HR Službeni list Europske unije C 164/19

Nacrt mišljenja Europskog odbora regija – Izvješće o državljanstvu EU-a za 2017.

(2018/C 164/04)

Izvjestitelj/ica: Guillermo Martínez Suárez (PSE/ES), ministar za poslove Predsjedništva Kneževine Asturije Referentni dokument/i: Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena Izvješće o građanstvu EU-a za 2017. COM(2017) 30 final/2

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvod i kontekst

1. uviđa da je u ovim trenucima nesigurnosti u kojima se našla Europska unija od ključne važnosti ojačati svijest građana o njihovoj pripadnosti projektu integracije koji traje već šezdeset godina, njihovo sudjelovanje u njemu te sve veće zbližavanje s njim. Europski model i dalje je privlačan, no želimo li procesu dati novi polet jedna od mjera koje treba poduzeti je osnaživanje građana na svim područjima (političkom, socijalnom, gospodarskom i kulturnom). Europsko građanstvo – stvoreno Ugovorom iz Maastrichta prije 25 godina i osmišljeno kao zajednički status svih Europljana – moglo bi poslužiti kao idealan instrument za postizanje tog cilja;

2. smatra da bi građanska prava bilo korisno ojačati zbog globalizacije koja stvara mogućnosti, ali i izazove za naše građane. U tom smislu pozdravlja raspravu koju je nedavno započela Europska komisija kako bi se o iskoristio proces globalizacije te kako bi se, razvojem snažnih socijalnih politika, zaštitili i osnažili europski građani, pridonijelo postizanju uzlazne konvergencije rasta životnog standarda i ostvarenju potrebnih potpora cjeloživotnom obrazovanju i osposobljavanju, uz posebno uključivanje privatnog sektora, a posebice skreće pozornost na ulogu koju europski strukturni i investicijski fondovi mogu imati u provođenju tih mjera u slučaju osjetljivih regija;

3. ističe potrebu da se poštovanje načela vladavine prava osigura i na lokalnoj i na regionalnoj razini jer su to razine na kojima je građani doživljavaju. Kako OR ističe (1), razlog tome jest činjenica da gotovo sto tisuća lokalnih i regionalnih vlasti Europske unije snosi velik dio odgovornosti za provođenje temeljnih prava i sloboda kroz svoju interakciju s građanima u svoj njihovoj raznolikosti;

4. u skladu sa svojim prethodnim mišljenjima o prijašnjim izvješćima o građanstvu naglašava da se ne smiju zanemariti ni socijalna dimenzija, koja je neizostavni element građanstva, ni posebna odgovornost lokalnih i regionalnih vlasti u odnosu na nju. U tom smislu, Odbor pozdravlja predanost institucija koje žele pomoći u ostvarenju uzlazne konvergencije životnog standarda, ističe da se načelo supsidijarnosti mora poštovati u europskom stupu socijalnih prava u jesen ove godine i skreće pozornost na učinak koji će Poglavlje III. tog stupa (socijalna zaštita i uključenost) imati na nadležnost lokalnih i regionalnih vlasti, među ostalim, u vezi s mjerama za zaštitu djece, određivanjem minimalnog dohotka, uključivanjem osoba s invaliditetom, pristupom stanovanju i osnovnim uslugama itd (2). Naglašava da svako jačanje tih prava – kao što je predloženo u dokumentu – mora biti popraćeno procjenom teritorijalnog učinka te analizom supsidijarnosti i proporcionalnosti kako bi se osiguralo poštovanje nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti;

5. duboko je zabrinut zbog eventualnih posljedica koje bi na građanstvo mogao imati izlazak Ujedinjene Kraljevine iz EU-a; smatra nužnim garantirati – jasno i uz puno poštovanje pravne sigurnosti – prava europskih građana i njihovih obitelji s boravištem u Ujedinjenoj Kraljevini i građana UK-a koji žive u drugim državama članicama Unije na temelju načela reciprociteta. Ovoj temi u narednim godinama treba posvetiti posebnu pažnju. Stoga je važno da se budućim sporazumom posebice pruže potrebna, djelotvorna, nediskriminirajuća i što šira moguća jamstva kojima će se osigurati zadržavanje prava građana EU-a, uključujući pravo na stalni boravak građana EU-a u Ujedinjenoj Kraljevini i građana UK-a u EU-u. Naravno, ta bi prava, u interesu pravednog rješenja, također trebalo zajamčiti stanovništvu UK-a s boravištem u državama članicama Unije;

