P9_TA(2022)0065

Programi stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem

Rezolucija Europskog parlamenta od 9. ožujka 2022. s preporukama Komisiji o programima stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem (2021/2026(INL))

(2022/C 347/08)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

— uzimajući u obzir članak 4. stavak 3. i članak 49. Ugovora o Europskoj uniji,

— uzimajući u obzir članak 21. stavke 1. i 2., članak 77. stavak 2. točku (a), članak 79. stavak 2. i članke 80., 82., 87., 114., 311., 337. i 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

— uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, osobito članke 7., 8. i 20.,

— uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, osobito njezin članak 8.,

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2003/86/EZ od 22. rujna 2003. o pravu na spajanje obitelji (1) („Direktiva o spajanju obitelji”),

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2003/109/EZ od 25. studenoga 2003. o statusu državljana trećih zemalja s dugotrajnim boravištem (2) („Direktiva o dugotrajnom boravištu”),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2018/1806 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (3),

— uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (4),

— uzimajući u obzir kriterije iz Kopenhagena i skup pravila Unije (pravna stečevina) koje država kandidatkinja mora usvojiti, provesti i čije poštovanje mora osigurati kako bi mogla pristupiti Uniji, osobito poglavlja 23. i 24.,

— uzimajući u obzir pisma opomene Komisije od 20. listopada 2020. upućena Cipru i Malti kojima je pokrenula postupke zbog povrede prava u pogledu njihovih programa za stjecanje državljanstva ulaganjem,

— uzimajući u obzir pismo Komisije Bugarskoj od 20. listopada 2020. u kojem se ističe zabrinutost u pogledu programa za stjecanje državljanstva ulaganjem i traže dodatne pojedinosti,

— uzimajući u obzir izvješće Komisije od 23. siječnja 2019. naslovljeno „Investor Citizenship and Residence Schemes in the European Union” („Programi stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem u Europskoj uniji”),

— uzimajući u obzir izlaganje Komisije od 20. srpnja 2021. o paketu od četiri zakonodavna prijedloga za jačanje pravila EU-a o sprečavanju pranja novca i borbi protiv financiranja terorizma,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju (5), Rezoluciju od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (6), Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o vladavini prava na Malti nakon nedavnih otkrića u slučaju ubojstva Daphne Caruane Galizije (7), Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnoj politici Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma – akcijski plan Komisije i druga nedavna događanja (8), Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju (9), Rezoluciju od 29. travnja 2021. o ubojstvu Daphne Caruane Galizije i vladavini prava u Malti (10),

— uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja od 17. listopada 2018. naslovljenu „Citizenship by Investment (CBI) and Residency by Investment (RBI) schemes in the EU” („Programi stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem u EU-u”),

— uzimajući u obzir studiju Službe Europskog parlamenta za istraživanja od 22. listopada 2021. naslovljenu „Avenues for EU action on citizenship and residence by investment schemes – European Added Value Assessment” („Djelovanje EU-a u području programa za stjecanje državljanstva i boravišta ulaganjem – procjena europske dodane vrijednosti”) („studija Odjela za europsku dodanu vrijednost u okviru EPRS-a”),

— uzimajući u obzir studiju iz srpnja 2018. koju je društvo Milieu Ltd provelo za Komisiju pod nazivom „Factual analysis of Member States Investors’ Schemes granting citizenship or residence to third-country nationals investing in the said Member State – Study Overview” („Činjenična analiza programa država članica za dodjelu državljanstva ili boravišta državljanima trećih zemalja koji ulažu u predmetnu državu članicu – pregled studije”),

— uzimajući u obzir aktivnosti Skupine za praćenje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (DRFMG), osnovane u okviru Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, o ovom pitanju, a posebno razmjenu mišljenja s, među ostalim, Komisijom, akademskom zajednicom, civilnim društvom i novinarima od 19. prosinca 2019., 11. rujna 2020. i 4. prosinca 2020. i posjet te Skupine Malti 19. rujna 2018.,

— uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0028/2022),

A. budući da je predsjednica Komisije von der Leyen, prije nego što je njezin mandat potvrdio Parlament, u Političkim smjernicama za sljedeću Europsku komisiju za razdoblje 2019. – 2024. (11) obećala da će podržati pravo inicijative Parlamenta i da će odgovoriti zakonodavnim aktom kada Parlament donese rezolucije u kojima se od Komisije traži da podnese zakonodavne prijedloge;

