HR ECB-PUBLIC  
 
 MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE 
od 28. listopada 2016. 
o izmjeni i dopuni Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci 
(CON/2016/52) 
 
Uvod i pravna osnova 
Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 4. listo pada 2016. zahtjev Ministarstva financija Republike 
Hrvatske za davanje mišljenja o Prijedlogu zakona o izmjeni i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (dalje u tekstu „Prijedlog zakona“)
1. 
Nadležnost ESB-a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije i tre ćoj alineji članka 2. stavka 1. Odluke Vije ća 98/415/EZ2 jer 
se Prijedlog zakona odnosi na Hrvatsku narodnu banku (HNB). U skladu s prvom re čenicom članka 17. 
stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke, Upravno vije će donijelo je ovo mišljenje. 
 
1.  Svrha Prijedloga zakona 
1.1. Prijedlog zakona omogu ćuje Državnom uredu za reviziju da obavi godišnju reviziju poslovanja 
HNB-a, pored postoje će revizije sastavljenih financijskih izvješ ća i cjelokupnog poslovanja koju obavljaju 
neovisni vanjski revizori. Posebno, Prijedlog zakona propisuje da Državni ured za reviziju obavlja reviziju učinkovitosti poslovanja HNB-a u skladu s propisima kojima je ure đen način rada Državnog ureda za 
reviziju i u skladu s odredbama Zakon o HNB-u. Na temelju Prijedloga zakona, pod revizijom poslovanja HNB-a podrazumijeva se: (a) provjera dokumenata, isprava, izvješ ća, sustava internih kontrola, 
računovodstvenih, financijskih i drugih postupaka te drugih evidencija radi izražavanja mišljenja jesu li 
godišnji financijski izvještaji HNB-a sastavljeni u skladu s mjerodavnim financijsko - izvještajnim i pravnim 
okvirom; (b) postupak ocjenjivanja jesu li aktivnosti, financijske transakcije i informacije u svakom bitnom 
pogledu u skladu s mjerodavnim propisima kojima se ure đuje poslovanje HNB-a; (c) postupak 
ocjenjivanja ostvaruju li se programi, projekti i aktivnosti HNB-a u činkovito odnosno prema na čelima 
ekonomi čnosti, djelotvornosti i svrsishodnosti; i (d) ocjenjivanje ostalih poslova i postupaka koje Državni 
ured za reviziju ocijeni relevantnim za potrebe izrade izvješ ća o poslovanju HNB-a. 
1.2.  Prijedlog zakona tako đer propisuje da će HNB biti obvezan ovlaštenom državnom revizoru staviti 
na raspolaganje svu traženu dokumentaciju i informacije za potrebe obavljanja revizije te 
                                                 
