Međutim, tijekom postupka prikupljanja podataka 15 država članica (BE, BG, CY, ES, FR, GR, HU, IE, LU, MT, PT, RO, SE, SI, SK) dobrovoljno je dostavilo podatke i o malim vodoopskrbnim područjima (koja opskrbljuju s manje od 1 000 m³ po danu). Sveobuhvatna ocjena usklađenosti s propisima u malim vodoopskrbnim sustavima na razini EU-a nije se smatrala značajnom zato što dostupni podaci nisu u potpunosti reprezentativni za cijeli EU te stoga nisu uključeni u ovo izvješće. Prema podacima koje je dostavilo tih 15 država članica sveukupna usklađenost iznosi u prosjeku 98 % te nisu navedene veće poteškoće. Međutim, Komisija smatra da su potrebne dodatne informacije kako bi se dobio bolji prikaz stvarnog stanja te će to stoga detaljnije proučiti. Ako su države članice dostavile podatke o malim vodoopskrbnim sustavima, njihov sažeti pregled iznosi se na dnu izvješća za pojedinu zemlju. Izvješća za zemlje s detaljnijim informacijama po državi članici dostupni su na web-mjestu Glavne uprave Komisije za okoliš. Poveznice na nacionalna izvješća o vodi za piće (2011.–2013.) na nacionalnim internetskim stranicama navedene su u Prilogu I. ovom izvješću.

Države članice dužne su na temelju Direktive o vodi za piće redovito pratiti kvalitetu vode za piće isporučene potrošačima. One su obvezne izvješćivati Komisiju o rezultatima praćenja u trogodišnjim intervalima. Ovo objedinjeno izvješće sadržava sažeti prikaz kvalitete vode za piće u državama članicama EU-a u razdoblju od 2011. do 2013. Njime se ispunjava obveza Komisije prema članku 13. stavku 5. Direktive o vodi za piće o razmatranju izvješća država članica te o objavljivanju objedinjenog izvješća o kvaliteti vode za piće u EU-u svake tri godine. Podaci dostavljeni u ovom izvješću obuhvaćaju sve države članice osim jedne: Hrvatska je izuzeta od tekuće obveze izvješćivanja jer je pristupila EU-u sredinom 2013., što je bilo krajem razdoblja izvješćivanja. Ovo izvješće neovisno je o radnom dokumentu službi o ocjenjivanju Direktive o vodi za piće u okviru Programa za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT) koji će biti donesen tijekom posljednjih šest mjeseci 2016.

Na slici 4 . prikazan je postotak usklađenosti za različite skupine parametara u EU-u. Rezultati pokazuju visoku usklađenost od više od 99 % za mikrobiološke i kemijske parametre. Prisutnost dvaju mikrobioloških parametara, bakterije Escherichia coli i enterokoka, u uzorku vode za piće može upućivati na to da je do onečišćenja moglo doći ili na izvoru vode ili u vodoopskrbnoj mreži. Svako otkrivanje bakterije E. coli ili enterokoka u uzorku vode za piće smatra se prekoračenjem. Usklađenost indikatorskih parametara (osim boje, mirisa, okusa i zamućenosti) dosegla je gotovo 99 % u izvještajnim godinama od 2011. do 2013.

Slika 4. Postotak usklađenosti za skupine mikrobioloških, kemijskih i indikatorskih parametara za razdoblje izvješćivanja 2011.–2013. u EU-u

Na slici 5 . prikazani su podaci o usklađenosti za pojedinačne kemijske parametre u EU-u.

Slika 5. Stope usklađenosti za kemijske parametre u EU-u (2011.–2013.)

Arsen, u suprotnosti s gotovo svim drugim parametrima, pokazuje najnižu stopu usklađenosti koja iznosi 98,83 %. Ova relativno niža stopa usklađenosti (ali i dalje viša od 98,8 %) uzrokovana je uglavnom obilježjima vodenih slivova i posljedica je geološke pozadinske koncentracije koja se primjerice može pronaći u Mađarskoj i Italiji.

Na slici 6. prikazani su podaci o prekoračenjima za pojedinačne indikatorske parametre. Slika samo daje pregled prekoračenja i ne odražava neusklađenost s Direktivom jer se određeni indikatorski parametri ne iskazuju brojčanim vrijednostima, npr. boja, okus, miris ili zamućenost. Unatoč tome, parametri s najučestalijim prekoračenjima u toj skupini indikatorskih parametara su ukupni organski ugljik i željezo. Ukupni organski ugljik sam po sebi nije štetan. On služi za neizravno određivanje prisutnosti organskih molekula u vodi mjerenjem prisutnosti ugljika. Pokazatelj je zdravstvenih i sigurnosnih svojstava izvorske vode i kvalitete vode u vodoopskrbnom sustavu te je povezan s nusproizvodima dezinfekcije. Prilikom reakcije ukupnog organskog ugljika s dezinficijensom može doći do nastanka štetnih nusproizvoda. Ukupni organski ugljik također je važan za optimizaciju, a time i za smanjenje troškova povezanih s postupkom obrade. Pitanje problema vode koja prirodno sadrži željezo i mangan odnosi se na oksidaciju otopljenog željeza i mangana te promjenu od bezbojnih, otopljenih oblika u obojane, krute.

Slika 6. Stope usklađenosti za indikatorske parametre u EU-u (2011.–2013.)