Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 /* COM/2014/050 final - 2014/0025 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE · Razlozi za prijedlog i ciljevi prijedloga Ovaj prijedlog odnosi se na primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenog 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna uredba”) u postupku revizije nakon isteka mjera u vezi s antidampinškom pristojbom koja je na snazi za uvoz elektrolitskih manganovih dioksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika”). · Opći kontekst Ovaj se prijedlog donosi u kontekstu provedbe Osnovne uredbe i rezultat je ispitnog postupka provedenog u skladu s bitnim i postupovnim zahtjevima utvrđenima u Osnovnoj uredbi. · Postojeće odredbe u području prijedloga Mjere trenutačno na snazi jesu konačna antidampinška pristojba uvedena Uredbom Vijeća (EZ) br. 221/2008 na uvoz određenih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike (SL L 69, 13.3.2008., str.1.). · Sukladnost s drugim politikama i ciljevima Unije Nije primjenjivo. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA · Savjetovanje sa zainteresiranim stranama Zainteresirane strane obuhvaćene postupkom imale su mogućnost braniti svoje interese tijekom ispitnog postupka u skladu s odredbama Osnovne uredbe. · Prikupljanje i primjena stručnog znanja Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim stručnjacima. · Ocjena utjecaja Ovaj prijedlog rezultat je provedbe Osnovne uredbe. Osnovnom uredbom ne predviđa se opća ocjena utjecaja, ali ona sadržava opširan popis uvjeta koje je potrebno ocijeniti. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA · Sažetak predloženog djelovanja Komisija je 12. ožujka 2013. pokrenula reviziju nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida („EMD”) podrijetlom iz Južne Afrike. Nakon uvođenja mjera uvoz EMD-a iz Južne Afrike gotovo je nestao. Međutim, ispitnim postupkom utvrđeno je da postoji vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju isteka tih mjera. Utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, a vjerojatnost ponavljanja štete smatrala se vrlo velikom. Ispitnim postupkom utvrđeno je i da nastavak mjera ne bi bio protivan interesu Unije. Stoga se predlaže da Vijeće donese priloženi prijedlog Uredbe kako bi se produžilo mjere koje su trenutačno na snazi za uvoz EMD-a iz Južne Afrike, a koji treba objaviti u Službenom listu Europske unije. · Pravna osnova Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice. · Načelo supsidijarnosti Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje. · Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga: Način poduzimanja mjera opisan je u prethodno navedenoj Osnovnoj uredbi i njime se ne dopušta donošenje odluka na nacionalnoj razini. Pokazatelj o tome kako je financijski i administrativni teret koji je stavljen na Uniju, nacionalne vlade, regionalna i lokalna tijela, gospodarske subjekte i građane sveden na najmanju moguću mjeru i kako je proporcionalan cilju prijedloga nije primjenjiv. · Odabir instrumenata Predloženi instrumenti: uredba. Ostala sredstva ne bi bila primjerena zbog sljedećeg razloga: Osnovnom uredbom ne predviđaju se druge mogućnosti. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlog nema utjecaj na proračun Unije. 2014/0025 (NLE) Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenih manganovih oksida podrijetlom iz Republike Južne Afrike nakon revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenog 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice [1] („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, budući da: A. POSTUPAK 1. Mjere na snazi (1) Nakon antidampinškog ispitnog postupka („početni ispitni postupak”) Vijeće je Uredbom (EZ) br. 221/2008[2] uvelo konačnu antidampinšku pristojbu od 17,1 % na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (tj. manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni, trenutačno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00 i podrijetlom iz Republike Južne Afrike („Južna Afrika”) („antidampinške mjere na snazi”). 2. Zahtjev za reviziju nakon isteka mjera (2) Nakon objave obavijesti o skorom isteku[3] konačnih antidampinških mjera koje su na snazi, Komisija je 11. prosinca 2012. primila zahtjev za pokretanje revizije nakon isteka tih mjera na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe. Zahtjev su podnijela trgovačka društva Cegasa Internacional SA i Tosoh Hellas A.I.C. („podnositelji zahtjeva”), jedina dva proizvođača EMD-a iz Unije. (3) Zahtjev se temeljio na pretpostavci da bi istek antidampinških mjera na snazi vjerojatno doveo do ponavljanja dampinga štetnog za industriju Unije. 3. Pokretanje revizije nakon isteka mjera (4) Nakon što je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrđeno da postoje dostatni dokazi za pokretanje revizije nakon isteka mjera, Komisija je 12. ožujka 2013. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije[4] („obavijest o pokretanju revizije”) najavila pokretanje revizije nakon isteka mjera na temelju članka 11. stavka 2. Osnovne uredbe. 4. Ispitni postupak 4.1. Razdoblje ispitnog postupka revizije i razmatrano razdoblje (5) Ispitni postupak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga trajao je od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka revizije” ili „RIPR”). Ispitivanjem kretanja važnih za procjenu vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2009. do kraja razdoblja ispitnog postupka revizije („razmatrano razdoblje”). 4.2. Strane na koje se ispitni postupak odnosi (6) Komisija je o pokretanju revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva, proizvođača izvoznika iz Južne Afrike, uvoznike, korisnike iz Unije za koje se zna da se revizija na njih odnosi i njihova udruženja te predstavnike dotične zemlje izvoznice. (7) Zainteresirane strane dobile su priliku izraziti svoja stajališta u pismenom obliku i zatražiti raspravu u roku određenom u obavijesti o pokretanju revizije. Svim zainteresiranim stranama koje su to zatražile i dokazale da postoje posebni razlozi da ih se sasluša dana je mogućnost da budu saslušane. (8) S obzirom na ograničen broj zainteresiranih strana koje su se javile, uzorkovanje zainteresiranih strana nije bilo potrebno. (9) Odgovori na upitnik primljeni su od proizvođača izvoznika u Južnoj Africi, dvaju proizvođača iz Unije i dvaju korisnika koji pripadaju istoj grupaciji povezanih trgovačkih društava. (10) Komisija je zatražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga i posljedične štete te za utvrđivanje interesa Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama sljedećih trgovačkih društava: (a) proizvođači iz Unije: – Cegasa Internacional SA („Cegasa”) – Tosoh Hellas A.I.C („THA”) (b) Proizvođači izvoznici iz Južne Afrike: – Delta E.M.D. (Pty) Ltd (c) Korisnici – Panasonic Energy Belgium NV (11) Komisija je 29. listopada 2013. svim zainteresiranim stranama objavila bitne činjenice i razmatranja na temelju kojih je namjeravala predložiti zadržavanje antidampinških mjera koje su na snazi. Stranama je ponovno pružena prilika da dostave primjedbe, a onima koje su to zatražile odobrena je rasprava u prisutnosti službenika za rasprave. Komisija je razmotrila primjedbe koje su uložile zainteresirane strane i na njih odgovorila u nastavku. B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD (12) Proizvod na koji se odnosi ova revizija isti je kao onaj definiran u Uredbi (EZ) br. 221/2008, odnosno elektrolitski manganovi dioksidi (tj. manganovi dioksidi koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni („proizvod obuhvaćen revizijom” ili „EMD”), podrijetlom iz Republike Južne Afrike, trenutačno obuhvaćeni oznakom KN ex 2820 10 00. Čine ga dvije glavne vrste, EMD cink-ugljikova stupnja i EMD alkalnog stupnja. (13) Ispitnim postupkom revizije potvrđeno je da, kao i u početnom ispitnom postupku, proizvod obuhvaćen revizijom i proizvodi koje proizvodi i na domaćem tržištu prodaje proizvođač izvoznik te proizvodi koje proizvodi i u Uniji prodaje industrija Unije („istovjetni proizvod”) imaju jednaka osnovna fizička i kemijska svojstva i namjenu. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnim proizvodima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. C. VJEROJATNOST PONAVLJANJA DAMPINGA 1. Uvodne napomene (14) U skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe Komisija je ispitala je li vjerojatno da istek postojećih mjera dovede do ponavljanja dampinga. 2. Damping uvoza tijekom RIPR-a (15) Uvoz u Uniju iz Južne Afrike smanjio se gotovo na nulu nakon uvođenja mjera, dok je 2010., 2011. i tijekom RIPR-a izvezena tek vrlo mala količina. Kako bi ocijenila je li jedini poznati proizvođač izvoznik, trgovačko društvo Delta EMD (Pty) Ltd („Delta”), izvozio u Uniju po dampinškim cijenama tijekom RIPR-a, Komisija je tom trgovačkom društvu poslala upitnik. Primila je odgovor koji je sadržavao podatke o domaćoj prodaji, izvozu u Uniju i izvozu na druga odredišta. Dostavljeni odgovor provjeren je kako je detaljnije navedeno u nastavku teksta. 2.1. Uobičajena vrijednost (16) U skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe, domaća prodaja trgovačkog društva Delta ispitana je kako bi se provjerilo je li ukupan obujam prodaje istovjetnog proizvoda nezavisnim kupcima bio reprezentativan u usporedbi s ukupnim obujmom izvozne prodaje tog trgovačkog društva u Uniju, tj. je li ukupan obujam te prodaje predstavljao barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje proizvoda obuhvaćenog revizijom u Uniju. (17) Iako je domaća prodaja proizvoda obuhvaćenog revizijom bila reprezentativna, nije bilo prodaje izvršene u uobičajenom tijeku trgovine jer domaća prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta nije bila profitabilna. Uobičajena vrijednost stoga je izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe. (18) To je učinjeno na temelju stvarnog troška proizvodnje EMD-a kojemu su dodani razumni iznosi za prodajne, opće i administrativne troškove („POA”) i za dobit u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe. (19) Troškovi POA izračunani su na temelju članka 2. stavka 6. točke (c) jer prodaja trgovačkog društva Delta nije bila izvršena u uobičajenom tijeku trgovine, a i s obzirom na to da ni točka (a) ni točka (b) članka 6. stavka 2. nisu bile primjenjive jer nijedan drugi izvoznik ni proizvođač nije obuhvaćen ispitnim postupkom, odnosno jer trgovačko društvo Delta nije izvršilo nikakvu drugu prodaju proizvoda iz iste opće kategorije. Stoga se smatralo razumnom metodom primijeniti troškove POA iz početnog ispitnog postupka kojima je dobiven gotovo identičan postotak kao stvarnim troškovima POA. (20) Nakon objave trgovačko društvo Delta od Komisije je zatražilo da izračuna izračunanu uobičajenu vrijednost tako da izrazi prethodno izračunane troškove POA kao postotak troška proizvodnje, a ne kao postotak prometa. S obzirom na to da je sva domaća prodaja bila neprofitabilna, primjenom prometa dobili bi se preuveličani troškovi POA. Komisija je prihvatila tu tvrdnju trgovačkog društva Delta i pri izračunu uobičajene vrijednosti dodala troškove POA kao postotak proizvodnog troška po kilogramu iz ove revizije ispitnog postupka. (21) Dobit je izračunana i upotrebom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku, tj. na temelju komercijalnih kamatnih stopa za dugoročne zajmove u Južnoj Africi tijekom RIPR-a na temelju članka 2. stavka 6. točke (c). Delta na domaćem tržištu ne prodaje druge proizvode, i ne postoje drugi poznati proizvođači EMD-a kao ni drugi proizvođači proizvoda iz iste opće kategorije u Južnoj Africi od kojih bi se moglo dobiti podatke o prodaji. (22) Nakon objave industrija Unije zahtijevala je, prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe, da Komisija za utvrđivanje uobičajene vrijednosti upotrijebi prodaju u SAD jer ta prodaja ima funkciju prodaje na domaćem tržištu. (23) To je odbijeno jer je uobičajena vrijednost izračunana prema članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe primjenom iste metodologije kao u početnom ispitnom postupku, a time u skladu s člankom 11. stavkom 9. iste uredbe. 2.2. Izvozna cijena (24) Navedena vrlo mala količina EMD-a izvezena u Uniju tijekom RIPR-a prodana je izravno nepovezanom uvozniku u Uniji. U skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, izvoznom cijenom smatrala se cijena koju je taj uvoznik platio trgovačkom društvu Delta. 2.3. Usporedba (25) Izvršena je usporedba između izvozne cijene i izračunane uobičajene vrijednosti uzimajući u obzir zatražene i provjerene prilagodbe na temelju članka 2. stavka 10. Osnovne uredbe, odnosno za troškove vozarine, osiguranja, kredita i rukovanja na strani izvoznika. Uobičajena vrijednost izračunana je na temelju cijena franko tvornica oduzimanjem troškova vozarine i kredita. Troškovi pakiranja i tehničke pomoći nisu odbijeni jer su već bili uračunani u trošak proizvodnje, stoga su bili uključeni i u izvoznu cijenu i u izračunanu uobičajenu vrijednost. 2.4. Dampinška marža (26) Utvrđeno je da prodaja EMD-a trgovačkog društva Delta Uniji tijekom RIPR-a nije bila dampinška. Međutim, radilo se o vrlo maloj količini zbog čega se na taj nalaz nije moguće u potpunosti osloniti za utvrđivanje vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. 3. Dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga (27) S obzirom na to da iz prodaje EU-u tijekom RIPR-a nije moguće donijeti nikakve zaključke, Komisija je analizirala postoje li dokazi o vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera. Za to su analizirani sljedeći elementi: izvozna cijena iz Južne Afrike na druga odredišta, proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi i privlačnost tržišta Unije i ostalih tržišta trećih zemalja. 