EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 20.7.2021. SWD(2021) 720 final RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE Izvješće o vladavini prava za 2021.

Poglavlje o stanju vladavine prava u Malti priložen dokumentu KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o vladavini prava za 2021.

Stanje vladavine prava u Europskoj uniji {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sažetak Reforme provedene 2020., prije svega reforma sustava imenovanja sudaca i sudačke discipline, pridonijele su jačanju neovisnosti malteškog pravosudnog sustava. Znatno se poboljšala percepcija neovisnosti pravosuđa. Poduzeti su koraci kako bi se depolitiziralo imenovanje glavnog suca, ali određene aspekte tog postupka potrebno je dodatno razmotriti. Prijenos kaznenih postupaka iz nadležnosti policije u nadležnost glavnog državnog odvjetnika napreduje. Iako je za to potrebno vremena, važno je da njime budu obuhvaćena i lakša kaznena djela. U tijeku su rasprave za jačanje neovisnosti specijaliziranih sudova. Kad je riječ o učinkovitosti, pravosudni sustav i dalje se suočava s ozbiljnim izazovima kao što su trajanje sudskih postupaka, mali broj sudaca i digitalizacija pravosuđa. Vlada je odobrila novu ciljanu strategiju za borbu protiv prijevara i korupcije. Iako su istražna tijela i tijela kaznenog progona poboljšala svoje kapacitete za rješavanje predmeta povezanih s korupcijom, što je vidljivo iz povećanja broja pokrenutih predmeta, složene istrage i dalje su dugotrajne, a rezultate u pogledu osuđujućih presuda u predmetima korupcije na visokoj razini tek treba postići. Reforme koje se odnose na imenovanje ravnatelja policije i povjerenikâ Stalne komisije za borbu protiv korupcije te reorganizaciju suradnje policije i glavnog državnog odvjetnika provedene su nedavno, a njihovi rezultati tek se očekuju. Predviđene su daljnje promjene pravila o integritetu javnih dužnosnika, među ostalim zastupnikâ u parlamentu i ministara. Uspostavljene su posebne smjernice za ublažavanje rizika od korupcije u javnoj nabavi tijekom pandemije bolesti COVID-19. Tijekom 2020. i 2021. nastavila su se održavati svjedočenja u okviru javne istrage o ubojstvu istraživačke novinarke Daphne Caruane Galizije. U zasebnom kaznenom postupku o tom predmetu ostvaren je napredak. Novinari i dalje nailaze na prepreke pri traženju pristupa informacijama kojima raspolažu tijela javne vlasti te općenito u obavljanju svoje profesije. Izmjenama malteškog Zakona o emitiranju nisu uvedene promjene kojima bi se poboljšala stvarna neovisnost Nadzornog tijela za komunikacije. Budući da dvije glavne političke stranke imaju vlastite televizijske i radijske postaje, pokrenut je ustavni predmet radi osporavanja relevantnog dijela malteškog Zakona o emitiranju i načina na koji regulatorno tijelo za medije primjenjuje tu odredbu. Malta je 2020. uspostavila program potpore za pružatelje informativnih medijskih usluga radi ublažavanja učinka pandemije bolesti COVID-19. Provedene su daljnje reforme kako bi se poboljšao sustav provjere i ravnoteže. Donesene su reforme u pogledu imenovanja osoba na najviše izvršne funkcije i članova nekih neovisnih povjerenstava, koje su bile predložene 2020. Preostala sporna pitanja o postupku imenovanja za određena druga javna tijela razmatrat će se u okviru Ustavne konvencije. Međutim, zbog pandemije bolesti COVID-19 vrijeme održavanja i organizacija te konvencije još nisu utvrđeni. Ojačana je uloga pravobranitelja, no on je istaknuo manjak dosljednosti u daljnjem postupanju na temelju njegovih preporuka. U parlamentu se i dalje vodi rasprava o prijedlogu zakona o uspostavljanju nacionalne institucije za ljudska prava. Ograničena primjena javnih savjetovanja u postupku izrade zakonodavstva, među ostalim o strukturnim reformama, i dalje je problematična. Iako organizacije civilnog društva i dalje aktivno sudjeluju u javnoj raspravi, izrazile su zabrinutost u pogledu pristupa financiranju i postupanja povjerenika za volonterske organizacije. I.Pravosudni sustav Na malteški pravosudni sustav utječu dvije pravne tradicije, kontinentalno i precedentno pravo (engl. common law). Sudovi su podijeljeni na više i niže sudove. Na višim sudovima, koji uključuju Građanski sud, Kazneni sud, Žalbeni sud, Kazneni žalbeni sud i Ustavni sud, djeluju suci. Na nižim sudovima, koji obuhvaćaju Magistratski sud (Malta) i Magistratski sud za otok Gozo, djeluju suci magistrati. Najvišu dužnost u okviru sudstva obnaša glavni sudac, koji ujedno predsjeda Ustavnim sudom. Komisija za pravosuđe nadzire rad sudstva. Postoji i više specijaliziranih sudova koji su nadležni za posebna područja. Potpuno odvojeno državno odvjetništvo uspostavljeno je 2019. Malta sudjeluje u Uredu europskog javnog tužitelja. Odvjetnička komora neovisno je i samoupravno stručno tijelo odvjetnikâ. Neovisnost Razina percipirane neovisnosti pravosuđa poboljšala se i sada je visoka. Udio javnosti koji neovisnost pravosuđa percipira kao dobru ili vrlo dobru (69 %) značajno se povećao od 2020. (52 %), kao i od 2016. (44 %). I udio poduzeća koji neovisnost pravosuđa percipira kao dobru ili vrlo dobru (67 %) značajno se povećao od 2020. (48 %), čime je preokrenut prethodni negativni trend. Novi sustav imenovanja sudaca doprinio je jačanju neovisnosti pravosuđa. Novi sustav imenovanja sudaca uspostavljen je u srpnju 2020., a Venecijanska komisija ocijenila ga je u Mišljenju iz listopada 2020. Pozdravila je reformu i pozitivno ocijenila novi sastav Odbora za imenovanje sudaca (JAC), objavu slobodnih radnih mjesta za suce, JAC-ovo izravno predlaganje kandidata za suce predsjedniku Malte, JAC-ovo podnošenje detaljnih izvješća o kandidatima i JAC-ovo predstavljanje troje najprikladnijih kandidata za imenovanja. Te reforme, kojima se uzimaju u obzir preporuke Vijeća Europe, doprinose jačanju neovisnosti pravosuđa. Odvjetnička komora i organizacije civilnog društva pozdravile su reforme. Međutim, Venecijanska komisija izrazila je žaljenje zbog toga što je malteška vlada za donošenje reformi primijenila postupak u okviru kojeg nije bilo omogućeno opsežno savjetovanje s civilnim društvom ni šira javna rasprava, što je istaknulo i civilno društvo. S obzirom na svoje prethodne preporuke istaknula je i da bi imena troje kandidata koje predlaže Odbor za imenovanje sudaca trebalo objaviti prije nego što predsjednik Malte donese odluku o imenovanju kako bi se osigurala transparentnost