Međutim, interoperabilnost i sve inovacije koje ona podrazumijeva pozitivno će utjecati na upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama na terenu samo ako sve države članice u potpunosti provedu odgovarajuće zakonodavstvo. Stoga je provedba interoperabilnosti jedan od glavnih prioriteta sigurnosne unije, na političkoj i na tehničkoj razini. Komisija i Agencija EU-a za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) podupiru države članice stručnim znanjem i razmjenom najbolje prakse, korištenjem mreže nacionalnih koordinatora i razvojem pregleda stanja kako bi se omogućili učinkoviti mehanizmi praćenja i koordinacije. Bliska suradnja agencija EU-a, svih država članica i zemalja pridruženih Schengenu bit će od ključne važnosti za ostvarivanja ambicioznog cilja potpune interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama do 2020.

EU je povećao razmjenu informacija, čime je olakšao borbu protiv prijevara povezanih s identitetom, ojačao granične kontrole, modernizirao europske baze podataka u području izvršavanja zakonodavstva, uklonio nedostatak informacija te ojačao Agenciju EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol). Za to je važna interoperabilnost informacijskih sustava EU-a, što podrazumijeva najbolju upotrebu postojećih informacija i uklanjanje nedostataka. Odgovarajući na potrebe osoba koje rade na terenu, interoperabilnost će dovesti do bržeg, sustavnijeg pristupa informacijama za službenike za izvršavanje zakonodavstva, službenike graničnog nadzora i službenike zadužene za migracije, čime će se doprinijeti poboljšanju unutarnje sigurnosti i upravljanja granicama.

·da zaključe pregovore o zakonodavnom prijedlogu za sprečavanje širenja terorističkih sadržaja na internetu do kraja godine.

Predloženim zakonodavstvom dopunjuje se dobrovoljno partnerstvo s internetskom industrijom i drugim dionicima koje se odvija u okviru Internetskog foruma EU-a. Od njegova osnivanja 2015., Forum omogućuje internetskim poduzećima da djeluju proaktivno kako bi utvrdila i uklonila terorističke sadržaje na internetu, čime se otvara put za inicijativu o „zajedničkoj bazi podataka hashtagova” te za stvaranja Globalnog internetskog foruma za borbu protiv terorizma. Jedinica EU-a za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja u okviru Agencije Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) ključna za jačanje suradnje s internetskim poduzećima i doprinos općim ciljevima Internetskog foruma EU-a. Na zadnjem ministarskom sastanku Internetskog foruma EU-a održanom 7. listopada 2019. države članice EU-a i viši predstavnici internetskih poduzeća obvezali su se na suradnju u okviru takozvanog protokola EU-a za krizne situacije. Protokolom EU-a za krizne situacije utvrđuju se pragovi za pojačanu suradnju i novi načini za poboljšanje odgovora na krize. To je dio nastojanja na međunarodnoj razini da se provede poziv na djelovanje „Christchurch”, kojim se nastoji osigurati koordinirana i brza reakcija za suzbijanje širenja terorističkih ili nasilnih ekstremističkih sadržaja na internetu.

Za to je vrlo važan zakonodavni prijedlog o sprečavanju širenja terorističkih sadržaja na internetu, s jasnim pravilima i zaštitnim mjerama prema kojima bi internetske platforme morale skinuti terorističke sadržaje u roku od sat vremena nakon što zaprime obrazloženi zahtjev nadležnih tijela, kao i poduzimati proaktivne mjere razmjerne razini izloženosti terorističkim sadržajima. Međuinstitucijski pregovori Europskog parlamenta i Vijeća su u tijeku, a prvi sastanak u okviru trijaloga održan je 17. listopada 2019. S obzirom na prijetnju koju teroristički sadržaji na internetu predstavljaju, Komisija poziva suzakonodavce da postignu dogovor o predloženom zakonodavstvu do kraja 2019.

