1.Uvod

Covid-19, poznatiji kao koronavirus, uzrokovao je ozbiljnu javnozdravstvenu krizu koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Pandemija se proširila iz Kine, a sada zaraženih ima u svim državama članicama. Iako je Italija najviše pogođena, u svim državama članicama broj slučajeva raste i situacija se brzo pogoršava. Pandemija građanima i društvima u cjelini nameće teško breme i veliko je opterećenje za zdravstvene sustave. Zajedničkim snagama moramo usporiti širenje zaraze, povećati otpornost naših sustava zdravstvene skrbi da bi se pomoglo svima kojima je pomoć potrebna te omogućiti napredak u istraživanju i razvoju.

Osim što ima velike posljedice za društvo i ljudsku dimenziju, pandemija koronavirusa snažan je gospodarski udar za Uniju, zbog čega je nužan odlučan i koordiniran gospodarski odgovor. Širenje virusa uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, nestabilnost na financijskim tržištima, udare zbog potražnje potrošača i negativno utječe na neke važne sektore, kao što je sektor putovanja i turizma. Europska tržišta kapitala pala su za oko 30 % u odnosu na stanje sredinom veljače, što je najveći mjesečni pad zabilježen od početka financijske krize 2008. Razvoj događaja u nadolazećim tjednima i mjesecima još je vrlo neizvjestan.

Na tu javnozdravstvenu krizu možemo djelotvorno odgovoriti samo solidarnošću i koordiniranim pristupom u cijeloj Uniji. Solidarnost zemalja, regija, gradova i građana nužna je za ograničavanje širenja virusa, pružanje pomoći pacijentima i suzbijanje negativnih gospodarskih posljedica. Zato nam trebaju osnovne mjere te usklađen i jasan zajednički pristup. Najvažnija je bliska suradnja svih relevantnih čimbenika.

Komisija će bezrezervno iskoristiti sve što joj je na raspolaganju da se prebrode ove teškoće. Osim koordinacije i uputa te mjera ograničavanja širenja virusa, Komisija nastoji spriječiti i ublažiti socioekonomske posljedice pandemije. To podrazumijeva zaštitu integriteta jedinstvenog tržišta, a u širem smislu očuvanje proizvodnih i distribucijskih lanaca vrijednosti da bi se našim zdravstvenim sustavima zajamčila neophodna opskrba. To podrazumijeva podršku građanima kako pandemija ne bi nerazmjerno utjecala na njihove prihode i radna mjesta. To podrazumijeva podršku poduzećima, osobito malim i srednjim. To podrazumijeva i osiguranje likvidnosti našeg financijskog sektora i sprječavanje opasnosti recesije poduzimanjem mjera na svim razinama. To, na koncu, podrazumijeva i okvir za odlučno i koordinirano djelovanje država članica. Ukratko, to znači da se moramo pripremiti za brz oporavak od ovog gospodarskog udara.

U ovoj komunikaciji navode se neposredne interventne mjere koje Komisija poduzima radi ublažavanja gospodarskih posljedica covida-19. Iako se opisane, danas najavljene mjere odnose na neposredne izazove, moramo biti svjesni da se situacija svakodnevno mijenja. U cilju što brže provedbe tih mjera Komisija će blisko surađivati s Europskim parlamentom, Vijećem, Europskom investicijskom bankom (EIB) i državama članicama i spremna je, bude li potrebno, pokrenuti sve dodatne inicijative. Osim toga, Komisija se zalaže za rješavanje globalnih socioekonomskih posljedica pandemije covida-19 na međunarodnoj razini uz multilateralnu suradnju, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti partnerskim zemljama koje nemaju sofisticiran zdravstveni sustav.





2.Socioekonomske posljedice

Pandemija covida-19 snažan je udar na europsko i svjetsko gospodarstvo. Europa već danas trpi znatne negativne gospodarske posljedice, što će se osjetiti najmanje u prvoj polovini godine, a moguće i dulje pokaže li se da su mjere ograničavanja zaraze neučinkovite. Rast realnog BDP-a u 2020. mogao bi zbog pandemije covida-19 pasti ispod nule ili čak znatno ispod nule pa je koordinirana gospodarska intervencija institucija Unije i država članica od presudne važnosti za ublažavanje gospodarskih posljedica.

Višestruke su posljedice tog udara na gospodarstvo:

·udar zbog smanjenja rasta u Kini u prvom tromjesečju 2020.,

·udar na opskrbu europskog i svjetskog gospodarstva uzrokovan poremećajem u lancima opskrbe zbog odsustva radnika s radnih mjesta,

·udar na potražnju europskog i globalnog gospodarstva uzrokovan smanjenom potražnjom potrošača i negativnim učinkom neizvjesnosti ulaganja te

·posljedice ograničene likvidnosti za poduzeća.

Udar će biti privremen, ali moramo surađivati kako bismo, koliko god je to moguće, skratili i ograničili njegovo trajanje i spriječili trajnu štetu za naša gospodarstva. Negativni izgledi za budućnost ovisit će o brojnim parametrima, kao što su opskrba najvažnijim materijalima, učinkovitost mjera ograničavanja širenja zaraze, prekid proizvodnje u Uniji, izgubljeni radni dani u poduzećima i upravim tijelima te učinci potražnje (npr. ograničenje mobilnosti, otkazivanje putovanja).

Države članice moraju biti na oprezu i iskoristiti sve dostupne instrumente na razini Unije i na nacionalnoj razini kako bi izbjegle da zbog trenutačne krize dođe do gubitka ključne imovine i tehnologije. Među njima su instrumenti poput nacionalnih sigurnosnih provjera i drugi instrumenti koji se odnose na sigurnost. Komisija će državama članicama davati potrebne smjernice dok se ne počne primjenjivati Uredba o provjeri izravnih stranih ulaganja.

Zbog širenja covida-19 i njegova utjecaja na velike dijelove stanovništva u cijelom svijetu i u državama članicama, gospodarske su posljedice materijalne i svakim danom sve veće. Posljedice se osjećaju u cijelom gospodarstvu, a osobito u neizbježnim situacijama potpunog zatvaranja radi sprječavanja širenja pandemije. Mjere ograničavanja širenja virusa koje se poduzimaju na lokalnim i nacionalnim razinama mogle bi utjecati i na ponudu i na potražnju. Osobito je negativna potražnja posljedica mjera ograničavanja širenja virusa koje su državna tijela dužna provoditi, a utječu na privatni, poslovni i društveni život. Danas su najugroženiji zdravstvo, turizam, promet i osobito zrakoplovna industrija.