Naš svakodnevni život ovisi o nizu usluga, kao što su energetika, promet, financije i zdravstvo. Te djelatnosti oslanjaju se na fizičku i na digitalnu infrastrukturu, zbog čega su ranjivost i mogućnosti poremećaja još veće. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 brojna poduzeća i javne službe nastavili su s radom, bilo da su nam omogućili povezanost zahvaljujući radu na daljinu ili su osiguravali logistiku opskrbnih lanaca. No to je stvorilo prostor i za izvanredni porast zlonamjernih napada kojima se poremećaji izazvani pandemijom i prelazak na rad od kuće nastoje iskoristiti u kriminalne svrhe . Nedostatak robe stvorio je nove prilike za organizirani kriminal. Posljedice su mogle biti smrtonosne i izazvati poremećaje u pružanju osnovnih zdravstvenih usluga u vrijeme najintenzivnijeg pritiska.

S druge strane, države članice svoje diskrecijsko pravo koriste tako da postojeće zakonodavstvo provode na različite načine. Rascjepkanost koja iz toga proizlazi može potkopati unutarnje tržište i otežati prekograničnu koordinaciju, posebno u pograničnim regijama. Operateri koji pružaju kritične usluge u različitim državama članicama moraju poštovati različite sustave izvješćivanja. Komisija razmatra bi li novi okviri za fizičku i digitalnu infrastrukturu mogli dovesti do veće dosljednosti i usklađenijeg pristupa radi osiguravanja pouzdanog pružanja osnovnih usluga. Taj okvir treba biti popraćen inicijativama za pojedinačne sektore kako bi se ublažili specifični rizici s kojima se suočavaju ključne infrastrukture, kao što su prometna, energetska, financijska i zdravstvena. S obzirom na veliku ovisnost financijskog sektora o IT uslugama i njegovu veliku osjetljivost na kibernapade, prvi će korak biti inicijativa za digitalnu operativnu otpornost financijskih sektora. S obzirom na posebnu osjetljivost i učinak energetskog sustava, posebnom inicijativom za potporu otpornosti ključne energetske infrastrukture na fizičke, hibridne i kiberprijetnje osigurat će se ravnopravni prekogranični uvjeti za energetske operatere.

Postojeći okvir EU-a za zaštitu i otpornost kritične infrastrukture ne ide ukorak s pojavom novih rizika. Sve veća međuovisnost znači da poremećaji u jednom sektoru mogu imati neposredan učinak na operacije u drugima: napad na proizvodnju električne energije može uzrokovati kolaps telekomunikacija, bolnica, banaka ili zračnih luka, dok bi napad na digitalnu infrastrukturu mogao dovesti do poremećaja u elektroenergetskim mrežama ili financijskom sektoru. Kako se naše gospodarstvo i društvo u sve većoj mjeri oslanjaju na internet, takvi rizici sve su veći. Zakonodavnim okvirom potrebno je obuhvatiti tu povećanu međusobnu povezanost i međuovisnost, uz snažne mjere za zaštitu kritične fizičke i kiberinfrastrukture i izgradnju otpornosti. Osnovne usluge, uključujući one koje se temelje na svemirskoj infrastrukturi, moraju biti primjereno zaštićene od aktualnih i očekivanih prijetnji, ali i otporne na njih. To podrazumijeva sposobnost sustava za pripremu, planiranje i apsorpciju štetnih događaja te oporavak i uspješniju prilagodbu na njih.

·Zajedničko djelovanje svih aktera u javnom i privatnom sektoru: Ključni akteri u javnom i privatnom sektoru nisu skloni dijeljenju informacija koje su važne za sigurnost, bilo zbog straha od ugrožavanja nacionalne sigurnosti bilo zbog konkurentnosti. No najviše možemo postići kada smo svi usredotočeni na međusobno pružanje potpore. Kao prvo, to znači intenzivniju suradnju među državama članicama, uključujući policijska, pravosudna i druga javna tijela te s institucijama i agencijama EU-a, kako bi se izgradilo razumijevanje i razmjena koji su potrebni za zajednička rješenja. Ključna je i suradnja s privatnim sektorom, tim više što industrija posjeduje važan dio digitalne i nedigitalne infrastrukture koja je presudna za učinkovitu borbu protiv kriminala i terorizma. I pojedinci mogu dati svoj obol, primjerice izgradnjom vještina i podizanjem svijesti u borbi protiv kiberkriminaliteta ili dezinformacija. Naposljetku, taj zajednički napor mora se proširiti van naših granica kako bismo uspostavili tješnju suradnju s partnerima sličnih stajališta.

