Pandemija bolesti COVID-19 imala je ograničen učinak na funkcioniranje pravosudnog sustava. U ožujku 2020. obustavljeni su rokovi u predmetima koji nisu hitni, a odgođeni su i postupci koji nisu hitni. No prema mišljenju Visokog sudbenog vijeća, redovni sudovi dobro su se nosili sa zaostatkom, a stopa rješavanja predmeta ostala je stabilna cijele 2020. Mjere koje su već uvedene tijekom prvog izvanrednog stanja i dalje su na snazi, kao što je zakon uveden 19. ožujka 2020. kojim se utvrđuje izniman režim za sudske postupke. Zakonom je predviđeno da se saslušanja svjedoka i rasprave održavaju fizički, u skladu s preporukama mjera zdravstvene sigurnosti koje odredi Ministarstvo zdravstva. U postupku je prijedlog parlamenta o izmjeni zakona kojom se omogućuje upotreba sustava za komunikaciju na velikim udaljenostima koji se primjenjuju u sudskim postupcima u kojima je potrebna fizička nazočnost stranaka.

I dalje se provode mjere za povećanje kvalitete pravosudnog sustava, ponajprije u pogledu digitalizacije. Proračun dodijeljen informacijskim i komunikacijskim tehnologijama u pravosudnom sustavu povećao se za 23,4 % u 2021. i uspostavljen je namjenski fond za potporu projektima čiji je cilj modernizacija pravosudnog sustava u iznosu od 5,1 milijuna EUR. Povećao se i broj sustava za videokonferencije na sudovima kako bi se odgovorilo na sve veći broj sudskih postupaka koji se provode na daljinu. Postupovnim pravilima već je dopuštena upotreba digitalne tehnologije na sudovima za znatan broj postupaka u građanskim, trgovačkim, upravnim i kaznenim predmetima. Provedba programa Justiça + Próxima, čiji je cilj modernizacija pravosudnog sustava, nastavila se i 2020. i 2021. Mjere predviđene u okviru projekta Tribunal+ koje se odnose na administrativno pojednostavnjenje i optimizaciju administrativne podrške proširene su i na više sudova te se očekuje da će se do kraja 2021. primjenjivati na 300 redovnih sudova, kao što su sudovi opće nadležnosti i sudovi za sporove male vrijednosti. Projekt Tribunal + 360°, čiji je cilj provedba potpune digitalizacije i sustava bez papira na sudovima, među ostalim u pogledu podnošenja dokaza, još je u pripremnoj fazi. U kontekstu nacionalnog plana za oporavak i otpornost Portugal je predstavio reformu „Digitalna tranzicija u pravosuđu” koja će biti usmjerena na poboljšanje upotrebe digitalnih alata u pravosudnom sustavu, posebno na upravnim i poreznim sudovima. Portugal je podnio i zahtjev za tehničku potporu za projekt čiji je cilj pomoći Ministarstvu pravosuđa u unapređenju programa modernizacije pravosuđa koji se temelji na potrebama korisnika i razvoju ključnih strategija politike.

Pravosudnom sustavu dodijeljeno je više ljudskih resursa, no zabrinutost i dalje postoji. U prosincu 2020. pokrenuti su postupci zapošljavanja 40 sudaca i 65 državnih odvjetnika. Međutim, dionici i dalje prijavljuju znatan manjak sudaca i državnih odvjetnika. Konkretno se u slučaju poreznih i upravnih sudova navodi da je ukupan broj sudaca prvostupanjskih poreznih i upravnih sudova i dalje znatno ispod razine utvrđene pravnim okvirom te da je nepopunjeno više od 13 % radnih mjesta. Krajem 2019. ostalo je nepopunjeno 11 radnih mjesta za žalbene suce na upravnim i poreznim sudovima. Postupak zapošljavanja u cilju osnivanja savjetodavnih kabineta za pomoć sucima, što je u tijeku već nekoliko godina, pokrenut je u prosincu 2020. Očekuje se da će prvi savjetodavni kabineti biti uspostavljeni u rujnu 2021., a savjetnici će pružati tehničku pomoć i stručno znanje u područjima prava, psihologije, računovodstva, financija i gospodarstva. Međutim, ti će kabineti biti uspostavljeni samo na prvostupanjskim sudovima, a dionici ističu da su potrebni i na upravnim i poreznim sudovima na kojima je potrebno više vremena za donošenje odluke, veći je broj neriješenih predmeta i u velikom se broju predmeta zahtijeva tehničko stručno znanje. Državno odvjetništvo priprema i zapošljavanje tehničkih savjetnika za potporu državnim odvjetnicima. Međutim, proračunska ograničenja otežala su provedbu postupka zapošljavanja.

