IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o jamstvima koji se pokrivaju iz općeg proračuna Stanje na dan 31. prosicna 2012. /* COM/2013/0871 final - 2013/ () */





Sadržaj 1............ Uvod. 3 2............ Vrste aktivnosti koje se pokrivaju iz proračuna EU-a. 3 3............ Događaji od posljednjeg izvješća 30. lipnja 2012. 4 3.1......... Pomoć za platne bilance državama koje nisu članice europodručja. 4 3.2......... Makrofinancijska pomoć. 4 3.3......... Euratom.. 4 3.4......... Mehanizam za europsku financijsku stabilnost 4 3.5......... Proračunsko jamstvo EU-a za vanjsko financiranje EIB-a. 5 4............ Podaci o rizicima koji se pokrivaju iz proračun EU-a. 5 4.1......... Definicija rizika. 5 4.2......... Podjela rizika. 6 4.3......... Godišnji rizik koji se pokriva iz proračuna EU-a. 8 4.3.1...... Rizik koji se odnosi na države članice. 8 4.3.2...... Rizik koji se odnosi na treće zemlje. 9 4.4......... Evolucija rizika. 10 5............ Kašnjenje u plaćanju, aktivacija proračunskih jamstava EU-a i zaostatci 12 5.1......... Isplate iz novčanih sredstava. 12 5.2......... Isplate iz proračuna EU-a. 12 5.3......... Aktivacija Jamstvenog fonda za vanjsko djelovanje. 13 6............ Jamstveni fond za vanjska djelovanja. 15 6.1......... Povrati sredstava. 15 6.2......... Imovina. 15 6.3......... Ciljani iznos. 15 7............ Procjena rizika: gospodarski i financijski položaj trećih zemalja koje su najviše izložene riziku 15 7.1......... Ciljevi 15 7.2......... Metode procjene rizika. 15 1. Uvod Cilj je ovog izvješća nadzor kreditnih rizika za proračun EU-a kao posljedice jamstava i zajmova koje je izravno dala Europske unija ili koji su neizravno dani na temelju jamstva odobrenog Europskoj investicijskoj banci (EIB) za financiranje projekata izvan Unije. Ovo izvješće podnosi se na temelju Financijske uredbe[1] kojom se od Komisije zahtijeva da izvijesti Europski parlament i Vijeće o proračunskim jamstvima EU-a i povezanim rizicima[2]. Izvješće je dopunjeno Radnim dokumentom službi Komisije sa skupom podrobnih tablica i objašnjenja („SWD”). 2. Vrste aktivnosti koje se pokrivaju iz proračuna EU-a Rizici koji se pokrivaju iz proračuna EU-a („proračun EU-a”) koji potječu od raznih poslova davanja jamstava i zajmova mogu se podijeliti u dvije kategorije: – zajmovi s makroekonomskim ciljevima koje odobrava Europska unija, odnosno davanje makrofinancijske pomoći[3] („MFP”) u obliku zajmova trećim zemljama u suradnji s institucijama Bretton Woodsa, zajmova za platne bilance[4] („BOP”) kojima se odobrava pomoć državama koje nisu članice europodručja koje imaju problema s platnom bilancom, zajmova u okviru Mehanizma za europsku financijsku stabilnost („EFSM”)[5] kojima se odobrava pomoć svim državama članicama suočenima s ozbiljnim gospodarskim poremećajem uzrokovanim izvanrednim događajima izvan njihove kontrole ili im takav poremećaj prijeti, i – zajmovi s mikroekonomskim ciljevima, odnosno zajmovi Euratoma i najvažnije financiranje Europske investicijske banke („EIB”) za aktivnosti u državama koje nisu članice („vanjsko financiranje EIB-a”), a koje su pokrivene jamstvima EU-a[6]. Jamstvo za vanjsko financiranje EIB-a, zajmovi Euratoma i MFP-a trećim zemljama pokrivaju se od 1994. iz Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja („Fond”)[7], dok se zajmovi BOP-a i EFSM-a pokrivaju izravno iz proračuna EU-a. Iz Fonda se pokrivaju neplaćeni