HR ECB -PUBLIC  
 
MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 6. travnja 2018.  
o izmjenama i dopunama  Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci  i dopuni Zakona o državnom uredu 
za reviziju  
(CON/2018/ 17) 
 
Uvod i pravna  osnova  
Europska središnja banka (ESB) zaprimila je zahtjev u ime  Predsjednika Hrvatskog sabora za davanje 
mišljenja o dva Prijedloga zakona predloženih od strane jednog zastupnika u Hrvatskom saboru, koji se 
odnose na i. Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci  („Prijedlog 
zakona“ ) i ii. Prijedlog Zakona o dopuni Zakona o Državnom uredu za reviziju („Prijedlog zakona o 
Državnom uredu za reviziju “) (dalje u tekstu pod zajedničkim nazivom: „Prijedlozi zakona“ ). 
Nadležnost ESB -a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije i trećoj alineji članka 2. stavka 1. Odluke Vijeća 98/415/EZ1 jer 
se Prijedlozi zakona odnose na Hrvatsku narodnu banku (HNB).  U skladu s prvom rečenicom članka 17. 
stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke, Upravno vijeće donijelo je ovo mišljenje.  
 
1.  Svrha Prijedloga zakona  
1.1. Revizija poslovanja HNB -a od strane Državnog ureda za reviziju  
1.1.1 . Prijedlog  zakona o Državnom uredu za reviziju propisuje da će Državni ured za reviziju obavljati 
reviziju  poslovanja HNB -a, a što predstavlja novu zadaću Državnog ureda za reviziju. U tom 
pogledu, Prijedlog zakona o Državnom uredu za reviziju određuje da Državni ured za re viziju 
najmanje jednom godišnje obavlja reviziju godišnjih financijskih izvješća i zakonitosti cjelokupnog 
poslovanja HNB -a prema zakonu kojim se uređuje revizija financijskih izvješća, Međunarodnim 
standardima revizije i  Međunarodnim računovodstvenim standardima za stalne korisnike sredstava 
državnog proračuna Republike Hrvatske kao i one koji to mogu postati  
1.1.2 . Prijedlog zakona propisuje da će Državni ured za reviziju obavljati reviziju učinkovitosti poslovanja 
HNB -a u skladu s propisima kojima je uređen način rada Državnog ur eda za reviziju i propisima 
Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (dalje u tekstu: „Zakon o HNB -u“). Prijedlog zakona određuje da 
ova revizija obuhvaća sljedeće stavke za koje se navodi da su povezane s bilancom  HNB -a, 
uključujući: i.  potraživanja HNB -a po danim kreditima i po ulaganjima u vrijednosne papire u 
hrvatskim kunama (HRK)  i devizama; ii.  potraživanja HNB -a po oročenim deviznim depozitima i 
vrijednosnim papirima u inozemnim bankama; iii.  obveze HNB -a za uzete devizne kredite kod 
                                                 
