EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 13.12.2022. COM(2022) 745 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o petom izvješću o napretku u provedbi strategije EU-a za sigurnosnu uniju



1. UVOD Komisija je u srpnju 2020. donijela sveobuhvatnu strategiju za sigurnosnu uniju. Priroda prijetnji otad se znatno promijenila. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 istaknula je određene slabosti, osobito zbog porasta aktivnosti na internetu. Kibernapadi postaju sve veći i poprimaju nove oblike. Agresivni rat Rusije protiv Ukrajine utjecao je na unutarnju sigurnost EU-a, uz povećani rizik od trgovine ljudima, opasnost od kemijskih i nuklearnih nesreća te nezakonitog kretanja vatrenog oružja. Rat je usto potaknuo vanjsko manipuliranje informacijama i uplitanje. Nedavna sabotaža plinovoda Sjeverni tok pokazala je kako ključni sektori kao što su energetika, digitalna infrastruktura, promet i svemir ovise o otpornoj kritičnoj infrastrukturi. Ponovno se pokazalo da su fizička i digitalna sigurnost usko povezane i da ih je potrebno zajedno zaštititi. Cilj je ovog Izvješća o napretku sigurnosne unije dati „srednjoročni” pregled provedbe strategije te istaknuti što je postignuto i što još treba učiniti do kraja mandata ove Komisije. Od srpnja 2020. EU je ostvario znatan napredak prema potpunoj provedbi mjera u ključnim područjima obuhvaćenima četirima stupovima strategije. Iz ovog je izvješća vidljivo da je poduzeta većina mjera utvrđenih u strategiji. No potrebno je uložiti daljnje napore kako bi se u potpunosti provela strategija za sigurnosnu uniju za građane, osobito kad je riječ o donošenju preostalih zakonodavnih prijedloga u Europskom parlamentu i Vijeću te provedbi dogovorenog zakonodavstva u državama članicama. Usto, ciljevi sigurnosne unije najbolje se mogu postići bliskom suradnjom s povezanim inicijativama EU-a u područjima kao što su energetska sigurnost, europska zdravstvena unija i akcijski plan za europsku demokraciju. Kontinuirani doprinos Komisije obuhvaća tri prijedloga donesena uz ovo izvješće: o nezakonitoj trgovini kulturnim dobrima, o osnovnim podacima u okviru unaprijed dostavljenih informacija o putnicima te o suzbijanju trgovine ljudima. 2. ZAŠTITA FIZIČKE I DIGITALNE INFRASTRUKTURE OD FIZIČKIH NAPADA, KIBERNAPADA I HIBRIDNIH NAPADA Zaštita kritične infrastrukture u EU-u od fizičkih i digitalnih napada Čak i prije nedavnih napada na kritičnu infrastrukturu EU poduzimao mjere radi jačanja njezine otpornosti, i to u okviru dviju povezanih inicijativa: revidirane Direktive o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti širom Unije (Sigurnost mrežne infrastrukture – „Direktiva NIS2”) i nove Direktive o otpornosti kritičnih subjekata (Otpornost kritičnih subjekata – „Direktiva CER”). Tim se okvirom nastoje ukloniti postojeći i budući rizici na internetu i izvan njega, od kibernapada do prirodnih katastrofa. Suzakonodavci su postigli dogovor o tim direktivama i one će stupiti na snagu u nadolazećim tjednima. Direktivom NIS2 povećat će se zastupljenost srednjih i velikih subjekata u nizu ključnih sektora. Njome se postrožuju sigurnosni zahtjevi, među ostalim za odgovor na incidente i upravljanje kriznim situacijama, sigurnost lanaca opskrbe, upravljanje ranjivostima i njihovo otkrivanje, testiranje kibersigurnosti i učinkovitu uporabu šifriranja. Direktivom se isto tako pojednostavnjuju obveze u pogledu izvješćivanja o incidentima, uvode strože nadzorne mjere i nastoje uskladiti režimi sankcija u državama članicama. Direktiva CER obuhvaća fizičku otpornost kritičnih subjekata na opasnosti uzrokovane ljudskim djelovanjem i prirodne opasnosti. Direktiva se primjenjuje na 11 sektora i važan je korak u poboljšanju sposobnosti kritičnih subjekata koji pružaju ključne usluge da spriječe incidente, da se zaštite od njih, odgovore na njih, odupru im se, ublaže ih, apsorbiraju, prilagode im se ili se od njih oporave. U financijskom sektoru donesen je i akt o digitalnoj operativnoj otpornosti (DORA) kao dio paketa o digitalnim financijama. Njegovom provedbom povećat će se digitalna operativna otpornost subjekata iz financijskog sektora EU-a pojednostavnjenjem i ažuriranjem postojećih pravila te, prema potrebi, uvođenjem novih zahtjeva. Kako bi se dodatno povećala zaštita kritične infrastrukture od kibernapada velikih razmjera, Komisija, Visoki predstavnik i Skupina za suradnju NIS izrađuju scenarije rizika s naglaskom na kibersigurnosti u energetskom, telekomunikacijskom, prometnom i svemirskom sektoru. U tijeku je i rad na mjerama za poboljšanje zajedničke razine zaštite i kiberotpornosti svemirskih sustava i usluga. Provode se i ciljane procjene kibersigurnosnih rizika za komunikacijsku infrastrukturu i mreže u EU-u (uključujući fiksnu i mobilnu infrastrukturu, satelite, podmorske kabele i internetsko usmjeravanje). Osim toga, Komisija je pokrenula inicijativu za izradu scenarija koja obuhvaća prirodne katastrofe povezane sa sigurnosnim prijetnjama kao što su kibernapadi ili terorizam kako bi se poboljšala prevencija katastrofa te pripravnost i odgovor na njih. Sabotaža plinovoda Sjeverni tok i drugi nedavni incidenti ukazali su na prijetnju kritičnoj infrastrukturi EU-a i potrebu za hitnim djelovanjem. Stoga je najavljen okvir Direktive NIS i Direktive NIS2 kako bi se ubrzale mjere za jačanje otpornosti kritične infrastrukture i poboljšala pripravnost i odgovor u ključnim sektorima. Ti su elementi objedinjeni u preporuci Vijeća, koja će doprinijeti ubrzanju učinkovite provedbe tih direktiva. U njoj se predviđa zajednički pristup provedbi testiranja otpornosti na stres subjekata koji upravljaju kritičnom infrastrukturom, počevši od energetskog sektora, na temelju zajedničkih načela. Rad na testiranju otpornosti na stres odmah će započeti kako bi se testiranje moglo dovršiti do kraja 2023., a napredak će se razmotriti u travnju 2023. Plan, koji će Komisija izraditi u suradnji s Vijećem i koji će se temeljiti na potpori i doprinosima relevantnih agencija Unije, doprinijet će osiguravanju koordiniranog odgovora na razini EU-a na znatne poremećaje u kritičnoj infrastrukturi. U energetskom sektoru Komisija radi na uspostavi mrežnih pravila o kibersigurnosti za prekogranične tokove električne energije, uključujući pravila o procjenama rizika, zajedničkim minimalnim zahtjevima, planiranju, praćenju, izvješćivanju i upravljanju kriznim situacijama, koja će biti potpuno usklađena s okvirom Direktive NIS2. Kao odgovor na rusku agresiju na Ukrajinu, u ožujku 2022. provedeno je usklađivanje elektroenergetskih mreža Ukrajine i Republike Moldove s mrežom kontinentalne Europe, čime se dopunjuju mjere za ublažavanje rizika, među ostalim u pogledu kibersigurnosti. U prometnom sektoru Komisija surađuje s državama članicama, Agencijom Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) i Obavještajnim i situacijskim centrom EU-a (EU INTCEN) na redovitoj procjeni razine prijetnji i rizika za civilno zrakoplovstvo EU-a koji dolaze iz zona zahvaćenih sukobima. Sustav obavješćivanja EU-a za zone zahvaćene sukobima na međunarodnoj se razini navodi kao primjer najbolje prakse. Mjere obuhvaćaju ponovno pokretanje procesa procjene rizika u području prijevoza zračnog tereta, prvu procjenu rizika na razini EU-a koja obuhvaća prijetnje putničkim brodovima i sveobuhvatno mapiranje rizika u pogledu zaštite zračnog prometa kako bi se ažurirala procjena prijetnji civilnom zrakoplovstvu. Posebna pozornost posvećena je i kritičnoj pomorskoj infrastrukturi. Zajedničko