EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.8.2019. COM(2019) 380 final 2019/0175(NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2020. te o izmjeni Uredbe (EU) 2019/124 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga U skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (ZRP), živi morski biološki resursi iskorištavaju se tako da se populacije izlovljavanih vrsta obnavljaju i održavaju iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos (MSY). Važan instrument u tom pogledu jest godišnje utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u obliku ukupnih dopuštenih ulova (TAC) i kvota. Uredbom (EU) 2016/1139 od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana upravljanja za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove dodatno se određuju vrijednosti ribolovne smrtnosti izražene kao rasponi koji se upotrebljavaju u ovom prijedlogu radi postizanja ciljeva ZRP-a, a posebno postizanja i održavanja MSY-ja. Cilj je ovog prijedloga utvrditi ribolovne mogućnosti država članica za 2020. u pogledu komercijalno najvažnijih ribljih stokova u Baltičkome moru. Radi pojednostavnjenja i pojašnjenja godišnjih odluka o TAC-ovima i kvotama, ribolovne mogućnosti u Baltičkome moru od 2006. utvrđuju se zasebnom uredbom. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Prijedlogom se utvrđuju kvote na razinama koje su u skladu s ciljevima Uredbe (EU) br. 1380/2013 od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Predložene mjere u skladu su s ciljevima i pravilima zajedničke ribarstvene politike i dosljedne s Unijinom politikom održivog razvoja. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje. •Proporcionalnost Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga. Zajednička ribarstvena politika jedna je od zajedničkih politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti. Dotičnom uredbom Vijeća ribolovne mogućnosti dodjeljuju se državama članicama. Uzimajući u obzir članak 16. stavak 6. i 7. te članak 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013, države članice slobodne su te mogućnosti raspodijeliti među regijama ili gospodarskim subjektima u skladu s kriterijima utvrđenima u navedenim člancima. Države članice stoga imaju širok manevarski prostor za odlučivanje o socioekonomskom modelu koji će odabrati za iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene.

Prijedlog nema financijski utjecaj na države članice. Ovu vrstu uredbe Vijeće donosi svake godine, a javna i privatna sredstva potrebna za njezinu provedbu već su na raspolaganju. •Odabir instrumenta Predloženi instrument: uredba. Riječ je o prijedlogu za upravljanje ribarstvom koji se temelji na članku 43. stavku 3. UFEU-a. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINKA •Savjetovanja s dionicima Na temelju Komunikacije Komisije o savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2020. u okviru zajedničke ribarstvene politike (COM(2019) 274 final) održano je savjetovanje sa Savjetodavnim vijećem za Baltičko more (BSAC). Znanstveni savjet na kojem se temelji prijedlog pružilo je Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES). Preliminarna stajališta različitih dionika izražena u vezi sa svim dotičnim ribljim stokovima razmotrena su i uzeta u obzir u ovom prijedlogu u najvećoj mogućoj mjeri vodeći računa o tome da nisu proturječna postojećim politikama ili da ne dovode do pogoršanja stanja ranjivih resursa. Znanstveni savjet o ograničenju ulova i stanju stokova podvrgnut je raspravi s državama članicama u lipnju 2019. u okviru regionalnog foruma BALTFISH. •Prikupljanje i primjena stručnih znanja Znanstvena organizacija koja je sudjelovala u savjetovanju jest Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES). Unija svake godine traži znanstveno mišljenje ICES-a o stanju važnih ribljih stokova. Dostavljeno mišljenje odnosi se na sve baltičke