Ovim izvješćem o funkcioniranju europskog tržišta ugljika propisanim člankom 10. stavkom 5. i člankom 21. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ (Direktiva o sustavu EU-a za trgovanje emisijama) obuhvaćene su dvije godine: 2013., to jest prva godina treće faze trgovanja u kojoj je uvedeno više poboljšanja sustava EU ETS, te 2014. Osim toga, izvješćem su predstavljene određene inicijative predložene ili donesene 2015. Ako nije drugačije navedeno, ovo se izvješće temelji na javno dostupnim podacima koji su Komisiji bili na raspolaganju do lipnja 2015.

Ambiciozna klimatska politika integralni je dio inicijative energetske unije, što se odražava i u Okviru klimatske i energetske politike za razdoblje do 2030. koji su europski čelnici potvrdili u listopadu 2014. Sustav EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) pokrenut 2005. temeljna je sastavnica EU-ove strategije smanjenja emisija stakleničkih plinova koji 2015. ulazi u desetu godinu djelovanja. Sustavom EU ETS s pomoću rezerve za stabilnost tržišta i mjera potrebnih i predloženih za ispunjavanje povećanih ambicija okvira do 2030. pružit će se utemeljena cijena emisija ugljika i poticati smanjenje emisija stakleničkih plinova, to jest na razini cijelog EU-a ostvarit će se njegova uloga isplativog i tehnološki neutralnog poticaja za ulaganja u tehnologije s niskim emisijama ugljika. Osim što se sustavom s pomoću formiranja cijene na razini EU-a osnažuje funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta, njime se potiče i rast obnovljivih izvora energije i ostalih tehnologija s niskim emisijama ugljika i velikom energetskom učinkovitošću.

Pitanja koja se odnose na zračni promet uglavnom su obrađena u odjeljku 5. ovog izvješća.





2.TREĆA FAZA DJELOVANJA SUSTAVA EU-a ZA TRGOVANJE EMISIJAMA



Sustav EU ETS pokrenut je 2005. kao temeljna sastavnica strategije Europske unije za isplativo smanjivanje emisija ugljikova dioksida (CO2) i ostalih stakleničkih plinova. Osim što je prvi sustav tržišta ugljika u svijetu, ostao je i najveći takav sustav obuhvaćajući više od tri četvrtine emisijskih jedinica kojima se trguje na međunarodnom tržištu ugljika.

Sustavom EU ETS u ovom je trenutku obuhvaćeno više od 11 000 elektrana i proizvodnih postrojenja u 28 država članica EU-a te Islandu, Lihtenštajnu i Norveškoj, kao i emisije zračnih prijevoznika koji lete između europskih zračnih luka.

Djelovanje sustava EU ETS temelji se na načelu trgovanja u okviru kvota. Kvota ili ograničenje utvrđuje se na temelju ukupne količine određenih stakleničkih plinova koje proizvodna postrojenja, elektrane i ostala postrojenja mogu ispustiti u okviru sustava. Kvota se postupno smanjuje i stoga se smanjuje i ukupna količina emisija.

Godine 2020. razina emisija iz sektora obuhvaćenih sustavom EU ETS bit će 21 % niža od razine iz 2005. Procjenjuje se da će do 2030. biti 43 % niža.

Sustav EU ETS je 2013. ušao u treću višegodišnju fazu koja traje do 2020. Nakon opsežne izmjene sustava donesene 2009., sustav sada djeluje u okviru usklađenijih pravila. Trećom fazom uvedena su brojna poboljšanja koncepta sustava, posebno:

 jedinstvena kvota emisijskih jedinica na razini EU-a koja se godišnje smanjuje za 1,74 %, čime se zamjenjuje prethodni sustav nacionalnih kvota te pruža veća predvidljivost i stabilnost,

umjesto besplatnog dodjeljivanja, osnovni način dodjeljivanja emisijskih jedinica postaju dražbe te je dodjeljivanje uređeno Uredbom o dražbama u okviru sustava EU ETS, čime se osigurava otvoren, transparentan, usklađen i nediskriminirajući postupak dražbi emisijskih jedinica,

