EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 15.6.2016. COM(2016) 349 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU I VIJEĆU Drugo izvješće o napretku u provedbi Izjave EU-a i Turske



1.Uvod Trend zabilježen u prvom izvješću o provedbi Izjave EU-a i Turske nastavlja se: Izjava EU-a i Turske počinje davati rezultate usprkos mnogim izazovima koje treba riješiti. Velik pad broja nezakonitih migranata i tražitelja azila koji prelaze iz Turske u Grčku dokaz je učinkovitosti Izjave, a posebice činjenice da se poslovni model krijumčara može suzbiti. Migrantima je jasna poruka da ukrcavanje na brod u Turskoj i ugrožavanje života nije vrijedno rizika jer postoji zakonit i siguran put do preseljenja. U prvom izvješću zabilježen je napredak u operacionalizaciji Izjave te su istaknuta područja hitne akcije, posebno u osnaživanju dnevnih operacija postupka vraćanja i preseljenja u skladu s pravilima EU-a i međunarodnim pravilima. U drugom se izvješću utvrđuje znatan daljnji napredak u provedbi Izjave EU-a i Turske ostvaren od prvog izvješća te sljedeći koraci potrebni za konsolidaciju tog postignuća radi održavanja zamaha. Oni su potrebni jer je situacija i dalje teška, a geopolitički rizici i dalje postoje. Isto tako, svi aspekti Izjave EU-a i Turske još nisu provedeni. Trenutačno stanje Od prvog izvješća u travnju broj migranata na putu iz Turske do grčkih otoka nastavlja se smanjivati. U mjesecu prije provedbe Izjave oko 1740 migranata svakog je dana prelazilo Egejsko more na putu do grčkih otoka. Od 1. svibnja prosječan broj dolazaka svakog dana sveo se na svega 47. Ono što je najvažnije jest činjenica da se broj poginulih u Egejskome moru znatno smanjio; prije donošenja Izjave EU-a i Turske, primjerice, u siječnju je život u moru izgubilo 89 osoba, dok je od 20. ožujka zabilježeno 7 poginulih, iako ni do toga nije smjelo doći. Pojačana koordinacija i potpora Komisije Kao što je izvješteno u travnju, na čelo tri tima u Bruxellesu, Ateni i Ankari postavljen je EU-ov koordinator kako bi se osiguralo svakodnevno praćenje s grčkim i turskim vlastima, europskim agencijama i međunarodnim organizacijama te uključenim državama članicama. Agencije EU-a također pružaju nužnu potporu provedbi Izjave. Trenutačno je u Grćkoj raspoređeno: 43 usmena prevoditelja, 47 stručnjaka za azil i 51 pratitelj, što odgovara trenutačno utvrđenim potrebama. Suradnja EU-a i Turske u sprečavanju nezakonite migracije

Važan su faktor u sprečavanju prijelaza migranata preko Egejskog mora i kontinuirane patrolne aktivnosti turskih i grčkih vlasti duž njihovih obalnih područja. Grčke i turske vlasti sada redovito razmjenjuju informacije. Tijekom prvih pet mjeseci u 2016. grčka obalna straža obavijestila je tursku obalnu stražu o 120 slučajeva traganja i spašavanja, što je dovelo do posebnog odgovora u 42 slučaja, te je poslala 189 poruka o 268 brodova s migrantima, a turske su vlasti odgovorile u slučaju 31 broda. Trenutačne operacije Frontexa i NATO-a nastavljaju s pojačanim aktivnostima ranog upozoravanja i nadzora te razmjena operativnih informacija s grčkom i turskom obalnom stražom. Frontex je od travnja postavio časnika za vezu na NATO-ov admiralski brod „Bonn” premda NATO još nije imenovao časnika za vezu u Frontexu. Frontex i NATO trenutačno rade na standardnim operativnim postupcima i razvijaju zajedničku situacijsku sliku koja obuhvaća njihova operativna područja. Cilj je omogućiti aktivnost NATO-a na Egejskome moru, povećati visoku stopu otkrivanja te ubrzati razmjenu informacija o krijumčarenju migranata, njihovim rutama i metodama. EU nastavlja podupirati kapacitet turske obalne straže na Egejskome moru s programom od 14 milijuna EUR za nabavu brzih brodova za spašavanje i mobilnih radarskih sustava. Komisija je u svibnju dodijelila 20 milijuna EUR jačanju kapaciteta traganja i spašavanja turske obalne straže. Operativna suradnja nastavlja se i putem časnika za vezu. Raspoređivanje Frontexova časnika za vezu u Ankari u travnju omogućilo je redovite operativne veze i dnevno izvještavanje s Frontexovom točkom za kontakt u Turskoj. Od 2. svibnja 2016 postavljen je turski časnik za vezu s Europolom. Turske vlasti uspostavile su jedinice za krijumčarenje migranata i trgovanje ljudima te iako još nemaju sve osoblje, poduzimaju pravne mjere za uvođenje viših kazni za krijumčare. Donošenjem propisa za osnivanje nacionalnog Centra za koordinaciju i zajedničku analizu rizika povećala se i razmjena podataka te aktivnosti koje se odnose na zajedničku analizu rizika među tijelima nadležnima za upravljanje granicama. Analitičke jedinice postavljene su u najmanje tri međunarodne zračne luke. Međuinstitucijska radna skupina za strategiju informiranja migranata koju je uspostavila Komisija radi na otkrivanju kanala kojima se tražitelji azila i migranti koriste radi informiranja kako bi ciljano definirala glavne poruke te ih izradila i proširila. Europski potporni ured za azil razvija i širi informativni i komunikacijski materijal u žarišnim točkama i delegacijama EU-a u zemljama podrijetla i tranzitnim zemljama. Komisija je pripremila i videozapise o premještanju i preseljenju. Komisija je uspješno pokrenula zajedničku informativnu kampanju s visokim povjerenikom Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) na temelju svjedočanstava žrtava trgovine ljudima i krijumčara te razvija nove projekte za suprotstavljanje propagandi krijumčara, posebno u Afganistanu. Komisija upotrebljava i redovite medijske kanale kako bi prenijela poruku izbjeglicama i migrantima u trećim zemljama praćenjem mreža lokalnih novinara, dopisnika i blogera koji se obraćaju ključnoj publici na njihovu jeziku. U tijeku je i rad na umreženom središnjem informacijskom čvorištu za više od 300 milijuna migranata i izbjeglica diljem svijeta. 