Norveška je obavijestila o kontrolama od 26. studenoga 2015. do 12. svibnja 2016. Ponovno uvedene kontrole odnose se na sve unutarnje granice, ali poseban je fokus na svim lukama s trajektnim vezama sa Švedskom, Njemačkom i Danskom. Razlozi za odluku o ponovnom uvođenju graničnih kontrola i naknadnu odluku o njihovu produljenju su nepredvidljivi migracijski pritisak i iz njega proizašli problemi za funkcioniranje norveškog društva.

Švedska je obavijestila o kontrolama na svim svojim unutarnjim granicama od 12. studenoga 2015. do 8. svibnja 2016. uz poseban naglasak na odabrane luke u policijskim okruzima Jug i Zapad te na most Öresund. Razlog za odluku o privremenom ponovnom uvođenju nadzora državne granice u početku je bio dosad neviđen tok migranata mješovite prirode zbog kojeg su se pojavili problemi u funkcioniranju švedskog društva. Sadašnji su razlozi velik broj tražitelja azila i dosad neviđeno velik broj zahtjeva za azil 2015.

Austrija je obavijestila o kontrolama na svim unutarnjim granicama od 16. rujna 2015. do 16. svibnja 2016. uz poseban fokus na kopnene granice između Austrije i Slovenije te Austrije i Mađarske. Razlog za odluku o nadzoru državne granice je masovan priljev građana trećih zemalja koji prelaze austrijske granice i krajnje opterećuju hitne službe i javnu infrastrukturu.

Njemačka je obavijestila o kontrolama na svim svojim unutarnjim granicama od 13. rujna 2015. do 13. svibnja 2016. uz poseban fokus na kopnenu granicu između Njemačke i Austrije. Razlog je za odluku ozbiljna prijetnja javnom poretku i unutarnjoj sigurnosti zbog masovnog priljeva nezakonitih migranata koji nakon dolaska u EU nisu propisno identificirani, evidentirani uzimanjem otisaka prstiju niti registrirani ni u jednoj drugoj državi članici EU-a.

Zbog rekordnog broja migranata koji stižu u Europsku uniju od 2015. i nedostataka na dijelovima grčke vanjske granice utvrđenih evaluacijom u studenome 2015. došlo je do znatnih sekundarnih kretanja, a to je navelo nekoliko država članica na privremeno ponovno uvođenje nadzora unutarnjih granica na dijelu ili na cjelini unutarnjih granica na temelju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti zbog nekontroliranog priljeva osoba bez odgovarajućih isprava i/ili po dolasku neregistriranih u prvoj državi članici.

Helenska Republika je 12. ožujka 2016. u skladu s člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) 1053/2016 podnijela svoj akcijski plan za uklanjanje nedostataka utvrđenih u izvješću o evaluaciji, imajući u vidu preporuke Vijeća. Komisija je 12. travnja 2016. u skladu s člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) 1053/2016 predstavila Vijeću svoju procjenu adekvatnosti akcijskog plana. Komisija je zaključila da je Grčka ostvarila znatan napredak. Međutim, potrebno je poboljšati akcijski plan koji su podnijela grčka tijela kako bi se utvrđeni nedostaci iz izvješća o evaluaciji provedenoj u studenome 2015. sveobuhvatno riješili. Konkretno, mnoge mjere moraju biti jasnije u pogledu rokova, odgovornosti i financijskog planiranja. Uz to, neke mjere još nisu odgovarajuće razrađene ili dovršene.

Komisija je 24. veljače 2016. u skladu s člankom 19.b Uredbe Vijeća (EZ) br. 562/2006 od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama koji je u to vrijeme bio na snazi) donijela preporuke o posebnim mjerama koje Helenska Republika treba provesti nakon izvješća o evaluaciji od 2. veljače 2016. kako bi osigurala usklađenost s preporukama Vijeća od 12. veljače 2016.

U skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 i godišnjim programom evaluacije za 2015., od 10. do 13. studenoga 2015. proveden je nenajavljeni terenski posjet radi evaluacije kako Helenska Republika provodi schengensku pravnu stečevinu u području upravljanja vanjskim granicama na kopnenoj (Orestiada, Fylakio, Kastanies, Nea Vyssa) i morskoj (otoci Chios i Samos) granici s Turskom.