3.1. Izvoz iz Južne Afrike na druga odredišta (28) Trgovačko društvo Delta proizvodi i EMD alkalnog stupnja i EMD cink-ugljikova stupnja, a s obzirom na to da u EU-u postoji i tržište za EMD alkalnog stupnja i (u manjoj mjeri) za EMD cink-ugljikova stupnja, Komisija je ispitala cijenu izvoza obiju vrsta u treće zemlje tijekom RIPR-a. Ta je prodaja uspoređena s uobičajenom vrijednošću kako je prethodno izračunana, uzimajući u obzir razlike koje utječu na usporedivost cijena. (29) Prodaja u EMD-a alkalnog stupnja u SAD, najvažnije izvozno tržište za trgovačko društvo Delta, činila je otprilike dvije trećine ukupnog izvoza trgovačkog društva Delta tijekom RIPR-a i nije bila dampinška. Međutim, utvrđeno je da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na druga odredišta (kao što su Tajland, Koreja, Kina i Brazil), čiji je obujam bio manji, izvršena po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21%. Usto, za izvoznu prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja na druga odredišta, koja je uglavnom bila jeftina i u malim količinama, dampinške marže bile su više, u rasponu od 13 % do 66 %. (30) Nakon objave industrija Unije tvrdila je da bi Komisija trebala zanemariti izvršenu prodaju u SAD tijekom RIPR-a jer cijene prodaje na to tržište nisu odgovarajući temelj za predviđanje vjerojatne razine cijena prodaje na tržište EU-a u slučaju isteka mjera. (31) Trgovačko društvo Delta, s druge strane, nakon objave zatražilo je da Komisija obrati posebnu pozornost na prodaju u SAD koja je predstavljala veliku većinu izvoza EMD-a alkalnog stupnja tog trgovačkog društva, a tržište SAD-a najsličnije je tržištu EU-a. (32) Komisija je analizirala svu izvoznu prodaju na sva odredišta, izračunala prosječnu ponderiranu cijenu izvoza trgovačkog društva Delta na sva ostala odredišta koja nisu u EU-u, ali i posebno detaljno razmotrila cijene izvoza u pojedinačne treće zemlje. Pri razmatranju pitanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga utvrđeno je da je sva izvozna prodaja na sva odredišta bila relevantna, posebno u pogledu značajnih razlika u cijenama utvrđenih na različitim izvoznim tržištima. (33) Tržište SAD-a ima vlastita specifična svojstva kojima se trgovačkom društvu Delta omogućuje da ondje naplaćuje značajno više cijene nego drugdje. U SAD-u potražnja značajno premašuje domaću ponudu. Usto, postoje visoke prepreke za ulaz velikog broja potencijalnih konkurenata jer su na snazi antidampinške pristojbe protiv uvoza iz Kine i Australije. (34) U tim okolnostima ne postoji razlog da Komisija temelji svoje nalaze samo na prosječnoj izvoznoj cijeni ili ispita izvoznu prodaju samo u jednu zemlju umjesto da analizira svu izvoznu prodaju na sva odredišta. (35) Iz ponašanja trgovačkog društva Delta u vezi s određivanjem cijena za izvozna tržišta koja nisu EU vidljivo je da je, iako njihov izvoz na njima najvažnije tržište (SAD) nije izvršen po dampinškim cijenama, prodaja na druga odredišta bila dampinška. Stoga su potrebni daljnji pokazatelji, kako je navedeno u nastavku teksta, radi ocjenjivanja vjerojatnosti ponavljanja dampinga u slučaju isteka mjera 3.2. Proizvodni kapacitet i rezervni kapacitet u Južnoj Africi (36) Trgovačko društvo Delta raspolaže rezervnim kapacitetom za proizvodnju EMD-a na temelju kojeg bi mogla nastaviti u Uniju uvoziti značajne količine u slučaju isteka mjera. Trgovačko društvo Delta procijenilo je, a Komisija potvrdila, da je taj rezervni kapacitet iznosio između 4 000 i 6 000 MT godišnje. Tim je izračunom u obzir uzeta trenutačna nestašica električne struje u Južnoj Africi te obujam otpada. S obzirom na poneke poteškoće u zadržavanju razina kvalitete u postrojenju s ručnim upravljanjem, Komisija konzervativno procjenjuje da bi između 2 000 i 3 000 MT godišnje predstavljao EMD alkalnog stupnja, dok bi ostatak bio EMD cink-ugljikova stupnja. Međutim, obje bi vrste bile pogodne za tržište EU-a. Budući da bi dio količine EMD-a cink-ugljikova stupnja mogla apsorbirati ostala tržišta trećih zemalja, ne postoje naznake da bi ostala tržišta trećih zemalja ili domaće tržište moglo apsorbirati taj značajan rezervni kapacitet EMD-a alkalnog stupnja. (37) Trgovačko društvo Delta tijekom provjere je tvrdilo da je ono dobavljač za kupce na tržištu SAD-a koji nadoknađuje potrebnu količinu koju domaći proizvođači ne mogu sami proizvesti. Izvoz trgovačkog društva Delta u SAD bio je stabilan tijekom zadnje 4 godine, što upućuje na to da nije bilo mogućnosti da to trgovačko društvo poveća svoju prodaju u SAD. Da je moguće povećati izvoz u SAD, trgovačko društvo Delta to bi već bilo učinilo kako bi ostvarilo korist od viših cijena koje prevladavaju na tržištu SAD-a te od povećane ekonomije razmjera koja proizlazi iz proizvodnje većih količina. (38) Prodaja trgovačkog društva Delta na azijsko tržište većim je dijelom bila usredotočena na cink-ugljikov EMD. Prodaja trgovačkog društva Delta u Aziju činila je 50 % ukupne prodaje cink-ugljikova EMD-a koju je izvršilo to trgovačko društvo. Kina ima domaće proizvođače EMD-a i izvoz trgovačkog društva Delta u Kinu tijekom RIP-a ostao je ograničen na vrlo malu količinu EMD-a alkalnog stupnja. S obzirom na to da izvoz EMD-a u Japan trenutačno podliježe antidampinškim mjerama te zbog činjenice da u Japanu postoje domaći proizvođači EMD-a, nije vjerojatno da bi to tržište prihvatilo rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta. Stoga nije vjerojatno da bi azijsko tržište moglo prihvatiti rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta za alkalni EMD. (39) Nakon objave industrija Unije komentirala je da je rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta mnogo veći od onog prethodno navedenog i uputila na nekoliko čimbenika kojima bi se to moglo potvrditi. Izjavili su i da bi se sav rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta mogao upotrijebiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja kvalitete za prodaju na tržište EU-a po dampinškim cijenama. (40) Industrija Unije tvrdila je i da bi se izvoz trgovačkog društva Delta u SAD vrlo vjerojatno smanjio u bliskoj budućnosti jer je jedan proizvođač iz SAD-a već najavio povećanje svojeg proizvodnog kapaciteta i vrlo vjerojatno smanjenje potražnje za EMD-om u SAD-u nakon najavljenog odlaska jednog korisnika EMD-a s tržišta. Usto, industrija Unije tvrdila je da se prodaja iz Južne Afrike u SAD nakon završetka razdoblja ispitnog postupka već nastavila smanjivati. To bi značilo da trgovačko društvo Delta potencijalno raspolaže dodatnim količinama EMD-a alkalnog stupnja koje bi u slučaju isteka mjera vrlo vjerojatno preusmjerila na tržište EU-a. (41) Komisija je tijekom ispitnog postupka provjerila postrojenje trgovačkog društva Delta, kapacitet i kapacitet za proizvodnju tog društva. Kako je prethodno navedeno, Komisija se u svojim izračunima oslanjala na konzervativne izračune, posebno na konzervativnu procjenu udjela proizvodnje EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja na temelju upotrebe rezervnog kapaciteta. Čak i uz tu konzervativnu procjenu utvrđen je značajan rezervni kapacitet, u pogledu potrošnje dotičnog proizvoda u EU-u, koji se može upotrijebiti za proizvodnju EMD-a alkalnog stupnja. (42) U pogledu tvrdnje o vjerojatnom razvoju izvoza trgovačkog društva Delta u SAD, dokazi predstavljeni Komisiji upućuju na to da bi mogao nastati pritisak na taj izvoz ako se kapacitet SAD-a za EMD nastavlja povećavati, a potražnja smanjivati. (43) Nakon objave jedan je korisnik tvrdio da je rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta nizak s obzirom na to da je trgovačko društvo delta imalo tržišni udjel od oko 60 – 70 % prije uvođenja mjera. Međutim, čak i kad se upotrijebi konzervativna procjena rezervnog kapaciteta trgovačkog društva Delta, kad bi se taj rezervni kapacitet upotrijebio za izvoz u EU, trgovačko društvo Delta moglo bi jednostavno značajno povećati svoj tržišni udjel čak i bez uzimanja u obzir mogućnosti da se izvoz na druga odredišta preusmjeri u EU. Takav bi razvoj za posljedicu imao daljnje povećanje potencijalnog tržišnog udjela trgovačkog društva Delta. 