EUROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 12.12.2017. COM(2017) 793 final 2017/0351(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a (granice i vize) i o izmjeni Odluke Vijeća 2004/512/EZ, Uredbe (EZ) br. 767/2008, Odluke Vijeća 2008/633/PUP, Uredbe (EU) 2016/399 i Uredbe (EU) 2017/2226 {SWD(2017) 473 final}

{SWD(2017) 474 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Kontekst prijedloga Posljednje tri godine EU doživljava sve veći broj nezakonitih prelazaka granica u EU te rastuću i trajnu prijetnju unutarnjoj sigurnosti, što je pokazao niz terorističkih napada. Građani EU-a očekuju da su kontrole osoba na vanjskim granicama i unutar schengenskog područja djelotvorne, da omogućuju djelotvorno upravljanje migracijama i pridonose unutarnjoj sigurnosti. Zbog tih izazova postalo je jasno da je potrebno hitno objediniti i na sveobuhvatan način ojačati informacijske alate EU-a za upravljanje granicama, migracije i sigurnost. Upravljanje informacijama u EU-u može i mora biti djelotvornije i učinkovitije uz potpuno poštovanje temeljnih prava uključujući, posebno, prava na zaštitu osobnih podataka, i to radi bolje zaštite vanjskih granica EU-a, boljeg upravljanja migracijama i jačanja unutarnje sigurnosti u korist svih građana. Na razini EU-a već postoji niz informacijskih sustava i razvijaju se novi sustavi kako bi se službenicima graničnog nadzora te imigracijskim i policijskim službenicima pružile relevantne informacije o osobama. Da bi ta potpora bila djelotvorna, informacijski sustavi EU-a moraju pružati potpune, točne i pouzdane informacije. Međutim, u arhitekturi EU-a za upravljanje informacijama postoje strukturni nedostaci. Nacionalna tijela suočavaju se sa složenim okruženjem informacijskih sustava kojima se različito upravlja. Nadalje, arhitektura za upravljanje podacima za granice i sigurnost rascjepkana je jer se informacije pohranjuju odvojeno u nepovezanim sustavima. Zbog toga nastaju slijepe točke. Posljedica je toga da različiti informacijski sustavi na razini EU-a trenutačno nisu interoperabilni, odnosno, ne mogu razmjenjivati podatke i dijeliti informacije kako bi nadležna tijela i službenici imali na raspolaganju podatke koji su im potrebni, kada su im potrebni i ondje gdje su im potrebni. Interoperabilnost informacijskih sustava na razini EU-a može znatno pridonijeti uklanjanju postojećih slijepih točaka, odnosno slučajeva kada su osobe, uključujući one koje bi mogle biti uključene u terorističke aktivnosti, evidentirane u različitim, nepovezanim bazama podataka pod različitim imenima. Komisija je u travnju 2016. predstavila Komunikaciju o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost kako bi uklonila određeni broj strukturnih nedostataka povezanih s informacijskim sustavima. Komunikacijom iz travnja 2016. nastojala se pokrenuti rasprava o tome kako se informacijskim sustavima u Europskoj uniji mogu poboljšati upravljanje granicama i migracijama i unutarnja sigurnost. Vijeće je također na sličan način prepoznalo hitnu potrebu za djelovanjem u tom području. U lipnju 2016. podržalo je Plan za pojačanu razmjenu informacija i upravljanje informacijama, uključujući interoperabilna rješenja, u području pravosuđa i unutarnjih poslova. Svrha tog plana bila je poduprijeti operativne istrage i djelatnicima na prvoj liniji, odnosno policijskim službenicima, službenicima graničnog nadzora, javnim tužiteljima, imigracijskim službenicima i ostalima brzo pružiti sveobuhvatne, tematske i visokokvalitetne informacije za učinkovitu suradnju i djelovanje. Europski parlament također potiče na djelovanje u tom području. Europski parlament u Rezoluciji iz srpnja 2016. o programu rada Komisije za 2017. pozvao je Komisiju da podnese „prijedloge za razvoj postojećih informacijskih sustava, otklanjanje informacijskih praznina i kretanje u smjeru interoperabilnosti, kao i prijedloge za obveznu razmjenu informacija na razini EU-a uz potrebne mehanizme zaštite podataka”. U govoru predsjednika Junckera o stanju Unije iz rujna 2016. i u zaključcima Europskog vijeća iz prosinca 2016. istaknuta je važnost uklanjanja trenutačnih nedostataka u upravljanju podacima i poboljšanja interoperabilnosti postojećih informacijskih sustava. Na temelju Komunikacije iz travnja 2016. Komisija je u lipnju 2016. osnovala stručnu skupinu na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost u cilju rješavanja pravnih, tehničkih i operativnih izazova jačanja interoperabilnosti središnjih sustava EU-a za granice i sigurnost, uključujući njihovu nužnost, tehničku izvedivost, proporcionalnost i implikacije za zaštitu podataka. Konačno izvješće stručne skupine na visokoj razini objavljeno je u svibnju 2017. U njemu je naveden niz preporuka za jačanje i razvoj informacijskih sustava EU-a i njihove interoperabilnosti. U radu stručne skupine aktivno su sudjelovali Agencija EU-a za temeljna prava, Europski nadzornik za zaštitu podataka i koordinator EU-a za borbu protiv terorizma. Svi su izjavili da podupiru rad skupine, ali i to da se u budućnosti treba baviti širim pitanjima povezanima s temeljnim pravima i zaštitom podataka. Predstavnici tajništva Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Glavnog tajništva Vijeća sudjelovali su kao promatrači. Stručna skupina na visokoj razini zaključila je da je nužno i tehnički izvedivo raditi na praktičnim rješenjima za interoperabilnost te da se njima, u načelu, mogu postići operativna poboljšanja i da ta rješenja mogu ispunjavati zahtjeve za zaštitu podataka. Na temelju izvješća i preporuka stručne skupine Komisija je u Sedmom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije, uspostavila nov pristup upravljanju podacima za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama u kojem su svi centralizirani informacijski sustavi EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama, uz puno poštovanje temeljnih prava, interoperabilni. Komisija je najavila da planira izraditi Europski portal za pretraživanje na kojem će se istodobno moći pretraživati svi relevantni sustavi EU-a u području upravljanja sigurnošću, granicama i migracijama, možda u kombinaciji s pojednostavnjenim pravilima za pristup tijela za izvršavanje zakonodavstva i da za te sustave planira izraditi zajedničku uslugu uspoređivanja biometrijskih uzoraka (po mogućnosti uz oznaku o pronađenom rezultatu) i zajednički repozitorij podataka o identitetu. Najavila je da planira što prije predstaviti zakonodavni prijedlog o interoperabilnosti. Europsko vijeće u Zaključcima iz lipnja 2017. ponovilo je da je potrebno djelovati. Na temelju zaključaka Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove iz lipnja 2017. Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da što prije izradi nacrt zakonodavstva za provedbu preporuka stručne skupine na visokoj razini. Ta je inicijativa u skladu i s pozivom Vijeća na uspostavu sveobuhvatnog okvira za pristup tijela za kazneni progon različitim bazama podataka u području pravosuđa i unutarnjih poslova u cilju veće jednostavnosti, dosljednosti i djelotvornosti te boljeg uzimanja u obzir operativnih potreba. Kako bi pojačala napore da Europsku uniju učini sigurnijim društvom, uz potpuno poštovanje temeljnih prava, Komisija je u kontekstu programa rada za 2018. najavila da će do kraja 2017. predstaviti prijedlog o interoperabilnosti informacijskih sustava. •Ciljevi prijedloga Opći ciljevi ove inicijative rezultat su ciljeva utemeljenih na Ugovoru usmjerenih na poboljšanje upravljanja vanjskim granicama schengenskog područja i unaprjeđenje unutarnje sigurnosti Europske unije. Oni se temelje i na odlukama Komisije o politici i relevantnim zaključcima (Europskog) Vijeća. Ti su ciljevi dodatno razrađeni u Europskom migracijskom programu i naknadnim komunikacijama, uključujući Komunikaciju o očuvanju i jačanju schengenskog područja, Europskom programu sigurnosti i izvješćima Komisije o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije. Iako se ovaj prijedlog posebno temelji na Komunikaciji iz travnja 2016. i zaključcima stručne skupine na visokoj razini, njegovi ciljevi povezani su s prethodno navedenim dokumentima. Posebni ciljevi ovog prijedloga sljedeći su: (1)osigurati da krajnji korisnici, posebno službenici graničnog nadzora, policijski djelatnici, imigracijski službenici i pravosudna tijela imaju brz, dosljedan, sustavan i kontroliran pristup informacijama koje su im potrebne za izvršavanje njihovih zadaća; (2)osigurati rješenje za otkrivanje višestrukih identiteta povezanih s istim skupom biometrijskih podataka, s dvojnom svrhom osiguravanja točne identifikacije osoba koje putuju u dobroj vjeri i suzbijanja prijevara povezanih s identitetom; (3)olakšati policijskim službenicima provjere identiteta državljana trećih zemalja na državnom području država članica te (4)olakšati i pojednostavniti pristup tijela kaznenog progona informacijskim sustavima na razini EU-a koji su izvan područja kaznenog progona, prema potrebi, u cilju sprječavanja, istrage, otkrivanja i kaznenog progona teških kaznenih djela i terorizma. Povrh tih glavnih operativnih ciljeva ovaj prijedlog pridonijet će i sljedećem:

·olakšavanju tehničke i operativne provedbe postojećih i budućih novih informacijskih sustava u državama članicama, ·jačanju i pojednostavnjivanju uvjeta povezanih sa sigurnošću i zaštitom podataka koji se primjenjuju na odgovarajuće sustave i ·poboljšanju i usklađivanju zahtjeva povezanih s kvalitetom podataka odgovarajućih sustava. Naposljetku, ovaj prijedlog uključuje odredbe za uspostavu univerzalnog formata poruka (UMF) kao standarda EU-a za razvoj informacijskih sustava u području pravosuđa i unutarnjih poslova i za uspostavu središnjeg repozitorija za izvješćivanje i statistiku. •Područje primjene prijedloga Ovaj prijedlog o interoperabilnosti i s njime povezan prijedlog koji se predstavlja isti dan usmjereni su na informacijske sustave EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama kojima se upravlja na središnjoj razini; tri takva sustava već postoje, jedan će se uskoro početi razvijati, a još su dva u fazi prijedloga o kojima raspravljaju suzakonodavci. Svaki sustav ima svoje ciljeve, svrhe, pravne osnove, pravila, korisničke skupine i institucijski kontekst. Tri su postojeća centralizirana informacijska sustava: ·Schengenski informacijski sustav (SIS) sa širokim rasponom upozorenja o osobama (zabrane ulaska ili boravka, uhidbeni nalog EU-a, nestale osobe, pomoć u sudskim postupcima, skrivene i namjenske provjere) i predmetima (uključujući izgubljene, ukradene i poništene osobne ili putne isprave), ·sustav Eurodac s podacima o otiscima prstiju podnositelja zahtjeva za azil i državljana trećih zemalja koji su nezakonito prešli vanjske granice ili koji nezakonito borave u državi članici i ·vizni informacijski sustav (VIS) s podacima o vizama za kratkotrajni boravak. Povrh tih postojećih sustava Komisija je u razdoblju 2016. – 2017. predložila tri nova centralizirana informacijska sustava EU-a: ·sustav ulaska/izlaska (EES) za koji je dogovorena pravna osnova i kojim će se zamijeniti postojeći sustav ručnog otiskivanja pečata u putovnice i elektronički registrirati ime, vrsta putne isprave, biometrijski podaci te datum i mjesto ulaska i izlaska državljana trećih zemalja koji posjećuju schengensko područje radi kratkotrajnog boravka, ·predloženi europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) koji će, nakon donošenja, biti većinom automatiziran sustav za prikupljanje i provjeru informacija koje su prije putovanja u schengensko područje podnijeli državljani trećih zemalja koji mogu putovati bez vize i ·predloženi Europski informacijski sustav kaznene evidencije za državljane trećih zemalja (sustav ECRIS-TCN) koji bi bio elektronički sustav za razmjenu informacija o prethodnim presudama koje su kazneni sudovi u EU-u donijeli protiv državljana trećih zemalja. Tih se šest sustava uzajamno dopunjuje i, osim Schengenskog informacijskog sustava (SIS), isključivo su usmjereni na državljane trećih zemalja. Sustavima se nacionalna tijela podupiru u upravljanju granicama, migracijama, obradom viza i azilom te u borbi protiv kriminala i terorizma. Potonje se posebno odnosi na SIS, koji se danas najčešće upotrebljava kao instrument za razmjenu informacija povezanih s kaznenim progonom. Povrh navedenih informacijskih sustava, kojima se upravlja na središnjoj razini EU-a, ovaj prijedlog obuhvaća i Interpolovu bazu podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD), koja se u skladu s odredbama Zakonika o schengenskim granicama sustavno pretražuje na vanjskim granicama EU-a, i Interpolovu bazu podataka putnih isprava povezanih s obavijestima (TDAWN). Njime su obuhvaćeni i podaci Europola ako su relevantni za funkcioniranje predloženog sustava ETIAS i za pomoć državama članicama kad pretražuju podatke o teškom kriminalu i terorizmu. Nacionalni informacijski sustavi i decentralizirani informacijski sustavi EU-a nisu obuhvaćeni područjem primjene ove inicijative. Ako se to pokaže potrebnim, decentralizirani sustavi kao što su oni kojima se upravlja unutar okvira iz Prüma, Direktive o evidenciji podataka o putnicima i Direktive o dostavljanju podataka o putnicima mogu se kasnije povezati s jednom ili više komponenata predloženih u okviru ove inicijative. Kako bi se uzela u obzir razlika između pitanja koja se odnose na razvoj schengenske pravne stečevine o granicama i vizama s jedne strane i drugih sustava koji se odnose na schengensku pravnu stečevinu o policijskoj suradnji ili nisu povezani sa schengenskom pravnom stečevinom s druge strane, ovaj prijedlog obuhvaća pristup viznom informacijskom sustavu, Schengenskom informacijskom sustavu kako je trenutačno uređen Uredbom (EZ) br. 1987/2006, sustavu ulaska/izlaska i europskom sustavu za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju.