zajmovi i jamstva za zajmove odobrene državama koje nisu članice ili za projekte u državama koje nisu članice. Fond je uspostavljen u cilju: – osiguranja „likvidne rezerve” kako bi se izbjegla uporaba sredstava iz proračuna EU-a u slučaju neplaćanja ili zakašnjelog plaćanja zajma pod jamstvom; i – stvaranja instrumenta proračunske discipline utvrđivanjem financijskog okvira za razvoj politike EU-a o jamstvima za zajmove Komisije i EIB-a državama koje nisu članice EU-a[8]. Ako treće zemlje postanu države članice, zajmovi koji se odnose na te države više se ne pokrivaju iz Fonda, već se rizik mora pokriti izravno iz proračuna EU-a. Fond se snabdijeva iz proračuna EU-a i mora se održavati na određenom postotku neplaćenog iznosa zajmova i jamstava za zajmove pokrivene iz Fonda. Taj postotak, poznat kao ciljna stopa, trenutno iznosi 9 %[9]. Ako sredstva Fonda nisu dovoljna, potrebna sredstva osigurat će se iz proračuna EU-a. 3. Događaji od posljednjeg izvješća 30. lipnja 2012. 3.1. Pomoć za platne bilance državama koje nisu članice europodručja Tijekom drugog polugodišta 2012. nije bilo novih aktivnosti. Preventivna srednjoročna financijska pomoć EU-a za Rumunjsku nije aktivirana. Rok za podnošenje zahtjevâ za sredstva istekao je 31. ožujka 2013. 3.2. Makrofinancijska pomoć Tijekom tog razdoblja nije bilo isplata, a države korisnice vratile su 64,5 milijuna EUR (Rumunjska 12,5 milijuna EUR, BiH 2 milijuna EUR, Republika Makedonija 5 milijuna EUR, Srbija 44,8 milijuna EUR i Crna Gora 0,2 milijuna EUR). 3.3. Euratom Tijekom izvještajnog razdoblja nije izvršena ni jedna isplata zajma. Vraćeni iznosi uključuju 6,5 milijuna EUR od Bugarske i 4,8 milijuna EUR od Ukrajine. 3.4. Mehanizam za europsku financijsku stabilnost Tijekom posljednjih šest mjeseci 2012. isplate Irskoj i Portugalu iznosile su 3,3 milijarde EUR odnosno 2 milijarde EUR. Nepodmirene obaveze na dan 31. prosinca 2012. za četiri instrumenta prikazane su u tablici 1. Dodatni provedeni instrumenti: Kao dio odgovora na krizu uspostavljeno je nekoliko drugih mehanizma koji ne upućuju na ikakav rizik za proračun EU-a. – Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF)[10]: EFSF su osnovale države članice europodručja na temelju odluka donesenih 9. svibnja 2010. u okviru Vijeća Ecofin. Mandat EFSF-a jest čuvanje financijske stabilnosti u Europi pružanjem financijske pomoći državama članicama europodručja u okviru makroekonomskog programa prilagodbe. EFSF je uspostavljen kao privremeni mehanizam za spašavanje koji je bio zainteresirana strana u zajmovima odobrenima Grčkoj (zajedno s MMF-om i nekim drugim državama članicama) kao i Irskoj i Portugalu (zajedno s MMF-om, nekim državama članicama i EU/EFSM-om)[11]. U listopadu 2010. donesena je odluka o osnivanju trajnog mehanizma za spašavanje, Europskog stabilizacijskog mehanizma. – Europski stabilizacijski mehanizam (ESM)[12]: Ugovor o ESM-u stupio je na snagu 27. rujna 2012. Poslije tog datuma ESM je postao trajni krizni mehanizam i glavni instrument za financiranje novih programa. Usporedno s ESM-om nastavljaju se i programi EFSF-a u tijeku za Grčku, Portugal i Irsku. Od 1. srpnja 2013. EFSF se ne može upotrijebiti za nove programe financiranja ili nove sporazume o davanju zajmova. ESM je međuvladina organizacija u skladu s javnim međunarodnim pravom sa sjedištem u Luxembourgu. Njegove dioničare čini 17 država članica europodručja. Ukupni upisani kapital iznosi 700 milijardi EUR od kojih uplaćeni kapital iznosi 80 milijardi EUR (posljednja od pet tranši dospijeva do prve polovice 2014.), a iznos kapitala na poziv za koji su preuzete obveze plaćanja jest 620 milijardi EUR. Njegov zajmovni kapacitet iznosi 500 milijardi EUR. – Kreditni instrument za Grčku (GLF)[13] koji se financira bilateralnim zajmovima ostalih država članica europodručja kojim upravlja Komisija na središnjoj razini. 