B. budući da je predsjednica Komisije von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije 16. rujna 2020. izjavila: „Bilo da je riječ o nadređenosti europskog prava, slobodi tiska, neovisnosti pravosuđa ili o prodaji zlatnih putovnica. Europske vrijednosti nisu na prodaju.”;

C. budući da nekoliko država članica provodi programe stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem kojima se državljanima trećih zemalja dodjeljuje državljanstvo ili status osobe s boravištem u zamjenu za prvenstveno financijsku naknadu u obliku „pasivnih” kapitalnih ulaganja; budući da za takve programe stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem postoje minimalni zahtjevi u pogledu fizičke prisutnosti i da se njima nudi „ubrzano” stjecanje državljanstva ili statusa osobe s boravištem u državi članici u usporedbi s konvencionalnim načinima; budući da se vrijeme obrade zahtjeva znatno razlikuje među državama članicama (12); budući da se jednostavnost stjecanja državljanstva ili boravišta korištenjem takvih programa drastično kosi s preprekama u traženju međunarodne zaštite, zakonitih migracija ili naturalizacije konvencionalnim načinima;

D. budući da postojanje programa stjecanja državljanstva ulaganjem utječe na sve države članice jer se odlukom jedne države članice o dodjeli državljanstva za ulaganja automatski dodjeljuju prava u odnosu na druge države članice, osobito pravo na slobodno kretanje, aktivno i pasivno biračko pravo na lokalnim i europskim izborima, pravo na konzularnu zaštitu ako nema predstavništva izvan Unije, te pravo na pristup unutarnjem tržištu radi obavljanja gospodarskih aktivnosti; budući da programi stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem u pojedinačnim državama članicama također stvaraju znatne vanjske učinke na druge države članice, kao što su rizici povezani s korupcijom i pranjem novca; budući da ti vanjski učinci opravdavaju reguliranje na razini Unije;

E. budući da je građanstvo Unije jedinstven i temeljni status koji se dodjeljuje građanima Unije i koji nadopunjuje nacionalno državljanstvo te predstavlja jedno od glavnih postignuća integracije Unije, kojim se građanima diljem Unije dodjeljuju jednaka prava;

F. budući da je dodjela nacionalnog državljanstva pravo država članica, ta se prerogativa mora izvršavati u dobroj vjeri, u duhu uzajamnog poštovanja, transparentno, u skladu s načelom lojalne suradnje i uz puno poštovanje prava Unije; budući da je Unija donijela mjere za usklađivanje načina zakonite migracije u Uniju i prava povezanih s pravom boravka, kao što je Direktiva o dugotrajnom boravištu;

G. budući da provedba programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem dovodi do komodifikacije građanstva Unije; budući da se komodifikacijom prava krše vrijednosti Unije, a posebno jednakost; budući da su načini zakonite migracije u Uniju i prava povezana s boravištem već obuhvaćeni pravom Unije, kao što je Direktiva o dugotrajnom boravištu;

H. budući da Bugarska, Cipar i Malta trenutačno imaju zakonodavstvo kojim se omogućuje funkcioniranje programa stjecanja državljanstva ulaganjem; budući da je bugarska vlada predložila zakonodavstvo kojim će okončati svoj program stjecanja državljanstva ulaganjem; budući da je 13. listopada 2020. ciparska vlada najavila da će obustaviti svoj program stjecanja državljanstva; budući da je ciparska vlada najavila dovršetak razmatranja svih neriješenih zahtjeva za ciparsko državljanstvo zaprimljenih prije studenoga 2020.; budući da i neke druge države članice u izvanrednim postupcima nagrađuju velike ulagače državljanstvom;

I. budući da Bugarska, Cipar, Estonija, Grčka, Irska, Italija, Latvija, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Portugal i Španjolska trenutačno provode programe stjecanja boravišta ulaganjem s minimalnim razinama ulaganja u rasponu od 60 000 EUR (Latvija) do 1 250 000 EUR (Nizozemska); budući da je privlačenje ulaganja uobičajena metoda održavanja dobrog funkcioniranja gospodarstava država članica, ali ono ne bi trebalo predstavljati pravne i sigurnosne rizike za građane Unije;

J. budući da se u studiji Odjela za europsku dodanu vrijednost u okviru EPRS-a procjenjuje da je odobreno 42 180 zahtjeva u okviru programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem te da je više od 132 000 osoba, uključujući članove obitelji podnositelja zahtjeva iz trećih zemalja, dobilo boravište ili državljanstvo u državama članicama u okviru programa za stjecanje državljanstva ili boravišta ulaganjem, pri čemu se ukupna ulaganja procjenjuju na 21,4 milijarde EUR (13);

