1.UVOD

Ustroj ekonomske i monetarne unije (EMU) proteklih je godina znatno pojačan kako bi se poboljšalo ekonomsko upravljanje i postigla financijska stabilnost. No i dalje treba raditi na jačanju otpornosti EMU-a kako bi se ponovno pokrenuo postupak pozitivne konvergencije među državama članicama i unutar društava, s naglaskom na povećanju produktivnosti, otvaranju radnih mjesta i socijalnoj pravednosti.

U lipnju 2015. predsjednik Europske komisije u bliskoj suradnji s predsjednikom sastanka na vrhu država europodručja, predsjednikom Euroskupine, predsjednikom Europske središnje banke i predsjednikom Europskog parlamenta predstavio je izvješće o ambicioznom, ali i pragmatičnom planu za dovršetak EMU-a. U tom Izvješću petorice predsjednika ističe se da se napredak mora istovremeno odvijati u četiri smjera. Prvo, prema izgradnji istinske ekonomske unije u kojoj će se svakom gospodarstvu osigurati strukturna obilježja za postizanje blagostanja u monetarnoj uniji. Drugo, prema stvaranju financijske unije kojom će se zajamčiti integritet valute u cijeloj monetarnoj uniji ograničavanjem rizika u pogledu financijske stabilnosti i povećanjem podjele rizika s privatnim sektorom. Treće, prema uspostavi fiskalne unije u kojoj će se osigurati i fiskalna održivost i fiskalna stabilizacija. Naposljetku, prema izgradnji političke unije kojom će se s pomoću istinske demokratske odgovornosti, legitimnosti i jačanja institucija osigurati temelji za sve prethodno navedeno.

Petorica su predsjednika dogovorila i plan za provedbu kojim bi se do početka 2017. europodručje trebalo konsolidirati (prva faza – „osnaživanje djelovanjem”). U prvoj fazi, koja je počela 1. srpnja 2015., mjere bi se temeljile na postojećim instrumentima, među ostalim najboljom mogućom primjenom postojećih ugovora. Isto tako, na temelju referentnih vrijednosti za ponovnu pozitivnu konvergenciju gospodarstava europodručja trebalo bi provesti korjenite reforme i krenuti prema srednjoročnoj i dugoročnoj viziji za nove perspektive rasta (druga faza – „dovršetak EMU-a”). Općenito, kako bi se izvješće petorice predsjednika provelo u praksi, potrebno je da sve države članice europodručja i institucije EU-a dijele njegove ciljeve. Mjere utvrđene u ovoj Komunikaciji primjenjuju se na države članice europodručja, ali se postupku stvaranja snažnije povezanog EMU-a mogu priključiti sve države članice EU-a. Istodobno, Komisija će se pobrinuti za to da na jedinstvenom tržištu ne dođe do poremećaja.

Ovom se Komunikacijom i pripadajućim prijedlozima dalje razvijaju ključni elementi prve faze postupka stvaranja snažnije povezanog EMU-a. Paketom mjera obuhvaćen je revidirani pristup europskom semestru; poboljšani alati ekonomskog upravljanja, uključujući uvođenje nacionalnih odbora za konkurentnost i savjetodavnog Europskog fiskalnog odbora; ujednačenije zastupanje europodručja u međunarodnim organizacijama, posebno u Međunarodnom monetarnom fondu te mjere za stvaranje financijske unije, posebno s pomoću europskog sustava osiguranja depozita. To će se upotpuniti mjerama za unapređenje demokratske odgovornosti europskog sustava ekonomskog upravljanja koje će se poduzeti zajedno s Europskim parlamentom.

2.IZMIJENJENI EUROPSKI SEMESTAR

Koordinacija gospodarskih politika u EMU-u znatno je pojačana tijekom gospodarske i financijske krize. Kako bi se prevladale neravnoteže nastale prije krize, strukturne slabosti i nasljeđe krize te potaknula ulaganja i ponovno uspostavio srednjoročni potencijal rasta, od ključne su važnosti ta zajednička pravila, postupci i institucije na razini EU-a.

Europski semestar, godišnji ciklus koordinacije ekonomskih politika na razini EU-a uveden 2011., postao je važan instrument za provođenje reformi na nacionalnoj razini i razini EU-a. No države članice trebale bi više napredovati u provedbi preporuka po državama članicama jer je ta provedba dosad bila neujednačena i često samo ograničena.

Postupak se s godinama neprestano poboljšava kako bi se iskoristile njegove prednosti i uklonili nedostaci. Nova je Komisija nedavno svoj prvi europski semestar 2015. iskoristila da znatno pojednostavni postupak. Objavljivanjem izvješća po državama članicama već u veljači stvoreno je više prostora za istinski dijalog s državama članicama te je omogućena snažnija rasprava na bilateralnoj i multilateralnoj razini te s drugim dionicima. Zbog takvog ranijeg djelovanja mora se prilagoditi i uloga nacionalnih programa reformi koji bi trebali postati instrument kojim će države članice odgovoriti na analizu Komisije predstavljanjem strateških inicijativa okrenuti budućnosti. Više vremena za razmišljanje i raspravu omogućeno je i ranijom objavom Komisijinih prijedloga za preporuke po državama članicama u svibnju. Komisija je u tom pogledu znatno smanjila broj preporuka te je time naglasak stavila samo na glavne prioritete od makroekonomske i socijalne važnosti na koje države članice moraju usmjeriti pozornost u idućih 12 do 18 mjeseci. Iako se to težište mora zadržati, u izvješćima po državama članicama pristup će biti cjelovitiji te će obuhvaćati širi raspon tema od ekonomske važnosti za države članice.

