ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.2.

Najveća moguća transparentnost tržišta vrijednosnih papira potrebna je, među ostalim, radi toga da se upravo i malim i srednjim poduzećima te, općenitije, malim ulagateljima omogući bolji pristup tržištima kapitala. Točno je da su sve platforme za izvršenje već sada obvezne objavljivati podatke, primjerice one o veličini, vremenu i cijeni transakcija. Međutim, za konsolidirano prikupljanje tih podataka, a time i za iznošenje stvarnog pregleda tržišta, sposobna su u najboljem slučaju samo velika investicijska društva, i to samo uz znatne troškove. Stoga u ovom trenutku nitko ne može biti siguran da će zaista dobiti najbolju cijenu. Međutim, jednostavan pristup pouzdanim tržišnim podacima od presudne je važnosti. To se odnosi osobito na podatke o održivosti, koji su prijeko potrebni za stvaranje održivih financijskih tržišta u okviru provedbe europskog zelenog plana i imaju sve važniju ulogu. Postoji važna suštinska poveznica s europskom jedinstvenom pristupnom točkom i s pojednostavljenim pružanjem informacija u vezi s održivošću (ciljevi održivog razvoja).
3.19.

Pristup podacima u vozilu mora se konačno regulirati u korist zaštite podataka i potrošača, kao i poštenog tržišnog natjecanja. Ako se podaci u vozilu ostave proizvođačima automobila, to vodi do monopola i dominantnih položaja na tržištu, kao i do rizika od zlouporabe. Od Komisije se već duže vrijeme traži da iznese regulatorni prijedlog, na što je ona pozitivno reagirala, na primjer u spomenutoj strategiji za podatke, no dosad nije poduzela nikakve korake za iznošenje prijedloga. To odgađanje posebno šteti interesima potrošača i njihovoj sposobnosti da kontroliraju podatke i donose alternativne odluke na temelju informacija.
2.3.

Prema mišljenju Komisije, to bi podrazumijevalo jačanje strukture kolektivnog prijevoza, uključujući javni prijevoz, poboljšanje mogućnosti za aktivnu mobilnost te osiguravanje učinkovite gradske logistike s nultom stopom emisija i prijevoza do zadnjeg kilometra. Od presudne bi važnosti za to trebala biti multimodalnost potpomognuta digitalnim rješenjima, koja bi trebala omogućiti bolju povezanost gradskih i prigradskih prostora te povećati učinkovitost.
3.15.

U Komunikaciji se predlažu sljedeći ciljevi: do 2028. svaku tonu CO 2 koju industrije uhvate, prevezu, upotrijebe i uskladište treba prijaviti i obračunati prema fosilnom, biogenom ili atmosferskom podrijetlu; najmanje 20 % ugljika koji se koristi u kemijskim i plastičnim proizvodima treba do 2030. potjecati iz održivih nefosilnih izvora; u okviru glavnih projekata do 2030. treba godišnje ukloniti iz atmosfere i trajno uskladištiti 5 milijuna tona CO 2 .
5.4.

U članku 27. te direktive propisuje se da se ugovori o opskrbi fosilnim plinovima moraju raskinuti do 2049., odnosno ne smiju se sklapati na rok dulji od toga. EGSO izražava sumnju u to je li zakonsko utvrđivanje krajnjeg datuma dobra ideja za određene ugovore o opskrbi u privatnom sektoru jer to može biti protivno načelu ponude i potražnje tržišnog gospodarstva. S druge strane, želimo li postići usklađenost s obvezujućim ciljem klimatske neutralnosti sadržanim u Europskom zakonu o klimi i s obzirom na dugu postojanost stakleničkih plinova u atmosferi, rok do 2049. prekasan je. Ako Komisija odluči odrediti datum isteka ugovora, taj bi krajnji datum trebalo postaviti na otprilike deset godina ranije kako bismo mogli ispuniti svoje obveze u području okoliša, posebno u svjetlu inicijative REPowerEU, pri čemu prednost treba dati neophodnom prelasku na obnovljivu energiju.
2.5.

