Izvješće o Europskom instrumentu za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 u skladu s člankom 14. Uredbe Vijeća (EU) 2020/672 Instrument SURE: Analiza stanja nakon godine dana

Sažetak

Brzo uspostavljen novi instrument za odgovor na socioekonomski učinak pandemije

Ovo je drugo polugodišnje izvješće o Europskom instrumentu za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (instrument SURE). U njemu su navedene dosadašnje aktivnosti i upotreba instrumenta te su preispitani njegovi socioekonomski učinci. Instrument SURE je instrument za odgovor na krizu kojim se može pružiti financijska pomoć u vrijednosti 100 milijardi EUR, a uspostavila ga je Europska unija (EU) kako bi državama članicama pomogla da zaštite radna mjesta i dohodak radnika tijekom pandemije bolesti COVID-19. Instrument SURE ujedno je konkretan izraz solidarnosti među državama članicama u cijelom EU-u: sve države članice pristale su EU-u dati bilateralna jamstva kako bi Unija mogla po vrlo povoljnim uvjetima uzimati zajmove na tržištima radi financiranja zajmova u okviru instrumenta SURE.

Provedba instrumenta bila je brza i neometana. Komisija je kao dio početnog odgovora EU-a na pandemiju predložila Uredbu o instrumentu SURE 2. travnja 2020., a Vijeće ju je donijelo 19. svibnja 2020. Financijska omotnica od 100 milijardi EUR stavljena je na raspolaganje 22. rujna 2020., nakon što su sve države članice potpisale sporazume o jamstvu. Komisija je u bliskoj suradnji s državama članicama ubrzala provedbu instrumenta. Najveći dio odobrene financijske pomoći isplaćen je u roku od samo sedam mjeseci, od listopada 2020. do svibnja 2021. U lipnju 2021. instrumentu SURE dodijeljena je Nagrada Europskog ombudsmana za dobru upravu za 2021. u kategoriji pružanje usluga usmjerenih na građane.

EU je radi financiranja financijske pomoći državama članicama u okviru instrumenta SURE prvi put izdao obveznice s društvenim učinkom. Osim što se ovim izvješćem ispunjavaju zahtjevi iz Uredbe o instrumentu SURE, ono sadržava i relevantne podatke u skladu s Okvirom za obveznice s društvenim učinkom EU SURE, a posebno o isplati sredstava i vrsti rashoda u okviru instrumenta SURE te njegovu učinku. U njemu se potvrđuje i da je potrošnja u okviru instrumenta SURE bila usklađena s UN-ovim ciljevima održivog razvoja.

Opsežna upotreba, koja se od prvog polugodišnjeg izvješća dodatno povećala

Potražnja država članica za financijskom pomoći u okviru instrumenta SURE bila je velika i u prvoj polovini 2021. Od njegova uvođenja Vijeće je na temelju prijedlogâ Komisije 19 država članica dodijelilo više od 94 % ukupne omotnice od 100 milijardi EUR. U ožujku 2021., nakon objave prvog polugodišnjeg izvješća o instrumentu SURE, financijska pomoć u okviru instrumenta odobrena je Estoniji. Nakon ponovnog jačanja pandemije šest je država članica koje su već primile potporu u okviru instrumenta SURE (Belgija, Cipar, Grčka, Litva, Latvija i Malta) sredinom ožujka 2021. podnijelo novi zahtjev za dodatna sredstva. Komisija je krajem ožujka u kratkom roku obradila te zahtjeve za dodatna sredstva u ukupnom iznosu od 3,7 milijardi EUR, a Vijeće ih je odobrilo sredinom travnja.

Izdavanjem obveznica EU-a Komisija je državama članicama naizmjeničnim zajmovima već isplatila 95 % ukupne financijske pomoći u okviru instrumenta SURE koju je odobrilo Vijeće. Nakon prvog polugodišnjeg izvješća Komisija je od ožujka do svibnja 2021. u ime EU-a uspješno izdala dodatne obveznice s društvenim učinkom u okviru instrumenta SURE u iznosu od 36 milijardi EUR. Interes ulagatelja ostao je velik unatoč zahtjevnijim tržišnim uvjetima u odnosu na 2020. i početak 2021. To je omogućilo još povoljnije cjenovne uvjete. Komisija je 9. ožujka 2021. uspješno realizirala peto izdanje obveznica SURE u vrijednosti od 9 milijardi EUR. Šesto izdanje obveznica SURE, koje je Komisija realizirala 23. ožujka 2021., sastojalo se od dvije tranše ukupne vrijednosti 13 milijardi EUR. Sedmo izdanje obveznica SURE, vrijednosti veće od 14,1 milijarde EUR, uspješno je realizirano 18. svibnja 2021. Iznos koji je Komisija prikupila tim trima izdanjima obveznica isplaćen je državama članicama nakon pet radnih dana. Prosječno dospijeće sredstava isplaćenih državama članicama je 14,5 godina, što je blizu maksimalnog dospijeća od 15 godina predviđenog provedbenim odlukama Vijeća.

