NACRT IZMJENE PRORAČUNA BR. 7 ZA OPĆI PRORAČUN ZA 2014. OPĆI RAČUN PRIHODA RAČUN RASHODA PO ODJELJCIMA Odjeljak III. – Komisija /* COM/2014/0650 final */





NACRT IZMJENE PRORAČUNA BR. 7 ZA OPĆI PRORAČUN ZA 2014. OPĆI RAČUN PRIHODA RAČUN RASHODA PO ODJELJCIMA Odjeljak III. – Komisija Uzimajući u obzir: – Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 314., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a, – Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije[1], a posebno njezin članak 41., – Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[2], a posebno njezin članak 13., – Opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2014. donesen 20. studenoga 2013.[3], – Izmjenu proračuna br. 1/2014[4], donesenu 16. travnja 2014., – Nacrt izmjene proračuna br.2/2014[5], donesen 15. travnja 2014., – Nacrt izmjene proračuna br. 3/2014[6], donesen 28. svibnja 2014., – Nacrt izmjene proračuna br. 4/2014[7], donesen 9. srpnja 2014., kako je izmijenjen 16. listopada 2014.[8], – Nacrt izmjene proračuna br. 5/2014[9], donesen 8. rujna 2014., – Nacrt izmjene proračuna br. 6/2014[10], donesen 17. listopada 2014., Ovime Europska komisija proračunskom tijelu podnosi nacrt izmjene proračuna br. 7 za proračun za 2014. PROMJENE RAČUNA PRIHODA I RASHODA PO ODJELJCIMA Promjene računa prihoda i rashoda po odjeljcima dostupne su na EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Verzija ovog izvještaja na engleskom jeziku priložena je u informativne svrhe kao prilog proračunu. SADRŽAJ 1. Uvod.. 3 2. Aktivacija Fonda solidarnosti EU-a.. 3 2.1 Srbija – Poplave. 3 2.2 Hrvatska – Poplave. 4 2.3 Bugarska – Poplave. 5 3. Financiranje.. 6 4. Sažeta tablica po naslovima VFO-a.. 8 1. Uvod Nacrtom izmjene proračuna (NIP) br. 7 za 2014. obuhvaćena je aktivacija Fonda solidarnosti EU-a (EUSF) u iznosu od 79 726 440 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje. Aktivacija se odnosi na poplave u Hrvatskoj i Srbiji u svibnju 2014. te poplave u Bugarskoj u lipnju 2014. 2. Aktivacija Fonda solidarnosti EU-a Tijekom svibnja 2014. veće dijelove Republike Srbije i u manjoj mjeri Republiku Hrvatsku pogodile su teške vremenske nepogode koje su uzrokovale neke od najtežih do tada zapamćenih poplava, uz masovno uništenje javne i privatne infrastrukture i oštećenja stotina tisuća domova. Mjesec dana kasnije obilne kiše, četiri puta veće od uobičajenih vremenskih uvjeta za taj mjesec, pogodile su Republiku Bugarsku i izazvale teške poplave i prekide. Komisija je temeljito razmotrila sva tri zahtjeva u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije[11], kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća[12] (dalje u tekstu: „Uredba”), a posebno njezinim člancima 2., 3. i 4. Najvažniji elementi procjena sažeti su u nastavku ovog dokumenta. 2.1 Srbija – Poplave (1) Veći dijelovi Srbije u svibnju 2014. pogođeni su teškim vremenskim nepogodama koje su uzrokovale neke od najtežih do tada zapamćenih poplava, uz masovno uništenje javne i privatne infrastrukture i štete na stotinama tisuća domova. (2) Zahtjev Srbije, koja je prihvatljiva država u smislu članka 2. stavka 1. Uredbe, zaprimljen je 30. srpnja 2014., čime je poštovan rok od 12 tjedana od 14. svibnja 2014., datuma kada je zabilježena prva šteta. Ažurirane informacije dostavljene su 18. kolovoza 2014. (3) Uzrok je poplave prirodna sila, stoga je obuhvaćen područjem primjene Fonda solidarnosti. (4) Srpska nadležna tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 1,1 milijardu EUR. Temelji se na procjeni potreba za oporavak koja je provedena u suradnji s EU-om i međunarodnim organizacijama neposredno nakon katastrofe. Taj iznos odgovara iznosu od 3,8 % srpskog BND-a i prelazi prag za aktivaciju Fonda solidarnosti koji za Srbiju u 2014. iznosi 174,7 milijuna EUR (odnosno 0,6 % BND-a na temelju podataka iz 2012.). Budući da procijenjena ukupna izravna šteta prelazi prag, katastrofa ispunjuje uvjete za „prirodnu katastrofu velikih razmjera” u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe. Financijska pomoć može se upotrijebiti samo za neophodne hitne operacije i operacije oporavka kako je definirano u članku 3. te Uredbe. (5) U pogledu učinka i posljedica katastrofe srpska nadležna tijela izvijestila su o katastrofalnim