1  Odluka Vijeća 98/415/EZ od 29. lipnja 1998. o savjetovanju nacionalnih tijela s Europskom središnjom bankom u 
pogledu nacrta propisa (SL L 189, 3.7.1998., str. 42.).  
ECB -PUBLIC  
2 inozemnih komercijalnih i središnjih banaka kao i od međunarod nih financijskih institucija; iv.  
reviziju financijskog i materijalnog pos lovanja HNB -a prema M eđunarodnim financijskim 
standardima, Međunarodnim računovodstvenim standardima kao i Međunarodnim standardima 
financijskog izvješćivanja; v.  formiranje prihoda i rashoda HNB -a, formiranje računa dobiti i 
gubitaka, raspodjelu dobiti i pričuve HNB -a, temeljni kapital HNB -a i doznačivanje viška dobit i u 
proračun Republike Hrvatske; vi.  uvid u metodologiju formiranja tečaja stranih valuta; vii. 
poslovanje s gotovim novcem i  vrijednosnicama u trezorima HNB -a, hrvatskih banaka, u 
Financijskoj agenciji  (FINA -i) te u Hrvatskom novčarskom zavodu,  uključujući politiku izrade 
novčanica u HNB -u i ukupnu cijene koštanja novčanica; viii. poslove nabave u HNB -u; ix. investicije 
HNB -a, uključujući  zgrade i poslovne prostorije;  x. nadzor (supervizija) banaka od strane HNB -a 
uključujući zakonitost i  učestalost nadzora v elikih i malih banaka od strane HNB -a; xi. domaći 
međunarodni platni promet  u HNB -u uključujući Hrvatski sustav  velikih plaćanja  (HSVP) ; Nacionalni 
klirinški sustav (NKS), HNB kao dio sustava TARGET2 (Transeuropski automatizirani sustav 
ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu) i sustav EUR -NKS kojim se 
obrađuju platne transakcije “SEPA” (Single Eur opean Payment System) u valuti EUR; xii. statistiku 
HNB -a; i xiii.  zakonitost i  politiku zapošljavanja HNB -a. Prijedlog zakona nadalje određuje da 
Državni ured za reviziju može ocj enjivati ostale postupke i poslove koje smatra relevantnim za 
potrebe izrade izvješća o poslovanju HNB -a te da će HNB  javno objaviti njegova izvješća  o 
obavljenoj reviziji .  
1.1.3 . Prijedlog zakona propisuje  da u okviru obavljanja ove revizije poslovanja Državni ured za reviziju 
neće ocjenjivati aktivnosti koje se odnose na ostvarivanje ciljeva i izvršavanje zadataka utvrđenih 
Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, Statutom Europskog sustava središnjih banaka i ESB -a 
(dalje u tekstu: „Statut ESSB -a“) i Zakonom o HNB -u. 
1.1.4. Prijedlog zakona propisuje  da je HNB obvezan ovlaštenom državnom revizoru staviti na uvid 
povjerljive podatke iz članka 37. Statuta ESSB- a, u skladu s pravilima Europskog sustava 
središnjih banaka (ESSB)  za potrebe obavljanja revizije.  Podaci navedeni u toj dokumentaciji, 
isprave, izvješća evidencije i druge informacije ne mogu se koristiti za izradu izvj ešća o obavljenoj 
reviziji. Državni ured za reviziju mora osigurati povjerljivost informacija i dokumentacije u mjeri u 
kojoj HNB primjenjuje odredbe o poslovnoj tajni.  
1.1.5 . Prijedlog zakona određuje da bez obzira na odredbe propisa kojima je uređen nači n rada Državnog 
ureda za reviziju, Državni ured za reviziju nema ovlasti za predlaganje razrješenja  članova Savjeta 
Hrvatske narodne banke (Savjet HNB -a) odnosno ne može naložiti bilo koju radnju koja bi dovela u 
pitanje načelo institucionalne, funkcionalne, osobne i financijske neovisnosti HNB -a. 
1.1.6 . Prijedlog zakona o D ržavnom uredu za reviziju propisuje da pored Državnog ureda za reviziju, 
reviziju g odišnjih izvješća HNB -a mogu obavljati i nezavisni vanjski revizori koje bira Odbor za 
financije i državni proračun Hrvatskog sabora. Revizija koju obavlja Državni ured za reviziju u 
potpunosti je odvojena od revizije koju obavljaju neovisni vanjski revizori izabrani u skladu sa 
Zakonom o HNB -u.  
1.1.7 . Prijedlog zakona o Državnom uredu za reviziju propisuje da HNB može javno objaviti financijska 
izvješća o svom poslovanju kao i druga izvješća od javnog interesa u Hrvatskoj  u okviru svojih 
zakonskih nadležnosti .  
ECB -PUBLIC  
3 1.2. Obveze izvješćivanja HNB -a u odnosu na Hrvatski sabor  
Prijedlog zakona obvezuje HNB da Hrvatskom saboru podnosi polugodišnju informaciju o 
financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi m onetarne politike za prvih šest 
mjeseci u tekućoj godini do 30.  rujna, a za drugih šest mjeseci u sljedećoj godini do 30. ožujka te 
da Hrvatskom saboru podnosi redovito godišnje izvješće o svom radu i poslovanju do 1. lipnja 
svake godine. O svim takvim izv ješćima Hrvatski sabor zauzeti će stajalište glasanjem.  
1.3.  Imenovanje članova Savjeta HNB -a 
1.3.1 . Prijedlog zakona propisuje da se Savjet HNB -a sastoji od ukupno devet članova od kojih su pet 
zaposlenici HNB -a uključujući guvernera i najviše četiri viceguvernera, te četiri vanjska člana. 
Guverner je predsjednik Savjeta HNB -a. Guverner na početku svog mandata imenuje zamjenika 
guvernera iz redova viceguvernera, koji ga zamjenjuje u slučaju nemogućnosti ispunjenja dužnosti.  
1.3.2 . Prijedlog zakona prop isuje da čl anove Savjeta HNB -a, tj. guvernera, dva ili najviše četiri 
viceguvernera i vanjske članove imenuje Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i 
upravne poslove najmanje tri mjeseca prije isteka mandata na koji su imenovani . Odbor uz ima u  
obzir  mišljenje Odbora za financije i državni proračun. Prijedlog zakona nadalje propisuje da 
guvernera HNB -a imenuje Hrvatski sabor na prijedlog predsjednika Republike Hrvatske, a dva do 
najviše četiri viceguvernera bira i imenuje Hrvatski sabor na prijedlog predsjednika Republike 
Hrvatske nakon pribavljenog mišljenja Odbora za financije i državni proračun.  
1.3.3 . Prijedlog zakona propisuje da kandidat za guvernera ili viceguvernera mora ispunjavati sljedeće 
uvjete: (1) mora biti hrvatski državljanin; (2) ne smije biti kažnjavan niti pod istragom; (3) mora biti 
potpuno fizički i psihički zdrav za obavljanje funkcije guvernera;  (4) mora imati visokoškolsko 
obrazovanje ekonomskog smjera i posjedovati visokostručna bankovna i financijska znanja i 
profesi onalne kompetencije za oba vljanje dužnosti guvernera; (5) mora imati organizacijske 
sposobnosti te sposobnosti rukovođenja i upravljanja kao i razvijen smisao za timski rad; (6) mora 
imati najmanje desetogodišnje radno iskustvo u bankarstvu ili poslovnim f inancijama u bankama, 
državnim i/ili znanstvenim institucijama i (7) mora imati jasnu viziju razvoja hrvatskog monetarnog i 
financi jskog sustava i biti dobro upućen u stanje u hrvatskom bankarstvu.  
1.3.4 . Prijedlog zakona propisuje da je kandidat za guvernera ili viceguvernera HNB -a dužan pred 
nadležnim Odborom za financije i državni proračun Hrvatskog sabora predstaviti program rada 
HNB -a za naredni mandat za koji je kandidiran. Članovi Odbora za financije i državni proračun 
nakon konzultacija, izlaganja i predstavljanja kandidata, glasanjem se izjašnjavaju o 
sposobnostima i kompetencijama kandidat a za guvernera ili viceguvernera.  
1.3.5 . Prijedlog zakona propisuje da guverner i viceguverneri zasnivaju radni odnos u HNB -u s punim 
radnim vremenom na neodređeno vrijeme.  
1.3.6 . Prijedlog zakona propisuje da vanjske članove Savjeta HNB -a bira Hrvatski sabor iz različitih 
sastavnica hrvatskog poslovnog i društvenog života (industrije, poslodavaca, akademske 
zajednice, udruga za zaštitu potrošača, itd.) s profesionalnim iskustvom na području gospodarstva i 
financija.  
1.3.7 . Prijedlog zakona propisuje da se članovi Savjeta HNB -a imenuju na razdoblje od šest godina sa 
samo jednom mogućnošću ponovnog izbora. Nitko od članova Savjeta HNB -a ne može biti na 
ECB -PUBLIC  
4 dužnosti  člana Savjeta HNB -a više od dva mandata. U slučaju da članu Savjeta HNB -a prestane 
funkcija prije isteka mandata na koji je izabran, bira se novi član samo na razdoblje do isteka 
mandata člana kome je funkcija prestala.  
1.4. Zaposlenici HNB -a  
Prijedlog zakona propisuje da je u HNB -u za prijem u radni odnos, sklapanje ugovora o radu sa 
zaposlenicima kao i izbor zaposlenika za rukovodeća radna mjesta sa posebnim ovlaštenjima i 
odgovornostima odgovoran guverner HNB -a nakon provedenog javnog natječ aja. Zaposlenici na 
svim razinama rukovodećih radnih mjesta u HNB -u podliježu ponovnom izboru svake četvrte 
godine na temelju javnog natječaja. Zaposlenici HNB -a mogu biti isključivo hrvatski državljani . 
1.5.  Otkup vrijednosnih papira na sekundarnom tržištu od strane HNB -a 
Prijedlog zakona ovlašćuje HNB da u posebnim situacijama i s ciljem ostvarenja financijske 
stabilnosti i drugih ciljeva monetarno kreditne politike na sekundarnom financijskom tržištu  izravno  
od kreditnih institucija  otkupljuje vrijednosne papire čiji je emitent Republika Hrvatska odnosno 
jedinice lokalne samouprave.  
1.6. Devizno poslovanje HNB -a 
Prijedlog zakona propisuje da HNB prati, izrađuje, primjenjuje i nadzire regulatorne mjere iz 
područja deviznog poslovanja kreditnih institucija i ovlaštenih mjenjača te obavlja i uređuje devizno 
poslovanje u zemlji i u odnosima s inozemstvom prema odredbama Zakona o HNB -u i odredbama 
Zakona kojim se uređuje devizno poslovanje u Republici Hrvatskoj. U tom pogledu, devizni poslovi 
HNB -a obuhvaćaju: (1) poslove pro vođenja devizne politike zemlje;  (2) poslove na deviznom 
tržištu , formiranje deviznih tečajeva stranih valuta i  tečaja domaće valute i javna objava tečajeva 
domaće valute svakog dana; (3) poslove platnog prometa s inozemstvom; (4) upravljanje 
međunarodnim rezervama likvidnosti Republike Hrvatske; (5) kreditne odnose s inozemstvom, 
uključujući politiku zaduživanja u inozemstvu, upravljanje deviznim dugom, kupnju i prodaju  
deviznih dugova i potraživanja i  swap aranžmane; (6) odnose s međunarodnim financijskim 
institucijama (Međunarodni monetarni fond, Svjetska banka, ESB, Banka za međunarodne namire i 
razvojne banke; (7) odnose s Europskom unijom, organima i organizacijama Europske unije; 
(8) bilateralne aranžmane HNB -a s inozemstvom; (9) korespondentske, kontokorentne odnose s 
inozemnim bankama i financijskim institucijama; (10) kontrolu dijela deviznog poslovanja kreditnih 
institucija; i (11) upravljanje rizicima HNB -a u odnosima s inozemstvom.  
1.7.  Kapital, pričuve i raspodjela dobiti i pokrivanje gubitka HNB -a  
1.7.1 . Prijedlog zakona pojašnjava da je temeljni kapital HNB -a koji iznosi 2.500.000.000 kuna, uplatila 
Republika Hrvatsk a. 
1.7.2 . Prijedlog zakona propisuje da opće pričuve HNB -a mogu biti najviše u visini dvostrukog iznosa  
temeljnog kapitala.  Posebne pričuve formirane radi identificiranih gubitaka mogu biti u visini do 
iznosa temeljnog kapitala HNB -a.  
1.7.3 . U pogledu raspoređivanja dobiti i pokrivanja gubitaka HNB -a, prijedlog zakona propisuje da se 
dobit u  poslovanju HNB -a raspoređuje u opće i posebne pričuve t e u korist državnog proračuna 
Republike Hrvatske.  Raspoređivanje dobiti u poslovanju u opće i posebne pričuve obavlja se u 
iznosu do maksimalno određene visine općih i posebnih pričuva, koji određuje Savjet HNB -a. 
ECB -PUBLIC  
5 Ostatak dobiti u poslovanju nakon raspoređivanja u opće i posebne pričuve izvanredni je prihod 
držav nog proračuna Republike Hrvatske. HNB pokriva gubitak u poslovanju najprije iz općih 
pričuva.  Svaki gubitak u poslovanju HNB -a koji nije moguće pokriti iz općih pričuva pokriva se iz 
posebnih pričuva, a ako ga nije moguće pokriti niti iz posebnih pričuva pokriva se iz temeljnog 
kapitala, a zatim na teret sredstava državnog proračuna Republike Hrvatske. HNB prenosi ostatak 
dobiti u poslovanju u korist državnog proračuna u roku od osam dana od dana dostavljanja 
Hrvatskom saboru godišnjeg financijskog izvješća i izvješća o svom radu u prethodnoj godini. HNB 
može formirati zasebni poslovni fond radi pr ibavljanja stvari i  prava koja čine materijalnu i/ili 
financijsku imovinu , kao i za osnivanje specijaliziranih financijskih organizacija.  
1.8. Određena prava HNB -a nad kreditnim institucijama  
1.8.1 . Prijedlog zakona propisuje da se kreditna institucija smatra nelikvidnom ako nije u roku dospijeća 
izmirila i/ili ispunila svoje zakonske i /ili ugovorne obveze u zemlji i/ ili prema inozemstvu ili je  tu 
obvezu umjesto nje izvršila druga osoba po osnovu jamstva ili garancije. HNB može propisati 
pobliže uvjete z a utvrđivanje nelikvidnosti kreditnih institucija.  
1.8.2 . Prijedlog zakona zabranjuje nelikvidnoj kreditnoj institucija obavljanje plaćanja na teret svojih 
računa i odobravanje kredita, davanje garancija, jamstava ili stvaranje novih novčanih obveza,  a 
nelikvidnoj kreditnoj instituciji ovlaštena pravna osoba ili organizacija za platni promet ne može 
izvršavati naloge za plaćanje osim po osnovi štednih uloga i tekućih računa građana u domaćoj 
valuti i deviznih štednih uloga i deviznih računa građana. A ko se u okviru supervizije odnosno 
kontrole kreditne institucije utvrdi da je kreditna institucija postupila suprotno određenim 
odredbama Zakona o HNB -u, HNB je ovlašten kreditnu instituciju proglasiti nelikvidnom i poduzeti  
mjere prema toj kreditnoj insti tuciji kao i prema određenim članovima uprave te kreditne institucije. 
Mjere koje se poduzimaju prema nelikvidnoj kreditnoj instituciji te kreditnoj instituciji koja krši 
odredbe Zakona o kreditnim institucijama2 uključuju: (1) obustavu kreditiranja u traj anju od 15 do 
60 dana; (2) obustavu plaćanja prema inozemstvu u trajanju od 15 do 60 dana, osim plaćanja po  
dospjelim inozemnim kreditima i  konvencijskim obvezama prema inozemstvu, garancijama i 
otvorenim akrediti vima ; (3) ograničenje zaduženja u inozemstv u u t rajanju od 30 do 60 dana; i 
(4) obustavu kupnje vrijednosnih papira i kreditiranja u trajanju od 10 do 30 dana. Ove mjer e i rok 
njihova trajanja izriče guverner HNB -a. 
1.9. Obveza izražavanja i ispunjenja svih novčanih obveza u Hrvatskoj u kunama  
1.9.1 . Prijedlog zakona propisuje da se sve ugovor om zaključene novčane obveze u R epublici Hrvatskoj 
izražavaju i ispunjavaju u kunama osim ako zakonom nije drugačije određeno.  
1.9.2 . Prijedlog zakona propisuje da ugovorne strane mogu otkloniti rizike stvarne promjene vrijednosti 
novca u kojem je novčana obveza izražena do kojih bi moglo doći nakon zaključenja ugovora, a 
prije dospijeća novčane obveze zaključivanjem odgovarajućih zaštit nih monetarnih klauzula, kako 
bi se zaštitile protiv rizika promjene vrijednosti novčanih obveza u razdoblju između zaključenja i  
ispunjenja ugovora koji za predmet imaju ispunjenje odnosno isplatu neke novčane obveze. 
Hrvatska kreditna institucija može s korisnikom kredita ugovoriti primjenu zaštitne monetarne 
                                                 