K. budući da se zahtjevi u okviru programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem često obrađuju uz pomoć komercijalnih posrednika koji bi mogli ostvarivati postotak naknade za prijavu; budući da su u nekim državama članicama komercijalni posrednici imali ulogu u razvoju i promicanju programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem;

L. budući da je Komisija pokrenula postupke zbog povrede prava protiv Cipra i Malte na temelju činjenice da dodjela građanstva Unije za unaprijed određena plaćanja ili ulaganja bez ikakve povezanosti s predmetnim državama članicama ugrožava bit građanstva Unije;

M. budući da programi stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem u različitoj mjeri predstavljaju rizike, uključujući rizike od korupcije, pranja novca, sigurnosnih prijetnji, izbjegavanja plaćanja poreza, makroekonomske neravnoteže, pritiska na sektor nekretnina, čime se smanjuje pristup stanovanju, te narušavanja integriteta unutarnjeg tržišta; budući da je teško potkrijepiti razmjere tih rizika zbog nedostatka informacija i transparentnosti te zato što se njima trenutačno ne upravlja u dovoljnoj mjeri, što dovodi do slabih provjera i nedostatka dužne pažnje u odnosu na podnositelje zahtjeva u okviru programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem u državama članicama; budući da bi trebalo na odgovarajući način procijeniti sve te rizike te povećati transparentnost u pogledu provedbe i posljedica programa;

N. budući da istraživanja upućuju na to da su države članice s programima stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem izloženije rizicima povezanima s financijskom tajnom i korupcijom nego druge države članice;

O. budući da se postojećim pravom Unije ne predviđa sustavno savjetovanje s opsežnim informacijskim sustavima Unije za provjere podobnosti podnositelja zahtjeva u okviru programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem; budući da se postojećim pravilima Unije i nacionalnim pravilima ne zahtijeva provođenje postupaka provjere prije dodjele državljanstva ili boravišta u okviru programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem; budući da države članice ne provjeravaju uvijek baze podataka, ne primjenjuju temeljite postupke niti dijele rezultate provjera i postupaka;

P. budući da je Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) izdala smjernice o ograničavanju izbjegavanja zajedničkog standarda izvješćivanja zlouporabom programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem (14);

Q. budući da je inicijativa Komisije za osnivanje skupine stručnjaka za programe stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem bila usmjerena na dogovor predstavnika država članica o zajedničkom skupu sigurnosnih provjera, ali da ta skupina nije predložila takav zajednički skup sigurnosnih provjera; budući da se ta skupina nije sastala od 2019.;

R. budući da neke treće zemlje uvrštene u Prilog II. Uredbi (EU) 2018/1806 čiji građani imaju pristup Uniji bez vize provode programe stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem s niskim zahtjevima u pogledu boravišta ili bez njih te slabim sigurnosnim provjerama, posebno u pogledu zakonodavstva o sprečavanju pranja novca; budući da se takvi programi stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem oglašavaju kao „zlatne putovnice” s izričitom svrhom omogućavanja putovanja u Uniju bez vize; budući da neke države kandidatkinje imaju slične programe uz dodatnu korist koja se očekuje od budućeg članstva u Uniji;

S. budući da korisnici programa stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem odmah počinju uživati slobodu kretanja (15) unutar schengenskog područja nakon što im je dodijeljen novi status boravišta ili državljanstva;

T. budući da je pravo trećih zemalja da svojim građanima dopuste promjenu imena rizik jer bi državljani trećih zemalja mogli steći državljanstvo treće zemlje u okviru programa stjecanja državljanstva ulaganjem te potom promijeniti svoje ime i ući u Uniju pod tim novim imenom;

U. budući da su ciparske vlasti 15. listopada 2021. najavile da će ukinuti državljanstvo 39 stranih ulagača i šest članova njihovih obitelji koji su postali ciparski državljani u okviru programa stjecanja državljanstva ulaganjem; budući da je nešto više od polovice od 6 779 putovnica koje je Cipar izdao u okviru tog programa u razdoblju između 2007. i 2020. izdano bez provođenja dostatnih provjera podobnosti podnositelja zahtjeva (16);

V. budući da je Komisija 2019. zaključila da nedostaju jasni statistički podaci o primljenim, prihvaćenim i odbijenim zahtjevima za dodjelu državljanstva i boravišta ulaganjem ili da su oni nedostatni;