Komisija također predlaže mehanizam za ugljičnu prilagodbu na granicama čija je svrha smanjiti rizik od istjecanja ugljika u EU utvrđivanjem cijena ugljika za uvezenu robu koja odgovara cijeni koja bi se plaćala da je roba proizvedena u EU-u. Taj će se mehanizam primjenjivati na ciljane odabrane sektore i Komisija smatra da je on potpuno usklađen s pravilima Svjetske trgovinske organizacije. U skladu s tim prijedlogom, mehanizam za ugljičnu prilagodbu na granicama postupno će se uvoditi istodobno s postupnim ukidanjem sustava preraspodjele ETS-a, za koji je svakako bilo predviđeno da će biti privremen. Za robu uvezenu u EU plaćala bi se naknada koja odražava „sadržaj ugljika” te robe, odnosno emisije CO 2 nastale tijekom njezine proizvodnje (ukupna cijena tih emisija CO 2 jednaka je cijeni ugljika u EU-u). S druge strane, na robu izvezenu u druge zemlje neće se primjenjivati rabat (koji bi odražavao razliku između cijene ugljika plaćene za proizvodnju te robe u Europi i cijene ugljika na tržištu zemlje odredišta). Kako bi se to kompenziralo, sredstvima iz inovacijskog fonda – čiji prihodi potječu iz dražbene prodaje 450 milijuna emisijskih jedinica ETS-a u razdoblju od 2020. do 2030. – europskoj industriji će se pomoći da se prilagodi procesu dekarbonizacije. Ovisno o cijeni ugljika, u razdoblju 2020.–2030. sredstva tog fonda mogla bi se popeti do 10 milijardi eura. Inovacijski fond ključan je instrument za financiranje ispunjavanja obveza EU-a u gospodarstvu u okviru Pariškog sporazuma, kao i za potporu strateškoj viziji Europske komisije o klimatski neutralnoj Europi do 2050., kako je prepoznato i u Planu ulaganja europskog zelenog plana.
3.9.4.

EGSO naglašava da bi se socijalne mjere za potporu osobama s niskim primanjima trebale odmaknuti od načela strogih pragova koji dovode do neopravdanog razlikovanja među građanima čiji dohodak može biti samo nekoliko centa veći ili manji od zadanih pragova. Stoga se strogim pragom, kao što je onaj od 60 % predviđen u Prijedlogu direktive, može promašiti željeni cilj i, osim toga, to može dovesti do raznih oblika negativnog ponašanja građana i uzrokovati prelazak sa zapošljavanja na sivu ekonomiju ili na prikrivanje prihoda.
2.8.

U skladu s Komunikacijom o povećanju klimatskih ambicija Europe za 2030., standardi za emisije CO 2 za osobne automobile i laka gospodarska vozila ključni su pokretači smanjenja emisija CO 2 u tom sektoru. Opći su ciljevi ovog Prijedloga pridonijeti postizanju klimatske neutralnosti do 2050. i u tu svrhu, u skladu s Europskim zakonom o klimi, pridonijeti postizanju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s 1990.
3.4.

Postizanje revidiranih ciljeva za 2030., kako je predloženo u paketu „Spremni za 55 %”, neravnomjerno će utjecati na sektore, regije, zajednice i pojedince u raznim dijelovima Europe. Potpuno je jasno da će brzi pomak prema dekarboniziranom gospodarstvu sa sobom nositi ogromne izazove za građane, radnike, poduzeća i regije, posebice one koje se najviše oslanjaju na sektore i industrije s velikim emisijama ugljika. Važno je napomenuti i da se države članice u rubnim područjima EU-a suočavaju sa znatnim izazovima u tranziciji prema nultoj stopi ugljika. Ako se za svladavanje tih izazova ne poduzmu dovoljne mjere, u nekim područjima moglo bi doći do povećanja nejednakosti te masovnih procesa restrukturiranja, nezaposlenosti i deindustrijalizacije teritorija, područja i okruženja. To bi moglo dovesti do nedostatka društvene prihvaćenosti i negativne političke reakcije građana EU-a na program europskog zelenog plana.
3.4.4.

Istočna i južna Europa 8. siječnja 2021. jedva su izbjegle prekid opskrbe električnom energijom golemih razmjera. Sve veći udio električne energije iz obnovljivih izvora, koju nije moguće u potpunosti predvidjeti i planirati, poput energije vjetra i solarne energije, temeljni je uzrok sve veće ranjivosti u opskrbi električnom energijom u Europi. Europa nije dobro pripremljena za prekid opskrbe električnom energijom. U slučaju da do njega dođe, opskrba kućanstava i industrije električnom energijom odmah prestaje, u roku od nekoliko minuta do nekoliko sati dolazi do prekida komunikacija, u kratkom vremenu prekida se i opskrba pitkom vodom itd. Oporavak od velikog prekida opskrbe električnom energijom nije laka zadaća.
2.3.