3.5. Proračunsko jamstvo EU-a za vanjsko financiranje EIB-a U okviru vanjskog mandata za razdoblje od 2007. do 2013. broj danih zajmova povećao se tijekom druge polovice 2012. za 16 % i dosegao 3 163 milijuna EUR. Iznos isplaćenih zajmova bio je 1 736 milijuna EUR (18 % više u usporedbi s 30. lipnja 2012.). Stoga je kumulativni iznos potpisanih i isplaćenih zajmova u okviru vanjskog mandata 31. prosinca 2012. dosegao 23 161 milijuna EUR odnosno 11 362 milijuna EUR. Za prethodne vanjske mandate EIB-a vidi prilog tablici A1 SWD-a. 4. Podaci o rizicima koji se pokrivaju iz proračun EU-a 4.1. Definicija rizika Rizik za proračun EU-a nastaje zbog nepodmirenog iznosa glavnice i kamata u odnosu na aktivnosti pod jamstvom. Za procjenu rizika za proračun EU-a (bilo izravno ili neizravno preko Fonda) za potrebe ovog izvješća upotrebljavaju se dvije metode: – „ukupni pokriveni rizik” temelji se na zbroju ukupnog nepodmirenog iznosa glavnice za dotične aktivnosti na dani datum uključujući obračunanu kamatu[14], – proračunski pristup definiran kao „godišnji rizik za proračun EU-a” temelji se na izračunu najvećeg iznosa dospjelih godišnjih naplata koje bi EU morao isplatiti u financijskoj godini pod pretpostavkom da su sve isplate zajmova pod jamstvom neizvršene[15]. 4.2. Podjela rizika Do 2010. najveći rizik u smislu pokrivenih ukupnih nepodmirenih iznosa uglavnom se povezivao sa zajmovima odobrenima trećim zemljama. Od 2011. financijska kriza snažno je utjecala na javne financije država članica, što je izazvalo povećanje poslova davanja zajmova EU-a kao pomoći većim financijskim potrebama u državama članicama. Kao posljedica došlo je do promjene podjele rizike. Na dan 31. prosinca 2012.: · na davanje zajmova odnosilo se 72 % ukupnog nepodmirenog zajamčenog iznosa povezanog sa zajmovima država članica koji se pokrivaju izravno iz proračuna EU-a (u usporedbi s 45 % na dan 31. prosinca 2010.). Ukupni rizik koji se pokriva iz proračuna EU-a na dan 31. prosinca 2012. predstavljen je u sljedećoj tablici 1. Tablica 1: Ukupni nepodmireni iznosi koji se pokrivaju iz proračuna EU-a na dan 31. prosinca 2012. u milijunima EUR || Nepodmirena glavnica || Obračunana kamata || Ukupno || % Države članice* || || || || MFP || 13 || 0 || 13 || <1 % Euratom || 387 || 2 || 389 || <1 % BOP || 11 400 || 223 || 11 623 || 14 % EIB*** || 2 653 || 23 || 2 676 || 3 % EFSM || 43 800 || 677 || 44 477 || 54 % Ukupno države članice || 58 253 || 925 || 59 178 || 72 % Treće zemlje** || || || || MFP || 533 || 4 || 537 || 1 % Euratom || 36 || 0 || 36 || <1 % EIB*** || 22 367 || 159 || 22 526 || 27 % Ukupno treće zemlje || 22 936 || 163 || 23 099 || 28 % Ukupno || 81 189 || 1 088 || 82 277 || 100 % * Ovaj rizik pokriva se izravno iz proračuna EU-a. To uključuje i zajmove MFP-a, Euratoma i EIB-a odobrene državama prije njihova pristupanja EU-u. ** Ovaj rizik pokriva se iz Fonda. *** Oko 82 % aktivnosti EIB-a u vezi s davanjem zajmova (davanje državnih i poddržavnih