EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 23.5.2022. COM(2022) 629 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE Ažurirano izvješće o pojačanom nadzoru – Grčka, svibanj 2022. {SWD(2022) 700 final}



KONTEKST Gospodarska kretanja i politike u Grčkoj prate se u okviru europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika. Od 2018. do kraja programa financijske pomoći prate se i u okviru pojačanog nadzora u skladu s člancima 2. i 3. Uredbe (EU) br. 472/2013 ( ). Primjenom pojačanog nadzora nad Grčkom ( ) potvrđeno je da Grčka mora nastaviti s provedbom mjera za uklanjanje uzroka ili potencijalnih uzroka gospodarskih i financijskih poteškoća te provoditi strukturne reforme radi potpore snažnom i održivom gospodarskom rastu. Pojačani nadzor pruža sveobuhvatan okvir za praćenje gospodarskih kretanja i provedbu politika potrebnih nakon završetka programa financijske pomoći. Omogućuje redovito ocjenjivanje najnovijih gospodarskih i financijskih kretanja u Grčkoj te praćenje uvjeta financiranja državnog duga i ažuriranje analize održivosti duga. Pojačani nadzor ujedno je okvir za ocjenjivanje opće obveze prema Euroskupini koju je Grčka preuzela 22. lipnja 2018., tj. radi nastavka i dovršetka reformi donesenih u okviru programa financijske pomoći i zaštite ciljeva važnih reformi koje su donesene u okviru programa financijske pomoći. U tom kontekstu pojačani nadzor služio je za praćenje provedbe posebnih obveza za dovršetak ključnih strukturnih reformi započetih u okviru programa do dogovorenih rokova do sredine 2022. Te su strukturne reforme započete u šest ključnih područja: i. fiskalna i fiskalno-strukturna politika, ii. socijalna skrb, iii. financijska stabilnost, iv. tržište rada i proizvoda, v. Grčko društvo za imovinu i udjele te privatizacija i vi. modernizacija javne uprave ( ). Ovo je četrnaesto izvješće o pojačanom nadzoru za Grčku. Temelji se na nalazima misije obavljene 6. travnja 2022. i redovitom dijalogu s grčkim tijelima. Misiju je vodila Europska komisija u suradnji s Europskom središnjom bankom ( ). Međunarodni monetarni fond sudjelovao je u kontekstu svojeg okvira naknadnog ocjenjivanja financiranja, a Europski stabilizacijski mehanizam u kontekstu svojeg sustava ranog upozoravanja i u skladu s Memorandumom o razumijevanju o radnim odnosima između Europske komisije i Europskog stabilizacijskog mehanizma od 27. travnja 2018. U ovom se izvješću ocjenjuje provedba obveza prema Euroskupini koje je Grčka preuzela u vezi s dovršetkom reformi do sredine 2022. Ovo bi izvješće moglo poslužiti kao osnova za odluku Euroskupine o pokretanju sljedećeg skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama u vrijednosti od 748 milijuna EUR. Te su mjere dogovorene s Euroskupinom 22. lipnja 2018. i uključuju prijenos iznosa koji su jednaki dobiti koju su od grčkih državnih obveznica ostvarile središnje banke u okviru programa za tržišta vrijednosnih papira i sporazuma o neto financijskoj imovini te odustajanje od povećanja kamatne marže za određene zajmove iz Europskog instrumenta za financijsku stabilnost. Primjena šeste tranše razduživanja uvjetovane politikama započela je nakon sastanka Euroskupine održanog 6. prosinca 2021. Obveze prema partnerima Euroskupine koje je Grčka preuzela u lipnju 2018., a koje su temelj za uvođenje dodatnih mjera za otpis duga, trebaju se ispuniti do sredine 2022. Odluku o početku primjene preostalih mjera za otpis duga donijet će Euroskupina. Uzimajući u obzir napredak u ispunjenju obveza, posljednja tranša mjera razduživanja mogla bi se pokrenuti krajem 2022. U ovom se izvješću utvrđuju i posebne obveze na temelju kojih Euroskupina može donijeti odluku o pokretanju te posljednje tranše mjera za otpis duga. Iako su grčka tijela ispunila većinu svojih obveza, neke elemente tek treba u potpunosti dovršiti. Stoga se popis obveza koje će poslužiti kao osnova za konačnu isplatu sastoji od preostalih koraka. Popis je dogovoren s grčkim tijelima i nalazi se u prilogu ovom izvješću. Uspješno ispunjenje većine obveza u okviru politika i učinkovita provedba reformi poboljšali su otpornost grčkog gospodarstva i ojačali njegovu financijsku stabilnost. Time su znatno smanjeni rizici od negativnih učinaka prelijevanja na druge države članice u europodručju, čime se učinkovito rješava uvjet na kojem se temelji primjena pojačanog nadzora. Nadležna tijela i dalje su predana provedbi reformi i dovršetku preostalih elemenata. Na temelju tih razmatranja Europska komisija možda neće produljiti pojačani nadzor nakon njegova isteka 20. kolovoza 2022. Ako se pojačani nadzor ne produlji, praćenje gospodarskog, fiskalnog i financijskog stanja Grčke nastavilo bi se u kontekstu uhodanog nadzora nakon provedbe programa () i europskog semestra. Glavne reforme i ulaganja i dalje bi se provodili u kontekstu provedbe grčkog plana za oporavak i otpornost (). Praćenje posebnih obveza koje bi poslužile kao osnova za završnu tranšu mjera razduživanja provelo bi se u prvom izvješću o nadzoru nakon provedbe programa koje bi trebalo biti objavljeno u studenome 2022. SVEOBUHVATNA PROCJENA Nakon snažnog oporavka 2021., 2022. očekuje se nastavak oporavka nakon pandemije nešto slabijim tempom jer na njega utječu više cijene energije i gospodarski učinak ruske vojne agresije na Ukrajinu u kontekstu dugotrajne nesigurnosti povezane s pandemijom. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022., očekuje se da će rast dostići 3,5 % u 2022., odnosno 3,1 % u 2023. Predviđa se da će ulaganja biti glavni pokretač rasta, no povećanju gospodarske aktivnosti pridonijet će i privatna potrošnja i neto izvoz. Primarni deficit opće države koji se prati u okviru pojačanog nadzora 2021. dosegnuo je 5,5 % BDP-a, što je 2,1 postotni bod manje nego što se očekivalo u jesen prošle godine. Pozitivno iznenađenje proizlazi uglavnom iz brzog gospodarskog oporavka. Fiskalna politika 2022. i dalje je poticajna jer se neke od hitnih mjera i mjera potpore povezanih s pandemijom i dalje primjenjuju do kraja godine te su poduzete privremene fiskalne mjere kao odgovor na učinak povećanja cijena energije 2022. Vlada u svojem Programu stabilnosti za 2022. planira tijekom 2023. ostvariti primarni suficit od 1,1 % BDP-a te dodatno smanjiti visok udio javnog duga ( ). Većina mjera potpore povezanih s povećanjem cijena energije ili pandemijom postupno će se ukinuti do 2023. Vlada istodobno planira poduprijeti rast trajnim smanjenjem poreza solidarnosti i doprinosa za socijalno osiguranje koje je uvela tijekom pandemije. Zahvaljujući gospodarskom oporavku stopa nezaposlenosti smanjila se na 14,7 % u 2021., što je pad sa 17,6 % u 2020. i njezine najveće vrijednosti od 27,8 % u 2013. Iako je i dalje među najvišima u EU-u, očekuje se da će se 2023. dodatno smanjiti. Očekuje se da će rast zaposlenosti u budućnosti ostati otporan s obzirom na gospodarski rast koji je još uvijek snažan. Stopa rizika od siromaštva i dalje je visoka (17,7 % u 2020.). U ovom se izvješću općenito zaključuje da je Grčka poduzela mjere potrebne za ispunjavanje svojih posebnih obveza unatoč otežanim okolnostima uzrokovanim gospodarskim posljedicama novih valova pandemije i vojne agresije Rusije na Ukrajinu. Nadležna tijela ispunila su niz posebnih obveza u području upravljanja javnim financijama, oporezivanja nekretnina, naknada za invalidnost, inspekcija zaštite okoliša i pravosuđa te su se usuglasila o produljenju mandata Grčkog fonda za financijsku stabilnost. Grčka je dovršila i šire strukturne reforme, uključujući reformu javne nabave i uspostavu Odjela za statistiku pravosuđa pri Ministarstvu pravosuđa. Grčka tijela i dalje su predana provedbi reformi te su se obvezala da će nastaviti s provedbom mjera za postizanje napretka u pogledu neispunjenih obveza. Europske institucije pozdravljaju blisku i konstruktivnu suradnju grčkih tijela u svim područjima te ih potiču da nastave s naporima i da ih prema potrebi pojačaju u cilju dovršetka svih dogovorenih etapa reformi prije donošenja odluke o konačnoj isplati krajem 2022., posebno u pogledu reformi u području politika financijskog sektora, primarne zdravstvene zaštite, katastra, kodifikacije radnog zakonodavstva i postizanja dogovorenih ciljeva za podmirenje dospjelih nepodmirenih obveza. U ostatku ovog odjeljka podsjeća se na napredak postignut u okviru pojačanog nadzora u šest ključnih područja obveza Grčke, ocjenjuju se najnovija postignuća tijekom posljednjeg tromjesečja („tekućeg izvještajnog razdoblja”) te se iznose preostali koraci reformi u okviru postojećih obveza. Fiskalna i fiskalno-strukturna politika Grčka je 2018. i 2019. ostvarila svoj cilj primarnog suficita od 3,5 % BDP-a. Nakon izbijanja pandemije