Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 875/2013 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda nakon privremene revizije temeljem članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 /* COM/2014/0108 final - 2014/0055 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Razlozi za prijedlog i ciljevi prijedloga Ovaj prijedlog odnosi se na primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna uredba”) u postupku revizije nakon isteka mjera koje se odnose na antidampinške pristojbe na snazi za uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda. Opći kontekst Ovaj prijedlog donosi se u kontekstu provedbe Osnovne uredbe i rezultat je ispitnog postupka provedenog u skladu s materijalnim i postupovnim zahtjevima utvrđenima u Osnovnoj uredbi. Postojeće odredbe u području prijedloga Uredbom (EZ) br. 682/2007 (SL L 159, 18.7.2007., str. 14.), kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 954/2008 (SL L 260, 25.9.2008., str. 1.), uvedena je konačna antidampinška pristojba na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu, trenutačno obuhvaćenog oznakom KN ex 2001 90 30 i ex 2005 80 00, podrijetlom iz Tajlanda. Pristojba je zadržana sukladno Provedbenoj uredbi Vijeća (EU) br. 875/2013 (SL L 244, 13.9.2013., str. 1). Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije Nije primjenjivo. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA Savjetovanje sa zainteresiranim stranama Zainteresirane strane na koje se postupak odnosi već su imale mogućnost za obranu svojih interesa prilikom ispitnog postupka, u skladu s odredbama Osnovne uredbe. Prikupljanje i primjena stručnog znanja Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim stručnjacima. Procjena učinka Ovaj prijedlog rezultat je provedbe Osnovne uredbe. Osnovnom uredbom ne predviđa se opća procjena učinka, ali ona sadržava opširan popis uvjeta koje je potrebno ocijeniti. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA River Kwai International Food Industry Co., Ltd („RKI”“), tajlandski proizvođač izvoznik podnio je zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju (ograničenu na damping). Komisija je 14. veljače. 2013. pokrenula postupak revizije. Na RKI primjenjuje se pojedinačna antidampinška pristojba od 12,8 %. Ispitnim postupkom revizije utvrđena je dampinška marža od 3,3 %. Predlaže se stoga da Vijeće donese priloženi prijedlog Uredbe o izmjeni pristojbe za RKI. Pravna osnova Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice. Načelo supsidijarnosti Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje. Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti zbog sljedećih razloga: Način poduzimanja mjera opisan je u prethodno navedenoj Osnovnoj uredbi i njime se ne dopušta mogućnost donošenja odluka na nacionalnoj razini. Pokazatelj o načinu na koji se financijsko i administrativno opterećenje koje nastaje za Uniju, nacionalne vlade, regionalna i lokalna tijela, gospodarske subjekte i građane svodi na minimum i na koji je proporcionalan cilju prijedloga nije primjenjiv. Odabir instrumenata Predloženi instrument: uredba. Druga sredstva ne bi bila primjerena zbog sljedećeg razloga: Osnovnom uredbom ne predviđaju se druge mogućnosti. 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE Prijedlog nema utjecaj na proračun Unije. 