HR ECB -PUBLIC  
 
MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 15. lipnja 2016.   
o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci  
(CON/2016/33)  
 
Uvod i pravna osnova  
Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 24. svibnja 2016. zahtjev Ministarstva financija Republike 
Hrvats ke za davanje mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj 
banci (dalje u tekstu „Prijedlog zakona“).  
Nadležnost ESB -a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije i trećoj alineji članka 2. stavka 1. Odluke Vijeća 98/415/EZ1 jer 
se Prijedlog zakona odnosi na Hrvatsku narodnu banku (HNB). U skladu s prvom rečenicom članka 17. 
stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke, Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje.  
 
1.  Svrha Prijedloga zakona  
 Prijedlogom zakona predlaže se izmijeniti i dopuniti Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci (1) r adi 
omogućavanja Državnom uredu za reviziju obavljanja godišnje revizije sastavljenih financijskih 
izvješća i cjelokupnog poslovanja HNB -a; (2) radi nalaganja HNB -u da Hrvatskom saboru podnosi 
Godišnje izvješće o svom radu i poslovanju te Polugodišnju informaciju o financijskom stanju, 
stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike, o kojima će se raspravljati i 
glasovati na plenarnoj sjednici Sabora i (3) radi smanjenja dopustivog broja šestogodišnjih 
mandata guvernera i drugih članova  Savjeta HNB -a na najviše dva mandata.  
 
2. Posebne napomene  
2.1  Revizija HNB -a od strane Državnog ureda za reviziju  
2.1.1  Načelo institucionalne neovisnosti iz članka 130. Ugovora i članka 7. Statuta Europskog sustava 
središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu „Statut ESSB -a“ ili „Statut“) ukazuje na 
činjenicu da izvršavanje ovlasti i obavljanje zadaća i dužnosti koje su dodijeljene središnjim bankama ne smije biti podvrgnuto vanjskim uputama ili utjecaju izvršne vlasti. Posebno, ako je 
poslovanje nacionalne središnje banke (NSB) predmet kontrole državnog ureda za reviziju ili 
sličnog tijela nadležnog za kontrolu korištenja javnih financija, opseg kontrole i. treba biti jasno 
utvrđen pravnim okvirom, ii. treba biti bez utjecaja na poslove ispitivanja svih poslovnih knjiga i 
                                                 
1  Odluka Vijeća 98/415/EZ od 29. lipnja 1998. o savjetovanju nacionalnih tijela s Europskom središnjom bankom u 
pogledu nacrta propisa (SL L 189, 3.7.1998., str. 42.).  
ECB -PUBLIC  
2 računa NSB -a od strane neovisnog vanjskog revizora2 te u skladu s načelom institucionalne 
neovisnosti, iii. treba biti u skladu sa zabranom davanja uputa NSB -u i njezinim tijelima nadležnim 
za odlučivanje i iv. ne smije utjecati na zadaće NSB -a povezane s ESSB -om3. Državnu reviziju 
potrebno je provoditi na nepolitičkoj, neovisnoj i potpuno profesionalnoj osnovi4.  
2.1.2  ESB shvaća da je revizija koju provodi Državni ured za reviziju općenito uređena odredbama 
važećeg Zak ona o Državnom uredu za reviziju. Odredbe navedenog Zakona određuju da revizija 
obuhvaća postupak ispitivanja financijskih transakcija subjekta revizije u odnosu na zakonsko  
korištenje sredstava i ocjen u djelotvornosti i ekonomičnosti  poslovanja subjekta r evizije te ocjenu o 
učinkovitosti ostvarenja općih ciljeva subjekta revizije ili učinkovitosti ciljeva pojedinih financijskih 
transakcija, programa i projekata subjekta revizije. Nadalje, subjekt revizije mora se uskladiti s  
nalazima revizije i obavijestit i Državni ured za reviziju o radnjama poduzetim u odnosu na nalaze 
revizora. Iz toga proizlazi da bi Državni ured za reviziju bio ovlašten ocjenjivati ispunjava li HNB 
svoje opće ciljeve, uključujući svoj primarni cilj održavanja stabilnosti cijena. Ove odredbe važećeg 
Zakona o Državnom uredu za reviziju zajedno s odgovarajućim odredbama Prijedloga zakona nisu 
u skladu s načelom neovisnosti središnje banke iz članaka 130. Ugovora i članka 7. Statuta ESSB -
a. Ne postoje odredbe o uspostavljanju okvira za državnu reviziju HNB -a koji poštuje neovisnost 
HNB -a na temelju Ugovora i Statuta ESSB -a i zabranjuje vanjske upute i uplitanje u zadaće HNB -a 
povezane s ESSB -om ili s poslovima neovisnih vanjskih revizora HNB -a. Stoga bi Prijedlog zakona 
trebalo prilagoditi t ako da bude u skladu sa zahtjevima iz stavka 2.1.1.  
2.1.3  U skladu s važećim Zakonom o Državnom uredu za reviziju, zakonski zastupnik revidiranog 
subjekta obvezan je, za potrebe revizije, ovlaštenom državnom revizoru staviti na raspolaganje svu 
dokumentaci ju označenu kao poslovna tajna ili kao bilo koja druga vrsta tajne. Na temelju članka 
37. Statuta ESSB -a od članova tijela nadležnih za odlučivanje i zaposlenika NSB -a traži  se, čak i 
nakon prestanka dužnosti, da ne odaju informacije koje su obuhvaćene obv ezom čuvanja poslovne 
tajne. Nadređenost prava Unije i pravila donesena na temelju tog prava znači da nacionalni propisi 
o pristupu dokumentima od strane trećih osoba (poput Državnog ureda za reviziju) ne smiju dovesti  
do povrede ESSB -ovog režima povjerlji vosti. Pristup državnog ureda za reviziju ili sličnog tijela 
informacijama i dokumentima NSB -a mora biti ograničen i mora biti bez utjecaja na ESSB -ov režim 
povjerljivosti kojem podliježu članovi tijela nadležnih za odlučivanje i zaposlenici NSB -a5. Stoga,  
pristup Državnog ureda za reviziju povjerljivim informacijama HNB -a mora biti ograničen na ono što 
je nužno potrebno za izvršavanje zakonom propisanih zadaća državnog revizora. Takav pristup mora također biti bez utjecaja na neovisnost HNB -a i ESSB- ov rež im povjerljivosti kojem podliježu 
članovi tijela nadležnih za odlučivanje i zaposlenici HNB -a. Osim toga, relevantne odredbe 
Prijedloga zakona trebalo bi izmijeniti na način da se propiše da Državni ured za reviziju mora osigurati povjerljivost informacija i dokumenata koje mu je dostavio HNB u istoj mjeri u kojoj HNB 
primjenjuje odredbe o poslovnoj tajni
6.   
                                                 