postupka, što nije predviđeno donesenom reformom. Novi postupak za imenovanje sudaca primijenjen je na zapošljavanje četiriju sudaca u travnju 2021. i četiriju sudaca magistrata u lipnju 2021. Reformom postupka razrješenja sudaca magistrata i sudaca ojačana je i neovisnost pravosuđa. Uvedene su promjene u postupak razrješenja sudaca magistrata i sudaca. Prema novom sustavu postupak razrješenja u nadležnosti je Komisije za pravosuđe, koja se većinski sastoji od članova sudstva, za razliku od prethodnog sustava, u kojem je taj postupak bio u nadležnosti parlamenta. U mišljenju iz listopada 2020. Venecijanska komisija zaključila je da je reforma uglavnom u skladu s postojećim standardima. Poduzeti su koraci kako bi se depolitiziralo imenovanje glavnog suca. U mišljenju iz listopada 2020. Venecijanska komisija ponovno je navela da je potrebno što više depolitizirati imenovanje glavnog suca. U istom je mišljenju navedeno da bi imenovanje glavnog suca dvotrećinskom većinom dovelo do željene depolizitacije, no izraženo je žaljenje što u tom pogledu nije uspostavljen nikakav mehanizam za sprečavanje blokiranja rada. Općenitije govoreći, bit će potrebno dodatno razmotriti sustav imenovanja glavnog suca u parlamentu bez sudjelovanja sudstva i mogućnost da za glavnog suca bude imenovana osoba koja nije dio sudstva. Odvjetnička komora izrazila je stajalište da glavnog suca treba imenovati iz redova viših sudaca jer bi se tako uklonila mogućnost izravnog imenovanja osoba koje nisu dio sudstva te da bi ga trebali imenovati sami članovi sudstva, bez intervencije ikakvog tijela koje ima političku moć. Prijenos određenih vrsta kaznenih postupaka iz nadležnosti policije u nadležnost glavnog državnog odvjetnika provodi se po planu, ali ne postoji vremenski okvir za prijenos lakših kaznenih djela. Sve kaznene postupke pred nižim sudovima (magistratski sudovi) donedavno je vodila policija, dok je Ured državnog odvjetnika vodio kaznene postupke pred višim sudovima (Kazneni sud te područje niže i više nadležnosti Kaznenog žalbenog suda). Provedba prijenosa započela je početkom 2020., kad se u Uredu glavnog državnog odvjetnika zaposlilo 20 novih odvjetnika kako bi se ured učinkovitije mogao nositi s dodatnim radnim opterećenjem. Prva faza prijelaznog razdoblja završila je 1. listopada 2020., a glavni državni odvjetnik preuzeo je nadležnost za odluke o kaznenom progonu i pokretanje kaznenog postupka za određena teška kaznena djela, uključujući korupciju. Vlada planira nastaviti s godišnjim prijenosom nadležnosti za dodatan broj kaznenih djela na glavnog državnog odvjetnika do 1. listopada 2024. Međutim, taj plan ne uključuje prijenos nadležnosti za prekršaje ni kaznena djela za koja se izriče novčana kazna ili maksimalna kazna do dvije godine zatvora (lakša kaznena djela). Trenutačno nema jasnih naznaka o tome hoće li se prenijeti i nadležnost za te predmete. Iako je za taj prijenos potrebno vremena, bilo bi važno nadležnost za sve kaznene postupke, uključujući one za lakša kaznena djela, što prije prenijeti na glavnog državnog odvjetnika. Moguće je dodatno ojačati zaštitne mjere koje se odnose na postupak imenovanja i razrješenja glavnog državnog odvjetnika. Na temelju izmjene Ustava iz srpnja 2020. predsjednik Malte može glavnog državnog odvjetnika razriješiti dužnosti nakon što dvotrećinska većina u parlamentu donese rezoluciju o tome. Slične su izmjene uvedene i za državnog pravobranitelja. U mišljenju iz listopada 2020. Venecijanska komisija preporučila je da bi o osnovi za razrješenje dužnosti trebalo odlučivati stručno tijelo, odnosno da bi trebalo biti moguće uložiti žalbu Ustavnom sudu protiv odluke parlamentarnog odbora prije negoli parlament donese konačnu odluku o razrješenju. Kad je riječ o postupku imenovanja, iako su zaštitne mjere dodane u okviru reforme iz 2019., imenovanje glavnog državnog odvjetnika u praksi je još uvijek u velikoj mjeri u nadležnosti predsjednika vlade, što je već istaknuto kao problem. I dalje djeluje znatan broj specijaliziranih sudova. Mnogi od njih uspostavljeni su postupkom u kojem sudjeluje izvršna vlast. Venecijanska komisija izrazila je zabrinutost u pogledu rada tih specijaliziranih sudova s obzirom na to da nemaju istu razinu neovisnosti kao redovno sudstvo, a u listopadu 2020. ponovila je preporuke o tom pitanju. To zabrinjava i dionike, među ostalim i Odvjetničku komoru. U kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost trenutačno se vode rasprave o preispitivanju neovisnosti tih specijaliziranih sudova. Kvaliteta Postoje važni nedostaci u digitalizaciji pravosudnog sustava, a provedba predstojeće digitalne strategije mogla bi pridonijeti njihovu otklanjanju. Javno savjetovanje o digitalnoj strategiji i akcijskom planu koje će se financirati iz Programa potpore strukturnim reformama najavljeno je 2020., a nadzirat će ga Europska komisija za ocjenu učinkovitosti pravosuđa (CEPEJ) Vijeća Europe. Nacrti digitalne strategije i akcijskog plana bit će predstavljeni Ministarstvu pravosuđa sredinom 2021., nakon postupka savjetovanja. Strategiju je potrebno provesti da bi se uklonili važni postojeći nedostaci u digitalizaciji pravosudnog sustava, kako su istaknuli dionici, osobito u pogledu ograničene mogućnosti elektroničkog pokretanja i praćenja postupka. Dodatno bi se mogla ojačati sljedeća područja: upotreba digitalne tehnologije na sudovima i u državnim odvjetništvima, upotreba alata za elektroničku komunikaciju na sudovima i u državnim odvjetništvima te digitalna rješenja za provedbu i praćenje sudskih postupaka u kaznenim predmetima. Zakonom donesenim u veljači 2021. ministru pravosuđa omogućuje se da donosi propise kojima bi se omogućilo elektroničko pokretanje kaznenih sudskih predmeta, elektroničko dostavljanje sudskih poziva i vođenje kaznenih sudskih postupaka na internetu. Radi suočavanja s pandemijom bolesti COVID-19 u studenome 2020. donesene su izmjene Zakona o organizaciji i parničnom postupku kako bi se omogućila provedba parničnih postupaka internetom. Predložene su izmjene kojima bi se upravna tijela ovlastila za izricanje sankcija za povrede zakona o kojima trenutačno odlučuju sudovi. U veljači 2021. predložene su zakonodavne izmjene kojima bi se regulirale vrste povreda zakona za koje se može smatrati da su kaznene prirode u okolnostima u kojima javno tijelo izriče kaznu u građanskom postupku, upravnu novčanu kaznu ili drugu sankciju ili mjeru u građanskom ili upravnom postupku. Na temelju nacrta izmjena upravna bi tijela bila ovlaštena za izricanje određenih sankcija za povrede zakona kaznene prirode o kojima trenutačno mogu odlučivati samo sudbena tijela. Dionici su u tom pogledu izrazili zabrinutost jer bi te izmjene mogle dovesti do povreda prava na pošteno suđenje s obzirom na to da bi rezultirale povećanjem broja predmeta koje umjesto sudova rješavaju upravna tijela te zato što bi predložene izmjene mogle biti uvedene samo ustavnom izmjenom, a ne zakonskim propisima kako je predložila vlada. U Hitnom mišljenju od 1. lipnja 2021. Venecijanska komisija navela je da bi predloženu reformu trebalo provesti izmjenom Ustava, pri čemu bi trebalo osigurati dodatno pojašnjenje njezine povezanosti s člankom 6. Europske konvencije o ljudskim pravima. Učinkovitost

