IV

(Obavijesti)

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

EUROPSKA KOMISIJA

KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

Godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog razvojnog fonda za 2018.

(2019/С 326/01)

SADRŽAJ

POTVRDA RAČUNOVODSTVENE DOKUMENTACIJE 2

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVENO EVIDENTIRANJE SREDSTAVA ERF-a 3

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA 6

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-A 8

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-A 17

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 40

ZAVRŠNA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA SKRBNIČKOG FONDA BÊKOU ZA 2018. 41

ZAVRŠNA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2018. 48

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-A I SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a 55

IZVJEŠTAJ ERF-A O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 59

GODIŠNJE IZVJEŠĆE O IZVRŠENJU – SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 89

POTVRDA RAČUNOVODSTVENE DOKUMENTACIJE

Godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog razvojnog fonda za 2018. godinu sastavljena je u skladu s glavom X. financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond, računovodstvenim načelima, pravilima i metodama navedenima u bilješkama uz financijske izvještaje.

Potvrđujem svoju dogovornost za sastavljanje i prezentiranje godišnje računovodstvene dokumentacije Europskog razvojnog fonda u skladu s člankom 18. financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond.

Dužnosnik za ovjeravanje i EIB dostavili su mi sve informacije potrebne za sastavljanje računovodstvene dokumentacije u kojima su prikazane imovina i obveze Europskog razvojnog fonda i izvršenje proračuna te potvrđuju njihovu pouzdanost.

Ovime potvrđujem da na temelju navedenih informacija i provjera koje sam smatrala potrebnima za ovjeru računovodstvene dokumentacije imam odgovarajuće jamstvo da računovodstvena dokumentacija daje istinit i objektivan prikaz financijskog stanja Europskog razvojnog fonda.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodstvena službenica 21. lipnja 2019.

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVENO EVIDENTIRANJE SREDSTAVA ERF-A

1. KONTEKST

Europska unija (dalje u tekstu: EU) surađuje s brojnim zemljama u razvoju. Glavni je cilj suradnje promicanje gospodarskog, društvenog i okolišnog razvoja s posebnim naglaskom na dugoročnom smanjenju i iskorjenjivanju siromaštva pružanjem razvojne i tehničke pomoći zemljama korisnicama. EU radi ostvarenja tog cilja zajedno s partnerskim zemljama izrađuje strategije suradnje i mobilizira financijska sredstva za njihovu provedbu. Ta sredstva EU-a namijenjena razvojnoj suradnji dolaze iz triju izvora:

— proračuna EU-a,

— Europskog razvojnog fonda,

— Europske investicijske banke.

Europski razvojni fond (dalje u tekstu: ERF) glavni je instrument za pružanje pomoći EU-a za razvojnu suradnju afričkim, karipskim i pacifičkim državama (dalje u tekstu: države AKP-a) te prekomorskim zemljama i područjima.

ERF se ne financira iz proračuna EU-a. Uspostavljen je unutarnjim sporazumom predstavnika država članica koji zasjedaju u okviru Vijeća, a njime upravlja poseban odbor. Europska komisija (dalje u tekstu: Komisija) nadležna je za financijsko izvršenje aktivnosti koje se financiraju sredstvima ERF-A. Europska investicijska banka (dalje u tekstu: EIB) upravlja Investicijskim instrumentom.

U razdoblju 2014.–2020. pomoć koja se državama AKP-a i prekomorskim zemljama i područjima dodjeljuje na temelju geografskog kriterija i dalje će se financirati uglavnom iz ERF-a. Svaki ERF obično se sklapa na razdoblje od oko pet godina i uređen je financijskom uredbom koja se na njega primjenjuje i kojom se propisuje izrada financijskih izvještaja za svaki pojedinačni ERF. U skladu s tim, financijski izvještaji za dijelove kojima upravlja Komisija izrađuju se zasebno za svaki ERF. Ti financijski izvještaji prikazuju se i objedinjeno kako bi se dobila ukupna slika financijskog stanja sredstava za koja je nadležna Komisija.

Unutarnji sporazum o uspostavi 11. ERF-a potpisale su države članice sudionice, koje su se sastale u okviru Vijeća, u lipnju 2013. (1). Sporazum je stupio na snagu 1. ožujka 2015.

Vijeće je u 2018. donijelo financijsku uredbu koja se primjenjuje na 11. ERF (2). Njome je izvan snage stavljena uredba koja je bila na snazi i ona se primjenjuje na operacije koje se financiraju iz prethodnih ERF-ova ne dovodeći u pitanje postojeće pravne obveze. Ova se Uredba ne primjenjuje na instrument pomoći ulaganju iz prethodnih ERF-ova.

U okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU uspostavljen je instrument pomoći ulaganju. Tim instrumentom pomoći ulaganju upravlja EIB, a instrument se koristi radi potpore razvoju privatnog sektora u državama AKP-a uglavnom, ali ne isključivo, financiranjem privatnih ulaganja. Instrument je osmišljen kao obnovljivi fond, tako da se otplata zajmova može reinvestirati u druge operacije, zbog čega je to samoobnavljajući i financijski neovisan instrument. Budući da njime ne upravlja Komisija, instrument za pomoć ulaganju ne konsolidira se u prvom dijelu godišnje računovodstvene dokumentacije – financijskim izvještajima ERF-a i povezanom izvještaju o financijskom izvršenju. Financijski izvještaji o instrumentu za pomoć ulaganju uvršteni su kao zaseban dio godišnje računovodstvene dokumentacije (dio II.) kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a.

2. KAKO SE FINANCIRA ERF?

Europsko vijeće je na zasjedanju 2. prosinca 2013. donijelo višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. U tom je kontekstu odlučeno da se geografska suradnja s državama AKP-a neće uključiti u proračun Europske unije, nego će se i dalje financirati iz postojećeg međuvladinog ERF-a.

Proračun EU-a donosi se za razdoblje od jedne godine te se rashodi i prihodi, u skladu s proračunskim načelom jedne godine, planiraju i odobravaju za jednu godinu. Za razliku od proračuna EU-a, ERF je višegodišnji fond. Za svaki ERF utvrđuje se ukupni fond sredstava za provedbu razvojne suradnje, obično tijekom petogodišnjeg razdoblja. Budući da se dodjeljuju za razdoblje od nekoliko godina, dodijeljena sredstva mogu se iskoristiti tijekom razdoblja djelovanja ERF-a. Nepostojanje načela jedne proračunske godine vidljivo je u proračunskom izvješćivanju, u kojem se izvršenje proračuna ERF-ova iskazuje u odnosu na ukupna sredstva.

Sredstva ERF-a čine ad hoc doprinosi država članica EU-a. Predstavnici država članica sastaju se približno svakih pet godina na međuvladinoj razini kako bi donijeli odluku o ukupnom iznosu sredstava koja će se dodijeliti fondu i nadzirali njegovo izvršenje. Nakon toga Komisija upravlja fondom u skladu s politikom Unije o razvojnoj suradnji. Budući da imaju vlastite razvojne politike i politike pomoći, koje se provode paralelno s politikom Unije, države članice svoje politike moraju usklađivati s EU-om kako bi se osigurala njihova komplementarnost.

Uz navedene doprinose, države članice mogu sklopiti sporazume o sufinanciranju ili uplatiti dobrovoljne financijske doprinose u ERF.

3. IZVJEŠTAVANJE NA KRAJU GODINE

3.1. GODIŠNJA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA

U skladu s člankom 18. stavkom 3. Financijske uredbe o ERF-u, pri sastavljanju financijskih izvještaja ERF-a primjenjuje se računovodstvo nastanka poslovnog događaja koje se temelji na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Ta računovodstvena pravila, koja donosi računovodstveni službenik Komisije, primjenjuju sve institucije i tijela EU-a kako bi se primjenom ujednačenih pravila obračuna, vrednovanja i prezentiranja računa uskladio postupak sastavljanja financijskih izvještaja. Ta računovodstvena pravila EU-a primjenjuju se i na ERF vodeći računa o posebnoj prirodi njegovih aktivnosti.

Priprema godišnje računovodstvene dokumentacije ERF-a povjerena je računovodstvenom službeniku Komisije, koji je i računovodstveni službenik ERF-a. On osigurava da godišnja računovodstvena dokumentacija ERF-a prikazuju istinitu i vjernu sliku financijskog stanja ERF-a.

Godišnja računovodstvena dokumentacija sadržava sljedeće:

Dio I.: Sredstva kojima upravlja Komisija

(i) Financijski izvještaji i bilješke ERF-a

(ii) Financijski izvještaji skrbničkih fondova EU-a konsolidiranih u ERF

(iii) Konsolidirani financijski izvještaji ERF-a i skrbničkih fondova EU-a

(iv) Izvještaj o financijskom izvršenju ERF-a

Dio II.: Godišnje izvješće o izvršenju – sredstva kojima upravlja EIB

(i) Financijski izvještaji o instrumentu pomoći ulaganju

Dio „Financijski izvještaji skrbničkih fondova EU-a konsolidiranih u ERF” obuhvaća financijske izvještaje dvaju skrbničkih fondova osnovanih u okviru ERF-a: skrbničkog fonda EU-a Bêkou (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji skrbničkog fonda EU-a Bêkou”) i skrbničkog fonda EU-a za Afriku (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji skrbničkog fonda EU-a za Afriku”). Za pripremu pojedinačnih financijskih izvještaja skrbničkih fondova odgovoran je računovodstveni službenik Komisije, a vanjsku reviziju tih izvještaja provodi privatni revizor. Iznosi za skrbničke fondove uvršteni u ovu godišnju računovodstvenu dokumentaciju privremeni su.

Komisija mora najkasnije 31. srpnja sljedeće godine usvojiti godišnju računovodstvenu dokumentaciju ERF-a i podnijeti je Europskom Parlamentu i Vijeću radi davanja razrješnice.

4. REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

4.1. REVIZIJA

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije ERF-a provodi vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji sastavlja godišnje izvješće za Europski parlament i Vijeće.

4.2. RAZRJEŠNICA

Razrješnica je završna kontrola financijskog izvršenja ERF-a za određenu financijsku godinu. Europski parlament tijelo je nadležno za davanje razrješnice ERF-u. To znači da nakon revizije i finalizacije godišnje računovodstvene dokumentacije Vijeće daje preporuku, a Europski parlament zatim odlučuje hoće li Komisiji dati razrješnicu za financijsko izvršenje sredstava ERF-a za određenu financijsku godinu. Ta se odluka temelji na pregledu računovodstvene dokumentacije i godišnjeg izvješća Revizorskog suda (koje sadržava službenu izjavu o jamstvu) te odgovorima Komisije na pitanja i zahtjeve za dodatne informacije koji su joj bili upućeni.

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA (3)

SADRŽAJ

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-A 8

BILANCA ERF-A 9

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-A 10

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-A 11

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE 12

BILANCA PO ERF-u 13

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU PO ERF-u 14

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE 15

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a 17

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 40

ZAVRŠNA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA SKRBNIČKOG FONDA BÊKOU ZA 2018. 41

INFORMACIJE O SKRBNIČKOM FONDU EU-A BÊKOU 42

BILANCA 45

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 46

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 46

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE 47

ZAVRŠNA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2018. 48

INFORMACIJE O SKRBNIČKOM FONDU EU-A ZA AFRIKU 49

BILANCA 52

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 53

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 53

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE 54

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a 55

KONSOLIDIRANA BILANCA 56

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 57

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 57

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 58

IZVJEŠTAJ ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 59

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a (4)

BILANCA ERF-A

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2018. 31.12.2017. DUGOTRAJNA IMOVINA Predfinanciranje 2.1. 887 582 Doprinosi skrbničkim fondovima 2.2. 201 163 1 088 745 KRATKOTRAJNA IMOVINA Predfinanciranje 2.1. 1 448 1 518 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.3. 138 92 Novac i novčani ekvivalenti 2.4. 387 347 1 973 1 958 UKUPNA IMOVINA 3 061 2 703 DUGOROČNE OBVEZE Rezervacije 2.5. — (4) Financijske obveze 2.6. (18) (14) (18) (18) KRATKOROČNE OBVEZE Dugovanja 2.7. (241) (563) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi 2.8. (1 281 ) (733) (1 523 ) (1 296 ) UKUPNE OBVEZE (1 540 ) (1 314 ) NETO IMOVINA 1 521 1 389 SREDSTVA I PRIČUVE Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.9. 50 423 46 173 Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova 2.9. 2 252 2 252 Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (47 037 ) (43 219 ) Poslovni rezultat godine (4 118 ) (3 818 ) NETO IMOVINA 1 521 1 389

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 2018. 2017. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1. Aktivnosti povrata 4 61 4 61 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2. Financijski prihodi 10 4 Ostali prihodi 46 22 57 25 Ukupni prihodi 60 87 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3. (4 054 ) (3 700 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4. 17 (42) Financijski troškovi 3.6. 7 (8) Ostali rashodi 3.7. (148) (154) Ukupni rashodi (4 178 ) (3 904 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (4 118 ) (3 818 )

