ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Što se tiče usklađivanja sustava nadzora središnjih drugih ugovornih strana s poslovnim nastanom u EU-u, razmatrane su tri opcije: 1. status quo (ništa ne poduzeti); 2. uspostaviti nadzorni mehanizam EU-a i 3. uspostaviti jedinstveno nadzorno tijelo na razini EU-a. Odabrana je druga opcija jer bi njezinom provedbom nacionalna nadzorna tijela zadržala većinu postojećih nadzornih ovlasti zbog njihove fiskalne odgovornosti, a istovremeno bi se uspostavio nadzorni mehanizam EU-a za središnje djelovanje u područjima od zajedničkog interesa i osnažilo sudjelovanje središnjih banaka izdanja u postupku nadzora. Ta je opcija najprikladnija za ostvarenje cilja, a to je povećati usklađenost sustava nadzora središnjih drugih ugovornih strana u EU-u, i njome će se izbjeći nedostaci treće opcije. Što se tiče ublažavanja rizika središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja, razmatrane su tri opcije. Prva je status quo, odnosno nepoduzimanje ikakvih mjera. U skladu s drugom opcijom, središnje druge ugovorne strane trećih zemalja trebale bi imati poslovni nastan u EU-u i odobrenje za rad u EU-u da bi mogle pružati usluge drugim ugovornim stranama u EU-u ili mjestima trgovanja ili usluge poravnanja u valutama EU-a. U skladu s trećom opcijom, stupanj i intenzitet nadzora na razini EU-a bio bi razmjeran i ovisio o rizičnosti središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja za EU. Mogu se utvrditi različiti kriteriji ili pragovi: i. na središnje druge ugovorne strane niskog rizika primjenjivao bi se EMIR-ov sustav istovrijednosti i priznavanja, a na ii. središnje druge ugovorne strane srednjeg do velikog rizika primjenjivala bi se klizna ljestvica dodatnih nadzornih zahtjeva. Na temelju procjene učinka zaključeno je da je treća opcija najprikladnija za ostvarenje cilja, a to je jačanje kapaciteta EU-a za praćenje, utvrđivanje i ublažavanje rizika središnjih drugih ugovornih strana trećih zemalja.
Ukidanjem ograničenja uporabe unajmljenih teretnih vozila prijevoznicima za vlastiti račun (koja se trenutačno primjenjuju samo u Grčkoj, Italiji, Španjolskoj i Portugalu) troškovi bi se do 2030. trebali smanjiti za otprilike 75 milijuna EUR godišnje. Uz to, dopuštanje uporabe vozila unajmljenih u drugoj državi članici EU-a u trajanju od tri do četiri mjeseca donijelo bi uštede od otprilike 83 milijuna EUR. Stoga bi se opcijom 1.c troškovi poslovanja snizili za ukupno 158 milijuna EUR godišnje. Profitabilnost sektora iznajmljivanja vozila povećala bi se za 81 milijun EUR, pa bi ukupna gospodarska korist do 2030. iznosila približno 240 milijuna EUR godišnje. Opcijom 1.c otvorilo bi se gotovo 5 000 dodatnih radnih mjesta, od toga 2 900 u sektoru iznajmljivanja vozila i 1 700 u cestovnom prijevozu tereta. Sigurnost na cestama trebala bi se blago poboljšati jer bi se koristila novija i bolje održavana vozila. Učinci su na okoliš pozitivni (manje emisija zbog učinkovitijeg iskorištavanja goriva), ali nisu znatni zbog relativno male veličine sektora.
Podaci o emisijama ugljikova dioksida (CO2) i potrošnji goriva novih teških vozila koja se stavljaju na tržište EU-a do sada se nisu pratili niti se o njima izvješćivalo. Neraspoloživost tih podataka uzrokovala je sljedeće: 1. propuštene prilike za oblikovanje politika za smanjenje potrošnje goriva prijevoznika – uglavnom malih i srednjih poduzeća, 2. povećanu konkurenciju proizvođačima vozila, 3. sektor teških vozila suočava se s poteškoćama kad je riječ o njegovu doprinosu postizanju ciljeva EU-a u pogledu smanjivanja emisija stakleničkih plinova

