(I) Krčenje šuma je pretvaranje šuma u zemljišta druge namjene, bez obzira na to je li mu uzrok ljudsko djelovanje (FAO, Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and Definitions, 2018. http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf ).

(II) Propadanje šuma smanjenje je kapaciteta šuma za isporuku proizvoda i usluga, odnosno to su šume koje su uslijed ljudskih aktivnosti izgubile svoju strukturu, funkciju, raznolikost vrsta ili produktivnost koja se obično povezuje s vrstom prirodnih šuma koja se očekuje na toj lokaciji. Takva šuma stoga na određenom području osigurava manje proizvoda i usluga te održava tek ograničenu biološku raznolikost. Biološka raznolikost u takvim šumama osim stabala uključuje i mnoge druge elemente, koji mogu prevladavati u vegetaciji pod krošnjama. (Izvor: Konvencija o biološkoj raznolikosti. https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml i IPBES https://www.ipbes.net/glossary/forest-degradation )

(III) Svjetska banka, Five Forest Figures, dostupno na: https://blogs.worldbank.org/opendata/five-forest-figures-international-day-forests

(IV) Nužnost zaustavljanja gubitka šuma naglašava se u: IPBES, Global assessment report on biodiversity and ecosystem services of the Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, urednici: Brondizio, E.S., Settele, J., Díaz, S. i Ngo, H.T., Tajništvo IPBES-a, Bonn, Njemačka, 2019. https://www.ipbes.net/global-assessment-report-biodiversity-ecosystem-services

(V) Smith, P. et al., „Agriculture, Forestry and Other Land Use (AFOLU)”, u: Climate Change 2014: Mitigation of Climate Change. Contribution of Working Group III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, urednici: Edenhofer, O. et al., Cambridge University Press, Cambridge, Ujedinjena Kraljevina i New York, NY, SAD, 2014.

(VI) FAO, The State of the World’s Forests 2018 - Forest pathways to sustainable development, Rim, 2018., http://www.fao.org/3/a-i9535en.pdf

(VII) Ujedinjeni narodi, Sustainable Development Goals Report 2017., https://unstats.un.org/sdgs/files/report/2017/TheSustainableDevelopmentGoalsReport2017.pdf

(IX) FOREST EUROPE, State of Europe’s Forests 2015, https://www.foresteurope.org/docs/fullsoef2015.pdf

(X) Komunikacija Komisije. Nova Strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama. COM(2013) 659. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52013DC0659 . Vidjeti i izvješće Komisije o napretku u provedbi strategije EU-a za šume „Nova strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se temelji na šumama” COM(2018) 811. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:52018DC0811.

(XI) Primarna šuma je šuma u kojoj nikad nije bilo sječe te koja se razvila u skladu s prirodnim poremećajima i prirodnim procesima, bez obzira na svoju starost – https://www.cbd.int/forest/definitions.shtml .

(XII) Pošumljavanje je uspostavljanje šume sadnjom i/ili namjernim sijanjem na zemljištu koje je dotada imalo drugačiju namjenu; to podrazumijeva prenamjenu zemljišta iz nešumskog u šumsko (FAO, Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and Definitions, 2018., http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf ). Ponovno pošumljavanje je ponovna uspostava šume sadnjom i/ili namjernim sijanjem na zemljištu koje se klasificira kao šuma (ibid.). Obnova podrazumijeva mjere za ponovno aktiviranje ekoloških procesa koji ubrzavaju oporavak šumske strukture, ekološkog funkcioniranja i razina bioraznolikosti koji se približavaju onima tipičnima za šume u vegetacijskom klimaksu (Elliott, S., Blakesley, D. i Hardwick, K., Restoring Tropical Forests: a Practical Guide, Kew Publications, London, u tisku). Projekti za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje trebali bi doprinijeti održavanju ili poboljšanju isporuke proizvoda i usluga ekosustava na razini krajolika te bi trebali biti korisni za klimu, ublažavanje klimatskih promjena, proizvodnju biomase, očuvanje bioraznolikosti, zaštitu tla i vode, kontrolu erozije i dezertifikacije te izbjegavanje unošenja invazivnih vrsta (Forest Europe, Pan-European Guidelines for Afforestation and Reforestation, 2008.).

(XIII) Vidjeti odjeljak 3.5. u Izvješću Međuvladine znanstveno-političke platforme za biološku raznolikost i usluge ekosustava o procjeni degradacije i obnove zemljišta iz 2018., https://www.ipbes.net/system/tdf/2018_ldr_full_report_book_v4_pages.pdf?file=1&type=node&id=29395

(XIV) Ciljevi 5, 7, 11, 14 i 15 izravno su povezani sa šumama.

