U pogledu izjave o financijskim rezultatima za 2016., Jamstveni fond EFSU-a završio je godinu s gospodarskim rezultatom od 0,9 milijuna EUR. Prihodom od kamata i ostvarenim prihodima od prodaje vrijednosnih papira s fiksnim prinosom ostvareno je 1,2 milijuna EUR. To je prebijeno operativnim troškovima u iznosu od 0,3 milijuna EUR, uključujući prodaju valutnih budućnosnica u USD koje su se upotrijebile za omeđivanje valutnog rizika dijela portfelja denominiranog u USD.

Jamstvom EU-a pokrivene su (do iznosa od 16 milijardi EUR) operacije financiranja i ulaganja koje je EIB potpisao u okviru dijela za infrastrukturu i inovacije („IIW”), a EIF u okviru dijela za MSP-ove („SMEW”). Dio ukupnih operacija EFSU-a pokriva se jamstvom EU-a, a dio na vlastiti rizik pokriva Grupa EIB (barem 5 milijardi EUR).

Člankom 16. stavkom 6. Uredbe o EFSU-u propisuje se da Komisija svake godine do 31. svibnja podnosi Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom revizorskom sudu godišnje izvješće o upravljanju Jamstvenim fondom EFSU-a („Jamstveni fond EFSU-a”) u prethodnoj kalendarskoj godini, uključujući procjenu primjerenosti ciljnog iznosa i razine Jamstvenog fonda EFSU-a i potrebe za njegovim obnavljanjem. To godišnje izvješće sadržava prikaz financijskog stanja Jamstvenog fonda EFSU-a na kraju prethodne kalendarske godine, financijske tokove tijekom prethodne kalendarske godine te važne transakcije i sve relevantne informacije o financijskim izvještajima. Izvješće uključuje i informacije o financijskom upravljanju, uspješnosti i rizicima Jamstvenog fonda EFSU-a na kraju prethodne kalendarske godine.

Tijekom 2016. odobrena su proračunska odobrena sredstva za plaćanje u iznosu od 2100 milijuna EUR za izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda EFSU-a u skladu s Odlukom Komisije C (2016) 311 za financiranje Fonda.

Tijekom godine u Jamstveni fond EFSU-a uplaćen je ukupni iznos od otprilike 1018 milijuna EUR. Najveći dio tog iznosa potjecao je od odobrenih sredstava za plaćanje iz općeg proračuna EU-a, a iznos od 6,3 milijuna EUR vraćen je s računa EFSU-a (kao namjenski prihod).

4.Upravljanje Jamstvenim fondom EFSU-a tijekom 2016.

4.1.Financijsko upravljanje

Likvidna imovina Fonda ulaže se u skladu s načelima upravljanja propisanima u Odluci Komisije C(2016)165 od 21. siječnja 2016. kojom se odobravaju smjernice za upravljanje imovinom jamstvenog fonda Europskog fonda za strateška ulaganja.

U tim smjernicama predviđa se da će se imovinom kojom se upravlja osigurati dovoljna likvidnost za moguća aktiviranja jamstva i istodobno nastojati postići optimalna razina povrata i rizika koje su u skladu s održavanjem visokog stupnja sigurnosti i stabilnosti.

Donesene su strategije ulaganja i upravljanja rizikom utemeljene na ciljevima ulaganja i tržišnim izgledima. Ulagačkim pristupom nastojala se postići veća diversifikacija među različitim razredima fiksne imovine.

4.2.Kretanja na tržištu tijekom 2016.

Europsko tržište fiksnih prihoda 2016. obilježavala je veća volatilnost tržišta. Prinos od državnih obveznica nastavio se smanjivati do rujna zbog niskog nominalnog rasta i popustljive monetarne politike. Važne prekretnice 2016. bile su i reakcije tržišta na referendum UK-a o članstvu u Europskoj uniji održan 23. lipnja 2016. te na rezultate predsjedničkih izbora u SAD-u u studenome 2016.