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 2018. 2017. Poslovni rezultat godine (4 118 ) (3 818 ) Poslovanje Povećanje kapitala – doprinosi (neto) 4 250 3 850 (Povećanje)/smanjenje doprinosa skrbničkim fondovima (38) (66) (Povećanje)/smanjenje predfinanciranja (235) (319) (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija (46) 40 Povećanje/(smanjenje) rezervacija (4) — Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza 3 8 Povećanje/(smanjenje) dugovanja (322) 14 Povećanje/(smanjenje) obračunanih troškova i odgođenih prihoda 548 (42) NETO NOVČANI TOK 40 (333) Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata 40 (333) Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 2.4. 347 680 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 2.4. 387 347

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE

u milijunima EUR Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A)–(B) Kumulativne pričuve(D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Ukupna neto imovina (C)+(D)+(E) STANJE NA DAN 31.12.2016. 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Povećanje kapitala – doprinosi — (4 050 ) 4 050 — — 4 050 Povrati državama članicama (200) — (200) — — (200) Poslovni rezultat godine — — — (3 818 ) — (3 818 ) STANJE NA DAN 31.12.2017. 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389 Povećanje kapitala – doprinosi — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Poslovni rezultat godine — — — (4 118 ) — (4 118 ) STANJE NA DAN 31.12.2018. 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 1 521

BILANCA PO ERF-u

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2018. 31.12.2017. Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno DUGOTRAJNA IMOVINA Predfinanciranje 2.1. — 23 520 344 887 — 32 221 330 582 Doprinosi skrbničkim fondovima 2.2. — — — 201 201 — 86 — 77 163 — 23 520 546 1 088 — 118 221 407 745 KRATKOTRAJNA IMOVINA Predfinanciranje 2.1. 0 19 445 984 1 448 1 40 867 610 1 518 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.3. 1 65 36 36 138 0 64 17 11 92 Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 2.3. 183 111 2 421 — 2 715 189 88 3 555 — 3 832 Novac i novčani ekvivalenti 2.4. — — — 387 387 — — — 347 347 184 195 2 902 1 407 4 689 190 193 4 439 968 5 791 UKUPNA IMOVINA (*1) 184 218 3 422 1 953 5 777 190 311 4 660 1 375 6 536 DUGOROČNE OBVEZE Rezervacije 2.5. — — — — — — — — (4) (4) Financijske obveze 2.6. — — (1) (16) (18) — — (7) (7) (14) — — (1) (16) (18) — — (7) (11) (18) KRATKOROČNE OBVEZE Dugovanja 2.7. (0) (6) (125) (111) (241) (0) (13) (133) (417) (563) Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 2.3. — — — (2 715 ) (2 715 ) — — — (3 833 ) (3 833 ) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi 2.8. (0) (83) (358) (840) (1 281 ) (0) (76) (517) (140) (733) (0) (89) (482) (3 666 ) (4 237 ) (0) (89) (650) (4 389 ) (5 128 ) UKUPNE OBVEZE (*1) (0) (89) (484) (3 682 ) (4 255 ) (0) (89) (657) (4 401 ) (5 147 ) NETO IMOVINA (*1) 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521 190 222 4 003 (3 025 ) 1 389 SREDSTVA I PRIČUVE Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.9. 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova 2.9. 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova 2.9. (2 509 ) 2 137 55 317 — (2 503 ) 2 177 120 206 — Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (43 219 ) Poslovni rezultat godine 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) (3 818 ) NETO IMOVINA 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521 190 222 4 003 (3 025 ) 1 389

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU PO ERF-u

u milijunima EUR 2018. 2017. Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1. Aktivnosti povrata 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2. Financijski prihodi 0 2 8 1 10 (0) (1) 4 (0) 4 Ostali prihodi 1 6 27 12 46 1 5 13 4 22 1 8 35 13 57 1 4 17 4 25 Ukupni prihodi 1 11 32 17 60 1 9 66 11 87 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3. 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) (3 700 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4. — — 18 (1) 17 — — (42) (1) (42) Financijski troškovi 3.6. 0 1 5 1 7 1 1 (10) (0) (8) Ostali rashodi 3.7. (1) (7) (71) (70) (148) (2) (9) (29) (114) (154) Ukupni rashodi (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (3 904 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) (3 818 )

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE

u milijunima EUR Osmi ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C)=(A)-(B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C)+(D)+ (E)+(F) STANJE NA DAN 31.12.2016. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (7) (7) Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — — — Poslovni rezultat godine — 0 0 STANJE NA DAN 31.12.2017. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (7) (7) Poslovni rezultat godine — 0 — 0 STANJE NA DAN 31.12.2018. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184





u milijunima EUR Deveti ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C)= A)-(B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C)+(D)+(E)+(F) STANJE NA DAN 31.12.2016. 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Povrati državama članicama (200) — (200) (200) Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (37) (37) Poslovni rezultat godine — (13) (13) STANJE NA DAN 31.12.2017. 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (40) (40) Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — — — Poslovni rezultat godine — (53) — (53) STANJE NA DAN 31.12.2018. 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129





u milijunima EUR 10. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C)=(A)-(B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C)+(D)+ (E)+ (F) STANJE NA DAN 31.12.2016. 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Povećanje kapitala – doprinosi (1 773 ) 1 773 1 773 Prijenosi u osmi i deveti ERF i iz osmog i devetog ERF-a — 44 44 Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — (171) (171) Poslovni rezultat godine — (1 266 ) (1 266 ) STANJE NA DAN 31.12.2017. 20 960 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Prijenosi u osmi i deveti ERF i iz osmog i devetog ERF-a — 47 47 Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — (112) (112) Poslovni rezultat godine — (1 000 ) — (1 000 ) STANJE NA DAN 31.12.2018. 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938





u milijunima EUR 11. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C)=(A)-(B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C)+(D)+ (E)+ F) STANJE NA DAN 31.12.2016. 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Povećanje kapitala – doprinosi (2 277 ) 2 277 — 2 277 Prijenosi u osmi, deveti i 10. ERF i iz osmog, devetog i 10. ERF-a — — 171 171 Poslovni rezultat godine — (2 539 ) — (2 539 ) STANJE NA DAN 31.12.2017. 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 ) Povećanje kapitala – doprinosi (4 250 ) 4 250 112 4 362 Prijenosi u osmi, deveti i 10. ERF i iz osmog, devetog i 10. ERF-a — — — Poslovni rezultat godine — (3 065 ) — (3 065 ) STANJE NA DAN 31.12.2018. 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 (1 729 )

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a (5)

1. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1. RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Svrha je financijskih izvještaja pružiti informacije o financijskom stanju, financijskoj uspješnosti i novčanim tokovima subjekta koje su korisne širem krugu korisnika.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba slijediti u sastavljanju financijskih izvještaja utvrđene su računovodstvenim pravilom EU-a br. 1 „Financijski izvještaji” i opisane u MRSJS-u 1: vjerno prikazivanje, načelo nastanka poslovnog događaja, načelo trajnosti poslovanja, dosljedno prikazivanje, značaj, zbirni prikaz, prijeboj i usporedne informacije. Kvalitativne su značajke financijskog izvještavanja relevantnost, vjerodostojnost (pouzdanost), razumljivost, pravovremenost, usporedivost i provjerljivost.

1.2. OSNOVA ZA SASTAVLJANJE IZVJEŠTAJA

1.2.1. Izvještajno razdoblje

Financijski izvještaji prezentiraju se jedanput godišnje. Računovodstvena godina počinje 1. siječnja i završava 31. prosinca.

1.2.2. Valuta i osnova za konverziju

Računovodstvena dokumentacija prezentira se u milijunima eura jer je euro funkcionalna i izvještajna valuta ERF-a. Transakcije u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koji su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i preračunavanja tečajeva na kraju godine koji se primjenjuju na monetarnu imovinu i obveze iskazane u stranim valutama, priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Drugačije metode konverzije primjenjuju se na imovinu, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, za koje se zadržava vrijednost u eurima na dan njihove kupnje.

Salda novčane imovine i obveza na kraju godine iskazana u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva Europske središnje banke (ECB-a) koji se primjenjuju 31. prosinca.

Devizni tečajevi eura

Valuta 31.12.2018. 31.12.2017. Valuta 31.12.2018. 31.12.2017. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,3014 4,177 CZK 25,7240 25,5350 RON 4,6635 4,6585 DKK 7,4673 7,4449 SEK 10,2548 9,8438 GBP 0,8945 0,8872 CHF 1,1269 1,1702 HRK 7,4125 7,4400 JPY 125,8500 135,01 HUF 320,9800 310,3300 USD 1,145 1,1993

1.2.3. Upotreba procjena

U skladu s načelima MRSJS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima financijski izvještaji obvezno sadržavaju iznose koji se temelje na procjenama i pretpostavkama uprave izrađenima na temelju najpouzdanijih dostupnih podataka. Značajne procjene uključuju, ali nisu ograničene na obračunane i odgođene prihode i troškove, rezervacije, financijski rizik potraživanja, nepredviđenu imovinu i obveze te stupanj umanjenja imovine. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena.

Odgovarajuće procjene bitan su element sastavljanja financijskih izvještaja i ne umanjuju njihovu pouzdanost. Procjena se može mijenjati ako se promijene okolnosti na kojima se ona temelji ili na temelju novih informacija ili iskustava. Promjena procjene po svojoj se prirodi ne odnosi na prethodna razdoblja i ne smatra se ispravljanjem greške. Učinak promjene računovodstvene procjene priznaje se u dobiti ili gubitku u razdobljima u kojima je uočen.

1.3. BILANCA

1.3.1. Financijska imovina

Financijska imovina klasificirana je u sljedeće kategorije: financijska imovina po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak; zajmovi i potraživanja; ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju. Klasifikacija financijskih instrumenata određuje se pri početnom priznavanju i preispituje na svaki datum bilance.

(i) Financijska imovina po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak

Financijska imovina klasificira se u ovu kategoriju ako je stečena prvenstveno radi prodaje u kratkom roku ili ako je tako odredio subjekt. U tu kategoriju pripadaju i izvedeni instrumenti. Imovina u ovoj kategoriji klasificira se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

(ii) Zajmovi i potraživanja

Zajmovi i potraživanja neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima koja nije uvrštena na aktivnom tržištu. Nastaju kad subjekt osigura novac, robu ili usluge izravno dužniku bez namjere da trguje potraživanjem. Iskazuju se kao trajna imovina, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Zajmovi i potraživanja uključuju oročene depozite s izvornim dospijećem duljim od tri mjeseca.

(iii) Ulaganja koja se drže do dospijeća

Ulaganja koja se drže do dospijeća neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima koju subjekt namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

(iv) Financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju neizvedena je imovina koja se klasificira ili u ovu kategoriju ili ni u jednu drugu kategoriju. Klasificira se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina ovisno o razdoblju u kojem subjekt očekuje da tom imovinom može raspolagati, što je obično do roka dospijeća. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

Početno priznavanje i mjerenje

Kupnja i prodaja financijske imovine po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju priznaju se na datum trgovanja, odnosno datum na koji subjekt preuzima obvezu kupnje ili prodaje imovine. Novčani ekvivalenti i zajmovi priznaju se kad se novac položi u financijsku instituciju ili doznači zajmoprimcima. Financijski instrumenti početno se priznaju po fer vrijednosti. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak transakcijski troškovi dodaju se fer vrijednosti pri početnom priznavanju.

Financijski instrumenti prestaju se priznavati kad prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili subjekt prenese gotovo sve rizike i koristi od vlasništva drugoj strani.

Naknadna mjerenja

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz dobit ili gubitak naknadno se iskazuje po fer vrijednosti s dobicima i gubicima koji proizlaze iz promjena fer vrijednosti uključenih u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem su nastali.

Zajmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku primjenom metodom efektivne kamatne stope.

Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se obračunava po fer vrijednosti. Dobici i gubici koji nastanu zbog promjena fer vrijednosti priznaju se u revalorizacijskoj pričuvi. Kamate na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju izračunane metodom efektivne kamatne stope priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Subjekt na svaki datum bilance ocjenjuje postoje li objektivni dokazi da je financijska imovina umanjena i bi li to trebalo unijeti u izvještaj o financijskom rezultatu.

1.3.2. Iznosi predfinanciranja

Predfinanciranje je plaćanje kojem je svrha da korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u predmetnom ugovoru, odluci, sporazumu ili temeljnom pravnom aktu. Likvidna sredstva ili predujam koriste se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu ili se vraćaju. Ako korisnik nema prihvatljivih izdataka, dužan je predujam dobiven predfinanciranjem vratiti subjektu. Iznos sredstava predfinanciranja može se smanjiti (u cijelosti ili djelomično) na temelju prihvatljivih troškova (koji se priznaju kao rashodi).

