HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 24.6.2015.  
COM(2015) 309 final  
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
o provedbi Europskog statističkog programa od 2013. do 2017.   
 
1 
 1. UVOD 
Uredba (EU) br.  99/20131 o europskome statističkom programu od 2013. do 2017. 
donesena je 15. siječnja 2013.  
U skladu s njezinim člankom  15. Komisija mora do 30. lipnja 2015. Europskom 
parlamentu i Vijeću dostaviti privremeno izvješće o napretku u provedbi programa. 
Prije dostavl janja tog izvješća Komisija se mora savjetovati s Odborom Europskog 
statističkog sustava.  
Privremeno izvješće o napretku smatra se ocjenom provedbe programa do toga dana 
u odnosu na Komisijine standarde. Njime se stoga mora obuhvatiti pet kriterija za 
ocjenjivanje: djelotvornost, važnost, učinkovitost, dodanu vrijednost EU -a i 
dosljednost.  
Izvješćem je obuhvaćeno samo izvršenje Europskog statističkog programa u 2013. i 
2014. Gdje je to bilo prikladno, stavljen je naglasak i na važne napretke ostvarene 
2015.  
Izvješće je strukturirano u pet poglavlja koja se odnose na pet kriterija za 
ocjenjivanje, a dodano mu je i poglavlje koje sadržava nekoliko preporuka na visokoj 
razini.  
Četiri su glavna cilja Europskog statističkog programa. Podijeljen je u tri dijela od  
kojih se u svakom stavlja naglasak na određeno prioritetno područje. Ciljevi 1 i 4 
obuhvaćeni su mjerama poduzetima u prioritetnom području I, cilj 2 odgovara 
prioritetnom području II, a cilj 3 prioritetnom području III. Navedena tri prioritetna 
područja dijele se u jednu ili dvije razine potpodručja.  
Postoje ukupno 23 detaljna cilja iz druge razine, a nalaze se unutar 3 prioritetna 
područja. Niz pokazatelja postignuća predviđen je za svaki od tih ciljeva. Ukupno 
114 pokazatelja postignuća upotrebljava se za mjerenje napretka u ostvarenju 23 
cilja.  
Budući da je djelotvornost najvažniji kriterij za ovakvu vrstu izvješća, poglavljem o 
djelotvornosti obuhvaćen je sažetak, koji je predstavljen na isti način kao i program 
(tri prioritetna područja i potpodručja te njihova 23 detaljna cilja), te podaci o do 
sada postignutim rezultatima.  
Ostala poglavlja sadržavaju samo podatke koji se odnose na program u cjelini.  
U svojem izvješću o stručnoj reviziji koju je provodio nad Eurostatom, Europski 
savjetodavni odbor za upravljanje statističkim podacima potvrdio je da je Eurostat 
institucija kojom se dobro upravlja te čiji su se kapaciteti povećali posljednjih 
godina. Prema mišljenju autora, Eurostat je dobro opremljen za vođenje Europskog 
statističkog sustava kroz proces  modernizacije europske statistike na strukturnoj i 
održivoj osnovi, kako bi se odgovorilo na sve veće izazove u budućnosti.  
                                                            
1 Uredba (EU) br.  99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2013. o europskome statističkom 
programu od 2013. do 2017. (SL L  39, 9.2.2013., str.  12.). 
 
2 
 2. DJELOTVORNOST  
Sažetak  
Ako je 75  % ili više njezinih pokazatelja ispunjeno, smatra se da je Komisija na 
dobrom putu da ostvari od ređeni cilj. U skladu s tim 17 od 23 detaljna cilja sada su 
blizu ostvarenja, dok u pogledu ostalih šest ciljeva postoje samo manje poteškoće. 
Ciljevi u vezi s kojima postoje poteškoće su: gospodarsko upravljanje (1.2.2.), 
Europa građana (3.2.1.), geoprost orna, okolišna, poljoprivredna i ostala sektorska 
statistika (3.3.1. i 3.3.4.), utvrđivanje prioriteta i pojednostavljenje (2.1.) te 
partnerstvo unutar i izvan Europskog statističkog sustava (1.1.).  
Važno je naglasiti da su svi Eurostatovi projekti koji su  na temelju svoje strateške 
važnosti, broja uključenog osoblja ili uloženih financijskih sredstava klasificirani kao 
ključni uspješno završeni ili blizu završetka.  
Znatan napredak ostvaren je i u projektima koji se odnose na modernizaciju. Projekti 
koji po drazumijevaju suradnju članova Europskog statističkog sustava dali su dobre 
rezultate, a mreže suradnje Europskog statističkog sustava i projekti provedbe vizije 
Europskog statističkog sustava ostvarili su jako dobar napredak. Početkom 2015. 
Odbor Europsko g statističkog sustava odlučio je provesti Viziju Europskog 
statističkog sustava 2020.2, isprva putem osam projekata provedbe vizije Europskog 
statističkog sustava. Daljnji razvoj projekata modernizacije, u smislu njihova opsega 
i područja primjene, ovisit  će o trajnoj dostupnosti sredstava za Europski statistički 
sustav.  
Prioritetno područje I: Statistički rezultati  
1. Pokazatelji3 
1.1 Europa  2020.  
Jačanje gospodarskog upravljanja ključni je element strategije Europa 2020. 
Europski statistički program bio je važan izvor podataka za Komisijino Izvješće o 
mehanizmu upozoravanja te je omogućio relevantne statističke podatke za Europski 
semestar u 2014. i 2015. godini. Eurostat je po prvi put bio odgovoran za pripremu 
statističkog priloga Izvješću o mehanizmu u pozoravanja, koje je bilo početna točka 
za godišnji postupak zbog makroekonomskih neravnoteža.  
Ostvarena su velika postignuća u praćenju vodeće inicijative za učinkovito korištenje 
resursima u okviru strategije Europa 2020.: pregled učinkovitog korištenja resursima 
objavljen je u prosincu 2013. i dodatno je razvijen 2014.  
U području društvene statistike nastavilo se s radom prema razvoju i izradi 
visokokvalitetnih pokazatelja za strategiju Europa 2020. i strateški okvir 
Obrazovanje i osposobljavanje 2020. V eć objavljenim početnim rezultatima 
omogućeni su noviji podaci o siromaštvu i nejednakostima te je osigurana dostupnost 
regionalnih podataka o siromaštvu.  
U području poslovne statistike, ciljni pokazatelji za intenzitet istraživanja i razvoja, 
jednog od po dručja obuhvaćenih strategijom Europa 2020., prvi put su objavljeni u 
                                                            
2 http://ec.europa.eu/eurostat/documents/10186/756730/ESS -Vision -2020.pdf/8d97506b -b802 -439e -9ea4 -
303e905f4255 . 
3 Definicija statističkih pokazatelja može se pronaći na stranicama 19. – 20. Europskog statističkog programa za 
razdoblje od 2013. do 2017.  
 
