1. Oblikovanjem sutrašnjice pomažemo u oporavku današnjeg svijeta

Prije manje od godinu dana Europska komisija preuzela je dužnost nakon što je izabrana na temelju obećanja da će povesti Europu u veliku preobrazbu kakvu ovaj naraštaj ne pamti. Program rada Komisije za 2020. odražavao je taj mandat i ambicije objavljene u političkim smjernicama predsjednice Ursule von der Leyen. U njima je predstavljena naša vizija izgradnje pravednijeg, zdravijeg, zelenijeg i digitalnijeg društva. Iako su se od lani mnoge stvari promijenile, ta nas ambicija i dalje pokreće.

U proteklih je godinu dana Komisija postavila temelje za sustavnu promjenu kakvu Europa treba, pogotovo sada kada su sva naša gospodarstva snažno pogođena globalnom zdravstvenom krizom. U prvih 100 dana predstavili smo europski zeleni plan, obznanili planove digitalne budućnosti Europe, donijeli plan snažne socijalne Europe s ciljem provedbe europskog stupa socijalnih prava i objavili strategiju za rodnu ravnopravnost. Predstavili smo i novu industrijsku strategiju, plan bolje potpore malim poduzećima i mjere za jačanje jedinstvenog tržišta. Iznijeli smo prijedloge za modernizaciju i poboljšanje pristupnog procesa, čime smo otvorili put povijesnom sporazumu za otvaranje pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom, a prihvatili smo se i uspostave novog partnerstva s Afrikom.

Nakon 100 dana predložili smo i novi početak za trajne prioritete, konkretno, novi pakt o migracijama i azilu i strategiju EU-a za sigurnosnu uniju. Bavili smo se pitanjima koja utječu na cijelu našu zajednicu vrijednosti, posebno objavljivanjem prvog godišnjeg izvješća o vladavini prava kojim su obuhvaćene sve države članice. Poduzimamo mjere koje se tiču cijelog društva – od rodne ravnopravnosti i borbe protiv rasizma do pitanja vještina i tema koje se odnose na mlade.

Ali zbog sasvim drugih razloga 2020. će istodobno biti godina koju treba odmah zaboraviti i godina za pamćenje. Globalna pandemija koja je zatekla Europu i svijet te zatvaranje društva i gospodarstva koje je uslijedilo bit će mnogo više od bolne uspomene za milijune Europljana koji su izgubili voljene, razboljeli se ili proživljavaju razdoblje duboke tjeskobe i straha od budućnosti. Nećemo lako zaboraviti nesigurnost koju još osjećamo i krhkost svega oko sebe. Ponovni rast broja oboljelih u Europi pokazuje da moramo nastaviti biti oprezni i dobro koordinirani.

No ova će se godina pamtiti i po hitnoj i dosad nezabilježenoj akciji koju je Europa poduzela da zaštiti živote i sredstva za život. Europa je pokazala da može brzo djelovati kada treba, pokazati stvarnu solidarnost kada mora i složno mijenjati stvari kada to želi. Od stavljanja na raspolaganje svih sredstava EU-a i korištenja fleksibilnosti naših fiskalnih pravila i pravila o državnim potporama do stvaranja zaliha medicinske opreme. Od repatrijacije više od 600 000 građana EU-a do stvaranja instrumenta SURE koji ljudima pomaže da zadrže radna mjesta, a poduzećima da nastave poslovati. Komisija je poduzela ukupno više od 800 neplaniranih mjera, od upravljanja granicama do potpore poljoprivrednicima i ribarima.

Ova se godina može pamtiti i po brzini promjena koje je potaknula i, paradoksalno, po velikoj prilici koju nam je pružila. Klimatske i geopolitičke promjene te promjene u digitalnim tehnologijama već iz temelja mijenjaju naše društvo i utječu na naše planove. Ali pandemija je naglasila potrebu da Europa pokrene dvojnu zelenu i digitalnu tranziciju i tako pridonose izdržljivosti društva i gospodarstava. Tako nam pruža izvanrednu priliku za novu vitalnost Unije i izlazak iz nestabilnosti krize.

U tom će kontekstu i fokus Komisije u sljedećoj godini biti dvojak. Nastavit će usmjeravati sve napore u upravljanje krizom i početi iz nje izvlačiti pouke. To će činiti prvenstveno daljnjim ulaganjem napora u pronalaženje, financiranje i dobivanje sigurnog i dostupnog cjepiva za sve u Europi i svijetu.