Od 2019. do rujna 2021. rast veleprodajnih cijena plina i električne energije u EU-u iznosio je u prosjeku 429 %, odnosno 230 %. Skok maloprodajnih cijena do sada je bio znatno umjereniji (14 %, odnosno 7 %), no kratkoročno predviđanje za ovu zimu pokazuje da bi i one mogle pratiti veleprodajne cijene. Takav razvoj događaja značio bi snažan šok za proračune kućanstava i novčani tok poduzeća, te opravdano zahtijeva djelovanje politike, unatoč činjenici da predviđanja kažu da bi se tržište plina trebalo stabilizirati do travnja 2022., a tržište električne energije do 2023.
3.9.

Predložena uredba ne bi trebala dovesti do pukog „ozelenjivanja” lanaca opskrbe EU-a, a da temeljni uzroci krčenja šuma ne budu riješeni. Predloženo zakonodavstvo moglo bi neke europske subjekte navesti da svoje proizvode i robu nabavljaju iz „sigurnijih” zemalja (gdje je to moguće) kako bi izbjegli rizik od krčenja šuma ili nezakonitosti. U tom bi se slučaju obujam trgovine EU-a robom koja ugrožava šume (pogotovo u posebno rizičnim zemljama) mogao smanjiti, što bi moglo smanjiti i mogućnost EU-a da utječe na gospodarenje šumama u tim zemljama. Ako kupci za europsko tržište u potpunosti izbjegavaju područja s nezanemarivim rizikom od krčenja šuma, Europa ne bi smjela propustiti priliku da pomogne u prelasku na održivije obrasce proizvodnje u područjima u kojima je to najvažnije.
3.4.

EGSO smatra da bi regulatorna analiza trebala biti usredotočena i na sustav normizacije. Inovacije u svim područjima (tehničkim i znanstvenim) zahtijevaju najnaprednije kapacitete za odgovor, ne samo one koji su u skladu s normama, koji su često zastarjeli zbog brzog tehnološkog razvoja, već i one koji uključuju upotrebu odgovarajućih alternativnih rješenja. Primjena odgovarajućih alternativnih rješenja koja dovodi do nesukladnosti s normom može prouzročiti velike probleme u vezi s odgovornošću u sudskim postupcima te je još uvijek vrlo teško pred sudom dokazati da su „alternativna rješenja” odgovarajuća (ili često bolja). Kad je riječ o usklađenim normama, posebno za građevinski materijal, isto je tako osobito važno da se razmotre načini za bolju potporu inovativnim alternativnim rješenjima.
3.7.

Konačno, EGSO poziva na povećanje mogućnosti financiranja sredstvima Europske unije i država članica za uspostavu i/ili modernizaciju postrojenja za recikliranje u EU-u te na razvoj inovativnih tehnologija za ponovnu uporabu i recikliranje otpada. Potrebno je bez odgode razviti krajnja tržišta za sirovine dobivene recikliranjem kako bi se uspostavilo potpuno funkcionalno tržište sekundarnih sirovina, na kojem se otpadni proizvodi pretvaraju u nove sirovine za proizvodnju. EU bi također trebao povećati dostupnost i kvalitetu reciklata, pri čemu naglasak treba staviti na sposobnost materijala da zadrži inherentna svojstva nakon recikliranja te njegovu sposobnost da u budućim primjenama zamijeni primarne sirovine. To će dovesti do povećanih kapaciteta za preradu unutar EU-a, do novih visokokvalitetnih i zelenih radnih mjesta te do mogućnosti za utvrđivanje vrste sirovina od kojih nastaje bezvrijedni otpad, u svrhu njihova dugoročnog uklanjanja ili zamjene.
3.4.3.

EGSO predlaže da se inspiracija za kampanje povećanja osviještenosti o tranziciji potraži u fenomenu BIMBY (engl. Build In My Backyard – U mom dvorištu), koji je reakcija na fenomen NIMBY (engl. Not In My Backyard – Ne u mom dvorištu), tako da se u njima ističu primjeri oponašanja pozitivnih društvenih modela, kao i koristi koje to donosi građanima, odnosno pozitivne priče na temelju svjedočanstava te konkretni primjeri uspjeha iz raznih regija i zemalja u kojima bi se obje strane mogle prepoznati.
2.2.