3 
 skladu s pravilima novog Europskog sustava računa (ESA 2010)4. Podaci o 
transnacionalno koordiniranom istraživanju, izraženi iznosima nacionalnih proračuna 
za istraživanje i razvoj, izra đeni su puno brže. Ti se podaci upotrebljavaju za 
praćenje europskog istraživačkog prostora koji se provodi u okviru vodeće inicijative 
Unija inovacija.  
Vodeća publikacija5 o ciljevima strategije Europa 2020. prvi je put objavljena 2013.  
1.2. Gospodarsko u pravljanje  
Dvogodišnja validacija podataka za postupak u slučaju prekomjernog deficita smatra 
se važnim postignućem u 2014. U obavijesti iz travnja 2014. Eurostat je izrazio 
zadršku u pogledu kvalitete podataka koje dostavljaju države članice, no ona je 
otklonjena u listopadu 2014. U listopadu 2014. Eurostat nije izrazio zadrške u 
pogledu dostavljenih podataka unatoč tome što se metodološki okvir novog 
Europskog sustava računa (ESA 2010) primjenjivao po prvi put. Podacima iz sustava 
ESA 2010 o dugu i defici tu bile su priložene tablice s godišnjim i tromjesečnim 
nacionalnim računima sektora opće države. Uredba br.  479/20096, kojom se utvrđuje 
način dostave statističkih podataka država članica za postupak u slučaju 
prekomjernog deficita, izmijenjena je tako da  je upućivanje na „ESA 95” 
zamijenjeno s „ESA 2010”. Priručnik o državnom deficitu i dugu prilagođen je ESA -
i 2010.  
1.3. Gospodarska globalizacija  
Ostvarena su tri važna napretka u odnosu na tekući rad u pogledu globalnog lanca 
vrijednosti: objavljeno je S turgeonovo izvješće o okviru za mjerenje za globalni 
lanac vrijednosti, koje je naručio Eurostat; dovršena je mreža suradnje Europskog 
statističkog sustava koja se odnosi na navedeni lanac vrijednosti; države članice sada 
aktivno sudjeluju u skupini Ujedin jenih naroda „Prijatelji predsjedništva“, čiji je rad 
usmjeren na razvoj svjetskog okvira za globalni lanac vrijednosti.  
2. Računovodstveni okviri  
Eurostat je bio vrlo aktivan u provedbi svojeg akcijskog plana BDP i ostalo.  Planom 
je obuhvaćeno razdoblje o d 2012. do 2014. i usmjeren je na tri prioritetna područja:  
a)  daljnji razvoj izrade statistike na razini kućanstva te izrade statistike kojom se 
mjeri raspodjela dohotka, potrošnje i bogatstva;  
b)  mjerenje kvalitete života na višedimenzionalan način;  
c)  mjerenj e okolišne održivosti.  
2.1. Gospodarski i društveni učinak  
Eurostat je pripremio i objavio visokokvalitetne ekonomske statistike o nacionalnim 
računima, platnoj bilanci, cijenama i paritetima kupovne moći. Njegov rad sastojao 
se od pripreme statistike za n izove osnovnih pokazatelja kao što su strategija Europa 
2020., pregled postupka zbog makroekonomskih neravnoteža, pokazatelji održivog 
razvoja i glavni europski ekonomski pokazatelji. Izradio je i statistike za 
administrativne potrebe kao što su izračun re gionalnog bruto domaćeg proizvoda za 
                                                            
4 http://ec.europa.eu/eurostat/web/esa -2010 . 
5  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -02-13-238. 
6  Uredba Vijeća (EZ) br.  479/2009 od 25. svibnja 2009. o pr imjeni Protokola o postupku u slučaju 
prekomjernog deficita priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L  145, 10.6.2009., str.  1.). 
 
4 
 strukturne fondove i bruto nacionalnog dohotka (BND) za proračunska vlastita 
sredstva te izračun plaća i mirovina osoblja.  
Daljnja postignuća uključivala su pripremu detaljnije raščlambe brze procjene 
inflacije u europo dručju i upravljanje prvim sustavnim širenjem indeksa cijena 
nekretnina. Države članice prvi su put poslale tromjesečne indekse cijena za 
stambene objekte u kojima stanuju vlasnici, a Komisija je donijela prijedlog nove 
okvirne uredbe o harmoniziranom inde ksu potrošačkih cijena7. 
Države članice mogle su poslati podatke iz svojih nacionalnih računa i platnih bilanci 
u skladu s novim metodološkim okvirima, najnovijim Europskim sustavom računa 
(ESA 2010) i šestim izdanjem Priručnika za platnu bilancu i stanje međunarodnih 
ulaganja (BPM6). Uvođenje novih okvira podrazumijevalo je upotrebu novog 
standarda za razmjenu statističkih podataka i metapodataka (SDMX), a u skladu s 
tim trebalo je pripremiti metodološke priručnike i smjernice.  
Radna skupina za računovodst vene norme europskog javnog sektora, osnovana 
2014., pripremila je procjenu učinka. Projektom se nastoji poboljšati usporedivost i 
transparentnost financijskog izvještavanja u javnom sektoru stvaranjem osnove za 
uvođenje standardiziranog računovodstva u eu ropskom javnom sektoru te standarda 
financijskog izvještavanja za opću primjenu, prema kojima će se računi pripremati na 
obračunskoj osnovi.  
Eurostat je pripremio brojne publikacije kojima su obuhvaćene teme koje uključuju 
tromjesečni deficit i dug, strukt uru državnog duga i trendove u oporezivanju. 
Nastavio je objavljivati redovita priopćenja za tisak o tromjesečnom državnom dugu 
i započeo je objavljivanje novog priopćenja za tisak o euro pokazateljima za sezonski 
usklađen tromjesečni državni deficit. Osim  toga, Eurostat je objavio svoje 
dvogodišnje izvješće o praćenju održivog razvoja u EU -u krajem 2013.8. 
Za detaljni cilj 2.1.2 o ključnim pokazateljima, Eurostat je objavio dva priručnika: 
Getting messages across using indicators (Prenošenje poruka upotreb om 
pokazatelja) i Towards a harmonised methodology for statistical indicators (Prema 
usklađenoj metodologiji za statističke pokazatelje).  
2.2. Okolišna održivost  
Vijeće i Europski parlament donijeli su novo zakonodavstvo o europskim 
ekonomskim računima oko liša (Uredba (EU) br.  538/2014 Europskog parlamenta i 
Vijeća9). Njime se uvode moduli za račune izdataka za zaštitu okoliša, račune sektora 
ekoloških dobara i usluga te račune fizičkog toka energije. Ažuriranu europsku 
strategiju za račune okoliša, koja se  odnosi na razdoblje od 2014. do 2018., donio je 
Odbor Europskog statističkog sustava.  
 
