·To potvrđuje da je za prelaske iz škole na radno mjesto i održivu integraciju na tržištu potrebno više vremena zbog promjenjive prirode posla i vještina za kojima vlada potražnja. Prijedlog je u skladu i s postojećim nacionalnim praksama: mjere i programi povezani s mladima općenito su dostupni mladima do 29 godina te se u većini država članica mladi u dobi od 25 do 29 godina već smatraju dijelom ciljne skupine. Isto tako, prepoznaje se da bi tijekom gospodarske recesije izazvane pandemijom bolesti COVID-19 znatan dio osoba u dobi od 25 do 29 godina mogao izgubiti radno mjesto i zatražiti potporu.

·osigurava da se svim osobama mlađima od 30 godina u roku od četiri mjeseca nakon gubitka radnog mjesta ili prestanka formalnog obrazovanja ponudi kvalitetno zaposlenje, nastavak obrazovanja, naukovanje ili pripravništvo. Taj je ambiciozan glavni cilj Garancije za mlade zadržan, ali je proširen raspon dobi kako bi se obuhvatili mladi u dobi od 25 do 29 godina.

Osim toga, širom dvostrukom tranzicijom na digitaliziranije i zelenije gospodarstvo otvorit će se nove mogućnosti jer je vjerojatno da će se u takvim sektorima otvarati radna mjesta. Međutim, da bi to bilo moguće, mladi će morati raspolagati odgovarajućim vještinama koje će im omogućiti prilagodbu na promjenjive zahtjeve radnog mjesta. Očekuje se povećanje važnosti digitalnih vještina, vještina potrebnih za zelenu tranziciju uz meke vještine, kao što su poduzetničke vještine i vještine upravljanja karijerom. Ulaganjem u ljudski kapital mladih Europljana u ovom trenutku pomoći će učiniti europska socijalna tržišna gospodarstva otpornima na buduće promjene: aktivna, inovativna i kvalificirana radna snaga također je preduvjet za globalnu konkurentnost Europe.

Uz to mijenja se i svijet rada. Stalni napredak kao što je automatizacija i digitalizacija proizvodnje i usluga i dalje mijenjaju tržišta rada. Prelasci s jednog radnog mjesta na drugo sve su češći te se kod brojnih mladih izmjenjuju situacije zaposlenosti i nezaposlenosti ili neaktivnosti ili su zarobljeni u nestandardnim oblicima zaposlenja. Mladi su posebno prekomjerno zastupljeni na nestandardnim radnim mjestima kao što su radne platforme ili honorarni poslovi, koji im možda ne osiguravaju pristup prikladnoj socijalnoj zaštiti. Nadalje, kod mladih postoji veći rizik od gubitka zaposlenja zbog automatizacije jer početne pozicije često uključuju veći postotak zadataka koji se mogu automatizirati.

Demografija Europe mijenja se. Brojna ruralna područja u Europi bilježe pad broja stanovnika zbog starenja. Iako dvostruka tranzicija može stvoriti nove mogućnosti, to se neće dogoditi automatski, a one možda neće same po sebi biti dovoljne da bi se uklonile razlike između mladih s ruralnih područja i onih iz gradova. Mladi koji žive u ruralnim i udaljenim područjima, posebno oni koji se već suočavaju s poteškoćama u drugim segmentima života, trebat će ciljanu potporu, a trebalo bi poboljšati i infrastrukturu i pristup uslugama na tim područjima. Tim će se mjerama stvorit nove mogućnosti u tim područjima i pomoći u izbjegavanju odljeva mozgova i daljnjeg smanjenja broja stanovnika. Istodobno, mladi koji žive na gradskim područjima koja su u nepovoljnom položaju i dalje se suočavaju s određenim preprekama za ulazak na tržište rada.

