Također je nužno snažnije istaknuti potporu međuinstitucijskim pregovorima kako bismo naše političke obveze pretvorili u zakonodavne akte. Zahvaljujući jedinstvu institucija, bez obzira na to je li riječ o COVID potvrdi, digitalnim pravilima ili minimalnoj plaći, puno toga već je učinjeno. Taj pristup moramo ubrzati, posebno kad je riječ o predmetima ključnima za dvostruku tranziciju, kao što su paket „Spremni za 55 %”, prijedlozi o borbi protiv globalnog krčenja šuma ili o baterijama te Akt o umjetnoj inteligenciji. Rad Komisije i dalje će se temeljiti na provedbi ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda u svim područjima politika. Ciljevi održivog razvoja uključeni su u europski semestar i u naše instrumente za bolju regulativu. Komisija će 2023. predložiti prvo dobrovoljno preispitivanje provedbe ciljeva održivog razvoja koje provodi EU u okviru UN-ova Političkog foruma na visokoj razini.

Aktualna kriza opskrbe hranom uzrokovana naglim rastom cijena, teškim sušama i dodatno pogoršana ruskom invazijom na Ukrajinu ugrožava sigurnost opskrbe hranom u cijelom svijetu i predstavlja još jedan velik izazov. Kako bi se riješio taj problem i Ukrajini omogućio pristup jedinstvenom tržištu i globalnim lancima opskrbe alternativnim rutama, Komisija nastavlja blisko surađivati sa svojim međunarodnim partnerima, državama članicama, ukrajinskim tijelima i poslovnim subjektima kako bi joj osigurala pristup gnojivima, proizvodnji hrane i otvorenoj trgovini i na taj način spriječila poremećaje u opskrbi hranom. Naši koridori solidarnosti Ukrajini omogućuju izvoz žitarica i drugih proizvoda te uvoz robe koja joj je potrebna, od humanitarne pomoći do gnojiva. Mobilizirali smo i 600 milijuna EUR iz Europskog razvojnog fonda kako bismo povećali potporu sigurnosti opskrbe hranom za afričke, karipske i pacifičke zemlje.

Nastavit ćemo pružati snažnu političku, financijsku i humanitarnu pomoć Ukrajini i spremni smo podupirati buduću obnovu zemlje. Prvi je korak osigurati 100 milijuna EUR za popravak oštećenih ukrajinskih škola. S obzirom na to da budućnost Ukrajine i njezina naroda leži u Uniji, potrudit ćemo se i da joj olakšamo pristup jedinstvenom tržištu. Istodobno ćemo i dalje koordinirano djelovati, i s našim saveznicima, kako bismo osigurali učinkovitu provedbu sankcija i održali snažan gospodarski pritisak na Rusiju i ugrozili njezinu sposobnost vođenja rata protiv Ukrajine.

Europska Unija i njezine države članice pokazale su istinsku solidarnost pri donošenju više od 180 mjera kao odgovor na invaziju, koje teško pogađaju Rusiju i pružaju snažnu potporu Ukrajini i njezinu narodu. Od početka rata do rujna EU i njegove države članice mobilizirali su više od 19 milijardi EUR za jačanje gospodarske, socijalne i financijske otpornosti Ukrajine te dodatnu vojnu potporu u iznosu od 3,1 milijarde EUR u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći. Građani i države članice pokazali su iznimnu dobrotu i solidarnost prihvativši milijune Ukrajinca koji su pobjegli od nasilja, a Unija im je aktiviranjem Direktive o privremenoj zaštiti omogućila pristup zaposlenju, stanovanju, obrazovanju i zdravstvenoj skrbi.

Suočeni s posljedicama ruske invazije u samoj Uniji, nastavit ćemo podupirati Ukrajinu nepokolebljivo, odlučno i jedinstveno, kao što to činimo od 24. veljače. U predstojećoj godini odlučuje se o Ukrajini i njezinoj budućnosti. Međutim, riječ je i o budućnosti Europske unije i svemu što ona predstavlja: slobodu, demokraciju, temeljna prava, vladavinu prava i sve vrijednosti na kojima se Unija temelji.