Europska komisija aktivirala je 2020. opću klauzulu o odstupanju, kojom se omogućuje privremeno odstupanje od proračunskih zahtjeva, među ostalim grčkih fiskalnih ciljeva koji se prate u okviru pojačanog nadzora, pod uvjetom da se time ne ugrozi fiskalna održivost u srednjoročnom razdoblju. Komisija je u svojoj Komunikaciji od 3. ožujka 2021. ( ) iznijela i stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne procjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u EU-u ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (kraj 2019.). Povećana nesigurnost i snažni negativni rizici za gospodarske izglede u kontekstu rata u Europi, dosad nezabilježeno povećanje cijena energije i kontinuirani poremećaji u lancu opskrbe opravdavaju produljenje opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu do 2023. Kad je riječ o fiskalnim strukturnim reformama provedenima u kontekstu pojačanog nadzora, Grčka je poboljšala svoje upravljanje javnim financijama dovršenjem reforme praćenja i predviđanja novčanih tokova za sustav računa riznice te je reformirala strukturu primitaka Nezavisnog tijela za javne prihode donošenjem posebne ljestvice plaća kako bi mogla zadržati i privući visokokvalificirano osoblje. Ta posebna ljestvica plaća dopunjuje jedinstvenu tablicu plaća donesenu u okviru programa financijske pomoći i mogla bi poslužiti kao osnova za druge subjekte. U tekućem izvještajnom razdoblju grčka tijela ispunila su dodatne obveze u području upravljanja javnim financijama i porezne politike: ·u području upravljanja javnim financijama nadležna su tijela završila rad na daljnjem poboljšanju funkcionalne proračunske klasifikacije (dio reforme kontnog plana). Tom će se reformom omogućiti dublja analiza javnih rashoda i tako pridonijeti boljem oblikovanju gospodarske politike. ·Nadležna tijela dovršila su i provedbu više od 200 preporuka Grčkog revizorskog suda kako bi se spriječilo nagomilavanje dospjelih nepodmirenih obveza te širu reformu kojom se pojednostavnjuju fiskalni postupci i ubrzava lanac plaćanja u javnom sektoru,

·Grčka tijela dovršila su reformu poreza na nekretnine ENFIA. Reformom se primjenjuju nove tržišne vrijednosti poreza na nekretnine, proširuje porezna osnovica te poboljšava pravednost i gospodarska učinkovitost poreza na nekretnine. Nadležna tijela izdala su račune za procjenu poreza nakon reforme za 2022., a prvi obrok poreza dospijeva u svibnju. Nadležna tijela obvezala su se da će do listopada 2022. poduzeti sljedeće korake: ·očekuje se da će se nemirovinske i mirovinske dospjele nepodmirene obveze podmiriti do kolovoza 2022., čime će se ispuniti ta obveza. Nakon usporavanja tempa podmirenja dospjelih nepodmirenih obveza tijekom prvih mjeseci 2022., kašnjenje za nemirovinske dospjele nepodmirene obveze iznosi od šest mjeseci, odnosno dva mjeseca za mirovinske dospjele nepodmirene obveze u odnosu na plan. Kašnjenje je uglavnom uzrokovano nastavkom pandemije, povećanjem cijena energije, sporijim ostvarenjem planiranih poboljšanja u području IT-a od planiranog i prinosom nižim od očekivanog u odnosu na prethodne mjere. Nadležna tijela predložila su, a već djelomično i provela, niz dodatnih mjera za ubrzavanje postupka podmirenja obveza. Te mjere uključuju mjere za strukturno poboljšanje likvidnosti bolnica i poduzeća za javni prijevoz te ciljane promjene u postupku dodjele mirovina, ·kad je riječ o poreznoj upravi, informatički sustav za naplatu trebao bi biti potpuno u funkciji u svim službama Nezavisnog tijela za javne prihode do rujna 2022., čime će se ispuniti obveza. Očekuje se da će taj sustav ojačati kapacitet nadležnih tijela za naplatu poreza. Četiri od sedam modula sada su u funkciji u službama središnje porezne uprave, a preostala tri modula moraju biti u funkciji do rujna 2022., u skladu s dogovorenim vremenskim okvirom. Socijalna skrb U kontekstu pojačanog nadzora Grčka je modernizirala svoj sustav socijalne skrbi uspostavom jedinstvenog mirovinskog fonda, uvođenjem svih triju stupova programa prihoda u okviru socijalne solidarnosti/zajamčenog minimalnog dohotka i donošenjem novog modela ostvarivanja aktivnih politika tržišta rada. Dosad je bilo otprilike 400 000 primatelja zajamčenog minimalnog dohotka, a procjenjuje se da će u sljedeće dvije godine svi dobiti individualizirani akcijski plan. Zahvaljujući reformama i gospodarskom oporavku udio osoba izloženih riziku od siromaštva smanjio se s 20,2 % u 2017. na 17,7 % u 2020., ali je i dalje među najvišima u EU-u. Grčka je usto preispitala i sustav subvencija za lokalni javni prijevoz, osnovala glavno tijelo odgovorno za centraliziranu javnu nabavu u području zdravstva (EKAPY) i dostigla udio od 30 % u centraliziranoj javnoj nabavi u ukupnim bolničkim rashodima. U tekućem izvještajnom razdoblju grčka tijela ispunila su još jednu obvezu u području procjene invaliditeta te su napredovala u skladu s rasporedom povrata sredstava za zdravstvenu zaštitu: ·grčka tijela donijela su propise za uvođenje novog pristupa procjeni invaliditeta na temelju medicinskih kriterija i kriterija povezanih s funkcionalnošću. Taj novi pristup predstavlja znatno poboljšanje u odnosu na trenutačni sustav, u kojem se invaliditet utvrđuje isključivo na temelju medicinskih procjena. Konkretno, na temelju donesenih propisa uspostavljaju se multidisciplinarni odbori za procjenu koje čine psiholozi, radni terapeuti i socijalni radnici koji će primjenjivati metodologiju koju je predložila Svjetska zdravstvena organizacija za procjenu aspekata funkcionalnosti pregledanih osoba (pod nazivom WHODAS 2.0). Odbori će uz prethodne medicinske procjene razmotriti svakodnevne poteškoće u područjima kao što su kognitivne funkcije, mobilnost, socijalizacija, profesionalni život, samoskrb itd. Taj će se pristup najprije pokusno primjenjivati tijekom 24 mjeseca počevši od jeseni 2022. u cilju dodjele naknade za osobnu pomoć za 1 000 osoba s invaliditetom, ·povrat sredstava za zdravstvenu zaštitu (tj. troškova iznad zakonski određene gornje granice za javnu potrošnju na lijekove i druge zdravstvene usluge koji se trebaju naplatiti od farmaceutskih dobavljača i pružatelja zdravstvene zaštite) odvija se prema rasporedu i za farmaceutske i za druge usluge, što je dobrodošla činjenica. Nadležna tijela obvezala su se da će do listopada 2022. poduzeti sljedeće korake: ·nakon donošenja izmjena primarnog zakonodavstva o primarnom sustavu zdravstvene zaštite, grčka tijela donijet će sekundarno zakonodavstvo do početka lipnja 2022., kojim će se utvrditi ključni elementi sustava, uključujući poticaje za registraciju i nadzor pacijenata. Nadležna tijela obvezala su se i da će započeti registraciju pacijenata kako bi do kraja listopada dostigla cilj registriranja 25 % ukupnog stanovništva u sustav, a 50 % do kraja 2022. te da će istodobno dovršiti informatičku infrastrukturu za registraciju i preglede do kraja lipnja. Do kraja srpnja u sustavu će se registrirati dovoljan broj samozaposlenih obiteljskih liječnika da se obuhvati najmanje 85 % stanovništva. Do listopada će se aktivirati program poticaja/nepoticajnih mjera za registraciju i nadzor. Reforma sustava primarne zdravstvene zaštite bila je ključna sastavnica programa financijske pomoći s glavnim ciljevima poboljšanja pristup uslugama zdravstvene zaštite za građane te jačanja upravljanja i učinkovitosti. Registracija stanovništva i učinkoviti sustav nadzora ključni su elementi koji pridonose postizanju tih ciljeva. U novom okviru ti se ključni elementi nastoje ostvariti financijskim poticajima. Takav sustav, ako se u potpunosti provede, ima potencijal za ostvarenje navedenih ciljeva. Istodobno stvara izazove za osiguravanje jednakog pristupa i ostvarivanje cilja potpune pokrivenosti stanovništva, što će se morati pažljivo pratiti, ·cilj od 40 % udjela centralizirane javne nabave u ukupnim bolničkim rashodima do sredine 2022. mora biti ispunjen, čime će se ispuniti obveza. Nadležna tijela potiču se da brzo objave planirane natječaje kako bi se postigao taj cilj. Financijska stabilnost i reforma pravosuđa Nakon 2021., iznimne godine u pogledu smanjenja neprihodonosnih kredita, naglasak se postupno premješta na rješavanje problema neprihodujućih dugova održivih dužnika, kao i na održivo poboljšanje profitabilnosti i kapitalne pozicije banaka. Udio neprihodonosnih kredita iznosio je 12,8 % na pojedinačnoj osnovi u prosincu 2021., nakon što se znatno smanjio s 30,1 % na kraju 2020., odnosno s 40,6 % na kraju 2019. Primjenom sekuritizacije u okviru programa za zaštitu imovine „Heraklo”, dvije od četiri sistemske banke zabilježile su smanjenje stope neprihodonosnih kredita na manje od 10 % na kraju 2021., dok se očekuje da će druge dvije