EU je već pokazao kako može donijeti stvarnu dodanu vrijednost. Sigurnosna unija od 2015. stvara nove poveznice za oblikovanje sigurnosnih politika na razini EU-a. No potrebno je učiniti više kako bi se uključilo cijelo društvo, sve razine vlasti, poduzeća u svim sektorima i stanovnike svih država članica. Sve veća svijest o rizicima ovisnosti i potreba za snažnom europskom industrijskom strategijom ukazuju na EU s kritičnom masom industrije, proizvodnjom tehnologije i otpornošću opskrbnog lanca. Snaga podrazumijeva i puno poštovanje temeljnih prava i vrijednosti EU-a: to je preduvjet za legitimne, učinkovite i održive sigurnosne politike. U ovoj strategiji za sigurnosnu uniju utvrđuju se konkretne smjernice za buduće djelovanje. Strategija se temelji na sljedećim zajedničkim ciljevima:

Tržište bespilotnih letjelica i dalje se širi i one imaju mnoge vrijedne i zakonite namjene. Međutim, kriminalci i teroristi mogli bi ih zloupotrijebiti, pri čemu su javni prostori posebno ugroženi. Među njihovim ciljevima mogu biti pojedinci, javna okupljanja, kritična infrastruktura, policija, granice ili javni prostori. Saznanja o primjeni bespilotnih letjelica u sukobu u Europu bi mogle doći izravno (povratkom stranih terorističkih boraca) ili internetom. Pravila koja je već izradila Europska agencija za sigurnost zračnog prometa važan su prvi korak u tom području i uključuju registraciju operatora i obveznu daljinsku identifikaciju bespilotnih letjelica. Budući da bespilotne letjelice postaju sve dostupnije, pristupačnije i naprednije, potrebno je poduzeti dodatne mjere. To bi moglo uključivati razmjenu informacija, smjernica i dobre prakse za sve sudionike, uključujući tijela kaznenog progona, kao i više testiranja protumjera za bespilotne letjelice. Osim toga, trebalo bi dodatno analizirati i razmotriti posljedice koje njihova upotreba u javnim prostorima ima na zaštitu privatnosti i podataka.

Kako bi se osigurala strukturirana i koordinirana operativna suradnja, Komisija je već utvrdila potrebu za uspostavom zajedničke jedinice za kibersigurnost. To bi moglo uključivati mehanizam uzajamne pomoći za vrijeme krize na razini EU-a. Nadovezujući se na provedbu preporuka iz Plana, zajednička jedinica za kibersigurnost mogla bi izgrađivati povjerenje među različitim akterima u europskom kibersigurnosnom ekosustavu i ponuditi ključne usluge državama članicama. Komisija će pokrenuti rasprave s relevantnim dionicima (počevši s državama članicama) i do kraja 2020. utvrditi jasan postupak, ključne etape i vremenski okvir.

Iako zbog intrinzičnih veza s nacionalnim sigurnosnim i obrambenim politikama odgovornost za suzbijanje hibridnih prijetnji prvenstveno imaju države članice, neke su slabosti zajedničke svim državama članicama, a neke se prijetnje šire preko granica, npr. ciljanje na prekogranične mreže ili infrastrukturu. Komisija i Visoki predstavnik utvrdit će pristup EU-a hibridnim prijetnjama kojim se aspekti vanjske i unutarnje sigurnosti spajaju u koherentnu cjelinu i ujedinjuju interesi na nacionalnoj razini i razini EU-a. To mora obuhvaćati cijeli spektar djelovanja – od ranog otkrivanja, analize, osviještenosti, jačanja otpornosti i prevencije do odgovora na krizu i upravljanja posljedicama.

Zajedničkim pristupom može se osigurati i integracija umjetne inteligencije, svemirskih kapaciteta, velikih podataka i računalstva visokih performansi u sigurnosnu politiku, na način koji je učinkovit u borbi protiv kriminala i u osiguravanju temeljnih prava. Umjetna inteligencija mogla bi biti moćan alat za borbu protiv kriminala, s obzirom na to da omogućuje analizu velikih količina podataka i utvrđivanje obrazaca i nepravilnosti, čime se stvaraju goleme istražne sposobnosti. Pruža i konkretne alate, kao što je pomoć u prepoznavanju terorističkih sadržaja na internetu i otkrivanju sumnjivih transakcija pri prodaji opasnih proizvoda ili pomoć građanima u hitnim slučajevima. Ostvarivanje tog potencijala podrazumijeva povezivanje istraživanja, inovacija i korisnika umjetne inteligencije s odgovarajućom upravljačkom i tehničkom infrastrukturom, uz aktivno uključivanje privatnog sektora i akademske zajednice. To znači i osiguravanje najviših standarda poštovanja temeljnih prava i istodobne učinkovite zaštite građana. Konkretno, odluke koje utječu na pojedince moraju podlijegati ljudskoj reviziji i biti u skladu s relevantnim primjenjivim pravom EU-a.