okruženje za razmjenu informacija u području pomorstva trenutačno je u izradi i bit će potpuno operativno do kraja 2023., povezujući tijela za pomorski nadzor na dobrovoljnoj osnovi radi razmjene informacija u gotovo stvarnom vremenu. Europski forum o funkcijama obalne straže također je ojačao svoje kapacitete za zaštitu od kibernapada. Usto se istraživačkim projektima u okviru programa Obzor Europa našu digitalnu infrastrukturu nastoji učiniti sigurnijom i izgraditi kapacitete za sprečavanje i ublažavanje kibernapada. Jačanje kibersigurnosti EU-a Komisija i Visoki predstavnik predstavili su 16. prosinca 2020. novu strategiju EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće, kojom se nastoji ojačati kolektivna otpornost Europe na kiberprijetnje te osigurati da svi građani, građanke i poduzeća mogu iskoristiti vjerodostojne i pouzdane usluge i digitalne alate. Strategija je gotovo u cijelosti provedena. Direktivom NIS2 predviđa se uspostava Europske mreže organizacija za vezu za kiberkrize (EU-CyCLONe), kojom će se na operativnoj razini podupirati koordinirano upravljanje incidentima i krizama velikih razmjera u području kibersigurnosti. Time će se osigurati redovita razmjena relevantnih informacija među državama članicama i institucijama, tijelima, uredima i agencijama EU-a. Komisija razvija centar za situaciju i analizu u kiberprostoru kako bi ojačala svoje interne kapacitete. Komisija surađuje s državama članicama, među ostalim na temelju svoje Preporuke o uspostavljanju Zajedničke jedinice za kibersigurnost, kako bi se osigurao koordinirani odgovor EU-a na kiberincidente velikih razmjera. Komisija i Visoki predstavnik također su aktivno sudjelovali u vježbama u području kibersigurnosti koje su 2022. organizirane s državama članicama. Mreže i računalni sustavi zahtijevaju stalno praćenje i analizu kako bi se u stvarnom vremenu otkrili prodori i nepravilnosti. Komisija je predložila izgradnju mreže centara za sigurnosne operacije (SOC) u cijelom EU-u u cilju nadzora komunikacijskih mreža i utvrđivanja sumnjivih događaja. Jačanjem postojećih SOC-ova, osnivanjem novih centara i povezivanjem SOC-ova u nekoliko država članica unaprijedit će se zajednički kapaciteti za otkrivanje. Oni bi se mogli temeljiti i na najnovijoj umjetnoj inteligenciji i analitici podataka, čime bi se zaštitile civilne komunikacijske mreže i ubrzalo otkrivanje kibernapada. Kako bi se ojačala pripravnost i odgovor na kiberincidente velikih razmjera, Komisija je uspostavila i kratkoročni program za potporu državama članicama dodjelom dodatnih sredstava ENISA-i, uključujući testove mogućnosti prodora u kritične subjekte kako bi se identificirale slabe točke. To ujedno može pomoći državama članicama u odgovoru na incidente, koji ENISA osigurava uz potporu pouzdanih privatnih pružatelja kibersigurnosnih usluga u slučaju velikog incidenta koji utječe na kritične subjekte. Sljedeći je korak osigurati da države članice u potpunosti iskoriste te mogućnosti. Hardverski i softverski proizvodi sve su izloženiji kibernapadima. Kibernapadi postaju sve brojniji i sofisticiraniji, a iskorištavanje ranjivosti softvera pritom je ključni element. Dvije trećine svih incidenata povezanih s NIS-om uključuje iskorištavanje ranjivosti softvera. Sve je veći i utjecaj na građane, infrastrukturu i poduzeća. Dvije trećine svih incidenata povezanih s NIS-om uključuje iskorištavanje ranjivosti softvera. Komisija je u rujnu 2022. predložila akt o kiberotpornosti kako bi se smanjile ranjivosti proizvoda s digitalnim elementima i osigurala brza dostupnost zakrpa i mjera ublažavanja. U aktu se predlaže da proizvodi s digitalnim elementima (hardver i softver) mogu ulaziti na tržište samo ako ispunjavaju posebne bitne kibersigurnosne zahtjeve. Proizvođači i razvojni programeri morali bi jamčiti kibersigurnost svojih proizvoda pet godina i transparentno informirati potrošače o kibersigurnosti. Time će se znatno doprinijeti sigurnosti lanca opskrbe .

Certificiranje ima ključnu ulogu u povećanju povjerenja i sigurnosti u pogledu proizvoda i usluga važnih za digitalni svijet. Aktom o kibersigurnosti uspostavlja se europski okvir za kibersigurnosnu certifikaciju na temelju kojeg Komisija može zatražiti od ENISA-e da izradi programe certifikacije. Izrađen je europski program kibersigurnosne certifikacije koji se temelji na zajedničkim kriterijima, a u pripremi su programi za usluge u oblaku i sigurnost 5G tehnologije. Komisija nastavlja surađivati s državama članicama kako bi zajamčila sigurnost i otpornost 5G mreža te pratila provedbu paketa instrumenata EU-a za 5G na nacionalnoj razini i razini EU-a. Iako je većina država članica već postrožila sigurnosne zahtjeva za 5G mreže ili na tome radi, sada je bitno da sve države članice hitno provedu mjere iz paketa instrumenata, a posebno da primijene ograničenja na visokorizične dobavljače, s obzirom na to da gubitak vremena može povećati ranjivost mreža u Uniji te ojačaju fizičku i nefizičku zaštitu ključnih i osjetljivih dijelova 5G mreža, među ostalim strogim kontrolama pristupa. Kako bi se EU-u i državama članicama pomoglo da zauzmu proaktivan strateški pristup industrijskoj politici u području kibersigurnosti, Europski stručni centar u području kibersigurnosti surađivat će s nacionalnim koordinacijskim centrima u cilju potpore inovacijama u području kibersigurnosti i jačanja kapaciteta zajednice za tehnologiju kibersigurnosti. ENISA je u rujnu 2022. službeno pokrenula europski okvir za vještine u području kibersigurnosti s pomoću kojeg se utvrđuju najpotrebniji profili radnih mjesta u tom području i koji služi kao zajednička europska osnova za olakšavanje priznavanja vještina i razvoj osposobljavanja u području kibersigurnosti. Taj će okvir biti sastavni dio Akademije vještina u području kibersigurnosti predložene u programu rada Komisije za 2023., koja će ponuditi sveobuhvatan odgovor na rastuću potrebu za stručnjacima u području kibersigurnosti u Europi. Budući da institucije, tijela, uredi i agencije EU-a rade s osjetljivim neklasificiranim podacima i klasificiranim podacima EU-a, te je podatke potrebno dobro zaštititi od kibernapada. Komisija je u ožujku 2022. predložila Uredbu o mjerama za visoku zajedničku razinu kibersigurnosti u tim tijelima, pri čemu bi se načela utvrđena u Direktivi NIS2 primjenjivala na institucijsko okruženje EU-a. Prijedlog obuhvaća osnivanje novog Međuinstitucijskog odbora za kibersigurnost i jačanje Centra za kibersigurnost (CERT-EU) kako bi se osigurala odgovarajuća razmjena informacija i suradnja s tijelima država članica, primjerice putem mreže timova za odgovor na kiberincidente (CSIRT). Komisija je usto donijela Prijedlog uredbe o sigurnosti podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije radi povećanja otpornosti na kiberprijetnje i hibridne prijetnje izradom zajedničkog skupa standarda za sigurnost podataka na visokoj razini za sve institucije, tijela, urede i agencije Unije. Vijeće treba ubrzati rad na tom prijedlogu jer su države članice više puta od Komisije zatražile da donese mjere kojima će se postupak donošenja odluka na razini EU-a bolje zaštititi od svih vrsta zlonamjernih aktivnosti. Osim toga, CERT-EU i ENISA osmislili su i testirali novi oblik kibervježbe prilagođen agencijama EU-a, u skladu s preporukom Europskog revizorskog suda. Najvažniji rezultati Europski mjesec kibersigurnosti (ECSM): inicijativa ECSM povećala se sa 184 aktivnosti 2014. na 500 aktivnosti u listopadu 2022, a to uključuje radionice, kampanje na društvenim