Ex post evaluacija drugog zdravstvenog programa za razdoblje od 2008. do 2013. u okviru Odluke br. 1350/2007/EZ o uspostavljanju drugog programa aktivnosti Zajednice u području zdravstva (2008. – 2013.)

Projekti su namijenjeni istraživanju širokog raspona tematskih područja i mehanizama isporuke te provedbi inicijativa zdravstvene politike na inovativan način, poput „pilot-programa”. Na njih otpada najveći dio dostupnog proračuna programa. Međutim, tijekom provođenja programa udio proračuna namijenjen projektima smanjen je u korist zajedničkih djelovanja i javnih natječaja. To je bio i rezultat nastojanja usmjeravanja programa na nekoliko većih djelovanja uz uključivanje što je većeg mogućeg broja partnera, po mogućnosti iz svih država članica, kako bi se stvorio zamah za širi utjecaj.

Djelovanja u okviru programa bila su u skladu s ulogom EU-a u zdravstvenoj politici kako je utvrđena u članku 168. Ugovora te u granicama te uloge. Ta su djelovanja osmišljena tako da prate strateški pristup i budu usmjerena na one specifične inicijative kojima se u najvećoj mogućoj mjeri uvećava dodana vrijednost za EU. Zbog toga je provedba prije svega bila usmjerena na prioritete ključne za gospodarski razvoj i rast. Tim se prioritetnim djelovanjima pridonosi zdravijem stanovništvu, sustavima zdravstvene zaštite koji dobro funkcioniraju, te tehnološkom i znanstvenom razvoju.

III.stvaranje informacija i znanja o zdravlju i njihova distribucija relevantnim stranama, od javnosti do tvoraca politika i zdravstvenih djelatnika.

Drugi zdravstveni program bio je glavni instrument za pružanje potpore koordinaciji zdravstvene politike radi provedbe zdravstvene strategije EU-a za razdoblje od 2008. do 2013., Zajedno za zdravlje, u skladu s prioritetima strategije Europa 2020.

U ovom je izvješću ukratko predstavljen program te su sažeti glavni zaključci evaluacija na polovici razdoblja i ex post evaluacija. U njemu se opisuju i tri područja u kojima je moguće poboljšati provedbu trenutačnog trećeg zdravstvenog programa.

Komisija je u skladu s člankom 13. stavkom 3. točkom (c) Odluke br. 1350/2007/EZ obvezna Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Oboru regija dostaviti vanjsko i neovisno izvješće o ex post evaluaciji provedbe i rezultata drugog zdravstvenog programa.

Javni natječaji namijenjeni su nabavi posebnih studija, evaluacija i istraživanja potrebnih za razvoj i provođenje zdravstvene politike i zakonodavstva EU-a, na primjer pravila za proizvodnju, distribuciju i upotrebu medicinskih proizvoda. Upotrebljava ih se i za djelovanja na poticaj Komisije uz vrlo konkretno područje primjene i ciljeve, kao što su osmišljavanje i provedba tečajeva i vježbi u suradnji s državama članicama, usmjerena na razvoj kapaciteta za djelovanje u iznimno hitnim situacijama.

Zajednička djelovanja vrsta su financijskog mehanizma, po prvi put uvedenog u okviru drugog zdravstvenog programa, za poticanje suradnje država članica u područjima od velike političke važnosti. Odabranim se zajedničkim djelovanjima posebno pridonijelo ciljevima strategije Europa 2020. u pogledu „pametnog i uključivog rasta” Zajednička su djelovanja često rezultat dugotrajne suradnje između nadležnih tijela i relevantnih dionika te su usmjerena na osiguravanje političke predanosti nadležnih tijela država članica i njihovu potvrdu ishoda te optimizaciju koordinacije politike. Zajedničkim se djelovanjima uobičajeno razvijaju, razmjenjuju i ispituju alati, metode i pristupi namijenjeni posebnim pitanjima ili aktivnostima te je u njih uključena izgradnja kapaciteta. Korist koju uključene države članice ostvaruju u smislu razmjene znanja i iskustava trebala bi biti znatna, a u određenim slučajevima dovesti do osjetnih ušteda troškova. Stoga je za provođenje Programa važno da sve države članice sudjeluju u što je moguće većoj mjeri.