2  Zakon o kreditnim institucijama (Narodne novine br. 159/13, 19/15 i 102/15).  
ECB -PUBLIC  
6 klauzule ili klauzule o promjenjivoj efektivnoj kamatnoj stopi; zabranjeno je istovremeno ugovaranje 
zaštitne klauzule i klauzule o promjenjivoj efektivnoj stopi u ugovoru o kreditu. Zaštitne monetar ne 
odnosno valutne klauzule mogu se ugovoriti samo ako je novčana obveza čija se vrijednost 
osigurava vezana uz kretanje neke svjetske valute, a tu je valutu u vrsti i količini  kreditna institucija 
dužna imati u depozitu ili izvorima sredstava u pasivi svoje bilance stanja za cijele vrijeme trajanja 
ugovornog odnosa.  
1.9.3 . Prijedlog zakona propisuje da ako kreditna institucija namjerava odobriti kredit klijent ima u domaćoj 
valuti a vezati g a pri tome za tečaj neke druge valute, obvezna je prethodno pribaviti mišljenje 
HNB -a i Vijeća za financijsku stabilnost.  
 
2. Opće napomene  
2.1. Iako države članice s odstupanjem, uključujući Hrvatsku, još ne sudjeluju trećoj fazi gospodarske i 
monetarne unije, imaju pravnu obvezu prilagoditi svoje nacionalno zakonodavstvo, uključujući 
statute o svojim nacionalnim središnjim bankama na način da se osigur a usklađenost  s Ugovorom i 
Statutom ESSB- a3. Svaka zakonodavna reforma u takvoj državi članici trebala bi imati za cilj da 
postupno dostigne usklađenost  sa standardima Eurosustava4 
2.2. ESB podsjeća da je prethodno izda o Mišljenja CON/2016/33 i CON/2016/52 u odnosu na 
zakonodavna savjetovanja od strane hrvatskih tijela o zakonodavnim inicijativama koje se odnose 
na određena pitanja koja se razmatraju u ovom mišljenju, uključujući reviziju HNB -a od strane 
Državnog ureda za reviziju, dužnost izvješćivanj a HNB -a u odnosu na Hrvatski sabor i smanjenje 
broja mandata guvernera HNB -a i drugih članova S avjeta HNB -a. 
 
3. Posebne napomene  
3.1.  Revizija HNB -a od strane Državnog ureda za reviziju  
3.1.1 . Kako je ESB već ranije primijetio5, načelo institucionalne neovisnosti iz članka 130. Ugovora i 
članka 7. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke ukazuje na to 
da izvršavanje ovlasti i obavljanje zadaća i dužnosti koje su dodijeljene središnjim bankama ne 
smije biti podvrgnuto vanjsk im uputama ili utjecaju izvršne vlasti. Posebno, ako je poslovanje 
nacionalne središnje banke (NSB) predmet kontrole državnog ureda za reviziju ili sličnog tijela 
nadležnog za kontrolu korištenja javnih financija, opseg kontrole (a) treba biti jasno utvrđe n 
pravnim okvirom; (b) treba biti bez utjecaja na poslove ispitivanja svih poslovnih knjiga i računa 
NSB- a6 od strane neovisnog vanjskog revizora te mora biti u skladu s načelom institucionalne 
neovisnosti; (c) treba biti u skladu sa zabranom davanja uputa NSB-u i njezinim tijelima nadležnim 
                                                 
3  Članak 131. Ugovora.  
4  Vidi stavak 3.4. Mišljenja ESB -a CON/2008/34, stavak 2.1. Mišljenja ESB -a CON/2017/17. Sva mišljenja objavljuju 
se na mrežnim stranicama ESB -a www.ecb.europa.eu.  
5  Vidi stavak 2.1.1.  Mišljenja CON/2016/33 i  stavak 3.1.1. Mišljenja CON/2016/52.  
6  Vidi članak 61. Zakona o HNB -u za aktivnosti neovisnih vanjskih revizora NSB -a. 
ECB -PUBLIC  
7 za odlučiv anje; i (d) ne smije zadirati u zadaće NSB -a povezane s ESSB -om7. Državnu je reviziju 
potrebno provoditi na nepolitičkoj, neovisnoj i potpuno profesionalnoj osnovi8 
Prijedlozi zakona višestruko ne zadovoljavaju te uvjete i zaštit ne mehanizme.  
3.1.2 . Kao prvo,  Prijedlozi zakona iz opsega revizije isključuju aktivnosti koje se odnose na ostvarivanje 
ciljeva i izvršava nje zadataka utvrđenih Ugovorom , Statutom ESSB- a i Zakonom o HNB -u9. 
Međutim, u drugi m, posebnim  odredbama10, Prijedlozi zakona proširuju opseg revizije na gotovo 
sve zadaće HNB -a. Izuzimanje iz opsega revizije aktivnosti HNB -a, koje se odnose na ispunjenje 
ciljeva i izvršavanje zadataka utvrđenih Zakonom o HNB -a, čini se da, ako se doslovno čita, dovodi 
do izuzimanja svih aktivnosti HNB -a, temeljem Zakona o HNB -u, iz opsega revizije Državnog ureda 
za reviziju. Budući da se to ne čini dosljednim s  očitom namjerom Prijedloga  zakona i  što je važnije, 
s nizom predloženih odredbi, kak o je gore navedeno , supostojanje tih odredbi koj e s jedne strane 
isključuju većinu  aktivnosti  HNB -a iz opsega Prijedloga zakona, a s druge strane uključuju te 
aktivnosti, dovodi do pravne sumnje o jasnom opsegu revizije koju obavlja Državni uredi  za reviziju.  
Osim toga, predloženo ocjenjivanje „ostalih poslova i postupaka koje ocijeni relevantnim11 
dodjeljuje neutvrđene ovlasti Državnom uredu za reviziju u odnosu na njegovu odluku o tome što 
smatra relevantnim za potrebe izrade izvješća o poslovanju HNB -a. Stoga , opseg kontrole 
Državnog ureda za reviziju nad poslovanjem HNB -a nije jasno određen Prijedlozima zakona.  
3.1.3 . Kao drugo,  Prijedlozi zakona izričito navode da su revizije Državnog ureda za reviziju i vanjskih 
revizora HNB -a u potpunosti odvojen e12. Prijedlozima  zakona nadalje se navodi se da se revizijom 
poslovanja koju obavlja Državni ured za reviziju s matra, između ostalog, provjera financijskog i 
materijalnog poslovanja HNB -a prema Međunar odnom revizijskim standardima, M eđunarodnim 
računovodstveni m standardima i Međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja. U tom 
pogledu, zadaća ocjenjivanja financijskih izvještaja HNB -a već pripada neovisnim vanjskim 
revizorima13. Također se navodi da revizija koju provodi Državni ured za reviziju uključuje bilancu 
HNB -a14 koja čini sastavni dio financijskih izvještaja HNB -a, koji već podliježu reviziji vanjskih 
revizora HNB -a15. Prijedlozi zakona trebali  bi se prilagoditi  na način da se opseg revizije koju 
obavlja Državni ured za reviziju ne preklapa s revizij om vanjskih revizora koji su zbog svoje 
neovisnosti i stručnosti primjereniji od državnog tijela za obavljanje revizije financijskih izvještaja 
nacionalne središnje banke. Pored toga, kumulacija mišljenja u pogledu financijskih izvještaja 
HNB -a, mogla bi negativno utjecati na vjerodostojnost poslovnih računa HNB -a. Nadalje,  
Međunarodni računovodstveni standardi i Međunarodni standardni financijskog izvješćivanja 
primjenjuju se za pripremu financijskih izvještaja, a ne za njihovu reviziju.  
                                                 