zajmova) pokriva se sveobuhvatnim jamstvom, dok se kod preostalih aktivnosti EIB služi samo pokrivanjem političkog rizika. U tablicama A1, A2, A3 i A4 SWD-a dani su iscrpniji podatci o nepodmirenim iznosima, posebno u smislu najvišeg iznosa, isplaćenih iznosa i stopâ jamstava. Ukupni iznos nepodmirenih iznosa glavnice i kamata koji se pokrivaju iz proračuna EU-a i dalje se povećavao uglavnom zato jer su iznosi odobreni u okviru EFSM-a. 4.3. Godišnji rizik koji se pokriva iz proračuna EU-a Najveći iznos koji EU treba isplatiti u 2013. (izravno ili u okviru Fonda) – pod pretpostavkom da su svi zajmovi pod jamstvom nepodmireni – iznosi 1 871 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja isplate glavnice i kamata od zajmova pod jamstvom dospjele tijekom 2013. (od ukupnog nepodmirenog iznosa na dan 31. prosinca 2012.) pod pretpostavkom da nepodmireni zajmovi nisu ubrzani (za detaljne podatke vidi tablicu A2 u SWD-u). 4.3.1. Rizik koji se odnosi na države članice Rizik koji se odnosi na države članice podrazumijeva: (a) zajmove EIB-a i/ili MFP-a i/ili Euratoma koji su odobreni prije pristupanja EU-u; (b) zajmove odobrene u okviru instrumenta BOP; i (c) zajmove odobrene u okviru programa EFSM-a. Tablica 2: Poredak država članica prema godišnjem riziku koji se za 2013. pokrivao iz proračuna EU-a (u milijunima EUR) Poredak || Država || Zajmovi || Najveći godišnji rizik || Ponder zemlje s obzirom na godišnji rizik država članica || Ponder zemlje s obzirom na ukupni godišnji rizik (države članice i države koje nisu članice) 1. || Irska || (c) || 665,5 || 30,0 % || 15,3 % 2. || Portugal || (c) || 648,3 || 29,2 % || 14,9 % 3. || Rumunjska || (a) + (b) || 392,5 || 17,7 % || 9,0 % 4. || Mađarska || (a) + (b) || 133,3 || 6,0 % || 3,1 % 5. || Latvija || (a) + (b) || 96,6 || 4,4 % || 2,2 % 6. || Bugarska || (a) || 85,8 || 3,9 % || 2,0 % 7. || Poljska || (a) || 72,5 || 3,3 % || 1,7 % 8. || Češka Republika || (a) || 68,4 || 3,1 % || 1,6 % 9. || Slovačka || (a) || 37,2 || 1,7 % || 0,9 % 10. || Slovenija || (a) || 9,4 || 0,4 % || 0,2 % 11. || Litva || (a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 12. || Cipar || (a) || 5,1 || 0,2 % || 0,1 % 13. || Malta || (a) || 0,3 || 0,0 % || 0,0 % Ukupno || || || 2 219,9 || 100 % || 51,1 % 4.3.2. Rizik koji se odnosi na treće zemlje Iz Fonda se pokrivaju jamstveni zajmovi trećim zemljama s dospijećem produženim i do 2042. Iz Fonda će se u 2013. pokrivati najveći godišnji rizik u iznosu od 2 127,7 milijuna EUR (49 % ukupnog godišnjeg rizika) koji se odnosi na treće zemlje. Prvih deset država (od četrdeset i šest) poredane su u nastavku prema svojim ukupnim nepodmirenim iznosima zajma. Njihov udjel u godišnjem riziku koji se pokriva iz Fonda iznosi 1 642 milijuna ili 77.2 %. Gospodarski položaj tih država analizira se i obrazlaže u točki 3. SWD-a. Za svaku zemlju u tablici je prikazana i kreditna sposobnost, koju procjenjuju agencije za procjenu kreditnog rejtinga. Rizik povezan s trećim zemljama odnosi se na zajmove EIB-a i/ili MFP-a i/ili Euratoma (detaljni podatci dani su u tablici A3b i A4 SWD-a). Tablica 3: Poredak deset najvažnijih trećih zemalja prema godišnjem riziku koji se za 2013. pokrivao iz proračuna EU-a (u milijunima EUR) Poredak || Zemlja || Najveći godišnji rizik || Ponder zemlje s obzirom na godišnji rizik trećih zemalja || Ponder zemlje s obzirom na ukupni godišnji rizik (države članice i države koje