ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(17) Komisija je u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan” iznijela namjeru da ocijeni i iznese prijedloge za povećanje cilja Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030., kako bi se osigurala njegova usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti do 2050. Komisija je u toj Komunikaciji istaknula da bi sve politike Unije trebale doprinositi postizanju klimatske neutralnosti i da bi trebali sudjelovati svi sektori. Do rujna 2020. Komisija bi trebala preispitati klimatski cilj Unije za 2030. i istražiti mogućnosti za novi cilj smanjenja emisija za 2030. od 50 do 55 % u odnosu na razine iz 1990., oslanjajući se na sveobuhvatnu procjenu učinka i uzimajući u obzir analizu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (1). Ako Komisija smatra da su potrebne izmjene cilja Unije za 2030., trebala bi prema potrebi uputiti Europskom parlamentu i Vijeću prijedloge izmjene te Uredbe. Komisija bi do 30. lipnja 2021. trebala procijeniti na koji je način potrebno izmijeniti zakonodavstvo Unije kojim se provodi taj cilj kako bi se postigli ciljevi smanjenja emisija od 50 do 55 % u usporedbi s razinama iz 1990.

(17) Komisija je u svojoj Komunikaciji „Europski zeleni plan” iznijela namjeru da ocijeni i iznese prijedloge za povećanje cilja Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030., kako bi se osigurala njegova usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti do 2050. Komisija je u toj Komunikaciji istaknula da bi sve politike Unije trebale doprinositi postizanju klimatske neutralnosti i da bi trebali sudjelovati svi sektori. Čim bude moguće, a najkasnije do početka rujna 2020. Komisija bi trebala preispitati klimatski cilj Unije za 2030. i istražiti mogućnosti za novi cilj smanjenja emisija za 2030. od najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990., oslanjajući se na sveobuhvatnu procjenu učinka i uzimajući u obzir analizu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova podnesenih u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (1). Ako Komisija smatra da su potrebne izmjene cilja Unije za 2030., trebala bi prema potrebi uputiti Europskom parlamentu i Vijeću prijedloge izmjene te Uredbe. Komisija bi do 30. lipnja 2021. trebala procijeniti na koji je način potrebno izmijeniti zakonodavstvo Unije kojim se provodi taj cilj kako bi se postigli ciljevi smanjenja emisija od najmanje 55 % u usporedbi s razinama iz 1990.
Iznos sredstava dostupnih za FPT u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” u skladu s člankom [3.] Uredbe (EU) [Uredba o FPT-u] može se dopuniti sredstvima iz EFRR-a, ESF-a plus ili njihovom kombinacijom za kategoriju regije u kojoj se nalazi predmetno područje. Ukupna sredstva iz EFRR-a i ESF-a plus koja se prenose FPT-u moraju biti najmanje 1,5 puta veća od iznosa potpore FPT-a, ali ne veća od trostrukog iznosa te potpore. Sredstva prenesena iz EFRR-a ni u kojem slučaju ne smiju prelaziti 20 % dodijeljenih sredstava iz EFRR-a predmetnoj državi članici i sredstva prenesena iz ESF-a plus ni u kojem slučaju ne smiju prelaziti 20 % dodijeljenih sredstava iz ESF-a plus predmetnoj državi članici. (…)

Iznos sredstava dostupnih za FPT u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” u skladu s člankom [3.] Uredbe (EU) [Uredba o FPT-u] može se dopuniti sredstvima iz EFRR-a, ESF-a plus ili njihovom kombinacijom za kategoriju regije u kojoj se nalazi predmetno područje , i to putem dobrovoljnog prijenosa sredstava . Ukupna sredstva iz EFRR-a i ESF-a plus koja se prenose FPT-u moraju iznositi najmanje polovicu iznosa potpore FPT-a, ali ne biti veća od 1,5 puta iznosa te potpore. Sredstva prenesena iz EFRR-a ni u kojem slučaju ne smiju prelaziti 20 % dodijeljenih sredstava iz EFRR-a predmetnoj državi članici i sredstva prenesena iz ESF-a plus ni u kojem slučaju ne smiju prelaziti 20 % dodijeljenih sredstava iz ESF-a plus predmetnoj državi članici. (…)
pozdravlja činjenicu da razmjeri proračuna tog novog instrumenta – u iznosu od 360 milijardi EUR u bespovratnim sredstvima i 312,5 milijardi EUR u zajmovima koji će se dodijeliti do kraja 2024. – daju makroekonomski odgovor razmjeran najvećoj recesiji u povijesti Europske unije zabilježene 2020., uz pad BDP-a od 8,3 % u 2020 ( 1 ) . OR također izražava podršku ravnoteži uspostavljenoj u Prijedlogu uredbe između bespovratnih sredstava i zajmova. Rizik od daljnjeg povećanja socioekonomskih razlika opravdava brzo donošenje i provedbu europskog plana oporavka i proračuna EU-a za razdoblje nakon 2020., i to već u jesen 2020.;
3.

