ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
29.

prima na znanje prijedlog Komisije da se većina postojećih instrumenata za vanjsko djelovanje spoji u jedan instrument, to jest Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI); ponavlja da se spajanjem instrumenata za vanjsko djelovanje u jedan fond može dovesti do sinergija, djelotvornosti i brzine u procesu odlučivanja i isplaćivanju sredstava, no da se ne bi smjelo preusmjeriti sredstva Unije s dugoročnih i glavnih vanjskopolitičkih ciljeva, a to su iskorjenjivanje siromaštva, održivi razvoj i zaštita ljudskih prava; pozdravlja pojednostavljenje strukture vanjskih instrumenata predložene u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; poziva na odgovarajući sustav provjere i ravnoteže, dostatnu razinu transparentnosti te Parlamentov doprinos strateškoj politici i redoviti nadzor nad njezinom primjenom; naglašava važnost načela diferencijacije u pružanju pomoći zemljama u susjedstvu s većom predanošću europskim reformama u okviru načela „više za više” i „manje za manje”;
77.

poziva Vijeće da usvoji stajalište Parlamenta o članku 5. buduće uredbe o Europskom fondu za obranu; naglašava da postupak u vezi s Europskim fondom za obranu treba privesti kraju bez odgađanja; podsjeća da taj instrument još nije konačno odobren, nego je postignut tek djelomičan politički dogovor u travnju 2019.; ističe da je važno zadržati stajalište Europskog parlamenta o iznosu sredstava za taj Fond, otvaranju trećim zemljama i uspostavi primjerene politike intelektualnog vlasništva povezane sa sigurnošću i obranom kako bi se zaštitili rezultati istraživanja; podsjeća da je europsko obrambeno tržište iznimno otvoreno za dobavljače iz trećih zemalja; ponovno ističe da se Europski fond za obranu mora razlikovati od bilo kakvog protekcionističkog instrumenta; poziva savezničke zemlje Europske unije da razmotre uzajamno otvaranje svojih obrambenih tržišta; u tom pogledu skreće pozornost na izrazito osjetljivu i stratešku narav istraživanja u području obrane, kako za industrijsku konkurentnost tako i za stratešku autonomiju EU-a; poziva na to da se u obzir uzmu početna iskustva iz provedbe EDIDP-a, naročito u vezi s primjenom izuzeća za subjekte koji zadovoljavaju uvjete, pilot-projekta i pripremnog djelovanja EU-a za istraživanja u području obrane; traži da države članice uvijek budu potpuno uključene u postupak odlučivanja s obzirom na to da su one konačni klijenti obrambenih industrija, kako bi se zajamčilo da programi odgovaraju strateškim potrebama ZSOP-a i država članica; smatra da će uspjeh Europskog fonda za obranu ovisiti o njegovoj sposobnosti za zadovoljavanje specifičnih obrambenih potreba država sudionica, za promicanje obrambene opreme i snaga koje se mogu rasporediti i za jamčenje dostatnih proračunskih sredstava, uz istovremeno izbjegavanje dupliciranja industrijskih vještina te dopunu nacionalnih ulaganja u obranu, uz izbjegavanje povećanja složenosti provedbe programa u suradnji te temeljenje na zajedničkoj standardizaciji i interoperabilnosti naoružanja i vojne opreme EU-a; smatra da je razvoj europske obrambene industrije reguliranjem pristupa projektima koje Fond financira od strane subjekata pod nadzorom trećih strana u potpunosti u skladu s europskim ambicijama za stratešku autonomiju te da on nije u suprotnosti sa sigurnosnim i obrambenim interesima EU-a i njegovih država članica;
3.

duboko osuđuje stalno pogoršanje stanja ljudskih prava u zemlji, posebno za stvarne pristalice oporbe i one koje se za to sumnjiči, uključujući Burundijce koji se vraćaju iz inozemstva; podsjeća da je Burundi obvezan klauzulom o ljudskim pravima Sporazuma iz Cotonoua; apelira na vlasti Burundija da smjesta zaustave taj trend zlostavljanja i da njihova zemlja poštuje obveze u pogledu ljudskih prava, uključujući one sadržane u Afričkoj povelji o ljudskim pravima i pravima naroda, Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima i drugim međunarodnim mehanizmima koje je vlada ratificirala;
1.