Predfinanciranje se na sljedećim datumima bilance izračunava na temelju iznosa izvorno iskazanog u bilanci umanjenog za prihvatljive izdatke (po potrebi uključujući procijenjene iznose) nastale tijekom predmetnog razdoblja.

1.3.3. Potraživanja i naplativa sredstva

Budući da je u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a potrebno zasebno prikazati razmjenske i nerazmjenske transakcije, u svrhu izrade računovodstvene dokumentacije potraživanja se definiraju kao potraživanja od nerazmjenskih transakcija, a naplativa sredstva kao naplativi iznosi od nerazmjenskih transakcija (kada subjekt dobije neku vrijednost od drugog subjekta, a pritom izravno ne daje zauzvrat približno jednaku vrijednost.

Potraživanja od razmjenskih transakcija odgovaraju definiciji financijskih instrumenata i stoga se razvrstavaju kao zajmovi i potraživanja te se u skladu s time i mjere (vidjeti bilješku 1.3.1 above).

Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija prenose se u izvornom iznosu (usklađenom za iznos kamata i kazni) umanjenom za umanjenje vrijednosti. Umanjenje vrijednosti utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da subjekt neće moći naplatiti sve iznose koji dospijevaju u skladu s izvornim uvjetima naplativih sredstava. Iznos umanjenja vrijednosti razlika je između iznosa knjigovodstvene vrijednosti imovine i nadoknadivog iznosa. Iznos umanjenja vrijednosti priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu.

1.3.4. Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti financijski su instrumenti, a uključuju novac u blagajni, bankovne depozite po viđenju ili u kratkom roku, ostala kratkoročna visoko likvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

1.3.5. Rezervacije

Rezervacije se priznaju kada je vjerojatno da će zbog podmirenja sadašnje pravne ili izvedene obveze subjekta prema trećim osobama koja je posljedica prošlih događaja doći do odljeva sredstava i kada se iznos kojim će se ona podmiriti može pouzdano procijeniti. Ne priznaju se rezervacije za gubitke iz budućeg poslovanja. Iznos rezerviranja najbolja je procjena izdataka potrebnih za podmirenje sadašnje obveze na datum izvješćivanja. Ako rezerviranje uključuje velik broj stavki, obveza se procjenjuje uspoređivanjem svih mogućih ishoda i njihovih vjerojatnosti (metoda „očekivane vrijednosti”).

1.3.6. Dugovanja

Dugovanja obuhvaćaju iznose koji se odnose na razmjenske transakcije, npr. nabavu robe i usluga, i nerazmjenske transakcije, npr. zahtjeve za povrat troškova korisnika, bespovratna sredstva ili druga financijska sredstva EU-a.

Ako su korisnicima odobrena bespovratna ili druga financijska sredstva, zahtjevi za povrat troškova evidentiraju se u trenutku primitka zahtjeva kao dugovanja u visini zatraženog iznosa. Nakon provjere i prihvaćanja prihvatljivih troškova vrijednost dugovanja evidentira se u visini prihvaćenog i prihvatljivog iznosa.

Dugovanja koja nastaju zbog kupnje robe i usluga priznaju se po primitku računa u visini izvornog iznosa, a odgovarajući se rashodi računovodstveno evidentiraju nakon što subjekt prihvati isporučenu robu ili usluge.

1.3.7. Obračunani i odgođeni prihodi i obveze

Transakcije i događaji priznaju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Ako na kraju godine subjekt još nije izdao račun za uslugu koju je pružio ili robu koju je isporučio na temelju postojećeg ugovora (npr. pozivanjem na ugovor), obračunani prihodi priznaju se u financijskim izvještajima. S druge strane, ako je na kraju godine izdan račun za robu ili usluge koji još nisu isporučeni, prihod se odgađa i priznaje u budućem računovodstvenom razdoblju.

Rashodi se obračunavaju u razdoblju na koje se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja obračunani rashodi priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Obračunani rashodi izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama Komisije kojima se želi osigurati da se u financijskim izvještajima točno prezentiraju gospodarske i ostale pojave koje trebaju odražavati. Analogno tomu, ako je plaćanje za usluge ili robu koji još nisu isporučeni izvršena unaprijed, rashodi se odgađaju i priznaju u sljedećem obračunskom razdoblju.

1.4. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

1.4.1. Prihodi

Prihodi obuhvaćaju bruto priljeve ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala koje je subjekt primio ili treba primiti, koji predstavljaju povećanje neto imovine, osim povećanja doprinosa od vlasnika.

Ovisno o prirodi odnosnih transakcija u izvještaju o financijskom rezultatu razlikuju se:

(i) Prihodi od nerazmjenskih transakcija

Prihodi od nerazmjenskih transakcija uključuju poreze i prijenose jer prenositelj osigurava resurse subjektu primatelju koji u zamjenu ne daje otprilike jednaku vrijednost.

Prijenosi su priljevi budućih ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala od nerazmjenskih transakcija, osim poreza. Imovinu nastalu prijenosom subjekt priznaje kada stekne kontrolu nad resursima kao rezultat prošlog događaja (prijenos) i kada očekuje da će od tih resursa ostvariti buduće ekonomske koristi ili uslužni potencijal i kada se fer vrijednost može pouzdano izmjeriti. Priljev sredstava iz nerazmjenske transakcije koji je priznat kao imovina (tj. novac) priznaje se i kao prihod, osim ako je prijenosom za subjekta nastala sadašnja obveza (uvjet) koju treba podmiriti prije priznavanja prihoda. Dok se taj uvjet ne ispuni, prihod se odgađa i priznaje kao obveza (primljeno predfinanciranje).

(ii) Prihodi od razmjenskih transakcija

Prihodi od prodaje robe i usluga priznaju se kada su na kupca preneseni značajan rizik i koristi od vlasništva nad robom. Prihodi od transakcije koja uključuje pružanje usluga priznaju se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na datum izvještavanja.

1.4.2. Rashodi

Rashodi su smanjenja ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala tijekom izvještajnog razdoblja u obliku odljeva ili uporabe sredstava ili nastanka obveza koje uzrokuju smanjenja neto imovine/kapitala. Uključuju rashode od razmjenskih i nerazmjenskih transakcija.

Rashodi od razmjenskih transakcija koji nastanu zbog kupnje robe i usluga priznaju se poslije isporuke subjektu i njihova primitka. Vrednuju se prema iznosu iz izvornog računa. Osim toga, na datum bilance rashodi za usluge pružene tijekom predmetnog razdoblja za koje još nije primljen ili prihvaćen račun priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Rashodi od nerazmjenskih transakcija odnose se na tri vrste prijenosa korisnicima: prijenosi prava, prijenosi na temelju ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi. Prijenosi se priznaju kao rashodi u razdoblju u kojem su nastali događaji koji su bili osnova za prijenose ako je određena vrsta prijenosa dopuštena na temelju propisa ili odobrena na temelju sklopljenog sporazuma, ako je korisnik ispunio sve kriterije prihvatljivosti i ako se iznos može realno procijeniti.

Po primitku zahtjeva za plaćanja ili izjave o troškovima koji zadovoljavaju kriterije za priznavanje, njihov prihvatljivi iznos priznaje se kao rashod. Na kraju godine, nastali prihvatljivi rashodi koji su korisnicima dospjeli, ali ih oni još nisu prijavili, procjenjuju se i knjiže kao obračunani rashodi.

1.5. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE

1.5.1. Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina moguća je imovina koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati. Nepredviđena imovina objavljuje se kada je priljev ekonomske koristi ili uslužnog potencijala postao vjerojatan.

1.5.2. Nepredviđene obveze

Nepredviđena obveza moguća je obveza koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati ili sadašnja obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer nije vjerojatno da će za namirenje obveze biti potreban odljev sredstava s ekonomskim koristima ili uslužnim potencijalom ili ako se, u rijetkim okolnostima, iznos obveze ne može dovoljno pouzdano izmjeriti.

1.6. SUFINANCIRANJE

Primljeni doprinosi za sufinanciranje ispunjavaju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i iskazuju se kao dugovanja prema državama članicama, državama nečlanicama i drugima. ERF je dužan iskoristiti doprinose za pružanje usluga trećim osobama, a u suprotnom je ta sredstva (primljene doprinose) dužan vratiti. Nepodmirena dugovanja koja se odnose na sporazume o sufinanciranju predstavljaju primljene doprinose za sufinanciranje umanjene za nastale rashode projekta. One ne utječu na neto imovinu.

Rashodi koji se odnose na projekte sufinanciranja priznaju se u trenutku njihova nastanka. Odgovarajući iznos doprinosa priznaje se kao prihod od poslovanja i ne utječe na poslovni rezultat godine.

2. BILJEŠKE UZ BILANCU

IMOVINA

2.1. PREDFINANCIRANJE

U mnogim se ugovorima predviđa isplata predujmova prije početka radova ili isporuke robe ili usluga. Ponekad su rasporedom plaćanja predviđena plaćanja na temelju izvješća o napretku. Sredstva za predfinanciranje obično se isplaćuju u valuti zemlje ili područja u kojem se projekt provodi.

Ovisno o tome kada su naplativa ili iskorištena sredstva predfinanciranja iskazuju se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina predfinanciranja. Iskorištenost se definira temeljnim sporazumom o projektu. Svaki iznos otplate ili iskorištenosti koji dospijeva u roku od dvanaest mjeseci od izvještajnog datuma iskazuje se kao kratkoročno predfinanciranje. Budući da su brojni projekti ERF-a dugoročne naravi, nužno je da s njima povezani predujmovi budu dostupni dulje od godinu dana. Zato se neki iznosi predfinanciranja iskazuju kao dugotrajna imovina.

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Dugotrajna imovina predfinanciranja 2.1.1. — 23 520 344 887 582 Kratkotrajna imovina predfinanciranja 2.1.2. 0 19 445 984 1 448 1 518 Ukupno 0 42 964 1 328 2 335 2 100

Povećanje dugotrajne imovine predfinanciranja nastalo je uglavnom zbog produljenja do 2023. (sa sedmogodišnjim razdobljem isplata) ugovora koji je trebao završiti u 2017. Ukupna vrijednost ovog ugovora iskazana je kao rashod u 2017., dok je nakon produljenja procijenjeno da kratkotrajna imovina predfinanciranja iznosi 217 milijuna EUR.

Kratkotrajna imovine predfinanciranja smanjena je zbog smanjenja isplata predfinanciranja (za 10 %) i povećanja poravnanja plaćanja (uglavnom u 10. ERF-U).

To je smanjenje u skladu sa životnim ciklusom ERF-a. U okviru 10. ERF-a poravnani su i okončani brojni ugovori, što je vidljivo iz smanjenja njihova broja – s 3 400 u 2017. na 2 600 u 2018.

Istovremeno je broj otvorenih ugovora u okviru 11. ERF-a povećan s 1 600 u 2017. na 2 300 u 2018.11. ERF započeo je 2015. pa je 2018. bila četvrta godina njegova postojanja. 11. ERF dosegnuo je svoju zrelost s obzirom na provedbu usvojenih mjera.

2.1.1. Dugoročno predfinanciranje

u milijunima EUR 31.12.2018. 31.12.2017. Izravno upravljanje 188 159 Provoditelj: Komisija 140 105 Izvršne agencije EU-a 0 6 Delegacije EU-a 48 48 Neizravno upravljanje 698 423 Provoditelj: EIB i EIF 367 166 Međunarodne organizacije 280 189 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 6 11 Tijela javnog prava 24 37 Treće zemlje 21 20 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 0 — Tijela privatnog prava koja provode javno-privatno partnerstvo — 0 Ukupno 887 582

2.1.2. Kratkoročno predfinanciranje

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Predfinanciranje (bruto) 1 113 2 034 3 005 5 153 5 288 Poravnano na temelju datuma zaključenja (1) (94) (1 589 ) (2 021 ) (3 705 ) (3 770 ) Ukupno 0 19 445 984 1 448 1 518





u milijunima EUR 31.12.2018. 31.12.2017. Izravno upravljanje 280 256 Provoditelj: Komisija 102 86 Izvršne agencije EU-a 8 10 Skrbnički fondovi 1 — Delegacije EU-a 169 161 Neizravno upravljanje 1 169 1 262 Provoditelj: EIB i EIF 100 345 Međunarodne organizacije 658 563 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 78 59 Tijela javnog prava 124 108 Treće zemlje 208 186 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 0 - Tijela privatnog prava koja provode javno-privatno partnerstvo 0 0 Ukupno 1 448 1 518

2.1.3. Primljena jamstva u vezi s predfinanciranjem

Jamstvima se osigurava predfinanciranje, a vraćaju se nakon naplate završnog potraživanja u okviru projekta. Na dan 31. prosinca 2018. jamstva koja je ERF primio u vezi s predfinanciranjem iznosila su 79 milijuna eura (u 2017.54 milijuna eura).