naglašava činjenicu da će nas pandemija COVID-a 19 i gospodarska kriza koju ona uzrokuje vjerojatno prisiliti da upotpunimo izvornu viziju sporazuma o klimi. Međutim, ustrajno se zalaže za to da Europska komisija i države članice osiguraju da sadašnja kriza ne uspori potreban prelazak Europske unije na klimatsku neutralnost, nego da se kriza iskoristi kao prilika za njegovo ubrzanje, a to podrazumijeva i postavljanje cilja smanjenja emisija CO 2 za barem 55 % do 2030.;
41.

smatra da je potrebno podupirati željeznički promet na europskoj i nacionalnoj razini, među ostalim i s obzirom na izazove s kojima se taj sektor suočava. Stoga OR: — poziva željeznički sektor da pruža veći doprinos održivom turizmu uvođenjem novih željezničkih veza i ponovnom uspostavom onih koje su ukinute; — poziva željeznički sektor i države članice da povećaju ponudu noćnih vlakova i vlakova za prijevoz automobila; — poziva Europsku komisiju da uspostavi povezanu europsku mrežu željeznica velikih brzina kao alternativu ili dopunu zračnom i individualnom prijevozu, a da pritom ne ugrozi širenje regionalne i teretne željezničke infrastrukture; — poziva željeznički sektor da kontinuirano potiče digitalizaciju i poboljšava pristupačnost svojih usluga razvojem aplikacija i platformi za prodaju karata ili uspostavom zajedničkog europskog sustava za prodaju željezničkih karata; — podržava željeznički sektor i države članice u njihovim nastojanjima da promiču interoperabilnost u međunarodnom prometu; — poziva države članice da promiču i financiraju programe za preusmjeravanje tereta s cestovnog na željeznički prijevoz pokretanjem novih projekata, kao što je poljski program „Tiry na Tory” („Kamioni na pruge”) (5), i da razmjenjuju dobre prakse u pogledu promjene načina prijevoza; — poziva regionalne vlasti i države članice da izrade dugoročne prometne planove u kojima željeznički promet, ako je to primjereno, ima vodeću ulogu te napominje da se željeznice moraju promicati kao ključan element u rješavanju problema prometne isključenosti rubnih i slabije razvijenih regija. OR preporučuje da se za regije bez željezničke infrastrukture, kao što su najudaljenije regije, pronađu druga rješenja za mobilnost koja su prilagođena njihovim okolnostima; — poziva regionalne vlasti na očuvanje postojećih spomenika iz povijesti željeznica, muzeja i povijesnih objekata kao kulturne baštine svojih regija; — preporučuje lokalnim vlastima da u suradnji sa željezničkim prijevoznicima promiču i provode usklađena prometna rješenja „od vrata do vrata”, uzimajući u obzir projekte ekonomije suradnje kao što je zajednička uporaba bicikala; — preporučuje pokretanje sveobuhvatnih zajedničkih promotivnih kampanja regija i željeznica putem cijelog niza medijskih i informacijskih kanala, kao i promicanje kolodvora i željezničkih vozila kao promotora kulture, što bi moglo pomoći u edukaciji i razvoju odnosa s putnicima i stvaranju društvene svijesti o tome da željeznice kao prijevozno sredstvo mogu dati odlučujući doprinos borbi protiv klimatskih promjena; — poziva države članice i regionalne vlasti da podrže ulaganja u izgradnju intermodalnih terminala na rutama i granicama s trećim zemljama te da moderniziraju i održavaju željezničke kolodvore i postaje, uključujući pristupne ceste, kao i da označuju i rezerviraju parkirna mjesta za osobe koje do kolodvora stižu automobilom;
3.

