EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles,15.11.2017. COM(2017) 669 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU I VIJEĆU



Izvješće o napretku europskog migracijskog programa {SWD(2017) 372 final}



1. UVOD Od donošenja Europskog migracijskog programa u svibnju 2015., djelovanje EU-a u rješavanju mnogih izazova u pogledu izbjeglica i migrantske krize karakterizira sveobuhvatni pristup. Komisija je u rujnu 2017. u sklopu preispitivanja na sredini programskog razdoblja provela ukupnu procjenu napretka odgovora na krizu i uvođenja djelovanja predviđenih u sklopu tog programa. Na sastanku održanom u listopadu 2017. Europsko vijeće zabilježilo je rezultate postignute radom svih strana te pozvalo na konsolidiranje tog rada. Europska komisija nastavlja s radom na različitim dijelovima Europskog migracijskog programa. Kako bi pratila napredak i omogućila procjenu na temelju dokaza onih obveza koje su preuzele institucije EU-a i države članice, uključujući zaključke Europskog vijeća, Komisija je podnijela redovita izvješća o napretku provedbe Izjave EU-a i Turske, o premještanju i preseljenju, o operativnosti europske granične i obalne straže te o napretku unutar Okvira za partnerstvo s trećim zemljama. Svaki pojedinačni radni postupak pridonosi cjelokupnoj djelotvornosti odgovora EU-a. Kao što je najavljeno u preispitivanju na sredini programskog razdoblja, konsolidirano izvješće odražava i učvršćuje sveobuhvatni pristup spajanjem različitih aspekata. U njemu su predstavljeni najvažniji pomaci nakon zadnjih izvješća od 6. rujna i utvrđene ključne mjere koje relevantni dionici trebaju pratiti, osobito prije sljedećeg Europskog vijeća u prosincu. 2. STANJE NA GLAVNIM MIGRACIJSKIM RUTAMA Istočnosredozemna ruta Na istočnosredozemnoj ruti migracijska su kretanja i dalje ograničena u usporedbi s razdobljem prije početka provedbe Izjave EU-a i Turske u ožujku 2016. Međutim, od početka ljeta 2017. povećan je broj dolazaka na grčke otoke, što je u skladu sa sezonskim trendovima. Od sredine kolovoza migracijski pritisak je povećan, s prosječno 198 nezakonitih prelazaka dnevno u rujnu i listopadu, u usporedbi s 99 u istom razdoblju 2016.. Najviše migranata koji dolaze na grčke otoke od početka 2017. državljani su Sirije (39 %), Iraka (17 %), Afganistana (10 %) i Pakistana (6 %). Pojavilo se i nekoliko naznaka o migrantima koji su željeli napustiti Tursku rutama koje ne uključuju Egejsko more. I dok je broj otkrivenih nezakonitih prelazaka kopnene granice iz Turske u Bugarsku i dalje mali, u posljednje je vrijeme povećan broj nezakonitih prelazaka iz Turske u Grčku preko kopnene granice (prosječno 29 otkrivena prelaska dnevno u razdoblju od 4. rujna do 9. studenoga, u usporedbi s njih 20 u prethodnih šest mjeseci). Najviše osoba koje su do sada u 2017. stigle na grčko kopno državljani su Turske (37 %), Sirije (27 %), Pakistana (16 %) i Iraka (12 %). Nasuprot tome, čini se da su prestali dolasci koji su se tijekom ljeta odvijali iz Turske preko Crnog mora do Rumunjske. Postoji i ograničen, ali redovit broj dolazaka iz Turske u Italiju. (3 676 do sada u 2017.). Tijekom 2017. zabilježeni su i dolasci na Cipar iz Turske (917 do sada u 2017.). Zapadnobalkanska ruta Iako se broj otkrivenih nezakonitih migranata na zapadnobalkanskoj migrantskoj ruti stabilizirao na niskoj razini, neke države članice na kraju rute izvijestile su da znatan broj migranata i tražitelja azila i dalje uspijeva doći na njihov teritorij. Činjenica da znatan dio njih nije prije registriran u sustavu Eurodac potvrđuje zaključak da određeni broj nezakonitih migranata uspijeva proći neotkriven. Suradnja između tih država članica, Europola i Agencije europske granične i obalne straže ključna je za rješavanje tog pitanja. Potreban je stalan oprez, što uključuje i maksimalnu uporabu videokonferencija koje se održavaju dva puta tjedno pod predsjedavanjem Komisije Središnja sredozemna ruta Središnja sredozemna ruta i dalje obuhvaća najveći broj osoba koje dolaze preko mora. Cjelokupna migracijska situacija u posljednjih se nekoliko godina stabilizirala te je na toj ruti od sredine srpnja smanjen broj odlazaka iz Libije. I dok se broj dolazaka u Italiju znatno povećao početkom ljeta, u rujnu je zabilježen nastavak trenda pada te se taj broj smanjio za 30 % u usporedbi s 2016. – ali je u ovoj godini još velik i iznosi više od 114 000. Prve tri skupine pristiglih migranata čine državljani: Nigerije (15 %), Gvineje (8%) i Côte d'Ivoirea (8%). Osim toga, zabilježen je veći broj odlazaka iz Tunisa prema Italiji, i to sedmerostruko više u 2017. u usporedbi s 2016, iako su ti odlasci mnogo manji od onih iz Libije. Tijekovi migranata podrijetlom iz zapadnoafričkih zemalja iz Nigera prema Libiji i Europi i dalje su u padu, no nastavlja se preusmjeravanje prema Alžiru. Procjenjuje se da broj osoba koje su u 2017. do sada izgubile život ili nestale na moru iznosi 2 750, u usporedbi s 4 581 u 2016.. Više od 285 100 migranata spašeno je u operacijama EU-a za potporu talijanskoj obalnoj straži. Osim toga, libijska obalna straža procjenjuje da je do 6. listopada spasila 18 400 osoba u libijskim teritorijalnim vodama, čemu su pomogla vraćanja plovila nakon osposobljavanja članova posada. Krizni uzajamni fond Europske unije za Afriku podržava i rad Međunarodne organizacije za migracije i tijela Nigera u provođenju akcija traženja i spašavanja u pustinji: tijekom 2017. više od 1 100 migranata spašeno je nakon što su ih krijumčari napustili. Zapadnosredozemna ruta Tijekom 2017. zabilježen je povećan trend nezakonitih tokova na zapadnosredozemnoj/atlantskoj ruti, a ukupan broj dolazaka u Španjolsku iznosio je 22 031, što je gotovo 94 % više nego u istom razdoblju 2016. U 2017. do kraja kolovoza tri glavne matične države podrijetla migranata bile su Maroko (21 %) Côte d'Ivoire (18 %) i Gvineja 14 %). Trendovi podnošenja zahtjeva za azil Do kraja rujna 2017. u EU-u i pridruženim državama podneseno je 535 609 zahtjeva za azil, u usporedbi s 1 010 839 u istom razdoblju prošle godine. U prvoj polovici 2017. doneseno je 275 710 pozitivnih prvostupanjskih odluka, u usporedbi s 293 315 odluka donesenih u istom razdoblju prošle godine.