7   Vidi Izvješće o konvergenciji  ESB- a, lipanj 2016., str. 26 i Mišljenja CON/2011/9, CON/2011/53 i CON/2015/57.  
8   Vidi izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 26.  
9  Vidi članak 1. Prijedloga zakona kojim se dodaje članak 61.a stavak 3. Zakona o HNB -u. 
10  Vidi članak 1. Prijedloga zakona kojim se dodaje članak 61.a stavak 2. Zakona o HNB -u. 
11  Vidi članak 1. Prijedloga zakona kojim se dodaje članak 61.a stavak 2. ( stavak 4., točka 8) . Zakona o HNB -u. 
12  Vidi članak 1. Prijedloga zakona kojim se dodaje članak 61.c stavak 2., Zakona o HNB -u. 
13  Vidi članak 61. Zakona o HNB -u. 
14  Vidi članak 1. Prijedloga zakona kojim se dodaje članak 61.a stavak 2. Zakona o HNB -u. 
15  Vidi članak 61. Zakona o HNB -u. 
ECB -PUBLIC  
8 Pored toga, Prijedlog z akona  o državnom uredu za reviziju određuje da reviziju financijskih  izvješća 
HNB -a mogu također obavljati  neovisni vanjski revizori16, navodeći da j e to fakultativno, a ne 
obvezno.  To nije u skladu sa Zakonom o HNB -u koji zahtijeva da reviziju s astavljenih financijska 
izvješća i cjelokupnog poslovanja HNB -a obavljaju neovisni vanjski revizori prema propisima o 
reviziji i Međunarodnim revizorskim standardima17.  
Stoga opseg kontrole Državnog ureda za reviziju nad poslovanjem HNB, kako je predložen 
Prijedlozima zakona , dovodi u pitanje aktivnosti provjere poslovnih knjiga i računa HNB -a od strane 
vanjskih revizora HNB -a. 
3.1.4 . Kao treće, kao što je ESB već naveo u svojem mišljenju CON/2016/33, ESB shvaća da je revizija 
koju provodi Državni ured za reviziju općenito uređena odredbama važećeg Zakona o Državnom 
uredu za reviziju. Odredbe navedenog z akona određuju da revizija obuhvaća postupak ispitivanja 
financijskih transakcija subjekta revizije u odnosu na zakonsko korištenje sredstava i ocjenu 
djelotvornosti i ekonomičnosti poslovanja subjekta revizije te ocjenu o učinkovitosti ostvarenja 
općih ciljeva subjekta revizije ili učinkovitosti ciljeva pojedinih financijskih transakcija, programa i 
projekata subjekta revizije. Nadalje, subjekt revizije mora se uskladiti s nalazima revizije i 
obavijestiti Državni ured za reviziju o radnjama poduzetim u odnosu na nalaze revizora18. Iz toga 
proizlazi da bi Državni ured za reviziju bio ovlašten ocjenjivati is punjava li HNB svoje opće ciljeve, 
uključujući svoj primarni cilj održavanja stabilnosti cijena. Ove odredbe Zakona o Državnom uredu 
za reviziju zajedno s odgovarajućim odredbama Prijedloga zakona nisu u skladu s načelom 
neovisnosti središnje banke iz članaka 130. Ugovora i članka 7. Statuta ESSB -a. U odnosu na 
navedeno primjećuje se da prijedlozi zakona propisuju da Državni ured za reviziju ne može naložiti 
radnju koja bi dovela  u pitanje načelo institucionalne, funkcionalne, osobne i financijske neovisnos ti 
HNB -a. ESB shvaća da je ova odredba sastavljena kako bi se osiguralo da je cilj opseg a kontrole 
Državnog ureda za reviziju  postupanje u skladu sa zabranom davanja uputa HNB -u. Radi pravne  
sigurnosti, predlaže se da se Prijedlozi zakona prilagode kako bi se pojasnilo da se gore navedene 
odredbe Zakona o državnom uredu z a reviziju ne bi primjenjivale na revizije poslovanja HNB -a. 
3.1.5 . Kao četvrto, opseg kontrole poslovanja HNB -a od strane Državnog ureda za reviziju ne bi smio 
zadirati u zadaće H NB-a povezane s ESSB -om. Kako je navedeno u stavku 3.1.2., u pravnom 
smislu nije jasno jesu li zadaće HNB -a povezane s ESSB -om izuzete iz opsega revizije poslovanju 
koju obavlja Državni ured  za reviziju. Osim toga, iako odredbe Prijedloga zakona imaju za c ilj 
zabraniti Državnom uredu za reviziju da ocjenjuje aktivnosti koje se odnose na ostvarivanje ciljeva 
povezanih s ESSB -om i izvršavanje zadataka povezanih s ESSB -om te izrade nalaza revizije koja 
se odnosi na zadatke HNB -a povezane s ESSB -om, Prijedlog zakona posebno određuje da HNB 
mora ovlaštenom državnom revizoru staviti na uvid povjerljive podatke iz članka 37. Statuta ESSB -
a, za potrebe obavljanja revizije, u skladu s pravilima ESSB -a19. Čini se da ovo podrazumijeva da 
bi Državni ured za reviziju ima o pravo ispitati aktivnosti HNB -a povezane s ESSB -om, ali ne bi 
                                                 
16  Vidi članak 1. Zakona o dopuni Zakona o državnom uredu za reviziju.  
17  Vidi članak 61. Zakona o dopuni Zakona o HNB -u. 
18  Vidi članak 14. Zakona o državnom uredu za reviziju.  
19  Vidi članak 1. Prijedloga zakona kojim se dodaje članak 61.b stavak 1. i 2. Zakona o HNB -u. 
ECB -PUBLIC  
9 imao pravo ocjenjivati i izraditi nalaze revizije u odnosu na te aktivnosti. Teško je shvatiti koju bi 
svrhu imala takva ispitivanja Državnog ureda za reviziju u okolnostima kada Državni ured za 
reviziju ne bi mogao izvršiti nikakve ocjene ili nalaze na temelju tih ocjena. ESB bi stoga predložio 
izuzimanje zadaća HNB -a povezanih s ESSB -om iz opsega revizije poslovanja Državnog ureda za 
reviziju, budući da bi ovo svakako trebalo osigurati da rev izija neće imati utjecaja na zadaće HNB -a 
povezane s ESSB -om. 
Osim toga, članak 37. Statuta ESSB -a propisuje da članovi upravnih tijela i osoblje nacionalnih 
središnjih banaka, ne smiju, čak ni nakon prestanka njihove dužnosti, otkrivati podatke koji su 
obuhvaćeni obvezom čuvanja poslovne tajne. Nadređenost prava Unije i pravila donesenih na 
temelju tog prava znači da nacionalni propisi o pristupu dokumentima od strane trećih osoba (poput 
Državnog ureda za reviziju) ne smiju dovesti do povrede ESSB -ovog rež ima povjerljivosti. Pristup 
državnog ureda za reviziju informacijama i dokumentima NSB -a mora biti ograničen i mora biti bez 
utjecaja na ESSB -ov režim povjerljivosti kojem podliježu članovi tijela nadležnih za odlučivanje i 
osoblje NSB -a20. Stoga, pristup D ržavnog ureda za reviziju povjerljivim informacijama HNB -a mora 
biti ograničen na ono što je nužno potrebno za izvršavanje zakonom propisanih zadaća državnog 
revizora. Takav pristup mora također biti bez utjecaja na neovisnost HNB -a i ESSB- ov režim 
povjerl jivosti kojem podliježu članovi tijela nadležnih za odlučivanje i osoblje HNB -a. U tom 
pogledu, ESB pozdravlja odredbu21 kojom se propisuje da Državni ured za reviziju mora osigurati 
povjerljivost informacija i dokumenata koje mu je dostavio HNB u istoj mjeri u kojoj HNB primjenjuje 
odredbe o poslovnoj tajni22. 
3.1.6 . Kao peto,  u Prijedlozima zakona, navedeno je da revizija koju obavlja Državni ured za reviziju 
uključuje reviziju HNB -a kao dijela platnog sustava TARGET2 kojim upravlja Eurosustav. To nije u 
skladu s odredbom P rijedloga zakona koji određuju da Državni ured za reviziju neće ocjenjivati 
aktivnosti koje se odnose na ostvarivanje ciljeva i izvršavanje zadataka utvrđenih Ugovorom, 
Statutom ESSB- a i Zakonom o HNB -u23. Platni sustav TARGET2 uspostavljen je Smjernicom ES B-
a na temelju prve i četvrte alineje članka 127. stavka 2. Ugovora24, te je utvrđen, u skladu s 
Odlukom ESB/2014/35 Europske središnje banke25 kao sistemski važan platni sustav (SIPS) koji 
ESB nadgledava kao nadležno tijelo prema U redbi (EU) br. 795/2014 (E SB/2014/28)26. Stoga se 
predlaže brisanje navoda koji  se odnose na reviziju sustava TARGET2 koju obavlja Državni ured 
za reviziju, budući da se sustav om TARGET 2 upravlja u ime Eurosustava a opseg kontrole 
Državnog ureda za reviziju ne bi smio imati utjecaj a na zadaće HNB -a povezane s ESSB -om. 
                                                 