W. budući da su programi stjecanja boravišta ulaganjem vrlo specifične prirode; budući da bi sve izmjene prava Unije uvedene za podnositelje zahtjeva u okviru programa stjecanja boravišta ulaganjem trebale biti usmjerene upravo na taj oblik statusa boravišta i da ne bi trebale negativno utjecati na prava podnositelja zahtjeva u pogledu drugih oblika statusa boravišta, kao što su studenti, radnici i članovi obitelji; budući da se više razine sigurnosnih provjera za podnositelje zahtjeva u okviru programa stjecanja boravišta ulaganjem ne bi trebale primjenjivati na one koji podnose zahtjev za boravište u Uniji u okviru programa stjecanja boravišta koji su već obuhvaćeni pravom Unije;

X. budući da crnogorska vlada nije odlučila prekinuti svoj program stjecanja državljanstva ulaganjem, iako je ukazala na važnost potpunog i učinkovitog postupnog ukidanja tog programa stjecanja državljanstva ulaganjem što je prije moguće; poziva crnogorsku vladu da to učini bez odgode;

1. smatra da su programi kojima se dodjeljuje državljanstvo na temelju financijskog ulaganja (programi stjecanja državljanstva ulaganjem), poznati i kao „zlatne putovnice”, sporni s etičkog, pravnog i ekonomskog stajališta i predstavljaju nekoliko ozbiljnih sigurnosnih rizika za građane Unije, kao što su rizici koji proizlaze iz pranja novca i korupcije; smatra da nepostojanje zajedničkih standarda i usklađenih pravila o programima kojima se odobrava boravište na temelju financijskog ulaganja (programi stjecanja boravišta ulaganjem) također može predstavljati takve sigurnosne rizike, utjecati na slobodno kretanje osoba unutar schengenskog područja i doprinijeti narušavanju integriteta Unije;

2. podsjeća na svoje stajalište da programi stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem sami po sebi predstavljaju niz ozbiljnih rizika i da bi ih sve države članice trebale postupno ukinuti ( 17 ) ; ponavlja da od Rezolucije od 16. siječnja 2014. o građanstvu Europske unije na prodaju Komisija i države članice nisu poduzele dostatne mjere za suzbijanje tih programa;

3. smatra da se programima stjecanja državljanstva ulaganjem dovodi u pitanje bit građanstva Unije, koje je jedno od najvećih postignuća integracije Unije, čime se njezinim građanima dodjeljuje jedinstven i temeljni status, uključujući pravo na glasovanje na europskim i lokalnim izborima;

4. smatra da građanstvo Unije nije roba koja se može staviti na tržište ili prodati te da u Ugovorima nikada nije bilo zamišljeno kao takvo;

5. potvrđuje da je reguliranje stjecanja državljanstva prvenstveno u nadležnosti država članica, ali naglašava da se ta nadležnost mora izvršavati u dobroj vjeri, u duhu uzajamnog poštovanja, transparentno, uz dužnu pažnju i propisne provjere, u skladu s načelom lojalne suradnje i uz puno poštovanje prava Unije ( 18 ) ; smatra da, ako države članice ne postupaju potpuno u skladu s tim standardima i načelima, postoji pravna osnova za djelovanje Unije; smatra da bi se nadležnost Unije nedvojbeno mogla temeljiti na članku 21. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u pogledu određenih aspekata nacionalnog prava država članica ( 19 )

6. smatra da su povlašteni uvjeti i ubrzani postupci koji se primjenjuju na ulagače u okviru programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem, u usporedbi s uvjetima i postupcima za ostale državljane trećih zemalja koji žele dobiti međunarodnu zaštitu, boravište ili državljanstvo, diskriminirajući, nepravedni i da mogu ugroziti dosljednost pravne stečevine Unije u području azila i migracija;

7. smatra da programe stjecanja državljanstva ulaganjem treba razlikovati od programa stjecanja boravišta ulaganjem zbog razlike u ozbiljnosti rizika koje oni predstavljaju te stoga iziskuju prilagođen zakonodavni i politički pristup Unije; potvrđuje vezu između programa stjecanja boravišta ulaganjem te državljanstva jer stečeno boravište može olakšati pristup državljanstvu;

