ZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o raznim metodama omamljivanja za perad /* COM/2013/0915 final */





ZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o raznim metodama omamljivanja za perad 1. Pozadina U članku 27. stavku 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1099/2009 o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja[1] navedeno je da „Komisija mora najkasnije do 8. prosinca 2013. Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće o raznim metodama omamljivanja za perad, a posebno omamljivačima u vodenoj kupki za više ptica, uzimajući u obzir aspekte dobrobiti životinja kao i socioekonomske i okolišne utjecaje.” Za izradu ovog izvješća Komisija je morala naručiti „studiju o raznim metodama omamljivanja za perad”, sa završnim izvješćem koje je dostavljeno Komisiji 2012. („studija iz 2012.”)[2]. 2. Metode omamljivanja za perad Klaonice za perad uglavnom se koriste metodom omamljivanja koja se naziva vodenom kupkom za više ptica (ili vodenom kupkom). Sastoji se od vješanja ptica na primjerenu opremu s glavom prema dolje i njihova djelomičnog uranjanja do krila u vodenu kupku u kojoj ih se omamljuje električnom strujom. Struja prolazi kroz njihovo tijelo i omamljuje ih prije iskrvarivanja. Glavna alternativna metoda omamljivanja jest omamljivanje u kontroliranoj atmosferi (CAS) pri čemu se perad omamljuje u komori s kontroliranom atmosferom u kojoj ih se izlaže mješavini plinova. U EU-u se 80 % tovnih pilića (uzgajanih radi mesa) omamljuje u vodenoj kupki, a 20 % CAS-om[3]. Omjer se jako razlikuje među državama članicama (npr. 60 % CAS-om u Njemačkoj i 5 % u Francuskoj)[4]. Uz vodenu kupku, ostale su mogućnosti omamljivanje samo glave i omamljivanje niskim atmosferskim tlakom (LAPS). Omamljivanje električnom strujom samo za glavu sastoji se od postavljanja pojedinačnih elektroda kojima se obuhvaća mozak životinje. Metoda je dobro poznata za sve vrste, no donedavno nije bila prilagođena klaonicama za perad zbog velike brzine linije klanja. Posljednjih je godina metoda razvijena i komercijalizirana kako bi se upotrebljavala u komercijalnim klaonicama (do 9 000 ptica po satu). LAPS je metoda koja se temelji na sličnom načelu kao omamljivanje plinom, ali se, umjesto zamjene atmosfere plinom, LAPS-om postupno uklanja zrak i stvara manjak kisika, što dovodi do omamljivanja. LAPS još uvijek nije dopušten u EU-u, ali se upotrebljava u SAD-u. Na temelju ekstrapolacije trenutačnih trendova, prosječno stanje u EU-u moglo bi se kroz 5 godina promijeniti za 15 % u korist CAS-a (tj. 65 % tovnih pilića omamljenih u vodenoj kupki i 35 % CAS-om). Međutim, taj će se razvoj razlikovati među državama članicama zbog razlika u raznim ključnim čimbenicima kao što su potražnja potrošača (u pogledu dobrobiti životinja, ali i druge vrste mesa – cijele kokoši umjesto fileta) i troškovi rada. Očekuje se da će nekoliko država članica prebaciti više od 80 % svoje proizvodnje na CAS (Njemačka, Austrija i Finska), dok se kod znatnog broja očekuje promjena na više od 50 % (UK, Italija, Švedska, Nizozemska i Belgija). Za ostale države članice očekuje se da će zadržati vodenu kupku kao glavnu metodu omamljivanja. 