6. ohrabren pristupom strana postupku pregovora u vezi s ovim pitanjima i u želji za dobivanjem što opsežnijih, kontinuiranih i ažuriranih informacija o razvoju situacije, smatra da je potrebno osigurati točnu identifikaciju korisnika, utvrditi osnovna prava, uključujući pristup obrazovanju, zdravstvenim i socijalnim uslugama i njihovo korištenje te održati status quo u određenim situacijama (Sjeverna Irska, Cipar), u kojima bi prava europskih građana mogla biti posebice ugrožena. Smatra da je tijekom cijelog ovog postupka potrebno, uz suradnju s lokalnim i regionalnim vlastima, dotičnim osobama pružiti što opsežnije informacije te osigurati da ne budu žrtve bilo kojeg oblika diskriminacije ili ksenofobije;

7. imajući u vidu gore navedeno, toplo pozdravlja prijedloge koje je Europska komisija predstavila u svom Izvješću o građanstvu EU-a za 2017., za koje smatra da odgovara zadatku, odnosno započinjanju nove faze jačanja prava europskih građana; međutim, smatra da ima još prostora za poboljšanje sadržaja izvješća;

Promicanje prava povezanih s građanstvom EU-a i zajedničkih vrijednosti EU-a

8. primjećuje da europski građani najviše vjeruju lokalnim i regionalnim vlastima te da bi lokalni i regionalni političari trebali igrati važniju ulogu u postupku odlučivanja u EU-u zastupajući stajališta građana;

9. smatra da će rad lokalnih i regionalnih tijela biti ključan za nastavak provedbe prijedloga Komisije povezanih s podizanjem svijesti o pravima građana. S obzirom da se radi o upravama koje su po prirodi najbliže i najpristupačnije građanima, potrebno je osigurati njihovu uključenost u cilju olakšavanja izravnog pristupa tim podacima. U tom bi pogledu trebalo maksimalno povećati ulogu informativnih centara Europe Direct u cilju podizanja razine svijesti i informiranosti građana o njihovim pravima i mogućnostima financiranja u EU-u, događanjima i seminarima s europskom tematikom te podacima za kontakt relevantnih organizacija;

10. smatra da osvješćivanje građana u prvom redu treba biti usmjereno na mlade. Oni su do sada bili najpogođeniji gospodarskom krizom, a posebice treba uzeti u obzir i njihov gubitak vjere u proces integracije i status građanstva koji im ne jamče potpun osobni i profesionalni razvoj. U skladu sa zahtjevima Europskog vijeća iz prosinca 2016., mjere koje je potrebno poduzeti – u kojima lokalne i regionalne vlasti igraju ključnu ulogu – ne trebaju samo uključivati pokretanje Europskih snaga solidarnosti, nego sve vrste mjera (pristup zapošljavanju, mobilnost, obrazovanje, razvoj vještina itd.);

11. što se tiče jačanja demokratskog načela, smatra da je doprinos lokalnih i regionalnih vlasti ključan, s obzirom na to da se radi o primarnoj i neposrednoj razini u okviru koje europski građani mogu sudjelovati u predstavničkoj demokraciji. S druge strane, uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti u dijalog s građanima i javne rasprave pridonosi promicanju participativne demokracije, što treba poticati i u budućnosti;

12. vjeruje da lokalne i regionalne vlasti, kada pružaju potpore ili socijalne naknade, također trebaju imati važnu ulogu u jamčenju prava europskih građana na boravak u drugoj državi članici. U svakom slučaju, njihovo djelovanje na području „socijalnog građanstva” treba biti u skladu s kriterijima utvrđenima Europskim pravom i s pojašnjenjima sudske prakse, čije su poznavanje i raširenost izrazito potrebni;