Kako bismo pružili potporu građanima i poduzećima diljem Europe, moramo nastaviti rad na ulaganjima i reformama u okviru instrumenta NextGenerationEU. Isto tako, moramo nastaviti koristiti potencijal proračuna EU-a. Kako bismo odgovorili na energetsku krizu, moramo zaštititi temelje našeg gospodarstva, a osobito naše jedinstveno tržište i visoku razinu zaposlenosti. Uz očuvanje jednakih uvjeta na jedinstvenom tržištu primjenom jasnih smjernica o državnim potporama, koje se temelje na sveobuhvatnim načelima proporcionalnosti i nužnosti, jedinstveno i zajedničko europsko rješenje ključan je element za uklanjanje ozbiljnog rizika fragmentacije Unije. Komisija je planom REPowerEU Komisija poduzela važne prve korake u području solidarnosti, no to nije dovoljno. Stoga moramo pojačati plan REPowerEU dodatnim financiranjem na temelju procjene potreba i uzimajući u obzir kapacitet apsorpcije ulaganja. Razmotrit ćemo komplementarne izvore financiranja plana REPowerEU i biti spremni predložiti daljnje mjere, oslanjajući se i na iskustva stečena u okviru mehanizama financijske solidarnosti EU-a instrumenta NextGenerationEU i drugih uspješnih instrumenata.

Treća je stvarnost da se taj jedinstven niz kriza, koji se iznimno snažno odražava u svakodnevnom životu Europljana, ne može riješiti uobičajenim pristupom. Bit će potrebno i dalje brzo reagirati kako bismo se mogli pripremiti za predstojeće izazove i odgovoriti na najhitnije potrebe. U tom će duhu naš rad biti usmjeren na potporu Europljanima u ovim teškim vremenima. To će biti glavni prioritet Komisije u sljedećoj godini, koji ćemo ostvariti smanjenjem cijena energije, osiguravanjem ključnih sirovina koje su potrebne za konkurentnost naše industrije i sigurnost opskrbe hranom, jačanjem našeg socijalnog tržišnog gospodarstva i nesmanjenim angažmanom u odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19, koja je još uvijek prisutna u cijeloj Uniji.

Drugo, te krize samo naglašavaju potrebu da Europa nastavi ubrzavati radikalnu preobrazbu koju smo pokrenuli na početku ovog mandata, bez obzira na to je li riječ o borbi protiv klimatske krize i krize prirodnog okoliša, jačanju otpornosti naših gospodarstava i demokracija, konkurentnosti naših industrija, našeg geopolitičkog položaja i pravednosti naših društava. Osnova tog programa, koji je prvi put iznesen u političkim smjernicama, bila je izgradnja bolje budućnosti za sljedeću generaciju i povećanje sposobnosti i pripremljenosti za suočavanje s izazovima koji su pred nama. To vrijedi i sada.

Taj jedinstveni splet okolnosti kontekst je ovogodišnjeg programa rada Komisije. Temelji se na tri komplementarna aspekta. Prvo, izazovi takvih razmjera mogu se riješiti samo zajednički, kao Unija. Europa se još jednom iskazala; bez obzira na to je li riječ o cjepivima, gospodarskom oporavku, sankcijama ili potpori Ukrajini. U svakoj je prilici pokazala što može postići, koliko ambiciozno može odgovoriti i kojom brzinom može djelovati kad postoji zajednički cilj i djeluje se jedinstveno. To mora biti pokretač našeg rada i u sljedećoj godini.

Konferencija o budućnosti Europe jedinstven je primjer participativne i deliberativne demokracije na europskoj razini te način da poboljšamo postupke donošenje naših politika. Konferencija je uspjela iznjedriti ambicioznu i nadahnjujuću viziju naše Unije.