U tijeku je rasprava o reformama sustava kaznenog postupka kako bi se omogućilo pravodobnije postupanje u složenim kaznenim predmetima. U kontekstu kaznenih predmeta koji se smatraju vrlo složenima pokrenuta je rasprava o potrebi za izmjenom pravila kojima se uređuje kazneni postupak kako bi se omogućilo brže postupanje u takvim predmetima. U nekoliko složenih predmeta, posebno predmeta povezanih s korupcijom na visokoj razini, zbog kašnjenja u fazi istrage i davanja uputa došlo je do zastare pa su kaznene prijave odbačene. Dionici su izrazili zabrinutost da bi percepcija o nedostatku kapaciteta pravosudnog sustava za rješavanje eksponiranih predmeta mogla narušiti percepciju javnosti o tom sustavu. U tom se kontekstu raspravlja o nekoliko prijedloga za izmjenu pravila kojima se uređuje kazneni postupak. Konkretno, vlada je parlamentu u svibnju 2021. predložila mjere za povećanje učinkovitosti kaznenog progona i suđenja u kaznenim postupcima. Te mjere uključuju mogućnost organiziranja pojedinačnih postupovnih mjera i pregovaranja u fazi suđenja o ograničenju maksimalne kazne u slučaju priznavanja činjenica sadržanih u optužnici. Nadalje, vode se rasprave i o organizaciji istražnih sudova, posebno Središnjeg istražnog suda. Trenutačno je taj specijalizirani sud, koji ima samo dva suca, nadležan za istragu složenih kaznenih djela ili organiziranog kriminala, uključujući korupciju, i nadležan je za cijelo državno područje. Širina njegove nadležnosti i ograničeni broj sudaca posebno su na udaru kritike. U tom je kontekstu Visoko sudbeno vijeće 4. svibnja 2021. najavilo da će biti sklono promjenama trenutačne organizacije i strukture Središnjeg istražnog suda, no nije uključilo mogućnost povećanja broja sudaca. Visoko sudbeno vijeće predstavit će vladi službeni prijedlog u tom pogledu. Vlada je 17. lipnja 2021. odobrila nacrt zakona koji će biti podnesen parlamentu i kojim se predlaže raspuštanje Kaznenog istražnog suda u Lisabonu i integracija njegovih ovlasti u Središnji kazneni istražni sud. Predloženom mjerom predviđa se povećanje broja sudaca dodijeljenih potonjem sudu (s prethodnih dva na devet), čime se osigurava racionalizacija resursa i jača borba protiv gospodarskog i financijskog kriminala. Važno je da se pravne reforme provedu uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima i da se u obzir uzmu relevantni europski standardi.

