C 47/87

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izvješću Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Napredak u provedbi strategije EU-a za šume: Nova strategija za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama

(COM(2018) 811 final)

(2020/C 47/13)

Izvjestitelj: Andreas THURNER

Suizvjestitelj: Antonello PEZZINI

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 18.2.2019. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Odluka Plenarne skupštine: 22.1.2019. (u očekivanju zahtjeva za savjetovanje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 1.10.2019. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 30.10.2019. Plenarno zasjedanje br.: 547 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 162/0/1

1. Zaključci i preporuke o politikama

EGSO…

1.1. poziva na izradu ažurirane strategije EU-a za šume nakon 2020., kao dijela Europskog zelenog pakta. Nova bi strategija na realan način bila usmjerena na razdoblje do 2050. kako bi se zajamčila dosljedna provedba priznatih političkih obveza, kao što su Strateški plan UN-a za šume, ciljevi održivog razvoja UN-a i Pariški sporazum. Važnost šuma, šumarstva i šumarske industrije u ostvarenju tih ciljeva treba biti prepoznata u svim sektorima i dovesti do optimizirane međusektorske suradnje;

1.2. ističe klimatske promjene kao znatan izazov za planet s neposrednim i uglavnom negativnim posljedicama za sektor koji se temelji na šumama. Sektor koji se temelji na šumama istodobno ima velik potencijal za pružanje rješenja za ublažavanje posljedica putem održivog i kružnog biogospodarstva pod uvjetom da se pravodobno provedu učinkovite strategije prilagodbe. Potpuni potencijal sekvestracije CO 2 potrebno je dodatno razviti održivim poboljšanjem mobilizacije drva, uz veću zamjenu sirovina i energije fosilnog podrijetla te veće skladištenje ugljika u dugotrajnim proizvodima od drva. Šume koje se sastoje od različitih vrsta donose veću klimatsku korist nego monokulture, koje mogu imati negativan učinak na dugoročnu održivost;

1.3. naglašava važnost daljnjeg razvoja usklađenih sustava koji sadržavaju informacije o šumama u svrhu povećanja znanja i količine podataka o dostupnosti i statusu šumskih resursa te mogućnostima koje oni predstavljaju za pružanje višestrukih usluga društvu, uključujući obnovljive sirovine, energiju i ostale proizvode šuma;

1.4. ističe važnost višefunkcionalne uloge šuma i napominje da klimatske promjene predstavljaju prijetnju uslugama ekosustava. Očekuje se da će klimatske promjene povećati vjerojatnost prirodnih nepogoda kao što su šumski požari, poplave, suše i šteta uzrokovana nametnicima poput potkornjaka. Dobro osmišljena kombinacija financijskih instrumenata od ključne je važnosti za osiguravanje daljnjih ulaganja u modernu tehnologiju, kao i u klimatske mjere i mjere u području okoliša usmjerene na jačanje višefunkcionalne uloge šuma. Što se tiče privatnih šumskih gospodarstava, od presudne je važnosti osigurati da se poštuju prava vlasništva i da se odluke o šumama donose u partnerstvu s vlasnicima šuma;

1.5. preporučuje mapiranje trenutačnog stanja radne snage i predviđanje potreba za radnom snagom u europskom sektoru koji se temelji na šumama, i to posebice u pogledu radne snage u šumama. Vjeran prikaz privlačnosti sektora i njegove kvalificirane radne snage nužan je za daljnji razvoj lanca vrijednosti koji se temelji na šumama i jamčenje vitalnosti ekosustavâ. Pristojna radna mjesta i radni uvjeti preduvjet su za privlačenje radnika u sektor koji se temelji na šumama;

1.6. u pogledu politika EU-a povezanih sa šumama potiče snažno ex ante sudjelovanje Stalnog odbora za šumarstvo, Skupine za građanski dijalog o šumarstvu i plutu te Stručne skupine EU-a za šumarsku industriju i povezana pitanja iz tog sektora kako bi se u cijelosti iskoristilo dostupno stručno znanje;

1.7. naglašava važnost smanjenja globalnog krčenja i propadanja šuma jačanjem aktivnog i održivog gospodarenja šumama (primjerice na temelju paneuropskog sporazuma) mobiliziranjem lokalno proizvedene biomase u Europi i podupiranjem prelaska na održivije obrasce ponašanja potrošača.