smatra da činjenica da Osmi program djelovanja za okoliš, za razliku od prethodnih programa, ne sadrži nikakve mjere ne smije biti presedan za buduće programe djelovanja za okoliš; naglašava da se zelenim planom mjere povezane s prioritetnim ciljevima Osmog programa djelovanja za okoliš, koji vrijedi do 2030., predviđaju samo do 2024. godine; s tim u vezi poziva na to da se u Osmom programu djelovanja za okoliš pojasni na koji se način u okviru ocjene programa sredinom provedbenog razdoblja trebaju utvrditi nove mjere za postizanje njegovih prioritetnih ciljeva;
ističe da je „uzlazna konvergencija” minimalnih plaća prijeko potrebna i s obzirom na zaključak da je zapošljavanje u Europskoj uniji i dalje obilježeno niskim plaćama. Procjenjuje se da otprilike svaki šesti radnik ima nisku plaću. Posljednjih godina niske plaće u mnogim državama članicama nisu išle ukorak s ostalim plaćama, što je dovelo do povećanja nejednakosti plaća. Udio radnika izloženih riziku od siromaštva povećao se s 8,3 % 2010. na 9,3 % 2018. Osim toga, pandemija bolesti COVID-19 negativno je utjecala na plaće radnika, posebno na one s najnižim dohotkom, primjerice u sektoru čišćenja, maloprodaje, zdravstvene i dugotrajne skrbi te rezidencijalne skrbi. To su sektori koji su djelomično ili u potpunosti u nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti. Eurofoundovo internetsko istraživanje za 2020. pokazalo je da je gotovo 40 % ispitanika iz EU-a navelo da je u lošijem financijskom stanju nego prije pandemije, a gotovo polovina ispitanika izjavila je da njihova kućanstva nisu u mogućnosti spojiti kraj s krajem (47 % u travnju 2020.). Uz to, iako je među zaposlenicima općenito u Europskoj uniji 48 % žena, njihov udio među osobama s minimalnom plaćom iznosi 59 %. Time se pridonosi rodno uvjetovanim razlikama u plaćama i mirovinama te siromaštvu žena unatoč zaposlenju. ( 3 ) Stoga bi se uzlaznom konvergencijom pridonijelo smanjenju siromaštva unatoč zaposlenju kao i rodno uvjetovanih razlika u plaćama i mirovinama;
25.

poziva na to da se posebna pozornost posveti potencijalnim žrtvama trgovine ljudima (ženama, mladima, djeci), naglašavajući važnost njihove pravilne identifikacije jer je to faza u kojoj bi, zbog neadekvatne procjene, moglo doći do povrede ljudskih prava žrtava trgovine ljudima, odnosno u svakom slučaju do uskraćivanja raznih vidova zaštite koje bi im kao žrtvama trebalo omogućiti. U tom pogledu smatra da je ključno uskladiti suradnju lokalnih i regionalnih vlasti i raznih agencija – što je od presudne važnosti za otkrivanje, brzu identifikaciju i pružanje prve pomoći žrtvama radi njihova potpunog uključivanja i integracije – kako bi se izbjegli rizici od teškog iskorištavanja ranjivih osoba, koje su potencijalne žrtve trgovine ljudima. Ustraje u tome da se, kako bi se osigurao primjeren prihvat i zadovoljile individualne potrebe žrtava trgovine ljudima, skrb o njima mora provoditi na temelju pojedinačnih planova kako bi se poštovali njihov identitet, očekivanja te individualne sposobnosti i prava. Naglašava da je suradnja više agencija, u čijem je središtu osnaživanje žrtava, ključna za postizanje socijalne integracije žrtava koja će utrti put njihovoj potpunoj neovisnosti;
62.