2014/0055 (NLE) Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o izmjeni Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 875/2013 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda nakon privremene revizije temeljem članka 11. stavka 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292. stavak 2., uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice[1] („Osnovna uredba”), a posebno njezin članak 11. stavak 3., uzimajući u obzir prijedlog koji je podnijela Europska komisija nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, budući da: 1. POSTUPAK 1. Mjere na snazi (1) Nakon ispitnog postupka („početni ispitni postupak”), Vijeće je Uredbom (EZ) br. 682/2007[2], uvelo konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu, trenutačno obuhvaćenog oznakama KN ex 2001 90 30 i ex 2005 80 00, podrijetlom iz Tajlanda. Te su mjere bile u obliku pristojbe ad valorem u rasponu od 3,1 % do 12,9 %. (2) Uredbom (EZ) br. 954/2008[3] Vijeće je izmijenilo mjere na snazi u odnosu na jednog proizvođača izvoznika te shodno tome i stopu koja se primjenjuje na „sve ostala trgovačka društva”, koja se od tada kreće u rasponu od 3,1 % do 14,3 %. (3) Slijedom revizije nakon isteka mjera u skladu s člankom 11. stavkom 2. Osnovne uredbe, Vijeće je Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 875/2013[4] zadržalo pristojbu u rasponu od 3,1 % do 14,3 % („revizija nakon isteka mjera”). 2. Zahtjev za reviziju (4) Europska komisija („Komisija”) primila je zahtjev za djelomičnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe. Zahtjev je podnio River Kwai International Food Industry Co. Ltd („podnositelj zahtjeva”), proizvođač izvoznik iz Tajlanda. (5) Zahtjev je bio ograničen na područje ispitivanja dampinga u mjeri u kojoj se odnosilo na podnositelja zahtjeva. (6) U svojem zahtjevu podnositelj je pružio prima facie dokaz da su se, što se tiče dampinga od strane podnositelja zahtjeva, okolnosti na temelju kojih su mjere na snazi uvedene, promijenile te da su te promjene trajne prirode. (7) Podnositelj zahtjeva posebno je tvrdio da se promijenjene okolnosti odnose na promjene u asortimanu proizvoda koje stavlja na tržište, a što ima izravan učinak na cijenu njihove proizvodnje. Usporedba njegovih domaćih cijena s izvoznim cijenama u Uniju pokazala je da je dampinška marža niža od trenutne razine mjera. 3. Pokretanje djelomične privremene revizije (8) Komisija je, nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom, utvrdila da postoji dovoljno dokaza da se opravda pokretanje djelomične privremene revizije ograničene na ispitivanje dampinga što se tiče podnositelja zahtjeva. Na temelju toga u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije[5] 14. veljače 2013. („Obavijest o pokretanju postupka”), objavila je pokretanje djelomične privremene revizije u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe. 4. Razdoblje revizije ispitnog postupka (9) Ispitnim postupkom u vezi s dampingom obuhvaćeno je razdoblje od 1. srpnja 2011. do 31. prosinca 2012. („razdoblje ispitnog postupka u vezi s revizijom” ili „RIPR”). 5. Strane na koje se ispitni postupak odnosi (10) Komisija je službeno obavijestila podnositelja zahtjeva, predstavnike zemlje izvoznice kao i udruženje proizvođača iz Unije (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux „AETMD”) o pokretanju privremene revizije. (11) Zainteresirane strane dobile su priliku obznaniti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka. (12) Pisane primjedbe koje je podnio AETMD razmotrene su i, po potrebi, uzete u obzir. (13) Kako bi dobila informacije koje se smatraju nužnima za ispitni postupak, Komisija je podnositelju zahtjeva poslala upitnik, a on je dostavio odgovor u za to propisanom roku. (14) Komisija je tražila i provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za utvrđivanje dampinga. Komisija je obavila posjet radi provjere u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva u Tajlandu, u Bangkoku i Kanchanaburiju. 2. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI PROIZVOD 1. Dotični proizvod (15) Proizvod koji je predmetom ove revizije isti je kao i onaj definiran u početnom ispitnom postupku i ispitnom postupku revizije nakon isteka mjera, naime kukuruz šećerac (Zea mays var. saccharata) u zrnu, pripremljen ili konzerviran u octu ili octenoj kiselini, nezamrznut, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2001 90 30 i kukuruz šećerca (Zea mays var. saccharata) u zrnu pripremljen ili konzerviranog na drugi način osim u octu ili octenoj kiselini, nezamrznut, različit od proizvoda iz tarifnog broja 2006, trenutačno obuhvaćen oznakom KN ex 2005 80 00 podrijetlom iz Tajlanda. 2. Istovjetni proizvod (16) Kako je utvrđeno u početnom ispitnom postupku i potvrđeno u reviziji nakon isteka mjera kukuruz šećerac koji se proizvodi i prodaje u Uniji i kukuruz šećerac koji se proizvodi i prodaje u Tajlandu imaju u osnovi iste fizičke i kemijske značajke te iste osnovne namjene kao i kukuruz šećerac koji se proizvodi u Tajlandu i prodaje za izvoz u Uniju. Stoga se ti proizvodi smatraju istovjetnima u smislu članka 1. stavka 4. Osnovne uredbe. 3. DAMPING 1. Određivanje uobičajene vrijednosti (17) U skladu s prvom rečenicom članka 2. stavka 2. Osnovne uredbe, Komisija je najprije utvrdila je li tijekom RIPR-a ukupna domaća prodaja istovjetnog proizvoda od strane podnositelja zahtjeva bila reprezentativna. Domaća prodaja dovoljno je reprezentativna ako ukupni obujam domaće prodaje istovjetnog proizvoda predstavlja 5 % ili više ukupnog obujma prodaje predmetnog proizvoda koji je izvezen u Uniju tijekom RIPR-a. (18) Ustanovilo se da je domaća prodaja istovjetnog proizvoda bila reprezentativna. (19) Komisija je naknadno utvrdila vrste proizvoda koje se prodaju na domaćem tržištu koje su identične ili usporedive s vrstama koje se prodaju radi izvoza u Uniju. (20) Za svaku od ovih vrsta proizvoda, Komisija je utvrdila je li domaća prodaja dovoljno reprezentativna u skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe. Domaća prodaja neke vrste proizvoda reprezentativna je ako ukupni obujam domaće prodaje ove vrste proizvoda neovisnim kupcima tijekom RIPR-a predstavlja 5 % ili više ukupnog obujma prodaje jednake ili usporedive vrste proizvoda koji je izvezen u Uniju. (21) Komisija je utvrdila da je, za sve vrste proizvoda koji se prodaju za izvoz u Uniju, domaća prodaja podnositelja zahtjeva obavljena u reprezentativnim količinama. (22) Nadalje, Komisija je za svaki vrstu proizvoda definirala udio profitabilne prodaje neovisnim kupcima na domaćem tržištu tijekom RIPR-a kako bi odlučila hoće li za izračun uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe koristiti stvarnu domaću prodaju. (23) Uobičajena vrijednost temelji se na stvarnoj domaćoj cijeni po vrsti proizvoda bez obzira na to jesu li te prodaje profitabilne ili ne, ako – obujam prodaje vrste proizvoda prodanoga po neto prodanoj cijeni koja je jednaka ili viša od izračunatoga troška proizvodnje, predstavlja više od 80 % ukupnog obujma prodaje te vrste proizvoda, i – ako je ponderirana prosječna prodajna cijena te vrste proizvoda jednaka ili viša od jediničnog troška proizvodnje. (24) Komisijina analiza domaće prodaje pokazala je da je više od 90 % domaće proizvodnje bilo profitabilno te da je ponderirana prosječna prodajna cijena bila viša od jediničnog troška proizvodnje. Sukladno tome, uobičajena je vrijednost izračunata kao ponderirani prosjek cijena ukupne domaće prodaje tijekom RIPR-a. 2. Određivanje izvozne cijene (25) Sva je prodaja podnositelja zahtjeva namijenjena izvozu u Uniju izvršena izravno nepovezanim kupcima u Uniji ili Tajlandu. Izvozna je cijena stoga utvrđena u skladu s člankom 2. stavkom 8. Osnovne uredbe, na temelju cijena koje su plaćene ili koje se trebaju platiti. 