2.Vraćanje svih novih nezakonitih migranata iz Grčke u Tursku Izjava predviđa vraćanje svih novih nezakonitih migranata i tražitelja azila koji prelaze iz Turske na grčke otoke i čiji su zahtjevi za azil proglašeni neprihvatljivima. Te su mjere provedene strogo u skladu sa zahtjevima koji proizlaze iz prava EU-a i međunarodnog prava te potpuno poštujući načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. 2.1. Trenutačno stanje

Od 4. travnja, kad je počelo vraćanje nezakonitih migranata u okviru Izjave, 462 osobe koje su nakon 20. ožujka ušle nezakonito i nisu podnijele zahtjev za azil ili dobrovoljno povukle zahtjev za azil, vraćene su iz Grčke u Tursku, uključujući 31 Sirijca koji su se dobrovoljno vratili. Druge uključene nacionalnosti su Pakistanci, Afganistanci, Bangladešani i Iranci te osobe iz Iraka, Indije, Konga, Alžira, Šri Lanke, Maroka, Nepala, Somalije, Obale Bjelokosti, Egipta i Palestinske samouprave. Tijekom 2016. iz Grčke u Tursku ukupno je vraćeno 1546 nezakonitih migranata. Vraćanja se odvijaju sporije od očekivanog zbog vremena potrebnog za raspoređivanje i obuku stručnjaka za azil te uspostavljanja radnih područja za obradu zahtjeva za azil u žarišnim točkama. Broj zahtjeva za azil znatno se povećao: gotovo su svi migranti koji su od 20. ožujka nezakonito stigli na grčke otoke podnijeli zahtjev za azil. Odbori koji rješavaju zakašnjele žalbe, nadležni za preispitivanje svih žalbi protiv prvostupanjskih odluka o odbijanju zahtjeva koje je donijela grčka služba za azil za osobe koje su zahtjev podnijele nakon 20. ožujka, trebali su vremena za donošenje odluka, kojima su većinom poništene prvostupanjske odluke o odbijanju zahtjeva: od donesenih odluka u pogledu 70 osoba, samo su dvije potvrdile prvostupanjsku odluku o odbijanju zahtjeva. 2.2. Pravni koraci Kako bi se osiguralo potpuno poštovanje prava EU-a i međunarodnog prava, Grčka i Turska provele su niz pravnih i administrativnih promjena. Grčke su se vlasti usuglasile za daljnje izmjene zakonodavstva kako bi uspostavile novo žalbeno tijelo i nove žalbene odbore nadležne za sudsku kontrolu odluka o zahtjevima za međunarodnu zaštitu koje je donijela grčka služba za azil. Uz jamstvo da će svim vraćenim Sirijcima biti osigurana privremena zaštita nakon vraćanja, turske vlasti dodatno su zajamčile Komisiji da će svaki nesirijac koji traži međunarodnu zaštitu uživati zaštitu od prisilnog udaljenja ili vraćanja, u skladu s međunarodnim standardima i mjerodavnim zakonodavstvom o strancima i međunarodnoj zaštiti. Turska je donijela i uredbu o radnim dozvolama za podnositelje zahtjeva za međunarodnu zaštitu i nositelje statusa međunarodno zaštićene osobe. Započela je i s provedbom plana koji cilja na znatno smanjivanje (12 000 do 13 000 mjesečno) zakašnjelih otvorenih zahtjeva za međunarodnu zaštitu, što će ubrzati obradu zahtjeva za azil za nesirijce. Tim povećanim naporima cilj je obrada svih novih zahtjeva za međunarodnu zaštitu u roku od šest mjeseci. Turska je dopustila EU-u redovit nadzor situacije Sirijaca i nesirijaca vraćenih u Tursku, uključujući pristup izbjegličkim kampovima i centrima, te je sklopila sporazum s UNHCR-om o pružanju pristupa centrima za udaljavanje radi nadzora nad provedbom međunarodnih postupaka zaštite. Već su se održali prvi posjeti tim kampovima i centrima za udaljavanje. Turski parlament odobrio je stupanje na snagu odredbi o ponovnom prihvatu državljana trećih zemalja na temelju sporazuma EU-a i Turske od 1. lipnja. Ured predsjednika potpisao je relevantni zakon 18. svibnja, a objavljen je u Službenom listu Republike Turske 20. svibnja. Ispunjeni su svi uvjeti za prijevremeno stupanje na snagu sporazuma o ponovnom prihvatu, među ostalim u odnosu na državljane trećih zemalja. Međutim, da bi se ponovni prihvat državljana trećih zemalja u praksi mogao provesti, još je potrebna odluka turskog Vijeća ministara o primjeni zakona. Komisija je nastavila podupirati Grčku pružajući joj sve elemente kako bi utvrdila da je Turska sigurna treća zemlja i/ili prva država azila u skladu s Direktivom o postupcima azila u svrhu vraćanja u Tursku migranata koji su od 20. ožujka 2016. nezakonito preko Turske prešli na grčke otoke, u skladu s uvjetima Izjave EU-a i Turske. Komisija je nedavno, 5. svibnja 2016., grčkim vlastima dostavila pisanu