naglašava da su hitno potrebne ambiciozne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i okolišnih izazova, za ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 o C i izbjegavanje masovnog gubitka biološke raznolikosti; pozdravlja stoga komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski zeleni plan”; dijeli predanost Komisije preobrazbi EU-a u zdravije, održivo, pošteno, pravedno i prosperitetno društvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova; poziva na to da se nužan prijelaz na klimatski neutralno društvo ostvari najkasnije do 2050. i da to postane europska priča o uspjehu;
10.

predlaže da se tijekom cijelog konferencijskog procesa održi više tematskih građanskih agora koje bi odražavale političke prioritete te da se one sastoje od najviše 200 do 300 građana, pri čemu bi najmanje tri građanina bila iz svake države članice, a njihov bi se broj izračunao u skladu s načelom degresivne proporcionalnosti; naglašava da bi se one trebale održavati na različitim lokacijama diljem Unije i da moraju biti reprezentativne (u smislu geografskog područja, spola, dobi, socioekonomskog položaja i/ili razine obrazovanja);
10.

pozdravlja obveze koje je preuzela Ursula von der Leyen u političkim smjernicama Europske komisije 2019. – 2024. i u mandatnom pismu od 10. rujna 2019. povjereniku za okoliš i oceane, a koje se odnose na predstavljanje ambiciozne strategije o biološkoj raznolikosti za 2030. u okviru europskog zelenog plana u prvih 100 dana rada nove Komisije, te njezinu namjeru da EU bude globalni predvodnik na Konferenciji stranaka CBD-a 2020., kao što je to bio i na Pariškoj konferenciji o klimi 2015.; ustraje u tome da to bude visoko na popisu prioriteta nove Komisije i da EU potakne globalne ambicije o biološkoj raznolikosti prije konferencije COP15; poziva Komisiju da, s obzirom na svjetsku krizu biološke raznolikosti koja je istaknuta u nedavnom izvješću IPBES-a, primijeni novi pristup i da odustane od dobrovoljnih obveza te da predloži ambicioznu i uključivu strategiju biološke raznolikosti za 2030. kojom se uvode pravno obvezujući ciljevi za EU i njegove države članice, uključujući posebne ciljeve zaštite barem 30 % kopnenog i morskog područja te obnove barem 30 % ugroženih ekosustava na razini Unije do 2030.;
10.

ističe da je posebno izvješće IPCC-a o globalnom zagrijavanju od 1,5 o C najopsežnija i najnovija znanstvena procjena načina ublažavanja klimatskih promjena u skladu s Pariškim sporazumom; naglašava da, prema tom izvješću, kako bismo imali dobru šansu za ograničavanje globalnog porasta temperature na najviše 1,5 o C do 2100. bez premašivanja ili uz ograničeno premašivanje te vrijednosti, moramo postići globalnu nultu stopu emisija stakleničkih plinova najkasnije do 2067., kao i ograničiti globalne emisije stakleničkih plinova na najviše 27,4 Gt ekvivalenta CO 2 godišnje do 2030.; ističe da u svjetlu tih nalaza i u skladu s Pariškim sporazumom EU, kao jedan od globalnih predvodnika, zajedno s drugim velikim svjetskim gospodarstvima treba težiti što ranijem postizanju nulte neto stope emisija stakleničkih plinova, a najkasnije do 2050. godine;
2.