13. prepoznaje da je primjena prava na slobodu kretanja ljudi, razvijenu putem turističkih, kulturnih, akademskih i ekonomskih razmjena pridonijela stvaranju svijesti o europskom građanstvu i promicanju uzajamnog razumijevanja; preporučuje da se jačanjem tih veza među europskim građanima osnaži osjećaj jedinstva. Tome posebice može pridonijeti valorizacija naše kulturne raznolikosti i kulturne baštine, a europske institucije odlučile su odati im priznanje imenovanjem 2018. Europskom godinom kulturne baštine, pri čemu lokalne i regionalne vlasti igraju ključnu i stratešku ulogu u aktivnostima i inicijativama koje će se promicati u okviru Europske godine kulturne baštine;

Promicanje i poboljšanje sudjelovanja građana u demokratskom životu EU-a

14. slaže se s time da se jedna od osnovnih i najizravnijih dimenzija građanstva odnosi na sudjelovanje građana u lokalnim i regionalnim izborima; nadalje, ističe da je sudjelovanje u izborima za Europski parlament u zemlji prebivališta također važan oblik uživanja prava europskih građana, no činjenica da ti izbori podliježu različitim nacionalnim pravilima u suprotnosti je s paneuropskim pristupom; stoga predlaže usvajanje prijedloga Europskog parlamenta da izborne kampanje budu više u europskom duhu kao i preuzimanje ideje o transnacionalnim listama za biranje zastupnika u EP-u;

15. međutim, upozorava na to da se sudjelovanje u regionalnim izborima ne ubraja u prava građana EU-a. Na tom bi području bio potreban poseban zakonodavni postupak koji podliježe jednoglasnom odlučivanju (članak 25. stavak 2. UFEU-a) te stoga zaslužuje daljnje razmatranje. U međuvremenu, države članice moglo bi se pozvati da razviju razne oblike sudjelovanja koji bi bili dostupni svim građanima EU-a;

16. smatra da je usvajanje raznih mjera (širenje informacija, kampanje za podizanje svijesti, pojednostavljenje formalnosti za upis u registar birača itd.), u uskoj suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima, neophodno radi povećanja broja europskih građana koji će sudjelovati u lokalnim izborima. Istodobno, s obzirom na sve veće sudjelovanje europskih građana u lokalnim izborima, na pitanje prava osoba s invaliditetom na potpuno političko sudjelovanje treba odgovoriti bez odgađanja i, po potrebi, u potpunosti ukloniti sve postojeće prepreke za njihovo sudjelovanje u državama članicama. Komisija bi u okviru svojih prijedloga trebala razmotriti ovo pitanje, koje je izvan nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti;

17. ističe da bi državljani trećih zemalja koji borave u EU-u također trebali imati priliku politički sudjelovati na lokalnoj i regionalnoj razini kao što je predviđeno pravom države boravišta;

18. podsjeća na to da se od Ugovora iz Lisabona sudjelovanje europskih građana ne ograničava na ostvarivanje prava glasa, nego pretpostavlja njihovo uključivanje u demokratski postupak putem različitih oblika participativne demokracije. U skladu s tim, lokalne i regionalne vlasti trebaju doprinijeti širenju i poznavanju ovih novih vidova sudjelovanja među europskim građanima, uključujući ih u svoje djelovanje;

19. ističe da se među ove instrumente ubraja i Europska građanska inicijativa (ECI) koja predstavlja do sada najvidljiviju dimenziju participativne demokracije unutar EU-a i koja bi mogla učvrstiti bliski odnos građana i vlasti u kojoj sudjeluju i lokalne i regionalne institucije. Komisija u svojem izvješću navodi da ta inicijativa već pet godina, od osnutka, djeluje na zadovoljavajući način, međutim jasno je da je potrebno dalje razvijati ovaj instrument i učiniti ga pristupačnijim za korisnike kako bi se u potpunosti iskoristio njegov demokratski potencijal. OR će nastaviti pažljivo pratiti razvoj Europske građanske inicijative, a trenutačno radi na preporukama za predloženu reviziju Uredbe (EU) br. 211/2011;

20. pozdravlja nedavnu sudsku praksu Općeg suda u vezi s ECI-jem kojom se nastoje ograničiti široka diskrecijska prava Komisije i povećati mogućnosti tih inicijativa da utječu na sve vrste postupaka (3) te stoga poziva na reformu tog instrumenta, kako bi se istinski ojačala uloga građana u političkim i pravnim postupcima EU-a;