To je vizija Europe koja svojim građanima olakšava svakodnevni život, bez obzira na to žive li u ruralnim ili urbanim područjima; koja se izravno bavi našim generacijskim izazovima; koja je autonomnija i Europljanima pruža ono što im je najvažnije, od hrane koju jedu do zraka koji udišu. Sada bi Europski parlament, Vijeće i Komisija trebali poduzeti daljnje korake. Taj je program rada još jedan korak u naporima Komisije u cilju „Provođenja vizije u djelo”.

Dugoročni uspjeh Konferencije o budućnosti Europe ovisit će o tome kako može pridonijeti boljem sudjelovanju građana u određivanje prioriteta i ambicija te osmišljavanju i oblikovanju politika na europskoj razini.

Nadovezujući se na uspjeh Konferencije o budućnosti Europe, paneli građana sada su dio Komisijina postupka izrade politika u određenim ključnim područjima. U novoj generaciji panela građana vodit će se rasprave o predstojećim inicijativama za sprečavanje rasipanje hrane, o mobilnosti u svrhu učenja i o virtualnim svjetovima.

3.Ostvarivanje šest glavnih ciljeva

3.1. Europski zeleni plan

Posljedice klimatskih promjena sve su ozbiljnije, o čemu svjedoče ovogodišnji ekstremni toplinski valovi, šumski požari i nezapamćene suše. Ubrzavanje zelene tranzicije ključno je za rješavanje klimatske krize i jačanje naših gospodarstava i sigurnosti. Nadalje, s obzirom na sve veće globalne prijetnje i novu geopolitičku stvarnost, ubrzavanje zelene transformacije ojačat će našu dugoročnu sigurnost opskrbe hranom izgradnjom održivog i otpornog prehrambenog sustava. Klimatska kriza dodatno je istaknula i potrebu za daljnjim jačanjem mehanizama EU-a za civilnu zaštitu i upravljanje krizama.

Komisija je već iznijela većinu ključnih prijedloga za provedbu europskog zelenog plana i nastavit ćemo pružati punu potporu suzakonodavcima kako bi se dogovor postigao prije kraja ovog parlamentarnog saziva. Za ovu je godinu bitan brz dogovor o paketu „Spremni za 55 %”.

Kako bismo dopunili te mjere, početkom 2022. donijeli smo prijedlog bez presedana o tome da se do 2030. upotreba pesticida smanji za polovinu i do 2050. obnove oštećeni ekosustavi u Europi. U nadolazećim mjesecima donijet ćemo ambiciozne nove pakete mjera u području klime i okoliša, među ostalim u pogledu emisija iz prometa i certificiranja uklanjanja ugljika, prijedloge za poboljšanje kvalitete zraka i vode te ključne inicijative u kružnom gospodarstvu, koje se prvenstveno odnose na održivost ambalaže i plastike, sve veći problem onečišćenja mikroplastikom, pravo na popravak i otpadna vozila. Zalagat ćemo se i za ambiciozan globalni dogovor za prirodu na Konferenciji UN-a o biološkoj raznolikosti u Montrealu (COP 15) krajem ove godine i potvrditi naše globalno vodstvo u borbi protiv klimatskih promjena na konferenciji o klimatskim promjenama u Sharm El-Sheikhu (COP 27).

Istodobno, naša Unija mora se dodatno pripremiti kako bi se bolje suočila s volatilnošću cijena u budućnosti, osigurala cjenovnu pristupačnost električne energije i predvidjela duboku industrijsku transformaciju potrebnu za dekarbonizirani i uglavnom elektrificirani kontinent do 2050. Stoga ćemo početkom 2023. predložiti sveobuhvatnu reformu tržišta električne energije u EU-u, uključujući odvajanje učinka cijena plina na cijene električne energije.