Iako se stopa nezaposlenosti mladih u prosjeku smanjila do početka 2020., stopa neaktivnih mladih osoba u većini je država članica ostala nepromijenjena ili se čak povećala. Za razliku od nezaposlenih mladih osoba, neaktivne mlade osobe ni ne traže zaposlenje zbog, na primjer, svoje bolesti ili zbog prepreka s kojima se suočavaju zbog invaliditeta, obveze skrbi o djeci ili uzdržavanim odraslim osobama ili drugih osobnih ili obiteljskih obveza.

Na temelju stečenih pouka utvrđeno je da Garancija za mlade mora doprijeti do šire ciljane skupine i postati uključivija. Objedinjeni rezultati za cijeli EU pokazuju da svi programi u okviru Garancije za mlade zajedno još ne dopiru do većine mladih koji postaju dio skupine NEET, a brojne registrirane osobe ponudu čekaju mnogo dulje od predviđena četiri mjeseca. Prevelik broj i dalje teško spaja kraj s krajem ili nailazi na prepreke pri pronalasku zaposlenja. Brojni mladi, često iz nepovoljnih socioekonomskih situacija, nemaju pristup kvalitetnom obrazovanju i osposobljavanju ili se suočavaju s preprekama pri prelasku iz škole na radno mjesto. Povećanje zaposlenosti nije ravnomjerno raspoređeno među državama članicama i regijama te su određene skupine mladih u nerazmjerno nepovoljnom položaju (npr. osobe s niskom razinom vještina, iz ruralnih ili udaljenih područja,, mlade osobe s invaliditetom, mlade migrantskog podrijetla ili pripadnici rasnih i etničkih manjina, kao što su Romi).

Sedam godina nakon uvođenja Garancija za mlade postala je stvarnost u cijelom EU-u, iako i dalje postoje problemi koja treba riješiti. Svake godine više od 3,5 milijuna mladih u okviru Garancije za mlade dobiva ponudu za zaposlenje, nastavak obrazovanja, naukovanje ili pripravništvo. Inicijativa za zapošljavanje mladih 2014.–2020. (ukupni doprinos EU-a iznosi gotovo 9 milijardi EUR), u kombinaciji s dodatnim ulaganjem Europskog socijalnog fonda, ključan je financijski resurs EU-a za potporu njezinoj provedbi. Znatno su se smanjile stope nezaposlenosti mladih osoba i mladih iz skupine NEET. Prije krize uzrokovane COVID-om 19 stopa nezaposlenosti mladih (15–24) smanjila se na prosječno 14,9 % u odnosu na najvišu razinu od 24,4 % u 2013. Ulogu u tome zasigurno su imali i poboljšani makroekonomski uvjeti, ali nedavno provedeno istraživanje pokazuje da je Garancija za mlade u kombinaciji s europskim financijskim sredstvima dovela do stvaranja prilika za mlade te potaknula strukturne reforme u javnim službama za zapošljavanje i obrazovnom sustavu u državama članicama.

Preporuka Vijeća o uspostavi garancije za mlade donesena je 2013. kao odgovor na posljednju gospodarsku krizu i stopu nezaposlenosti mladih (u dobi od 15 do 24 godine) koju je ta kriza uzrokovala i koja se u prosjeku povećala na iznimno visokih 24,4 % u EU-u te na čak više od 50 % u nekim državama članicama. Uz mlade koji su bili nezaposleni, još 6,5 milijuna mladih (u dobi od 15 godina do 24 godine) činili su mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ni osposobljavaju (NEET).

U okviru europskog plana oporavka, Mehanizmom za oporavak i otpornost (560 milijarda EUR predloženih rashoda) i paketom REACT-EU (55 milijardi EUR predloženih rashoda) NextGenerationEU osigurat će dodatnu financijsku potporu mjerama za zapošljavanje mladih. Ta će djelovanja u financijskom razdoblju 2021.–2027. dodatno poduprijeti Europski socijalni fond plus, s predloženim proračunom od 86 milijardi EUR. ESF+ će podržati cjelokupni raspon mjera za zapošljavanje, obrazovanje i osposobljavanje iz ovog prijedloga. Europski fond za regionalni razvoj pridonijet će i ulaganjima u obrazovanje i osposobljavanje koji su usklađeni s digitalnim i zelenim tranzicijama i otporni na buduće promjene. Države članice moći će dobiti potporu iz Instrumenta za tehničku potporu u pripremi i provedbi strukturnih reformi, posebno u području obrazovanja i osposobljavanja te politika tržišta rada.

