Zaključci Vijeća o sljedećim koracima koje treba poduzeti kako bi EU postao regija s najboljom praksom za borbu protiv antimikrobne otpornosti

(2019/C 214/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

1. PODSJEĆA na to da je antimikrobna otpornost (AMR) ozbiljna prekogranična prijetnja zdravlju koju na primjereni način ne može samostalno riješiti jedna država članica i koja se ne može ograničiti na jednu zemljopisnu regiju ili državu članicu te stoga iziskuje intenzivnu suradnju i koordinaciju među državama članicama, kako je navedeno u Odluci br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju ( 1 )

3. S VELIKOM ZABRINUTOŠĆU PRIMJEĆUJE da su rezistentna tuberkuloza (DR-TB) i multirezistentna tuberkuloza (MDR-TB) uzrok oko 29 % smrtnih slučajeva diljem svijeta prouzročenih infekcijama otpornima na antimikrobna sredstva ( 6 )

4. S VELIKOM ZABRINUTOŠĆU PRIMJEĆUJE da se, prema podacima Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), očekuje da će se, ako se ne poduzmu učinkovite mjere i ako stope antimikrobne otpornosti budu pratile predviđene trendove, zbog antimikrobne otpornosti u zemljama EU-a i EGP-a svake godine od 2015. do 2050. potrošiti do 1,1 milijarde EUR ( 7 )

5. S VELIKOM ZABRINUTOŠĆU PRIMJEĆUJE da je u EU-u 75 % tereta bolesti prouzročenih infekcijama otpornima na antibiotike izravno povezano s infekcijama povezanima sa zdravstvenom skrbi ( 8 )

6. POTVRĐUJE da se antimikrobna sredstava u Uniji u cjelini još uvijek previše troše i NAPOMINJE da među državama članicama postoje razlike u njihovoj upotrebi.

7. UVIĐA da je antimikrobna otpornost globalni problem javnog zdravlja čiji utjecaj nadilazi njezine ozbiljne posljedice za zdravlje ljudi i životinja jer ujedno utječe na okoliš i proizvodnju hrane, a time i na gospodarski rast. Nadalje, antimikrobna otpornost ozbiljno utječe na mogućnosti ostvarenja ciljeva održivog razvoja. Stoga POZDRAVLJA brojne međunarodne inicijative usmjerene na borbu protiv antimikrobne otpornosti, uključujući: — Globalni akcijski plan o antimikrobnoj otpornosti (9), koji je izradila Svjetska zdravstvena organizacija (SZO), uz doprinos Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO) i Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE), te koji je jednoglasno usvojen na 68. zasjedanju Svjetske zdravstvene skupštine u svibnju 2015.; — Političku deklaraciju UN-a sa sastanka na visokoj razini Opće skupštine o antimikrobnoj otpornosti od 21. rujna 2016. (10), usmjerenu na borbu protiv globalne prijetnje koju predstavlja antimikrobna otpornost i potvrdu nužnosti pristupa „Jedno zdravlje”, te — rad Međuagencijske koordinacijske skupine UN-a za antimikrobnu otpornost (IACG), koja je rezultirala nizom preporuka navedenih u izvješću naslovljenom „No time to wait: Securing the future from drug-resistant infections” (11) upućenih glavnom tajniku UN-a; — izvješće (12) glavnog tajnika UN-a od 10. svibnja 2019. o provedbi političke deklaracije o antimikrobnoj otpornosti od 21. rujna 2016. i o preporukama iz IACG-a; — rezoluciju Skupštine Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEA) iz prosinca 2017. (13) o okolišu i zdravlju, u kojoj se navodi da su zdravlje ljudi, životinja i biljaka i okoliš međusobno povezani te se ističe potreba za daljnjim razumijevanjem uloge onečišćenja okoliša u razvoju antimikrobne otpornosti; — rad globalnog centra za istraživanje i razvoj u području antimikrobne otpornosti; — Globalno partnerstvo za istraživanje i razvoj antibiotika (GARDP) (14); — rezoluciju SZO-a o antimikrobnoj otpornosti, koju je 24. svibnja 2019. usvojila Svjetska zdravstvena skupština (15), — Međunarodni centar za rješenja u vezi s antimikrobnom otpornosti (ICARS) (16). ICARS je neovisan globalni centar znanja usmjeren na utvrđivanje i podupiranje provedbe rješenja utemeljenih na dokazima za izazove povezane s antimikrobnom otpornosti u zemljama s niskim i srednjim dohotkom;