Duljina postupaka i dalje je ozbiljan problem. Parnični građanski i trgovački predmeti pred prvostupanjskim sudovima i 2019. su trajali vrlo dugo (465 dana), što ukazuje na uzlazan trend od 2017. I žalbeni postupci za te predmete 2019. trajali su vrlo dugo (875 dana). Prosječna duljina postupka za predmete pranja novca 2019. bila je osobito duga (više od 1 350 dana), iako je zamijećen silazni trend. Iako je i dalje bilo potrebno mnogo vremena za rješavanje upravnih predmeta pred prvostupanjskim sudovima, duljina tih postupaka u silaznom je trendu od 2017. Stopa rješavanja građanskih, trgovačkih, upravnih i drugih predmeta 2019. bila je manja od 100 % i nastavila se smanjivati. Dionici su izrazili ozbiljnu zabrinutost u pogledu učinkovitosti malteškog pravosudnog sustava. Zabrinutost se dodatno pogoršala zbog pandemije bolesti COVID-19, koja je dovela do prekida rada sudova 2020. te i dalje otežava njihov rad. Kad je riječ o kaznenim postupcima, u studenome 2020. ministar pravosuđa najavio je izmjene kojima bi se ubrzale sudske istrage i kazneni postupci te smanjio broj neriješenih predmeta na Žalbenom sudu. Osim toga, donesen je novi zakon u području parničnog postupka kojim je predviđeno skraćivanje postupka iznošenja dokaza. Čini se da se zakonom ujedno nastoji smanjiti broj neriješenih predmeta na Žalbenom sudu tako što mu se omogućuje pokretanje rasprava samo kad je to nužno. Na učinkovitost pravosudnog sustava moglo bi utjecati to što Malta ima relativno malo sudaca i sudaca magistrata. Broj sudaca po stanovniku među najnižima je u EU-u. Iako su u travnju 2021. imenovana četiri suca radi popunjavanja postojećih slobodnih radnih mjesta, a četiri suca magistrata imenovana su u lipnju 2021., to je ukupan broj sudaca i sudaca magistrata povećalo za jedan jer je većina natječaja za slobodna radna mjesta objavljena kako bi se zamijenili umirovljeni ili unaprijeđeni suci i suci magistrati. Udruženje sudaca i sudaca magistrata pozvalo je vladu da imenuje najmanje šest novih sudaca magistrata kako bi se osigurala učinkovitost malteškog pravosudnog sustava. II.Okvir za borbu protiv korupcije Institucionalni okvir za borbu protiv korupcije sastoji se od nekoliko tijela. Stalna komisija za borbu protiv korupcije odgovorna je za sprečavanje korupcije i provođenje upravnih istraga korupcije. Povjerenik za standarde u javnom životu prati etičnost ministara, parlamentarnih tajnika i zastupnika u parlamentu. Istraživanje i kazneni progon gospodarskog kriminaliteta u nadležnosti je policije (Odjel za istraživanje financijskog kriminaliteta), a istraživanje i kazneni progon kaznenih djela korupcije i pranja novca u nadležnosti je glavnog državnog odvjetnika. U prijelaznom razdoblju od 2021. do 2024. potonji će preuzeti nadležnost za kazneni progon svih kaznenih djela za koja je propisana kazna zatvora dulja od dvije godine. Ostala tijela uključena u borbu protiv korupcije su Financijsko-obavještajna jedinica (FIAU) i Odjel za unutarnju reviziju i istrage. Potonji provodi unutarnje revizije i istrage u svim vladinim odjelima i agencijama. Kako je navedeno u Izvješću o vladavini prava za 2020., aktualna istraga i zasebna javna istraga ubojstva istraživačke novinarke Daphne Caruane Galizije razotkrile su duboke obrasce korupcije i pojačale snažne zahtjeve društva za znatnim jačanjem kapaciteta za suzbijanje korupcije i širom reformom vladavine prava. Stručnjaci i direktori poduzeća smatraju da je razina korupcije u javnom sektoru i dalje relativno visoka. Prema indeksu percepcije korupcije za 2020., koji je objavio Transparency International, Malta ima 53 od 100 bodova te se nalazi na 15. mjestu u Europskoj uniji i 52. u svijetu. Ta se percepcija znatno pogoršala u posljednjih pet godina. Vlada je u ožujku 2021. odobrila ciljanu Nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara i korupcije za razdoblje 2021.–2024. Kabinet ministara odobrio je strategiju, a parlament je o tome javno obaviješten u svibnju 2021. Stupovi strategije su osposobljavanje i edukacija, dijeljenje informacija, institucionalna suradnja (nacionalna i međunarodna) te odgovornost o javnom financiranju. Njezinu provedbu koordinira odbor kojim predsjeda Odjel za unutarnju reviziju i istrage (IAID). Predstavnici Ureda pravobranitelja, privatnog sektora, civilnog društva i nevladinih organizacija izrazili su žaljenje što nisu pozvani na suradnju niti se s njima savjetovalo prije donošenja strategije. Iako su istražna tijela i tijela kaznenog progona poboljšala svoje kapacitete za rješavanje predmeta povezanih s korupcijom, što je vidljivo iz povećanja broja pokrenutih predmeta, složene istrage i dalje su dugotrajne, a rezultate u pogledu osuđujućih presuda u predmetima korupcije na visokoj razini tek treba postići. U listopadu 2020. glavni državni odvjetnik preuzeo je nadležnost za kazneni progon određenih teških kaznenih djela, među ostalim korupcije na visokoj razini. Četrnaest državnih odvjetnika zaduženo je za predmete financijskog kriminaliteta, a u drugom tromjesečju 2020. osnovana je radna skupina za predmete složenog financijskog kriminaliteta. Broj istraživanih i riješenih predmeta financijskog kriminaliteta znatno se povećao nakon nedavnog povećanja resursa i kapaciteta Odjela za istraživanje financijskog kriminaliteta (FCID), koje je provedeno od 2019. do rujna 2020. Međutim, istraživanje i kazneni progon korupcije i dalje su dugotrajni, osobito u predmetima za koje je nužno provesti opsežnu analizu financijskih podataka ili u predmetima koji se smatraju složenima. Na sudu je trenutačno u tijeku nekoliko predmeta korupcije na visokoj razini. Uvedene su nove mjere za poboljšanje integriteta policije. U rujnu 2020. policija je pod vodstvom novoimenovanog ravnatelja predstavila Strategiju transformacije za razdoblje 2020.