Velik broj sustava za praćenje na nacionalnoj razini značio bi da potpune usporedbe ne bi bile moguće, a podaci bi bili nepotpuni. To bi izazvalo rascjepkanost tržišta EU-a i nedovoljnu transparentnost tržišta. Nasuprot tome, uspostavom zajedničke baza podataka podaci o praćenju bili bi dostupni kupcima i tvorcima politika na razini EU-a i na nacionalnoj razini.
C. Učinci najpoželjnije mogućnosti

·poboljšalo bi se javno zdravlje i smanjili troškovi onečišćenja zraka i nesreća (0,37 milijardi EUR do 2030.),

·za 9 milijardi EUR smanjili bi se troškovi povezani sa zagušenjem do 2030., osigurali dodatni prihodi od naplate cestarine u iznosu od 10 milijardi EUR godišnje i pomoglo u povećanju ulaganja u ceste za 25 %,
Opcijom PO3 postiglo bi se sljedeće: ·troškovi zbog zagušenja smanjili bi se za 9 milijardi EUR do 2030., od cestarina bi se ostvario dodatni prihod od 10 milijardi EUR godišnje i pridonijelo bi se povećanju ulaganja u ceste za 25 %, ·znatno bi se smanjile emisije CO2, NOx i čestičnih tvari, ·poboljšalo bi se javno zdravlje te bi se smanjili troškovi zbog onečišćenja zraka i nesreća (0,37 milijardi EUR do 2030.), ·omogućilo bi se stvaranje do 208 000 novih radnih mjesta i dodatne koristi u iznosu od 0,19 % BDP-a, i ·pridonijelo bi se jednakom postupanju prema građanima EU-a jer bi se cijene kratkoročnih vinjeta prepolovile.
Sveukupno gledajući, ne bi trebali nastati znatni socijalni i gospodarski troškovi. Predviđenim pojednostavnjenjem i povećanjem razmjernosti pravila o izvješćivanju omogućit će se ostvarivanje ciljeva EMIR-a uz znatno smanjenje ukupnog administrativnog opterećenja drugih ugovornih strana koje podliježu zahtjevima za izvješćivanje u okviru EMIR-a. U pogledu prijenosa obveze izvješćivanja, subjekti koji će ubuduće podlijegati toj obvezi za tu su zadaću bolje opremljeni, a odgovarajući ukupni troškovi trebali bi se smanjiti zbog ekonomije razmjera. Dodatnim usklađivanjem pravila i postupaka izvješćivanja u najgorem slučaju mogu nastati određeni ograničeni administrativni troškovi u početnim fazama provedbe, ali bi to u srednjoročnom razdoblju trebalo rezultirati većom učinkovitosti i smanjenjem ukupnog opterećenja. Može se očekivati i da će zahtjev za pružanje usluga poravnanja po pravednim, razumnim i nediskriminirajućim komercijalnim uvjetima, što će koristiti brojnim drugim ugovornim stranama, povećati dodatne administrativne troškove samo u ograničenom opsegu. Združeni učinak svih mogućnosti kojima se daje prednost jest znatno smanjenje troškova. Procjene mogućih ušteda, izrađene isključivo za potrebe ove procjene učinaka i na temelju pretpostavki iz Priloga 8., kreću se od 2,3 milijarde EUR do 6,9 milijardi EUR fiksnih (jednokratnih) troškova i od 1,1 milijardi EUR do 2,66 milijardi EUR operativnih troškova. Brojna ograničenja utječu na preciznost navedenih procjena smanjenja troškova. Prvo, te su procjene valjane samo u ovom trenutku. U tim izračunima nisu uzeti u obzir zahtjevi koji će se primjenjivati u kasnijim fazama, primjerice postupna primjena zahtjeva za iznosom nadoknade. Drugo, izračuni se temelje na ograničenoj količini javno dostupnih podataka i nepotvrđenim tržišnim informacijama, koji možda ne mogu precizno prikazati različitost i posebnost uključenih drugih ugovornih strana. Treće, izračuni se temelje na pretpostavci da će se uštede troškova u cijelosti prenijeti na krajnje korisnike. Četvrto, u ovaj izračun nisu uvršteni minimalni troškovi prilagodbe nastali, primjerice, uvođenjem poštenih, razumnih i nediskriminirajućih uvjeta (očekivani utjecaj na članove sustava poravnanja) te zbog mjera namijenjenih poboljšanju kvalitete podataka (očekivani utjecaj na trgovinske repozitorije).
Izračun troškova i koristi za SMIT (4. opcija) temelji se na pretpostavci da će se on upotrebljavati svake godine za četiri mala zahtjeva, svaki od kojih bi obuhvatio do pet poduzeća, i jedan veći zahtjev, koji bi obuhvatio do 50 poduzeća. Pouzdane informacije o nepravilnostima na jedinstvenom tržištu Komisiji i nacionalnim tijelima omogućile bi osiguravanje veće usklađenosti sa zakonom o jedinstvenom tržištu i bolje osmišljenih politika EU-a. Tako bi se ojačalo povjerenje potrošača u jedinstveno tržište te bi se pridonijelo ispunjavanju njegova potencijala. Bolji pristup informacijama trebao bi voditi prilagođenijoj provedbi jedinstvenog tržišta na nacionalnoj razini, čime bi se ograničio broj službenih postupaka protiv država članica zbog povrede prava. U dva nedavna slučajeva naplaćeno je gotovo 50 milijuna EUR neplaćenog poreza kada su istražna tijela u području državne pomoći Komisiji omogućila pristup ključnim informacijama na razini poduzeća. U području jedinstvenog tržišta potencijalne uštede u pojedinačnom slučaju nabave infrastrukture premašuju 3 milijarde eura. Moguće su neizravne društvene koristi / koristi za okoliš ako će se SMIT koristiti za rješavanje nepravilnosti jedinstvenog tržišta u tim područjima.