3.3. Privlačnost tržišta Unije i ostalih trećih tržišta (44) Trgovačko društvo Delta ima dugotrajan i profitabilan kanal prodaje u SAD i nisu pronađeni nikakvi dokazi koji bi upućivali na to da bi bilo u interesu Unije namjerno preusmjeriti bilo koji dio te prodaje. Međutim, rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, ili barem njegov znatan dio, vjerojatno bi mogao biti preusmjeren u Uniju samo zbog razloga navedenih u prethodnim uvodnim izjavama. Osim toga, još je jedan razlog za to taj što je tržište Unije među najvećima na svijetu. Uz to, prije nego što su uvedene antidampinške mjere, tržište Unije bilo je vrlo privlačno za trgovačko društvo Delta jer je to društvo imalo tržišni udjel od između 60 % i 70 %. (45) Kad bi se trgovačko društvo Delta moralo natjecati s proizvođačima iz Unije u pogledu cijene, bilo bi primorano sniziti svoje izvozne cijene i tako prodavati po dampinškim cijenama kako bi konkuriralo cijenama koje je jedan proizvođač iz Unije naplaćivao tijekom RIPR-a. Trgovačko društvo Delta moglo bi i preusmjeriti svoj izvoz EMD-a alkalnog stupnja koji trenutačno prodaje trećim zemljama (osim SAD-u) u EU po dampinškim cijenama jer je tržište Unije privlačnije nego ostala tržišta koja nisu SAD zbog svoje veličine i općenito viših cijena. Nadalje, kad bi trgovačko društvo Delta u budućnosti moralo smanjiti količine EMD-a koje izvozi u SAD, tada bi tržište EU-a bilo vrlo vjerojatno odredište tih dodatno dostupnih količina. (46) Nakon objave trgovačko društvo Delta komentiralo je da je njegova politika u vezi s određivanjem cijena prodavati na tržištu EU-a samo ako bi time moglo ostvariti profitabilnu cijenu. (47) To možda jest, a možda nije tako, ali profitabilna prodaja i dalje može biti dampinška ako izvozna cijena ostane niža od uobičajene vrijednosti. U svakom slučaju, ne može se pružiti dokaz kojim bi se potkrijepilo tu tvrdnju jer trgovačko društvo Delta tijekom zadnjih pet godina nije izvozilo značajne količine u EU. Osim toga, industrija Unije tvrdila je da su male količine EMD-a koje je trgovačko društvo Delta prodalo u EU tijekom RIP-a prodane kako bi to društvo zadržalo svoju certifikaciju s klijentima u EU-u. (48) Trgovačko društvo Delta komentiralo je i da je prosječna cijena uvoza EMD-a u EU tijekom 2012. iznosila 1 809 EUR po MT, što je bilo iznad uobičajene vrijednosti, a čime se prema trgovačkom društvu Delta pokazalo da mogu bez vršenja dampinga konkurirati ostalim uvoznicima. (49) Međutim, ta prosječna vrijednost sastoji se dijelom od ekstremno skupog uvoza iz SAD-a i dijelom od mnogo jeftinijeg uvoza iz Kine. Uvoz iz SAD-a nije mogao biti uključen u tu usporedbu jer je vrlo visoka razina cijena, i do tri ili četiri puta viša od uobičajenih cijena koje se naplaćuje na tržištu EU-a, dovela u pitanje pouzdanost tih cijena i/ili uvezenog proizvoda. Kad bi trgovačko društvo Delta moralo cjenovno konkurirati uvozu iz Kine po cijeni od oko 1 200 EUR po MT, tada bi trgovačko društvo Delta na europskom tržištu vršilo damping.1200 4. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja dampinga (50) S obzirom na prethodno navedeno, postoji vjerojatnost da bi se ponovio damping u slučaju isteka mjera. EMD alkalnog tipa vrsta je proizvoda koju proizvodi trgovačko društvo Delta i koja bi se najvjerojatnije prodavala u Uniju u slučaju isteka mjera jer je to vrsta proizvoda koju je trgovačko društvo Delta izvozilo u prošlosti. Osim toga, trenutačna potražnja u EU-u i dalje je najveća za EMD-om alkalnog stupnja. U ispitnom postupku pokazalo se da je prodaja EMD-a alkalnog stupnja na odredišta kao što su Južna Koreja, Kina i Brazil izvršena po dampinškim cijenama, s dampinškim maržama u rasponu od 2 % do 21 %. (51) Usto, rezervni kapacitet trgovačkog društva Delta značajan je u pogledu količine u usporedbi s potrošnjom u Uniji tijekom RIPR-a. Kad bi se taj kapacitet upotrijebio za izvoz u Uniju i kad bi konkurirao proizvođačima iz Unije ili glavnom uvozu iz trećih zemalja u pogledu cijene, vrlo je vjerojatno da bi taj izvoz bio izvršen po dampinškim cijenama. D. DEFINICIJA INDUSTRIJE UNIJE (52) Istovjetni proizvod tijekom RIPR-a su proizvodila dva proizvođača iz Unije, trgovačka društva THA i Cegasa, koja su u potpunosti surađivala u ispitnom postupku. U početnom ispitnom postupku, trgovačko društvo Cegasa, koje u to vrijeme nije proizvodilo za otvoreno tržište već samo za vlastite potrebe, nije bilo podnositelj pritužbe i nije niti surađivalo s ispitnim postupkom, niti mu se protivilo. (53) Nakon objave jedna je zainteresirana strana dovela u pitanje prihvatljivost trgovačkog društva Cegasa kao podnositelja zahtjeva u reviziji nakon isteka mjera s obzirom na to da ono nije bilo podnositelj pritužbe u početnom ispitnom postupku, da nije proizvodilo za otvoreno tržište i da stoga u to vrijeme nije trpjelo štetu Ta je tvrdnja odbijena jer zahtjev za reviziju nakon isteka mjera moraju podnijeti proizvođači iz Unije ili netko u ime tih proizvođača, ali ne nužno (jedino) početni podnositelj(i) pritužbe. (54) Ta dva proizvođača iz Unije predstavljaju svu proizvodnju EMD-a u EU-u i čine „industriju Unije” u smislu članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Osnovne uredbe. (55) Za potrebe analize štete, zbog suradnje cijele industrije Unije, svi pokazatelji štete utvrđeni su na mikroekonomskim razinama. Radi zaštite povjerljivosti svi su podaci prikazani u indeksiranom obliku ili u rasponima. E. STANJE NA TRŽIŠTU UNIJE 1. Potrošnja na tržištu Unije (56) Potrošnja u Uniji utvrđena je na temelju (i) provjerenog obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije, (ii) provjerenog obujma uvoza od jedinog južnoafričkog proizvođača i (iii) uvoza iz ostalih zemalja na temelju podataka Eurostata. (57) Potrošnja EMD-a u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a. Povećala se 2010. i 2011., ali se u 2012. vratila na razine iz 2009. Tablica 1. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 102 || 108 || 100 2. Uvoz iz Južne Afrike 2.1. Obujam i tržišni udjel (58) Nakon uvođenja mjera uvoz iz Južne Afrike gotovo je nestao. Tablica 2. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Obujam uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike || 100 || 2 || 3 || 1 Tržišni udjel uvoza podložnog mjerama iz Južne Afrike || 100 || 2 || 4 || 1 2.2. Cijene i obaranje cijena (59) Vrlo malenim dijelom prodaje EMD-a iz Južne Afrike u Uniju tijekom RIPR-a nije se obaralo cijene industrije Unije. Međutim, s obzirom na vrlo malen obujam te prodaje, na temelju nje nije moguće donijeti nikakav značajan zaključak. (60) Stoga je izvršena usporedba između EMD-a koji proizvodi i prodaje industrija Unije i cijena EMD-a koji se proizvodi u Južnoj Africi i prodaje ostatku svijeta, na temelju dvaju scenarija, uključujući i isključujući prodaju u SAD. Razlog za provedbu analize iz koje je isključena cijena izvoza trgovačkog društva Delta u SAD temeljio se na specifičnoj tržišnoj situaciji u SAD-u koja za posljedicu ima vrlo visoke cijene u usporedbi s cijenama izvoza trgovačkog društva Delta u druge zemlje (vidi prethodne uvodne izjave). (61) Usporedbom se pokazalo da se tijekom RIPR-a prodajom iz Južne Afrike u ostatak svijeta nije obaralo cijene industrije Unije ako je u obzir uzeta prodaja u SAD, ali da se obaralo cijene industrije Unije ako se isključi prodaju u SAD. Usto, isključujući prodaju u SAD, i izvozne cijene trgovačkog društva Delta obarale su cijene industrije Unije. (62) Nakon objave industrija Unije zadržala je stav da se na temelju cijena koje trgovačko društvo Delta naplaćuje u SAD-u ne može zaključivati o budućem određivanju cijena za EU i da bi se zbog strukturalnih razlika između tržišta EU-a i SAD-a te cijene trebale zanemariti. S druge strane, trgovačko društvo Delta ponovilo je da je tržište SAD-a zrelo tržište EMD-a gdje domaći proizvođači i uvoznici slobodno konkuriraju i gdje je prisutno mnogo korisnika, uključujući korisnike koji su prisutni i u EU-u. Posljedično, prodaju trgovačkog društva Delta u SAD ne bi trebalo isključiti. Osim toga, trgovačko društvo Delta smatralo je da za potrebe izračuna obaranja cijena Komisija nije trebala upotrijebiti ciljnu dobit koju je industrija Unije postigla u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku. (63) U ovom slučaju, kad je uvoz iz dotične zemlje gotovo nestao nakon uvođenja početnih mjera, nadležno tijelo koje provodi ispitni postupak mora provesti analizu s predviđanjem budućnosti na temelju nekih razumnih pretpostavki, uključujući i vjerojatnu cijenu po kojoj bi trgovačko društvo Delta svoj EMD prodavalo u Uniji u slučaju da se dopusti da antidampinške mjere koje su na snazi isteknu. (64) Neosporna je činjenica da je svako tržište EMD-a (SAD, EU, Azija) različito i da proizvođači EMD-a primjenjuju različite strategije određivanja cijena imajući na umu ne samo svoje troškove proizvodnje, nego i proizvodni kapacitet u ciljnoj zemlji, potrebu za (ponovnim) dobivanjem tržišnog udjela i lokalne uvjete konkurencije. Neosporna je činjenica i da trgovačko društvo Delta svoju prodaju EMD-a na tržište SAD-a izvršava po značajno višim cijenama nego na ostalim tržištima. Stoga se očekuje da buduće cijene trgovačkog društva Delta u EU-u neće određivati trenutačne cijene tog društva za SAD, nego da će one pratiti specifične uvjete i okolnosti na tržištu EU-a. (65) U dokumentu o objavi, za potrebe izračuna dampinga, prodajne cijene trgovačkog društva Delta samo za EMD alkalnog stupnja za različita tržišta uspoređene su s izračunanom uobičajenom vrijednosti, a za potrebe izračuna obaranja cijena u obzir je uzeta i prodaja trgovačkog društva Delta jedne vrste EMD-a cink-ugljikova stupnja. Nakon objave industrija Unije komentirala je da bi u obzir trebalo uzeti svu prodaju trgovačkog društva Delta EMD-a alkalnog stupnja i EMD-a cink-ugljikova stupnja za izračun dampinga i štete. Suprotno tome, trgovačko društvo Delta tvrdilo je da, s obzirom na to da se velika većina potrošnje u Uniji i izvoz tog društva u Uniju sastoje samo od EMD-a alkalnog stupnja, prodaju EMD-a cink-ugljikova stupnja uopće ne bi trebalo uzeti u obzir. (66) Komisija je donijela zaključak da bi i za izračun dampinga i za izračun štete u obzir trebalo uzeti i EMD alkalnog stupnja, i EMD cink-ugljikova stupnja, i to sve vrste, zbog sljedećih glavnih razloga: Kao prvo, kao što je prethodno navedeno, i u EU-u postoji tržište za EMD cink-ugljikova stupnja, a slijedom toga i potražnja za tim EMD-om, iako manje od tržišta EMD-a alkalnog stupnja, te bi i to tržište moglo biti zanimljivo za izvoz trgovačkog društva Delta u Uniju. Kao drugoe, EMD alkalnog stupnja i EMD cink-ugljikova stupnja proizvode se u istom postrojenju i istoj proizvodnoj liniji, iz istih sirovina i istim proizvodnim procesom. Ovisno o postavkama parametara u postupku elektrolize (trenutačna gustoća, temperatura, koncentracija elektrolita itd.) ,proizvođači EMD-a mogu odabrati hoće li proizvoditi EMD alkalnog ili cink-ugljikova stupnja. Stoga je primjerenije izračunati obaranje cijena usporedbom prosječne izvozne cijene EMD-a trgovačkog društva Delta (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) s prosječnom prodajnom cijenom proizvođača EMD-a (i alkalnog i cink-ugljikova stupnja) iz Unije. (67) U pogledu analize obaranja cijena Komisija je kao referentnu točku upotrijebila ciljnu dobit koju je industrija Unije ostvarila u izostanku dampinškog uvoza u početnom ispitnom postupku, koja odgovara dobiti koju kapitalno intenzivna industrija kao što su proizvođači EMD-a može očekivati da bi postigla u uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja. Međutim, pitanje najprimjerenije ciljne dobiti nebitno je u kontekstu ove revizije nakon isteka mjera. Komisija zaista prihvaća da nije bilo nastavka dampinga i da stoga nije bilo nastavka štete zbog obaranja cijena. Fokus analize stoga je na predviđanju budućnosti i njome se nastoji predvidjeti vjerojatnost ponavljanja štete u slučaju vjerojatnog ponavljanja dampinga. (68) Trgovačko društvo Delta tvrdilo je da se činilo da su troškovi nastali nakon uvoza podcijenjeni jer njima nisu u obzir uzeti troškovi prijevoza za proizvod dostavljen kupcima iz antwerpenske luke. (69) Međutim, Komisija je usporedila cijene industrije Unije na razini franko tvornica s cijenama izvoznika na granicama Unije, stoga su se troškovi nastali nakon uvoza odnosili samo na rukovanje i testiranje, ali ne i na prijevoz. Ta je tvrdnja stoga odbačena. 3. Uvoz iz ostalih trećih zemalja (70) U sljedećoj tablici prikazan je razvoj uvoza iz ostalih trećih zemalja tijekom razmatranog razdoblja u pogledu obujma i tržišnog udjela, kao i prosječna cijena tog uvoza. Tablica 3. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Opseg uvoza iz drugih zemalja (u tonama) || 5 000 – 10 000 || 10 000 – 15 000 || 5 000 – 10 000 || 5 000 – 10 000 Indeks (2009. = 100) || 100 || 113 || 92 || 88 Tržišni udjel uvoza svih ostalih trećih zemalja || 25 % – 30 % || 30 % – 35 % || 20 % – 25 % || 20 % – 25 % Opseg uvoza iz drugih zemalja (u EUR) || 10 m – 15 m || 15 m – 20 m || 10 m – 15 m || 10 m – 15 m Indeks (2009. = 100) || 100 || 113 || 93 || 102 Cijena uvoza (EUR/tona) || 1 566 || 1 572 || 1 590 || 1 809 Izvor: Eurostat (71) Obujam uvoza EMD-a iz ostalih trećih zemalja u EU smanjio se tijekom razmatranog razdoblja. Cijene tog uvoza veće su od prosječnih cijena industrije Unije i cijena trgovačkog društva Delta za druga tržišta osim SAD-a tijekom RIPR-a. Kako je prethodno navedeno, vrijednost od 1 809 EUR po toni prosjek je dobiven od vrlo različitih uvoznih cijena u rasponu od jeftinog uvoza iz Kine do vrlo skupog uvoza iz SAD-a. Točnije, zabilježene razine cijena uvoza iz SAD-a ekstremno su visoke u usporedbi s bilo kojim drugim rasponima cijena od proizvođača iz Unije, trgovačkog društva Delta i ostalih izvoznika pa se zbog toga na njih ne može razumno osloniti u provedbi analize. Stoga se taj prosjek ne može uzeti kao referentna cijena za budući uvoz iz Južne Afrike. Delta se u pogledu cijena ne bi natjecala s uvozom iz SAD-a nego s cijenama industrije Unije. 