poziva kineske vlasti da odmah i bezuvjetno oslobode ujgurskog akademika Ilhama Tohtija i sve druge borce za ljudska prava, aktiviste, odvjetnike, novinare i podnositelje predstavki koji su pritvoreni isključivo radi mirnog ostvarivanja slobode izražavanja te da zaustave aktualnu represiju koja uključuje pritvaranje, sudsko uznemiravanje i zastrašivanje; poziva kinesku vladu da zajamči da oni imaju redovit i neograničen pristup svojim obiteljima i odvjetnicima koje su sami izabrali te da osiguraju da njihove obitelji i odvjetnici nisu žrtve mučenja ili drugih oblika zlostavljanja; naglašava da uvjeti u kojima se nalaze svi pritvorenici moraju zadovoljavati standarde iz „Skupa načela za zaštitu svih osoba u bilo kojem obliku zatočenja ili zatvora” („Body of Principles for the Protection of All Persons under Any Form of Detention or Imprisonment”) usvojenog rezolucijom Opće skupštine UN-a br. 43/173 od 9. prosinca 1988., a to podrazumijeva i pristup zdravstvenoj skrbi; poziva na brzu, djelotvornu i nepristranu istragu o mučenju Ilhama Tohtija i na privođenje počinitelja pred lice pravde;
napominje da preliminarni rezultati procjene učinka Tajništva OECD-a upućuju na to da bi kombinirani učinak prvog i drugog stupa doveo do znatnog povećanja globalnih poreznih prihoda kao i do preraspodjele prava oporezivanja među tržišnim jurisdikcijama; osobito napominje da bi u okviru drugog stupa došlo do znatnog povećanja prihoda od poreza na dobit na svjetskoj razini; smatra kako se dvama stupovima ne bi negativno utjecalo na ključno pitanje investicijskog okruženja ( 22 ) ; poziva države članice da ustraju na tome da OECD proširi opseg svojih procjena učinka kako bi se njima obuhvatile različite verzije prijedloga i analiza načina na koji bi neksus utjecao na prihod koji pojedine zemlje ostvaruju od poreza na dobit i da te procjene učinka objavi čim se dovrše kako bi se osigurale potrebne smjernice za provedbu predloženih reformi;
7.

ističe da je neuspjeh EU-a da otvori pregovore o pristupanju doveo do sazivanja prijevremenih izbora u Sjevernoj Makedoniji, što je dovelo do gubitka vjerodostojnosti za one koji su pristali na kompromise; smatra da se time šalje negativna poruka mogućim zemljama kandidatkinjama u pogledu dobrosusjedskih odnosa; sa zabrinutošću napominje da bi to drugim stranim akterima čija aktivnost možda nije u skladu s vrijednostima i interesima EU-a moglo omogućiti da se više angažiraju u Sjevernoj Makedoniji i Albaniji;
AA.

budući da je 2017. bruto raspoloživi dohodak kućanstva po stanovniku u europodručju premašio razinu zabilježenu prije krize 2008., iako to nije bilo slučaj u osam država članica i brojnim regijama; budući da je ukupni dohodak kućanstava rastao sporije od BDP-a, što ukazuje na to da je povećanje prihoda zahvaljujući gospodarskom oporavku samo djelomično došlo do kućanstva i upućuje na to da nedavni rast nije uključiv; budući da su realne prosječne plaće u mnogim državama članicama i dalje niže nego prije krize te su 2017. rasle sporije od produktivnosti; budući da je nejednakost u dohotku često povezana s nejednakim pristupom obrazovanju, osposobljavanju i socijalnoj zaštiti;
A.

budući da je Turska, nakon odluke američkog predsjednika Trumpa o povlačenju postrojbi SAD-a sa sjeveroistoka Sirije, 9. listopada 2019. pokrenula vojnu invaziju (operacija „Izvor mira”) u područjima Sirije pod kontrolom Sirijskih demokratskih snaga, prekršivši time međunarodno pravo; budući da je to dovelo do velikog broja civilnih i vojnih žrtava s obje strane granice te, prema izvorima UN-a, do raseljenja najmanje 300 000 građana, uključujući 70 000 djece; budući da Vijeće sigurnosti UN-a još nije poduzelo nikakve mjere u vezi s tom krizom, unatoč zajedništvu EU-a;
E.

budući da je početkom ožujka Venezuela bila pogođena prekidom opskrbe električnom energijom velikih razmjera koji je potrajao više od 100 sati, što je pogoršalo ionako tešku zdravstvenu krizu, tijekom koje je u bolnicama došlo do nestašice pitke vode, kolapsa zdravstvenih službi i pljački; budući da je prema organizaciji Doctors for Health u bolnicama zbog nestanka struje umrlo najmanje 26 osoba; budući da je 25. ožujka 2019. došlo do još jednog dugotrajnog prekida opskrbe električnom energijom, pri čemu su Caracas i 20 drugih regija u zemlji ostali u potpunom mraku;
10.

pozdravlja presudu Suda Europske unije od 13. prosinca 2018. u kojoj je zaključeno da Komisija u okviru drugog paketa o stvarnim emisijama tijekom vožnje nije imala ovlasti izmijeniti granične vrijednosti emisija NO x utvrđene normom Euro 6; napominje da je Sud Europske unije također zaključio da Komisija nije pružila dovoljno tehničkih objašnjenja u pogledu potrebne prilagodbe graničnih vrijednosti emisija NO x uz uvođenje faktora sukladnosti; smatra da se granične vrijednosti emisija NO x utvrđene normom Euro 6 moraju zadovoljiti u normalnim uvjetima uporabe i da je odgovornost Komisije da osmisli postupke ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje koja bi odražavala emisije u stvarnosti;
8.