3. Razmatranja o dobrobiti životinja Prije donošenja Uredbe (EZ) br. 1099/2009, Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) donijela je 2004. i 2006. dva mišljenja o aspektima dobrobiti za omamljivanje i usmrćivanje životinja[5][6]. U svojem mišljenju iz 2004. EFSA je utvrdila dva glavna problema: – okretanje ptica u obrnuti položaj i njihovo vješanje na primjerenu opremu bolno je, posebno za teške i osjetljive ptice[7] i može prouzročiti dislokacije i frakture; – jakost struje kojoj se izlaže pojedine ptice ovisi o električnoj otpornosti svake ptice i ne može se kontrolirati. Kao odgovor na ta mišljenja, Uredbom (EZ) br. 1099/2009 koja se primjenjuje od 1. siječnja 2013., određeni su električni parametri (150 mA za frekvencije od 200 do 400 Hz) za omamljivanje u vodenoj kupki.[8] Te parametre preporučuje i Svjetska organizacija za zaštitu životinja[9]. Dvije države članice predložile su 2011. izmjenu minimalnih električnih parametara za vodenu kupku koji se zahtijevaju Uredbom (EZ) br. 1099/2009. EFSA je ispitala te podatke i 2012. donijela mišljenje o tom pitanju[10], prema kojem se omamljivanjem u vodenoj kupki ostvaruje do 96-postotna učinkovitost omamljivanja mjerenog elektro-encefalogramom (EEG). U mišljenju je naglašena i potreba za dodatnim istraživanjem te pitanja povezana s izvršenjem, tj. subjekti koji vode klaonice često snižavaju struju zbog zabrinutosti u vezi s kvalitetom mesa. U mišljenjima EFSA-e ukazuje se i na to da se CAS-om rješavaju nedostatci vodene kupke ako se metoda upotrebljava uz parametre kojima se ptice usmrćuju: – ptice se ne okreću u obrnuti položaj ili se ne vješaju na primjerenu opremu dok su pri svijesti; – sa 100-postotnom se učinkovitošću može osigurati usmrćivanje ptica prije iskrvarivanja. U EFSA-inim mišljenjima iz 2004. i 2006. nije se govorilo o metodi omamljivanja samo glave koja se trenutačno razvija za komercijalnu liniju klanja. 4. Gospodarski aspekti Ključni gospodarski podaci o proizvodnji mesa peradi u EU-u i vanjskoj trgovini dostupni su u Prilogu I. 4.1. Usporedba između vodene kupke i ostalih metoda 4.1.1. Troškovi proizvodnje i troškovni model Troškovni model uspostavljen je radi usporedbe komercijalno dostupnih metoda omamljivanja za perad[11]. U obzir su uzeti sljedeći troškovi: postavljanje[12], održavanje, rad povezan s primitkom i vješanjem životinja, potrošnja vode, voda za čišćenje, električna struja za omamljivanje, plin za omamljivanje, ostali troškovi rada povezani s omamljivanjem. Prosječni troškovi u EU-u po ptici izračunani su za klaonice velikog proizvodnog kapaciteta (12 000 ptica po satu) i manjeg proizvodnog kapaciteta (6 000 i 3 000 ptica po satu) te su sažeti u tablicama 1. i 2. Ti podaci ovise o lokalnim troškovima različitih resursa (kapitala, energije, vode i rada)[13]. Tablica 1.: Osnovni izračuni troškova omamljivanja raznim metodama za proizvodni kapacitet od 12 000 ptica po satu Čimbenik troška || Vodena kupka || CAS || Samo glava || Omamljivanje vakuumom Trošak postavljanja || 43 000 EUR || 308 300 EUR || 370 000 EUR || 500 000 EUR Održavanje (% troška postavljanja) || 3,45% || 6,90% || 3,00% || 2,40% Rad povezan s primitkom i vješanjem životinja || 97 sati dnevno || 90 sati dnevno || 96 sati dnevno || 90 sati dnevno* Voda za omamljivanje i čišćenje || 9,0 m3 dnevno || 3,5 m3 dnevno || 0,96 m3 dnevno || 3,5 m3 dnevno Električna energija || 5,2 kwh dnevno || 