Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zaštiti maloljetnih migranata bez pratnje u Europi

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/04)

Izvjestiteljica: Özlem YILDIRIM (FR-II)

Odluka Plenarne skupštine: 20.2.2020. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika Samoinicijativno mišljenje Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 9.7.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 18.9.2020. Plenarno zasjedanje br.: 554 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 215/1/5

1. Preporuke i napomene

1.1. EGSO ponovno preporučuje da načelo „najboljeg interesa djeteta” dobije prednost pred svim drugim nacionalnim i međunarodnim pravom.

1.2. EGSO poziva Europsku uniju da razvije dosljedan i usklađen pristup zaštiti maloljetnih stranaca bez pratnje u Europi.

1.3. EGSO izražava duboku zabrinutost zbog položaja maloljetnih stranaca bez pratnje, koji su među najugroženijim osobama u kontekstu migracije i stoga izloženi povećanom riziku kršenja njihovih temeljnih prava.

1.4. EGSO ponavlja svoj zahtjev prema državama članicama da se djeca koja se nađu u nezakonitom statusu prije svega zaštite zato što su djeca u okviru nacionalnih sustava zaštite djece.

1.5. EGSO poziva države članice da spriječe svako nasilje nad djecom migrantima stvaranjem sigurnih, zakonitih i redovitih kanala za migraciju.

1.6. EGSO još jednom podsjeća ( 1 ) na apsolutnu zabranu zadržavanja djece bez obzira na njihov administrativni status. Najoštrije osuđuje tu praksu i podsjeća da se njome krši međunarodna Konvencija o pravima djeteta.

1.7. Da bi se učinkovito zaštitili maloljetni stranci bez pratnje, EGSO poziva države članice da dodijele potrebne resurse javnim službama i pruže prilagođene usluge, posebno stručnim osposobljavanjem i jačanjem kapaciteta kada je riječ o stručnjacima za zaštitu djece.

1.8. EGSO poziva Komisiju da izradi direktivu o zaštiti maloljetnih stranaca bez pratnje, čija bi okosnica bio najbolji interes djeteta.

1.9. EGSO podsjeća da se svim maloljetnim strancima bez pratnje mora što prije i do punoljetnosti osigurati pomoć kompetentnog skrbnika koji je informiran o svim donesenim odlukama koje ih se tiču i pomaže im u svim koracima postupka. Taj skrbnik mora uvijek biti u mogućnosti djelovati u interesu djeteta i ne smije biti u sukobu interesa s nacionalnim službama za zaštitu djece.

1.10. EGSO podsjeća da se prema načelu „pretpostavke maloljetnosti” mlada osoba koja se predstavlja kao maloljetnik mora smatrati takvom do donošenja sudske odluke koja ima snagu pravomoćne presude.

1.11. EGSO poziva države članice da procijene maloljetnost na temelju niza pokazatelja, među kojima su najprije izjave predmetne osobe, predočeni dokumenti o građanskom statusu, razgovori koje s predmetnom osobom vode kompetentni stručnjaci te, ako je potrebno, provjera vjerodostojnosti dokumenata o građanskom statusu.

1.12. EGSO poziva na to da se primjena ispitivanja kostiju jednostavno obustavi s obzirom na to da ti testovi nisu doista pouzdani. EGSO smatra da ne bismo zbog nepostojanja pouzdanih sredstava za provjeru trebali primjenjivati sredstva za koja znamo da su samo približna.

1.13. S obzirom na to da se ovim mišljenjem ne mogu lako obuhvatiti sva pitanja i načela povezana s maloljetnim strancima bez pratnje, EGSO predlaže da se provede niz naknadnih studija usredotočenih na posebne podteme.