izražava zabrinutost zbog pritužbi u pogledu nedostatka slobodnih, prethodnih i informiranih savjetovanja (Konvencija Međunarodne organizacije rada 169); podsjeća na preporuku posebnog izvjestitelja UN-a da se prava autohtonih naroda u potpunosti poštuju u skladu s međunarodnim standardima, što uključuje pravo na slobodno, prethodno i informirano savjetovanje; podsjeća na to da su nacionalne i međunarodne korporacije izravno obvezane ugovorima i drugim nacionalnim i međunarodnim propisima o ljudskim pravima i okolišnim pravima duž vlastitih lanaca vrijednosti i da, ako se utvrdi da su poduzeća uzrokovala štetu ili pridonijela šteti, ona moraju pružiti djelotvorne postupke pravne zaštite za pogođene pojedince i zajednice ili sudjelovati u takvim postupcima; napominje da to uključuje naknadu štete, rehabilitaciju i jamstvo neponavljanja; podsjeća na to da vlade imaju odgovornost štititi ljudska prava i privesti pravdi one koji ih krše;
20.

podsjeća na to da je Venecijanska komisija ocijenila da je sustav provjera i ravnoteža u ustavnim izmjenama povezanima s uvođenjem predsjedničkog sustava nedostatan i da se njima ugrožava dioba ovlasti između izvršne i sudbene vlasti; nadalje podsjeća na to da je Europski parlament pozvao vladu Turske da provede ustavne i pravosudne promjene i reforme u suradnji s Venecijanskom komisijom te na to da je prošle godine također pozvao na formalnu obustavu pristupnih pregovora ako se ustavne reforme provedu u neizmijenjenom obliku, jer to ne bi bilo u skladu s kriterijima iz Kopenhagena;
5.

naglašava da prema izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama o porastu temperature od 1,5 o C ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 o C bez ili uz ograničeno premašivanje te vrijednosti podrazumijeva postizanje globalne nulte stope emisija stakleničkih plinova najkasnije do 2067. i ograničavanje globalnih emisija stakleničkih plinova do 2030. na maksimalno 27,4 Gt ekvivalenta CO 2 godišnje; u svjetlu tih nalaza ističe da Unija, kao globalni predvodnik i kako bi imala dobre izglede za ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 o C do 2100., treba težiti što ranijem postizanju nulte neto stope emisija stakleničkih plinova, a najkasnije 2050. godine;
8.

prima na znanje da je sustav OSP donio gospodarsku dobit zemljama korisnicama i EU-u povećanjem izvoza u EU i povećanjem stopa iskorištavanja povlastica za zemlje korisnice EBA-e i OSP-a+; apelira na EU da radi na podizanju razine osviještenosti o pravilima OSP-a u zemljama korisnicama da bi se promicala još veća primjena sustava; traži od Komisije da procijeni raspodjelu dobiti u vezi sa sustavom OSP-a, ako je to moguće, na temelju raspoloživosti podataka; prima na znanje da je u nekim slučajevima povećanje izvoza i gospodarskih prilika imalo i nenamjerne negativne neizravne učinke na temeljna prava i društveni razvoj, primjerice tako što je dovelo do jagme za zemljištem ili nepoštovanja radničkih prava; stoga naglašava da nakon trgovinskih povlastica treba uslijediti provedba međunarodnih konvencija i reformi kako bi se spriječilo da programi OSP-a eventualno dovedu do povećanih razina ekološkog i socijalnog dampinga;
12.

podsjeća da su pristojne plaće važne ne samo za društvenu koheziju nego i za održavanje snažnog gospodarstva i produktivne radne snage; poziva države članice da provedu mjere za poboljšanje kvalitete radnih mjesta i smanjenje disperzije plaća, među ostalim podizanjem osnovnih razina plaća također i, kada je to primjenjivo, u obliku minimalnih plaća koje bi bile na prihvatljivoj razini; u tom kontekstu poziva na donošenje politika prema kojima će se u sustavima određivanja plaća poštovati, promicati i jačati kolektivni pregovori i položaj radnika jer je to ključno za postizanje visokih standarda uvjeta rada; smatra da bi sve to trebalo napraviti u cilju podržavanja ukupne potražnje i gospodarskog oporavka, smanjenja nejednakosti u plaćama i borbe protiv siromaštva unatoč zaposlenju; u tom kontekstu ističe da zakonodavstvo i politike EU-a moraju poštovati prava i slobodu sindikata, biti sukladni s kolektivnim ugovorima i promicati jednako postupanje prema radnicima;
80.