8. NAPOMINJE da je antimikrobna otpornost postala pitanje o kojem se trenutačno raspravlja u okviru mnogih različitih međunarodnih foruma, uključujući skupine G–7 ( 17 ) i G–20 ( 18 )

9. PODSJEĆA na Globalni akcijski plan o antimikrobnoj otpornosti iz 2015., u kojem je SZO pozvao sve svoje države članice da do 2017. uvedu nacionalne akcijske planove za borbu protiv antimikrobne otpornosti.

10. PRIMA NA ZNANJE trenutačni rad OECD-a i POZDRAVLJA svoje nedavno izvješće u kojem se navodi da bi ulaganja u mjere javnog zdravlja mogla znatno smanjiti teret za društvo prouzročen antimikrobnom otpornošću ( 19 )

11. PODSJEĆA da je člankom 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno da djelovanje Unije nadopunjuje nacionalne politike i obuhvaća borbu protiv velikih zdravstvenih pošasti i njihova prenošenja te njihovu prevenciju, kao i zdravstveno obavješćivanje i obrazovanje te praćenje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Unija je ujedno obvezna poticati suradnju među državama članicama i podupirati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama nadležnima u području javnog zdravlja.

12. PODSJEĆA na Zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o daljnjim koracima u okviru pristupa „Jedno zdravlje” za borbu protiv otpornosti na antimikrobna sredstva ( 20 ) i na posebna upućivanja u njima na Preporuku Vijeća od 15. studenoga 2001. o razboritoj uporabi antimikrobnih sredstava u humanoj medicini ( 21 ) , Preporuku Vijeća od 9. lipnja 2009. o sigurnosti pacijenata, uključujući sprečavanje i kontrolu infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi ( 22 ) i Zaključke Vijeća od 1. prosinca 2014. o sigurnosti pacijenata i kvaliteti skrbi, uključujući sprečavanje i kontrolu infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi te otpornosti na antimikrobna sredstva ( 23 )

13. POZDRAVLJA Komunikaciju „Europski akcijski plan ‚Jedno zdravlje’ za borbu protiv antimikrobne otpornosti” ( 24 ) koju je Komisija objavila 29. lipnja 2017. i aktivnosti za borbu protiv antimikrobne otpornosti navedene u njemu te PODUPIRE NAMJERU da EU u tom pogledu postane regija s najboljom praksom.

14. SKREĆE POZORNOST na ulogu cijepljenja u sprečavanju infekcije, nedavno donesenu Preporuku Vijeća o pojačanoj suradnji u borbi protiv bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem i na činjenicu da se u Akcijskom planu Komisije „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti ističe potreba za podupiranjem istraživanja i razvoja novih cjepiva za patogene koji su povezani s antimikrobnom otpornošću ( 25 )

15. PODSJEĆA na Rezoluciju Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o europskom akcijskom planu „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti ( 26 )

16. POZDRAVLJA Komunikaciju Komisije od 11. ožujka 2019. Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru o strateškom pristupu Europske unije lijekovima u okolišu ( 27 )

18. POZDRAVLJA pojačanu suradnju između država članica i Komisije putem mreže EU-a za borbu protiv antimikrobne otpornosti „Jedno zdravlje” ( 35 ) uspostavljene 2017. i ISTIČE važnost njegovih redovitih sastanaka u okviru provedbe Akcijskog plana EU-a za borbu protiv antimikrobne otpornosti.