3. Usporedba (26) Komisija je usporedila uobičajenu vrijednost i izvoznu cijenu na temelju cijena franko tvornica. (27) Kada je to bilo opravdano, Komisija je prilagodila uobičajenu vrijednosti/ili izvoznu cijenu s obzirom na razlike koje utječu na cijene i usporedivost cijena u skladu s člankom 2. stavkom 10. Osnovne uredbe. (28) Gdje je to bilo primjenjivo i opravdano, odobrene su prilagodbe za razlike u troškovima prijevoza, osiguranja, manipuliranja i utovara, pakiranja, provizijama, troškovima kredita i bankarskim pristojbama. (29) Podnositelj zahtjeva zatražio je u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (d) Osnovne Uredbe prilagodbu za razlike u vrijednosti robne marke kada se prodaje pod vlastitom robnom markom na domaćem tržištu i kada se prodaje pod vlastitom robnom markom na tržištu Unije. Navodno je vrijednost vlastite robne marke podnositelja zahtjeva viša na tajlandskom tržištu nego na tržištu Unije. Kako bi opravdao svoj zahtjev, podnositelj se zahtjeva pozvao na prilagodbu izvršenu u početnom ispitnom postupku i u reviziji nakon isteka mjera. (30) Ipak, situacija podnositelja zahtjeva u tekućoj privremenoj reviziji razlikuje se od situacije drugih proizvođača izvoznika kojima je prilagodba odobrena u početnom ispitnom postupku i ispitnom postupku revizije nakon isteka mjera. Prilagodba izvršena u početnom ispitnom postupku i u ispitnom postupku revizije nakon isteka mjera odnosi se konkretno na proizvođače izvoznike koji na domaćem tržištu prodaju proizvode s vlastitom robnom markom, a u Uniji prodaju proizvode s robnom markom trgovca na malo. U ovoj privremenoj reviziji, podnositelj zahtjeva i na domaćem tržištu i na tržištu Unije podaje proizvode s vlastitom robnom markom. Osim toga, prilagodba izvršena u početnom ispitnom postupku i ispitnom postupku revizije nakon isteka mjera izvršena je u odnosu na profitnu maržu prilikom izračuna uobičajene vrijednosti u skladu s člankom 2. stavkom 6. Osnovne uredbe. U ovoj privremenoj reviziji, međutim, uobičajena vrijednost temelji se na stvarnim domaćim cijenama podnositelja zahtjeva. (31) Što se tiče navodne manje vrijednosti robne marke prilikom prodaje na tržištu Unije, uvoznik predmetnog proizvoda pod robnom markom podnositelja zahtjeva specijalizirani je uvoznik robnih marki prehrambenih proizvoda, osobito iz Azije. Podnositelj zahtjeva nije pojasnio niti pružio dokaze zašto bi prodaja ovom konkretnom uvozniku donijela manju vrijednost od vrijednosti robne marke na domaćem tržištu podnositelja zahtjeva. Komisija je stoga zaključila da podnositelj zahtjeva nije dokazao da navodna razlika u vrijednosti robne marke utječe na cijene ili usporedivost cijena. (32) Podnositelj zahtjeva također je tražio istu prilagodbu temeljem članka 2. stavka 10. točke (k) Osnovne uredbe. Međutim, kako podnositelj zahtjeva nije dokazao da navodna razlika utječe na cijene ili usporedivost cijena, prilagodba nije mogla biti odobrene niti temeljem te odredbe. (33) Zahtjev za prilagodbu temeljem članka 2. stavka 10. točke (d) i članka 2. stavka 10. točke (k) stoga se