upozorava na to da bi karte regionalnih potpora, koje treba donijeti prije kraja 2021. i koje će se sastavljati na temelju statističkih podataka prije 2020., mogle otežati gospodarski oporavak regija u najnepovoljnijem položaju do usvajanja revizije sredinom provedbenog razdoblja 2024. Točnije, s obzirom na to da se za izradu tih karata koriste statistički podaci iz razdoblja prije 2020., one neće točno odražavati gospodarsko stanje regija iz točaka (a) i (c) i mogu uzrokovati poteškoće u gospodarskom oporavku tih regija zbog smanjenja najvećeg dopuštenog intenziteta ili utvrđivanja određenih ograničenja u pogledu dodjele potpora velikim poduzećima zbog promjene u klasifikaciji određenih regija. Odbor regija stoga poziva Europsku komisiju da uzme u obzir tu situaciju i da poduzme mjere nakon revizije sredinom provedbenog razdoblja 2024. kako bi se osiguralo da regije u najnepovoljnijem položaju iz točaka (a) i (c) ne budu pogođene promjenama u klasifikaciji koje otežavaju njihov oporavak;
Trebalo bi smatrati da takva bitna veza s Unijom postoji ako pružatelj usluga ima poslovni nastan u Uniji ili, ako to nije slučaj, na temelju postojanja znatnog broja korisnika u jednoj ili više država članica ili usmjeravanja aktivnosti prema jednoj ili više država članica. Usmjeravanje aktivnosti prema jednoj ili više država članica može se utvrditi na temelju svih relevantnih okolnosti, uključujući čimbenike kao što su uporaba jezika ili valute koja se uobičajeno koristi u toj državi članici, mogućnost naručivanja proizvoda ili usluga ili upotreba nacionalne vršne domene. Usmjeravanje aktivnosti prema državi članici može se utvrditi i na temelju dostupnosti aplikacije u odgovarajućoj nacionalnoj trgovini aplikacija, na temelju oglašavanja na lokalnoj razini ili na jeziku te države članice ili na temelju odnosa s korisnicima kao što su pružanje korisničkih usluga na jeziku koji se upotrebljava u toj državi članici . Bitnu vezu trebalo bi pretpostaviti i kad pružatelj usluga svoje aktivnosti usmjeri prema jednoj ili više država članica kako je utvrđeno u članku 17. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća. S druge strane, to što je nekoj internetskoj stranici čisto tehnički moguće pristupiti iz Unije ne može se samim po sebi smatrati uspostavom bitne veze s Unijom.

Trebalo bi smatrati da takva bitna veza s Unijom postoji ako pružatelj usluga ima poslovni nastan u Uniji ili, ako to nije slučaj, na temelju postojanja znatnog broja korisnika u jednoj ili više država članica ili usmjeravanja aktivnosti prema jednoj ili više država članica. Usmjeravanje aktivnosti prema jednoj ili više država članica može se utvrditi na temelju svih relevantnih okolnosti, uključujući čimbenike kao što su uporaba jezika ili valute koja se službeno koristi u toj državi članici, mogućnost naručivanja proizvoda ili usluga ili upotreba nacionalne vršne domene. Usmjeravanje aktivnosti prema državi članici može se utvrditi i na temelju dostupnosti aplikacije u odgovarajućoj nacionalnoj trgovini aplikacija, na temelju oglašavanja na lokalnoj razini ili na bilo kojem od službenih jezika ili jezika koji se uobičajeno upotrebljavaju na području te države članice ili na temelju odnosa s korisnicima kao što su pružanje korisničkih usluga na bilo kojem od službenih jezika ili jezika koji se uobičajeno upotrebljavaju na području te države članice . Bitnu vezu trebalo bi pretpostaviti i kad pružatelj usluga svoje aktivnosti usmjeri prema jednoj ili više država članica kako je utvrđeno u članku 17. stavku 1. točki (c) Uredbe (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća. S druge strane, to što je nekoj internetskoj stranici čisto tehnički moguće pristupiti iz Unije ne može se samim po sebi smatrati uspostavom bitne veze s Unijom.
36.

s tim u vezi napominje da prema izvješću Komisije pristup pacijenata prekograničnoj zdravstvenoj zaštiti ima neznatan utjecaj na nacionalne zdravstvene proračune, i to u svim zemljama, bez obzira na to jesu li one pravno uredile mogućnost prethodnog odobrenja;
27.