nisu članice) 1. || Turska || 483,4 || 22,7 % || 11,1 % 2. || Tunis || 209,3 || 9,8 % || 4,8 % 3. || Egipat || 204,8 || 9,6 % || 4,7 % 4. || Maroko || 192,2 || 9,0 % || 4,4 % 5. || Srbija || 167,5 || 7,9 % || 3,9 % 6. || Libanon || 89,5 || 4,2 % || 2,1 % 7. || Južna Afrika || 88,8 || 4,2 % || 2,0 % 8. || Sirija || 77,7 || 3,7 % || 1,8 % 9. || Brazil || 71,4 || 3,4 % || 1,6 % 10. || Bosna i Hercegovina || 57,0 || 2,7 % || 1,3 % || Ukupno za 10 zemalja || 1 641,6 || 77,2 % || 37,8 % 4.4. Evolucija rizika Na financijskim tržištima u 2012. pojačala se kriza državnih obveznica perifernih država članica i visoka nestalnost na europskim tržištima obveznica. U tom kontekstu zabrinutost oko održivosti vladinog duga u europodručju i budućnosti monetarne zajednice, ili „rizika od renominiranja”, dobila je novu snagu. To pogoršanje navelo je kreatore politika da na njega krajem lipnja odgovore s nekoliko ključnih objava, uključujući provedbu zajedničkog bankarskog regulatornog režima („bankarska unija”) s ESB-om kao glavnim nadzornim tijelom, novim ECB-ovim programom kupnje obveznica (program „Izravne monetarne transakcije” ili OMT) kojim je omogućena neograničena intervencija na financijskim tržištima i pokrenut brz oporavak perifernih obveznica. Uz to je ESM postao operativan u listopadu s novom kreditnom sposobnosti u iznosu od 500 milijardi EUR. Ipak razina nesigurnosti i dalje je visoka jer svjetska gospodarska i financijska kriza i dalje utječe na gospodarski oporavak u EU-u i na globalni rast. Zbog geopolitičkih tenzija koje utječu na neke južne mediteranske zemlje povećavaju se nesigurnosti gospodarskog oporavka u određenim trećim zemljama. · Instrument za platnu bilancu (BOP) Srednjoročna financijska pomoć EU-a u okviru instrumenta BOP ponovno je aktivirana u studenom 2008. za pomoć Mađarskoj i potom u siječnju i svibnju 2009. za pomoć Latviji i Rumunjskoj kako bi se obnovilo tržišno povjerenje za ukupnu obvezu od 14,6 milijardi EUR. Iznos od 1,2 milijardi EUR neće biti isplaćen jer je rok za isplatu istekao. Uz već osiguranih 5 milijardi EUR pomoći u okviru BOP-a za Rumunjsku, Vijeće je 12. svibnja 2011. odlučilo osigurati preventivnu financijsku pomoć za tu državu u iznosu do 1.4 milijarde EUR[16]. Međutim, ni jedna isplata nije izvršena i instrument je istekao 31. ožujka 2013. Instrumentu BOP sa svojom ukupnom gornjom granicom od 50 milijardi EUR preostao je 31. prosinca 2012. na raspolaganju iznos od 37,2 milijarde EUR za pružanje daljnje pomoći da je bilo potrebno. · Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM) Kao rezultat mjera koje su poduzeli kreatori politika financijska tržišta su se od posljednjih mjeseci 2012. relativno smirila. Ipak i dalje su prisutni neprihvatljivi rizici u političkom, gospodarskom i financijskom području koji u nadolazećim mjesecima i godinama mogu utjecati na uspješno ispunjavanje povećanih potreba za ponovnim financiranjem vlada država članica. U zaključcima Vijeća Ecofin utvrđen je najveći obujam instrumenta u iznosu od 60 milijardi EUR[17] sa zakonskim ograničenjem utvrđenim člankom 2. stavkom 2. Uredbe Vijeća br. 407/2010, kojim se ograničava iznos nepodmirenih obveza na raspoloživu maržu prema gornjoj granici vlastitih sredstava. Nakon što je Vijeće odlukom odobrilo financijsku pomoć Unije Irskoj[18] (do 22,5 milijardi EUR) i Portugalu[19] (do 26 milijardi EUR), isplate su dostigle 21,7 milijardi EUR za Irsku i 22,1 milijardi EUR za Portugal. Od svojeg najvećeg obujma u iznosu od 60 milijardi EUR, preostali iznos EFSM-a za pružanje daljnje pomoći ako je potrebno bio je na dan 31. prosinca 2012. 