–2025., čiji je cilj ojačati mjere za borbu protiv korupcije. Policija je uvela politiku kojom se uređuju poslovni interesi i dodatna zanimanja, a za njezino praćenje nadležan je Evaluacijski odbor koji je imenovao ravnatelj policije. Zakon o policiji izmijenjen je 2020. kako bi se policijskim djelatnicima omogućilo podnošenje anonimnih prijava o povredi integriteta unutar policije. Međutim, učinkovitost te mjere ovisit će o njezinoj stvarnoj provedbi. Iako je ojačana neovisnost Stalne komisije za borbu protiv korupcije, još uvijek nema jasnih rezultata nedavnih reformi. Stalna komisija za borbu protiv korupcije (PCAC) odgovorna je za sprečavanje korupcije u javnoj upravi i ovlaštena za provedbu upravnih istraga. Kako je navedeno 2020., provedena je strukturna reforma PCAC-a kako bi se poboljšao postupak imenovanja triju povjerenika i proširilo područje primjene istražnih nadležnosti PCAC-a. PCAC može zatražiti pomoć policije u provedbi istraga, ali ne zapošljava vlastite istražitelje ni analitičare podataka. Resursi kojima raspolaže i dalje su ograničeni, stoga i dalje postoji zabrinutost o njegovim sposobnostima za provedbu učinkovitih istraga. Osim toga, policijske istrage i PCAC-ove procjene mogu biti vrlo dugotrajne. PCAC je ispitao četiri predmeta korupcije 2020. i dva predmeta početkom 2021. Međutim, ne postoje detaljne informacije o njegovu radnom opterećenju. Do danas je vrlo malo zviždača uputilo svoje pritužbe PCAC-u. Nakon što ispita predmet, PCAC ga može zaključiti ili proslijediti glavnom državnom odvjetniku. Odluči li glavni državni odvjetnik da ne želi pokrenuti kazneni postupak, PCAC može osporiti tu odluku. Od kolovoza 2020. PCAC je Uredu glavnog državnog odvjetnika proslijedio dva predmeta. Novim odredbama glavnom je revizoru omogućeno da o svojim nalazima obavijesti državno odvjetništvo. Odjel za unutarnju reviziju i istrage (IAID) odgovoran je za reviziju svih vladinih odjela, što uključuje provjeru poslovnih knjiga javnih institucija i sukoba interesa javnih dužnosnika. Ured glavnog revizora nadležan je za reviziju računa javnih odjela, uključujući poduzeća u državnom vlasništvu. Izmjene Zakona o glavnom revizoru i Državnom uredu za reviziju donesene su 15. ožujka 2021., a njima se predviđa da glavni revizor u određenim okolnostima svoje nalaze može proslijediti izravno glavnom državnom odvjetniku. Istekao je mandat pravobranitelja, osobe odgovorne za integritet državnih službenika. Ured pravobranitelja ovlašten je za provedbu istraga nad službenicima i institucijama koji obavljaju upravne funkcije, među ostalim u predmetima korupcije, koje se prosljeđuju glavnom državnom odvjetniku. Ured pravobranitelja ima pravo žalbe na odluku glavnog državnog odvjetnika o nepokretanju kaznenog progona u predmetu korupcije. To pravo do danas nije ostvario . Mandat aktualnog pravobranitelja istekao je u ožujku 2021., ali je on nastavio obavljati tu funkciju do imenovanja nasljednika . Uspostavljena su pravila o etičnosti za visoke javne dužnosnike, zastupnike u parlamentu i ministre, uključujući pravila o izvješćivanju o imovinskom stanju i lobiranju, ali su predviđene dodatne promjene okvira integriteta. Povjerenik za standarde u javnom životu („povjerenik”) prati etičnost postupanja ministara, parlamentarnih tajnika i zastupnika u parlamentu. Trenutačno se revidiraju propisi o lobiranju i etički kodeksi za ministre i zastupnike u parlamentu. Povjerenik je 2020. predstavio izvješće o etičkom kodeksu, ali ga parlament još nije razmotrio. Zastupnici u parlamentu i ministri svake godine Uredu predsjednika skupštine predaju izvješća o imovinskom stanju, a povjerenik ih provjerava. Povjerenik trenutačno radi na osam predmeta mogućih sukoba interesa zastupnika u parlamentu. Izmijenjena su pravila o etičnosti koja se primjenjuju na osobe od povjerenja, no izražena je zabrinutost u pogledu izvedivosti i učinkovitosti kontrola. Osobe od povjerenja moraju podnijeti izvješće o osnovnoj imovini. Venecijanska komisija i Skupina država protiv korupcije (GRECO) izdale su preporuke za izmjene nacrta zakona o imenovanju osoba od povjerenja . Od ožujka 2021., nakon donošenja jasne pravne osnove za imenovanje javnih dužnosnika, javnog dužnosnika upućenog u drugu službu javne uprave i dalje obvezuju propisi koji se primjenjuju na ishodišnu službu javne uprave. Međutim, povjerenik za standarde u javnom životu izrazio je zabrinutost o izvedivosti i učinkovitosti kontrole etičnosti osoba od povjerenja, osobito onih koje blisko surađuju s ministrom ili su mu izravno podređene. Program za pojedinačne ulagače koji je omogućivao dodjelu državljanstva u zamjenu za unaprijed određene uplate i ulaganja zamijenjen je novim programom. Više medijskih izvora objavilo je dokumente pod zajedničkim nazivom „putovnice” koji su doveli u sumnju usklađenost kandidatâ programa za pojedinačne ulagače sa zahtjevima programa. Europska komisija pokrenula je postupak zbog povrede protiv Malte u vezi s prethodnim i novim programom državljanstva za ulagače u pogledu usklađenosti s pravom Unije. Uspostavljene su posebne smjernice za ublažavanje rizika od korupcije u javnoj nabavi tijekom pandemije bolesti COVID-19. Odjel za ugovore Ministarstva financija i rada 2020. proveo je propise o javnoj nabavi imovine koji su objavljeni 30. travnja 2020. i sadržavaju odredbe protiv korupcije i tajnog dogovaranja. U sklopu službenog portala javne nabave Odjel za ugovore uspostavio je i internetski modul za razdoblje nakon ugovaranja radi sprečavanja sukoba interesa u postupcima javne nabave. III.Medijski pluralizam i sloboda medija Malteški ustav i Zakon o Europskoj konvenciji (poglavlje 319. zakonodavstva Malte) štite slobodu izražavanja. Zakonom o medijima i kleveti od 14. svibnja 2018. stavljen je izvan snage Zakon o tisku iz 1974. i na pozitivan je način preinačeno zakonodavstvo o kleveti. Ustavom su utvrđeni sastav, postupci imenovanja i razrješenja te neovisnost Nadzornog tijela za komunikacije i propisane su njegove osnovne funkcije. Zakonom o slobodi informiranja utvrđen je pravni okvir za pristup informacijama kojima raspolažu tijela javne vlasti. Zakonodavstvo o prenošenju Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u malteško pravo doneseno je 2020. Izmjenama malteškog