stokove, a TAC-ovi se predlažu za one stokove koji su komercijalno najvažniji (www.ices.dk/community/advisory-process/Pages/Latest-advice.aspx). •Procjena učinka Prijedlog je dio dugoročnog pristupa čiji je cilj prilagoditi ribolov dugoročno održivim razinama i na tim ga razinama zadržati. Očekuje se da će taj pristup dovesti do stabilnog ribolovnog pritiska i većih kvota, a time i boljih prihoda za ribare i njihove obitelji. Očekuje se da će povećani broj iskrcaja donijeti koristi ribarskoj industriji, potrošačima, prerađivačkoj industriji i maloprodaji te ostalim pomoćnim industrijama povezanima s gospodarskim i rekreacijskim ribolovom. Zahvaljujući odlukama o ribolovnim mogućnostima na Baltiku donesenima posljednjih godina ribolovna smrtnost usklađena je s rasponima MSY-ja u trenutku utvrđivanja TAC-a za sve stokove osim jednog te su stokovi obnovljeni, a ribolovni kapacitet usklađen je s ribolovnim mogućnostima. Nažalost, stok bakalara u istočnom Baltiku 2019. doživio je znatan pritisak i 2020., a najvjerojatnije ni sljedećih godina, neće biti u skladu s MSY-jem. Stoga je potreban daljnji napredak kako bi se svi stokovi, od kojih su neki još ispod sigurnih granica biomase, obnovili i uskladili s MSY-jem. Uzimajući u obzir prethodno navedeno, u prijedlogu Komisije predlaže se smanjenje ribolovnih mogućnosti za stok haringe u zapadnom Baltiku za 71 %, za stok haringe u središnjem Baltiku za 10 %, za stok haringe u Botničkom zaljevu za 27 %, za iverak za 32 %, za lososa u glavnom bazenu za 5 %, za papalinu za 25 % i za bakalar u zapadnom Baltiku za 68 %. Kada je riječ o bakalaru u istočnom Baltiku, ICES je obavijestio da neće moći dostaviti podatke o neizbježnim usputnim ulovima za 2020. prije predloženog donošenja uredbe Vijeća u listopadu ove godine. Komisija procjenjuje da će ribolovne mogućnosti za bakalar u istočnom Baltiku biti smanjene. Prijedlogom Komisije povećale bi se ribolovne mogućnosti za haringu u Riškom zaljevu za 11 % i obnovile ribolovne mogućnosti za lososa u Finskom zaljevu. Stoga će u svim državama članicama gospodarski učinak prijedlogâ za 2020. biti smanjenje flote. Komisija predlaže ukupno otprilike 469 000 tona za ribolovne mogućnosti za Baltik, što je za 23,6 % manje u odnosu na 2019. Višegodišnjim planom za Baltičko more (MAP) predviđeno je da se TAC za zdrave stokove može utvrditi u rasponu iznad najviše vrijednosti MSY-ja (takozvana „gornja granica raspona MSY-ja”) kako bi se variranje između uzastopnih godina ograničilo na najviše 20 %. Međutim, Komisija ne predlaže uporabu te opcije jer je za haringu u zapadnom Baltiku te bakalar u zapadnom i istočnom Baltiku biomasa stokova ispod sigurnih bioloških granica. Nadalje, stok papaline počiva na samo jednom dobrom godištu i stoga ICES procjenjuje da će se biomasa smanjiti u predstojećim godinama. Kad bi se sada upotrijebila gornja granica raspona MSY-ja, to bi moglo bi dovesti do većih smanjenja u budućnosti. Osim toga, za stok haringe u Botničkom zaljevu ICES je dostavio predostrožni savjet, u kojemu nisu navedeni rasponi MSY-ja. Iverak je vrsta usputnog ulova u skladu s MAP-om pa ICES za njega ne navodi raspone MSY-ja. Konačno, MAP-om je uporaba gornje granice raspona MSY-ja dopuštena i za zdrave stokove u mješovitom ribolovu kada je to potrebno za ostvarenje ciljeva ZRP-a i MAP-a. Iako je ribolov haringe mješoviti ribolov, Komisija ne predlaže uporabu gornje granice raspona MSY-ja za haringu u središnjem Baltiku zbog toga što taj stok haringe počiva na samo jednom dobrom godištu i što se haringa lovi u mješovitom ribolovu s bakalarom, čije se stanje pogoršava. •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje U prijedlogu se zadržava fleksibilnost u okviru mehanizama razmjene kvota uvedenih uredbama o ribolovnim mogućnostima u Baltičkome moru iz prethodnih godina. Ne predlažu se novi elementi ili novi administrativni postupci za javna tijela (EU-a ili nacionalna) kojima bi se povećalo administrativno opterećenje. Prijedlog se odnosi na godišnju uredbu za 2020. te ne uključuje klauzulu o reviziji. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Prijedlog ne utječe na proračun EU-a. 5.OSTALI DIJELOVI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Praćenje iskorištavanja ribolovnih mogućnosti u obliku TAC-ova i kvota utvrđeno je Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009. •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga Prijedlogom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za 2020. za određene stokove ili skupine stokova za države članice koje obavljaju ribolov u Baltičkome moru. Višegodišnji plan za ribarstvo u Baltičkome moru stupio je na snagu 20. srpnja 2016.. Na temelju odredaba tog plana ribolovne mogućnosti utvrđuju se u skladu s ciljevima iz plana i moraju biti u skladu s ciljanim rasponima vrijednosti ribolovne smrtnosti navedenima u najboljim dostupnim znanstvenim savjetima, osobito savjetima ICES-a ili nekog sličnog neovisnog znanstvenog tijela. Ako je biomasa stoka ispod referentnih točaka navedenih u najboljem znanstvenom savjetu, ribolovne mogućnosti trebaju se utvrditi na razini koja odgovara ribolovnoj smrtnosti, koja se smanjuje razmjerno smanjenju biomase stoka. Ribolovne mogućnosti predlažu se u skladu s člankom 16. stavkom 1. (o načelu relativne stabilnosti) i člankom 16. stavkom 4. (o ciljevima zajedničke ribarstvene politike i pravilima predviđenima višegodišnjim planovima) Uredbe (EU) br. 1380/2013. Radi utvrđivanja kvota EU-a za stokove koje EU dijeli s Ruskom Federacijom, odgovarajuće količine tih stokova oduzete su od TAC-ova koje je preporučio ICES, ako je to bilo potrebno. TAC-ovi i kvote dodijeljeni državama članicama navedeni su u Prilogu Uredbi. Prema procjeni ICES-a veličina stoka haringe u zapadnom Baltiku i dalje je manja od granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje može doći do smanjene reproduktivne sposobnosti (Blim) kako ju je utvrdio ICES. Člankom 5. Uredbe (EU) 2016/1139 zahtijeva se da se, ako je u znanstvenom savjetu navedeno da je veličina stoka ispod Blim, donesu sve odgovarajuće korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak dotičnog stoka na razinu koja može proizvesti MSY. Kako bi se postigla ta razina, prvo se utvrđuju ribolovne mogućnosti za dotični stok na razini koja je u skladu s ribolovnom smrtnosti koja je pala ispod gornje granice raspona FMSY-ja, a zatim se poduzimaju dodatne korektivne mjere. Uzimajući u obzir smanjenje biomase haringe u zapadnom Baltiku, Komisija u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1139 predlaže utvrđivanje TAC-a na razini koja je niža od raspona FMSY-ja. Komisija predlaže uporabu vrijednosti nižeg raspona i dodavanje dodatnog smanjenja. To dovodi do TAC-a od 2 651 tone (–71 %), kojim bi se, prema ICES-u, omogućilo da biomasa do 2022. naraste iznad Blim. Kada je riječ o bakalaru u istočnom Baltiku, ICES je nakon nekoliko godina opet mogao provesti analitičku procjenu. Međutim, ICES nije mogao utvrditi vrijednosti raspona ribolovne smrtnosti na razini MSY-ja. Nadalje, ICES je procijenio da je veličina stoka ispod Blim i da će srednjoročno ostati ispod Blim, čak i uz potpuni prestanak ribolova. Zbog toga je Komisija u srpnju 2019. donijela hitne mjere kojima je do kraja godine zabranila ribolov bakalara u područjima s obiljem relevantnog bakalara u istočnom Baltiku. Međutim, učinkovitiji način ograničavanja ulova bio bi zabraniti usmjereni ribolov i utvrditi vrlo ograničavajući TAC isključivo za usputni ulov. Komisija je od ICES-a zatražila da dostavi relevantne podatke, ali ICES ju je obavijestio da neće moći dostaviti podatke o neizbježnim usputnim ulovima za 2020. prije predloženog donošenja uredbe Vijeća u listopadu ove godine. Komisija procjenjuje da će