2. Kontekst

2.1. Maloljetni stranac bez pratnje znači „državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva mlađa od 18 godina” koja „uđe na državno područje države članice bez pratnje odrasle osobe koja je za njega ili nju odgovorna na temelju zakona ili prakse dotične države članice te tako dugo dok takva osoba ne počne učinkovito skrbiti o njemu ili njoj; ovo uključuje maloljetnika koji ostane bez pratnje nakon što uđe na državno područje države članice” ( 2 )

2.2. Maloljetni stranci bez pratnje prisutni su u svim državama članicama EU-a, no 2019. 60 % svih maloljetnih stranaca bez pratnje bilo je registrirano u četiri zemlje (Grčka, Njemačka, Belgija i Nizozemska). Od svih podnositelja zahtjeva za azil koji su 2019. zatražili međunarodnu zaštitu u 27 država članica Europske unije (EU), 13 800 smatrano je maloljetnicima bez pratnje. Na razini EU-a 7 % svih podnositelja zahtjeva za azil mlađih od 18 godina bili su maloljetni stranci bez pratnje. Većina njih bili su dječaci (85 %). Dvije trećine imalo je 16 ili 17 godina (9 200 osoba), oni od 14 ili 15 godina činili su 22 % maloljetnika bez pratnje (3 100 osoba), a mlađih od 14 godina bilo je 11 % (1 500 osoba) ( 3 )

2.3. Djeca migranti jedna su od najugroženijih skupina u našim društvima. Bez roditelja, što samo po sebi znači da su izloženi velikoj nesigurnosti i opasnosti, maloljetni stranci bez pratnje često iza sebe imaju dugo i kaotično migrantsko putovanje, traumatično i obilježeno nasiljem. I dalje su izloženi višestrukim opasnostima, a posebno su ranjiv plijen za kriminalne mreže, ponajprije u svrhu trgovine djecom radi seksualnog iskorištavanja i dječjeg rada.

2.4. EGSO ponovno preporučuje da načelo „najboljeg interesa djeteta” dobije prednost pred svim drugim nacionalnim i međunarodnim pravom ( 4 )

2.5. Isto tako, tvrdi da različite i komplicirane situacije s kojima se suočavaju maloljetni stranci bez pratnje iziskuju multidisciplinarni (pravni, psihološki, liječnički, socijalni), sveobuhvatni i holistički pristup.

2.6. Konvencija Ujedinjenih naroda o pravima djeteta (1989., UNCRC) opći je okvir za zaštitu djece u Europi. No taj instrument, kao ni Europska konvencija o ljudskim pravima (1950.) ili Europska konvencija o ostvarivanju dječjih prava (1996.), ne sadrži posebne odredbe koje se izravno primjenjuju na maloljetne strance bez pratnje.

2.7. Tek je 26. lipnja 1997. Vijeće Europe usvojilo prvi pravni instrument koji se posebno bavi pitanjem djece migranata bez pratnje. Ta je rezolucija, međutim, neobvezujući instrument. Premda se u nekim europskim propisima spominju maloljetni stranci bez pratnje, kao što je Direktiva o vraćanju ili Direktiva 2003/9/EZ ( 5 ) , nije sastavljen nijedan poseban instrument na razini EU-a.

2.8. Stoga se države članice u nedostatku preciznog pravnog okvira suočavaju s velikim poteškoćama u upravljanju problemom maloljetnih stranaca bez pratnje na usklađen i dosljedan način. Treba napomenuti da u državama članicama postoje goleme razlike u pogledu zakonodavstva primjenjivog na maloljetne strance bez pratnje, u kojima je definiran način na koji se mora postupati prema njima te postupke kojima podliježu (utvrđivanje starosti, skrbnika i prava itd.).

2.9. Stoga države članice moraju ojačati pravni okvir koji se primjenjuje na maloljetne strance bez pratnje. EGSO poziva Komisiju da izradi direktivu o zaštiti maloljetnih stranaca bez pratnje, čija bi okosnica bio najbolji interes djeteta. Ta je potreba još očiglednija s obzirom na žalosne situacije u kojima su se našli brojni maloljetni stranci bez pratnje posvuda u Europi i koje su prijavile udruge za zaštitu prava djece.

3. Opće napomene

3.1. EGSO izražava duboku zabrinutost zbog položaja maloljetnih stranaca bez pratnje, koji su među najugroženijim osobama u kontekstu migracije i stoga izloženi povećanom riziku kršenja njihovih temeljnih prava i sloboda.

