Komisija je 2016. počela i evaluaciju FEAD-a na sredini provedbenog razdoblja kako bi se procijenila postignuća programa FEAD-a. U okviru ove evaluacije pokrenuto je otvoreno javno savjetovanje usmjereno na sve dionike FEAD-a i opću javnost. Privremeno izvješće bit će spremno u ljeto 2017. Konačna verzija predstavit će se Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2018.

Komisija je 2016. poduzela odlučujući korak prema unaprjeđenju kapaciteta dionika FEAD-a pokretanjem Mreže FEAD-a za razmjenu iskustava i dobrih praksi. Nakon konferencije za pokretanje u lipnju 2016., koja je okupila 200 dionika iz 28 država članica, do kraja godine održana su tri sastanka Mreže FEAD-a. Sastanci su bili usmjereni na različite aspekte FEAD-a kojima je cilj doprinošenje socijalnoj uključenosti najpotrebitijih osoba. Sudionici su predstavili studije slučaja i podijelili izazove i rješenja za pitanja koja su od zajedničkog interesa u vezi s izvršavanjem programa FEAD-a. Planirano je pet sastanaka s dionicima za 2017.

U EU-u je 2015. zabilježen velik priljev migranata, uključujući mnoge tražitelje azila. Ovo je dovelo do mnogih problema, među ostalim kako im osigurati potrebnu materijalnu pomoć. Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje izradila je zabilješkuo potpori koju Europski socijalni fond (ESF) i FEAD mogu pružiti tražiteljima azila. Hoće li tražiteljima azila biti dostupna pomoć FEAD-a ovisi o tome kako države članice odrede tko može ostvariti koristi iz Fonda. Zabilješka je predstavljena državama članicama i s njima raspravljena na posebnom sastanku 25. rujna 2015.

Tijekom godine postignut je napredak u razvoju sekundarnog zakonodavnog okvira FEAD-a. Do kraja 2015. Komisija je donijela i objavila tri delegirana i pet provedbenih akata, 80 % od predviđenog. Do studenoga 2016. donijela je i objavila sve provedbene i delegirane akte.

U mehanizmima praćenja Fonda određeno je da države članice moraju za svaku godinu Komisiji poslati izvješće o provedbi svojih programa do 30. lipnja sljedeće kalendarske godine. Komisija ocjenjuje izvješća o provedbi i, ako je potrebno, od predmetnih država članica traži da izvrše promjene. Od Komisije se zahtijeva i da Europskom parlamentu i Vijeću predstavi sažetak izvješća koja su dostavile države članice.

Cilj je programa OP II u Njemačkoj poboljšati socijalnu uključenost najranjivijih imigranata u EU-u i njihove djece, kao i socijalno uključivanje beskućnika ili ljudi koji su u opasnosti od beskućništva. Nakon njegova usvajanja početkom 2015. godine, uspostavljen je odbor za praćenje. U siječnju je održan prvi preliminarni sastanak, a drugi sastanak održan je u ožujku. Upravljačko je tijelo u lipnju 2015. pokrenulo poziv za dostavu prijedloga za prvi krug koji obuhvaća razdoblje od 2016. do 2018. godine. U prvom je krugu za projekte prikupljen ukupno 191 prijedlog. Poziv je uključivao uporabu fiksnih stopa, osmišljenih na državnoj razini, kao mjere pojednostavnjenja.

Prateće su mjere sastavni dio provedbe programa OP I jer im je cilj promicanje uključivanja krajnjih korisnika. Obvezno je ponuditi popratne mjere za krajnje primatelje, ali države članice mogu odabrati hoće li ih financirati putem FEAD-a ili ne. Izvješća za 2015. pokazuju različite rezultate po pitanju prihvaćanja popratnih mjera. Dok su u nekim zemljama krajnji korisnici otvoreniji prema tim dodatnim aktivnostima, u drugima je interes prilično nizak. U nekim je slučajevima neiskustvo krajnjih korisnika s aktivnostima socijalnog uključivanja razlog zašto nisu voljni sudjelovati. Povećanje uključenosti krajnjih korisnika u pratećim mjerama jedan je od izazova za partnerske organizacije tijekom provedbe programa. To je osobito važno jer su te mjere namijenjene promicanju socijalne uključenosti krajnjih korisnika i mogu poslužiti kao veza s ESF-om.