Većina predfinanciranja isplaćuje se u okviru neizravnog upravljanja. U tom slučaju korisnik jamstva nije ERF, već javni naručitelj. Iako ERF nije korisnik, tim jamstvima osigurava se njegova imovina. U 2018. ta su jamstva iznosila 534 milijuna EUR.

2.2. DOPRINOSI SKRBNIČKIM FONDOVIMA

Pod ovim naslovom iskazuje se iznos uplaćenog doprinosa skrbničkom fondu EU-a Bêkou i skrbničkom fondu EU-a za Afriku. Doprinosi su iskazani bez troškova skrbničkih fondova koji se mogu pripisati ERF-u.

Doprinose skrbničkim fondovima izvršava ERF u okviru izravnog upravljanja.

u milijunima EUR Skrbnički fondovi Neto iznos na dan 31.12.2017. Uplaćeni doprinosi u 2018. Dodjela neto rashoda skrbničkog fonda 2018. Neto doprinos na dan 31.12.2018. Afrika 148 345 (301) 192 Bêkou 16 — (7) 9 Ukupno 163 345 (308) 201

2.3. NAPLATIVA SREDSTVA OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA I POTRAŽIVANJA OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2018. 31.12.2017. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.3.1. 37 19 Potraživanja od razmjenskih transakcija 2.3.2. 101 73 Ukupno 138 92

2.3.1. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Države članice — — — 5 5 7 Klijenti 2 7 16 1 26 19 Javna tijela 0 9 9 7 25 20 Treće zemlje 0 1 3 0 5 6 Smanjenje vrijednosti (2) (15) (10) (0) (27) (34) Međusobna dugovanja i potraživanja s institucijama EU-a — — — 3 3 2 Ukupno 1 2 18 16 37 19

2.3.2. Potraživanja od razmjenskih transakcija

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Obračunati prihodi 0 63 18 0 81 74 Potraživanja od EU-a — — — 20 20 — Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 183 111 2 421 (2 715 ) (0) (0) Ukupno 183 174 2 439 (2 695 ) 101 73

U obračunane prihode uključeni su iznosi obračunanih kamata na predfinanciranje projekata (63 milijuna EUR) i na predfinanciranje uzajamnog fonda EU-a za Afriku (18 milijuna EUR).

Potraživanja od EU-a iznos je koji je bio uplaćen na skrbnički račun u vlasništvu Europske komisije.

Radi veće učinkovitosti 11. ERF-u dodijeljena je jedinstvena riznica kojom su obuhvaćeni svi ERF-ovi, što za posljedicu ima operacije između različitih ERF-ova koje se poravnavaju dugovanjima i potraživanjima unutar ERF-a u bilancama različitih ERF-ova.

Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a iskazana su samo u pojedinačnim ERF-ovima. Ukupni iznos dugovanja i potraživanja unutar ERF-a jednak je nuli.

2.4. NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI (6)

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Središnje banke — — — 276 276 105 Komercijalne banke — — — 87 87 242 Novčana sredstva financijskih instrumenata — — — 24 24 — Ukupno — — — 387 387 347

Ukupna razina novca i novčanih ekvivalenata stabilna je. No, promijenjena je struktura novčane pozicije. Utvrđeno je značajno smanjenje (136 milijuna EUR) na računu Ujedinjene Kraljevine za doprinose u komercijalnoj banci Natwest. Glavni je razlog tomu činjenica da je Ujedinjena Kraljevina krajem 2017. uplatila prvi obrok svojeg doprinosa za 2018. u iznosu od 170 milijuna EUR.

Na dan 31. prosinca 2018. u središnjim je bankama držano više novca kako bi se ograničio rizik druge ugovorne strane (vidjeti bilješku 5.4.).

OBVEZE

2.5. REZERVACIJE

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Rezervacije — — — — — 4 Ukupno — — — — — 4

Otpuštena je rezervacija za Centar za razvoj poduzetništva (CDE) jer su sudski postupci okončani i ne bi smjelo biti dodatnih troškova.

2.6. FINANCIJSKE OBVEZE

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Sufinanciranje – dugovanja — — 1 16 18 14 Ukupno — — 1 16 18 14

Promjena ukupnih obveza za sufinanciranje objašnjena je u bilješci 2.7.2.1.

2.7. DUGOVANJA

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Kratkoročna dugovanja 2.7.1. 0 6 80 88 173 361 Razna dugovanja 2.7.2. — — 45 23 68 202 Ukupno 0 6 125 111 241 563

2.7.1. Kratkoročna dugovanja

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Dobavljači 0 5 65 32 102 133 Države članice — — 0 1 1 12 Treće zemlje 0 — 6 31 37 146 Javna tijela — 2 10 30 43 83 Ostala kratkoročna dugovanja (0) (2) (2) (6) (10) (13) Ukupno 0 6 80 88 173 361

Dugovanja uključuju troškovnike koje je ERF primio u okviru aktivnosti dodjele bespovratnih sredstava. Knjiže se u zatraženom iznosu od trenutka zaprimanja zahtjeva. Isti se postupak primjenjuje za račune i financijska odobrenja primljene za aktivnosti nabave. Predmetni zahtjevi za povrat troškova uzimaju se u obzir u postupku zaključenja poslovnih knjiga na kraju financijske godine. Nakon unosa zaključnih podataka u izvještaju o financijskom rezultatu priznaju se procijenjeni prihvatljivi iznosi. Neprihvatljivi iznosi iskazuju se kao ostala kratkoročna dugovanja.

2.7.2. Razna dugovanja

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Dugovanja za sufinanciranje 2.7.2.1. — — 47 21 68 28 Odgođeni doprinosi kapitalu fonda 2.7.2.2. — — — — — 173 Razna dugovanja — — (2) 2 — 1 Ukupno — — 45 23 68 202

2.7.2.1. Dugovanja za sufinanciranje

Raščlamba dugoročnih i kratkoročnih dugovanja za sufinanciranje po državama članicama sažeto je prikazana u tablici u nastavku:

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Dugoročno sufinanciranje Austrija — — — 1 1 — Belgija — — 0 2 2 2 Češka — — — 1 1 — Danska — — — 3 3 0 Finska — — — 1 1 — Francuska — — 1 1 2 4 Luksemburg — — — 1 1 — Nizozemska — — — 3 3 — Portugal — — — 0 0 — Švedska — — 0 — 0 3 Ujedinjena Kraljevina — — — 2 2 1 Australija — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 4 — — 1 16 18 14 Kratkoročno sufinanciranje Austrija — — — 0 0 — Belgija — — 4 0 4 3 Češka — — — 0 0 — Danska — — 0 2 3 (0) Finska — — — 0 0 — Francuska — — 21 1 22 12 Njemačka — — 1 — 1 0 Luksemburg — — — 0 0 — Nizozemska — — 1 1 2 0 Poljska — — 0 — 0 — Portugal — — — 0 0 — Španjolska — — 2 — 2 1 Švedska — — 5 1 5 5 Švicarska — — 0 — 0 0 Ujedinjena Kraljevina — — 13 12 25 4 Kanada — — 0 — 0 0 Australija — — 0 — 0 1 USAID — — — 4 4 2 — — 47 21 68 28 Ukupno — — 48 37 86 42

Ukupna dugoročna i kratkoročna dugovanja za sufinanciranje povećana su za 44 milijuna eura u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje.

Tijekom 2018. primljeno je ukupno 28 milijuna eura novih doprinosa za sufinanciranje.

Ukupna dugovanja za sufinanciranje povećana su za 17 milijuna eura da bi se priznali prihodi i rashodi za projekte sufinanciranja (vidjeti bilješke 3.1.1. i 3.4.).

2.7.2.2. Odgođeni doprinosi kapitalu fonda

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Ujedinjena Kraljevina — — — — — 170 Litva — — — — — 2 Ukupno — — — — — 173

Ovaj naslov u cijelosti se odnosi na unaprijed uplaćene doprinose država članica za 2018.

2.8. OBRAČUNANI TROŠKOVI I ODGOĐENI PRIHODI

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Obračunani troškovi 0 83 358 838 1 279 730 Ostala aktivna i pasivna vremenska razgraničenja — — — 3 3 3 Ukupno 0 83 358 840 1 281 733

Obračunani troškovi obuhvaćaju procijenjene rashode poslovanja za tekuće ili izvršene ugovore bez validiranih zahtjeva za povrat troškova, pri čemu su prihvatljivi rashodi korisnika ERF-a nastali u 2018. procijenjeni na temelju najboljih dostupnih informacija. Dio procijenjenih obračunanih troškova koji se odnosi na plaćeno predfinanciranje evidentiran je kao smanjenje iznosâ predfinanciranja (vidjeti bilješku 2.1.).

Obračunani troškovi povećali su se uglavnom u 11. ERF-u (sa 140 milijuna eura u 2017. na 840 milijuna eura u 2018.). To je u skladu s povećanim brojem ugovora (s 1 600 u 2017. na 2 300 u 2018.). 11. ERF započeo je 2015. pa je 2018. bila četvrta godina njegova postojanja. 11. ERF dosegnuo je svoju zrelost s obzirom na provedbu usvojenih mjera.

NETO IMOVINA

2.9. KAPITAL FONDA

2.9.1. Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Kapital fonda 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Neupisani kapital fonda — — — (27 090 ) (27 090 ) Upisani kapital fonda na dan 31.12.2017. 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Kapital fonda 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Neupisani kapital fonda — — — (22 840 ) (22 840 ) Upisani kapital fonda na dan 31.12.2018. 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423

Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica odgovarajućem fondu ERF-a kako je utvrđeno u svakom od unutarnjih sporazuma. Neupisana sredstva početno su dodijeljena sredstva koja države članice još nisu uplatile.

Upisani kapital fonda iznos je početno dodijeljenih sredstava koji su države članice uplatile preko računa riznice (vidjeti bilješku 2.9.2 u nastavku).

2.9.2. Upisani i neupisani kapital fonda po državama članicama

u milijunima EUR Doprinosi 11. ERF-u % Neupisani kapital na dan 31.12.2017. Kapital upisan u 2018. Neupisani kapital na dan 31.12.2018. Austrija 2,40 650 (102) 548 Belgija 3,25 880 (138) 742 Bugarska 0,22 59 (9) 50 Hrvatska 0,23 61 (10) 51 Cipar 0,11 30 (5) 25 Češka 0,80 216 (34) 182 Danska 1,98 537 (84) 452 Estonija 0,09 23 (4) 20 Finska 1,51 409 (64) 345 Francuska 17,81 4 826 (757) 4 068 Njemačka 20,58 5 575 (875) 4 700 Grčka 1,51 408 (64) 344 Mađarska 0,61 166 (26) 140 Irska 0,94 255 (40) 215 Italija 12,53 3 394 (533) 2 862 Latvija 0,12 31 (5) 27 Litva 0,18 49 (8) 41 Luksemburg 0,26 69 (11) 58 Malta 0,04 10 (2) 9 Nizozemska 4,78 1 294 (203) 1 091 Poljska 2,01 544 (85) 458 Portugal 1,20 324 (51) 273 Rumunjska 0,72 195 (31) 164 Slovačka 0,38 102 (16) 86 Slovenija 0,22 61 (10) 51 Španjolska 7,93 2 149 (337) 1 812 Švedska 2,94 796 (125) 671 Ujedinjena Kraljevina 14,68 3 976 (624) 3 353 Ukupno 100,00 27 090 (4 250 ) 22 840

U 2018. u 11. ERF upisano je ukupno 4 250 milijuna eura. Na dan 31. prosinca 2018. kapital osmog, devetog i 10. ERF-a upisan je i uplaćen u cijelosti.

2.9.3. Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ovaj naslov obuhvaća sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova u osmi i deveti ERF.

2.9.4. Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Stanje na dan 31.12.2016. (2 496 ) 2 214 247 35 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (7) (37) 44 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (171) 171 — Stanje na dan 31.12.2017. (2 503 ) 2 177 120 206 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (7) (40) 47 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (112) 112 — Stanje na dan 31.12.2018. (2 509 ) 2 137 55 317 —

Ovaj naslov uključuje sredstva prenesena između aktivnih ERF-ova.

Od stupanja na snagu Sporazuma iz Cotonoua, sva nepotrošena sredstva iz prethodnih aktivnih ERF-ova prenose se u najnoviji ERF nakon opoziva. Prijenosom sredstava iz drugih ERF-ova povećava se iznos odobrenih sredstva fonda primatelja, a smanjuje iznos odobrenih sredstva fonda podrijetla. Za sredstva prenesena u pričuvu za uspješnost 10. i 11. ERF-a obveze se mogu preuzeti samo pod posebnim uvjetima utvrđenim unutarnjim sporazumima.

3. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

PRIHODI

u milijunima EUR Bilješka 2018. 2017. Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1. 4 61 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2. 57 25 Ukupno 60 87

3.1. PRIHODI OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2018. 2017. Povrat troškova 0 3 14 3 21 19 Povrat sredstava STABEX-a — — 0 — 0 0 Prihodi od sufinanciranja 3.1.1. — — (18) 1 (17) 42 Ukupno 0 3 (3) 4 4 61

Nerazmjenski prihodi mogu se raščlaniti po načinu upravljanja, kako slijedi:

u milijunima EUR 2018. 2017. Izravno upravljanje 4 5 Provoditelj: Komisija 1 1 Delegacije EU-a 3 4 Neizravno upravljanje 0 56 Provoditelj: Treće zemlje (13) 55 Međunarodne organizacije 12 2 Tijela javnog prava 0 0 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 1 (1) Ukupno 4 61

3.1.1. Prihodi od sufinanciranja

Primljeni doprinosi za sufinanciranje ispunjavaju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i kao takvi ne bi trebali utjecati na izvještaj o financijskom rezultatu. Primljeni doprinosi evidentiraju se kao obveze (vidjeti bilješku 2.7.2.1.) dok se ne ispune uvjeti za donirana sredstva, npr. nastanak prihvatljivih rashoda (vidjeti bilješku 3.4.). Odgovarajući iznos tada se priznaje kao nerazmjenski prihod od sufinanciranja. Posljedično je učinak na poslovni rezultat godine jednak nuli.

3.2. PRIHODI OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2018. 2017. Financijski prihodi 0 2 8 1 10 4 Ostali prihodi 1 6 27 12 46 22 Ukupno 1 8 35 13 57 25

Financijski prihodi obuhvaćaju kamate iz skrbničkog fonda i kamate na predfinanciranje.

Ostali prihodi u cijelosti se odnose na ostvarene i neostvarene dobitke od tečajnih razlika.

RASHODI

3.3. INSTRUMENTI POMOĆI

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2018. 2017. Programska pomoć (0) 1 532 1 468 2 001 2 150 Makroekonomska potpora — 26 — — 26 21 Sektorska politika — 2 — — 2 (9) Projekti unutar AKP-a — 27 389 410 827 1 112 Pomoć u nuždi — 3 60 811 873 289 Ostali programi pomoći koji se odnose na prethodne ERF-ove — 0 — — 0 (1) Institucijska potpora — — 3 15 18 23 Primici za naknade za izvoz 0 (0) — — 0 (1) Doprinosi skrbničkim fondovima — — — 307 307 114 Ukupno (0) 59 984 3 012 4 054 3 700

Rashodi poslovanja ERF-a odnose se na različite instrumente pomoći i razlikuju se ovisno o načinu isplate novčanih sredstva i vrsti upravljanja.

Do povećanja ukupnih rashoda za instrumente pomoći došlo je uglavnom u 11. ERF-u, što je u skladu sa životnim ciklusom tog ERF-a. 11. ERF započeo je 2015. pa je 2018. bila četvrta godina njegova postojanja. U 2018.11. ERF dosegnuo je svoju zrelost s obzirom na provedbu usvojenih mjera, što je razlog povećanju rashoda u usporedbi s 2017. Broj otvorenih ugovora u 11. ERF-u povećao se s 1 600 u 2017. na 2 300 u 2018.

To je povećanje u skladu s povećanjem iznosa poravnanja predfinanciranja i iznosa obračunanih troškova.

Rashodi za sektorske politike u 2017. bili su negativni jer je poništen jedan netočno evidentirani račun u 2016.

3.4. RASHODI ZA SUFINANCIRANJE

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2018. 2017. Sufinanciranje — — (18) 1 (17) 42

U ovaj su naslov uključeni rashodi za sufinanciranje projekata nastali u 2018. Potrebno je napomenuti da nastali rashodi uključuju iznose procijenjene u postupku zaključenja poslovnih knjiga (pa stoga i poništenje procijenjenih iznosa za prethodnu godinu). Budući da su poništeni iznosi procijenjenih rashoda iz 2017. (52 milijuna EUR) bili veći od iznosa rashoda nastalih u 2018. (36 milijuna EUR) rashodi za sufinanciranje za 2018. iskazani su u negativnom iznosu.

Odgovarajući negativni iznosi prihoda priznati su u izvještaju o financijskom rezultatu (vidjeti bilješku 3.1.1.).

3.5. INSTRUMENTI POMOĆI I RASHODI ZA SUFINANCIRANJE PO VRSTAMA UPRAVLJANJA

u milijunima EUR 2018. 2017. Izravno upravljanje 1 750 1 447 Provoditelj: Komisija 122 122 Izvršne agencije EU-a 31 26 Skrbnički fondovi 594 89 Delegacije EU-a 1 003 1 209 Neizravno upravljanje 2 287 2 295 Provoditelj: EIB i EIF 44 48 Međunarodne organizacije 920 1 171 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 114 (20) Tijela javnog prava 231 356 Treće zemlje 977 739 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 1 — Tijela privatnog prava koja provode javno-privatno partnerstvo 0 0 Ukupno 4 037 3 742

3.6. FINANCIJSKI TROŠKOVI

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2018. 2017. Otpis potraživanja (0) (1) (5) (1) (7) 9 Ostali financijski rashodi — — — (0) (0) (1) Ukupno (0) (1) (5) (1) (7) 8

Naslov otpis potraživanja sadržava procjenu rashoda za nenaplativa potraživanja. Budući da taj procijenjeni iznos sadrži i poništene procijenjene iznose za prethodnu godinu, ukupni rashodi u 2018. bili su manji nego u 2017. (u 2017. iznosili su 34 milijuna eura, dok su u 2018. iznosili su 27 milijuna eura, vidjeti bilješku 2.3.1).

3.7. Ostali rashodi

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2018. 2017. Administrativni rashodi i rashodi za IT (0) (0) 45 67 112 107 Rezervacija za rizike i troškove — — — (4) (4) — Ostvareni gubici od potraživanja od kupaca 0 0 0 — 1 3 Gubici od tečajnih razlika 0 6 26 7 39 44 Ukupno 1 7 71 70 148 154

Ovaj naslov obuhvaća rashode za potpore, tj. administrativne troškove programiranja i provedbe ERF-ova. Obuhvaća rashode za pripremu, praćenje, nadzor i evaluaciju projekata te rashode za računalne mreže, tehničku pomoć itd.

4. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE TE OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.1. NEPREDVIĐENA IMOVINA

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Jamstva za ispunjenje obveza — 0 10 0 11 10 Jamstva za zadržane iznose — 0 6 — 7 8 Ukupno — 1 16 0 17 18

Jamstva za ispunjenje obveza zahtijevaju se kako bi se osiguralo da korisnici sredstava ERF-a ispunjavaju obveze iz ugovora s ERF-om.

Jamstva za zadržane iznose odnose se samo na ugovore o radovima. Obično se zadržava 10 % privremenih plaćanja korisnicima kao jamstvo da će izvođači radova ispuniti svoje obveze. Ti se zadržani iznosi iskazuju kao dugovanja. Ovisno o odobrenju javnog naručitelja, izvođač radova može umjesto toga dostaviti jamstvo za zadržane iznose kojim se zamjenjuju iznosi zadržani od privremenih plaćanja. Ta primljena jamstva iskazuju se kao nepredviđena imovina.

U slučaju ugovora kojima se upravlja u okviru neizravnog upravljanja jamstva pripadaju naručitelju, a ne ERF-u, i stoga ih ERF ne iskazuje. U 2018. ta su jamstva iznosila 501 milijun EUR.

4.2. OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.2.1. Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu iskazane kao rashod

Iznos objavljen u nastavku odnosi se na proračunski RAL („Reste à Liquider”) umanjen za povezane iznose koji su u izvještaju o financijskom rezultatu iskazani kao rashodi. Proračunski RAL iznos je preuzetih obveza za koje još nije izvršeno plaćanje i/ili koje još nisu opozvane. To je uobičajena posljedica višegodišnjih programa.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2018. 31.12.2017. Nepodmirene proračunske obveze koje još nisu rashodovane 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Ukupno 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508

Proračunski RAL na dan 31. prosinca 2018. iznosio je ukupno 10 616 milijuna eura (2017.: 9 745 milijuna EUR).

4.2.2. Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije

Kontekst

Građani Ujedinjene Kraljevine glasali su 23. lipnja 2016. na referendumu o članstvu u Europskoj uniji i većina glasača izjasnila se za izlazak. Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. službeno je obavijestila Europsko vijeće o svojoj namjeri da se povuče iz EU-a i Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom). Time je aktiviran članak 50. Ugovora o Europskoj uniji, kojim je utvrđen postupak povlačenja države članice iz Unije.

Postupak pregovora

Komisija je 19. ožujka 2018. objavila Nacrt sporazuma o povlačenju u kojemu je naveden napredak ostvaren tijekom pregovora. Kad je riječ o financijskom dogovoru iz Nacrta sporazuma o povlačenju, EU i Ujedinjena Kraljevina izradile su pravni tekst na temelju napretka ostvarenog u prvoj fazi pregovora.

Zajedničko izvješće objavljeno je 14. studenoga 2018. u kojem se navodi da je na razini pregovarača dogovoren cijeli tekst nacrta sporazuma o povlačenju, kao i nacrt političke deklaracije o okviru za budući odnos Ujedinjene Kraljevine i Europske unije. Istog je dana objavljen i ažurirani i usuglašeni nacrt sporazuma o povlačenju u kojem je Ujedinjena Kraljevina pristala platiti sve svoje obveze na temelju postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i prethodnih financijskih okvira kao da je i dalje država članica, uključujući njezin udio u obvezama i nepredviđenim obvezama Unije. Vlada UK-a odobrila je 14. studenoga Nacrt sporazuma o povlačenju, a Europsko vijeće potvrdilo ga je 25. studenoga 2018. Vijeće (članak 50.) je 11. siječnja 2019. odobrilo odluku o zaključenju Sporazuma o povlačenju te je poslalo na odobrenje u Europski parlament. Europsko vijeće pristalo je 21. ožujka 2019. na zahtjev Ujedinjene Kraljevine, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 50. UEU-a, produljiti rok za izlazak Ujedinjene Kraljevine do 22. svibnja 2019., pod uvjetom da Donji dom britanskog parlamenta odobri Sporazum o povlačenju najkasnije do 29. ožujka 2019. ili do 12. travnja 2019. ako se Sporazum ne odobri (Odluka Europskog vijeća (EU) 2019/476 (7)). Donji dom britanskog parlamenta nije nakon toga odobrio Sporazum o povlačenju u razdoblju do 29. ožujka 2019. tako da je Europsko vijeće ponovno na zahtjev Ujedinjene Kraljevine pristalo 10. travnja 2019. produljiti rok za izlazak Ujedinjene Kraljevine do 31. listopada 2019. (Odluka Europskog vijeća (EU) 2019/584 (8)). Povlačenje bi trebalo nastupiti prvog dana u mjesecu koji slijedi nakon dovršetka postupaka ratifikacije ili 1. studenoga 2019., ovisno o tome što nastupi ranije. Ujedinjena Kraljevina smatrat će se državom članicom sve do novog datuma o povlačenju te će imati sva prava i obveze u skladu s člankom 50. UEU-a te u svakom trenutku može povući obavijest o povlačenju.

Posljedice za ERF

U nacrtu sporazuma o povlačenju navedeno je da će Ujedinjena Kraljevina ostati stranka ERF-a do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih nezaključenih ERF-ova te da će u tom pogledu preuzeti jednake obveze kao i države članice u skladu s unutarnjim sporazumom kojim je predmetni ERF uspostavljen, kao i obveze na temelju prethodnih ERF-ova do njihova zaključenja. Ujedinjena Kraljevina može sudjelovati u radu Odbora ERF-a kao promatrač bez glasačkih prava.

U nacrtu sporazuma o povlačenju navedeno je i da se, ako se na dan stupanja na snagu tog sporazuma za iznose iz projekata u okviru 10. ERF-a ili iz prethodnih ERF-ova ne preuzmu obveze ili ako se ti iznosi opozovu, udio Ujedinjene Kraljevine u tim iznosima neće ponovno upotrijebiti. Isto vrijedi i za udio Ujedinjene Kraljevine u sredstvima za koja se ne preuzmu obveze ili u iznosima koji se u okviru 11. ERF-a opozovu nakon 31. prosinca 2020.

U trenutku potpisivanja ove računovodstvene dokumentacije i zbog činjenice da Ujedinjena Kraljevina još nije ratificirala Sporazum, stvarni datum povlačenja i način povlačenja (s dogovorom ili bez dogovora) još nisu poznati. S obzirom na postojeću situaciju, na dan 31. prosinca 2018. nema financijskog učinka na financijske izvještaje ERF-a o kojem bi trebalo izvijestiti.

5. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZICIMA

Sljedeća objavljivanja o upravljanju financijskim rizicima ERF-a odnose se na operacije riznice koje u ime ERF-a radi izvršenja sredstva Fonda izvršava Komisija.