Visoko sudbeno vijeće ispitivalo je sustav dodjele predmeta na sudovima i donijelo mjere za poboljšanje njegove transparentnosti. Iako se predmeti dodjeljuju elektroničkim putem preko sustava koji omogućuje nasumičnu dodjelu, u iznimnim je okolnostima moguća ručna dodjela. Kako bi se osigurala transparentnost situacija u kojima dolazi do ručne raspodjele i spriječile nepravilnosti, Visoko sudbeno vijeće donijelo je Uredbu br. 269/2021 kojom se utvrđuju načela, kriteriji, zahtjevi i postupci u situacijama izmjene, smanjenja ili obustave raspodjele predmeta na sudovima. U skladu s europskim standardima, cilj nove uredbe jest osigurati načela zakonom ustanovljenog suda, zakonitost, zabranu prijenosa predmeta, neovisnost i nepristranost sudova. Kako je navedeno u Izvješću o vladavini prava za 2020., navodi o uplitanju u nasumičnu dodjelu predmeta na sudovima naveli su Visoko sudbeno vijeće da provede istrage mogućih nepravilnosti. Nakon istrage slučajeva ručne dodjele predmeta na visokim sudovima od 2017. do 2020., Visoko sudbeno vijeće nije pronašlo dokaze o neopravdanoj ručnoj dodjeli predmeta pa je u srpnju 2020. zaključilo istragu bez stegovnih postupaka. Međutim, nakon istrage u kojoj su u trima predmetima na Žalbenom sudu u Lisabonu otkrivene nepravilnosti u dodjeli predmeta i naznake zlouporabe ovlasti, Visoko sudbeno vijeće odlučilo je pokrenuti stegovni postupak protiv sudaca, uključujući predsjednika i bivšeg predsjednika tog suda. U travnju 2021., nakon što su se pojavile nove bojazni povezane s dodjelom predmeta na Središnjem istražnom sudu u Lisabonu, Visoko sudbeno vijeće naložilo je novu istragu, kojom nisu otkrivene činjenice koje bi upućivale na postojanje disciplinskih povreda.

Razina percepcije neovisnosti sudstva u Portugalu prosječna je do niska, a tijekom posljednjih pet godina nije utvrđen jasan trend. Razina percepcije neovisnosti sudstva među poduzećima smanjila se 2021., samo je 39 % poduzeća opisuje kao dobru ili vrlo dobru te se smatra niskom. Razina percepcije neovisnosti sudstva u javnosti povećala se, ali je i dalje prosječna, pri čemu je 48 % ispitanika smatra dobrom ili vrlo dobrom. To je inverzija silaznog kretanja koji se bilježi od 2018.

Donesene su mjere za poboljšanje transparentnosti izrade i kvalitete zakonodavstva. Konkretno, novim se poslovnikom parlamenta nastoji ojačati sudjelovanje dionika u zakonodavnom postupku. Vladino korištenje ovlašću za hitne situacije tijekom izvanrednog stanja u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ovisilo je o odobrenju parlamenta te ex post kontroli parlamenta, sudova i pučkog pravobranitelja. Pandemija bolesti COVID-19 i hitne mjere utjecale su na rad organizacija civilnog društva pa je dodijeljena posebna potpora. Cilj novog zakona o statutu o javnom interesu jest racionalizacija zakonodavnog okvira. Iako se prostor za djelovanje civilnog društva smatra otvorenim, pojavljuju se novi izazovi, posebno zbog neprijateljstva prema organizacijama civilnog društva i braniteljima ljudskih prava te pritiska koji se vrši na njih.

O Strategiji za borbu protiv korupcije za razdoblje 2020.–2024., koju je odobrila vlada, treba još glasati u parlamentu. Cilj te strategije jest odgovoriti na dugotrajnu potrebu za stvaranjem čvrstog okvira za borbu protiv korupcije. Vlada je predložila mjere kojima se osigurava učinkovitije postupanje u složenim predmetima korupcije. Iako se nastojanja za poboljšanje rezultata istraga i kaznenog progona korupcije nastavljaju, tijela kaznenog progona smatraju da je nedostatak resursa za policiju i državno odvjetništvo razlog za zabrinutost. Novom izmjenom dovršena je reforma sustava imovinskih kartica iz 2019., no Tijelo za transparentnost ovlašteno za provjeru prijava još nije u funkciji. Iako se pravila o „rotirajućim vratima” ažurirana 2019. tek trebaju provesti, u parlamentu se raspravlja o novom zakonodavstvu o lobiranju i postoje planovi za reviziju zakonodavstva o zviždačima. Resursi dodijeljeni Vijeću za sprečavanje korupcije i dalje su ograničeni. Uspostavljen je mehanizam za borbu protiv korupcije kako bi se povećao kapacitet za njezino sprečavanje. Rizici od korupcije, uključujući sukobe interesa, u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 navedeni su u nekoliko preporuka na nacionalnoj razini.