127,0 kwh dnevno || 9,6 kwh dnevno || 1 136,0 kwh dnevno Korišteni plin || – || 3,1 tona dnevno || – || – Ostali rad || 3 sata dnevno || 5 sati dnevno || 0,5 sati dnevno || 5 sati dnevno* Troškovi po ptici (prosjek u EU-u) || 2,439 centi || 3,495 centi || 2,521 centi || 2,641 centi Troškovi po ptici (visoke cijene rada, vode, električne energije) || 4,135 centi || 5,105 centi || 4,151 centi || 4,367 centi Troškovi po ptici (niske cijene rada, vode, električne energije) || 0,389 centi || 1,562 centi || 0,549 centi || 0,679 centi Izvori i ponderi || Proizvođači: 45 %; Istraživanje o klaonicama kapaciteta 9 000 – 13 000 (podaci prilagođeni kapacitetu od 12 000) 45 %; Literatura: 10 % || Proizvođači: 45 %; Istraživanje o klaonicama svih kapaciteta (podaci prilagođeni kapacitetu od 12 000) 45 %; Literatura: 10% || Proizvođači || Proizvođači; procjene rada za CAS. * Podaci uzeti iz procjena za CAS s obzirom na sličnost sustava i nedostatak specifičnih podataka. U dokumentaciji je objašnjeno da se u procesu omamljivanja LAPS ne upotrebljava voda, iako se voda upotrebljava u sustavima CAS za čišćenje. Tablica 2.: Troškovni model za klaonice kapaciteta 6 000 i 3 000 ptica po satu Čimbenik troška || Vodena kupka || CAS || Samo glava || Omamljivanje vakuumom Razlike za 6 000 ptica po satu || Troškovi postavljanja nešto su niži; manje se upotrebljavaju voda i rad; upotreba električne energije otprilike na jednakoj razini. || Troškovi postavljanja te upotreba vode i električne energije jednaki su. Upotreba rada i plina razmjeno je manja. Održavanje manje zbog manjeg proizvodnog kapaciteta. || Troškovi postavljanja nešto su niži (350 000 EUR); troškovi rada i električne energije razmjerno su sniženi. || Troškovi montaže prepolovljeni su uklanjanjem polovice vakuumskih komora (250 000); osim toga, razmjerno su smanjeni električna energija i rad. Troškovi po ptici (prosjek u EU-u) || 2,541 centi || 3,687 centi || 2,716 centi || 2,667 centi Troškovi po ptici (visoke cijene rada, vode, električne energije) || 4,294 centi || 5,330 centi || 4,356 centi || 4,412 centi Troškovi po ptici (niske cijene rada, vode, električne energije) || 0,422 centi || 1,730 centi || 0,733 centi || 0,682 centi Razlike za 3 000 ptica po satu || Troškovi postavljanja nešto su niži; troškovi vode i rada niži su; električna energija otprilike na jednakoj razini. || Troškovi postavljanja te vode i električne energije jednaki su. Troškovi rada i plina razmjeno su niži. Održavanje manje. || Troškovi postavljanja za 6 000 ptica po satu (350 000 EUR), troškovi rada i električne energije razmjerno se snižavaju. || Postavljanje i električna energija za 6 000 ptica po satu[14]. Rad je razmjerno smanjen. Troškovi po ptici (prosjek u EU-u) || 2,584 centi || 4,053 centi || 3,121 centi || 3,087 centi Troškovi po ptici (visoke cijene rada, vode, električne energije) || 4,340 centi || 5,761 centi || 4,780 centi || 5,000 centi Troškovi po ptici (niske cijene rada, vode, električne energije) || 0,463 centi || 2,046 centi || 1,116 centi || 1,024 centi U prosjeku je vodena kupka najjeftinija metoda omamljivanja, a CAS najskuplja[15]. Za klaonice većeg proizvodnog kapaciteta razlika u troškovima između dviju metoda niža je. Omamljivanje u vodenoj kupki ima veliku prednost pred ostalim metodama kada su