ribolovne mogućnosti za bakalar u istočnom Baltiku biti smanjene za [...] %. Komisija namjerava donijeti prijedlog izmjene Uredbe o ribolovnim mogućnostima za 2020. nakon što ICES dostavi podatke o neizbježnim usputnim ulovima za 2020. Nadalje, s obzirom na stanje stoka bakalara u istočnom Baltiku i savjet ICES-a da zabrana ribolova na području mrijestilišta može imati dodatne koristi za stok koje se ne mogu ostvariti isključivo TAC-om (npr. povećanje stoka neometanim mriješćenjem), postojeće ljetno razdoblje zabrane ribolova u području mrijestilišta produljuje se i povećava se njegov opseg. Konačno, zabranjuje se rekreacijski ribolov jer ulovljene količine postaju znatne kada se TAC smanji na vrlo ograničavajući TAC za usputni ulov. Predloženi TAC-ovi za stokove haringe u središnjem Baltiku i stokove haringe u Riškom zaljevu te predloženi TAC-ovi za papalinu, lososa u glavnom bazenu i bakalar u zapadnom Baltiku odgovaraju rasponu ribolovne smrtnosti na razini MSY-ja iz članka 4. stavka 3. Uredbe (EU) 2016/1139. Kada je riječ o lososu u glavnom bazenu, Finska i Estonija zatražile su zadržavanje, odnosno obnovu ograničene fleksibilnosti među područjima uvedene prošle godine. Kada je riječ o bakalaru u zapadnom Baltiku, s obzirom na to da ICES navodi da je stanje tog stoka osjetljivo i da se ponovno pogoršava, ponovno se uvodi produljeno i povećano zimsko razdoblje zabrane ribolova na području mrijestilišta jer ICES smatra da takva zabrana može imati dodatne koristi koje se ne mogu ostvariti isključivo TAC-om. S obzirom na to da rekreacijski ribolov znatno doprinosi ribolovnoj smrtnosti, ograničenje ulova za rekreacijski ribolov smanjuje se u istom opsegu kao TAC. Konačno, s obzirom na to da se bakalar u istočnom Baltiku i bakalar u zapadnom Baltiku miješaju u podzoni 24 i uzimajući u obzir hitne mjere donesene 2019., zabranjuje se usmjereni ribolov bakalara, a dalje od šest nautičkih milja od obale u podzoni 24 može se loviti samo neizbježni usputni ulov. Nadalje, i kako bi se uspostavili jednaki uvjeti kao na području upravljanja za bakalar u istočnom Baltiku, zabranjuje se rekreacijski ribolov dalje od šest nautičkih milja od obale u podzoni 24 jer se bakalar u istočnom Baltiku uglavnom nalazi na tim područjima. TAC za iverak odgovara kombinaciji savjeta u pogledu MSY-ja za stok u podzonama 21–23 i ICES-ova pristupa za stokove za koje su podaci ograničeni u podzonama 24–32. TAC-ovi za lososa u Finskom zaljevu i haringu u Botničkom zaljevu odgovaraju pristupu koji je razvio ICES i koji se primjenjuje na stokove za koje su podaci ograničeni. Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članka 3. za zaštitne stokove i članka 4. za analitičke stokove. U skladu s člankom 2. te uredbe pri utvrđivanju TAC-ova Vijeće odlučuje na koje se stokove članak 3. i 4. ne primjenjuju, posebno na temelju biološkog statusa stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden mehanizam fleksibilnosti za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa i ometalo ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike, trebalo pojasniti da se članak 3. i članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju samo ako se države članice ne koriste fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe 1380/2013. 2019/0175 (NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2020. te o izmjeni Uredbe (EU) 2019/124 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1)Člankom 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća zahtijeva se da se mjere očuvanja donose uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, ako je to relevantno, izvješća koja su sastavili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo i druga savjetodavna tijela, te u svjetlu savjeta primljenih od savjetodavnih vijeća osnovanih za odgovarajuća geografska područja ili područja nadležnosti te zajedničkih