ostvariti isti cilj najkasnije do kraja 2022. Unatoč tome, udio neprihodonosnih kredita u Grčkoj i dalje je najviši u europodručju. Osim toga, ograničeni neto priljev novih neprihodonosnih kredita ( ) nastavio se u četvrtom tromjesečju 2021. i morat će se pomno pratiti jer i dalje postoje rizici za kvalitetu imovine banaka. Nadalje, uspješno rješavanje neprihodujućih dugova sve više ovisi o pružateljima usluga servisiranja zaduženima za servisiranje sekuritiziranih i prodanih kredita. Iako su se čišćenjem bilanci banaka nastavili smanjivati zaštitni slojevi kapitala i profitabilnost banaka, izgledi za 2022. temelje se na smanjenim potrebama za rezervacijama i unutarnjim stvaranjem kapitala zahvaljujući poboljšanju osnovne profitabilnosti. Ipak, kapitalna pozicija banaka i dalje je među najslabijima u europodručju, a njezina je kvaliteta i dalje zabrinjavajuća, s obzirom na to da sadržava visok udio odgođenih poreznih obveza koji se povećava. Kad se radi o gospodarskim izgledima, povećana nesigurnost kao posljedica ruske agresije na Ukrajinu mogla bi negativno utjecati na rast kredita u budućnosti. Kad je riječ o reformama financijskog sektora koje su dovršene u kontekstu pojačanog nadzora, Grčka je u potpunosti ukinula kontrole kapitala nametnute tijekom programa financijske pomoći, dovršila veliku reformu okvira za nesolventnost, koja među ostalim uključuje sustav za izvansudsko rješavanje sporova i financijsko osposobljavanje za suce radi provedbe tih reformi, a tek je započela osnivanje subjekta za prodaju s povratnim najmom. Grčki fond za financijsku stabilnost razvio je izlaznu strategiju za prodaju udjela u sistemskim bankama, a Grčka je potvrdila usklađenost mandata svojeg povjerenstva za odabir s mandatom Fonda. U tekućem izvještajnom razdoblju ostvaren je daljnji napredak u provedbi dogovorenih mjera u financijskom sektoru, ali i dalje postoje izazovi, posebno u pogledu rješavanja zaostataka predmeta nesolventnosti kućanstava i aktiviranih državnih jamstava. Nadležna tijela ispunila su obvezu povezanu s Grčkim fondom za financijsku stabilnost i pokrenula natječaj za integrirani sustav upravljanja predmetima za sudove: ·platforme u sklopu novog okvira za nesolventnost postupno ostvaruju rezultate, posebno u pogledu izvansudskih nagodbi, te se stalno razvijaju daljnja poboljšanja, ·zadržan je trend rasta dodjele novih datuma za rasprave u neriješenim predmetima nesolventnosti kućanstava, ali je broj pravomoćnih sudskih odluka ograničen, ·slično tome, jača provedba dražbi, a sve veći udio imovine koja se prenosi uspješno zaključenim dražbama stječu subjekti koji nisu banke ili pružatelji usluga servisiranja, ·unatoč određenim poboljšanjima, vremenski okvir za rješavanje zaostataka aktiviranih državnih jamstava izmijenjen je kako bi se uzeli u obzir akumulirani zaostaci u isplati aktiviranih jamstava i neočekivani pravni izazovi koji sprečavaju plaćanje određenih zahtjeva. Nadležna tijela procjenjuju moguća rješenja za ograničavanje kašnjenja u plaćanju takvih zahtjeva te se i dalje obvezuju da će rok za izvršenje svih plaćanja ostati nepromijenjen, tj. do drugog tromjesečja 2024. Očekuje se da će donošenje novog Kodeksa o organizaciji pravosuđa i statusu sudaca potaknuti brže rješavanje neriješenih predmeta iz prošlosti te osigurati neometano funkcioniranje novog okvira za nesolventnost,

·koncesijski postupak za uspostavu subjekta za prodaju s povratnim najmom pokrenut će se u svibnju, a u tijeku je uspostava privremenog programa potpore za ranjive dužnike kako bi se osigurao neometan prelazak tijekom razdoblja potrebnog za početak poslovanja novog subjekta, za koji se ne očekuje da će trajati dulje od 15 mjeseci, ·grčka tijela usuglasila su se s europskim institucijama o reformi Grčkog fonda za financijsku stabilnost. Očekuje se da će zakon uskoro biti donesen. Trajanje Fonda produljeno je do kraja 2025. kako bi mu se omogućilo da ostvari svoj dvostruki cilj učinkovite prodaje imovine i pridonošenja stabilnosti grčkog bankarskog sustava. Reformom se pojednostavnjuje upravljačka struktura Fonda i utvrđuje skup načela na kojima će se temeljiti njegova strategija prodaje. Usto su pojednostavnjena i posebna prava Fonda. ·grčka tijela pokrenula su natječaj za integrirani sustav vođenja predmeta u građanskim i kaznenim predmetima (OSDDY-PP). Očekuje se da će ugovor biti dodijeljen do kraja 2022. te da će se provesti u sljedećih 36 mjeseci. Nadležna tijela obvezala su se da će do listopada 2022. dovršiti sljedeće mjere: ·e-prijave na upravnim sudovima trebaju biti u potpunosti dovršene, a grčka tijela obvezala su se da će to ostvariti do kraja lipnja 2022., čime će se ispuniti navedena obveza. Ostvaren je napredak u provedbi, a platforma koja omogućuje podnošenje početnih podnesaka, memoranduma i postupovnih akata u kontekstu postupaka koji su u tijeku spremna je i bit će u punoj funkciji u lipnju 2022. Zbog kašnjenja ugovaratelja, proširenje funkcionalnosti pokrenuto je u pokusnoj fazi, dva mjeseca kasnije nego što je bilo predviđeno, ·poduzeti niz posebnih koraka u okviru dogovorenih mjera u financijskom sektoru, posebno u pogledu rješavanja zaostataka predmeta nesolventnosti kućanstava i zaostataka državnih jamstava. Nadležna će tijela usto predložiti u parlamentu širu reformu u području pravosuđa, odnosno novi Kodeks o organizaciji pravosuđa i statusu sudaca. Kodeksom će se uvesti brojna poboljšanja u pogledu obnašanja sudskih dužnosti, stručne procjene i napredovanja sudaca, njihova disciplinskog okvira i mjera za jačanje djelotvornosti i učinkovitosti sudskih postupaka. Kodeks je dostavljen Glavnom tajništvu za pravne i parlamentarne poslove 13. svibnja 2022. i podnijet će se parlamentu do kraja svibnja. Stupit će na snagu odmah nakon toga, uz posebnu iznimku pravila o ocjenjivanju sudaca koja će stupiti na snagu početkom nove sudske godine. Nadalje, nadležna će tijela do kraja svibnja donijeti posljednji akt sekundarnog zakonodavstva za operacionalizaciju Odjela za statistiku pravosuđa (JustStat) zaduženog za prikupljanje, objedinjavanje, obradu i objavljivanje sudskih podataka grčkih sudova i ureda javnih tužitelja; od odjela se očekuje i da trajno štiti i poboljšava kvalitetu pravosudne statistike. Tržište rada i proizvoda Kad je riječ o reformama tržišta rada i proizvoda dovršenima u kontekstu pojačanog nadzora, Grčka je dovršila provedbu akcijskog plana za neprijavljeni rad, u veljači 2019. i siječnju 2022. ažurirala minimalnu plaću u skladu s postupkom utvrđenim Zakonom 4172/13, revidirala klasifikaciju smetnji, pojednostavila postupke izdavanja dozvola za ulaganja u dogovorenim sektorima, uključujući promet, obrazovanje, turizam, socijalnu skrb i akvakulturu, te dodijelila ugovor za uvođenje relevantnog informacijskog sustava. U energetskom sektoru Grčka je pokrenula ciljni model za tržište električne energije i pristala na protumonopolsku korektivnu mjeru kojom se konkurentima poduzeća Public Power Corporation, grčkog pružatelja električne energije u državnom vlasništvu, omogućuje dugoročna kupnja veće količine električne energije, čime se zatvara dugotrajan protumonopolski predmet. U tekućem izvještajnom razdoblju grčka tijela provela su ažuriranje minimalne plaće i ispunila još jednu obvezu u području inspekcija za nadzor gospodarskih djelatnosti i tržišta proizvoda: ·kao odgovor na visoku inflaciju nadležna su tijela 1. svibnja 2022., nakon redovnog, ali ranije provedenog i skraćenog postupka savjetovanja, provela povećanje minimalne plaće, što je drugo povećanje u 2022. Minimalna plaća povećala se 1. svibnja 2022. za 7,5 % ( ). Povećanje je uslijedilo nakon skromnog povećanja od 2 % koje je provedeno 1. siječnja 2022., nakon trogodišnjeg zamrzavanja minimalne plaće. Nadležna tijela slijedila su korake navedene u izmijenjenom Zakonu 4172/13 za određivanje minimalne plaće. U kontekstu postupka savjetovanja razni socijalni partneri, istraživački instituti i drugi doprinositelji predložili su povećanja u rasponu od skromnijih do znatnih kako bi se ublažili gubici kupovne moći zbog visoke inflacije i zaštitili radnici s niskim primanjima, s obzirom na to da gotovo 28 % zaposlenika u zemlji prima minimalnu plaću. Nadležna tijela procjenjuju da povećanje realnih plaća 2022. ne bi bilo veće od rasta produktivnosti – zapravo očekuju da će se realne naknade zaposlenicima po stanovniku u gospodarstvu u cjelini znatno smanjiti 2022. unatoč povećanju minimalne plaće. Te su procjene uglavnom u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2022., u kojoj se ipak očekuje snažniji učinak minimalne plaće na ukupni agregatni rast plaća, dok se predviđa da će se smanjiti i realne naknade zaposlenicima po