Danska je obavijestila o kontrolama na svim svojim unutarnjim granicama od 4. siječnja 2016. do 2. lipnja 2016. uz poseban fokus na trajekte iz Njemačke i na kopnenu granicu između Danske i Njemačke. Razlozi za prvobitnu odluku bili su neočekivani migrantski tokovi i granične mjere donesene u susjednim zemljama, zbog kojih se moglo dogoditi da velik broj nezakonitih migranata bude blokiran u području Kopenhagena, a u posljednjoj obavijesti naglasak je stavljen na nesigurnosti u vezi s ogromnim brojem izbjeglica i migranata koji se već nalaze u EU-u.

U slučaju Njemačke i Austrije Komisija je u svojem Mišljenju od 23. listopada 2015. izričito potvrdila nužnost i proporcionalnost poduzetih mjera. Na temelju podataka koje su dostavila njemačka i austrijska tijela Komisija je zaključila da je ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama odgovarajuća reakcija na utvrđenu prijetnju unutarnjoj sigurnosti i javnom poretku u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama. Ta je procjena potvrđena naknadno primljenim podacima iz tih i drugih država članica, agencija EU-a, uključenih tijela i Komisijinih timova prisutnih na terenu u žarišnim točkama.

Komisija prati stanje u svim relevantnim državama članicama kako bi procijenila jesu li ponovno uvedene unutarnje kontrole zadržane na nužnom minimumu. Te kontrole nisu uzrokovale veće poremećaje niti su nepotrebno ograničile slobodno kretanje osoba i robe unutar schengenskog prostora. Iz dostupnih je podataka vidljivo da su uvedene mjere djelotvorno pridonijele ponovnom uspostavljanju reda u tokovima osoba koje prelaze određene unutarnje granice te da su ograničile sekundarna kretanja.

Prema usklađenom pristupu nadzoru unutarnjih granica

U Komunikaciji „Povratak Schengenu – Plan” Komisija je govorila o potrebi da se, ako migracijski pritisci i ozbiljni nedostaci u nadzoru vanjskih granica budu prisutni nakon 12. svibnja 2016., Vijeću predstavi prijedlog na temelju članka 29. Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama trenutačno na snazi) u kojem će predložiti pristup nadzoru unutarnjih granica koji će biti dosljedan na razini Unije sve dok se ne smanje ili ne uklone strukturni nedostaci u nadzoru vanjskih granica. U Komunikaciji su navedeni koraci koje treba poduzeti kako bi se vratilo na normalno funkcioniranje schengenskog prostora najkasnije do kraja 2016.

U članku 29. Zakonika o schengenskim granicama propisan je posebni postupak za iznimne okolnosti u kojima je sveukupno funkcioniranje područja u kojem nema nadzora unutarnjih granica ugroženo zbog trajnih ozbiljnih nedostataka povezanih s nadzorom vanjskih granica, utvrđenima u izvješću o evaluaciji neke države članice, ako te okolnosti predstavljaju ozbiljnu prijetnju javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti u dijelovima ili cjelini schengenskog prostora te ako su sve ostale mjere bile nedjelotvorne za ublažavanje utvrđene ozbiljne prijetnje. U takvim situacijama Vijeće može, kao krajnju mjeru za zaštitu zajedničkih interesa schengenskog prostora, preporučiti da država članica, ili više njih, ponovno uvede nadzor državne granice na dijelu ili cjelini svojih granica na razdoblje od najviše šest mjeseci (uz mogućnost produljenja do najduljeg ukupnog trajanja od dvije godine).

Evaluacija situacije do 12. svibnja 2016.

U skladu s člankom 21. stavkom 3. Zakonika o schengenskim granicama, ako neka država članica mora izvijestiti o provedbi relevantnog akcijskog plana u roku od tri mjeseca skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1053/2013 i ako nakon tog razdoblja od tri mjeseca Komisija ustanovi da ista situacija i dalje traje, ona može pokrenuti primjenu postupka navedenog u članku 29. Zakonika o schengenskim granicama.

Budući da će sredinom svibnja isteći najdulje trajanje dopušteno relevantnim odredbama Zakonika o schengenskim granicama za unilateralno ponovno uvođenje kontrola na unutarnjim granicama od strane nekih država članica (vidjeti gore) i da je Grčka već dostavila izvješće propisano u članku 16. stavku 4. Uredbe (EU) br. 1053/2013, Komisija ne bi trebala čekati da tromjesečni rok istekne prije procjenjivanja je li 12. svibnja 2016. situacija nepromijenjena, posebno s obzirom na to da Komisija raspolaže znatnom količinom podataka u vezi sa stanjem nadzora vanjskih granica u Helenskoj Republici.