•Potrebne tehničke komponente za postizanje interoperabilnosti Kako bi se mogli ostvariti ciljevi ovog prijedloga, treba uspostaviti četiri komponente interoperabilnosti: ·Europski portal za pretraživanje – ESP ·zajedničku uslugu uspoređivanja biometrijskih uzoraka – zajednički BMS ·zajednički repozitorij podataka o identitetu – CIR ·detektor višestrukih identiteta – MID Svaka od tih komponenata podrobno je opisana u Radnom dokumentu službi Komisije o procjeni učinka koji je priložen ovom prijedlogu. Te četiri komponente zajednički omogućuju stvaranje sljedećeg rješenja interoperabilnosti: Ciljevi i funkcioniranje navedenih četiriju komponenata mogu se sažeti kako slijedi: 1. Europski portal za pretraživanje (ESP) komponenta je koja bi omogućivala istodobno pretraživanje više sustava (središnji SIS, Eurodac, VIS, budući EES i predložene sustave ETIAS i ECRIS-TCN i relevantne sustave Interpola i Europola) uporabom podataka o identitetu (biografskih i biometrijskih). Time bi se korisnicima informacijskih sustava EU-a osigurao brz, dosljedan, učinkovit, sustavan i kontroliran pristup svim informacijama koje su im potrebne za obavljanje njihovih zadaća. Nakon unošenja upita u Europski portal za pretraživanje korisnik bi odmah, za nekoliko sekundi, dobio informacije iz različitih sustava kojima može zakonski pristupiti. ESP bi imao posebnu konfiguraciju ovisno o vrsti upita i povezanim pravima pristupa. ESP ne obrađuje nove podatke i ne pohranjuje podatke. On bi djelovao kao jedinstveni prozor ili „posrednik za poruke” za pretraživanje različitih središnjih sustava i jednostavno pronalaženje informacija uz puno poštovanje zahtjeva za kontrolu pristupa i zaštitu podataka povezanih sustava. ESP bi olakšavao pravilnu i ovlaštenu uporabu postojećih informacijskih sustava EU-a i državama članicama omogućio da lakše i jeftinije pretražuju i upotrebljavaju sustave u skladu s pravnim instrumentima kojima se uređuju ti sustavi. 2. Zajedničkom uslugom uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS) omogućilo bi se pretraživanje biometrijskih podataka (otisaka prstiju i prikaza lica) iz nekoliko sustava (konkretno SIS-a, Eurodaca, VIS-a, budućeg EES-a i predloženog sustava ECRIS-TCN) i njihovo uspoređivanje. Predloženi ETIAS neće sadržavati biometrijske podatke i stoga neće biti povezan sa zajedničkim BMS-om. Iako svaki postojeći središnji sustav (SIS, Eurodac, VIS) trenutačno ima svoju posebnu tražilicu za biometrijske podatke, zajedničkom uslugom uspoređivanja biometrijskih uzoraka osigurala bi se zajednička platforma za istodobno pretraživanje i uspoređivanje podataka. Zajedničkim BMS-om stvorile bi se znatne koristi u pogledu sigurnosti, troškova, održavanja i rada oslanjanjem na jednu jedinstvenu tehnološku komponentu umjesto na pet različitih komponenata. Biometrijski podaci (otisci prstiju i prikazi lica) ostaju u osnovnim sustavima. Zajednički BMS stvarao bi i zadržavao matematički prikaz biometrijskih uzoraka (predložak), ali bi odbacivao stvarne podatke, koji se stoga pohranjuju samo jednom na jednoj lokaciji. Zajednički BMS bio bi od ključne važnosti za otkrivanje veza između skupova podataka i različitih identiteta iste osobe u različitim središnjim sustavima. Bez zajedničkog BMS-a preostale tri komponente ne bi mogle funkcionirati. (3) Zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) bio bi zajednička komponenta za pohranu biografskih i biometrijskih podataka o identitetu državljana trećih zemalja unesenih u Eurodac, VIS, budući EES, predloženi ETIAS i predloženi sustav ECRIS-TCN. Svaki od tih pet središnjih sustava bilježi ili će bilježiti biografske podatke o određenim osobama iz određenih razloga. To se neće mijenjati. Relevantni podaci o identitetu pohranjivali bi se u CIR-u, ali bi i dalje „pripadali” odgovarajućim osnovnim sustavima u koje su izvorno zabilježeni. CIR ne bi sadržavao podatke iz SIS-a. Zbog složene tehničke arhitekture SIS-a, koji sadržava nacionalne kopije, djelomične nacionalne kopije i moguće nacionalne sustave za uspoređivanje biometrijskih uzoraka, CIR bi bio toliko složen da više ne bi bio tehnički i financijski izvediv.

Ključni je cilj CIR-a olakšati biografsku identifikaciju državljana treće zemlje. On bi pridonio brzini operacija, učinkovitosti i ekonomijama razmjera. Uspostava CIR-a nužna je kako bi se omogućile djelotvorne provjere identiteta državljana trećih zemalja, uključujući na državnom području država članica. Nadalje, ako se CIR-u doda funkcionalnost oznake o pronađenom rezultatu, s pomoću jednostavne obavijesti o pronalasku ili nepronalasku rezultata moći će se provjeravati postojanje (ili nepostojanje) podataka u sustavima obuhvaćenima CIR-om. Na taj način CIR-om bi se tijelima kaznenog progona pojednostavnio pristup informacijskim sustavima izvan područja kaznenog progona i istodobno očuvale mjere visoke zaštite podataka (vidjeti odjeljak u nastavku o pristupu od dva koraka za tijela kaznenog progona). Od pet sustava koji bi bili obuhvaćeni CIR-om budući EES, predloženi ETIAS i predloženi sustav ECRIS-TCN novi su sustavi koji još nisu razvijeni. Trenutačni Eurodac nema biografske podatke. To će se proširenje razviti nakon donošenja nove pravne osnove za Eurodac. Trenutačni VIS ne sadržava biografske podatke, ali za nužnu interakciju između VIS-a i budućeg EES-a bit će potrebno nadograditi postojeći VIS. Stoga će CIR biti stvoren u pravom trenutku. To ne bi ni u kojem slučaju uključivalo udvostručivanje podataka. CIR bi se tehnički razvio na temelju platforme EES-a/ETIAS-a. (4) Detektorom višestrukih identiteta (MID) provjeravalo bi se postoje li podaci o identitetu koji se pretražuju u više sustava koji su s njime povezani. MID-om su obuhvaćeni sustavi koji pohranjuju podatke o identitetu u CIR-u (Eurodac, VIS, budući EES, predloženi ETIAS i predloženi sustav ECRIS-TCN) te u SIS-u. MID-om bi se omogućilo otkrivanje višestrukih identiteta povezanih s istim skupom biometrijskih podataka, s dvojnom svrhom osiguravanja točne identifikacije osoba koje putuju u dobroj vjeri i suzbijanja prijevare povezane s identitetom. S pomoću MID-a moglo bi se utvrditi da se različita imena odnose na istu osobu. On je nužna inovacija za djelotvorno rješavanje slučajeva zlouporabe identiteta, koja je ozbiljna povreda sigurnosti. U MID-u bi se prikazivali samo oni biografski podaci o identitetu koji imaju poveznice u različitim središnjim sustavima. Te bi se poveznice otkrivale uporabom zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih uzoraka na temelju biometrijskih podataka, a tijelo koje je zabilježilo podatke u informacijski sustav koji je doveo do stvaranja poveznice trebalo bi ih potvrditi ili odbaciti. Kako bi se ovlaštenim korisnicima MID-a pomoglo s obavljanjem te zadaće, sustav bi utvrđene poveznice trebao podijeliti u četiri kategorije i u skladu s time ih označiti bojom: ·žuta poveznica – biografski identiteti iste osobe koji bi se mogli razlikovati ·bijela poveznica – potvrda da različiti biografski identiteti pripadaju istoj osobi koja putuje u dobroj vjeri ·zelena poveznica – potvrda da različite osobe koje putuju u dobroj vjeri imaju isti biografski identitet · crvena poveznica – sumnja da ista osoba nezakonito upotrebljava različite biografske identitete. Ovim prijedlogom opisuju se postupci koji bi se uspostavili za postupanje s tim različitim kategorijama. Identitet pogođene osobe koja putuje u dobroj vjeri trebalo bi što prije potvrditi pretvaranjem žute poveznice u potvrđenu zelenu ili bijelu poveznicu kako bi se osiguralo da ta osoba ne doživi nepotrebne neugodnosti. Ako, s druge strane, provjera dovede do potvrde crvene poveznice ili do promjene žute poveznice u crvenu poveznicu, trebat će poduzeti odgovarajuće mjere. • Pristup od dva koraka za tijela kaznenog progona kako je predviđeno u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu Kazneni progon definira se kao sekundaran ili dodatan cilj Eurodaca, VIS-a, budućeg EES-a i predloženog ETIAS-a. Stoga je mogućnost pristupa podacima pohranjenima u tim sustavima za potrebe kaznenog progona ograničena. Tijela kaznenog progona mogu izravno pretraživati te informacijske sustave izvan područja kaznenog progona samo za potrebe sprječavanja, istraga, otkrivanja ili progona terorizma i ostalih teških kaznenih djela. Nadalje, na pojedine sustave primjenjuju se drukčiji uvjeti pristupa i zaštitne mjere te bi se nekima od tih postojećih pravila mogla ugroziti brzina kojom ta tijela zakonito upotrebljavaju te sustave. Drugim riječima, načelom prethodnog pretraživanja ograničava se mogućnost tijela države članice da pretražuje sustave za potrebe opravdanog kaznenog progona i zbog toga bi moglo doći do propuštanja prilika za otkrivanje potrebnih informacija. U Komunikaciji iz travnja 2016. Komisija je potvrdila da treba poboljšati učinkovitost postojećih alata za potrebe kaznenog progona uz poštovanje zahtjeva zaštite podataka. Tu su potrebu potvrdile i ponovile države članice i relevantne agencije u okviru stručne skupine na visokoj razini. S obzirom na prethodno navedeno, ovaj prijedlog, stvaranjem CIR-a s mogućnošću oznake o pronađenom rezultatu, uvodi mogućnost pristupa EES-u, VIS-u, ETIAS-u i Eurodacu uporabom pristupa provjere podataka u dva koraka. Tim pristupom od dva koraka ne bi se promijenila činjenica da je kazneni progon tek dodatan cilj ovih sustava i stoga se treba pridržavati strogih pravila pristupa. U prvom koraku policijski službenik pokrenuo bi pretraživanje o određenoj osobi na temelju osobnih podataka te osobe, podataka s putne isprave ili biometrijskih podataka kako bi provjerio jesu li podaci o predmetnoj osobi pohranjeni u CIR-u. Ako jesu, službenik bi dobio odgovor u kojem se navodi koji informacijski sustav (ili sustavi) EU-a sadržava podatke o toj osobi (oznaka o pronađenom rezultatu). Službenik ne bi imao pristup podacima u osnovnim sustavima. U drugom koraku službenik može pojedinačno zatražiti pristup svakom sustavu za koji je navedeno da sadržava podatke kako bi dobio potpuni spis o osobi na koju se odnosi pretraživanje, u skladu s postojećim pravilima i postupcima utvrđenima za svaki predmetni sustav. Za takav pristup u drugom koraku i dalje bi bili potrebni prethodno odobrenje imenovanog tijela te posebno korisničko ime i prijava. Taj novi pristup imao bi dodanu vrijednost za tijela kaznenog progona zbog postojanja mogućih poveznica u MID-u. MID bi pomogao CIR-u prepoznavanjem postojećih poveznica zbog čega je pretraživanje još točnije. MID bi mogao pokazati je li osoba u različitim informacijskim sustavima poznata pod različitim identitetima. Pristup provjeri podataka u dva koraka posebno je vrijedan u slučajevima kad je osumnjičenik, počinitelj ili moguća žrtva kaznenog djela terorizma ili drugog teškog kaznenog djela nepoznat. U tim slučajevima CIR bi omogućio da se jednim pretraživanjem utvrdi informacijski sustav u kojem postoje informacije o predmetnoj osobi. U tom slučaju postojeći uvjeti prethodnih pretraživanja nacionalnih baza podataka i prethodnih pretraživanja u sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju drugih država članica u skladu s Odlukom 2008/615/PUP („prümska provjera”) postaju suvišni.