3. OPERATIVNA POTPORA EU-A NA RUTAMA Ključni element potpore EU-a i dalje je pristup žarišnih točaka, koji se primjenjuje od 2015. Komisija je usko surađujući s agencijama procijenila dosadašnji rad žarišnih točaka u Grčkoj i Italiji te sastavila najbolju praksu za primjenu pristupa žarišnih točaka. Pokazalo se da je raspoređivanje Europolovih gostujućih službenika ključno za utvrđivanje profila rizika i borbu protiv krijumčarskih mreža. Ti će službenici i dalje provoditi sekundarne sigurnosne provjere u grčkim i talijanskim žarišnim točkama. Drugi važan prioritet rada EU-a stavljanje je naglaska na potrebe djece u migracijskom procesu. Najbolje prakse primjene pristupa žarišnih točaka identificirale su posebne mjere koje je potrebno poduzeti kako bi se pomoglo djeci i ostalim ranjivim skupinama. Jedanaesti europski forum o pravima djeteta održan 7. i 8. studenoga bio je prilika za istraživanje potrebe iznalaženja alternativa zadržavanju djece u kontekstu migracije. Istočnosredozemna ruta Potpora Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, Europskog potpornog ureda za azil i Europola te raspoređivanje dvanaest plovila u pomorskim operacijama ključni su za operativnost žarišnih točaka u Grčkoj. Rad na pokušaju dobivanja preciznije slike broja i potreba migranata, uključujući žarišne točke sada je u fazi provedbe. Očekuje se da će grčka vlada dovršiti prvi sažetak tog rada do kraja studenoga. Međutim mjesta za prihvat dostupna na žarišnim točkama nisu dovoljna, usprkos rješenjima predviđenima u okviru nacionalnog programa Fonda za azil, migraciju i integraciju. Veći pritisak koji je posljedica nedavnog velikog broja dolazaka mogao bi dodatno povećati opterećenje. Stoga je kao nužan prioritet potrebno osigurati raspoloživost i kvalitetu mjesta za prihvat, uključujući bolje rješavanje posebnih potreba ranjivih skupina. Grčka tijela trebaju djelovati odmah kako bi se riješili nedostatci prihvatnih objekata na otocima i kako bi ih se moglo pripremiti za zimske uvjete. Komisija je spremna osigurati odgovarajuću potporu. EU nastavlja osiguravati znatnu financijsku pomoć Grčkoj u borbi s izazovima krize. Više od 440 milijuna EUR osigurano je iz Instrumenta za hitnu potporu unutar EU-a kako bi se potpomogao rad 15 humanitarnih partnera. Ovim instrumentom uspjelo se osigurati dovoljan broj raspoloživih mjesta za prihvat na kopnu prilagođavanjem raspoloživosti u skladu s potrebama za ukupno 40 000 migranata i pridonijeti stvaranju kapaciteta na otocima. Za grčka tijela trenutačni prioritet ovog rada predstavlja premještanje što je moguće više izbjeglica iz kampova u unajmljeni smještaj Uspostavljen je i program višenamjenske novčane pomoći. Glavni je cilj unajmljenog smještaja i programa novčane pomoći osiguravanje dostojnih uvjeta svima potrebitima. Od 7. studenoga stvoreno je 19 447 mjesta za prihvat – iako se broj izbjeglica obuhvaćenih programom smještaja u urbanim unajmljenim objektima mijenja, trenutačno njihov broj iznosi 15 458. Novčanu pomoć mjesečno prima prosječno 32 500 izbjeglica. S grčkim tijelima raspravlja se o donošenju financijskog plana za 2018. kojim će se utvrditi osnovne potrebe, aktivnosti i njima pripadajući izvori financiranja. Poduzeti su daljnji koraci kako bi se osigurala održivija potpora prelaskom s financiranja u izvanrednim situacijama na korištenje novca koji je dodijeljen u okviru nacionalnih programa za Grčku. Primjerice, financiranjem iz tih programa podupire se pružanje usluga kao što su dostava obroka, smještaj i čišćenje u žarišnim točkama te usluge u smještajima za maloljetnike bez pratnje. Tim se programima već financiraju dogovoreni prioriteti, uključujući usluge prihvata na otocima i smještaja za maloljetnike bez pratnje. Potpora EU-a (do sada otprilike 27 milijuna EUR) za Program potpomognutog dobrovoljnog povratka i reintegracije koji provodi Međunarodna organizacija za migracije također je ključna za smanjenje pritiska: tijekom 2017. u okviru tog programa u svoju matičnu državu podrijetla vratilo se više od 4 800 osoba. U Grčkoj, timovi Europskog potpornog ureda za azil pružaju potporu grčkim tijelima u identifikaciji i registraciji potencijalnih podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu, informiraju migrante o sustavu međunarodne zaštite u Grčkoj i postupcima premještanja. Osim toga, stručnjaci daju savjete o procjeni državljanstva i pitanjima koja mogu biti razlog za isključenje te pridonose otkrivanju mogućeg krivotvorenja dokumenata. Do 9. studenoga je putem Europskog potpornog ureda za azil raspoređeno 18 stručnjaka iz država članica kako bi potpomognuli proces premještanja i jedan stručnjak za pomoć grčkoj službi za prihvat i identifikaciju. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu rasporedila je do 8. studenoga na granicu između Grčke i bivše jugoslavenske republike Makedonije 21 stručnjaka. Znatna financijska potpora za rješavanje problema migracije osigurana je i Bugarskoj. Potpore za izvanredne situacije koje su Bugarskoj odobrene u jesen 2016. nedavno su produljene za godinu dana kako bi se omogućila njihova potpuna primjena. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i dalje pomaže Bugarskoj u nadzoru kopnenih granica, među ostalim kako bi se spriječila sekundarna kretanja. Trenutačno je raspoređeno 143 službenika i brojna oprema. U okviru nacionalnog programa Fonda za azil, migraciju i integraciju (2014. – 2020.) Bugarska je rasporedila 4,5 milijuna EUR za pokrivanje troškova mjera za povratak, uključujući potpomognuti dobrovoljni povratak, a hitnom potporom do 10. studenoga 2017. pomoglo se i potpomognutom dobrovoljnom povratku 800 osoba.