2. Opće napomene

EGSO…

2.1. pozdravlja izvješće Europske komisije o napretku u provedbi strategije EU-a za šume i primjećuje da je većina djelovanja u višegodišnjem planu provedbe (VPP za šume) provedena kako je predviđeno;

2.2. pozdravlja zaključke Vijeća o napretku ostvarenom u provedbi strategije EU-a za šume i preporuke koje se odnose na novi strateški okvir za šume;

2.3. ponovno ističe važnost supsidijarnosti država članica u pogledu politike za šume i ističe ključnu ulogu strategije EU-a za šume kao instrumenta za koordinaciju i dosljednost politika u okviru različitih politika povezanih sa šumama kako bi se ojačalo sveobuhvatno viđenje održivog gospodarenja šumama i lanca vrijednosti sektora koji se temelji na šumama;

2.4. naglašava važnost sektora koji se temelji na šumama u pogledu prelaska s gospodarstva koje se temelji na proizvodima fosilnog podrijetla na gospodarstvo koje se temelji na proizvodima biološkog podrijetla. Snažna uloga sektora koji se temelji na šumama u kružnom biogospodarstvu pružit će odlične prilike kako bi europsko gospodarstvo ostvarilo status globalnog tehnološkog predvodnika u tom sektoru;

2.5. naglašava klimatske promjene kao znatan izazov za čovječanstvo i naš planet, koji već ozbiljno utječe na šume i sektor koji se temelji na šumama (npr. utjecaj na količinu i kvalitetu drvne sirovine i ogromne količine oštećenog drva). Stoga su od ključne važnosti mjere ublažavanja i gospodarenje šumama te njihova prilagodba promjenama klimatskih uvjeta. Zdrave i održive šume imaju odlučujuću ulogu u tom pogledu. Aktivno i održivo upravljanje, uključujući očuvanje bioraznolikosti šuma, nužno je za dugoročnu zaštitu njihove otpornosti i vitalnosti. Daljnji razvoj mobilizacije drva (npr. putem digitalizacije i novih tehnika) te uporaba drva i proizvoda na bazi drva ključni su elementi u postizanju klimatskih ciljeva. Potrebno je dodatno razviti potpuni potencijal sekvestracije CO 2 većom zamjenom sirovina i energije fosilnog podrijetla te skladištenjem ugljika u dugotrajnim proizvodima od drva;

2.6. naglašava važnost istraživanja i inovacija za iznalaženje rješenja za održivije lance vrijednosti koji se temelje na drvnoj biomasi. Time će se potaknuti smanjenje emisija stakleničkih plinova u vezi s tehnologijama prerade, kao i osmišljavanje novih inovativnih rješenja utemeljenih na drvnoj biomasi za tržišta. Daljnji razvoj i usvajanje digitalnih i tehnoloških rješenja olakšat će primjenu tehnologije preciznog šumarstva i dovesti do poboljšanja kojima se podupire održivo gospodarenje šumama;

2.7. priznaje važnost višefunkcionalne uloge šuma i osiguravanja višestrukih usluga ekosustava te uvažava činjenicu da klimatske promjene predstavljaju znatnu prijetnju šumama koje tu ulogu ispunjavaju. Stoga su potrebni prikladni resursi kako bi se zajamčilo daljnje pružanje različitih usluga ekosustava, uključujući zaštitnu funkciju šuma, kao i održiva opskrba drvom za društvo, pri čemu je potrebno očuvati bioraznolikost i osigurati prilagodbu klimatskim promjenama. Dobro osmišljenom kombinacijom financijskih instrumenata (npr. EIB, EFSU, ZPP, ESF, nacionalni fondovi, privatni fondovi) zajamčit će se nastavak ulaganja u modernu tehnologiju, kao i u klimatske mjere i mjere u području okoliša kojima se jača višefunkcionalna uloga šuma. U okviru budućeg VFO-a trebalo bi razmotriti uspostavu posebnog fonda za financiranje mjera ublažavanja znatnih gubitaka u šumarstvu nastalih uslijed klimatskih promjena;