1  ESB je donio ovo mišljenje na temelju Prijedloga zakona (Prijedlog Ministarstva financija) dostavljenog na 
savjetovanje, ali tako đer uzimaju ći u obzir obrazloženje uz Prijedlog zakona dostavljeno Hrvatskom saboru od strane 
skupine zastupnika dana 14. listopada 2016., objavljen o na mrežnim stranicama Hrvatskog sabora; vidi 
http://www.sabor.hr/ 
2  Odluka Vije ća 98/415/EZ od 29. lipnja 1998. o savjetovanju nacionalnih tijela s Europskom središnjom bankom u 
pogledu nacrta propisa (SL L 189, 3.7.1998., str. 42.). 
ECB-PUBLIC  
2 ovlaštenom državnom revizoru omogu ćiti uvid u klasificirane dokumente za potrebe obavljanja 
revizije. Prijedlog zakona odre đuje da ovlašteni državni revizori mogu tu dokumentaciju koristiti 
samo za potrebe obavljanja revizije, pri čemu Državni ured za reviziju mora osigurati povjerljivost 
informacija i dokumenta zaprimljenih u tu svrhu. 
1.3. Prijedlogom zakona odre đuje se da je guverner HNB-a obvezan u roku od osam dana od dana 
primitka nacrta izvješ ća dostaviti Državnom uredu za reviziju o čitovanje na činjenice opisane u 
nacrtu izvješ ća. Nakon toga se izvješ će o obavljenoj reviziji s ugra đenim očitovanjem guvernera 
dostavlja guverneru. Guverner može staviti prigovor na izvješ će u roku od osam dana. Glavni 
državni revizor odlu čuje o prigovoru guvernera u roku od 30 dana. Izvješ će o obavljenoj reviziji 
HNB-a javno se objavljuje te guverner u roku 60 dana od dana primitka izvješ ća, dostavlja 
Državnom uredu za reviziju pisano o čitovanje o poduzetim mjerama po nalazima revizije. 
1.4. Prijedlogom zakona pojašnjava se da bez obzira na odredbe propisa kojima je ure đen način rada 
Državnog ureda za reviziju, Državni ured za reviziju nema ovlasti predložiti razrješenje članova 
Savjeta Hrvatske narodne banke. 
1.5. Prijedlogom zakona pojašnjava se da će revizija koju obavlja Državni ured za reviziju biti u 
potpunosti odvojena od revizije koju obavljaju neovisni vanjski revizori izabrani u skladu s odredbama Zakona o HNB-u. 
1.6.  Prijedlog zakona sadrži odre đen broj posebnih odredbi koje se odnose na zada će HNB-a 
povezane s Europskim sustavom središnjih banaka (ESSB). Posebno, Prijedlog zakona propisuje 
da u okviru obavljanja revizije poslovanja, Državni ured za reviziju ne će ocjenjivati aktivnosti koje 
se odnose na ostvarivanje ciljeva i izvršavanje zadataka utvr đenih Ugovorom, Protokolom o 
Statutu Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke (dalje u tekstu: Statut 
„ESSB-a“) i Zakonom o HNB-u. Prijedlogom zakona nadalje se propisuje da se nalaz revizije ne smije odnositi na zada će Hrvatske narodne banke povezane sa ESSB-a. Tako đer se propisuje da 
Državni ured može dobiti uvid u povjerljive podatke iz članka 37. Statuta ESSB-a u skladu s 
pravilima ESSB-a. 
1.7. Pored odredbi koje se odnose na Državni ured za reviziju, Prijedlogom zakona zahtijeva se od 
HNB-a da jednom godišnje podnosi Hrvatskom saboru (a) polugodišnju informaciju o financijskom stanju, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike; i (b) godišnje izvješ će o 
svom radu i poslovanju. Prijedlog zakona nadalje propisuje da Hrvatski sabor raspravlja o ovim 
dokumentima i glasuje za ili protiv njihovog usva janja. Obrazloženje uz Prijedlog zakona nadalje 
pojašnjava da će se o ovim dokumentima raspravljati na plenarnoj sjednici Hrvatskog sabora te će 
se o njima glasovati radi njihovog prihva ćanja ili neprihva ćanja. U obrazloženju se tako đer 
naglašava kako prilikom rasprave o navedenim dokumentima u Hrvatskom saboru, u skladu s 
neovisnoš ću središnje banke, neovisnost članova tijela Hrvatske narodne banke nadležnih za 
odlučivanje ne smije biti dovedena u pitanje, niti će rasprava imati utjecaja na njihovu neovisnost, a 
mora se u potpunosti poštovati poseban status guvernera u njihovom svojstvu članova Op ćeg 
vijeća Europske središnje banke. U obrazloženju se nadalje navodi da će HNB i Hrvatski sabor 
istovremeno poštovati zahtjeve povjerljivosti koji proizlaze iz Statuta ESSB-a. 
 
ECB-PUBLIC  
3  
1.8.  Kona čno, Prijedlogom zakona smanjuje se dozvoljeni broj šestogodišnjih mandata članova Savjeta 
HNB-a na najviše dva mandata (trenutno mogu  biti imenovani na više mandata bez ograni čenja), 
uvodeći prijelazne odredbe za postoje će članove Savjeta HNB-a. Posebno, Prijedlogom zakona 
propisuje se da članovi Savjeta Hrvatske narodne banke koji su imenovani na temelju odredaba 
važećeg Zakona o HNB-u nastavljaju biti članovima Savjeta do isteka njihovih mandata. 
 