Poduzeća koja prime zahtjev na temelju SMIT-a snosila bi troškove odgovaranja. Troškovi za velika poduzeća iznosili bi od 1200 do 4400 EUR. Za mala i srednja poduzeća (MSP) iznosili bi od 300 do 1000 EUR. Ako poduzeća zatraže pravni savjet kako bi odgovorila na zahtjev za informacije, snosila bi dodatne troškove od 1000 do 4000 EUR. Ukupni godišnji trošak pripreme odgovora i pravnih savjeta za procijenjenih pet godišnjih zahtjeva iznosio bi od 370 000 do 610 000 EUR. Poduzeća bi mogla dostaviti i odgovor koji nije povjerljive naravi namijenjen državama članicama. To bi uz neznatan dodatni trošak moglo umanjiti zabrinutost u vezi s povjerljivosti. Konzervativna procjena ukupnog troška SMIT-a, uključujući trošak koji bi snosila Komisija, iznosi od 0,49 do 1,04 milijuna EUR. Nema izravnog socijalnog troška ili troška za okoliš.
U čemu je problem i zašto je to problem na razini EU-a?

Decentralizirani sustav provedbe pravila EU-a o tržišnom natjecanju utvrđen je 2004. Uredbom 1/2003. Cilj je bio osigurati bolju provedbu time što će se, uz Komisiju, za njihovu provedbu ovlastiti i nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje (nacionalna tijela za tržišno natjecanje). Iako su nacionalna tijela za tržišno natjecanje u proteklom desetljeću znatno pojačala provedbu pravila EU-a o tržišnom natjecanju, ona bi mogla činiti i više. Svake godine zbog postojanja neotkrivenih kartela, koji cijene obično podižu za između 17 % i 30 %, nastaju gubici od 181 – 320 milijardi EUR. Nedavne studije i rad u okviru postupka europskog semestra pokazuju da se niz sektora u cijeloj Europi još uvijek suočava s problemom nedostatka tržišnog natjecanja. Postoji jasna veza između uloge nacionalnih tijela za tržišno natjecanje i njihove sposobnosti da djeluju i u potpunosti provode pravila EU-a o tržišnom natjecanju i osiguravanja postojanja tržišnog natjecanja na tržištima. Postoje četiri temeljna uzroka problema koji utječu na sposobnost nacionalnih tijela za tržišno natjecanje da učinkovitije provode tržišno natjecanje i na decentralizirani sustav uspostavljen Uredbom 1/2003: 1.nedostatak učinkovitih instrumenata u području tržišnog natjecanja; 2.nedostatak učinkovitih ovlasti za izricanje odvraćajućih kazni; 3.razlike među programima oslobađanja od kazne ili njezina smanjenja odvraćaju poduzeća diljem Europe od iznošenja dokaza o kartelima; 4.nedostatak jamstava da nacionalna tijela za tržišno natjecanje pri provedbi pravila EU-a o tržišnom natjecanju mogu djelovati neovisno i da će imati resurse potrebne za obavljanje svojih zadaća. Ako nacionalna tijela za tržišno natjecanje ne mogu ostvariti svoj puni potencijal, to oslabljuje jedan od glavnih aspekata unutarnjeg tržišta, a to je osiguravanje da se tržišno natjecanje u Europi ne narušava. Manje učinkovita provedba od strane nacionalnih tijela za tržišno natjecanje znači da preduvjeti za učinkovito funkcioniranje tržišta nisu osigurani. Poslovni subjekti ne mogu se natjecati na temelju svojih kvaliteta i suočavaju se s preprekama ulasku na tržište. Potrošači ne uživaju prednosti provedbe tržišnog natjecanja, a to su niže cijene, bolja kvaliteta, veći izbor i inovativni proizvodi.
Zrakoplovstvo nastavlja pridonositi ciljevima klimatske politike EU-a. Očekuje se da će ta mogućnost 2020. dovesti do godišnje potražnje za 25,10 Mt emisijskih jedinica drugih sektora sustava trgovanja emisijama i međunarodnih emisijskih jedinica te 2030. do godišnje potražnje za 49,3 Mt emisijskih jedinica EU-a prvotno dodijeljenih drugim sektorima sustava trgovanja emisijama. U usporedbi s osnovnom vrijednošću operativni troškovi za mogućnost kojoj se daje prednost su niži (– 0,1 % 2020. te – 0,43 % 2030.), što dovodi do povećanja potražnje za letovima (povećanje za 0,5 % 2020. te za 1,44 % 2030.). Vjerojatno će doći i do rasta zapošljavanja u zrakoplovnom sektoru za 0,4 % 2020. te za 1,5 % 2030.
C. Učinci preferirane opcije