8. napominje da tri države članice imaju programe stjecanja državljanstva, odnosno Bugarska (iako je bugarska vlada podnijela zakonodavni prijedlog za ukidanje programa stjecanja državljanstva ulaganjem), Cipar i Malta, te da 12 država članica ima programe stjecanja boravišta ulaganjem, s različitim iznosima i mogućnostima ulaganja te s različitim standardima provjera i postupaka; žali zbog toga što bi te razlike mogle potaknuti natjecanje u privlačenju podnositelja zahtjeva među državama članicama te dovesti do utrke prema dnu u smislu snižavanja standarda provjere i smanjenja dužne pažnje kako bi se potaknulo korištenje tih programa ( 20 )

9. smatra da uloga posrednika u razvoju i promicanju programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem, kao i u pripremi pojedinačnih zahtjeva, često bez transparentnosti ili odgovornosti, predstavlja sukob interesa koji je podložan zlouporabi te da je stoga potrebna stroga i obvezujuća regulacija takvih posrednika, koja nadilazi puku samoregulaciju i kodekse ponašanja; traži prestanak pružanja usluga posrednika u slučaju programa stjecanja državljanstva;

10. žali zbog nepostojanja sveobuhvatnih sigurnosnih provjera, postupaka provjere i dužne pažnje u državama članicama koje imaju programe stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem; napominje da države članice ne provjeravaju uvijek dostupne baze podataka Unije i ne razmjenjuju informacije o ishodu takvih provjera i postupaka, što omogućuje uzastopne zahtjeve u okviru programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem diljem Unije; poziva države članice da to čine; smatra da tijela država članica moraju imati uspostavljene odgovarajuće postupke za provjeru podnositelja zahtjeva za stjecanje državljanstva i boravišta ulaganjem jer je dodjela prava boravišta i državljanstva odgovornost države te se tijela država članica ne smiju oslanjati na provjere podobnosti i postupke dubinske analize koje provode posrednici i drugi nedržavni akteri, iako se države članice mogu koristiti relevantnim informacijama neovisnih nedržavnih aktera; izražava zabrinutost zbog nekih država članica u kojima su, prema navodima, zahtjevi za državljanstvo prihvaćeni čak i ako podnositelji zahtjeva nisu ispunili sigurnosne zahtjeve;

11. žali zbog toga što Skupina stručnjaka za programe stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem, sastavljena od predstavnika država članica, nije postigla dogovor o zajedničkom skupu sigurnosnih provjera što joj je naloženo da učini do kraja 2019.; smatra da nepostizanje dogovora o zajedničkom skupu sigurnosnih provjera pokazuje ograničenja međuvladinog pristupa u tom pogledu i naglašava potrebu za djelovanjem Unije;

12. žali zbog činjenice da zahtjevi u pogledu boravišta koji se moraju ispuniti za stjecanje državljanstva ili boravišta ulaganjem u okviru takvih programa država članica ne uključuju uvijek neprekidnu i stvarnu fizičku prisutnost te ih je teško nadzirati, čime potencijalno privlače podnositelje zahtjeva u zloj vjeri koji kupuju nacionalno državljanstvo isključivo radi pristupa teritoriju i unutarnjem tržištu Unije bez ikakve povezanosti s predmetnom državom članicom;

13. poziva države članice da učinkovito osiguraju provedbu zahtjeva fizičkog boravišta za državljane trećih zemalja koji žele dobiti status osobe s dugotrajnim boravištem u skladu s Direktivom o dugotrajnom boravištu, a koji nisu ispunili zahtjev od pet godina neprekidnog i zakonitog boravka, što je uvjet iz te direktive;

14. pozdravlja postupke zbog povrede prava koje je Komisija u listopadu 2020. pokrenula protiv Cipra i Malte u vezi s njihovim programima stjecanja državljanstva ulaganjem; poziva Komisiju da nastavi s tim postupcima jer bi se njima moglo dodatno razjasniti kako bi se pitanje programa stjecanja državljanstva ulaganjem moglo riješiti, uz ovdje predložene zakonodavne mjere te da, ako je to opravdano, pokrene daljnje postupke zbog povrede prava protiv država članica za programe stjecanja boravišta ulaganjem; poziva Komisiju da pažljivo prati sve programe stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem diljem Unije, izvješćuje o njima i poduzima mjere u vezi s njima;

15. smatra da je zakonodavstvo Unije o sprečavanju pranja novca ključan element u suzbijanju rizika koje predstavljaju programi stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem; pozdravlja činjenicu da se paket zakonodavnih prijedloga Komisije od 20. srpnja 2021. o sprečavanju pranja novca i borbi protiv financiranja terorizma odnosi na programe stjecanja boravišta ulaganjem, posebno time što se njime promiče uključivanje posrednika na popis obveznika; međutim, smatra da će i dalje postojati nedostaci, kao što je činjenica da javni subjekti koji obrađuju zahtjeve za stjecanje državljanstva ili boravišta ulaganjem neće biti uvršteni na popis obveznika;