 
 
                                                            
7  http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -7f95-11e4 -9e6e -
01aa75ed71a1.0015.03/DOC_1&format=PDF  i http://eur -lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:61b14699 -
7f95-11e4 -9e6e -01aa75ed71a1.0015.03/DOC_2&format=PDF . 
8  http://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5760249/KS -02-13-237-EN.PDF/f652a97e -e646 -456a -82fc-
34949bbff956.  
9  Uredba (EU) br . 538/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) 
br. 691/2011 o europskim ekonomskim računima okoliša (SL L  158, 27.5.2014., str.  113.).  
 
5 
 3. Podaci  
3.1. Poslovna djelatnost  
Eurostat je zaključio rasprave koje je održavao s partnerima Europskog statističkog 
sustava u pogledu nekoliko pojedinačnih paketa sadržanih u predviđenoj Okvirnoj 
uredbi o integriranju poslovne statistike.  
Eurostat je nastavio s testiranjem i provedbom „Europskog profiliranja”, metode za 
analizu strukture poduzeća. Objedinio je rezultate studije o izvedivosti upotrebe 
podataka o loka ciji s mobilnih uređaja za statistiku turizma. Nastavile su se provoditi 
pilot-studije o korištenju povezivanja mikropodataka kako bi se istražile veze između 
strukturne poslovne statistike i statistike o trgovini uslugama prema karakteristikama 
poduzeća. Započete su i studije o potencijalu za povezivanje strukturne poslovne 
statistike sa statistikom međunarodne trgovine na razini mikropodataka. Eurostat je 
dobio podatke potrebne za razvoj novog pokazatelja inovacija koji će se koristiti za 
brzorastuća inov ativna poduzeća. Te su podatke države članice omogućile na 
dobrovoljnoj osnovi.  
Eurostat je objavio podatke i metapodatke o kratkoročnoj statistici, statistici turizma, 
strukturnoj poslovnoj statistici, poslovnoj demografiji, statistici inozemnih 
podružnic a, izravnim stranim ulaganjima i međunarodnoj trgovini robom i uslugama. 
Objavio je i rezultate istraživanja o inovacijama u zajednici, podatke o znanosti i 
tehnologiji potrebne za izradu novog pokazatelja rezultata inovacija te rezultate 
istraživanja o in formacijskoj i komunikacijskoj tehnologiji.  
Ažurirani su zahtjevi za europski sustav uzorkovanja, metodu koja se koristi za 
izradu kratkoročne statistike.  
Statistika o istraživanju i razvoju, uključujući i ciljne pokazatelje koji se odnose na 
intenzitet is traživanja i razvoja za strategiju Europa 2020., prvi je put objavljena u 
skladu s pravilima novog Europskog sustava računa (ESA 2010).  
3.2. Europa građana  
Eurostat je nastavio raditi na razvoju i izradi pokazatelja za središnje politike EU -a, 
poput strate gije Europa 2020., strateškog okvira Obrazovanje i osposobljavanje 
2020. i osnovnih okvira za zajedničku procjenu, te u području stanovništva i 
migracije. Rezultati petogodišnjih istraživanja o cjeloživotnom učenju bili su 
dostupni.  
Statistički podaci o uz rocima smrti prvi su put objavljeni u skladu s Uredbom 
Komisije br.  328/201110, a Uredba o Europskoj anketi o zdravlju donesena je 
2014.11. 
Eurostat trenutačno preispituje pokazatelj povezan s materijalnom deprivacijom, a 
podaci za revidirani pokazatelj treb ali bi biti dostupni 2015. Postignut je znatan 
napredak u razvoju metodologija u brojnim područjima, uključujući za anketu o 
radnoj snazi te statistiku o dohotku i životnim uvjetima.  
                                                            
10 Uredba Komisije (EU) br.  328/2011 od 5. travnja 2011. o provedbi Uredbe (EZ) br.  1338/2008 Europskog 
parlamenta i Vijeća o statističkim podacima Zajednice o javnom zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radnom 
mjestu u pogledu statističkih podataka o uzrocima smrti (SL L  90, 6.4.2011., str.  22. – 24.). 
11 Uredba Komisije (EU) br.  68/2014 оd  27. siječnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br.  141/2013 o provedbi 
Uredbe (EZ) br.  1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o statističkim podacima Zajednice o javnom 
zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radu, s obzirom na statističke podatke Europske ankete o zdravlju (EHIS) 
radi pristupanja Hrvatske Europskoj uniji (SL L  23, 28.1.2014., str.  9. – 11.). 
 
