Digitalna transformacija bit će ključna za ostvarenje tog istinskog potencijala. To vrijedi za gospodarstvo u cjelini, a ni mediji nisu iznimka. Europa ima sve potrebne resurse za napredak u Digitalnom desetljeću: jedinstveno tržište i 450 milijuna potrošača, kvalificirani kadar, kreativnost producenata, autora i izvođača te kvalitetu sadržaja.

Audiovizualna poduzeća trebala bi imati mogućnost smatrati europski kontinent, a ne samo svoja nacionalna tržišta, svojim matičnim tržištem. Da bi se to ostvarilo, europski sudionici trebaju doseći potrebnu razinu da mogu prijeći nacionalne granice i ulagati u sadržaj, talente, promociju, distribuciju, inovacije i tehnologiju bilo gdje u EU-u. U sektoru informativnih medija poduzeća bi trebala moći pronaći dovoljno održivih modela financiranja kako bi građanima osigurala pristup pluralističkom, raznolikom i neovisnom medijskom okruženju, među ostalim na regionalnoj i lokalnoj razini.

S druge strane, kad platforme primjenjuju ono što bi se moglo definirati modelom „ugovora o djelu” (tj. trajno stjecanje svih prava intelektualnog vlasništva koje pripada producentu i/ili pojedinačnim autorima od početka, u cijelom svijetu), to može „ograničiti” producente/umjetnike na predmetnu platformu.

S jedne strane, platforme mogu europskim proizvođačima i umjetnicima omogućiti pristup široj međunarodnoj javnosti te ostvarivanju atraktivnih naknada. One se, u nekim slučajevima, nadopunjuju poticajima temeljenima na iskorištavanju filma/serije i/ili bonus materijala povezanih s uspjehom njihova djela.

Brojne moćne međunarodne platforme koje pružaju usluge videozapisa na zahtjev ušle su na europsko tržište i uspješno proizvode sadržaj u Europi. To je ujedno prilika i izazov za europske neovisne audiovizualne producente i djela.

I Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (tzv. SURE) važan je instrument dostupan državama članicama koje trebaju mobilizirati znatna financijska sredstva za borbu protiv gospodarskih i socijalnih posljedica pandemije koronavirusa na svojem državnom području.

Komisija je već pokrenula brojne mjere tijekom 2020. Uvedene su prilagodljive mjere za Instrument jamstva za kulturne i kreativne sektore, posebno povećanje pokrića jamstva do 90 % za neka mala i srednja poduzeća i ograničenje jamstva do 25 % za financijske posrednike, zajedno s odgodom otplate kredita. Potpora mreži europskih kina bit će povećana za 5 milijuna EUR u prvom tromjesečju 2021.

Na temelju političkog sporazuma o sljedećem dugoročnom proračunu i instrumentu Next Generation EU, postignutog 10. studenoga 2020., proračun programa Kreativna Europa za razdoblje 2021.–2027. povećao bi se za oko 58 %, s ukupnom omotnicom od 2,2 milijarde EUR u cijenama iz 2018. (u usporedbi s 1,4 milijarde za razdoblje 2014.–2020. u cijenama iz 2018., na razini 27 država članica EU-a). Nadalje, na temelju prijedloga Komisije i nakon što pregovori budu završeni, program će prvi put uključivati mjere usmjerene na slobodu i pluralizam medija, novinarstvo i medijsku pismenost.

Medijska poduzeća ključni su resursi za europsku konkurentnost. Stoga im je prijeko potrebno osigurati odgovarajuću financijsku potporu i likvidnost kako bi im se omogućilo da prebrode trenutačnu gospodarsku krizu. U tom kontekstu ključan će biti program Kreativna Europa, a posebno njegov potprogram MEDIA. Posljednjih 30 godina on je glavni instrument podrške EU-a kulturnim i kreativnim sektorima, među ostalim i audiovizualnom.

U djelovanjima navedenima u ovoj Komunikaciji uzet će se u obzir potreba za uključivim europskim medijskim sektorom koji odražava raznolikost Europe. One će se provoditi poticanjem jednakog pristupa mogućnostima i resursima za one koji bi inače mogli biti isključeni ili marginalizirani, na primjer, pristup sadržaju osoba s invaliditetom.