ulazni troškovi niži. Međutim, kada su ulazni troškovi viši, posebno troškovi rada, smanjuje se razlika između troškova vodene kupke i ostalih metoda. Nalaz je u skladu s empirijskim opažanjem da se CAS upotrebljava u regijama EU-a u kojima su troškovi rada relativno visoki. Čini se da na odluku subjekata koji vode klaonice o odabiru nekog sustava omamljivanja ne utječu toliko učinci maloprodajne cijene (prosječna maloprodajna cijena iznosi 5,070 EUR za 1,5 kg obične kokoši), koliko velike razlike u troškovima početnih ulaganja te prostor potreban za sustav omamljivanja (vidi u nastavku). 4.1.2. Prihodi/tržišta Subjekti koji vode klaonice odabiru svoju metodu omamljivanja ovisno o tržištu na kojem namjeravaju ostvarivati prodaju. Utjecaji na prihode ostvaruju se sljedećim trima mehanizmima: – pristupom tržištu: distributeri mogu zatražiti posebne metode omamljivanja radi kvalitete, dobrobiti životinja ili vjerskih zahtjeva (halal[16], košer). – boljom kvalitetom mesa: tržišta mogu osigurati premiju ako dijelovi (fileti, krila, noge) stalno imaju tražene aspekte (boju, bez tragova krvi). – gubitcima zbog obrezivanja: utjecaj na prihode bit će negativan ako se metodama omamljivanja povećava potreba za obrezivanjem (gubitak mesa i troškovi rada povezani s obrezivanjem). U praksi je najvažnija tržišna varijabla je li ptica prodana kao cijela kokoš za daljnju obradu (kada nedostatci nisu tako kritični) ili se prodaje u svježim dijelovima na maloprodajnoj razini (kada je bitno lijepo izložiti proizvod). Nema sveobuhvatne studije kojom se izravno uspoređuje kvaliteta mesa dobivenog različitim metodama omamljivanja. Osim toga, učinak na kvalitetu bitno se razlikuje ovisno o brojnim čimbenicima osim metode omamljivanja, a posebno korištenim parametrima, podrijetlu jata, rukovanju pticama i njihovom prijevozu prije klanja itd. Ako su ostvareni ti uvjeti, usporedba kvalitete mesa raznih metoda omamljivanja može se sažeti kako slijedi: – čini se da se sustavom CAS i omamljivanjem samo glave[17] osigurava bolja kvaliteta mesa (veći postotak fileta bez tragova krvi) nego vodenom kupkom, – oštećenje nogu općenito je veće kod vodene kupke zbog vješanja živih životinja na primjerenu opremu, – oštećenje krila općenito je veće u sustavu CAS zbog većeg mahanja krilima tijekom omamljivanja, posebno inertnim plinovima, – oštećenje kože može biti veće u sustavu CAS zbog poteškoća s perušanjem. Ukupno se čini da se CAS-om osigurava prednost za tržišta na kojima se traži filet (premija za kvalitetu), ali nije konkurentan u odnosu na vodenu kupku za tržišta na kojima se traže cijele ptice. 4.1.3. Prostor potreban za postavljanje sustava omamljivanja Osim prethodno utvrđenog troškovnog modela, potrebno je u obzir uzeti prostor potreban u slučaju prijelaza s vodene kupke na drugi sustav. Troškovi građevinskih i strukturnih promjena povezanih s prijelazom sa sustava vodene kupke na CAS (a možda i na LAPS) znatni su i mogu postati previsoki. Ti će troškovi vjerojatno biti viši za promjenu s vodene kupke na CAS (a možda i na LAPS) nego na sustav omamljivanja samo glave za koji nije potrebno više prostora nego za vodenu kupku. 