U studiji iz 2017. navodi se da se proizvodnja brojlera u EU-u od 2009. do 2014. povećala za 18,6 % te sada čini približno 6,5 milijardi pilića godišnje. Proizvodnja i potrošnja konstantno se povećavaju i piletina je nakon svinjetine meso koje se najviše konzumira u EU-u. Očekuje se da će se u razdoblju od 2015. do 2025. proizvodnja mesa peradi u EU-u povećati za 3,8 %, a potrošnja za 3,4 %. EU ostvaruje 103,9-postotnu samodostatnost u pogledu mesa peradi, pri čemu izvoz čini 11 % proizvodnje, a uvoz 6 %. Uvoz, koji najvećim dijelom čine dijelovi mesa veće vrijednosti iz Brazila i Tajlanda, uglavnom je usmjeren na Francusku, Njemačku, Nizozemsku i Ujedinjenu Kraljevinu.

U studiji iz 2017. navedeno je da u nacionalnom pravu 18 država članica postoji zahtjev za evidentiranje dermatitisa na jastučićima nogu, a u 15 od njih taj se zahtjev povezuje s ciljanim mjerama. Dermatitis na jastučićima nogu pokazatelj je koji se prati u klaonici i može se upotrebljavati za utvrđivanje problematičnih gospodarstava na kojima su potrebne korektivne mjere kako bi se riješili osnovni problemi. Dermatitis na jastučićima nogu oblik je kontaktnog dermatitisa do kojeg dolazi zbog opeklina amonijakom, kada dulji kontakt s lošom steljom, s velikim udjelom vlage i amonijaka, uzrokuje kemijsku iritaciju kože. Dermatitis na jastučićima nogu povezan je i s drugim oblicima kontaktnog dermatitisa, kao što su opekline skočnog zgloba i mjehuri na prsima, koji ne ukazuju samo na lošu stelju, već i na moguću šepavost ili probleme s pokretljivosti. Na njega ne utječu hvatanje, prijevoz ili uvjeti pri klanju te je stoga dobar pokazatelj dobrobiti životinja na gospodarstvu. Petnaest država članica koje zakonski povezuju taj pokazatelj s ciljanom mjerom, zajedno s Ujedinjenom Kraljevinom i Španjolskom u kojima su ti sustavi provedeni a da to nije propisano zakonodavstvom, znači da gotovo 80 % proizvodnje peradi u EU-u podliježe tom sustavu bodovanja.

Kod prekoračenja stopa smrtnosti do ugibanja pilića često je došlo u prvom tjednu proizvodnje i posjednik tvrdi da je do toga došlo zbog uvjeta u valionici i/ili u matičnim jatima. Tijela prihvaćaju te navode, ali ne istražuju uvjete u valionici. Pravom Unije nisu predviđeni posebni zahtjevi za valionice i nijedna od država članica u kojima je GU za zdravlje i sigurnost hrane proveo reviziju nije imala kriterije za procjenu općih zahtjeva Direktive 98/58/EZ u pogledu tih objekata.

Tijekom nasumičnih inspekcijskih pregleda nadležna tijela osigurala su da do prevelike gustoće naseljenosti ne dolazi tijekom rizičnih razdoblja. Jedno je od rizičnih razdoblja neposredno prije „prorjeđivanja”, prakse koja se upotrebljava u mnogim državama članicama i kojom se dio pilića za klanje uklanja nekoliko dana prije većine jata, čime u peradarniku nastaje dodatni prostor. Drugo je razdoblje u kojem gustoća naseljenosti može biti najveća neposredno prije nego što se pilići šalju na klanje, kada se dovršava proizvodni ciklus. Kako bi se djelotvorno procijenila usklađenost s pravnim zahtjevima Direktive, države članice trebaju utvrditi jasne kriterije sukladnosti kako bi njihovi inspektori mogli donijeti praktičnu procjenu o tome jesu li gospodarstva usklađena sa zakonima. Većina država članica pružila je neku vrstu smjernica za praktične korake koje treba slijediti pri mjerenju gustoće naseljenosti, ali mali je broj država članica inspektorima dao bilo kakve smjernice za procjenu dostatnosti ventilacije. Ventilacija je ključna točka za osiguravanje klimatskih uvjeta u peradarniku, ali samo je mali broj tijela država članica definirao najveće koncentracije plinova i osigurao opremu za njihovo mjerenje. Nasumični inspekcijski pregledi gospodarstava obično su usmjereni na osigurane resurse, a ne na same piliće jer je teško ispitati pojedinačne piliće od njih nekoliko tisuća koji se nalaze u peradarniku.

