I. UVOD

Prelazak Europe na niskougljično društvo postaje nova stvarnost. Energetska unija, jedan od deset prioriteta ove Komisije, doprinosi otvaranju novih radnih mjesta, rastu i mogućnostima za ulaganja. Prošlogodišnji paket „Čista energija za sve Europljane” i prijedlozi za mobilnost s niskom razinom emisija predstavljeni u studenome 2017. bitna su ostvarenja u tom procesu . Manje od tri godine od objave Okvirne strategije za energetsku uniju Komisija je predstavila gotovo sve prijedloge potrebne za ostvarivanje načela da je energetska učinkovitost na prvom mjestu, za potporu vodećoj ulozi EU-a u svijetu u području klimatskih mjera i obnovljivim izvorima energije te za stvaranje poštenih uvjeta za potrošače energije.

Ovim se trećim izvješćem o stanju energetske unije opisuje napredak u prošloj godini i očekivana postignuća za sljedeću godinu. Sada je trenutak za mobiliziranje cijelog društva – građana, gradova, ruralnih područja, poduzeća, sveučilišta i socijalnih partnera – da preuzme potpunu odgovornost za energetsku uniju, doprinese njezinu napretku i uključi se u razvoj rješenja za budućnost.

Komisija pozdravlja snažnu predanost Europskog parlamenta i Vijeća da, kao prioritet, donesu zakonodavne inicijative u području energetike i klime predložene 2015. i 2016. u skladu sa zajedničkom izjavom triju predsjednika . Komisija poziva suzakonodavce da zadrže visoku razinu ambicija i usklađenosti različitih prijedloga.

Istodobno je važno nastaviti s brzom provedbom niza poticajnih mjera kako bi se osiguralo da prelazak na niskougljično gospodarstvo u cijelosti doprinese modernizaciji europskog gospodarstva. Usto, time će se državama članicama olakšati ispunjavanje zajednički dogovorenih ciljeva za 2020. i 2030. u području energetike i klime, kao i širih ciljeva energetske unije.

Dovršetak energetske unije zahtijeva blisku suradnju Komisije, država članica i svih segmenata društva. To je proces zajedničkog stvaranja za koji je ključno da države članice pravodobno podnesu nacrte integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica za razdoblje nakon 2020. Većina je država članica započela s pripremom nacionalnih planova, no sve države članice moraju uložiti znatan trud da dovrše njihove nacrte do početka 2018. Rano podnošenje ključno je kako bi ulagači stekli povjerenje i sigurnost za razdoblje nakon 2020. Dovršetak nacrta planova početkom 2018. ključan je i kao potvrda da je Unija čvrsto na vodećem mjestu u svijetu.

Globalne promjene u proizvodnji i potrošnji energije imaju znatan utjecaj na geopolitiku i industrijsku konkurentnost. To je zahtjevna situacija za Europu, no stvara i jedinstvene prilike. Zato EU želi ojačati svoju vodeću ulogu u prelasku na čistu energiju i ujedno svim svojim građanima osigurati opskrbu energijom. Stoga ambicije EU-a za dovršetak i ostvarenje energetske unije ostaju visoke. Posao nipošto nije završen. Da bi se privukla ulaganja u modernizaciju cijelog gospodarstva nužno je pokazati ambicioznost kad je riječ o pitanjima kao što su obnovljivi izvori energije, energetska učinkovitost, klimatske mjere i inovacije u području čiste energije te osiguravanje odgovarajućih cjenovnih signala na tržištu.

Stoga moramo brže zajednički djelovati i ispuniti obvezu dovršetka energetske unije do kraja tekućeg mandata Komisije. Do 2019. energetska unija ne smije više biti politika. Ona mora postati stvarnost.

II. ZAPAŽANJA O POLITICI I TRENDOVIMA

Europa prelazi sa sustava koji se oslanja na fosilna goriva na niskougljični sustav koji je u potpunosti digitaliziran i u čijem je središtu potrošač. Glavni trendovi zabilježeni posljednjih godina i dalje su prisutni, a u nekim su područjima čak izraženiji .

Udio energije iz obnovljivih izvora u strukturi izvora energije EU-a nastavlja rasti i na pravom je putu za ostvarenje cilja od 20 % u 2020. U 2015. energija iz obnovljivih izvora je osmu godinu zaredom činila većinu (77 %) novih kapaciteta za proizvodnju energije u EU-u . Opadaju troškovi obnovljivih izvora energije, primjerice solarnih (fotonaponskih) izvora te kopnenih i priobalnih vjetroelektrana. To je znak povjerenja ulagača u tehnološki napredak, dobru osmišljenost politika i reforme tržišta električne energije . U prošlosti je bilo negativnih utjecaja na ulaganja u obnovljive izvore energije jer su države članice povremeno primjenjivale retroaktivne mjere. Kad je riječ o sigurnosti opskrbe, iskorištavanjem obnovljivih izvora energije ušteđeno je 16 milijardi EUR na uvozu fosilnih goriva (podaci iz 2015.) .

Slika 1.: Udio energije iz obnovljivih izvora u bruto konačnoj potrošnji energije EU-a u odnosu na napredak prema Direktivi o obnovljivoj energiji i nacionalnim akcijskim planovima za obnovljive izvore energije

Nastavljeno je odvajanje emisija stakleničkih plinova od bruto domaćeg proizvoda (BDP), uglavnom na temelju inovacija . Oporavkom europskoga gospodarstva u 2016. došlo je do povećanja industrijskih i gospodarskih aktivnosti te ukupnog povećanja BDP-a od 1,9 %. To je moglo povećati emisije stakleničkih plinova. Emisije su se, međutim, smanjile za ukupno 0,7 %, a čak i više (2,9 %) u sektorima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Sveukupno je od 1990. do 2016. ukupni BDP EU-a porastao za 53 %, a ukupne su se emisije smanjile za 23 % . No emisije stakleničkih plinova i dalje rastu u prometnom sektoru.

Slika 2.: Kretanje (realnog) BDP-a EU-a, emisije stakleničkih plinova u EU-u i intenzitet emisija stakleničkih plinova gospodarstva EU-a (omjer emisija i BDP-a) (Indeks 1990. = 100)