Kako bismo pridonijeli širenju našeg zelenog gospodarstva temeljenog na vodiku, osnovat ćemo novu Europsku banku za vodik koja će uložiti 3 milijarde EUR u pokretanje tržišta vodika u EU-u, među ostalim usklađivanjem ponude i potražnje.

U 2023. poduzet ćemo mjere za smanjenje otpada i učinka otpada na okoliš, posebno vodeći računa o otpadu od hrane i tekstilnih proizvoda, što je istaknuto kao problem na Konferenciji o budućnosti Europe. Od ukupne količine hrane proizvedene u EU-u baca se oko 20 %, čime se iscrpljuju prirodni resursi, ugrožavaju ekosustavi i doprinosi emisijama stakleničkih plinova. Donijet ćemo mjere za rješavanje tog pitanja, uključujući ciljeve za smanjenje otpada od hrane. S obzirom na to da se u EU-u godišnje odbaci oko 11 kilograma tekstila po osobi, zalagat ćemo se za povećanje recikliranja tekstila i za to proizvođači snose veću odgovornost za obradu otpada.

Uspostavit ćemo sveobuhvatan okvir za održive prehrambene sustave u EU-u kako bismo održivost stavili u središte svih politika povezanih s hranom. Izmijenit ćemo propise EU-a o dobrobiti životinja kako bismo proširili njihovo područje primjene i povećali dobrobit životinja. To je odgovor na preporuke Konferencije o budućnosti Europe i europske građanske inicijative „Okončajmo upotrebu kaveza”.

Predložit ćemo zakonodavstvo za nove genomske tehnike kao što su ciljana mutageneza ili cisgeneza. Time će se zadržati visoka razina zaštite zdravlja ljudi i životinja te okoliša i pridonijeti otpornijem i održivijem prehrambenom sustavu primjenom inovativnih biljnih proizvoda. Inicijativa je odgovor na prijedlog Konferencije o budućnosti Europe.

Radit ćemo i na daljnjoj ekologizaciji prijevoza tereta kako bismo smanjili emisije i onečišćenje iz prometa pri prelasku na pametniju i održiviju mobilnost.

Nakon savjetovanja s ključnim dionicima predložit ćemo ciljanu reviziju zakonodavstva o registraciji, evaluaciji i autorizaciji kemikalija (REACH) kako bi se osigurale europska konkurentna prednost i inovacije promicanjem održivih kemikalija, pojednostavnjenjem i racionalizacijom regulatornog postupka, smanjenjem opterećenja te zaštitom zdravlja ljudi i okoliša.

3.2. Europa spremna za digitalno doba

U završnom izvješću Konferencije o budućnosti Europe istaknuta je potreba za pristupačnim rješenjima dostupnima svim građanima Europe te da Europa postane vodeća sila za etičnu, transparentnu i sigurnu digitalnu transformaciju.

Nadalje, u Komisijinu Izvješću o strateškim predviđanjima 2022. naglašena je potreba da se zajedno ubrzaju zelena i digitalna tranzicija. Digitalna rješenja povećat će učinkovitost našeg gospodarstva i smanjiti njegovu potrebu za resursima te istodobno pridonijeti smanjenju okolišnog, resursnog i klimatskog otiska same digitalizacije. U tu svrhu predložit ćemo akt EU-a o kritičnim sirovinama kako bismo osigurali odgovarajuću i raznoliku opskrbu za europsko digitalno gospodarstvo i zelenu tranziciju, dajući prednost ponovnoj uporabi i recikliranju.

Osim naših stalnih zajedničkih napora s državama članicama radi ostvarivanja ciljeva u okviru digitalnog desetljeća, predložit ćemo alate za razvoj otvorenih virtualnih svjetova usmjerenih na čovjeka, kao što su metaverzumi. Oni pružaju brojne mogućnosti za industrijske i uslužne sektore, kreativne sektore i građane te za šira društvena pitanja kao što su zdravstvo i pametni gradovi.