EU sudjeluje u borbi protiv terorizma sužavanjem prostora za djelovanje terorista novim pravilima kojima im se otežava pristup eksplozivima, vatrenom oružju i financiranju te ograničava kretanje. EU je povećao razmjenu informacija kako bi osobe na terenu, policijski službenici i službenici graničnog nadzora imali učinkovit pristup točnim i potpunim podacima te se na najbolji mogući način iskoristile postojeće informacije i uklonili nedostaci. Snažna zaštita vanjskih granica preduvjet je za sigurnost u području slobodnog kretanja bez nadzora unutarnjih granica. U ožujku 2019. Europski parlament i Vijeće postigli su dogovor o ojačanoj i potpuno opremljenoj europskoj graničnoj i obalnoj straži te se očekuje da će nova uredba stupiti na snagu početkom prosinca 2019. EU je osigurao platformu i financijska sredstva za one koji rade u lokalnim zajednicama kako bi razmjenjivali najbolju praksu u pogledu borbe protiv radikalizacije i sprečavanja nasilnog ekstremizma te je predložio nova pravila za učinkovito uklanjanje terorističkih sadržaja na internetu. Zahvaljujući potpori EU-a povećana je otpornosti gradova na napade te su izrađeni akcijski planovi za bolju zaštitu javnih prostora i jačanje pripravnosti na kemijske, biološke, radiološke i nuklearne sigurnosne rizike. EU je radio na rješavanju pitanja kibersigurnosti i kiberprijetnji uvođenjem nove strategije EU-a za kibersigurnost, donošenjem relevantnog zakonodavstva i rješavanjem problema dezinformiranja kako bi se bolje zaštitili naši izbori. Nastavlja raditi na jačanju sigurnosti naše ključne digitalne infrastrukture, što uključuje pojačanu suradnju u pogledu kibersigurnosti 5G mreža diljem Europe.

Junckerova Komisija od prvoga je dana pitanje sigurnosti uvrstila među prioritete. U skladu s Europskim programom sigurnosti iz travnja 2015. i Komunikacijom o stvaranju uvjeta za uspostavu učinkovite i istinske sigurnosne unije iz travnja 2016., EU je na niz terorističkih napada i druge rastuće sigurnosne izazove odgovorio koordiniranim pristupom, ostvarujući znatan napredak u jačanju naše zajedničke sigurnosti. Sve je jasnije da su današnji sigurnosni izazovi – terorizam, organizirani kriminal, kibernapadi, dezinformiranje ili druge nove kiberprijetnje – zapravo zajedničke prijetnje. Samo udruženim snagama možemo postići razinu zajedničke sigurnosti kakvu naši građani s pravom traže i očekuju. To zajedničko shvaćanje osnova je napretka prema učinkovitoj i istinskoj sigurnosnoj uniji. Potaknuta potrebama nacionalnih tijela koja rade na očuvanju sigurnosti građana, potpora na razini EU-a usmjerena je na zakonodavne i operativne mjere u čijoj provedbi zajedničko djelovanje može utjecati na sigurnost država članica. Taj se rad odvija u bliskoj suradnji s Europskim parlamentom i Vijećem te uz potpunu transparentnost prema široj javnosti. Temelji se na potpunom poštovanju temeljnih prava jer se sigurnost Unije može osigurati samo ako građani vjeruju da se njihova temeljna prava u potpunosti poštuju.

Uz suzbijanje kiberprijetnji usmjerenih na sustave i podatke, EU se nastavlja boriti protiv složenih višedimenzionalnih izazova koje predstavljaju hibridne prijetnje. U Vijeću je uspostavljena horizontalna radna skupina za suzbijanje hibridnih prijetnji kako bi se poboljšala otpornost EU-a i njegovih država članica na hibridne prijetnje te poduprle mjere za jačanje otpornosti društava na krize. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje podupiru ta nastojanja u skladu sa Zajedničkim okvirom za suzbijanje hibridnih prijetnji iz 2016. i Zajedničkom komunikacijom iz 2018. pod nazivom „Jačanje otpornosti i povećanje sposobnosti za odgovor na hibridne prijetnje”. Uz to, Zajednički istraživački centar razrađuje okvir konceptualnog modela za karakterizaciju hibridnih prijetnji s ciljem pomaganja državama članicama i njihovim nadležnim tijelima u određivanju vrste hibridnog napada s kojom bi se mogli suočiti. Modelom se analizira način na koji akter (državni ili nedržavni) upotrebljava niz instrumenata (od dezinformiranja do špijunaže ili fizičkih operacija) u različitim područjima (gospodarskom, vojnom, društvenom, političkom) kako bi utjecao na metu i ostvario niz ciljeva.