5. Radni uvjeti zaposlenika u klaonicama Sustavi u kojima se izbjegava rukovanje životinjama koje su pri svijesti (CAS i LAPS) pozitivno utječu na radno okruženje u usporedbi s drugima (vodenom kupkom i omamljivanjem samo glave) zbog niske razine prašine (nema mahanja krilima), dnevnog svjetla[18], manje ozljeda radnika i manje fizičkih napora. Prema jednom izvoru[19], u tim je sustavima manja fluktuacija zaposlenika čime se smanjuju troškovi zapošljavanja. 6. Aspekti okoliša U studiji iz 2012. vodena kupka i CAS uspoređeni su uzimajući u obzir šest okolišnih mjera: onečišćenje prašinom i neugodnim mirisom, potrošnju energije, tok neiskoristivog otpada, potrošnju vode, hlađenje i emisije stakleničkih plinova. Iako se, uzimajući sve u obzir, čini da postoji mala razlika među utjecajima na okoliš dviju metoda, čini se da CAS nudi neke prednosti za okoliš u odnosu na vodenu kupku u pogledu prašine/neugodnog mirisa, otpada i vode, dok se vodenom kupkom troši manje električne energije i emitira manje stakleničkih plinova. 7. Aspekti globalne konkurentnosti Sektor peradarstva u EU-u treba ocijeniti i s obzirom na globalnu konkurentnost i pritisak konkurencije iz trećih zemalja. Brazil je vodeći dobavljač cijelih ptica (80 % svjetske trgovine) i bijelog mesa (prsa) (85 %) na svjetskom tržištu, dok je na drugom mjestu za tamno meso (+noge) (30 %). Globalna konkurentnost na svjetskom tržištu peradi uglavnom je određena troškovima hrane za životinje koji čine od 50 do 70 % ukupnih troškova proizvodnje. Brazil, Argentina i SAD ostvaruju koristi od 40 % nižih proizvodnih troškova u odnosu na EU i azijske zemlje kao rezultat jeftinije hrane za životinje. Ostale su značajne troškovne prednosti u Brazilu i na Tajlandu povoljni klimatski uvjeti i niži troškovi rada. Prevlast Brazila na svjetskom tržištu peradi može se objasniti i usmjerenošću na izvoz, pri čemu se potražnji na izvoznim tržištima daje prednost pred domaćom potražnjom (za razliku od EU-a i SAD-a gdje je izvoz uglavnom nusproizvod domaće potražnje). Izvoz iz SAD-a u EU vrlo je ograničen zbog upotrebe antimikrobne obrade (zabranjene u EU-u). Međutim, SAD je relevantan dionik u smislu konkurencije na izvoznim tržištima kao što je Rusija, koja je važno odredište za višak tamnog mesa. Tajland je izvoznik prerađenih proizvoda u EU, ali obično ne konkurira izvoznicima iz EU-a na svjetskim tržištima. Vodena kupka i dalje je najuobičajenija metoda omamljivanja u svijetu za perad. CAS se upotrebljava u nekoliko trećih zemalja, ali je uglavnom ograničen na EU. Troškovi klanja čine od 14 do 22 % ukupnih proizvodnih troškova i uglavnom su određeni troškovima rada koji u apsolutnom i relativnom smislu daju prednost Tajlandu i Brazilu. U dugoročnim gospodarskim prognozama predviđeno je znatno povećanje svjetskog tržišta peradi. Povećanje potražnje za proizvodima namijenjenima daljnjoj preradi može dugoročno djelovati kao pokretač u korist CAS-a. 8. Ostali aspekti Kod nekih subjekata koji vode klaonice za određene metode ili parametre omamljivanja važna je i sukladnost s muslimanskim vjerskim pravilima. Iako nema zajednički dogovorenog stajališta u svim muslimanskim zajednicama o omamljivanju životinja, većina bi prihvatila omamljivanje ako se životinja može vratiti svijesti ako nema iskrvarivanja. Ovisno o tome kako su parametri omamljivanja postavljeni, omamljivanje u vodenoj kupki, CAS i omamljivanje samo glave mogu biti reverzibilne metode. Međutim, s