(XV) Strateški plan UN-a za šume do 2030. sadržava ciljeve zaustavljanja gubitka šumskih površina diljem svijeta te povećanja površine šumskih područja na svjetskoj razini za 3 %.

(XVI) FAO, State of the World’s Forests 2016. Forests and agriculture: land-use challenges and opportunities, Rim, 2016., http://www.fao.org/3/a-i5588e.pdf

(XVII) Predviđanja se temelje na zemljovidu ROADLESS-FOR i ekstrapolaciji stopa poremećaja (krčenje i propadanje šuma) zabilježenih u proteklih 10 godina (2009. – 2018.). Izvor: JRC, 2019.

(XVIII) Npr. Prema Interpolu, vrijednost trgovine nezakonitim drvom iznosi 51 milijardu USD godišnje. (Povećanje broja kaznenih djela protiv okoliša – Sve veća prijetnja prirodnim resursima, miru, razvoju i sigurnosti. Procjena brzog odgovora UNEP-a i INTERPOL-a)

(XIX) Ekouevi, Koffi i Tuntivate, Voravate, Household Energy Access for Cooking and Heating: Lessons Learned and the Way Forward, Međunarodna banka za obnovu i razvoj/Svjetska banka, 2012.

(XX) Udio EU-a u uvozu robe čija proizvodnja uzrokuje krčenje šuma (1990. – 2008.) iznosi ukupno 4,45 milijuna hektara (Mha) za soju (39 %), 0,9 Mha za palmino ulje, 0,6 Mha za kakao (27 %), te 0,3 Mha za kavu (27 %) (prema studiji izvedivosti iz 2018., Dio I., Tablica 4-3)

(XXI) U izvješću o stanju proširenja proizvodnje relevantnih kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje u svijetu (COM(2019) 142 final) prikazano je, na globalnoj razini, znatno proširenje uzgoja palmina ulja na zemljište s velikim zalihama ugljika, primjerice šuma. Iz podataka je vidljivo i da se za neke druge sirovine za proizvodnju biogoriva može primijetiti proširenje, ali ograničeno na određene zemlje.

(XXII) I drugih proizvoda, primjerice pamuka, kave, šećerne trske, uljane repice, škampa (iz područja s mangrovama), kokosa i rudarskih proizvoda, čije prekomjerno vađenje i proizvodnja također mogu znatno utjecati na okoliš i društvo.

(XXIII) Koncept „robe čija proizvodnja uzrokuje krčenje šuma” (eng. embodied deforestation) koristi se za povezivanje krčenja šuma s potrošnjom. Odnosi se na krčenje šuma koje je ugrađeno (kao vanjski čimbenik) u proizvode, robu ili usluge koji su proizvedeni, prodani ili potrošeni.

(XXIV) Europska komisija, The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation. Final report. (Učinak potrošnje u EU-u na krčenje šuma: Sveobuhvatna analiza učinka potrošnje EU-a na krčenje šuma. Završno izvješće), 2013., Studija koju je financirala Europska komisija, a provode ju VITO, Međunarodni institut za primijenjene analize sustava, HIVA – Onderzoeksinstituut voor Arbeid en Samenleving i Međunarodna unija za očuvanje prirode NL.

(XXV) Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu „Provedba zakona, upravljanje i trgovina u području šuma (FLEGT) – Prijedlog akcijskog plana EU-a” (COM(2003) 251 final).

(XXVI) Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva.

(XXVIII) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Suočavanje s izazovima krčenja i propadanja šuma kako bi se spriječile klimatske promjene i gubitak bioraznolikosti (COM(2008) 645 final).

(XXIX) Komunikacija Komisije. Čist planet za sve. Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo, COM(2018) 773 final. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/ALL/?uri=COM%3A2018%3A773%3AFIN

(XXX) Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća.

(XXXII) Godišnji se gubitak šumskih površina od razdoblja 2005. – 2010. do razdoblja 2010. – 2015. smanjio za oko 17 % (sa 6,6 na 5,5 Mha godišnje); iz: FAO, Global Forest Resources Assessment 2015. i Keenan et al., Forest Ecology and Management, br. 352, 2015., str. 9. – 20.

(XXXIII) „The global tree restoration potential”, Science br. 365, izdanje 6448, 5. srpnja 2019., str. 76. – 79., https://science.sciencemag.org/content/365/6448/76

(XXXIV) Međuvladin panel za klimatske promjene (IPCC), An IPCC Special Report on the Impacts of Global Warming of 1.5 °C Above Pre-Industrial Levels and Related Global Greenhouse Gas Emission Pathways (IPCC, 2018.).