Izjava EU-a i Turske Provedba Izjave EU-a i Turske i dalje ima ključnu ulogu u osiguravanju da EU i Turska zajednički učinkovito rješavaju problem migracije u istočnom Sredozemlju. Izjava nastavlja davati konkretne rezultate smanjenjem nezakonitih i opasnih prelazaka i spašavanjem života u Egejskom moru. Uz to, putem Instrumenta za izbjeglice u Turskoj Izjava osigurava praktičnu pomoć izbjeglicama iz Sirije i zajednicama domaćinima u Turskoj te osigurava preseljenja Sirijaca iz Turske u Europu. Za potpunu i održivu provedbu Izjave potrebna su trajna nastojanja i politička odlučnost svih strana. Komisija i agencije EU-a nastavljaju sa svojim radom u cilju provedbe Izjave (vidjeti Prilog 2.), osiguravajući i znatnu potporu Grčkoj službi za azil. Međutim, i dalje postoje nedostatci utvrđeni u prošlim izvješćima. Konkretno, dinamika vraćanja u Tursku u okviru Izjave i dalje vrlo je spora te je od ožujka 2016. vraćeno svega 1 969 osoba. Od toga je njih samo 439 rezultat drugostupanjske negativne sudske odluke o zahtjevu za azil. Osiguravanje učinkovitog vraćanja nakon završenog pravnog postupka ključni je dio Izjave i uvelike ovisi o sredstvima osiguranima u svim relevantnim fazama grčkog sustava za azil. Usprkos odluci Grčkog državnog vijeća objavljenoj 22. rujna 2017., kojom se odbijaju žalbe dvaju državljana Sirije, uz obrazloženje vijeća da je Turska sigurna država za vraćanje migranata na temelju Izjave, što podliježe individualnoj procjeni, broj odluka žalbenih odbora nije znatnije povećan te je posljedično broj vraćanja i dalje nizak, zahvaljujući i većem broju naknadnih upravnih žalbi. Rezultat je toga daljnje povećanje već sada visokog pritiska na objekte i operacije na grčkim otocima: procjenjuje se da dana 9. studenoga na otocima boravi 15 169 migranata. Preseljenje iz Turske u sklopu Izjave nastavlja se i zadržavanje je njegove visoke dinamike bitno. Od 4. travnja 2016. iz Turske su preseljene 11 354 osobe. Kada je riječ o dobrovoljnom humanitarnom programu prihvata, Komisija i Turska dogovorile su standardne operativne postupke koje sada trebaju prihvatiti države članice. Brzom odlukom o početku provedbe dao bi se poticaj provedbi Izjave i Sirijcima bi se omogućila sigurna i zakonita alternativa nezakonitoj migraciji u EU. Operativni dijalog o migraciji s turskim tijelima traje i dalje, konkretno o vraćanju i razmjeni informacija te o preseljenju. Što se tiče provedbe Plana liberalizacije viznog režima Komisija i dalje ohrabruje Tursku u naporima da što prije do kraja ispuni sva preostala mjerila iz plana. Drugi je ključni element Izjave potpora kroz Instrument za izbjeglice u Turskoj koja je usmjerena na izravno utjecanje na terenu (vidjeti Prilog 3.). EU se sprema potpisati ugovor o cijelom iznosu od 3 milijarde EUR do kraja 2017. Već su potpisani ugovori za 55 projekta u iznosu od 1,78 milijardi EUR. Svi ti ugovori već su se počeli učinkovito provoditi. Ukupno isplaćeni iznos dosegao je 908 milijuna EUR. Trenutačno se provode projekti kojima se osigurava obrazovanje za pola milijuna sirijske djece i zdravstvene usluge za otprilike dva milijuna osoba. Bitan rezultat postignut je u rujnu 2017. zahvaljujući kojem milijun najranjivijih izbjeglica sada elektroničkim putem mjesečno prima novčani iznos dostatan za pokrivanje svakodnevnih potreba.

Jordan i Libanon Osim toga, EU osigurava potporu i drugim zemljama koje su nakon sirijske kriza izložene pritiscima kako bi pomogao u upravljanju golemim izazovom izbjegličke krize koja traje i dalje. Jordan i Libanon te njihove zajednice domaćini i dalje pružaju podršku životnim potrebama izbjeglica. Obje su države nedavno učinile važne korake prema otvaranju mogućnosti za obrazovanje svoj djeci izbjeglica. Regionalni uzajamni fond EU-a za odgovor na sirijsku krizu do sada je dodijelio 290 milijuna EUR projektima u Libanonu (potpisan je ugovor za 152,3 milijuna EUR) i 141 milijun EUR projektima u Jordanu (potpisan je ugovor za 96,5 milijuna EUR). EU će i dalje poduzimati prioritetne mjere za zaštitu i pomoć najranjivijim skupinama. Nastavlja se potreba za znatnom međunarodnom financijskom potporom. Ključne buduće mjere ·Kako bi se poboljšala situacija na grčkim otocima, grčka tijela trebala bi hitno povećati stopu vraćanja u Tursku onih osoba koje nemaju pravo ostati u Grčkoj, uz potpuno poštovanje pravila EU-a i međunarodnih pravila. To se također odnosi i na vraćanja Sirijaca temeljem nedavne odluke Grčkog državnog vijeća. ·Unaprijediti uvjete i kapacitete na otocima. ·Brzo dogovoriti dobrovoljni humanitarni program prihvata i njegovo aktiviranje u skladu s uvjetima navedenima u Izjavi EU-a i Turske. ·Dovršiti ugovaranje preostalih humanitarnih programa u sklopu Instrumenta za izbjeglice u Turskoj do kraja godine. ·Nastaviti s praćenjem kretanja i borbom protiv krijumčarenja na zapadnobalkanskoj ruti, uključujući suradnju među državama članicama i nadležnim agencijama. ·Države članice trebale bi nastaviti s potporom nadležnim agencijama EU-a, a agencije trebaju osigurati održivost operacija koje se trenutačno provode. ·Osigurati dovoljnu financijsku pomoć za Jordan i Libanon koji ugošćuju velik broj izbjeglica, imajući u vidu konferenciju o sirijskoj krizi i regiji koja će se održati u proljeće 2018. u Bruxellesu. Središnja sredozemna ruta U zaključcima Europskog vijeća donesenima u listopadu naglašen je zajednički interes za rješavanje problema središnje sredozemne rute i istaknute su brojne prioritetne aktivnosti. To je uključivalo učinkovito djelovanje na vraćanju, premještanju i humanim uvjetima za migrante. Operativni odgovor EU-a u središnjem Sredozemlju usmjeren na spašavanje života, borbu protiv krijumčara i potporu zaštiti, stabilizaciju zajednice i izgradnju kapaciteta dodatno je proširen bliskom suradnjom s talijanskim tijelima. U okviru programskog dijela za sjevernu Afriku Uzajamnog fonda EU-a preuzete su obveze u vrijednosti od 264,58 milijuna EUR, od čega je ugovoren 131,1 milijun EUR, a dodijeljeno 57 milijuna EUR (za 11 programa). Komisija u Italiji radi na novim načinima kako bi potporu uskladila s akcijskim planom od 4. srpnja i razmjenom dopisa između predsjednika Junckera i predsjednika vlade Gentilonija u kolovozu 2017. Kao kratkoročnu mjeru, Komisija je odmah izrazila svoju spremnost na mobilizaciju 35 milijuna EUR za financiranje pomoći u hitnim slučajevima iz Fonda za unutarnju sigurnost (granica), kao potporu brojnim prioritetnim mjerama koje je utvrdilo talijansko Ministarstvo unutarnjih poslova usmjerenima na žarišne točke, a kako bi se unaprijedila učinkovitost postupaka i zadovoljile potrebe osoba koje dolaze u državu.. Bude li potrebno, Komisija je kao sljedeći korak spremna mobilizirati još do 100 milijuna EUR za financiranje u hitnim slučajevima iz Fonda za azil, migraciju i integraciju. Time bi se Italiji pomoglo u daljnjem napredovanju u pogledu internih