20  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji, lipanj 2016., str. 28. 
21  Vidi članak 1. Prijedloga zakona kojim se dodaje članak 61.b stavak 3. Zakona o HNB -u. 
22  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji, lipanj 2016., poglavlje 7.5.3.   
23  Vidi članak 1. Prijedloga zakona kojim se dodaje članak 61.a stavak 3. Zakona o HNB -u. 
24  Smjernica ESB/2012/27 Europske središnje banke od 5. prosinca 2012 o Transeuropskom automatiziranom sustavu 
ekspresnih novčanih transakcija u realnom vremenu na bruto načelu (TARGET2) (preinaka) (ESB/2012/27) (SL 
L 30, 30.1.2013., str.1.) .  
25  Odluka ESB/2014/35 Europske središnje banke od 13. kolovoza 2014. o utvrđivanju sustava TARGET2 kao 
sistemski važnog platnog sustava sukladno Uredi (EU) br. 795/2014 o nadzornim zahtjevima za sistemski važne 
platne sustave (SL L 245, 20.8.2014., str. 5.).  
26   Uredba ESB/2014/28 Europske središnje banke (EU) br. 795/2014 od 3. srpnja 2014. o nadzornim zahtjevima za 
sistemski važne platne sustave (SL L 217, 23.7.2014., str. 16.).  
ECB -PUBLIC  
10 3.1.7 . Kao šesto,  navodi se da opseg revizije HNB -a uključuje sustave NKS i EUR -NKS. ESB shvaća da 
ovi su stavi nisu u nadležnosti HNB -a te da HNB ne upravlja tim sustavima.  
3.1.8 . Kao sedmo, u pogledu prijedloga  revizije politike zapošljavanja, ESB primjećuje da je pojam 
financijske neovisnosti potrebno ocijeniti imajući u vidu je li bilo koja treća osoba u stanju obavljati 
izravan  ili neizravan utjecaj ne samo nad zadaćama NSB -a nego i nad njegovom sposobnošću da 
ispuni svoj mandat , kako operativno u smislu osoblja, tako i financijski u smislu odgovarajućih 
financijskih sredstava.  Države članic e ne smiju ograničavati  sposobnost nacionalne središnje 
banke da zaposli i zadrži stručno osoblje koje mu je potrebno za neovisno obavljanje zadaća 
dodijeljenih Ugovorom i Statutom ESSB -a. Također,  NSB se ne smije dovesti  u položaj u kojem 
ima ograničenu ili nikakvu kontrolu nad svojim zaposlenicima,  ili u kojem  vlada države članice 
može utjecati na njegovu politiku u vezi s  kadrovskim pitanjima27. 
3.1.9 . Konačno, u pogledu odredbe u Prijedlogu zakona koja se odnosi na  reviziju financijskog i 
materijalnog poslovanja HNB -a od strane Državnog ureda za reviziju , spominje se, između ostalog, 
revizija  ispravnost i primjene Međunarodnih standarda za procjenu rizika, koje je objavio Bazelski 
odbor za nadzor banaka ( BASEL)  i formiranje pričuva za rizike. Nejasno radi čega se Prijedlog 
zakona poziva na bazelske standarde, budući da se ovi standardi  ne primjenjuju na sr edišnje 
banke.  
3.2.  Dužnost izvješćivanja u odnosu na Hrvatski sabor   
3.2.1 . Što se tiče dužnosti izvješćivanja Hrvatskog sabora, kako je ESB28 već ranije primijetio, u skladu s 
načelom institucionalne neovisnosti prema članku 130. Ugovora i članku 7. Statuta ESSB -a, 
nacionalnim središnjim bankama i članovima njihovih tijela nadležnih za odlučivanje zabranjeno je 
tražiti ili primati upute od inst itucija, tijela ili agencija Unije, od bilo koje vlade države članice ili od 
bilo kojeg drugog tijela.  Pored toga, vladama država članica zabranjeno je nastojati utjecati na 
članove tijela nacionalnih središnjih banaka nadležnih za odlučivanje čije odluke mogu utjecati na 
izvršavanje zadaća nacionalnih središnjih banaka povezanih s ESSB -om. 
3.2.2 . Dok obrazloženje naglašava da neovisnost koju uživaju članovi tijela HNB -a nadležnih za 
odlučivanje ne smije biti dovedena u pitanje tijekom rasprave o godišnjem izvješću HNB -a i 
polugodišnjoj informaciji u Hrvatskom saboru i da se poseban status guvernera mora poštovati u 
smislu njihovog  članstva u Općem vijeću ESB -a te da Hrvatski sabor mora poštovati zahtjeve 
povjerljivosti koji proizlaze iz Statuta ESSB- a, ESB shvaća da sadržaj obrazloženja nema pravnu 
snagu u hrvatskom pr avu, nego samo predstavlja namjeru autora, bez pružanja bilo kakvih 
zakonskih jamstava. Pored toga, te namjere nisu navedene u odredbama Prijedloga zakona.  
3.2.3 . Prijedlog zakona izričito ne pojašnjava točne posljedice zauzimanja stajališta od strane Hrvatskog 
sabora u odnosu na godišnje izvješće HNB -a i polugodišnju informaciju u pogledu f inancijskog 
stanja HNB -a, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena  i provedbi monetarne politike. Prava trećih 
osoba da odobravaju, suspendiraju, poništavaju ili odgađaju odluke NSB -a nisu u skladu s 
Ugovorom i Statutom  ESSB- a, kada je riječ  zadaća ma povezanim  s ESSB -om29. Stoga bi 
                                                 