Stupanjem na snagu Akta o kibersigurnosti u lipnju 2019. uspostavlja se europski okvir za kibersigurnosnu certifikaciju. Certifikacija ima važnu ulogu u povećavanju sigurnosti i povjerenja u proizvode i usluge koji su bitni za jedinstveno digitalno tržište. Okvirom za certifikaciju osigurat će se programi certifikacije na razini EU-a kao sveobuhvatan skup pravila, tehničkih zahtjeva, normi i postupaka. On uključuje dvije skupine stručnjaka: Europsku skupinu za kibersigurnosnu certifikaciju koja predstavlja tijela država članica i Interesnu skupinu za kibersigurnosnu certifikaciju koja predstavlja industriju. Ta druga skupina objedinjuje ponudu i potražnju proizvoda i usluga informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući mala i srednja poduzeća, pružatelje digitalnih usluga, europska i međunarodna tijela za normizaciju, nacionalna akreditacijska tijela, nadzorna tijela za zaštitu podataka i tijela za ocjenjivanje sukladnosti.

Kao dio koordiniranog pristupa, države članice objavile su 9. listopada 2019. izvješće o koordiniranoj procjeni rizika u području kibersigurnosti 5G mreža u EU-u, uz potporu Komisije i Agencije Europske unije za kibersigurnost. Taj važan korak dio je provedbe Preporuke Komisije iz ožujka 2019. u cilju osiguravanja visoke razine kibersigurnosti 5G mreža diljem EU-a. Izvješće se temelji na rezultatima nacionalnih procjena rizika u području kibersigurnosti u svim državama članicama. U njemu se navode glavne prijetnje i akteri koji ih uzrokuju, najosjetljivija infrastruktura, glavne slabosti (uključujući tehničke i druge vrste slabosti) te niz strateških rizika. Ta je procjena temelj za utvrđivanje mjera smanjenja rizika koje se mogu primijeniti na nacionalnoj i europskoj razini.

U izvješću se utvrđuje niz važnih kibersigurnosnih izazova koji će se vjerojatno pojaviti ili postati vidljiviji u 5G mrežama. Ti su sigurnosni izazovi uglavnom povezani s ključnim inovacijama u 5G tehnologiji, osobito s važnošću računalnog programa i širokim rasponom usluga i aplikacija koje omogućuje 5G, kao i ulogom dobavljača u izgradnji i upravljanju 5G mrežama te razinom ovisnosti o pojedinim dobavljačima. To znači da proizvodi, usluge i djelatnosti dobavljača sve više postaju dio „površine za napad” 5G mreža. Nadalje, profil rizičnosti pojedinačnih dobavljača bit će posebno važan, uključujući vjerojatnost da je dobavljač podložan uplitanju iz zemlje izvan EU-a.

U skladu s postupkom utvrđenim u Preporuci Komisije iz ožujka 2019., države članice trebale bi do 31. prosinca 2019. postići dogovor o paketu mjera za smanjenje rizika u cilju suzbijanja identificiranih kibersigurnosnih rizika na nacionalnoj razini i razini Unije. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje nastavit će surađivati s partnerima istomišljenicima u području kibersigurnosti i otpornosti 5G mreža. U tom pogledu, Komisija surađuje s NATO-om u vezi s koordiniranom procjenom rizika u području kibersigurnosti 5G mreža u EU-u.





IV. BORBA PROTIV DEZINFORMIRANJA I ZAŠTITA IZBORA OD OSTALIH KIBERPRIJETNJI

EU je uspostavio okvir za koordinirano djelovanje protiv dezinformiranja uz potpuno poštovanje europskih vrijednosti i temeljnih prava. U skladu s Akcijskim planom za borbu protiv dezinformiranja, nastavlja se rad na sužavanju prostora za dezinformiranje, među ostalim i u cilju zaštite integriteta izbora.