Skupine organiziranog kriminala i teroristi ključni su akteri i u trgovini nezakonitim vatrenim oružjem. Od 2009. do 2018. u Europi se dogodilo 23 masovnih pucnjava u kojima je poginulo više od 340 osoba. Vatreno oružje često nezakonitom trgovinom dospije u EU iz neposrednog susjedstva. To upućuje na potrebu za jačanjem koordinacije i suradnje unutar EU-a i s međunarodnim partnerima, osobito Interpolom, kako bi se uskladilo prikupljanje informacija i izvješćivanje o zapljenama vatrenog oružja. Važno je i poboljšati sljedivost oružja, među ostalim na internetu, te osigurati razmjenu informacija između tijela za izdavanje dozvola i tijela kaznenog progona. Komisija predlaže novi Akcijski plan EU-a za borbu protiv nezakonite trgovine vatrenim oružjem te će ocijeniti jesu li pravila o odobrenju izvoza vatrenog oružja te mjerama za uvoz i provoz vatrenog oružja i dalje svrsishodna.

Procjenjuje se da skupine organiziranog kriminala u EU-u ostvaruju profit od 110 milijardi EUR godišnje. Trenutačni odgovor uključuje usklađeno zakonodavstvo o oduzimanju i povratu imovine , kojim se poboljšava zamrzavanje i oduzimanje imovine stečene kaznenim djelima u EU-u i potiče uzajamno povjerenje i učinkovita prekogranična suradnja među državama članicama. Međutim, samo je oko 1 % tih prihoda oduzeto , čime se skupinama organiziranog kriminala omogućuje da ulažu u širenje svojih kriminalnih aktivnosti i prodiru u zakonito gospodarstvo, a važna meta za aktivnosti pranja novca su mala i srednja poduzeća, koja imaju poteškoća u pristupu kreditima. Komisija će analizirati provedbu zakonodavstva i potrebu za daljnjim zajedničkim pravilima, među ostalim o oduzimanju bez presude. Osim toga, uredi za oduzimanje imovinske koristi, koji su ključni akteri u postupku povrata imovine, mogli bi biti opremljeni boljim sredstva za brže utvrđivanje i praćenje imovine u EU-u, čime bi se povećale stope oduzimanja imovine.

Organizirani kriminal i korupcija blisko su povezani. Prema grubim procjenama sama korupcija gospodarstvo EU-a košta 120 milijardi EUR godišnje. Sprečavanje i borba protiv korupcije i dalje će se redovito pratiti u okviru mehanizma vladavine prava i europskog semestra. U okviru europskog semestra ocijenjeni su izazovi u borbi protiv korupcije kao što su javna nabava, javna uprava, poslovno okruženje ili zdravstvena zaštita. Komisijino godišnje izvješće o vladavini prava obuhvaćat će borbu protiv korupcije i omogućiti preventivni dijalog s nacionalnim tijelima i dionicima na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Organizacije civilnog društva također mogu bitno potaknuti djelovanje javnih tijela za sprečavanje i suzbijanje organiziranog kriminala i korupcije te bi bilo korisno okupiti te skupine na zajedničkom forumu. Zbog prekogranične prirode organiziranog kriminala i korupcije, suradnja i pomoć u susjednim regijama EU-a još je jedan važan aspekt.

Ključne mjere ·Agenda EU-a za borbu protiv terorizma, uključujući obnovu mjera protiv radikalizacije u EU-u ·nova suradnja s ključnim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u borbi protiv terorizma ·Agenda za borbu protiv organiziranog kriminala, uključujući trgovinu ljudima ·Agenda i akcijski plan EU-a za borbu protiv droga za razdoblje 2021.–2025. ·ocjena Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama ·Akcijski plan EU-a za borbu protiv nezakonite trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020.–2025. ·revizija zakonodavstva o zamrzavanju i oduzimanju imovine i o uredima za oduzimanje imovinske koristi ·ocjena Direktive o zaštiti okoliša putem kaznenog prava ·Akcijski plan EU-a protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025.