obzirom na to da su omamljivanje u vodenoj kupki i CAS metode za omamljivanje više životinja, oporavak svih životinja bez iskrvarivanja može se osigurati samo smanjenjem parametara omamljivanja, a stoga i postotka životinja koje se omamljuje na odgovarajući način. CAS se obično upotrebljava za usmrćivanje životinja i stoga ga muslimanske zajednice rijetko prihvaćaju za halal (rizik od nepovratnog omamljivanja životinja). Električnim parametrima koji se zahtijevaju Uredbom ne može se osigurati potpuni oporavak svih omamljenih životinja. Nadalje, koristi ili nedostatke metode omamljivanja za dobrobit životinja treba razmotriti i izvan samih klaonica. Ograničenjem upotrebe metoda omamljivanja kao što je vodena kupka, trenutačno jedina komercijalna metoda koje je u velikoj mjeri dostupna malim klaonicama, podrazumijevat će se da će životinje uzgojene u regijama sa sustavima ekstenzivne poljoprivrede biti potrebno prevoziti na daleke udaljenosti. 9. Zaključci Među raznim metodama omamljivanja za perad, omamljivanje u vodenoj kupki najraširenija je metoda u svijetu i EU-u. Ta je metoda najstarija, jeftina, tehnološki dostupna, ne zahtijeva puno prostora te se njome dovoljno imobiliziraju ptice radi iskrvarivanja automatskim rezačem vratova u industrijskim klaonicama. Iako se očekuje da će se CAS i dalje širiti u nekim državama članicama, zbog povećane potražnje za visokokvalitetnim mesom i visokih troškova rada, u EU-u će se omamljivanje u vodenoj kupki vjerojatno i dalje upotrebljavati u velikoj mjeri. CAS predstavlja glavnu komercijalno dostupnu alternativu vodenoj kupki. Ostale mogućnosti umjesto vodene kupke još uvijek nisu dovoljno razvijene da bi predstavljale neposredan odabir. CAS-om se osiguravaju prednosti za dobrobit životinja te za kvalitetu mesa i radne uvjete. Međutim, CAS je skup, zahtijeva više prostora i trenutačno je osmišljen za klaonice velikog proizvodnog kapaciteta. Postupno ukidanje omamljivanja u vodenoj kupki trenutačno nije ekonomski održiva opcija u sadašnjem kontekstu. Nema praktične alternative za klaonice srednjeg i malog proizvodnog kapaciteta koje čine znatan broj objekata u EU-u. Važno je da države članice primjenjuju nove zahtjeve u pogledu dobrobiti životinja na jedinstven način kako bi se zajamčili ravnopravni tržišni uvjeti za subjekte koji vode klaonice i dobrobit životinja. Komisija će i dalje pažljivo pratiti provedbu u državama članicama te ocjenjivati, vrednovati i dijeliti najbolje prakse i inovacije u primjeni postojećih pravila EU-a. [1] SL L 303, 18.11.2009, str. 1. [2] Studija o raznim metodama omamljivanja za perad koju je proveo Food Chain Evaluation Consortium – voditelj projekta Agra CEAS Consulting – 11.12.2012. (http://ec.europa.eu/food/animal/welfare/slaughter/study_stunning_poultry_en.pdf). [3] CAS uključuje različite sustave u skladu s njihovim dizajnom (horizontalnim/vertikalnim), integracijom u ostatak linije obrade i korištenom mješavinom plinova (ugljikova dioksida ili inertnih plinova). [4] Za kokoši nesilice omjer između vodene kupke i CAS-a iznosi 83 – 7 %, za roditeljska jata 61 – 37 %, a za pure 76 – 24 % prema broju životinja. [5] Aspekti dobrobiti za glavne sustave omamljivanja i usmrćivanja glavnih komercijalni životinjskih vrsta, EFSA Journal (2004.), 45., 1. – 29. [6] Aspekti dobrobiti za glavne sustave omamljivanja i usmrćivanja primijenjene na komercijalno uzgajanu visoku divljač, koze, kuniće, nojeve, patke, guske i prepelice, EFSA Journal (2006.) 