2.8. ističe važnu ulogu šuma kojima se aktivno gospodari i šumarske industrije u stvaranju dodatnih zelenih radnih mjesta i rasta u ruralnim i gradskim područjima, uključujući radna mjesta povezana s ekoturizmom, rekreacijom i zdravstvenim uslugama;

2.9. naglašava da su nove i moderne metode rada u sektoru koji se temelji na šumama zahtijevaju kvalificiranu radnu snagu i pristojne uvjete rada. Čini se da je manjak kvalificiranih mladih radnika problem koji trenutačno pogađa čitavu Europu. Stoga je potrebno poduzeti prikladne mjere kako bismo se suočili s tim izazovom i kako bi sektor koji se temelji na šumama privukao mlade. U tom bi pogledu mapiranje radne snage predstavljalo koristan korak;

2.10. naglašava potrebu za poticanjem ranog planiranja, suradnje i ulaganja u pogledu sprečavanja i suočavanja s prirodnim nepogodama kao što su šumski požari, poplave, suše i šteta prouzročena nametnicima (npr. potkornjaci) i bolestima;

2.11. naglašava važnost uloge šuma u zaštiti od erozije, lavina, odrona stijena i poplava, osobito u planinskim područjima;

2.12. napominje da su šume, uključujući i one kojima se gospodari, po svojoj prirodi biološko raznoliki ekosustavi. Međutim, industrijske monokulturne nasade, osobito neautohtonih vrsta, često ne odlikuje biološka raznolikost. Takvim nasadima prijeti povećani rizik od katastrofa, a u nekim slučajevima oni ne djeluju ni kao čimbenici neto sekvestracije ugljika. Održivo šumarstvo mora uključivati potrebu za miješanim šumskim pokrovom kojim se gospodari u okviru modela šumarstva utemeljenog na trajnom pokrovu. Šume koje se sastoje od različitih vrsta donose veću klimatsku korist nego monokulture, koje mogu imati negativan učinak na dugoročnu održivost;

2.13. potiče bolje ex ante uključivanje stručnog znanja članova Stalnog odbora za šumarstvo, Skupine za građanski dijalog o šumarstvu i plutu te Stručne skupine EU-a za šumarsku industriju i povezana pitanja iz tog sektora u politike EU-a povezane sa šumama. Time će se ojačati baza znanja u pogledu lanca vrijednosti koji se temelji na šumama u postupku donošenja odluka, u kampanjama podizanja razine osviještenosti i komunikacijskim kampanjama te u usvajanju i provedbi političkih odluka;

2.14. ističe da lokalne i regionalne vlasti imaju važnu ulogu u jačanju održive uporabe šuma i vitalnosti sektora koji se temelji na šumama te imaju mogućnost uzimati te aspekte u obzir u postupcima javne nabave;

2.15. smatra da su prikladne mjere komunikacije i informiranja o održivom gospodarenju šumama važne za osiguravanje potpore društva. U tom pogledu gradske i prigradske šume imaju golem potencijal jer postoji snažna poveznica između društva (rekreacija lokalnog stanovništva) i sektora koji se temelji na šumama;

2.16. naglašava važnost poticanja procesa sklapanja pravno obvezujućeg sporazuma o šumama kako bi se ojačao okvir politike za šume u paneuropskoj regiji.

3. Posebne napomene

3.1. Šume imaju odlučujuću ulogu u borbi protiv klimatskih promjena:

3.1.1. Prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo predstavlja golem izazov, ali i priliku, te iziskuje znatno smanjenje emisija fosilnih goriva, kao i znatno povećanje sekvestracije CO 2 . Zamjena proizvoda i goriva koji se temelje na sirovinama fosilnog podrijetla može u velikoj mjeri doprinijeti ostvarivanju klimatske neutralnosti do 2050.