Zdravo medijsko okruženje presudno je i za demokraciju i stabilnost zemalja kandidatkinja i susjednih zemalja. Ako je to izvedivo i primjereno, inicijative navedene u ovoj Komunikaciji, uključujući one usmjerene na vijesti i medijsku pismenost, bit će otvorene za neovisne profesionalne medije u zemljama obuhvaćenima EU-ovom politikom proširenja i politikom susjedstva. Njima će se nadopuniti i ojačati mjere istaknute u Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju 2020.–2024. Prema potrebi, djelovanjima će se doprinijeti i promicanju europskog medijskog sadržaja u trećim zemljama.

Ova je Komunikacija u potpunosti usklađena i s predstojećim Komisijinim prijedlogom akta o digitalnim uslugama i prijedlogom akta o digitalnim tržištima, kojima će se nastojati modernizirati pravni okvir za digitalne usluge u EU-u. Njima će se zajedno utvrditi jasna pravila i odgovornosti za internetske platforme, posebno one najmoćnije, kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti na internetu.

c) Osposobljavanje i osnaživanje postavljanje uvjeta koji pogoduju inovacijama u sektoru, istodobno osiguravanje istinski ravnopravnih uvjeta i osnaživanje građana da lakše pristupe sadržaju i donesu informirane odluke.

Informativni mediji gospodarski su sektor i javno dobro. Informativnim medijskim kućama potrebni su vrijeme, stabilnost i resursi da bi mogle proizvesti neovisan i pouzdan sadržaj. To uključuje potrebu za povećanom sposobnošću medija da analiziraju i odražavaju znanstvene informacije o važnim društvenim pitanjima kao što su zdravlje i klimatske promjene. Međutim, posljednjih nekoliko godina sektor informativnih medija suočava se sa stalnim promjenama zbog novih modela stvaranja prihoda i prelaska na digitalnu tehnologiju. Suočene s poteškoćama u monetizaciji, medijske kuće u nekim su se slučajevima, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini, morale zatvoriti, što je značilo da su mala tržišta potencijalno ostala nepokrivena vijestima. Zabilježeno je i smanjenje broja medijskih kuća koje šalju dopisnike u inozemstvo, što može negativno utjecati na dubinsku analizu i profesionalno izvješćivanje. Kriza prouzročena bolešću COVID-19 mogla bi ubrzati te trendove, a europski građani istodobno se oslanjaju na informativne medije više nego ikad prije, što se odražava rastućim brojem čitatelja i publike.

Cilj je iskoristiti ulaganja od 400 milijuna EUR tijekom sedmogodišnjeg razdoblja te time znatno doprinijeti rješavanju nedostatka financiranja vlasničkog kapitala. Pod određenim uvjetima platforma bi se mogla kombinirati i s planovima država članica za oporavak i otpornost koji se financiraju u okviru instrumenta Next Generation EU.

Investicijskom platformom pomoći će se audiovizualnim poduzećima da porastu na međunarodnoj razini, tako da mogu više riskirati, razviti strukturiranu suradnju s distributerima ili drugim medijskim kućama te upravljati svojim katalozima i upotrebljavati ih. Zauzvrat će poduzeća jačanjem vlastitih sredstava moći ulagati u veće produkcije koje će imati veće šanse da dopru do šire publike i kinodvorana.

To će se temeljiti na postojećim alatima i iskustvu Europske poduzetničke mreže, koja daje podršku i smjernice poduzećima, među ostalim i onima u medijskom i audiovizualnom sektoru.

Kako bi poboljšala bazu znanja i izvijestila o budućim političkim inicijativama, Europska komisija svake dvije godine pripremit će izvješće o medijskoj industriji (Media Industry Outlook). U njemu će se istražiti medijski trendovi, od tehnološkog napretka do novih obrazaca proizvodnje i potrošnje, i analizirati njihov mogući utjecaj na europsko medijsko tržište i poslovne modele.

Da bi postala inovativnija i konkurentnija, europska medijska poduzeća trebala bi moći donositi bolje odluke i primjenjivati naprednija rješenja na temelju uvida dobivenih iz podataka. Komisija predlaže da se to postigne poticanjem stvaranja europskog „medijskog podatkovnog prostora”. Ta se inicijativa temelji na Europskoj podatkovnoj strategiji i provest će se u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka.