procjenu mjera koje je provela Turska. Mišljenje je Komisije da je Turska donijela sve potrebne pravne i druge mjere određene u Komunikaciji 16. ožujka 2016. kako bi omogućila Grčkoj odbijanje zahtjeva za azil na temelju pojedinačne procjene zahtjeva u skladu s člankom 33. stavkom 2. točkama (b) ili (c) Direktive o postupcima azila za podnositelje zahtjeva sirijskog i nesirijskog podrijetla koji su nezakonito prešli na Egejske otoke preko Turske od 20. ožujka 2016. Štoviše, na sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove 20. svibnja 2016. države članice izjavile su da se slažu s tom procjenom. Izjavom EU-a i Turske jasno je određeno da sa svim zahtjevima za azil treba postupati na temelju pojedinačne procjene u skladu s međunarodnim pravom i pravom EU-a, uključujući načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja. Od 1429 zahtjeva za azil podnesenih od strane osoba koje su od 20. ožujka 2016. prešle iz Turske na grčke otoke, grčka služba za azil odbila je do 12. lipnja 2016. 267 zahtjeva. Svi zahtjevi za azil preispitani su na pojedinačnoj osnovi. Do 12. lipnja 2016. upućene su 252 žalbe protiv tih odluka pred grčkim žalbenim odborima, koji su odobrili 70 zahtjeva, a odbili 2. Sve su žalbe preispitane na pojedinačnoj osnovi. Jedan od dva podnositelja zahtjeva čija je žalba odbijena, žalio se na odluku grčkom upravnom sudu zahtijevajući suspenzivni učinak žalbe (osoba mora ostati u Grčkoj dok se ne donese odluka o žalbi). Očekuje se odluka Suda o suspenzivnom učinku žalbe. Nedavno iskustvo jasno pokazuje da su mjere zaštite predviđene Direktivom o postupcima azila kako je određeno Komunikacijom od 16. ožujka na snazi i da se poštuju. Trenutačnom potporom (putem Instrumenta za izbjeglice u Turskoj) i poboljšanjem turskih kapaciteta za azil i prihvat dodatno će se olakšati pojedinačne procjene zahtjeva za azil. To dokazuje koliko je provedba Izjave zasad osjetljiva.

2.3. Operativni koraci Uz potporu Komisije i Frontexa žarišne su točke (hotspots) preuređene kako bi se lakše provodila brza vraćanja migranata s grčkih otoka u Tursku te kako bi se službenici nadležni za vraćanja i azil lakše uključili u infrastrukturu i način rada žarišnih točaka. Unatoč tim poboljšanjima oko 8450 migranata ostat će na grčkim otocima, što prekoračuje kapacitet za prihvat namijenjen za smještaj 7450 ljudi. To dovodi do prenapučenosti i pretjeranog pritiska na smještajne kapacitete, uključujući i one za maloljetnike i druge ranjive skupine. Nedostaci u koordinaciji u žarišnim točkama od strane vlasti ometaju učinkovito upravljanje situacijom. Ukupni kapacitet za prihvat na kopnu i na otocima treba hitno povećati. Grčka je počela premještati migrante među otocima, a najranjivije skupine u posebne objekte. Taj proces treba pojačati, posebice premještanjem s otoka onih osoba čiji je zahtjev za azil odobren. Određena su poboljšanja za osnaživanje sigurnosti na žarišnim točkama već učinjena, prvenstveno na područjima gdje djeluju služba za azil i EASO; međutim, sigurnost u grčkim prihvatnim centrima i žarišnim točkama još treba pojačati kako bi se zaštitili migranti i radnici na terenu, uzevši u obzir prenapučenost, frustraciju i opetovane nemire među skupinama migranata. 2.4. Financijska pomoć EU-a Od prvog izvješća 20. travnja Komisija je dodijelila dodatnih 56 milijuna EUR sredstava za hitne slučajeve iz Fonda za azil, migracije i integraciju radi povećanja kapaciteta grčkih vlasti za evidentiranje novih pridošlica i obradu njihovih zahtjeva za azil. Tim će se sredstvima stvoriti bolji uvjeti za ranjive migrante i ojačati postupci evidentiranja i azila dodatnim ljudskim resursima, boljom informatičkom infrastrukturom, povećavanjem broja dostupnih usmenih prevoditelja i boljim pristupom informacijama. Sredstva dodijeljena 20. svibnja predviđena su za sljedeće: 30 milijuna EUR potpore UNHCR-ovu planu za hitne situacije za Grčku te za jačanje kapaciteta grčke službe za azil i novoustanovljene službe za prihvat i identifikaciju; 13 milijuna EUR Međunarodnoj organizaciji za migracije za pružanje pomoći najranjivijim migrantima u Grčkoj; 13 milijuna EUR grčkom Ministarstvu unutarnjih poslova i upravne obnove te grčkoj službi za azil radi poboljšanja učinkovitosti postupka za azil, jačanja postupka evidentiranja i pružanja operativne pomoći grčkoj policiji na vanjskim granicama. Isto tako, Komisija je 24. svibnja dodijelila 25 milijuna EUR sredstava za hitne slučajeve Europskom potpornom uredu za azil radi povećanja kapaciteta za pružanje daljnje potpore grčkim vlastima. Tim će se dodatnim sredstvima omogućiti angažiranje dodatnih stručnjaka i usmenih prevoditelja iz država članica, a mobilni uredi u žarišnim točkama moći će pružati pomoć pri obradi zahtjeva za azil, pridonoseći provedbi Izjave i EU-ova programa hitnog premještanja. U tijeku su rasprave s grčkim vlastima o daljnjim zahtjevima za dodatnu pomoć, uključujući i zahtjev grčkog ministarstva zdravlja. Ti završni zahtjevi za pomoć dovršili bi provedbu plana za hitne situacije za Grčku uspostavljenog u ožujku 2016.