Učinkovitost portugalskog pravosudnog sustava i dalje je izazov, posebno za upravne i porezne sudove. Vlada poduzima mjere za rješavanje tog izazova, prije svega jačanjem centara za upravnu arbitražu i osnivanjem timova za brzu reakciju. U tijeku su i mjere za rješavanje problema nastalog zbog manjka ljudskih resursa i ulaganje u digitalizaciju. Nakon što je ponovno istaknulo zabrinutosti u pogledu dodjele predmeta na sudovima, Visoko sudbeno vijeće poduzima korake za poboljšanje upravljanja predmetima većom transparentnošću u sustavu za dodjelu predmeta. U tijeku su inicijative za jačanje integriteta pravosudnog sustava, posebno izradom kodeksâ ponašanja za suce. O hijerarhijskim odnosima unutar državnog odvjetništva i dalje se raspravlja, a to se pitanje razmatra na Vrhovnom upravnom sudu. Raspravlja se o reformama kaznenog postupka kako bi se omogućilo brže postupanje u složenim predmetima. Važno je da se ta pitanja rješavaju uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima i da se u obzir uzmu europski standardi.

Novinari su se nedavno suočili s određenim prijetnjama i ograničenjima svojih profesionalnih aktivnosti. U siječnju 2021. otkriveno je da su četiri portugalska novinara stavljena pod policijski nadzor na zahtjev državnog odvjetnika koji je želio utvrditi novinarske izvore. Nalog je izdan bez naloga istražnog suca. Dionici su izrazili zabrinutost zbog ozbiljnosti tog postupka i pozvali na brzu reakciju državnog odvjetništva kako bi se osigurala sloboda tiska. Iako je državno odvjetništvo smatralo da nije došlo do prijestupa, Ured glavnog državnog odvjetnika pokrenuo je istragu koju će provesti Visoko vijeće državnog odvjetništva. Jedan od novinara podnio je kaznenu prijavu protiv državnog odvjetnika i policijskih službenika koji su u tome sudjelovali. Isto je tako prijavljeno da je nekolicina novinara bila izložena prijetnjama i uvredama za vrijeme prosvjeda protiv obustave kretanja. U travnju 2021. prijavljen je novi slučaj zastrašivanja i prijetnji novinaru. U tim su predmetima pokrenute kaznene istrage. Dionici su izrazili i veliku zabrinutost zbog uznemiravanja novinara na društvenim mrežama, trenda koji osobito pogađa novinarke. Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara nedavno je zabilježila dva upozorenja za Portugal. Prvo upozorenje odnosi se na navedeni slučaj nadzora i riješeno je nakon odgovora koji je Portugal dostavio u ožujku 2021. Drugo upozorenje odnosi se na prijetnje i zlostavljanje novinarâ od strane pristaša jednog političkog kandidata.

Standardi za zaštitu novinara i dalje su visoki. Izmjenama Kaznenog zakona 2018. novinari su dobili veću zaštitu tijekom obavljanja svojeg posla. Nakon tih izmjena novinari su uključeni u kategorije profesija kojima je odobrena pojačana zaštita, a agresivno ponašanje prema novinarima smatra se „javnim kaznenim djelom”, zbog čega za kazneni progon nije potrebna službena prijava žrtve. Takvi su napadi u Portugalu i dalje relativno rijetki, iako medijski dionici ukazuju na nedostatak sustavnog prikupljanja podataka o prijetnjama novinarima ili nasiljem nad njima, što može dovesti do nedovoljnog prijavljivanja nasilja, posebno na internetu. Prema Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. čini se da zakonodavstvo i sudska praksa učinkovito štite novinare.