stanovniku. Konkurentnost, mjerena jediničnim troškom rada ( ), poboljšala se prije pandemije uglavnom zahvaljujući smanjenju plaća i sve je više popraćena povećanjem produktivnosti. Produktivnost rada ( ) porasla je 2021. za 7,8 %, a očekuje se da će njezina stopa rasta 2022. i 2023. u prosjeku iznositi 2,0 %. Uzimajući to u obzir zajedno s očekivanim učinkom povećanja minimalne plaće na ukupni rast plaća, očekuje se da će se jedinični trošak rada u Grčkoj blago smanjiti tijekom istog razdoblja, ali manje nego u EU-u u cjelini. Međutim, grčka izvozna osnovica i dalje je usmjerena na proizvode s niskom razinom tehnološke sofisticiranosti, a udio izvoza u BDP-u nizak je usprkos nedavnim poboljšanjima ( ), ·donošenjem posljednjeg preostalog sekundarnog zakonodavstva u području zaštite okoliša grčka tijela dovršila su reformu okvira za inspekcije. Zakonodavstvom se omogućuje aktivacija modela upravljanja provedbom, sustava koji inspektorima pomaže u donošenju odluka o provedbi u skladu s unaprijed utvrđenim kriterijima i olakšava usklađeni pristup u primjeni sustava provedbe. Nadležna tijela obvezala su se da će do listopada 2022. poduzeti sljedeće korake: ·dopuniti pravnu kodifikaciju radnog zakonodavstva. Iako je postupak kodifikacije započeo, rok za donošenje pročišćenih tekstova, čime će se ispuniti obveza, odgođen je za listopad 2022. zbog nedavne znatne reforme javne službe za zapošljavanje koju je trebalo uključiti u postupak kodifikacije. Nacrt kodificiranog zakonodavstva bit će predstavljen do lipnja, ·kad je riječ o katastarskoj reformi, izrada katastarskih karata nastavljena je u skladu s planom u proteklom tromjesečju, a 65 % ukupnih vlasničkih prava bit će u funkciji ili javno predstavljeno do kraja rujna 2022. Ratifikacija karata šuma opet je odgođena, što bi moglo dodatno produljiti vremenski okvir za dovršetak katastra. Do odgode je došlo zbog nedavne pravne izmjene kojom je uklonjen status „šume”, tj. pretpostavka javnog vlasništva, u otprilike 5 % državnog područja. Iako se ovom izmjenom rješavaju neki dugotrajni problemi, bit će potrebna revizija postojećih ugovora za izradu katastarskih karata, a reforma katastra bit će izložena riziku od novih pravnih izazova. Rok za ratifikaciju 95 % karata šuma odgođen je za dva mjeseca do rujna 2022. kako bi se uzelo u obzir novo stanje. Kako bi se izbjegla daljnja kašnjenja u dovršetku ratifikacije karata šuma te katastarskih karata, grčka tijela pristala su donijeti pravnu odredbu kojom se omogućuje opoziv javnog vlasništva nad prethodno navedenih 5 % grčkog kopnenog područja. Tempo uspostave novih ureda grčkog katastra usporio se zbog nedostatka rukovodećeg osoblja, no njegovo je zapošljavanje u tijeku. Nadležna tijela pozivaju se da poštuju revidirani vremenski okvir i u cijelosti dovrše reformu do prosinca 2022. Kad je riječ o širim reformama provedenima u ovom izvještajnom razdoblju, grčka tijela donijela su posljednji zakonodavni akt sekundarnog zakonodavstva koji je ključan za provedbu zakona o javnoj nabavi. Zakonodavstvo se odnosi na uspostavu novog pravnog subjekta koji će razvijati i održavati novi integrirani sustav za tehničke specifikacije i proračun troškova tehničkih radova. Nadležna su tijela u Vijeću ministara ujedno pripremila i odobrila zakon o visokoškolskom obrazovanju. Zakonom se moderniziraju i poboljšavaju organizacijska i obrazovna autonomija, fleksibilnost i učinkovitost institucija visokoškolskog obrazovanja te se decentralizira i pojednostavnjuje upravljanje njima. Očekuje se da će prijedlog zakona biti podnesen parlamentu u lipnju 2022. Grčko društvo za imovinu i udjele i privatizacija U kontekstu pojačanog nadzora Grčko društvo za imovinu i udjele donijelo je 2018. i 2022. prva dva strateška plana, provelo niz reformi upravljanja za poduzeća u državnom vlasništvu u svojem portfelju i dovršilo opsežne cikluse preispitivanja upravnih odbora i imenovanja u tim poduzećima, pokrenulo intervencije u pogledu poslovnih zaokreta u ključnim poduzećima u državnom vlasništvu (iako je upravljanje nekretninama i dalje kritična točka koju treba uzeti u obzir) i počelo osiguravati tokove prihoda po osnovi dividendi. Fond za razvoj imovine Helenske Republike zaključio je niz transakcija privatizacije, među ostalim transakciju Hellinikon, produljenje ugovora o koncesiji za međunarodnu zračnu luku Atena, prodaju 66 % udjela u operatoru transportnog sustava za prirodni plin DESFA i koncesiju marine Alimos, pri čemu su prihodi od privatizacije iznosili 2,4 milijarde EUR. U tekućem izvještajnom razdoblju Grčko društvo za imovinu i udjele počelo je provoditi svoj strateški plan odobren u siječnju 2022., uključujući obnovu upravnih odbora u društvima u svojem portfelju, ali neke su aktivnosti smanjene zbog nesigurnosti u pogledu kretanja prihoda od dividendi društva. Provedba koordinacijskog mehanizma napredovala je donošenjem sekundarnog zakonodavstva potrebnog za provedbu ugovora o izvršenju s društvom Athens Urban Transport Organisation (OASA) i daljnjim koracima za ažuriranje izjava o obvezama, kojima se utvrđuju ključni pokazatelji uspješnosti za poduzeća u državnom vlasništvu u portfelju društva. U području privatizacije napredovala je provedba plana za razvoj imovine te je donesen ažurirani plan kojim se utvrđuju sljedeći koraci za transakcije koje su njime obuhvaćene. Nadležna tijela obvezala su se do listopada 2022. provesti sljedeće korake povezane s upravljanjem javnom imovinom i društvom:

·donijeti zakonodavstvo za modernizaciju institucionalnog okvira za poduzeća u državnom vlasništvu, uključujući neovisno komercijalno poslovanje poduzeća u portfelju društva. Nakon podnošenja nacrta zakonodavstva parlamentu, očekuje se da će reforma biti usvojena do lipnja. Očekuje se da će to biti važna reforma kojom će se ojačati upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu, ·izložiti sveobuhvatnu strategiju za društvo za upravljanje državnim nekretninama radi ostvarivanja ambicioznog prinosa za cijeli portfelj nekretnina. Društvo očekuje da će to biti dovršeno do kraja svibnja 2022., ·pokrenuti detaljnu studiju izvedivosti za Olimpijski atletski centar (OAKA) u okviru njegova budućeg prijenosa na Grčko društvo za imovinu i udjele. Nadležna tijela očekuju da će to biti dovršeno do lipnja 2022., ·dovršiti prijenos prihvatljivih nekretnina uključenih u paket za 2018. društva za upravljanjem državnim nekretninama. Kad je riječ o transakcijama privatizacije u okviru plana za razvoj imovine, nadležna će tijela aktivno nastojati ostvariti napredak u sljedećim područjima: ·Fond za razvoj imovine Helenske Republike (TAIPED) uskoro će dovršiti privatizaciju Javnog poduzeća za opskrbu plinom (DEPA Infrastructure), za koje se očekuje da će biti uspješno privatizirano uz znatnu financijsku ponudu u iznosu od 733 milijuna EUR (za 65 %-tni udjel Fonda to iznosi 476 milijuna EUR). Transakcija privatizacije od velike je važnosti jer se očekuje da će kupac, talijansko društvo, poboljšati i proširiti plinsku distribucijsku mrežu u Grčkoj, ·unatoč određenom napretku, došlo je do akumuliranog kašnjenja dovršetka građevinskih radova i licenciranja tunela na autocesti Egnatia te postoji rizik da autocesta neće biti spremna za primopredaju odabranom koncesionaru do kraja 2022., kako je prvotno planirano. To bi moglo dovesti do toga da država mora platiti naknadu koncesionaru, pri čemu koncesionar preuzima građevinske radove i licenciranje te povezane troškove. Vrijednost koncesije uključuje početnu isplatu u iznosu od gotovo 1,5 milijardi EUR, uz redovna godišnja plaćanja koncesionara, ·natječajni postupak u tijeku za davanje koncesije za podzemno skladište prirodnog plina u južnoj Kavali, koje je posebno važno za poboljšanje sigurnosti opskrbe energijom, može se nastaviti tek nakon što Regulatorno tijelo za energetiku donese odluku o svojem okviru za određivanje tarifa. Ta je odluka više puta odgođena, a očekuje se da će biti donesena do kraja svibnja 2022., ·ostale transakcije koje su još u tijeku, a posebno one za regionalne luke i „Gournes Heraklion” (razvoj dijela bivše američke vojne baze na Kreti) dobro napreduju. Nadležna tijela nastavit će s provedbom plana za razvoj imovine. Javna uprava U vezi s pojačanim nadzorom, grčka tijela dovršila su imenovanje stalnih tajnika i svih glavnih direktora u okviru napora za depolitizaciju javne uprave, predviđenih ciklusa mobilnosti i ocjenjivanja uspješnosti te ključnih elemenata integriranog sustava upravljanja ljudskim resursima, odnosno digitalnih organizacijskih dijagrama i opisa radnih mjesta za javnu upravu. Kako bi se pravnom kodifikacijom poboljšala pravna sigurnost i pristup pravu, grčka tijela dodijelila su ugovor za koji se očekuje da će uspostaviti Nacionalni portal za kodifikaciju do 2024. Dovršila su i provedbu nacionalnog plana za borbu protiv korupcije za razdoblje 2018.