U slučaju nekih karcinogenih tvari preferirana će opcija utjecati na operativne troškove poduzeća koja će morati uvesti dodatne zaštitne i preventivne mjere. To će posebno biti slučaj s trikloretilenom i korištenim motornim mineralnim uljima, u vezi s kojima se procjenjuje da će ukupni troškovi odabrane opcije za industriju do 2069. iznositi između 154 i 257 milijuna EUR za trikloretilen i između 46 i 918 milijuna EUR za korištena motorna ulja. Paket preferiranih opcija ne podrazumijeva nametanje dodatnih obveza informiranja ni povećanje administrativnog opterećenja poduzeća niti je vjerojatno da će zbog njega nastati znatni troškovi zaštite okoliša.

Kako će to utjecati na poduzeća, MSP-ove i mikropoduzeća?
Procjena učinka provedena je usporedno s ex post evaluacijom Direktive o privatnosti i elektroničkim komunikacijama (ePD) u okviru programa za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT). Opći je zaključak da su ciljevi ePD-a i dalje relevantni. U evaluaciji u okviru programa REFIT utvrđene su tri glavne skupine problema: -tijekom komuniciranja na internetu privatni život građana nije dostatno i učinkovito zaštićen -građani nisu učinkovito zaštićeni od neželjenog marketinga -poduzeća se zbog rascjepkanog zakonodavstva, razlika u pravnim tumačenjima među državama članicama te nejasnih i zastarjelih odredbi suočavaju s preprekama U evaluaciji u okviru programa REFIT zaključeno je i da postoji prostor za pojednostavnjenje, posebno određenih zastarjelih ili nepotrebnih odredbi i pravila o provedbi. To je potvrđeno i u mišljenju platforme REFIT u kojem se preporučuje jačanje zaštite privatnog života građana usklađivanjem Direktive o privatnosti i elektroničkim komunikacijama s Općom uredbom o zaštiti podataka, i to dodavanjem izuzeća od pravila o suglasnosti za kolačiće te zahtjevom da Komisija rješava nacionalne provedbene probleme.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles,30.1.2018.

SWD(2017) 472 final

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 472 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:

RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE



SAŽETAK PROCJENE UČINKA



priložen dokumentu

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća

o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište

u drugoj državi članici

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}



{SWD(2017) 477 final}
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles,30.1.2018.

SWD(2017) 477 final/2

CORRIGENDUM :

Document SWD(2017) 477 final of 19.12.2017 is corrected in all language versions except EN.

The words "lawfully marketed in another Member State" were missing in the title.