Zakona o emitiranju nisu uvedene promjene kojima bi se ojačali neovisnost i funkcioniranje Nadzornog tijela za komunikacije. Članove Nadzornog tijela za komunikacije imenuje predsjednik na temelju savjeta predsjednika vlade i nakon savjetovanja s vođom oporbe. Iako se svih pet članova odbora imenuje političkim putem, s obzirom na to da su dužnosti tijela jasno utvrđene zakonom i da je tijelo uglavnom transparentno u pogledu svojih aktivnosti, u Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. smatra se da je rizik povezan s njegovom neovisnošću i učinkovitošću nizak. Zakonom br. LVI iz 2020., kojim je izmijenjen Zakon o emitiranju radi usklađivanja s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama, nisu uvedene promjene u pogledu neovisnosti Nadzornog tijela za komunikacije. I dalje je sporno što je više medijskih i televizijskih kuća u vlasništvu političkih stranaka, koje utječu na njihov rad. Dvije glavne parlamentarne stranke u stvarnosti su vlasnici više malteških medijskih i televizijskih kuća te internetskih informativnih portala, koje kontroliraju ili njima upravljaju. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma (MPM) za 2021. navedeno je da takvo stanje stvari znači da te dvije stranke „aktivno doprinose oblikovanju radne okoline za novinare”, a njihove medijske kuće imaju „velik utjecaj na javno mišljenje”. Stoga je u MPM-u za 2021. ponovno navedeno da u zemlji postoji visok akutni rizik za političku neovisnost medija. Kako je navedeno u MPM-u za 2020. i ponovljeno u MPM-u za 2021., Nadzorno tijelo za komunikacije uglavnom prati i regulira javne medije (odnosno Public Broadcasting Services, PBS) dok de facto dopušta da se ostale dvije glavne medijske kuće (od kojih je vlasnik jedne Stranka laburista, a druge Nacionalistička stranka) „međusobno uravnoteže u pogledu uredničke politike”. Zbog toga je pokrenut ustavni predmet kako bi se osporili odredba odjeljka 13. odsjeka 2. Zakona o emitiranju i način na koji regulator primjenjuje tu odredbu jer se time, kako se tvrdi u predmetu, učvršćuje polariziranost medijskog prostora. Provedene su manje izmjene statuta Instituta malteških novinara (IGM). IGM, nacionalno strukovno udruženje novinara osnovano 1989., jednoglasno je odobrio više izmjena svojeg statuta (među ostalim o povećanju broja članova odbora i dodatnom nadzoru financija) koje je predložio povjerenik za volonterske organizacije. Iako je u MPM-u za 2020. istaknuto da se općenito ne smatra da institut učinkovito čuva uredničku neovisnost, u MPM-u za 2021. napomenuto je da je u posljednjih godinu dana institut promijenio svoj pristup i „snažnije zastupa potrebe svojih članova te je postao proaktivniji u svladavanju prepreka s kojima se suočavaju novinari tijekom obavljanja svojih dužnosti”.

Nije bilo promjena u pogledu transparentnosti vlasništva nad medijima i nisu planirane zakonodavne promjene. Nadzorno tijelo za komunikacije prikuplja podatke o vlasništvu medijskih kuća, ali ne postoje obveze prema kojima bi ti podaci trebali biti lako dostupni javnosti. S obzirom na to da je medijsko tržište relativno maleno, javnost uglavnom zna tko je vlasnik medijskih poduzeća u državi. Slijedom toga, u MPM-u za 2021. ocijenjeno je da za transparentnost vlasništva nad medijima i dalje postoji srednje visok rizik. Zakon o emitiranju sadržava posebna ograničenja kako bi se spriječila visoka koncentracija horizontalnog vlasništva u sektoru audiovizualnih medija. Međutim, zbog nedostatka sveobuhvatnih podataka teško je izraditi cjelokupnu procjenu. Nedostatak pravnog okvira kojim bi se reguliralo državno oglašavanje vladi i pojedinačnim političarima i dalje omogućuje zlouporabu. To je otkriveno istragama koje je malteški povjerenik za standarde u javnom životu proveo u pogledu raspodjele javnih sredstava za navodno političko oglašavanje aktualnog ministra u vladi u tiskanim medijima. Povjerenik je u lipnju 2021. prvi put objavio nacrt smjernica o oglašavanju i promotivnom materijalu vlade i očekuje se savjetovanje o njima . U travnju 2020. agencija Poduzetništvo u Malti pokrenula je program potpore za pružatelje informativnih medijskih usluga radi ublažavanja učinka pandemije bolesti COVID-19. Do veljače 2021. u okviru programa raspodijeljeno je nešto više od 1,2 milijuna EUR kako bi se pomoglo medijskim gospodarskim subjektima koji zapošljavaju najmanje četiri novinara na puno radno vrijeme i pružaju usluge dnevnog informiranja. Nekoliko velikih neovisnih medijskih kuća zauzelo se za program. Drugi dionici, uključujući druge neovisne medijske kuće, komentirali su da program nema dovoljno transparentne kriterije za utvrđivanje iznosa koji se dodjeljuju te da je osmišljen tako da donese korist medijskim kućama u vlasništvu političkih stranaka. U MPM-u za 2021. navedeno je da u tom pogledu i dalje nije odgovoreno na nekoliko zahtjeva podnesenih na temelju slobode informiranja. Zbog navedenih razloga u MPM-u za 2021. ocijenjeno je da za državno upravljanje sredstvima i potporu za medijski sektor i dalje postoji srednje visok rizik. Vlada je započela reviziju pravnog okvira za pristup informacijama kojima raspolažu tijela javne vlasti. Zakonom o slobodi informiranja utvrđeno je da malteški građani, građani EU-a i osobe koje su najmanje pet godina boravile u Malti imaju pravo zatražiti pristup informacijama kojima raspolažu tijela javne vlasti. Svako odbijanje pristupa informacijama mora biti obrazloženo, a protiv njega može se uložiti žalba. Novinari, nevladine organizacije i MPM za 2021. izvješćuju da se novinari pri zahtijevanju pristupa tim informacijama neprestano susreću s poteškoćama zbog izravnog odbijanja, znatnih kašnjenja i izostanka odgovora. Osim toga, IGM je istaknuo da je za tijela javne vlasti uobičajeno da najprije uskrate potpuni pristup informacijama i podacima te izrazio zabrinutost u pogledu postupanja na nekim konferencijama za medije o pandemiji bolesti COVID-19 tijekom kojih nisu emitirana pitanja novinara. Stoga je u MPM-u za 2021. znatno povećana ocjena rizika za to područje, ali je rizik ostao srednje visok. Vlada je objavila da je s obzirom na preporuke GRECO-a u siječnju 2021. pokrenuta neovisna studija radi preispitivanja tog pitanja. I dalje se održavaju usmena svjedočenja u okviru javne istrage pokrenute kako bi se utvrdilo snosi li država odgovornost za okolnosti koje su dovele do ubojstva novinarke Daphne Caruane Galizije . Tijekom 2020. i 2021. javna