6 
 Prvi niz pokazatelja za mjerenje napretka, dobrobiti i održivoga razvoja objavljen je 
2013., a serija publikacija i novih pokazatelja 201412. 
Eurostat je započeo s provedbom mjera utvrđenih u Uredbi (EU) br.  1260/201313 o 
europskoj demografskoj statistici, donesenoj 2013.  
Znatan je napredak ostvaren u reviziji ankete o radnoj sn azi, cilj čega je bio izraditi 
nove i detaljnije podatke o tržištu rada. Novi pravni okvir za anketu o radnoj snazi 
(Uredba (EU) br.  545/2014 Europskog parlamenta i Vijeća14) i za program ad hoc  
modula za razdoblje od 2016. do 2018. (Delegirana uredba Komis ije (EU) 
br. 1397/201415) donesen je 2014. Eurostat je objavio nove pokazatelje za strategiju 
EU 2020., druge pokazatelje povezane s obrazovanjem i cjeloživotnim učenjem koji 
su izrađeni upotrebom podataka iz ankete o radnoj snazi te nove podatke o 
invalidi tetu. Provedbene uredbe donesene su za statistiku o obrazovanju i 
cjeloživotnom učenju16 te za statistiku o dohotku i životnim uvjetima17. 
3.3. Geoprostorna, okolišna, poljoprivredna i ostala sektorska statistika  
Praćenje sukladnosti primjenjivano na podatke  koje šalju države članice prošireno je 
kako bi se njime obuhvatili aspekti koji se odnose na kvalitetu podataka. Nastojalo se 
poboljšati potpunost statistika za poljoprivredu i ribarstvo, okoliš, račune i energetiku 
te skratiti vrijeme potrebno za njihovu  izradu. Ti statistički podaci sada se objavljuju 
s kraćom odgodom.  
Uredbom Komisije (EU) br.  715/201418 uveden je novi popis obilježja za istraživanje 
o strukturi poljoprivrednih gospodarstava za 2016.  
Eurostat je započeo prvo istraživanje o energetskoj st atistici namijenjeno 
korisnicima. Područje energetske statistike dodatno je napredovalo objavljivanjem 
podataka o nuklearnoj energiji na godišnjoj razini na internetu. Priručnik za statistiku 
o potrošnji energije u kućanstvima objavljen je krajem 2013. Ure dba o energetskoj 
statistici19 izmijenjena je kako bi se njome obuhvatila konačna potrošnja energije u 
kućanstvima prema energentu i prema namjeni.  
                                                            
12  http://ec.europa.eu/eurostat/web/sdi/indicators  
13  Uredba (EU) br.  1260/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o europskoj 
demografskoj statistici (SL L  330, 10.12.2013., str.  39.). 
14  Uredba (EU) br.  545/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15.  svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 577/98 o organizaciji ankete o radnoj snazi na uzorku u Zajednici (SL L  163, 29.5.2014., str.  10.) 
15  Delegirana uredba Komisije (EU) br.  1397/2014 оd 22. listopada 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br.  318/2013 
o donošenju programa ad hoc  modula za razdoblje od 2016. do 2018. za anketu o radnoj snazi na uzorku 
predviđenu Uredbom Vijeća (EZ) br.  577/98 (SL L  370, 30.12.2014., str.  42.). 
16  Uredba Komisije (EU) br.  1175/2014 оd 30. listopada 2014. o provedbi Uredbe (EZ) br.  452/2008 Europskog 
parlamenta i Vijeća o izradi i razvoju statistike o obrazovanju i cjeloživotnom učenju (SL L  316, 4.11.2014., 
str. 4.). 
17 Uredba Komisije (EU) br.  112/2013 od 7. veljače 2013. o provedbi Uredbe (EZ) br.  1177/2003 Europskog 
parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice o dohotku i životnim uvjetima (EU -SILC) (SL L  37, 8.2.2013., 
str. 2.). 
18  Uredba Komisije (EU) br.  715/2014 о d 26. lipnja 2014. o izmjeni Priloga III. Uredbi (EZ) br.  1166/2008 
Europskog parlamenta i Vijeća o istraživanjima o strukturi poljoprivrednih gospodarstava i o istraživanju o 
metodama poljoprivredne proizvodnje, u pogledu popisa obilježja koja treba priku piti u istraživanjima o 
strukturi poljoprivrednih gospodarstava za 2016. (SL L  190, 28.6.2014., str.  8.). 
19  Uredba Komisije (EU) br.  431/2014 оd 24.  travnja 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br.  1099/2008 Europskog 
parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici s  obzirom na provedbu godišnjih statistika o potrošnji energije u 
kućanstvima (SL L  131, 1.5.2014., str.  1.). 
 
7 
 Rane procjene emisija ugljikova dioksida nastalog upotrebom energije trenutačno se 
objavljuju otprilike pet mjeseci nakon završetka referentne godine. Razvijaju se i 
metode za izračun procjena „odozdo prema gore” emisija stakleničkih plinova iz 
različitih oblika prijevoza.  
Postignut je napredak u vezi s razvojem pokazatelja za praćenje ciljeva utvrđenih u 
Bijelo j knjizi o prometu iz 2011.  
Donesena je izmjena zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku20. 
Eurostat je blisko surađivao s Glavnom upravom za regionalnu i urbanu politiku i 
Odborom regija u cilju izrade regionalnog godišnjaka i pripadajuće elektroničke 
verzije, statističkog atlasa.  
Proširena je koordinacija nacionalnih inicijativa za praćenje statistike o pokrovu tla i 
korištenju tla. Time se želi razviti dugoročnu strategiju za istraživanje statistike o 
pokrovu tla i korištenju tla. 
Prioritetno područje II: Metode izrade europske statistike  
1. Upravljanje kvalitetom unutar Europskog statističkog sustava  
Novi krug stručne revizije započeo je 2013. Ukupno 32 zemlje (države članice EU -a 
zajedno s četiri druge članice Europskog udruž enja slobodne trgovine i Europskog 
gospodarskog prostora) i Eurostat sudjeluju u postupku. Svi sudionici postupka 
ispunili su upitnike za samoprocjenu, a tijekom 2014. stručne revizije provedene su u 
Eurostatu i 12 zemalja. Stručna revizija Eurostata, koju  je proveo Europski 
savjetodavni odbor za upravljanje statističkim podacima, dovršena je te je izvješće 
objavljeno.  
Trenutačni rad na usklađivanju okvira osiguranja kvalitete koji se upotrebljavaju u 
Europskom statističkom sustavu i Europskom sustavu sredi šnjih banaka bio je 
usmjeren na instrumente za provedbu i praćenje, posebno na krug stručnih i 
statističkih revizija koje se provode u dotičnim sustavima.  
Rad skupine „Sponzorstvo nad kvalitetom” i provedba njezinih preporuka u pogledu 
izvješćivanja o kval iteti doveli su do razvoja jedinstvene i integrirane strukture 
metapodataka i objave izdanja za 2014. priručnika Europskog statističkog sustava za 
izvješća o kvaliteti. U 2014. Eurostat je počeo planirati provedbu prioritetnog 
područja „kvaliteta” Vizije E uropskog statističkog sustava 2020., u suradnji s 
članovima Europskog statističkog sustava. Dvogodišnja europska konferencija o 
kvaliteti službene statistike održana je u Beču. Razvijen je novi postupak za obradu i 
izvješćivanje o pogreškama pronađenima u objavljenoj statistici, a Eurostat je 2014. 
odobrio njegovu upotrebu.  
2. Utvrđivanje prioriteta i pojednostavljenje  
Okvirom koji je omogućio Europski statistički program zahtijeva se utvrđivanje 
prioriteta u Europskom statističkom sustavu kako bi se osigur alo ostvarenje 
petogodišnjih ciljeva u okviru dostupnih sredstava na nacionalnoj i europskoj razini. 
Eurostat stoga provodi godišnje utvrđivanje prioriteta, uz savjetovanje s korisnicima i 
osobama koje izrađuju statistike. Prioriteti se utvrđuju na temelju  revizije postojećih 
statističkih zahtjeva, kojom se određuju pravni akti koji će se staviti izvan snage, 
                                                            
