Nažalost, napredak u pogledu rodne ravnopravnosti nije neizbježan ni nepovratan. Stoga moramo dati novi elan rodnoj ravnopravnosti. Dok se u obrazovanju razlike na temelju spola brišu, u zapošljavanju, plaćama, skrbi, moći i mirovinama one su i dalje prisutne. Previše ljudi i danas krši načelo rodne ravnopravnosti seksističkim govorom mržnje te sprečavanjem mjera protiv rodno uvjetovanog nasilja i rodnih stereotipa. Rodno uvjetovano nasilje i uznemiravanje i dalje se događaju, i to u alarmantnoj mjeri. Pokret #MeToo pokazao je razmjere seksizma i zlostavljanja s kojima se žene i djevojčice i dalje suočavaju. Istodobno je osnažio žene u cijelom svijetu te ih ponukao da iznesu svoja iskustva i pokrenu sudske predmete.

Rodni stereotipi jedan su od temeljnih uzroka rodne neravnopravnosti i utječu na sva područja društva. Stereotipna očekivanja temeljena na fiksnim normama za žene i muškarce, djevojčice i dječake ograničavaju njihove želje, izbore i slobodu te ih je stoga potrebno ukloniti. Rodni stereotipi snažno doprinose razlici u plaći na temelju spola. Često su u kombinaciji s drugim stereotipima, poput onih koji se temelje na rasi ili etničkom podrijetlu, vjeri ili uvjerenju, invaliditetu, dobi ili seksualnoj orijentaciji, a to može pojačati negativne učinke stereotipa.

Internetsko nasilje usmjereno na žene sad je svuda prisutno i ima specifične, vrlo štetne posljedice; to nije prihvatljivo. To je nasilje prepreka sudjelovanju žena u javnom životu. Maltretiranje, uznemiravanje i zlostavljanje na društvenim medijima imaju dalekosežne posljedice na svakodnevni život žena i djevojčica. Komisija će predložiti Zakon o digitalnim uslugama kako bi razjasnila odgovornosti internetskih platformi u pogledu sadržaja koje šire korisnici. Zakonom o digitalnim uslugama pojasnit će se koje se mjere očekuju od platformi u rješavanju nezakonitih aktivnosti na internetu uz istodobnu zaštitu temeljnih prava. Korisnici moraju moći suprotstaviti se i drugim vrstama štetnih i uvredljivih sadržaja, koji se ne smatraju uvijek nezakonitima, ali mogu imati strašne posljedice. Kako bi zaštitila sigurnost žena na internetu, Komisija će olakšati razvoj novog okvira za suradnju internetskih platformi.

Ključno je djelotvorno sprečavanje nasilja. Za to je potrebno od rane dobi obrazovati dječake i djevojčice o rodnoj ravnopravnosti te podupirati razvoj nenasilnih odnosa. Također je potreban višedisciplinaran pristup stručnjaka i službi, uključujući kaznenopravni sustav, službe za potporu žrtvama, programe za počinitelje te socijalne i zdravstvene službe. Suzbijanje nasilja nad ženama i ideologija kojima se ugrožavaju prava žena moglo bi doprinijeti i sprečavanju radikalizacije, koja vodi do nasilnog ekstremizma i terorizma. Komisija će pokrenuti mrežu EU-a za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji, s pomoću koje će okupiti države članice i dionike radi razmjene dobre prakse te osigurati financijska sredstva za osposobljavanje, razvoj kapaciteta i službe za potporu. Sprečavanje nasilja usmjereno na muškarce, dječake i maskulinitet bit će ključno.

Poboljšanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života radnika jedan je od načina za uklanjanje razlika na temelju spola na tržištu rada. Oba se roditelja moraju osjećati odgovornima za obiteljsku skrb i imati pravo na nju. Direktivom o ravnoteži između poslovnog i privatnog života uvode se minimalni standardi za obiteljski dopust i fleksibilni radni uvjeti za radnike te se promiče ravnomjerna raspodjela obveza skrbi između roditelja. Komisija će osigurati da države članice pravilno prenesu i provedu tu direktivu kako bi muškarci i žene mogli jednako napredovati osobno i profesionalno te poziva države članice da u preispitivanju svojih politika teže višim standardima od tih minimalnih. Države članice trebale bi osigurati i kvalitetna rješenja, na primjer za skrb o djeci, i to i u manje naseljenim područjima u Europi. U svojoj vlastitoj upravi Komisija će promicati i pratiti ravnopravno korištenje fleksibilnih radnih uvjeta među svim zaposlenicima .

Komisija će i dalje podupirati rad država članica na poboljšanju dostupnosti i cjenovne pristupačnosti kvalitetnih usluga skrbi za djecu i druge uzdržavane osobe ulaganjima iz Europskog socijalnog fonda plus, Europskog fonda za regionalni razvoj, programa InvestEU i Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj.

Uspješan rad uz obveze skrbi kod kuće predstavlja izazov, posebno za žene. Žene često odlučuju o radu i načinu rada u skladu sa svojim obvezama skrbi i prema tome dijele li te obveze s partnerom te na koji način ih dijele. To je posebna poteškoća za samohrane roditelje, od kojih su većina žene, i za osobe koje žive u udaljenim ruralnim područjima, u kojima često nedostaju rješenja u smislu potpore. Žene također snose nerazmjeran teret neplaćenog rada, koji čini znatan dio gospodarske aktivnosti.