Pomoć za hitne slučajeve dodana je već prije dodijeljenim sredstvima te iznosu od 509 milijuna EUR dodijeljenom Grčkoj za razdoblje od 2014. do 2020. putem nacionalnih programa u okviru dostupnih fondova (Fond za azil, migracije i integraciju te Fond za unutarnju sigurnost) u kojima su dostupna znatna sredstva za potporu provedbe politika azila i vraćanja. Isto tako, razmatra se i povećanje operativnog proračuna EASO-a (od srpnja). Ključni izazovi i sljedeći koraci Grčka bi uz koordiniranu potporu EU-a i država članica trebala; povećati kapacitet pravovremene procjene pojedinačnih zahtjeva za azil i žalbi, posebno uporabom koncepta sigurne treće zemlje; poduzeti potrebne mjere kako bi se osigurao brz ponovni prihvat u Turskoj za nezakonite migrante koji su stigli nakon 20. ožujka 2016.; povećati kapacitet za prihvat na otocima i prenošenje na kopno podnositelja čiji su zahtjevi za azil odobreni; znatno poboljšati koordinaciju, pružanje usluga i sigurnost grčkih prihvatnih centara u žarišnim točkama; na najbolji način iskoristiti sredstva EU-a koja su joj omogućena, osiguravajući pritom komplementarnost pomoći u hitnim situacijama i djelovanja financiranih nacionalnim programima te jačanjem operativnog proračuna Europskog potpornog ureda za azil. 3.Preseljenje „jedan za jedan” iz Turske u EU U skladu s Izjavom, EU će iz Turske u EU preseliti jednog sirijskog izbjeglicu za svakog sirijskog izbjeglicu koji s grčkih otoka bude vraćen u Tursku. U okviru postojećih obveza prioritet imaju migranti koji prethodno nisu nezakonito ušli ili pokušali ući u EU. Programom preseljenja „jedan za jedan” namjerava se olakšati stanje u Turskoj te ispuniti preuzete obveze EU-a omogućivanjem zakonitih putova za preseljenje žrtava sirijske krize u EU. 3.1. Trenutačno stanje Postignut je znatan napredak u uspostavi operativnog okvira za provođenje preseljenja iz Turske u EU. Osim 103 preseljena Sirijca iz prvog izvješća o napretku, do 8. lipnja iz Turske u Švedsku, Njemačku, Nizozemsku, Luksemburg, Italiju, Litvu i Portugal preseljeno je dodatnih 408 Sirijaca, što znači da je iz Turske ukupno preseljeno 511 osoba. U ovom trenutku broj preseljenih Sirijaca znatno prekoračuje broj vraćenih u skladu s Izjavom EU-a i Turske. Ipak, važno je nastaviti s povećavanjem broja preseljenja te je Sirijcima poslana jasna poruka o postojanju sigurnog i zakonitog puta dolaska u EU. Isto tako, više od 2300 Sirijaca na grčkim otocima trenutačno je u postupku preispitivanja odbijenih zahtjeva za azil. 3.2. Pravni koraci Ubrzavanje standardnih operativnih postupaka za ubrzanje procesa preseljenja dogovoreno je 28. travnja 2016..

Nastavile su se pravne rasprave o prijedlogu Komisije od 21. ožujka da se 54 000 mjesta, prvotno predviđenih za premještanje, osigura za zakonit ulazak Sirijaca iz Turske u EU preseljenjem, humanitarnim prihvatom ili drugim zakonitim putem, kao što su programi dodjeljivanja humanitarnih viza, stipendija ili spajanja obitelji. Komisija blisko surađuje sa suzakonodavcima u provedbi tog prijedloga. 3.3. Operativni koraci Tim za preseljenje, koji je Komisija uspostavila u delegaciji EU-a u Ankari, nastavlja s koordinacijom i pružanjem pomoći operacijama država članica te podupire suradnju s ključnim partnerima (Međunarodna organizacija za migracije, UNHCR i turska Glavna uprava za upravljanje migracijama). Tim su se radom standardizirali logistički aspekti procesa preseljenja utemeljeni na predlošku UNHCR-a za upućivanje slučajeva državama članicama: Metodologijom su omogućene standardne ključne informacije o kandidatima. Zajednički centar u Ankari, koji je uspostavljen uz pomoć Međunarodne organizacije za migracije, dostupan je kako bi države članice vodile razgovore sa sirijskim kandidatima za preseljenje. Ključni izazovi i sljedeći koraci dodatno povećavanje broja preseljenja iz Turske u EU; brzo donošenje predložene odluke o uporabi 54 000 mjesta za preseljenje i druge oblike prihvata, a koja su prvotno bila namijenjena za premještanje: osigurati neometano odvijanje znatno povećanog broja operacija preseljenja putem koordinacije u Ankari. 4.Sprečavanje otvaranja novih morskih ili kopnenih ruta nezakonitih migracija iz Turske Postoji opasnost da će se postupnim smanjenjem nezakonitih migracijskih tokova na istočnosredozemnoj ruti povećati pritisak na druge rute. Komisija, Europska služba za vanjsko djelovanje i Frontex pozorno prate situaciju. Dosad nema čvrstih dokaza o stvaranju novih ruta kao izravan rezultat Izjave EU-a i Turske. Tokovi na istočnosredozemnoj ruti i dalje se nastoje kontrolirati. Unatoč nekoliko izoliranih incidenata s brodovima koji dolaze iz Turske, nema izravnih dokaza da su oni rezultat premještanja s istočnosredozemne na srednjosredozemnu rutu. Na zapadnobalkanskoj ruti zabilježeno je povećanje aktivnosti krijumčarenja kao rezultat učinkovitog zatvaranja zapadnobalkanskog koridora graničnim mjerama. Ljudi nastavljaju tražiti prilike za kretanje kroz zemlje zapadnog Balkana do država članica srednje Europe, posebno Austrije i Njemačke. Zabilježeno je malo povećanje prelazaka između Grčke i Bugarske te Turske i Bugarske, ali ukupan broj i dalje je nizak. Nekolicina izbjeglica nedavno je pristigla na Kretu iz Antalye u južnoj Turskoj, vjerujući u obećanja krijumčara da će ih dovesti do Italije. Nezakonita imigracija s pomoću brodova i jedrilica iz Turske u Italiju nije nov fenomen. Tragični incident prevrnuća broda u blizini Krete još je pod istragom, ali se pretpostavlja da je brod krenuo iz Egipta.