Vlada je uvela posebne mjere potpore za medije kako bi ublažila poteškoće s kojima se mediji suočavaju zbog pandemije bolesti COVID-19. Te su mjere poprimile oblik prethodne kupnje institucijskog promidžbenog paketa vrijednog 15 milijuna EUR. Budući da je više od polovine tog iznosa dodijeljeno trima glavnim medijskim grupacijama, pojavile su se određene zabrinutosti, a dionici i akademska zajednica pozvani su na raspravu o pravednijoj i održivoj politici za potporu kvalitetnom novinarstvu. Uz taj izvanredni paket potpore, ne postoje izravne subvencije za medije osim za javni medijski servis. Dionici su naglasili pogoršanje radnih uvjeta, s obzirom na to da je od početka pandemije nestalo 30 lokalnih medijskih kuća, nekoliko medijskih grupa provelo je proračunske rezove, a 80 djelatnika velike medijske skupine otpušteno je unatoč državnoj potpori. Transparentnost državnog oglašavanja i dalje je sveobuhvatno uređena, pri čemu nadzor usklađenosti osigurava regulatorno tijelo za medije.

Vlada je predložila mjere za povećanje učinkovitosti kaznenog progona jer i dalje postoje problemi u pogledu postupanja u predmetima korupcije na visokoj razini. Odjel za istragu i progon kaznenih djela (DIAP), osnovan u okviru državnog odvjetništva, i dalje je odgovoran za istragu teških kaznenih djela, uključujući korupciju na visokoj razini i kaznena djela financijskog kriminala. Središnji odjel za istragu i progon kaznenih djela (DCIAP) sastoji se od 40 državnih odvjetnika Republike, od kojih je sedam zaduženo za istragu kaznenih djela povezanih s korupcijom te gospodarskih i financijskih međunarodnih ili transnacionalnih povreda zakona. Nacionalna jedinica za borbu protiv korupcije, koja djeluje u okviru kriminalističke policije, specijalizirana je za istragu gospodarskog i financijskog kriminala, uključujući korupciju, te pod koordinacijom DCIAP-a sudjeluje u istrazi složenih predmeta. Nastavlja se rad na poboljšanju rezultata istraga i kaznenog progona korupcije. Samo je 2020. kriminalistička policija zaprimila 503 kaznena predmeta i riješila 553. Iste je godine kriminalistička policija dostavila 90 prijedloga optužnice u predmetima povezanima s korupcijom. Kad je riječ o primjeni sankcija za kaznena djela korupcije, broj izrečenih uvjetnih kazni i dalje je relativno visok jer je 2019. samo za 15 % osoba osuđenih za korupciju izrečena zatvorska kazna, a za njih 54 % kazna je bila uvjetna. Čini se da su najveće prepreke kaznenom progonu slučajeva korupcije posljedica stalnog nedostatka resursa na razini policije i državnog odvjetništva. To rezultira znatnim kašnjenjima, primjerice u fazama istrage i davanja uputa, a posebno u nekim istaknutim složenim predmetima korupcije u koju su uključeni visoki dužnosnici i koji se nisu mogli riješiti prije nego što nastupi zastara. Kako bi se riješio taj trajni problem, vlada je u okviru Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije predložila mjere za ubrzanje podizanja optužnica u velikim predmetima i sudskih postupaka, iako se u strategiji ne navode konkretne mjere u pogledu dodjele sredstava.

Portugal je predstavnička demokratska republika s izravno izabranim predsjednikom i jednodomnim parlamentom. U polupredsjedničkom sustavu predsjednik republike, izabran izravnim javnim glasovanjem, ima značajne ustavne i političke ovlasti, uključujući nadležnost za raspuštanje parlamenta. Predsjednik vlade nadležan je za vođenje opće politike vlade te za koordinaciju i usmjeravanje djelovanja svih ministara. Parlament i vlada dijele zakonodavnu nadležnost. Zastupnici u parlamentu i klubovima zastupnika, vlada, regionalne skupštine i skupina od najmanje 20 000 građana imaju pravo zakonodavne inicijative. Neovisni pučki pravobranitelj zadužen je za zaštitu i promicanje sloboda, prava i jamstava građana te ima pravo pokrenuti ocjenu ustavnosti.