mrežama i predavanja. Na taj se način poboljšava odgovor korisnika na kiberprijetnje na internetu (prema izvješćima 73 % država članica ispitanih 2021.). Baza podataka o visokom obrazovanju u području kibersigurnosti (CyberHEAD): baza podataka CyberHEAD u protekle je dvije godine najposjećenija internetska stranica ENISA-e s oko 70 000 pregleda godišnje. Ona omogućuje mladim talentima da donesu utemeljene odluke o različitim mogućnostima visokog obrazovanja u području kibersigurnosti i pomaže sveučilištima da privuku visokokvalitetne studente koji žele očuvati kibersigurnost u Europi. Suzbijanje hibridnih prijetnji, borba protiv vanjskog uplitanja i jačanje kiberobrane EU-a U Strateškom kompasu EU-a za sigurnost i obranu predstavljen je ambiciozan akcijski plan za povećanje kapaciteta EU-a za djelovanje, jačanje otpornosti i bolja ulaganja u obrambene kapacitete. Premda je suzbijanje hibridnih prijetnji ponajprije odgovornost država članica, EU dopunjuje nacionalne mjere podupiranjem koordinacije, poboljšanjem informiranosti o stanju, promicanjem suradnje sa zemljama istomišljenicama i međunarodnim organizacijama i pružanjem mogućnosti zajedničkog odgovora. U proteklom desetljeću uvedeno je više od 200 mjera za jačanje otpornosti i suzbijanje hibridnih prijetnji na razini EU-a. Jedinica za otkrivanje hibridnih prijetnji u okviru EU INTCEN-a doprinosi donošenju odluka na razini EU-a i središnje je tijelo za osiguravanje sveobuhvatne informiranosti o stanju i strateškog predviđanja, objedinjavanje informacija iz svih izvora te provedbu obavještajnih procjena hibridnih prijetnji. Započeo je rad na osnivanju timova EU-a za brzi odgovor na hibridne prijetnje najavljen u Strateškom kompasu kako bi se državama članicama, misijama i operacijama zajedničke sigurnosne i obrambene politike te partnerskim zemljama u kratkom roku pružila potpora u suzbijanju hibridnih prijetnji oslanjajući se na relevantno stručno znanje na nacionalnoj razini i razini EU-a, a prema potrebi i vojno stručno znanje. U pripremi je paket instrumenata EU-a za hibridne prijetnje kojim će se osigurati okvir za koordinirani odgovor na hibridne kampanje koje utječu na EU i države članice. Njime se aspekti vanjske i unutarnje sigurnosti spajaju u koherentnu cjelinu i ujedinjuju interesi na nacionalnoj razini i razini EU-a. Znatan napredak ostvaren je i u jačanju otpornosti i suzbijanju hibridnih prijetnji utvrđivanjem postojećih osnovica sektorske otpornosti. Osim toga, Komisija je nastavila analitička istraživanja o jačanju otpornosti na hibridne prijetnje te je dovršila uključivanje pitanja hibridnih prijetnji u oblikovanje politika. Pandemija bolesti COVID-19 i ruski rat protiv Ukrajine pokazali su kako manipulacije informacijskim okruženjem mogu utjecati na EU i partnere diljem svijeta. Vanjsko manipuliranje informacijama i uplitanje (FIMI), s ciljem narušavanja povjerenja u EU i međunarodni poredak utemeljen na pravilima, sve je značajniji element hibridnih napada. Nadovezujući se na akcijski plan za europsku demokraciju, Komisija je uspostavila niz konkretnih mjera i struktura, uključujući revidirani Kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija, Akt o digitalnim uslugama i prijedlog o transparentnosti političkog oglašavanja, koji je trenutačno tema međuinstitucijskih pregovora, kako bi se suzbilo manipuliranje informacijama i dezinformiranje. Iz toga bi proizašle nove obveze za platforme i, prvi put, pravno obvezujući nadzorni okvir. Osim toga, kako je najavljeno u Strateškom kompasu, ESVD u bliskoj suradnji s Komisijom i državama članicama dodatno razvija paket instrumenata EU-a za borbu protiv vanjskog manipuliranja informacijama i uplitanja (paket instrumenata FIMI) kako bi se potaknuo koordinirani odgovor na manipulativno ponašanje stranih aktera. ESVD je ujedno nastavio jačati suradnju s međunarodnim partnerima kao što su mehanizam za brzi odgovor skupine G7 i NATO. Komisija osuđuje svako vanjsko uplitanje u suvereno državno područje država članica EU-a te izražava zabrinutost zbog izvješća kineskih prekomorskih policijskih postaja u EU-u, koja su, ako se pokažu istinitima, potpuno neprihvatljiva. Premda je istraživanje tih navoda zadaća tijela država članica, Komisija je uz potporu Europola spremna olakšati razmjenu među državama članicama. Komisija je to pitanje spomenula na sjednici Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove u prosincu 2022. U studenome 2022. Komisija i Visoki predstavnik predstavili su novu politiku EU-a o kiberobrani, u kojoj se utvrđuju sredstva za poboljšanje suradnje i ulaganja u kiberobranu radi bolje zaštite od kibernapada. Cilj je te politike zaštititi interese EU-a u kiberprostoru povećanom suradnjom među akterima EU-a u području kiberobrane i razvojem mehanizama za iskorištavanje sposobnosti na razini EU-a, među ostalim u kontekstu misija i operacija ZSOP-a. Njome će se potaknuti razvoj sveobuhvatnih kapaciteta za kiberobranu i ojačati suradnja između vojnih i civilnih kiberzajednica EU-a, čime će se poboljšati informiranost o stanju, koordinacija u kriznim situacijama i osposobljavanje, među ostalim u suradnji s privatnim sektorom. Usto će doprinijeti smanjenju strateške ovisnosti u pogledu ključnih kibertehnologija izradom strateškog plana razvoja za ključne kibertehnologije i tehnologije za kiberobranu te jačanju europske obrambene tehnološke i industrijske baze. U Strateškom kompasu svemir je utvrđen kao peto operativno područje ratovanja (uz kopno, more, zrak i kiberprostor) te se od Komisije i Visokog predstavnika zahtijeva da izrade prvu svemirsku strategiju za sigurnost i obranu. U strategiji će se predložiti mjere za poboljšanje zajedničke razine zaštite i otpornosti svemirskih sustava i usluga, kao i mjere za odvraćanje i odgovor na sve prijetnje osjetljivim svemirskim sustavima i uslugama u EU-u, uključujući kiberprijetnje. 3. BORBA PROTIV TERORIZMA I RADIKALIZACIJE Donesene su gotovo sve ključne inicijative za potporu državama članicama u borbi protiv terorizma i radikalizacije predstavljene u sigurnosnoj strategiji EU-a. Zaštita od internetskih prijetnji jedna je od istaknutijih tema. Sljedeći je korak osigurati da te inicijative ostvare svoj puni učinak.

Borba protiv terorizma Nova Agenda EU-a za borbu protiv terorizma, donesena u prosincu 2020., omogućila je EU-u bolje predviđanje, sprečavanje i zaštitu od terorističkih prijetnji te odgovor na njih. U odgovoru na rastuće prijetnje pomogle su i posebne geografske inicijative. S obzirom na kretanja u Afganistanu koordinator EU-a za borbu protiv terorizma u koordinaciji s Komisijom, Visokim predstavnikom, predsjedništvom i ključnim agencijama EU-a sastavio je akcijski plan za borbu protiv terorizma u Afganistanu, koji su države članice podržale u listopadu 2021. Konkretno postignuće bio je dobrovoljni postupak za pojačane sigurnosne provjere osoba koje dolaze iz Afganistana. Otklanjanje prijetnje koju predstavljaju strani teroristički borci koji se vraćaju iz Sirije i Iraka utvrđeno je kao prioritet. Premda primarnu odgovornost u tom pogledu imaju države članice, suradnja na razini EU-a pomaže im u suočavanju sa zajedničkim izazovima kao što su kazneni progon počiniteljâ kaznenih djela terorizma, sprečavanje neotkrivenog ulaska u schengensko područje te reintegracija i rehabilitacija stranih terorističkih boraca koji su se vratili. Komisija i dalje blisko surađuje s državama članicama i ključnim partnerskim zemljama kako bi osigurala da se dokazi s bojišta unose u baze podataka i informacijske