·Četvrta i konačna faza započinje od samog početka ponude za zapošljavanje, nastavak obrazovanja, naukovanje ili pripravništvo. To je i trenutak napuštanja programa.

·Pripremna faza obuhvaća cjelokupni postupak od trenutka registracije kod nadležne službe do stvarnog početka određene ponude. Spajanje potreba i odgovora na njih zapravo započinje tek u toj fazi, prilagodbom pojedinačnih, sveobuhvatnih pristupa koji mogu uključivati širok raspon usluga prema konkretnoj situaciji mlade osobe. Najvažnije je da akcijski planovi obuhvaćaju savjetovanje, usmjeravanje i mentorstvo (uključujući upućivanje na širi raspon partnera), dodatno usavršavanje gdje je to relevantno te posvećivanje dužne pozornosti rodnim stereotipima i posebnim stereotipima povezanima s ranjivim mladim osobama.

·U fazi informiranja stupa se u kontakt s pojedinačnim pripadnicima skupine NEET i izgrađuje njihovo povjerenje. Faza informiranja uključuje sveobuhvatnu komunikacijsku strategiju namijenjenu boljem informiranju pripadnika skupine NEET o dostupnoj podršci te u kojoj se pridaje potrebna pozornost pitanju rodnih stereotipa i drugih posebnih prepreka za dopiranje do ranjivih skupina.

·nastavlja podržavati kratkoročnu zapošljivost mladih osoba zahvaljujući nizu mjera: privremeno kratkoročno zaposlenje, ciljane subvencije za plaće i promicanje samozapošljavanja. Trebalo bi podržati i mogućnosti za naukovanje jer se ondje mlade osobe osposobljavaju za radna mjesta za kojima vlada velika potražnja, čime se omogućuje stabilna integracija na tržištu rada. Potrebno je ojačati njihovu ulogu tijekom gospodarske recesije kako bi više mladih moglo prihvatiti takvu priliku. Osim toga, budući da su mladi koji rano napuštaju školovanje i oni s niskom razinom vještina izloženi posebnom riziku od toga da dugoročno budu u skupini NEET, mlade bi trebalo poticati da završavaju obrazovanje i osposobljavanje, a one koji su ih prerano napustili da se vrate. U tom slučaju mogu biti korisni manje formalni i fleksibilniji oblici obrazovanja i osposobljavanja.

·dopire do većeg broja mladih, a posebno žena, bez obzira na njihovo podrijetlo, te ih aktivira, osiguravajući da nitko ne bude izostavljen. To će se postići poboljšanim i usmjerenijim kampanjama infomiranosti i komunikacije, među ostalim obuhvaćanjem problema ruralnih ili udaljenijih područja i najranjivijih društvenih skupina.

U skladu s načelom supsidijarnosti, u prijedlogu se iznose preporuke za poboljšanje provedbe programâ Garancije za mlade u državama članicama uz potpuno poštovanje nadležnosti država članica u području zapošljavanja, kao i njihove interne raspodjele nadležnosti. U prijedlogu se priznaje činjenica da zbog različitih situacija u pojedinačnim državama članicama (ili na regionalnoj ili lokalnoj razini) može doći do različitog načina provedbe preporuka.

Zajedničkom poljoprivrednom politikom podupire se mlade koji žele raditi u poljoprivrednom sektoru i one koji pokreću djelatnosti u ruralnim područjima. Mladima se osiguravaju osposobljavanje, savjetodavne usluge i potpora pri pokretanju i ulaganju. Taj će se pristup nadopuniti dimenzijom prijedloga u pogledu vještina, posebno poduzetničkih vještina.

Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja poziva se države članice da do 2018. uspostave mehanizme za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja. Ovim će se prijedlogom taj pristup dopuniti promicanjem vrednovanja neformalnog i informalnog učenja.

Komisija je ocijenila mjere za zapošljavanje mladih koje se financiraju iz Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih. Rezultati ocjenjivanja i pripreme provedene 2018. za to ocjenjivanje uzete su u obzir u pripremi ovog prijedloga.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Predložena djelovanja razmjerna su ciljevima koje se nastoji postići. Prijedlogom se podržavaju programi Garancije za mlade koje su pokrenule države članice i nadopunjuju se djelovanja država članica u području nezaposlenosti i neaktivnosti mladih. U predloženim su mjerama uvažene prakse država članica i različitost sustava. Njima se uzima u obzir diferencirani pristup koji je odraz različitih gospodarskih, financijskih i društvenih prilika u državama članicama, nejednakih uvjeta na tržištu rada te heterogenosti situacija koje dovode do nezaposlenosti i neaktivnosti mladih. Prepoznaje se da različite nacionalne, regionalne ili lokalne prilike mogu dovesti do razlika u načinu provedbe predložene preporuke.

U točkama od 27. do 31. pohvaljuje se namjera Komisije da ojača potporu za kvantitativno praćenje programa Garancije za mlade na temelju zajednički dogovorenog okvira pokazatelja, da istraži nove mogućnosti koje nude nadolazeća poboljšanja Ankete EU-a o radnoj snazi i granularnost koja se može primijeniti u procjeni ciljne skupine NEET te da prati provedbu programa Garancije za mlade s pomoću multilateralnog nadzora Odbora za zapošljavanje u okviru europskog semestra. Komisija se poziva da redovito izvješćuje odbor za zapošljavanje o napretku provedbe i rezultatima programâ te da podrži napore koje države članice ulažu u osvješćivanje i komunikaciju, istodobno jačajući širenje rezultata i primjera dobre prakse na razini EU-a. Dobra praksa pomaže drugim državama članicama da poduzmu mjere čiji je uspjeh već dokazan.

Točke od 20. do 26. sadržavaju preporuke državama članicama o partnerstvima, prikupljanju podataka i praćenju te upotrebi financijskih sredstava. Države članice mogle bi ojačati postojeća partnerstva i pozvane su da formaliziraju protokole za suradnju pružatelja Garancije za mlade (uključujući ustanove za obrazovanje i osposobljavanje) s drugim socijalnim službama (npr. skrb o djeci, zdravstvena skrb, socijalni smještaj, usluge pristupa). Posebno je važno osigurati aktivno sudjelovanje socijalnih partnera na svim razinama. Države članice poziva se da dodatno razviju modele integriranih usluga, kao što su jedinstvene kontaktne točke, zajedničko upravljanje slučajevima ili multidisciplinarni timovi. Države članice poziva se i da unaprijede podatke o održivoj integraciji mladih na tržištu rada te istraže mogućnosti šireg dijeljenja podataka.

U točkama od 15. do 19. državama članicama preporučuje se primjena ciljanih i dobro osmišljenih poticaja za zapošljavanje i novoosnovana poduzeća, usklađivanje ponude sa standardima za kvalitetu i pravednost i proširenje potpore nakon zapošljavanja.

Točke od 8. do 11. sadržavaju preporuke za države članice o profiliranju, savjetovanju, usmjeravanju i mentorstvu. Države članice poziva se da unaprijede svoje alate za profiliranje i pregled te individualizirane akcijske planove kako bi se uzele u obzir želje i motivacija te prepreke i poteškoće dotične mlade osobe, kao i razlozi zbog kojih je nezaposlena ili neaktivna.