19. PRIMA NA ZNANJE nalaze izvješćâ o Zajedničkoj međuagencijskoj analizi antimikrobne potrošnje i otpornosti (JIACRA) ( 36 ) , koja su zajedno objavili Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) i Europska agencija za lijekove (EMA) te SKREĆE POZORNOST na činjenicu da je pravna osnova za te aktivnosti uvedena u Uredbi (EZ) br. 726/2004 ( 37 ) nedavno donesenom Uredbom (EU) 2019/5 ( 38 )

20. ISTIČE da je veća suradnja među državama članicama te s Komisijom i farmaceutskom industrijom ključna za borbu protiv nedovoljne dostupnosti antimikrobnih sredstava, bez obzira na to je li prouzročena nedostatkom prvotne opskrbe, povlačenjem antimikrobnih sredstava s tržišta ili drugim problemima s opskrbom, što može dovesti do nestašice u opskrbi antimikrobnim sredstvima i neprimjerene zamjenske terapije.

21. S VELIKOM ZABRINUTOŠĆU PRIMJEĆUJE nefunkcioniranje tržišta razvoja antibiotika i ISTIČE potrebu za hitnim djelovanjem radi poticanja razvoja novih antimikrobnih sredstava, alternativnih terapija te brze i suvremene dijagnostike, među ostalim metoda testiranja osjetljivosti na antimikrobna sredstva. Potrebna je koordinacija i suradnja na razini EU-a i na globalnoj razini u pogledu programa i poticaja za istraživanje te Vijeće PREPOZNAJE, među ostalim, prijedloge i aktivnosti Skupine za ispitivanje antimikrobne otpornosti ( 39 ) , izvješće naslovljeno „Breaking Through the Wall” ( 40 ) i Zajedničku programsku inicijativu za borbu protiv antimikrobne otpornosti ( 41 )

22. ISTIČE da uspjeh globalne borbe protiv antimikrobne otpornosti uvelike ovisi o predanosti i spremnosti vlada da poduzmu mjere kako bi se osigurala provedba inicijativa u okviru pristupa „Jedno zdravlje” u skladu s nacionalnim akcijskim planovima, pri čemu trebaju biti uključeni svi relevantni sektori, te da bi borba protiv antimikrobne otpornosti mogla dobiti snažniji poticaj putem suradnje institucija EU-a i država članica u međunarodnim forumima, kao i putem regionalne i bilateralne suradnje.

23. ISTIČE važnost Zajedničkog djelovanja u području antimikrobne otpornosti i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi (JAMRAI) ( 42 ) i POZDRAVLJA njegov rad, među ostalim rad u pogledu politika za sprečavanje infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi i upravljanja upotrebom antimikrobnih sredstava te njihove provedbe.

24. PODSJEĆA na konferenciju pod nazivom „Sljedeći koraci koje treba poduzeti kako bi EU postao regija s najboljom praksom za borbu protiv antimikrobne otpornosti s pomoću pristupa „Jedno zdravlje”, održanu u Bukureštu 1. ožujka 2019., koju je organiziralo rumunjsko predsjedništvo i koja je bila usmjerena na tri ključna cilja: 1. poboljšanje kvalitete mjera za sprečavanje i kontrolu infekcija te optimizaciju upotrebe antimikrobnih sredstava u sektorima zdravlja ljudi, životinja i okoliša; 2. jačanje provedbe nacionalnih akcijskih planova u pogledu pristupa „Jedno zdravlje”; 3. poticanje solidarnosti među zemljama suradnjom u borbi protiv antimikrobne otpornosti.