sustave EU-a. U dogovoru s državama članicama i u bliskoj suradnji s Visokim predstavnikom i Komisijom koordinator EU-a za borbu protiv terorizma istražuje nove načine za borbu protiv radikalizacije poboljšanjem životnih uvjeta u zatvorima i kampovima u sjeveroistočnoj Siriji. Ažurirano je zakonodavstvo EU-a povezano s borbom protiv terorizma. Direktivu o suzbijanju terorizma donesenu 2017. sada provode sve države članice kako bi se inkriminirala ponašanja kao što su obuka i putovanje u svrhu terorizma te financiranje terorizma. I dalje je potrebno riješiti problem nepravilnog prenošenja te direktive u nekoliko država članica. Lišavanje terorista sredstava za izvršavanje napada ključna je sastavnica borbe protiv terorizma. Gotovo su sve države članice u svojem nacionalnom pravu ažurirale zakonodavstvo o vatrenom oružju. Novo zakonodavstvo kojim se ograničava dostupnost prekursora eksploziva koje bi teroristi mogli upotrijebiti za proizvodnju bombi stupilo je na snagu u veljači 2021. Komisija će na temelju pristupa upotrijebljenog za reguliranje pristupa prekursorima eksploziva istražiti mogućnosti ograničavanja pristupa određenim opasnim kemikalijama koje bi se mogle upotrijebiti za izvršenje napada. Javni prostori u više su navrata bili meta terorističkih napada. Komisija je objavila priručnik za promicanje integrirane sigurnosti javnih prostora, koji se temelji na detaljnim tehničkim smjernicama, alatima za procjenu ranjivosti javnih prostora i sveobuhvatnoj potpori ključnim dionicima te Preporuci o dobrovoljnim zahtjevima za učinkovitost rendgenske opreme koja se upotrebljava u javnim prostorima (izvan zrakoplovstva). Osim toga, sredstvima iz Fonda za unutarnju sigurnost 2022. financirani su projekti u vrijednosti od 14,5 milijuna EUR usmjereni na poboljšanje zaštite javnih prostora, uključujući vjerske objekte. Bespilotne letjelice vrlo su inovativan alat koji se može upotrebljavati u legitimne, ali i zlonamjerne svrhe, uključujući napade na javne prostore, pojedince i kritičnu infrastrukturu. Komisija je u studenome 2022. donijela Strategiju za dronove 2.0, nakon koje će 2023. uslijediti detaljniji pristup EU-a suzbijanju zlonamjerne upotrebe bespilotnih letjelica. Suzbijanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma na internetu i izvan njega Sprečavanje i suzbijanje radikalizacije ključno je za provedbu djelotvorne protuterorističke politike. Komisija podupire države članice putem Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN), koja okuplja 6 000 stručnjaka iz područja prevencije. Glavna područja potpore državama članicama uključuju borbu protiv nasilnih ekstremističkih ideologija i polarizacije koja dovodi do radikalizacije, suzbijanje radikalizacije na internetu i zlouporabe novih tehnologija te upravljanje reintegracijom i priprema reintegracije počinitelja koji su pušteni iz zatvora. EU-ov Kodeks postupanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu obuhvaća poveznice između nasilnih ekstremističkih skupina i ideologija i manifestacija govora mržnje. EU ujedno radi na sprečavanju stranih utjecaja i financiranja potpore radikalnim/ekstremističkim stajalištima u državama članicama. Komisija je i dalje na oprezu kako bi spriječila da se sredstvima EU-a podupiru projekti koji nisu u skladu s europskim vrijednostima ili imaju nezakonit cilj. S tim u vezi, od kraja 2021. projekti kojima upravlja Komisija objavljuju se čim se potpiše sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava na jedinstvenom portalu „Financiranje i natječaji”. Ključno je da države članice iskoriste tu mogućnost kako bi provjerile korisnike i dostavile Komisiji sve dodatne informacije kojima raspolažu. U tom kontekstu predložena revizija Financijske uredbe uključuje dodavanje osuđujuće presude za „poticanje na mržnju” kao osnove za isključenje iz financiranja sredstvima EU-a. Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da to pitanje učinkovito riješe u konačnom tekstu. Osim toga, Komisija provodi interne mjere informiranja i razvija interne metode rada kako bi osigurala veći nadzor pri odabiru projekata. Sprečavanje radikalizacije na internetu još je jedna ključna tema. Uredba o borbi protiv širenja terorističkog sadržaja na internetu počela se primjenjivati u lipnju 2022. Nacionalna nadležna tijela otad mogu zahtijevati uklanjanje terorističkog sadržaja u roku od sat vremena od primitka službenog naloga za uklanjanje. Pružatelji internetskih usluga izloženi terorističkom sadržaju moraju poduzeti posebne mjere kako bi zaštitili svoje platforme od zlouporabe. Time se dopunjuje rad internetskog foruma EU-a (EUIF), koji je Komisija pokrenula kako bi okupila države članice, internetska poduzeća i civilno društvo u cilju sprečavanja širenja nasilnog ekstremističkog i terorističkog sadržaja na internetu. Potpora pri moderiranju sadržaja koju je EUIF nedavno pružio tehnološkim poduzećima i pružateljima internetske infrastrukture obuhvaća registar internetskih stranica kojima upravljaju teroristi i „paket znanja” koji sadržava popis nasilnih desničarskih ekstremističkih skupina, simbola i manifesta. Forum se od 2019. bavi i pitanjem sprečavanja seksualnog zlostavljanja djece na internetu. Najvažniji rezultati Kako je suradnja s Eurojustom dovela do osuđujuće presude protiv stranog terorističkog borca: osoba koja je bila glavni predmet istrage povezane s terorizmom osuđena je 2021. na četiri godine zatvora zbog sudjelovanja u terorističkoj organizaciji nakon što su talijanska tijela s pomoću registra za borbu protiv terorizma utvrdila vezu između osumnjičenog stranog borca i drugih slučajeva terorizma. Eurojust je okupio nacionalna tijela, što je rezultiralo izvršenjem europskih istražnih naloga i zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć. Koordinacija Europola u uklanjanju priručnika za izradu bombi dostupnih na internetu: u veljači 2022. u jednoj od brojnih redovitih zajedničkih inicijativa, uz potporu Europola i sudjelovanje osam država članica i Ujedinjene Kraljevine, na internetu su pronađene stotine objava, uključujući upute za izradu bombi s pomoću prekursora i njihovu upotrebu u terorističkim napadima. Informacije su proslijeđene pružateljima internetskih usluga. 4. BORBA PROTIV ORGANIZIRANOG KRIMINALA Suradnja među pripadnicima organiziranih kriminalnih skupina u Europi neprestano se mijenja. Kriminalne mreže sudjeluju u raznim kriminalnim aktivnostima koje uključuju trgovinu drogom, organizirani kriminal u vezi s imovinom, prijevare, krijumčarenje migranata i trgovinu ljudima. Povećana upotreba interneta i internetskih usluga dodatno je potaknula kiberkriminalitet i rodno uvjetovano nasilje na internetu. Premda se šifriranim komunikacijskim kanalima osigurava zaštita privatnosti i temeljnih prava, njihova sve šira upotreba stvara dodatne poteškoće za tijela kaznenog progona. Poremećaji uzrokovani ruskom agresijom na Ukrajinu stvorili su nove mogućnosti koje organizirane kriminalne skupine brzo iskorištavaju. Komisija je u travnju 2021. donijela Strategiju EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala za razdoblje 2021.–2025. U njoj se ističe važnost uklanjanja struktura organiziranog kriminala usmjeravajući se na skupine koje predstavljaju veći rizik za sigurnost Europe i pojedince na višim razinama zločinačkih organizacija. Provedba strategije dobro napreduje te je već doneseno ili provedeno nekoliko ključnih mjera. Komisija usto pruža financijsku potporu državama članicama u borbi protiv kriminalnih prijetnji s kojima se suočava EU.