preporuka država članica. (2)Zadatak je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, prema potrebi uključujući određene uvjete koji su s njima funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi dodijeliti državama članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki stok ili vrstu ribolova te uzimajući u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike (ZRP) utvrđene u Uredbi (EU) br. 1380/2013. (3)Člankom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđeno je da je cilj ZRP-a postizanje stope iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos (MSY) ako je to moguće do 2015., a progresivno i postupno najkasnije do 2020. (4)Ukupne dopuštene ulove (TAC) trebalo bi stoga, u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir biološke i socioekonomske aspekte, istodobno osiguravajući pravedno postupanje prema različitim sektorima ribarstva te uzimajući u obzir mišljenja iznesena tijekom savjetovanja s dionicima. (5)Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljen je višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkome moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove („plan”). Tim se planom želi osigurati da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa populacije izlovljavanih vrsta obnavljaju i održavaju iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. U tu svrhu ciljanu stopu ribolovne smrtnosti za dotične stokove, izraženu u obliku raspona vrijednosti, treba postići što prije, a progresivno i postupno do 2020. Primjereno je da se ograničenja ulova za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkome moru koja će se primjenjivati 2020. utvrde u skladu s ciljevima plana. (6)Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) navelo je da je biomasa haringe u zapadnom Baltiku u podzonama 20–24 i dalje manja od granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje može doći do smanjene reproduktivne sposobnosti (Blim). Prema godišnjem znanstvenom savjetu ICES-a o stokovima od 29. svibnja 2019., ne bi smjelo biti ulova. U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139, stoga se donose sve primjerene korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka na razine koje su iznad razine koja može proizvesti MSY. Nadalje, tom se odredbom zahtijeva donošenje dodatnih korektivnih mjera. U tu svrhu potrebno je uzeti u obzir vremenski raspored ostvarivanja ciljeva ZRP-a općenito i plana posebno, s obzirom na očekivani učinak donesenih korektivnih mjera te se istodobno pridržavati ciljeva u pogledu ostvarenja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje, kako je utvrđeno u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Stoga je, u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1139, primjereno da se ribolovne mogućnosti za haringu u zapadnom Baltiku utvrde ispod raspona ribolovne smrtnosti kako bi se u obzir uzelo smanjenje biomase. (7)Kada je riječ o stoku bakalara u istočnom Baltiku, ICES je prvi put nakon nekoliko godina mogao izraditi analitičku procjenu. ICES je procijenio da je biomasa ispod Blim i da će srednjoročno ostati ispod Blim, čak i uz potpuni prestanak ribolova. Stoga prema znanstvenom savjetu ICES-a 2020. ne bi smjelo biti ulova. Međutim, ICES nije mogao utvrditi vrijednosti raspona ribolovne smrtnosti. Na temelju procjene stoka i kako bi reagirala što brže, Komisija je donijela Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/1248 o utvrđivanju mjera za ublažavanje ozbiljne ugroze očuvanja stoka bakalara u istočnom Baltiku (Gadus morhua). U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139, ribolovne mogućnosti za 2020. moraju se utvrditi tako da se osigura brz povratak stoka na razinu koja je iznad razine koja može proizvesti MSY. (8)Kada bi ribolovne mogućnosti za stok bakalara u istočnom Baltiku bile utvrđene na razini koja je navedena u znanstvenom