Europski medijski sektor ne smije zaostajati u zelenoj tranziciji. Stoga će se, u skladu s ciljevima europskog zelenog plana (postizanje klimatske neutralnosti do 2050., razdvajanje gospodarskog rasta od korištenja resursima, obnavljanje bioraznolikosti i smanjenje zagađenja), uvesti mjere za smanjenje utjecaja sektora na okoliš.

Cilj je ovog odjeljka potaknuti dugoročnu otpornost i konkurentnost europske medijske industrije, posebno praćenjem dvostruke digitalne i zelene tranzicije. To je važno i za podupiranje ključne uloge sektora u ispunjavanju društvenih potreba i poticanju europskih vrijednosti.

Do 2030. virtualna i proširena stvarnost mogu globalnom gospodarstvu donijeti oko 1,3 bilijuna EUR, u odnosu na 39 milijardi EUR u 2019.

Iako se većina velikih dionika trenutačno nalazi u Aziji i SAD-u, i Europa ima velik potencijal da postane tržišni predvodnik u toj tehnologiji. Istraživačkim fondovima EU-a podržalo se više od 450 projekata posvećenih virtualnoj i proširenoj stvarnosti, u ukupnom iznosu od preko milijardu EUR od 1990-ih.

Europa ima izrazitu konkurentsku prednost kad je riječ o sadržaju zahvaljujući velikoj kulturnoj raznolikosti: vodeći dionici u području kulture kao što su ARTE, Venecijanski filmski festival i Centre National du Cinema aktivno istražuju i podržavaju potencijal virtualne stvarnosti. I u Europi ima visokokvalificiranih radnika koji su sposobni za 3D modeliranje i stvaranje računalno generiranog sadržaja za industriju igara na sreću i animaciju virtualne stvarnosti.

Oslanjanjem na kreativnost Europe i snažnu istraživačku bazu te poboljšanjem razvoja proizvoda i postupaka, sadržajem virtualne i proširene stvarnosti, tehničkim rješenjima i aplikacijama mogu se potaknuti inovacije u drugim industrijskim sektorima, kao što je proizvodna industrija. Nadalje, imaju važnu ulogu u pokretanju transformacije turističkog sektora i pomaganju kreativnim industrijama kao što su moda ili arhitektura da razviju nove poslovne modele, učine proizvodnju učinkovitijom smanjenjem otpada i poboljšaju iskustvo potrošača.

Međutim, rascjepkanost među sektorima, sudionicima i aplikacijama negativno utječe na europski sektor virtualne i proširene stvarnosti. Komisija stoga predlaže pokretanje koalicije za virtualnu i proširenu stvarnost kako bi se potaknuli suradnja i uzajamno obogaćivanje među sektorima te osiguralo europsko vodstvo na tom važnom, rastućem tržištu. Koalicijom za virtualnu i proširenu stvarnost osigurala bi se platforma za sinergije poticanjem zajedničkih djelovanja i obveza.

Koalicija će se temeljiti na širokom međusektorskom pristupu koji uključuje industrije, pružatelje tehnoloških usluga i kreativce. Odražavala bi raznolikost vještina i sastojala se od istaknutih sudionika iz različitih sektora, od proizvodnje i distribucije sadržaja do dostupnosti tehnologije te inovacija i poslovnog razvoja. Uključivala bi članove koji predstavljaju nacionalne ili regionalne udruge virtualne i proširene stvarnosti, razne predstavnike industrije koji bi mogli profitirati od šire upotrebe tehnologija virtualne i proširene stvarnosti za izradu i upotrebu sadržaja.

Koalicija će do kraja 2021. predstaviti strateški dokument u kojem će se utvrditi a) mjera u kojoj se virtualna i proširena stvarnost upotrebljava u medijskom sektoru; b) ciljevi za optimalnu upotrebu virtualne i proširene stvarnosti u medijskom sektoru koji se moraju postići do 2026.; c) konkretne obveze u pogledu toga kako će industrija doprinijeti postizanju tih ciljeva.

Otvorit će se i medijski laboratorij za virtualnu stvarnost kako bi se podržala kreativna suradnja u projektima usmjerenima na stvaranje novih načina pripovijedanja i interakcije s pomoću virtualne i proširene stvarnosti. Time će se omogućiti suradnja i uzajamno učenje između skupina stručnjaka (novinara, filmskih redatelja, dizajnera igara, programera, istraživača). Financiranim projektima usredotočit će se na sadržaje za zabavu, kulturu i vijesti, te na aplikacije virtualne stvarnosti u drugim sektorima kao što je turizam i u područjima kao što je obrazovanje.