Jednostavniji svakodnevni život građana Europske unije

21. upozorava na to da se lokalne i regionalne uprave svakodnevno moraju baviti brojnim formalnostima za građane. One često predstavljaju prvu administrativnu točku kojoj se građani obraćaju;

22. međutim, primjećuje da se europski građani žale na nedostatak informacija te dugotrajnost i složenost mnogih administrativnih postupaka potrebnih za ostvarenje prava na slobodu kretanja i boravak u drugim državama članicama. Kritike mogu proizlaziti iz toga što javne vlasti – uključujući lokalne i regionalne vlasti – ne pridaju dovoljno pozornosti prijedlozima, očekivanjima i potrebama građana tijekom komunikacije s administracijom. Ističe važnost jednostavnih i transparentnih pravila kako bi se građanima EU-a omogućilo da žive u drugim državama EU-a i u potpunosti sudjeluju u socijalnom životu dotične zemlje. Uvažava potrebu za pristupom koji počiva na višerazinskom upravljanju u okviru kojeg sve razine vlasti trebaju surađivati na olakšavanju tog procesa;

23. smatra da bi mjere koje je Komisija predvidjela u vezi sa stvaranjem „jedinstvenog digitalnog portala”, uz nacionalne uprave, trebale uključivati i lokalne i regionalne administracije, koje bi usvojile opći pristup u ovom prvom koraku k potrebnom postupku administrativnog pojednostavnjenja i racionalizacije; stoga smatra da bi, budući da je jačanje europskog građanstva temeljenog na demokratskim vrijednostima utvrđenima člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji, izravno povezano s različitim javnim upravama koje osiguravaju poštovanje načela transparentnosti, bilo korisno da institucije Europske unije surađuju s lokalnim i regionalnim vlastima i stave im na raspolaganje tehničke alate i odgovarajuća financijska sredstva kojima bi se osigurala učinkovita primjena načela transparentnosti i dobrog upravljanja na različitim razinama europske javne uprave kao i u prostoru razmjene i evaluacije iskustava;

24. napominje da se zbog toga što žive u blizini granice stanovnici pograničnih područja svakodnevno suočavaju s preprekama u ostvarivanju svoga prava na slobodu kretanja. Prekogranični radnici najčešće su ti koji nailaze na brojne prepreke mobilnosti uzrokovane nedovoljnom koordinacijom zakonodavstva relevantnih država članica u područjima socijalne zaštite, izravnog oporezivanja i poreznih povlastica, kao i zakonodavstva na području rada, što im onemogućuje ostvarivanje prava na jednake prilike u pristupu radu. Pitanje što njihovo građanstvo EU-a uključuje, odnosno što bi moglo uključivati, trebalo bi također biti važno za EU zato što su baš u ovim europskim pograničnim područjima već vidljive europske ideje i zajedničke vrijednosti. Europska komisija trebala bi olakšati prekogranični dijalog, postupke i sudjelovanje u pograničnim područjima i u sklopu prekogranične suradnje te poticati države članice na učinkovitiju koordinaciju vlastitog zakonodavstva u cilju zaštite prava stanovnika prekograničnih regija;

25. smatra da bi također moglo biti korisno u obzir uzeti dobre prakse proizašle iz sudjelovanja lokalnih vlasti u programu „Pametni gradovi”. Uzimanje tih praksi u obzir moglo bi poboljšati nove instrumente koje Komisija planira uvesti;

Jačanje sigurnosti i promicanje jednakosti

26. ističe da rad lokalnih i regionalnih vlasti posebno važan za promicanje jednakih prilika; u tom smislu s obzirom da je financijska uključenost neophodan aspekt građanstva EU-a jer ima važnu ulogu u smanjenju siromaštva i nejednakosti dohotka te povećanju gospodarskog rasta, lokalne i regionalne vlasti trebale bi razvijati partnerstva koja bi omogućila uvođenje mjera za sprečavanje financijske isključenosti i prezaduženosti te borbu protiv tih pojava, pri čemu bi se posebna pozornost posvetila najranjivijim skupinama;