izražava žaljenje zbog činjenice da unatoč jasnim i sveobuhvatnim znanstvenim dokazima iz posebnog izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o porastu temperature od 1,5 o C i njezinim štetnim posljedicama te znatnoj razlici u posljedicama povezanima s porastom temperature od 2 o C, stranke Pariškog sporazuma dosad nisu uspjele povećati svoje klimatske ambicije; pozdravlja međunarodnu suradnju u području trgovanja emisijama i povezivanje trećih zemalja i regionalnih tržišta ugljikom; poziva Uniju da potiče uspostavu mehanizama za smanjenje emisija koji se temelje na tržištu u gospodarstvima u usponu i zemljama u razvoju; napominje da će to služiti smanjenju ukupnih svjetskih emisija, dovesti do smanjenja troškova i operativne učinkovitosti te ograničiti opasnost od istjecanja ugljika stvaranjem globalnih ravnopravnih uvjeta;
11.

ističe složenost pružanja odgovarajućeg odgovora na migracijske i izbjegličke tokove iz regija Magreba i Mašreka, pristup migracijama koji je usmjeren na sigurnost, izazove koje predstavlja terorizma i legitimnu zabrinutost u pogledu nestabilnosti određenih zemalja u regiji, potrebu da se snažnije uzme u obzir problematika klimatskih promjena, kao i na izazove povezane s činjenicom da države članice ne primjenjuju usklađen pristup; izražava zabrinutost zbog toga što se djelovanje EU-a u regiji u prevelikoj mjeri temelje na ideologiji kratkoročne stabilnosti, pri čemu se zanemaruju drugi važni aspekti; smatra da određivanje stabilnosti i sigurnosti kao primarnih ciljeva dovodi do kratkoročnije i kratkovidne političke vizije te da mjere EU-a usmjerene na jačanje ljudskih prava i temeljnih sloboda zbog toga gube potreban intenzitet; podsjeća na to da poticanje državne i društvene otpornosti ne bi trebalo biti povezano s nastavkom postojanja autoritarnim režimima; ponavlja da ljudska prava nisu sporedna u odnosu na upravljanje migracijama ili mjere za borbu protiv terorizma i izražava uvjerenje da se pouzdana i čvrsta stabilnost i održiva sigurnosna politika mogu postići samo ostvarivanjem dugoročnih interesa i načela, što uključuje puno poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda, uz primjenu pristupa koji je usmjeren na ljude i u okviru kojega se uzima u obzir čimbenik sukoba; podsjeća, međutim, na to da se dugoročna stabilnost tih zemalja može ostvariti samo uspostavljanjem ravnoteže između sigurnosnih zahtjeva i razvoja, na temeljima vladavine prava i ljudskih prava;
13.

žali zbog činjenice da BiH i dalje krši Europsku konvenciju o ljudskim pravima jer nije provela presudu Europskog suda za ljudska prava u predmetima Sejdić-Finci, Zornić, Pilav i Šlaku, čime se omogućuje otvorena diskriminacija među građanima u BiH, što je u očitoj suprotnosti s vrijednostima i normama EU-a; podsjeća na to da bi Komisija prilikom pripreme svojeg mišljenja trebala uzeti u obzir ovo pitanje; naglašava da bi provedba ovih presuda pridonijela uspostavljanju demokratskog i funkcionalnog društva; naglašava da se, kao i u slučaju svake zemlje koja se želi pridružiti EU-u, od BiH očekuje da progresivno uskladi svoj ustavni i pravni sustav sa zahtjevima pravne stečevine EU-a u pogledu nediskriminacije te očekuje napredak u tim važnim pitanjima; ustraje u tome da provedba tih presuda ne smije utjecati na provedbu Programa reformi i da mora voditi do ukidanja svih ograničenja prava na kandidaturu na temelju etničke pripadnosti i prebivališta ili zbog izbora građana da se ne povezuje s konstitutivnim narodima; stoga vjeruje da se ustavna i izborna reforma trebaju provesti zajedno; traži od političkih vođa da izbjegavaju nacionalističku retoriku koja dovodi do podjele društva te da nastave s političkim dijalogom i aktivnostima koje vode suradnji političkih predstavnika triju naroda i drugih;
10.

