Sve navedene baze podataka uspostavljene su za različite svrhe i njima se ne prikupljaju potpuno isti podaci i informacije. Međutim, postoji mogućnost da se te (i druge) baze podataka povežu s podacima FSDN-a. Sustav IAKS i buduća baza podataka za praćenje i evaluaciju ZPP-a s pojedinačnim podacima na razini poljoprivrednih gospodarstava uključuju ustaljenu identifikacijsku oznaku korisnika ZPP-a. Sekundarnim zakonodavstvom o FSDN-u istražit će se mogućnost povezivanja podataka poljoprivrednih gospodarstava s identifikacijskom oznakom korisnika ZPP-a kako bi se omogućila razmjena informacija između tih baza podataka – u praksi bi to povezivanje moglo biti složeno jer identifikacijska oznaka korisnika ne odgovara uvijek (jednom) poljoprivrednom gospodarstvu. Stoga se u okviru FSDN-a planira uvesti jedinstvena identifikacijska oznaka poljoprivrednog gospodarstva, koja bi se na primjer mogla uvesti u okviru IFS-a i mogla bi olakšati povezivanja podataka IFS-a i FSDN-a. Za povezivanje baza podataka bit će potrebne prilagodbe (pravnog akta, sustava ili metoda prikupljanja) u okviru svake baze podataka. Stoga, iako FSDN pruža mogućnosti za interoperabilnost, druge baze podataka i sustavi moraju biti s njim usklađeni.

(1)integriranom statistikom na razini poljoprivrednih gospodarstava (IFS) osiguravaju se usporedivi podaci o poljoprivrednim gospodarstvima u EU-u. Podaci sa svih poljoprivrednih gospodarstava prikupljaju se svakih 10 godina (podaci u obliku popisa), a u međuvremenu se provode praćenja na uzorku svake tri do četiri godine. Države članice prikupljaju informacije od pojedinačnih poljoprivrednih gospodarstava, a podaci se zatim prosljeđuju Eurostatu. Prikupljene informacije obuhvaćaju: upotrebu zemljišta, broj grla stoke, ruralni razvoj, upravljanje i uloženi rad na poljoprivrednom gospodarstvu (uključujući dob, spol i odnos s nositeljem poljoprivrednog gospodarstva). Zbirni rezultati se objavljuju. Pristup podacima o pojedinačnim poljoprivrednim gospodarstvima ograničen je. IFS čini temelj za ekstrapolaciju podataka FADN-a;

FADN je jedinstven izvor mikroekonomskih i knjigovodstvenih podataka koji se dobivaju svake godine s više od 80 000 poljoprivrednih gospodarstava u EU-u. On još od 1965. omogućuje procjenu ekonomske i financijske situacije poljoprivrednih gospodarstava. Komisija osigurava usklađenu metodologiju i zajednički upitnik, a države članice prikupljaju, provjeravaju i dostavljaju podatke. FSDN će pridonijeti okolišnoj i socijalnoj dimenziji.

Temeljni akt o sustavu poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka (FADN) (Uredba Vijeća (EZ) br. 1217/2009) treba izmijeniti kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenoj „Strategija ‚od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav” i njezinu akcijskom planu. Komisija je najavila da namjerava pretvoriti sustav poljoprivrednih knjigovodstvenih podataka (FADN) u sustav podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava (FSDN).

Prikupljači podataka izrazili su zabrinutost zbog nevoljkosti poljoprivrednika da sudjeluju u prikupljanju podataka, problema s uključivanjem novih poljoprivrednih gospodarstava i odustajanja gospodarstava koja sudjeluju. Komisija u svojoj inicijativi o FSDN-u predlaže i potiče pružanje povratnih informacija poljoprivrednicima (npr. prilagođenim savjetima, izvješćima o uspješnosti/komparativnim izvješćima) i uvođenje obveze za poljoprivrednike da odgovaraju na praćenje u okviru FSDN-a, kao što je to slučaj sa statističkim istraživanjima.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Ključne politike EU-a kao što je ZPP ovise o usporedivim, usklađenim i kvalitetnim podacima na razini poljoprivrednih gospodarstava koji su dostupni na europskoj razini. To se može najbolje osigurati uredbama, koje su izravno primjenjive u državama članicama i ne trebaju se prvo prenijeti u nacionalno pravo.

Načelo supsidijarnosti primjenjuje se s obzirom na to da prijedlog ne potpada pod isključivu nadležnost EU-a.

Većina pružatelja podataka izjasnila se da bi za njih bilo važno dobivanje financijske naknade za sudjelovanje u prikupljanju podataka za FSDN. Komisija u inicijativi predlaže mogućnost da države članice uvedu različite poticaje za sudjelovanje poljoprivrednika u sustavu podataka, uključujući financijske doprinose.

•Prikupljanje i primjena stručnog znanja

Za pripremu prijedloga o FSDN-u provedeno je savjetovanje s članovima Odbora za FADN i posebnim radnim skupinama.