Kad su dostupne informacije o razinama plaća, lakše je otkriti razlike i diskriminaciju. Zbog nedostatka transparentnosti mnoge žene ne znaju ili ne mogu dokazati da su potplaćene. Komisija će predložiti obvezujuće mjere za transparentnost plaća do kraja 2020.

Uz navedene mjere Komisije, Komisija poziva države članice da: ·prenesu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te pravilno provode zakonodavstvo EU-a o rodnoj ravnopravnosti i radu, ·djeluju u skladu sa zaključcima Vijeća iz lipnja 2019. „Uklanjanje rodnih razlika u plaćama: ključne politike i mjere”, ·osiguraju primjerena ulaganja u rani odgoj i obrazovanje, usluge skrbi i usluge dugotrajne skrbi, među ostalim iz dostupnih sredstava EU-a, i ·provedu ministarsku Izjavu o preuzimanju obveze u pogledu „žena u digitalnom dobu”.

3. Ravnopravnost u vodećim položajima u svim područjima društva

Trgovačka društva, zajednice i zemlje trebali bi voditi i žene i muškarci, u svoj svojoj raznolikosti. Činjenica da je osoba žena ili muškarac ne bi trebala utjecati na karijeru.

Postizanje rodne ravnoteže u donošenju odluka i politici

Broj žena na vodećim položajima i dalje je premalen, bilo to u politici, vladinim agencijama, na najvišim sudovima ili u upravnim odborima trgovačkih društava, i to čak i u slučajevima kad na nižim razinama postoji rodna ravnopravnost. Ako su na vodećim položajima tijekom duljeg razdoblja isključivo muškarci, to oblikuje obrazac zapošljavanja nasljednika, ponekad samo zbog nesvjesne pristranosti.

Zastupljenost i žena i muškaraca presudna je za uspješno vodstvo. Za rješavanje složenih situacija s kojima se donositelji odluka danas suočavaju potrebno je uključivo i raznoliko vodstvo. Više uključivanja i više raznolikosti ključno je za predlaganje novih ideja i inovativnih pristupa koji pogoduju dinamičnom i uspješnom društvu EU-a. Omogućivanje građanima iz svih sredina da smisleno sudjeluju u društvu nužan je preduvjet za funkcionalnu demokraciju i vodi djelotvornijem oblikovanju politika.

Široka paleta talenata i vještina doprinosi boljem donošenju odluka i korporativnom upravljanju te potiče gospodarski rast . Unatoč određenom napretku posljednjih godina u europskim su poduzećima i industriji žene i dalje slabije zastupljene na položajima na kojima se donose odluke.

Kako bi doprinijela razbijanju nevidljive barijere, Komisija će se zalagati za donošenje Prijedloga direktive o poboljšanju rodne ravnoteže u upravnim odborima društava iz 2012., u kojem je utvrđen cilj od najmanje 40 % pripadnika manje zastupljenog spola među neizvršnim članovima upravnih odbora društava.

Istodobno će Komisija olakšati razmjenu dobrih praksa usmjerenih na postizanje rodne ravnoteže u izvršnim odborima i na rukovodećim položajima dajući primjere nacionalnih ili regionalnih projekata koje vode vlade, civilno društvo ili privatni sektor. Platforma EU-a za povelje o raznolikosti služit će kao platforma za razmjenu. Komisija će i dalje surađivati u projektima na razini cijelog EU-a, kao što je europski indeks rodne raznolikosti.

Jednake mogućnosti sudjelovanja ključne su za predstavničku demokraciju na svim razinama – europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj. Komisija će, u suradnji s Europskim parlamentom, nacionalnim parlamentima, državama članicama i civilnim društvom, promicati sudjelovanje žena u svojstvu glasača i kandidata na izborima za Europski parlament 2024., među ostalim financiranjem i promicanjem najboljih praksi. Europske političke stranke koje traže financiranje EU-a poziva se da budu transparentne u pogledu rodne ravnoteže među svojim članstvom.

Institucije i tijela EU-a ne bi trebali biti izuzeti od osiguravanja rodne ravnoteže na vodećim položajima. Komisija će voditi primjerom. Zahvaljujući snažnom pozivu predsjednice von der Leyen na rodnu ravnopravnost u kolegiju povjerenika, u njemu je sada dosad najveći broj povjerenica. Komisija planira do kraja 2024. postići rodnu ravnotežu od 50 % na svim svojim upravnim razinama. Mjere potpore uključivat će kvantitativne ciljeve u imenovanju žena na položaje i programe za razvoj rukovoditeljskih vještina. Usto će Komisija intenzivnije raditi na postizanju većeg udjela žena na rukovodećim položajima u agencijama EU-a te osigurati rodno uravnoteženu zastupljenost među govornicima i panelistima na konferencijama koje organizira.

Komisija će podupirati države članice u razvoju i provedbi djelotvornijih strategija za povećanje broja žena na položajima na kojima se donose odluke, među ostalim u okviru Programa uzajamnog učenja o rodnoj ravnopravnosti. Usto će Komisija objavljivati podatke o zastupljenosti žena i muškaraca na položajima na kojima se donose odluke i analize trendova u tom području, u suradnji s Europskim institutom za ravnopravnost spolova (EIGE).