2. Op će napomene 
2.1. Svrha Prijedloga zakona jednaka je svrsi prij ašnje zakonodavne inicijative o kojoj je ESB izdao 
Mišljenje CON/2016/333, koju Sabor nije prihvatio. U ovom slu čaju Prijedlog zakona je precizniji od 
prijašnje zakonodavne inicijative i nastoji, u odnosu na odre đena pitanja, dati odgovor na mišljenje 
ESB-a. 
2.2. U obrazloženju uz Prijedlog zakona navodi se da će se Zakon o Državnom uredu za reviziju 
također izmijeniti na na čin da se Državnom uredu za reviziju dozvoli obavljanje revizije poslovanja 
HNB-a. Trenutno ESB-u nije u tu svrhu podnesen Prijedlog zakona na savjetovanje. Ako bi se 
Zakon o Državnom uredu za reviziju kasnije izmijenio, kako je predloženo u obrazloženju, ESB bi cijenio kada bi mu bio dostavljen zahtjev za savjetovanje o tim izmjenama. 
 
3. Posebne napomene 3.1  Revizija HNB-a od strane Državnog ureda za reviziju  
3.1.1 Kao što je navedeno u Mišljenju ESB-a CON/2016/33
4, načelo institucionalne neovisnosti iz članka 
130. Ugovora i članka 7. Statuta ESSB-a ukazuje na činjenicu da izvršavanje ovlasti i obavljanje 
zadaća i dužnosti koje su dodijeljene središnjim bankama ne smije biti podvrgnuto vanjskim 
uputama ili utjecaju izvršne vlasti. Posebno, ako je poslovanje nacionalne središnje banke (NSB-a) predmet kontrole državnog  ureda za reviziju ili sli čnog tijela nadležnog za kontrolu korištenja javnih 
financija, opseg kontrole (a) treba biti jasno utvr đen pravnim okvirom, (b) treba biti bez utjecaja na 
poslove ispitivanja svih poslovnih knjiga i ra čuna NSB-a od strane neovisnog vanjskog revizora
5 te 
nadalje treba biti u skladu s na čelom institucionalne neovisnosti, (c) treba biti u skladu sa 
zabranom davanja uputa NSB-u i njezinim tijelima nadležnim za odlu čivanje i (d) ne smije utjecati 
na zadaće NSB-a povezane s ESSB-om6. Državnu reviziju potrebno je provoditi na nepoliti čkoj, 
neovisnoj i potpuno profesionalnoj osnovi7.  
3.1.2. Utvr đivanjem pravila za opseg revizije HNB-a, Prijedlog zakona nastoji uzeti u obzir na čelo 
neovisnosti središnje banke i povezane zaštitne mjere navedene u stavku 3.1.1. Me đutim, u ovom 
je pogledu Prijedlog zakona nejasan, proturje čan i ne udovoljava uvjetima i zaštitnim mjerama u 
odnosu na niz važnih aspekata. 
                                                 