poplavama velikog opsega popraćenima bujicama, erozijom i odronima tla uglavnom na rijekama Savi, Tamnavi, Jadru, Zapadnoj Moravi, Velikoj Moravi, Mlavi i Peku te njihovim pritocima. Najteže su pogođeni okruzi Kolubara, Mačva, Moravički okrug, Pomoravlje i dijelovi Beograda. U pogođenim općinama živi približno 1,6 milijuna stanovnika, od čega je 180 000 bila potrebna pomoć. Stradalo je 60 ljudi. Hitne službe spasile su gotovo 32 000 ljudi iz stradalih područja, od čega je za njih 5 000 bio potrebno osigurati privremeni smještaj. Uništeno je 485 domova, dok je 16 200 stanova i privatnih kuća pretrpilo oštećenja. Poplavljeni su površinski kopovi Tamnava Zapadno polje, Veliki Crljeni i dijelovi rudokopa Kolubara. Ti rudnici ugljena opskrbljuju veliku termoelektranu Nikola Tesla A u Obrenovcu, koja proizvodi približno 63 % električne energije za cijelu zemlju. U većini pogođenih općina došlo je do prekida u opskrbi vodom u trajanju do 10 dana, a voda je i dalje djelomično onečišćena. Osim toga, u poplavama su oštećene zdravstvene ustanove i škole te cestovna i željeznička mreža, a ozbiljna šteta nanesena je i okolišu. Procjenjuje se da su poplave izazvale štetu u iznosu od 2,7 % BDP-a, a samo u 2014. gubitci u gospodarstvu iznose do 2 % BDP-a. Najteže su pogođeni gospodarski sektori energetike, rudarstva i poljoprivrede, a teške štete zabilježene su i na prometnoj infrastrukturi (ceste, mostovi, željeznica) te brojnim objektima za obranu od poplava i zaštitu obale. (6) Osim što su mobilizirane sve raspoložive nacionalne snage, zatražena je i međunarodna humanitarna pomoć i pomoć za zaštitu civilnog stanovništva, dvostrano i višestrano. Među državama članicama EU-a pomoć su pružile Njemačka, Slovenija, Bugarska, Austrija, Češka, Francuska, Danska, Rumunjska, Španjolska, Nizozemska i Poljska, a napori su koordinirani primjenom mehanizma Unije za civilnu zaštitu. Na teren su poslani međunarodni timovi za operacije spašavanja od poplava i pumpe za vodu velikog kapaciteta. Osim toga, Europska komisija dodijelila je 3 milijuna EUR za humanitarnu pomoć u Bosni i Hercegovini i Srbiji kako bi se zadovoljile neposredne potrebe najranjivijih osoba pogođenih katastrofom, kao što su hrana i ostali proizvodi, gotovina i kuponi te cijevi i sanitarna oprema. (7) Srpska nadležna tijela procijenila su trošak osnovnih hitnih operacija prihvatljivih na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe na 381,9 milijuna EUR i raščlanila ga po vrstama operacija. Najveći se udio troškova hitnih operacija (više od 202 milijuna EUR) odnosi na operacije oporavka u području energetike. Zatim slijedi udio troška u sektoru prometa koji iznosi 106 milijuna EUR. (8) U okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA) već je prenamijenjeno 30 milijuna EUR za potporu kratkoročnim naporima oporavka. Do kraja godine dodijelit će se još 50 milijuna EUR za daljnju potporu oporavku od poplava i obnovi. Sredstva u okviru komponente IPA-e za prekograničnu suradnju upotrijebit će se za potporu pograničnim područjima Srbije i Bosne i Hercegovine u ukupnom iznosu od 4 milijuna EUR. Pored toga, na međunarodnoj donatorskoj konferenciji održanoj u Bruxellesu 16. srpnja države, međunarodne organizacije i privatni sektor Srbiji su donirali preko 986 milijuna EUR, od čega 106,8 milijuna EUR u obliku bespovratnih sredstava, dok su ostatak tog iznosa zajmovi. Osim toga, doniran je 41 milijun EUR za prekogranične aktivnosti. (9) Srpska nadležna tijela nisu naznačila pokrivenost prihvatljivog troška osiguranjem. 2.2 Hrvatska – Poplave (1) Istočni dio Hrvatske pogođen je istim vremenskim uvjetima kao i Srbija, što je izazvalo ozbiljnu štetu, iako u nešto manjoj mjeri. (2) Hrvatski zahtjev zaprimljen je 31. srpnja 2014., čime je poštovan rok od 12 tjedana od 17. svibnja 2014., datuma kada je zabilježena prva šteta. (3) Uzrok je poplave prirodna sila, stoga je obuhvaćen područjem primjene Fonda solidarnosti. (4) Hrvatska nadležna tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 297,6 milijuna EUR. Taj iznos odgovara iznosu od 0,7 % hrvatskog BND-a i prelazi prag za aktivaciju Fonda solidarnosti koji za Hrvatsku u 2014. iznosi 254,2 milijuna EUR (odnosno 0,6 % BND-a na temelju podataka iz 2012.). Budući da procijenjena ukupna