5.1. POLITIKE UPRAVLJANJA RIZICIMA I AKTIVNOSTI ZAŠTITE OD RIZIKA

Pravila i načela upravljanja operacijama riznice utvrđeni su Financijskom uredbom o 11. ERF-u i Unutarnjim sporazumom.

Na temelju navedenih propisa primjenjuju se sljedeća glavna načela:

(a) Države članice doprinose za ERF uplaćuju na posebne račune otvorene pri središnjoj banci svake države članice ili financijske institucije koju država članica odredi. Iznosi doprinosa ostaju na tim posebnim računima do trenutka plaćanja ERF-u.

(b) Države članice doprinose za ERF uplaćuju u eurima, dok se plaćanja ERF-a iskazuju u eurima i drugim valutama, uključujući i manje poznate valute.

(c) Na bankovnim računima koje Komisija otvori u ime ERF-a nije dopušteno prekoračenje.

Uz posebne račune Komisija u ime ERF-a u financijskim institucijama (središnje banke i komercijalne banke) otvara i druge bankovne račune za potrebe isplata i uplata, osim za doprinose koje države članice uplaćuju u proračun.

Operacije riznice i plaćanja visoko su automatizirane i provode se suvremenim informatičkim sustavima. Kako bi se jamčila sigurnost sustava i osiguralo razdvajanje dužnosti u skladu s Financijskom uredbom, standardima unutarnje kontrole Komisije i revizijskim načelima, primjenjuju se posebni postupci.

Upravljanje operacijama riznice i plaćanja uređeno je pisanim smjernicama i postupcima kojima je cilj ograničiti operativni i financijski rizik i osigurati odgovarajuću razinu kontrole. Njima su obuhvaćene različite operacije, a poštovanje smjernica i postupaka redovito se provjerava.

5.2. VALUTNI RIZIK

Izloženost ERF-a valutnom riziku na kraju godine – neto pozicija

u milijunima EUR 31.12.2018. 31.12.2017. USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno Financijska imovina Potraživanja i naplativa sredstva 63 — 0 — 67 8 138 64 — — — 26 2 92 Novac i novčani ekvivalenti 1 0 — — 386 — 387 4 0 — — 344 — 347 Ukupno 64 0 0 — 453 8 525 68 0 — — 370 2 439 Financijske obveze Dugoročne financijske obveze — — — — (18) — (18) — — — — (14) — (14) Dugovanja (1) — — — (218) (22) (241) 0 — — — (533) (30) (563) Ukupno (1) — — — (236) (22) (259) 0 — — — (547) (30) (577) Ukupno 63 0 0 — 217 (14) 267 68 0 — — (177) (28) (138)

Svi doprinosi drže se u eurima, a druge se valute kupuju samo kada su potrebne za izvršenje plaćanja. Stoga operacije riznice ERF-a nisu izložene valutnom riziku.

5.3. KAMATNI RIZIK

ERF ne uzajmljuje novac te stoga nije izložen kamatnom riziku.

Kamate se obračunavaju na sredstva koja ERF drži na različitim bankovnim računima. Stoga je Komisija u ime ERF-a uvela mjere kojima se osigurava redovito usklađivanje kamatnih prihoda s tržišnim kamatnim stopama i njihovim eventualnim fluktuacijama.

Doprinose proračunu ERF-a svaka država članica uplaćuje na poseban račun otvoren pri financijskoj instituciji koju odredi država članica. Budući da kamata koja se obračunava na neke od tih računa može u određenom trenutku biti negativna, uvedeni su postupci upravljanja gotovinom kako bi ti iznosi na tim računima bili što manji. Osim toga, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2016/888 (9) sve negativne kamate po tim računima snosi relevantna država članica.

Na prekonoćna salda na računima otvorenim u komercijalnim bankama kamate se obračunavaju svakodnevno. Kamate na sredstva na tim računima obračunavaju se primjenom promjenjivih tržišnih kamatnih stopa na koje se primjenjuje (pozitivna ili negativna) ugovorna marža. Za većinu računa kamate se obračunavaju primjenom tržišne referentne kamatne stope uz usklađenje za njezine fluktuacije. Stoga ERF nije izložen riziku obračuna kamate po stopi nižoj od tržišne.

5.4. KREDITNI RIZIK (RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE)

Financijska imovina koja nije dospjela niti joj je vrijednost umanjena:

u milijunima EUR Ukupno Nedospjela i neumanjena Dospjela, ali neumanjena > jedne godine 1-5 godina > 5 godina Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 138 121 12 5 — Ukupno na dan 31.12.2018. 138 121 12 5 — Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 92 92 0 — — Ukupno na dan 31.12.2017. 92 92 0 — —





Financijska imovina po kategorijama rizika:

u milijunima EUR 31.12.2018. 31.12.2017. Potraživanja Novac Ukupno Potraživanja Novac Ukupno Druge ugovorne strane s vanjskim kreditnim rejtingom Izvrstan i visok rejting 5 303 308 3 103 106 Viši srednji rejting — 80 80 0 240 240 Niži srednji rejting — 4 4 3 4 7 Neinvesticijski rejting — 0 0 1 0 2 Ukupno 5 387 391 7 347 354 Druge ugovorne strane bez vanjskog kreditnog rejtinga Skupina 1. (dužnici koji u prošlosti nisu bili u statusu neispunjavanja obveza) 133 0 134 86 0 86 Skupina 2. (dužnici koji su u prošlosti bili u statusu neispunjavanja obveza) — — — — — — Ukupno 133 0 134 86 0 86 Ukupno 138 387 525 92 347 440

Sredstva u kategorijama rejtinga neulagački stupanj i niži srednji stupanj odnose se prvenstveno na doprinose država članica ERF-u koji se uplaćuju na posebne račune koje su države članice otvorile u skladu s člankom 20. stavkom 3. Financijske uredbe koja se primjenjuje na ERF. U skladu s tom uredbom iznos takvih doprinosa mora ostati na tim posebnim računima dok ne bude potrebno izvršiti plaćanja.

U skladu s Financijskom uredbom koja se primjenjuje na ERF većina sredstava riznice ERF-a drži se na posebnim računima koje su države članice otvorile u svrhu plaćanja svojih doprinosa. Svi ti računi vode se u riznicama država članica ili središnjim nacionalnim bankama. Te su institucije izložene najnižem riziku druge ugovorne strane za ERF (riziku su izložene države članice).

Kada je riječ o dijelu sredstava iz riznice ERF-a koji se drži u komercijalnim bankama u svrhu izvršenja plaćanja, na te se račune sredstva uplaćuju neposredno prije roka i time automatski upravlja Komisijin sustav za upravljanje gotovinom riznice. Na svim se računima drži najmanji iznos novca, razmjerno prosječnom iznosu dnevnih isplata s tih računa. Zato se na tim računima preko noći stalno drže mali iznosi i tako se ograničava izloženost ERF-a riziku.

Osim toga, pri odabiru komercijalnih banaka primjenjuju se posebne smjernice radi daljnjeg smanjenja rizika druge ugovorne strane kojemu je ERF izložen:

Sve komercijalne banke biraju se pozivom na podnošenje ponuda. Najniži kratkoročni kreditni rejting potreban za sudjelovanje u natječajima jest P-1 kreditne agencije Moody ili istovjetni rejting (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i propisno opravdanim okolnostima može se prihvatiti i niži rejting.

5.5. RIZIK LIKVIDNOSTI

Analiza dospijeća financijskih obveza prema preostalom ugovornom dospijeću

u milijunima EUR > jedne godine 1-5 godina > 5 godina Ukupno Financijske obveze 241 7 11 259 Ukupno na dan 31.12.2018. 241 7 11 259 Financijske obveze 563 13 1 577 Ukupno na dan 31.12.2017. 563 13 1 577

Proračunskim načelima koja se primjenjuju na ERF osigurava se da su ukupna gotovinska sredstva za proračunsko razdoblje uvijek dovoljna za izvršenje svih povezanih plaćanja. Ukupni doprinosi država članica jednaki su iznosu odobrenih sredstava za plaćanje u relevantnom proračunskom razdoblju.

Doprinosi država članica ERF-u uplaćuju se, međutim, u tri obroka godišnje, dok je u plaćanjima prisutna izvjesna sezonalnost.

Kako bi se u svakom trenutku osigurao dovoljan iznos sredstava riznice za plaćanja u određenom mjesecu, riznica Komisije i odgovarajuće službe koje izvršavaju plaćanja redovito razmjenjuju informacije o stanju riznice.

Osim toga, u kontekstu dnevnih operacija riznice ERF-a automatiziranim upravljanjem novčanim sredstvima osigurava se dovoljna likvidnost svih bankovnih računa ERF-a na dnevnoj osnovi.

6. IZVJEŠĆIVANJE POVEZANIH OSOBA

Povezane osobe ERF-a su Skrbnički fond EU-a Bêkou, Skrbnički fond EU-a za Afriku te Europska komisija. Transakcije između tih subjekata provode se u okviru redovnih aktivnosti ERF-a te stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a nisu potrebni posebni zahtjevi za izvješćivanje o tim transakcijama.

ERF nema zasebno upravljanje jer njime upravlja Komisija. Prava osoba na ključnim upravljačkim položajima u EU-u, uključujući Komisiju, objavljena su u Konsolidiranim godišnjim financijskim izvještajima Europske unije pod naslovom 7.2. „Prava osoba na ključnim upravljačkim položajima”.

7. DOGAĐAJI NAKON DATUMA BILANCE

Do datuma potpisivanja ove računovodstvene dokumentacije računovodstveni službenik ERF-a nije otkrio nikakva značajna pitanja koja bi nalagala zasebno objavljivanje u ovom odjeljku niti su mu takva pitanja prijavljena. Godišnja računovodstvena dokumentacija i s njome povezane bilješke izrađene su na temelju najnovijih dostupnih informacija i to se odražava u objavljenim informacijama.

8. USKLAĐENJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

Poslovni rezultat godine izračunava se primjenom računovodstvenih načela nastanka događaja. Proračunski rezultat izračunava se međutim na primjenom računovodstvenog načela blagajne. Budući da poslovni rezultat i proračunski rezultat obuhvaćaju iste poslovne transakcije, korisna je kontrola kojom se osigurava njihova usklađenost. U sljedećoj tablici prikazano je njihovo usklađenje, istaknuti su ključni iznosi usklađenja te razdvajanje stavki prihoda i rashoda.

u milijunima EUR 2018. 2017. POSLOVNI REZULTAT GODINE (4 118 ) (3 818 ) Prihodi Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna (1) (7) Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu naplaćena (11) (3) Prava utvrđena u prethodnim godinama naplaćena u tekućoj godini 11 29 Neto učinak predfinanciranja 36 57 Obračunani prihodi (neto) (39) (62) Ostalo (1) (2) Rashodi Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni 115 19 Rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini (366) (60) Neto učinak predfinanciranja (179) (685) Obračunani rashodi (neto) 484 373 PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE (4 069 ) (4 158 )

8.1. USKLAĐENE STAVKE – PRIHODI

Proračunski prihodi za financijsku godinu odgovaraju prihodima naplaćenima od dodijeljenih prava utvrđenih tijekom godine i iznosima naplaćenima od dodijeljenih prava utvrđenih u prethodnim godinama.

Dodijeljena prava koja ne utječu na proračunski rezultat evidentiraju se u poslovnom rezultatu, ali se iz proračunske perspektive ne mogu smatrati prihodima jer se naplaćeni iznos prenosi u pričuve i ne može se preraspodijeliti u druge svrhe bez odluke Vijeća.

U svrhu usklađenja od poslovnog rezultata treba oduzeti dodijeljena prava utvrđena tijekom tekuće godine koja još nisu naplaćena jer nisu dio proračunskih prihoda. S druge strane, u svrhu usklađenja poslovnom rezultatu treba dodati dodijeljena prava utvrđena prethodnih godina naplaćena u tekućoj godini.

Neto učinak predfinanciranja poravnanje je iznosa predfinanciranja za koje je izvršen povrat. To je novčani primitak koji ne utječe na poslovni rezultat.

Neto obračunani prihodi uglavnom se sastoje od stavki vremenskih razgraničenja obračunanih radi zaključenja poslovnih knjiga na kraju godine. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani prihodi za tekuću godinu umanjeni za poništene prihode obračunane prethodnih godina.

8.2. USKLAĐENE STAVKE – RASHODI

Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni dodaju se zbog usklađenja jer su uključeni u poslovni rezultat, ali nisu dio proračunskih rashoda. S druge strane, rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini oduzimaju se za potrebe usklađenja od poslovnog rezultata jer iako su dio proračunskih rashoda tekuće godine ne utječu na poslovni rezultat niti, u slučaju ispravaka, umanjuju rashode.

Novčani primici od ukinutih plaćanja ne utječu na poslovni rezultat, ali utječu na proračunski rezultat.