U točkama od 5. do 7. navode se preporuke za države članice o osvješćivanju i ciljanom komuniciranju te povećanju aktivnosti informiranja ranjivih skupina. To bi se moglo ostvariti stvaranjem prikladnih kanala za informiranje prilagođenih mladima te primjenom prepoznatljivog vizualnog identiteta u komunikaciji.

U točkama od 2. do 4. preporučuje se državama članicama da ojačaju svoje sustave mapiranja i osiguravanja prevencije s pomoću sustava za praćenje i rano upozoravanje.

Točkom 1. ažurira se glavni cilj proširenjem dobne skupine kako bi se obuhvatili mladi u dobi od 25 do 29 godina. Time prijedlog postaje uključiviji, a uzima se u obzir i da bi tijekom gospodarske recesije izazvane pandemijom bolesti COVID-19 veći udio osoba u dobi od 25 do 29 godina mogao izgubiti radno mjesto i zatražiti potporu.

(10)U svojoj je rezoluciji od 18. siječnja 2018. o provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih u državama članicama Europski parlament pozvao države članice da uspostave prikladne i prilagođene strategije dopiranja do svih pripadnika skupine NEET te da prijeđu na integriraniji pristup usmjeren prema individualiziranijoj pomoći i uslugama dostupnima za pružanje podrške mladima koji se suočavaju s višestrukim preprekama. Europski parlament naglašava potrebu za poboljšanjem kvalitete ponuda u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih i Garancije za mlade te poziva na buduću raspravu o prihvatljivim dobnim skupinama.

(9)U svojim je zaključcima od 15. prosinca 2016. Europsko vijeće pozvalo na nastavak Garancije za mlade. U svojim zaključcima od 15. lipnja 2017. Vijeće ponavlja da je rješavanje nezaposlenosti i neaktivnosti mladih i dalje prioritet politike, smatra da su Garancija za mlade i Inicijativa za zapošljavanje mladih dale znatan poticaj strukturnim reformama i inovacijama u području politika te naglašava da je za dopiranje do skupine NEET potrebno snažno i kontinuirano djelovanje nacionalnih tijela te međusektorska suradnja.

(3)U Preporuci Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja utvrđuju se elementi i načela vrednovanja neformalnog i informalnog učenja kojima se pojedincima omogućuje vrednovanje znanja, vještina i kompetencija koje su stekli u okviru neformalnog i informalnog učenja te priznavanje cjelovitih kvalifikacija ili, kada je to primjenjivo, djelomičnih kvalifikacija.

(12)Kako bi pomogla u popravljanju gospodarske i socijalne štete nastale zbog pandemije bolesti COVID-19, poticanju europskog oporavka te zaštiti i stvaranju radnih mjesta, Europska komisija predložila je opsežni europski plan oporavka i instrument „Next Generation EU” koji se temelji na iskorištavanju svih mogućnosti proračuna EU-a. Ta će sredstva biti ključna za potporu, među ostalim, kratkoročnim mjerama za omogućivanje zapošljavanja, uključujući zapošljavanje mladih osoba, kao i ulaganja u dugoročnije reforme politike povezane s tržištem rada, socijalnog sustava te sustava obrazovanja i osposobljavanja.

(13)Tijekom prethodne gospodarske recesije 2013., stopa nezaposlenosti mladih (u dobi od 15 godina do 24 godine) iznosila je 24,4 % u EU-u te više od 50 % u nekim državama članicama, dok je u skupini NEET bilo 6,5 milijuna mladih u dobi od 15 godina do 24 godine. Odgovor na to bila je Preporuka Vijeća donesena u travnju 2013. o uspostavi Garancije za mlade, velike koordinirane intervencije aktivne politike tržišta rada na razini EU-a.

