Novoosnovani Gospodarski sud započinje s radom. Sud je nadležan za neke vrste građanskih predmeta, predmete povezane s korupcijom te predmete gospodarskog i financijskog kriminala. Predviđeno je da će sud imati deset sudaca i 21 administrativnog referenta. Gospodarski sud započeo je s radom 31. ožujka 2021., a primjenom novog prethodno navedenog postupka odabira kandidata dosad je imenovano devet od predviđenih deset sudaca s različitim radnim iskustvom (i imovinskim stanjem), no nitko od njih nije prethodno bio sudac. Sudbeno vijeće osiguralo je potporu mentora kako bi novim sucima Gospodarskog suda bila omogućena stručna pomoć. Svakom je sucu dodijeljen mentor i ponuđeno mu je specijalizirano osposobljavanje o zakonodavstvu povezanom s pranjem novca, kao i o trgovačkom i financijskom pravu te pravu konkurencije. Osposobljavanje povezano s pitanjima osiguranja planirano je za drugu polovicu 2021. Očekuje se da će Gospodarski sud rješavati između 250 i 500 predmeta godišnje, a za to će biti potrebno dovoljno resursa u pogledu osoblja i osposobljavanja kako bi se moglo učinkovito rješavati složene gospodarske i financijske predmete. Ministarstvo pravosuđa pažljivo prati poslovanje suda, a situaciju namjerava preispitati nakon prve godine rada.

Sudbeno vijeće donijelo je svoju strategiju za razdoblje 2021.–2025. s ciljem povećanja neovisnosti pravosuđa. Nova strategija odobrena je u ožujku 2021., a glavni joj je cilj povećati razinu neovisnosti, kvalitete i odgovornosti pravosuđa na način da sudstvo bude jednako zastupljeno u dijalogu između državnih funkcija vlasti. Kako bi se to postiglo, u strategiji se predlaže da se pravosudno osposobljavanje umjesto izvršnoj vlasti povjeri Sudbenom vijeću. Cilj je strategije, među ostalim, jačati funkcioniranje i ulogu Sudbenog vijeća te samoorganizacijske kapacitete sudstva. To je važno za jačanje operativne samostalnosti sudova jer Sudbeno vijeće daje mišljenja samo u vezi s financiranjem sudstva, a Vrhovni sud jedini je nacionalni sud koji neovisno planira i traži svoj proračun.

U okviru izvanrednog stanja, koje je završilo u travnju 2021., donesene su mjere za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19. Latvijska je vlada 12. ožujka 2020. donijela Deklaraciju o izvanrednom stanju, koje je završilo 7. travnja 2021. Deklaracija je sadržavala mjere za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 i više je puta izmijenjena . Ažurirane verzije pravila koja se primjenjuju u različitim područjima društvenog života objavljuju se na internetskim stranicama vlade u pročišćenom i lako čitljivom obliku, a detalji su dostupni nakon izmjene određenog stavka (koji se odnosi na jednu vrstu mjera, primjerice obrazovanje ili restorane/barove). Zakon o suzbijanju širenja zaraze bolesti COVID-19 stupio je na snagu u lipnju 2020. i njime su utvrđena osnovna načela za rad javnih tijela.

Parlament je nastavio raditi na daljinu i revidirao vladine mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Parlament je putem platforme e-Saeima nastavio raditi tijekom čitavog izvanrednog stanja. U okviru svojih ovlasti redovito je raspravljao o vladinim mjerama za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19, najprije pred odborima, a zatim na plenarnim sjednicama. Međutim, vladine mjere koje su uglavnom već stupile na snagu na temelju izvanrednog stanja mogao je samo odobriti ili ex post odbaciti, ali ne i mijenjati. Ipak, tijekom preliminarnih rasprava na kojima je redovito sudjelovao i pravobranitelj parlament je vladi pružao smjernice o formulaciji teksta te donošenju budućih i izmjenama postojećih mjera.

Ured pravobranitelja ponovo je dobio status A i nastavio je pratiti mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. U prosincu 2020. Uredu pravobranitelja ponovno je dodijeljen „status A” u skladu s Pariškim načelima. Uzimajući u obzir preporuke GANHRI-jeva pododbora za akreditaciju, u siječnju 2021. donesene su izmjene Zakona o pravobranitelju, a njima je predviđeno da parlament odobrava imenovanje pravobranitelja na temelju prijedloga najmanje deset zastupnika u parlamentu (prethodno pet zastupnika) i da ista osoba smije biti pravobranitelj najviše dva mandata (od kojih svaki traje pet godina). Pravobranitelj je nastavio pratiti vladine mjere i njihov utjecaj na ljudska prava, izražavati mišljenja i davati preporuke oblikovateljima politika EU-a i nacionalnih politika, osobito u pogledu nužnosti poštovanja i promicanja gospodarskih i socijalnih prava, prava na zdravstvenu zaštitu i važnosti transparentne komunikacije s javnošću. Pravobranitelj je pratio i vladine odluke donesene u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 kako bi osigurao da ograničenja budu odgovarajuća i da se javnost pravovremeno i točno obavještava.