Jedna je važna značajka FEAD-a to da ima za cilj nadmašivanje pružanja materijalne potpore promicanjem socijalne uključenosti najpotrebitijih osoba. Zato je pomoć pružena zajedno s nizom popratnih mjera. Najčešća mjera ostaje pružanje informacija i upućivanje nadležnim socijalnim službama. Države članice također često izvješćuju o davanju smjernica za uravnoteženu prehranu, organiziranju radionica kuhanja na temu kako spriječiti bacanje hrane i pružanju savjeta o upravljanju proračunom kućanstva. U nekim slučajevima pruža se i psihološka podrška i pomoć pri prevladavanju poteškoća (Luksemburg, Latvija), kao što su savjeti o podizanju djece (Latvija), savjeti o načinu rješavanja izvanrednih stanja (Belgija), pomoć u cilju poboljšanja socijalnih vještina krajnjih primatelja, besplatna pravna pomoć (Slovenija), informacije o dostupnom smještaju i aktivnosti za poboljšanje pismenosti (Francuska). Popratne mjere u Finskoj usto su uključivale različite mjere za poboljšanje razine fizičke aktivnosti i promicanje zdravog načina života među krajnjim primateljima, kao i raspodjelu knjižica s receptima.

Krajnji korisnici razlikuju se među državama članicama jer svaka zemlja ima nacionalnu definiciju najpotrebitijih osoba. Najčešće se ciljna skupina određuje na temelju gospodarskih kriterija, a u tom slučaju nacionalne vlasti pripremaju popise ljudi koji ispunjavaju uvjete za potporu FEAD-a. U nekim državama postoje drugi, fleksibilniji načini određivanja prihvatljivosti krajnjih korisnika. U nekim slučajevima partnerske organizacije mogu same odrediti „na licu mjesta” ispunjava li osoba uvjete na temelju informacija koje ta osoba pruži o svojoj situaciji. Ponekad se pruža potpora beskućnicima na ulici ili u pučkoj kuhinji, bez potrebe formalnog identificiranja dotičnih ljudi ili traženja informacija. U takvim se slučajevima vrijednostima prijavljenima za pokazatelje rezultata FEAD-a može samo procijeniti koliko je puta pružena pomoć FEAD-a, a ne stvarni broj osoba u nepovoljnom položaju koji su primili potporu.

Mliječni proizvodi, a zatim škrobna hrana, čine najveći udio ukupne količine pružene pomoći u hrani – više od polovine ukupne količine. S nešto više od 10 % ukupne količine, voće i povrće čine treći najveći udio. Komisija bi željela vidjeti stalno povećanje količine podijeljenog voća i povrća jer je to najbolje jamstvo za promicanje zdrave prehrane u nižim socioekonomskim skupinama.

Ubrzana financijska provedba 2015. bila je rezultat daljnjeg napretka ostvarenog u fizičkoj provedbi programa FEAD-a. Do kraja godine pružena je pomoć u 16 od 24 države članice u okviru OP I. Ukupno 408 770 tona hrane raspodijeljeno je 2015., a najviše, 21,4 %, u Italiji. Pet država (Španjolska, Francuska, Italija, Poljska, Rumunjska) pružilo je preko 93 % ukupne količine pomoći u hrani. Hrana je dostavljena u paketima u 14 država članica.

Zahtjevi za isplatu dostavljeni su Komisiji po prvi put 2015. Tri države članice (Estonija, Francuska i Latvija) prijavile su 46,3 milijuna EUR prihvatljivih javnih rashoda. Do 31. prosinca 2016. Komisija je isplatila 732,3 milijuna EUR, od čega su privremena plaćanja iznosila 312,8 milijuna EUR.

Financijska provedba programa FEAD-a ubrzana je 2015. godine. Za operacije FEAD-a u 21 državi članici izdvojeno je 419,3 milijuna EUR, u odnosu na 333,5 milijuna EUR 2014. To čini ukupno 752,7 milijuna EUR izdvojenih za troškove za razdoblje 2014. – 2015., odnosno 17 % ukupnih sredstava programa (EU i nacionalno sufinanciranje). Ubrzanje je još izraženije po pitanju plaćanja korisnicima: u 2015. plaćeno je 388 milijuna EUR, što je četverostruko povećanje s obzirom na 96,3 milijuna EUR 2014. Većina isplata otišla je na operacije pomoći u hrani (97,7 %).

U Danskoj, gdje se FEAD rabi za borbu protiv siromaštva i beskućništva i cilj mu je jačanje socijalne uključenosti među najugroženijima, došlo je do promjene u upravljanju programom, s novim upravljačkim tijelom imenovanim u kolovozu 2015. Danska je pokrenula izmjenu programa radi ažuriranja informacija u programu i bila je u mogućnosti pokrenuti poziv za podnošenje prijava u travnju 2016. godine.

U Nizozemskoj, gdje je OP II usmjeren na smanjenje socijalne isključenosti starijih osoba s niskim raspoloživim prihodom, odabran je korisnik za obavljanje aktivnosti socijalnog uključivanja u četiri nizozemska grada od 2016. godine: Amsterdamu, Rotterdamu, Haagu i Utrechtu.