POZIVA države članice da:

25. osiguraju da sve države članice uvedu višesektorske nacionalne akcijske planove i mehanizme koordinacije i praćenja kako bi ispunile svoje obveze u okviru Globalnog akcijskog plana o antimikrobnoj otpornosti i u skladu s pristupom „Jedno zdravlje”;

26. dodijele dostatne ljudske i financijske resurse za razvoj i provedbu mjera za borbu protiv antimikrobne otpornosti, sprečavanje i kontrolu infekcija te upravljanje upotrebom antimikrobnih sredstava na razini politika i na kliničkoj razini;

27. osnaže provedbu zakonodavstva i aktualnih politika te postojećih obveza u vezi s antimikrobnom otpornošću na razini EU-a i na međunarodnoj razini na temelju pristupa „Jedno zdravlje”;

28. pojačaju mjere za sprečavanje i kontrolu infekcija, posebno u okružjima u kojima se pruža zdravstvena skrb, ulaganjem u higijenske prakse i preventivne mjere, uključujući cijepljenja, biološku sigurnost i osiguravanje pristupa standardnim i brzim dijagnostičkim metodama koje se trebaju upotrebljavati za potvrdu vrste infekcije prije upotrebe antibiotika, čime se doprinosi smanjenju neprimjerene upotrebe antibiotika i s time povezanog rizika razvoja antimikrobne otpornosti;

29. pojačaju i koordiniraju svoj odgovor primjenom međusektorskog pristupa kako bi se suzbilo prekogranično širenje otpornih infekcija, posebno putem Odbora za zdravstvenu sigurnost osnovanoga u skladu s Odlukom (EU) 1082/2013;

30. provedu postojeće zakonodavstvo o upotrebi i prodaji antimikrobnih sredstava, posebno kako bi se ograničila prodaja bez recepta i, prema potrebi, razmotre dodatno reguliranje;

31. daju prednost osposobljavanju radne snage zaposlene u zdravstvu u relevantnim sektorima u području antimikrobne otpornosti, sprečavanja i kontrole infekcija te upravljanja upotrebom antimikrobnih sredstava, uključujući mjere utvrđene u smjernicama EU-a za razboritu upotrebu antimikrobnih sredstava i poznavanje pristupa „Jedno zdravlje”;

32. za zdravstvene radnike, pacijente i članove njihovih obitelji, veterinare, poljoprivrednike i širu javnost, uključujući djecu, razviju aktivnosti informiranja o sprečavanju i kontroli infekcija te upravljanju upotrebom antimikrobnih sredstava u okružjima u kojima se pruža zdravstvena skrb ljudima i životinjama;

33. uspostave nacionalne mjerljive ciljeve, među ostalim u pogledu smanjenja ukupne upotrebe antimikrobnih sredstava, i prate napredak prema smanjenju širenja antimikrobne otpornosti, uzimajući u obzir u odgovarajući opseg pokazatelja koje su razvili EFSA, EMA i ECDC.

POZIVA države članice i Komisiju da:

34. nastave razvijati dugoročne politike za borbu protiv prijetnje koju predstavlja antimikrobna otpornost;

35. pojačaju suradnju i solidarnost u borbi protiv antimikrobne otpornosti sudjelovanjem, prema potrebi, na bilateralnoj razini u projektima povezivanja i na multilateralnoj razini u razmjeni najboljih praksi i stručnog znanja te da si međusobno pružaju potporu u provedbi nacionalnih akcijskih planova, kao i programa za sprečavanje i kontrolu infekcija i za upravljanje upotrebom antimikrobnih sredstava u sektorima ljudskog zdravlja, hrane, zdravlja životinja, okoliša, istraživanja i drugim relevantnim sektorima;

36. podupru potpunu provedbu dostupnih smjernica, uzimajući u obzir posebne nacionalne okolnosti i, prema potrebi, izrade dodatne smjernice u područjima antimikrobne otpornosti, sprečavanja i kontrole infekcija te upravljanja upotrebom antimikrobnih sredstava, među ostalim u pogledu poboljšane upotrebe dijagnostike i cjepiva te nadzora (među ostalim koji provodi ECDC) kako bi se pomoglo u aktivnostima na nacionalnoj i lokalnoj razini;