2  Za poslove neovisnih vanjskih revizora nacionalnih središnjih banaka vidi članak 27. stavak 1. Statuta ESSB -a. 
3  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji, lipanj 2014., str. 26. te mišljenja CON/2011/9 i CON/2011/53. Sva mišljenja 
ESB- a i izvješća o konvergenciji objavljuju se na mrežnim stranicama ESB -a www.ecb.europa.eu.  
4  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji, lipanj 2014., str. 26.  
5  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji, lipanj 2014., str. 27.  
6  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji, lipanj 2016., poglavlje 7.5.3. .  
ECB -PUBLIC  
3 2.2  Glasovanja Hrvatskog sabora o Godišnjem izvješću HNB -a 
2.2.1  Iz obrazloženja Prijedloga zakona, ESB zaključuje da upućivanje u Prijedlogu zakona na obvezu 
HNB -a- da "podnese Godišnje izvješće" podrazumijeva da bi Hrvatski sabor raspravljao i glasovao 
o Godišnjem izvješću. Iako se u obrazloženju navodi da Prijedlog zakona jasno utvrđuje da se o 
godišnjim izvješćima HNB -a ras pravlja i glasuje na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora, iz 
Prijedloga zakona nije jasno kakvu bi vrstu odluke Hrvatski sabor mogao donijeti o Godišnjem 
izvješću i kakve mogu biti posljedice ili učinci glasovanja Hrvatskog sabora o Godišnjem izvješću.  
Nadalje, osim obveze HNB -a da „podnosi Godišnje izvješće“ Hrvatskom saboru i njegovoj 
impliciranoj ovlasti da raspravlja i glasuje o Godišnjem izvješću, predloženi tekst7 propisuje da se  
Hrvatskom saboru podnosi Polugodišnja informacija o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike. Iako obrazloženje uz Prijedlog zakona to izričito ne 
spominje, predloženi tekst Prijedloga zakona  podrazumijeva  da je Polugodišnja informacija 
predmet rasprave i glasovanja na Saboru na isti način kao i Godišnje izvješće HNB -a. 
2.2.2  U skladu s načelom institucionalne neovisnosti iz članka 130. Ugovora i članka 7. Statuta ESSB -a, 
nacionalnim središnjim bankama i članovima njihovih tijela nadležnih za odlučivanje zabranjeno je 
tražiti ili primati upute od institucija, tijela ili agencija Unije, od bilo koje vlade države članice ili od 
bilo kojeg drugog tijela. Osim toga, vladama država članica zabranjeno je nastojati utjecati na 
članove tijela nacionalnih središnjih banaka nadležnih za odl učivanje čije odluke mogu utjecati na 
izvršavanje zadaća nacionalnih središnjih banaka povezanih s ESSB -om. Ako nacionalni propis 
odražava članak 130. ugovora i članak 7. Statuta, trebao bi odražavati obje zabrane i ne su žavati  
opseg njihove primjene.   
2.2.3 Nadalje, prava trećih da osoba odobravaju, obustavljaju, poništavaju ili odgađaju odluke NSB -a u 
suprotnosti su s Ugovorom i Statutom u pogledu zadaća povezanih s ESSB -om
8. Stoga bi 
nadležnost Hrvatskog sabora da glasuje i donosi odluku o Godišnjem izv ješću HNB -a o njegovom 
poslovanju, Polugodišnjoj informaciji, godišnjim financijskim izvješćima i revizorskom izvješću 
mogla utjecati na  institucionalnu neovisnost HNB -a jer prelaz i obvezu transparentnosti i 
odgovornosti središnje banke prema nacionalnom parlamentu. Općenito,  ESB smatra da je dijalog 
između nacionalnih središnjih banaka i trećih osoba dobrodošao i da je u skladu s neovisnosti središnje banke pod uvjetom (1) da nema za posljedicu utjecaj na neovisnost članova tijela NSB -a 
nadležnih za odluči vanje; (2) da se u potpunosti poštuje poseban status guvernera u nj ihovom 
svojstvu član ova Općeg vijeća ESB -a; i (3) da se poštuju zahtjevi povjerljivosti koji proizlaze iz 
Statuta ESSB -a. Odluka Hrvatskog sabora o Godišnjem izvješću HNB -a, Polugodišnjoj i nformaciji,  
godišnjim financijskim izvješćima ili revizorskom izvješću ne smije imati za posljedicu davanje 
izravnih ili neizravnih uputa HNB -u, njegovim tijelima nadležnim za odlučivanje ili članovima tih 
tijela, na primjer u pogledu izmjena Godišnjeg izv ješća HNB -a. Nadalje, pravo Sabora da odobri, 
obustavi, poništi ii odgodi odluke HNB -a bilo bi u suprotnosti s institucionalnom neovisnosti HNB -a 
iz Ugovora i Statuta ESSB -a
9.  
                                                 