aspekata Akcijskog plana, uključujući ubrzavanje postupaka rješavanja azila i povratka te znatno povećavanje kapaciteta za zadržavanje osoba. U Italiji je 30. rujna 2017. u Messini otvorena peta žarišna točka („Centar za prvu pomoć, asistenciju i identifikaciju”), kapaciteta 250 mjesta, ali sveukupni kapacitet prihvata u žarišnim točkama i dalje je znatno ograničen. U Italiji se Europski potporni ured za azil nalazi na više od 45 lokacija unutar i izvan područja žarišnih točaka. Stručnjaci prikupljaju informacije i osiguravaju pomoć u registraciji podnositelja zahtjeva za međunarodnu pomoć radi daljnjeg postupka premještanja. Do 9. studenoga Europski potporni ured za azil rasporedio je u Italiji 53 stručnjaka iz država članica, 55 posrednika za kulturu i 18 članova osoblja agencija. Operacije pomorskog nadzora nastavljaju se i dalje. Trenutačno je za zajedničku operaciju Triton raspoređeno osam plovila, a za operaciju Sophia pet pomorskih jedinica. Rezultat je tih mjera uhićenih 119 osumnjičenih krijumčara i trgovaca ljudima te više od 497 onesposobljenih plovila. Namjenski napori koje EU ulaže u potporu libijskoj obalnoj straži nastavljaju se i dalje. Na moru i u objektima država članica u okviru operacije Sophia sada je završeno početno osposobljavanje 142 člana osoblja, uključujući 39 članova posada ophodnih brodova te osposobljavanje instruktora. Nakon obavljene detaljne provjere 66 libijskih članova osoblja nedavno je započelo osposobljavanje u Tarantu. U sljedećim se tjednima planiraju dodatni moduli koji će se organizirati u Španjolskoj, Grćkoj i Italiji. Važni nedavni događaji uključuju nedavni povrat plovila obalne straže i uspostavljanje sustava nadzora. Cilj sustava nadzora jest ocjenjivanje jačanja kapaciteta i usklađivanje zahtjeva za osposobljavanje, potpora Libijcima u preuzimanju osiguravanja svojih teritorijalnih voda te jačanje zaštite i poštovanja ljudskih prava. Početno izvješće o aktivnostima nadzora planirano je za početak 2018. Program Seahorse također je nedavno završio svoje posljednje osposobljavanje usmjereno na jačanje sposobnosti libijske obalne straže u cilju dugoročnog rada na uspostavljanju mreže Seahorse za Sredozemlje. I dok inicijative na moru i dalje postižu važne rezultate, veća pozornost usmjerena je i na djelovanje na kopnu kako bi se unaprijedili često strašno loši uvjeti s kojima se susreću migranti u Libiji te ponudile alternative za blokirane migrante i žrtve trgovine ljudima. U okviru programa vrijednog 90 milijuna EUR donesenog u travnju u okviru Uzajamnog fonda započela je posebna mjera zaštite migranata u Libiji. Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice i Međunarodna organizacija za migracije rade na jačanju potpore migrantima u centrima za prihvat i na točkama iskrcaja. Gotovo 4 000 migranata dobilo je medicinsku pomoć i osnovnu potporu, a unaprjeđuje se i praćenje statusa zaštite u centrima za prihvat. Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice i Međunarodna organizacija za migracije također su pružili potporu za više od 2 000 raseljenih libijskih obitelji. Medicinska pomoć pružena je nakon sukoba paravojnih snaga u Sabrathi za više od 14 000 migranata u centrima za prihvat. Na taj se način iz Uzajamnog fonda izravno ispunjavaju trenutačne potrebe migranata. Planiraju se radovi na infrastrukturi kako bi se osiguralo zapošljavanje Libijaca i migranata, a osigurana je i potpora za razvoj malih poduzeća te promicanje zaštite i stabilnosti zajednice. Posebna pozornost posvećena je djeci, i to radom na sanaciji škola, neformalnim obrazovanjem Libijaca i migranata, osposobljavanjem nastavnika i osiguravanjem potpore institucijama za zbrinjavanje djece bez pratnje ili djece odvojene od obitelji tijekom prijelaznog razdoblja. Osigurat će se potpora prostorima prilagođenima djeci ili njihovo osnivanje, uključujući takve u postojećim objektima i centrima u zajednici. Program se bavi i širim gospodarskim sektorom, počevši od manjih radova na infrastrukturi te jačanju kapaciteta lokalne uprave. Problematična situacija u Libiji i dalje je prepreka bržem osiguravanju potpore EU-a, no Komisija sa svojim partnerima aktivno radi na terenu kako bi se kašnjenja svela na najmanju moguću mjeru. Do kraja studenoga Misija EU-a za pomoć na granicama u Libiji osigurat će ograničenu prisutnost u Tripoliju. Do proljeća 2018. uslijedit će postupno osposobljavanje članova osoblja u nekoliko faza kako bi se omogućilo bolje redovito uključivanje libijskih tijela zaduženih za upravljanje granicom, provedbu zakona i kazneno pravosuđe, uključujući pripadnike civilne i obalne policije. Misija sudjeluje i u planiranju misije za utvrđivanje činjenica na jugu Libije predvođene Italijom ove jeseni, koja će u potpunosti uključivati libijska tijela za kontrolu granice i biti usmjerena na upravljanje granicom i pitanjima migracije. Trenutačno se novi napori ulažu na području južne kopnene granice. Program vrijedan 46,3 milijuna EUR koji je donesen u srpnju ugovorit će se u studenome. Mjera borbe protiv krijumčarenja popraćena je gospodarskim alternativama krijumčarenju – u okviru programa vrijednog 90 milijuna EUR donesenog u travnju to predstavlja ključni cilj za stabilnost zajednice. EU i dalje aktivno surađuje s Međunarodnom organizacijom za migracije u okviru zajedničke inicijative o zaštiti i reintegraciji migranata. Ti programi obuhvaćaju pružanje podrške za potpomognuti dobrovoljni povratak te pomoći za reintegraciju na središnjoj sredozemnoj ruti. Dosad je u 2017. za više od 10 000 migranata koji su blokirani u Libiji pružena pomoć da se vrate u svoje zemlje podrijetla, prije svega u Nigeriju, Senegal, Gvineju, Mali i Gambiju. Kada dodamo Niger, Mali i Mauritaniju, ukupan broj iznosi više od 15 000. Uz to, pojačava se suradnja s libijskim susjedima kako bi više migranata dobilo priliku vratiti se kući iz Libije ili kako bi međunarodna zajednica, uz pomoć visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice, sudjelovala u preseljenju izbjeglica. Delegacije EU-a u svakoj od matičnih i tranzitnih zemalja imenovale su kontakte kako bi se ubrzala konzularna pomoć i time omogućilo više povrataka. EU je i dalje predan uključivoj političkoj tranziciji u skladu sa zaključcima Vijeća iz srpnja 2017., što je preduvjet za solidne i održive rezultate upravljanja migracijskim kretanjima u Libiji i kroz nju. Time će podržati korake poduzete radi postizanja trajne nazočnosti EU-a, što je ključno za njegov učinkovit odgovor, a što je zatražilo Europsko vijeće. Odlasci migranata iz Egipta i dalje su vrlo malobrojni. Sporazum o financiranju programa vrijednog 60 milijuna EUR za rješavanje pitanja ekonomskih pokretača nezakonite migracije, unaprjeđenje zapošljivosti i povećanje otpornosti zajednica pogođenih migracijom potpisan je nedavno. Očekuje se da će dijalog o migraciji s Egiptom započeti u prosincu.