5.Program dobrovoljnog humanitarnog prihvata Izjavom je predviđena aktivacija programa dobrovoljnog humanitarnog prihvata s Turskom kad se okončaju ili barem znatno smanje nezakoniti prijelazi između Turske i EU-a. Standardne operativne postupke za dobrovoljni humanitarni program prihvata razvija Vijeće u bliskoj suradnji s Komisijom, Europskim potpornim uredom za azil, UNHCR-om i Međunarodnom organizacijom za migracije. Tekst je dostavljen Turskoj 7. lipnja. Kad se postigne sporazum oko standardnih operativnih postupaka, treba procijeniti jesu li ispunjeni uvjeti za pokretanje provedbe tog programa. 6.Liberalizacija viznog režima U izvješću Komisije od 4. svibnja 2016. o napretku provedbe plana za liberalizaciju viza zabilježen je dobar napredak turskih vlasti, koje se potiču na hitno povećavanje napora u ispunjavanju uvjeta za ostvarivanje liberalizacije viznog režima. Od 72 uvjeta, koja čine temelj postupka liberalizacije viznog režima s Turskom od 2013., nije ispunjeno njih sedam, od kojih su neki od iznimne važnosti. Izvješće je popraćeno prijedlogom za uvrštavanje Turske na popis zemalja s bezviznim režimom. Prijedlog je sastavljen na temelju pretpostavke da će turske vlasti žurno ispuniti preostala mjerila kako su se obvezale 18. ožujka 2016. U izvještaju je također navedeno da trenutačno zbog praktičnih i proceduralnih razloga provedba dva od sedam preostalih mjerila trebaju više vremena za provedbu, zbog čega je njihovo ispunjenje do vremena objave izvješća o napretku bilo nemoguće. Stoga su Komisija i turske vlasti postigle sporazum o praktičnim načinima provedbe tih mjerila prije njihova potpunog ispunjenja. Ostalih pet mjerila koja su utvrđena u izvješću iz 4. svibnja i koje treba ispuniti jesu: donijeti mjeru za sprečavanje korupcije utvrđenu u Planu kojom se osigurava učinkovito praćenje preporuka koje je izdala Skupina država protiv korupcije (GRECO) pri Vijeću Europe; uskladiti zakonodavstvo o zaštiti osobnih podataka sa standardima EU-a, posebno kako bi se osiguralo da tijelo za zaštitu podataka može djelovati neovisno i da su aktivnosti tijela za provedbu zakona obuhvaćene područjem primjene zakonodavstva; sklopiti sporazum o operativnoj suradnji s Europolom; omogućiti svim državama članicama EU-a učinkovitu pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima; revidirati zakonodavstvo i prakse za prevenciju terorizma u skladu s europskim standardima, posebno usklađivanjem definicije terorizma kako bi se suzio opseg definicije te uvođenjem kriterija proporcionalnosti. Komisija će nastaviti podupirati rad koji Turska mora izvršiti kako bi ispunila preostala mjerila plana za liberalizaciju viza. Komisija priznaje daljnji napredak koji su turske vlasti ostvarile među ostalim od trećeg izvješća o napretku donesenom 4. svibnja 2016., a posebno u pogledu stupanja na snagu odredaba o državljanima trećih zemalja sporazuma o ponovnom prihvatu EU-a i Turske 1. lipnja 2016., što bi trebalo dovršiti hitnim donošenjem odluke turskog Vijeća ministara kako bi se ponovni prihvat mogao ostvariti u praksi. Tijekom tehničke misije 2. do 3. lipnja 2016. Komisija je održala obećavajuće rasprave s turskim vlastima o konkretnim rješenjima i praktičnim koracima, uključujući potrebno zakonodavstvo i postupovne promjene preostalih mjerila. Tom procesu pridonijet će suradnja između Turske i Vijeća Europe u provedbi odluka Europskog suda za ljudska prava. Radna skupina Vijeća Europe sastala se 13. lipnja 2016. Uz ispitivanje prijedlogâ Komisije u pogledu izmjene popisa zemalja s bezviznim režimom suzakonodavci rade i na prijedlogu Komisije o jačanju postojećeg mehanizma suspenzije, kojim se određuju uvjeti moguće suspenzije putovanja bez vize za državljane svih zemalja koji u načelu ne podliježu toj obvezi. 7.Instrument za pomoć izbjeglicama u Turskoj