326., 1 – 18. [7] Pure i roditeljska jata tovnih pilića mnogo su teži od standardnih komercijalnih tovnih pilića dok nesilice nakon jedne godine nesenja imaju osjetljive kosti. [8] Za električne parametre vidi točku 6. poglavlja II. Priloga I., za opremu vidi točku 5. Priloga II. [9] Članak 7.5.7 stavak (3) točka (b) električno omamljivanje ptica upotrebom vodene kupke – Zakonik OIE-a o zdravlju kopnenih životinja. [10] Znanstveno mišljenje o električnim zahtjevima za opremu za vodenu kupku koja se primjenjuje na perad. EFSA Journal 012; 10(6):2757. [str. 80. i dalje] doi:10.2903/j.efsa.2012.2757. [11] LAPS nije dozvoljen u EU-u, ali se upotrebljava u jednoj klaonici u SAD-u. [12] Troškovi postavljanja za novi objekt, ali ne i troškovi prenamjene. [13] O više scenarija raspravlja se u studiji iz 2012. [14] Pretpostavlja se da su troškovi postavljanja jednaki kao za 6 000 ptica po satu jer je nejasno može li se sustav prilagoditi proizvodnji manjoj od 6 000 ptica po satu. [15] Podaci o omamljivanju samo glave i LAPS-u uglavnom se oslanjaju na informacije proizvođača koje mogu biti optimističnije od komercijalne prakse. [16] Vidi odjeljak 8. u nastavku. [17] Budući da se komercijalni sustav omamljivanja samo glave još uvijek upotrebljava u nekoliko klaonica, informacija se ne može neovisno preispitati. [18] Kod rukovanja živim pticama radnici rade u uvjetima male količine svjetla kako bi ptice bile mirne. [19] PETA (2007.) Controlled Atmosphere Killing vs. Electrical Immobilisation. A comparative analysis of poultry slaughter systems from animal welfare, worker safety and economic perspectives. PETA SAD, lipanj 2007. PRILOG IZVJEŠĆU KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o raznim metodama omamljivanja za perad Ključni gospodarski podaci za sektor mesa peradi u EU-u[1] 1. Proizvodnja u EU-u: 12 milijuna tona[2] Izvor: AVEC, godišnje izvješće iz 2011. 1.1. Klaonice Otprilike 5 300 objekata Nema sveobuhvatnog popisa klaonica za perad / malobrojni su podaci prema proizvodnom kapacitetu 1.2. Gospodarski rezultati Od 30 do 32,5 milijardi EUR u 2011. 1.3. Broj zaposlenika u kontaktu sa živim životinjama Procijenjeno na 3 000 u ekvivalentu punog radnog vremena[3]. 2. Potrošnja u EU-u: 11,6 milijuna tona[4] Potrošnja po glavi stanovnika od oko 23 kg godišnje 3. Trgovina u EU-u EU izvozi 9 % i uvozi 6 % proizvodnje EU-a[5] EU uglavnom uvozi prsa i izvozi dijelove manje vrijednosti, osim Francuske, s posebnim izvoznim tržištem za cijele ptice u Saudijskoj Arabiji Izvor: Eurostat. Izvor: Eurostat. [1] Svi su podaci prikupljeni iz studije koju je naručila Komisija: Studija o raznim metodama omamljivanja za perad koju je proveo Food Chain Evaluation Consortium – voditelj projekta Agra CEAS Consulting – 11.12.2012. [2] Podaci iz 2010. iskazani u masi trupova. [3] Međutim, većina tih zaposlenika ne radi puno radno vrijeme. [4] Podaci iz 2009. [5] Podaci iz 2010. u tonama. Vrijednost izvoza 2010. iznosila je 1,18 milijardi EUR, a uvoza 1,97 milijardi EUR, što čini otprilike 3,8 % za uvoz i 6,4 % za izvoz procijenjene vrijednosti proizvodnje klaonica za perad u EU-u.