The text shall read as follows:

RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE

SAVJETOVANJE S DIONICIMA - SAŽETO IZVJEŠĆE

priložen dokumentu

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća

o uzajamnom priznavanju robe koja se zakonito stavlja na tržište u drugoj državi članici

{COM(2017) 796 final}



{SWD(2017) 471 final}



{SWD(2017) 472 final}



{SWD(2017) 475 final}



{SWD(2017) 476 final}
Provođenje reforme postojećeg postupka obavješćivanja utvrđenog na razini EU-a radi poboljšavanja usklađenosti s Direktivom EU-a o uslugama moguće je jedino djelovanjem na razini EU-a. S obzirom na to da je riječ o jedinstvenom tržištu, svaki regulatorni zahtjev koji donese jedna država članica utječe na čitavo jedinstveno tržište jer može stvoriti prepreke svakom pružatelju usluga (domaćem ili stranom) koji želi uspostaviti poslovni nastan u toj državi članici ili koji želi pružati prekogranične usluge.

C. Učinci mogućnosti kojoj se daje prednost

S pomoću najpoželjnije mogućnosti sadašnji bi postupak obavješćivanja postao djelotvoran alat za poboljšanje primjene Direktive o uslugama, što bi dovelo do konkurentnijih i cjelovitijih tržišta usluga EU-a. Reformiranim bi se postupkom spriječilo uvođenje neopravdanih i nerazmjernih regulatornih mjera koje nisu u skladu s Direktivom o uslugama. To bi se postiglo povećanjem učinkovitosti postupka obavješćivanja, poboljšanjem kvalitete i sadržaja dostavljenih obavijesti, boljim usklađivanjem obveze obavješćivanja s područjem primjene Direktive o uslugama i poboljšanjem usklađenosti s obvezom obavješćivanja.
Analiza je pokazala da bi viša razina energetske učinkovitosti 2030. pozitivno utjecala na gospodarski rast, zapošljavanje i konkurentnost te snažno utjecala na sigurnost opskrbe, a posebice na opseg uvoza plina. Troškovi uvoza fosilnih goriva uz cilj povećanja energetske učinkovitosti od 27 % iznosili bi 4 274 milijarde eura, no u razdoblju od 2021. do 2030. uz cilj od 30 % moglo bi se uštedjeti 69,6 milijardi eura na tom uvozu, otvoriti od 395 000 do 435 000 radnih mjesta do 2030. na neto osnovi i povećati BDP za od 0,25 % do 0,4 % u središnjim scenarijima. Za članak 7. prednost se daje 3. opciji jer se njome razdoblje obveze uštede energije produljuje nakon 2020., a zbog pojednostavnjenja države članice moći će lakše ostvariti propisane uštede, osobito one koje se odnose na obnovu zgrada. Tom se opcijom pojašnjavaju zahtjevi koji se primjenjuju na sustave obveze energetske učinkovitosti i alternativne mjere. Za članke od 9. do 11. prednost se daje 2. opciji jer se njome uklanjaju pravne nejasnoće zbog kojih trenutačno kasni primjerena provedba kad je riječ o toplinskoj energiji u zgradama s više stanova i višenamjenskim zgradama. Njome bi se ujednačio i ubrzao prijelaz na pametno mjerenje potrošnje topline (koje se može očitati na daljinu) pa bi potrošači mogli dobiti češće i bolje povratne informacije o potrošnji.
Tri su jasna razloga zašto je potrebno reformirati sustav PDV-a za prekograničnu e-trgovinu. Temeljni uzroci tih problema proizlaze iz odredaba trenutačne Direktive o PDV-u te se stoga države članice njima ne mogu baviti bez djelovanja na razini EU-a. Prvo, složenost obveza plaćanja PDV-a učestalo se pokazuje kao jedan od ključnih razloga zašto se neko poduzeće neće uključiti u prekograničnu e-trgovinu te to stoga znači da mnoga poduzeća ne mogu pristupiti jedinstvenom tržištu. Procijenjeno je da troškovi ispunjivanja obveza plaćanja PDV-a u prosjeku iznose 8000 EUR godišnje za svaku državu članicu koju poduzeće opskrbljuje. To je znatan trošak za poduzeće, posebice za MSP-ove. Drugo, trenutačni sustav nije neutralan jer su poduzeća iz EU-a u očigledno nepovoljnijem položaju od poduzeća iz trećih zemalja koja mogu legitimno i na druge načine vršiti opskrbu u EU bez PDV-a. Budući da stope PDV-a mogu iznositi i do 27 %, dolazi do znatnog narušavanja tržišnog natjecanja u korist poduzeća iz trećih zemalja ako se PDV ne primjenjuje. Treće, složenost postojećega sustava kao i trenutačno oslobođenje od plaćanja za uvoz malih pošiljaka znači da države članice gube dragocjene prihode od poreza. Procjenjuje se da u prekograničnoj e-trgovini zbog izgubljenog PDV-a i neusklađenosti takvi gubitci trenutačno iznose i do pet milijardi EUR godišnje.