Za to je vrlo važna suradnja s industrijom putem samoregulatornog Kodeksa prakse za borbu protiv dezinformiranja za internetske platforme i sektor oglašavanja koji se počeo primjenjivati u listopadu 2018. Komisija je ocijenila učinkovitost Kodeksa u prvoj godini primjene na temelju godišnjih izvješća o samoprocjeni koja su podnijele internetske platforme i drugi potpisnici Kodeksa, a koja su objavljena 29. listopada 2019. zajedno s Izjavom Komisije. U izvješćima su vidljiva ozbiljna nastojanja potpisnika da ispune svoje obveze.

Mjere koje poduzimaju platforme potpisnice razlikuju se u smislu brzine i opsega u pogledu pet stupova obveza iz Kodeksa. Ostvaren je veći napredak u pogledu obveza koje se odnose na europske izbore 2019., odnosno na onemogućavanje poticanja na oglašavanje i monetizaciju za dezinformiranje (1. stup), osiguravanje transparentnosti političkog oglašavanja i oglašavanja povezanog s određenim pitanjem (2. stup) te osiguravanje integriteta usluga protiv nevjerodostojnih računa i ponašanja (3. stup). Suprotno tome, napredak je slabiji ili je izostao u pogledu obveza za osnaživanje potrošača (4. stup) i obveza za osnaživanje istraživačke zajednice, uključujući na način da platforme osiguraju relevantan pristup skupovima podataka u istraživačke svrhe kojim se poštuje privatnost (5. stup). Postoje i razlike u opsegu mjera koje poduzima svaka platforma kako bi osigurala provedbu svojih obveza, kao i razlike među državama članicama u pogledu uvođenja pojedinačnih politika. Komisija i dalje surađuje s potpisnicima Kodeksa i drugim dionicima kako bi se pojačalo djelovanje protiv dezinformiranja.

U skladu s Akcijskim planom za borbu protiv dezinformiranja, Komisija i Visoki predstavnik uspostavili su u suradnji s državama članicama sustav brzog uzbunjivanja za borbu protiv kampanja dezinformiranja. Sustav brzog uzbunjivanja omogućio je institucijama EU-a i državama članicama da dijele informacije i analize uoči izbora za Europski parlament 2019., kao i da koordiniraju odgovore. Suradnja se dodatno intenzivirala nakon izbora te se svakodnevno razmjenjuju informacije na radnoj razini, a različite države članice organizirale su tri sastanka kontaktnih točaka sustava brzog uzbunjivanja.

U otkrivanju dezinformacija pomogao je i rad skupine za strateško komuniciranje („StratComms”), a posebno njezine radne skupine East Stratcom koja vodi projekt „EUvsDisinfo” za praćenje, analiziranje i odgovor na proruske dezinformacije. Od početka 2019. prvi namjenski proračun od 3 milijuna EUR omogućio je jačanje i širenje tog rada te je on obuhvatio praćenje i analizu proruskih dezinformacija na internetu, televiziji i radiju te društvenim mrežama na 19 jezika, od engleskog do srpskog i arapskog jezika. Broj otkrivenih aktivnosti dezinformiranja više se nego udvostručio zahvaljujući poboljšanom kapacitetu praćenja: do sada je 2019. otkriveno oko 2000 slučajeva dezinformiranja, dok je u istom razdoblju 2018. bilo otkriveno 765 slučajeva. Radna skupina East Stratcom imala je važnu ulogu u praćenju i otkrivanju proruskih dezinformacija koje su bile usmjerene na izbore za Europski parlament 2019. Istraživanje je bilo povezano s kampanjom za informiranje javnosti o pokušajima uplitanja u izborne procese diljem svijeta. Kampanja provedena u bliskoj suradnji s Europskim parlamentom i Komisijom rezultirala je s više od 20 intervjua za medije, a u njoj je sudjelovalo više od 300 novinara.

Komisija je poduzela i mjere za ograničavanje širenja dezinformacija i mitova o institucijama i politikama EU-a. Uspostavila je mrežu stručnjaka za komunikaciju te internetski portal na kojem se objavljuje interaktivni informativni materijal o politikama EU-a i izazovu dezinformiranja te njegovu utjecaju na društvo. U suradnji s Europskim parlamentom i Europskom službom za vanjsko djelovanje, pokrenula je i niz kampanja na društvenim mrežama za suzbijanje dezinformiranja.