20  Uredba Komisije (EU) br.  868/2014 od 8. kolovoza 2014. o izmjeni priloga Uredbi (EZ) br.  1059/2003 
Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zaj edničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku 
(NUTS) (SL L  241, 13.8.2014., str. 1.)  
 
8 
 dobrovoljna prikupljanja podataka (na temelju džentlmenskih sporazuma) koja se 
više neće provoditi i područja koja treba smanjiti ili pojednostaviti. Uvođenjem 
„popisa proizvoda” za Europski statistički sustav poboljšao se sustav za utvrđivanje 
prioriteta. Taj je postupak osobito važan u trenutku kada se sredstva smanjuju (u 
Eurostatu i državama članicama) te statistički uredi moraju uložiti velike napo re kako 
bi zadovoljiti rastuću potražnju za statistikom unatoč smanjenju sredstava.  
Započelo se s racionalizacijom i modernizacijom statistike o vodi i šumama. Izmjena 
Uredbe o željezničkom prometu, na temelju koje države članice neće više morati slati 
podatke za određene tablice, predstavljena je zakonodavcu. Poduzete su mjere za 
pojednostavljenje statistike o ribarstvu upotrebom podataka o ulovu koji se šalju u 
okviru zajedničke ribarstvene politike. Uvode se brojne promjene u cilju 
pojednostavljenja polj oprivredne statistike; osmišljava se fleksibilnije istraživanje o 
strukturi poljoprivrednih gospodarstava, koje će se koristiti od 2020. nadalje, te se 
stvaraju veće sinergije između različitih područja poljoprivredne statistike. Podaci o 
cijenama zemljišt a i najma prikupljali su se korištenjem usklađene metodologije. 
Statistički podaci o gradovima koji su se prikupljali u okviru projekta Urban audit 
dodatno su racionalizirani.  
Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje postala je nadl ežna 
za izradu i širenje statistike o politici tržišta rada. Obustavljeno je dobrovoljno 
prikupljanje podataka za godišnji bruto dohodak i troškove rada. Prikupljanje 
podataka za izradu statistike o profesionalnim bolestima pojednostavljeno je, a 
Glavna up rava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje osigurala je 
financijsku potporu za te promjene tijekom četverogodišnjeg razdoblja.  
Započelo se s projektom Statistika jedinstvenog tržišta (SIMSTAT) i 
preoblikovanjem statistike o unutarnjoj trgovini . Tim promjenama željelo se smanjiti 
opterećenje nastalo prikupljanjem podataka te poboljšati kvalitetu podataka.  
Izrađene su i objavljene brojne nove smjernice i objašnjenja, kao način 
racionalizacije potpore predviđene za klasifikacije i standardizirane strukturne 
metapodatke Europskog statističkog sustava.  
Komisija nije dodatno surađivala s trećim zemljama, osim sa zemljama 
kandidatkinjama za pristupanje i zemljama u okviru Europske politike susjedstva.  
3. Višenamjenska statistika i povećanja učinkovitos ti u izradi  
Proces modernizacije europske statistike se nastavio te je Vizija Europskog 
statističkog sustava 2020. donesena na sastanku Odbora Europskog statističkog 
sustava u svibnju 2014. kao središnja strategija za razvoj Europskog statističkog 
sustava u razdoblju do 2020. Tim okvirom utvrđuje se pet prioritetnih područja: 
korisnici, kvaliteta, novi izvori podataka, postupci izrade te širenje i komunikacija. 
Važno postignuće bio je razvoj središnjih projekata modernizacije (projekti provedbe 
vizije Europ skog statističkog sustava) u suradnji s državama članicama. Obuhvaćena 
područja uključuju mrežu razmjene podataka, statističku validaciju, upotrebu novih 
izvora podataka (za administrativne i velike podatke), ključne poslovne projekte 
(modernizacija trgovi nske statistike i stvaranje interoperabilnih poslovnih registara 
unutar Europskog statističkog sustava) i okvire potpore (informacijski modeli i 
norme, kvaliteta, arhitektura poduzeća).  
U okviru provedbe vizije Europskog statističkog sustava, projekt koji se odnosio na 
statistiku jedinstvenog tržišta te je bio usmjeren na razmjenu mikropodataka o 
 