3  Vidi Mišljenje CON/2016/33. Sva mišljenja ESB-a objavljena su na mrežnoj stranici ESB-a: www.ecb.europa.eu. 
4  Vidi stavak 2.1.1. Mišljenja CON/2016/33. 
5  Za poslove neovisnih vanjskih revi zora nacionalnih središnjih banaka vidi članak 61. Zakona o HNB-u. 
6  Vidi ESB-ovo Izvješ će o konvergenciji, lipanj 2016., str. 26-27.. te mišljenja CON/2011/9 i CON/2011/53. Sva 
mišljenja ESB-a i izvješ ća o konvergenciji objavljuju se na mrežnim stranicama ESB-a www.ecb.europa.eu. 
7  Vidi ESB-ovo Izvješ će o konvergenciji, lipanj 2016., str. 26-27. 
ECB-PUBLIC  
4 3.1.3. Kao prvo , opseg kontrole poslovanja HNB-a od strane Državnog ureda za reviziju nije jasno 
utvrđen pravnim okvirom. Prijedlogom zakona naro čito se iz opsega revizije isklju čuju aktivnosti 
koje se odnose na ostvarivanje c iljeva i izvršavanje zadataka utvr đenih Ugovorom8, Statutom 
ESSB-a i Zakonom o HNB-u. Me đutim, u drugim odredbama9, Prijedlog zakona proširuje opseg 
revizije izme đu ostalog na postupak ocjenjivanja ostvaruju li se programi, projekti i aktivnosti HNB-
a učinkovito i jesu li aktivnosti, financijske transakcije i informacije u bitnim aspektima u skladu s 
propisima kojima se ure đuje poslovanje HNB-a. Izuzimanje iz opsega revizije aktivnosti HNB-a, 
koje se odnose na ispunjenje ciljeva i izvršavanje zadataka utvr đenih Zakonom o HNB-a, čini se 
da, ako se doslovno čita, dovodi do izuzimanja svih aktivnosti HNB-a, temeljem Zakona o HNB-u, 
iz opsega revizije Državnog ureda za reviziju. Budu ći  d a  s e  t o  n e  čini dosljednim sa o čitom 
namjerom Prijedloga zakona i, što je važnije, s nizom predloženih odredbi, kako je gore opisano, supostojanje tih odredbi koje s jedne strane isklju čuju neke aktivnosti, a čini se da s druge strane 
uključuju te aktivnosti, dovodi do pravne sumnje o jasnom opsegu revizije od strane Državnog 
ureda za reviziju. Osim toga, predloženo ocjenjivanje „ostalih poslova i postupaka
10“ daje 
neutvrđene ovlasti Državnom uredu za reviziju u odnosu na njegovu odluku o tome što smatra 
relevantnim za potrebe izrade izvješ ća o poslovanju HNB-a.  
3.1.4. Kao drugo , opseg kontrole Državnog ureda za reviziju nad poslovanjem HNB-a kako je navedeno u 
Prijedlogu zakona, ne dovodi u pitanje provjeru svih poslovnih knjiga i ra čuna HNB-a od strane 
neovisnih vanjskih revizora. Prijedlogom zakona navodi se da se revizijom poslovanja smatra, 
između ostalog, provjera ra čunovodstvenih, financijskih i drugih postupaka te drugih evidencija radi 
izražavanja mišljenja jesu li godišnji financijski izvještaji HNB-a sastavljeni u skladu s mjerodavnim 
financijsko - izvještajnim i pravnim okvirom. U tom pogledu, ESB primje ćuje da je zadatak 
ocjenjivanja financijskih izvještaja pripada neovisnim vanjskim revizorima11. Prijedlog zakona 
trebao bi biti prilago đen na na čin da Državni ured za reviziju ne smije provjeravati financijske 
izvještaje HNB-a niti davati mišljenja u o financijskim izvještajima HNB-a, budu ći da bi to moglo 
utjecati na rad neovisnih vanjskih revizora HNB-a, koji su zbog svoje neovisnosti i stru čnosti 
primjereniji za obavljanje revizije financijskih izvještaja nacionalne središnje banke od državnog 
tijela. Pored toga, kumulacija mišljenja u pogledu financijskih izvještaja HNB-a, mogla bi negativno 
utjecati na vjerodostojnost poslovnih ra čuna HNB-a. 
3.1.5. Kao treće, u skladu s na čelom institucionalne neovisnosti, Prijedlog zakona bi mogao na koristan 
način pojasniti potrebu za postupanje u skladu sa zabranom davanja uputa HNB-u i njegovim 
tijelima nadležnim za odlu čivanje. Posebno, odredba Prijedloga zakona koja zahtijeva da HNB 
dostavi pisano o čitovanje o poduzetim mjerama po nalazima revizije, ne bi trebala dovesti do toga 
da se od HNB-a zahtijeva primanje uputa od državnog revizora12. 
3.1.6. Kao četvrto , opseg kontrole poslovanja HNB-a od strane Državnog ureda za reviziju ne bi smio 
utjecati na zadatke HNB-a povezane s ESSB-om . Kako je navedeno u stavku 3.1.1., u pravnom 
                                                 
