Rezolucija o „Doprinosu Europskog gospodarskog i socijalnog odbora programu rada Komisije za 2020. godinu i nadalje”

(2020/C 47/01)

Europski gospodarski i socijalni odbor Rezoluciju je usvojio na plenarnom zasjedanju održanom 30. i 31. listopada 2019. (sjednica od 30. listopada), sa 170 glasova za, 5 protiv i 9 suzdržanih.

1. Uvod

1.1. digitalizacija, klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti, demografija i globalizacija . Ti vodeći trendovi mijenjaju način na koji živimo i radimo te pružaju velike mogućnosti, ali također stvaraju nove izazove Općenito govoreći, postoje četiri vodeća trenda koji trebaju biti u središtu političkih prioriteta u novom političkom zakonodavnom razdoblju:. Ti vodeći trendovi mijenjaju način na koji živimo i radimo te pružaju velike mogućnosti, ali također stvaraju nove izazove ( 1 ) . Međutim, kao glavno pitanje nameću se razmjeri i brzina promjena.

1.2. EU i njegove države članice čvrsto su se obvezali na provedbu Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma ( 2 ) te na pospješivanje njihove provedbe na globalnoj razini s pomoću svih raspoloživih mjera vanjskog djelovanja. Nadalje, na marginama konferencije COP24 održane u prosincu 2018. godine EU i 20 država članica potpisali su Izjavu iz Šleske o solidarnosti i pravednoj tranziciji ( 3 ) . U izjavi su istaknuli da je uzimanje u obzir društvenog aspekta prelaska na niskougljično gospodarstvo ključno kako bi društvo prihvatilo promjene koje se događaju.

1.3. Jedinstveno tržište i dalje je ključni instrument europske integracije. Njegova bi revitalizacija bila od koristi Europi, koju bi učinila održivijom i kohezivnijom. Na primjer, jedinstveno digitalno tržište nudi razne mogućnosti i treba ga se razviti kako bi se osigurala konkurentnost EU-a, među ostalim stvaranjem poticajnog okruženja za nove oblike poduzeća koji se na njemu pojavljuju. U međuvremenu, EU mora osigurati da ti novi oblici poduzeća budu održivi, da se proširuju i da ostanu u Europi.

1.4. sveobuhvatnu strategiju EU-a za održivost do 2050. godine u cilju provedbe UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. Moramo istodobno djelovati na svim razinama i stvoriti dinamiku djelovanja kako bismo prevladali goruće gospodarske, društvene i okolišne izazove. EGSO smatra da održivi razvoj stoga mora biti u središtu budućnosti Europe ( 4 ) i poziva na ( 5 ) Taj prelazak na novu paradigmu zahtijeva promjene u (a) upravljanju, tj. namjenske mehanizme upravljanja u cilju bržeg rješavanja hitnih problema i rješavanja složenih pitanja, čija bi uloga bila povezati razinu EU-a i razinu država članica, a ne zamijeniti djelovanja ni na jednoj od tih razina, i (b) integriranju ciljeva održivog razvoja u postupke EU-a za gospodarsko i društveno praćenje i određivanje proračuna. U tom bi se pogledu u europski semestar mogli uključiti novi, poboljšani, mjerljivi i dopunski društveni, gospodarski i okolišni pokazatelji koji bi omogućili nadziranje i praćenje svih aspekata i načela europskog stupa socijalnih prava te 17 ciljeva održivog razvoja.

1.5. U pogledu socijalne dimenzije, EU može biti ponosan na svoj socijalni model u usporedbi s drugim dijelovima svijeta. Međutim, dostignuća i napredak na socijalnoj razini u Europi ne smiju se uzimati zdravo za gotovo. EU je 2017. godine potvrdio svoju predanost europskom stupu socijalnih prava. Provedba europskog stupa socijalnih prava i daljnji koraci ključni su za usklađeno i uzajamno osnažujuće donošenje politika na razini EU-a i nacionalnoj razini u cilju postizanja novog konsenzusa o održivoj gospodarskoj i socijalnoj strategiji kako bi EU ispunio svoje obećanje da će raditi na uravnoteženom gospodarskom rastu i socijalnom napretku koji vode prema većoj dobrobiti europskih građana ( 6 )

1.6. EU mora poboljšati svoje politike i mjere kako bi se osigurala rodna ravnopravnost, kao i drugi oblici ravnopravnosti, te se pobrinuti za to da sve osobe koje se suočavaju s višestrukim oblicima diskriminacije imaju jednake mogućnosti u društvu.