9 
 trgovini unutar EU -a napredovao je prema planu. Studija izvedivosti bila je dovršena, 
a rad na razvoju središnje platforme za podatke započeo je.  
Pripremna faza pr ojekta provedbe vizije Europskog statističkog sustava koji se 
odnosi na Europski sustav interoperabilnih statističkih poslovnih registara dovršena 
je 2013., a projekt mreže suradnje Europskog statističkog sustava u vezi s Europskim 
sustavom interoperabilni h statističkih poslovnih registara pokrenut je 2014.  
Najvažnije postignuće u okviru projekta provedbe vizije Europskog statističkog 
sustava u vezi s validacijom bio je razvoj validacijske sintakse, na temelju koje će 
Eurostat moći razmjenjivati pravila za validaciju s državama članicama te izraditi 
funkcionalne specifikacije za razvoj poboljšanih validacijskih instrumenata.  
Odbor Europskog statističkog sustava objavio je memorandum o velikim podacima 
te je zatim donio Akcijski plan i Plan 1.0 Europskog stat ističkog sustava21. Započelo 
se s razvojem prototipnih aplikacija za upotrebu velikih podataka u službenim 
statistikama u području zdravstvene skrbi, nezaposlenosti i demografije.  
Brojne inicijative za modernizaciju povezane s razvojem društvene i demografs ke 
statistike u nadolazećim godinama trenutačno su u tijeku, poput inicijative za 
integraciju europskih društvenih istraživanja. U 2014. otvoreno je Popisno čvorište 
(Census hub), čime je omogućeno objavljivanje usporedivih i vrlo detaljnih podataka 
o stan ovništvu i stanovanju.  
Eurostat je dovršio drugu fazu projekta o sustavu izrade nacionalnih računa, kojim se 
želi modernizirati lanac izrade statistike za glavna statistička područja povezana s 
nacionalnim računima i platnom bilancom.  
Sklopljen je međunaro dni sporazum kojim je određen standardni format koji će se 
koristiti prilikom razmjene statističkih podataka o nacionalnim računima i platnoj 
bilanci. Taj je sporazum proveden na razini EU -a uvođenjem novog Europskog 
sustava računa (ESA 2010) i šestim izda njem Priručnika za platnu bilancu i stanje 
međunarodnih ulaganja (BPM6). Znatan napredak ostvaren je u provedbi normi, 
uključujući norme za referentne metapodatke, izvješća o kvaliteti, popise kodova, 
razmjenu statističkih podataka i metapodataka (SDMX) te  ostale norme koje se 
koriste u Europskom statističkom sustavu.  
Odbor Europskog statističkog sustava prihvatio je revidiranu verziju smjernica 
Europskog statističkog sustava o sezonskoj prilagodbi i objavljena je službena 
verzija novog softvera za sezonsku  prilagodbu.  
4. Širenje informacija i komunikacija  
Po prvi put ponuđene su brojne nove usluge ( web-usluge, aplikacije i miniaplikacije). 
Najvažnije postignuće bilo je predstavljanje nove Eurostatove internetske stranice u 
prosincu 2014. Poseban naglasak bi o je stavljen na izradu transverzalnih publikacija, 
kao što su dvije vodeće publikacije Europe 2020 indicators  (Pokazatelji za Europu 
2020.)22 i Youth in the EU  (Mladi u EU -u). Internetska stranica Statistics Explained  
(Sve o statistici) proširena je te je uspostavljena nova mreža potpore za europske 
statističke podatke, s 33 centra za potporu koja djeluju na 31 europskom jeziku.  
                                                            
21  http://www.cros -portal.eu/content/papers -big-data-context -official -statistics . 
22  http://ec.europa.eu/eurostat/product?code=KS -EZ-14-001&mode=view . 
 
10 
 Eurostat je istraživačima omogućio pristup četirima dodatnim skupovima 
mikropodataka. Održa ne su rasprave o tehničkoj održivosti razvoja infrastrukture za 
pristup na daljinu radi davanja pristupa visoko povjerljivim zaštićenim datotekama.  
Eurostat je objavio dva priručnika o pokazateljima, Getting messages across using 
indicators  (Prenošenje por uka upotrebom pokazatelja) i Towards a harmonised 
methodology for statistical indicators  (Prema usklađenoj metodologiji za statističke 
pokazatelje).  
Europski savjetodavni odbor za statistiku imao je važnu ulogu u uspostavljanju 
kontakta s akademicima, uključivanju korisnika i stavljanju mikropodataka na 
raspolaganje za istraživanja.  
5. Osposobljavanje, istraživanje i inovacije  
Eurostat je nastavio podupirati i promicati suradnju članova Europskog statističkog 
sustava. Članovi se potiču da dijele znanje,  razmjenjuju ideje o najboljoj praksi i 
inovativne pristupe izradi statistike, da surađuju pri razvoju i provedbi novih 
metodologija te da promiču istraživanje službene statistike. Centri izvrsnosti i razne 
međunarodne inicijative, uključujući vodeće konfe rencije poput Quality 2014  i 
radionicu o velikim podacima u službenoj statistici, imali su osobito važnu ulogu u 
tom području. Prva Konferencija dionika europske statistike u 2014. bila je dobar 
primjer jačanja veza s akademskom zajednicom i važnosti dioni ka. 
Znatan napredak postignut je u odnosu na Europski diplomski studij službene 
statistike. Planirana studija izvedivosti sada je u tijeku. Odbor Europskog statističkog 
sustava prihvatio je koncept Europskog diplomskog studija službene statistike, 
predlože ni okvir upravljanja za program i stvaranje odbora za Europski diplomski 
studij službene statistike.  
Prioritetno područje III: Partnerstvo  
1. Partnerstvo s Europskim statističkim sustavom i šire  
Politički sporazum u vezi s prijedlogom izmjene Uredbe (EZ) b r. 223/2009 o 
europskoj statistici postignut je u prosincu 2014. Dana 19. svibnja 2015. izmijenjena 
Uredba23 objavljena je u Službenom listu.  
Uvedena su brojna poboljšanja u upravljačkoj strukturi Europskog statističkog 
sustava: Odbor Europskog statističkog  sustava postao je glavni odbor, osnovan je 
Europski statistički forum radi poboljšanja suradnje između Europskog statističkog 
sustava i Europskog sustava središnjih banaka.  
Sveukupne procjene statističkih sustava država kandidatkinja, potencijalnih 
kandid atkinja i istočnih zemalja Europske politike susjedstva korištene su za 
pripremu strategija suradnje za razdoblje 2014. – 2020. Strategija za statističku 
suradnju te Strategija za statističku suradnju u okviru Europskih instrumenata za 
susjedstvo (ENI) za i stočne zemlje za razdoblje 2014. – 2020. okviri su za razvoj 
održivih i pouzdanih statističkih sustava. U kontekstu pregovora o proširenju ciljevi 
su provedba pravne stečevine i integracija u Europski statistički sustav. U okviru 
Europske politike susjedst va za istočne zemlje suradnjom se želi izgraditi kapacitete i 
pružiti pravodobne i pouzdane podatke u vezi s pridruživanjem i detaljnim i 
sveobuhvatnim sporazumima o slobodnoj trgovini. Suradnja sa južnim zemljama u 
                                                            
23 Uredba (EU) 2015/759 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) 
br. 223/2009 o europskoj statistici (SL L  123, 19.5.2015., str.  90.). 
 