3.1.2. 2 potrebni su kontinuiran i sve veći rast biomase te dobre metode sječe i vremenski okvir. Dugoročno skladištenje biogenog ugljika iziskuje napredniju (veću, bolju, dulju) uporabu proizvoda na bazi drva. Aktivno i održivo gospodarenje šumama te resursno učinkovita uporaba drva ključni su elementi za postizanje klimatskih ciljeva (kao što je već utvrđeno u dva prethodna mišljenja, o posljedicama klimatske i energetske politike Za djelotvornu apsorpciju COpotrebni su kontinuiran i sve veći rast biomase te dobre metode sječe i vremenski okvir. Dugoročno skladištenje biogenog ugljika iziskuje napredniju (veću, bolju, dulju) uporabu proizvoda na bazi drva. Aktivno i održivo gospodarenje šumama te resursno učinkovita uporaba drva ključni su elementi za postizanje klimatskih ciljeva (kao što je već utvrđeno u dva prethodna mišljenja, o posljedicama klimatske i energetske politike ( 1 ) i o raspodjeli tereta i sektoru korištenja zemljišta, prenamjene korištenja zemljišta i šumarstva ( 2 ) ). Napori usmjereni na širu uporabu proizvoda na bazi drva bili bi uspješniji kad bi se priznao širi raspon „drvnih proizvoda” u smislu Uredbe o LULUCF-u ( 3 ) , a pogotovo kad bi se primjenom ekološki prikladnih tehnologija za očuvanje drva postigle više vrijednosti vremena poluraspada u drvnim proizvodima.

3.1.3. 3 drva apsorbira približno jednu tonu CO 2 . 2 . Stoga su aktivno gospodarenje šumama u skladu s praksama održivog gospodarenja šumama Jedan mdrva apsorbira približno jednu tonu CO ( 4 ) Rastuća biomasa ima dokazanu sposobnost apsorpcije CO. Stoga su aktivno gospodarenje šumama u skladu s praksama održivog gospodarenja šumama ( 5 ) i trajna regeneracija šumskih sastojina od ključne važnosti za postizanje najvećeg održivog rasta kojim se potiče dostupnost biomase.

3.2. Višefunkcionalne šume i usluge ekosustava iziskuju primjerene naknade:

3.2.1. Osim proizvoda od drva i drugih proizvoda (npr. pluto, gljive, bobice), šume pružaju različite usluge ekosustava o kojima ovise ruralne, prigradske i gradske zajednice (npr. voda, zrak, prostor za rekreaciju, zdravstvene usluge). Promjene u uvjetima do kojih dolazi zbog klimatskih promjena povećavaju pritisak na šume i rizik od nastanka prirodnih opasnosti. Stoga je prikladnim mjerama zaštite klime te naporima u području ublažavanja i prilagodbe potrebno ojačati otpornost i višefunkcionalnu ulogu šuma.

3.2.2. Usprkos teškoj tržišnoj situaciji prouzročenoj katastrofama koje su pogoršane klimatskim promjenama (npr. potkornjaci, čupanje stabala prouzročeno vjetrom, šumski požari, poplave i suše), nužno je zajamčiti daljnje pružanje usluga ekosustava kako bi se zadržala ta višefunkcionalna uloga šuma. Stoga je od ključne važnosti da odgovarajući tržišni uvjeti podupiru opskrbu šumarske industrije drvom i drvnom biomasom.

3.2.3. Također bi bilo korisno razmotriti mogućnost trgovanja kreditima za kompenzaciju emisija ugljika u sklopu dobrovoljnih tržišta ugljika. ( 6 ) Primjerice, pilot-projekt CARBOMARK u okviru programa Life ( 7 ) bavi se razvojem dobrovoljnih lokalnih tržišta ugljika za ublažavanje klimatskih promjena. Cilj je promicanje lokalnog tržišta za trgovanje emisijama ugljičnog dioksida na dobrovoljnoj osnovi, čime se jačaju politike EU-a za borbu protiv klimatskih promjena: — ublažavanje učinka stakleničkih plinova poticanjem hvatanja ugljika; — stvaranje prihoda u područjima u nepovoljnom položaju procjenjivanjem vrijednosti usluge hvatanja ugljika koju pruža šumski ekosustav; — promicanje donošenja strategija za kompenzaciju emisija na razini lokalnih uprava; — uspostava veće odgovornosti malih i srednjih poduzeća, čime ih se potiče na ublažavanje vlastitog učinka na okoliš. Međutim, važno je zajamčiti da kompenzacijski mehanizam ni u kojem pogledu nije nerazmjeran i ne ugrožava održivu mobilizaciju drva i održivo upravljanje resursima.