Kiberkriminalitet Ubrzana digitalizacija tijekom pandemije bolesti COVID-19 potaknula je širenje kiberprijetnji kao što je ucjenjivački softver. Ucjenjivački softver stvara znatne kibersigurnosne rizike za kritičnu infrastrukturu i javnu sigurnost. Europolov Europski centar za kiberkriminalitet (EC3) i Zajednička radna skupina za djelovanje protiv kiberkriminaliteta (J-CAT) nedavno su razvili međunarodni model odgovora na ucjenjivački softver kako bi se operacionalizirao sveobuhvatan odgovor tijela kaznenog progona. EU je 2022. sudjelovao na sastanku na vrhu u okviru Inicijative o suzbijanju napada ucjenjivačkim softverom s ciljem jačanja međunarodne suradnje u području ucjenjivačkog softvera. 36 zemalja i EU dogovorili su se da će nastaviti djelovati u okviru Međunarodne radne skupine za suzbijanje napada ucjenjivačkim softverom kako bi se koordinirao rad na jačanju otpornosti i sprečavanju poremećaja te suzbilo nezakonito financiranje. Komisija i Europol zajednički su uspostavili platformu za dešifriranje, čime se skraćuje vrijeme za forenzički pristup digitalnim dokazima i pomaže u borbi protiv šifriranih kriminalnih komunikacijskih mreža, što nanosi znatnu štetu aktivnostima organiziranog kriminala. EU je imao ključnu ulogu u uspješnim pregovorima o Drugom dodatnom protokolu uz Budimpeštansku konvenciju o kiberkriminalitetu u svibnju 2022. To uključuje nužne alate za prekograničnu suradnju u istrazi i kaznenom progonu kiberkriminaliteta, kao i detaljne uvjete i mjere za zaštitu podataka. Sve države članice trebale bi brzo potpisati Drugi dodatni protokol, a Europski parlament treba dati svoju suglasnost kako bi se omogućila brza ratifikacija. Komisija u ime EU-a pregovara i o novoj konvenciji Ujedinjenih naroda o kiberkriminalitetu. O zabrinjavajućoj raširenosti seksualnog zlostavljanja djece u svijetu svjedoči podatak da je samo 2021. prijavljeno 85 milijuna slika i videozapisa koji prikazuju seksualno zlostavljanje djece, pri čemu se pretpostavlja da je još mnogo više tog materijala ostalo neprijavljeno. Djeca provode više vremena na internetu pa su postala podložnija mamljenju, što je dovelo do povećanja materijala vlastite produkcije koji sadržavaju seksualno iskorištavanje djece. U skladu sa strategijom EU-a za učinkovitiju borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece donesenom u srpnju 2020. i sveobuhvatnom strategijom EU-a o pravima djeteta iz ožujka 2021., Komisija je u svibnju 2022. donijela prijedlog kojim se utvrđuju pravila za sprečavanje i suzbijanje seksualnog zlostavljanja djece na internetu, s novim obvezama za pružatelje internetskih usluga. Ako se prevencijom ne smanji znatan rizik, pružateljima usluga moglo bi se naložiti da otkrivaju, prijavljuju, uklanjaju i blokiraju seksualno zlostavljanje djece na internetu. Predlaže se i osnivanje posebnog EU-ova centra radi lakše provedbe. Privremeno zakonodavstvo doneseno u kolovozu 2021. kojim se pružateljima internetskih usluga omogućuje nastavak dobrovoljnog otkrivanja i prijavljivanja seksualnog zlostavljanja djece na internetu istječe u ljeto 2024. Stoga je vrlo važno da Europski parlament i Vijeće brzo postignu dogovor o predloženoj uredbi. Početkom sljedeće godine ta će se inicijativa dopuniti prijedlogom za ažuriranje Direktive iz 2011. o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije. Nasilje nad ženama i djevojčicama na internetu nova je dimenzija rodno uvjetovanog nasilja na internetu. Procijenjeno je da je 2020. svaka druga mlada žena doživjela taj oblik nasilja. U Prijedlogu direktive o suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, donesenom u ožujku 2022., Komisija je predložila ciljana pravila o rodno uvjetovanom nasilju nad ženama na internetu ili izvan njega. Organizirani kriminal Trgovina ljudima jedna je od glavnih aktivnost organiziranog kriminala u EU-u. Iako je borba protiv organiziranog kriminala već utvrđena kao prioritet u strategiji za sigurnosnu uniju, kriminalci su pronašli nove mogućnosti za ostvarivanje znatne dobiti i jačanje kriminalnih aktivnosti tijekom pandemije bolesti COVID-19. Brza koordinacija na razini EU-a pomaže u sprečavanju pojačane prijetnje trgovine ljudima u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu. Koordinator EU-a za suzbijanje trgovine ljudima razvio je u suradnji s državama članicama, agencijama EU-a i Europskom službom za vanjsko djelovanje zajednički plan za borbu protiv trgovine ljudima kako bi se uklonili rizici trgovine ljudima i pomoglo potencijalnim žrtvama. Ti su napori doprinijeli tome da broj potvrđenih slučajeva trgovine ljudima ostane ograničen, iako je razina prijetnje i dalje visoka. U travnju 2021. Strategijom EU-a za suzbijanje trgovine ljudima 2021.–2025. predviđen je sveobuhvatan unutarnji i vanjski okvir za djelovanje. Komisija izrađuje nadolazeći prijedlog o izmjeni Direktive o suzbijanju trgovine ljudima kako bi se uklonili nedostaci postojećeg pravnog okvira i kako bi se taj okvir ažurirao tako da obuhvaća internetsku dimenziju te kako bi se smanjila potražnja. U rujnu 2022. dan zajedničke akcije u okviru platforme EMPACT bio je usmjeren na kriminalne mreže koje koriste internetske stranice i platforme društvenih medija za pronalaženje žrtava za seksualno iskorištavanje u prvom hakatonu na razini cijelog EU-a s ciljem borbe protiv trgovine ljudima u kojem su, uz potporu Europola i Eurojusta, sudjelovala tijela kaznenog progona iz 20 zemalja. Identificirano je 11 osoba osumnjičenih za trgovinu ljudima i 45 mogućih žrtava. Za razliku od slučajeva trgovine ljudima, oni koji plaćaju krijumčarima da nezakonito uđu u EU to čine dobrovoljno. Međutim, aktivnost krijumčara kriminalno je djelo, često ugrožava živote te može dovesti do dodatnih sigurnosnih rizika za EU. Sprečavanje i borba protiv krijumčarenja migranata ključni je cilj strategije EU-a za sigurnosnu uniju, Strategije EU-a za suzbijanje organiziranog kriminala i novog pakta o migracijama i azilu. Za to je potrebna stalna međunarodna suradnja i koordinacija na svim razinama. Provedba Akcijskog plana EU-a protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025. napreduje, a s Marokom, Nigerom i zapadnim Balkanom razvijaju se operativna partnerstva protiv krijumčarenja uz potporu institucija, tijela i agencija EU-a te uz financiranje EU-a. Tržište nezakonitih droga, čija se maloprodajna vrijednost procjenjuje na najmanje 30 milijardi EUR godišnje, i dalje je najveće kriminalno tržište u EU-u i glavni izvor prihoda skupina organiziranog kriminala te prijetnja društvenoj stabilnosti i zdravlju. Zahvaljujući djelovanju i suradnji EU-a 2021. su s ulica uklonjene droge u vrijednosti od sedam milijardi eura. U Agendi i akcijskom planu EU-a za borbu protiv droga 2021.–2025. iz srpnja 2020. utvrđene su konkretne mjere za jačanje djelovanja na razini EU-a, uključujući transformaciju Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama u Agenciju Europske unije za droge. Revidiranim mandatom Agencije predloženim u siječnju 2022. ojačale bi se njezine sposobnosti praćenja i procjene prijetnji te sposobnost reagiranja na nove izazove. Vijeće je donijelo opći pristup u lipnju 2022., a u Europskom parlamentu još se na tome radi. Uz to, Komisija je pokrenula suradnju u okviru Internetskog foruma EU-a radi rješavanja problema trgovine drogom na internetu te je predložila posebnu tematsku evaluaciju schengenske pravne stečevine u pogledu krijumčarenja kokaina u luke EU-a. Povećana je potpora Centru za pomorske analize i operacije u vezi s opojnim drogama. EU nastavlja i s političkim dijalozima o drogama s trećim zemljama te je u srpnju 2022. održao drugi dijalog s Kinom, a u lipnju 2022. pokrenuo je novi dijalog s Kolumbijom. Prema podacima Europola počinitelji kaznenih djela u EU-u uspješno izbjegavaju i zadržavaju gotovo 99 % nezakonite dobiti. U Vijeću napreduju prijedlozi EU-a za jačanje borbe protiv pranja novca i sprečavanje financiranja terorizma koje je Komisija iznijela u srpnju 2021. Komisija je u svibnju 2022. predložila jačanje i modernizaciju pravila EU-a o povratu i oduzimanju imovine. O prijedlogu se raspravljalo u radnim skupinama Vijeća, a napredak je postignut u nekoliko područja. Ured europskog javnog tužitelja upravo je obilježio prvu punu godinu rada na zaštiti financijskih interesa EU-a. Zaprimio je 4 006 kaznenih prijava, pokrenuo 929 istraga i odobrio naloge za zamrzavanje ukupne vrijednosti od 259 milijuna EUR. Tijekom prvih sedam mjeseci rada predmeti pod istragom mogli su oštetiti proračun Unije za oko 5,4 milijarde EUR. Komisija radi i na pripremi paketa instrumenata EU-a za borbu protiv krivotvorenja, kako je najavljeno u Akcijskom planu za intelektualno vlasništvo i istaknuto u Strategiji za suzbijanje organiziranog kriminala. Osim što narušava povjerenje između države i građana, korupcija je prijetnja sigurnosti. Ona je ključan alat organiziranog kriminala i potiče brojne kriminalne aktivnosti. To je središnja tema godišnjeg ciklusa Izvješća o vladavini prava. Iako su neke države članice EU-a i dalje među najuspješnijima na svijetu u borbi protiv korupcije, brojni problemi i dalje postoje, posebno kad je riječ o kaznenim istragama, kaznenom progonu i primjeni sankcija za korupciju. Mnoge države članice pripremaju mjere za jačanje okvira za sprečavanje korupcije i integritet, a sredstva dodijeljena za borbu protiv korupcije često nisu dovoljna. Komisija radi na paketu za borbu protiv korupcije za 2023. kojim će se ažurirati i pojednostavniti zakonodavstvo u tom području. Akcijski plan EU-a za kontrolu trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020.–2025. donesen je u srpnju 2020. zajedno sa strategijom za sigurnosnu uniju. Zatim je u listopadu 2022. uslijedio prijedlog o reviziji pravila o odobrenju za izvoz vatrenog oružja te mjera za uvoz i provoz vatrenog oružja, uz veći naglasak na digitalizaciji. Time bi se općenito trebala poboljšati sljedivost civilnog vatrenog oružja. Radi se i na tome da se u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu pruži bolja potpora Ukrajini i Republici Moldovi u pogledu malog i lakog oružja (SALW). Nezakonita trgovina kulturnim dobrima unosna je djelatnost za skupine organiziranog kriminala, a u nekim slučajevima i za sukobljene strane i teroriste, te stoga potiče organizirani kriminal, a i nanosi štetu kulturnoj baštini. Kriminalci mogu čak i zakonito stečena kulturna dobra zloupotrijebiti za pranje novca, izbjegavanje sankcija, utaju poreza ili financiranje terorizma. Kako bi ojačala borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima, Komisija danas donosi akcijski plan. Prema Interpolu i Programu Ujedinjenih naroda za okoliš, kaznena djela protiv okoliša predstavljaju četvrtu najveću kriminalnu aktivnost na svijetu nakon trgovine drogom, trgovine ljudima i krivotvorenja. Trenutačno se pregovara o ambicioznim prijedlozima Komisije za novu Direktivu o zaštiti okoliša putem kaznenog prava, novu Uredbu o pošiljkama otpada i novu Uredbu o sprečavanju krčenja šuma. Nakon donošenja, njima će se ojačati lanac izvršavanja zakonodavstva te zajamčiti strože sankcije i odgovarajući istražni alati. Prijedlozi tih propisa dopunjeni su i revidiranim Akcijskim planom za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom. Najvažniji rezultati Encrochat: pravosudna tijela i tijela kaznenog progona Belgije, Francuske i Nizozemske, uz potporu Europola i Eurojusta, surađivala su kako bi se spriječilo velike skupine organiziranog kriminala da upotrebljavaju šifriranu komunikaciju. Usluga je u trenutku zatvaranja imala 60 000 pretplatnika, a oko 90 % njih bili su kriminalci. Zahvaljujući pravosudnoj i policijskoj suradnji EU-a razbijena je velika skupina organiziranog kriminala („slučaj Pollino”): zajednički istražni tim koji su 2016. osnovale Italija, Njemačka i Nizozemska proveo je, uz potporu Europola, akcijski dan pod koordinacijom Eurojusta što je dovelo do osude 34 osobe na ukupno više od 400 godina zatvora. Kasnije je još 12 osoba osuđeno na više od 173 godine zatvora, a postupci su još u tijeku u nekoliko država članica.