11 
 okviru Europske politike susjedstva bila  je usmjerena na razvoj statističkog kodeksa 
prakse za te zemlje, na temelju Kodeksa prakse europske statistike. Eurostat je 
osmislio panafrički program za statističku suradnju, a suradnja sa zemljama 
klasificiranima kao zemlje s visokim dohotkom nastavila  se u obliku razmjene 
informacija i znanja.  
3. VAŽNOST  
Europski statistički program i dalje je važan jer njegovi ciljevi i dalje odgovaraju 
potrebama EU -a. 
Programom se ispunjavaju potrebe različitih kategorija korisnika, što je vidljivo iz 
nekoliko pokaza telja:  
 broj korisnika internetske stranice povećao se 2013. i 2014.,  
 broj pristupa podacima koje je Eurostat objavio te broj preuzetih publikacija 
povećali su se 2013. i 2014.,  
 učestalost spominjanja Eurostata na internetu stalno raste,  
 razina zadovoljstva  korisnika ostala je visoka, što je vidljivo iz rezultata 
istraživanja o zadovoljstvu korisnika,  
 Europski savjetodavni odbor za statistiku dao je sveukupno pozitivna mišljenja 
u svojoj procjeni programa rada za 2013. i 2014., iako je rečeno da neke 
zabrinu tosti treba uzeti u obzir u budućnosti,  
 zahvaljujući novoj Uredbi Komisije povećao se broj zahtjeva istraživača za 
pristup skupovima mikropodataka,  
 broj korisničkih zahtjeva upućenih Eurostatovoj potpori za podatke i 
metodologiju povećao se i  
 uveden je niz  novih metoda za objavljivanje podataka kako bi Eurostatova 
internetska stranica bila učinkovitija i pristupačnija korisnicima.  
Europskim statističkim programom pridonosi se oblikovanju politika u prioritetnim 
područjima. Eurostat je redovito komunicirao s  ostalim glavnim upravama Europske 
komisije kako bi bio obaviješten o njihovim potrebama te kako bi mogao pridonijeti 
oblikovanju politika u prioritetnim područjima. Omogućene informacije u vezi s tim 
politikama bile su priopćene javnosti i glavnim institu cionalnim akterima, 
Europskom parlamentu i Vijeću.  
Eurostat je započeo izradu publikacije o politikama strategije Europa 2020., prve u 
nizu godišnjih publikacija sa statističkim analizama povezanima s glavnim političkim 
okvirima Europske Komisije ili drugi m pitanjima od društvene važnosti.  
Broj parlamentarnih pitanja o Eurostatovoj statistici ostao je na visokoj razini, a 
posebno velik broj pitanja odnosio se na statistiku povezanu s financijskom krizom. 
Omogućavanjem podataka i niza pokazatelja Eurostat je  značajno pridonio 
Europskom semestru.  
Konačno, Europskim statističkim programom pridonosi se i preispitivanju statističkih 
prioriteta putem zakonodavstva ili utvrđivanjem negativnih prioriteta. Tri uredbe 
koje su uključivale utvrđivanje prioriteta bile su  donesene ili predložene, jedan 
prijedlog je povučen i dvije procjene učinka novih zakonodavnih mjera izvršene su 
 
12 
 ili započete. Sastavljen je popis s otprilike 40 negativnih prioriteta te je stavljen u 
upotrebu, osiguravajući da europska statistika ostane važna. Velik broj zaposlenika 
Eurostata preraspodijeljen je u 2013. i 2014., kako bi se uzeli u obzir novi prioriteti.  
4. UČINKOVITOST  
Eurostat je učinkovito upotrebljavao svoje resurse, financijske i ljudske.  
Izvršenje proračuna u 2013. i 2014. premašilo je ciljeve utvrđene u planovima 
upravljanja, a razina sudjelovanja u projektima koji se financiraju iz bespovratnih 
sredstava EU -a bila je dobra te su za svaku državu članicu barem jednom dodijeljena 
bespovratna sredstva koja omogućuje Eurostat.  
Produktivnost je porasla unatoč smanjenju ljudskih resursa. Količina podataka koju 
Eurostat objavljuje znatno se povećala, iako se ukupni broj zaposlenika neznatno 
smanjio.  
5. DODANA VRIJEDNOST EU-A 
Europskim statističkim programom podupire se stalno pobol jšanje kvalitete statistika 
korištenih za pregled strategije Europa 2020., razvoj i vrednovanje vodećih 
inicijativa te EU -ovo praćenje nacionalnih politika (posebno kroz Pakt o stabilnosti i 
rastu, postupak zbog makroekonomskih neravnoteža i Europski semes tar). Njime se 
nastoji poboljšati važnost i usporedivost statistike te smanjiti vrijeme koje protekne 
između referentnog razdoblja i objavljivanja statistike. Europski statistički program 
glavni je instrument EU -a za pružanje financijske potpore nacionalni m statističkim 
tijelima, za izradu statistike, razvoj novih statistika i provedbu novih metodologija, 
klasifikacija i normi. Poboljšanje kvalitete statistike koju izrađuje Eurostat vidljivo je 
iz povećanja razine zadovoljstva korisnika ukupnom kvalitetom i  usporedivosti 
objavljenih podataka te brzinom kojom se prikupljaju i stavljaju na raspolaganje 
javnosti. Programom se podupire i razvoj novih metoda izrade statistike, čime će se 
povećati učinkovitost i smanjiti administrativno opterećenje poduzeća i poje dinaca. 
Europski statistički program omogućio je stoga te i dalje omogućuje jasnu „dodanu 
vrijednost EU -a”. To vrijedi za sve glavne ciljeve Europskog statističkog programa, a 
osobito je vidljivo u nekim statističkim područjima i projektima, kako je navede no u 
sljedećim odjeljcima.  
Za ciljeve 1 i 4,  europska statistika ima jasan transnacionalni karakter.  Kada je riječ o 
razvoju, izradi i širenju europske statistike, koji se provode u okviru Europskog 
statističkog programa, na razini EU -a mogu se postići pun o bolji rezultati nego što ih 
mogu ostvariti države članice. Komisija stoga upravlja tim postupkom na razini EU -a 
na temelju pravnog akta Europske unije. Samo Komisija može koordinirati potrebnu 
normizaciju statističkih podataka na europskoj razini u svim statističkim područjima 
obuhvaćenima Europskim statističkim programom, dok države članice mogu 
prikupljati podatke.  
Dodana vrijednost sudjelovanja EU -a omogućuje usmjeravanje statističkih aktivnosti 
na politike EU -a i pitanja važna za Europski statistički sustav u cjelini. Osim toga, 
njome se pridonosi djelotvornom korištenju resursa i pomaže nacionalnim tijelima da 
bolje ispunjavaju svoju ulogu jer možda u protivnom ne bi imali kapacitete za to, 
npr. u pogledu utvrđivanja prioriteta, normizacije i metodolo škog razvoja.  
 