Parlament je poduzeo mjere za poboljšanje transparentnosti izrade i kvalitete zakonodavstva. Novi Poslovnik, usmjeren na jačanje kvalitete parlamentarnog zakonodavstva i transparentnosti postupka, veće poštovanje rokova utvrđenih za raspravu o nacrtu zakonodavstva te stoga i povećanje mogućnosti za sudjelovanje dionika u zakonodavnom postupku, stupio je na snagu 1. rujna 2020. U skladu s novim pravilima, vladini prijedlozi zakona moraju sadržavati studije i dokumente koji ih potkrepljuju, kao i savjetodavna mišljenja dionika. Nova pravila isto tako omogućuju predsjedniku parlamenta da drugim tijelima sa zakonodavnim ovlastima predloži međuinstitucijski sporazum o zajedničkim smjernicama za kvalitetu izrade zakonodavstva, iako to pravo još nije iskorišteno. Nadalje, parlament je objavio ažurirane verzije svojeg tehničkog vodiča za izradu zakonodavstva u svibnju te tehničkog vodiča za javno savjetovanje s dionicima u listopadu 2020.

Nastavlja se raditi na provedbi alata za ex ante procjenu učinka. Vladina zakonodavna inicijativa podliježe procjeni učinka gospodarskih troškova i koristi zakonodavnog prijedloga. Od početka 2017. Portugal je uspostavio procjene učinka kao sustavni ex ante alat. Kako bi podržalo provedbu procjene regulatornog učinka (RIA), Vijeće ministara osnovalo je Tehničku jedinicu za procjenu zakonodavnog učinka (UTAIL) unutar pravnog centra Vijeća ministara (JurisAPP). U okviru trenutačnog projekta UTAIL razvija sustav za prikupljanje standardiziranog skupa statističkih informacija o administrativnim regulatornim troškovima kako bi sustav RIA bio točniji i učinkovitiji. U ovom trenutku nije predviđeno javno savjetovanje kao dio postupka procjene regulatornog učinka. U skladu s portugalskim zakonom, javno savjetovanje za većinu zakonodavnih akata održava se bilo putem izravnog savjetovanja, pri čemu se Ministarstvo predlagatelj savjetuje izravno s relevantnim javnim ili privatnim subjektima, bilo putem javnog savjetovanja, ako je nacrt akta objavljen na vladinu portalu ConsultaLEX.

Hitne mjere donesene u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 postupno se ukidaju. U 2020. izvanredno stanje bilo je na snazi od 18. ožujka do 3. svibnja. Od svibnja do studenoga 2020. vlada je u nekoliko navrata proglasila manje stroge režime za katastrofe, uzbune i izvanredne situacije, u skladu s kojima može donositi mjere ograničavanja radi sprečavanja ili reagiranja na situacije opasnosti, među ostalim u pogledu javnog zdravlja, ili radi povratka u normalno stanje u slučaju izvanrednih okolnosti, na temelju redovnog zakonodavstva. Predsjednik Republike 6. studenoga 2020. proglasio je daljnje izvanredno stanje, koje je zatim produljeno i ostalo je na snazi do 30. travnja 2021. Tijekom izvanrednog stanja parlament je nastavio s radom, a podaci pokazuju da je nastavio redovito provoditi svoje nadzorne i zakonodavne aktivnosti. Od 15. ožujka 2021. na snazi je plan postupnog ukidanja.

Primjena hitnih ovlasti bila je pod nadzorom parlamenta, sudova i pučkog pravobranitelja. Predsjednik Republike ima isključivo pravo za proglašavanje i produljivanje izvanrednog stanja, nakon savjetovanja s vladom i odobrenja parlamenta. Vlada isto tako mora parlamentu za svako razdoblje izvanrednog stanja podnijeti po jedno izvješće o primjeni, čime se parlamentu omogućuje da provodi i ex post kontrole donesenih mjera. Parlament trenutačno analizira izvješća o proglašenju i produljenju izvanrednog stanja u razdoblju od studenoga 2020. do travnja 2021. Nadalje, osnovan je ad hoc parlamentarni odbor za praćenje mjera donesenih radi odgovora na pandemiju bolesti COVID-19. Pučki pravobranitelj isto je tako pozvan da odgovori na znatan broj pritužbi koje se odnose na mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. U tom je kontekstu pučki pravobranitelj izdao nekoliko preporuka različitim javnim tijelima i zatražio pojašnjenja, a zatražio je i ocjenu ustavnosti jedne odredbe o sustavu potpore koja se primjenjuje na trgovce na malo. Pozvani su i upravni i porezni sudovi da preispitaju hitne mjere. Konkretno, Vrhovni upravni sud odlučio je o 12 žalbi koje se odnose na mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19, od kojih je većina proglašena nedopuštenima.