Neto učinak predfinanciranja kombinacija je novih iznosa predfinanciranja plaćenih u tekućoj godini (koji se priznaju kao proračunski rashodi godine) i poravnanja predfinanciranja plaćenog u tekućoj godini ili prethodnih godina prihvaćanjem prihvatljivih troškova. Potonji predstavljaju rashod u smislu računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja, ali ne i u smislu proračunskog računovodstva jer se plaćanje početnog iznosa predfinanciranja već uzelo u obzir kao proračunski rashod u trenutku njegova plaćanja.

Neto obračunani rashodi uglavnom su iznosi vremenskih razgraničenja obračunanih za potrebe zaključenja poslovnih knjiga na kraju godine, tj. prihvatljivi troškovi korisnika sredstava ERF-a koji ERF-u još nisu prijavljeni. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani prihodi za tekuću godinu umanjeni za poništene prihode obračunane prethodnih godina

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF

ZAVRŠNA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA SKRBNIČKOG FONDA BÊKOU ZA 2018. (10)

INFORMACIJE O SKRBNIČKOM FONDU EU-a BÊKOU

Opće informacije o skrbničkim fondovima Unije

U skladu s člancima 234. i 235. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (11) i člankom 35. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond (12), Europska komisija može osnivati skrbničke fondove Unije za vanjska djelovanja („skrbnički fondovi Unije”). Skrbnički fondovi unije osnivaju se na temelju sporazuma zaključenog s drugim donatorima za djelovanja u nuždi i djelovanja nakon nužde potrebna u svrhu odgovora na krizu ili za tematska djelovanja.

Skrbničke fondove Unije osniva Europska komisija odlukom nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem ili njihova odobrenja. Ta odluka sadržava osnivački sporazum sklopljen s drugim donatorima.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se i izvršavaju pod sljedećim uvjetima:

— postoji dodana vrijednost intervencije Unije: ciljevi skrbničkih fondova Unije, posebno zbog njihova opsega ili potencijalnih učinaka, mogu se bolje postići na razini Unije nego na nacionalnoj razini te se primjenom postojećih instrumenata financiranja ne bi mogli dostatno postići ciljevi politika Unije,

— skrbnički fondovi Unije osiguravaju jasnu političku vidljivost Unije i upravljačke prednosti te bolju kontrolu Unije nad rizicima i isplatama doprinosa Unije i ostalih donatora,

— skrbnički fondovi Unije ne udvostručavaju ostale postojeće kanale financiranja ili slične instrumente bez pružanja ikakve dodatnosti,

— ciljevi skrbničkih fondova Unije usklađeni su s ciljevima instrumenta Unije ili ciljevima proračunske stavke iz koje se financiraju.

Za svaki skrbnički fond Unije osniva se odbor kojim predsjedava Komisija kako bi se osigurala pravedna zastupljenost donatora i odlučilo o korištenju sredstava. U radu Odbora kao promatrači sudjeluju predstavnici država članica koje ne daje doprinos. Pravila o sastavu odbora i njegova interna pravila utvrđuju se osnivačkim sporazumom skrbničkog fonda Unije.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se s ograničenim trajanjem utvrđenim sporazumom o njihovu osnivanju. Njihovo se trajanje može produljiti na zahtjev odbora skrbničkog fonda Unije i nakon Komisijina izvješća kojim se obrazlaže produljenje. Europski parlament i/ili Vijeće mogu od Komisije zatražiti da ukine odobrena sredstva za skrbnički fond ili da revidira osnivački akt u cilju likvidacije fonda.

Računovodstveni službenik Komisije djeluje kao računovodstveni službenik skrbničkih fondova Unije. Računovodstveni službenik odgovoran je za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i računskog plana koji je zajednički svim skrbničkim fondovima Unije. Unutarnji revizor Komisije, OLAF i Revizorski sud imaju iste ovlasti nad skrbničkim fondovima Unije kakve imaju i nad drugim djelovanjima koje provodi Komisija. Skrbnički fondovi Unije svake godine podliježu neovisnoj vanjskoj reviziji.

Postojeći skrbnički fondovi EU-a

Komisija je dosad osnovala četiri skrbnička fonda EU-a:

— Skrbnički fond EU-a BÊKOU, čiji je cilj poduprijeti sve aspekte izlaska Srednjoafričke Republike iz krize i njezinu obnovu. Osnovan je 15. srpnja 2014.

— Skrbnički fond EU-a MADAD, Europski regionalni skrbnički fond Unije kao odgovor na krizu u Siriji. Osnovan je 15. prosinca 2014.

— Skrbnički fond EU-a za Afriku, krizni skrbnički fond Europske unije za stabilnost i borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljavanja u Africi. Osnovan je 12. studenoga 2015.

— Skrbnički fond EU-a za Kolumbiju, čiji je cilj poduprijeti provedbu mirovnog sporazuma na početku razdoblja oporavka i stabilizacije nakon sukoba. Osnovan je 12. prosinca 2016.

Više informacija može se pronaći na internetskim stranicama tih skrbničkih fondova EU-a:

Bêkou– http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad– http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika– http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbija– http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Skrbnički fond Bêkou

Prvi skrbnički fond EU-a s više donatora pod nazivom Bêkou, što na jeziku Sango znači „nada”, 15. srpnja 2014. osnovali su Komisija (zastupana po glavnim upravama DEVCO i ECHO te ESVD) i tri države članice EU-a (Njemačka, Francuska i Nizozemska) u cilju promicanja stabilizacije i obnove Srednjoafričke Republike. Osnovan je na razdoblje od najviše 60 mjeseci. Skrbničkim fondom upravlja se iz Bruxellesa.

Članovi odbora i operativnog odbora skrbničkog fonda EU-a Bêkou predstavnici su donatora i Komisije te promatrači.

Odbor utvrđuje i revidira strategiju tog skrbničkog fonda EU-a. Odbor se sastaje najmanje jedanput godišnje.

Operativni odbor provjerava, odobrava i nadzire provedbu mjera koje se financiraju sredstvima fonda. Osim toga, odbor odobrava godišnju računovodstvenu dokumentaciju i godišnja izvješća o aktivnostima koje se financiraju sredstvima fonda.

Godišnja računovodstvena dokumentacija skrbničkog fonda Bêkou

U skladu s člankom 8. Ugovora o osnivanju skrbničkog fonda Europske unije za Srednjoafričku Republiku (skrbnički fond EU-a Bêkou) i člankom 11.2.1. Osnivačkog sporazuma godišnja računovodstvena dokumentacija sastoji se od dva dijela: 1. godišnjeg financijskog izvještaja koji sastavlja upravitelj skrbničkog fonda EU-a i 2. godišnjih financijskih izvještaja koje sastavlja računovodstveni službenik Komisije, koji je na temelju istog članka ujedno i računovodstveni službenik skrbničkog fonda.

U skladu s člankom 8. Osnivačkog sporazuma financijski izvještaji sastavljaju se u skladu s računovodstvenim pravilima koja je donio računovodstveni službenik Komisije (računovodstvena pravila EU-a), koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS).

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije provodi neovisni vanjski revizor, dok završnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju upravitelj skrbničkog fonda EU-a i računovodstveni službenik podnose operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

Najvažnija postignuća godine

Cilj je skrbničkog fonda EU-a Bêkou osigurati pristup osnovnim uslugama, podržati gospodarski oporavak i otvaranje radnih mjesta te promicati socijalnu koheziju i pomirenje. Skrbnički fond EU-a Bêkou od svojeg je osnivanja usvojio 16 programa za više od dva milijuna korisnika.

Unatoč nastojanjima demokratski izabrane vlade da ponovno uspostavi stabilnost u zemlji, sigurnosna je situacija u Srednjoafričkoj Republici još uvijek nestabilna. U tom složenom i nesigurnom okruženju do punog izražaja dolaze komparativne prednosti skrbničkog fonda EU-a Bêkou u smislu fleksibilnosti i prilagodljivosti promjenjivim okolnostima. Osim toga, skrbnički fond EU-a Bêkou i dalje je jedini instrument koji izgrađuje otpornost za obje populacije u državi istinskim pristupom povezivanja pomoći, obnove i razvoja.

S obzirom na sadašnju situaciju u Južnoafričkoj Republici i činjenicu da skrbnički fond EU-a Bêkou istječe u srpnju 2019., Odbor skrbničkog fonda EU-a službeno je u studenome 2019. zatražio produljenje za 18 mjeseci te je tako ukupno trajanje fonda Bêkou produljeno sa 60 na 78 mjeseci. Službeni je postupak pokrenut u prosincu 2018. i uključuje savjetovanje s Europskim parlamentom i Vijećem.

Operativna postignuća u 2018:

— Skrbnički fond EU-a Bêkou usvojio je novo djelovanje ukupnog iznosa od 35 milijuna eura u sektoru zdravstva i za dva je milijuna povećao proračune dvaju već usvojenih djelovanja u sektoru gospodarskog oporavka i sektoru promicanja socijalne kohezije, dijaloga i pomirenja.

— Donesen je okvir za rezultate skrbničkog fonda EU-a Bêkou slijedom preporuke Revizorskog suda da se na razini europskih skrbničkih fondova utvrde ciljevi koji su u skladu s kriterijima SMART. Taj će strateški instrument omogućiti bolji prikaz ukupnih rezultata djelovanja skrbničkog fonda EU-a Bêkou.

— Projekti skrbničkog fonda EU-a Bêkou obilježeni su razmjernom stabilnošću u sjeveroistočnim i jugozapadnim dijelovima zemlje u kojima su bile potrebne dodatne intervencije, lokalizacijom sukoba u Banguiu i unutrašnjosti te premještanjem službenika izvan Benguia.

Na financijskoj su strani do kraja 2018. uplate subjekata koji doprinose skrbničkom fondu EU-a iznosile više od 242 milijuna eura. To je povećanje od šest milijuna eura u odnosu na 2017. Međutim pet od tih 242 milijuna eura još treba potvrditi.

Što se tiče ugovora, skrbnički fond EU-a Bêkou potpisao je 30 novih ugovora u 2018. u ukupnom iznosu od gotovo 80 milijuna eura (što je 48 % ukupnog ugovorenog iznosa od njegova osnivanja). Ugovori pridonose provedbi njegovih programa u sektorima zdravstva i gospodarskog oporavka, ruralne otpornosti i otvaranja radnih mjesta, vodoopskrbe i odvodnje, pomirenja i otvaranja regija.

Naposljetku, više od 57 milijuna eura (što je gotovo 50 % ukupno uplaćenog iznosa od osnivanja skrbničkog fonda EU-a Bêkou) uplaćeno je u 2018. povrh uplata izvršenih prethodnih godina; ukupni iznos isplata od osnivanja skrbničkog fonda EU-a Bêkou veći je od 119 milijuna eura.

U financijskim izvještajima učinak te pojačane aktivnosti najvidljiviji je u sljedećim područjima:

— Predfinanciranje: povećanje od 24 839 tisuća eura što je rezultat velikog broja novih potpisanih ugovora i isplaćenih predujmova.

— Novac i novčani ekvivalenti: smanjenje od 26 017 tisuća eura uglavnom je posljedica povećanja plaćanja za predfinanciranje, kako je već istaknuto.

— Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu iskazane kao rashod: povećanje s 25 310 tisuća eura na 54 645 tisuća eura zbog novih ugovora.

BILANCA

u tisućama EUR 31.12.2018. 31.12.2017. DUGOTRAJNA IMOVINA Predfinanciranje 3 443 686 3 443 686 KRATKOTRAJNA IMOVINA Predfinanciranje 29 546 7 465 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 1 138 877 Novac i novčani ekvivalenti 13 926 39 943 44 611 48 285 UKUPNA IMOVINA 48 054 48 971 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze (42 737 ) (44 720 ) (42 737 ) (44 720 ) KRATKOROČNE OBVEZE Dugovanja (918) (716) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi (4 399 ) (3 536 ) (5 317 ) (4 252 ) UKUPNE OBVEZE (48 054 ) (48 971 ) NETO IMOVINA — — SREDSTVA I PRIČUVE Akumulirani višak — — Poslovni rezultat godine — — NETO IMOVINA — —

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

u tisućama EUR 2018. 2017. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija Prihodi od donacija 33 682 29 620 33 682 29 620 Prihodi od razmjenskih transakcija Financijski prihodi 1 1 1 1 Ukupni prihodi 33 683 29 621 RASHODI Rashodi poslovanja (32 825 ) (28 918 ) Ostali rashodi (858) (703) Ukupni rashodi (33 683 ) (29 621 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE — —

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU

u tisućama EUR 2018. 2017. Poslovni rezultat godine — — Poslovanje (Povećanje)/smanjenje predfinanciranja (24 839 ) 7 912 (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija (261) 578 Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza (1 982 ) (14 620 ) Povećanje/(smanjenje) dugovanja 202 716 Povećanje/(smanjenje) obračunanih troškova i odgođenih prihoda 863 2 321 NETO NOVČANI TOK (26 017 ) (3 092 ) Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (26 017 ) (3 092 ) Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 39 943 43 036 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 13 926 39 943

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE

u tisućama EUR Akumulirani višak/ (manjak) Poslovni rezultat godine Neto imovina STANJE NA DAN 31.12.2017. — — — Poslovni rezultat godine — — — STANJE NA DAN 31.12.2018. — — —

ZAVRŠNA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2018. (13)

INFORMACIJE O SKRBNIČKOM FONDU EU-a ZA AFRIKU

Opće informacije o skrbničkim fondovima Unije

U skladu s člancima 234. i 235. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (14) i člankom 35. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond (15), Europska komisija može osnivati skrbničke fondove Unije za vanjska djelovanja („skrbnički fondovi Unije”). Skrbnički fondovi unije osnivaju se na temelju sporazuma zaključenog s drugim donatorima za djelovanja u nuždi i djelovanja nakon nužde potrebna u svrhu odgovora na krizu ili za tematska djelovanja.