7  Vidi članak 2. Prijedloga zakona (kojim se mijenja članak 62. stavak 1. Zakona o HNB -u). 
8  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji, lipanj 2014., str. 22.  
9  Vidi stavke 3.5., 3.6 i 3.7 Mišljenja CON/2008/31.  
ECB -PUBLIC  
4 2.3  Smanjenje broja mandata guvernera HNB -a i drugih članova Savjeta HNB -a 
2.3.1  U skladu s načelom neovisnosti središnje banke utvrđenim u članku 130. Ugovora i članku 7. 
Statuta ESSB- a guverneri i drugi članovi tijela nacionalnih središnjih banaka nadležnih za 
odlučivanje uključeni u izvršavanje zadaća povezanih s ESSB -om ne smiju biti razriješeni dužnosti 
iz drugih razloga osim onih navedenih u članku 14. stavku 2. Statuta. Stoga bi sadašnjim članovima Savjeta HNB -a trebalo osigurati da dovrše svoje sadašnje mandate neovisno o tome 
koliko su mandata odslužili u prošlosti, a Prijed log zakona trebao bi biti uređen tako da izričito jamči 
dovršetak njihovih sadašnjih mandata.  
2.3.2  Osim toga, ESB shvaća da se u skladu s načelima vladavine prava, pravne sigurnosti , pravne 
predvidljivosti  i pravne izvjesnosti  na temelju Ustava Republike Hrvatske, uvjet da članovi Savjeta 
HNB -a mogu biti imenovani najviše dva mandata, ne primjenjuje na mandate koji su odsluženi prije 
datuma stupanja na snagu Prijedlog a zakona.
10 To podrazumijeva da bi sadašnji i prijašnji članovi 
Savjeta HNB -a mogli odsluži ti dva mandata u budućnosti i da se mandati odsluženi u prošlosti ne 
bi uzeli u obzir pri izračunavanju ograničenja od dva mandata. ESB pozdravlja ovo shvaćanje sa 
stajališta pravne sigurnosti . 
 
 
Ovo mišljenje objavit će se na mrežnim stranicama ESB -a.  
 
 
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni 15. lipnja 2016.  
 
[aláírás]  
 
Predsjednik ESB -a 
Mario DRAGHI  
                                                 
10  Vidi Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske U -III-930/2015, od 31. ožujka 2015.