3.2. Prema Konvenciji o pravima djeteta države su obvezne djeci bez valjane dokumentacije pružiti isti tretman kao i svoj drugoj djeci, bez razlikovanja ( 6 ) . EGSO napominje da u praksi postoji neravnoteža između nacionalnih zakonskih odredaba koje reguliraju kontrolu imigracije i odredaba o zaštiti djece. EGSO ponavlja svoj zahtjev prema državama članicama da osiguraju da se djeca u neregularnim situacijama u prvom redu smatraju djecom i štite kao takva, u okviru nacionalnih sustava za zaštitu djece ( 7 )

3.3. EGSO poziva države članice da spriječe svako nasilje nad djecom migrantima stvaranjem sigurnih, zakonitih i redovitih kanala za migraciju, primjerice primjenom fleksibilnih, brzih i učinkovitih postupaka, posebno u pogledu spajanja obitelji, povećavanjem kvota za preseljenje migranata ili odobravanjem humanitarnih viza, čime će se poboljšati zaštita djece i članova njihovih obitelji.

3.4. EGSO poziva države članice da uspostave posebne i učinkovite postupke za reguliranje boravka maloljetnih stranaca bez pratnje prije nego se pronađe „trajno rješenje”, čime će se osigurati njihov najbolji interes.

3.5. EGSO podsjeća na apsolutnu zabranu zadržavanja djece bez obzira na njihov administrativni status. Najoštrije osuđuje tu praksu i podsjeća da se njome u potpunosti krše odredbe Konvencije o pravima djeteta (članak 3.). EGSO je utvrdio ( 8 ) da zadržavanje doista može imati vrlo teške posljedice na zdravlje i razvoj djece, bez obzira na trajanje. Zadržavanje je uvijek u suprotnosti s najboljim interesom djeteta ( 9 )

3.6. EGSO poziva države članice da donesu nacionalno zakonodavstvo kojim će se zabraniti zadržavanje i poticati razvoj alternativa prilagođenih posebnoj ranjivosti maloljetnih stranaca bez pratnje, kao što su skrb u okviru udomiteljskih obitelji i smještaj u nadzirano samostalno životno okruženje.

3.7. EGSO podsjeća na važnost da se osigura poštivanje prava djece da sudjeluju u odlukama koje se na njih odnose.

3.8. EGSO preporučuje državama članicama da se osiguraju zakonska jamstva kojima se maloljetnim strancima bez pratnje omogućuje pristup postupcima međunarodne zaštite i jamstva da će im se pružiti informacije prilagođene njihovoj dobi. Da bi se to postiglo, čini se prikladnim uspostaviti jedinice za azil specijalizirane za pružanje pomoći i informacija prilagođenih djeci migrantima na njihovu materinjem jeziku, posebno vodeći računa o integraciji rodnih pitanja i međukulturalne dimenzije u takve nacionalne programe.

3.9. Da bi se maloljetni stranci bez pratnje zaštitili od svih oblika iskorištavanja, EGSO poziva države članice da djeci koja su izložena iskorištavanju i nasilju odobre status žrtve trgovanja ljudima uz dobivanje dozvole boravka. EGSO isto tako ustraje na primjeni hitnosti pri donošenju odluka koje se odnose na maloljetne strance bez pratnje.

3.10. Maloljetni stranci bez pratnje nikada ne bi trebali biti podvrgnuti kaznenom postupku iz razloga koji se isključivo odnose na njihov imigracijski status ili u slučajevima kada su u kaznene aktivnosti upletena kao rezultat izrabljivanja.

3.11. Da bi se učinkovito zaštitili maloljetni stranici bez pratnje, EGSO poziva države članice i Europsku uniju da dodijele potrebne resurse javnim službama te pruže prilagođene usluge, posebno stručnim osposobljavanjem i jačanjem kapaciteta kada je riječ o stručnjacima za zaštitu djece. Takvo osposobljavanje trebalo bi provoditi na europskoj razini.

3.12. Zaštita maloljetnih stranaca bez pratnje ne završava na europskim granicama. EGSO potiče EU i države članice da daju prednost potrebama i pravima maloljetnih stranaca bez pratnje u vanjskim instrumentima i djelovanju, posebno pri sklapanju sporazuma ili u programima suradnje.

