OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Odredbe Carinskog zakonika Unije (dalje u tekstu „Zakonik”) primjenjuju se od 1. svibnja 2016. Važan je cilj Zakonika prelazak na potpunu uporabu elektroničkih sustava za interakcije između gospodarskih subjekata i carinskih tijela te među carinskim tijelima, i prestanak primjene postupaka na temelju papirnatih dokumenata.

Zakonikom je predviđeno da bi različiti carinski postupci trebali biti obuhvaćeni elektroničkim sustavima i istodobno se propisuje da se pojedinosti i planiranje takvih sustava trebaju utvrditi u posebnom programu rada. U programu rada za CZU navedeno je planiranje za ukupno sedamnaest elektroničkih sustava u okviru CZU-a na temelju višegodišnjeg strateškog plana za sve projekte elektroničkih carinskih sustava, koji se izrađuje i redovito ažurira u skladu s Odlukom Europskog parlamenta i Vijeća iz 2008. Sustavi se mogu razvrstati u dvije kategorije:

(a)četrnaest transeuropskih sustava, što uključuje sustave s nacionalnim komponentama koje razvijaju države članice i

(b)tri nacionalna sustava koje države članice moraju samostalno razviti ili modernizirati.

U članku 278. Zakonika propisano je da je za carinske postupke dopušteno upotrebljavati postojeće elektroničke sustave i sustave na temelju papirnatih dokumenata sve do uvođenja svih novih elektroničkih sustava predviđenih Zakonikom. U članku je utvrđeno da najkasnije do kraja 2020. mora prestati primjena tih prijelaznih odredaba. U skladu s tim rokom, programom rada utvrđeni su postupni planovi za dovršetak rada na elektroničkim sustavima do 2020.

Komisija i države članice na dobrom su putu da na vrijeme dovrše veći dio rada na elektroničkim sustavima. U 2017. u predviđenim su rokovima uvedena tri od sedamnaest sustava i dovršena je prva faza još jednog sustava. Točnije, gotovo osamdeset posto rada Komisije na transeuropskim sustavima predviđenima u okviru programa rada bit će dovršeno do tog roka. Međutim, iako će većina sustava biti dovršena do 2020., posljednje faze razvoja informacijskih sustava često najdulje traju pa će neki sustavi biti samo djelomično dovršeni. Postoji niz prepreka i za Komisiju i za države članice u radu na uvođenju sedamnaest elektroničkih sustava. Te prepreke nije bilo moguće predvidjeti u trenutku utvrđivanja roka i uključuju sljedeće:

·neizbježna kašnjenja u dovršavanju projektiranja elektroničkih sustava. Pri utvrđivanju roka do 2020. bilo je predviđeno da će se pravila kojima se dopunjuje i provodi Carinski zakonik Unije (Delegirana uredba o CZU-u, Provedbena uredba o CZU-u i Prijelazna delegirana uredba o CZU-u) donijeti vrlo brzo nakon donošenja Carinskog zakonika Unije u 2013., kako bi se njihove odredbe mogle uzeti u obzir u razvoju informatičkih sustava. Međutim, rasprave su potrajale dulje od očekivanog pa su akti u konačnom obliku doneseni tek krajem 2015. i početkom 2016. To je kašnjenje dovelo do kašnjenja u izradi funkcionalnih i tehničkih specifikacija za velik broj tih elektroničkih sustava;

·opsežnost rada na međusobnom povezivanju sedamnaest elektroničkih sustava diljem EU-a i posebna složenost određenih elektroničkih sustava. Ti su elementi došli do izražaja tek nakon početka rada na funkcionalnim i tehničkim specifikacijama za sustave. Potpuni uvid u situaciju na temelju rada na specifikacijama naveo je Komisiju i države članice na zaključak da je u nekim slučajevima nužno preispitivanje predviđenog roka dovršetka sustava. To je posebno očito za one elektroničke sustave za koje će se specifikacije dovršiti tek u 2018.;

·poteškoće u usklađivanju podataka. Od donošenja delegirane i provedbene uredbe u tijeku je intenzivan rad na usklađivanju podataka koje pružaju gospodarski subjekti. Taj je element ključan za interoperabilnost različitih elektroničkih sustava u okviru CZU-a, za usklađenu primjenu pravnih pravila i za suradnju s drugim javnim službama koje djeluju u pograničnim područjima. Usklađivanjem podataka s međunarodnim podatkovnim modelima poput modela Svjetske carinske organizacije osigurava se i bolje povezivanje s informacijskim sustavima trećih zemalja, čime se znatno olakšava trgovina. Međutim, taj rad podrazumijeva veće ulaganje od očekivanog u smislu vremena i financijskih sredstava za potpuno reprogramiranje nekih od postojećih elektroničkih sustava;

·redoslijed. Pri planiranju realističnih rokova i troškova posebna se pozornost mora usmjeriti na utjecaj predloženih elektroničkih promjena na okružje carine i trgovine. Budući da su elektronički sustavi međusobno usko povezani, važno je uvesti ih ispravnim redoslijedom kako bi se osiguralo uvažavanje međuovisnosti i uvođenje promjena za uprave i trgovinu na strukturiran i dosljedan način.

Zbog svih tih razloga potrebno je odrediti kasniji rok za potpuno dovršenje rada na nekim sustavima (najkasnije do 2025.). Tim će se rokom osigurati neometano uvođenje većine sustava do 2020. i kasnije uvođenje preostalih sustava u odgovarajućem redoslijedu tijekom razdoblja od 2021. do 2025. Polovina sustava čije će se uvođenje odgoditi već postoji i potrebno ih je samo modernizirati u skladu s CZU-om, a druga su polovina novi sustavi.

Sustavi koji će se odgoditi su:

·modernizacije u kojima je glavni tehnički izazov usklađivanje podataka, to jest modernizacija sustava kontrole uvoza (ICS), novog kompjuteriziranog provoznog sustava (NCTS), automatiziranog sustava izvoza (AES) i nacionalnog sustava izvoza zajedno s izvoznom komponentom nacionalnog sustava za posebne postupke i

·tri nova sustava osmišljena za primjenu inovativnih karakteristika Zakonika, to jest sustavi centraliziranog carinjenja za uvoz, dokaza o statusu iz Unije i upravljanja osiguranjima.

Odgoda roka za uvođenje tih elektroničkih sustava do 2025. proturječna je članku 278. Zakonika kojim se upotreba sredstava za razmjenu i pohranu podataka osim planiranih elektroničkih sustava dopušta do 2020. Stoga je nužno produljiti rok iz članka 278. imajući u vidu sustave čije će se uvođenje odgoditi. Nadalje, potrebno je brzo djelovanje kako bi se zajamčila pravna sigurnost; poduzeća i carinske uprave imali bi velike poteškoće ako određeni sustavi ne bi bili uvedeni do 2020. i istodobno se zakonom zabrani nastavak primjene prijelaznih mjera.