U radnom dokumentu službi Komisije o preispitivanju u sredini razdoblja dodatno se razrađuju sve teme kojima se bavi ova Komunikacija. Dokument sadržava i predviđanje srednjoročnih plaćanja u kojem je predviđanje potreba za plaćanjem do 2020., uzimajući u obzir i prijedloge priložene ovom Preispitivanju. Njime se zaključuje da bi sadašnje gornje granice plaćanja bile jedva dovoljne: nakon što se u 2014. nakupilo dosad nezabilježenih zaostataka, zakašnjela provedba europskih strukturnih i investicijskih fondova dovela bi do velikih razlika za plaćanje u 2016. i 2017., a zatim bi krajem razdoblja naglo narasle potrebe za plaćanjem.

Financiranje iz EU-a ima snažan učinak poluge na države članice i privatna ulaganja. To je važno i u digitalnom području – jednome od 10 prioriteta ove Komisije – u kojemu su utvrđene potrebe za ulaganjima u područjima računalstva visokih performansi, kibernetičke sigurnosti, digitalnih vještina i povezivosti. Komisija će razmotriti načine rješavanja tih potreba za ulaganjima udruživanjem sredstava EU-a, nacionalnih i privatnih sredstava.

Zatvaranje investicijskog jaza koji je za sobom ostavila financijska i gospodarska kriza, kao i poticanje zapošljavanja, posebice zapošljavanja mladih, ostaje najveći izazov Unije. Na temelju dosadašnje provedbe Komisija je utvrdila nekoliko uspješnih programa i instrumenata te predlaže da ih se ojača dodatnim financijskim sredstvima. To posebno uključuje Europski fond za strateška ulaganja kao i Obzor 2020., Instrument za povezivanje Europe, Erasmus+, COSME i Inicijativu za zapošljavanje mladih.

Budući da su korijeni migracijskih i sigurnosnih problema u geopolitičkom i društvenom razvoju, što treba rješavati dugoročno, proračunom EU-a moraju se dodatno razvijati kapaciteti za potporu upravljanju migracijskim tokovima, zaštiti i integriranju izbjeglica te za borbu protiv glavnih uzroka migracija. To je jedan od osnovnih ciljeva paketa zakonodavnih prijedloga koji je priložen ovom preispitivanju, a svrha mu je i osiguravanje dodatnih financijskih sredstava za područje migracija i sigurnosti unutar aktualnog VFO-a i daljnje jačanje fleksibilnosti VFO-a u nepredviđenim okolnostima.

Dosad nezabilježeni migracijski tokovi kakvi su bili u 2015. te ponovljeni teroristički napadi u Europi i diljem svijeta zahtijevali su snažan i brz europski odgovor kombiniranjem novog zakonodavstva te operativnih i financijskih sredstava. Kao središnji element tog paketa instrumenata proračun EU-a pokazuje znatnu fleksibilnost pri preusmjeravanju i stavljanju na raspolaganje dodatnih sredstava unutar samog proračuna, te pri mobiliziranju dodatnih doprinosa država članica i drugih donatora. Međutim ta je fleksibilnost stigla do granica trenutačnog okvira.

U skladu s člankom 2. Uredbe o VFO-u, Komisija sada predstavlja preispitivanje funkcioniranja VFO-a u sredini razdoblja, vodeći računa o gospodarskom i širem kontekstu. Analizirani su glavni aspekti provedbe aktualnog VFO-a od 2014. To su razdoblje obilježili zajednički napori da se potakne gospodarski oporavak i nužnost hitne reakcije na izbjegličku krizu i sigurnosne prijetnje.

Višegodišnjim financijskim okvirom Unije osigurava se nužna srednjoročna predvidljivost za poticanje ulaganja u europske prioritete. Međutim, u sadašnjem kontekstu brojnih kriza, on mora biti i lako prilagodljiv promjenama prioriteta i nepredviđenim događajima te brzo primjenjiv na terenu. To je uspješno ostvareno uspostavom Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) u okviru Plana ulaganja za Europu te osiguranjem sredstava za mjere rješavanja hitnih migracijskih, izbjegličkih i sigurnosnih izazova.

–Prijedlog izmjene Uredbe Vijeća br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020., kako je izmijenjena Uredbom Vijeća br. 2015/623 od 21. travnja 2015. i odgovarajuće prilagodbe Međuinstitucionalnog sporazuma o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju;

–Prijedlog o izmjeni Odluke br. 2015/435 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2014. o korištenju pričuve za nepredviđene izdatke;

–Prijedlog kojim će se pojednostavniti financijska pravila u okviru Financijske uredbe i odgovarajućih temeljnih akata;

–Prijedlog izmjene Uredbe o EFSU-u (2015/1017) u svrhu produljenja EFSU-a;

–U okviru Plana za vanjska ulaganja: Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za održivi razvoj (EFOR) i o osnivanju jamstva EFOR-a i Jamstvenog fonda EFOR-a; prijedlog Uredbe Europskoga parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 480/2009 o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja; te prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Odluke br. 466/2014/EU kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije.

–U okviru telekomunikacijskog paketa: Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) br. 283/2014 u pogledu promicanja internetske povezivosti u lokalnim zajednicama.

Komisija poziva Vijeće i Parlament da osiguraju vrlo brzo donošenje tih prijedloga i njihovo financiranje.