četiri ključna globalna trenda . Riječ je o glavnim sveobuhvatnim megatrendovima našeg doba koji će i dalje imati presudnu važnost za oblikovanje europske politike. Međutim, način na koji su predstavljeni i dalje je općenit i dotiče se raznih aspekata, dok nedostaje dubinskih analiza pojedinačnih podtema. EGSO posebno žali zbog toga što nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir socijalna dimenzija i pitanja povezana s mladima i međugeneracijskom pravdom, unatoč tome što su ta pitanja analizirana u povezanom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) Shaping & securing the EU’s open strategic autonomy by 2040 and beyond (Oblikovanje i osiguravanje otvorene strateške autonomije EU-a do 2040. i nakon toga) EGSO smatra da su za temeljno pitanje sposobnosti i slobode djelovanja EU-a važna. Riječ je o glavnim sveobuhvatnim megatrendovima našeg doba koji će i dalje imati presudnu važnost za oblikovanje europske politike. Međutim, način na koji su predstavljeni i dalje je općenit i dotiče se raznih aspekata, dok nedostaje dubinskih analiza pojedinačnih podtema. EGSO posebno žali zbog toga što nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir socijalna dimenzija i pitanja povezana s mladima i međugeneracijskom pravdom, unatoč tome što su ta pitanja analizirana u povezanom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra (JRC)(Oblikovanje i osiguravanje otvorene strateške autonomije EU-a do 2040. i nakon toga) ( 1 )
2.12.

Te predložene izmjene CRR-a mogu biti iznimno važne za mogućnost sanacije institucije. S obzirom na to da se odgovarajuće odredbe već primjenjuju u Uniji, predložene bi izmjene trebale biti pravodobne. Potreba za ubrzanim donošenjem još je veća zbog činjenice da je bankarskim grupama potrebna jasnoća u pogledu lančanog mehanizma kako bi mogle donijeti odluku o najboljem prijedlogu svojeg kapaciteta internog MREL-a s obzirom na to da je opći rok za usklađivanje s MREL-om 1. siječnja 2024., pri čemu obvezujuće prijelazne ciljeve treba ostvariti do 1. siječnja 2022.
4.7.

2 , a ujedno i najjednostavnija i najjeftinija. Međutim, čak su i te relativno jeftine mjere preskupe za mnoge vlasnike kuća i stanova, unatoč tome što dovode do nižih troškova energije. EGSO se stoga zalaže za to da nacionalne vlade uvedu programe subvencioniranja tih mjera budući da one imaju i potencijal stvaranja radnih mjesta. Studija „Renovate Europe” (Obnova Europe) pokazuje da se na svakih milijun eura uloženih u energetsku obnovu zgrada u EU-u u prosjeku otvara 18 radnih mjesta Kao i u svom mišljenju o valu obnove za Europu, Odbor naglašava da je izolacija koja se postavlja između dva sloja zida ili poda najučinkovitija mjera za uštedu CO, a ujedno i najjednostavnija i najjeftinija. Međutim, čak su i te relativno jeftine mjere preskupe za mnoge vlasnike kuća i stanova, unatoč tome što dovode do nižih troškova energije. EGSO se stoga zalaže za to da nacionalne vlade uvedu programe subvencioniranja tih mjera budući da one imaju i potencijal stvaranja radnih mjesta. Studija „Renovate Europe” (Obnova Europe) pokazuje da se na svakih milijun eura uloženih u energetsku obnovu zgrada u EU-u u prosjeku otvara 18 radnih mjesta ( 6 )
4.7.

Imajući to na umu, EGSO posebno pozdravlja sljedeći odlomak iz izvješća Komisije (str. 27.): „Socijalno tržišno gospodarstvo temelj je na kojem je izgrađen EU, a podupire ga politika tržišnog natjecanja EU-a. Pojedinci i poduzeća ostvaruju uspjehe kad gospodarstvo funkcionira u njihovu interesu.” EGSO pritom poziva na to da se to načelo konkretizira i u provedbi politike tržišnog natjecanja, odnosno u njezinoj analizi i ocjenjivanju.
3.8.

Komisija je u zelenom planu navela da bi do 2025. u EU-u trebalo biti 1 milijun javnih postaja za punjenje i opskrbu, a za cilj ima 30 milijuna vozila s nultim emisijama do 2030. To su vrlo ambiciozni ciljevi čije će ostvarivanje zahtijevati veliku odlučnost vlada država članica i Komisije te prihvaćanje javnosti.
1.1.

EGSO pozdravlja težnje za bržim i većim smanjenjem emisija CO 2 radi ispunjavanja ciljeva iz Europskog zakona o klimi i europskog zelenog plana te u potpunosti podržava opći cilj smanjenja CO 2 za 55 % do 2030. i postizanja ugljično neutralnog gospodarstva do 2050.
4.3.4.