Tijekom faze izgradnje portfelja Jamstvenog fonda EFSU-a, u razdoblju od travnja do prosinca 2016., zabilježena je istaknuta promjena europske referentne krivulje prinosa oko točke sedmogodišnjeg dospijeća. Posebno su se smanjile kratkoročne i srednjoročne stope u rasponu od 15 do 35 baznih bodova (1 bazni bod = 0,01 %), a zbog toga su se povećale cijene obveznica (cijene su u obrnutom odnosu s kamatnim stopama). S druge strane, dugoročne stope povećale su se za 10 baznih bodova tako promijenivši nagib krivulje prinosa, koja se popela na najvišu razinu nakon više od godine dana. Važno je napomenuti da su se kamatne stope na određenim ključnim točkama dospijeća znatno razlikovale tijekom ovog razdoblja.

Tržište je bilo vrlo volatilno, posebno u prvoj polovini godine pod utjecajem usporavanja gospodarske aktivnosti u Kini, nekih slabih točaka u oporavku SAD-a i pada cijena sirovina, što je uzrokovalo strah od recesije, te promjenama u modalitetima proširenog programa kupnje vrijednosnih papira ESB-a (EAPP). Takozvani ključni i polu-ključni referentni prinosi (DE, FR, NL itd.) bili su negativni za dospijeća do 7 godina (ovisno o jurisdikciji). Na kraju drugog tromjesečja, zbog referenduma u UK-u došlo je do naglog, ali kratkotrajnog, povećanja volatilnosti, nakon kojeg je uslijedio znatan pad prinosa. Prinos za desetogodišnje njemačke državne obveznice prvi puta se spustio ispod nule.

Tržišta obveznica bila su stabilnija u trećem tromjesečju, a najvažniji događaj u tom razdoblju bila je promjena monetarne politike Banke Japana u rujnu (kojom su označene gornje granice prinosa japanskih državnih obveznica) uslijed čega su se ubrzala očekivanja sudionika na tržištu u pogledu pružanja potpore fiskalne politike globalnim gospodarstvima.

Tijekom posljednjeg tromjesečja 2016. tržište obveznica okrenulo se zbog većih političkih rizika. Zabilježen je rast volatilnosti i ukupno povećanje srednjoročnih do dugoročnih referentnih kamatnih stopa; posebno je referentni njemački desetogodišnji prinos ponovno postao pozitivan. S druge strane, kratkoročne stope ostale su duboko na negativnim razinama. Osim nesigurnosti sudionika na tržištu u pogledu monetarne politike velikih središnjih banaka, glavni pokretač bilo je pitanje politike koju će provoditi novi američki predsjednik.

Rezultati predsjedničkih izbora u SAD-u doveli su do ponovnog određivanja cijena mnogih razreda imovine jer se posebna pozornost davala planovima gospodarske politike američkog predsjednika u području fiskalnih poticaja, porezne reforme i deregulacije. Od tih izbora do kraja godine na tržištu se predviđao veći rast i inflacija umanjujući time značaj mogućih rizika povezanih s određenim temama njegove izborne kampanje koje se odnose na trgovinu i pristup vanjskoj politici. Uslijed toga na razvijenim tržištima došlo je do velikog preusmjeravanja na vlasnički kapital i izbjegavanja obveznica.

4.3.Glavni vanjski novčani tokovi

Fondu je izvorno 2016. stavljeno na raspolaganje 500 milijuna EUR odobrenih proračunskih sredstava. Taj iznos postupno se uplaćivao u Jamstveni fond ESFU-a od travnja do srpnja 2016.

U prosincu 2016. u Fond je uplaćeno dodatnih 518 milijuna EUR, od čega su većina bila odobrena proračunska sredstva preraspodijeljena iz drugih proračunskih linija u okviru postupka globalnog prijenosa.

Tijekom 2016. nije bilo aktiviranja jamstva ili drugih odljeva sredstava iz Fonda.

Trenutačno je predviđeno da će se iz proračuna EU-a tijekom 2017. u Jamstveni fond EFSU-a uplatiti oko 2,3 milijarde EUR i time će se njegova ukupna imovina povećati do očekivane razine od 3,3 milijarde EUR.