(14)Zbog pandemije bolesti COVID-19 EU je naglo ušao u dosad nezabilježenu gospodarsku recesiju, zbog koje će se stope nezaposlenosti mladih i broj pripadnika skupine NEET vjerojatno vratiti na prijašnje iznimno visoke razine. Očekuje se da će se gospodarstvo EU-a 2020. smanjiti za 7,4 %, što je najveća recesija u njegovoj povijesti, a mladi koji su već bili u neizvjesnoj situaciji na tržištu rada pretrpjet će najteže posljedice, dok će se oni koje ulaze na tržište rada suočiti s poteškoćama pri pronalasku prvog zaposlenja. Stoga je zbog aktualne krize potrebno pojačati Garanciju za mlade.

(15)Mladi bi se mogli suočiti s poteškoćama na tržištu rada jer se nalaze u prijelaznom razdoblju života, a raspolažu ograničenim radnim iskustvom ili uopće nemaju iskustva. Prethodne su recesije pokazale da mladi trpe teže posljedice nego stariji, iskusniji radnici. U prethodnoj je krizi nezaposlenost mladih porasla sa 16,0 % zabilježenih 2008. na najviših 24,4 % zabilježenih 2013. Za mlade je žene također vjerojatno da će postati neaktivne zbog obveza pružanja skrbi (žene koje moraju skrbiti o djeci ili uzdržavanim odraslim osobama, kao i one s drugim osobnim ili obiteljskim obvezama). Obveze pružanja skrbi pet puta su češći razlog za neaktivnost kod mladih žena nego kod mladih muškaraca. Zbog toga može doći do povećanja razlika u zaposlenosti muškaraca i žena, što može imati dugotrajne posljedice u životu žena.

(16)Nezaposlenost i neaktivnost mladih može dovesti do trajnih štetnih posljedica, kao što su veći rizik od nezaposlenosti u budućnosti, smanjene razine zarade u budućnosti, gubitak ljudskog kapitala i međugeneracijski prijenos siromaštva. One dovode do poteškoća za pojedince, ali i izravnih i neizravnih posljedica za cijelo društvo. Pridonose i regionalnim nejednakostima, zbog čega mladi, na primjer, ne mogu ostvariti održivu integraciju na tržištu rada u ruralnim ili udaljenim područjima, pa su prisiljeni tražiti prilike drugdje.

(17)Stalni napredak kao što je automatizacija i digitalizacija proizvodnje i usluga i dalje mijenjaju svijet rada. Mladi su prekomjerno zastupljeni na nestandardnim radnim mjestima kao što su radne platforme ili honorarni poslovi, koji im možda ne osiguravaju pristup prikladnoj socijalnoj zaštiti. Kod mladih postoji veći rizik od gubitka zaposlenja zbog automatizacije jer početne pozicije često uključuju veći postotak zadataka koji se mogu automatizirati. Istodobno se zahvaljujući digitalnim tehnologijama stvaraju nova radna mjesta i povećava potražnja za vještinama potrebnima za digitalnu transformaciju u brojnim sektorima gospodarstva.

(18)Uloži li se sada u ljudski kapital mladih Europljana, socijalna tržišna gospodarstva Europe moći će razviti otpornost na promjene u budućnosti kako bi se prilagodila demografskim promjenama i istodobno u potpunosti prihvatila digitalno doba i porast broja radnih mjesta u području zelenog gospodarstva. Unija će moći u potpunosti iskoristiti aktivnu, inovativnu i sposobnu radnu snagu te istodobno izbjeći velike troškove koji nastaju zbog mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ni osposobljavaju.

(19)Pojačanom se Garancijom za mlade može pridonijeti zapošljavanju mladih tijekom oporavka nakon pandemije te pomoći u iskorištavanju prilika koje otvaraju digitalna i zelena tranzicija. Može se pridonijeti smanjenju trajnih štetnih posljedica koje proizlaze iz ozbiljnog usporavanja rasta poticanjem poduzeća na zapošljavanje nezaposlenih mladih te osiguravanjem osposobljavanja koje pojednostavnjuje povezivanje nezaposlenih i neaktivnih mladih s ponudom radnih mjesta.