–2021. U tekućem izvještajnom razdoblju grčka tijela ispunila su drugu obvezu u području borbe protiv korupcije: ·grčka tijela uvela su znatne mjere za provedbu preostalih triju preporuka iz četvrtog kruga evaluacije Skupine država protiv korupcije (GRECO). Mnoge će se mjere uvesti putem Kodeksa o organizaciji pravosuđa i statusu sudaca, koji je 13. svibnja podnesen Glavnom tajništvu za pravna i parlamentarna pitanja i koji će se podnijeti parlamentu do kraja svibnja 2022. GRECO će službeno preispitati preporuke u svojem izvješću za 2023. Kad je riječ o širim reformama provedenima u ovom izvještajnom razdoblju, grčka tijela ostvarila su napredak u jačanju kontrole zapošljavanja i plaća javnih službenika. Prvo, pripremljena je procjena potreba za nastavnike zaposlene na određeno i neodređeno vrijeme te se očekuje da će biti dovršena do kraja svibnja 2022., nakon revizije Ministarstva obrazovanja i vjerskih pitanja. Očekuje se da će se time poboljšati predvidljivost tih radnih mjesta, što je u prošlosti dovelo do velikog povećanja privremenih radnih mjesta, koja su često pretvarana u stalna radna mjesta. Drugo, grčka tijela pripremila su pravne izmjene kako bi se riješio niz uočenih odstupanja od jedinstvene tablice plaća, za koje se očekuje da će biti donesene do kraja svibnja 2022. One uključuju odredbe kojima se osigurava dosljedna primjena naknada za rukovodeća radna mjesta i putne troškove. Dovršena je nova metodologija za dodjelu naknada za opasne i naporne poslove, koja bi trebala biti uvedena do kolovoza 2022. Konačno, pokrenut je postupak imenovanja za mjesto stalnog tajnika u Ministarstvu obrazovanja i vjerskih pitanja te se očekuje da će biti dovršen do srpnja 2022. MAKROEKONOMSKA KRETANJA Unatoč dugotrajnoj nesigurnosti zbog uzastopnih valova pandemije, grčko se gospodarstvo 2021. brzo oporavilo, čime se gotovo potpuno neutralizirao nagli gospodarski pad od 2020. Realni BDP Grčke povećao se za 8,3 % u 2021., što je odraz turističke sezone koja je bila bolja od očekivane, dok je privatna potrošnja zabilježila gotovo potpuni oporavak na razine prije pandemije zahvaljujući učinkovitoj hitnoj potpori dohotku koju je provela vlada i upotrebi akumuliranih ušteda. Rast je potaknut i znatnim povećanjem privatnih ulaganja, popraćenih vladinim mjerama potpore poduzećima, te postupnim uvođenjem mjera u okviru grčkog plana za oporavak i otpornost te Europskog socijalnog fonda i Kohezijskog fonda. Izvoz robe nastavio se povećavati zahvaljujući oporavku u EU-u i drugim trgovinskim partnerima. Istodobno, povećanje cijena energije i dalje utječe na stvarne prihode i deficit tekućeg računa. Ukupna se inflacija znatno povećala, osobito zbog porasta međunarodnih cijena energije, te je u travnju 2022. iznosila 9,4 %, u odnosu na prosječnu stopu od 0,6 % u 2021. Gospodarska kretanja u prvim mjesecima 2022., prije vojne agresije Rusije na Ukrajinu, upućivala su na sve snažniji oporavak Grčke. Pokazatelji visoke učestalosti za prva dva mjeseca 2022. upućivali su na povećanu privatnu potrošnju, dok je gospodarsko ozračje ostalo snažno do kraja veljače, što se odrazilo i u povjerenju potrošača i u poslovnom povjerenju. Rani turistički pokazatelji upućivali su na to da se Grčka kretala u smjeru snažne sezone, dok je vlada provodila mjere potpore kako bi djelomično ublažila negativne učinke visokih cijena energije na raspoloživi dohodak. Ruska invazija na Ukrajinu nameće ponovnu procjenu gospodarskih izgleda za sve države članice, uključujući Grčku. Očekuje se da će rat utjecati na grčko gospodarstvo na tri glavna načina. Prije svega, rat je dodatno povećao globalne cijene energije, za koje se očekuje da će povećati domaće inflacijske pritiske i smanjiti realni raspoloživi dohodak kućanstava. Međutim, očekuje se da će se mjerama državne potpore, povećanjem minimalne plaće od svibnja 2022. i još uvijek velikim akumuliranim uštedama djelomično ublažiti negativni učinci na privatnu potrošnju. Drugo, iako je izravna izloženost financijskog sektora Rusiji vrlo ograničena, povećana nesigurnost i nesklonost riziku, zajedno s povećanim uskim grlima u opskrbi, mogu odgoditi pokretanje nekih novih projekata ulaganja. Konačno, rast izvoza vjerojatno će se smanjiti s obzirom na predviđeno usporavanje gospodarstva EU-a i svjetskog gospodarstva u cjelini. Međutim, očekuje se da će turizam ostati otporan jer turisti koji dolaze iz Rusije, Ukrajine i Bjelarusa čine tek mali udio u ukupnom broju turista. U tom kontekstu, U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se rast realnog BDP-a za 3,5 % u 2022. i 3,1 % u 2023. Očekuje se da će inflacija dosegnuti vrhunac u drugom tromjesečju 2022. i nakon toga ostati visoka do smanjenja u 2023. Glavni su pokretači rasta inflacije sve veće međunarodne cijene nafte i plina, dok na cijene hrane utječe porast ključnih ulaznih troškova kao što su gnojiva i prijevoz. Predviđa se da će ukupna inflacija dosegnuti 6,3 % u 2022. i 1,9 % u 2023. Stanje na grčkom tržištu rada dodatno se poboljšalo, ali nezaposlenost je i dalje među najvišima u EU-u. Ciljane mjere potpore zapošljavanju u osjetljivim sektorima omogućile su poslodavcima da zadrže zaposlenike nakon izbijanja krize uzrokovane koronavirusom i olakšaju oporavak gospodarstva. Otvaranje radnih mjesta zabilježilo je snažan rast u drugoj polovini 2021., za koji se očekuje da će se nastaviti i u 2022., unatoč ukupnom usporavanju gospodarske aktivnosti zbog inflacijskih pritisaka te godine. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022., očekuje se da će stopa nezaposlenosti dosegnuti 13,7 % u 2022. i 13,1 % u 2023. Dugotrajna nezaposlenost, koja je u silaznom trendu od 2015., dodatno se smanjila s 10,5 % u 2020. na 9,2 % u 2021. Povećanje minimalne plaće od svibnja 2022. trebalo bi potaknuti rast nominalnih plaća u drugoj polovini godine s obzirom na to da gotovo 28 % zaposlenika u zemlji prima minimalnu plaću ( ). Očekuje se da će smanjenja poreza najavljena za 2023. imati pozitivan učinak na raspoloživi dohodak, ulaganja i zapošljavanje (vidjeti odjeljak o fiskalnim kretanjima u nastavku).

Ruska vojna agresija na Ukrajinu povećala je negativne rizike povezane s gospodarskim izgledima. Prognoza se temelji na tehničkim pretpostavkama u pogledu trajanja i ozbiljnosti globalnih povećanja cijena energije i poremećaja u globalnim lancima vrijednosti. Procjene izgleda potrošnje domaćih kućanstava i dinamike ulaganja vrlo su osjetljive na te pretpostavke. Prekid opskrbe Grčke izvorima energije predstavlja još jedan negativni rizik. Nesigurnost se odnosi i na turističku sezonu jer se stvarni raspoloživi dohodak kućanstava u zemljama podrijetla turista može smanjiti zbog inflacije, iako su rane rezervacije i dalje velike. S pozitivne strane, dobri rezultati u izvozu robe u prethodnom razdoblju povećanih poremećaja u opskrbi upućuju na to da je grčki izvoz postao otporan, što bi moglo poboljšati izglede za vanjske rezultate Grčke. Tablica 1. Sažetak glavnih makroekonomskih varijabli (%) Izvor: Europska komisija FISKALNA KRETANJA Primarni deficit Grčke koji se prati u okviru pojačanog nadzora dosegnuo je 5,5 % BDP-a u 2021. To je 2,1 postotni bod manje od predviđenog u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2021. Poboljšanje se uglavnom može pripisati bržem rastu nominalnog BDP-a i povoljnijem razvoju poreznih osnovica, posebno prihoda poduzeća i osobnog dohotka. To objašnjava oko 1,8 postotnih bodova poboljšanja. S oporavkom je povezana i potrošnja na socijalne naknade koja je bila manja od očekivane. Većina fiskalnih mjera donesenih radi ublažavanja socijalnih i gospodarskih troškova pandemije postupno će se ukinuti 2022. Većina mjera već je ukinuta do svibnja 2022., a preostale će se mjere postupno ukidati do kraja godine, npr. produljeni program subvencija za zapošljavanje radi otvaranja 50 000 novih radnih mjesta subvencioniranjem doprinosa za socijalno osiguranje tijekom šest mjeseci za svaki novi ugovor o radu i povećani troškovi za zdravstvenu zaštitu koji su djelomično povezani s kampanjom cijepljenja. Očekuje se da će fiskalni učinak mjera povezanih s pandemijom dosegnuti 1,8 % BDP-a u 2022., što je smanjenje u odnosu na 7,2 % BDP-a u 2021. S obzirom na visoke cijene energije, vlada je donijela značajne privremene mjere za ublažavanje njihova negativnog učinka na kućanstva i poduzeća. Ukupni opseg tih mjera procjenjuje se na 2,3 % BDP-a u 2022., ali njihov je izravni učinak na proračun ograničen na 1,1 % BDP-a jer se dio tih rashoda pokriva neočekivanim prihodima iz obnovljivih izvora