Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja („Kodeks”) glavni je instrument EU-a za sprečavanje štetnog poreznog natjecanja od njegove izrade 1997. Proizlazi iz pretpostavke da, iako porezno natjecanje među zemljama samo po sebi nije problem, moraju postojati zajednička načela o tome u kojoj mjeri one mogu koristiti svoje porezne režime i politike za privlačenje poduzeća i dobiti. To je osobito važno na jedinstvenom tržištu na kojem slobode zajamčene Ugovorom povećavaju mobilnost dobiti i ulaganja.

2. (a) Određivanje roka za reformu radi maksimalnog učinka

Potrebno je pažljivo razmotriti određivanje roka za reformu Kodeksa kako bi se osiguralo da rezultat bude što ambiciozniji i učinkovitiji. Tekuće međunarodne rasprave o reformi oporezivanja dobiti, koje vodi OECD, mogle bi znatno utjecati na prihvaćena ograničenja poreznog natjecanja u budućnosti. Konkretno, ako minimalna razina stvarnog oporezivanja postane globalni standard, postavit će se nova razina u pogledu toga koliko nisko zemlje mogu ići pri uporabi svojih poreznih stopa za privlačenje stranih poduzeća i ulaganja. To će se očito morati integrirati u mjere EU-a u području poštenog poreznog natjecanja u okviru reformiranog Kodeksa o postupanju. Istodobno, ako ne postoji konsenzus o minimalnoj razini oporezivanja na globalnoj razini, taj koncept treba uvesti u Kodeks kao standard EU-a kako bi se modernizirao i objasnio koncept štetnog poreznog natjecanja i kako bi se osiguralo da sva poduzeća plaćaju pravedan iznos poreza kad ostvaruju dobit na jedinstvenom tržištu.

2. (b) Revizija područja primjene i kriterija Kodeksa

Međutim, u međuvremenu postoji niz pitanja koja se već mogu razmotriti u kontekstu buduće reforme Kodeksa.

Za početak trebalo bi proširiti područje primjene Kodeksa kako bi se obuhvatile sve mjere koje predstavljaju rizik za pošteno porezno natjecanje. Definiciju područja primjene trebalo bi izmijeniti kako bi se njome obuhvatile dodatne vrste režima i opći aspekti nacionalnih sustava oporezivanja dobiti poduzeća kao i relevantni porezi, osim poreza na dobit. U okviru trenutačnog područja primjene Kodeksa postoji previše vrsta štetnih režima koji mogu biti izuzeti od procjene. Na primjer, u Kodeksu se razmatraju samo konkretne porezne mjere i režimi. Međutim, države sve više upotrebljavaju opće strukture svojih poreznih sustava kako bi sudjelovale u poreznom natjecanju, primjerice propisivanjem posebnih pravila o poreznoj rezidentnosti koja mogu dovesti do dvostrukog neoporezivanja ili poreznih izuzeća za prihode iz inozemstva, što može pogodovati štetnim poreznim praksama bez odgovarajućih zaštitnih mjera. Osim toga, Kodeksom nisu obuhvaćeni posebni programi državljanstva ili mjere za privlačenje iseljenika ili bogatih pojedinaca, iako oni često dovode do nepravednog privlačenja poduzeća i ulaganja iz drugih zemalja. Nedavna istraživanja OECD-a isto tako ukazuju na to da se programi državljanstva mogu upotrebljavati kako bi se izbjegla pravila o poreznoj transparentnosti. Stoga je pri reformi Kodeksa važno ispitati upotrebu programa za dodjelu državljanstva kao što su zlatne vize.

Kodeks bi isto tako trebalo ažurirati kako bi se osiguralo ispitivanje svih slučajeva vrlo niskog oporezivanja – unutar i izvan EU-a. EU već zahtijeva od trećih zemalja s nultim oporezivanjem ili bez oporezivanja da provedu stroge standarde o gospodarskoj suštini i transparentnosti kako ne bi bile uvrštene na EU-ov popis. Ti bi se zahtjevi trebali formalno uključiti u Kodeks kako bi se postigla potpuna usklađenost između kriterija koji se primjenjuju u EU-u i u odnosu na treće zemlje.