 usklađena pravila besplatne dodjele emisijskih jedinica, utemeljena na ambicioznim ex-ante referentnim vrijednostima djelotvornosti na razini EU-a,

uredbe o praćenju i izvješćivanju, verifikaciji izvješća o emisijama te akreditaciji i nadzoru verifikatora,

stroža pravila i uvjeti uporabe međunarodnih jedinica u sustavu EU ETS kojima su utvrđena usklađena ograničenja njihove uporabe za subjekte,

središnji elektronički Registar Unije zamjenjuje nacionalne registre i uređen je Uredbom o Registru,

emisijske jedinice, financijske izvedenice ili proizvodi koji se na njima temelje i kojima se trguje na dražbama podliježu Direktivi i Uredbi o tržištu financijskih instrumenata u okviru novog paketa za regulaciju tržišta financijskih instrumenata (MiFID2) (od siječnja 2017.) te Uredbi o zlouporabi tržišta (od siječnja 2017.).

Iako su ovom reformom uglavnom otklonjene početne teškoće sa sustavom EU ETS, učinak gospodarske krize koja je počela 2008. bio je nezapamćen. Kriza je dovela do viškova emisijskih jedinica čiji se broj do 2012. postupno povećao na dvije milijarde. Procjenama prvog Izvješća o tržištu ugljika objavljenog 2012. predviđao se višak od dvije milijarde emisijskih jedinica do 2013., sporiji rast viškova do 2014. i stabilna razina ukupnih viškova do 2020. Rastućom neravnotežom tržišta i slabim cjenovnim signalom pokrenuta je intenzivna javna rasprava o mogućnostima politike predstavljenim u Izvješću o tržištu ugljika 2012. kako bi se riješile poteškoće u sustavu EU ETS. Sustavom nije privučeno dovoljno ulaganja u tehnologije s niskim emisijama ugljika i mogućnost uvođenja novih nacionalnih politika postajala je sve vjerojatnijom. Stoga je Komisija u studenome 2012. predložila kratkoročnu mjeru odgode (preraspodjele) dražbe 900 milijuna emisijskih jedinica do 2019. i 2020. Europski parlament i Vijeće prihvatili su prijedlog u prosincu 2013. te je primjena preraspodjele počela u ožujku 2014. U Izvješću o tržištu ugljika 2012. predloženo je nekoliko strukturnih opcija za rješavanje nastale neravnoteže količina emisijskih jedinica. Zatim je u siječnju 2014. predstavljen zakonodavni prijedlog o uspostavljanju rezerve za stabilnost tržišta, zajedno s Komunikacijom o okviru klimatske i energetske politike za razdoblje do 2030. (vidjeti odjeljak 10.1.). Europski parlament i Vijeće prihvatili su taj prijedlog u listopadu 2015.

U listopadu 2014. čelnici država i vlada EU-a postigli su dogovor o glavnim ciljevima i strukturi Okvira klimatske i energetske politike za razdoblje do 2030. Dogovoreni ciljevi uključuju smanjenje domaćih emisija stakleničkih plinova do 2030. od najmanje 40 % u usporedbi s razinama iz 1990. To smanjenje od 40 % postići će se zajedničkim djelovanjem EU-a usmjerenom na isplativost, s pomoću smanjenja u sektorima obuhvaćenima sustavom EU ETS i ostalim sektorima. Djelotvoran i reformiran sustav EU ETS i instrument za stabiliziranje tržišta, kako je predložila Komisija, zajednički čine glavni mehanizam za ispunjavanje tog cilja, to jest smanjenja emisija za 43 % u usporedbi s razinama iz 2005. u sektorima obuhvaćenima sustavom EU ETS. Komisija je 15. srpnja 2015. predstavila zakonodavni prijedlog izmjene sustava EU-a za trgovanje emisijama usklađen s Okvirom do 2030. (vidjeti odjeljak 10.2.).

3.INFRASTRUKTURA SUSTAVA EU-a ZA TRGOVANJE EMISIJAMA



U ovom je odjeljku objašnjena osnovna struktura sustava EU ETS, uključujući njegovo područje primjene (na primjer vrste postrojenja i plinova obuhvaćenih sustavom) i Registar Unije kojim se bilježi posjedovanje emisijskih jedinica i njihove transakcije.