16. napominje da je posebno teško pratiti i procjenjivati zahtjeve u okviru programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem kada se odnose na zajedničke zahtjeve koji uključuju različite članove obitelji; napominje da se u okviru određenih nacionalnih sustava stjecanja boravišta ulaganjem pravo boravka može dodijeliti na temelju obiteljskih, osobnih ili drugih veza s glavnim podnositeljima zahtjeva; napominje da se prava na spajanje obitelji u skladu s Direktivom o pravu na spajanje obitelji primjenjuju nakon dobivanja boravišnog statusa u državi članici, čime se članovima obitelji omogućuje ulazak u Uniju bez dodatnih posebnih provjera koje se obično zahtijevaju u okviru programa stjecanja boravišta ulaganjem;

17. napominje da rizik proizlazi iz trećih zemalja koje imaju programe stjecanja državljanstva ulaganjem i čiji građani imaju pravo na putovanje u Uniju ( 21 ) bez vize jer državljani trećih zemalja mogu kupiti državljanstvo tih trećih zemalja isključivo kako bi mogli ući u Uniju bez dodatnih provjera; naglašava da se rizici povećavaju za zemlje kandidatkinje za članstvo u Uniji koje imaju programe stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem ( 22 ) jer očekivane koristi od budućeg članstva u Uniji i putovanja bez viza unutar područja Unije mogu imati određenu ulogu;

18. smatra da bi, s obzirom na posebne rizike koje predstavljaju programi stjecanja državljanstva ili boravišta ulagačima i njima svojstvenu neusklađenost s načelom lojalne suradnje, kao što je potvrđeno u Komisijinim postupcima zbog povrede prava koji su u tijeku protiv dviju država članica, programe stjecanja državljanstva ili boravišta trebalo u potpunosti ukinuti u svim državama članicama te traži da Komisija prije kraja svojeg trenutačnog mandata podnese prijedlog akta u tu svrhu koji bi se mogao temeljiti na članku 21. stavku 2., članku 79. stavku 2., članku 114. ili članku 352. UFEU-a;

19. smatra da će postupno ukidanje programa stjecanja državljanstva ulaganjem zahtijevati prijelazno razdoblje i vjeruje da je financijski doprinos proračunu Unije, kao konkretan izraz solidarnosti koji proizlazi, među ostalim, iz članka 80. UFEU-a, opravdan za obje vrste programa sve dok se potpuno ne ukinu svi programi stjecanja državljanstva ulaganjem, s obzirom na to da su programi stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem oportunistički i imaju ozbiljne posljedice za Uniju i države članice; stoga traži od Komisije da tijekom 2022., na temelju članka 311. UFEU-a, podnese prijedlog za uspostavu nove kategorije vlastitih sredstava Unije koja bi se sastojala od „mehanizma prilagodbe programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem” kojim bi se uvela pristojba u obliku značajnog postotka ulaganja u državama članicama u okviru programa stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem, a koji je razumno procijenjen na temelju svih negativnih vanjskih učinaka za Uniju u cjelini;

20. smatra da je doprinos programa stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem realnom gospodarstvu država članica ograničen u smislu otvaranja radnih mjesta, inovacija i rasta jer se znatan dio ulaganja odnosi na izravna ulaganja u tržište nekretnina ili u fondove; smatra da bi velika ulaganja povezana s programima stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem mogla utjecati na financijsku stabilnost, posebno u malim državama članicama u kojima bi priljev mogao činiti velik udio u BDP-u ili stranim ulaganjima ( 23 ) ; traži od Komisije da tijekom 2022. na temelju članka 79. stavka 2. i članaka 80., 82., 87. i 114. UFEU-a podnese prijedlog akta koji bi sadržavao pravila na razini Unije o ulaganjima u okviru programa stjecanja boravišta ulaganjem kako bi se povećala njihova dodana vrijednost za realno gospodarstvo i osigurale poveznice s prioritetima za gospodarski oporavak Unije;