2. (c) Poboljšanje upravljanja Kodeksom

Pri reformi Kodeksa trebalo bi razmotriti i kako bi se mogao transparentnije i učinkovitije primjenjivati. Iako je posljednjih godina došlo do određenih poboljšanja u upravljanju Skupine za Kodeks o postupanju, ima prostora da se učini još više. Skupina za Kodeks o postupanju mogla bi na svojim internetskim stranicama objaviti više informacija te obavijestiti javnost i dionike o ključnim etapama u svojem radu. Isto tako, mogla bi uvesti glasovanje kvalificiranom većinom kako bi se ubrzalo donošenje odluka i razmotrile stvarne posljedice za države članice koje ne poštuju odluke Skupine na vrijeme.

Komisija poziva države članice da započnu raspravu o prijedlozima iz odjeljka 1. točaka od (a) do (c) za ambicioznu reformu Kodeksa dok se još očekuje ishod međunarodnih rasprava o porezu (u skladu s planom rada OECD-a ishod međunarodnog rada na poreznoj reformi trebao bi biti dovoljno jasan do kraja godine). Komisija će surađivati s državama članicama na izradi konkretnog plana za reformu Kodeksa kako bi on bio prikladniji za suočavanje s modernim izazovima poreznog natjecanja – unutar i izvan EU-a.

3. PREISPITIVANJE EU-OVA POPISA NEKOOPERATIVNIH JURISDIKCIJA

Iako je Kodeks prvotno razvijen kao instrument za reguliranje unutarnjeg poreznog natjecanja u EU-u, njegov je fokus nedavno proširen i na vanjsku dimenziju tog područja politike. Načela poštenog poreznog natjecanja, navedena u Kodeksu, spadaju u kriterije koji se upotrebljavaju za procjenu trećih zemalja u okviru procesa izrade EU-ova popisa. Cilj je poboljšati kontekst globalnog poreznog upravljanja, osigurati ravnopravne uvjete na međunarodnoj razini i podržati vlade trećih zemalja u nastojanjima da provedu obveze i mjere poduzete na globalnoj razini (primjerice u okviru inicijativa G20 za suzbijanje smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti ili Akcijskog programa iz Adis Abebe).

EU-ov popis nekooperativnih poreznih jurisdikcija prvi je put predložen u vanjskoj strategiji Komisije iz 2016. kao alat za rješavanje vanjskih rizika od zlouporabe poreza i nepoštenog poreznog natjecanja. Od tada je postao moćan alat za promicanje dobrog poreznog upravljanja na međunarodnoj razini te je pridonio borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza diljem svijeta. U četiri godine od početka procesa izrade popisa procijenjeno je 95 jurisdikcija na temelju triju ključnih kriterija: porezna transparentnost, pravedno oporezivanje i provedba minimalnih standarda OECD-a povezanih sa smanjenjem porezne osnovice i premještanjem dobiti (BEPS). Ako se utvrdi da jurisdikciji nedostaje barem jedan od tih kriterija, od nje se traži da u zadanom roku riješi problem.

Na globalnoj razini do početka 2020. uklonjeno je više od 120 štetnih poreznih režima u okviru izravnog odgovora na proces izrade EU-ova popisa. Deseci trećih zemalja poduzeli su i konkretne mjere za poboljšanje svojih standarda porezne transparentnosti, u skladu sa zahtjevima EU-a. Time se podiže razina dobrog poreznog upravljanja na globalnoj razini, stvaraju se ravnopravni uvjeti među međunarodnim akterima te se smanjuju mogućnosti zlouporabe poreza. EU-ov popis donosi koristi i izvan granica EU-a, posebno za zemlje u razvoju, na koje nerazmjerno utječu nezakoniti financijski tokovi.

Procesom izrade EU-ova popisa stvoreni su novi temelji za suradnju EU-a s partnerskim zemljama u poreznim pitanjima od zajedničkog interesa, u skladu s njegovim nastojanjima da potiče dobro globalno porezno upravljanje. Dijalog i informiranje središnji su dio te aktivnosti. Redovite rasprave službi Komisije s jurisdikcijama, u koordinaciji s Europskom službom za vanjsko djelovanje, pomogle su desecima njih da poštuju propisane standarde. Taj novi kanal za suradnju u poreznim pitanjima omogućio je konstruktivne dijaloge s partnerskim zemljama u današnjem ubrzanom, globaliziranom i digitaliziranom gospodarstvu te bi se trebao održati.

Četiri godine nakon pokretanja tog novog procesa izrade popisa Komisija smatra da je krajnje vrijeme da se sagleda dosad stečeno iskustvo i preispita kako taj proces može ostati učinkovit, pravedan i spreman za nove izazove kad se pojave.