•Procjena učinka

S obzirom na vrlo tehničku prirodu inicijative i ograničene opcije politike koje su Komisiji na raspolaganju, procjena učinka nije se smatrala potrebnom. Procjenom učinka priloženom zakonodavnim prijedlozima iz 2018. za ZPP nakon 2020. utvrđena je potreba za prilagođavanjem i jačanjem postojećih izvora podataka radi boljeg usklađivanja s novom politikom te potreba za poboljšavanjem kvalitete podataka, osobito u vezi s pokazateljima povezanima s poljoprivredom i okolišem te bioraznolikosti i klimom. U procjeni učinka ujedno je predloženo širenje opsega FADN-a radi osiguranja najbolje zastupljenosti poljoprivrednih gospodarstava usmjerenih na tržište. U njoj se nadalje navodi da bi možda bilo potrebno revidirati varijable u izvješću poljoprivrednih gospodarstava (uzimajući u obzir i preporuke u okviru projekta FLINT) kao i način organiziranja sudjelovanja korisnika ZPP-a u prikupljanju podataka FADN-a.

•Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

Smatralo se da su, osim održivosti, za pretvorbu FADN-a u FSDN najvažnije komponente inicijative pojednostavnjenje i smanjenje opterećenja. Cilj je bio utvrditi u kojim se područjima metode prikupljanja podataka mogu pojednostaviti i u skladu s tim smanjiti troškovi.

Prvo, potrebno je imati na umu da se metode prikupljanja podataka uvelike razlikuju među državama članicama jer one mogu odabrati najprimjereniju metodu prikupljanja podataka za FADN na razini poljoprivrednih gospodarstava. Osim toga, ne postoji detaljan pregled metoda prikupljanja podataka svake države članice s detaljnim pregledom troškova i opterećenja. Stoga su za ovo pojednostavnjenje i smanjenje opterećenja uzete u obzir najnovije studije i projekti (navedeni u nastavku) te relevantni ishodi savjetovanja. Na temelju njih u nastavku su predloženi načini pojednostavnjenja i smanjenja opterećenja. Međutim, u konačnici će države članice same trebati odabrati najprimjereniji način prikupljanja dodatnih okolišnih i socijalnih varijabli, zajedno s metodama prikupljanja podataka za FSDN.

1. Studija „Dobre prakse za prikupljanje podataka u okviru FADN-a i povezani trošak” provedena je i objavljena 2015. Glavni cilj studije bio je ispitati metode i troškove u državama članicama povezane s prikupljanjem podataka FADN-a s obzirom na upotrebu podataka u korist poljoprivrednika koji sudjeluju i za bolje oblikovanje politika. Rezultati te studije potvrđuju da ne postoji jedinstvena metoda prikupljanja podataka FADN-a; države članice same biraju način na koji će prikupljati podatke. Zbog toga se troškovi prikupljanja podataka FADN-a uvelike razlikuju među državama članicama. U studiji su navedena tri glavna čimbenika razlike u troškovima:

1. opseg i veličina uzorka FADN-a (npr. Malta prikuplja podatke s 536 poljoprivrednih gospodarstava, a Poljska s 12 000);

2. različite metode koje se primjenjuju za prikupljanje podataka FADN-a (npr. podaci koje prikuplja izravno agencija za vezu FADN-a ili privatne računovodstvene tvrtke); i

3. vanjski čimbenici kao što su različite razine plaća u državama članicama i različite prosječne veličine poljoprivrednih gospodarstava u okviru područja promatranja FADN-a.

Odabir metodologije prikupljanja podataka može kompenzirati, barem u određenoj mjeri, veće troškove koji proizlaze iz viših plaća i povećanog opsega poljoprivrednih gospodarstava. Najučinkovitiji oblik prikupljanja podataka sa stajališta javnih troškova jest na temelju postojećih poslovnih knjiga (koje se sastavljaju o privatnom trošku). Istodobno, ta se metoda čini najmanje fleksibilnom. Kad okolišni i socijalni podaci nisu dostupni u okviru postojećih poslovnih knjiga, metoda prikupljanja podataka za FSDN možda će se trebati prilagoditi ili promijeniti. Naposljetku, u studiji se navodi da dodavanje ili brisanje varijable nema velik utjecaj na udio troška pojedinačne varijable u ukupnim troškovima prikupljanja podataka. Nakon uspostave okvira sustava godišnji troškovi većinom su fiksni troškovi (povezani s uspostavom ili provođenjem praćenja, uključujući ljudske resurse, osposobljavanje, IT sustav), a posebni varijabilni troškovi (npr. ažuriranje uputa, dodavanje posebnog koda) su mali.

2. Istraživačkim projektom FLINT definirani su pokazatelji na razini poljoprivrednih gospodarstava za poboljšanje evaluacije politike u vezi s (među ostalim) višestrukom sukladnosti, održivosti i inovacijama u okviru ZPP-a. Prikupljanje podataka o tim pokazateljima povezano je s FADN-om u pilot-sustavu u nekoliko europskih država. Rezultati tog projekta: 1. potvrđuju da je sustav utemeljen na FADN-u učinkovit i odgovarajući alat za prikupljanje dodatnih okolišnih i socijalnih podataka na razini poljoprivrednih gospodarstava; 2. pružaju dobru bazu znanstvenih dokaza, zajedno s popisima mogućih novih varijabli i primjerima za prikupljanje podataka za te nove varijable, te utvrđuju prepreke u provedbi i analitičke prednosti.