21. traži od Komisije da prije kraja trenutačnog mandata podnese prijedlog akta, prema potrebi dopunjen drugim zakonodavnim mjerama, koji bi se mogao temeljiti na članku 79. stavku 2. i člancima 80., 82., 87. i 114. UFEU-a, a kojim bi se sveobuhvatno regulirali različiti aspekti programa stjecanja boravišta ulaganjem u cilju usklađivanja standarda i postupaka te jačanja borbe protiv organiziranog kriminala, pranja novca, korupcije i utaje poreza, uključujući, među ostalim, sljedeće elemente: (a) povećanu dužnu pažnju i stroge provjere podobnosti podnositelja zahtjeva i, prema potrebi, članova njihovih obitelji, uključujući izvore njihovih financijskih sredstava, obvezne provjere u opsežnim informacijskim sustavima za pravosuđe i unutarnje poslove te postupke provjere u trećim zemljama; (b) reguliranje, odgovarajuću certifikaciju i nadzor posrednika kao i ograničavanje njihove djelatnosti te, u slučaju programa stjecanja državljanstva ulaganjem, prestanak njihovih usluga; (c) usklađena pravila i obvezu država članica da izvješćuju Komisiju o svojim programima stjecanja boravišta ulaganjem i zahtjevima podnesenima u okviru tih programa; (d) minimalne zahtjeve u pogledu fizičkog boravka i minimalnu aktivnu uključenost u ulaganje, kvalitetu ulaganja, dodanu vrijednost i doprinos gospodarstvu kao uvjete za stjecanje boravišta u okviru programa stjecanja boravišta ulaganjem; (e) mehanizam praćenja za ex post kontrolu kontinuirane usklađenosti uspješnih podnositelja zahtjeva s pravnim zahtjevima programa stjecanja boravišta ulaganjem;

22. traži od Komisije da osigura i podrži visoke regulatorne standarde za programe stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem u slučaju da se na programe stjecanja boravišta ulaganjem primijeni sveobuhvatna regulacija prije potpunog ukidanja programa stjecanja državljanstva ulaganjem;

23. pozdravlja obvezu koju su najavile države članice da će poduzeti mjere za ograničavanje prodaje državljanstva Rusima povezanima s ruskom vladom; poziva sve države članice da odmah prestanu provoditi svoje programe stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem za sve ruske podnositelje zahtjeva; potiče države članice da preispitaju sve odobrene zahtjeve ruskih državljana tijekom posljednjih nekoliko godina te da iskoriste sve mogućnosti u skladu s nacionalnim pravom i pravom Unije kako bi se osiguralo da nijedan pojedinac iz Rusije s financijskim, poslovnim ili drugim vezama s Putinovim režimom ne zadrži svoje državljanstvo i pravo na boravak ili da se ti pojedinci privremeno blokiraju u ostvarivanju tih prava; poziva Komisiju da provjeri takva preispitivanja koje su provele države članice i da hitno predstavi zakonodavni prijedlog za potpunu zabranu programa stjecanja državljanstva i boravka ulagačima za ruske državljane koji podliježu ciljanim mjerama;

24. traži od Komisije da u svoj prijedlog uključi ciljane revizije postojećih pravnih akata Unije kojima bi se države članice mogle odvratiti od uspostave štetnih programa stjecanja boravišta ulaganjem jačanjem pravnih akata u području sprečavanja pranja novca te relevantnih odredaba Direktive o dugotrajnom boravištu;

25. traži od Komisije da izvrši najveći mogući pritisak kako bi se osiguralo da treće zemlje koje imaju programe stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem i čiji građani u skladu s Prilogom II. Uredbi (EU) 2018/1806 imaju pravo putovati bez viza ukinu programe stjecanja državljanstva ulaganjem i reformiraju programe stjecanja boravišta ulaganjem kako bi ih uskladile s pravom i standardima Unije te od Komisije traži da 2022. na temelju članka 77. stavka 2. točke (a) UFEU-a podnese prijedlog akta kojim bi se u tom pogledu izmijenila Uredba (EU) 2018/1806; napominje da se u skladu s revidiranom metodologijom proširenja Unije pitanja povezana s programima stjecanja državljanstva ili boravišta ulaganjem smatraju složenima i da se rješavaju u raznim pregovaračkim skupinama i poglavljima; naglašava važnost postupnog i pažljivog usklađivanja takvih programa zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja s pravom Unije; predlaže da se prestanak programâ stjecanja državljanstva ulaganjem i regulacija programa stjecanja boravišta ulaganjem uključe u kriterije za pristupanje;

26. podsjeća predsjednicu Komisije na njezino obećanje u pogledu prava Parlamenta na inicijativu i na obećanje da će povodom zakonodavnih izvješća Parlamenta o vlastitoj inicijativi podnijeti zakonodavni akt u skladu s načelima prava Unije, što je navedeno u Političkim smjernicama za sljedeću Europsku komisiju za razdoblje 2019. – 2024.; stoga očekuje od Komisije da postupi u skladu s tom rezolucijom i iznese konkretne zakonodavne prijedloge;

27. nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju i priložene preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću.