Upotreba instrumenta SURE u državama članicama korisnicama

Procjenjuje se da je 2020. približno 31 milijun građana i 2,5 milijuna poduzeća primilo potporu u okviru instrumenta SURE. To je više od četvrtine ukupnog broja zaposlenih u državama članicama korisnicama. Točnije, 2020. je potporu u okviru instrumenta SURE primilo oko 22,5 milijuna zaposlenika i 8,5 milijuna samozaposlenih osoba koji su bili obuhvaćeni programima skraćenog radnog vremena i sličnim mjerama.

Ukupni javni rashodi za prihvatljive mjere u okviru instrumenta SURE od prvog su se izvješća znatno povećali. Prema ažuriranim podacima koje su dostavile države članice korisnice sad se očekuje da će dosegnuti 114 milijardi EUR, što je više od 94 milijarde EUR koje se zapravo financiraju instrumentom SURE. To jasno upućuje na važnost prihvatljivih mjera u okviru instrumenta SURE za države članice.

Prema izvješćima država članica planirani rashodi čine samo 10 % ukupnih rashoda za mjere koje se financiraju instrumentom SURE. To se treba usporediti sa stopom od 20 % iz prvog polugodišnjeg izvješća u ožujku 2020. i stopom od 54 % zabilježenom u kolovozu 2020., kad je 17 država članica prvi put podnijelo zahtjev za potporu u okviru instrumenta SURE.

Od 19 država članica koje primaju potporu u okviru instrumenta SURE, njih 16 iskoristilo ju je za pomoć u financiranju programâ skraćenog radnog vremena. U prvoj polovini 2021. brojne države članice koje su primile potporu u okviru instrumenta SURE produljile su svoje programe skraćenog radnog vremena kako bi odgovorile na nove valove pandemije. Šest država članica koje su početkom 2021. podnijele zahtjev za dodatna sredstva u okviru instrumenta SURE izmijenile su programe koji su se već financirali tim instrumentom ili su uvele nove mjere. Od kolovoza 2021. većina država članica koje su koristile instrument SURE za financiranje programa skraćenog radnog vremena još nisu postupno ukinule potporu, iako su neke države članice već prestale primjenjivati svoje programe skraćenog radnog vremena.

Više od polovine ukupnog iznosa financijske pomoći u okviru instrumenta SURE dodijeljeno je državama članicama za potporu programima skraćenog radnog vremena. Više od 40 % tog iznosa bilo je namijenjeno za financiranje sličnih mjera, od čega je gotovo trećina utrošena za mjere za samozaposlene, a samo 5 % iskorišteno je za zdravstvene mjere, koje su u skladu s Uredbom o instrumentu SURE „dodatne” mjere.

Na temelju podataka koje su dostavile države članice čini se da je u većini njih zabilježena visoka razina apsorpcije financijske pomoći odobrene u okviru instrumenta SURE. Razina apsorpcije pomnije će se pratiti u tri države članice u kojima se trenutačno bilježe niži planirani javni rashodi od iznosa odobrenog u okviru instrumenta SURE, ali koje su se obvezale i da će riješiti moguće probleme. Razina apsorpcije potencijalno je niska u jednoj državi članici u kojoj se bilježi bolji oporavak od očekivanog.

Prva procjena učinka instrumenta SURE

Nacionalnim mjerama za tržište rada koje se financiraju instrumentom SURE vjerojatno je smanjena nezaposlenost gotovo 1,5 milijuna ljudi u 2020. To se postiglo zadržavanjem zaposlenika u njihovim poduzećima i održavanjem djelatnosti samozaposlenih osoba. Zbog toga je i porast stope nezaposlenosti u državama članicama korisnicama 2020. bio zanemariv i znatno blaži nego za vrijeme globalne financijske krize, unatoč ozbiljnijem padu BDP-a 2020.

To je pak ključan uvjet za prognozu snažnog gospodarskog oporavka za 2021. Raspoloživa radna snaga ostala je povezana s poduzećima, što je pomoglo i u brzom oporavku 2021., ali možda pridonosi sporijoj, ali nužnoj prilagodbi najpogođenijih sektora ili sektora u kojima su zabilježeni trajni učinci. Zbog toga se očekuje da će prosječni gubitak BDP-a u protekle dvije godine biti manji od gubitka zabilježenog u prvim dvjema godinama globalne financijske krize.

Zahvaljujući financijskoj pomoći u okviru instrumenta SURE ostvarene su i velike proračunske uštede na plaćanju kamata za države članice korisnice u iznosu od 8,2 milijarde EUR. Taj se iznos od prvog polugodišnjeg izvješća povećao zbog dodatnih triju isplata. Uštede su ostvarene zbog povoljnih uvjeta pozajmljivanja koje nudi EU i dugog prosječnog roka dospijeća zajmova od gotovo 15 godina.