1.7. U cilju suočavanja s novim, ali i postojećim društvenim, gospodarskim i okolišnim prioritetima, EGSO poziva na ambiciozan i bolje usmjeren proračun EU-a koji bi odražavao volju da se odgovori na izazove EU-a koji bi se mogli pretvoriti u prilike, pružajući EU-u novi projekt. Stoga EGSO poziva na provjeru prikladnosti višegodišnjeg financijskog okvira.

1.8. Strukturirano i redovno uključivanje civilnog društva i civilni dijalog imaju glavnu ulogu u promicanju održivosti u svim njezinim dimenzijama, gospodarskoj, društvenoj i okolišnoj, te je potrebno osigurati jasan mandat za sudjelovanje civilnog društva u razvoju, provedbi i praćenju strategije. EGSO pozdravlja novi poticaj za europsku demokraciju koji je predložila izabrana predsjednica Komisije Ursula von der Leyen i spreman je u potpunosti ispuniti svoju ulogu na predloženoj konferenciji o budućnosti Europe.

1.9. Socijalni dijalog mora i dalje imati središnju ulogu u osmišljavanju i provedbi politika i mjera za tržište rada koje djelotvorno pomažu poduzećima i radnicima. S obzirom na znatne izazove povezane s pravednim prelaskom na zeleno gospodarstvo i održivi rast, angažiranje socijalnih partnera od ključne je važnosti kako bi se uzele u obzir relevantne informacije i postigao konsenzus o djelovanju. Socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje preduvjet su za postizanje pravednih tranzicija, boljih radnih mjesta i pristojnih dohodaka te za borbu protiv socijalnog dampinga.

1.10. EGSO podupire pravedno oporezivanje i borbu protiv prijevara, utaje poreza, pranja novca i financijskih praksi utemeljenih na poreznim oazama; zajednički cilj institucija, vlada i poduzeća EU-a mora biti suradnja u cilju uspostave učinkovitih mehanizama kao što su dvije direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza.

1.11. Stoga će program rada Komisije za 2020. godinu te predloženi prioriteti i aktivnosti zahtijevati prilagođavanje ciljeva, stajališta i radnih metoda Komisije. Sve unutarnje i vanjske politike Komisije moraju biti dosljedne i usklađene s ciljevima održivog razvoja kako bi se na odgovarajući način uzela u obzir načela učinkovitosti, supsidijarnosti, proporcionalnosti i održivosti.

1.12. Kako bi iznio konkretne prijedloge za program rada Komisije za 2020. godinu, EGSO je uzeo u obzir političke smjernice za sljedeći mandat Europske komisije u razdoblju 2019. –2024., kako ih je predstavila novoizabrana predsjednica Komisije u srpnju 2019. godine ( 7 )

1.13. Novi sastav Komisije, predstavljen 10. rujna, odražava prioritete i ambicije utvrđene u tim političkim smjernicama te je strukturiran na temelju potrebe da se riješi pitanje klimatskih, tehnoloških i demografskih promjena koje stubokom mijenjaju naš način života i rada.

2. Razvijanje naše gospodarske osnove: europski model za budućnost – promicanje neprekidnog, uključivog i održivog gospodarskog razvoja, revitalizirano jedinstveno tržište, puna i produktivna zaposlenost i dostojanstven rad za sve

2.1. Postoji jasna potreba za novom europskom gospodarskom strategijom u vidu pozitivnog diskursa za budući razvoj gospodarstva EU-a u globalnom kontekstu, koja bi doprinijela poboljšanju otpornosti EU-a na gospodarske šokove te unapređenju gospodarske, socijalne i okolišne održivosti gospodarskog modela EU-a, čime bi se ponovo uspostavilo povjerenje, stabilnost i opći prosperitet svih Europljana. Na temelju napretka postignutog posljednjih godina, tom bi se strategijom mogle postaviti osnove za daljnju gospodarsku, fiskalnu, financijsku, socijalnu i političku integraciju nužnu za postizanje ciljeva europskog jedinstvenog tržišta te ekonomske i monetarne unije, kako je utvrđeno u članku 3. UEU-a.