U suradnji s talijanskim tijelima u tijeku je izrada mjere kojom bi se odgovorilo na povećani broj dolazaka iz Tunisa – i što se tiče ograničavanja dolazaka i što se tiče povećanja broja povrataka. Kontakti s Alžirom nastavljaju se i dalje, a EU je ponudio ubrzavanje dijaloga i suradnju i na bilateralnom i na regionalnom planu. Europsko vijeće poseban naglasak stavlja na obvezu osiguravanja dovoljnog i ciljanog financiranja programskog dijela za sjevernu Afriku Uzajamnog fonda EU-a za Afriku. Odmah je uočen manjak sredstava u iznosu od 110 milijuna EUR, posebice za nastavak „Programa mješovite migracije” čija je provedba u tijeku. U okviru proširenog programa surađivat će se s visokim povjerenikom Ujedinjenih naroda za izbjeglice i Međunarodnom organizacijom za migracije kako bi se poduzele potrebne mjere za potpomognuti dobrovoljni povratak i reintegraciju; poboljšanje uvjeta za migrante u centrima za prihvat te za stabilizaciju zajednice i potporu općinama u područjima kao što su stvaranje novih mogućnosti za zaposlenje i podrška za najvažnije usluge. Uzimajući u obzir koliko je rad u sjevernoj Africi ključan za cjelokupnu politiku EU-a, daljnji programi u Libiji, ali i u ostalim sjevernoafričkim državama, trebaju uslijediti tijekom 2018. Te potrebe neće biti moguće zadovoljiti bez dodatnog doprinosa država članica Uzajamnom fondu. Europsko vijeće ocijenit će napredak ove obveze u prosincu 2017. Zapadnosredozemna ruta Posljedica većeg broja dolazaka primijećenih na ovoj ruti jest intenziviranje kontakata s Marokom. Na posebnom sastanku ministara unutarnjih poslova G6 u listopadu, Komisija je izrazila svoju spremnost na osiguravanje daljnje pomoći u pogledu upravljanja migracijom: Ključne buduće mjere ·Države članice trebale bi povećati doprinose za programski dio Uzajamnog fonda za sjevernu Afriku kako bi se zadovoljile trenutačne potrebe daljnjih 110 milijuna EUR za Libiju. Potrebno je razraditi daljnje ključne programe za 2018. ·Uspostaviti trajnu nazočnost EU-a u Libiji, čim to sigurnosni uvjeti budu omogućavali. ·Nastaviti uključivanje afričkih matičnih i tranzitnih država unutar Okvira za partnerstvo, uključujući južnu libijsku granicu, ubrzavanje rada s libijskim susjedima kako bi se povećao broj povrataka i premještanja. ·Pratiti migracijske tokove iz Tunisa i ocijeniti potrebu za mogućim mjerama i potporom. ·Pratiti razvoj situacije na zapadnosredozemnoj ruti i pripremiti moguću potporu. 4. MJERE SPRJEČAVANJA KRIJUMČARENJA MIGRANATA Veliki napori uloženi su u prekidanje poslovnih modela krijumčara na svim glavnim migracijskim rutama prema Europi. Na zapadnom Balkanu Europolov Zajednički operativni ured u Beču omogućio je državama članicama provođenje brojnih mjera, čiji je rezultat bio 185 uhićenja od početka njegova rada. U listopadu je Centar Europola za krijumčarenje migranta u Europu organizirao Zajednički akcijski dan s državama članicama i susjednim državama na zapadnom Balkanu: rezultat je bilo otkrivanje više od 760 nezakonitih migranata i uhićenje 24 osumnjičena krijumčara. Rješavanje pitanja krijumčarenja ključni je dio pristupa Okvira za partnerstvo. Uz potporu EU-a čvrstom obvezivanju nigerske vlade smanjen je broj nezakonitih migranata koji prolaze kroz Agadez, s njih prosječno 340 dnevno u 2016. na 40 do 50 dnevno u 2017. Trenutačno se provodi pilot-projekt Uzajamnog fonda EU-a za Afriku kako bi se ojačale operativne i pravosudne sposobnosti nigerske policije (zajednički istraživački tim). U prvoj je polovini 2017. uhićena 101 osoba te s protiv njih trenutačno vode sudski postupci, Zaplijenjeno je i zapečaćeno 66 vozila i 8 motocikala (osim toga, 79 osoba uhićeno je zbog kaznenih djela povezanih s trgovanjem ljudima). Taj će se model proširiti na ostale države, što je Europsko vijeće zatražilo u listopadu 2017. Istovremeno, kako bi se kao alternativa krijumčarenju ponudili i drugi izvori prihoda, EU osigurava potporu lokalnim zajednicama u sjevernom Nigeru. U prosincu će u Bruxellesu EU biti domaćin Međunarodne konferencije na visokoj razini o zaštiti i razvoju Sahela. Svrha je konferencije usmjeravanje na stabilnost i stabiliziranje perifernih, prekograničnih i nestabilnih područja Sahela. Nakon potpore EU-a zajedničkim snagama G5 Sahel (u iznosu od 50 milijuna EUR putem Instrumenta mirovne pomoći za Afriku) EU će pomoći u mobilizaciji međunarodne potpore zajedničkim snagama, u cilju borbe protiv terorizma, trgovine drogama, krijumčarenja migranata i trgovine ljudima. Osim toga, EU proširuje svoje aktivnosti u području osposobljavanja i savjetovanja kako bi se povećali kapaciteti lokalnih snaga sigurnosti. Civilna misija zajedničke sigurnosne i obrambene politike „EUCAP Sahel Niger” nastavlja s povećavanjem broja terenskih posjeta u različitim regijama radi provedbe projekata, organiziranjem osposobljavanja, utvrđivanjem daljnjih potreba tijela kaznenog progona te davanjem doprinosa mapiranju nezakonitih migracijskih tokova. U rujnu 2017. obavila je drugi posjet Madami, važnom čvorištu za trgovanje ljudima. Misija će jačati i dalje i više će se usmjeravati na potporu borbi protiv krijumčarenja migranata i trgovine ljudima, drogom i oružjem te daljnju potporu nigerskim snagama za obranu i zaštitu te širenje decentraliziranih aktivnosti u cijeloj zemlji. Za rješavanje problema krijumčarenja i trgovanja ljudima ključna je suradnja. Europol je u rujnu osnovao Centar za razmjenu informacija o krijumčarenju migranata. U njega je već uključeno pet država članica (upućeni nacionalni stručnjaci iz Njemačke, Grčke, Italije, Španjolske i Ujedinjene Kraljevine), u tijeku je operacija Sophia, a očekuje se i pomoć ostalih. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i Interpol nastojat će se do kraja studenoga uključiti putem časnika za vezu. Posebni napori ulažu se u pomoć konzularnim uredima EU-a za rješavanje pitanja krijumčarenja s krivotvorenim vizama. U Nigeriji i Pakistanu već je pokrenuta uporaba platformi EU-a za suradnju u suzbijanju krijumčarenja migranata kako bi se intervencije učinkovitije usmjerile na lokacije visokog prioriteta. Proširenje tog pristupa kako bi on uključivao i druge lokacije bit će obuhvaćeno operativnim akcijskim planom za borbu protiv olakšavanja nezakonitog useljavanja koji bi države članice trebale donijeti do kraja studenoga, u sklopu ciklusa politike za organizirani kriminal. Ključne buduće mjere ·Pojačati razmjenu informacija unutar EU-a, između država članica, agencija EU-a, misija i operacija u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike te proširiti operativne zajedničke istražne timove ključnim partnerima iz zapadne Afrike. ·Podržati provedbu zajedničkih snaga G5 Sahel. 