Dopunske mjere, primjerice interna testiranja otpornosti na stres, idu u pravom smjeru. Međutim, EGSO se protivi ideji da izloženosti klasificirane kao održive imaju poseban bonitetni tretman, što bi, primjerice, moglo dovesti do smanjenja kapitalnih zahtjeva. S time povezano povećanje složenosti regulatornog okvira može dovesti do nepreglednosti i regulatornih praznina. Stoga EGSO zagovara strogo ekonomsku procjenu rizika. Ponderiranje rizika trebalo bi se temeljiti prvenstveno na ekonomskim rizicima za stabilnost. Pritom su ulaganja kojima se ugrožava klima ionako izložena riziku da izgube na unutarnjoj vrijednost i „propadnu”. EGSO upozorava na to da pri reviziji Uredbe o kapitalnim zahtjevima, Direktive o kapitalnim zahtjevima i Direktive Solventnost II ne smije doći do pojave ekstremnih regulatornih rješenja ni do ugrožavanja postignutih standarda.
2.3.

U osnovi, države članice moraju osigurati da emisije iz sektora LULUCF-a ne prelaze uklanjanja za razdoblje 2021.–2025., doseći ukupna neto uklanjanja od najmanje 310 milijuna tona CO 2 do 2030., ostvariti klimatsku neutralnost do 2035. za sve zemljišne sektore te nakon toga bilježiti negativne brojke.
1.5.

EGSO smatra da se inicijativom FuelEU u okviru područja primjene zakonodavnog paketa mjera „Spremni za 55 %” moraju ostvariti sinergija, usklađenost i dosljednost potražnje, distribucije i ponude. Međutim, nacrtom Uredbe o inicijativi FuelEU trenutačno se propisuju određena goriva s niskim udjelom ugljika, bez prethodne procjene njihove globalne dostupnosti i troškova, iako bi sva alternativna goriva trebala biti dopuštena. To bi u konačnici moglo dovesti do narušavanja tržišnog natjecanja, dok je njihova dostupnost trenutačno i u bliskoj budućnosti zanemariva. Za razvoj i dostupnost obnovljivih alternativnih goriva odgovorni su dobavljači goriva, pri čemu bi trebalo poticati primjenu čišćih goriva. Kako bi se to ostvarilo, potrebno je smanjiti razliku između cijena fosilnih i alternativnih goriva te povećati cjenovnu pristupačnost i dostupnost čišćih goriva. Potrebni su napori koji uključuju aktivan doprinos svih dionika u pomorskom vrijednosnom lancu, posebno sektora proizvodnje goriva i dobavljača energije, proizvođača motora, ali i luka, zakupnika i predstavnika radnika uključenih u sve sektore. To bi moglo dovesti do povećane potražnje za alternativnim gorivima kako je predviđeno Uredbom o inicijativi FuelEU.
3.20.

To je po mišljenju EGSO-a osobito relevantno jer se s okolišnim izazovima poput klimatskih promjena EU ne može suočavati sâm. Osim ako ne postoji neko zajedničko stajalište o usklađivanju taksonomije s trećim zemljama, malo je vjerojatno da će Komisijin prijedlog uredbe o dobrovoljnom standardu za zelene obveznice postati standard na globalnom tržištu zelenih obveznica. To bi dovelo do rascjepkanih tržišta kapitala jer izdavatelji iz trećih zemalja vrlo vjerojatno ne bi uvodili standarde koje je predložila Komisija. To bi moglo spriječiti priljev sredstava koja su potrebna za suočavanje s golemim okolišnim izazovima, osobito s klimatskim promjenama.
2.7.

U predloženom sustavu uzimaju se u obzir samo izravne emisije (1. područje primjene), a ne neizravne emisije povezane s energijom (električnom ili toplinskom energijom) (2. područje primjene) ili neizravne emisije proizvoda u lancu vrijednosti na nižim razinama, no uključile bi se ograničene emisije na višim razinama lanca vrijednosti (ne uključujući prometni ili korporativni lanac vrijednosti) (3. područje primjene) primjenom koncepta „složene robe”. U prijedlogu se ne navodi podrobno kako će to funkcionirati, no Komisija će to utvrditi provedbenim aktima.
1.3.