smatra da ESF+ mora doprinijeti ostvarivanju ravnopravnijeg društva, pri čemu prednost treba dati stavljanju ljudi u središte ESF-a plus. Stoga pozdravlja izravnu povezanost ciljeva ESF-a plus s europskim stupom socijalnih prava. Međutim, OR ostaje oprezan u pogledu povezanosti ESF-a plus i posebnih preporuka po državama članicama usvojenih u kontekstu europskog semestra. U tom pogledu smatra da ESF+ treba pravilno uskladiti s postupkom europskog gospodarskog upravljanja, uz uvjet da zadrži svoju autonomiju i da ne služi kao nadopuna tom postupku. Nadalje, OR naglašava potrebu da se prioriteti ulaganja iz ESF-a plus uključe u novu dugoročnu strategiju EU-a za provedbu ciljeva održivog razvoja, priznajući da prijedlog Komisije poštuje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;
Kako bi se ispunili ciljevi Programa i kako bi se građanima i poduzećima olakšao život, potrebno je uspostaviti visokokvalitetne javne službe usmjerene na korisnika. To znači da će javne uprave morati početi raditi na nove načine, smanjiti izolaciju različitih dijelova uprave te uključiti se u zajedničko stvaranje tih javnih usluga s građanima i poduzećima. Osim toga, stalno i postojano povećanje prekograničnih aktivnosti na unutarnjem tržištu zahtijeva pružanje ažuriranih informacija o pravima poduzeća i građana, ali i informacijama o administrativnim formalnostima. Uz to, pružanje pravnih savjeta i pomoć pri rješavanju problema koji se pojavljuju na nacionalnoj razini postaju ključni. Nadalje, potrebno je povezivanje nacionalnih uprava na jednostavan i učinkovit način, kao i evaluacija funkcioniranja unutarnjeg tržišta na terenu. Programom bi se stoga trebalo podupirati sljedeće postojeće alate za upravljanje unutarnjim tržištem: portal „Vaša Europa”, koji bi trebao biti okosnica nadolazećeg jedinstvenog digitalnog pristupnika, službu Vaša Europa – Savjeti, mrežu SOLVIT, Informacijski sustav unutarnjeg tržišta i pregled rezultata jedinstvenog tržišta kako bi se građanima olakšao svakodnevni život i sposobnost poduzeća da trguju preko granica.

Kako bi se ispunili ciljevi Programa i kako bi se građanima i poduzećima olakšao život, potrebno je uspostaviti visokokvalitetne javne službe usmjerene na korisnika. To znači da će javne uprave morati početi raditi na nove načine, smanjiti izolaciju različitih dijelova uprave te uključiti se u zajedničko stvaranje tih javnih usluga s građanima i poduzećima. Osim toga, stalno i postojano povećanje prekograničnih aktivnosti na unutarnjem tržištu zahtijeva pružanje ažuriranih informacija o pravima poduzeća i građana, ali i informacijama o administrativnim formalnostima. Uz to, pružanje pravnih savjeta i pomoć pri rješavanju problema koji se pojavljuju na nacionalnoj razini postaju ključni. Nadalje, potrebno je povezivanje nacionalnih uprava na jednostavan i učinkovit način, kao i evaluacija funkcioniranja unutarnjeg tržišta na terenu. Programom bi se stoga trebalo podupirati sljedeće postojeće alate za upravljanje unutarnjim tržištem: portal „Vaša Europa”, koji bi trebao biti okosnica nadolazećeg jedinstvenog digitalnog pristupnika, službu Vaša Europa – Savjeti, mrežu SOLVIT, Informacijski sustav unutarnjeg tržišta i pregled rezultata jedinstvenog tržišta kako bi se građanima olakšao svakodnevni život i sposobnost poduzeća da trguju preko granica. Kako bi se osigurala potpuna iskorištenost tih alata za upravljanje, treba poduzeti i korake za podizanje razine svijesti lokalnih i regionalnih tijela i drugih organizacija koje podržavaju građane i poduzeća na terenu, i to posebice u pogledu portala „Vaša Europa”.
— prehrambenih poljoprivrednih kultura koje se konzumiraju sirove, a to su poljoprivredne kulture namijenjene prehrani ljudi koje se jedu sirove ili neprerađene, — prehrambenih poljoprivrednih kultura koje se prerađuju, a to su poljoprivredne kulture namijenjene prehrani ljudi koje se ne jedu sirove nego nakon postupka obrade (npr. kuhane, industrijski prerađene), — neprehrambenih poljoprivrednih kultura, a to su poljoprivredne kulture koje nisu namijenjene prehrani ljudi (npr. pašnjaci, krmno bilje, vlakna, ukrasno bilje, sjemenski usjevi, energetski usjevi i livadske kulture).