3.3. Održivo i kružno biogospodarstvo otvara gospodarske mogućnosti u sektoru šumarstva, uz golem potencijal za ublažavanje klimatskih promjena (kao što je već utvrđeno u jednom od prethodnih mišljenja (8))

3.3.1. Održivo biogospodarstvo pridonosi ublažavanju klimatskih promjena s pomoću nekoliko mehanizama: sekvestracijom CO 2 iz atmosfere i njegovim pohranjivanjem u biomasi putem fotosinteze, skladištenjem ugljika u proizvodima biološkog podrijetla te zamjenom sirovina, materijala, proizvoda i goriva fosilnog podrijetla njihovim inačicama biološkog podrijetla.

3.3.2. Proizvodi na bazi drva mogu dugotrajno skladištiti ugljik, čime ga uklanjaju iz atmosfere. Dugotrajni proizvodi od drva, kao što su drvni materijal za drvnu izgradnju i visokokvalitetan namještaj, među najdjelotvornijim su načinima skladištenja ugljika. Ponovnom uporabom i recikliranjem proizvoda biološkog podrijetla s kraćim uporabnim vijekom zajamčit će se daljnje skladištenje ugljika. Svi ti proizvodi, uključujući napredna biogoriva, tekstile i zelene kemikalije, imaju znatan potencijal za zamjenu sirovina i proizvoda fosilnog podrijetla koji su glavni uzročnici klimatskih promjena. Nadalje, proizvodi biološkog podrijetla na kraju svojeg uporabnog vijeka mogu se upotrebljavati kao novi proizvodi biološkog podrijetla ili bioenergija te time zamijeniti fosilne izvore energije. Naravno, ujedno se može zagovarati upotreba nusproizvoda duž lanca vrijednosti.

3.3.3. Olakšavanje uspostave funkcionalnih lanaca vrijednosti drvnog i biološkog podrijetla putem međusektorske suradnje može imati ključnu ulogu u razvoju novih poslovnih ekosustava i prilika za sektor. U tom pogledu važno je dati prednost istraživanju, inovacijama i unapređivanju inovacija, kao i obrazovanju, osposobljavanju i razvoju vještina u svrhu pružanja potpore tim lancima vrijednosti koji se temelje na drvu i kružnom biogospodarstvu općenito.

3.4. Jačanje održivog gospodarenja šumama i zaustavljanje globalnog krčenja šuma moraju ostati jasni ciljevi strategije EU-a za šume

3.4.1. Održivo gospodarenje šumama obuhvaćeno je nacionalnim nadležnostima država članica EU-a, a zajednička definicija održivog gospodarenja šumama ugrađena je u nacionalne i podnacionalne zakone koji se provode diljem EU-a. Održive prakse u šumarstvu zasnivaju se na sustavima gospodarenja šumama na nacionalnoj razini. Dobrovoljni tržišni instrumenti, kao što je certifikacija, mogu biti jedan od načina za dokazivanje održivosti.

3.4.2. Smanjenje globalnog krčenja i propadanja šuma jačanjem aktivnog i održivog gospodarenja šumama na temelju paneuropskog sporazuma, dovoljno vjerodostojna poglavlja o održivosti u trgovinskim sporazumima, mobiliziranje lokalno proizvedene biomase u Europi i podupiranje prelaska na održivije obrasce ponašanja potrošača ključni su za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Uz to, potrebni su zajednički napori usmjereni na podupiranje aktivnosti pošumljavanja na globalnoj razini.