Novi pristup provjeri u dva koraka stupio bi na snagu kad nužne komponente interoperabilnosti postanu potpuno operativne. •Dodatni elementi ovog prijedloga kojima se podupiru komponente interoperabilnosti 1. Ovaj nacrt Uredbe osim navedenih komponenata uključuje i prijedlog o uspostavi središnjeg repozitorija podataka za izvješćivanje i statistiku (CRRS). Taj repozitorij potreban je kako bi se omogućila izrada i razmjena izvješća s (anonimnim) statističkim podacima za potrebe politike te u operativne svrhe i svrhe kvalitete podataka. Trenutačna praksa prikupljanja statističkih podataka samo o pojedinačnim informacijskim sustavima štetna je za podatkovnu sigurnost i uspješnost te ne omogućuje korelaciju podataka među sustavima. CRRS bi osigurao poseban, zaseban repozitorij za anonimne statističke podatke dobivene iz SIS-a, VIS-a, Eurodaca, budućeg EES-a, predloženog ETIAS-a, predloženog sustava ECRIS-TCN, zajedničkog repozitorija podataka o identitetu, detektora višestrukih identiteta i zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih uzoraka. U okviru repozitorija mogla bi se sigurno razmjenjivati izvješća (kako je uređeno odgovarajućim pravnim instrumentima) upućena državama članicama, Komisiji (uključujući Eurostat) i agencijama EU-a. Razvojem jednog središnjeg repozitorija umjesto zasebnih repozitorija za svaki sustav snizili bi se troškovi te pojednostavnili njegova uspostava, rad i održavanje. Osigurao bi se i viši stupanj sigurnosti podataka jer se podaci pohranjuju, a kontrolom pristupa upravlja se u jednom repozitoriju. 2. U ovom nacrtu Uredbe predlaže se i uspostava univerzalnog formata poruka (UMF) kao standarda koji bi se upotrebljavao na razini EU-a za uspostavu interakcija među različitim sustavima na interoperabilan način, uključujući sustave koje razvija eu-LISA i kojima ona upravlja. Europol i Interpol također bi se poticali na uporabu tog standarda. Standardom UMF-a uvodi se zajednički i ujednačen tehnički jezik za opisivanje i povezivanje podatkovnih elemenata, posebno elemenata koji se odnose na osobe i (putne) isprave. Uporabom UMF-a pri razvoju novih informacijskih sustava jamči se lakša integracija i interoperabilnost s drugim sustavima, posebno za države članice koje moraju izgraditi sučelja za komunikaciju s tim novim sustavima. U tom pogledu obvezna uporaba UMF-a pri razvoju novih sustava može se smatrati nužnim preduvjetom za uvođenje komponenata interoperabilnosti predloženih u ovoj Uredbi. Kako bi se osiguralo potpuno uvođenje standarda UMF-a u cijelom EU-u, predlaže se odgovarajuća upravljačka struktura. Komisija bi bila odgovorna za uspostavu i razvoj standarda UMF-a u okviru postupka ispitivanja s državama članicama. Sudjelovat će i zemlje pridružene schengenskom području, agencije EU-a i međunarodna tijela koja sudjeluju u projektima povezanima s UMF-om (kao što su e-LISA, Europol i Interpol). Predložena upravljačka struktura od ključne je važnosti za UMF kako bi se standard mogao proširiti uz jamčenje najveće moguće iskoristivosti i primjenjivosti. 3. Ovim nacrtom Uredbe uvode se i koncepti automatiziranih mehanizama kontrole kvalitete podataka i zajednički pokazatelji kvalitete te potreba država članica da osiguraju najviši stupanj kvalitete podataka pri unosu podataka u sustave i pri uporabi sustava. Ako podaci nisu najviše kvalitete, mogu nastati posljedice koje ne uključuju samo nemogućnost identifikacije traženih osoba, već i utjecaj na temeljna prava nedužnih osoba. Kako bi se prevladali problemi koji mogu nastati kada podatke unose ljudi, pravilima automatizirane provjere mogu se spriječiti njihove pogreške. Cilj toga bilo bi automatsko prepoznavanje naoko netočnih ili nedosljednih podnesenih podataka kako bi država članica podrijetla mogla provjeriti podatke i poduzeti potrebne korektivne mjere. To bi se dopunilo redovitim izvješćima o kvaliteti podataka koja bi izrađivala eu-LISA. •Posljedice za druge pravne instrumente Ovim se nacrtom Uredbe, zajedno s njezinim sestrinskim prijedlogom, uvode inovacije koje će zahtijevati izmjene drugih pravnih instrumenata: ·Uredbe (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskim granicama) ·Uredbe (EU) 2017/2226 (Uredba o EES-u) ·Uredbe (EZ) br. 767/2008 (Uredba o VIS-u) ·Odluke Vijeća 2004/512/EZ (Odluka o VIS-u) ·Odluke Vijeća 2008/633/PUP (Odluka o pristupu VIS-u/pristupu tijela za izvršavanje zakona) ·[Uredbe o ETIAS-u] ·[Uredbe o Eurodacu] ·[uredaba o SIS-u] ·[Uredbe o sustavu ECRIS-TCN, uključujući odgovarajućih odredaba Uredbe (EU) 2016/1624 (Uredba o europskoj graničnoj i obalnoj straži)]

· [Uredbe o agenciji eu-LISA] Ovaj prijedlog i njegov sestrinski prijedlog uključuju detaljne odredbe za nužne izmjene pravnih instrumenata koji su trenutačno stabilni tekstovi kako su ih donijeli suzakonodavci: Zakonika o schengenskim granicama, Uredbe o EES-u, Uredbe o VIS-u, Odluke Vijeća 2008/633/PUP i Odluke Vijeća 2004/512/EZ. U Europskom parlamentu i Vijeću trenutačno su u tijeku pregovori o ostalim navedenim instrumentima (uredbama o ETIAS-u, Eurodacu, SIS-u, sustavu ECRIS-TCN, agenciji eu-LISA). Stoga u ovoj fazi još nije moguće utvrditi nužne izmjene tih instrumenata. Komisija će predstaviti takve izmjene za svaki od tih instrumenata u roku od dva tjedna od postizanja političkog dogovora o odgovarajućim nacrtima uredaba. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Ovaj prijedlog dio je opsežnijeg postupka koji je pokrenut Komunikacijom Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost iz travnja 2016. i daljnjim radom stručne skupine na visokoj razini o informacijskim sustavima i interoperabilnosti. Nastoje se ostvariti tri cilja: (a) ojačati postojeće informacijske sustave i povećati njihove koristi; (b) ukloniti nedostatke informacija uspostavom novih informacijskih sustava; (c) pojačati interoperabilnost tih sustava. Kako bi ostvarila prvi cilj, Komisija je u prosincu 2016. donijela prijedloge za daljnje jačanje postojećeg schengenskog informacijskog sustava (SIS). Nakon prijedloga Komisije iz svibnja 2016. ubrzani su pregovori o revidiranoj pravnoj osnovi za Eurodac. U izradi je i prijedlog nove pravne osnove za vizni informacijski sustav (VIS) koji će biti podnesen u drugom tromjesečju 2018. Kada je riječ o drugom cilju, pregovori o prijedlogu Komisije o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) iz travnja 2016. zaključeni su već u srpnju 2017., kada su suzakonodavci postigli politički dogovor koji je Europski parlament potvrdio u listopadu 2017. i Vijeće službeno donijelo u studenome 2017. Pravna osnova stupit će na snagu u prosincu 2017. Započeli su pregovori o prijedlogu o uspostavi Europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) iz studenoga 2016. i očekuje se da će biti dovršeni tijekom sljedećih mjeseci. Komisija je u lipnju 2017. predložila pravnu osnovu za otklanjanje još jednog nedostatka informacija: Europski informacijski sustav kaznene evidencije državljana trećih zemalja (sustav ECRIS-TCN). Suzakonodavci su ponovno naveli da planiraju rano donošenje te pravne osnove. Ovaj prijedlog odnosi se na treći cilj utvrđen u Komunikaciji iz travnja 2016. •Dosljednost s drugim politikama Unije u području pravosuđa i unutarnjih poslova Ovim prijedlogom i njegovim sestrinskim prijedlogom provode se Europski migracijski program i naknadne komunikacije, uključujući Komunikaciju o očuvanju i jačanju schengenskog područja, te Europski program sigurnosti i izvješća Komisije o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije i on je s njima usklađen. U skladu je s ostalim politikama Unije, posebno u sljedećim područjima: ·unutarnja sigurnost: u Europskom programu sigurnosti navedeno je da su zajednički visoki standardi upravljanja granicama ključni za sprječavanje prekograničnog kriminala i terorizma. Ovim prijedlogom dalje se pridonosi ostvarivanju visokog stupnja unutarnje sigurnosti jer se nadležnim tijelima omogućuje brz, dosljedan, sustavan i kontroliran pristup informacijama koje su im potrebne, ·azil: prijedlog uključuje Eurodac kao jedan od središnjih sustava EU-a koji će biti obuhvaćeni interoperabilnošću, ·upravljanje vanjskim granicama i sigurnošću: ovim prijedlogom jačaju se sustavi SIS i VIS koji pridonose djelotvornoj kontroli vanjskih granica Unije te budući EES i predloženi sustavi ETIAS i ECRIS-TCN. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Glavna pravna osnova bit će sljedeći članci Ugovora o funkcioniranju Europske unije: članak 16. stavak 2., članak 74., članak 77. stavak 2. točke (a), (b), (d) i (e).