4. JAMČENJE SIGURNOSTI NAŠIH GRANICA TE POTPORA TIJELIMA KAZNENOG PROGONA I PRAVOSUDNOJ SURADNJI Dobro funkcioniranje schengenskog područja, osim što donosi gospodarske i društvene koristi, važno je za sigurnost EU-a. To zahtijeva djelotvorno upravljanje vanjskim granicama EU-a i pojačanu suradnju u području kaznenog progona. Komisija je u lipnju 2021. donijela Strategiju za potpuno funkcionalno i otporno schengensko područje, u kojoj se navodi kako se mjerama u području sigurnosti, policijske i pravosudne suradnje može osigurati da EU, čak i bez kontrola na unutarnjim granicama, ostane snažan u borbi protiv sigurnosnih prijetnji. Strategija se sad provodi u okviru godišnjeg schengenskog ciklusa, novog modela upravljanja schengenskim područjem, a napredak se prati u prvom izvješću o stanju Schengena donesenom u svibnju 2022. Ključni je korak izmijenjeni Zakonik o schengenskim granicama na temelju prijedloga Komisije iz prosinca 2021., koji je uključivao nove odredbe za potporu učinkovitoj suradnji u području sigurnosti i korake koje treba poduzeti za učinkovitije upravljanje vanjskim granicama u kriznim situacijama. Uz opći pristup Vijeća iz lipnja 2022., važno je da Europski parlament i Vijeće brzo zaključe pregovore. Komisija je istaknula i koristi uključivanja Bugarske, Rumunjske i Hrvatske u sve aspekte Schengena, čime bi se ojačala sigurnost i uzajamno povjerenje u schengenskom području. Vijeće je u prosincu 2022. donijelo odluku o punoj primjeni schengenske pravne stečevine u Hrvatskoj. U području bez kontrola na unutarnjim granicama policijski službenici u jednoj državi članici trebali bi imati pristup istim podacima kao i njihovi kolege u drugoj državi članici. Potpuna i djelotvorna suradnja mora biti pravilo te je stoga bitno ojačati alate za razmjenu informacija i prekograničnu suradnju dostupne tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima u cijelom EU-u. Paketom o policijskoj suradnji iz prosinca 2021. omogućeno je znatno poboljšanje dostupnih alata. Europski parlament i Vijeće postigli su politički dogovor o Direktivi o razmjeni informacija, a Vijeće je u lipnju 2022. donijelo preporuku Vijeća o jačanju operativne prekogranične policijske suradnje. Nastavljaju se pregovori o uredbi kojom se revidira okvir iz Prüma kako bi se omogućila učinkovitija automatska razmjena podataka među tijelima kaznenog progona u posebnim područjima kao što su DNK, daktiloskopski podaci i podaci iz registra vozila te kako bi se dodale kategorije policijskih evidencija i prikaza lica. Brzim dogovorom o Uredbi Prüm II implementirao bi se cijeli niz novih alata za razmjenu informacija koji bi postali dostupni tijelima kaznenog progona u državama članicama. Kako bi se djelotvornije borili protiv prekograničnog kriminala, sustavi za kazneni progon i pravosudni sustavi država članica trebaju blisko surađivati, uz potporu agencija EU-a kao što su Europol i Eurojust. Novi mandat Europola stupio je na snagu u lipnju 2022., čime je Europolu omogućeno da ojača svoje stručno znanje i operativne kapacitete kako bi pružio bolju potporu državama članicama u suzbijanju teškog i organiziranog kriminala i terorizma. Mandatom se također jača Europolov okvir za zaštitu podataka i nadzor Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Istražna tijela i sudovi država članica trebaju međusobno surađivati i podupirati se u istragama i progonu kaznenih djela te sigurno i brzo razmjenjivati informacije i dokaze. Paket o digitalnom pravosuđu donesen u prosincu 2021. sadržavao je praktične korake za poboljšanje digitalne razmjene podataka u prekograničnim predmetima povezanima s terorizmom, uspostavu platforme za suradnju radi potpore funkcioniranju zajedničkih istražnih timova te poboljšanje digitalizacije prekogranične pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima. Brzim donošenjem tog paketa u Europskom parlamentu i Vijeću znatno bi se olakšala razmjena informacija među pravosudnim tijelima. Elektronički dokazi dio su gotovo svake istrage. Privremenim političkim dogovorom o e-dokazima postignutom u studenome 2022. pravosudnim tijelima u državama članicama omogućit će se sigurna razmjena iznimno važnih dokaza za djelotvorniju borbu protiv kriminala. Osiguravanje vanjskih granica EU-a zajednička je odgovornost. Prvi timovi stalnih snaga europske granične i obalne straže uspješno su raspoređeni od siječnja 2021., a stalne snage sada broje oko 4 800 Frontexovih i nacionalnih službenika. Porast ovogodišnjeg broja nezakonitih dolazaka na većini migracijskih ruta istaknuo je važnost sustavnih provjera identiteta i sigurnosnih provjera svih migranata koji pristižu na vanjske granice EU-a te zdravstvenih provjera koje ispunjavaju zajedničke standarde. Sigurnost je važna tema novog pakta o migracijama i azilu. Brzo usmjeravanje migranata na odgovarajuće postupke u okviru prijedloga o dubinskoj provjeri doprinijelo bi primjeni sigurnosnih provjera, uz puno poštovanje svih temeljnih prava. Još se očekuje stajalište Europskog parlamenta o tom prijedlogu. Instrumentalizacija migranata u političke svrhe koju je bjeloruski režim proveo u drugoj polovini 2021. prouzrokovala je dosad nezabilježene pravne, operativne i ljudske izazove, među ostalim i u području sigurnosti. Prijedlogom Zakonika o schengenskim granicama nastoji se riješiti problem instrumentalizacije migranata koju treće zemlje provode u političke svrhe. Države članice suočene s tom situacijom mogle bi, primjerice, ograničiti broj graničnih prijelaza i pojačati granični nadzor. Razvija se nova arhitektura informacijskih sustava EU-a radi bolje podrške nacionalnim tijelima u sigurnosnim naporima te upravljanju granicama i migracijama. Okosnica toga je obnovljeni Schengenski informacijski sustav, koji bi trebao početi s radom u ožujku 2023. Drugi ključni alati su sustav ulaska/izlaska, koji bi trebao početi s radom u svibnju 2023., europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS), koji bi trebao početi s radom do kraja 2023., te ažuriranje Viznog informacijskog sustava (VIS). Njima će se omogućiti više provjera i ukloniti informacijske praznine u pogledu sigurnosti boljom razmjenom informacija među državama članicama. U tome je vrlo važna interoperabilnost sustava te je ključno da eu-LISA i države članice bez odgode poduzmu potrebne korake kako bi se taj ambiciozan projekt u potpunosti proveo do kraja 2024. Kontrole dolazne robe moraju biti djelotvorne kako bi se smanjili rizici za EU i njegove građane te istodobno osigurala konkurentnost poduzeća iz EU-a koja posluju zakonito. Sigurnosne kontrole te robe pojačane su unaprijeđenim sustavom EU-a za kontrolu uvoza kako bi se poduprle djelotvorne carinske provjere utemeljene na riziku i mjere za zaštitu zračnog tereta od terorističkih prijetnji. Uz to, Instrumentom za financijsku potporu namijenjenu opremi za carinske provjere (CCEI) financira se transparentna nabava, održavanje i poboljšavanje relevantne, najsuvremenije i pouzdane opreme za carinske provjere. Unaprijed dostavljene informacije o putnicima (API) mogu doprinijeti sigurnosti, ali to je otežano pravilima koja su zastarjela i nejednako se primjenjuju. Novim prijedlozima Komisije stavila bi se izvan snage postojeća Direktiva o API-ju kako bi se pojasnila i poboljšala upotreba unaprijed dostavljenih informacija