Instrument raspolaže proračunom u iznosu od 3 milijarde EUR za razdoblje 2016. – 2017. Proračun je sastavljen od 1 milijarde EUR iz proračuna EU-a i 2 milijarde EUR od država članica EU-a. Sve su države članice dostavile potvrde o doprinosu na koji su se obvezale , a on iznosi 2 milijarde EUR. Instrument je stoga sada potpuno operativan. Financiranje u okviru Instrumenta provodi se u obliku humanitarne i nehumanitarne pomoći EU-a. Kada je riječ o humanitarnoj pomoći, Komisija stavlja na raspolaganje sredstva u okviru instrumenta i poziva odabrane humanitarne organizacije da podnesu prijedloge za propisane mjere potpore izbjeglicama u Turskoj. Kada je riječ o nehumanitarnoj pomoći, Komisija mora s Turskom odrediti projekte koji odgovaraju ciljevima i prioritetnim područjima Instrumenta i koje može financirati kako bi pomogla izbjeglicama. Nakon potvrde država članica Komisija u proračunu rezervira sredstva u obliku posebnih preuzetih obveza, na temelju čega može potpisivati ugovore, što dovodi do isplate u redovitim obrocima, ovisno o napretku u provedbi ugovora. Upravljački odbor Instrumenta Upravljački odbor Instrumenta složio se 12. svibnja da Instrument mora biti usmjeren na šest prioritetnih područja: (1) humanitarna pomoć, (2) upravljanje migracijama, (3) obrazovanje), (4) zdravlje, (5) komunalna infrastruktura i (6) socijalno-ekonomska potpora. Dogovorena su i dva provedbena modaliteta Instrumenta – humanitarna i nehumanitarna pomoć – te je razmotren nacrt procijenjene pomoći koji će biti dovršen u lipnju 2016. Komisija je predana promicanju provedbe na temelju ključnih načela koji usmjeravaju provedbu Instrumenta: brzina, učinkovitost i bliska suradnja s turskim vlastima. Dosadašnje izvršenje proračuna u okviru Instrumenta Od 1 milijarde EUR iz proračuna EU-a predviđene za Instrument, u 2016. bit će isplaćeno 250 milijuna EUR, a u 2017. 750 milijuna EUR. Uz to od država članica dolaze 2 milijarde EUR u obliku vanjskih namjenskih prihoda. Od ukupno 3 milijarde EUR dosad je za humanitarnu i nehumanitarnu pomoć dodijeljeno 740 milijuna EUR (odgovarajuća raščlamba u nastavku). Od dodijeljenih 740 milijuna EUR ugovoreno je 150 milijuna EUR. Od tih ugovorenih 150 milijuna EUR dosad je isplaćeno 105 milijuna EUR. Konkretno: U okviru omotnice za humanitarnu pomoć Instrumenta Komisija je 3. lipnja 2016. objavila plan za pružanje humanitarne pomoći (HIP) s proračunom većim od 500 milijuna EUR. U okviru ovog plana, dodatnih 75 milijuna EUR iz proračuna EU-a bit će ugovoreno do kraja srpnja 2016. Plan prvi put uključuje doprinose država članica, koji će se postupno ugovarati od rujna 2016. do kraja godine. To je dodatak iznosu od 90 milijuna EUR humanitarne pomoći ugovorene prije 15. travnja 2016. za povećavanje humanitarnih aktivnosti u obliku hrane, skloništa, zaštite, zdravstvene zaštite, obrazovanja i druge vrste pomoći. Dosad je za humanitarnu pomoć dodijeljeno ukupno 595 milijuna EUR, od čega je ugovoreno 90 milijuna EUR. Od ugovorenih 90 milijuna EUR dosad je isplaćeno 70 milijuna EUR. U okviru omotnice za nehumanitarnu pomoć od 20. travnja 2016. ugovorena su u okviru Regionalnog uzajamnog fonda EU-a kao odgovor na krizu u Siriji („Uzajamni fond EU-a”) četiri nova projekta za Tursku vrijedna 28 milijuna EUR, što se financira sredstvima Instrumenta . Tim će se projektima omogućiti dodatna obrazovna infrastruktura za 24 000 izbjegličke djece, obuka za 24 000 mladih Sirijaca , socijalna podrška za više od 74 000 najranjivijih Sirijaca te povećan pristup za mlade Sirijce turskim fakultetima u nadolazećoj akademskoj godini. I u okviru nehumanitarne pomoći dodijeljeno je dodatnih 20 milijuna EUR za jačanje kapaciteta turske obalne straže. Dosad je za nehumanitarnu pomoć dodijeljeno ukupno 145 milijuna EUR, od čega je ugovoreno 60 milijuna EUR. Od ugovorenih 60 milijuna EUR dosad je isplaćeno 35 milijuna EUR. Komisija trenutačno priprema dodatni niz mjera financiranih sredstvima Instrumenta u područjima obrazovanja, zdravlja, komunalne i socijalne infrastrukture te socijalno-ekonomske potpore, koji bi se trebao dostaviti državama članicama na očitovanje do kraja srpnja. Procijenjeni iznos dodijeljenih sredstava za te mjere iznosio bi oko 1250 milijuna EUR.