8  Vidi članak 61.a stavak 3. Prijedloga zakona. 
9  Vidi članak 61.a stavak 2. Prijedloga zakona. 
10  Vidi članak 61.a stavak 2., četvrtu alineju Zakona o HNB-u. 
11  Vidi članak 61. Zakona o HNB-u 
12  Vidi na primjer stavak 2.2. Mišljenja CON/2016/24 
ECB-PUBLIC  
5 smislu nije jasno jesu li zadaci HNB-a povezani s ESSB-om izuzeti iz opsega revizije poslovanja 
Državnog ureda za reviziju. Osim toga, iako odredbe Prijedloga zakona imaju za cilj zabraniti Državnom uredu za reviziju da ocjenjuje akti vnosti koje se odnose na ostvarivanje ciljeva 
povezanih s ESSB-om i izvršavanje zadataka povezan ih s ESSB-om te izrade nalaza revizije koja 
se odnosi na zadatke HNB-a povezane s ESSB-om, Prijedlog zakona posebno odre đuje da 
Državni ured za reviziju može dobiti uvid u povjerljive podatke iz članka 37. Statuta ESSB-a. Čini 
se da ovo podrazumijeva da bi Državni ured za reviziju imao pravo ispitati aktivnosti HNB-a 
povezane s ESSB-om, ali ne bi imao pravo ocjenjivati i izraditi nalaze revizije u odnosu na te 
aktivnosti. Teško je shvatiti koju bi svrhu imala takva ispitivanja Državnog ureda za reviziju u okolnostima kada Državni ured za reviziju ne bi mogao izvršiti nikakve ocjene ili nalaze na temelju 
tih ocjena. ESB bi stoga pozdravio izuzimanje zadataka HNB-a povezanih s ESSB-om iz opsega revizije poslovanja Državnog ureda za reviziju, budu ći da bi ovo svakako trebalo osigurati da 
revizija ne će imati utjecaja na zadatke HNB-a povezane s ESSB-om. 
3.1.7. Posebice u pogledu zahtjeva za povjerljivost, članak 37. Statuta ESSB-a propisuje da članovi 
upravnih tijela i osoblje nacionalnih središnjih banaka ne smiju, čak ni nakon prestanka njihove 
dužnosti, otkrivati podatke koji su obuhva ćeni obvezom čuvanja poslovne tajne. Nadre đenost prava 
Unije i pravila donesenih na temelju tog prava zna či da nacionalni propisi o pristupu dokumentima 
od strane tre ćih osoba (poput Državnog ureda za reviziju) ne smiju dovesti do povrede ESSB-ovog 
režima povjerljivosti. Pristup državnog ureda za reviziju ili sli čnog tijela informacijama i 
dokumentima NSB-a mora biti ograni čen i mora biti bez utjecaja na ESSB-ov režim povjerljivosti 
kojem podliježu članovi tijela nadležnih za odlu čivanje i osoblje NSB-a
13. Stoga, pristup Državnog 
ureda za reviziju povjerljivim informacijama HNB-a mora biti ograni čen na ono što je nužno 
potrebno za izvršavanje zakonom propisanih zada ća državnog revizora. Takav pristup mora 
također biti bez utjecaja na neovisnost HNB-a i ESSB-ov režim povjerljivosti kojem podliježu 
članovi tijela nadležnih za odlu čivanje i osoblje HNB-a. Pored toga, relevantne odredbe Prijedloga 
zakona trebalo bi izmijeniti na na čin da se propiše da Državni ured za reviziju mora osigurati 
povjerljivost informacija i dokumenata koje mu je dostavio HNB u istoj mjeri u kojoj HNB primjenjuje 
odredbe o poslovnoj tajni14.  
3.2  Glasovanje Hrvatskog sabora o polugodišnjoj informaciji o financijskom  stanju i godišnjem izvješ ću 
3.2.1. Dok se u obrazloženju naglašava da se neovisnost članova tijela HNB-a nadležnih za odlu čivanje 
ne smije dovesti u pitanje tijekom rasprave o godišnjem izvješ ću HNB-a i drugim dokumentima u 
Hrvatskom saboru i da se mora u potpunosti poštovati poseban status guvernera u smislu njihovog članstva u Op ćem vijeću ESB-a, te da Hrvatski sabor mora poštovati zahtjeve povjerljivosti koji 
proizlaze iz Statuta ESSB-a, ESB shva ća da sadržaj obrazloženja nema pravnu snagu hrvatskih 
zakona, ve ć predstavlja samo izjavu o namjeri autora, bez osiguravanja ikakvih zakonskih ili 
pravnih jamstava. Pored toga, ESB primje ćuje da te namjere nisu navedene u Prijedlogu zakona. 
3.2.2. Dok Prijedlog zakona izravno ne pojašnjava to čne učinke glasovanja Hrvatskog sabora o 
godišnjem izvješ ću HNB-a i polugodišnjoj informaciji o financijskom stanju HNB-a, stupnju 
                                                 