11,5 milijardi EUR[20]. · Zajmovi u obliku makrofinancijske pomoći Nakon stupanja na snagu Lisabonskog ugovora Vijeće ne donosi više odluke o MFP-u samostalno, već u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (suodlučivanjem). Komisija je 4. srpnja 2011. donijela novi zakonodavni prijedlog okvirne uredbe o MFP-u kako bi se unaprijedio postupak odlučivanja prema Lisabonskom ugovoru[21], odnosno kako bi postupak odlučivanja bio brži i učinkovitiji te usklađen s ostalim instrumentima za vanjsko financiranje. Međutim nakon intenzivnih rasprava s Vijećem i Parlamentom, Komisija je 8. svibnja 2013. odlučila povući svoj prijedlog. Iznos nepodmirenih obveza zajmova u obliku MFP-a smanjio se u izvještajnom razdoblju s 610 milijuna EUR na 545,5 milijuna EUR. · Zajmovi Euratoma Najveći iznos zajmova Euratoma državama članicama ili određenim prihvatljivim državama koje nisu članice (Rusija, Armenija, Ukrajina) jest 4 milijarde EUR od kojih je 85 % već upotrijebljeno. Preostalih oko 600 milijuna EUR može se upotrijebiti za financiranje novih projekata. Tijekom 2012. raspravljalo se o zajmu u iznosu od 300 milijuna EUR Ukrajini za unaprjeđenje postojećih nuklearnih postrojenja. Zajam je potpisan 7. kolovoza 2013. · Zajmovi EIB-a U okviru općeg mandata EIB-a kojim je obuhvaćeno razdoblje od 2007. do 2013. ukupan iznos od 23 161 milijuna EUR potpisan je 31. prosinca 2012., od kojih je 11 362 milijuna EUR isplaćeno tog datuma (vidi tablicu A6 SWD-a). Za više informacija o državama obuhvaćenima mandatom EIB-a vidi tablice A1 i A2 SWD-a. Od kraja 2011. sirijska vlada počela je kasniti s plaćanjem određenih kamata i otplatom zajmova EIB-u (vidi stavak 5.3. ispod). 5. Kašnjenje u plaćanju, aktivacija proračunskih jamstava EU-a i zaostatci 5.1. Isplate iz novčanih sredstava Komisija se koristi svojim vlastitim novčanim sredstvima kako bi izbjegla kašnjenja i posljedične troškove otplaćivanja duga kada dužnik kasni s plaćanjem Europskoj uniji[22]. 5.2. Isplate iz proračuna EU-a Budući da tijekom druge polovice 2012. države članice nisu kasnile u plaćanju, nisu zatražena odobrena sredstva iz linija članka 01 04 01 proračuna EU-a „Jamstva Europske unije za poslove uzimanja zajmova Unije i Euratoma i za poslove davanja zajmova Europske investicijske banke (EIB)” u koje je upisano p.m. 5.3. Aktivacija Jamstvenog fonda za vanjsko djelovanje U slučaju kašnjenja u otplaćivanju zajmova koje je EU dao trećim zemljama ili za njih jamči, nepodmirene obveze pokrivaju se iz Fonda u roku od tri mjeseca od zahtjeva[23]. Sirijska vlada počela je kasniti s plaćanjem određenih kamata i otplatom zajmova EIB-u. S obzirom na neuspjeh službenih zahtjeva za plaćanje, EIB je u svibnju 2012. počeo pozivati sredstva iz Fonda. EIB je 31. prosinca 2012. pripremio četiri zahtjeva za plaćanje u ukupnom iznosu od 42 milijuna EUR. Tijekom 2012. isplaćena su dva zahtjeva u iznosu od 24 milijuna EUR (od kojih je 2,1 milijuna EUR Banka vratila u kolovozu 2012.). Budući da se situacija u Siriji nije poboljšala, sredstva iz Fonda pozivala su se i u 2013. kako je navedeno u tablici u nastavku. Tablica 4: Pozivi za Jamstveni fond za nepodmirene zajmove u Siriji Broj poziva || Pozvano na || Isplaćeno/ bit će isplaćeno || Pozvani iznos u milijunima EUR || Kazne i obračunane kamate u milijunima EUR (1) || Vraćeni iznos || Ukupno 1. || 10.5.2012. || 10.8.2012. || 15,45 || Nije dostupno || 2,15 || 13,30 2. || 27.8.2012. || 27.11.2012. || 8,57 || Nije dostupno || || 8,57 3. || 18.10.2012. || 18.1.2013. || 2,60 || 0,01 || || 2,61 4. || 12.11.2012. || 12.2.2013. || 14,96 || 0,40 || || 15,36 5. || 15.1.2013. || 15.4.2013. || 3,18 || Nije dostupno || || 3,18 6. || 21.2.2013. || 21.5.2013. || 8,13 || 0,18 || || 8,31 7. || 15.4.2013. || 15.7.2013. || 4,89 || 0,01 || || 4,90 8. || 15.5.2013. || 15.8.2013. || 14,53 || 0,39 || || 14,92 9. || 24.6.2013. || 24.9.2013. || 3,18 || 0,10 || || 3,29 Ukupno || || || 75,49 || 1,20 || 2,15 || 74,54 (1) Banka potražuje kazne i obračunane kamate samo uz drugi zahtjev za isplatu svakog pojedinog zajma, a one traju od datuma početka kašnjenja obveze do datuma isplate iz Fonda. Iznosi koje je Banka pozvala povlače se s računa Fonda nakon odobrenja Komisijinih službi i na temelju pomoćne dokumentacije, uključujući dokaz da je Banka od zajmoprimca potraživala nepodmirene iznose, u skladu s jamstvenim sporazumom iz članka 14. Odluke br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o davanju jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci za gubitke od zajmova i zajmova pod jamstvom za projekte izvan Unije i stavljanju izvan snage Odluke br. 633/2009/EZ[24]. Ukupni nepodmireni iznos glavnice zajmova pod jamstvom koji se odnose na Siriju jest 551 milijun EUR s konačnim dospijećem u 2030. U skladu s jamstvenim sporazumom, kada EU napravi isplatu u skladu s jamstvom EU-a, jamstvo se subrogira u prava i lijekove EIB-a. Europska investicijska banka pokreće postupak za povrat u odnosu na subrogirane iznose. 6. Jamstveni fond za vanjska djelovanja 6.1. Povrati sredstava[25] Na dan 31. prosinca 2012. stanje zakašnjelih plaćanja za povrat Fondu iznosilo je 21,87 milijuna EUR. 6.2. Imovina Na dan 31. prosinca 2012. neto imovina[26] Fonda iznosila je 2 020,49 milijuna EUR. 6.3. Ciljani iznos Fond je dosegao odgovarajuću razinu (ciljani iznos) utvrđenu na 9 % ukupnog nepodmirenog iznosa glavnice koji nastaje iz svake aktivnosti, uvećan za obračunane kamate. Na dan 31. prosinca 2012. omjer između sredstava Fonda (2 020,49 milijuna EUR) i nepodmirenog iznosa glavnice[27] (23 099,15 milijuna EUR) u smislu Uredbe o Jamstvenom fondu bio je niži od ciljanog iznosa. Zbog toga je pribavljanje iznosa od 58,4 milijuna EUR uključeno u preliminarni proračun EU-a za 2014. U Fond je u veljači 2012. iz proračuna EU-a uplaćeno 260,17 milijuna EUR kako je predviđeno preliminarnim nacrtom proračuna EU-a za 2012. i u skladu s pravilima Uredbe o Jamstvenom fondu (9 % ciljanog iznosa). 7. Procjena rizika: gospodarski i financijski položaj trećih zemalja koje su najviše izložene riziku 7.1. Ciljevi U prethodnom dijelu ovog izvješća dani su podatci o kvantitativnim aspektima rizika za proračun EU-a. U odjeljku 3. SWD-a dana je makroekonomska analiza trećih zemalja kojima je Fond najviše izložen (a u konačnici proračun EU-a) ili koje se koriste instrumentima za davanje zajmova EU-a (zajmovi MFP-a i Euratoma). 