37. na temelju najboljih praksi izrade dobrovoljne zajedničke smjernice za sprečavanje i kontrolu infekcija te upravljanje upotrebom antimikrobnih sredstava u okružjima u kojima se pruža zdravstvena skrb, među ostalim u pogledu broja osoblja i obrazovanja;

38. u svim državama članicama povećaju kapacitete za odgovor na prijetnje koje predstavlja antimikrobna otpornost i na taj način smanje sadašnje razlike u ishodima u pogledu kontrole i sprečavanja antimikrobne otpornosti i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi;

39. procijene razloge za razlike među državama članicama i unutar njih u pogledu udjela širokog spektra upotrebe antibiotika u humanoj i životinjskoj medicini, u cilju boljeg razumijevanja i kontrole antimikrobne otpornosti;

40. na razini EU-a i na nacionalnoj razini razviju i učinkovito provedu koordinirane komunikacijske strategije u svrhu sprečavanja izbijanja infekcija otpornih na antimikrobna sredstva i u svrhu njihove upotrebe u slučaju takvih izbijanja;

41. jačaju napore u podizanju svijesti s pomoću masovnih medija i društvenih medija usmjerenih na društvo općenito u pogledu važnosti antimikrobne otpornosti kao prijetnje zdravlju i potrebi za sprečavanjem infekcija i za razboritom upotrebom antimikrobnih sredstava;

42. pojačaju i prošire opseg nadzora stopa antimikrobne otpornosti i infekcija povezanih sa zdravstvenom skrbi te potrošnje antimikrobnih sredstava u sektorima zdravlja ljudi i životinja, ažuriraju smjernice za liječenje, postignu razboritu upotrebu antibiotika, prate pojavu antimikrobne otpornosti i razviju učinkovite mjere za sprečavanje i kontrolu infekcija kako bi se spriječila antimikrobna otpornost. Trebalo bi razmotriti programe nadzora „Jedno zdravlje” kako bi se omogućila integrirana analiza podataka o antimikrobnoj otpornosti u sektorima zdravlja ljudi, zdravlja životinja, hrane i okoliša;

43. utvrde i podupru odgovarajuće mehanizme kako bi se zajamčila dostupnost postojećih učinkovitih antimikrobnih sredstava diljem Unije, posebno antimikrobnih sredstava prve linije uskog spektra, za upotrebu u humanoj i veterinarskoj medicini, uzimajući u obzir, među ostalim, posebnosti malih tržišta;

44. potiču istraživanje, razvoj i inovacije povezane s antimikrobnom otpornošću te podupiru koordinaciju i suradnju na razini EU-a i na globalnoj razini, uključujući aktivnosti u okviru Zajedničke programske inicijative za borbu protiv antimikrobne otpornosti ( 43 ) i globalnog centra za istraživanje i razvoj u području antimikrobne otpornosti ( 44 )

45. podupru inicijative poput GARDP-a, koji su u svibnju 2016. pokrenuli SZO i inicijativa „Lijekovi za zapostavljene bolesti” (DNDi) ( 45 ) . GARDP odgovara na globalne potrebe javnog zdravlja razvojem i provedbom novih ili poboljšanih terapija antibioticima. Svaki od njegovih programa uključuje strategije održivog pristupa i upravljanja kako bi se osiguralo da liječenja budu cjenovno prihvatljiva i dostupna svima koji ih trebaju;

46. provedu i prošire programe istraživanja u skladu s pristupom „Jedno zdravlje” u cilju razvoja novih antimikrobnih sredstava, cjepiva, alternativa za antimikrobna sredstva, poboljšane brze dijagnostike te obnovljene i bolje upotrebe starih antibiotika, u skladu s načelima dostupnosti, učinkovitosti i cjenovne pristupačnosti;

47. utvrde i podupru istraživanja i provedbu odgovarajućih gospodarskih modela za razvoj novih antimikrobnih sredstava koji uključuju globalno upravljanje upotrebom antimikrobnih sredstava u cilju razborite upotrebe, učinkovitosti i cjenovne pristupačnosti;