U skladu s člankom 16. stavkom 2. Unija ima ovlasti donositi mjere za zaštitu pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije te u državama članicama kada obavljaju svoje aktivnosti u području primjene prava Unije i pravila o slobodnom kretanju takvih podataka. U skladu s člankom 74. Vijeće može donijeti mjere radi osiguranja administrativne suradnje među odgovarajućim službama država članica u području pravde, slobode i sigurnosti. U skladu s člankom 77. stavkom 2. točkama (a), (b), (d) odnosno (e) Europski parlament i Vijeće mogu donositi mjere koje se odnose na zajedničku viznu politiku i druge dozvole za kratkotrajni boravak, kontrolu osoba koje prelaze vanjske granice, sve mjere koje su potrebne za postupnu uspostavu integriranog sustava upravljanja vanjskim granicama i ukidanje svake kontrole osoba pri prelasku unutarnjih granica, bez obzira na njihovo državljanstvo. •Supsidijarnost Za slobodu kretanja u EU-u nužno je djelotvorno upravljanje vanjskim granicama kako bi se mogla zajamčiti sigurnost. Države članice stoga su se suglasile da će se zajednički suočavati s tim izazovima, posebno razmjenom informacija u okviru centraliziranih sustava EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova. To potvrđuju različiti zaključci koje su donijeli Europsko vijeće i Vijeće, posebno od 2015. Nepostojanje graničnih kontrola na unutarnjim granicama zahtijeva dobro upravljanje vanjskim granicama schengenskog područja, pri čemu svaka država članica ili zemlja pridružena schengenskom području mora nadzirati vanjsku granicu u ime ostalih država schengenskog područja. Stoga se nijedna država članica ne može sama nositi sa svojim nezakonitim migracijama i prekograničnim kriminalom. Državljani trećih zemalja koji ulaze na područje bez kontrola na unutarnjim granicama mogu unutar tog područja slobodno putovati. Mjere protiv nezakonitih migracija te međunarodnog zločina i terorizma, uključujući otkrivanje prijevara povezanih s identitetom, mogu se uspješno provoditi samo na razini EU-a i na području bez unutarnjih granica trebale bi se poduzimati zajednički. Ključni zajednički informacijski sustavi na razini EU-a već su uspostavljeni ili je njihova uspostava u tijeku. Veća interoperabilnost tih informacijskih sustava nužno podrazumijeva djelovanje na razini EU-a. U središtu je prijedloga veća učinkovitost i uporaba centraliziranih sustava kojima upravlja agencija eu-LISA. Iz razloga razmjera, učinaka i utjecaja predloženih mjera temeljni ciljevi mogu se učinkovito i sustavno ostvariti samo na razini EU-a. •Proporcionalnost Kako je detaljno objašnjeno u procjeni učinka koja je priložena ovom prijedlogu Uredbe, odabiri politika u ovom prijedlogu smatraju se proporcionalnima. Njima se ne prelazi ono što je potrebno za postizanje dogovorenih ciljeva. Europski portal za pretraživanje (ESP) nužan je alat za jačanje ovlaštene uporabe postojećih i budućih informacijskih sustava EU-a. Učinak ESP-a u pogledu obrade podataka vrlo je ograničen. On neće pohranjivati podatke, osim informacija o različitim korisničkim profilima ESP-a, podacima i informacijskim sustavima kojima oni mogu pristupiti i evidencije o uporabi tih korisničkih profila. Uloga ESP-a kao posrednika za poruke, omogućitelja i pomagača proporcionalna je, nužna i ograničena u pogledu pretraživanja i prava pristupa na temelju mandata iz pravnih osnova za informacijske sustave i predložene Uredbe o interoperabilnosti. Zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS) nužna je za funkcioniranje ESP-a, zajedničkog repozitorija podataka o identitetu i detektora višestrukih identiteta te olakšava uporabu i održavanje postojećih i budućih relevantnih informacijskih sustava EU-a. Njezina funkcionalnost omogućuje učinkovito, nesmetano i sustavno pretraživanje biometrijskih podataka iz različitih izvora. Biometrijski podaci pohranjuju se i zadržavaju u osnovnim sustavima. Zajednički BMS stvara obrasce, ali će odbaciti stvarne slike. Podaci se stoga pohranjuju na jednoj lokaciji i samo jednom. Zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) nužan je kako bi se mogla omogućiti točna identifikacija državljana treće zemlje, na primjer tijekom provjere identiteta u schengenskom području. CIR podupire i funkcioniranje detektora višestrukih identiteta i stoga je nužna sastavnica za ostvarivanje dvostruke svrhe olakšavanja provjere identiteta osoba koje putuju u dobroj vjeri i suzbijanja prijevare povezane s identitetom. Pristup CIR-u u tu svrhu ograničen je na korisnike kojima su te informacije potrebne za obavljanje njihovih zadaća (zbog čega te provjere moraju postati nova dodatna svrha Eurodaca, VIS-a, budućeg EES-a, predloženog ETIAS-a i predloženog sustava ECRIS-TCN). Postupci povezani s podacima strogo su ograničeni na ono što je potrebno za postizanje tog cilja i uspostavit će se odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se osiguralo poštovanje prava pristupa te da se u CIR-u pohranjuje najmanja količina nužnih podataka. Kako bi se osiguralo smanjenje količine podataka i izbjeglo njihovo neopravdano udvostručivanje, CIR zadržava potrebne biografske podatke iz svakog osnovnog sustava – koji se pohranjuju, dodaju, izmjenjuju i brišu u skladu s njihovom pravnom osnovom – bez umnožavanja. Uvjeti za zadržavanje podataka potpuno su usklađeni s odredbama o zadržavanju podataka iz osnovnih informacijskih sustava koji pružaju podatke o identitetu. Detektor višestrukih identiteta (MID) nužno je rješenje za otkrivanje višestrukih identiteta s dvojnom svrhom olakšavanja provjera identiteta osoba koje putuju u dobroj vjeri i suzbijanja prijevara povezanih s identitetom. MID će sadržavati poveznice između pojedinaca koji su evidentirani u više središnjih informacijskih sustava, a te će poveznice biti strogo ograničene na podatke koji su potrebni za provjeru je li osoba zakonito ili nezakonito evidentirana u različite sustave pod različitim biografskim identitetima, ali i za razjašnjavanje mogućnosti da dvije osobe sa sličnim biografskim podacima nisu ista osoba. Obrada podataka u okviru MID-a i zajedničkog BMS-a u cilju povezivanja pojedinačnih spisa među različitim sustavima održava se na najmanjoj mogućoj razni. MID će uključivati zaštitne mjere protiv moguće diskriminacije ili nepovoljnih odluka za osobe s više zakonitih identiteta. •Odabir instrumenta Predlaže se uredba Europskog parlamenta i Vijeća. Predloženo zakonodavstvo izravno se odnosi na rad središnjih informacijskih sustava EU-a za granice i sigurnost koji su svi već uspostavljeni uredbama ili se predlaže njihovo uspostavljanje. Slično tomu, uredbom je osnovana i eu-LISA, koja će biti odgovorna za projektiranje komponenata i njihov razvoj te za tehničko upravljanje tim komponentama. Uredba je stoga odgovarajući instrument. 3.REZULTATI SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINAKA •Javno savjetovanje U okviru priprema ovog prijedloga Komisija je u srpnju 2017. pokrenula javno savjetovanje kako bi prikupila stajališta zainteresiranih dionika na temu interoperabilnosti. Zaprimljeno je 18 odgovora na savjetovanje od različitih dionika, uključujući vlade država članica, organizacije iz privatnog sektora, druge organizacije kao što su NVO-i te stručne skupine i građane. U odgovorima su se u načelu podržavala osnovna načela ovog prijedloga o interoperabilnosti. Većina ispitanika složila se da su u savjetovanju utvrđena točna pitanja te da su ciljevi koji se žele ostvariti paketom interoperabilnosti točni. Ispitanici su posebno smatrali da bi se mogućnostima navedenima u dokumentu za savjetovanje postiglo sljedeće: ·pomoglo osoblju na terenu da pristupi potrebnim informacijama, ·izbjeglo udvostručivanje podataka, smanjila preklapanja i istaknule neusklađenosti u podacima, ·omogućila pouzdanija identifikacija osoba, uključujući osobe s višestrukim identitetima, i smanjile prijevare povezane s identitetom. Velika većina ispitanika podržala je svaku od predloženih mogućnosti i smatrala ih nužnima za ostvarivanje ciljeva ove inicijative te je većina u svojim odgovorima istaknula da su potrebni snažne i jasne mjere za zaštitu podataka, posebno u pogledu pristupa podacima pohranjenima u sustavima i zadržavanja pristupa, te ažurni i visokokvalitetni podaci u sustavima i mjere za osiguravanje takvih podataka.

Pri izradi ovog prijedloga uzete su u obzir sve navedene točke. •Istraživanje Eurobarometra U lipnju 2017. provedeno je posebno istraživanje Eurobarometra koje je pokazalo da strategija EU-a za razmjenu informacija na razini EU-a u svrhu suzbijanja zločina i terorizma ima veliku potporu javnosti: gotovo svi ispitanici (92 %) slažu se da bi nacionalna tijela trebala razmjenjivati informacije s tijelima drugih država članica u cilju uspješnije borbe protiv zločina i terorizma. Velika većina (69 %) ispitanika izrazila je mišljenje da bi policija i ostala nacionalna tijela kaznenog progona trebali sustavno razmjenjivati informacije s drugim državama EU-a. U svim državama članicama većina ispitanika smatra da bi informacije trebalo razmjenjivati u svakom slučaju. •Stručna skupina na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost Kako je već navedeno u uvodu, ovaj prijedlog temelji se na preporukama stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost. Ta je skupina osnovana u lipnju 2016. s ciljem rješavanja pravnih, tehničkih i operativnih izazova u pogledu dostupnih mogućnosti za postizanje interoperabilnosti središnjih sustava EU-a za granice i sigurnost. Skupina je prihvatila široko i sveobuhvatno gledište prema arhitekturi za upravljanje podacima za potrebe upravljanja granicama i kaznenog progona uzimajući u obzir i relevantne uloge, odgovornosti i sustave za carinska tijela. Skupina se sastojala od stručnjaka iz država članica, pridruženih zemalja schengenskog područja i agencija EU-a, eu-LISA, Europola, Europskog potpornog ureda za azil, Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu i Agencije EU-a za temeljna prava. Među punopravnim sudionicima stručne skupine bili su i koordinator EU-a za borbu protiv terorizma te Europski nadzornik za zaštitu podataka. Osim toga, predstavnici tajništva Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Glavnog tajništva Vijeća sudjelovali su kao promatrači. Konačno izvješće stručne skupine na visokoj razini objavljeno je u svibnju 2017. U njemu je istaknuto da treba ukloniti strukturne nedostatke utvrđene u Komunikaciji iz travnja 2016. U izvješću je naveden niz preporuka za jačanje i razvoj informacijskih sustava EU-a i njihove interoperabilnosti. U izvješću je zaključeno da je nužno i tehnički izvedivo razvijati Europski portal za pretraživanje, zajedničku uslugu uspoređivanja biometrijskih uzoraka i zajednički repozitorij podataka o identitetu kao rješenja za interoperabilnost i da se njima, u načelu, mogu ostvariti operativne koristi te da se oni mogu uspostaviti u skladu sa zahtjevima zaštite podataka. Skupina je preporučila i razmatranje dodatne mogućnosti pristupa u dva koraka za pristup tijela kaznenog progona na temelju funkcionalnosti oznake o pronađenom rezultatu. Ovaj nacrt Uredbe u skladu je s preporukama stručne skupine na visokoj razini o kvaliteti podataka, univerzalnom formatu poruka (UMF) i uspostavi skladišta podataka (koje je ovdje predstavljeno kao središnji repozitorij podataka za izvješćivanje i statistiku (CRRS)). Stručna skupina na visokoj razini nije utvrdila četvrtu komponentu interoperabilnosti predloženu u ovom nacrtu Uredbe (detektor višestrukih identiteta), već je ona utvrđena tijekom dodatne tehničke analize i procjene proporcionalnosti koje je provela Komisija. •Tehničke studije Za potrebe pripreme ovog prijedloga naručene su tri studije. Unisys je dostavio izvješće o studiji o izvedivosti za Europski portal za pretraživanje koju je naručila Komisija. Agencija eu-LISA naručila je tehničko izvješće od društva Gartner (s Unisysom) kao potporu za razvoj zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih uzoraka. PWC je Komisiji dostavio tehničko izvješće o zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu. •Procjena učinka Ovaj prijedlog temelji se na procjeni učinka koja je predstavljena u pratećem Dokumentu službi Komisije SWD(2017) 473. Odbor za nadzor regulative preispitao je nacrt procjene učinka na sastanku 6. prosinca 2017. i 8. prosinca je donio mišljenje (pozitivno sa zadrškama) da procjenu učinka treba prilagoditi kako bi se uključile preporuke Odbora o određenim pitanjima. Preporuke su se posebno odnosile na dodatne mjere u okviru mogućnosti kojoj se daje prednost kojima se pojednostavnjuju postojeća prava krajnjih korisnika na pristup podacima u informacijskim sustavima EU-a te na prikaz povezanih zaštitih mjera za zaštitu podataka i temeljna prava. Drugo glavno pitanje odnosilo se na pojašnjenje integracije schengenskog informacijskog sustava u okviru 2. mogućnosti, uključujući djelotvornost i troškove, kako bi se olakšala usporedba te mogućnosti i 3. mogućnosti, kojoj se daje prednost. Komisija je ažurirala svoju procjenu učinka u skladu s tim glavnim pitanjima te kako bi uzela u obzir niz drugih primjedbi Odbora. U procjeni učinka ocijenjeno može li se svaki od utvrđenih ciljeva postići uporabom jedne ili više tehničkih komponenata koje je utvrdila stručna skupina na visokoj razini i daljnjom analizom te kako se ti ciljevi mogu postići. Prema potrebi razmatrale su se i nužne podmogućnosti za ispunjenje ciljeva u skladu s okvirom za zaštitu podataka. Zaključak je procjene učinka sljedeći: ·kako bi se mogao ostvariti cilj pružanja ovlaštenim korisnicima brzog, dosljednog, sustavnog i kontroliranog pristupa relevantnim informacijskim sustavima, trebalo bi uspostaviti Europski portal za pretraživanje, koji će se temeljiti na zajedničkoj usluzi uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS) kako bi se mogle obuhvatiti sve baze podataka, ·kako bi se mogao ostvariti cilj olakšavanja provjera identiteta državljana trećih zemalja koje na državnom području država članica obavljaju ovlašteni službenici, trebalo bi izraditi zajednički repozitorij podataka o identitetu koji sadržava minimalni skup podataka o identitetu i temelji se na istom zajedničkom BMS-u, ·kako bi se mogao ostvariti cilj otkrivanja višestrukih identiteta povezanih s istim skupom biometrijskih podataka, koji ima dvojnu svrhu olakšavanja provjera identiteta osoba koje putuju u dobroj vjeri i suzbijanja prijevara povezanih s identitetom, trebalo bi izgraditi detektor višestrukih identiteta (MID), koji će sadržavati poveznice između različitih identiteta u različitim sustavima, ·kako bi se mogao ostvariti cilj olakšavanja i pojednostavnjivanja pristupa tijela kaznenog progona nepravosudnim informacijskim sustavima za potrebe sprječavanja, istrage, otkrivanja ili kaznenog progona teških kaznenih djela i terorizma, u CIR bi trebalo uključiti funkcionalnost oznake o pronađenom rezultatu.