4.Snažan europski sigurnosni ekosustav

Istinska i djelotvorna sigurnosna unija mora biti zajednički pothvat svih dijelova društva. Vlade, tijela kaznenog progona, privatni sektor, sektor obrazovanja i građani moraju biti angažirani, opremljeni i na odgovarajući način povezani kako bi se izgradila pripravnost i otpornost cijelog društva, a posebno najranjivijih skupina, žrtava i svjedoka.

Sve politike moraju imati sigurnosnu dimenziju, a EU može dati svoj doprinos na svim razinama. Nasilje u obitelji jedan je od najvećih sigurnosnih rizika. U EU-u je 22 % žena doživjelo nasilje od partnera. Pristupanje EU-a Istanbulskoj konvenciji o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji i dalje je ključan prioritet. Ako pregovori ostanu blokirani, Komisija će poduzeti druge mjere za postizanje ciljeva Konvencije, uključujući prijedlog da se nasilje nad ženama doda na popis kaznenih djela EU-a utvrđenih Ugovorom.

Suradnja i razmjena informacija

EU-a može na bitan način pridonijeti zaštiti građana tako da olakša suradnju onih koji su odgovorni za sigurnost. Suradnja i razmjena informacija najmoćnija su sredstva za borbu protiv kriminala i terorizma i provođenje pravde. Da bi bile djelotvorne, moraju biti ciljane i pravodobne. Da bi bile pouzdane, potrebno je primjenjivati zajedničke zaštitne mjere i kontrole.

Uspostavljen je niz instrumenata EU-a i sektorskih strategija za daljnji razvoj operativne suradnje u kaznenom progonu među državama članicama. Schengenski informacijski sustav jedan je od glavnih instrumenata EU-a kojim se potiče suradnja u kaznenom progonu među državama članicama, a upotrebljava se za razmjenu podataka o traženim i nestalim osobama i predmetima u stvarnom vremenu. Ostvareni su vidljivi rezultati kad je riječ o uhićenjima kriminalaca, oduzimanju droga i spašavanju potencijalnih žrtava. Međutim, razina suradnje se još može poboljšati tako da se pojednostave i unaprijede dostupni instrumenti. Veći dio pravnog okvira EU-a na kojem se temelji operativna suradnja u kaznenom progonu oblikovan je prije 30 godina. Postoji rizik od fragmentacije složene mreže bilateralnih sporazuma među državama članicama, od kojih su mnogi zastarjeli ili nedovoljno iskorišteni. U manjim zemljama ili zemljama bez izlaza na more policijski službenici koji rade preko granica za obavljanje operativnih radnji ponekad moraju slijediti do čak sedam različitih skupova pravila. Zato se neke operacije, kao što su potjere osumnjičenika preko unutarnjih granica, jednostavno ne provode. Ni operativna suradnja u području novih tehnologija kao što su bespilotne letjelice nije obuhvaćena postojećim okvirom EU-a.

Operativna djelotvornost može se poduprijeti konkretnom suradnjom u kaznenom progonu, koja može bitno pridonijeti i drugim ciljevima politike, kao što je pružanje sigurnosnih informacija za potrebe nove procjene izravnih stranih ulaganja. Komisija će razmotriti kako to poduprijeti Kodeksom policijske suradnje. Tijela kaznenog progona država članica sve se više koriste potporom i stručnim znanjem na razini EU-a, a EU INTCEN je imao ključnu ulogu u promicanju razmjene strateških obavještajnih podataka među obavještajnim i sigurnosnim službama država članica, pružajući institucijama EU-a uvid u stanje na temelju obavještajnih podataka. Europol također može imati važnu ulogu u širenju suradnje s trećim zemljama u borbi protiv kriminala i terorizma u skladu s drugim vanjskim politikama i instrumentima EU-a. No Europol se danas suočava s nizom ozbiljnih ograničenja, posebno u pogledu izravne razmjene osobnih podataka s privatnim stranama, zbog čega ne može učinkovito podupirati države članice u borbi protiv terorizma i kriminala. U tijeku je ocjena ovlasti Europola, čija je svrha utvrditi kako ga poboljšati i osigurati da ta agencija može u potpunosti izvršavati svoje zadaće. Stoga bi i relevantna tijela na razini EU-a (kao što su OLAF, Europol, Eurojust i Ured europskog javnog tužitelja) trebala tješnje surađivati i poboljšati razmjenu informacija.