— prehrambenih poljoprivrednih kultura koje se konzumiraju sirove, a to su poljoprivredne kulture namijenjene prehrani ljudi koje se jedu sirove ili neprerađene, — prehrambenih poljoprivrednih kultura koje se prerađuju, a to su poljoprivredne kulture namijenjene prehrani ljudi koje se ne jedu sirove nego nakon postupka obrade (npr. kuhane, industrijski prerađene), — neprehrambenih poljoprivrednih kultura, a to su poljoprivredne kulture koje nisu namijenjene prehrani ljudi (npr. pašnjaci, krmno bilje, vlakna, ukrasno bilje, sjemenski usjevi, energetski usjevi i livadske kulture).
2. Komisija procjenjuje predložene strateške planove u okviru ZPP-a , koji, prema potrebi, sadrže regionalne programe ruralnog razvoja, na temelju potpunosti planova, dosljednosti i usklađenosti s općim načelima zakonodavstva Unije, ovom Uredbom i odredbama donesenima u skladu s njom i s Horizontalnom uredbom, njihovim stvarnim doprinosom posebnim ciljevima iz članka 6. stavka 1., utjecaja na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i narušavanje tržišnog natjecanja te na razinu administrativnog opterećenja za korisnike i upravu. U procjeni se pozornost konkretno posvećuje primjerenosti strategije iz strateškog plana u okviru ZPP-a, odgovarajućim posebnim ciljevima, ciljnim vrijednostima, intervencijama i dodjeli proračunskih sredstava za ispunjenje posebnih ciljeva strateškog plana u okviru ZPP-a s pomoću predloženog niza intervencija na temelju SWOT analize i ex ante evaluacije.

2. Komisija procjenjuje predložene strateške planove u okviru ZPP-a na temelju potpunosti planova, dosljednosti i usklađenosti s općim načelima zakonodavstva Unije, ovom Uredbom i odredbama donesenima u skladu s njom i s Horizontalnom uredbom, njihovim stvarnim doprinosom posebnim ciljevima iz članka 6. stavka 1., utjecaja na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i narušavanje tržišnog natjecanja te na razinu administrativnog opterećenja za korisnike i upravu. U procjeni se pozornost konkretno posvećuje primjerenosti strategije iz strateškog plana u okviru ZPP-a, odgovarajućim posebnim ciljevima, ciljnim vrijednostima, intervencijama i dodjeli proračunskih sredstava za ispunjenje posebnih ciljeva strateškog plana u okviru ZPP-a s pomoću predloženog niza intervencija na temelju SWOT analize i ex ante evaluacije.

5. Svaki strateški plan u okviru ZPP-a odobrava se najkasnije osam mjeseci nakon što ga je dostavila predmetna država članica. Odobrenje ne obuhvaća informacije iz članka 101. točke (c) i priloga od I. do IV. strateškom planu u okviru ZPP-a iz članka 95. stavka 2. točaka od (a) do (d). U potpuno opravdanim slučajevima država članica može od Komisije zatražiti odobrenje strateškog plana u okviru ZPP-a koji ne sadržava sve elemente. U tom slučaju predmetna država članica navodi dijelove strateškog plana u okviru ZPP-a koji nedostaju i iznosi indikativne ciljne vrijednosti i financijske planove iz članka 100. za cijeli strateški plan u okviru ZPP-a kako bi pokazala opću dosljednost i usklađenost plana. Elementi strateškog plana u okviru ZPP-a koji nedostaju dostavljaju se Komisiji kao izmjena plana u skladu s člankom 107.
27.

brani načelo prema kojem upravljačka tijela strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) mogu isplatiti do 5 % sredstava tih fondova programu InvestEU, i to dobrovoljno i u skladu s načelima kodeksa postupanja za partnerstvo i višerazinsko upravljanje koji će se utvrditi člankom 6. okvirne uredbe kojom se utvrđuju zajedničke odredbe ESIF-a. Takav doprinos ima potencijal da odgovori na nefunkcioniranje tržišta i na neoptimalne razine ulaganja u pojedinim zemljama ili regijama na način na koji to centralizirani instrument EU-a ne može uraditi;
2.

pozdravlja činjenicu da će se predloženi proračun za vanjsko djelovanje Europske unije povećati (do 123 milijarde EUR u usporedbi s 94,5 milijardi u razdoblju 2014.–2020.) što iznosi otprilike 10 % ukupnog VFO-a (prema prijedlogu); smatra da je to izravno potrebno s obzirom na globalne izazove i naglašava potrebu da se to predloženo povećanje smatra minimalnim u trenutačnim pregovorima o VFO-u;