3.13. EGSO podsjeća da se svim maloljetnim strancima bez pratnje mora što prije i do punoljetnosti osigurati pomoć kompetentnog skrbnika koji je informiran o svim donesenim odlukama koje ih se tiču i pomaže im u svim koracima postupka. Taj skrbnik mora uvijek biti u mogućnosti djelovati u interesu djeteta i ne smije biti u sukobu interesa s nacionalnim službama za zaštitu djece.

3.14. Kao što je EGSO već podsjetio, iako se zakonodavstvom EU-a prepoznaje važnost zakonskog skrbništva, njime nisu definirane obveze zakonskih skrbnika. Zakonski skrbnik trebao bi biti „kvalificirani predstavnik” koji ima iskustva u postupanju s maloljetnicima, poznaje nacionalno pravo u području prava stranaca i zakonodavstvo o zaštiti djece te koji ima ovlast zastupati dijete tijekom cijelog procesa odlučivanja ( 10 ) , pod uvjetom da dijete pristane na to ( 11 ) . Postupak imenovanja skrbnika u Belgiji mogao bi poslužiti kao izvor inspiracije ( 12 )

3.15. EGSO podsjeća da uz pravnu pomoć maloljetni stranac bez pratnje mora imati i pristup socijalnoj zaštiti te primjerenom prihvatnom objektu i privremenom smještaju. Prihvat treba prilagoditi njihovoj ranjivosti, uz podršku stručnjaka specijaliziranih za mlade, mogućnost liječničke ili psihološke procjene te pristup zdravstvenoj skrbi.

3.16. Maloljetni stranci bez pratnje moraju imati pristup obrazovanju, pri čemu se poštuje izbor maloljetnika i, ovisno o slučaju, skrbnika. Nadalje, moglo bi se pojednostavniti sudjelovanje maloljetnih stranaca bez pratnje i bivših maloljetnih stranaca bez pratnje koji su postali punoljetni u programima Erasmus i Erasmus+.

3.17. EGSO naglašava da je važno informirati svako dijete na način primjeren njegovoj dobi o pravima koja ima u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda te omogućiti maloljetnicima bez odgovarajućeg skrbništva da podnesu zahtjev za zaštitom.

4. Posebne napomene

4.1. U članku 1. Konvencije o pravima djeteta dijete se definira kao svaka osoba mlađa od 18 godina. Njegov posebni pravni status osigurava mu niz prava koja zemlje potpisnice moraju osigurati. Ta zaštita proizlazi iz njihova statusa maloljetnika, čime se u praksi i u svim državama članicama postavlja pitanje utvrđivanja njihove dobi.

4.2. EGSO podsjeća da se prema načelu „pretpostavke maloljetnosti” mlada osoba koja se predstavlja kao maloljetnik mora smatrati takvom do donošenja sudske odluke koja ima snagu pravomoćne presude. Takvu se osobu stoga mora odmah zaštititi u pristojnim uvjetima koji odgovaraju njegovoj posebnoj ranjivosti.

4.3. EGSO isto tako podsjeća da se mora primijeniti pretpostavka o valjanosti stranih dokumenata o građanskom statusu koje je mlada osoba dostavila kao dokaz svoje maloljetnosti te da oni moraju biti prvi elementi koji se uzimaju u obzir pri utvrđivanju maloljetnosti. Isključivo službenim osporavanjem vjerodostojnosti predočenog dokumenta o građanskom statusu trebalo bi se moći poništiti načelo pretpostavke maloljetnosti.

4.4. EGSO podsjeća da u skladu s člankom 8. Konvencije o pravima djeteta „kada su djetetu nezakonito uskraćene neke ili sve sastavnice identiteta, države stranke će osigurati odgovarajuću pomoć i zaštitu kako bi ono brzo uspostavilo ili obnovilo svoj identitet” ( 13 )

4.5. No postupak provjere dobi migranta u načelu bi se trebao primijeniti samo ako ne posjeduje službene administrativne dokumente koji dokazuju njegovu dob i u slučaju ozbiljne sumnje ( 14 )

4.6. EGSO još jednom navodi da u državama članicama nema dosljednosti u pogledu metoda procjene dobi maloljetnih stranaca bez pratnje, a nijedna od tih metoda nije se pokazala pouzdanom.