OP II u Švedskoj, kojemu je cilj pružanje potpore ranjivim državljanima EU-a/EGP-a u njihovoj interakciji sa švedskim društvom, pokrenut je informativnim događajem u ožujku 2015. Odbor za praćenje uspostavljen je sljedećeg mjeseca. Poziv za dostavu prijedloga pokrenut je u lipnju 2015., a financiranje je odobreno za pet projekata. Švedska je usto uspostavila istraživačku skupinu FEAD-a, koja se prvi put sastala u studenom 2015.

Sustavi upravljanja i kontrole

Tijekom 2015. godine države članice dodijelile su značajna sredstva za ispunjavanje zahtjeva koji se odnose na postupak imenovanja tijela nadležnih za program, utvrđenih u zakonskom okviru FEAD-a. To je uključivalo razvoj odgovarajućih postupaka na nacionalnoj razini, izradu opisa sustava upravljanja i kontrole, razvoj informacijskog sustava i provođenje prvotnih revizija od strane revizijskih tijela. Do kraja 2015. godine šest država članica (Latvija, Estonija, Litva, Francuska, Bugarska i Mađarska) dovršilo je postupak imenovanja, što im je omogućilo da Komisiji podnesu zahtjeve za privremena plaćanja.

Do prosinca 2016. 25 država članica dovršilo je postupak imenovanja.

Migracijska kriza

Nekoliko država članica iskoristilo je FEAD za suočavanje s posljedicama migracijske krize. U Belgiji su djelovale partnerske organizacije koje su bile specijalizirane za pružanje potpore tražiteljima azila i izbjeglicama. Litva i Češka proširile su okvir svojih ciljnih skupina na tražitelje azila. Malta i Finska ojačale su koordinaciju između tijela vlasti na nacionalnoj razini kako bi se osigurala komplementarnost između podrške ESF-a, FEAD-a i Fonda za azil, migraciju i integraciju (AMIF). Kako bi bolje informiralo ranjive skupine stanovništva o mogućnostima potpore iz FEAD-a, upravljačko tijelo u Litvi poduzelo je informativnu kampanju koja je uključivala antidiskriminacijske elemente koji se odnose na brige koje je izrazila javnost. Očekuje se da će u Nizozemskoj sudionici biti pretežno osobe migrantskog podrijetla te je upravljačko tijelo prilagodilo postupke u skladu s tim kako bi se uključili satovi jezika.

Primijećene poteškoće

Više programa FEAD-a još uvijek nije bilo u potpunosti operativno tijekom godine. U većini slučajeva razlog za to kašnjenje bio je da je trebalo više vremena nego što se prvobitno mislilo da je potrebno za prijelaz iz pravila prethodnog instrumenta AGRI na pravila za upravljanje FEAD-om. Nekoliko je država članica radije dovršilo postavljanje sustava upravljanja i kontrole prije odabira operacija. U drugim državama članicama došlo je do početne provedbe, na primjer dovršen je izbor partnerskih organizacija, no stvarne aktivnosti započele su 2016. godine.

Informacije o poteškoćama na koje su države članice koje su 2015. postigle neke rezultate naišle razlikuju se među njihovim izvješćima. Uzrok tome vjerojatno su blagi uvjeti izvješćivanja. U većini se slučajeva svaki pojedini problem rješavao posebnom mjerom. Glavni problemi navedeni su u nastavku.

-Neujednačena pokrivenost teritorija ili neuravnotežena raspodjela pomoći: čini se da je ovo bio problem u različitim državama članicama, a dok su u nekim slučajevima odabrane dodatne partnerske organizacije kako bi pružile preostalu pomoć, u drugima je pomoć prenesena između partnerskih organizacija koje će je pružati (Latvija, Poljska).

-Problemi s utvrđivanjem krajnjih korisnika: u jednom je slučaju to riješeno izmjenom operativnog programa (Rumunjska).

-Odgode u pružanju pomoći zbog žalbi protiv rezultata postupka nabave, povlačenja uspješnih ponuditelja ili neodgovarajućih ponuda. Ovo je prvenstveno riješeno produljivanjem razdoblja pružanja i, gdje je to bilo potrebno, ponovnim pokretanjem natječaja (Belgija, Bugarska, Malta).

-Problemi s kvalitetom kupljene hrane: izvođači su trebali zamijeniti predmete koji su neprikladni za distribuciju, a upravljačko tijelo uložilo je napore za ubrzanje postupka (Francuska).

-U nekim slučajevima uvjeti izvješćivanja bili su previše složeni za partnerske organizacije, pa je upravljačko tijelo poduzelo potrebne korake kako bi ih pojednostavnilo (Poljska).

IV. Horizontalna načela

·Koordinacija s ESF-om i s drugim odgovarajućim politikama EU-a