odbija. (34) Pozivajući se na članak 2. stavak 10. točku (b) Osnovne uredbe podnositelj zahtjeva također je zatražio prilagodbu za porezni rabat na izvoz koji plaća vlada. Radi se o iznosu koji vlada plaća podnositelju zahtjeva kada se predmetni proizvod prodaje za izvoz, uključujući i izvoz na tržište Unije. (35) Podnositelj zahtjeva mogao je dokazati da je iznos koji je manji od 0,5 % vrijednosti računa plaćen podnositelju zahtjeva za izvoz na tržište Unije. Međutim, u skladu s člankom 2. stavkom 10. točkom (b) Osnovne uredbe, prilagodba se izvršava u odnosu na uobičajenu vrijednost ako su ispunjeni uvjeti iz tog članka, a ne u odnosu na izvoznu cijenu kako tvrdi podnositelj zahtjeva. Osim toga, ispitni postupak je pokazao da se ne može uspostaviti izravna veza između uplate koje je podnositelj zahtjeva primio za predmetni proizvod prilikom izvoza u Uniju i uvoznih pristojbi za sirovine koje su fizički ugrađene u proizvod. (36) Podnositelj zahtjeva također je tražio istu prilagodbu temeljem članka 2. stavka 10. točke (k). Međutim, s obzirom na to da podnositelj zahtjeva nije dokazao vezu između poreznog rabata na izvoz i određivanja cijena predmetnog izvezenog proizvoda, zahtjev nije mogao biti prihvaćen. (37) Zahtjev za prilagodbu za porezni rabat na izvoz temeljem članka 2. stavka 10. točke (b) i članka 2. stavka 10. točke (k) stoga se odbija. 4. Damping tijekom RIPR-a (38) Ponderirana prosječna uobičajena vrijednost svih vrsta predmetnih proizvoda izvezenih u Uniju uspoređena je s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom odgovarajuće vrste predmetnog proizvoda kako je predviđeno člankom 2. stavkom 11. i člankom 2. stavkom 12. Osnovne uredbe. (39) Na temelju toga, utvrđeno je da ponderirana prosječna dampinška marža izražena u postocima cijena CIF-a na granici Unije, s neplaćenom carinom, iznosi 3,6 %. 4. Trajna priroda promijenjenih okolnosti (40) U skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe Komisija je ispitala jesu li okolnosti na temelju kojih je uvedena trenutna dampinška marža promijenjene i je li ta promjena trajne prirode. (41) U svojem zahtjevu za reviziju, podnositelj zahtjeva pozvao se na promjene u asortimanu proizvoda koje stavlja na tržište, a što bi imalo izravan učinak na cijenu njihove proizvodnje. Ispitni postupak je potvrdio da, zbog restrukturiranja poduzeća, podnositelj zahtjeva više ne proizvodi određene proizvode koje je proizvodio u početnom ispitnom postupku, te da je to utjecalo na trošak proizvodnje predmetnog proizvoda. (42) AETMD je primijetio da restrukturiranje koje je proveo podnositelj zahtjeva ne mora biti trajne prirode s obzirom da se vrlo lako može vratiti u stanje prije restrukturiranja. (43) I zaista je moguće da bi uprava podnositelja zahtjeva, ukoliko to poželi, bila u mogućnosti vratiti se u stanje prije restrukturiranja. Međutim, ne postoje dokazi koji bi upućivali na to da odluka podnositelja zahtjeva da restrukturira i organizira stavljanje na tržište proizvoda grupe od strane trgovačkih društava grupe ne bi bilo trajne prirode. Osim toga, restrukturiranje se već odvilo do 2009. što pokazuje da je nova struktura poduzeća trajne prirode. (44) Nakon objave, AETMD je ponovno u svojim tvrdnjama naglasio da se promjena na temelju koje je revizija pokrenuta ne može smatrati promjenom trajne prirode. Konkretno, doveo je u pitanje promjenu u cijeni proizvodnje zbog interne reorganizacije unutar grupe, tvrdeći da se troškovi unutar grupe mogu jednostavno preraspodijeliti kako bi se smanjila uobičajena vrijednost. Iz tog se razloga