27  Vidi Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 27.  
28   Vidi stavke 2.2.2. i 2.2.3 Mišljenja CON/2016/33 i stavke 3.2.3. i 3.2.4. Mišljenja CON/2016/52.  
29  Vidi Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 21.  
ECB -PUBLIC  
11 nadležnost Hrvatskog sabora da zauzme stajalište o godišnjem izvješću HNB -a, o njegovim 
aktivnostima i polugodišnjoj informaciji o financijskom stanju HNB -a, stupnju ostvarenja stabilnosti 
cijena i provedbi monetarne politike utjecala na institucionalnu neovisnost HNB -a, budući da 
nadilazi obvezu transparentnosti i odgovornosti NSB -a prema nacionalnom parlamentu. U pogledu 
usklađenosti dijaloga između nacionalnih središnjih banaka i trećih osoba s neovisnošću središnje 
banke, ESB upućuje na Mišljenje ESB -a CON/2016/33 i Mišljenje ESB -a CON/2016/5230 koja 
pojašnjavaju da je tak av dijalog dobrodošao i da je u skladu s neovisnošću središnje banke pod 
uvjetom (1) da nema za posljedicu utjecaj na neovisnost članova tijela NSB -a nadležnih za 
odlučivanje; (2) da se u potpunosti poštuje poseban status guvernera u njihovom svojstvu članova 
Općeg vijeća ESB -a; i (c) da se poštuju zahtjevi povjerljivosti koji proizlaze iz Statuta ESSB -a. 
„Stajalište“ Hrvatskog sabora o gore navedenom financijskom i izvješću i polugodišnjoj informaciji 
čini se da podrazumijeva da bi Hrvatski sabor mogao da vati izravne ili neizravne upute HNB -u i 
njegovim tijelima nadležnim za odlučivanje te njegovim članovima, na primjer, u pogledu izmjene 
godišnjeg izvješća HNB -a ili u pogledu osporavanja procjene HNB -a o stabilnosti cijena i provedbi 
monetarne politike. Sv a prava Hrvatskog s abora da odobri, obustavi, poništi ili odgodi odluke HNB -
a bila bi u suprotnosti s institucionalnom neovisnošću HNB -a iz Ugovora i Statuta ESSB -a31 
3.3.  Imenovanje članova Savjeta HNB -a  
3.3.1 . Prijedlog zakona određuje da ako članu Savjeta HNB -a prestane funkcija prije isteka mandata na 
koji je izabran, novi član Savjeta Hrvatske narodne banke bira se samo na razdoblje do isteka 
mandata člana Savjeta kome je funkcija prestala. Članak 14. stavak 2. Statuta ESSB -a propisuje 
da mandat guvernera nacionalne središnje banke mora biti najmanje 5 godina.  Osobna neovisnost 
bila bi ugrožena kada se ista pravila koja se odnose na sigurnost položaja i razloge za razrješenje 
guvernera ne bi također primjenjivala na druge članove tijela nadležnih za odlučivanje nacionalnih 
središnjih banaka, a koji sudjeluju u obavljanju zadaća povezanih s ESSB -om32. Razne odredbe 
Ugovora i Statuta ESSB -a zahtijevaju usporedivu sigurnost položaja.  Kao što se dosljedno isticalo 
u izvješćima o konvergenciji i mišljenjima ESB -a, pri izmjeni statut a NSB -a, zakonskim je 
izmjenama potrebno zaštititi sigurnost položaja guvernera i ostalih članova tijela nadležnih za 
odlučivanje koji sudjeluju u obavljanju zadaća povezanih s ESSB -om33. ESB bi preporučio, ako 
članu S avjeta HNB -a prestane funkcija prije isteka njegovog mandata, da se novi član bira na 
mandat od najmanje pet godina, umjesto samo do isteka mandata člana čija je funkcija prestala.  
3.3.2.  ESB prima na znanje predloženo proširenje Savjeta HNB -a na ukupno devet članova, od koji h su 
četiri vanjski članovi iz različitih sastavnica hrvatskog poslovnog i društvenog života, uključujući 
industriju, poslodavce, akademsku zajednicu, udruge za zaštitu potrošača itd., s profesionalnim 
iskustvom u području gospodarstv a i financija.  Osobna neovisnost  članova tijela NSB -a nadležnog 
za odlučivanje podrazumijeva da neće doći do sukoba interesa između dužnosti članova tijela 
NSB- a nadležnih za odlučivanje koji obavljaju zadaće povezane s ESSB -om u odnosu na njihove 
                                                 
30  Vidi stavak 2.2.3. Mišljenja  CON/2016/33 i stavak 3.2.4. Mišljenja CON/2016/52.  
31  Vidi stavke 3.5., 3.6. i 3.7.  Mišljenja CON/2008/31.  
32  Vidi stavak 2.2. Mišljenja CON/2014/51.  
33  Vidi Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 23.  
ECB -PUBLIC  
12 nacional ne središnje banke i bilo koje druge funkcije koje bi ti članovi tijela nadležnih za odlučivanje 
mogli imati i koji bi mogli ugroziti njihovu osobnu neovisnost.  U načelu članstvo u tijelu nadležnom 
za odlučivanje koje sudjeluje u obavljanju zadaća povezanih s ESSB -om nije u skladu s 
obnašanjem ostalih funkcija koje mogu stvoriti sukob interesa. Osobito, članovi takvih tijela 
nadležnih za odlučivanje ne mogu imat i funkciju ili interes koji može utjecati na njihove aktivnosti, 
preko funkcije u izvršnoj ili zakonodavnoj grani države ili u regionalnoj ili lokalnoj upravi ili preko 
sudjelovanja u poslovnim organizacijama. Osobitu pozornost potrebno je posvetiti tome da se 
spriječe potencijalni sukobi interesa kod neizvršnih članova tijela nadležnih za odl učivanje34.  
3.3.3.  U pogledu odredbi  Prijedloga zakona koje određuju da se članovi Savjeta HNB -a imenuju na 
razdoblje od šest godina sa samo jednom mogućnošću ponovnog izbora i  da nitko od članova 
Savjeta HNB -a ne može biti na dužnosti član a Savjeta više od dva mandata, ESB podsjeća da, 
imajući u vidu načelo neovisnosti središnje banke utvrđeno u članku 130. Ugovora i članka 7. 
Statuta ESSB- a, guverneri i drugi članovi tijela nadležnih za odlučivanje nacionalnih središnjih 
banaka uključeni u izvršavanje zadaća povezanih s ESSB -om, smiju  biti razriješeni dužnosti samo 
iz razloga navedenih u članku 14. stavku 2. Statuta. Stoga bi sadašnjim članovima Savjeta HNB -a 
trebalo dozvoliti  da dovrše svoje sadašnje mandate,  neovisno o tome koliko su manda ta odslužili u 
prošlosti, a Prijedlog zakona trebao bi biti uređen tako da izričito jamči dovršetak njihovih sadašnjih 
mandata. Osim toga, ESB shvaća da se u skladu s načelima vladavine prava, pravne sigurnosti, 
pravne predvidljivosti i pravne izvjesnosti na temelju Ustava Republike Hrvatske, uvjet da članovi 
Savjeta HNB -a mogu biti imenovani najviše dva mandata, ne primjenjuje na mandate koji su 
odsluženi prije datuma stupanja na snagu Prijedloga zakona35. To podrazumijeva da bi sadašnji i 
prijašnji članovi  Savjeta HNB -a mogli odslužiti dva mandata u budućnosti i da se mandati odsluženi 
u prošlosti ne bi uzeli u obzir pri izračunavanju ograničenja od dva mandata. ESB pozdravlja ovo 
shvaćanje sa stajališta pravne sigurnosti36. 
3.3.4.  Prijedlog zakona trebao bi , radi pravne sigurnosti, pojasniti bi li guvernera i viceguvernere 
imenovao Hrvatski sabor na prijedlog Odbora za izbor, imenovanja i pravne poslove ili na prijedlog 
Predsjednika Republike Hrvatske, budući da Prijedlog zakona trenutno predviđa oba postupk a 
imenovanja.  
3.3.5.  Moglo bi biti korisno razmotri ti u kojem bi se slučajevima smatralo da je kandidat za guvernera 
HNB -a udovoljio kriteriju da je u potpunosti psihički zdrav za obavljanje funkcije guvernera.  
3.3.6.  ESB primjećuje da je imenovanje članova Savjeta HNB -a već detaljno uređeno Zakonom o HNB -
u37. ESB stoga shvaća da je namjera Prijedlo ga zakona da stavi izvan snage odgovarajuće  
odredbe Zakona o HNB -u. 
3.4. Zaposlenici HNB -a 
U odnosu na predloženi uvjet da zaposlenici  na svim razinama rukovodećih mjest a podliježu 
ponovnom izboru svake četvrte godine na temelju internog javnog natječaja, kako je gore 
                                                 
34  Vidi Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 24.  
35   Vidi Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske U -III-930/2015, od 31. ožujka 2015.  
36  Vidi stavak 2.3. Mišljenja CON/2016/33 i stavak 3.3. Mišljenja CON/2016/52.  
37  Vidi članke 79., 80. i 82. Zakona o HNB -u. 
ECB -PUBLIC  
13 navedeno (vidi stavak 3.1.8 .), pojam financijske neovisnosti treba ocjenjivati sa gledišta može li bilo 
koja treća osoba izravno ili neizravno utjecati ne sam o na zadaće nacionalne središnje banke, 
nego i na njezinu sposobnost za ispuni svoje ovlasti, također operativno u smislu osoblja. Države 
članice ne smiju narušiti mogućnost nacionalne središnje banke da zaposli i zadrži stručno osoblje 
potrebno nacionalnoj središnjoj banci da neovisno obavlja zadaće dodijeljene joj Ugovorom i 
Statutom ESSB- a. NSB se također ne smije dovesti u položaj u kojem ima ograničenu ili nikakvu 
kontrolu nad svojim zaposlenicima ili u kojem vlada države član ice može utjecati na njegovu 
politiku u vezi s kadrovskim pitanjima38. U tom kontekstu, ESB predla že da se dodatno razmotri 
uvjet  koji se HNB -u nameće Prijedlogom  zakona, na temelju kojeg sva rukovodeća mjes ta u HNB -u 
podliježu ponovnom izboru svake četiri godine na temelju javnog internog natječaja, budući da se 
čini da to utječe na mogućnost HNB -a da neovisno određuje svoju vlastitu politiku u vezi s 
kadrovskim pitanjima.  
3.5. Kupnja vrijednosnih papira javnog sektora od strane HNB -a na sekundarnom tržištu  
U odnosu na ovlaštenje HNB -a da otkupi vrijednosne papire javnog sektora na sekundarnom 
tržištu izravno od kreditnih institucija, ESB primjećuje da je u skladu sa zabranom monetarnog 
financiranja u skladu s člankom 123. Ugovora39, HNB -u zabranjena izravna kupnja dužničkih 
instrumenata od središnjih vlasti, regionalnih, lokalnih ili drugih tijela javne vlasti, ostalih 
javnopravnih tijela ili javnih poduzeća država članica.  Kao što je navedeno u uvodnim izjavama 
Uredbe (EZ) br. 360379340, države članice moraju poduzimati primjerene mjere kako bi osigurale 
da se ova zabrana primjenjuje učinkovito i u potpunosti . 
Posebno, kupnje izvršene na sekundarnom tržištu ne smiju se upotrebljavati radi zaobilaženja 
svrhe članka 123. Ugovora41.  
3.6. Kapital, pričuve i raspodjela dobiti i gubitka HNB -a  
3.6.1 . Čak i  ako NSB ima punu funkcionalnu, institucionalnu i osobnu neovisnost , njegova cjelokupna 
neovisnost  bila bi ugrožena ako ne bi samostalno mogao koristiti dovoljna financijska sredstva za 
ispunjenje svojih ovlasti (tj. za obavljanje zadaća povezanih s ESSB -om koje se od njega  
zahtijevaju na temelju Ugovora i Statuta ESSB -a). Države članice ne smiju dovesti svoje 
nacionalne središnje banke u položaj da nemaju dostatna financijska sredstva i da je njihov neto 
kapital42 neadekvatan za ispunjavanje njihovih zadaća povezanih s ESSB -om43. Financijska 
neovisnost zahtijeva da NSB u obavljanju svojih zadaća može neovisno procijeniti povezane rizike i 
da ima ovlasti za donošenje odluke o svim potrebnim mjerama predostrožn osti. NSB  je u najboljem 
položaju da izvrši te procjene i mora imati potrebne alate za procjenu svih odgovarajućih okolnosti i 
iznošenja procjena.  
                                                 