Pojavljuju se novi izazovi za civilno društvo. Iako se prostor za djelovanje civilnog društva smatra otvorenim, zabilježeni su slučajevi neprijateljstva i pritiska, osobito nekih političkih stranaka i pokreta, protiv organizacija civilnog društva koje su aktivne u podupiranju manjina. U tom kontekstu dionici izvješćuju o pogoršanju stanja socijalnog mira i dijaloga. U listopadu 2020. nekoliko posebnih izvjestitelja UN-a pokrenulo je dijalog s Portugalom o slučaju prijetnji i uznemiravanja branitelja ljudskih prava te iznova potvrdilo važnost osiguravanja sigurnog i poticajnog okruženja za sve branitelje ljudskih prava, posebno onih koji zagovaraju jednakost i nediskriminaciju te dokumentiraju rasistički govor i ponašanje i s tim povezana kršenja ljudskih prava. Kako bi ojačala politike borbe protiv rasizma i diskriminacije, portugalska vlada osnovala je radnu skupinu za sprečavanje i borbu protiv rasne diskriminacije u kojoj je zastupljeno civilno društvo. Pandemija bolesti COVID-19 i s njom povezane hitne mjere utjecale su i na djelovanje organizacija civilnog društva, što je dovelo do zahtjeva za izvanrednu javnu financijsku potporu. U tom su kontekstu vlada i velik broj općina pružali izvanrednu financijsku potporu takvim organizacijama kako bi im zajamčili redoviti rad.

U parlamentu je odobren novi zakon o statutu o javnom interesu. Na vladinu zakonodavnu inicijativu, u parlamentu je u travnju 2021. odobren novi statut kojim pravne osobe za koje se smatra da rade na ostvarivanju ciljeva od općeg interesa ostvaruju posebna prava, uključujući pristup posebnim sredstvima ili porezne olakšice. Iako je izražena zabrinutost u pogledu uključenosti u formalni postupak savjetovanja o novom zakonu, za koji je ograničen broj organizacija civilnog društva službeno pozvan da dostavi svoje mišljenje, šire sudjelovanje dionika bilo je moguće putem otvorenog savjetovanja. Novim se zakonom konsolidira i pojednostavljuje zakonodavni okvir primjenjiv na pravne osobe koje ostvaruju korist od navedenog statuta te uspostavlja sustav nadzora nad njihovim aktivnostima koji obavlja Glavno tajništvo Vijeća ministara, u skladu s poštovanjem zakonskih obveza.

Prilog I. Popis izvora prema abecednom redoslijedu*

* Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2020. dostupan je na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Associação Sindical dos Juízes Portugueses (2020.), Reforço da Transparência e Integridade na Justiça.

Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2021.), Praćenje medijskog pluralizma 2021.

Civicus (2021.), Monitor – praćenje građanskog prostora – Portugal ( https://monitor.civicus.org/country/portugal/ ).

Conselho Superior da Magistratura (2021.), Relatório Anual 2020.

Direktiva (EU) 2020/1828 o predstavničkim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošača i stavljanju izvan snage Direktive 2009/22/EZ.

Državni odvjetnik (2020.), Nacrt kodeksa ponašanja za državne odvjetnike – javno savjetovanje ( https://www.ministeriopublico.pt/pagina/projeto-de-codigo-de-conduta-dos-magistrados-do-ministerio-publico-consulta-publica ).

Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021.), Priopćenje za medije od 13. siječnja 2021.

Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021.), Priopćenje za medije od 28. travnja 2021.

Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021.), Regulatorno izvješće za 2019. (Transparentnost medija).

Europska komisija (2019.), Istraživanje Flash Eurobarometer br. 482: stavovi poduzeća prema korupciji u EU-u.

Europska komisija (2020.), Izvješće o vladavini prava za 2020., poglavlje za Portugal ( https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/pt_rol_country_chapter.pdf ).