5. OTKLANJANJE GLAVNIH UZROKA NEZAKONITIH MIGRACIJA Uzajamni fond EU-a za Afriku sa svoja tri programska dijela za Sahel i jezero Čad, Rog Afrike i sjevernu Afriku stavio je novi naglasak na migraciju. Odobreno je 117 programa ukupne vrijednosti od gotovo 2 milijarde EUR, a ugovori su sklopljeni za nešto više od 1,3 milijarde. Iako je Europsko vijeće utvrdilo da je programski dio za sjevernu Afriku od najvećeg prioriteta, nastavak rada na ostalim programskim dijelovima Uzajamnog fonda također je ključan. Na Rogu Afrike, projektima Uzajamnog fonda koji se trenutačno provode otvorit će se više od 44 000 radnih mjesta u Etiopiji, Keniji i Somaliji i izravno financirati daljnjih 30 000 radnih mjesta u Južnom Sudanu. Projektima se osigurava potpora pružanju osnovnih socijalnih usluga za više od 1,6 milijuna korisnika. U zapadnoj Africi i Sahelu trenutačno se radi na otvaranju 114 000 radnih mjesta i osiguravanju potpore za gotovo 10 000 mikro, malih i srednjih poduzeća. Većina tih mjera uključuje potporu za povrat migranata kojom im se osiguravaju mogućnosti za reintegraciju.

Komisija je u rujnu donijela posebnu mjeru za Aziju u vrijednosti od 196 milijuna EUR kako bi se riješili problemi uzrokovani produljenim prisilnim raseljavanjem i migracijama u Aziji i na Bliskom istoku. Od ove mjere korist trenutačno imaju Afganistan, Pakistan, Iran, Irak i Bangladeš, a bit će dopunjena i dijalozima svih pet ciljnih država s EU-om na temu migracije. Glavni su ciljevi jačanje otpornosti i samostalnosti, uključujući lokalne zajednice i zajednice domaćine, kako bi se potpomoglo osiguravanje dovoljno sredstava za život, pojačala zaštita njihovih prava i osigurala održiva reintegracija. Isto tako, dugoročni projekti ulaganja kojima se rješavaju glavni uzroci također će ubrzo imati koristi od Plana vanjskih ulaganja, uključujući Europski fond za održivi razvoj, koji je pokrenut 28. rujna 2017. Planom se namjeravaju poticati inovativna financijska partnerstva u Africi i susjedstvu kako bi se promicali uključiv rast, otvaranje radnih mjesta i održivi razvoj. U tijeku je rad na brzoj operacionalizaciji Fonda, a odluka Komisije o utvrđivanju pet posebnih investicijskih područja donijet će se do sastanaka na vrhu Istočnog partnerstva te Afričke unije i EU-a, čime će se otvoriti prostor za prvi poziv na iskaz interesa do kraja godine. Za rješavanje dugoročnog problema migracija potreban je pravi globalni pristup. Globalni sporazum o migracijama trenutačno je na polovici provedbe dvogodišnjeg procesa. Faza savjetovanja završava u prosincu 2017. i bit će to prvi korak prema provedbi Sporazuma na međuvladinoj konferenciji 2018. Faza neformalnih tematskih rasprava za Globalni sporazum o izbjeglicama trebala bi biti završena u studenome 2017. Dijalog Visokog povjerenika UNHCR-a o izazovima zaštite, koji se 12. prosinca održava u Ženevi, bit će posvećen ocjenjivanju napretka u utvrđivanju iskustava stečenih tijekom pripremnih radova i postavljanja temelja Globalnog sporazuma za izbjeglice. Time će se naglasiti važnost migracije u kontekstu sastanka na vrhu Afričke unije i EU-a koji se održava krajem studenoga. Ovaj sastanak nadovezat će se na zaključke sastanka u Valetti, s uravnoteženim odnosom koji je ključan za otklanjanje osnovnih uzroka, osiguravajući pomoć u razvoju, borbu protiv krijumčarenja i trgovanja ljudima te promicanje zakonite migracije i učinkovitog ponovnog prihvata i reintegracije. Ključne buduće mjere ·U prosincu, postizanje sporazuma o novom krugu projekata u okviru programskog dijela za Sahel i jezero Čad te Rog Afrike Uzajamnog fonda EU-a za Afriku. ·Sastanak na vrhu Afričke unije i EU-a za poticanje partnerskog pristupa zajedničkom upravljanju migracijom s afričkim državama. ·Prvi poziv na podnošenje prijedloga u okviru Plana vanjskih ulaganja do kraja 2017. 6. VRAĆANJE I PONOVNI PRIHVAT Kao što je sadržano u prošlomjesečnim zaključcima Europskog vijeća, unaprjeđenje stope povrata onih osoba koje nemaju pravo ostati dio je Europskog migracijskog programa. Izazov je to koji traži obvezivanje svih: država članica koje su odgovorne za donošenje odluka o pojedinačnom vraćanju i čiji je rad na provedbi Preporuke i ažuriranog Akcijskog plana za vraćanje ključan kako bi se osiguralo da svi oni za koje se donesu odluke o vraćanju zaista i budu vraćeni; Agencije Europske granične i obalne straže koja sada ima poseban zadatak potpomagati ovaj rad; i trećih zemalja koje trebaju ispuniti svoje obveze u pogledu ponovnog prihvata. Kao što je najavljeno u rujanskom preispitivanju provedbe Europskog migracijskog programa na sredini programskog razdoblja, Komisija će redovito podnositi izvješća o ostvarenom napretku. U ovom izvješću navedena je prva mogućnost da se to i učini i Komisija namjerava svoj nadzor tog područja i dalje razvijati te dostavljati povratne informacije. Jedan važan aspekt toga jest potreba za pravovremeno dostavljenim i kvalitetnim podatcima. U tu je svrhu puna potpora država članica integriranom sustavu EU-a za praćenje vraćanja migranata (IRMA) ključna ako se žele zadovoljiti svi njegovi potencijali za osiguravanje pouzdanog i redovitog pregleda trenutačnog stanja u pogledu vraćanja. Osim toga, Eurostat će povećati učestalost prikupljanja podataka o vraćanju s godišnje na tromjesečnu razinu kako bi se omogućio pravodobniji nadzor. U svojim zaključcima iz listopada 2017. Europsko vijeće posebno je naglasilo rad Agencije europske granične i obalne straže. Agencija će na kraju studenoga donijeti odluku o idućim operativnim koracima daljnjeg potpomaganja država članica u području vraćanja migranata. Osim organiziranja osposobljavanja i širenja primjera najbolje prakse, Agencija će proaktivnije