Ta će se procjena temeljiti, među ostalim, na detaljnim podacima koje pruže uključene države članice i agencije EU-a te onima koji se utvrde tijekom terenskih posjeta. Među podacima dostupnima Komisiji su podaci koje su poslali Komisijini timovi u žarišnim točkama u Helenskoj Republici, podaci prikupljeni tijekom najavljenog posjeta Helenskoj Republici od 10. do 16. travnja 2016. radi evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine (kako bi se provjerila primjena te stečevine u području upravljanja vanjskim granicama), u skladu s godišnjim programom evaluacije za 2016., te podaci koje je Komisija prikupila radi pripreme nedavnih izvješća koja se odnose na migracijsku situaciju u Helenskoj Republici.

U Komunikaciji o „Procjeni grčkog akcijskog plana za uklanjanje ozbiljnih nedostataka utvrđenih u evaluaciji provedbe schengenske pravne stečevine u području upravljanja vanjskom granicom provedenoj 2015.” Komisija je od Helenske Republike zatražila da do 26. travnja 2016. dostavi dodatne elemente i objašnjenja jer smatra da je potrebno poboljšati akcijski plan koji su podnijela grčka tijela kako bi se nedostaci iz izvješća o evaluaciji provedenoj u studenome 2015. sveobuhvatno riješili. Konkretno, mnoge mjere moraju biti jasnije u pogledu rokova, odgovornosti i financijskog planiranja. Uz to, neke mjere još nisu odgovarajuće razrađene ili dovršene. Konačno, u vezi s nekim mjerama potrebni su bitni dodatni podaci ili objašnjenja. Uz to, u skladu s člankom 16. stavkom 4. Uredbe o mehanizmu za evaluaciju schengenske pravne stečevine Helenska Republika mora izvijestiti o provedbi svojeg akcijskog plana u tom istom roku od tri mjeseca.

Helenska Republika je 26. travnja 2016. Komisiji dostavila zatražene dodatne elemente i objašnjenja akcijskog plana. Helenska Republika je 29. travnja 2016. Komisiji poslala izvješće o provedbi akcijskog plana.

Komisija i države članice EU-a pružaju Helenskoj Republici znatnu tehničku i financijsku potporu. Komisija joj je od početka 2015. dodijelila 181 milijun EUR kao pomoć za hitne slučajeve. Sredstva za hitne slučajeve dodana su iznosu od 509 milijuna EUR već dodijeljenom Helenskoj Republici na temelju nacionalnih programa za migracije i upravljanje granicama za 2014. – 2020. Frontex olakšava razmještaj tehničke opreme i ljudskih resursa drugih država članica kako bi osigurao djelotvoran nadzor i zaštitu vanjskih morskih i kopnenih granica Helenske Republike, posebno zajedničkim operacijama POSEIDON SEA i RAPID INTERVENTION POSEIDON koje se vode na morskim granicama te time što na vanjskim kopnenim granicama koordinira zajedničke operacije fleksibilnih operativnih aktivnosti i središnje točke na tlu. Frontex također sufinancira unutarnji prerazmještaj opreme i službenika graničnog nadzora koji provodi Helenska Republika. Konačno, Komisija, EASO, Frontex, Europol i Eurojust rade na terenu s grčkim vlastima kako bi im pomogli da ispune svoje obveze na temelju propisa EU-a pa da migrante koji dolaze u žarišne točke brzo identificiraju, registriraju i evidentiraju uzimanjem otisaka prstiju.

Helenska Republika znatno je napredovala u rješavanju mnogih nedostataka u svojem upravljanju vanjskim granicama utvrđenih tijekom evaluacije u studenome 2015. Uz to, početak provedbe Izjave EU-a i Turske od 18. ožujka 2016., kao i operacije Frontexa i NATO-a u tijeku, uzrokovali su nagli pad broja nezakonitih migranata i tražitelja azila koji u Helensku Republiku dolaze iz Turske. To osjetno smanjenje priljeva nezakonitih migranata i tražitelja azila u Helensku Republiku, u kombinaciji s potporom koju agencije EU-a i druge države članice pružaju u žarišnim točkama, omogućilo je Helenskoj Republici da znatno poboljša rad na registraciji novopridošlih nezakonitih migranata i tražitelja azila. Tek treba potvrditi da će to znatno smanjenje potrajati. Napredak koji je Grčka ostvarila u pogledu vraćanja ovisit će o tome može li potrajati znatno smanjenje migracijskog toka te o uspostavljanju i održavanju struktura te osiguravanju dovoljnih resursa za djelotvorno vraćanje nezakonitih migranata.