Postojeća pravna stečevina EU-a o planiranju, izvješćivanju i praćenju nije primjerena kao potpora provedbi energetske unije. Trenutačne obveze često nisu u skladu s područjem energetike, a ima i proturječnosti između područja energetike i klime, što dovodi do nepotrebnog administrativnog opterećenja i nedjelotvornih propisa i planiranja. Osim toga, trenutačni politički proces između država članica i Komisije nije odgovarajući za ostvarivanje ciljeva energetske unije, osobito ciljeva za 2030., uključujući one za obnovljivu energiju i energetsku učinkovitost te usklađivanje s Pariškim klimatskim sporazumom. To utječe na države članice, građane i ulagače. Provedena je provjera primjerenosti i učinkovitosti (REFIT) postojećih obveza u pravnoj stečevini u području energetike i njihove međusobne povezanosti s pravnom stečevinom u području klime.
Opcija kojoj se daje prednost povećala bi izglede za veći broj restrukturiranja u prekograničnim koncernima, čiji su troškovi trenutačno preveliki. Učinci će vjerojatno biti značajni u više država članica (BG, DK, SK, SI, HR, CY, EE, IE, LT, LU, NL, PL, RO). To će dovesti do znatnog smanjenja gubitka radnih mjesta zbog stečaja (trenutačna procjena iznosi 1,7 milijuna godišnje). Učinkoviti preventivni postupci vode do bržeg razduživanja loših kredita. Osim značajnog negativnog odnosa između razduživanja trgovačkih društava i rasta BDP-a (smanjenje od jednog postotnog boda u omjeru duga prema financijskoj imovini dovodi do 0,4 postotna boda manje u rastu BDP-a), opcija kojoj se daje prednost trebala bi povisiti stope povrata, a to bi trebalo sniziti troškove zaduživanja (povećanje od 10 postotnih bodova u očekivanoj stopi povrata povezuje se s padom razlike u prinosima obveznica (bond spread) od 37 baznih bodova). Opcija kojoj se daje prednost povećat će stopu samozapošljavanja jer se kraćim razdobljem davanja razrješnice povećava stopa samozapošljavanja u državama članicama kao što su HU, IT, LT, MT, PT i RO u kojima razdoblje davanja razrješnice premašuje tri godine. Kao rezultat moglo bi se otvoriti tri milijuna novih radnih mjesta.
U okviru mogućnosti kojoj se daje prednost mogu se postići svi navedeni ciljevi. Konkretno, EU će moći promicati svoje gospodarske i političke interese, uključujući veću sigurnost, uredno upravljanje migracijama, veći gospodarski napredak te općenitije, održivi i uključivi rast (posebno u zemljama AKP-a) u cilju doprinosa uspješnoj provedbi Programa do 2030. To će postići omogućavanjem promicanja prilagođenih mjera EU-a u trima regijama AKP-a i jačanjem zajedničkog okvira. Tako će se stvoriti idealni uvjeti za sklapanje strateških saveza sa skupinom 79 zemalja AKP-a. To je važno za rješavanje globalnih problema, posebno klimatskih promjena i drugih aspekata Programa do 2030., te za maksimalno povećanje utjecaja EU-a na međunarodnom planu. Utjecaj bi se mogao povećati uspostavom sličnih odnosa sa sjevernoafričkim zemljama i najmanje razvijenim zemljama i malim otočnim državama u razvoju koje nisu u skupini država AKP-a. Usto, tom se mogućnošću zadržavaju pozitivni vidovi Sporazuma iz Cotonoua koji su istaknuti u evaluaciji: zadržava se snažna predanost promicanju ljudskih prava i demokratske uprave te uključivanju ključnih dionika u razvojni proces; zadržavaju se opće odredbe koje su temelj trgovinske suradnje; znatno se prilagođava sustav suupravljanja, uključujući zajednički institucionalni okvir.