raditi na vraćanju iz država članica kako bi postala žarišna točka operativnih napora uloženih u vraćanje. Puna potpora i predanost država članica Agencijinu Okviru za provedbu vraćanja ključni su element njegova uspjeha. Na toj osnovi operativni planovi trebali bi biti izrađeni do kraja prvog tromjesečja 2018. Potpora agencije operacijama vraćanja Ukupan broj koordiniranih operacija vraćanja 279: od njih, 54 % praćeno je fizičkom prisutnošću promatrača (u usporedbi s 41 % u istom razdoblju 2016.). Tijekom razdoblja izvješćivanja, Agencija je iz pričuve promatrača prisilnog vraćanja za 70 operacija rasporedila 70 promatrača. Ukupan broj osoba vraćenih uz potporu agencije: 11 698 Pet najuspješnijih trećih zemalja u pogledu vraćanja 1. Albanija: 87 operacija, 3416 povratnika 2. Tunis: 47 operacija, 1187 povratnika 3. Kosovo : 46 operacija, 1597 povratnika 4. Srbija: 36 operacija, 1508 povratnika 5. bivša jugoslavenska republika Makedonija: 26 operacija, 962 povratnika Pet najuspješnijih odredišta za operacije vraćanja, osim zemalja zapadnog Balkana 1. Tunis: 47 operacija, 1187 povratnika 2. Gruzija: 16 operacija, 502 povratnika 3. Afganistan: 16 operacija, 237 povratnika 4. Nigerija: 14 operacija, 522 povratnika 5. Armenija: 9 operacija, 168 povratnika Deset najuspješnijih država članica prema sudjelovanju u operacijama vraćanja (neovisno o broju povratnika) 1. Njemačka: 103 operacije 2. Italija: 51 operacija 3. Francuska: 39 operacija 4. Austrija: 29 operacija 5. Švedska: 10 operacija 6. Španjolska: 8 operacija 7. Belgija: 8 operacija 8. Grčka: 7 operacija 9. Island: 6 operacija 10. Finska 6 operacija Od ljeta je s više trećih zemalja postignut daljnji napredak u uspostavljanju strukturiranije praktične suradnje na vraćanju. Standardne operativne postupke dogovorene s Bangladešom Vijeće je prihvatilo 25. rujna 2017. pa države članice sada imaju jasan okvir za dosljedan rad u državi koja je u ovoj godini do sad bila peti najveći izvor migranata. Komisija trenutačno provodi proces prenošenja sličnih dogovora na brojne ključne afričke partnere. Kako bi ti dogovori polučili praktičan učinak, države članice trebaju u potpunosti primijeniti primjere dobre prakse i postojeće operativne dogovore. Novi krug pregovora o ponovnom prihvatu s Tunisom, istovremeno s pregovorima o pojednostavnjenju viznog režima, održat će se 28. studenoga. I dok je s nekoliko ključnih država zabilježen napredak, s ostalima se poteškoće nastavljaju i dalje. Pojačano djelovanje s Nigerijom, Côte d'Ivoire, Senegalom i Malijem, u kojima po pitanju upravljanja migrantima i njihova ponovnog prihvaćanja nije postignut nikakav napredak, nastavit će se i dalje. U svim slučajevima, mobilizacija poticaja i financijskih poluga na razini EU-a i nacionalnim razinama i dalje će se aktivno razmatrati i primjenjivati prema potrebi.

Ključne buduće mjere ·Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu predstaviti će na sljedećem sastanku upravnog odbora buduće mjere za integrirani sustav za upravljanje vraćanjima. ·Države članice trebale bi prikupiti i osigurati podatke o vraćanjima kako bi se omogućila bolja procjena učinkovitosti vraćanja na razini EU-a. ·Eurostat treba podatke o vraćanjima objavljivati tromjesečno, a ne godišnje. ·Države članice trebaju u praksi primjenjivati dogovore postignute s trećim zemljama kako bi se vraćanje olakšalo. Komisija treba pratiti primjenu tih dogovora. ·Što je moguće brže finalizirati operativne dogovore s ključnim matičnim državama, uključujući pregovore o sporazumu o ponovnom prihvatu s Nigerijom i Tunisom. 7. PREMJEŠTANJE, PRESELJENJE I OSTALI ZAKONITI PUTOVI Premještanje podnositelja zahtjeva koji imaju pravo na premještaj, a koje provode države članice, i dalje je dragocjen način pomoći onima kojima je potrebna međunarodna zaštita i ublažavanja pritiska na sustav azila u Italiji i Grčkoj. Do 9. studenoga premještene su 31 503 osobe (10 265 iz Italije i 21 238 iz Grčke), od toga 3 807 nakon posljednjeg izvješća o premještanju i preseljenju. Cipar, Estonija, Hrvatska i Litva nastavljaju iskazivati potporu za premještanje preuzimanjem obveza nakon 26. rujna. Države članice trebale bi hitno završiti premještanje preostalih prihvatljivih podnositelja zahtjeva. Preostalo je ukupno 758 podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti iz Grčke (od toga 369 u Irsku). Budući da je broj trenutačno preuzetih obveza za Grčku dovoljan, države članice trebale bi hitno završiti premještanje preostalih prihvatljivih podnositelja zahtjeva. Konkretno, Irska bi trebala pronaći smještaj i iz Grčke prebaciti slučajeve koji su o tome već dobili obavijest, a Njemačka i Švicarska trebale bi odgovoriti na zahtjeve za premještanje koje im je Grčka poslala. Sve ostale države članice trebale bi ubrzati transfere iz Grčke onih slučajeva koji su riješeni i obaviješteni. Preostalo je ukupno 3 110 podnositelja zahtjeva koje treba premjestiti iz Italije. Međutim, Italija je nastavila s registracijom preostalih prihvatljivih kandidata, no taj bi postupak trebala završiti što prije kako bi se broj stabilizirao. Njemačka, Švicarska, Francuska i Austrija trebale bi ubrzati svoje odgovore na upite o premještanju iz Italije, a sve ostale države članice trebale bi ubrzati transfere iz Italije onih slučajeva koji su riješeni i obaviješteni. Države članice morale bi bez odlaganja odgovoriti na neriješene zahtjeve Italije o zbrinjavanju 190 maloljetnika bez pratnje te omogućiti barem 200 dodatnih mjesta za premještanje prihvatljivih maloljetnika bez pratnje koji su na čekanju, ali se još ne mogu dodijeliti nijednoj državi članici zbog nedostatka preuzetih obveza. U svojim redovitim izvješćima o premještanju i preseljenju Komisija je više puta podsjetila sve države članice na njihove pravne obveze prema odlukama Vijeća te je pozvala one države članice koje još nisu preuzele obveze i provele premještanja iz Grčke i Italije da to odmah učine. Nažalost, usprkos ponovljenim pozivima, Mađarska i Poljska još nisu premjestile nijednu osobu, dok ih je Češka premjestila tek nekolicinu i obveze nije preuzela više od godinu dana. Komisija je stoga 14. lipnja 2017. odlučila protiv ove dvije države članice pokrenuti