Ukupni iznos preuzetih obveza za humanitarnu i nehumanitarnu pomoć u okviru Instrumenta trebao bi se do kraja ljeta 2016. povećati na 2 milijarde EUR za razdoblje 2016. – 2017., a do tada bi i ugovoreni iznosi trebali narasti na 1 milijardu EUR, što ovisi o neometanoj i pravodobnoj suradnji s turskim vlastima. Komisija će također poduzeti sve što je u njezinoj moći kako bi osigurala bržu isplatu sredstava u okviru Instrumenta. Sljedeći koraci u pogledu humanitarne pomoći Plan pružanja humanitarne pomoći ima dvije niti vodilje: I.razvoj socijalne sigurnosne mreže za hitne slučajeve za izbjeglice u Turskoj. To će funkcionirati putem sustava prijenosa sredstava elektroničkom karticom za pokrivanje osnovnih potreba najranjivijih izbjeglica mjesečnim prijenosima na razini kućanstva. Na taj način, izbjeglice će moći osigurati potrebe u obliku hrane, skloništa i obrazovanja na način koji je predvidiv i dostojanstven kao i isplativ te učinkovit; II.provedba čvrstog okvira zaštite za najranjivije izbjeglice, uključujući neformalno obrazovanje, zdravstvenu zaštitu i projekte upravljanja informacijama. Uključena su i sredstva za hitne slučajeve za brz odgovor na hitne i neočekivane humanitarne potrebe. Aktivnosti u okviru plana pružanja humanitarne pomoći započet će krajem srpnja 2016. Pružanje humanitarne pomoći u okviru Instrumenta nastavlja se provoditi u skladu sa zakonodavstvom EU-a o humanitarnoj pomoći i u skladu s načelima utvrđenima u Europskom konsenzusu o humanitarnoj pomoći . Sljedeći koraci u pogledu nehumanitarne pomoći Komisija priprema znatnu pomoć putem posebnih mjera uz tri niti vodilje: I.osigurati održiv pristup obrazovanju za izbjegličku djecu i pristup zdravstvenoj skrbi, a preko relevantnih turskih ministarstava predviđena su izravna bespovratna sredstva na temelju stvarnih nastalih i isplaćenih troškova. To će osigurati brzinu, učinkovitost i održivost; II.pružiti znatna sredstva za komunalnu i socijalnu infrastrukturu te socijalno-ekonomsku potporu u suradnji s međunarodnim financijskim ustanovama. Interventni paketi bit će spremni za savjetovanje i dogovor s turskim vlastima do kraja lipnja; III.dodatna sredstva za Uzajamni fond EU-a kao odgovor na sirijsku krizu, posebno potpora projektima s pristupom odozdo prema gore, uključujući nova područja poput strukovne izobrazbe i pristupa tržištu rada. Ključni izazovi i sljedeći koraci Osiguravanje potpune provedbe pokrenutih projekata za omogućivanje hrane i obrazovanja, posebne mjere podupiranja vraćenih migranata i iznimna mjera za tursku obalnu stražu. Provedba plana za pružanje humanitarne pomoći donesenog 3. lipnja 2016. Priprema i donošenje posebnih obrazovnih, zdravstvenih, komunalnih mjera te mjera socijalne infrastrukture i socijalno-ekonomske potpore te dopuna Regionalnog uzajamnog fonda EU-a kao odgovor na sirijsku krizu do kraja srpnja 2016. Provedba dodatnih pet projekata (84 milijuna EUR) financiranih u okviru Regionalnog uzajamnog fonda EU-a kao odgovor na sirijsku krizu do ljeta 2016. Planiranje, priprema i donošenje dodatnih mjera intervencije koje će se financirati u okviru Regionalnog uzajamnog fonda EU-a kao odgovor na sirijsku krizu kako bi se obuhvatilo obrazovanje, zdravstvena zaštita i druga ciljana područja kao što je strukovno obrazovanje i pristup tržištu rada. Organiziranje trećeg upravljačkog odbora 30. lipnja 2016.

8.Modernizacija carinske unije Gospodarski odnosi s Turskom ostaju snažni, bilateralna trgovina u 2015. iznosila je 140 milijardi EUR, a EU je odgovoran za dvije trećine stranih ulaganja u Turskoj. O toj razini ekonomske i industrijske integracije te reformi potrebnih za jačanje povjerenja ulagača raspravljalo se na prvom Ekonomskom dijalogu na visokoj razini održanom između EU-a i Turske krajem travnja u prisutnosti međunarodnih financijskih ustanova i privatnog sektora. Raspravljalo se i o potrebi za ažuriranjem i modernizacijom 20 godina stare carinske unije, pokretačke snage ove ekonomske integracije. Komisija napreduje u pripremi procjene utjecaja . U okviru javnog savjetovanja koje je završeno 9. lipnja zaprimljena su 173 odgovora. Najviše odgovora dolazi od poduzeća ili poslovnih udruženja iz EU-a i Turske, od kojih mnogi već uživaju koristi trenutačne carinske unije. Ovo će biti dio izvješća o procjeni utjecaja koje će Komisija dovršiti u listopadu 2016., pri čemu će uzeti u obzir i vanjsku studiju koja je trenutačno u pripremi. Očekuje se da će Komisija u četvrtom tromjesečju 2016. pripremiti za donošenje nacrt pregovaračkih direktiva i podnijeti ih Vijeću. 9.Proces pristupanja Komisija je podnijela Vijeću nacrt zajedničkog stajališta o poglavlju 33.(Financijske i proračunske odredbe) 29. travnja, omogućujući da Vijeće odluči o otvaranju tog poglavlja do kraja lipnja. Nastavljaju se ubrzane pripreme za ostvarivanje napretka na pet drugih poglavlja, ne dovodeći u pitanje položaj država članica u skladu s postojećim pravilima. Komisija i EEAS proljetos su radili na pripremnoj dokumentaciji u cilju njezina dostavljanja Vijeću kako slijedi: Dovršene su pripreme u području energije (poglavlje 15.). Komisija je dostavila ažurirano izvješće 29. travnja 2016. U ključnim područjima pravosuđa i temeljnih prava te pravde, slobode i sigurnosti (poglavlja 23. i 24.) nakon tehničkih savjetovanja u travnju i na temelju ažuriranih podataka zaprimljenih od Turske tijekom svibnja, Komisija namjerava dovršiti dokumentaciju do kraja lipnja. Tim poglavljima obuhvaćen je niz ključnih pitanja, uključujući temeljna prava kao što su sloboda govora, pravosuđe, borba protiv korupcije, migracije i azil, vizni režim, upravljanje granicama, policijska suradnja te borba protiv organiziranog kriminala i terorizma. EU od Turske očekuje poštovanje najviših standarda u pogledu demokracije, vladavine prava, poštovanja temeljnih sloboda, uključujući slobodu izražavanja. U pogledu obrazovanja i kulture (poglavlje 26.) Turska je 24. ožujka predala ažurirano pregovaračko stajalište, a Komisija je na temelju toga dovršila ažurirani nacrt zajedničkog stajališta 2. svibnja 2016. Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) ažurirala je izvješće o vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici (poglavlje 31.), koje je objavljeno 20. svibnja 2016.