Budući da se moraju ostvariti svi ciljevi, potpuno je rješenje kombinacija ESP-a, CIR-a (s oznakom o pronađenom rezultatu) i MID-a, koji se svi oslanjaju na zajednički BMS. Glavni pozitivan učinak bit će poboljšanje upravljanja granicama i veća unutarnja sigurnost u Europskoj uniji. Novim komponentama pojednostavnit će se i ubrzati pristup nacionalnih tijela potrebnim informacijama te identifikacija državljana trećih zemalja. One će nadležnim tijelima omogućiti unakrsno povezivanje postojećih, potrebnih informacija o pojedincima tijekom graničnih kontrola, za zahtjeve za vizu ili azil i tijekom policijskog rada. Time će se omogućiti pristup informacijama na temelju kojih se mogu donositi pouzdane odluke neovisno o tome odnose li se na istrage teškog kriminala i terorizma ili na područje migracija i azila. Iako prijedlozi ne utječu izravno na državljane EU-a (predložene mjere posebno su usmjerene na državljane trećih zemalja čiji su podaci zabilježeni u centraliziranom informacijskom sustavu EU-a), očekuje se da će se njima povećati povjerenje javnosti jer će se osigurati da se njihovom strukturom i uporabom povećava sigurnost građana EU-a. Neposredni financijski i gospodarski učinci prijedloga bit će ograničeni na projektiranje, razvoj i rad novih sustava. Troškove će pokrivati proračun EU-a i nadležna tijela država članica koja se koriste sustavima. Prijedlozi će pozitivno utjecati na turizam jer će se predloženim mjerama povećati sigurnost Europske unije te bi one trebale pridonijeti i bržim graničnim kontrolama. Slično tomu, očekuje se pozitivan utjecaj na zračne luke, morske luke i prijevoznike, posebno zbog bržih provjera na graničnim prijelazima. •Temeljna prava U okviru procjene učinka konkretno su se razmatrali učinci predloženih mjera na temeljna prava i, posebno, na pravo na zaštitu podataka. U skladu s Poveljom EU-a o temeljnim pravima, koja obvezuje institucije EU-a i države članice dok provode pravo EU-a (članak 51. stavak 1. Povelje), mogućnosti koje donosi interoperabilnost kao mjera za jačanje sigurnosti i zaštite vanjske granice moraju se uskladiti s obvezom osiguravanja da je utjecaj na temeljna prava koji proizlazi iz novog okruženja interoperabilnosti ograničen na ono što je zaista nužno za stvarno ostvarenje ciljeva od općeg interesa u skladu s načelom proporcionalnosti (članak 52. stavak 1. Povelje). Predložena rješenja interoperabilnosti dopunske su sastavnice postojećih sustava. Zbog toga se njima ne bi izmijenila ravnoteža koju već osiguravaju postojeći središnji sustavi u pogledu njihova pozitivnog učinka na temeljna prava. Međutim, interoperabilnost bi mogla imati dodatan, neizravan utjecaj na niz temeljnih prava. Točna identifikacija osobe pozitivno utječe na pravo poštovanja privatnog života, a posebno na pravo na identitet (članak 7. Povelje) jer može pridonijeti izbjegavanju netočne identifikacije. S druge strane, može se smatrati da se provjerama koje se temelje na biometrijskim podacima narušava pravo osobe na dostojanstvo (posebno ako se provjera smatra ponižavajućom) (članak 1.). U anketi Agencije EU-a za temeljna prava ispitanicima je postavljeno pitanje smatraju li da bi davanje njihovih biometrijskih podataka u kontekstu granične kontrole moglo biti ponižavajuće. Većina ispitanika odgovorila je da smatraju da ne bi. Predložene komponente interoperabilnosti prilika su za donošenje ciljanih preventivnih mjera za jačanje sigurnosti. Stoga se njima može pridonijeti zaštiti prava na život (članak 2. Povelje), što uključuje i pozitivnu obvezu nadležnih tijela da poduzimaju preventivne operativne mjere za zaštitu osobe čiji je život ugrožen ako znaju ili bi trebala znati da postoji neposredni rizik i obvezu da se pridržavaju zabrane ropstva i prisilnog rada (članak 5.). Zahvaljujući pouzdanoj, pristupačnijoj i lakšoj identifikaciji interoperabilnost može pomoći u pronalaženju nestale djece ili djece koja su žrtva trgovanja ljudima te se mogu olakšati brzi i ciljani odgovori. Pouzdanom, pristupačnijom i lakšom identifikacijom moglo bi se pridonijeti i djelotvornom osiguranju prava na azil (članak 18. Povelje) i zabrane protjerivanja (članak 19. Povelje). Interoperabilnost bi mogla spriječiti situacije nezakonitog uhićenja, pritvaranja i neopravdanog protjerivanja podnositelja zahtjeva za azil. Nadalje, s pomoću interoperabilnosti lakše će se otkrivati prijevare povezane s identitetom. Smanjit će se potreba za razmjenom podataka i informacija s trećim zemljama o podnositeljima zahtjeva za azil (posebno sa zemljama podrijetla) radi utvrđivanja identiteta osobe i dobivanja putnih isprava, koja bi mogla dovesti predmetnu osobu u opasnost. •Zaštita osobnih podataka Budući da je riječ o osobnim podacima, interoperabilnost će posebno utjecati na pravo na zaštitu osobnih podataka. To je pravo utvrđeno člankom 8. Povelje i člankom 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te člankom 8. Europske konvencije o ljudskim pravima. Kako je istaknuo Sud EU-a, pravo na zaštitu osobnih podataka nije apsolutno pravo, već se mora razmatrati u vezi s njegovom funkcijom u društvu. Zaštita podataka usko je povezana s poštovanjem privatnog i obiteljskog života, koji je zaštićen člankom 7. Povelje. U skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka slobodno kretanje podataka u EU-u ne smije se ograničavati iz razloga zaštite podataka. Međutim, mora se zadovoljiti niz načela. Da bi ograničenje ostvarivanja temeljnih prava zaštićenih Poveljom bilo zakonito, ono mora biti u skladu sa sljedećim kriterijima propisanima u njezinu članku 52. stavku 1.: ·mora biti predviđeno zakonom, ·mora poštovati bit tih prava, ·mora zaista odgovarati ciljevima od općeg interesa koje priznaje Unija ili potrebi zaštite prava i sloboda drugih osoba, ·mora biti potrebno i ·mora biti proporcionalno.

Ovaj prijedlog uključuje sva ta pravila o zaštiti podataka, što je podrobno opisano u procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu uredbe. Prijedlog se temelji na načelima tehničke zaštite podataka i integrirane zaštite podataka. On uključuje sve odgovarajuće odredbe kojima se obrada podataka ograničava na ono što je nužno za određenu svrhu, a pristup podacima odobrava se samo onim subjektima „koji moraju znati”. Razdoblja zadržavanja podataka (prema potrebi) prikladna su i ograničena. Podacima može pristupiti samo propisno ovlašteno osoblje tijela država članica ili tijela EU-a koja su nadležna za određenu svrhu svakog informacijskog sustava i taj je pristup ograničen do mjere u kojoj su podaci potrebni za izvršavanje zadaća u skladu s tom svrhom. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Utjecaj na proračun opisan je u priloženom financijskom izvještaju. Njime je obuhvaćeno preostalo razdoblje višegodišnjeg financijskog okvira (do 2020.) i sedam godina sljedećeg razdoblja (2021.–2027.). Predloženi proračun za 2021. i sljedeće godine uključen je kao primjer i ne prejudicira sljedeći višegodišnji financijski okvir. Za provedbu ovog prijedloga bit će potrebna proračunska sredstva za sljedeće aktivnosti: (1)kako bi eu-LISA mogla razviti i ugraditi četiri komponente interoperabilnosti i središnji repozitorij podataka za izvješćivanje i statistiku te za njihovo daljnje održavanje i rad; (2)za prijenos podataka u zajedničku uslugu uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS) i zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR). U slučaju zajedničkog BMS-a, biometrijske uzorke odgovarajućih podataka iz tri sustava koji se trenutačno koriste biometrijskim podacima (SIS, VIS i Eurodac) treba ponovno izraditi na zajedničkom BMS-u. U slučaju CIR-a, elemente osobnih podataka iz VIS-a treba prenijeti u CIR i treba provjeriti moguće veze između identiteta u SIS-u, VIS-u i Eurodacu. Za taj posljednji postupak posebno su potrebna znatna sredstva; (3)kako bi eu-LISA mogla ažurirati nacionalno jedinstveno sučelje (NUI) koje je već uključeno u Uredbu o EES-u kako bi ono postalo generička komponenta koja omogućuje razmjenu poruka između država članica i središnjih sustava; (4)za integraciju nacionalnih sustava država članica s NUI-jem, na kojem će se prikazivati poruke koje se razmjenjuju s CIR-om / detektorom višestrukih identiteta preko Europskog portala za pretraživanje; (5)za izobrazbu krajnjih korisnika za uporabu komponenata interoperabilnosti, među ostalim u Agenciji Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL). Komponente interoperabilnosti izgrađuju se i održavaju kao program. Dok su Europski portal za pretraživanje (ESP) i detektor višestrukih identiteta potpuno nove komponente, kao i središnji repozitorij podataka za izvješćivanje i statistiku (CRRS), zajednički BMS i CIR zajedničke su komponente u kojima se kombiniraju postojeći podaci koji postoje (ili će postojati) u postojećim ili novim sustavima s postojećim proračunskim procjenama. ESP će provoditi postojeća, poznata sučelja prema SIS-u, VIS-u i Eurodacu i s vremenom će se proširiti na nove sustave. ESP će upotrebljavati države članice i agencije koje upotrebljavaju sučelje utemeljeno na univerzalnom formatu poruka (UMF). Novo sučelje trebat će razvijati, prilagođavati, integrirati i ispitivati države članice, eu-LISA, Europol i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu. ESP bi se koristio konceptima nacionalnog jedinstvenog sučelja (NUI) uvedenog za EES, čime bi se olakšala integracija. ESP će stvoriti dodatne troškove za Europol u smislu omogućavanja uporabe sučelja QUEST s osnovnom razinom zaštite podataka (BPL). Temelj za zajednički BMS uspostavit će se stvaranjem novog EES-a jer je to najveća količina novih biometrijskih podataka. Potrebna proračunska sredstva predviđena su u okviru pravnog instrumenta o EES-u. Dodavanje dodatnih biometrijskih podataka iz VIS-a, SIS-a i Eurodaca u zajednički BMS dodatni je trošak koji je većinom povezan s migracijom postojećih podataka. Procjenjuje se da će taj trošak iznositi 10 milijuna EUR za sva tri sustava. Dodavanje novih biometrijskih podataka iz predloženog sustava ECRIS-TCN ograničen je dodatni trošak koji se može pokriti sredstvima predviđenima u okviru predloženog pravnog instrumenta o sustavu ECRIS-TCN za uspostavu sustava za automatsku identifikaciju otisaka prstiju. Zajednički repozitorij podataka o identitetu uspostavit će se stvaranjem budućeg EES-a i dodatno će se proširiti tijekom razvoja predloženog sustava ETIAS. Pohrana tih podataka i tražilice za njihovo pretraživanje uključene su u proračunska sredstva predviđena u okviru pravnih instrumenata o budućem EES-u i predloženom ETIAS-u. Dodavanje novih biografskih podataka iz Eurodaca i predloženog sustava ECRIS-TCN manji je dodatni trošak koji je već predviđen u okviru Eurodaca i predloženih pravnih instrumenata o sustavu ECRIS-TCN. Ukupni potrebni proračun za devet godina (2019. – 2027.) iznosi 424,7 milijuna EUR i obuhvaća sljedeće stavke: (1)proračun od 225 milijuna EUR za agenciju eu-LISA koji obuhvaća ukupni trošak razvoja programa za provedbu pet komponenata interoperabilnosti (68,3 milijuna EUR), trošak održavanja od trenutka isporuke komponenata do 2027. (56,1 milijun EUR), posebni proračun od 25 milijuna EUR za migraciju podataka iz postojećih sustava u zajednički BMS i dodatne troškove za ažuriranje NUI-ja, mrežu, osposobljavanje i sastanke; Posebni proračun od 18,7 milijuna EUR obuhvaća trošak nadogradnje i rada sustava ECRIS-TCN u modulu visoke dostupnosti od 2022.; (2)proračun u iznosu 136,3 milijuna EUR za države članice kako bi mogle financirati promjene u svojim nacionalnim sustavima koje su potrebne da bi mogle upotrebljavati komponente interoperabilnosti, nacionalno jedinstveno sučelje koje pruža eu-LISA i proračun za izobrazbu velike zajednice krajnjih korisnika; (3)proračun u iznosu od 48,9 milijuna EUR za Europol radi financiranja nadogradnje njegovih IT sustava kako bi se mogli nositi s velikom količinom poruka i većom količinom posla; ETIAS će se koristiti komponentama interoperabilnosti za provjeru podataka Europola,