potaknutima povećanjem cijena električne energije (1,2 % BDP-a). Te mjere uključuju sljedeće: I)mjere za ublažavanje povećanih troškova potrošnje električne energije i plina koji se upotrebljava za grijanje: čine ih subvencije kućanstvima i poduzećima koje su povezane s povećanjem trenutačnih cijena električne energije iznad određenog praga. Za kućanstva subvencija u prosjeku pokriva 80 % povećanja cijene iznad praga (tj. 90 % povećanja za prvih 150 kWh potrošenih mjesečno i 70 % povećanja za sljedećih 150 kWh), a za ranjiva kućanstva subvencija pokriva 95 % povećanja. Za dio potrošnje iznad 300 kWh ne dodjeljuje se subvencija. Za poduzeća se primjenjuje subvencija koja obuhvaća 40 % povećanja cijene u prvoj polovini 2022., odnosno 30 % u drugoj polovini 2022. Vrlo malim poduzećima dodijeljena je dodatna subvencija za prva četiri mjeseca 2022., kojom je obuhvaćeno ukupno 80 % povećanja cijene potrošnje u tom razdoblju. Grčka tijela odobrila su i dodatni doplatak za grijanje kako bi se ublažio učinak naglog povećanja cijena prirodnog plina za razdoblje od siječnja do travnja 2022. Očekuje se da će ukupni iznos tih subvencija dosegnuti 1,9 % BDP-a do kraja godine uz očekivani proračunski trošak od 0,7 % BDP-a. Razina prethodno navedenih subvencija određuje se formulom kojom se osigurava da je mjera privremena i da se ukida kad cijene energije padnu ispod određenog praga. Grčka tijela planiraju iskoristiti povećane prihode od sustava trgovanja emisijama kako bi pokrila očekivane proračunske troškove mjere. II)mjere koje se odnose na učinak visoke inflacije na ranjiva kućanstva: ranjivim kućanstvima, uključujući umirovljenike s niskim primanjima, korisnike naknada za invaliditet i neosigurane starije osobe, dodijeljen je kupon od 200 EUR. Dodatni obrok zajamčenog minimalnog dohotka i dječjeg doplatka isplaćen je u travnju 2022. kako bi se ublažio učinak povećane inflacije. Osim toga, uzgajivačima životinja dodijeljena je subvencija kako bi se nadoknadili povećani troškovi hrane za životinje. Predviđa se da će fiskalni trošak tih jednokratnih plaćanja iznositi 0,2 % BDP-a u 2022.; III) mjere koje se odnose na učinak visokih cijena goriva: Grčka tijela odlučila su tijekom tri mjeseca subvencionirati trošak goriva pojedincima s prijavljenim godišnjim obiteljskim dohotkom u iznosu do 30 000 EUR u obliku kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima u vrijednosti od 40 EUR. Osim toga, cijena dizela subvencionira se s 0,12 EUR po litri, dok su vozači taksija dobili jednokratnu potporu od 200 EUR za povećane troškove goriva. Predviđa se da će fiskalni trošak tih mjera iznositi 0,1 % BDP-a u 2022.; IV) ciljana smanjenja poreza: Grčka tijela odlučila su produljiti primjenu snižene stope poreza na dodanu vrijednost za promet do prosinca 2022., koja bi inače istekla u lipnju 2022., smanjiti stopu poreza na dodanu vrijednost za poljoprivredna gnojiva s 13 % na 6 % od travnja 2022. i izvršiti povrat posebne pristojbe na dizel za poljoprivrednike naplaćene za 2022. Procjenjuje se da će gubitak prihoda iznositi 0,1 % BDP-a. S obzirom na to da se očekuje da će rashodi premašiti izvorne proračunske gornje granice, grčka su tijela početkom travnja donijela dodatni proračun od 2 milijarde EUR (1,0 % BDP-a). Time se omogućuje povećanje potrošnje na mjere i troškove za tijela opće države povezane s visokim cijenama energije. Kako bi se uzela u obzir neizvjesnost, Komisija predviđa dodatna odobrena sredstva u iznosu od 0,4 % BDP-a za 2022., koja su uključena i u predviđanja u okviru Programa stabilnosti Grčke. Očekuje se da će se o tim odobrenim sredstvima glasati u okviru drugog dodatnog proračuna do rujna 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se deficit primarnog salda od 1,9 % BDP-a u 2022. te suficit od 1,3 % BDP-a u 2023., što je u skladu s predviđanjima grčkih tijela. Poboljšanje stanja proračuna u odnosu na 2021. uglavnom je posljedica aktualnog gospodarskog oporavka i postupnog ukidanja mjera fiskalne potpore. Grčki Program stabilnosti za 2022. sadržava vrlo slična predviđanja, s predviđenim primarnim deficitom od 2,0 % BDP-a u 2022. ( ) i primarnim suficitom od 1,1 % BDP-a u 2023. U prognozi se uzima u obzir plan grčkih tijela da 2023. smanjenja dva poreza kojima se potiče rast postanu stalna, a u Programu stabilnosti navodi se da njihova provedba ovisi o usklađenosti s primjenjivim fiskalnim pravilima EU-a. Grčka tijela navela su u svojem Programu stabilnosti da od 2023. namjeravaju zadržati trenutačnu sniženu stopu doprinosa za socijalno osiguranje i solidarne naknade. Cilj je tih mjera smanjiti veliko porezno opterećenje kućanstava (prije pandemije porezni klin na rad u Grčkoj bio je za dva postotna boda viši od prosjeka europodručja ( )), poduprijeti potražnju za radnom snagom i povećati raspoloživi dohodak kućanstava, za koji se očekuje da će imati pozitivan učinak na potrošnju i gospodarski oporavak općenito. Temelje se na mjerama koje su prvotno uvedene za 2021. i 2022. kako bi se ublažile posljedice pandemije, a koje bi istekle krajem ove godine. Konkretno, mjerama se trajno uvodi dosad privremeno smanjenje doprinosa za socijalno osiguranje za tri postotna boda (od čega je 1,8 postotnih bodova smanjenje doprinosa poslodavaca i 1,2 postotna boda smanjenje doprinosa zaposlenika) i oslobođenje od naknade za solidarnost odobrene tijekom pandemije. Naknada za solidarnost primjenjuje se na različitu poreznu osnovicu u usporedbi s porezom na dohodak fizičkih osoba, čime se omogućuje daljnje pojednostavnjenje poreznog sustava. Procjenjuje se da će fiskalni trošak tih mjera iznositi 0,8 % BDP-a godišnje. Prema Programu stabilnosti, provedba te mjere politike ovisi o usklađenosti s europskim fiskalnim pravilima primjenjivima od 2023. Nakon podnošenja Programa stabilnosti Grčke i krajnjeg roka za Komisijinu proljetnu prognozu 2022. vlada je najavila novi paket mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijene energije. Prvo, Grčka je najavila novi mehanizam za smanjenje veleprodajne cijene električne energije, koji će se uvesti 1. srpnja 2022. Drugo, postojeći program subvencija (vidjeti točku i.) nastavit će se primjenjivati do kraja 2022., a proširit će se od svibnja 2022. kako bi obuhvatio veći udio povećanja cijena za mjesečnu potrošnju do 300 kWh, mjesečnu potrošnju iznad 300 kWh i za sve nekretnine, tj. ne samo za glavnu nekretninu. Konačno, uvest će se retroaktivna subvencija kojom će se pokriti 60 % računa za električnu energiju za glavnu nekretninu od prosinca 2021. do svibnja 2022. Predviđa se da će te mjera iznositi 0,4 % BDP-a u 2022. Grčka tijela namjeravaju pokriti troškove tih mjera i gubitak prihoda od obnovljivih izvora zbog smanjenja veleprodajne cijene uvođenjem nove izvanredne pristojbe od 90 % na neočekivane prihode proizvođača energije za razdoblje od listopada 2021. do lipnja 2022. (0,3 % BDP-a) i upotrebom dijela pričuve (0,4 % BDP-a), koji je već uključen u Komisijinu proljetnu prognozu 2022. Službe Komisije trenutačno procjenjuju usklađenost novih mjera sa smjernicama iz komunikacije Komisije REPowerEU ( ) i relevantnim zakonodavstvom EU-a. Bez obzira na rezultate za 2021., koji su bolji očekivanog, fiskalni rizici i dalje su znatni. Neizvjesnost energetskih tržišta najveći je rizik za prognozu jer bi mogla povećati troškovi subvencija za energiju i stvoriti pritisak za dodatne mjere potpore, čak i kad bi povećani prihodi zbog povećanja cijena energije donekle ublažili trošak. Kad je riječ o pandemiji, iako se smanjuje kratkoročni rizik daljnjeg produljenja postojećih hitnih mjera, i dalje postoji rizik od aktiviranja jamstava u okviru mjera potpore u nadolazećim godinama. Nedavni ili planirani mehanizmi financijske politike, uključujući program prodaje i povratnog najma imovine u vlasništvu ranjivih dužnika, mogli bi dovesti do povećanja deficita i duga ovisno o njihovoj konačnoj statističkoj klasifikaciji. Dodatni rizici proizlaze iz neriješenih sudskih predmeta, a osobito spora povezanog s retroaktivnim naknadama zbog smanjenja dodatnih mirovina i sezonskih bonusa te sudskih sporova pokrenutih protiv društva za upravljanje državnim nekretninama (ETAD). Pozitivno je to da bi profitabilnost poduzeća i dalje mogla nadmašiti očekivanja, kao u slučaju fiskalnih rezultata za 2021. FINANCIRANJE DRŽAVNOG DUGA