Pri prenošenju Direktive u nacionalno zakonodavstvo, prema studiji iz 2017., Austrija, Danska, Njemačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina odabrale su da neće primijeniti neka ili sva od ovih odstupanja u pogledu gustoće naseljenosti. I Njemačka i Ujedinjena Kraljevina navele su da su svoju odluku utemeljile na znanstvenim dokazima koji pokazuju da bi dobrobit mogla biti ugrožena pri većim gustoćama naseljenosti. Ostale 23 države članice izravno su prenijele Direktivu u nacionalno zakonodavstvo. Stoga je u trenutku provedbe studije iz 2017. skupina država članica dopuštala gustoću naseljenosti do 33 kg/m2, druga skupina do 39 kg/m2 i treća skupina do najviše 42 kg/m2, a ukupno se gotovo tri četvrtine brojlera u EU-u uzgaja pri gustoći naseljenosti manjoj od 39 kg/m2 (vidjeti grafikon):

Upotreba dermatitisa na jastučićima nogu kao pokazatelja omogućila je državama članicama da razviju djelotvorne sustave kontrole za dobrobit brojlera. Iako se bodovanje i razine aktiviranja razlikuju među državama članicama, sve države daju upute za postmortalne preglede, izvješćivanje o rezultatima i daljnje praćenje. Potrebna je dobra komunikacija i koordinacija među tijelima odgovornima za klaonicu i za gospodarstvo kako bi se posjednike s kontinuirano velikim brojem bodova obvezalo da riješe problem. S druge strane, kontinuirano malen broj bodova u pogledu dermatitisa na jastučićima nogu dokaz je da posjednik ostvaruje dobre rezultate.

EFSA je pružila usklađen sustav prikupljanja podataka i model za dostavu podataka, kako se zahtijeva člankom 6. stavkom 2. Direktive. Na radionici iz 2017. stručnjaci iz država članica naveli su da, iako je taj epidemiološki pristup / pristup uzorkovanja pružio nacionalnu sliku razina dermatitisa na jastučićima nogu, nije upotrijebljen kao alat za određivanje prioriteta kontinuirane kontrole pojedinačnih gospodarstava. Stručnjaci iz država članica zaključili su da, osim ako u njihovoj državi već nije bio uspostavljen takav sustav, moraju razviti smjernice o tome da bi se podaci iz klaonica mogli upotrebljavati kao dio kontrola utemeljenih na riziku.

Stope smrtnosti pružaju osnovnu mjeru dobrobiti jata, ali većina država članica sada se oslanja na bodove ostvarene za posebne vrste kontaktnog dermatitisa pri postmortalnim pregledima, osobito na dermatitis na jastučićima nogu, kao na najbolji način za procjenu rizika gospodarstava koja uzgajaju brojlere i određivanje prioriteta za istragu i poduzimanje mjera u pogledu gospodarstava. Praćenje uzastopnih jata postmortalnim pregledima može se upotrebljavati kako bi se potvrdilo da su osnovni problemi ispravljeni. Često se sumnja na to da uvjeti u valionicama i/ili matičnim jatima uzrokuju visoke stope smrtnosti tijekom ranih faza uzgoja, ali nadležna tijela ne istražuju te objekte jer nisu definirala posebna pravila za dobrobit životinja koja su primjenjiva na tim drugim mjestima.

5.Utjecaj na dobrobit pilića

U mišljenju EFSA-e navedene su glavne bolesti koje utječu na dobrobit brojlera, kao što su problemi s nogama, kontaktni dermatitis, ascites i sindrom iznenadne smrti. U njemu je navedeno da su se te bolesti pogoršale intenzivnim odabirom za brzu stopu rasta i većom učinkovitošću hrane za životinje, ali i okolišnim uvjetima. Direktivom se nastoji poboljšati dobrobit pilića boljim upravljanjem i okolišnim uvjetima, a pitanje genetskog odabira postalo je predmetom drugog izvješća Komisije.

Studija iz 2017. pokazala je da ni države članice ni industrija nisu u većoj mjeri procjenjivale utjecaj Direktive. Revizije koje je proveo GU za zdravlje i sigurnost hrane zajedno s radionicom iz 2017. u kojoj su sudjelovale države članice čine temelj za sljedeće zaključke o utjecaju Direktive na dobrobit pilića.

Proizvodni sustavi u osnovi su isti kao i prije nego što je Direktiva stupila na snagu te se pilići stari jedan dan stavljaju u peradarnik, na pod koji je prekriven steljom (npr. slama, komadići drva, treset ili papir). Došlo je do poboljšanja u smještaju i kvaliteti okoliša jer su neke države članice ukinule stariji smještaj, koji nije mogao ispuniti zahtjeve za održavanje prosječne relativne vlažnosti u peradarniku na razinama manjima od 70 % tijekom 48 sati kada je vanjska temperatura manja od 10 °C. Utvrđeno je da ta nemogućnost dovodi do visokih razina dermatitisa na jastučićima nogu i praćenje tog pokazatelja dovelo je do poboljšanja smještaja.

Stoga je većina sustavnih poboljšanja ostvarena mjerama kojima se rješava problem dermatitisa na jastučićima nogu, a ne nasumičnim inspekcijskim pregledima gospodarstava. Mjere za rješavanje problema visokih razina kontaktnog dermatitisa uključuju i usmrćivanje mladih pilića prije nego što dođe do problema s pokretljivosti te sprečavanje pogoršanja dobrobiti pilića. Smanjenje razina bolesti kao što su kokcidioza i nekrotični enteritis pripisuje se i održavanju odgovarajuće stelje tijekom cijelog životnog ciklusa jata, čime se poboljšava zdravlje pilića.