(4)proračun od 4,8 milijuna EUR za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu kako bi mogla primiti tim specijalista koji će tijekom jedne godine potvrđivati poveznice između identiteta u trenutku kad bude pušten u rad detektor višestrukih identiteta; (5)proračun od 2,0 milijuna EUR za Agenciju Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) kojim će se financirati priprema i izvođenje izobrazbe operativnog osoblja; (6)sredstva u iznosu od 7,7 milijuna EUR za GU HOME za pokrivanje ograničenog povećanja broja zaposlenih i povezanih troškova tijekom razdoblja razvoja različitih komponenata jer će Komisija u tom razdoblju morati obavljati dodatne zadaće i preuzima odgovornost za odbor koji se bavi univerzalnim formatom poruka. Uredba o Fondu za unutarnju sigurnost (ISF) za granice financijski je instrument u koji je uključen proračun za provedbu inicijative o interoperabilnosti. U njezinu članku 5. točki (b) predviđeno je da će se 791 milijun EUR upotrijebiti za program za razvoj IT sustava koji se temelje na postojećim i/ili novim informatičkim sustavima koji podupiru upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica Unije pod uvjetom da se donese relevantno zakonodavstvo Unije i pod uvjetima iz članka 15. stavka 5. Od tih 791 milijun EUR rezervirano je 480,2 milijuna EUR za razvoj EES-a, 210 milijuna EUR za ETIAS i 67,9 milijuna EUR za reviziju SIS-a. Preostalih (32,9 milijuna EUR) preraspodijelit će se uporabom mehanizama ISF-B. Za ovaj prijedlog potrebno je 32,1 milijun EUR tijekom razdoblja trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira (2019./20.), što se uklapa u preostali proračun. 5.DODATNE INFORMACIJE •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Agencija eu-LISA odgovorna je za operativno upravljanje opsežnim IT sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Stoga joj je već povjereno upravljanje postojećim sustavima te njihova tehnička i operativna unaprjeđenja, kao i razvoj već predviđenih budućih sustava. U skladu s ovom predloženom Uredbom ona će definirati strukturu fizičke arhitekture komponenata interoperabilnosti, razvit će ih i provoditi te će ih u konačnici smještati na poslužitelju. Odgovarajuće komponente provodit će se postupno zajedno s razvojem osnovnih sustava. Komisija će osigurati da su uspostavljeni sustavi za praćenje razvoja i funkcioniranja četiri komponente (Europski portal za pretraživanje, zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih uzoraka, zajednički repozitorij podataka o identitetu, detektor višestrukih identiteta) i središnji repozitorij podataka za izvješćivanje i statistiku i ocjenjivat će ih u odnosu na glavne ciljeve politike. Četiri godine nakon uspostave funkcionalnosti i njihova puštanja u rad te svake četiri godine nakon toga eu-LISA bi trebala Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji dostaviti izvješće o tehničkom funkcioniranju komponenata interoperabilnosti Nadalje, pet godina nakon uspostave funkcionalnosti i njihova puštanja u rad te svake četiri godine nakon toga, Komisija bi trebala izraditi opću ocjenu komponenata, uključujući u pogledu njihova izravnog ili neizravnog učinka na temeljna prava i učinka njihove praktične primjene na ta prava. Ona bi trebala ispitati ostvarene rezultate u odnosu na ciljeve i ocijeniti trajnu valjanost logičke podloge i utjecaja na buduće mogućnosti. Komisija bi trebala podnijeti evaluacijska izvješća Europskom parlamentu i Vijeću. •Detaljno obrazloženje pojedinih odredaba prijedloga U poglavlju I. navedene su opće odredbe ove Uredbe. U njemu se objašnjava sljedeće: načela na kojima se temelji Uredba, komponente koje se njome uspostavljaju, ciljevi koji se žele ostvariti interoperabilnošću, područje primjene Uredbe, definicije pojmova koji se upotrebljavaju u Uredbi i načelo nediskriminacije u pogledu obrade podataka u skladu s ovom Uredbom. U poglavlju II. navedene su odredbe o Europskom portalu za pretraživanje (ESP). U tom se poglavlju predviđa uspostava ESP-a i njegova tehnička arhitektura, koju će razviti eu-LISA. Navodi se cilj ESP-a i utvrđuje se tko može upotrebljavati ESP i kako u skladu s postojećim pravima pristupa za svaki od središnjih sustava. Predviđeno je da će eu-LISA izraditi korisničke profile za svaku kategoriju korisnika. U tom poglavlju navedeno je kako će ESP pretraživati središnje sustave i predviđen je sadržaj i format odgovora korisnicima. U poglavlju II. predviđeno je da će eu-LISA voditi evidenciju o svim operacijama obrade i pomoćni postupak u slučaju da ESP ne može pristupiti jednom ili više središnjih sustava. U poglavlju III. navedene su odredbe o zajedničkoj usluzi uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS). U tom je poglavlju predviđena uspostava zajedničkog BMS-a i njegove tehničke infrastrukture, koje će razviti eu-LISA. Naveden je cilj zajedničkog BMS-a i koje podatke pohranjuje. Objašnjava se odnos između zajedničkog BMS-a i ostalih komponenata. U poglavlju III. predviđeno je i da zajednički BMS neće dalje pohranjivati podatke kada se oni više ne budu nalazili u središnjem sustavu i predviđeno je da će eu-LISA voditi evidenciju o svim operacijama obrade. U poglavlju IV. navedene su odredbe o zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR). U tom se poglavlju predviđa uspostava CIR-a i njegova tehnička arhitektura, koju će razviti eu-LISA. Utvrđen je cilj CIR-a i objašnjava se koji će se podaci pohranjivati i kako, uključujući odredbe o osiguranju kvalitete pohranjenih podataka. U tom poglavlju predviđeno je da će CIR stvarati pojedinačne spise na temelju podataka pohranjenih u središnjim sustavima i da će se pojedinačni spis ažurirati u skladu s promjenama u pojedinačnim središnjim sustavima. U poglavlju IV. navedeno je i kako će CIR djelovati u skladu s detektorom višestrukih identiteta. U tom poglavlju navedeno je tko može imati pristup CIR-u i kako mogu pristupiti podacima u skladu s pravima pristupa i posebne odredbe ovisno o tome je li pristup za potrebe identifikacije ili, kao prvi korak u pristupu od dva koraka, za pristupanje EES-u, VIS-u, ETIAS-u i Eurodacu posredstvom CIR-a za potrebe kaznenog progona. U poglavlju IV. predviđeno je i da će eu-LISA voditi evidenciju o svim operacijama obrade koje se odnose na CIR. U poglavlju V. navedene su odredbe o detektoru višestrukih identiteta (MID). U tom se poglavlju predviđa uspostava MID-a i njegova tehnička arhitektura, koju će razviti eu-LISA. U njemu je objašnjen cilj MID-a i uređuje se njegova uporaba u skladu s pravima pristupa svakom središnjem sustavu. U poglavlju V. navedeno je kada i kako će MID pokretati pretraživanje radi otkrivanja višestrukih identiteta te kako će se dostavljati rezultati i provoditi daljnje mjere, uključujući, prema potrebi, ručnim provjerama. U poglavlju V. razvrstane su vrste poveznica koje mogu nastati pretraživanjem ovisno o tome pokazuju li rezultati da postoji jedan identitet, višestruki identiteti ili zajednički podaci o identitetu. U tom poglavlju predviđeno je da će MID pohranjivati povezane podatke koji se nalaze u središnjim sustavima, a podaci će ostajati u dva ili više pojedinačnih središnjih sustava. U poglavlju V. predviđeno je i da će eu-LISA voditi evidenciju o svim operacijama obrade koje se odnose na MID. U poglavlju VI. predviđene su mjere kojima se podupire interoperabilnost. Predviđeno je poboljšanje kvalitete podataka, uspostava univerzalnog formata poruka kao zajednički standard za razmjenu informacija kojim se podupire interoperabilnost i stvaranje središnjeg repozitorija podataka za izvješćivanje i statistiku. Poglavlje VII. odnosi se na zaštitu podataka. U tom poglavlju propisano je da treba osigurati zakonsku i primjerenu obradu podataka u skladu s ovom Uredbom te u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 45/2001. Objašnjava se i tko će biti obrađivač podataka za svaku mjeru interoperabilnosti predloženu u ovoj Uredbi, utvrđene su mjere koje moraju poduzeti eu-LISA i tijela država članica kako bi se osigurala sigurnost obrade podataka, povjerljivost podataka, odgovarajuće rješavanje sigurnosnih incidenata i odgovarajuće praćenje usklađenosti s mjerama iz ove Uredbe. Poglavlje sadržava i odredbe o pravima osoba čiji se podaci obrađuju, uključujući pravo da budu obaviještene o pohrani i obradi podataka koji se na njih odnose u skladu s Uredbom te njihovo pravo pristupa podacima i ispravljanja i brisanja osobnih podataka koji su pohranjeni i koji se obrađuju u skladu s ovom Uredbom. U tom poglavlju utvrđeno je načelo da se podaci obrađeni u skladu s ovom Uredbom ne smiju prenositi ili staviti na raspolaganje trećoj zemlji, međunarodnoj organizaciji ili privatnoj osobi, osim Interpolu u posebne svrhe, i podaci zaprimljeni od Europola preko Europskog portala za pretraživanje na koje se primjenjuju pravila iz Uredbe 2016/794 o daljnjoj obradi podataka. Naposljetku, poglavlje sadržava odredbe o nadzoru i reviziji povezanima sa zaštitom podataka. U poglavlju VIII. navedene su odgovornosti agencije eu-LISA prije i nakon provedbe mjera iz ovog prijedloga, i obveze država članica, Europola i središnje jedinice ETIAS-a. Poglavlje IX. odnosi se na izmjene ostalih instrumenata Unije U tom se poglavlju predstavljaju izmjene drugih pravnih instrumenata koje su nužne za potpunu provedbu ovog prijedloga o interoperabilnosti. Ovaj prijedlog sadržava podrobne odredbe o nužnim odredbama pravnih instrumenata koji su trenutačno stabilni tekstovi koje su donijeli suzakonodavci: Zakonika o schengenskim granicama, Uredbe o EES-u, Uredbe o VIS-u (EZ), Odluke Vijeća 2004/512/EZ (Odluka o VIS-u) i Odluke Vijeća 2008/633/PUP (Odluka o VIS-u/pristupu tijela za izvršavanje zakona).

U poglavlju X. navedene su pojedinosti o sljedećem: statističkim zahtjevima i zahtjevima za izvješćivanje koji se odnose na podatke koji se obrađuju u skladu s ovom Uredbom, prijelaznim mjerama koje će biti potrebne, rješenjima povezanima s troškovima koji proizlaze iz ove Uredbe, zahtjevima povezanima s obavijestima, postupkom za početak primjene mjera predloženih u ovoj Uredbi, upravljačkim mehanizmima koji uključuju osnivanje odbora i savjetodavne skupine, odgovornost agencije eu-LISA u pogledu osposobljavanja i praktični priručnik za podupiranje provedbe komponenata interoperabilnosti i upravljanje interoperabilnošću, postupcima koji se odnose na praćenje i evaluaciju mjera predloženih u ovoj Uredbi i odredbe o stupanju na snagu ove Uredbe. 2017/0351 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi okvira za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a (granice i vize) i o izmjeni Odluke Vijeća 2004/512/EZ, Uredbe (EZ) br. 767/2008, Odluke Vijeća 2008/633/PUP, Uredbe (EU) 2016/399 i Uredbe (EU) 2017/2226 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 16. stavak 2., članak 74. i članak 77. stavak 2. točke (a), (b), (d) i (e), uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)U Komunikaciji od 6. travnja 2016. pod naslovom Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost Komisija je istaknula da treba poboljšati arhitekturu upravljanja podacima Unije za upravljanje granicama i sigurnost. Tom je Komunikacijom pokrenut postupak za postizanje interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama u cilju uklanjanja strukturnih nedostataka povezanih s tim sustavima zbog kojih je otežan rad nacionalnih tijela i kako bi se osiguralo da službenici graničnog nadzora, carinska tijela, policijski službenici i pravosudna tijela imaju na raspolaganju potrebne informacije. (2)U Planu za pojačanu razmjenu informacija i upravljanje informacijama, uključujući interoperabilna rješenja, u području pravosuđa i unutarnjih poslova od 6. lipnja 2016. Vijeće je utvrdilo različite pravne, tehničke i operativne izazove povezane s interoperabilnošću informacijskih sustava EU-a i pozvalo na traženje rješenja. (3)Europski parlament u Rezoluciji od 6. srpnja 2016. o strateškim prioritetima za program rada Komisije za 2017. pozvao je na podnošenje prijedloga za poboljšanje i razvoj postojećih informacijskih sustava, rješavanje informacijskih praznina i kretanje u smjeru interoperabilnosti, kao i prijedloga za obveznu razmjenu informacija na razini EU-a, uz nužne mehanizme za zaštitu podataka. (4)Europsko vijeće na sastanku 15. prosinca 2016. pozvalo je na provođenje daljnjih aktivnosti usmjerenih na postizanje interoperabilnosti informacijskih sustava i baza podataka EU-a. (5)U konačnom izvješću od 11. svibnja 2017. stručna skupina na visokoj razini zaključila je da je nužno i tehnički izvedivo izraditi praktična rješenja za interoperabilnost, da se njima, u načelu, mogu ostvariti operativne koristi i da se ona mogu uspostaviti u skladu sa zahtjevima za zaštitu podataka. (6)Komisija je u Komunikaciji od 16. svibnja 2017. pod naslovom Sedmo izvješće o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije, u skladu s Komunikacijom od 6. travnja 2016. te kako je potvrđeno u nalazima i preporukama stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost, utvrdila nov pristup upravljanju podacima za granice, sigurnost i migracije u kojem su svi informacijski sustavi EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama interoperabilni, uz puno poštovanje temeljnih prava.