(XXXV) Nair, C.T.S. i Rutt, R., Creating forestry jobs to boost the economy and build a green future, Pripremni dokument za posebni događaj „Impacts of Global Economic Turbulence on the Forest Sector” (Učinci globalnih gospodarskih turbulencija na sektor šumarstva) na devetnaestom zasjedanju Odbora za šumarstvo FAO-a, Rim, 20. ožujka 2009.

(XXXVI) Europski parlament donio je niz rezolucija o šumama i krčenju šuma, vidjeti na primjer Rezoluciju Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. „Transparentno i odgovorno upravljanje prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume” (2018/2003(INI)) http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0333_HR.pdf

(XXXVII) Vidjeti Zaključke Vijeća iz 2019. o napretku u provedbi strategije EU-a za šume i o novom strateškom okviru za šume (https://www.consilium.europa.eu/media/39173/ccs-on-forestry-st08609-en19.pdf), Deklaraciju iz New Yorka o šumama iz 2014., Deklaraciju iz Amsterdama iz 2015. i Deklaraciju ministara iz Katowica iz 2018. o šumama za klimu; stotine poduzeća obvezale su se na uklanjanje robe povezane s krčenjem šuma iz svojih lanaca opskrbe (http://www.supply-change.org/); relevantna je i nedavna Inicijativa za kakao i šume.

(XXXVIII) Komunikacija Komisije „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a o bioraznolikosti do 2020.” COM(2011) 244. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex%3A52011DC0244

(XXXIX) Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”. https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX:32013D1386

(XLI) Neki prirodni ekosustavi kao što su tresetišta i savane, bogati ugljikom i bioraznolikošću, ne odgovaraju definiciji šuma, ali su pogođeni poljoprivrednom proizvodnjom i ozbiljno su ugroženi.

(XLII) Dodatne informacije o konferencijama iz 2014. i 2017., studijama i javnom savjetovanju dostupne su na http://ec.europa.eu/environment/forests/deforestation.htm .

(XLIII) Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora.

(XLIV) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/807 оd 13. ožujka 2019. o dopuni Direktive (EU) 2018/2001 u pogledu određivanja sirovina s visokim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta za koje je zabilježeno znatno širenje proizvodnog područja na zemljište s velikim zalihama ugljika i u pogledu certificiranja biogoriva, tekućih biogoriva i goriva iz biomase s niskim rizikom od neizravnih promjena uporabe zemljišta (SL L 133, 21.5.2019., str. 1. – 7.).

(XLVII) Food in the Anthropocene: the EAT-Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems. https://www.thelancet.com/commissions/EAT

(XLVIII) Akcijski plan Komisije o financiranju održivog rasta.

(XLIX) Value-Chain Analysis for Development Initiative (Inicijativa analize vrijednosnih lanaca za razvoj) (VCA4D). https://europa.eu/capacity4dev/value-chain-analysis-for-development-vca4d-

(L) Lia et al., „The economic contribution of the world's forest sector”, Forest Policy and Economics br. 100, ožujak 2019. https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S1389934118300753?via%3Dihub

(LII) U Boliviji, Brazilu i Kolumbiji stope krčenja šuma smanjile su se kad su šumama upravljale zajednice (Stevens et al., 2014.; Blackman i Veit, 2018.)

(LIII) Iako je 86 % svjetskih šuma u javnom vlasništvu, u praksi se upravljanje nad oko 60 % zemljišta i resursa na globalnoj razini temelji na običajnim pravilima, od kojih je manje od petine službeno priznato.

(LIV) U Dobrovoljnim smjernicama o odgovornom upravljanju u poljodjelstvu, ribarstvu i šumarstvu u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom utvrđena su načela i međunarodno prihvaćeni standardi za prakse odgovornog posjedništva. Te su smjernice okvir kojim se zemlje mogu služiti u izradi vlastitih strategija, politika, zakonodavstva, programa i aktivnosti. Vladama, civilnom društvu, privatnom sektoru i građanima omogućuju da prosuđuju jesu li njihove predložene mjere i djelovanja drugih u skladu s prihvatljivom praksom.

(LV) Komunikacija Komisije. Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (COM(2016) 87). https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=COM:2016:87:FIN

(LVI) U koordinaciji s postojećim inicijativama kao što su Izazov iz Bonna: http://www.bonnchallenge.org/ , Njujorška deklaracija o šumama i Globalno partnerstvo za obnovu šuma i krajolika: http://www.forestlandscaperestoration.org/.