istraga ukazala je na ono što neki dionici opisuju kao zabrinjavajuće slučajeve političkog uplitanja, policijskog zataškavanja i dosluha s počiniteljima kaznenih djela. U podnesku javnoj istrazi koji je izradila međunarodna organizacija za slobodu govora Članak 19., a podržalo više međunarodnih udruženja novinara, zaključeno je da, ispuni li istraga svoj zadatak i provedu li se njezine preporuke, „to bi mogao biti važan presedan za zadovoljavanje pravde za novinare na svjetskoj razini” te je navedeno da je istraga „nužna kako bi se osiguralo obeštećenje žrtve, njezine obitelji i malteškog društva”. Novinari se i dalje nailaze na mnoge prepreke u obavljanju svoje profesije. To su potvrdili novinari, IGM, MPM te nevladine organizacije, iako je u MPM-u za 2021. navedeno blago smanjenje rizika u odnosu na MPM za 2020. Na Platformi Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara 2020. zabilježena su dva nova upozorenja, koja još nisu riješena, a povezana su s tužbama SLAPP koje je britansko-azerbajdžanski poduzetnik pokrenuo protiv pet malteških medijskih kuća te s navodnim podmićivanjem novinara lista Times of Malta. Oba su upozorenja povezana s istraživačkim novinarstvom Daphne Caruane Galizije i kaznenim postupkom o njezinu ubojstvu. IGM je izrazio zabrinutost u pogledu „normalizacije ismijavanja novinara i ruganja novinarima” na društvenim medijima. IV.Ostala institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže Malta je parlamentarna republika u kojoj zakonodavnu vlast ima Zastupnički dom, jednodomni parlament koji se bira na petogodišnji mandat. Izvršnu vlast ima predsjednik, kojeg bira parlament, i kabinet koji vodi predsjednik vlade. Svi ministri u vladi, uključujući predsjednika vlade, moraju biti članovi parlamenta. O predmetima povezanima s Ustavom odlučuje Ustavni sud. Ustavom je utvrđen niz neovisnih tijela, uključujući Ured pravobranitelja. Ojačan je sustav provjere i ravnoteže u postupku imenovanja i razrješenja predsjednika Malte. Reformom koja je donesena u srpnju 2020. propisano je da se predsjednika Malte bira dvotrećinskom većinom u parlamentu, umjesto običnom većinom. To je u skladu s mišljenjima Venecijanske komisije, koja je svejedno pozvala i na uspostavu mehanizma za sprečavanje blokiranja rada, koji trenutačno ne postoji. Osim toga, za razrješenje predsjednika sad je potrebna dvotrećinska većina u parlamentu, a osnova za razrješenje može biti samo dokazana nemogućnost izvršavanja dužnosti ili „dokazano loše ponašanje”. Iako je pozdravila reformu, Venecijanska komisija preporučila je da bi predsjednik trebao imati pravo žalbe Ustavnom sudu protiv nalaza koji ukazuju na loše ponašanje, po mogućnosti prije konačnog glasanja u parlamentu. Ojačana uloga pravobranitelja mogla bi se dodatno poboljšati, a u parlamentu se još vodi rasprava o nacrtu zakona o osnivanju nacionalne institucije za ljudska prava. Reformom donesenom u lipnju 2020. na ustavnoj su razini uspostavljena pravila o imenovanju, suspenziji i razrješenju pravobranitelja. U mišljenju iz listopada 2020. Venecijanska komisija pozdravila je reformu i iznijela nekoliko dodatnih preporuka. U prvom redu, preporučila je da bi pravobranitelj trebao imati pravo na sudsko preispitivanje odluke o razrješenju na temelju „dokazanog lošeg ponašanja”. Aktualni pravobranitelj izrazio je žaljenje zbog nedovoljnog savjetovanja o reformi i iznio prijedloge za dodatno jačanje Ureda pravobranitelja. Nadalje, izrazio je i zabrinutost zbog izostanka daljnjeg postupanja u pogledu njegovih preporuka te predložio da se parlament obveže na provođenje rasprave o podnesenim mišljenjima. Mandat aktualnog pravobranitelja istekao je 21. ožujka 2021., no do datuma objave ovog izvješća nije imenovan njegov nasljednik. U parlamentu se i dalje vodi rasprava o prijedlogu iz 2019. o osnivanju nacionalne institucije za ljudska prava. Donesena je ustavna reforma o imenovanju članova nekih neovisnih povjerenstava. Reformom koja je donesena 24. ožujka 2021. propisano je da će ovlasti za imenovanje više neovisnih povjerenstava odsad biti povjerene Kabinetu ministara umjesto predsjedniku vlade. Venecijanska komisija pozdravila je reformu kao pozitivan korak te iznijela preporuke o točnoj formulaciji teksta koji će se u tom pogledu upotrijebiti. Ponovila je i preporuku o jačanju postupaka imenovanja Izbornog povjerenstva, Povjerenstva za javne službe i Nadzornog tijela za komunikacije. Vlada namjerava raspravljati o tom pitanju u kontekstu Ustavne konvencije. Vrijeme održavanja konvencije još nije utvrđeno zbog aktualne pandemije bolesti COVID-19. Organizacije civilnog društva naglasile su potrebu za informacijama o vremenu održavanja, postupku i sudjelovanju na konvenciji. Donesene su reforme predložene 2020. o imenovanju osoba na najvišim izvršnim funkcijama u javnoj upravi. Izmjena kojom se utvrđuje jasna osnova za imenovanje osoba od povjerenja donesena je 24. ožujka 2021. Drugom izmjenom, koja je donesena 24. svibnja 2021., osigurava se da Komisija za javne službe kao neovisno ustavno tijelo predsjedniku Republike daje preporuke za imenovanje i razrješenje stalnih tajnika na temelju jasnih i unaprijed utvrđenih zahtjeva. Cilj je tih izmjena odgovoriti na preporuke Venecijanske komisije i GRECO-a. Potrebno je osigurati dosljedno daljnje postupanje u skladu s presudama Ustavnog suda u kojima je utvrđena neustavnost zakonâ. Prema malteškom ustavnom poretku presude Ustavnog suda nemaju učinak erga omnes. Zakoni za koje se utvrdi da su neustavni ostaju na snazi dok ih parlament ne stavi izvan snage. Venecijanska komisija utvrdila je da parlament u praksi ne postupa dosljedno u skladu s presudama te je preporučila uvođenje obveze prema kojoj bi odredbe za koje se utvrdi da su neustavne trebao u ograničenom roku staviti izvan snage ili izmijeniti. Inicijative za rješavanje tog problema trenutačno nisu u planu. U kontekstu Ustavne konvencije mogla bi se razmotriti uloga parlamenta. Venecijanska komisija ponovila je preporuke za parlament, konkretno da se pojedinačnim zastupnicima u parlamentu omoguće dostatni istraživački kapaciteti i neovisni pravni savjeti te da se osigura da zastupnici u parlamentu manje ovise o položajima u vladi. Vlada je u tom pogledu najavila namjeru da u kontekstu ustavne reforme raspravi o tome bi li zastupnicima trebalo omogućiti da odaberu žele li raditi u punom ili nepunom radnom vremenu. U tijeku su rasprave o raspodjeli dodatnih