48. poboljšaju izvješćivanje i istraživanje o učinkovitim politikama za podupiranje promjene ponašanja ljudi u cilju borbe protiv antimikrobne otpornosti;

49. podupru istraživanje o poboljšanim gospodarskim modelima, upravljanju, poticajima i drugim mjerama i tehnikama povezanima s antimikrobnom otpornošću kako bi se osigurala učinkovita provedba politika;

50. sustavno usklađuju stajališta država članica i rade na postizanju zajedničkog stajališta EU-a kao regije s najboljom praksom u okviru međunarodnih foruma, koji ukazuje na hitnu potrebu za rješavanjem pitanja antimikrobne otpornosti i dosljedno se zalaže za brži globalni odgovor u multilateralnim i bilateralnim odnosima;

51. nastave aktivno promicati i braniti standarde EU-a i zakonodavstvo i politike EU-a u području antimikrobne otpornosti u okviru multilateralnih i bilateralnih pregovora te u okviru međunarodnih foruma;

52. pružaju poboljšane informacije i olakšaju upotrebu sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova za nacionalna, regionalna i lokalna ulaganja u aktivnosti povezane s antimikrobnom otpornošću, upravljanjem upotrebom antimikrobnih sredstava te sprečavanjem i kontrolom infekcija, čime se smanjuju nedostaci u kapacitetu i provedbi sveobuhvatnih strategija „Jedno zdravlje” među državama članicama i unutar njih;

53. istraže mogućnosti, uključujući, prema potrebi, propise, za sprečavanje nerazborite upotrebe antimikrobnih sredstava dobivenih s pomoću prekograničnih kupnji za osobnu upotrebu, prekograničnih recepata i prodaje putem interneta;

54. prate antimikrobne ostatke iz upotrebe i proizvodnje te otporne mikroorganizme u tlu, podzemnim i površinskim vodama u skladu sa zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom na snazi te, prema potrebi, razmotre daljnje zakonodavne mjere za rješavanje pitanja njihove prisutnosti u okolišu;

55. povećaju bazu dokaza o razvoju i širenju antimikrobne otpornosti, posebno u okolišu.

POZIVA Komisiju da:

56. iskoristi mrežu EU-a za borbu protiv antimikrobne otpornosti „Jedno zdravlje” za poboljšanje suradnje s državama članicama i među njima u području antimikrobne otpornosti, sprečavanja i kontrole infekcija te upravljanja upotrebom antimikrobnih sredstava;

57. nastavi podupirati države članice u provedbi višesektorskih nacionalnih akcijskih planova i nacionalnih strategija u području antimikrobne otpornosti te poveća namjensko financiranje;

58. podupre države članice u prikupljanju podataka o prodaji i upotrebi antimikrobnih sredstava za životinje kako bi se osigurala učinkovita provedba prikupljanja i obrade podataka u skladu s Uredbom (EU) 2019/6 o veterinarsko-medicinskim proizvodima te razmotri dodjelu namjenskih financijskih sredstava;

59. podupre države članice u utvrđivanju prepreka razvoju i provedbi nacionalnih akcijskih planova u području antimikrobne otpornosti i mjera u području sprečavanja i kontrole infekcija te upravljanja upotrebom antimikrobnih sredstava na razini politika i na kliničkoj razini, kako bi se doprinijelo utvrđivanju učinkovitih mjera za prevladavanje tih prepreka.

(1) SL L 293, 5.11.2013., str. 1.

(2) Bulletin of the World Health Organization 2016.; 94. 638–639.

(3) The review on Antimicrobial resistance chaired by Jim O'Neill: „Tackling drug-resistant infections globally“, final report and recommendations, Mai 2016.

(4) The Lancet, Infectious diseases, svezak 19., broj 1., siječanj 2019.

(5) Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, članak od 6. studenoga 2018.