Vlada je donijela smjernice za razvoj kohezivnijeg civilnog društva i dodijelila financijsku potporu nevladinim organizacijama radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19. Prostor za djelovanje civilnog društva u Latviji smatra se suženim . U smjernicama za razdoblje 2021.–2027. utvrđene su linije djelovanja za koje su potrebna ulaganja, kao i planirana sredstva za svako djelovanje, kako bi građani bili bolje obaviješteni, aktivniji i spremniji sudjelovati u razvoju države. U prosincu 2020. Kabinet ministara razmotrio je i odobrio informativno izvješće koje je izradilo Ministarstvo kulture „o potpori za udruge i zaklade kako bi se ublažile negativne posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19”, u kojem je zaključeno da će financijske posljedice pandemije vjerojatno osjetiti otprilike polovina nevladinih organizacija registriranih u Latviji, a osobito društveno korisne organizacije. Vlada je stoga 2021. odlučila 600 000 EUR iz fondova za nepredviđene događaje dodijeliti programu potpore za nevladine organizacije radi ublažavanja negativnih posljedica pandemije. Program provodi Fond za društvenu integraciju, koji sredstva odobrava otvorenim pozivom na podnošenje ponuda za projekte nevladinih organizacija koji će se provoditi do 30. lipnja 2021.

Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu*

* Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2021. dostupan je na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2021.), Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2021.

CIVICUS Monitor – praćenje prostora civilnog društva – Latvija ( https://monitor.civicus.org/country/latvia/ ).

Državna policija (2020.), Code of Ethics of the State Police (Etički kodeks Državne policije) ( https://www.vp.gov.lv/en/ethics ).

Državni ured za reviziju (2020.), Performance audit Effectiveness of investigations and trials of the criminal offences in the economic and financial area (Revizija uspješnosti u pogledu učinkovitosti istraga i suđenja za kaznena djela gospodarskog i financijskog kriminala), 23. prosinca 2020., ( https://www.lrvk.gov.lv/en/audit-summaries/audit-summaries/effectiveness-of-investigations-and-trials-of-the-criminal-offences-in-the-economic-and-financial-area ).

Državni ured za reviziju (2021.), Auditing COVID-19 emergency spending – Completed Audits (Revizija izvanredne potrošnje uslijed pandemije bolesti COVID-19 – završene revizije), ( https://www.lrvk.gov.lv/en/covid-19/auditing-covid-19-emergency-spending/completed-audits ).

Državni ured za reviziju (2021.), priopćenje za medije: Plan to implement the SAO’s recommendations for streamlining prosecution of economic and financial crimes (Plan za provedbu preporuka SAO-a o poboljšanju radne učinkovitosti kaznenog progona gospodarskog i financijskog kriminala), 15. travnja 2021., ( https://www.lrvk.gov.lv/en/news/plan-to-implement-the-saos-recommendations-for-streamlining-prosecution-of-economic-and-financial-crimes ).

Državni ured za reviziju (2021.), priopćenje za medije: The e-case program management must be improved (Potrebno je poboljšati upravljanje programom e-sustava), 11. siječnja 2021., ( https://www.lrvk.gov.lv/en/news/the-e-case-program-management-must-be-improved ).

Državni ured za reviziju (2021.), priopćenje za medije: The State Audit Office calls on the investigating institutions and the Prosecutor’s Office to cooperate closely (Državni ured za reviziju poziva na blisku suradnju istražiteljskih institucija i Ureda državnog odvjetnika), 11. siječnja 2021., ( https://www.lrvk.gov.lv/en/news/the-state-audit-office-calls-on-the-investigating-institutions-and-the-prosecutors-office-to-cooperate-closely ).

Državni ured za reviziju (2021.), priopćenje za medije: The State Audit Office concludes that a better-organised work of the Prosecutor’s Office would improve the quality (Državni ured za reviziju zaključuje da bi bolja organizacija rada Ureda državnog odvjetnika poboljšala kvalitetu), 11. siječnja 2021., ( https://www.lrvk.gov.lv/en/news/the-state-audit-office-concludes-that-a-better-organised-work-of-the-prosecutors-office-would-improve-the-quality ).

Državni ured za reviziju (2021.), Summary of Key Audit Findings and Recommendations – Does the operation of the Prosecutors’ Office require any improvements? (Sažetak glavnih nalaza i preporuka revizije – Je li potrebno poboljšati rad Ureda državnog odvjetnika?), 11. siječnja 2021., ( https://www.lrvk.gov.lv/en/getrevisionfile/29451-x7eOREdleVjooAPJNz2qy1gsIx0fOZSw.pdf ).

Europska komisija (2020.), Izvješće o vladavini prava, poglavlje za Latviju.

Europska komisija (2021.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u.

Europska mreža nacionalnih institucija za ljudska prava – ENHRI (2021.), doprinos ENHRI-ja Izvješću o vladavini prava za 2021.

Glavna uprava za komunikaciju (2019.), Flash Eurobarometar br. 482: stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u.