4.7. EGSO poziva države članice da procijene maloljetnost na temelju niza pokazatelja, među kojima su najprije izjave predmetne osobe, predočeni dokumenti o građanskom statusu, razgovori koje s predmetnom osobom vode kompetentni stručnjaci te, ako je potrebno, provjera vjerodostojnosti dokumenata o građanskom statusu, naglašavajući da se liječničko vještačenje radi procjene dobi može primijeniti samo u slučaju trajne sumnje i krajnje nužde.

4.8. S obzirom na njihovu posebnu ranjivost, EGSO podsjeća da maloljetni stranci bez pratnje moraju imati pravo na povlasticu sumnje.

4.9. EGSO podsjeća da vještačenje ispitivanjem kostiju koje se primjenjuje u brojnim zemljama često osporavaju međunarodne institucije i stručnjaci dovodeći u pitanje njegovu znanstvenu pouzdanost ( 15 ) te je ono predmetom kritika zbog nepoštivanja djetetove privatnosti, potencijalne opasnosti za zdravlje (kada se upotrebljava rendgen) i mogućih pogrešaka.

4.10. EGSO poziva države članice da jednostavno obustave primjenu tih testova s obzirom na to da nisu doista pouzdani. EGSO smatra da ne bismo zbog nepostojanja pouzdanih sredstava za provjeru trebali primjenjivati sredstva za koja znamo da su samo približna.

4.11. EGSO poziva države članice da zaštite maloljetne strance bez pratnje pružajući im vrijeme i odgovarajuća sredstva za utvrđivanje njihovog identiteta, na primjer primjenom diplomatske suradnje (ovisno o dogovoru i ako mlada osoba nije ugrožena), davanjem dokaza prima facie , kao što su psihosocijalna stručna izvješća, za utvrđivanje maloljetnosti.

4.12. EGSO predlaže da se procjena, kao krajnje sredstvo u nedostatku dokazne dokumentacije te u slučaju ozbiljnih nedoumica o dobi maloljetnika, provodi primjenom multidisciplinarnog pristupa kojim upravljaju neovisni stručnjaci s odgovarajućim vještinama i poznavanjem kulturološkog i etničkog podrijetla pojedinca. Postupci koji se primjenjuju u Engleskoj mogu poslužiti kao izvor inspiracije.

4.13. EGSO poziva države članice da osnuju nadzorno povjerenstvo na europskoj razini koje će dati prijedlog holističke procjene dobi zajedničke za države članice i nadgledati protokole i prakse koji se odnose na procjenu dobi.

4.14. Zaključci svakog postupka moraju obvezno biti obrazloženi te mora postojati mogućnost pravnih lijekova koji su suspenzivni, djelotvorni, brzi i podliježu pravu na žalbu jer u suprotnom postoji mogućnost njihova poništavanja.

5. Posebne napomene povezane s bolesti COVID-19

5.1. Pandemija bolesti COVID-19 neizbježno povećava rizike s kojima se susreću maloljetni stranci bez pratnje, čije je zdravstveno stanje često već oslabljeno: nemogućnost poštivanja mjera izolacije, nedovoljan pristup hrani, higijeni i vodi, nedostatak odgovarajućih informacija o postupcima sprječavanja i mjerama predostrožnosti, poteškoće u pristupu skrbi.

5.2. EGSO poziva sve europske institucije da poduzmu sve potrebne radnje kako bi osigurale da se prava sve djece koja su im zajamčena međunarodnim dokumentima poštuju i tijekom zdravstvene krize povezane s bolesti COVID-19 te da ih se dostojno zaštiti s obzirom na gospodarsku krizu koja je u nastajanju.