postupke zbog povrede. Nakon njihovih odgovora na službenu obavijest, Komisija je 26. srpnja 2017. odlučila donijeti sljedeći korak, obrazložena mišljenja. Presudom Suda EU-a od 6. rujna 2017. potvrđena je valjanost druge Odluke Vijeća o premještanju te je Komisija od ove tri države očekivala da će ispuniti svoje obveze. Nažalost, Češka, Mađarska i Poljska do sada nisu poduzele nikakve mjere u pogledu žaljenja izraženog u obrazloženom mišljenju; postupci zbog povrede stoga se i dalje vode. Budući da trenutačni programi uskoro završavaju, EU bi trebala nastaviti iskazivati solidarnost s Italijom i Grčkom. Države članice stoga se potiču na nastavak preseljenja iz Italije i Grčke i nakon postojećih programa. Komisija je spremna osigurati odgovarajuću potporu onim državama članicama koje ustraju u svojim naporima za premještanje. Pomoć koju su agencije EU-a osigurale Italiji i Grčkoj također će se nastaviti i, kada to bude potrebno, povećati. Europski potporni ured za azil ima ključnu ulogu u provedbi programa premještanja od samog njegova početka u rujnu 2015., raspoređivanjem stručnjaka iz država članica, razvijanjem alata za pomoć u specifičnim koracima postupka premještanja i provedbom komunikacijskog paketa premještanja, a ključna je i stalna potpora država članica Europskom potpornom uredu za azil. Preseljenje EU-u i njezinim državama članicama omogućuje ispunjavanje nužne potrebe pružanja pomoći svima kojima je potrebna međunarodna zaštita i smanjivanje poticanja nezakonite migracije. Od 22 504 preseljenja dogovorenih u 2015. provedeno ih je više od 81 %. Do 10. studenoga 2017. 18 366 osoba preseljeno je u 20 država članica i pridruženih država, većinom iz Turske, Jordana i Libanona. Budući da su neke države s velikim kvotama već ispunile svoje obveze preseljenja u skladu sa Zaključcima ili će ih vrlo brzo ispuniti, nastavljaju se napori za preseljenja prema Izjavi EU-a i Turske. Ukupni broj osoba preseljenih u okviru obaju programa EU-a od njihova pokretanja iznosi 25 739. Nakon preporuke Komisije kojom se države članice pozivaju da do 31. listopada 2017. ponude najmanje 50 000 mjesta za preseljenje, 16 država članica preuzelo je obvezu za više od 34 400 mjesta za preseljenje. Komisija pozdravlja preuzimanje obveza zaprimljeno od Belgije, Bugarske, Hrvatske, Cipra, Finske, Francuske, Irske, Italije, Litve, Luksemburga, Portugala, Rumunjske, Slovenije, Španjolske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine. Nekoliko ostalih država članica najavilo je da će ubrzo preuzeti svoje obveze, a nekoliko njih koje su već preuzele svoje obveze možda će povećati iznose. Komisija potiče države članice na što brže preuzimanje obveza, posebice one koje to još nisu učinile, kako bi se barem postigao cilj od 50 000 osoba i EU-u omogućilo da započne planiranje konkretnih procesa preseljenja, uključujući evakuaciju iz Libije u suradnji s Visokim povjerenikom Ujedinjenih naroda za izbjeglice. Iako tek najavljeni u preispitivanju na sredini programskog razdoblja u rujnu, pilot-projekti zakonite migracije s trećim zemljama već pokazuju napredak. Većina država članica već je pozdravila ideju, a nekoliko njih spremno je učiniti i korak dalje. Ključne buduće mjere ·Italija treba dovršiti registraciju prihvatljivih podnositelja zahtjeva za premještanje. ·Države članice trebaju hitno završiti premještanje preostalih prihvatljivih podnositelja zahtjeva iz Italije i Grčke, stavljanjem posebnog naglaska na dodatna mjesta za premještanje prihvatljivih maloljetnika bez pratnje u Italiji. Komisija je spremna nastaviti s potporom onim državama članicama koje nastavljaju s premještanjima iz Italije i Grčke i nakon postojećih programa. ·Države članice trebaju preuzeti obveze radi postizanja cilja od najmanje 50 000 mjesta za preseljenje. ·Komisija i Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice trebaju završiti projekt evakuacije izbjeglica iz Libije radi preseljenja. ·Zajedno s državama članicama potrebno je odrediti područje djelovanja pilot-projekata o zakonitoj migraciji i utvrditi treće zemlje koje bi mogle sudjelovati. 8. NASTAVAK UPRAVLJANJA VANJSKIM GRANICAMA Godinu dana nakon osnivanja, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu trenutačno osigurava državama članicama potporu kroz zajedničke operacije na glavnim migracijskim rutama u istočnom, središnjem i zapadnom Sredozemlju i na zapadnom Balkanu, raspoređivanjem više od 1 500 službenika granične straže i ostalih članova osoblja. Zbog povećanog broja dolazaka u Španjolsku, operacija Indalo, koja inače traje samo u jeku ljeta, produljena je do kraja 2017. Drugo je područje potpore pripremanje procjena ranjivosti i preporuka koje se na njih odnose za države članice. Međutim, nedostatci zajedničkih operacija koje se trenutačno provode kao potpora državama članicama pod pritiskom traju i dalje. Preuzimanje obveza i dalje je prekratko i nedovoljno prilagođeno posebnim potrebama, a uz to nije ni dostatno. Jedino područje u kojem se do sredine studenoga ne očekuju nedostatci jest zajednička operacija Posejdon. Iako se uspio postići napredak u osiguravanju stalnih kapaciteta za brzo reagiranje, do 9. studenoga 2017. 26 država članica objavila je da njihova granična straža dostaje za 74 % potrebnog pričuvnog sastava (1 110 od 1 500 potrebnih službenika). Nikakav daljnji napredak u sklopu pričuve opreme za brzu reakciju nije postignut od rujna pa i dalje postoje znatna odstupanja za većinu opreme, trenutačni doprinosi i dalje se osiguravaju samo iz 14 država članica, a od travnja nije zaprimljeno nijedno novo preuzimanje obveza. Kako bi se povećala oprema koja je Agenciji stavljena na raspolaganje, Komisija je u kolovozu 2017. u okviru posebnih mjera Fonda za unutarnju sigurnost dodijelila dodatna sredstava u visini od 76 milijuna EUR da bi države članice nabavile plovila. Time su nadopunjena sredstva od 132 milijuna EUR dodijeljena u tu svrhu 2015. Države članice sada trebaju pojačati napore kako bi se ti projekti proveli i kako bi se nabavila oprema za Agenciju. . Osim toga, Agencija je razvila strategiju za nabavu vlastite opreme u razdoblju 2017. – 2020., a priprema i dugoročnu strategiju za razdoblje do 2027.