DJELOVANJE 6. – Učiniti audiovizualni sektor klimatski neutralnim Østrukturirana razmjena najboljih praksi s industrijom i (pod)nacionalnim filmskim i audiovizualnim fondovima Za: europska audiovizualna poduzeća i stručnjake

Medijski sektor znatno utječe na okoliš. Za razliku od mnogih drugih europskih industrija, emisije ugljikova dioksida u toj industriji u Europi stalno rastu i zbog stalnog povećanja medijske potrošnje, posebno putem platformi za prijenos sadržaja.

U audiovizualnom sektoru procjene se kreću od 35 MtCO2e (metričkih tona ekvivalenta ugljičnog dioksida) za epizodu TV serije do 1 000 MtCO2e za dugometražni film. Jednim europskim dugometražnim filmom u prosjeku se proizvedu 192 tone ugljikova dioksida. Velike međunarodne (ko)produkcije mogle bi imati puno veći učinak i proizvesti do nekoliko tisuća tona ugljikova dioksida.

U skladu s ciljem klimatske neutralnosti EU-a do 2050., Komisija će blisko surađivati s industrijom i (pod)nacionalnim filmskim i audiovizualnim fondovima radi razmjene postojećih najboljih praksi i dogovora o zajedničkim alatima i zelenim standardima. I platforme za internetski prijenos sadržaja, čiji udio ugljičnog otiska raste s obzirom na porast potrošnje, bit će pozvane da iznesu ideje i inicijative.

Komisija će raditi na vodiču o najboljim praksama za zelenu proizvodnju i davanje usluga. Pristup će biti postupan, s ciljem podizanja svijesti i poticanja industrije da počne primjenjivati održivija rješenja. Njime će se upotpuniti Komisijine mjere iz Digitalne strategije kojima se postiže klimatska neutralnost, energetska učinkovitost i održivost infrastruktura kao što su podatkovni centri i telekomunikacijske mreže.

4.Osposobljavanje i osnaživanje

Europljani bi trebali biti protagonisti digitalnog desetljeća. Nedavnim europskim zakonodavstvom, kao što su revidirana Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama i reforma autorskih prava, doprinosi se većoj odgovornosti svih medijskih aktera, među ostalim internetskih platformi, za zaštitu ranjivih skupina korisnika medija, posebno maloljetnika. Njime se jačaju i prava europskih stvaratelja.

Nastavno na to čvrsto regulatorno okruženje, u ovom se odjeljku navode inicijative kojima će se europskim medijskim poduzećima i umjetnicima omogućiti napredak na europskim i svjetskim tržištima. Njima se u obzir uzima potreba građana da pronađu i odaberu raznolike kvalitetne sadržaje na internetu te nesmetano i učinkovito upravljaju modernim medijskim okruženjem.

Iako će posebna pozornost biti posvećena mladima u Europi, Europljani iz svih sredina i svih generacija, među ostalim i starije osobe, moći će biti aktivni i kritički korisnici medijskih sadržaja.

DJELOVANJE 7. – Učiniti audiovizualni sadržaj šire dostupnim u čitavom EU-u Øpokretanje dijaloga s audiovizualnom industrijom kako bi se dogovorili konkretni koraci za poboljšanje pristupa audiovizualnom sadržaju i njegove dostupnosti preko granica u EU-u Za: audiovizualnu industriju (producenti, televizijske kuće, usluge videozapisa na zahtjev distributeri itd.), potrošačke organizacije i druge zainteresirane strane, kao što su nacionalni filmski fondovi

Krizom prouzročenom pandemijom bolesti COVID-19 internetska upotreba audiovizualnih usluga kod kuće povećala se eksponencijalno, zajedno sa spremnošću kućanstava da ulažu u tehnologije za kućnu zabavu . Zbog krize industrija može doprijeti do šire publike na internetu. Nedavno donesena Uredba o prenosivosti sadržaja omogućava europskim građanima da putuju diljem EU-a sa sadržajem koji su kupili ili na koji su se pretplatili, te su njome već ostvarene praktične pogodnosti.