2.2. EU se može zasnivati samo na strategiji koja je čvrsto utemeljena s gospodarskog stajališta i sa stajališta socijalne i okolišne održivosti. Okolišna dimenzija mora zajamčiti poštovanje „ograničenja planeta”i onemogućavanje prekomjernog iskorištavanja prirodnih resursa kako bi dugoročno održiva uporaba tih resursa ostala moguća i kako bi se učinkovito zaštitilo biološku raznolikost ( 8 ) . Poslovanje omogućuje razvoj društva i okoliša te održivu konkurentnost. Europska poduzeća spremna su ispuniti svoju ulogu i preuzeti odgovornost, zajedno s radnicima i dionicima. Europi je potrebno poslovno okruženje koje pomaže u pripremi za budućnost, pri čemu su društveni i okolišni aspekti dio njegove definicije, i koje osigurava poticajne i potporne uvjete za poslovanje kako bi poduzeća mogla djelotvorno održivo rasti i time stvarati bogatstvo koje se zatim raspodjeljuje. To se može ostvariti i u obliku kvalitetnijeg zapošljavanja, boljih mogućnosti zapošljavanja i ostvarivih prava.

2.3. U središtu europske integracije nalazi se jedinstveno tržište, sa svim svojim gospodarskim, socijalnim i ekološkim aspektima, koje uvelike doprinosi europskom socijalnom tržišnom gospodarstvu. Međutim, ono se mora u potpunosti dovršiti, revitalizirati i ažurirati kako bi postalo digitalno jedinstveno tržište. Potrebno je staviti težište na stvaranje uvjeta koji omogućuju razvoj različitih oblika poduzeća (uključujući nove gospodarske modele), digitalizacije i inovacija te prekograničnih mogućnosti. Trebalo bi poboljšati njegovo funkcioniranje i zajamčiti potpunu predanost njegovoj daljnjoj integraciji. Stoga bi jedinstveno tržište trebalo biti u stanju stvarati održivi gospodarski razvoj i inovacije, privlačiti ulaganja, podupirati poduzetnike i poticati održivu konkurentnost svojih poduzeća na globaliziranim tržištima. Međutim, važno je i priznati da pozitivan učinak jedinstvenog tržišta nije ravnomjerno raspoređen i da njegovo bogatstvo ne donosi korist svim građanima ( 9 )

2.4. Kad je riječ o makroekonomskoj perspektivi, nesigurnost nije smanjena. Očekivani izlazak Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije i napetosti između Sjedinjenih Američkih Država i Kine na globalnoj razini i dalje predstavljaju rizike koji mogu dovesti do pada razine gospodarskog razvoja i zaposlenosti u bliskoj budućnosti. Prema ljetnoj ekonomskoj prognozi Europske komisije, uočeno je da nekoliko zemalja, unatoč niskoj ukupnoj stopi nezaposlenosti u usporedbi s posljednja dva desetljeća, nije doseglo razine zaposlenosti od prije krize. Očekuje se da će ove godine stopa rasta BDP-a u Europskoj uniji iznositi tek 1,4 %, odnosno 1,2 % u europodručju ( 10 ) . EGSO iskazuje zabrinutost zbog izražene mogućnosti da opasnost od pogoršanja ekonomskih izgleda za europodručje u ne tako dalekoj budućnosti preraste u još jednu socioekonomsku krizu, što bi predstavljalo velike izazove u kontekstu prilagodbe ( 11 ) . Kako bi se izbjegao rizik od nove recesije, potrebna je ekspanzivna proračunska politika (pozitivna fiskalna politika) koja bi popratila monetarnu politiku koja bi se temeljila na sličnom pristupu. Znatno povećanje proračuna osobito je potrebno u državama članicama koje imaju znatne viškove u svojoj platnoj bilanci te stabilnu fiskalnu bilancu ili višak u njoj.