o putnicima u pogledu upravljanja granicama i izvršavanja zakonodavstva. Time bi se upotreba unaprijed dostavljenih informacija o putnicima proširila na odabrane letove unutar EU-a i povećao paket instrumenata dostupan tijelima kaznenog progona država članica unutar schengenskog područja. U tijeku su promišljanja o vanjskoj dimenziji politike EU-a o evidenciji podataka o putnicima (PNR) kako bi se uzela u obzir činjenica da sve veći broj trećih zemalja razvija kapacitete za obradu tih informacija u svrhu kaznenog progona i sigurnosti granica. Osim toga, Komisija priprema zakonodavni prijedlog o okviru za uzajamni pristup službenika na terenu EU-a i partnerskih trećih zemalja sigurnosnim informacijama radi učinkovitog otkrivanja kriminalaca i terorista. Krivotvorenje putnih isprava olakšava nezakonito kretanje kriminalaca i terorista te ima ključnu ulogu u trgovini ljudima i drogom. Potrebno je pronaći rješenje za taj problem i uz to olakšati kretanje zakonitim putnicima pa od kolovoza 2021. države članice izdaju osobne iskaznice s usklađenim sigurnosnim standardima, uključujući čip s biometrijskim identifikatorima koje mogu provjeriti sva granična tijela EU-a. Komisija priprema daljnju inicijativu za digitalizaciju putnih isprava i olakšavanje putovanja kojom će se poboljšati sigurnost te ubrzati putni i granični procesi zahvaljujući naprednoj razmjeni putnih i osobnih podataka te biometrijskim provjerama na granicama. Kazneni progon i nove tehnologije Tehnologije kao što su umjetna inteligencija ili šifriranje mogu donijeti dodanu vrijednost tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima, ali i otežati im rad. U Komunikaciji o umjetnoj inteligenciji i Aktu o umjetnoj inteligenciji Komisija je istaknula da umjetna inteligencija može znatno doprinijeti ciljevima strategije za sigurnosnu uniju suzbijanjem postojećih prijetnji i predviđanjem budućih rizika i prilika. U okviru programa EU-a za istraživanja i inovacije Obzor Europa za razdoblje 2021.–2027. dostupna su financijska sredstva za istraživanja i inovacije u području civilne sigurnosti, među ostalim u području umjetne inteligencije ili biometrijskih podataka. Samo za 2021. i 2022. već je programirano 413,8 milijuna EUR. Najvažniji rezultat Upotreba Schengenskog informacijskog sustava (SIS): države članice 2021. provele su gotovo sedam milijardi pretraživanja u SIS-u. Tijela država članica provela su u prosjeku gotovo 20 milijuna pretraživanja u sustavu dnevno, što je u prosjeku dovelo do 600 pogodaka koji se odnose na inozemna upozorenja po danu te doprinijelo rješavanju jednakog broja slučajeva. Na primjer, nakon brutalnog dvostrukog ubojstva u Rumunjskoj 2021. počinitelj je samo nekoliko dana kasnije pronađen u Italiji zahvaljujući upozorenju u SIS-u za uhićenje na temelju kojeg su talijanski istražitelji koji su primili dojavu mogli uhititi čovjeka u Rimu. 5. POVEZANOST UNUTARNJE I VANJSKE SIGUNOSTI: SIGURNOST U SUSJEDSTVU EU-A I PARTNERSKIM ZEMLJAMA

Ono što se događa izvan granica EU-a usko je povezano sa sigurnošću unutar Europe. Potpora i pomaganje našim susjedima i partnerima u jačanju njihove unutarnje sigurnosti te suradnja s našim saveznicima i međunarodnim organizacijama kao što su NATO ili UN neophodni su za jačanje unutarnje sigurnosti EU-a. Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i službe Komisije blisko surađuju s ključnim partnerskim zemljama i međunarodnim organizacijama u okviru redovitih dijaloga o borbi protiv terorizma. U tijeku je više od 30 dijaloga o borbi protiv terorizma s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama. Istodobno je u delegacijama EU-a u ključnim trećim zemljama ojačana mreža stručnjaka za borbu protiv terorizma i sigurnost. Kako bi se bolje suzbile unutarnje sigurnosne prijetnje koje su posljedica ruske agresije na Ukrajinu, službe Komisije i ESVD, zajedno s koordinatorom EU-a za borbu protiv terorizma, postigli su dogovor s Ukrajinom o uspostavi stalne strukturirane sigurnosne suradnje. Njezin je cilj poboljšati operativnu suradnju, među ostalim s Europolom i Frontexom, te ojačati razmjenu informacija o unutarnjim sigurnosnim prijetnjama. Agencije EU-a pružile su izravnu potporu u odgovoru na izazove koji su bili posljedica invazije. Frontex trenutačno ima 277 članova osoblja raspoređenih u regiji, Europol 15, a Agencija Europske unije za azil 60. Tijela kaznenog progona država članica i njihovi partneri surađuju u okviru Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT) kako bi organizirali operativne mjere i zajedničke akcijske dane protiv novih ili rastućih kriminalnih prijetnji povezanih s ruskom agresijom na Ukrajinu. Dijalog o kibersigurnosti između EU-a i Ukrajine unaprijeđen je koordiniranom političkom, financijskom i materijalnom potporom EU-a kako bi se pomoglo Ukrajini da ojača svoju kiberotpornost. Ukupnim sredstvima u iznosu od 29 milijuna EUR za povećanje kiberotpornosti i digitalne otpornosti Ukrajine financirana je oprema za kibersigurnost, softver te otporna digitalna transformacija. Republika Moldova zbog svojeg zemljopisnog položaja ima ključnu ulogu u ublažavanju kaznenih i sigurnosnih posljedica ruske invazije na Ukrajinu. Komisija je u srpnju 2022. u suradnji s ESVD-om pokrenula centar EU-a za potporu unutarnjoj sigurnosti i upravljanju granicama s Republikom Moldovom. Glavna mu je uloga olakšati suradnju i operativno djelovanje u cilju uklanjanja zajedničkih sigurnosnih prijetnji u šest prioritetnih područja koja su zajednički utvrdili EU i Republika Moldova, a to su: trgovina vatrenim oružjem, krijumčarenje migranata, trgovina ljudima, sprečavanje i suzbijanje terorizma i nasilnog ekstremizma, kiberkriminalitet i trgovina drogom. Republika Moldova u ožujku 2022. potpisala je sporazum o statusu s Frontexom na temelju njegova pojačanog mandata. Suradnja tijela kaznenog progona EU-a i zemalja zapadnog Balkana, koja se oslanja i na agencije EU-a, kontinuirano je jačala u posljednje tri godine. U skladu sa zaključcima Vijeća iz ožujka 2021., suradnja s trećim zemljama u području kaznenog progona uključena je u sve operativne akcijske planove Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT), što je dovelo do većeg sudjelovanja zapadnog Balkana u aktivnostima EMPACT-a. Iz Instrumenta pretpristupne pomoći i dalje se dodjeljuju znatna financijska sredstva za reformu i učinkovitost u području kaznenog progona, a agencije EU-a uz to osiguravaju izgradnju kapaciteta za aktere u području sigurnosti. Zajednički akcijski plan za borbu protiv terorizma potpisan 2018. dobro napreduje, a u slučaju Sjeverne Makedonije i Albanije, s obzirom na to da je većina mjera dovršena, u prosincu 2022. potpisana je revidirana ažurirana verzija bilateralnih sporazuma s tim zemljama kako bi se dodatno poboljšala naša suradnja u području borbe protiv terorizma te sprečavanja i suzbijanja nasilnog ekstremizma. Vijeće je 18. studenoga 2022. odobrilo otvaranje pregovora o Frontexovim sporazumima o statusu između EU-a i Albanije, Srbije, Crne Gore te Bosne i Hercegovine. Tim bi se sporazumima Frontexu omogućilo raspoređivanje timova za upravljanje granicama radi izvršavanja nadzora državne granice, pod zapovjedništvom relevantnih nacionalnih tijela. To će biti posebno važno u borbi protiv krijumčarenja migranata. Sjeverna Makedonija potpisala