(20)Pojačanom Garancijom za mlade trebalo bi se osigurati da svi mladi dobiju kvalitetnu ponudu poslova, stalnog obrazovanja, naukovanja ili pripravništva u roku od četiri mjeseca otkad su postali nezaposleni ili napustili formalno obrazovanje. Kako bi se ostvarila ta ambicija, ona bi trebala mladima osigurati mogućnost stabilne integracije na tržištu rada u kriznom razdoblju te doprijeti do većeg broja mladih i aktivirati ih, bez obzira na njihovo podrijetlo, osiguravajući da se nikoga ne izostavi. Trebalo bi nastojati podržati mlade u stjecanju radnog iskustva i razvoju odgovarajućih vještina za promjene u svijetu rada, posebno onih koje su važne za zelenu i digitalnu tranziciju. Naukovanje ima važnu ulogu u tom pogledu. Postoji potreba za povećanjem ponude i kvalitete naukovanja kako bi se povećala njegova uloga u fazi oporavka. Naukovanjem se mlade priprema za poslove za kojima vlada velika potražnja te im se omogućuje stabilna integracija na tržištu rada i na lokalnoj razini.

(21)U Preporuci Vijeća iz 2013. o uspostavi Garancije za mlade države članice preuzele su obvezu osigurati da sve osobe mlađe od 25 godina prime kvalitetnu ponudu za zaposlenje, nastavak obrazovanja i naukovanje ili pripravništvo u razdoblju od četiri mjeseca od početka nezaposlenosti ili napuštanja formalnog obrazovanja. Proširenjem raspona dobi kako bi se uključilo mlade u dobi od 25 do 29 godina uzima se u obzir i da prelasci iz škole na radno mjesto i integracija na tržištu rada traju dulje zbog promjena u prirodi rada i vještinama za kojima vlada potražnja te da će tijekom gospodarske recesije izazvane pandemijom bolesti COVID-19 veći udio osoba u dobi od 25 do 29 godina izgubiti radno mjesto i trebati potporu. Garancija za mlade usklađuje se i s mjerama i programima država članica koji se odnose na mlade, a općenito su dostupni mladima od 15 do 29 godina.

(22)Skupina NEET je heterogena. Za neke mlade osobe ulazak u skupinu NEET može biti pokazatelj višestrukih i ukorijenjenih poteškoća s kojima se suočavaju i može naznačiti dugoročniju isključenost iz društva. Neki su mladi posebno ranjivi zbog, na primjer, neodgovarajućeg obrazovanja ili osposobljavanja, često ograničene socijalne zaštite, ograničenog pristupa financijskim sredstvima, nesigurnih radnih uvjeta ili jer trpe diskriminaciju. Za druge je skupina NEET tek privremeni status jer se suočavaju s manjim preprekama za ulazak na tržište rada i nemaju specifične ranjivosti (npr. visokokvalificirane mlade osobe ili mlade osobe sa znatnim radnim iskustvom koje je i dalje relevantno). U okviru pojačane Garancije za mlade trebalo bi uzeti u obzir da je određenim pripadnicima skupine NEET potreban blaži pristup u usporedbi s intenzivnijim, dugim i sveobuhvatnim intervencijama koje bi mogle biti potrebne drugim, ranjivijim pripadnicima te skupine kako bi se spriječio nerazmjeran negativni utjecaj na ranjive mlade.

(23)Više od jedne petine mladih u EU-u ne uspijeva razviti osnovnu razinu digitalnih vještina, a za mlade s niskom razinom obrazovanja više je no trostruko vjerojatnije da će ostvariti slabije rezultate u pogledu digitalnih vještina od onih s višom razinom obrazovanja. Oporavak od krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 ubrzao je digitalnu tranziciju, što nedostatak digitalnih vještina čini glavnom odrednicom kad je riječ o zapošljivosti mladih i njihovoj sposobnosti da iskoriste prilike koje nudi ta tranzicija. Ciljanim se usavršavanjem pomaže mladima da odgovore na sve veću potražnju za digitalnim vještinama.