ne može smatrati da je novi trošak proizvodnje trajne prirode. AETMD je također primijetio da podružnica koja je odgovorna za proizvodnju i prodaju svježih proizvoda ima istu adresu kao i podnositelj zahtjeva. AETMD je tvrdio da je to još jedan pokazatelj da promjena nije dubinska i trajna. (45) U odgovoru na tvrdnje AETMD-a iz prethodne uvodne izjave, podnositelj zahtjeva je naglasio da je reorganizacija pretpostavljala i poboljšani sustav troškovnog računovodstva pri čemu su identificirana i uklonjena uska grla kako bi se optimizirala proizvodnja i smanjili proizvodni troškovi. Podnositelj zahtjeva također je naglasio da bi vraćanje u stanje prije reorganizacije u 2009. u ovoj fazi bilo vrlo složen proces jer je tvrtka majka podnositelja zahtjeva Agripure Holding PLC izlistana na tajlandskoj burzi. (46) Rizik od potencijalnog vraćanja podnositelja zahtjeva u stanje prije reorganizacije već je razmotren u uvodnoj izjavi 43. gore. (47) Osim toga, radi provjere točnosti tvrdnji u zahtjevu za pokretanje trenutne revizije, Komisija je usporedila trošak proizvodnje za vrste proizvoda koje su bile izvezene u Uniju tijekom početnog ispitnog postupka (tj. prije reorganizacije podnositelja zahtjeva u 2009.) i tijekom RIPR-a. Ta je usporedba doista potvrdila da se proizvodni trošak po jedinici značajno izmijenio. Promjena troškova proizvodnje po identificiranoj jedinici nije tek posljedica preraspodjele troškova, već posljedica stvarnog smanjenja neizravnih troškova proizvodnje kao što su režijski troškovi i troškovi rada. (48) Što se tiče primjedbe da podnositelj zahtjeva i njegova podružnica dijele istu administrativnu adresu, to je uobičajena praksa u poslovanju poduzeća. Štoviše, tijekom posjeta radi provjere koji su obavljeni u poslovnim prostorijama podnositelja zahtjeva, Komisija je primijetila da su proizvodne linije i skladišta gotovih proizvoda unutar poslovnih prostorija namijenjeni proizvodnji kukuruza šećerca; nije bilo vidljivih tragova proizvodnje i skladištenja svježih proizvoda koje prodaje podružnica. (49) Uzimajući u obzir argumente AETMD-a i podnositelja zahtjeva, te nakon što je utvrđen de facto pad u trošku proizvodnje po jedinici između početnog ispitnog postupka i RIPR-a, argument koji je iznio AETMD mora se odbiti. (50) AETMD je također primijetio da podnositelj zahtjeva namjerava povećati svoje proizvodne kapacitete tijekom 2013. za 40 %. Prema mišljenju AETMD-a ova bi činjenica bila u suprotnosti s tvrdnjom podnositelja zahtjeva da će novi, revidirani trošak proizvodnje (kakav je nakon restrukturiranja) biti trajne prirode. (51) Ispitni postupak je doista potvrdio da je podnositelj zahtjeva u postupku povećanja svojih proizvodnih kapaciteta. Učinak povećanog kapaciteta bio je jedan od čimbenika na temelju kojeg je tijekom revizije nakon isteka mjera zaključeno da postoji rizik od daljnjeg dampinga[6]. (52) Nakon objave, AETMD je ponovno u svojim tvrdnjama naglasio da će ulaganje u nove proizvodne kapacitete neizbježno utjecati na trošak proizvodnje i da stoga prevladavajući trošak proizvodnje u odnosu na koji su uspoređene domaće cijene u ovoj reviziji (vidu uvodnu izjavu 24.) nije trajne prirode. Konkretno, AETMD je na temelju dostupnih izvora napravio izračun iz kojeg je zaključio da će zbog povećane amortizacije ukupni troškovi porasti za nekih 10 % u odnosu na trenutne troškove (53) Podnositelj zahtjeva nije osporio tvrdnje AETMD-a u vezi s povećanim troškovima amortizacije, ali je naglasio da bi se ti povećani troškovi amortizacije trebali poravnati povećanjem