Istodobno, ovim se programom rada utvrđuje kako da Europa iskoristi priliku, ostvari svoje ambicije i povede velike promjene. U instrumentu NextGenerationEU, povijesnom planu oporavka koji je Komisija predstavila zajedno s obnovljenim dugoročnim proračunom, Europa ima alat kojim će tu priliku iskoristiti.

S pomoću njega Europa će popraviti štetu, pomoći onima koji su u krizi najviše stradali, oporaviti se danas i graditi bolji život sutra. Usredotočit će se na održiva ulaganja i reforme – 37 % rashoda Mehanizma za oporavak i otpornost namijenit će potrošnji za zelenu tranziciju, a najmanje 20 % ulaganju u digitalni sektor. Surađivat ćemo s državama članicama u pripremi i provedbi njihovih nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Ne samo to, Komisija će se pobrinuti da se 30 % iznosa od 750 milijardi EUR instrumenta NextGenerationEU prikupi zelenim obveznicama. Podržat ćemo suzakonodavce da bi se brzo postigao dogovor i što brže osjetila korist od paketa od ukupno 1,8 bilijuna EUR. Komisija će iznijeti i ambiciozne prijedloge o novim izvorima prihoda EU-ova proračuna.

To znači da imamo ulaganja koja odgovaraju viziji, a ambicije imamo već otprije. Zbog toga se u programu rada Komisije za 2021. vidi pomak sa strategije na ostvarivanje rezultata, s naglaskom na nove zakonodavne inicijative i revizije postojećeg zakonodavstva, u skladu s planovima navedenima u svih šest glavnih ciljeva iz prošle godine. Te su inicijative nabrojane u Prilozima I. i II. Realizirat ćemo i inicijative planirane za 2020., a zatim odgođene zbog pandemije.

I na unutarnjoj i na vanjskoj razini nastavit ćemo djelovati u skladu s ciljevima Programa održivog razvoja do 2030. te Pariškim sporazumom.

Pri provedbi programa rada Komisiji će biti važno i da obrazloži svoje postupke i uzme u obzir mišljenje građana. Zato je sada važnije nego ikad otvoriti raspravu o Konferenciji o budućnosti Europe. Na teme otvorene tijekom protekle godine, od potrebe za snažnijom Europskom zdravstvenom unijom do trajnih promjena koje bi pandemija mogla unijeti u naš život, može se reagirati samo ako svatko sudjeluje u odlučivanju koje temeljimo na zajedničkom iskustvu i stručnosti svih.

S obzirom na geopolitičku situaciju i dugoročnu i transformativnu narav planiranih inicijativa, naš će se rad i dalje temeljiti na strateškom predviđanju. U prvom strateškom izvješću o predviđanjima istaknuto je kako je za oporavak važno da budemo otporni, a naše politike utemeljene i spremne za buduće promjene. Takav nam pristup može pomoći i da se pripremimo za nove izazove i prilike kojih će nesumnjivo biti u godini što je pred nama i koje moramo biti spremni predvidjeti i na njih reagirati.

2. Ostvarivanje šest glavnih ciljeva

2.1. Europski zeleni plan

Kad je riječ o europskom zelenom planu, Komisija će postojeće zakonodavstvo o klimi i energiji uskladiti s novopredloženim ciljem smanjenja emisija do 2030. za najmanje 55 % u odnosu na emisije iz 1990. To će se objediniti u „Paketu za cilj od 55 %” koji će obuhvaćati sve od obnovljivih izvora do energetske učinkovitosti, od zgrada do korištenja zemljišta, oporezivanja energije, raspodjele tereta i trgovanja emisijama do brojnih drugih zakonodavnih akata. U odnosu s vanjskim partnerima prioritet će nam i dalje biti klimatska i energetska diplomacija.

Kako je navedeno u političkim smjernicama predsjednice von der Leyen, Komisija će predložiti mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika kojim će proizvođače i uvoznike u EU potaknuti da smanje svoje emisije ugljika, a da se pritom sačuvaju jednaki uvjeti na tržištu i trgovina usklađena s pravilima WTO-a.

Temeljitost i širina rada planiranog u okviru europskog zelenog plana odraz je sustavne prirode zelene tranzicije i njezine važnosti kao strategije rasta. Predložit ćemo niz mjera za pametan i održiv promet, među ostalim, revidirat ćemo Uredbu o transeuropskoj prometnoj mreži i Direktivu o inteligentnim prometnim sustavima. Nastavit ćemo provedbu akcijskog plana za kružno gospodarstvo i orijentirati se na ekološki dizajn i održive proizvode, osobito na kružni pristup elektroničkim uređajima, odnosno intenzivirati prikupljanje, ponovnu upotrebu i popravke mobilnih telefona, prijenosnih računala i drugih uređaja.