Za potpuno iskorištavanje prednosti te poboljšane strukture u nadolazećem razdoblju ključni su njezina stabilnost i provedba. Na temelju toga daljnjim se prilagodbama istovremeno može ostvariti dodatna korist. To posebno uključuje bolju integraciju dimenzije europodručja i nacionalne dimenzije, stavljanje jačeg naglaska na zapošljavanje i socijalnu uspješnost, promicanje konvergencije uspostavom referentnih vrijednosti i provođenjem najboljih praksi te podršku provođenju reformi u obliku sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova i tehničke pomoći. U tablici 1. nalazi se grafički pregled predloženog Europskog semestra 2016.

2.1.Bolja integracija dimenzije europodručja i nacionalne dimenzije

S obzirom na snažniju međuovisnost država europodručja i veću mogućnost pojave učinaka prelijevanja među državama koje dijele jedinstvenu valutu potrebna je pojačana koordinacija te jači nadzor proračunskih postupaka i ekonomskih politika svih država članica europodručja. Iz krize je moguće izvući dva zaključka: prvo, neodgovarajuće nacionalne fiskalne i ekonomske politike i financijski nadzor mogu uzrokovati velike gospodarske i socijalne poteškoće; drugo, europodručje u cjelini nije imuno na rizike od velikih i destabilizirajućih gospodarskih i financijskih šokova. Stoga, iako bi solidne nacionalne politike mogle uvelike pridonijeti smanjenju nastanka krize, postoje razlozi i za pomno praćenje i analizu ukupne fiskalne, ekonomske i socijalne situacije europodručja u cjelini te uzimanje u obzir dobivenih rezultata pri oblikovanju nacionalnih politika.

Europski semestar već sad uključuje dimenziju cijelog europodručja, posebno u godišnjoj ocjeni nacrta proračunskih planova država članica europodručja i iz nje proizlazećem sveukupnom smjeru fiskalne politike u europodručju te u preporukama za europodručje. Cilj je tog postupka određivanje zajedničkih prioriteta i djelovanje na temelju njih, imajući u vidu cijelo europodručje. Međutim, taj se postupak još uvelike temelji na nacionalnom pristupu, dok se dimenzija europodručja u cjelini u obzir uzima tek neizravno. Ustroj europskog semestra trebao bi biti takav da rasprave i preporuke za cijelo europodručje prethode raspravama o državama članicama kako bi se u mjerama za pojedine države mogli odraziti zajednički izazovi.

Komisija će stoga u okviru godišnjeg pregleda rasta koji će se objaviti u studenome poseban naglasak staviti na ključne fiskalne, ekonomske, socijalne i financijske prioritete za europodručje u cjelini. Komisija osobito poziva na posebnu raspravu Euroskupine o smjeru fiskalne politike europodručja u kontekstu ocjene nacrta proračunskih planova. Zbog toga će se možda preporuka za europodručje morati prije objaviti.

Rasprave o prioritetima europodručja trebale bi se odvijati u okviru Vijeća i Euroskupine te s Europskim parlamentom. Postignuti dogovor pružit će smjernice za sadržaj nacionalnih programa reformi i stabilnosti država članica europodručja u travnju i odgovarajućih preporuka za pojedine države u svibnju.

2.2.Veći naglasak na rezultatima u području zapošljavanja i socijalne politike

Komisija je već poduzela korake kako bi se više usredotočila na zapošljavanje i socijalna pitanja u kontekstu europskog semestra i postupka stvaranja snažnije povezanog EMU-a. U izvješćima po državama članicama iz 2015. podrobno se raspravljalo o rezultatima u području zapošljavanja i socijalne politike. Preporuke po državama članicama u tim područjima upućene su većini država članica.

Pitanja povezana sa zapošljavanjem i socijalnom politikom dodatno su istaknuta u postupku zbog makroekonomskih neravnoteža. Komisija je početkom 2015. predložila da se već postojećih 11 glavnih pokazatelja stanja postupka zbog makroekonomskih neravnoteža doda još tri pokazatelja (stopa aktivnosti, nezaposlenost mladih, dugoročna nezaposlenost). To bi služilo boljem definiranju socijalnoga konteksta i konteksta zapošljavanja u kojima se odvija prilagodba, što bi naposljetku dovelo do boljeg oblikovanja politike. Komisija planira primjenjivati prošireni popis glavnih pokazatelja počevši s Izvješćem o mehanizmu upozoravanja za 2016.

Veća se pozornost usmjerava i na socijalnu pravednost novih programa makroekonomske prilagodbe kako bi se osiguralo da je prilagodba ravnopravno raspoređena i kako bi se zaštitili najosjetljiviji članovi društva. Komisija je prvi put pripremila ocjenu socijalnog učinka Memoranduma o razumijevanju s Grčkom, a to namjerava i dalje činiti u slučaju eventualnih budućih programa potpore stabilnosti.