ukupnih prihoda (uslijed povećane prodaje) i smanjenjem ostalih troškova uslijed povećane automatizacije. (54) Kako je spomenuto u uvodnoj izjavi 51., podnositelj prijave doista je u postupku ulaganja u nova proizvodna postrojenja. Ulaganja u nova postrojenja mogu za posljedicu imati rast troškova amortizacije. S druge strane, a i kako je podnositelj prijave naglasio u odgovoru na komentare AETMD-a, nova proizvodna postrojenja mogla bi također za posljedicu imati promjene (u odnosu na postojeće proizvodne linije), kao što je razina automatizacije. Te bi promjene trebale izravno utjecati na smanjenje troškova rada i energije te bi mogle nadoknaditi povećane troškove amortizacije. (55) Općenito gledajući, zaključeno je da se ukupni učinak na trošak proizvodnje po proizvedenoj jedinici ne može mjeriti dok nove instalacije ne započnu s radom i dok se mogući dodatni troškovi ne odraze u računima. (56) Neovisno o tome i uzimajući u obzir cilj ulaganja (pojačana učinkovitost i konkurentnost, smanjenje troškova proizvodnje po jedinici), očekuje se da najmanje u srednjoročnom do dugoročnom razdoblju neće biti značajnog rasta troška proizvodnje po jedinici. U takvim okolnostima očekuje se da će se uobičajena vrijednost i dalje temeljiti na domaćim cijenama kao i u trenutačnoj reviziji. Argumenti koje je iznio AETMD moraju se stoga odbiti. (57) Nakon objave, AETMD je također doveo u pitanje i trajnu prirodu nove dampinške marže. Njegovo je stajalište da izvozne cijene uzete kao temelj u izračunu dampinške marže nisu reprezentativne. Konkretno, njegovo je stajalište bilo da (a) je broj tona koji je izvezen tijekom RIPR-a premalen da bi se mogao smatrati reprezentativnim, i (b) pozivajući se na uvodnu izjavu 29., zbog činjenice da su izvozne transakcije proizvoda vlastite robne marke činile gotovo polovicu svog izvoza tijekom RIPR-a, izvozne cijene bi se trebale smatrati nereprezentativnim. AETMD je smatrao da ukoliko predloženo ublažavanje mjera stupi na snagu, najveći dio izvoza u Uniju će vjerojatno biti izvoz robne marke trgovca na malo koja ima nižu izvoznu cijenu[7]. (58) Zbog činjenice da količine izvezene u Uniju nisu bile značajne, Komisija je utvrdila da su izvozne cijene podnositelja zahtjeva koje su plaćene ili koje treba platiti Uniji reprezentativne, nakon što ih je usporedila s izvoznim cijenama podnositelja zahtjeva koje su plaćene ili koje treba platiti trećim zemljama. Na temelju toga zaključeno je da su cijene za Uniju u skladu s onima koje se naplaćuju kupcima na drugim izvoznim tržištima. (59) Postojanje različitih tržišnih segmenata, vlastitih robnih marki i robnih marki trgovaca na malo prepoznato je tijekom ranijih ispitnih postupaka[8]. Ono predstavlja jedan važan dio definicije različitih vrsta proizvoda u okviru predmetnog proizvoda. Na temelju toga, izvoz proizvoda vlastite robne marke uspoređen je s domaćom proizvodnjom proizvoda vlastite robne marke, a izvozna prodaja robne marke trgovaca na malo uspoređena je s domaćom prodajom robne marke trgovaca na malo. (60) Tvrdnja AETMD-a da će se budući izvoz uglavnom sastojati od robnih marki trgovaca na malo spekulativna je, nije potkrijepljena dokazima i kao takva je nedovoljna da se u pitanje stavi reprezentativnost izvoza proizvoda vlastite robne marke tijekom RIPR-a. Tvrdnja AETMD-a stoga se odbacuje. (61) AETMD je također tvrdio da bi smanjenje pristojbe na nižu razinu moglo dovesti do rizika od izbjegavanja mjera. (62) Potrebno je napomenuti da se pristojbe na snazi različito primjenjuju na tajlandske proizvođače