13  Vidi ESB-ovo Izvješ će o konvergenciji, lipanj 2014., str. 27. 
14  Vidi ESB-ovo Izvješ će o konvergenciji, lipanj 2 016., poglavlje 7.5.3.  
ECB-PUBLIC  
6 ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike, pozivanje u Prijedlogu zakona na 
glasovanje Hrvatskog sabora za ili protiv usvajanja ovih dokumenata, čini se da podrazumijeva da 
usvajanje godišnjeg izvješ ća HNB-a i polugodišnje informacije o financijskom stanju HNB-a, 
stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike ovise o tome ho će li Hrvatski 
sabor glasovati pozitivno za usvajanje ovih dokumenata. 
3.2.3. Kao što je navedeno u Mišljenju CON/2016/33, u skladu s na čelom institucionalne neovisnosti iz 
članka 130. Ugovora i članka 7. Statuta ESSB-a, nacionalnim središnjim bankama i članovima 
njihovih tijela nadležnih za odlu čivanje zabranjeno je tražiti ili primati upute od institucija, tijela ili 
agencija Unije, od bilo koje vlade države članice ili od bilo kojeg drugog tijela. Pored toga, vladama 
država članica zabranjeno je nastojati utjecati na članove tijela nacionalnih središnjih banaka 
nadležnih za odlu čivanje čije odluke mogu utjecati na izvršavanje zada ća nacionalnih središnjih 
banaka povezanih s ESSB-om. Ako nacionalni propis odražava članak 130. Ugovora i članak 7. 
Statuta, trebao bi odražavati obje zabrane i ne sužavati opseg njihove primjene.   
3.2.4. Nadalje, prava tre ćih osoba da odobravaju, obustavljaju, poništavaju ili odga đaju odluke NSB-a u 
suprotnosti su s Ugovorom i Statutom u pogledu zada ća povezanih s ESSB-om15. Stoga bi 
nadležnost Hrvatskog sabora da glasuje i usvaja godišnje izvješ će HNB-a o njegovom poslovanju i 
polugodišnju informaciju o financijskom stanju HNB-a, stupnju ostvarenja stabilnosti cijena i 
provedbi monetarne politike utjecala na institucionalnu neovisnost HNB-a jer prelazi obvezu 
transparentnosti i odgovornosti središnje banke prema nacionalnom parlamentu. U pogledu 
usklađenosti dijaloga izme đu nacionalnih središnjih banaka i tre ćih osoba s neovisnoš ću središnje 
banke, ESB upu ćuje na stavak 2.2.3. Mišljenja CON/2016/33 koji pojašnjava da je takav dijalog 
dobrodošao i da je u skladu s neovisnoš ću središnje banke pod uvjetom (a) da nema za posljedicu 
utjecaj na neovisnost članova tijela NSB-a nadležnih za odlu čivanje; (b) da se u potpunosti poštuje 
poseban status guvernera u njihovom svojstvu članova Op ćeg vijeća ESB-a; i (c) da se poštuju 
zahtjevi povjerljivosti koji proizlaze iz Stat uta ESSB-a. Odluka Hrvatskog sabora o tome ho će li 
usvojiti godišnje izvješ će HNB-a i polugodišnju informaciju o financijskom stanju HNB-a, stupnju 
ostvarenja stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike, čini se da podrazumijeva da bi Hrvatski 
sabor mogao dati izravne ili neizravne upute HNB-u i njegovim tijelima nadležnim za odlu čivanje te 
njegovim članovima, na primjer, u pogledu izmjene godišnjeg izvješ ća HNB-a ili u pogledu 
osporavanja procjene HNB-a o stabilnosti cijena i provedbi monetarne politike. Sva prava Sabora da odobri, obustavi, poništi ili odgodi odluke HNB-a bila bi u suprotnosti s institucionalnom 
neovisnoš ću HNB-a iz Ugovora i Statuta ESSB-a
16.  
3.3  Smanjenje broja mandata guvernera HNB-a i drugih članova Savjeta HNB-a 
3.3.1 ESB pozdravlja uvo đenje odredbe u Prijedlog zakona koja izri čito jamči da neovisno o tome što 
članovi Savjeta HNB-a mogu ubudu će odslužiti najviše dva mandata, sadašnji članovi Savjeta 
HNB-a koji su imenovani na temelju postoje ćih odredbi Zakona o HNB-u, i dalje nastavljaju biti 
članovima Savjeta HNB-a do isteka svojih mandata.  
                                                 