ističe da, iako bi 75 % europskih komponenti informatičkih sustava potrebnih za provedbu Carinskog zakonika Unije trebalo biti spremno do prosinca 2020., to ne znači da će 75 % informatičkih sustava biti spremno na taj datum s obzirom na to da 25 % tih informatičkih sustava čine nacionalne komponente za koje su odgovorne države članice i za koje su utvrđena kašnjenja;
—

uzimajući u obzir studiju izvedivosti Europske zaklade za demokraciju o inicijativama medija na ruskome jeziku u Istočnome partnerstvu i šire naslovljenu „Bringing Plurality and Balance to the Russian Language Media Space” (Unošenje pluralnosti i ravnoteže u prostor medija na ruskome jeziku),
J.

budući da je do 1. ožujka 2018. Centar za ljudska prava „Memorial” zabilježio 143 slučaja političkih zatvorenika, uključujući njih 97 progonjenih na temelju vjere; budući da analiza popisa političkih zatvorenika koji je sastavio Centar za ljudska prava „Memorial” pokazuje da je 2017. u 23 slučaja došlo do kaznenog progona osoba za kaznena djela u vezi s javnim skupovima (masovni nemiri, nasilno djelovanje protiv javnog tijela), a da je u 21 slučaju, koji su uglavnom povezani s objavama na internetu, došlo do kaznenog progona na temelju „protuekstremističkih” članaka kaznenog zakona;
I.

budući da 90-dnevna studija o toksičnosti koju je poslao podnositelj zahtjeva pokazuje značajno smanjenje tjelesne mase štakora koje se hranilo genetski modificiranim kukuruzom MON 87411; budući da je EFSA odbacila to otkriće jer nije bilo popraćeno kliničkim simptomima povezanima s prehranom tijekom ispitivanja i histopatološkim promjena u probavnom traktu, moguće je da dsRNK koji proizvodi genetski modificirani kukuruz MON 87411 može izravno interaktirati s mikrobiomom u crijevima bez izravno upijanja iz crijeva i to bi moglo objasniti otkrića iz studija o hranjenju životinja koja pokazuju razlike u težini bez patoloških učinaka; budući da je EFSA to trebala dalje istraživati;
15.

pozdravlja to što je vijetnamska vlada nedavno donijela akcijski plan za provedbu Sporazuma i poziva je da primjenjuje konkretan, vremenski ograničen i mjerljiv pristup; pozdravlja to što je 1. siječnja 2019. stupio na snagu novi zakon o šumarstvu, koji uključuje zabranu uvoza nezakonito proizvedene drvne sirovine u Vijetnam te potiče vijetnamske vlasti da provode tu zabranu i da po potrebi brzo donesu provedbene mjere kako bi se premostio jaz do početka djelovanja sustava TLAS;
H.

budući da je u rujnu 2018. predsjednik Mnangagwa osnovao istražno povjerenstvo koje je u prosincu 2018. zaključilo da su prosvjede zbog kojih je došlo do znatne materijalne štete i ozljeda potaknule i organizirale sigurnosne snage i članovi Saveza Pokreta za demokratske promjene (Movement for Democratic Change – MDC) te da je raspoređivanje vojske opravdano i u skladu s Ustavom; budući da je oporba odbila to izvješće; budući da je povjerenstvo pozvalo na pokretanje istrage u okviru sigurnosnih snaga i na kazneni progon osoba koje su počinile zločine te preporučilo plaćanje naknade žrtvama;
26.

napominje da je pojačana suradnja među agencijama u pogledu dijeljenja službi dovela do ušteda, primjerice ušteda ostvarenog uspostavom zajedničkog portala za javnu nabavu; potiče daljnje istraživanje potencijala za dijeljenje službi, bilo među agencijama bilo između Komisije i agencija, kako bi se stvorile nove sinergije i optimirale one koje već postoje; smatra da bi se, u slučajevima u kojima je to moguće, dodatna proračunska učinkovitost mogla ostvariti kroz blisku suradnju službi za administrativnu potporu i usluge upravljanja objektima tijela i agencija Unije koji se nalaze u neposrednoj blizini;