sredstava za angažiranje službenika za istraživanje za sve parlamentarne skupine. I dalje postoje poteškoće u procesu izrade zakonodavstva kad je riječ o ograničenoj primjeni instrumenata utemeljenih na dokazima i djelotvornosti javnih savjetovanja. Prethodna pitanja ograničene primjene javnih savjetovanja prisutna su i kad je riječ o reformama donesenima u lipnju 2020. Organizacije civilnog društva izrazile su zabrinutost zbog nedostatka savjetovanja o zakonima koji utječu na njihovo funkcioniranje. Vlada razvija platformu za e-savjetovanja koja će se upotrebljavati za provedbu javnih savjetovanja. Nastavile su se donositi mjere za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19. Zakonom o javnom zdravlju nadzorniku za javno zdravlje dodijeljena je ovlast da proglasi izvanredno stanje javnog zdravlja bez utvrđivanja njegova vremenskog okvira. Istim je zakonom nadzorniku dodijeljena ovlast da donosi, mijenja ili opoziva naredbe u slučajevima pojave epidemija ili zaraznih bolesti. Te su ovlasti primijenjene više od 55 puta od lipnja do prosinca 2020. i dvaput (u siječnju i veljači) 2021. Parlament smije preispitivati propise i naredbe donesene tijekom izvanrednog stanja javnog zdravlja. Organizacije civilnog društva izrazile su zabrinutost u pogledu pristupa financiranju i uloge povjerenika za volonterske organizacije. Prostor civilnog društva i dalje se smatra suženim s obzirom na, među ostalim, uvjete za rad novinara. Organizacije civilnog društva aktivno sudjeluju u javnoj raspravi. Međutim, izrazile su zabrinutost zbog novih pravila o aktivnostima prikupljanja donacija koja su donesena u rujnu 2020. jer smatraju da udruženjima stvaraju dvostruku prepreku u provođenju aktivnosti, a povjereniku za volonterske organizacije daju neprimjereno diskrecijsko pravo da bilo kome odbije odobrenje za prikupljanje donacija. Izrazile su bojazan da bi postupanje povjerenika moglo biti politički motivirano. U 2020. je pokrenuto više programa, uključujući krizni fond uspostavljen 2020. kako bi se volonterskim organizacijama pomoglo da prevladaju izazove povezane s pandemijom bolesti COVID-19, koji je produljen do ožujka 2021. i u koji je raspoređeno dodatnih 150 000 EUR. Više od 120 neprofitnih organizacija imalo je korist od prve faze programa pokrenute u svibnju 2020. sa sredstvima u iznosu od 125 000 EUR. Povjerenik za volonterske organizacije dao je ostavku 1. srpnja 2021. Prilog I.: popis izvora prema abecednom redoslijedu* * Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2021. dostupan je na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Article 19 (2021), Public Inquiry into the assassination of Daphne Caruana Galizia. Written submission. (Javna istraga o ubojstvu Daphne Caruane Galizije. Pisani podnesak.) 31. ožujka 2021. ( Podnesak javnoj istrazi (mfrr.eu) ). BBC (2021.), Malta golden passports: 'Loopholes' found in citizenship scheme (Malteške zlatne putovnice: pronađene „rupe” u programu državljanstva) od 22. travnja 2021., ( https://www.bbc.com/news/world-europe-56843409 ). Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2021.), Media pluralism monitor 2021 (Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2021.) ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ). CIVICUS Monitor – praćenje prostora civilnog društva – Malta ( https://monitor.civicus.org/country/malta/ ). Europska komisija (2020.), Izvješće o vladavini prava, poglavlje za Maltu. Europska komisija (2021.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u. Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Flash Eurobarometar br. 482: Stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u. Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebna anketa Eurobarometra br. 502: korupcija. GRECO (2019.), Peti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće o Malti o sprečavanju korupcije i promicanju integriteta u središnjoj državi (najviše izvršne funkcije) i tijelima kaznenog progona. Malteška vlada (2021.), National Anti-Fraud and Corruption Strategy (Nacionalna strategija za borbu protiv prijevara i korupcije) ( https://parlament.mt/media/112436/national-anti-fraud-and-corruption-strategy_en.pdf ). Malteški Zastupnički dom (2021.), dokument br. 6624, National Anti-Fraud and Corruption Strategy published by the Office of the Prime Minister (Nacionalna strategija za borbu protiv prijevara i korupcije) koju je objavio Ured predsjednika vlade, svibanj 2021. ( https://parlament.mt/en/paper-laid/?id=34616 ). Odvjetnička komora (2020), priopćenje za medije od 14. svibnja 2020., ( https://www.avukati.org/2020/05/14/press-release-chamber-of-advocates-may-14-2020/ ). Odvjetnička komora (2021.) A Position Paper of the Chamber of Advocates — Bill 198 – the Supremacy of the Constitution and due process (Dokument o stajalištu odvjetničke komore – prijedlog zakona br. 198 – nadređenost Ustava i zakonitog postupanja), 10. ožujka 2021. ( https://www.avukati.org/2021/03/10/bill-198-the-supremacy-of-the-constitution-and-due-process/ ). Odvjetnička komora (2021.), MFSA Consultation on new CSP Rulebook. Chamber of Advocates Feedback and Position Paper (Savjetovanje s malteškim Tijelom za financijske usluge [MFSA] o novom Pravilniku za pružatelje usluga [CSP]. Povratne informacije i dokument o stajalištu Odvjetničke komore.) ( https://www.avukati.org/wp-content/uploads/2021/01/Chambers-response-MFSA-consultation-CSP-Rulebook.pdf ). Parlamentarni pučki pravobranitelj za Maltu (2020.), Annual Report 2019 (Godišnje izvješće za 2019.) ( https://www.ombudsman.org.mt/category/annual-reports/ ). Povjerenik za standarde u javnom životu (2021.), predmet K/028, Allocation of public funds for alleged political advertising in print media, case report (Raspodjela javnih sredstava za navodno političko oglašavanje u tiskanim medijima, izvješće o predmetu) ( https://standardscommissioner.com/wp-content/uploads/Commissioner-for-Standards-case-report-K028.pdf ). Presuda Suda od 20. travnja 2021., Repubblika protiv Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311. Reporteri bez granica – Malta ( https://rsf.org/en/taxonomy/term/150 ). Repubblika (2020.), priopćenje za medije br. 117/2020 ( Stqarrija PR 117/2020 - Repubblika ). Repubblika (2021.), priopćenje za medije br. 34/2021, odgovor povjereniku za volonterske organizacije, 16. ožujka 2021. ( https://repubblika.org/press-release/reply-commissioner-voluntary-organisations-remarks-press/ ).