27. smatra da je u pogledu predloženih mjera za borbu protiv nasilja u obitelji od temeljne važnosti potaknuti države članice da provode Direktivu 2011/99/EU, omogućiti njihovo sudjelovanje u Istanbulskoj konvenciji te uzeti u obzir ulogu lokalnih i regionalnih vlasti, s obzirom na to da na lokalnoj i regionalnoj razini postoje programi koji se bave tom temom (usmjeravanje, vođenje skloništa za prihvat žrtava, financijski dodaci i potpore itd.);

28. što se tiče mjera usmjerenih na usklađivanje profesionalnog i privatnog života, ističe da je uloga ovih uprava također ključna, s obzirom da su zadužene za mjere potpore, školske rasporede itd. U tom pogledu sa zadovoljstvom prima na znanje prijedloge sadržane u zakonodavnoj inicijativi koju je o toj temi podnijela Komisija; Kada je riječ o boljoj usklađenosti poslovnog i privatnog života, ističe također da je poželjno da se na europskoj razini promiču najbolje prakse i politike koje razvijaju pojedinačne regije i lokalna tijela na području potpore za obitelji u teškom položaju, a posebice za višečlane obitelji;

29. naglašava da inicijative razvijene na lokalnoj i regionalnoj razini za borbu protiv diskriminacije i rješavanje problema nedovoljne društvene prihvaćenosti koju trpe članovi LGBTI zajednice imaju posebnu važnost u promicanju jednakosti;

30. podsjeća na važnu ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u promicanju mjera usmjerenih na olakšavanje integracije i ravnopravnog sudjelovanja osoba s invaliditetom; s tim u vezi podržava projekt iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom: instrument koji osobama s invaliditetom daje pravo na određene povlastice (posebno na području kulture, prometa, razonode i sporta) u svim zemljama sudionicama projekta;

31. u pogledu mjera usmjerenih na manjine Roma/Sintija i druge manjine, ističe ključnu ulogu regionalnih i lokalnih vlasti na područjima poput socijalne pomoći, školovanja, stanovanja itd.;

32. primjećuje da se predloženim mjerama za jednakost ne uzimaju u obzir posebne potrebe mladih. Poteškoće pri pristupu zapošljavanju ili s tim povezane nesigurnosti važan su element koji otežava njihovo uživanje jednakih prava koja su im kao ljudima i građanima zajamčena Osnivačkim ugovorima i Poveljom o temeljnim pravima. U tim okolnostima, nezadovoljstvo među mladima može se pretvoriti u otvoreno neprijateljstvo prema europskom projektu pod okriljem populističkih i ksenofobnih pokreta ili u radikalizaciju;

33. smatra da je, zbog neospornog poboljšanja u osposobljavanju mladih Europljana putem sve većeg pristupa europskim programima za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport – koji su danas obuhvaćeni programom Erasmus+ – još potrebnije razviti mjere kojima bi se olakšao njihov prijelaz iz sustava obrazovanja na radno mjesto, uz omogućavanje stjecanja novih kvalifikacija za mlade i poboljšanja njihove zapošljivosti, kako iskorištavanjem inicijativa koje su na tom polju već pokrenula lokalna tijela vlasti (primjerice uz pomoć ESF-a), tako i putem uže suradnje uključenih sektora, jer bi se time nadvladala kontradiktorna situacija u kojoj najobrazovanija europska generacija ima najviše poteškoća u pronalasku kvalitetnih radnih mjesta. Naposljetku, ističe da je, želi li se mlade približiti Europskoj uniji i njezinim vrijednostima, od ključne važnosti povećati njihovu zapošljivost.

Bruxelles, 30. studenog 2017. Predsjednik Europskog odbora regija Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Odbor regija, RESOL-VI/020, „Vladavina prava u EU-u iz lokalne i regionalne perspektive”, 122. plenarno zasjedanje od 22. – 23. ožujka 2017.

(2) Europska komisija, Prijedlog međuinstitucijskog proglasa o europskom stupu socijalnih prava, Bruxelles, 26.4.2017. COM(2017) 251 final. Vidjeti također https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_hr (dokumentu je pristupljeno 15-05-2017).

(3) Presuda Općeg suda od 3. veljače 2017., Bürgerausschuss für die Bürgerinitiative Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe protiv Europske komisije, T-646/13, ECLI:EU:T:2017:59; Presuda Općeg suda od 10. svibnja 2017., Michael Efler i drugi/Komisija, T-754/14