(7)U Zaključcima od 9. lipnja 2017. o daljnjim koracima za poboljšanje razmjene informacija i osiguravanje interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a Vijeće je pozvalo Komisiju provede rješenja za interoperabilnost koja je predložila stručna skupina na visokoj razini. (8)Europsko vijeće 23. lipnja 2017. istaknulo je da treba poboljšati interoperabilnost baza podataka i pozvalo Komisiju da što prije izradi nacrt zakonodavstva kojim će se provesti prijedlozi stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost. (9)Radi boljeg upravljanja vanjskim granicama i kako bi se pridonijelo sprječavanju i suzbijanju nezakonitih migracija i visokoj razini sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u Uniji, uključujući održavanje javne sigurnosti i javnog poretka te zaštitu sigurnosti na državnim područjima država članica, trebalo bi uspostaviti interoperabilnost informacijskih sustava EU-a, odnosno [sustava ulaska/izlaska (EES)], viznog informacijskog sustava (VIS), [europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS)], Eurodaca, Schengenskog informacijskog sustava (SIS) i [Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije državljana trećih zemalja (ECRIS-TCN)] kako bi se ti informacijski sustavi EU-a i njihovi podaci mogli uzajamno dopunjavati. Da bi se to moglo postići, trebalo bi uspostaviti Europski portal za pretraživanje (ESP), zajedničku uslugu uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS), zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) i detektor višestrukih identiteta (MID) kao komponente interoperabilnosti. (10)Interoperabilnost informacijskih sustava EU-a trebala bi tim sustavima omogućiti da se dopunjuju kako bi se olakšala točna identifikacija osoba, kako bi se pridonijelo suzbijanju prijevara povezanih s identitetom, kako bi se poboljšali i uskladili zahtjevi kvalitete podataka u odnosnim informacijskim sustavima EU-a, kako bi se olakšala tehnička i operativna provedba postojećih i budućih informacijskih sustava EU-a u državama članicama, kako bi se pojačale i pojednostavnile sigurnost podataka i mjere za zaštitu podataka koje se primjenjuju na odgovarajuće informacijske sustave EU-a, kako bi se uskladio pristup tijela kaznenog progona EES-u, VIS-u, [ETIAS-u] i Eurodacu i poduprle svrhe EES-a, VIS-a, [ETIAS-a], Eurodaca, SIS-a i [sustava ECRIS-TCN]. (11)Komponente interoperabilnosti trebale bi obuhvaćati EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS i [sustav ECRIS-TCN]. Njima bi trebali biti obuhvaćeni i podaci Europola u mjeri u kojoj bi se omogućilo njihovo istodobno pretraživanje istodobno s navedenim informacijskim sustavima EU-a. (12)Komponente interoperabilnosti trebale bi se odnositi na osobe čiji se osobni podaci mogu obrađivati u informacijskim sustavima EU-a i čije podatke može obrađivati Europol, odnosno na državljane trećih zemalja čiji se osobni podaci obrađuju u informacijskim sustavima EU-a i čije podatke obrađuje Europol i na građane EU-a čiji se osobni podaci obrađuju u SIS-u i čije osobne podatke obrađuje Europol. (13)Trebalo bi uspostaviti Europski portal za pretraživanje (ESP) kako bi se tehnički olakšala mogućnost nadležnih tijela država članica i tijela EU-a da brzo, dosljedno, učinkovito, sustavno i kontrolirano pristupaju informacijskim sustavima EU-a, podacima Europola i Interpolovim bazama podataka koji su im potrebni za obavljanje njihovih zadaća, u skladu sa svojim pravima pristupa, i kako bi se poduprli ciljevi EES-a, VIS-a, [ETIAS-a], Eurodaca, SIS-a i [sustava ECRIS-TCN-a] i podaci Europola. Omogućujući istodobno pretraživanje svih relevantnih informacijskih sustava EU-a te podataka Europola i Interpolovih baza podataka, ESP bi trebao djelovati kao jedinstveni prozor ili „posrednik za poruke” za pretraživanje različitih središnjih sustava i lako pronalaženje potrebnih informacija uz puno poštovanje zahtjeva za kontrolu pristupa i zaštitu podataka osnovnih sustava. (14)Baza podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) Međunarodne organizacije kriminalističke policije (Interpol) omogućuje ovlaštenim tijelima kaznenog progona u državama članicama, uključujući imigracijske službenike i službenike graničnog nadzora, da provjeravaju valjanost putnih isprava. [ETIAS] pretražuje SLTD i Interpolovu bazu podataka putnih isprava povezanih s obavijestima (TDAWN) kad se procjenjuje postoji li vjerojatnost da će osoba koja podnosi zahtjev za odobrenje za putovanje nezakonito migrirati ili bi mogla činiti prijetnju sigurnosti. Centraliziranim Europskim portalom za pretraživanje (ESP) trebalo bi se omogućiti pretraživanje baza podataka SLTD i TDAWN uporabom podataka o identitetu određene osobe. Ako se osobni podaci prenose iz Unije u Interpol preko ESP-a, trebale bi se primjenjivati odredbe o međunarodnim prijenosima iz poglavlja V. Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća ili nacionalne odredbe kojima se prenosi poglavlje V. Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća. Time se ne bi trebala dovoditi u pitanje posebna pravila iz Zajedničkog stajališta Vijeća 2005/69/PUP i Odluke Vijeća 2007/533/PUP. (15)Europski portal za pretraživanje (ESP) trebalo bi razviti i konfigurirati tako da ne omogućuje uporabu podatkovnih polja za pretraživanja koja nisu povezana s osobama ili putnim ispravama ili koja se ne nalaze u informacijskom sustavu EU-a, među podacima Europola ili u Interpolovoj bazi podataka. (16)Kako bi se omogućila brza i sustavna uporaba svih informacijskih sustava EU-a, Europski portal za pretraživanje (ESP) trebalo bi upotrebljavati za pretraživanje zajedničkog repozitorija podataka o identitetu, EES-a, VIS-a, [ETIAS-a], Eurodaca i [sustava ECRIS-TCN]. Međutim, trebalo bi zadržati nacionalnu vezu s različitim informacijskim sustavima EU-a kao tehničko pomoćno rješenje. Tijela Unije trebala bi upotrebljavati ESP i za pretraživanje središnjeg SIS-a u skladu sa svojim pravima pristupa i radi obavljanja svojih zadaća. ESP bi trebao biti dodatno sredstvo za pretraživanje središnjeg SIS-a, podataka Europola i Interpolovih sustava i služiti kao dopuna postojećim posebnim sučeljima. (17)Biometrijski podaci, kao što su otisci prstiju i prikazi lica, jedinstveni su i stoga su za identifikaciju osoba mnogo pouzdaniji od alfanumeričkih podataka. Zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS) trebala bi biti tehnički alat za jačanje i olakšavanje rada relevantnih informacijskih sustava EU-a i ostalih komponenata interoperabilnosti. Glavna svrha zajedničkog BMS-a trebala bi biti olakšati identifikaciju osobe koja može biti registrirana u različitim bazama podataka uspoređivanjem njezinih biometrijskih podataka u različitim sustavima i oslanjanjem na jednu jedinstvenu tehnološku komponentu umjesto na pet različitih u svakom od osnovnih sustava. Zajednički BMS trebao bi pridonijeti sigurnosti i donijeti financijske koristi, koristi u pogledu održavanja i operativne koristi jer će se oslanjati na jednu jedinstvenu tehnološku komponentu umjesto na različite komponente u svakom od osnovnih sustava. Svi sustavi za automatsku identifikaciju otisaka prstiju, uključujući one koji se trenutačno upotrebljavaju za Eurodac, VIS i SIS, upotrebljavaju biometrijske uzorke koji se sastoje od podataka dobivenih ekstrakcijom obilježja iz stvarnih biometrijskih uzoraka. Zajednički BMS trebao bi reorganizirati sve biometrijske uzorke i pohraniti ih na jednom mjestu, čime će se olakšati usporedbe među sustavima na temelju biometrijskih podataka i omogućiti ekonomije razmjera u razvoju i održavanju središnjih sustava EU-a. (18)Biometrijski podaci osjetljivi su osobni podaci. Ovom Uredbom trebala bi se utvrditi osnova i zaštitne mjere za obradu takvih podataka za potrebe jedinstvene identifikacije predmetnih osoba. (19)Sustavi uspostavljeni Uredbom (EU) 2017/2226 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća, [Uredbom o ETIAS-u] za upravljanje granicama Unije, sustav uspostavljen [Uredbom o sustavu Eurodac] za identifikaciju podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i suzbijanje nezakonite migracije te sustav uspostavljen [Uredbom o sustavu ECRIS-TCN] mogu biti djelotvorni samo ako se temelje na točnoj identifikaciji državljana trećih zemalja čiji su osobni podaci u njima pohranjeni. (20)Zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) trebao bi stoga olakšati točnu identifikaciju osoba upisanih u EES, VIS, [ETIAS], Eurodac i [sustav ECRIS-TCN] i pomoći pri toj identifikaciji. (21)Osobni podaci pohranjeni u tim informacijskim sustavima EU-a mogu se odnositi na iste osobe, ali pod različitim ili nepotpunim identitetima. Države članice imaju učinkovite načine identifikacije svojih državljana ili osoba koje su prijavile trajno boravište na njihovu državnom području, ali to ne vrijedi i za državljane trećih zemalja. Interoperabilnost informacijskih sustava EU-a trebala bi pridonijeti točnoj identifikaciji državljana trećih zemalja. U zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR) trebali bi biti pohranjeni osobni podaci o državljanima trećih zemalja koji se nalaze u sustavima i koji su nužni za točniju identifikaciju tih osoba, a koji uključuju podatke o njihovu identitetu, putnim ispravama i biometrijske podatke, neovisno o sustavu u kojem su podaci izvorno prikupljeni. U CIR-u bi trebali biti pohranjeni samo osobni podaci koji su nužni za točnu provjeru identiteta. Osobni podaci evidentirani u CIR-u ne bi se trebali čuvati dulje nego što je nužno za potrebe osnovnih sustava i trebali bi se automatski brisati nakon brisanja u osnovnim sustavima u skladu s njihovim logičkim odvajanjem. (22)Nova operacija obrade koja se sastoji od pohrane takvih podataka u zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) umjesto pohrane u svakom pojedinom sustavu potrebna je kako bi se poboljšala točnost identifikacije koju omogućuju automatizirana usporedba i uparivanje takvih podataka. To što sue identitet i biometrijski podaci državljana trećih zemalja pohranjuju u CIR-u ne bi trebalo ni na koji način sprječavati obradu podataka za potrebe uredaba o EES-u, VIS-u, ETIAS-u, Eurodacu ili sustavu ECRIS-TCN jer bi CIR trebao biti nova zajednička komponenta tih osnovnih sustava. (23)U tom je kontekstu nužno stvaranje pojedinačnog spisa u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR) za svaku osobu koja je evidentirana u EES-u, VIS-u, ETIAS-u, Eurodacu ili sustavu ECRIS-TCN kako bi se postigla svrha točne identifikacije državljana trećih zemalja na schengenskom području i potpomogao detektor višestrukih identiteta, s dvojnom svrhom olakšavanja provjera identiteta osoba koje putuju u dobroj vjeri i suzbijanja prijevara povezanih s identitetom. Pojedinačni spis trebao bi se pohraniti na jednom mjestu te bi trebao propisno ovlaštenim krajnjim korisnicima omogućiti pristup svim mogućim identitetima povezanima s nekom osobom. (24)Zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) stoga bi trebao podupirati funkcioniranje detektora višestrukih identiteta te tijelima kaznenog progona olakšati i pojednostavniti pristup informacijskim sustavima koji nisu uspostavljeni isključivo za potrebe sprječavanja, istrage, otkrivanja ili kaznenog progona teških kaznenih djela. (25)Unutar zajedničkog repozitorija podataka o identitetu (CIR) trebalo bi osigurati zajednički spremnik za podatke o identitetu i biometrijske podatke državljana trećih zemalja koji su upisani u EES, VIS, [ETIAS], Eurodac i [sustav ECRIS-TCN] kako bi taj spremnik služio kao zajednička komponenta tih sustava za pohranu tih podataka i njihovo pretraživanje. (26)Sve evidencije u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR) trebale bi se logički odvajati automatskim označivanjem svake evidencije s obzirom na osnovni sustav iz kojeg ona potječe. Sustav za kontrolu pristupa u okviru CIR-a trebao bi se koristiti tim oznakama kako bi omogućio dostupnost bilješke.