2.VFO u sredini razdoblja: Stanje provedbe i novi izazovi

Uklanjanje zaostataka u plaćanju

Nedovoljna razina odobrenih sredstava za plaćanje u proračunu za 2014. poklopila se s visokim akumuliranim potrebama za plaćanje koje proizlaze iz provedbenog ciklusa kohezijskih programa prethodnog VFO-a. To je dovelo do znatnog gomilanja nepodmirenih zahtjeva za plaćanje na kraju godine (24,7 milijardi EUR na kraju 2014.). Mobilizacijom posebnih instrumenata iz Uredbe o VFO-u omogućeno je mobiliziranje dodatnih odobrenih sredstava za plaćanje u 2014. Sada se očekuje da će se zaostaci plaćanja otkloniti do kraja 2016.

Apsorpcija zaostataka olakšava se uvođenjem, sporijim nego što se očekivalo, nove generacije programa koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, zbog čega ostaju raspoložive velike razlike u okviru gornjih granica za plaćanja u 2016. i još više u 2017. Iako se tako privremeno omogućuje ostvarivanje novih potreba, a da se iz nacionalnih proračuna ne moraju tražiti dodatni doprinosi, vjerojatno će to dovesti do znatnih pritisaka za plaćanje krajem razdoblja VFO-a kad novi programi zažive.

Provedba europskih strukturnih i investicijskih fondova

Novim zakonodavnim okvirom za provedbu europskih strukturnih i investicijskih fondova (fondova ESI) utvrđenim za razdoblje 2014. – 2020. uvode se brojne odredbe kojima je cilj poboljšanje učinkovitosti i jačanje europske dodane vrijednosti tih fondova. Novim zakonodavnim okvirom sredstva se prvenstveno koncentriraju na nacionalne ciljeve koji se u skladu s preporukama po državama članicama poklapaju s ključnim ciljevima strategije Europa 2020. Njime se uspostavlja okvir uspješnosti na temelju mjerljivih pokazatelja i ciljeva povezanih s korištenjem pričuve za uspješnost, a uvode se i prethodno (ex ante) uvjetovanje te stvara veća povezanost s gospodarskim upravljanjem EU-om. Zato će fondovi ESI podupirati strukturne reforme u skladu s prioritetima utvrđenima na razini EU-a.

Za uspostavljanje navedenih inovativnih elemenata u početnoj su fazi bili potrebni vrijeme i resursi kako bi se osigurali nužni uvjeti za učinkovitu potrošnju. Sve to, kao i kasno donošenje pravnih akata te uvođenje općega pravila opoziva N + 3, zbog čega je znatno popustila regulatorna disciplina u vezi s brzinom provedbe, pridonijelo je kašnjenju u pripremi operativnih programa. Nadalje, države članice usmjerile su napore na maksimalnu provedbu programa u razdoblju 2007. – 2013. kako bi se izbjegao mogući gubitak dodijeljenih sredstava.

Zbog njihova potencijalnog doprinosa otvaranju radnih mjesta i rastu, potrebno je hitno ubrzati provedbu fondova ESI. Komisija poziva države članice da dovrše postupak imenovanja upravljačkih tijela i tijela za ovjeravanje, prijave velike projekte i provedu aktivnosti radi ostvarivanja napretka u ispunjavanju ex ante uvjeta za ubrzavanje provedbe projekata. I dalje će državama članicama pružati tehničku potporu u odnosu na probleme u provedbi.

Jednostavnija i fleksibilnija pravila predložena ovim paketom pridonijet će ubrzanju provedbe fondova ESI.

S obzirom na tešku situaciju država članica koje su najviše osjetile krizu, u lipnju 2016. preispitane su kohezijske raspodjele državama članicama i prema potrebi, na temelju najnovijih dostupnih podataka usklađene za razdoblje 2017. – 2020. Kao što je najavljeno u tehničkoj prilagodbi VFO-a za 2017., Komisija je počela raspravu s državama članicama koje imaju najviše koristi od prilagodbe iznosa za kohezijsku politiku kako bi se dodatni iznosi usmjerili u mjere pomoći za rješavanje migracijske krize i problema nezaposlenosti mladih te na ulaganja, pomoću financijskih instrumenata i kombiniranjem s Europskim fondom za strateška ulaganja, uzimajući u obzir potrebe i važnost tih prioriteta za svaku državu članicu.

Inicijativa za zapošljavanje mladih

U okviru aktualnog VFO-a, posebna sredstva u iznosu od 3,2 milijarde EUR (uz isti iznos dodan iz Europskog socijalnog fonda) bila su dostupna za stvaranje posebne Inicijative za zapošljavanje mladih (YEI). YEI pruža ciljanu potporu nezaposlenim mladima koji žive u područjima u kojima je stopa nezaposlenosti mladih veća od 25 %. YEI je znatno kasnio u uspostavi programa, imenovanju nadležnih tijela i predaji zahtjeva za plaćanje. No te su strukture sada uspostavljene i prve ocjene upućuju na znatno poboljšanje mogućnosti za mlade ljude koji su dobili potporu YEI-a u pronalaženju zaposlenja ili naknadnom nastavku školovanja. Dosad je više od 1,3 milijuna mladih primilo potporu iz YEI-ja, što prelazi početne procjene.