Grčka je prije roka otplatila svoje nepodmirene zajmove Međunarodnog monetarnog fonda. Grčka je početkom travnja 2022. izvršila prijevremenu otplatu preostalih zajmova fondu. Otplaćen je iznos od 1,9 milijardi EUR. Ti bi zajmovi dospjeli uglavnom u razdoblju 2023.–2024. u skladu s izvornim rasporedom. Prijevremena otplata omogućena je poboljšanjem financijskog položaja Grčke, povoljnim uvjetima financiranja i visokom gotovinskom rezervom. Očekuje se da će Grčka krajem 2022. djelomično prijevremeno otplatiti svoje zajmove u okviru kreditnog instrumenta za Grčku. Gotovinska rezerva i dalje je visoka zahvaljujući novim izdanjima obveznica i prvom obroku Mehanizma za oporavak i otpornost. Krajem travnja 2022. Grčka je uspješno prikupila 1,5 milijardi EUR na tržištu ponovnim otvaranjem knjiga ranijeg izdanja sedmogodišnjih obveznica s dospijećem u 2027. Ostvareni prinos iznosio je 2,4 %, što odražava činjenicu da su rasponi prinosa na njemačke obveznice ostali relativno visoki u usporedbi s njihovom razinom tijekom pandemije. Gotovinska rezerva dosegnula je sredinom travnja 2022. oko 38 milijardi EUR ( ). Taj iznos uključuje prvi obrok Mehanizma za oporavak i otpornost u vrijednosti od 3,6 milijardi EUR koji je Grčka primila 8. travnja 2022. Agencija Standard & Poor’s krajem travnja 2022. povećala je kreditni rejting Grčke na BB+ sa stabilnim izgledima zbog stalnog poboljšanja učinkovitosti politike Grčke. Time je ocjena Grčke prema agenciji Standard and Poor’s došla na samo jedan korak do investicijskog rejtinga. ANALIZA ODRŽIVOSTI DUGA Nakon objave Izvješća o fiskalnoj održivosti Komisije ( ), metodologija upotrijebljena za analizu održivosti duga za Grčku sada je u potpunosti usklađena s horizontalnim pristupom Komisije koji se primjenjuje za sve ostale države članice. Aktualno metodološko ažuriranje slijedi usklađivanje makroekonomskih pretpostavki i pretpostavki o kamatnim stopama koje su već predstavljene u 12. izvješću o pojačanom nadzoru s horizontalnim pristupom Komisije i odnosi se na pretpostavke o fiskalnoj politici. Pretpostavka o fiskalnoj politici koja se dosad koristila u izvješćima o pojačanom nadzoru za razdoblje koje je dulje od razdoblja kratkoročne prognoze temeljila se primarnom saldu od 2,2 % BDP-a, koji bi u prosjeku trebalo ostvariti tijekom razdoblja 2023.–2060. Na temelju procjene provedene u lipnju 2018. na osnovi tada dostupnih podataka predviđalo se da će ta pretpostavka biti u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu. U revidiranoj metodologiji koristi se fiskalna pretpostavka o nepromijenjenim politikama, koja se u Komisijinim izvješćima o fiskalnoj održivosti i izvješćima o održivosti duga primjenjuje na sve države članice. Konkretno, pretpostavlja se da će primarni strukturni saldo ostati nepromijenjen od zadnje godine prognoze (u ovom slučaju 2023.) ( ). Fiskalna pretpostavka o nepromijenjenim politikama podrazumijeva u prosjeku viši nominalni primarni saldo od prethodne pretpostavke tijekom cijelog razdoblja projekcije. U tablici 2. uspoređuju se pretpostavke primarnog salda primijenjene u prethodnom izvješću i pretpostavke primijenjene u ovom izvješću. Kratkoročno obje slijede Komisijinu proljetnu fiskalnu prognozu 2022. Pretpostavka stalnog strukturnog primarnog salda podrazumijeva, za razdoblje od 2024. do 2026., znatno viši primarni saldo od ranijih pretpostavki, na temelju pozitivnog i sve većeg proizvodnog jaza te ušteda na javnim rashodima za mirovine koje proizlaze iz prethodnih mirovinskih reformi (tj. niži trošak starenja stanovništva). Od kraja 2020-ih, nakon što se smanji proizvodni jaz, primarni se saldo smanjuje, ali je do kraja 2050-ih i dalje nešto veći od prethodne pretpostavke, na što upućuje aktualna prognoza o strukturnom primarnom saldu i troškovima starenja stanovništva. Prema kraju razdoblja daljnje smanjenje troškova starenja – pod uvjetom da ostale okolnosti ostanu jednake – dovodi do znatnog poboljšanja primarne bilance, koja 2060. iznosi 3,6 % ( ). U horizontalnom pristupu Komisije pretpostavlja se da reforme povezane s mirovinskim sustavom dovode do fiskalne uštede iz Izvješća o starenju stanovništva za 2021. ( ) te da se sve povezane uštede upotrebljavaju za otplatu duga. Tablica 2. Promjene u fiskalnoj pretpostavci Izvor: službe Komisije Napomena: Primarna salda prikazana u ovoj tablici odnose se na Europski sustav računa iz 2010. i temelje se na Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. za razdoblje 2022.–2023. Tablica 3. Glavne pretpostavke osnovnog scenarija – nacrt Izvor: službe Komisije Napomena: Primarni saldo prikazan u ovoj tablici odnosi se na Europski sustav računa iz 2010. i temelji se na Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. za razdoblje 2022.–2023. Tablica 4. Glavne pretpostavke scenarija – nacrt Izvor: službe Komisije Napomena: Primarna salda prikazana u ovoj tablici odnose se na Europski sustav računa iz 2010. i temelje se na Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. za razdoblje 2022.–2023. Ažuriranje analize održivosti duga rezultira znatnim smanjenjem kretanja duga i bruto potreba za financiranjem u svim scenarijima koji odražavaju nižu početnu točku, veća inflacijska očekivanja ( ) i novi fiskalni plan na temelju pretpostavke o nepromijenjenim politikama ( ). Udio duga u BDP-u 2021. dosegnuo je 193 %, što je 10 postotnih bodova manje od očekivanja iz prethodnog izvješća. Do tog je poboljšanja došlo prvenstveno zbog nominalnog BDP-a koji je bio veći od očekivanog, ali i zbog primarnog deficita koji je bio niži od očekivanog. Općenito, s obzirom na visoku razinu duga, analiza održivosti duga upućuje na visoke rizike u srednjoročnom razdoblju (). U osnovnom se scenariju 2060. udio duga u BDP-u smanjuje na oko 32 %, dok bruto potrebe za financiranjem dugoročno padaju ispod 10 % ( ). U usporedbi s prethodnim izvješćem, jedan je od glavnih pokretača promjene brži rast nominalnog BDP-a, posebno u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju, uglavnom potaknut porastom inflacije koji se odražava i u tržišno temeljenim inflacijskim očekivanjima. To se poboljšanje zbog vrlo dugog ponderiranog prosječnog dospijeća grčkog duga ne neutralizira u potpunosti povećanjem kamatnih stopa, čime se ublažava učinak kretanja tržišnih kamatnih stopa u kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju. Fiskalna putanja na temelju pretpostavke o nepromijenjenim politikama isto tako znatno pridonosi ažuriranim rezultatima. S obzirom na predviđeni strukturni primarni saldo od 1,4 % BDP-a za 2023. i pretpostavke o troškovima kretanja starenja stanovništva, fiskalna putanja od 2023. do 2060. u prosjeku je za 0,4 postotna boda viša od prethodne pretpostavke, koja je iznosila 2,2 % BDP-a. U scenariju s višom premijom rizika dug se 2060. smanjuje na 42 % BDP-a, a bruto potrebe za financiranjem dugoročno ostaju ispod 10 % BDP-a. Čak i u scenariju niskog rasta ( ) udio duga dugoročno se i dalje smanjuje, a bruto potrebe za financiranjem i dalje su ispod 20 % BDP-a. Kako bi se uzeli u obzir rizici fiskalne politike, u četvrtom scenariju pretpostavlja se niži primarni saldo ( ). U tom se scenariju podrazumijeva znatno niži primarni saldo, koji u razdoblju od 2023. do 2060. u prosjeku iznosi 0,4 % BDP-a. U tom se scenariju dug i dalje smanjuje, ali znatno sporije nego u drugim scenarijima i do kraja razdoblja projekcije ostaje iznad 100 % BDP-a. Povišene su i bruto potrebe za financiranjem, koje u srednjoročnom razdoblju iznose oko 15 % BDP-a, a u dugoročnom razdoblju nešto više od 20 % BDP-a. Grafikon 1. Rezultati analize održivosti duga Izvor: službe Komisije Procjena održivosti duga ovisi o temeljnim pretpostavkama i podložna je znatnoj nesigurnosti, koja je posebno povezana s trenutačnim inflacijskim šokom. Novi fiskalni plan podrazumijeva primarni suficit koji je u prosjeku znatno veći od primarnog suficita iz prethodne fiskalne pretpostavke. Postizanje i održavanje prosječnog primarnog salda od 2,6 % tijekom gotovo 40 godina vrlo je ambiciozno i zahtijevalo bi fiskalnu disciplinu koju dosad nije postigla gotovo nijedna država članica EU-a. Fiskalna pretpostavka o nepromijenjenim politikama predstavlja trenutačni okvir fiskalne politike i revidirat će se nakon svake Komisijine prognoze. Kako je istaknuto u scenariju nižeg strukturnog primarnog salda, u kojem su rizici za održivost izraženiji, razborita fiskalna politika ključna je za osiguravanje održivosti duga. Kad je riječ o inflaciji, ako njezin trenutačni porast bude slabiji od porasta utvrđenog postojećom metodologijom i na temelju tržišnih očekivanja, to bi dovelo do povećanja razine duga zbog nižeg nominalnog rasta. Kad je riječ o realnom rastu, potencijalni rast Grčke nedavno je bio niži od dugoročnog rasta predviđenog u osnovnom scenariju i scenariju nižeg rasta, koji se temelje na makroekonomskim pretpostavkama iz Izvješća o starenju stanovništva za 2021. ( ), a uključuju očekivani učinak na rast ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost na temelju Komisijinih standardnih simulacija T+10 prilagođenih