U radu GU-a za zdravlje i sigurnost hrane u okviru Komisijinog Akcijskog plana o otpornosti na antimikrobna sredstva utvrđeni su dodatni neizravni pokazatelji pozitivnih učinaka donošenja takvih mjera na zdravlje jata. Konkretno, postoje dokazi da je potreba primjene antimikrobnih sredstava (osim kokcidiostatika) za liječenje uobičajenih stanja znatno smanjena ili u potpunosti izbjegnuta u onim državama članicama koje snažno ističu pitanja dobrobiti, zdravlja i higijene.

Direktiva je pružila dobar okvir za osiguravanje dobrobiti brojlera i iako bodovanje dermatitisa na jastučićima nogu nije definirano na razini EU-a, upotreba tog pokazatelja dovela je do najsustavnijih poboljšanja dobrobiti životinja.

6.Troškovi Direktive

Studija iz 2017. pokazala je, na temelju ispitivanja država članica, da je šest država članica procijenilo troškove provedbe Direktive i da podaci nisu usporedivi. Zabilježeni troškovi provedbe, i godišnji i jednokratni, bili su povezani s troškovima posjednika za ispunjavanje detaljnijih zahtjeva, troškovima tijela za dodatno osoblje i opremu za mjerenje okolišnih parametara te administrativnim i proizvodnim troškovima industrije.

Studija iz 2017. pokazala je da države članice i industrija općenito smatraju da provedba Direktive nije imala znatne financijske učinke. Samo su Ujedinjena Kraljevina i Nizozemska navele da je došlo do znatnog troška. Ujedinjena Kraljevina procijenila je, na temelju procjene učinka prije provedbe Direktive, trošak od približno 71,1 milijun EUR za jednokratne i godišnje troškove u razdoblju od osam godina. Glavni izvor troškova bila je odluka Ujedinjene Kraljevine da ne dopusti gospodarstvima da uzgajaju piliće pri najvećim gustoćama naseljenosti. Prema studiji iz 2017. te je troškove snosila industrija, ali spremnost potrošača da kupuju proizvode s višim standardima dobrobiti životinja nadoknadila je troškove manje gustoće naseljenosti i proizvodnje. U Nizozemskoj nije provedena procjena učinka; međutim, i tijela i industrija smatraju da je provedba Direktive dovela do znatnih troškova jer su se prije Direktive gustoće naseljenosti kretale od 45 kg/m² do 50 kg/m², a manja proizvodnja zbog manjih gustoća naseljenosti koje su uvedene Direktivom bila je trošak koji je morala snositi industrija. Nizozemska je procijenila godišnji administrativni i proizvodni trošak za industriju u iznosu od 2,7 milijuna EUR, što ne uključuje gubitak prihoda zbog smanjenja gustoće naseljenosti kako bi se poštovala Direktiva. U drugim državama članicama troškovi provedbe kretali su se od zanemarivih do 6 milijuna EUR godišnje za uzgajivače u Finskoj.

Praćenje pokazatelja u klaonici smatralo se troškom i u pogledu osoblja klaonice i vremena službenog veterinara (npr. Češka je procijenila trošak od približno 1,3 milijuna EUR za provedbu provjera u klaonicama).

Uzgoj brojlera veliki je sektor poljoprivrede u EU-u koji se i dalje širi i pruža znatne mogućnosti zapošljavanja. Izvoz i uvoz u velikoj su mjeri uravnoteženi te nije došlo do znatnog troška zbog provedbe Direktive. Uzgoj pilića pri manjim gustoćama naseljenosti nije negativno utjecao na konkurentnost sektora u državama članicama.

7.Zaključci

Uzgoj brojlera važan je dio poljoprivrede EU-a i, u skladu s informacijama prikupljenima studijom iz 2017., nije došlo do većih troškova provedbe Direktive. Direktiva je pružila okvir kojim su države članice poboljšale upravljanje uzgojem brojlera i njihov smještaj, što je pozitivno utjecalo na zdravlje i dobrobit pilića.

Kontrole koje se temelje na praćenju dermatitisa na jastučićima nogu najbolji su način dokazivanja poboljšanja dobrobiti životinja. Te su kontrole najučinkovitiji i najdjelotvorniji način određivanja prioriteta za istrage gospodarstava. Tijela i posjednici ujedno su mogli mjeriti napredak i održavati standarde na temelju stvarnih rezultata u pogledu dobrobiti životinja putem bodovanja dermatitisa na jastučićima nogu.

Države članice svjesne su koraka koji su potrebni za provedbu sustava praćenja za dermatitis na jastučićima nogu i dvije trećine država članica već su uspostavile te sustave.

Nasumični inspekcijski pregledi na gospodarstvima još uvijek su važan dio svakog sustava kontrole, osobito za provjeru gustoća naseljenosti i primjerenosti upravljanja, smještaja i drugih resursa.