je sporazum o statusu s Frontexom u listopadu 2022. na temelju njegova poboljšanog mandata. EU i SAD također imaju dugu povijest partnerstva i suradnje u sigurnosnim pitanjima, s ciljem sustavnije i pravodobnije razmjene informacija o problemima kao što su terorizam, radikalizacija i organizirani kriminal. EU i SAD održavaju redovite zajedničke sastanke u području pravosuđa i unutarnjih poslova kako bi produbili suradnju u pitanjima od zajedničkog interesa, promicali globalnu sigurnost i međusobno se informirali o zakonodavnom napretku povezanom s predmetima iz područja pravosuđa i unutarnjih poslova. Europska pravosudna tijela i tijela kaznenog progona blisko surađuju sa svojim kolegama u SAD-u u operativnim i zakonodavnim pitanjima. Tijela kaznenog progona SAD-a aktivni su sudionici nekoliko aktivnosti i mreža EMPACT-a, a postoji sporazum o operativnoj suradnji između SAD-a i Europola. Pravi je primjer djelotvorne suradnje operativna radna skupina Greenlight/Trojan Shield, koja je do danas jedna od najvećih i najsofisticiranijih operacija kaznenog progona u borbi protiv šifriranih kriminalnih aktivnosti. Program EU-a i SAD-a za praćenje financiranja terorizma osigurava brojne konkretne informacije za istrage terorizma. Suradnja se temelji i na jasnom praćenju zaštitnih mjera i kontrola. Redovitim dijalozima EU-a i SAD-a o kibersigurnosti jačaju se suradnja i koordinacija u području kiberdiplomacije i kiberotpornosti, uključujući standardizaciju kibersigurnosti. Osim toga, Vijeće za trgovinu i tehnologiju (TTC) omogućilo je produbljivanje suradnje zajedničkom izjavom o kibersigurnosti i koracima za potencijalnu suradnju u području istraživanja i razvoja nakon 5G i 6G tehnologije, kontrole izvoza i provjere ulaganja te sankcija protiv Rusije i Bjelarusa. Vijeće za trgovinu i tehnologiju dodatno će unaprijediti suradnju EU-a i SAD-a i u području stranog manipuliranja informacijama i uplitanja. Važni sigurnosni izazovi u Africi izravno utječu na same Afrikance, kao i na sigurnost EU-a. Provode se brojni projekti kako bi se partnerskim zemljama pomoglo u izgradnji kapaciteta za svladavanje tih izazova, primjerice financiranjem međunarodne akademije za borbu protiv terorizma u zapadnoj Africi ili regionalnom inicijativom za jačanje kapaciteta za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u širem području Roga Afrike. Latinska Amerika i karipske zemlje (LAC) ključni su partneri EU-a, a u svibnju 2022. pokrenuta je nova regionalna inicijativa Tima Europa za sigurnost i pravdu kako bi se uspostavilo partnerstvo EU-a i LAC-a za jačanje vladavine prava i borbu protiv organiziranog kriminala. Uredba EU-a o provjeri izravnih stranih ulaganja stupila je na snagu u listopadu 2020. i njome se predviđa okvir za poboljšanje zaštite od izravnih stranih ulaganja koja predstavljaju rizik za sigurnost ili javni poredak u više od jedne države članice. Tijekom prve pune godine provedbe Komisiji je prijavljeno više od 400 predmeta. Uredbom o dvojnoj namjeni donesenom u rujnu 2021. unaprijeđen je i ojačan sustav EU-a za kontrolu izvoza robe s dvojnom namjenom te su uvedene nove odredbe kojima se EU-u omogućuje da u suradnji s državama članicama uvede autonomne kontrole izvoza robe i tehnologija koje nisu navedene. U globaliziranom svijetu u kojem su teška kaznena djela i terorizam sve više transnacionalni, tijela kaznenog progona i pravosudna tijela trebala bi biti u potpunosti opremljena za suradnju s vanjskim partnerima kako bi građanima pružili sigurnost. U tu svrhu potrebno je Europolu i Eurojustu omogućiti suradnju i razmjenu informacija s pravosudnim tijelima trećih zemalja. Nakon sporazuma potpisanog u lipnju 2022. između Europola i Novog Zelanda o razmjeni osobnih podataka radi borbe protiv teških kaznenih djela i terorizma slijede pregovori s nizom drugih zemalja, ali u većini slučajeva napredak je i dalje spor. Kad je riječ o Eurojustu, pregovori s Armenijom dobro napreduju u dijelu gdje je postignut dogovor o tekstu, a započeli su s Kolumbijom, Alžirom i Libanonom. Tijekom četvrtog dijaloga čelnika o borbi protiv terorizma u travnju 2022. EU i UN poduzeli su konkretne korake kako bi ojačali svoje postojeće partnerstvo u borbi protiv stalnih, ali rastućih prijetnji međunarodnom miru i sigurnosti. Strateško partnerstvo dodatno je ojačano pokretanjem novog „Instrumenta EU-a i UN-a za globalne terorističke prijetnje”, inicijative koju financira EU za potporu državama koje se suočavaju s terorizmom i nasilnim ekstremizmom, među ostalim putem pružanja pomoći, osposobljavanja i mentoriranja. Druga pitanja od zajedničkog interesa obuhvaćaju nove prijetnje povezane s novim tehnologijama, uključujući način na koji utječu na mlade kao posebnu ciljnu skupinu za radikalizaciju koja vodi do nasilja, te terorizam koji se temelji na ksenofobiji, rasizmu i drugim oblicima netolerancije, ili u ime vjere ili uvjerenja. Pojačana je i suradnja EU-a i NATO-a, s konkretnim rezultatima u svim područjima suradnje. EU i NATO pojačali su svoj rad i suradnju nakon ruske ratne agresije, s jedinstvenim smjerom politike i koordinacijom kako bi se Ukrajini pomoglo da se obrani i zaštiti svoje stanovništvo. Strateško partnerstvo EU-a i NATO-a snažnije je i važnije nego ikad u ovom kritičnom trenutku za euroatlantsku sigurnost. Kad je riječ o otpornosti, u siječnju 2022. pokrenut je poseban strukturirani dijalog koji se sad produbljuje radi potpore zaštiti kritične infrastrukture te će se u tom kontekstu uspostaviti radna skupina EU-a i NATO-a. Kad je riječ o vojnoj mobilnosti, postignuta su dodatna poboljšanja u odnosu na promet i regulatorne aspekte, uključujući prijevoz opasne robe. Suzbijanje hibridnih prijetnji i dalje je ključno područje suradnje s NATO-om. Razmjene uključuju borbu protiv terorizma, kao i stratešku komunikaciju, strano manipuliranje informacijama i uplitanje te kiberpitanja. Vježbe su uključivale paralelnu i koordiniranu vježbu (PACE) „EU Integrated Resolve” u studenome 2022., uz sudjelovanje osoblja NATO-a, kako bi se poboljšala interakcija između odgovarajućih mehanizama za odgovor na krizu. EU od rujna 2022. supredsjeda Globalnim forumom za borbu protiv terorizma. Prioriteti su, među ostalim, suzbijanje terorističkih prijetnji u Africi te uključivanje rodne perspektive i obrazovanja u politiku borbe protiv terorizma. U tijeku su pregovori o sporazumu o suradnji Unije i Interpola s ciljem postizanja dogovora na tehničkoj razini u prvoj polovini 2023. Glavni je cilj dodatno ojačati razmjenu informacija između Interpola te agencija i tijela EU-a kako bi se pružila bolja potpora državama članicama i povećala sigurnost građana, ne samo u EU-u nego i u cijelom svijetu. Najvažniji rezultat Operacija Pustinjska svjetlost – europski kartel droge srušen u šest zemalja: u studenome 2022. u cijeloj Europi i Ujedinjenim Arapskim Emiratima provedene su koordinirane racije usmjerene na centar za upravljanje i logističku infrastrukturu za trgovinu drogom u Europi. Mete visoke vrijednosti stvorile su „super kartel” koji je kontrolirao otprilike trećinu trgovine kokainom u Europi. Nakon istraga u Španjolskoj, Francuskoj, Belgiji, Nizozemskoj i Ujedinjenim Arapskim Emiratima uz potporu Europola uhićeno je ukupno 49 osumnjičenika. Tijela kaznenog progona tijekom istraga zaplijenila su 30 tona droge.