Nakon analize podataka koje je dostavila Helenska Republika, podataka koje su Komisijini stručnjaci utvrdili tijekom terenskog posjeta u travnju 2016. radi evaluacije provedbe schengenske pravne stečevine (ne dovodeći u pitanje izvješće o evaluaciji koje se treba sastaviti u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) br. 1053/2013) i podataka dostupnih uz pomoć službi Komisije prisutnih na žarišnim točkama, napravljena je sljedeća procjena.

Uz potporu relevantnih agencija EU-a (Frontex i EASO), kako u opremi tako u ljudima, proces registracije nezakonitih migranata na posjećenim grčkim otocima (Lesvos, Samos, Kos i Symi) i na posjećenom dijelu kopnene granice s Turskom (registracijski centar Fylakio) znatno se poboljšao. Kad nezakoniti migranti stignu, identificira ih se, uzmu im se otisci prstiju i registrira ih se u Eurodacu. Provede se sigurnosna provjera migranata i njihovih putnih isprava. Kad je riječ o smještaju migranata, situacija se promijenila nakon 20. ožujka 2016. kad je počela primjena Izjave EU-a i Turske od 18. ožujka 2016.

Nacionalni sustav Helenske Republike za upravljanje granicama trenutačno još ne raspolaže operativnim i administrativnim kapacitetima za upravljanje vanjskim granicama u skladu sa standardima Zakonika o schengenskim granicama, iako se radi na uspostavljanju potrebnih kapaciteta. Konkretno, neke osnovne funkcije, na primjer, analiza rizika, u ovom trenutku nisu potpuno uvedene, a pristup upravljanju granicama nije cjelovit. Helenska Republika ne iskorištava u potpunosti sve nacionalne kapacitete pogodne za zaštitu državne granice (vojska, mornarica).

Grčka se znatno oslanja na potporu EU-a, Frontexa i drugih država članica za zaštitu morske granice s Turskom. Međutim, ona bez te potpore ne bi mogla održati adekvatnu razinu zaštite morske državne granice. Za održavanje informiranosti o stanju Grčka obalna straža (granično tijelo odgovorno za zaštitu morske državne granice) ovisi o podacima koje joj prosljeđuju Grčka vojska i Grčka mornarica te o ograničenom broju vlastitih ophodnih brodova i promatračkih položaja. Uz to, smatra se da reakcijska sposobnost nije dovoljna kad se uzme u obzir blizina Turske i rizik od nezakonite migracije usprkos provedbi Izjave EU-a i Turske. Ne postoji ni pouzdano, gotovo u stvarnom vremenu praćenje situacije na regionalnoj i lokalnoj razini ni sigurna mobilna komunikacijska mreža koju bi trebala upotrebljavati tijela za nadzor državne granice.

Broj osoblja, razina informiranosti o stanju i reakcijska sposobnost za zaštitu državne granice na kopnenim granicama s Turskom i Albanijom na dovoljnoj su razini, iako ima prostora za poboljšanje nekih aspekata. Na kopnenoj granici s bivšom jugoslavenskom Republikom Makedonijom (Policijska uprava Kilkis, odgovorna za nadzor 87 km granice) zaštita državne granice trenutačno nije potpuno u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama. Ne samo to, nego na granici nije postavljen automatski sustav za videonadzor, informiranost o stanju vrlo je ograničena, a globalna operativna slika nije dostupna. Ne postoji sustavna registracija migranata koji nisu registrirani pri ulasku u Helensku Republiku, a koji se otkriju u ovoj regiji.

U skladu s tim, usprkos tome što je Helenska Republika uložila puno truda i ostvarila znatan napredak, u roku od tri mjeseca propisanom u članku 21. stavku 3. Zakonika o schengenskim granicama neće biti primjereno i sveobuhvatno riješeni svi ozbiljni nedostaci u njezinu upravljanju vanjskim granicama utvrđeni u evaluaciji u studenome 2015. Još uvijek postoje neki od ozbiljnih nedostataka u nadzoru vanjskih granica i zbog njih je ugroženo sveukupno funkcioniranje područja u kojem nema nadzora unutarnjih granica.