2.5. Rast BDP-a kao pokazatelj ne odražava dobrobit većine građana ni degradaciju okoliša i iscrpljivanje prirodnih resursa. Iz tog je razloga potrebno uspostaviti mjerenje društvene dobrobiti i održivosti s prikladnijim skupom pokazatelja koji bi odražavali istinske razmjere dugoročnog gospodarskog učinka. Ako se bude razmatrao samo BDP, donosit će se politike u kojima se uzima u obzir samo njihov gospodarski učinak. Stoga je potrebno proširiti referentni okvir uključivanjem socijalnih i okolišnih pokazatelja kako bi se osmislile doista održive reforme. Ključno je i da ti pokazatelji budu u skladu s ciljevima održivog razvoja UN-a ( 12 )

2.6. Velike socijalne razlike unutar i između država članica i unutar regija te teritorijalne neravnoteže između ruralnih i urbanih područja i dalje su važna pitanja koja izazivaju zabrinutost. Znatna nejednakost očita je i u pogledu bogatstva. U tom kontekstu EGSO pozdravlja činjenicu da je finsko predsjedništvo Vijeća kao prioritetnu temu istaknulo „ekonomiju dobrobiti”te se slaže s time da smanjenje nejednakosti i razlika mora biti prioritet politika. Također se slaže da koncept ekonomije dobrobiti treba integrirati u buduće politike EU-a i da zaslužuje važniju ulogu u donošenju odluka u pogledu pitanja gospodarstva i održivosti.

2.7. EU se suočava s geopolitičkom i gospodarskom situacijom koja se brzo mijenja, rastućom socijalnom i društvenom polarizacijom, sve većom ulogom digitalizacije i tehnologije u svim aspektima života, kao i s klimatskim promjenama i drugim okolišnim izazovima. U rješavanju tih pitanja od ključne je važnosti industrijska transformacija EU-a u okviru koje se u potpunosti moraju uzeti u obzir globalni ciljevi održivog razvoja koji pružaju ključan globalni okvir za pravedan i održiv gospodarski razvoj.

2.8. U tom kontekstu, potrebno je posvetiti veću pozornosti socijalnim pitanjima i pitanjima zapošljavanja koja se tiču mladih, posebno u okviru rasprave o budućnosti rada. To uključuje, među ostalim, digitalizaciju, rad putem platformi, fragmentaciju tržišta rada i neformalnost zapošljavanja – pitanja koja naročito utječu na mlade.

2.9. Učinci demografskih promjena bit će temeljni uzrok nekih od najpredvidljivijih izazova s kojima će se naša Unija i njezine države članice suočiti u srednjoročnoj budućnosti. Demografska kretanja pokazuju da će Europa trebati poboljšati integraciju žena, radnika mlađe i starije dobi, osoba s invaliditetom i migranata u radnu snagu. Potrebne su dinamičnije, učinkovitije i djelotvornije politike tržišta rada kako bi se iskoristili njihovi talenti, vještine i poduzetnički potencijal te kako bi se osigurala kvalitetna radna mjesta. U okviru toga potrebno je osigurati odgovarajuće sustave socijalne zaštite te brz prelazak iz nezaposlenosti u zaposlenost sa stabilnim ugovorom o radu i uvjetima zapošljavanja.

2.10. Ulaganje u ljude i društvenu održivost može pomoći u rješavanju tih zajedničkih izazova. Poboljšanja u institucijama nadležnima za tržište rada, tj. aktivne politike tržišta rada, učinkovitija uloga javnih službi za zapošljavanje ( 13 ) , u načelu bi trebala omogućiti bolje ekonomske i socijalne uvjete za veći broj Europljana. Kako bi se riješili prethodno navedeni izazovi, EGSO među ostalim poziva na djelotvornije, učinkovitije i održivije sustave socijalne zaštite. U tom pogledu postoji prostor za djelotvornije mjere politika Europske unije i njezinih država članica.

2.11. Te mjere mogle bi se usmjeriti na predanost provedbi stupa socijalnih prava. Ta se predanost, kako je utvrđeno u međuinstitucijskom proglasu, među ostalim temelji na načelima održivog rasta i promicanja gospodarskog i društvenog napretka te na koheziji i konvergenciji, raznolikosti nacionalnih sustava i ključnoj ulozi socijalnih partnera ( 14 )

2.12. Nadalje, EU mora biti predvodnik u provedbi ciljeva održivog razvoja UN-a, prepoznajući, kao prvo, da se domaći resursi prije svega stvaraju gospodarskim rastom, uz potporu poticajnog okruženja na svim razinama, i, kao drugo, da su privatne poslovne aktivnosti, iskustvo i kreativnost zaposlenika, ulaganja i inovacije glavni pokretači razvoja ( 15 )

2.13. Pokazalo se da je socijalni dijalog neophodan instrument za bolje donošenje politika i zakonodavstva EU-a, za predviđanje zakonodavstva ili osiguravanje alternativnih rješenja te za jačanje njegove društvene legitimnosti. Socijalni dijalog također može biti instrument za provedbu programa održivog razvoja.