Bespovratna sredstva za poslovanje prvi su puta upotrijebljena u drugom zdravstvenom programu kao potpora troškovima funkcioniranja paneuropskih nevladinih organizacija i posebnih mreža.

Bespovratna sredstva za konferencije također su uvedena Programom, a upotrebljavalo ih se za podupiranje središnjih konferencija o zdravlju u okviru svakog predsjedništva EU-a te za sufinanciranje, putem godišnjeg otvorenog natječaja, paneuropskih konferencija o važnim zdravstvenim pitanjima.

Naposljetku, izravna bespovratna sredstva za međunarodne organizacije upotrijebljena su za potporu međunarodnoj suradnji u pogledu važnih zdravstvenih pitanja (uglavnom sakupljanje i analiza zdravstvenih podataka).

Tablica 1.: Troškovi u okviru drugog zdravstvenog programa, prema mehanizmu financiranja

Mehanizam financiranja Ukupno % Projekti 106.293.671,24 EUR 36 % Javni natječaji 72.053.873,45 EUR 25 % Zajednička djelovanja 63.962.704,38 EUR 22 % Bespovratna sredstva za poslovanje 20.825.185,85 EUR 7 % Sporazumi o izravnim bespovratnim sredstvima 13.805.987,00 EUR 5 % Bespovratna sredstva za konferencije 5.268.308,14 EUR 2 % Ostalo 11.693.227,81 EUR 4 % Ukupno 293.902.957,87 EUR 100 %

2.3. Ishodi Programa

Programom su dobivena korisna znanja i dokazi koji mogu poslužiti kao temelj za informirano donošenje politika i daljnja istraživanja. Riječ je o najboljoj praksi, alatima i metodologijama kojima se omogućuje osiguravanje koristi za zajednice za javno zdravlje i izravno za građane (npr. u pogledu unaprjeđenja dijagnostičkih testova, pružanja potpore državama članicama u razvoju nacionalnih akcijskih planova za suzbijanje raka, poboljšanja skrbi o pacijentima itd.). Programom se poticala svijest i održive aktivnosti umrežavanja (npr. sufinanciranjem paneuropskih konferencija i mreža kao što su one u području javnog zdravlja i promicanja zdravlja). Isto tako, poticalo se sakupljanje usporedivih podataka u cijeloj Uniji kojima su obuhvaćene brojne države članice i pružene informacije za potrebe donošenja politika, na primjer temeljni pokazatelji europskog zdravlja (ECHI) i baza podataka o rijetkim bolestima ORPHANET, te proizvedeni materijali za osposobljavanje i edukativni materijali (npr. za osposobljavanje zdravstvenih djelatnika u pogledu zdravlja migranata i etničkih manjina) te smjernice. Naposljetku, poticana je i izgradnja kapaciteta u području javnog zdravlja na različitim razinama (npr. poticanjem pripravnosti država članica u slučaju izvanrednih zdravstvenih situacija) s pomoću obuke i razmjene znanja među zdravstvenim ustanovama u državama članicama.

3.Evaluacija Programa

Provedene su vanjske neovisne evaluacije na polovini razdoblja (2010. – 2011.) i vanjske neovisne ex post evaluacije (2014. – 2015.). U obje je evaluacije program pozitivno ocijenjen, uz ograničenja. Potvrđena je važnost financiranih djelovanja, ali su naglašeni nedostatci u konceptu Programa (veliko područje primjene i nedostatak izričitih konkretnih ciljeva). Zaključeno je da je programom dokazana dodana vrijednost za EU uglavnom u pogledu utvrđivanja najboljih praksi, određivanja referentnih vrijednosti za bolje donošenje odluka i umrežavanje, ali u manjem obujmu u pogledu inovacija, zakonodavstva EU-a u području zdravlja te ekonomije razmjera, dok djelovanja kojima su obuhvaćene prekogranične zdravstvene prijetnje i slobodno kretanje osoba nisu bila dovoljno zastupljena. Zaključeno je da ne mogu sve relevantne potrebe dovesti do učinkovitog djelovanja. Samo se djelovanjima koja imaju dodanu vrijednost za EU može utjecati na zdravstvene politike država članica. Učinak ovisi o prihvaćanju i provedbi rezultata u državama članicama. Stoga je važna distribucija informacija relevantnim dionicima, a posebno nacionalnim zdravstvenim nadležnim tijelima koja određuju i provode nacionalne zdravstvene politike. Što se tiče dopiranja do relevantnih dionika, djelovanja u okviru programa imala su različite razine uspješnosti. Još jedan čimbenik koji utječe na prihvaćanje u državama članicama njihovo je sudjelovanje u djelovanjima koje je povećano snažnijim usmjerenjem tijekom druge polovine na zajednička djelovanja.