izravna šteta prelazi prag, katastrofa ispunjuje uvjete za „prirodnu katastrofu velikih razmjera” u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe. Financijska pomoć može se upotrijebiti samo za neophodne hitne operacije i operacije oporavka kako je definirano u članku 3. te Uredbe. (5) U pogledu učinka i posljedica katastrofe, hrvatska su nadležna tijela izvijestila da su poplave pogodile pet županija na istoku zemlje u slivu rijeke Save: Osječko-baranjsku, Vukovarsko-srijemsku, Brodsko-posavsku, Požeško-slavonsku i Sisačko-moslavačku. Razine vode djelomično su premašile najviše ikada zabilježene, što im je dalo obilježja tisućljetne poplave. Nastale su znatne štete na stambenim, komercijalnim, komunalnim i infrastrukturnim objektima, a stradali su i usjevi te stoka. Preko 26 000 ljudi moralo je biti evakuirano. Došlo je do pada mreže za opskrbu električnom energijom, dok su ceste i mostovi pretrpjeli ozbiljna oštećenja i/ili su ih zatrpali odroni i nanosi blata. Poplavljeno je približno 2 700 stambenih i preko 4 000 poljoprivrednih objekata, od koji su mnogi pretrpjeli strukturna oštećenja. (6) Hrvatska nadležna tijela trošak osnovnih hitnih operacija i operacija oporavka prihvatljivih na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe procijenila su na 108,8 milijuna EUR te su ga raščlanila ga po vrstama operacija. Najveći se udio troškova hitnih operacija (više od 38 milijuna EUR) odnosi na obnovu prometne infrastrukture. Zatim slijedi trošak službi spašavanja koji iznosi 24,7 milijuna EUR. (7) Pogođene regije pripadaju kategoriji „manje razvijenih regija” u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (2014. – 2020.). Hrvatska nadležna tijela nisu Komisiji ukazala da namjeravaju prenamijeniti sredstva za Hrvatsku iz programâ u okviru fondova ESI na mjere oporavka. Mehanizam Unije za civilnu zaštitu pokrenut je u svrhu pomoći za insekticide za zaprašivanje komaraca. (8) U pogledu provedbe zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofe i upravljanja njima povezanih s prirodom ove katastrofe, Hrvatska je trenutačno u postupku provedbe Direktive 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (Direktiva o poplavama)[13]. Provedeni su preliminarne procjene rizika od poplava. Utvrđene su karte opasnosti i rizika od poplava za dva pilot-područja, a u drugima je taj postupak u tijeku. Planovi za upravljanje rizikom od poplava nalaze se u pripremnoj fazi, ali još nisu doneseni. (9) Na dan kada je podnijela zahtjev Hrvatska nije bila predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (10) Hrvatska nadležna tijela navela su da prihvatljivi trošak nije pokriven osiguranjem. 2.3 Bugarska – Poplave (11) Mjesec dana kasnije neke dijelove Bugarske zahvatile su obilne kiše, četiri puta veće od uobičajenih vremenskih uvjeta za taj mjesec, te su izazvale teške poplave i prekide. (12) Bugarski zahtjev zaprimljen je 25. kolovoza 2014., čime je poštovan rok od 12 tjedana od 19. lipnja 2014., datuma kada je zabilježena prva šteta. Dana 12. rujna 2014. bugarska nadležna tijela dostavila su ažurirane informacije. (13) Uzrok je poplave prirodna sila, stoga je obuhvaćen područjem primjene Fonda solidarnosti. (14) Bugarska nadležna tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 311,3 milijuna EUR. Taj iznos odgovara iznosu od 0,8 % bugarskog BND-a i prelazi prag za aktivaciju Fonda solidarnosti koji za Bugarsku u 2014. iznosi 232,5 milijuna EUR (odnosno 0,6 % BND-a na temelju podataka iz 2012.). Budući da procijenjena ukupna izravna šteta prelazi prag, katastrofa ispunjuje uvjete za „prirodnu katastrofu velikih razmjera” u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe. Financijska pomoć može se upotrijebiti samo za neophodne hitne operacije i operacije oporavka kako je definirano u članku 3. te Uredbe. (15) U pogledu učinka i posljedica katastrofe, bugarska nadležna tijela izvijestila su da su nakon 19. lipnja 2014. zbog vremenskih nepogoda brojni gradovi i sela u Bugarskoj u velikoj mjeri pogođeni poplavama, posebno istočni, sjeveroistočni i središnji dio zemlje. Većina šteta nastala je u regijama Varna, Dobrič, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgas, Montana, Kyustendil, Plovdiv, Haskovo, Yambol i regiji glavnog grada Sofije. U priobalnoj