3.4.3. U tom pogledu EGSO pozdravlja komunikaciju Europske komisije „Pojačanje djelovanja EU-a za zaštitu i obnovu svjetskih šuma” ( 9 )

4. Kontekst

4.1. Europska komisija objavila je 7. prosinca 2018. izvješće o preispitivanju u sredini programskog razdoblja ( 10 ) naslovljeno „Napredak u provedbi strategije EU-a za šume” (dalje u tekstu „izvješće”). U izvješću se predstavlja napredak ostvaren u provedbi svakog od osam prioritetnih područja utvrđenih strategijom EU-a za šume ( 11 ) 1. Podrška našim ruralnim i urbanim zajednicama 2. Poticanje konkurentnosti i održivosti šumarskih industrija, bioenergije i šireg zelenog gospodarstva EU-a 3. Šume u klimi koja se mijenja 4. Zaštita šuma i poboljšanje usluga ekosustava 5. Kakve šume imamo i kako se one mijenjaju? 6. Novo i inovativno šumarstvo te proizvodi s dodanom vrijednošću 7. Suradnja radi skladnog upravljanja šumama i njihova boljeg razumijevanja 8. Šumarstvo iz globalne perspektive.

4.2. U višegodišnjem planu provedbe ( 12 ) (VPP za šume) utvrđeni su prioriteti za Europsku komisiju do 2017. Izvješćem se ujedno nastoji doprinijeti utvrđivanju prioriteta za preostalo razdoblje 2018. –2020.

4.3. U izvješću je zaključeno da provedba strategije EU-a za šume uvelike ide prema planu. Neriješeni su elementi u postupku provedbe ili će biti provedeni do 2020. Međutim, izvješćem nije obuhvaćeno razdoblje nakon 2020.

4.4. Vijeće je 15. travnja 2019. donijelo zaključke Vijeća ( 13 ) o napretku u provedbi strategije EU-a za šume i pozvalo Komisiju da „počne razmatrati mogućnosti za novu strategiju EU-a za šume nakon 2020.”. Logično bi bilo pretpostaviti da bi se takav strateški okvir trebao primjenjivati na šume i na sektor koji se temelji na šumama u cjelini.

4.5. Europski odbor regija usvojio je mišljenje ( 14 ) o provedbi strategije EU-a za šume na svojem plenarnom zasjedanju održanom u travnju 2019.

Bruxelles, 30. listopada 2019. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Mišljenje EGSO-a o posljedicama klimatske i energetske politike na poljoprivredni sektor i šumarstvo (SL C 291, 4.9.2015., str. 1.).

(2) Mišljenje EGSO-a o raspodjeli tereta do 2030. te korištenju zemljišta, prenamjeni korištenja zemljišta i šumarstvu (LULUCF) (SL C 75, 10.3.2017., str. 103.).

(3) Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

(4) Izvor: BFW-Praxisinformation (Bilten austrijskog Saveznog centra za istraživanje šuma) br. 28 (2012., str. 4.).

(5) Rezolucija H1 Opće smjernice za održivo upravljanje šumama u Europi.

(6) Voluntary Carbon Market Insights: 2018 Outlook and First-Quarter Trends („Uvid u dobrovoljno tržište ugljika: Izgledi za 2018. i kretanja u prvom tromjesečju“).

(7) CARBOMARK - Improvement of policies toward local voluntary carbon markets for climate change mitigation („CARBOMARK – Poboljšanje politika usmjerenih na lokalna dobrovoljna tržišta ugljika za ublažavanje klimatskih promjena“).

(8) Mišljenje EGSO-a o biogospodarstvu – doprinos ostvarenju klimatskih i energetskih ciljeva EU-a i UN-ovih ciljeva održivog razvoja (SL C 440, 6.12.2018., str. 45.).

(9) COM(2019) 352 final

(10) EU forest strategy on track to achieve its 2020 aims („Strategija EU-a za šume na putu prema ostvarivanju ciljeva za 2020.“)

(11) COM(2013) 659 final

(12) SWD(2015) 164 final

(13) Zaključci Vijeća o napretku u provedbi strategije EU-a za šume i novom strateškom okviru za šume

(14) Mišljenje Obora regija: Provedba strategije EU-a za šume (SL C 275, 14.8.2019., str. 5.).