V. PROVEDBA DRUGIH PRIORITETNIH DOSJEA U PODRUČJU SIGURNOSTI

1. Provedba zakonodavnih mjera koje se odnose na sigurnosnu uniju

Dogovorene mjere koje se odnose na sigurnosnu uniju pozitivno će utjecati na sigurnost samo ako sve države članice osiguraju njihovu brzu i potpunu provedbu. S tim ciljem Komisija aktivno podupire države članice u provedbi zakonodavstva EU-a, među ostalim financiranjem i olakšavanjem razmjene najbolje prakse. Komisija koristi sve svoje ovlasti na temelju Ugovora za izvršavanje zakonodavstva EU-a, uključujući i postupke zbog povrede prava.

Rok za prenošenje Direktive EU-a o evidenciji podataka o putnicima istekao je 25. svibnja 2018. Do sada je 25 država članica izvijestilo o potpunom prenošenju, što je znatan napredak od srpnja 2018. kada je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv 14 država članica. Dvije države članice još nisu izvijestile o potpunom prenošenju, iako su u tijeku postupci zbog povrede prava pokrenuti 19. srpnja 2018. Usto, Komisija i dalje podupire sve države članice u nastojanjima da dovrše razvoj svojih sustava evidencije podataka o putnicima, među ostalim olakšavanjem razmjene informacija i primjera dobre prakse.

Rok za prenošenje Direktive o suzbijanju terorizma istekao je 8. rujna 2018. Do sada su 22 države članice izvijestile o potpunom prenošenju, što je znatan napredak od studenoga 2018. kada je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv 16 država članica. Tri države članice još nisu izvijestile o potpunom prenošenju, iako su u tijeku postupci zbog povrede prava. Komisija je 25. srpnja 2019. poslala obrazložena mišljenja dvjema državama članicama zbog toga što nisu izvijestile o potpunom prenošenju Direktive. U svojem su odgovoru obje države članice najavile da će se zakonodavni rad dovršiti do kraja ove godine.

Rok za prenošenje Direktive o nadzoru nabave i posjedovanja oružja istekao je 14. rujna 2018. Do sada je 13 država članica izvijestilo o potpunom prenošenju. 15 država članica još nije izvijestilo o potpunom prenošenju, iako su u tijeku postupci zbog povrede prava pokrenuti 22. studenoga 2018.. Komisija je 25. srpnja 2019. poslala obrazložena mišljenja 20 država članica zbog toga što nisu izvijestile o potpunom prenošenju Direktive. U svojem je odgovoru pet država članica izvijestilo o potpunom prenošenju Direktive.

Rok za prenošenje Direktive o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka istekao je 6. svibnja 2018. Do sada je 25 država članica izvijestilo o potpunom prenošenju, što je znatan napredak od srpnja 2018. kada je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv 19 država članica. Tri države članice još nisu izvijestile o potpunom prenošenju, iako su u tijeku postupci zbog povrede prava. Komisija je 25. srpnja 2019. odlučila pokrenuti postupak protiv dvije države članice pred Sudom Europske unije zbog neprenošenja Direktive te je poslala službenu opomenu jednoj državi članici zbog neprenošenja Direktive u potpunosti.

Komisija ocjenjuje prenošenje Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca te provjerava provode li se pravila u državama članicama. Države članice morale su prenijeti tu direktivu u nacionalno zakonodavstvo do 26. lipnja 2018. Komisija nastavlja postupke zbog povrede prava protiv 21 države članice jer je na temelju priopćenja dobivenih od država članica ocijenila da ta direktiva nije u potpunosti prenesena.

Komisija je ocijenila usklađenost prenošenja direktiva o kiberkriminalitetu. U srpnju i listopadu 2019. pokrenula je postupke zbog povrede prava protiv 23 države članice jer je ocijenila da nacionalnim provedbenim zakonodavstvom o kojem su izvijestile države članice nije pravilno prenesena Direktiva o suzbijanju seksualnog zlostavljanja djece . Komisija je također u srpnju i listopadu 2019. pokrenula postupke zbog povrede prava protiv četiri države članice jer je ocijenila da nacionalnim provedbenim zakonodavstvom o kojem su izvijestile države članice nije pravilno prenesena Direktiva o napadima na informacijske sustave .