4. Gospodarsko stanje industrije Unije (72) Prema članku 3. stavku 5. Osnovne uredbe ispitani su svi bitni gospodarski čimbenici i pokazatelji koji su utjecali na stanje industrije Unije tijekom razmatranog razdoblja. (a) Proizvodnja (73) Proizvodnja u Uniji povećala se za 6 % između 2009. i RIPR-a. Točnije, povećala se za 7 postotnih bodova između 2009. i 2011. i zatim smanjila za 1 postotni bod tijekom RIPR-a. Tablica 4. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 102 || 107 || 106 Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju (b) Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta (74) Proizvodni kapacitet proizvođača iz Unije povećao se za 9 % tijekom razmatranog razdoblja, ponajprije zbog manjih poboljšanja proizvodnog postupka (tj. nije bilo većih ulaganja u nove proizvodne pogone ili opremu). (75) Budući da je povećanje kapaciteta bilo veće od povećanja proizvodnje, iskorištenost kapaciteta smanjila se za 3 postotna boda. Tablica 5. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Proizvodni kapacitet Indeks (2009. = 100) || 100 || 103 || 108 || 109 Iskorištenost kapaciteta Indeks (2009. = 100) || 100 || 99 || 99 || 97 Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju (c) Zalihe (76) Obujam zaliha ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Smanjio se tijekom 2011., ali se vratio na razine iz 2009. tijekom RIPR-a. Tablica 6. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 103 || 86 || 100 Izvor: Odgovori na upitnik (d) Obujam prodaje (77) Obujam prodaje proizvođača iz Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije između 2009. i RIPR-a povećao se za 10 %. U usporedbi s 2009., 2011. se povećao za 20 %, ali zatim naglo smanjio za 10 postotnih bodova tijekom RIPR-a. Tablica 7. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 103 || 120 || 110 Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju (e) Tržišni udjel (78) Između 2009. i RIPR-a proizvođači iz Unije dobili su 10 postotnih bodova tržišnog udjela. To se povećanje tržišnog udjela objašnjava smanjenjem tržišnog udjela uvoza u EU. Tablica 8. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Tržišni udjel industrije Unije || 65 % – 70 % || 65 % – 70 % || 75 % – 80 % || 75 % – 80 % Indeks (2009. = 100) || 100 || 101 || 111 || 110 Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju i Eurostat (f) Rast (79) Potrošnja u Uniji ostala je stabilna između 2009. i RIPR-a kako je prethodno navedeno u tablici 1. Nijedan ostali pokazatelj ne pokazuje značajan rast na tržištu Unije za proizvod obuhvaćen revizijom. (g) Zaposlenost (80) Razina zaposlenosti industrije Unije pokazuje smanjenje od 9 postotnih bodova između 2009. i RIPR-a. Tablica 9. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 91 || 90 || 91 Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju (h) Produktivnost (81) Produktivnost radne snage industrije Unije, izmjerena kao proizvodnja (u komadima) po zaposlenoj osobi godišnje, povećala se za 18 % u razmatranom razdoblju. U tome se odražava povećanje proizvodnje od 6 %, dok su se razine zaposlenosti smanjile za 9 %. To je posebno očito u 2011., kad se proizvodnja povećala, razina zaposlenosti nastavila smanjivati, a produktivnost je bila 20 postotnih bodova veća nego 2009. Tablica 10. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 112 || 120 || 118 Izvor: Odgovori na upitnik i zahtjev za reviziju (i) Čimbenici koji utječu na prodajne cijene (82) Prosječna godišnja prodajna cijena industrije Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije smanjila se za 11 % između 2009. i RIPR-a. Tablica 11. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 95 || 93 || 89 Izvor: Odgovori na upitnik, zahtjev za reviziju (j) Visina dampinške marže i oporavak od prethodnog dampinga (83) S obzirom na to da je uvoz iz Južne Afrike gotovo nestao nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, visina dampinške marže ne može se ocijeniti. Međutim, u svjetlu ključnih gospodarskih pokazatelja koji su navedeni prethodno kao i u nastavku teksta, utvrđeno je da je industrija Unije i dalje u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji. (k) Plaće (84) Unatoč tome što se ukupan trošak rada smanjio, prosječan trošak rada smanjio se tijekom razmatranog razdoblja kao posljedica smanjenja ukupne radne snage. Tablica 12. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 102 || 103 || 103 Izvor: Odgovori na upitnik (l) Profitabilnost i povrat ulaganja (85) Tijekom razmatranog razdoblja, profitabilnost prodaje istovjetnog proizvoda koju je izvršila industrija Unije nepovezanim kupcima na tržištu Unije, izražena kao postotak neto prodaje, prepolovila se između 2009. i RIPR-a. Profitabilnost tijekom RIPR-a značajno je niža od ciljne dobiti utvrđene u početnom ispitnom postupku, koja je bila utvrđena na razini dobiti koju je ostvarila industrija Unije u odsutnosti štetnog dampinga. (86) Povrat ulaganja (ROI), izražen kao postotak dobiti od neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja, općenito je slijedio trend profitabilnosti. Tablica 13. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Profitabilnost industrije Unije || 5 % – 10 % || 5 % – 10 % || 5 % – 10 % || 0 % – 5 % Indeks (2009. = 100) || 100 || 63 || 63 || 50 Povrat ulaganja (dobit u % neto knjigovodstvene vrijednosti ulaganja) || 15 % – 20 % || 5 % – 10 % || 10 % – 15 % || 5 % – 10 % Indeks (2009. = 100) || 100 || 64 || 84 || 51 Izvor: Odgovori na upitnik (m) Novčani tok i sposobnost prikupljanja kapitala (87) Neto novčani tok od poslovanja znatno se smanjio tijekom razmatranog razdoblja, iako je ostao pozitivan, osim za godinu 2010. Tablica 14. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || -34 || 71 || 10 Izvor: Odgovori na upitnik (88) Ne postoje naznake da bi se industrija Unije bila suočila s poteškoćama u prikupljanju kapitala da je to pokušala učiniti, ali tijekom razmatranog razdoblja nije bilo značajnih ulaganja zbog čega industrija Unije nije morala „proći provjeru” u tom pogledu. (n) Ulaganja (89) Godišnja ulaganja industrije Unije u proizvodnju istovjetnog proizvoda gotovo su se prepolovila između 2009. i RIPRIM-a. Točnije, smanjila se 2010., povećala 2011. i ponovno smanjila tijekom RIPR-a. Nagli pad ulaganja uočen između 2011. i RIPR-a može se djelomično objasniti time što je industrija Unije tijekom razmatranog razdoblja već ostvarila potrebna i predviđena glavna ulaganja. Tablica 15. || 2009. || 2010. || 2011. || RIPR Indeks (2009. = 100) || 100 || 45 || 115 || 52 Izvor: Odgovori na upitnik 5. Zaključak o stanju industrije Unije (90) Analizom gospodarskih pokazatelja pokazalo se da je industrija Unije povećala svoju proizvodnju i prodaju tijekom razmatranog razdoblja. Međutim, uočeno povećanje količine, koje samo po sebi nije bilo značajno, trebalo bi promotriti u kontekstu povećanog proizvodnog kapaciteta i smanjenja prodajnih cijena, što je za posljedicu imalo smanjenje iskorištenosti kapaciteta industrije Unije za 3 postotna boda i smanjenje jedinične prodajne cijene industrije Unije za 11 postotnih bodova. (91) U isto vrijeme, gospodarsko stanje industrije Unije pokazalo je pogoršanje u smislu profitabilnosti, povrata ulaganja, zaposlenosti i novčanog toka. Točnije, profitabilnost, koja je važan pokazatelj statusa industrije Unije, i dalje je značajno niža od ciljne dobiti kako je utvrđena u početnom ispitnom postupku. Industrija Unije još se nije potpuno oporavila od učinaka prethodnog dampinga te je i dalje u osjetljivoj situaciji zbog čega je vrlo osjetljiva na bilo kakvo ponavljanje dampinškog uvoza. Prosječna prodajna cijena smanjila se tijekom tih godina i najvjerojatnije bi se nastavila smanjivati kad bi se ponovio dampinški uvoz iz Južne Afrike, čime bi se dodatno pogoršalo već osjetljivo stanje industrije Unije. (92) Nakon objave određene zainteresirane strane tvrdile su da trenutačno nestabilno i osjetljivo stanje industrije Unije nije posljedica ni dampinškog uvoza iz Južne Afrike ni učinaka prethodnog dampinga. (93) Oni su naveli da se kretanja prethodno prikazanih ključnih gospodarskih pokazatelja odnose na razdoblje (od 2009. do kraja RIPR-a): (i) kad su na snazi već neko vrijeme bile početne antidampinške mjere; (ii) kad je uvoz iz Južne Afrike bio gotovo nestao, i (iii) kad je na otvoreno tržište Unije ušao novi sudionik (trgovačko društvo Cegasa). Zainteresirane strane gledale su gospodarske pokazatelje svakog od dvaju proizvođača iz Unije zasebno, umjesto zajedno, i zaključile da je industrija Unije u teškoj situaciji zbog novonastalog unutarnjeg tržišnog natjecanja između jedinih dvaju proizvođača iz Unije na tržištu. (94) Točnije, te zainteresirane strane tvrdile su da Komisija nije uspjela uvažiti temeljne promjene koje su nastale u industriji Unije od 2009. Napomenuli su da su se gospodarski pokazatelji izvornog i jedinog podnositelja pritužbe (društva THA) dramatično popravili nakon uvođenja antidampinških mjera na snazi, čime su uklonjeni svi negativni učinci prethodnog dampinga. Međutim, drugi proizvođač iz Unije, trgovačko društvo Cegasa, koje je prije EMD bilo proizvodilo samo za vlastitu upotrebu, svoje postrojenje za proizvodnju baterija nakon toga je premjestilo izvan Unije. Posljedično, oslobodilo je značajnu količinu EMD-a za otvoreno tržište i počelo ga prodavati po nižoj cijeni i tako stupilo u natjecanje s jedinim drugim proizvođačem iz Unije te prouzročilo jak silazni pritisak na cijene, iskorištenost kapaciteta i profitabilnost. (95) Komisija je već u dokumentu o objavi uvažila promjenu ustroja industrije Unije u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. To je bio pozitivan razvoj koji pokazuje otvorenost tržišta i povećanu razinu tržišnog natjecanja među različitim sudionicima uključujući i uvoz. (96) Komisija se slaže i da pod tim okolnostima, a posebno u izostanku uvoza iz Južne Afrike, trenutačno stanje industrije Unije ne može biti posljedica dampinga iz Južne Afrike i stoga se ne može smatrati „nastavkom štete”. (97) Komisija je ispitala združena kretanja obaju proizvođača iz Unije od 2009. i zaključila da ključni gospodarski pokazatelji nisu povoljni te da se industrija Unije nalazi u nestabilnom i osjetljivom stanju. Jasno je da razlog za to u izostanku uvoza iz Južne Afrike ne može biti dampinška praksa trgovačkog društva Delta. Međutim, u reviziji nakon isteka mjera usredotočenoj na vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete u slučaju isteka mjera, damping, šteta i uzročnost tijekom RIPR-a nisu presudni čimbenici u analizi. (98) Komisija zaključuje da se industrija Unije i dalje nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji i da je njezina profitabilnost daleko od razina koje bi se moglo očekivati u toj kapitalno intenzivnoj industriji Usporedba s početnim ispitnim postupkom može se izvršiti samo za jednog proizvođača iz Unije s obzirom na to da u to vrijeme drugi proizvođač iz Unije nije prodavao na otvorenom tržištu Unije. Za tog proizvođača iz Unije dobit tijekom RIPR-a bila je značajno niža od one utvrđene u početnom ispitnom postupku u izostanku dampinškog uvoza. F. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE 1. Učinak predviđenog obujma uvoza i učinak na cijene u slučaju stavljanja mjera izvan snage (99) Jedini poznati južnoafrički proizvođač (trgovačko društvo Delta) EMD-a ima rezervni kapacitet i potencijal da ponovno počne izvoziti na tržište Unije u značajnim količinama. Tijekom početnog razmatranog razdoblja (od 2002. do 2005./2006.) tržišni udjel trgovačkog društva Delta znatno se povećao s oko 30 – 40 % na 60 – 70 %. Trgovačko društvo Delta stoga je već pokazalo svoju sposobnost da brzo poveća obujam izvoza u Uniju. (100) Izvozne cijene CIF trgovačkog društva Delta na druga tržišta osim SAD-a i uključujući sve vrste EMD-a svih stupnjeva bile su niže od cijena industrije Unije tijekom RIPR-a i obarale te cijene industrije Unije. Niže cijene na drugim tržištima mogle bi trgovačkom društvu Delta biti poticaj da taj izvoz preusmjeri na tržište EU-a u slučaju isteka mjera. (101) S obzirom na rezervni kapacitet utvrđen tijekom ispitnog postupka, zbog zasićenosti ostalih izvoznih tržišta i privlačnosti tržišta Unije trgovačko društvo Delta najvjerojatnije bi pokušalo povratiti svoj znatan tržišni udjel u Uniji koje je izgubilo nakon uvođenja mjera na snazi. Kako je prethodno zaključeno, trgovačko društvo Delta trebalo bi izvoziti po dampinškim cijenama kako bi vratilo tržišni udjel Posljedično, u odsutnosti antidampinških pristojbi na uvoz EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike, svako ponavljanje dampinškog uvoza prouzročilo bi još jači pritisak cijena na industriju Unije, a vrlo vjerojatno i materijalnu štetu. 2. Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja štete (102) Stavljanje mjera izvan snage vrlo bi vjerojatno za posljedicu imalo ponavljanje dampinškog uvoza iz Južne Afrike, što bi dovelo do pritiska na smanjenje cijena industrije Unije i pogoršavanja njezina gospodarskog stanja. Stavljanje mjera protiv Južne Afrike izvan snage stoga bi za posljedicu vjerojatno imalo ponavljanje štete zbog vjerojatnog pogoršanja već nestabilnog i osjetljivog stanja u kojem je utvrđeno da se trenutačno nalazi industrija Unije. G. INTERES UNIJE 1. Uvod (103) Prema članku 21. Osnovne uredbe Komisija je ispitala bi li produljenje postojećih antidampinških mjera protiv Južne Afrike bilo u interesu Unije u cijelosti. Utvrđivanje interesa Unije temeljilo se na procjeni svih različitih uključenih interesa. (104) Sve zainteresirane strane dobile su priliku iznijeti svoje stavove u skladu s člankom 21. stavkom 2. Osnovne uredbe. (105) U početnom ispitnom postupku, uvođenje mjera nije se smatralo suprotnim interesu Unije. S obzirom na to da je ovaj ispitni postupak revizija, njime se analizira stanje u kojem su antidampinške mjere već bile na snazi, čime se dopušta ocjena svakog nepotrebnog negativnog utjecaja na strane na koje se odnose trenutačne antidampinške mjere. (106) Unatoč zaključcima o vjerojatnosti ponavljanja štetnog dampinga, Komisija je ispitala postoje li uvjerljivi razlozi koji bi doveli do zaključka da zadržavanje mjera protiv uvoza EMD-a podrijetlom iz Južne Afrike nije u interesu Unije. 