Pandemija COVID-a 19 istaknula je važnost solidnog i otpornog prehrambenog sustava koji može funkcionirati u svim okolnostima te građanima osigurati dostatnu opskrbu hranom po prihvatljivim cijenama. Strategija „od polja do stola” novi je sveobuhvatni pristup u kojem je vidljivo koliko je Europljanima važna održivost hrane. To je prilika za poboljšanje načina života, zdravlja i okoliša. Europska politika u najudaljenijim regijama mora dovesti do prehrambene neovisnosti tih područja kako bi ona postala model za Europu. Najudaljenije regije su perspektivna područja u kojima određeni tradicionalni gospodarski sektori kontinuirano primaju europsku potporu. Novim sektorima potrebna je bolja potpora.
Modelling environmental and climate ambitions in the agricultural sector with the CAPRI model

Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije objavio je u kolovozu 2021. izvješće naslovljeno(Modeliranje okolišnih i klimatskih ciljeva u poljoprivrednom sektoru s pomoću modela CAPRI) ( 11 ) , u kojem se simulira učinak koji bi na europski poljoprivredni sektor i tržišta mogli imati određeni kvantificirani ciljevi navedeni u strategiji „od polja do stola” i Strategiji o bioraznolikosti (smanjenje upotrebe sredstava za zaštitu bilja, smanjenje gubitka hranjivih tvari, povećanje površina pod ekološkim uzgojem i povećanje površine područja od interesa). Čini se da bi ti ciljevi mogli dovesti do smanjenja proizvodnje u EU-u od 10 % do 15 %, smanjenja prihoda poljoprivrednika, povećanja cijena i usporednog povećanja uvoza. Rezultati tog izvješća ističu važnost toga da se poljoprivredna i prehrambena tranzicija razmatraju zajedno. Kako je navedeno u strategiji „od polja do stola”, smanjenje gubitka i rasipanja hrane moglo bi spriječiti takav razvoj događaja. Učinkovita raspodjela dostupnih prehrambenih resursa mogla bi biti prikladan instrument.
2.8.

EGSO smatra da je razina sudjelovanja organiziranog civilnog društva u državama članicama općenito i dalje niska. Organizacije su obaviještene i u mnogim slučajevima saslušane, no to je dovelo do tek nekoliko opipljivih rezultata. U većini država članica nije bilo istinskih savjetovanja koja bi dovela do znatnih izmjena početnih vladinih prijedloga, izuzev rijetkih iznimki.
2.2.4.

S obzirom na to da linije do čvorišta u blizini EU-a podrazumijevaju kratke letove, upotreba goriva za te letove iz EU-a pokriva samo mali dio ukupnih međunarodnih operacija zračnih prijevoznika izvan EU-a. S vremenom, kako se povećava udio goriva s mješavinom SAF-ova, povećavat će se i razlika u cijeni između mješavine SAF-ova i tradicionalnog goriva za zrakoplovstvo, a to će značiti povećanje konkurentne privlačnosti letova preko čvorišta izvan EU-a. Putnici će biti dodatno potaknuti da izbjegavaju linije koje uključuju upotrebu SAF-ova; to bi negativno utjecalo na navedeni cilj ovog regulatornog prijedloga za promicanje uporabe SAF-ova i na taj način smanjilo emisije CO 2 , među ostalim, i na odlaznim linijama iz EU-a.
4.8.

podržava činjenicu da će kibersigurnosni rizici koji utječu na sigurnost potrošača sada biti obuhvaćeni konceptom sigurnosti. To uključuje pravovremeno uvođenje koncepta „sukladnosti u uporabi” – budući da ažuriranja softvera mijenjaju proizvod, on se mora s vremenom pregledavati. To postaje sve važnije jer postoji sve više povezanih potrošačkih proizvoda, što povećava rizik od hakiranja i zlouporabe te dovodi do potencijalnih rizika za sigurnost. Međutim, u definicijama sigurnog proizvoda trebalo bi jasno upućivati na takve zahtjeve i kriterije;
3.14.

U praksi će se prijedlogom Komisiji omogućiti da na subvencije koje dodjeljuju vlade trećih zemalja primjenjuje kontrolu sličnu onoj koju omogućuju pravila EU-a o državnim potporama. To bi moglo dovesti do povećanja kompleksnosti regulatornog okvira koji je već vrlo složen, kao i do velikih troškova za poduzeća u EU-u. Na primjer, jedna te ista transakcija mogla bi u budućnosti podlijegati trima postupcima: kontroli koncentracija, provjeri stranih ulaganja i kontroli stranih subvencija iz ovog prijedloga, pri čemu svaki od ta tri postupka ima vlastita pravila i rokove.