izvoznike. Stoga je rizik od izbjegavanja (tj. korištenja dodatne oznake TARIC s nižim pristojbama) prisutan od uvođenja početnih mjera. Manja pristojba za jednog od tih proizvođača izvoznika ne znači sama po sebi porast rizika od izbjegavanja za Tajland u cjelini. (63) Osim toga, ukoliko se pojavi sumnja da se pristojbe izbjegavaju, može se, po potrebi, pokrenuti ispitni postupak pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz članka 13. Osnovne uredbe. (64) AETMD je također izjavio da je podnositelj zahtjeva moga umjetno sniziti izvozne cijene u Uniji putem među-kompenzacije s paralelnom prodajom ostalih proizvoda po umjetno niskim cijenama. (65) Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 58., izvozne cijene predmetnih proizvoda za Uniju u skladu su s onima za treće zemlje. Prema tome, ne postoje naznake da su izvozne cijene za Uniju bile umjetno visoke tijekom RIPR-a te se argument stoga odbacuje 5. ANTIDAMPINŠKE MJERE (66) U svjetlu rezultata ispitnog postupka, Komisija smatra da je prikladno izmijeniti antidampinšku pristojbu koja se primjenjuje na uvoz predmetnih proizvoda od proizvođača River Kwai International Food Industry Co. Ltd. (67) Osim toga, nakon na zahtjev podnositelja zahtjeva, mijenja se i njegova adresa u Tajlandu. 6. OBJAVA (68) Sve su strane bile obaviještene o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo preporučiti izmjenu Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 875/2013. (69) Nakon objave, tajlandska vlada je iznijela primjedbu da bi prosječnu stopu pristojbe za izvoznike koji surađuju i koji nisu u uzorku trebalo također revidirati kako bi se u obzir uzeli nalazi ove privremene revizije. Treba naglasiti da ta primjedba izlazi iz ograničenih okvira trenutne revizije čiji je jedini cilj prilagoditi razinu postojeće stope antidampinške pristojbe za podnositelja zahtjeva. Sve zahtjeve za izmjenu razine stope antidampinških pristojbi nakon navodnih promjena u okolnostima trebalo bi predati u skladu s člankom 11. stavkom 3. Osnovne uredbe. Stoga se ova tvrdnja morala odbaciti. DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. 1. Unos u tablici iz članka 1. stavka 2. Provedbene uredbe Vijeća (EU) br. 875/2013 koji se odnosi na River Kwai International Food Industry Co., Ltd zamjenjuje se sljedećim: Trgovačko društvo || Antidampinška pristojba (%) || Dodatna oznaka TARIC River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 99 Moo 1 Thanamtuen Khaupoon Road Kaengsian, Muang, Kanchanaburi 71000 Tajland || 3,6 || A791 Članak 2. Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće, Predsjednik [1] SL L 343, 22.12.2009., str. 51. [2] Uredba Vijeća (EZ) br. 682/2007 od 18. lipnja 2007. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda (SL L 159, 20.6.2007., str. 14.). [3] Uredba Vijeća (EZ) br. 954/2008 od 25. rujna 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 682/2007 o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda (SL L 260, 30.9.2008., str. 1.). [4] Provedbena uredba Vijeća (EU) br. 875/2013 od 2. rujna 2013. o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz određenog pripremljenog ili konzerviranog kukuruza šećerca u zrnu podrijetlom iz Tajlanda povodom revizije nakon isteka mjera temeljem članka 11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1225/2009 (SL L 244, 13.9.2013., str.1). [5] SL C 42, 14.2.2013., str. 7. [6] Vidi uvodne izjave 49. do 75. revizije nakon isteka mjera. [7] Vidi uvodnu izjavu 86. revizije nakon isteka mjera. [8] Vidi uvodnu izjavu 85. revizije nakon isteka mjera.