općini Asparuhovo (Varna) teške kiše popraćene plimnim valom uzrokovale su ogromne štete na domovima i poljoprivrednim gospodarstvima, poplavile zgrade i ulice te uništile automobile. Došlo je do prekida elektroenergetskih i komunikacijskih mreža diljem regije. Bujice, izlijevanje rijeka i odroni tla uzrokovali su ozljede nekoliko ljudi i teška oštećenja u regijama Severen tsentralen i Severoiztochen. Stradalo je petnaest osoba, tisuće su izravno pogođene, a stotine su morale biti evakuirane te im je osiguran privremeni smještaj. Oštećeni su javna infrastruktura i objekti u sektorima energetike, opskrbe vodom i vodnih resursa, telekomunikacija, prometa, zdravstva, obrazovanja, hitnih službi te kulturno nasljeđe i zaštićena prirodna područja. Obilni nanosi tla i otpada, poplavljivanje kanalizacijskog sustava i istjecanje otpadnih voda pogoršali su životne uvjete u pogođenim područjima. Poplave su pokrenule odrone i eroziju tla. (16) Bugarska nadležna tijela procijenila su trošak osnovnih hitnih operacija prihvatljivih na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe o EUSF-u na 285,4 milijuna EUR i raščlanila ga po vrstama operacija. Najveći se udio troškova hitnih operacija (više od 87 milijuna EUR) odnosi na osiguranje preventivne infrastrukturu. Procjenjuje se da će za obnovu prometne infrastrukture biti potrebno više od 70 milijuna EUR. (17) Pogođene regije pripadaju kategoriji „manje razvijenih regija” u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (2014. – 2020.). Bugarska nadležna tijela nisu ukazala Komisiji na svoju namjeru da sredstva iz programâ u okviru fondova ESI namijenjena Bugarskoj preraspodijele na mjere oporavka. Nije zatražena pomoć u okviru mehanizma Unije za civilnu zaštitu. (18) U pogledu provedbe zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofe i upravljanja njima povezanih s prirodom ove katastrofe, Bugarska je 2010. u nacionalno zakonodavstvo prenijela Direktivu 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (Direktiva o poplavama) te je provedena preliminarna procjena poplavnih rizika za svaki okrug u slivu rijeke na temelju metodologije za procjenu poplavnih rizika i opasnosti od poplava koju je razvilo Ministarstvo za okoliš i vode. (19) Na dan kada je podnijela zahtjev Bugarska nije bila predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (20) Bugarska nadležna tijela navela su da štetu u iznosu od 2,3 milijuna EUR u zdravstvenom sektoru pokriva osiguranje. Taj iznos odbijen je od prihvatljivog troška. 3. Financiranje Budući da je solidarnost bila glavni razlog za osnivanje Fonda, Komisija smatra da bi pomoć iz sredstava Fonda trebala biti progresivna. To znači da bi, na temelju dosadašnje prakse, zbog dijela štete kojim se prelazi prag (odnosno 0,6 % BND-a ili 3 milijarde EUR u cijenama iz 2002., ovisno o tome koji je iznos manji) intenzitet potpore trebao biti veći od onoga za štetu do praga. U prošlosti je primijenjena stopa za utvrđivanje dodijeljenih sredstava za katastrofe velikih razmjera iznosila 2,5 % ukupne izravne štete ispod praga i 6 % za dio štete iznad praga. Metodologija za izračun pomoći iz Fonda solidarnosti prikazana je u Godišnjem izvješću o Fondu solidarnosti za razdoblje 2002. – 2003., te su je prihvatili Vijeće i Europski parlament. Predložena je primjena istih postotaka i dodjela sljedećih iznosa potpore: Katastrofa || Izravna šteta (u milijunima EUR) || Prag katastrofe velikih razmjera (u milijunima EUR) || Ukupni trošak prihvatljivih operacija (u milijunima EUR) || 2,5 % izravne štete do praga (u EUR) || 6 % izravne štete iznad praga (u EUR) || Primijenjeno ograničenje iznosa || Ukupni predloženi iznos pomoći (u EUR) Srbija || 1 105,622 || 174,649 || 381,967 || 4 366 225 || 55 858 380 || ne || 60 224 605 Hrvatska || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || ne || 8 959 725 Bugarska || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812 550 || 4 729 560 || ne || 10 542 110 UKUPNO || || 79 726 440 Ovo je drugi prijedlog odluke o aktivaciji sredstava u 2014.; prethodno navedeni ukupni iznos potpore koji je predložen u skladu je s odredbama Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), kojima je predviđen ukupni iznos od 530,6 milijuna EUR (500 milijuna EUR u cijenama iz 