10.Humanitarni uvjeti u Siriji EU i Turska imaju zajednički cilj rješavanja humanitarne situacije u Siriji i sprečavanja daljnjih raseljavanja. Mobilizacija potrebne pomoći i osiguravanje pristupa humanitarnoj pomoći potrebitim ljudima u Siriji zahtijeva blisku suradnju EU-a i Turske. EU i Turska i dalje osiguravaju znatna sredstva za humanitarni odgovor. Od velike je važnosti suradnja humanitarne radne skupine Međunarodne skupine za potporu Siriji s Turskom. EU i Turska surađuju u promicanju potpunog i neometanog pristupa kroz Siriju te u nadilaženju prepreka, uključujući radnu skupinu Međunarodne skupine za potporu Siriji koja je u 2016. osigurala pristup za 820 000 potrebitih ljudi u područjima pod opsadom i teško dostupnim područjima. Primanje prekogranične pomoći od susjednih država poput Turske nuždan je element odgovora, a sve je važniji zbog povećanih sukoba i smanjenog pristupa sjevernoj Siriji. Tijekom 2015. iz Turske je u Siriju dostavljeno 27 % humanitarne pomoći EU-a. To je i dalje prioritet, uključujući pružanje pomoći od životne važnosti za 160 000 ljudi raseljenih na području sjeverne Sirije duž granice s Turskom zbog nedavnog pojačavanja sukoba u Siriji, posebice oko Alepa, Idliba i Al-Hasakeha. I sama Turska nastavlja s pružanjem osnovne pomoći ljudima u nuždi na sirijskoj strani granice. Osim toga, Turska ima posebno važnu ulogu u pružanju pomoći prekograničnom radu nevladinih organizacija u pogledu izdavanja viza i registracije. EU će nastaviti pružanje humanitarne pomoći ljudima u Siriji te je dodijelila inicijalnih 140milijuna EUR za aktivnosti spašavanja života u 2016 od čega je već polovica ugovorena. Tim će se financiranjem poduprijeti sektori poput zdravlja, higijene, zaštite i izravne pomoći za brzo odgovaranje na hitne slučajeve i nova raseljavanja, a prednost i dalje imaju područja pod opsadom, teško dostupna područja i ona sklona raseljavanju. 11. Zaključak Izjava EU i Turske i dalje daje konkretne rezultate. Ostvaren je dobar napredak u provedbi Izjave. Zajednički napori grčkih i turskih vlasti, Komisije, država članica i agencija EU-a doveli su do dnevnih operacija vraćanja i preseljenja u skladu s pravilima EU-a i međunarodnim pravilima. Ubrzana isplata Instrumenta može se u potpunosti provesti jer su sve države članice dostavile potvrde o doprinosu obećanih sredstava u iznosu od 2 milijarde EUR za razdoblje od 2016. do 2017. Pokrenuti su projekti koji će pružiti potporu izbjeglicama iz Sirije u Turskoj, a EU se priprema ugovoriti i 1 milijardu EUR do kraja ljeta. To će osigurati da oni kojima je potrebna međunarodna zaštita prime potrebnu podršku. Međutim, dosad postignut uspjeh nije stabilan te je suviše rano donositi zaključke o tome jesu li svi aspekti Izjave EU-a i Turske u potpunosti funkcionalni. Kako je naznačeno u prvom izvješću, nema mjesta pretjeranom zadovoljstvu jer tek treba riješiti jedan od najvećih problema: svakodnevnu provedbu operacija vraćanja i preseljenja u skladu s pravilima EU-a i međunarodnim pravilima. Uspješna provedba uglavnom ovisi o političkoj odlučnosti svih strana da poduzme potrebne mjere. Komisija u tom smislu smatra da se posebno hitno treba posvetiti sljedećim koracima: Grčka treba povećati kapacitete procjene zahtjeva za azil i žalbi na pojedinačnoj osnovi kako bi se pravovremeno osigurali vraćanja i ponovni prihvat, posebno uporabom pojma sigurne treće zemlje, te povećati kapacitet za prihvat na otocima i poboljšati svakodnevno upravljanje i koordinaciju na žarišnim točkama, uz koordiniranu pomoć EU-a i država članica.