(LVII) Područje proglašeno na temelju visokih vrijednosti očuvanja – bioloških, ekoloških, socijalnih ili kulturnih vrijednosti za koje se smatra da su iznimno značajne na nacionalnoj, regionalnoj ili globalnoj razini: https://hcvnetwork.org/ .

(LVIII) Pristup visokih zaliha ugljika je metodologija za razlikovanje šumskih područja koja bi trebalo štititi od degradiranih zemljišta s niskim razinama ugljika i bioraznolikosti koja se mogu razviti: http://highcarbonstock.org/ .

(LX) U skladu s Komunikacijom Komisije „Trgovina za sve – prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici”, COM(2015) 497.

(LXI) Vidjeti, primjerice, načelni Sporazum EU-a i Meksika, najavljen 21. travnja 2018.

(LXII) Kao što su Međunarodna organizacija za tropsko drvo, Međunarodna organizacija za kakao i Međunarodna organizacija za kavu.

(LXIII) Climate Focus, Progress on the New York Declaration on Forests: Finance for Forests – Goals 8 and 9 Assessment Report, 2017. Autor: Climate Focus u suradnji s partnerima za procjenu Njujorške deklaracije o šumama, uz potporu Saveza za klimu i uporabu zemljišta

(LXIV) Singer, B., „Financing Sustainable Forest Management in Developing Countries: The Case for a Holistic Approach”, International Forestry Review, br. 18(1), 1. ožujka 2016., str. 96–109, https://doi.org/10.1505/146554816818206159.

(LXV) Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU (COM(2018) 439 final).

(LXVII) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu referentnih vrijednosti za niske emisije ugljika i referentnih vrijednosti za pozitivan ugljični učinak (COM(2018) 355 final).

(LXVIII) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o objavljivanju podataka o održivim ulaganjima i rizicima za održivost te o izmjeni Direktive (EU) 2016/2341 (COM(2018) 354 final).

(LXIX) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivog ulaganja (COM(2018) 353 final).

(LXX) Vidjeti revidiranu Direktivu (EU) 2017/828 o pravima dioničara i Prijedlog Komisije COM(2018) 354 final o objavljivanju podataka o održivim ulaganjima koje moraju provesti ulagači koji žele ostvariti veću transparentnost.

(LXXI) Direktiva 2014/95/EU o objavljivanju nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti. U tom će kontekstu Komisija do kraja drugog tromjesečja 2019. ažurirati neobvezujuće smjernice (C/2017/4234), posebice u pogledu objave informacija povezanih s klimom, te će istaknuti poveznice s krčenjem šuma.

(LXXII) Vidjeti, primjerice, nove korporativne računovodstvene prakse u vezi s prirodnim kapitalom koje podupire Svjetski poslovni savjet za održivi razvoj, njegov Protokol o prirodnom kapitalu i povezana javno-privatna partnerstva.

(LXXIII) Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa. Tekst značajan za EGP.

(LXXIV) Podupire, primjerice FAO-ovu Procjenu globalnih šumskih resursa (www.fao.org/forest-resources-assessment/en/), projekt ROADLESS-FOR ( https://forobs.jrc.ec.europa.eu/roadless/ ), Opservatorij za središnju Afriku (http://www.observatoire-comifac.net), prototipe za jugoistočnu Aziju ( www.rfo-sea.org/ ), prototipe za istočnu Afriku ( http://apps.rcmrd.org/ofesa ) te organizaciju rada na praćenju, izvješćivanju i provjeri za REDD+.

(LXXV) Komunikacija Komisije. „Održivo biogospodarstvo za Europu: Jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša” (COM(2018) 673 final) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A52018DC0673.

(LXXVI) Npr. inicijativa TRASE („Transparentni lanci opskrbe za održiva gospodarstva”) i platforma Global Forest Watch Commodities Svjetskog instituta za resurse.

(LXXVII) Na primjer, Partnerstvo EU-a i Afrike za istraživanja i inovacije u vezi sa sigurnošću hrane i održivom poljoprivredom (FNSSA), potpora ERA-NET-a iz 2016. za LEAP-Agri te tema tekućeg poziva na podnošenje prijedloga za 2019. LC-SFS-34-2019: „Prehrambeni sustavi u Africi”.

(LXXVIII) Prirodna rješenja smatraju se rješenjima za život koja su nadahnuta i potkrijepljena prirodom, isplativa, istodobno osiguravaju ekološke, društvene i gospodarske koristi te pomažu u izgradnji otpornosti.

(LXXIX) Globalni informacijski sustav za šumske požare (http://gwis.jrc.ec.europa.eu).

(LXXX) Europski informacijski sustav za šumske požare (http://effis.jrc.ec.europa.eu).