5.3. EGSO pozdravlja nedavno preseljenje maloljetnih stranaca bez pratnje iz Grčke u Luksemburg, Portugal, Francusku, Finsku i Njemačku te poziva države članice da odmah daju prioritet i nastave trenutno preseljenje onih koji žive u neprimjerenim uvjetima, posebno u Grčkoj ( 16 )

Bruxelles, 18. rujna 2020. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Mišljenje EGSO-a „Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju seksualnog zlostavljanja i seksualnog iskorištavanja djece i dječje pornografije, te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/68/PUP” (SL C 48 od 15.2.2011., str. 138.).

(2) Članak 2. Direktive 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. (SL L 337, 20.12.2011., str. 9.).

(3) https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774042/3-28042020-AP-FR.pdf/a5951a9e-fe8f-ef1a-64f1-cdedfc925eb2.

(4) Vidjeti u tom smislu posebno Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta, Europsku konvenciju o ostvarivanju prava djece i Konvenciju Ujedinjenih naroda o ostvarivanju prava djece i mišljenje EGSO-a od 15. listopada 2014., „Međunarodna zaštita maloljetnika bez pratnje” (SL C 12, 15.1.2015., str. 69.).

(5) Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.): „Prije izdavanja odluke o vraćanju u pogledu maloljetnika bez pratnje, dodjeljuje se pomoć odgovarajućih tijela koja nisu tijela koja izvršavaju prisilno vraćanje, uzimajući u obzir najbolji interes djeteta”. U Direktivi Vijeća 2003/9/EZ od 27. siječnja 2003. (SL L 31, 6.2.2003., str. 18.) definirani su ključni pojmovi, uključujući pojam maloljetnika bez pratnje.

(6) Članak 2. Konvencije o pravima djeteta.

(7) Mišljenje EGSO-a „Međunarodna zaštita maloljetnika bez pratnje (SL C 12, 15.1.2015., str. 69.).

(8) Vidjeti A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children („Studija o praksama imigracijskog zadržavanja i primjena alternativa imigracijskom zadržavanju djece”), Odbor za migracije, izbjeglice i raseljene osobe Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, 2017.

(9) Europska mreža pravobranitelja za djecu (ENOC), Izjava o stajalištu „Zaustavljanje imigracijskog zadržavanja djece” donesena na 23. općoj skupštini ENOC-a, 27. rujna 2019.

(10) Vidjeti u tom smislu „Zaštita maloljetnika migranata bez pratnje u Europi”, Nisrine Eba Nguema, 2015.; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

(11) Haška konvencija iz 1996.

(12) Belgija je uspostavila službu za vrlo brzo imenovanje skrbnika. Svakom maloljetnom strancu bez pratnje dodjeljuje se skrbnik koji može biti fizička osoba (nakon postupka odabira i edukacije) i koji ga prati u svim postupcima: vidjeti https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Njegove su zadaće definirane na sljedeći način: „Kao pravni zastupnik koji se brine o općoj dobrobiti maloljetnika, skrbnik je stalni pratitelj koji osigurava razvoj vještina potrebnih za aktivno sudjelovanje u društvu.”: https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur.

(13) Vidjeti i članak 24. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima iz 1966. i članak 7. Konvencije o pravima djeteta.

(14) Ured Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (srpanj 2010.) i Parlamentarna skupština Vijeća Europe (15. travnja 2011.) pojasnili su da bi se procjena dobi trebala primjenjivati samo u slučaju sumnje.

(15) Znanstvenu pouzdanost posebno dovode u pitanje Europski parlament (Rezolucija od 12. rujna) i preporuke Odbora za prava djeteta od 12. lipnja 2009. Nacionalni red liječnika u Belgiji (mišljenje od 20. veljače 2010.) i Nacionalna liječnička akademija u Francuskoj odbacuju pouzdanost tih testova. Pravobranitelj u Francuskoj osuđuje primjenu ispitivanja kostiju (26. veljače 2016.). Vidjeti u tom smislu i izvještaj Platforme maloljetnika u izgnanstvu (Belgija) „Procjena starosti maloljetnih stranaca bez pratnje: problem, analiza i preporuke”, rujan 2017.

(16) Vidjeti https://www.unhcr.org/fr/news/press/2020/4/5e980505a/agences-lonu-felicitent-premiere-relocalisation-denfants-accompagnes-grece.html i https://www.eepa.be/?p=3856.