Ključno je dalje razvijati vezu s Eurojustom kako bi se ostvarila što veća sinergija između policijske i pravosudne suradnje. EU-u bi koristila i veća strateška usklađenost: EMPACT , ciklus politike EU-a za borbu protiv teškog i međunarodnog organiziranog kriminala, nadležnim tijelima pruža kriminalističku obavještajnu metodologiju kako bi se zajednički borila protiv kaznenih djela koja najviše utječu na EU. To je dovelo do važnih operativnih rezultata u proteklom desetljeću. Na temelju praktičnog iskustva, za odgovor na najhitnije i nove prijetnje kriminala u novom ciklusu politike za razdoblje 2022.–2025. potreban je učinkovitiji i jednostavniji mehanizam od postojećeg.

Pravodobne i relevantne informacije ključne su za svakodnevni rad u području kaznenog progona. Unatoč razvoju novih baza podataka na razini EU-a za sigurnost i upravljanje granicama, velik dio informacija i dalje je pohranjen u nacionalnim bazama podataka ili se razmjenjuje drugim alatima. Rezultat su znatno dodatno radno opterećenje, kašnjenja i veći rizik od propuštanja ključnih informacija. Bolji, brži i jednostavniji postupci koji uključuju cijelu sigurnosnu zajednicu donijeli bi bolje rezultate. Za uspješnu razmjenu podataka i djelotvornu borbu protiv kriminala nužni su odgovarajući alati te primjena zaštitnih mjera kojima će se osigurati poštovanje propisa o zaštiti podataka i temeljnih prava. S obzirom na tehnološki razvoj, razvoj forenzike i zaštite podataka te promijenjene operativne potrebe, EU bi mogao razmotriti postoji li potreba za modernizacijom instrumenata kao što su prümske odluke iz 2008., kojima se uspostavlja automatizirana razmjena podataka o DNK-u, otiscima prstiju i registraciji vozila kako bi se za potrebe kaznenih istraga omogućila automatizirana razmjena dodatnih kategorija podataka koje su već dostupne u kaznenim ili drugim bazama podataka država članica. Osim toga, Komisija će razmotriti mogućnost razmjene policijskih evidencija radi utvrđivanja je li osoba kažnjavana u drugim državama članicama i olakšavanja pristupa toj evidenciji, uz primjenu svih nužnih zaštitnih mjera.

Informacije o putnicima omogućile su bolje granične kontrole, smanjenje nezakonitih migracija i identifikaciju osoba koje predstavljaju sigurnosni rizik. Unaprijed dostavljene informacije o putnicima biografski su podaci o svakom putniku koje su zračni prijevoznici prikupili tijekom prijave (check-in) i unaprijed poslali tijelima granične kontrole na odredištu. Revizija pravnog okvira omogućila bi djelotvornije korištenje informacija u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka i lakši protok putnika. Evidencija podataka o putnicima (PNR) podaci su koje putnici dostavljaju pri rezervaciji leta. Provedba Direktive o evidenciji podataka o putnicima od ključne je važnosti i Komisija će je nastaviti podupirati i provoditi. Osim toga, Komisija će kao mjeru na sredini provedbenog razdoblja pokrenuti reviziju trenutačnog pristupa prijenosu podataka iz PNR-a u treće zemlje.

Pravosudna suradnja nužna je dopuna radu policije u borbi protiv prekograničnog kriminala. Pravosudna suradnja znatno se promijenila u posljednjih 20 godina. Tijela kao što su Ured europskog javnog tužitelja i Eurojust moraju imati sredstva za optimalno funkcioniranje ili ih treba ojačati. Mogla bi se poboljšati i suradnja među pravosudnim osobljem poduzimanjem daljnjih mjera u pogledu uzajamnog priznavanja sudskih odluka, pravosudne izobrazbe i razmjene informacija. Cilj bi trebao biti povećanje uzajamnog povjerenja među sucima i tužiteljima, što je ključno za neometano rješavanje prekograničnih postupaka. Upotrebom digitalnih tehnologija može se poboljšati i učinkovitost naših pravosudnih sustava. Uz potporu Eurojusta uspostavlja se novi sustav digitalne razmjene za prijenos europskih istražnih naloga te slanje zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć i povezane komunikacije među državama članicama. Komisija će s državama članicama raditi na uvođenju potrebnih IT sustava na nacionalnoj razini.

