Evaluacija je pokazala da su države članice u cijelom EU-u uvele mjere u skladu s Preporukom. Najveće promjene politike uvele su države članice s manje razvijenim sustavom potpore za dugotrajno nezaposlene osobe, što je dovelo do povećane konvergencije u pristupima politici na razini cijelog EU-a. Međutim, s obzirom na to da se Preporukom poziva na promjene koje su često strukturne i čije uvođenje zahtijeva političku potporu te određeno vrijeme, prerano je da bi se donijeli zaključci o njezinu cjelokupnom učinku, uključujući učinak na stope nezaposlenosti. Važni su i vanjski učinci na takve stope, posebno općeniti povoljni gospodarski trendovi. Ukupno gledajući, važno je napomenuti da bi potpunija procjena učinka Preporuke bila moguća tek nakon prikupljanja podataka o provedbi za razdoblje od najmanje tri pune godine .

U Preporuci se od Komisije zahtijeva da 2019. izvijesti Vijeće o provedbi u državama članicama te na razini EU-a. Evaluacijom je obuhvaćeno svih pet kriterija Smjernica za bolju regulativu – djelotvornost, učinkovitost, usklađenost, relevantnost i dodana vrijednost EU-a . Obuhvaćeno je razdoblje od prve polovine 2015. do studenoga 2018.

Trendovi u pogledu nezaposlenosti poboljšali su se zahvaljujući gospodarskom oporavku koji je uslijedio, ali su stope nalaženja posla među dugotrajno nezaposlenim osobama ostale niske. U većini država članica stopa dugotrajno nezaposlenih osoba među nezaposlenim osobama nastavila je rasti, što je dovelo do ozbiljnih socijalnih posljedica.

U Europi se od 2007. do 2013. udvostručio broj osoba nezaposlenih dulje od jedne godine. Na svojem je vrhuncu taj nagli porast dugotrajne nezaposlenosti pogodio približno 12 milijuna ljudi u cijeloj Europskoj uniji. Jedan od ključnih izazova programa za zapošljavanje i rast koji je naveden u tadašnjim Političkim smjernicama predsjednika Junckera bio je riješiti taj problem.

Podaci o praćenju pokazuju da većina javnih službi za zapošljavanje osigurava pojedinačni akcijski plan svim prijavljenim nezaposlenim osobama ubrzo nakon prijave te često najkasnije nakon šest mjeseci. Pojedinačni akcijski plan izrađuje se nakon početne ocjene i u njemu se utvrđuju ponuda usluge te prava i obveze pružatelja usluga i klijenta. Stoga on čini učinkovitu osnovu za sporazum o integriranju na tržište rada koji se zahtijeva u Preporuci. Pojedinačni se akcijski planovi obično stalno revidiraju, ovisno o potrebi.

Preporukom se poziva na to da se svim dugotrajno nezaposlenim osobama omogući temeljita individualizirana ocjena te ponudi sklapanje sporazuma o integriranju na tržište rada najkasnije nakon 18 mjeseci nezaposlenosti. U sporazum bi trebala biti uključena ponuda individualizirane usluge koja obuhvaća zaposlenje te socijalne i druge usluge koje, prema potrebi, pruža jedinstvena kontaktna točka. U njemu bi trebali biti navedeni ciljevi, rokovi, međusobne obveze i dostupne mjere integracije za povratak na rad.

Udio dugotrajno nezaposlenih osoba sa sporazumom o integriranju na tržište rada iznosi od 25 % do 100 %. Čini se da različiti pristupi (slika 5.) dosad nisu imali znatan utjecaj na stope prelaska. Međutim, obećavajući je trend taj da je udio pojedinaca zaposlenih i nakon jedne godine u zemljama koje dugotrajno nezaposlenim osobama osiguravaju sporazum o integriranju na tržište rada ili pojedinačni akcijski plan s temeljitom ocjenom bio veći u odnosu na zemlje koje nude samo redovni pojedinačni akcijski plan.

Izvor:

Studija za potrebe evaluacije, Ramboll, 2019.

Poticaji za poslodavce najčešći su oblik uključivanja poslodavaca . Sve države članice sada pružaju usluge za poslodavce, kao što su pregled kandidata i potpora pri zapošljavanju, a velika većina omogućuje mentorstvo i osposobljavanje na radnome mjestu (24).

U manjem je broju zemalja razvijena potpora socijalnim poduzećima i službama za potporu nakon zapošljavanja. Uključivanje poslodavca ovisi i o lokalnom kontekstu, poslovnom okruženju te kapacitetu socijalnih partnera. Inovativni pristupi koji uključuju socijalna poduzeća i nevladine organizacije i dalje su često u eksperimentalnoj fazi, uz manje uspostavljenih formalnih mehanizama.

Okvir 4. Primjer mjera koje uključuju partnerstvo s poslodavcima

U Francuskoj se u okviru projekta Territoires zero chômeur de longue durée osnivaju poduzeća usmjerena na zaposlenje koja zapošljavaju dugotrajno nezaposlene osobe na temelju ugovora u punom radnom vremenu u neograničenom trajanju. Ta se poduzeća osnivaju nakon procjene potreba zajednice. Javna služba za zapošljavanje osigurava kandidate za popunjavanje slobodnih radnih mjesta tako što ih praktičnim osposobljavanjem priprema za integraciju u rad. Taj je pilot-projekt 2017. proveden u 10 mjesta, a 2019. taj će se broj povećati na 50 mjesta.