3. Studija o troškovima proširenja FADN-a u FSDN ažurirana je verzija dviju prethodno opisanih studija. Ona sadržava analizu dodatnih troškova dodavanja „podataka FLINT” postojećem skupu podataka FADN-a. U njoj se procjenjuje da prosječan trošak prikupljanja podataka FADN-a u EU-u iznosi 750 EUR po izvješću poljoprivrednog gospodarstva, a trošak proširenja u FSDN (dodavanjem svih podataka projekta FLINT) povećao bi trošak na 1 040 EUR po izvješću poljoprivrednog gospodarstva, što je povećanje od približno 40 %. Tom su studijom potvrđeni rezultati studije iz 2015., koji pokazuju velike razlike među državama s obzirom na trenutačne troškove prikupljanja podataka za FADN i očekivane dodatne troškove povezane s pretvorbom u FSDN. Studija je ujedno potvrdila da su neke države članice već prikupljale određene varijable o održivosti predviđene za FSDN, a druge nisu, pa bi stoga mogle snositi veće početne troškove. Stoga se ukupan rashod za prikupljanje podataka ne može izravno uspoređivati među državama članicama. Naposljetku, procijenjene promjene u troškovima širokog su raspona, od država kao što su Irska (+10 %) i Nizozemska (+11 %) do Francuske (+124 %) i Malte (+225 %). Međutim, treba napomenuti da taj izračun troškova uključuje dodavanje svih 70 varijabli kako je navedeno u projektu FLINT, dok se predloženom pretvorbom u FSDN ne namjerava dodati svih 70 varijabli, a i dodavanje varijabli odvijat će se postupno. Prvo, proširenje u FSDN bit će postupno. Drugo, u skladu s početnom procjenom, proširenjem bi se uzeo u obzir raspon od pet do 25 novih varijabli, koje će se dodatno procijeniti analizom koja se trenutačno provodi za pilot-projekt opisan pod točkom 4. u nastavku, te uzimajući u obzir razvoj pravnog okvira nakon strategije „od polja do stola” i strategije o bioraznolikosti. Osim toga, u studiji se ne razmatraju prednosti koje proizlaze iz procesa pojednostavnjenja ni međupovezanosti i dijeljenja podataka s drugima bazama podataka. Stoga se može procijeniti da će troškovi proširenja u FSDN biti mnogo niži od onih navedenih u studiji.

4. Trenutačno se provodi pilot-projekt u kojem će se provesti analiza i dobiti detaljne informacije o varijablama održivosti i njihovim izvorima podataka za svaku državu članicu. Kako je već navedeno, metodu prikupljanja podataka bira država članica. Stoga će se u okviru tog pilot-projekta napraviti procjena metoda prikupljanja podataka koje se koriste za prikupljanje podataka o održivosti za svaku državu članicu i pokazati kako su one povezane (ili kako se mogu povezati) sa sustavom prikupljanja podataka FADN-a. Opisat će se situacija u svakoj državi članici i napraviti razumna procjena administrativnog opterećenja i troškova povezanih s prikupljanjem podataka za svaku državu. Ti rezultati izravno će se primijeniti u radu na sekundarnom zakonodavstvu o FSDN-u.

Prijedlogom o FSDN-u nastoje se dugoročno smanjiti troškovi i administrativno opterećenje za poljoprivrednike i države članice. Na temelju zaključaka i analize, u prijedlogu se uzimaju u obzir sljedeći elementi:

(1)izgradnja na dobrim temeljima. Prikupljanjem podataka o održivosti, bilo u okviru FADN-a ili izvan njega, nastat će troškovi. Upotreba uhodanog sustava FADN-a troškovno je učinkovitija opcija za prikupljanje dodatnih okolišnih i socijalnih podataka na razini poljoprivrednih gospodarstava za procjenu politike EU-a od uspostave nove dodatne i zasebne baze podataka. Ekonomski podaci FADN-a zahtijevaju se u okviru politike EU-a. Stoga će troškovi i opterećenje povezani s održavanjem i poboljšanjem FADN-a i dalje postojati. Osim toga, postoji rizik da bi se mogla dodatno smanjiti relevantnost isključivo ekonomskog FADN-a;

(2)promjene s vremenom. Za pretvorbu u FSDN bit će potrebno određeno vrijeme. Iako je procijenjeno da će 2025. biti prva godina prikupljanja novih podataka, broj novih varijabli u početku bit će ograničen. Početna procjena pokazuje da će broj novih varijabli biti od 5 do 25;

(3)interoperabilnost pomaže. U okviru FSDN-a poticat će se upotreba već dostupnih podataka iz drugih baza podataka i izvora (npr. poveznice s IAKS-om, drugim relevantnim bazama podataka nacionalnih ureda za statistiku). Time će se dugoročno smanjiti troškovi prikupljanja podataka za države članice i istodobno smanjiti opterećenje za poljoprivrednike (tj. prikupljanjem podataka jednom i njihovom upotrebom više puta);