Međunarodna suradnja ključna je i za djelotvoran kazneni progon i pravosudnu suradnju. Bilateralni sporazumi s ključnim partnerima imaju važnu ulogu u osiguravanju informacija i dokaza izvan EU-a. Važnu ulogu ima Interpol, kao jedna od najvećih međuvladinih organizacija kriminalističke policije. Komisija će razmotriti mogućnosti za jačanje suradnje s Interpolom, uključujući pristup Interpolovim bazama podataka, te za jačanje operativne i strateške suradnje. U otkrivanju i istragama kriminalaca i terorista tijela kaznenog progona u EU-u oslanjaju se i na ključne partnerske zemlje. Trebalo bi promicati sigurnosna partnerstva između EU-a i trećih zemalja kako bi se povećala suradnja u borbi protiv zajedničkih prijetnji, kao što su terorizam, organizirani kriminal, kiberkriminalitet, seksualno zlostavljanje djece i trgovina ljudima. Takav bi se pristup temeljio na zajedničkim sigurnosnim interesima, postojećoj suradnji i sigurnosnim dijalozima.

Osim informacija, razmjena stručnog znanja može biti posebno korisna za povećanje spremnosti tijela kaznenog progona za netradicionalne prijetnje. Uz poticanje razmjene najboljih praksi, Komisija će proučiti mogućnost primjene koordinacijskog mehanizma za policijske snage na razini EU-a u slučajevima više sile, kao što su pandemije. Pandemija je pokazala i da će policijski nadzor digitalne zajednice, popraćen pravnim okvirima za olakšavanje policijskog nadzora interneta, imati važnu ulogu u borbi protiv kriminala i terorizma. Partnerstva između policije i zajednice na internetu i izvan njega mogu spriječiti kriminal i ublažiti posljedice organiziranog kriminala, radikalizacije i terorističkih aktivnosti. Povezanost lokalnih i regionalnih policijskih rješenja s policijskim rješenjima EU-a ključan je čimbenik uspjeha sigurnosne unije EU-a u cjelini.

Prednost snažnih vanjskih granica

Moderno i djelotvorno upravljanje vanjskim granicama pruža dvostruku korist očuvanja integriteta Schengenskog prostora i pružanja sigurnosti našim građanima. Maksimalno iskorištavanje sigurnosti na granici uključivanjem svih dionika može imati konkretan učinak na sprečavanje prekograničnog kriminala i terorizma. Zajedničkim operativnim aktivnostima nedavno ojačane europske granične i obalne stražepridonosi se sprečavanju i otkrivanju prekograničnog kriminala na vanjskim granicama i izvan EU-a. Za borbu protiv prekograničnog kriminala i terorizma ključne su carinske aktivnosti otkrivanja sigurnosnih rizika sve robe prije ulaska u EU i njezina kontroliranja na ulasku u EU. U predstojećem Akcijskom planu o carinskoj uniji najavit će se mjere za jačanje upravljanja rizikom i poboljšanje unutarnje sigurnosti, među ostalim procjenom izvedivosti povezivanja relevantnih informacijskih sustava za analizu sigurnosnih rizika.

Okvir za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova donesen je u svibnju 2019. Tom novom strukturom nastoji se poboljšati učinkovitost i djelotvornost novih ili nadograđenih informacijskih sustava. To će dovesti do bržeg i sustavnijeg informiranja policijskih službenika, službenika graničnog nadzora i službenika za migracije. Pridonijet će točnom identificiranju i borbi protiv prijevara povezanih s identitetom. Kako bi se to ostvarilo, provedba interoperabilnosti trebala bi biti politički i tehnički prioritet. Bliska suradnja između agencija EU-a i svih država članica bit će ključna za postizanje cilja potpune interoperabilnosti do 2023.

Krivotvorenje putnih isprava među najčešćim je kaznenim djelima. Olakšava nezakonito kretanje kriminalaca i terorista te ima ključnu ulogu u trgovini ljudima i drogom. Komisija će istražiti kako proširiti postojeći rad na sigurnosnim standardima EU-a za boravišne i putne isprave, među ostalim digitalizacijom. Države članice će od kolovoza 2021. početi izdavati osobne iskaznice i boravišne isprave u skladu s usklađenim sigurnosnim standardima, uključujući čip s biometrijskim identifikatorima koje mogu provjeriti sva granična tijela EU-a. Komisija će pratiti provedbu tih novih pravila, uključujući postupnu zamjenu dokumenata koji se trenutačno koriste.