(6) TB Alliance, „Drug resistance – a response to antimicrobial resistance including tackling TB”

(7) OECD, Antimicrobial Resistance – „Tackling the Burden in the European Union”, 2019.

(8) The Lancet, Infectious diseases, svezak 19., broj 1., siječanj 2019.

(9) SZO, Globalni akcijski plan o antimikrobnoj otpornosti, A68/A/CONF./1, Rev.1, točka dnevnog reda 15.1., 25. svibnja 2015.

(10) UN, Opća skupština, Politička izjava sa sastanka na visokoj razini Opće skupštine o antimikrobnoj otpornosti, 21. rujna 2016.

(11) IACG – izvješće „No time to wait: Securing the future from Drug-resistant infections”, travanj 2019.

(12) Daljnje postupanje u vezi s Političkom izjavom sa sastanka na visokoj razini Opće skupštine o antimikrobnoj otpornosti – izvješće glavnog tajnika, 10. svibnja 2019.

(13) Skupština UN-a za okoliš Programa Ujedinjenih naroda za okoliš, Nairobi, od 4. do 6. prosinca 2017.

(14) Globalno partnerstvo za istraživanje i razvoj antibiotika

(15) Nacrt teksta rezolucije SZO-a o antimikrobnoj otpornosti

(16) Međunarodni centar za rješenja u vezi s antimikrobnom otpornosti

(17) Izjava ministara zdravstva skupine G–7, Berlin, 8. – 9. listopada 2015.

(18) Berlinska izjava ministara zdravstva skupine G–20 naslovljena „Together Today for a Healthy Tomorrow”, 2017.

(19) OCDE, a Policy brief: «Stemming the Superbug Tide», 2018.

(20) SL C 269, 23.7.2016., str. 26.

(21) SL L 34, 5.2.2002., str. 13.

(22) SL C 151, 3.7.2009., str. 1.

(23) SL C 438, 6.12.2014., str. 7.

(24) COM (2017) 339 final od 29.6.2017.

(25) SL C 466, 28.12.2018., str. 1.

(26) Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2018. o europskom akcijskom planu „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti (2017/2254(INI))

(27) COM (2019) 128 final od 11. ožujka 2019.

(28) Članak 11. Uredbe (EZ) br. 1831/2003.

(29) Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

(30) Uredba (EU) 2019/4 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o proizvodnji, stavljanju na tržište i uporabi ljekovite hrane za životinje, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 183/2005 Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/167/EEZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 1.).

(31) Članak 107. Uredbe (EU) 2019/6.

(32) Članak 17. Uredbe (EU) 2019/4.

(33) Članak 107. Uredbe (EU) 2019/6.

(34) Članci 37. i 107. Uredbe (EU) 2019/6.

(35) Europska komisija – Djelovanje EU-a u području antimikrobne otpornosti

(36) EMA – Analiza antimikrobne potrošnje i otpornosti (izvješća o JIACRA-i iz 2011. i 2013.)

(37) SL L 136, 30.4.2004., str. 1.

(38) SL L 4, 7.1.2019., str. 1.

(39) The review on Antimicrobial resistance chaired by Jim O'Neill: «Tackling drug-resistant infections globally», final report and recommendations, mai 2016.

(40) Savezno ministarstvo zdravlja, Boston Consulting Group (BCG), „Breaking through the Wall” - A Call for Concerted Action on Antibiotics Research and Development

(41) Zajednička programska inicijativa za borbu protiv antimikrobne otpornosti – globalna koordinacija istraživanja antimikrobne otpornosti

(42) EU-JAMRAI: «Europe fostering synergies to reduce the burden of AMR: what is EU doing to support Member States?», 1er mars 2019.

(43) Zajednička programska inicijativa za borbu protiv antimikrobne otpornosti – globalna koordinacija istraživanja antimikrobne otpornosti

(44) Savezno ministarstvo obrazovanja i istraživanja – suradnja u području globalnog zdravlja

(45) Inicijativa „Lijekovi za zapostavljene bolesti”