Repubblika (2021.), priopćenje za medije br. 52/2021, We congratulate four people who will be appointed to serve as judges in the Superior Courts of Malta. We wish them wisdom and courage to do work without looking anyone in the face (Čestitamo četvorici koji će biti imenovani za suce viših sudova u Malti. Neka im je mudrosti i hrabrosti da rade, a da nikoga ne gledaju u oči.), 15. travnja 2021. ( https://repubblika.org/press-release/we-congratulate-four-people-who-will-be-appointed-to-serve-as-judges-in-the-superior-courts-of-malta-we-wish-them-wisdom-and-courage-to-do-work-without-looking-anyone-in-the-face/ ). Times of Malta (2021.), Exposed: the great residency sham to obtain a Maltese passport, (Otkrivamo: velika boravišna prevara za ishođenje malteške putovnice), 22. travnja 2021. ( https://timesofmalta.com/articles/view/exposed-the-great-residency-sham-to-obtain-a-maltese-passport.866220 ). Transparency International (2021.), Indeks percepcije korupcije 2020. Udruženja sudaca i sudaca magistrata Malte (2021.), priopćenje za medije, 11. veljače 2021. (članak o priopćenju za medije: Government urged to issue a call for more magistrates (Vlada pozvana da objavi natječaj za više sudaca magistrata) (timesofmalta.com) ). Vijeće Europe: Odbor ministara (2010.), Preporuka CM/Rec(2010)12 Odbora ministara državama članicama o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti. Vijeće Europe: Odbor ministara (2016.), Recommendations and Declarations of the Committee of Ministers of the Council of Europe in the field of media and information society, (Preporuke i deklaracije Odbora ministara Vijeća Europe za područje medija i informacijskog društva) ( https://rm.coe.int/CoERMPublicCommonSearchServices/DisplayDCTMContent?documentId=0900001680645b44 ). Vijeće Europe: Platforma za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara, ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom ). Vijeće Europe: Savjetodavno vijeće europskih sudaca (2016.), Opinion No. 19 on the role of Court Presidents (Mišljenje br. 19 o ulozi predsjednikâ sudova) ( https://www.coe.int/en/web/ccje/avis-n-19-sur-le-role-des-presidents-de-tribunaux ). Vijeće Europe: Venecijanska komisija (2020.), CDL-AD(2020)019-e Opinion of 8 October 2020 on Malta - Opinion on ten Acts and bills implementing legislative proposals subject of Opinion CDL-AD(2020)006 (Mišljenje od 8. listopada 2020. o Malti – Mišljenje o deset zakona i prijedloga zakona kojima se provode zakonodavni prijedlozi koji su bili tema Mišljenja CDL-AD(2020)006) ( https://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2020)019-e ). Prilog II.: posjet Malti Službe Komisije održale su virtualne sastanke u travnju 2021. sa sljedećim dionicima: ·Udruženje sudaca i sudaca magistrata Malte, ·Glavni revizor, ·Zaklada Aditus, ·Nadzorno tijelo za komunikacije, ·Odvjetnička komora, ·Glavni sudac i članovi Komisije za pravosuđe, ·Povjerenik za standarde u javnom životu, ·Zaklada Daphne Caruana Galizia,

·Sud za radne sporove, ·Povjerenik za informacije i zaštitu podataka, ·Odjel za unutarnju reviziju i istrage, ·Institut malteških novinara, ·Lovin Malta, ·Ministarstvo pravosuđa, jednakosti i upravljanja, ·Ured glavnog državnog odvjetnika, ·Ured parlamentarnog pučkog pravobranitelja – Malta, ·Stalna komisija za borbu protiv korupcije, ·Policija: Odjel za istraživanje financijskog kriminaliteta, ·Komisija za javne službe, ·prof. Justin Borg-Barthet, ·Repubblika, ·Tajništvo parlamenta, ·Državni pravobranitelj. * Komisija se u okviru brojnih horizontalnih sastanaka sastala i sa sljedećim organizacijama: ·Amnesty International, ·Centar za reproduktivna prava, ·CIVICUS,

·Savez građanskih sloboda za Europu, ·Mreža „Civilno društvo Europe”, ·Konferencija europskih crkava, ·EuroCommerce, ·Europski centar za neprofitno pravo, ·Europski centar za slobodu tiska i medija, ·Europski građanski forum, ·Europska federacija novinara, ·Europsko partnerstvo za demokraciju, ·Europski forum mladih, ·Front Line Defenders (zaklada za zaštitu branitelja ljudskih prava), ·Human Rights House Foundation (zaklada „Kuća ljudskih prava”), ·Human Rights Watch, ·ILGA-Europe, ·Međunarodna komisija pravnika, ·Međunarodna federacija za ljudska prava, ·International Planned Parenthood Federation European Network (Europska mreža Međunarodne federacije za planiranje obitelji; IPPF EN), ·Međunarodni institut za medije, ·Netherlands Helsinki Committee (Nizozemski helsinški odbor), ·Institut za europsku politiku otvorenog društva,