Praćenje napretka

Multilateralni nadzor u okviru europskog semestra pridonio je praćenju provedbe Preporuke. Kako bi ga dodatno podržale, države članice, uz potporu Komisije, uspostavile su okvir za kvantitativno praćenje s pomoću kojeg su prikupljeni podaci za 2016. i 2017. Mreža europskih javnih službi za zapošljavanje razvila je skup standarda kvalitete za jedinstvenu kontaktnu točku i sporazum o integriranju na tržište rada, koji čine osnovu kvalitativnih preispitivanja država članica. Mreža javnih službi za zapošljavanje pridonijela je i prikupljanju kvalitativnih podataka o provedbi posebnom anketom i projektom benchlearninga . Međutim, evaluacija je pokazala da bi se aspekt kvalitete praćenja, u kojem se javljaju poteškoće zbog složenosti varijabli i nedostatka određenih podataka, mogao poboljšati.

1.2.Učinkovitost

Očekivalo se da će se Preporukom ostvariti gospodarske koristi, ali je zbog kratkog vremenskog okvira evaluacije prerano za točnu procjenu ostvarene koristi. Tome posebno pridonosi činjenica da mjere predložene u Preporuci i dalje nisu u potpunosti provedene na razini država članica.

Kvalitativne informacije upućuju na to da su u nekim državama članicama troškovi povezani s provedbom Preporuke ograničeni s obzirom na to da su uglavnom povezani s promjenama u internim postupcima, smjernicama i drugim postupcima i/ili na to da su određeni elementi već bili uspostavljeni. U državama članicama koje su uvele nove mjere oblikovatelji politika i stručnjaci smatrali su da troškovi nisu previsoki u odnosu na očekivanu korist. Unatoč tomu, nalazi pokazuju i da su ograničeni resursi prepreka za provedbu, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini.

Osim toga, još je prerano za procjenu svih koristi ostvarenih na temelju Preporuke s obzirom na to da je za vidljivost određenih učinaka potreban vremenski odmak. Isto tako, teško je u potpunosti razdvojiti učinke od vanjskih čimbenika, kao što su povoljni gospodarski uvjeti. Stoga se pokazalo problematičnim pronaći konkretne dokaze za kvantifikaciju troškova ili koristi izravno povezanih s Preporukom u državama članicama. Dionici smatraju da su troškovi nastali na razini EU-a proporcionalni koristima od razmjene znanja i redovitog praćenja.

1.3.Relevantnost

Preporuka je i dalje relevantna. Kvaliteta potpore dugotrajno nezaposlenim osobama i dalje se razlikuje, a stope nezaposlenosti i dalje se ne podudaraju. Preporuka je relevantnija za države članice s manje razvijenim sustavima, u kojima je poslužila za informiranje o poteškoćama i pomogla utvrditi program politike. Relevantna je i za zemlje s razvijenijim sustavima jer zbog promjena u demografiji i smanjenja tržišta rada postaje sve važnije da sve osobe koje mogu raditi rade. S obzirom na to da su države članice dale prednost ranijem djelovanju te gotovo sve države članice prijavljenim nezaposlenim osobama omogućuju individualne ocjene i pojedinačne akcijske planove/sporazume o integriranju na tržište u mnogo ranijoj fazi, posebno upućivanje na razdoblje od 18 mjeseci kao krajnji rok postalo je manje relevantno.

1.4.Usklađenost

Preporuka je uvelike usklađena s drugim instrumentima politike EU-a usmjerenima na pružanje potpore osobama pri povratku u zaposlenje, kao što su Preporuka Komisije o aktivnom uključivanju, Preporuke Vijeća o uspostavi Garancije za mlade i o oblicima usavršavanja te Akcijski plan za integraciju državljana trećih zemalja .

Njezine su odredbe u skladu s Europskim stupom socijalnih prava i najnovijim Smjernicama za zapošljavanje. Postoje sinergije s europskim semestrom i radom Mreže javnih službi za zapošljavanje. Predložene mjere uglavnom odgovaraju nacionalnim prioritetima.

Države članice koristile su se i Europskim socijalnim fondom (ESF) kako bi podržale provedbu. Do kraja 2017. u intervencijama ESF-a sudjelovalo je približno 2,6 milijuna dugotrajno nezaposlenih osoba, koje čine 17 % svih dosadašnjih sudionika u ESF-u .

1.5.Dodana vrijednost EU-a

Zahvaljujući Preporuci integriranje dugotrajno nezaposlenih na tržište rada i dalje je jedno od važnih pitanja u programu politike na europskoj razini i u državama članicama. Ona je utjecala na usmjeravanje rada i provedbe, posebno u državama članicama u kojima se očekivao velik učinak. To je potvrđeno u ključnim porukama relevantnog Odbora za zapošljavanje (EMCO) iz 2018., koje je potvrdilo Vijeće .