Skrbničke fondove Unije osniva Europska komisija odlukom nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem ili njihova odobrenja. Ta odluka sadržava osnivački sporazum sklopljen s drugim donatorima.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se i izvršavaju pod sljedećim uvjetima:

— postoji dodana vrijednost intervencije Unije: ciljevi skrbničkih fondova Unije, posebno zbog njihova opsega ili potencijalnih učinaka, mogu se bolje postići na razini Unije nego na nacionalnoj razini te se primjenom postojećih instrumenata financiranja ne bi mogli dostatno postići ciljevi politika Unije,

— skrbnički fondovi Unije osiguravaju jasnu političku vidljivost Unije i upravljačke prednosti te bolju kontrolu Unije nad rizicima i isplatama doprinosa Unije i ostalih donatora;

— skrbnički fondovi Unije ne udvostručavaju ostale postojeće kanale financiranja ili slične instrumente bez pružanja ikakve dodatnosti;

— ciljevi skrbničkih fondova Unije usklađeni su s ciljevima instrumenta Unije ili ciljevima proračunske stavke iz koje se financiraju.

Za svaki skrbnički fond Unije osniva se odbor kojim predsjedava Komisija kako bi se osigurala pravedna zastupljenost donatora te kako bi se odlučilo o korištenju sredstava. U radu Odbora kao promatrači sudjeluju predstavnici država članica koje ne daje doprinos. Pravila o sastavu odbora i njegova interna pravila utvrđuju se osnivačkim sporazumom skrbničkog fonda Unije.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se s ograničenim trajanjem utvrđenim u njihovu osnivačkom sporazumu. Njihovo se trajanje može produljiti na zahtjev odbora skrbničkog fonda Unije i nakon Komisijina izvješća kojim se obrazlaže produljenje. Europski parlament i/ili Vijeće mogu od Komisije zatražiti da ukine odobrena sredstva za skrbnički fond ili da revidira osnivački akt u cilju likvidacije fonda.

Računovodstveni službenik Komisije djeluje kao računovodstveni službenik skrbničkih fondova Unije. Računovodstveni službenik odgovoran je za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i računskog plana koji je zajednički svim skrbničkim fondovima Unije. Unutarnji revizor Komisije, OLAF i Revizorski sud imaju iste ovlasti nad skrbničkim fondovima Unije kakve imaju i nad drugim djelovanjima koje provodi Komisija. Skrbnički fondovi Unije svake godine podliježu neovisnoj vanjskoj reviziji.

Postojeći skrbnički fondovi EU-a

Komisija je dosad osnovala četiri skrbnička fonda EU-a:

— Skrbnički fond EU-a BÊKOU, čiji je cilj poduprijeti sve aspekte izlaska Srednjoafričke Republike iz krize i njezinu obnovu. Osnovan je 15. srpnja 2014.

— Skrbnički fond EU-a MADAD, Europski regionalni skrbnički fond Unije kao odgovor na krizu u Siriji. Osnovan je 15. prosinca 2014.

— Skrbnički fond EU-a za Afriku, krizni skrbnički fond Europske unije za stabilnost i borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljavanja u Africi. Osnovan je 12. studenoga 2015.

— Skrbnički fond EU-a za Kolumbiju, čiji je cilj poduprijeti provedbu mirovnog sporazuma na početku razdoblja oporavka i stabilizacije nakon sukoba. Osnovan je 12. prosinca 2016.

Više informacija može se pronaći na internetskim stranicama tih skrbničkih fondova EU-a:

Bêkou –– http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad -– http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika –– http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbija –– http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Skrbnički fond EU-a za Afriku

Krizni skrbnički fond Europske unije za stabilnost i rješavanje temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljenih osoba u Africi („Skrbnički fond EU-a za Afriku”) osnovan je 12. studenoga 2015. tijekom Sastanka na vrhu o migracijama u Valletti. Glavni su ciljevi tog skrbničkog fonda pružiti potporu svim aspektima stabilnosti i pridonijeti boljem upravljanju migracijama te pokušati riješiti osnovne uzroke destabilizacije, nasilnog raseljavanja i nezakonitih migracija, posebno promicanjem otpornosti, gospodarskih i jednakih mogućnosti, sigurnosti i razvoja te rješavanjem problema kršenja ljudskih prava.

Skrbnički fond djeluje u tri glavna zemljopisna područja, i to u regiji Sahel i na području jezera Čad, u regiji Roga Afrike te u regiji sjevera Afrike, no i susjedne zemlje zemalja koje ispunjavaju uvjete mogu u određenim slučajevima ostvariti koristi od projekata skrbničkog fonda. Skrbnički fond osnovan je na ograničeno razdoblje do 31. prosinca 2020. kako bi se odgovorilo na kratkoročne i dugoročne izazove u tim regijama. Skrbničkim fondom upravlja se iz Bruxellesa.

Članovi odbora i operativnog odbora skrbničkog fonda EU-a za Afriku predstavnici su donatora i Komisije te kao promatrači predstavnici država članica EU-a koje ne doprinose, tijela zemalja koje ispunjavaju uvjete i regionalne organizacije.

Odbor utvrđuje i revidira strategiju tog skrbničkog fonda EU-a. Odbor se sastaje najmanje jedanput godišnje.

Operativni odbor provjerava, odobrava i nadzire provedbu mjera koje se financiraju sredstvima fonda. Osim toga, odbor odobrava godišnju računovodstvenu dokumentaciju i godišnja izvješća o aktivnostima koje se financiraju sredstvima skrbničkog fonda.

Godišnja računovodstvena dokumentacija skrbničkog fonda EU-a za Afriku

U skladu s člankom 7. sporazuma o osnivanju kriznog skrbničkog fonda Europske unije za stabilnost i otklanjanje glavnih uzroka nezakonitih migracija i problema raseljenih osoba u Africi i njegovih internih pravila („Osnivački sporazum”) godišnja računovodstvena dokumentacija sastoji se od dva dijela: 1. godišnjeg financijskog izvještaja koji sastavlja upravitelj skrbničkog fonda EU-a i 2. godišnjih financijskih izvještaja koje sastavlja računovodstveni službenik Komisije, koji je na temelju istog članka ujedno i računovodstveni službenik skrbničkog fonda.

U skladu s člankom 8. Osnivačkog sporazuma financijski izvještaji sastavljaju se u skladu s računovodstvenim pravilima koja je donio računovodstveni službenik Komisije (računovodstvena pravila EU-a), koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS).

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije provodi neovisni vanjski revizor, dok završnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju upravitelj skrbničkog fonda EU-a i računovodstveni službenik podnose operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

Najvažnija postignuća godine

Na dan 31. prosinca 2018. sredstva dodijeljena skrbničkom fondu EU-a za Afriku iznosila su oko 4,2 milijarde eura. Taj iznos uključuje oko 3,7 milijardi eura iz Europskog razvojnog fonda (ERF) i financijskih instrumenata EU-a, među ostalim instrumenta za financiranje razvojne suradnje, Europskog instrumenta za susjedstvo, Fonda za azil, migracije i integraciju te financijska sredstva Glavne uprave za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći (Glavna uprava ECHO) i 489,5 milijuna eura od država članica EU-a i drugih donatora (Švicarska i Norveška).

Tijekom 2018. ukupna sredstva skrbničkog fonda EU-a za Afriku povećana su za 902 milijuna eura, uključujući nove doprinose u iznosu od 674 milijuna eura iz ERF-a i 117 milijuna eura iz proračuna EU-a. Skrbnički fond EU-a za Afriku dobio je 24 nova doprinosa od država članica EU-a i drugih donatora u iznosu od 110 milijuna eura (49 milijuna eura za programski dio za područje Sahela i Jezera Čad, 47 milijuna eura za programski dio za Sjevernu Afriku i 14 milijuna eura za programski dio za Rog Afrike). Svi doprinosi država članica EU-a i drugih donatora uplaćeni u 2018. i neuplaćeni doprinosi iz 2017. potvrđeni su do kraja 2018. Europsko Vijeće u svojim je zaključcima od 28. lipnja 2018. pozvalo svoje države članice na dodatno financiranje skrbničkog fonda EU-a za Afriku. Komisija je nakon tog poziva na temelju odluke od 6. srpnja izvršila prijenos 500 milijuna eura iz pričuve 11. ERF-a.

Što se tiče izvršenja skrbničkog fonda EU-a za Afriku u 2018., usvojeno je 45 novih programa i 13 dodatnih dodjela sredstava za tri regije, uključujući zajedničke programe (16 za područje Sahela/Jezera Čad, 26 na Rogu Afrike i 9 u Sjevernoj Africi te sedam zajedničkih). Krajem 2018. operativni je odbor odobrio ukupno 187 programa ukupne vrijednosti 3 590 milijuna eura. Krajem 2018. bilo je 366 potpisanih ugovora s provedbenim partnerima ukupne vrijednosti 2 461 milijun eura, od čega 943,3 milijuna eura samo u novim operativnim ugovorima za 2018. Nakon izmjena ranijih ugovora u 2018. je operativno ugovoreno ukupno 959,9 milijuna. Stopa ugovaranja na kraju 2018. porasla je u odnosu na kraj 2017. (69 % potpisanih ugovora za odobreno financiranje u odnosu na 62,9 %).

Tijekom 2018. skrbnički fond EU-a za Afriku dodatno je intenzivirao svoje napore zajedno s afričkim i europskim partnerima radi uspostave stabilnosti i poboljšanja upravljanja migracijama na području Sahela i Jezera Čad, u regiji Rog Afrike i regiji Sjeverna Afrika I dalje pokušava riješiti osnovne uzroke destabilizacije, prisilnog raseljavanja i nezakonitih migracija promicanjem razvoja i sigurnosti. Skrbnilki fond EU-a za Afriku u trećoj je godini svojeg postojanja iskazao svoju dodanu vrijednost brzog i učinkovitog provedbenog instrumenta koji olakšava politički dijalog s partnerskim zemljama, primjenjuje inovativne pristupe i ostvaruje konkretne rezultate objedinjavanjem financijskih sredstava i stručnih znanja od raznih dionika.

Zahvaljujući skrbničkom fondu EU-a za Afriku više od 5,3 milijuna ugroženih osoba dobilo je osnovne usluge, sigurnost opskrbe hranom i programe prehrane. Informativnim kampanjama o načinima stjecanja otpornosti i osnovnim pravima obuhvaćeno je više od 150 000 osoba i 96 000 migranata ili potencijalnih migranata, te informativnim kampanjama o migracijama i rizicima nezakonitih migracija. U okviru inicijative EU-a i Međunarodne organizacije za migracije skrbnički fond EU-a za Afriku pružio je potporu dobrovoljnom povratku 42 628 ugroženih migranata iz Libije (18 329) i Nigera (17 226) i pomogao je više od 58 000 ugroženih migranata nakon povratka u njihovu zemlju podrijetla. U okviru Programa za bolje upravljanje migracijama samo na Rogu Afrike skrbnički fond EU-a za Afriku već je pomogao gotovo 11 000 migranata i prisilno raseljenih osoba i poučio je gotovo 1 600 osoba o upravljanju migracijama.

U financijskim izvještajima učinak te pojačane aktivnosti najvidljiviji je u sljedećim područjima:

— Predfinanciranje: povećanje za 57 110 tisuća eura za predujmove isplaćene za nove ugovore.

— Dugovanja i obračunani troškovi: povećanje za 81 753 tisuća eura jer je obrađeno više zahtjeva za povrat troškova, ali je i obračunano više troškova.

— Rashodi: povećanje s 279 299 tisuća eura u 2017. na 576 808 tisuća eura u 2018. jer je skrbnički fond u trećoj godini svojeg postojanja i provodi se sve više ugovora.

— Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu iskazane kao rashod: povećanje s 926 139 tisuća eura na 1 310 069 tisuća eura zbog novih ugovora.

BILANCA

u tisućama EUR 31.12.2018. 31.12.2017.