prema modelu QUEST do desete godine prognoze. Za postizanje viših predviđenih stopa potencijalnog rasta proizvodnje bit će potrebno provesti strukturne reforme i znatna ulaganja kojima se potiče rast, uključujući reforme i ulaganja iz grčkog plana za otpornost i oporavak. Te su reforme i ulaganja ključni i za dugoročno održavanje povoljnih kamatnih stopa. KRETANJA U FINANCIJSKOM SEKTORU Kad je riječ o smanjenju neprihodonosnih kredita, grčke banke iznimno su dobro završile godinu pa se postupno usredotočuju na rješavanje problema neprihodujućih dugova za održive dužnike, ako je to izvedivo. Udio neprihodonosnih kredita iznosio je 12,8 % na pojedinačnoj osnovi u prosincu 2021., nakon što se znatno smanjio s 30,1 % na kraju 2020. odnosno 40,6 % na kraju 2019. Na kraju 2021. dvije od četiri sistemske banke zabilježile su stope neprihodonosnih kredita niže od 10 %, a očekuje se da će druge dvije taj cilj ostvariti najkasnije do kraja 2022. Glavni pokretač brzog pada razine neprihodonosnih kredita s dosad najviše razine od 107,2 milijarde EUR na 18,4 milijarde EUR (krajem ožujka 2016.) ( ) bile su sekuritizacijske transakcije u okviru programa za zaštitu imovine „Heraklo”. U pripremi su tri dodatne sekuritizacijske transakcije sistemskih banaka ( ) te se očekuje da će biti dovršene na vrijeme. Troškovi budućih transakcija banaka inicijatora povećat će se zbog viših naknada za jamstvo u kontekstu rata u Ukrajini i njegova učinka na kreditnu maržu na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza. Budući napori za približavanje udjela neprihodonosnih kredita prosjeku EU-a sve više će se oslanjati na nove kredite koje nude banke (učinak denominatora), kao i na način na koji upravljaju kreditima koji su u statusu neispunjavanja obveza ili im prijeti neispunjenje obveza te na njihovu sposobnost da ponude održiva dugoročna rješenja. Istodobno će učinkovita naplata kolaterala biti ključna u slučajevima kad uspješno restrukturiranje nije izvedivo. Grafikon 2. Kretanje razine bruto neprihodonosnih kredita i udjela neprihodonosnih kredita grčkih banaka Izvor: Grčka središnja banka Napomena: bruto neprihodonosni krediti kao udio u ukupnim kreditima klijenata, za bilančne kredite u skladu s definicijama Europskog nadzornog tijela za bankarstvo. Neto izdavanje novih neprihodonosnih kredita još uvijek je ograničeno jer i dalje postoje rizici za kvalitetu imovine banaka. Iako su ograničeniji, neto priljevi ( ) novih neprihodonosnih kredita nastavili su se u četvrtom tromjesečju 2021., već peto tromjesečje zaredom. Strukturirani proizvodi s fiksnom kamatom koje banke nude održivim klijentima koji se suočavaju s privremenim poteškoćama („step up” proizvodi) i preostali moratorij na plaćanje koji je odobren sektoru ugostiteljstva gotovo su u potpunosti istekli krajem 2021., a znatan broj kredita koji ostvaruju korist od mjera državne potpore u okviru programa „Gefyra” i „Gefyra II” ( ) u prvoj polovini godine postupno napušta te programe. Banke i dalje prijavljuju stabilnu i ograničenu stopu neispunjavanja i ponovnog neispunjavanja obveza za kredite kojima istječe moratorij, a početni znakovi upućuju na sličnu stopu neispunjavanja obveza za kredite koji napuštaju programe „Gefyra” i nešto više stope za one koji napuštaju strukturirane proizvode banaka s fiksnom kamatom. Međutim, prvi pouzdani rezultati nakon prestanka primjene tih mjera potpore neće biti dostupni prije kraja lipnja 2022. Osim toga, iako je izravna ili neizravna izloženost grčkog bankarskog sektora ruskim ili ukrajinskim rezidentima ograničena, postoje negativni rizici za kvalitetu imovine banaka koji proizlaze iz mogućih sekundarnih učinaka ničim izazvane ruske invazije na Ukrajinu na realni raspoloživi dohodak kućanstava i gospodarske izglede. Uspješno rješavanje naslijeđenih privatnih neprihodujućih dugova sve više ovisi o pružateljima usluga servisiranja zaduženima za servisiranje sekuritiziranih i prodanih kredita. Neprihodujući dug koji je izašao iz bilanci banaka i dalje je u rukama specijaliziranih nebankarskih financijskih institucija (tj. pružatelja usluga), koje su krajem prosinca 2021. upravljale pretežno neprihodonosnim kreditima u iznosu od 79,7 milijardi EUR, od kojih je velik dio u obliku sekuritiziranih portfelja neprihodonosnih kredita u okviru programa „Heraklo”. Cilj je tih institucija povećati povrat restrukturiranjem, a ako to nije izvedivo, likvidacijama. Pandemija je zakomplicirala neometano izvršavanje poslovnih planova pružatelja usluga servisiranja za neke sekuritizirane portfelje neprihodonosnih kredita. Očekuje se da će se novim instrumentom za izvansudsko rješavanje sporova i normalizacijom postupka ovrhe duga, s kojim se započelo u četvrtom tromjesečju 2021., olakšati napori pružatelja usluga servisiranja da ostvare ciljeve iz poslovnog plana. Nadalje, kako bi se poboljšalo stvaranje novčanih tokova za neke od tih instrumenata, pružatelji usluga servisiranja razmatraju ciljanu prodaju kreditnih portfelja. Očekuje se da će se postupnim razvojem sekundarnog tržišta za te kredite olakšati bankovno refinanciranje dužnika koji će restrukturiranjem ponovno početi ispunjavati svoje obveze, što bi im, pod određenim uvjetima, u budućnosti omogućilo da se ponovno uključe u kreditne portfelje banaka. Osnovna se profitabilnost banaka poboljšala, a na rezultate negativno utječu jednokratne stavke. Ako se isključe jednokratni događaji, sve su četiri banke 2021. knjižile dobit. Na rezultate dviju sistemskih banaka utjecali su jednokratni gubici koji su nastali zbog čišćenja neprihodonosnih kredita. Međutim, prema izračunima banaka sve tekuće operacije bile su profitabilne, što upućuje na postupan povratak profitabilnosti. Uz to što je poboljšao kvalitetu kombinacije prihoda, snažan rast naknada i provizija uvelike je neutralizirao pritisak na prihode od kamata nastale zbog okruženja niskih kamatnih stopa i dovršetka sekuritizacija neprihodonosnih kredita ( ). S obzirom na to da posjeduju znatne udjele domaćih državnih obveznica, sistemske banke poduzele su mjere za ublažavanje učinka koji bi povećanja prinosa na državne obveznice mogla imati na njihovu profitabilnost. Kad je riječ o troškovima, banke i dalje ulažu napore kako bi ograničile troškove osoblja. Trenutačna nesigurnost na tržištu negativno je utjecala na dugoročne neosigurane troškove financiranja banaka te bi mogla utjecati na njihovu strategiju za daljnja izdavanja dužničkih vrijednosnih papira kako bi se ispunio minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL) ( ) u pogledu rokova izdavanja i vrste izdanih instrumenata. Plan je banaka da kompenziraju moguće pritiske na troškove financiranja uzrokovane tim faktorima provedbom poslovnih planova u kojima se uzimaju u obzir izgledi za kreditni rast, reducirano smanjenje vrijednosti nakon nedavnih napora za smanjenje obujma neprihodonosnih kredita te razvoj alternativnih izvora prihoda ubrzavanjem digitalne transformacije banaka. Banke su u svojim poslovnim planovima zadržale ambiciozne ciljeve o znatnom opsegu kreditiranja unatoč negativnim rizicima koji proizlaze iz sekundarnih učinaka trenutačne geopolitičke neizvjesnosti i visokih troškova energije na kreditnu potražnju. Istodobno, kreditna potražnja poduzeća može se preusmjeriti na obrtni kapital, a ne na financiranje potreba za ulaganjima. Čišćenje bilanci banaka i dalje utječe na njihove kapitalne pozicije, ali izgledi za 2022. temelje se na smanjenim potrebama za rezervacijama ( ) i unutarnjim stvaranjem kapitala zahvaljujući povećanoj dobiti. Prosječne stope redovnog osnovnog kapitala i ukupnog kapitala banaka na kraju 2021. iznosile su 12,6 %, odnosno 15,2 % rizikom ponderirane imovine na konsolidiranoj osnovi ( ). Kapitalna pozicija banaka i dalje je bila niža u odnosu na kraj 2020. (15,0 %, odnosno 16,6 % ), što odražava trošak razduživanja neprihodonosnih kredita i postupnog ukidanja prijelaznih bonitetnih usklađenja ( ). Kapitalnoj poziciji banaka 2021. pridonijela su uspješna povećanja dioničkog kapitala dviju banaka te pojedine sintetske sekuritizacije ( ). Očekuje se da će se daljnje predstojeće mjere za povećanje kapitala provesti 2022. te da će kapitalnoj poziciji banaka pridonijeti i organsko ostvarivanje dobiti, temeljeno na rastu dobiti. Budući da je dovršena većina aktivnosti za smanjenje neprihodonosnih kredita, očekuje se da će se smanjiti učinak čišćenja neprihodonosnih kredita na kapitalne pozicije. Međutim, kapitalna pozicija i dalje je među najnižima u EU-u te njezina kvaliteta i dalje izaziva zabrinutost s obzirom na to da sadržava visok udio odgođenih poreznih odbitaka koji se povećava (oko 64 % regulatornog kapitala na konsolidiranoj razini krajem 2021.).