38   Vidi Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 27.  
39   Vidi također članak 78. Zakona o HNB -u. 
40  Vidi uvodnu izjavu 7.Uredbe Vijeća (EZ) br. 3603/93 od 13. prosinca 1993. o utvrđivanju definicija za primjenu 
zabrana iz članka 104. i članka 104.b stavka 1. Ugovora (SL L 332, 31.12.1993, str. 1.).  
41   Vidi predmet C -62/14 Gauweiler i dr. protiv Deutscher Bundestag, odlomci 93- 127, EU:C:2015:400.  
42   Vidi stavak 3.3. Mišljenja ESB -a CON/2014/24, stavak 2.2. Mišljenja CON/2014/27 i stavak 3.1.1. Mišljenja 
CON/2014/56.  
43   Vidi, Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 24.  
ECB -PUBLIC  
14 3.6.2 . Načelo financijske neovisnosti zahtijev a da NSB ima dostatna sredstva ne samo za obavljanje 
svojih z adaća povezanih s ESSB -om nego i za svoje nacionalne zadaće, npr. financiranje svojih 
administrativnih ili s vojih vlastitih poslova44. 
3.6.3 . Financijska neovisnost također podrazumijeva da NSB treba uvijek biti dostatno kapitaliziran. 
Osobito je potrebno izbjegavati svaku situaciju u kojoj je tijekom dužeg razdoblja neto kapital NSB -
a manji od zakonski utvrđene razine kapitala ili čak negativan, uključujući situaciju kada se prenose 
gubitci koji  prelaze razinu kapitala i drugih financijskih zaštitnih slojeva, kao što su pričuve i opće 
rezervacije za rizike. Svaka takva situacija može negativno utjecati na sposobnost NSB -a da 
obavlja zadaće povezane s ESSB -om kao i nacionalne zadaće. Stoga se u sl učaju kada neto 
kapital NSB -a postane manji od zakonski utvrđene razine kapitala ili čak negativan,  zahtijeva da 
dotična država članica osigura NSB -u odgovarajući iznos kapitala, barem do zakonski utvrđene 
razine kapitala, u razumnom roku,  kako bi bilo ispunjeno načelo financijske neovisnosti45. 
3.6.4 . U odnosu na raspoređivanje dobiti, statuti nacionalnih središnjih banaka mogu propisati kako će se 
raspoređivati njihova dobit. U nedostatku takvih odredbi, odluke o raspoređivanju dobiti trebaju,  na 
stručnoj osnovi, donijeti tijela NSB -a nadležna za odlučivanje, a te odluke ne smiju biti ovisne o 
diskrecijskom pravu trećih osoba, osim ako postoji izričita zaštitna klauzula koja određuje da je to 
neovisno od financijskih sredstava potrebnih za obavljanje zadaća NSB -a povezanih s ESSB -om 
kao i nacionalnih zadaća.  Dobit se može raspodijeliti u državni proračun tek nakon što budu 
pokriveni svi akumulirani gubici iz prethodnih godina46 i nakon što su formirane financijske 
rezervacije potrebne za zaštitu realne vrijednosti kapitala i imovine NSB -a47. Bilo koja izmjena 
pravila o raspodjeli  dobiti NSB -a treba biti inicirana i o njoj  treba donijeti odluku u suradnji s NSB -
om koji najbolje može ocijeniti potrebnu razinu njegove pričuve kapitala48. U vezi  s financijskim 
rezervacijama ili zaštitnim slojevima, nacionalnim središnjim bankama mora biti omogućeno da 
neovisno formiraju financijske rezervacije za zaštitu realne vrijednosti njihova kapitala ili imovine. 
Države članice također ne smiju otežati naci onalnim središnjim bankama formiranje pričuve 
kapitala u mjeri koja je potrebna da bi član ESSB -a ispunjavao svoje zadaće49. 
3.6.5 . Na temelju gore navedenoga, predloženo ograničenje  visine općih pričuva HNB -a najviše do visine 
dvostrukog iznosa temelj nog kapitala HNB -a i ograničenje posebnih pričuva HNB -a do visine 
iznosa temeljnog kapitala HNB -a, ne bi bilo u skladu s načelom financijske neovisnosti . HNB je u 
najboljem položaju da procjeni rizike povezane sa svojim  poslovanjem i financijske mjere 
predostr ožnosti koje treba poduzeti radi zaštite od tih rizika,  uključujući utvrđivanje potrebne razine 
općih i posebnih pričuva, ili drugih vrsta financijskih zaštitnih slojeva kao što su opće rezervacije za 
rizike.  
                                                 
44  Vidi, Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 25., 188. i stavak 4.3. Mišljenja CON/2009/85.  
45  Vidi Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 25.  
46  Vidi stavak 4.3. Mišljenja ESB -a CON/2009/85 i stavak 2.2. Mišljenja CON/20009/53.  
47  Vidi Izvješće o konvergenciji ESB -a, lipanj 2016., str. 25., 27. i stavak 3.3. Mišlj enja ESB -a CON/2009/26 i 
stavak  2.1. Mišljenja ESB -a CON/2012/69.  
48   Vidi stavke 3.6. i 4.2. Mišljenja ESB -a CON/2009/83 i stavak 3.3. Mišljenja ESB -a CON/2009/53.  
49  Vidi stavak 4.2. Mišljenja ESB -a CON/2008/23, stavak 2.3. Mišljenja ESB -a CON/2009/26 i stavak 2.1. Mišljenja 
ESB- a CON/2012/69.  
ECB -PUBLIC  
15 3.6.6. Pored toga, ECB pozdravlja činjenicu da bi na temelju Prijedloga zakona gubici HNB -a u konačnici 
bili pokriveni iz sredstava državnog proračuna Republike Hrvatske. Međutim, korištenje temeljnog 
kapitala za pokrivanje gubitaka koji se ne mogu pokriti iz općih i posebnih pričuva može dovesti do 
situacija u kojima je neto kapital ispod razine kapitala HNB -a utvrđenog zakonom , a to je situacija 
koju treba izbjegavati tijekom duljeg razdoblja. Potrebno je stoga u Prijedlogu zakona brisati 
navode odredbe kojom će se gubici pokriti iz temeljnog kapitala HNB -a. 
3.6.7. ESB također primjećuje da bi prilikom primjene pravila navedenih u Prijedloga zakona, HNB  trebao, 
u korist državnog proračuna,  otpustiti značajan dio svojih postojećih pričuva.  Predloženo zakonsko 
smanjenje općih pričuva HNB -a moglo bi također umanjiti njegovu financijsku neovisnost.  
3.6.8. Konačno, u pogledu formiranja zasebnog fonda radi pribavljanja stvari i prava koja čine materijalnu 
i/ili financijsku imovinu i osnivanja specijaliziranih financijskih organizacija, nejasno je na koji bi 
način formiranje takvog fonda bilo povezano s drugim odredbama koje uređuju kapital, pričuve, te 
raspoređivanje dobiti i pokrivanje gubitaka HNB -a50. U svakom slučaju, svaki takav fond ili 
specijalizirana financijska organizacija ne smije se upotrebljavati na način koji bi povrijedio obveze 
HNB -a u odnosu na zabranu monetarnog financiranja na temelju članka 123. Ugovora51. 
3.7. Devizni poslovi HNB -a 
3.7.1 . ESB primjećuje da prema zakonu o HNB -u, zadaci HNB -a obuhvaćaju utvrđivanje i provođenje 
monetarne i devizne politike  te držanje i upravljanje međunarodnim pričuvama Republike Hrvatske.  
HNB ima razne nadležnosti i ovlasti za provođenje monetarne i devizne politike, obavljanje poslova 
na otvorenom tržištu, utvrđivanje mjera i instrumenata monetarne i deviz ne politike, trgovanje 
devizama i efektivnim novcem, upravljanje međunarodnim pričuvama, otvaranje računa u 
inozemstvu, obavljanje svih vrsta bankovnih i financijskih transakcija s drugim središnjim bankama, 
kreditnim i financijskim institucijama sa sjediš tem izvan Republike Hrvatske i međunarodnim 
institucijama i organizacijama te za sklapanje ugovora o plaćanju i namiri s inozemnim klirinškim 
institucijam a. Zakon o HNB -u također sadrži odredbe o savjetovanju  Ministarstva financija s HNB -
om i izvješćivanje  HNB -a od strane Ministarstva financija o domaćem i vanjskom zaduživanju 
Republike Hrvatske52. 
3.7.2 . U odnosu na nadzor ovlaštenih mjenjača, ESB primjećuje da prema Zakonu o HNB -u, zad aće 
HNB -a obuhvaćaju izdavanje i oduzimanje odobrenja i  suglasnosti u sk ladu sa zakonima kojima se 
uređuje poslovanje kreditnih institucija, kreditnih unija, institucija za platni promet , institucija  za 
elektronički novac, p latnih sus tava, devizno poslovanju i poslovanje ovlaštenih mjenjača53. ESB 
također shvaća da prema Zakonu o deviznom poslovanju54, Financijski inspektorat Ministarstva 
financija također ima ulogu u nadzor u poslovanja ovlaštenih mjenjača55. 
                                                 