3.1. Ukupna procjena

U drugom zdravstvenom programu odražava se razvoj zdravstvene politike EU-a, s većim naglaskom, uz uobičajeni pristup javnom zdravlju (promicanje zdravlja i sprječavanje bolesti, borba protiv zaraznih bolesti i drugih prekograničnih zdravstvenih prijetnji, sigurnost pacijenata), na druga zdravstvena pitanja koja proizlaze iz potrebe za inovacijama i osuvremenjivanjem zdravstvenih sustava, istovremeno održavajući izdatke za zdravstvo pod kontrolom, te optimizacijom djelovanja u područjima poput procjene zdravstvenih tehnologija (HTA), e-zdravstva i prekogranične direktive o zdravlju i pravima građana EU-a. U okviru Programa mobilizirani su relevantni dionici u svih 28 država članica (više njih iz država članica u EU 15 nego iz EU 12) i trima zemljama EGP-a i EFTA-e (Norveška, Island i Lihtenštajn). Njime je bio obuhvaćen niz zajedničkih zdravstvenih pitanja (tj. onih u pogledu važnih kroničnih bolesti, zdravlja stanovništva koje stari, razvoja kapaciteta za odgovor na prekogranične zdravstvene prijetnje), omogućen širok raspon korisnih alata (tj. baza podataka EU-a o rijetkim bolestima) i najboljim praksama (tj. za sprječavanje širenja HIV-a/AIDS-a, rješavanje pitanja pretilosti ili provođenja probira za otkrivanje raka) za primjenu na nacionalnoj i regionalnoj razini te je promicana suradnja i koordinacija među nadležnim zdravstvenim tijelima država članica radi održavanja zdravstvenih pitanja poput nejednakosti u području zdravlja, mentalnog zdravlja, starenja itd. na vrhu prioriteta.

Međutim, u objema je evaluacijama naglašena činjenica da je zbog nedostatka jasnih ciljeva i pokazatelja napretka u konceptu Programa došlo do širenja prioriteta, čime je otežano definiranje sveukupnih rezultata na smislen način.

3.2. Evaluacija na polovini razdoblja

Evaluacija na polovini razdoblja sadržavala je nekoliko preporuka za poboljšanja u određivanju prioriteta u pogledu potreba, utvrđivanje jasnije usmjerenih ciljeva, sufinanciranje manjeg broja djelovanja, praćenje na temelju pokazatelja SMART i bolju distribuciju ishoda.

Relevantne preporuke u pogledu utvrđivanja godišnjih prioriteta, pružanja boljih smjernica podnositeljima zahtjeva i osiguravanja bolje distribucije djelovanja i njihovih rezultata provedene su bez odlaganja u godišnjim radnim programima za razdoblje od 2011. do 2013. To je za posljedicu imalo bolje usmjeravanje (ograničenje obuhvaćenih tema iz područja zdravlja) i bolje usklađivanje sa strategijom Europa 2020. CHAFEA je poboljšala vodič namijenjen podnositeljima zahtjeva i usluge podrške za pozive te se u većoj mjeri usredotočila na distribuciju rezultata.

Saznanja iz evaluacije primijenjena su u procjeni utjecaja koja je priložena prijedlogu Komisije za treći zdravstveni program te su upotrijebljena za potrebe osmišljavanja novog programa. Zbog toga se Uredbom (EU) br. 282/2014:

predviđaju jasni posebni ciljevi i pokazatelji (članak 3.),