2. Interes industrije Unije i ostalih proizvođača iz Unije (107) Iako je antidampinškim mjerama koje su na snazi spriječen ulaz dampinškog uvoza na tržište Unije, industrija Unije i dalje se nalazi u nestabilnoj i osjetljivoj situaciji, što je potvrđeno negativnim kretanjima nekih od ključnih pokazatelja štete. (108) Kad bi se dopustilo da mjere isteknu, vjerojatno je da bi se trenutačno stanje industrije Unije nastavilo pogoršavati s obzirom na vjerojatan dotok značajnog obujma dampinškog uvoza iz Južne Afrike. Taj bi dotok vjerojatno prouzročio, među ostalim, gubitak tržišnog udjela, smanjenje prodajne cijene, smanjenje iskorištenosti kapaciteta i općenito ozbiljno pogoršanje financijskog stanja industrije Unije. (109) Stoga je jasno da zadržavanje antidampinških mjera protiv Južne Afrike ne bilo protivno interesu industrije Unije. 3. Interes uvoznika (110) U početnom ispitnom postupku utvrđeno je da utjecaj uvođenja mjera vjerojatno ne bi imao ozbiljan negativni učinak na stanje uvoznika u Uniji. U trenutačnom ispitnom postupku nije surađivao nijedan trgovac ni uvoznik. Imajući na umu da ne postoje dokazi koji upućuju na to da su mjere na snazi znatno utjecale na uvoznike, može se zaključiti da nastavak mjera neće značajno negativno utjecati na uvoznike Unije. 4. Interes korisnika (111) Stupilo se u kontakt sa svim korisnicima EMD-a u Uniji (proizvođačima baterija kojima služi kao sirovina). Primljeni su odgovori od dvaju trgovačkih društava koja pripadaju istoj multinacionalnoj grupaciji. U početnom ispitnom postupku surađivala su dva dodatna proizvođača baterija koja su se protivila uvođenju mjera. (112) Korisnik koji je surađivao objasnio je teško gospodarsko stanje s kojim su suočeni proizvođači baterija u Uniji zbog silaznog pritiska na cijene koji vrše njihovi glavni kupci (trgovci na malo), i posljedični rizik od gubitka radnih mjesta. Međutim, on nije mogao pružiti nikakva objašnjenja ili argumente za to zašto bi se i na koji način ukidanjem mjera protiv uvoza EMD-a iz Južne Afrike to stanje popravilo. (113) EMD čini tek 10 – 15 % ukupnog troška proizvodnje baterija. Ta se vrijednost smanjila u usporedbi s početnim ispitnim postupkom. Uz to, nakon uvođenja mjera, prosječna prodajna cijena EMD-a u Uniji zapravo se smanjila. U stvarnosti, nisu pruženi nikakvi dokazi da bi zadržavanje mjera na snazi imalo nezanemariv utjecaj na troškove proizvodnje za proizvođače baterija. (114) U izostanku tih dokaza Komisija zaključuje da se zadržavanjem mjera ne bi neopravdano utjecalo na korisnike EMD-a. (115) Nakon objave isti je korisnik izrazio neslaganje s ocjenom stanja koju je donijela Komisija i komentirao da je nakon uvođenja mjera jedan izvor kvalitetnog EMD-a nestao, da su se cijene EMD-a povećale te da postoji značajan utjecaj na već nisku profitabilnost proizvođača baterija iz EU-a čak i ako EMD predstavlja samo 10 – 15 % proizvodnih troškova. (116) Ne dovodeći u pitanje tu tvrdnju, iz dokaza u tom spisu vidljivo je da odabir korisnika da ne upotrebljava EMD trgovačkog društva Delta nije bio povezan s uvođenjem antidampinških pristojbi i da prijetnja profitabilnosti i radnim mjestima tog korisnika nije povećanje cijene EMD-a, nego silazni pritisak na cijene koji vrše njegovi glavni kupci (višenacionalni trgovci na malo sa znatnom kupovnom moći) i kineski proizvođači baterija. (117) Isti je korisnik EMD-a komentirao da mjere ne bi trebalo zadržati jer ispitnim postupkom nije utvrđen damping u EU tijekom RIPR-a te da ne postoji rizik od ponavljanja dampinga zbog malog tržišnog udjela koji bi trgovačko društvo Delta moglo ostvariti da se sav rezervni kapacitet tog društva usmjeri u Uniju. (118) Ta je tvrdnja odbačena jer bi utvrđeni potencijalni tržišni udjel trgovačkog društva Delta očito bio značajan te bi taj izvoz u Uniju vjerojatno bio izvršen po dampinškim cijenama. 5. Budući razvoj (119) Podnositelji pritužbe u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera spomenuli su da će, poveća li se u EU-u u budućnosti potražnja za električnim autima, na početku proizvodnog lanca doći do povećanja potražnje za EMD-om koji je navodno sirovina koja se najčešće upotrebljava u proizvodnji litij-manganova oksida („LMO”), koji pak služi kao katodni materijal za litij-ionske baterije koje se može ponovno puniti („LIB”) koje se upotrebljavaju u brojnim modelima električnih vozila. Oni tvrde da, ponovi li se šteta od dampinškog uvoza iz Južne Afrike, dio industrije Unije koji proizvodi EMD neće biti prisutan kako bi zadovoljio tu moguću buduću potražnju za nove tehnologije. (120) Ispitnim postupkom nisu pronađeni zaključni dokazi kojima bi se bilo podržalo, bilo pobilo tvrdnju da bi sav budući razvoj u sektoru električnih automobila značajno utjecao na industriju EMD-a i potražnju za EMD-om. Međutim, činjenica je da industrija Unije ispituje izvedivost proizvodnje LMO-a s pomoću EMD-a, da ima mogućnost u budućnosti prikupiti znanje i opremu potrebnu za to i da sudjeluje u brojnim projektima koje financira EU koji su povezani s istraživanjem i razvojem litij-ionskih baterija. (121) Nakon objave to su pitanje kratko spomenule neke zainteresirane strane, ali opet nisu dostavljeni zaključni dokazi o mogućem utjecaju bilo kakvog budućeg razvoja u sektoru električnih automobila u Uniji i/ili ostalih tržišta na dotični proizvod. 6. Zaključak o interesu Unije (122) S obzirom na prethodno navedene dokaze, ne postoje uvjerljivi razlozi protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera. (123) Stoga bi, prema članku 11. stavku 2. Osnovne uredbe, trebalo zadržati antidampinške mjere koje se primjenjuju na uvoz određenih elektrolitskih manganovih dioksida podrijetlom iz Južne Afrike na dodatno razdoblje od pet godina, DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. 1. Uvodi se konačna antidampinška pristojba na uvoz elektrolitskih manganovih dioksida (odnosno manganovih dioksida koji se proizvode postupkom elektrolize) koji nakon elektrolize nisu toplinski obrađeni, trenutačno obuhvaćenih oznakom KN ex 2820 10 00 (oznaka TARIC 2820 10 00 10) i podrijetlom iz Republike Južne Afrike. 2. Stopa konačne antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica Unije, neocarinjeno, za proizvode koje proizvode u nastavku navedena trgovačka društva, iznosi: Trgovačko društvo || Antidampinška pristojba || Dodatna oznaka TARIC Delta E.M.D. (Pty) Ltd. || 17,1 % || A828 Sva ostala trgovačka društva || 17,1 % || A999 3. Ako nije drukčije navedeno, primjenjuju se važeće odredbe povezane s carinskim pristojbama. Članak 2. Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 343, 22.12.2009., str. 51. [2] SL L 69, 13.3.2008, str. 1. [3] SL C 180, 21.6.2012., str. 15. [4] SL C 72, 12.3.2013., str. 8.