savjetu, obveza iskrcavanja svih ulova u mješovitom ribolovu s usputnim ulovima stoka bakalara u istočnom Baltiku dovela bi do pojave takozvane „vrste koja ograničava ribolov”. Kako bi se postigla odgovarajuća ravnoteža između daljnjeg obavljanja ribolova zbog mogućih teških društveno-gospodarskih posljedica njegova prekida i potrebe za postizanjem dobrog biološkog statusa stoka, uzimajući u obzir poteškoće pri istovremenom lovu svih stokova u mješovitom ribolovu na razini koja osigurava najviši održivi prinos, primjereno je utvrditi poseban TAC za usputne ulove bakalara u istočnom Baltiku. Taj bi se TAC trebao utvrditi na razini kojom će se spriječiti povećanje smrtnosti i poticati poboljšanje mjera selektivnosti alata i izbjegavanja ulova. (9)Nadalje, člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139 propisano je da treba poduzeti dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na razine koje su iznad razine koja može proizvesti MSY. U znanstvenom savjetu navedeno je da zabrana ribolova na području mrijestilišta može imati dodatne koristi za stok koje se ne mogu ostvariti isključivo TAC-om, na primjer, povećanje stoka neometanim mriješćenjem. S obzirom na stanje stoka bakalara u istočnom Baltiku, prikladno je povećati opseg i vremenski okvir postojećeg ljetnog razdoblja zabrane ribolova na području mrijestilišta za bakalar u istočnom Baltiku. Nadalje, u znanstvenom savjetu navedeno je da razmjerna važnost rekreacijskog ribolova bakalara u istočnom Baltiku ovisi o razini TAC-a. S obzirom na vrlo veliko smanjenje TAC-a, količine ulovljene u rekreacijskom ribolovu smatraju se znatnima. Stoga je prikladno zabraniti rekreacijski ribolov bakalara u podzonama 25–26, u kojima je prisutna najveća količina bakalara u istočnom Baltiku. (10)Kada je riječ o stoku bakalara u zapadnom Baltiku, u znanstvenom savjetu navedeno je da rekreacijski ribolov znatno pridonosi ukupnoj ribolovnoj smrtnosti tog stoka. Uzimajući u obzir trenutačno stanje tog stoka i smanjenje TAC-a, primjereno je zadržati dnevno ograničenje ulova po ribaru. Time se ne dovodi u pitanje načelo relativne stabilnosti koje se primjenjuje na aktivnosti komercijalnog ribolova. Nadalje, u znanstvenom savjetu navedeno je da se stokovi bakalara u istočnom Baltiku i bakalara u zapadnom Baltiku miješaju u podzoni 24. Kako bi se zaštitio stok bakalara u istočnom Baltiku i osigurali jednaki uvjeti kao na području upravljanja za bakalar u istočnom Baltiku, prikladno je ograničiti uporabu TAC-a u podzoni 24 na usputne ulove bakalara, osim za male obalne ribare koji love pasivnim alatima u područjima do šest nautičkih milja od obale gdje je dubina vode manja od 20 metara jer se u tim plitkim priobalnim područjima uglavnom pojavljuje zapadni bakalar. U skladu s time i kako bi se osigurali jednaki uvjeti kao u podzonama 25–26, rekreacijski ribolov bakalara u podzoni 24 trebalo bi zabraniti dalje od šest nautičkih milja od obale. Konačno, s obzirom na osjetljivo stanje stoka i činjenicu da je u znanstvenom savjetu navedeno da zabrana ribolova na području mrijestilišta može imati dodatne koristi za stok koje se ne mogu ostvariti isključivo TAC-om, na primjer, povećanje stoka neometanim mriješćenjem, prikladno je ponovno uvesti zimsko razdoblje zabrane ribolova u području mrijestilišta. (11)Kako bi se zajamčila potpuna iskorištenost obalnih ribolovnih mogućnosti, primjereno je uvesti ograničenu fleksibilnost među područjima za lososa iz podzona ICES-a 22–31 do podzone ICES-a 32 za državu članicu koja je zatražila tu fleksibilnost. (12)Prema savjetu ICES-a 32 % ulova u ribolovu lososa pogrešno se prikazuje, osobito kao ulov morske pastrve. S obzirom na to da se većina morske pastrve u Baltičkome moru iskorištava u obalnim područjima, primjereno je zabraniti ribolov morske pastrve dalje od četiri nautičke milje i ograničiti usputni ulov morske pastrve na 3 % kombiniranog ulova morske pastrve i lososa kako bi se doprinijelo sprečavanju pogrešnog prikazivanja ulova lososa kao ulova morske pastrve. (13)Iskorištavanje ribolovnih mogućnosti utvrđenih u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009, a posebno njezinim člancima 33. i 34., koji se odnose na evidentiranje ulova i ribolovnog napora te na dostavljanje podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti Komisiji. Stoga bi ovom Uredbom trebalo utvrditi oznake za iskrcavanja stokova koji podliježu ovoj Uredbi, a te oznake države članice trebale bi upotrebljavati pri dostavljanju podataka Komisiji. (14)Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti za zaštitne i analitičke TAC-ove iz članaka 3. i 4. U skladu s člankom 2. te uredbe pri utvrđivanju TAC-ova Vijeće odlučuje na koje se stokove članak 3. ili 4. ne primjenjuje, posebno na temelju biološkog statusa stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden mehanizam fleksibilnosti iz godine u godinu za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva ZRP-a i pogoršao biološki status stokova, trebalo utvrditi da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju na analitičke TAC-ove samo kada se ne iskorištava fleksibilnost iz godine u godinu predviđena člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013. (15)Na temelju novih znanstvenih savjeta trebalo bi utvrditi preliminarni TAC za norvešku ugoticu u zoni ICES-a 3a i vodama Unije u zoni ICES-a 2a i potpodručju ICES-a 4 za razdoblje od 1. studenoga 2019. do 31. listopada 2020. (16)Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, a ribarima iz Unije osigurala sredstva za život, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2020. Međutim, na norvešku ugoticu u zoni ICES-a 3a i vodama Unije u zoni ICES-a 2a i potpodručju ICES-a 4 ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. studenoga 2019. do 31. listopada 2020. Zbog hitnosti ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave. DONIJELO JE OVU UREDBU: POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE Članak 1. Predmet Ovom Uredbom utvrđuju se ribolovne mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2020. i mijenjaju određene ribolovne mogućnosti u drugim vodama utvrđene Uredbom (EU) 2019/124. Članak 2. Područje primjene 1. Ova se Uredba primjenjuje na ribarska plovila Unije koja djeluju u Baltičkome moru. 2. Ova se Uredba primjenjuje i na rekreacijski ribolov kada ga se izričito navodi u relevantnim odredbama. Članak 3. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije: (1)„podzona” znači podzona ICES-a za Baltičko more kako je određena u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 218/2009; (2)„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači količina svakog stoka koju se smije uloviti tijekom razdoblja od jedne godine; (3)„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji, državi članici ili trećoj zemlji; (4)„rekreacijski ribolov” znači nekomercijalne ribolovne aktivnosti kojima se morski biološki resursi iskorištavaju u svrhe kao što su rekreacija, turizam ili sport. POGLAVLJE II. RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI Članak 4 TAC-ovi i raspodjele TAC-ovi, kvote i, prema potrebi, s njima funkcionalno povezani uvjeti utvrđeni su u Prilogu.

Članak 5. Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno u ovoj Uredbi ne dovodi se u pitanje: (a)razmjene na temelju članka 16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013; (b)smanjenja i preraspodjele izvršene u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009; (c)dodatna iskrcavanja dopuštena u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 ili u skladu s člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013; (d)količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ili prenesene u skladu s člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013; (e)smanjenja na temelju članaka 105. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Članak 6. Uvjeti za iskrcavanje ulova i usputnog ulova Stokovi neciljanih vrsta unutar sigurnih bioloških granica iz članka 15. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 koji ispunjavaju uvjete za odstupanje od obveze oduzimanja ulova od relevantne kvote utvrđeni su u Prilogu ovoj Uredbi. Članak 7. Mjere koje se odnose na rekreacijski ribolov bakalara u podzonama 22–26 1. U rekreacijskom ribolovu u podzonama 22–24 dnevno se smije zadržati najviše dva primjerka bakalara po ribaru. 2. Rekreacijski ribolov zabranjen je u podzoni 24 dalje od šest nautičkih milja mjereno od polaznih crta te u podzonama 25–26. 3. Stavcima 1. i 2. ne dovode se u pitanje strože nacionalne mjere. Članak 8. Mjere koje se odnose na ribolov morske pastrve i lososa u podzonama 22–32 1. Ribolov morske pastrve dalje od četiri nautičke milje od polaznih crta u podzonama 22–32 zabranjen je za ribarska plovila od 1. siječnja do 31. prosinca 2020. U ribolovu lososa u tim vodama usputni ulov morske pastrve ne smije premašiti 3 % ukupnog ulova lososa i morske pastrve koji se u bilo kojem trenutku nalazi na plovilu ili je iskrcan nakon svakog izlaska u ribolov. Zapovjednici ribarskih plovila koja obavljaju ribolov lososa u tim vodama dužni su osigurati da njihovu ribolovnu aktivnost u svakom trenutku mogu pratiti kontrolna tijela države članice. U tu svrhu ta ribarska plovila mogu se, na primjer, opremiti sustavom za praćenje plovila (VMS) ili ekvivalentnim elektroničkim sustavom za praćenje koji je certificiralo kontrolno tijelo. 2. Stavkom 1. ne dovode se u pitanje strože nacionalne mjere.

Članak 9. Fleksibilnost 1. Osim ako je u Prilogu ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu zaštitnim TAC-ovima, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u. 2. Članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ne primjenjuju se ako se država članica koristi fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Članak 10. Prijenos podataka Kada u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 države članice Komisiji šalju podatke o ulovljenim ili iskrcanim količinama stokova, moraju upotrebljavati oznake stokova navedene u Prilogu ovoj Uredbi. POGLAVLJE III. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 11. Izmjena Uredbe (EU) 2019/124 Prilog I.A Uredbi (EU) 2019/124 mijenja se kako slijedi: Tablica s ribolovnim mogućnostima za norvešku ugoticu i povezani usputni ulov u zoni ICES-a 3a i vodama Unije u zoni ICES-a 2a i potpodručju ICES-a 4 zamjenjuje se sljedećim: Vrsta: norveška ugotica i povezani usputni ulov Zona: 3a; vode Unije u zonama 2a i 4 Trisopterus esmarkii (NOP/2A3A4.) Godina 2019. 2020. Analitički TAC Danska 54 949 (1)(3) pm (6) Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br.847/96 Njemačka 11 (1)(2)(3) pm (6) Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 Nizozemska 40 (1)(2)(3) pm (6) Unija 55 000 (1)(3) pm (6) Norveška 14 500 (4) pm Farski otoci 5 000 (5) pm TAC nije relevantno nije relevantno (1) Do 5 % kvote može se sastojati od usputnih ulova koljaka i pišmolja (OT2/*2A3A4). Usputni ulovi koljaka i pišmolja oduzeti od kvote na temelju ove odredbe i usputni ulovi vrsta oduzeti od kvote na temelju članka 15. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 zajedno ne smiju premašiti 9 % kvote. (2) Kvota se smije loviti samo u vodama Unije u zonama ICES-a 2a, 3a i 4. (3) Kvota Unije smije se loviti samo od 1. studenoga 2018. do 31. listopada 2019. (4) Rabi se odvajajuća rešetka. (5) Rabi se odvajajuća rešetka. Uključuje najviše 15 % neizbježnih usputnih ulova (NOP/*2A3A4), koje treba oduzeti od te kvote. (6) Kvota Unije smije se loviti samo od 1. studenoga 2019. do 31. listopada 2020. Članak 12. Stupanje na snagu Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.