50  Vidi članak 1. Prijedloga z akona o izmjeni članka 57. Zakona o HNB -u. 
51   Vidi stavak 6.4. Godišnjeg izvješća ESB -a. 
52   Vidi članke 4., 9., 10., 16., 17., 18., 19., 20., 38. i 74. Zakona o HNB -u. 
53  Vidi članak 4. Zakona o HNB -u. 
54  Zakon o deviznom poslovanju (Narodne novine br. 96/03, 140/05, 132/06, 150/08, 92/09, 133/09, 153/09, 145/10 i 
76/13).  
55  Vidi članke 55. i 58. Zakona o deviznom poslovanju.  
ECB -PUBLIC  
16 3.7.3 . ESB shvaća da je utvrđivanje tečaja strane i domaće valute i objavljivanje tečaja uređeno Zakonom  
o deviznom poslovanju56. 
3.7.4 . ESB shvaća su sva plaćanja (domaća ili plaćanja izvršena iz strane države ili prema stranoj državi) 
uređena Zakonom o platnom prometu57.  
3.7.5 . Protivno odredbi Prijedloga zakona koji propisuje da devizno pos lovanje HNB -a obuhvaća, između 
ostaloga, odnos HNB -a s ESB- om, ovaj je odnos već uređen odredbama Statuta ESSB -a i ne 
može se dalje uređivati nacionalnim zakonima.   
3.7.6 . U tom kontekstu, ESB predlaže hrvatskom zakonodavcu da dodatno razmotri međudjelovanje 
odredbi  Prijedloga zakona koje se odnose na devizno poslovanje HNB -a i odgovarajućih odredbi  
Zakona o HNB -u, Zakona o deviznom poslovanju, Zakona o platnom prometu i Statuta ESSB -a. 
3.8. Određene ovlasti HNB -a nad kreditnim institucijama  
ESB primjećuje da prema Zakonu o HNB -u, zadaci i ovlasti Savjeta HNB -a obuhvaćaju utvrđivanje 
insolventnosti kreditnih institucija i odlučivanje o davanju prijedloga za pokretanje stečajnog 
postupka nad kreditnim institucijama ili o oduzimanju  odobrenja za rad kreditnim institucijama58.
 Nadalje, ESB uživ a raspon ovlasti kao nadležno nadzorno tijelo kreditnih institucija prema Zakonu 
o kreditnim institucijama59 i Zakonu o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava60, 
uključujući i u odnosu na moguću nedostupnost depozita. Određene posljedice koje proizlaze iz 
nemogućnosti kreditne institucije da ispuni svoje obveze također su uređene Zakonom o 
konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih i nstrumenata61. Zaštita 
depozita građana koji se nalaze na štednim i tekućim računima također se uređuje Zakonom o 
osiguranju depozita62. U tom kontekstu, ESB predlaže hrvatskom zakonodavcu da dodatno 
razmotri međudjelovanje i značajno preklapanje odredbi Pri jedloga zakona koje se odnose na 
predložene ovlasti HNB -a nad kreditnim institucijama i odgovarajućih odredbi Zakona o HNB -u, 
Zakona o kreditnim institucijama63, Zakona o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava64, 
                                                 
56  Vidi članke od 42 do 45. Zakona o deviznom poslovanju.  
57  Zakon o platnom prometu (Narodne novine br. 133/09 i 136/12), vidi članke 1. i 43.  
58   Vidi članak 42. Stavak 9. Zakona o HNB -u. 
59  Zakon o kreditnim institucijama ( Narodne novine br. 159/13, 19/15, 102/15 and 15/18).  
60  Zakon o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava (Narodne novine br. 19/15).  
61  Zakon o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata (Narodne novine br. 
51/12 i 44/16).  
62  Zakon o osiguranju depozita ((Narodne novine br. 82/15).  
63  Zakonom o kreditnim institucijama prenosi se Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 
16. Lipnja  2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i 
investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ 
(SL L 176, 27.6.2013. , str. 338. ) i provodi Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 
2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012  (SL 
L 321, 30.11.2013., str.6. ). 
64  Zakonom o sanaciji kreditnih institucija i investicijskih društava prenosi se Direktiva 2014/59/EU Europskog 
parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. O uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija i investicijskih 
društava te o izmjeni Direktive Vijeća 82/891/EEZ i direktiva 2001/24/EZ, 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 2005/ 56/EZ, 
2007/36/EZ, 2011/35/ EU, 2012/30/EU i 2013/36/EU te U redbi (EU) br. 1093/2010 i (EU) br.  648/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća (SL L 173, 12.6.2014., str.190.).  
ECB -PUBLIC  
17 Zakona o konačnosti namire u platnim sustavima i sustavima za namiru financijskih instrumenata i 
Zakona o osiguranju depozita65. 
3.9.  Obveza izražavanja i plaćanja svih novčanih obveza u Hrvatskoj u kunama  
ESB shvaća  da pitanja obuhvaćena Prijedlogom zakona koja se odnose na obvezu izražavanja i 
plaćanja svih novčanih i obveza u hrvatskoj u kunama, uređuje ne samo Zakon o HNB -u, koji 
utvrđuje da je kuna zakonsko sredstvo plaćanja u Republici Hrvatskoj i da se za plaćanja u zemlji 
zakonom može dopustiti i korištenje druge valute66, već i drugi hrvatski zakoni, uključujući i Zakon 
o obveznim odnosima67, Zakon o kreditnim institucijama68, Odluka o upravljanju rizicima69, Zakon o 
potrošačkom kreditiranju70, Zakon o stambenom potrošačkom kreditiranju71, Zakon o deviznom 
poslovanju72 i Zakon o platnom prometu73. U tom kontekstu, ESB predlaže hrvatskom 
zakonodavcu da dodatno razmotri međudjelovanje ovih odredbi Prijedloga zakona i odgovarajućih 
odredbi gore navedenih zakona.  
 
Ovo mišljenje objavit će se na mrežnim stranicama ESB -a. 
 
 
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 6. travnja 2018.  
 
[potpis]  
 
Predsjednik ES B-a 
Mario DRAGHI  
                                                 
65  Zakonom o osiguranju depozita prenosi se Direktiva 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima 
osiguranja depozita od 16. travnja 2014. o (SL L 173/149, 12.6.2014.).  
66   Vidi članak 21. Zakona o HNB -u. 
67  Zakon o obveznim odnosima, (Narodne novine br. 35/05, 41/08, 125/11 i 78/15) ; vidi članke 21. i 22.  
68  Vidi članke 101., 302. stavak 6. i 303. Zakona o kreditnim institucijama.  
69  Odluka o upravljanju rizicima, ( Narodne novine br. 1/15 i 94/16) . 
70  Zakon o potrošačkom kreditiranju, (Narodne novine br. 75/09, 112/12, 143/13,147/13, 09/15 i 78/15, 102/15 i 52/16); 
vidi članak 4. stavak 4. i članak 5.  
71  Zakon o stambenom potrošačkom kreditiranju,  (Narodne novine br. 101/17); vidi članak 13. stavke 2. i 6.  
72  Vidi članke 15. i 17. Zakona o deviznom poslovanju.  
73  Vidi članak 13. Zakona o platnom prometu.