13 
 Neki jasni primjeri toga iz prve dvije godine Europskog statističkog programa 
uključuju: statistiku državnih financija, statistiku o cestovnom prijevozu tereta, 
mreže suradnje Europskog statističkog sustava, geografsku statistiku, 
računovodst vene standarde europskog javnog sektora, istraživanje statistike o 
pokrovu tla i korištenju tla, statistiku o jedinstvenom tržištu, registar EuroGroups, 
popisno čvorište i društvene pokazatelje za politike EU -a. 
Za ciljeve 2 i 3 , provedba Eurostatova plana  za reformu metoda izrade europske 
statistike i definicija nove strategije u okviru Vizije Europskog statističkog sustava 
2020. imaju učinak na pristupe koji se koriste unutar Europskog statističkog sustava.  
Taj postupak modernizacije udaljava se od tradic ionalnog načina izrade statistike 
temeljenog na mnogobrojnim usporednim postupcima, u svakoj državi i na svakom 
području zasebno, koji više nije prikladan za Eurostat ili nacionalne statističke urede 
koji djeluju unutar Europskog statističkog sustava. Stra tegijom Europskog 
statističkog sustava počeo se stvarati sustav službene europske statistike, u kojem je 
porasla sveukupna produktivnost, boljom koordinacijom rada koji obavljaju 
statistički uredi kako bi se izbjeglo udvostručavanje i u postupnosti iskoris tile 
potencijalne sinergije.  
6. DOSLJEDNOST  
U 2013. i 2014., Europski statistički program bio je dobro usklađen s drugim 
inicijativama EU -a u istom području, ostalim Eurostatovim programima kao što su 
program za modernizaciju europskih statistika o poduzeć ima i trgovini24, i 
statističkim podacima koje izrađuju ostale glavne uprave Komisije.  
Modernizacija europske statistike o poduzećima i trgovini (program povezan s 
potrošnjom u području poslovne statistike) trajala je do kraja 2013. U članku  3. 
Europskog st atističkog programa navodi se međutim da njime nisu obuhvaćene 
mjere predviđene modernizacijom programa europske statistike o poduzećima i 
trgovini. Najvažnija ostvarenja tog programa bile su metodološke preporuke za široki 
spektar područja povezanih sa st atistikom o poduzećima i trgovini. Kao nastavak tog 
programa i dio Europskog statističkog programa, Eurostat je pokrenuo temeljitu 
reviziju i integraciju poslovne statistike putem zajedničkog pravnog okvira, Okvirne 
uredbe o integriranju poslovnih statisti ka. 
Odnos između Europskog statističkog programa i drugih programa Komisije koji 
uključuju izradu statistike utvrđen je u Odluci Komisije o Eurostatu,25 u kojoj se 
navodi razlika između europske statistike i drugih statistika. Osim toga, odlukom se 
utvrđuju  Eurostatove odgovornosti i njegova prava pristupa administrativnim 
evidencijama.  
7. PREPORUKE  
Obratiti posebnu pozornost na ciljeve kod kojih se naišlo na probleme  
Iako provedba Europskog statističkog programa napreduje dobro, preporučljivo je 
usmjeriti s e na područja u kojima su se pojavili ograničeni problemi, kako bi se 
                                                            
24  Odluka br.  1297/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o Programu za modernizaciju 
europskih statistika o poduzećima i trgovini (MEETS ) (SL L  340, 19.12.2008., str.  76.). 
25  Odluka Komisije 2012/504/EU od 17. rujna 2012. o Eurostatu (SL L  251, 18.9.2012., str.  49.). 
 
14 
 ostalo na putu prema ispunjenju svih ciljeva. Rezultati usmjeravanja napora bit će 
vidljivi u godišnjem praćenju aktivnosti.  
Osigurati dostatna sredstva za održavanje potrebne razine ula ganja za modernizaciju 
izrade europske statistike  
Kako bi nacionalni zavodi za statistiku mogli aktivno sudjelovati u projektima 
osmišljenima u cilju modernizacije izrade europske statistike i primijeniti njihove 
rezultate u trenutku kad se sredstva smanju ju te istodobno osigurati redovitu izradu 
statistike, potrebno je uložiti više sredstava u Europski statistički sustav. Proces 
modernizacije izrade statistike nudi način rješavanja problema ograničenih ili sve 
manjih sredstava, ali sam po sebi zahtijeva po četno ulaganje u cilju postizanja 
napretka željenom brzinom i jamčenja dugoročne održivosti sustava.  
Utvrditi i na razini EU -a provesti projekte kojima se može maksimizirati dodana 
vrijednost EU -a 
Registar EuroGroups, projekt Statistika jedinstvenog tržišt a (SIMSTAT) i popisno 
čvorište samo su neki od primjera projekata koji su imali koristi od povećane 
suradnje između Eurostata i nacionalnih zavoda za statistiku, koja je omogućena 
putem suradničkih pristupa poput mreže suradnje Europskog statističkog susta va, te 
kao dio projekata provedbe vizije Europskog statističkog sustava. Rad na provedbi 
vizije Europskog statističkog sustava 2020. također ima važnu ulogu u 
maksimiziranju dodane vrijednosti EU -a.