2011.), Dakle, predlaže se aktivacija Fonda solidarnosti u svakom od ovih slučajeva i unos u proračun za 2014., u odobrena sredstva za preuzimanje obveza i u odobrena sredstva za plaćanje, ukupnih odobrenih sredstava za Hrvatsku i Bugarsku u iznosu od 19 501 835 EUR u proračunski članak 13 06 01 te odgovarajućih odobrenih sredstava za Srbiju u iznosu od 60 224 605 EUR u proračunski članak 13 06 02 (namijenjen državama pristupnicama). S obzirom na to da je Fond solidarnosti poseban instrument kako je utvrđeno Uredbom o VFO-u, odgovarajuća odobrena sredstva trebala bi se unijeti u proračun izvan odgovarajućih gornjih granica u okviru VFO-a. 4. Sažeta tablica po naslovima VFO-a Naslov || Proračun za 2014. (uključujući IP 1 i NIP 2 – 6/2014) || Nacrt izmjene proračuna 7/2014 || Proračun za 2014. (uključujući IP 1 i NIP od 2 – 7/2014) Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje 1. || Pametan i uključiv rast || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Gornja granica || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Razlika do gornje granice || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Konkurentnost za rast i radna mjesta || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Gornja granica || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Razlika do gornje granice || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Gornja granica || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Razlika do gornje granice || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Instrument fleksibilnosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Razlika do gornje granice || 0 || || || || 0 || 2. || Održivi rast: prirodni resursi || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Gornja granica || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Razlika do gornje granice || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || Od čega: Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) — Rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Posebna gornja granica || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Neto prijenos između EFJP-a i EPFRR-a || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Razlika do gornje granice || || || || || || 3. || Sigurnost i građanstvo || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Gornja granica || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Razlika do gornje granice || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globalna Europa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Gornja granica || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Razlika do gornje granice || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administracija || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Gornja granica || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Razlika do gornje granice || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || Od čega: Administrativni rashodi institucija || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Posebna gornja granica || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Razlika do gornje granice || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Naknade || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Gornja granica || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Razlika do gornje granice || 400 000 || || || || 400 000 || Ukupno || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Gornja granica || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Instrument fleksibilnosti || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Pričuva za nepredviđene izdatke || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Razlika do gornje granice || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Posebni instrumenti || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Sveukupno || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] SL L 298, 26.10.2012., str. 1. [2] SL L 347, 20.12.2013., str. 884. [3] SL L 51, 20.2.2014., str. 1. [4] SL L 204, 11.7.2014., str. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] COM(2014) 641, 16.10.2014. [9] COM(2014) 564, 8.9.2014. [10] COM (2014) 649, 17.10.2014. [11] SL L 311, 14.11.2002., str. 3. [12] SL L 185, 27.6.2014., str. 143. [13] SL L 288, 6.11.2007., str. 27.