Pravo na jednaku plaću žena i muškaraca za jednak rad ili rad jednake vrijednosti jedno je od temeljnih načela EU-a utvrđenih u Ugovoru iz Rima. Zahtjev za osiguranje jednake plaće utvrđen je u Direktivi 2006/54/EZ („preinačena Direktiva”) kako je dopunjena 2014. Preporukom Komisije o transparentnosti plaća („Preporuka iz 2014.”). Unatoč tom pravnom okviru, učinkovita provedba i primjena tog načela u praksi i dalje su izazov u Europskoj uniji. Nedostatak transparentnosti plaća utvrđen je kao jedna od glavnih prepreka. Razlika u plaći na temelju spola u EU-u i dalje iznosi oko 14 %. Ta razlika u plaći ima dugoročan učinak na kvalitetu života žena, povećava rizik od njihove izloženosti siromaštvu i održava postojeću razliku u mirovinama, koja u EU-u iznosi 33 %. To pitanje potrebno je što prije riješiti i zbog toga što su kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 i njezine gospodarske i društvene posljedice posebno pogodila radnice.

Predložena direktiva u potpunosti je usklađena s obvezom EU-a u okviru programa UN-a do 2030. i doprinosi provedbi UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno 5. cilja o postizanju rodne ravnopravnosti i osnaživanju svih žena i djevojčica.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Ovaj prijedlog usklađen je s inicijativom usmjerenom na povećanje izvješćivanja poduzećâ o relevantnim nefinancijskim informacijama. Usklađen je s inicijativom EU-a za minimalnu plaću i budućom inicijativom EU-a za održivo korporativno upravljanje te ga one podupiru.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Predložena direktiva temelji se na članku 157. stavku 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u kojem je navedeno da EU donosi mjere za osiguranje primjene načela „jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada, uključujući načelo jednake plaće za jednaki rad ili za rad jednake vrijednosti”.

Članak 157. stavak 3. UFEU-a pravna je osnova preinačene Direktive i Preporuke iz 2014. Stoga služi i kao pravna osnova za obvezujuće mjere za transparentnost plaća u okviru ove inicijative, kojima se podupiru provedba i bolja primjena načela jednake plaće iz članka 157. UFEU-a i preinačene Direktive.

•Supsidijarnost

Provedba načela EU-a o jednakoj plaći utvrđena je na razini EU-a već u Ugovoru o osnivanju Europske ekonomske zajednice iz 1957. (članak 119. Ugovora o EEZ-u, zatim članak 141. UEZ-a, a sada članak 157. UFEU-a), što dokazuje da je to načelo temeljna vrijednost EU-a. U početku je imalo primarno gospodarsku funkciju izbjegavanja narušavanja tržišnog natjecanja. Međutim, Sud Europske unije 1976. priznao je socijalni cilj članka 119. Ugovora o EEZ-u te njegov horizontalni izravni učinak. Kasnije je Sud dodao da je „gospodarski cilj članka 119. Ugovora, odnosno uklanjanje narušavanja tržišnog natjecanja među poduzećima osnovanima u različitim državama članicama, sporedan u odnosu na socijalni cilj te odredbe, koji je temeljno ljudsko pravo”.

Kako se pokazalo u evaluaciji iz 2020., nije vjerojatno da će se usporediva nastojanja u cijelom EU-u u pogledu promicanja jednake plaće ostvariti bez inicijative na razini EU-a. Potreban je koordiniran pristup, bez kojeg se na nacionalnoj razini teško može ostvariti načelo jednake plaće muškaraca i žena iz članka 157. stavka 1. UFEU-a.

Rizik od narušavanja tržišnog natjecanja povećava se zbog razlika u socijalnim standardima, koje su posljedica fragmentiranih i ograničenih nacionalnih mjera za transparentnost plaća. Poduzećima prijeti rizik od natjecanja u nejednakim uvjetima, što bi moglo narušiti funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Potrebno je djelovanje na razini EU-a kako bi se osigurala slična razina zaštite radnika u cijelom EU-u i uspostavili ravnopravni uvjeti za gospodarske subjekte na unutarnjem tržištu.

Predložena direktiva temelji se na minimalnoj usklađenosti sustava država članica i omogućava državama članicama da postave više standarde ako to žele. Izričito im omogućava da provedbu povjere socijalnim partnerima, pod uvjetom da u svakom trenutku mogu jamčiti ostvarenje ishoda koji se zahtijevaju ovom Direktivom. Tim se kombiniranim pristupom omogućuje da se kombinacija materijalnih prava i obveza iz ove Direktive provede kolektivnim ugovorom, uz poštovanje različitih obilježja nacionalnog socijalnog dijaloga, sustavâ kolektivnog pregovaranja i autonomije socijalnih partnera.

•Proporcionalnost

U članku 5. stavku 4. Ugovora o Europskoj uniji navedeno je da „[n]a temelju načela proporcionalnosti, sadržaj i oblik djelovanja Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora”.

Preporukom iz 2014. nije ostvaren cilj djelotvornije provedbe načela jednake plaće putem transparentnosti plaća, i to zato što je ona neobvezujuća, zbog čega je u državama članicama provedena tek u ograničenoj mjeri. Preinačenu Direktivu trebalo bi stoga dopuniti i poduprijeti predloženom direktivom. Donošenje obvezujućih pravnih mjera proporcionalan je odgovor na jasnu potrebu za praktičnim mjerama radi potpore načelu jednake plaće i ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja.

Načelo proporcionalnosti u potpunosti je zadovoljeno jer su mjere za transparentnost plaća i mjere provedbenih mehanizama osmišljene za postizanje cilja jačanja primjene načela jednake plaće za žene i muškarce. Prijedlogom se, s jedne strane, osigurava da radnici imaju pravo na informacije na temelju kojih mogu otkriti rodno uvjetovanu diskriminaciju u plaćama i obraniti svoje pravo na jednaku plaću, dok se, s druge strane, uzimaju u obzir mogući troškovi i opterećenja za poslodavce, posebno mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća.

Kako je navedeno u priloženoj procjeni učinka, očekuje se da će povezani troškovi biti umjereni. Oni su opravdani s obzirom na koristi koje će se dugoročno ostvariti: glavna je korist potpuna zaštita temeljne vrijednosti EU-a. Osim toga, prijedlogom se doprinosi širim socijalnim ambicijama EU-a iz europskog stupa socijalnih prava. Nadalje, dodatne koristi mogu biti sigurnost radnih mjesta, zadržavanje radne snage i veća produktivnost radnika i poduzeća. Stoga će prijedlog pozitivno utjecati na profitabilnost poslovanja i funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

Prijedlogom se državama članicama ostavlja mogućnost da zadrže ili utvrde povoljnije standarde za radnike proaktivnijim davanjem informacija o plaći i izvješćivanjem o plaćama. Uzima se u obzir i različitost modela tržišta rada u EU-u te se državama članicama omogućava da provedbu predložene direktive povjere socijalnim partnerima.

S obzirom na navedeno i na to da države članice same ne mogu dostatno ostvariti cilj poboljšanja transparentnosti plaća, nego se (zbog potrebe uspostavljanja zajedničkih minimalnih zahtjeva) on može bolje ostvariti na razini EU-a, EU može donijeti mjere u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti (kako je utvrđeno u članku 5. stavcima 3. i 4. UFEU-a).

•Odabir instrumenta