7.2. Metode procjene rizika Procjena rizika predstavljena u SWD-u temelji se na podatcima o gospodarskoj i financijskoj situaciji, rejtingu i drugim poznatim činjenicama o državama koje su primile zajmove pod jamstvom. U procjenu nisu uključene procjene očekivanih gubitaka i povrata koji su neizbježno iznimno nesigurni. [1] Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.). [2] COM(2013)211 završna verzija i SWD(2013)130 završna verzija čine prethodno izvješće o jamstvima pokrivenima proračunom na dan 30. lipnja 2012. [3] MFP može biti i u obliku potpore trećim zemljama. [4] Uredba Vijeća (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (SL L 53, 23.2.2002., str. 1.) [5] Uredba Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. (SL L 118, 12.5.2010., str. 1.) [6] Upućivanja na pravne osnove navedena su u Tablici A4 SWD-a. [7] Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 od 25. svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (Kodificirana verzija), „Uredba o Jamstvenom fondu” (SL L 145, 10.6.2009., str. 10.). [8] Iako se vanjski rizici u konačnici pokrivaju iz proračuna EU-a, Fond djeluje kao instrument za zaštitu proračuna EU-a od rizika neplaćanja obaveza. Za posljednje godišnje izvješće o Fondu i upravljanju njime vidi COM(2013)661 završna verzija i prateći Radni dokument službi (SWD(2012)217 završna verzija). [9] Za sveobuhvatno izvješće o funkcioniranju Fonda i predviđenim ciljnim stopama, vidi COM(2010)418 završna verzija i prateći Radni dokument službi (SWD(2010)968 završna verzija). [10] O EFSF-u: http://www.efsf.europa.eu [11] Zajmovi odobreni na temelju EU/EFSM-u pod jamstvom su proračuna EU-a. [12] O ESM-u: http://esm.europa.eu [13] O GLF-u: http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms/greek_loan_facility/ [14] Vidi tablicu 1. izvješća. [15] U svrhu ovog izračuna pretpostavlja se da neplaćeni zajmovi nisu ubrzani, odnosno u obzir se uzimaju samo dospjele naplate (vidi i tablice 2. i 3. izvješća i tablicu A2 SWD-a). [16] Odluka Vijeća 2011/288/EU od 12. svibnja 2011. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći EU-a Rumunjskoj (SL L 132, 19.5.2011., str. 15.). [17] Usp. Priopćenje za tisak o izvanrednom sastanku Vijeća Ecofin 9. i 10. svibnja 2010. (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf) [18] Provedbena odluka Vijeća 2011/77/EU od 7. prosinca 2011. o odobrenju financijske pomoći Unije Irskoj (SL L 30, 4.2.2011., str. 348.). [19] Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU od 30. svibnja 2011. o odobrenju financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 159, 17.6.2011., str. 88.) i ispravak Provedbene odluke Vijeća od 17. svibnja 2011. o odobrenju financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 178, 10.7.2012., str.15.). [20] Za daljnje informacije o EFSM-u vidi i izvješće od Komisije o uzimanju i davanju zajmova Europske Unije u 2012. (COM(2013)752 završna verzija) [koji bi trebao biti donesen 31. listopada]. [21] COM(2011) 396 završna verzija. [22] Vidi članak 12. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 130, 31.5.2000., str. 1.). [23] Od svojeg osnutka 1994. Fond se pozivao na izvještajni datum za kumulativni iznos od 502 milijuna EUR. Za više detalja vidi Odjeljak 2.5.4 SWD-a. [24] SL C 280, 27.10.2011., str. 1. [25] Od svojeg osnutka 1994. ukupni povrati Fonda na izvještajni datum iznose 579 milijuna eura (što uključuje iznos glavnice i otplaćenih kamata, uvećan za zatezne kamate za kašnjenje u plaćanju i ostvarenu tečajnu razliku dobiti i gubitka). [26] Ukupna imovina Fonda umanjena za obračunane obveze prema dobavljačima (naknade EIB-a i naknade revizije). [27] Uključujući obračunane kamate.