15  Vidi ESB-ovo Izvješ će o konvergenciji, lipanj 2014., str. 22. 
16  Vidi stavke 3.5., 3.6 i 3.7 Mišljenja CON/2008/31. 
ECB-PUBLIC  
7 3.3.2 ESB primje ćuje da se u obrazloženju uz Prijedlog zakona, objavljenom na mrežnim stranicama 
Hrvatskog sabora, navodi da se ove odredbe Prijedloga zakona ne će retroaktivno primjenjivati i da 
će sadašnji članovi Savjeta HNB-a, kao i osobe koje su ranije bile članovi, mo ći biti članovi u 
budućnosti17. Kao što je ranije navedeno18, ESB dijeli ovo shva ćanje, da se u skladu s na čelima 
vladavine prava, pravne sigurnosti, pravne predvidljivosti i pravne izvjesnosti na temelju Ustava 
Republike Hrvatske, uvjet da članovi Savjeta HNB-a mogu biti imenovani najviše u dva mandata, 
ne primjenjuje na mandate koji su odsluženi prije datuma stupanja na snagu Prijedloga zakona.19 
To podrazumijeva da bi sadašnji i prijašnji članovi Savjeta HNB-a mogli odslužiti dva mandata u 
budućnosti i da se mandati odsluženi u prošlosti ne bi uzeli u obzir pri izra čunavanju ograni čenja 
od dva mandata. Radi pravne sigurnosti, a uzimaju ći u obzir činjenicu da obrazloženje nema 
pravnu snagu hrvatskih zakona, korisno bi bilo tekstu Prijedloga zakona dodati izri čitu odredbu na 
temelju koje bi članovi Savjeta HNB-a mogli nedvojbeno shvatiti koji je maksimalni broj mandata 
koji mogu odslužiti. 
 
Ovo mišljenje objavit će se na mrežnim stranicama ESB-a.  
  
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 28. listopada 2016. 
 
[potpis ] 
 Predsjednik ESB-a 
Mario DRAGHI 
                                                 
17 Vidi obrazloženje uz prijedlog zakona dostavljeno Hrva tskom saboru od strane skupine zastupnika 14. listopada 
2016., objavljeno na mrežnim stranicama Hrvatskog sabora; vidi: http//www.sabor.hr/ 
18  Vidi stavak 2.3.2. Mišljenja CON/2016/33 
19 Vidi Rješenje Ustavnog suda Republike Hrvatske U-III-930/2015, od 31. ožujka 2015.