(24)Dio pojačane Garancije za mlade trebalo bi biti pripremno osposobljavanje koje se provodi u prvoj fazi prije prihvaćanja ponude, posebno kad je riječ o posebnim vrstama vještina, kao što su digitalne i zelene vještine. To praktično osposobljavanje može biti prvi korak prema potpunom tečaju stručnog osposobljavanja, prvo iskušavanje svijeta rada ili dodatak postojećem obrazovanju ili radnom iskustvu prije početka ponude u okviru Garancije za mlade. Takvo se pripremno osposobljavanje, koje ne bi trebalo produljiti četveromjesečnu pripremnu faze, zbog svoje kratkoročne i informalne prirode razlikuje od ponude.

(25)Učinkovita koordinacija i partnerstvo u različitim područjima politike (zapošljavanje, obrazovanje, mladi, socijalna pitanja itd.) ključni su za poticanje kvalitetnog zapošljavanja i mogućnosti obrazovanja i osposobljavanja, naukovanja i pripravništva. Integriranim uslugama (kao što su jedinstvene kontaktne točke ili drugi modeli) omogućuje se jednostavniji pristup uslugama i naknadama te se mogu jednostavnije osigurati prilagođena, fleksibilna i odgovarajuća rješenja za mlade koji se suočavaju s poteškoćama u više aspekata života. Da bi integrirane usluge bile moguće, potrebni su promjena radne kulture, usmjeravanje intervencija na mlade osobe i pristupačnija administracija.

(26)Pojačana Garancija za mlade trebala bi se provesti u okviru programa mjera potpore te bi trebala biti prilagođena nacionalnim, regionalnim i lokalnim okolnostima. Programima Garancije za mlade trebale bi se uzeti u obzir različitosti država članica kad je riječ o stopama nezaposlenosti i neaktivnosti mladih, institucionalnoj strukturi te kapacitetima različitih dionika na tržištu rada. Trebale bi se uzeti u obzir i različite situacije kad je riječ o javnim proračunima i financijskim ograničenjima u smislu dodjele sredstava te bi ih se trebalo kontinuirano pratiti i poboljšavati.

(27)Mjere potpore mogu se financirati sredstvima Unije. Inicijativa za zapošljavanje mladih 2014.–2020. (doprinos EU-a od gotovo 9 milijardi EUR), u kombinaciji s dodatnim ulaganjem Europskog socijalnog fonda, ključan je financijski resurs EU-a za potporu provedbi Garancije za mlade. U okviru europskog plana oporavka i instrumenta „Next GenerationEU”, Mehanizmom za oporavak i otpornost te paketom REACT-EU osigurat će se dodatna financijska sredstva EU-a za zapošljavanje mladih. Tim će se aktivnostima u financijskom razdoblju 2021.–2027. dodati i Europski socijalni fond plus, kojim će se podržati cjelokupni raspon mjera za zapošljavanje, obrazovanje i osposobljavanje iz pojačane Garancije za mlade.

PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

(1)osiguraju da se u skladu s četvrtim načelom europskog stupa socijalnih prava svim osobama mlađima od 30 godina u roku od četiri mjeseca nakon gubitka radnog mjesta ili prestanka formalnog obrazovanja ponudi kvalitetno radno mjesto, nastavak školovanja, naukovanje ili pripravništvo.

Početna točka za davanje ponude u okviru Garancije za mlade mladoj osobi trebala bi biti njezina registracija kod pružatelja Garancije za mlade.

Programi Garancije za mlade trebali bi se temeljiti na smjernicama navedenima u nastavku koje su strukturirane u četiri faze (mapiranje, informiranje, priprema i ponuda) te biti organizirani u skladu s nacionalnim, regionalnim i lokalnim okolnostima, imajući na umu spol i raznolikost mladih kojima su namijenjeni;