(1) SL L 251, 3.10.2003., str. 12.

(2) SL L 16, 23.1.2004., str. 44.

(3) SL L 303, 28.11.2018., str. 39.

(4) SL L 141, 5.6.2015., str. 73.

(5) SL C 482, 23.12.2016., str. 117.

(6) SL C 108, 26.3.2021., str. 8.

(7) SL C 255, 29.6.2021., str. 22.

(8) SL C 371, 15.9.2021., str. 92.

(9) SL C 445, 29.10.2021., str. 140.

(10) SL C 506, 15.12.2021., str. 64.

(11) „Ambicioznija Unija – Moj plan za Europu – Političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. – 2024.”, kandidatkinja za predsjednicu Europske komisije Ursula von der Leyen, https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_hr.pdf

(12) Studija Odbora za europsku dodanu vrijednost u okviru EPRS-a, tablica 9., str. 28. – 29.

(13) Studija Odbora za europsku dodanu vrijednost u okviru EPRS-a.

(14) Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS, OECD, 19. veljače 2018. (Sprečavanje zlouporabe programa stjecanja boravišta ulaganjem u cilju izbjegavanja primjene zajedničkih standarda izvješćivanja), i Corruption Risks Associated with Citizen- and Resident-by-Investment Schemes (Korupcijski rizici povezani s programima stjecanja državljanstva i boravišta ulaganjem), OECD, 2019.

(15) budući da Bugarska, Hrvatska, Cipar, Irska i Rumunjska nisu zemlje schengenskog prostora, državljanin treće zemlje s dozvolom boravka koju je izdala bilo koja od tih država članica ne uživa automatski slobodu kretanja unutar schengenskog prostora.

(16) https://agenceurope.eu/en/bulletin/article/12814/25

(17) Rezolucije Europskog parlamenta od 18. prosinca 2019. o vladavini prava na Malti nakon nedavnih otkrića u slučaju ubojstva Daphne Caruane Galizije, od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnoj politici Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma – akcijski plan Komisije i druga nedavna događanja, od 17. prosinca 2020. o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju i od 29. travnja 2021. o ubojstvu Daphne Caruane Galizije i vladavini prava u Malti.

(18) Vidjeti obrazloženje koje je Komisija iznijela u postupcima zbog povrede prava protiv Malte i Cipra u pogledu njihovih programa za dodjelu državljanstva ulagačima (https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1925) i sudsku praksu Suda Europske unije: presuda Suda od 7. srpnja 1992., Mario Vicente Micheletti i drugi/Delegación del Gobierno en Cantabria, C-369/90, ECLI:EU:C:1992:295; presuda Suda od 11. studenoga 1999., État belge/Fatna Mesbah, C-179/98, ECLI:EU:C:1999:549; presuda Suda od 20. veljače 2001., The Queen/Secretary of State for the Home Department, ex parte: Manjit Kaur, C-192/99, ECLI:EU:C:2001:106; presuda Suda od 2. ožujka 2010., Janko Rottman/Freistaat Bayern, C-135/08, ECLI:EU:C:2010:104; i presuda Suda od 12. ožujka 2019., M.G. Tjebbes i drugi/Minister van Buitenlandse Zaken, C-221/17, ECLI:EU:C:2019:189.

(19) Studija Odbora za europsku dodanu vrijednost u okviru EPRS-a, str. 43. – 44.

(20) Studija Odbora za europsku dodanu vrijednost u okviru EPRS-a, str. 57.; Preventing abuse of residence by investment schemes to circumvent the CRS (Sprečavanje zlouporabe programa stjecanja boravišta ulaganjem u cilju izbjegavanja primjene zajedničkih standarda izvješćivanja), OECD, 19. veljače 2018.

(21) Antigva i Barbuda, Dominika, Grenada, Sveti Kristofor i Nevis te Sveta Lucija.

(22) Srbija, Albanija, Turska, Crna Gora i Sjeverna Makedonija.

(23) Studija Odbora za europsku dodanu vrijednost u okviru EPRS-a, str. 36. – 39.