(27)Kako bi se osigurala točna identifikacija osobe, tijelima države članice koja su nadležna za sprječavanje i suzbijanje nezakonitih migracija i nadležnim tijelima u smislu članka 3. stavka 7. Direktive 2016/680 trebalo bi dopustiti pretraživanje zajedničkog repozitorija podataka o identitetu (CIR) na temelju biometrijskih podatala o osobi prikupljenih tijekom provjere identiteta. (28)Ako se biometrijski podaci ne mogu upotrijebiti ili ako je pretraživanje s tim podacima bilo neuspješno, pretraživanje bi trebalo obavljati na temelju podataka o identitetu te osobe u kombinaciji s podacima o putnoj ispravi. Ako se pretraživanjem utvrdi da su podaci o toj osobi pohranjeni u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR), nadležna tijela države članice trebala bi imati pristup podacima o identitetu te osobe koji su pohranjeni u CIR-u, a da pritom ne bude navedeno kojem informacijskom sustavu EU-a podaci pripadaju. (29)Države članice trebale bi donijeti nacionalne zakonodavne mjere za imenovanje tijela nadležnih za obavljanje provjera identiteta uporabom zajedničkog repozitorija podataka o identitetu (CIR) te propisati postupke, uvjete i kriterije za takve provjere u skladu s načelom proporcionalnosti. Konkretnije, nacionalnim zakonodavnim mjerama trebalo bi utvrditi ovlast za prikupljanje biometrijskih podataka tijekom provjere identiteta osobe koja se nalazi pred članom osoblja takvih tijela. (30)Ovom Uredbom trebala bi se uvesti i nova mogućnost da tijela kaznenog progona koja su imenovale države članice i Europol mogu na jednostavan način u EES-u, VIS-u, [ETIAS-u] ili Eurodacu pristupiti podacima koji ne uključuju samo podatke o identitetu. Podaci, uključujući podatke koji nisu podaci o identitetu, a evidentirani su u tim sustavima, mogu u određenom predmetu biti nužni za sprječavanje, otkrivanje i istrage kaznenih djela terorizma ili teških kaznenih djela i za njihov kazneni progon. (31)Puni pristup potrebnim podacima sadržanima u informacijskim sustavima EU-a koji su potrebni u svrhu sprječavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela, povrh relevantnih podataka o identitetu obuhvaćenih zajedničkim repozitorijem podataka o identitetu (CIR) koji su prikupljeni uporabom biometrijskih podataka o toj osobi dobivenih tijekom provjere identiteta, trebalo bi i dalje uređivati odredbama odgovarajućih pravnih instrumenata. Imenovana tijela kaznenog progona i Europol ne znaju unaprijed koji informacijski sustav EU-a sadržava podatke o osobama koje trebaju pretraživati. Zbog toga nastaju kašnjenja i neučinkovitost u njihovu radu. Krajnjem korisniku kojeg je ovlastilo imenovano tijelo trebalo bi dopustiti da vidi u kojem su informacijskom sustavu EU-a zabilježeni podaci koji odgovaraju unesenom upitu za pretraživanje. Predmetni sustav stoga bi se označio nakon automatizirane provjere postojanja rezultata u sustavu (takozvana funkcija oznake o pronađenom rezultatu). (32)U evidencijama pretraživanja zajedničkog repozitorija podataka o identitetu trebala bi biti navedena svrha pretraživanja. Ako se takvo pretraživanje obavljalo uporabom pristupa provjere u dva koraka, evidencija bi trebala uključivati upućivanje na nacionalni spis o istrazi ili predmetu, tj. pokazivati da je takvo pretraživanje pokrenuto za potrebe sprječavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. (33)Pretraživanje zajedničkog repozitorija podataka o identitetu (CIR) koje obavljaju imenovana tijela država članica i Europol radi dobivanja oznake o pronađenom rezultatu koja označava da podaci postoje u EES-u, VIS-u, [ETIAS-u] ili Eurodac-u zahtijeva automatsku obradu osobnih podataka. Oznaka o pronađenom rezultatu ne bi otkrivala osobne podatke predmetne osobe, već bi samo značila da su neki podaci o toj osobi pohranjeni u jednom od sustava. Ovlašteni krajnji korisnik ne bi trebao donijeti negativnu odluku o predmetnoj osobi samo na temelju pojave oznake o pronađenom rezultatu. Pristup krajnjeg korisnika oznaci o pronađenom rezultatu vrlo bi ograničeno utjecao na pravo na zaštitu osobnih podataka predmetne osobe, ali imenovanom tijelu i Europolu bilo bi nužno dopustiti da učinkovitije riješe svoj zahtjev za pristup osobnim podacima izravno u sustavu koji je označen kao sustav koji sadržava podatke. (34)Pristup provjeri podataka u dva koraka posebno je vrijedan u slučajevima kad je osumnjičenik, počinitelj ili moguća žrtva kaznenog djela terorizma ili drugog teškog kaznenog djela nepoznat. U tim slučajevima zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) trebao bi omogućiti da se jednim pretraživanjem utvrdi informacijski sustav u kojem postoje informacije o predmetnoj osobi. Ako se utvrdi obveza uporabe tog novog načina pristupa tijela kaznenog progona u tim slučajevima, pristup osobnim podacima pohranjenima u EES-u, VIS-u, [ETIAS-u] i Eurodacu trebao bi se omogućiti bez zahtjeva za prethodno pretraživanje nacionalnih baza podataka i pokretanja prethodnog pretraživanja u sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju drugih država članica u skladu s Odlukom 2008/615/PUP. Načelom prethodnog pretraživanja djelotvorno se ograničava mogućnost tijela države članice da pretražuje sustave za potrebe opravdanog kaznenog progona i zbog toga bi moglo doći do propuštanja prilika za otkrivanje potrebnih informacija. Zahtjevi za prethodno pretraživanje u nacionalnim bazama podataka i pokretanje prethodnog pretraživanja u sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju drugih država članica u skladu s Odlukom 2008/615/PUP trebali bi se prestati primjenjivati tek kad se počne primjenjivati pristup od dva koraka za pristup tijela kaznenog progona preko CIR-a. (35)Trebalo bi uspostaviti detektor višestrukih identiteta (MID) kako bi se poduprlo funkcioniranje zajedničkog repozitorija podataka o identitetu i za podupiranje ciljeva EES-a, VIS-a, [ETIAS-a], Eurodaca, SIS-a i [sustava ECRIS-TCN]. Kako bi mogli djelotvorno ostvarivati svoje ciljeve, svi ti informacijski sustavi EU-a zahtijevaju točnu identifikaciju osoba čiji su osobni podaci u njima pohranjeni. (36)Mogućnost ostvarivanja ciljeva informacijskih sustava EU-a umanjena je zbog toga što tijela koja upotrebljavaju te sustave trenutačno ne mogu obavljati dostatno pouzdane provjere identiteta državljana trećih zemalja čiji su podaci pohranjeni u različitim sustavima. Na tu nemogućnost utječe činjenica da skup podataka o identitetu pohranjen u određenom sustavu može biti lažan, netočan ili nepotpun te trenutačno ne postoji mogućnost da se usporedbom s podacima pohranjenima u drugom sustavu otkriju takvi lažni, netočni ili nepotpuni podaci. Kako bi se ta nemogućnost mogla riješiti, nužno je na razini Unije uspostaviti tehnički instrument koji će omogućiti točnu identifikaciju državljana trećih zemalja u te svrhe. (37)Detektor višestrukih identiteta (MID) trebao bi stvarati i pohranjivati poveznice među podacima u različitim informacijskim sustavima EU-a u cilju otkrivanja višestrukih identiteta s dvojnom svrhom olakšavanja provjera identiteta osoba koje putuju u dobroj vjeri i suzbijanja prijevara povezanih s identitetom. MID bi trebao sadržavati samo poveznice između pojedinaca čiji su podaci evidentirani u više informacijskih sustava EU-a, a te poveznice trebale bi biti strogo ograničene na podatke koji su potrebni za provjeru je li osoba zakonito ili nezakonito unesena u različite sustave pod različitim biografskim identitetima iliza razjašnjavanje mogućnosti da dvije osobe sa sličnim biografskim podacima nisu ista osoba. Obrada podataka preko Europskog portala za pretraživanje (ESP) i zajedničke usluge uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS) u cilju povezivanja pojedinačnih spisa u različitim sustavima trebala biti minimalna i stoga ograničena na otkrivanje višestrukih identiteta u trenutku dodavanja novih podataka u jedan od informacijskih sustava uključenih u zajednički repozitorij podataka o identitetu i u SIS. MID bi trebao uključivati zaštitne mjere protiv moguće diskriminacije ili nepovoljnih odluka za osobe s više zakonitih identiteta. (38)Ovom Uredbom predviđene su nove operacije obrade podataka u cilju točne identifikacije predmetnih osoba. Time se utječe na njihova temeljna prava zaštićena člancima 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima. Budući da djelotvorna provedba informacijskih sustava EU-a ovisi o točnoj identifikaciji predmetnih osoba, takav utjecaj opravdava se istim ciljevima radi kojih su ti sustavi uspostavljeni, odnosno radi djelotvornog upravljanja granicama Unije, unutarnje sigurnosti Unije, djelotvorne provedbe politike azila i vizne politike Unije te suzbijanja nezakonitih migracija. (39)Europski portal za pretraživanje (ESP) i zajednička usluga uspoređivanja biometrijskih uzoraka (zajednički BMS) trebali bi uspoređivati podatke o osobama u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR) i SIS-u kad nacionalno tijelo ili tijelo EU-a stvore novi unos. Takve usporedbe trebale bi se biti automatske. CIR i SIS trebali bi se koristiti zajedničkim BMS-om za otkrivanje mogućih poveznica na temelju biometrijskih podataka. CIR i SIS trebali bi se koristiti zajedničkim ESP-om za otkrivanje mogućih poveznica na temelju alfanumeričkih podataka. CIR i SIS trebali bi moći prepoznati identične ili slične podatke o državljaninu treće zemlje pohranjene u nekoliko sustava. U tom slučaju trebala bi se uspostaviti poveznica koja označuje da je riječ o istoj osobi. CIR i SIS trebali bi se konfigurirati na takav način da se mogu otkriti male pogreške u prijepisu ili pravopisne pogreške kako za predmetnog državljanina treće zemlje ne bi nastale neopravdane teškoće. (40)Nacionalno tijelo ili tijelo EU-a koje je unijelo podatke u odgovarajući informacijski sustav EU-a trebalo bi potvrditi ili izmijeniti te poveznice. To tijelo trebalo bi imati pristup podacima pohranjenima u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR) ili u SIS-u i u detektoru višestrukih identiteta (MID) za potrebe ručne provjere identiteta. (41)Pristup tijela država članica i tijela EU-a koja imaju pristup barem jednom informacijskom sustavu EU-a uključenom u zajednički repozitorij podataka o identitetu (CIR) ili SIS-u detektoru višestrukih identiteta (MID) trebalo bi ograničiti na takozvane crvene poveznice ako povezani podaci uključuju jednake biometrijske podatke, ali drukčije podatke o identitetu, a tijelo nadležno za provjeru različitih identiteta zaključilo je da nezakonito upućuju na istu osobu, ili ako povezani podaci uključuju slične podatke o identitetu, a tijelo nadležno za provjeru različitih identiteta zaključilo je da nezakonito upućujeuna istu osobu. Ako povezani podaci o identitetu nisu slični, trebalo bi uspostaviti žutu poveznicu i obaviti ručnu provjeru kojom će se poveznica potvrditi ili će se promijeniti njezina boja. (42)Ručnu provjeru višestrukih identiteta trebalo bi obavljati tijelo koje stvara ili ažurira podatke zbog kojih je pronađen rezultat koji je doveo do poveznice s podacima koji su već pohranjeni u drugom informacijskom sustavu EU-a. Tijelo odgovorno za provjeru višestrukih identiteta trebalo bi procijeniti je li riječ o višestrukim zakonitim ili nezakonitim identitetima. Takvu procjenu trebalo bi obavljati, ako je moguće, u nazočnosti predmetnog državljanina treće zemlje i, prema potrebi, traženjem dodatnih pojašnjenja ili informacija. Procjena bi se trebala obavljati bez odgode u skladu s pravnim zahtjevima za točnost informacija na temelju prava Unije i nacionalnog prava. (43)U slučaju poveznica dobivenih u vezi sa schengenskim informacijskim sustavom (SIS) koje se odnose na upozorenja o osobama za koje se traži uhićenje, predaja ili izručenje, o nestalim ili ranjivim osobama, o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku, o osobama za skrivene provjere ili namjenske provjere ili o nepoznatim traženim osobama, tijelo nadležno za provjeru višestrukih identiteta trebao bi biti ured SIRENE države članice koja je stvorila upozorenje. Te kategorije upozorenja u sustavu SIS osjetljive su i ne bi ih nužno trebalo dijeliti s tijelima koja unose podatke ili ažuriraju podatke u jednom od drugih informacijskih sustava EU-a. Stvaranjem poveznice s podacima u sustavu SIS ne bi se trebale dovoditi u pitanje mjere koje treba poduzeti u skladu s [uredbama o sustavu SIS]. (44)Agencija eu-LISA trebala bi uspostaviti automatizirane mehanizme za kontrolu kvalitete podataka i zajedničke pokazatelje kvalitete podataka. Ona bi trebala biti odgovorna za razvoj kapaciteta za praćenje kvalitete podataka na središnjoj razini i za izradu redovitih izvješća o analizi podataka u cilju poboljšanja kontrole provedbe i primjene informacijskih sustava EU-a u državama članicama. Zajednički pokazatelji kvalitete trebali bi uključivati minimalne standarde kvalitete za pohranu podataka u informacijske sustave EU-a ili komponente interoperabilnosti. Takvim standardima kvalitete podataka nastoji se postići da informacijski sustavi EU-a i komponente interoperabilnosti automatski utvrđuju naoko netočne ili nedosljedne podnesene podatke kako bi država članica podrijetla mogla provjeriti podatke i poduzeti potrebne korektivne mjere. (45)Komisija bi trebala ocjenjivati izvješća agencije eu-LISA o kvaliteti i prema potrebi izdavati preporuke državama članicama. Države članice trebale bi biti odgovorne za izradu akcijskog plana u kojem se opisuju mjere za ispravljanje nedostataka u kvaliteti podataka i redovito izvješćivati o napretku u njegovoj provedbi. (46)Univerzalnim formatom poruka (UMF) trebalo bi uspostaviti standard za strukturiranu, prekograničnu razmjenu informacija među informacijskim sustavima, tijelima i/ili organizacijama u području pravosuđa i unutarnjih poslova. UMF bi trebao definirati zajednički vokabular i logičke strukture za informacije koje se razmjenjuju u cilju olakšavanja interoperabilnosti tako što će se omogućiti stvaranje i čitanje sadržaja tih razmjena na dosljedan način i s istim značenjem.

(47)Trebalo bi uspostaviti središnji repozitorij podataka za izvješćivanje i statis