2.14. ESB je imao stabilizirajuću ulogu tijekom financijske i gospodarske krize. EGSO preporučuje konsolidaciju uloge ESB-a kao zajmodavca u krajnjoj nuždi. Međutim, i dalje se suočavamo sa zabrinjavajućim ekonomskim pojavama kao što su skromna razina ulaganja unatoč relativno ekspanzivnoj monetarnoj politici, ili činjenica da banke deponiraju sredstva u ESB čak i u slučaju negativne kamatne stope. S obzirom na to da još uvijek ne možemo isključiti mogućnost nove financijske ili gospodarske krize, nova Komisija mora provesti mjere kako bi gospodarstvo EU-a bilo manje osjetljivo na krize i otpornije. Nadalje, kako bi se spriječile buduće krize, nova Komisija mora uvesti mjere za stabilizaciju financijskih tržišta, a posebno mjere za jačanje potražnje u gospodarstvu. Stroga primjena fiskalnih pravila slabi gospodarski razvoj, posebno u trenutačnoj nejasnoj situaciji. EGSO još jedanput preporučuje primjenu zlatnog pravila ( 16 )

Prijedlozi:

— U okviru Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. utvrđeno je 17 ciljeva održivog razvoja na čije se ostvarivanje EU obvezao do 2030. godine. EGSO poziva na sveobuhvatnu strategiju EU-a o održivosti do 2050. godine u cilju provedbe Programa UN-a za održivi razvoj do 2030., koja bi bila zajamčena ambicioznim proračunom EU-a, i smatra da će provedba europskog stupa socijalnih prava doprinijeti tomu (17). — Novom europskom strategijom jedinstvenog tržišta i industrijske politike, čiji bi cilj bio razvijanje održivog modela socijalnog tržišnog gospodarstva, mora se zajamčiti da Europa bude predvodnik u tehnologiji, inovacijama i održivosti, i to: — revitalizacijom, reformiranjem i dovršenjem jedinstvenog tržišta koje bi se trebalo provesti preispitivanjem ključnih direktiva kako bi se osigurali uvjeti povoljni za poduzeća, MSP-ove i različite oblike poduzeća (kao što su novi gospodarski modeli i socijalna ekonomija), kao i za inovacije i razvoj vještina. To uključuje preispitivanje programa mobilnosti i drugih prekograničnih mogućnosti, a posebno jedinstvenog tržišta usluga; — uzimanjem u obzir sve veće uloge socijalne ekonomije u poticanju uključivog i održivog gospodarskog razvoja kao i socijalne dimenzije EU-a; EGSO smatra da je ekosustav povoljan za socijalnu ekonomiju – uz odgovarajuća financijska sredstva EU-a – važan cilj koji treba razraditi u programu rada Komisije; (18) — stvaranjem okvirnih uvjeta za istinsku digitalnu transformaciju i digitalno jedinstveno tržište kako bi se ponovo postigla održiva konkurentnost na globalnoj razini i osigurali održiv rast i radna mjesta, uz osmišljavanje europske vizije u područjima poput razvoja etične umjetne inteligencije i robotike. Europi je potrebna sveobuhvatna promjena kako bi postala najdinamičnija digitalna regija na svijetu – pri čemu je potrebno uzeti u obzir prilike koje nove tehnologije donose za velike promjene u društvu (primjerice, tehnologija lanaca blokova), globalnu prirodu digitalnog gospodarstva i integraciju poslovanja u globalne vrijednosne lance (19) – kako bi se moglo osigurati okruženje pogodno za inovacije i poduzetništvo, stvaranje visokokvalitetnih, dobro plaćenih i produktivnih radnih mjesta kojima se poštuje okoliš, kao i realno gospodarstvo koje svima donosi korist (20). Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti stjecanju digitalnih vještina, što je povezano s pružanjem daljnje potpore području STEM-a i naukovanju. Kad je to potrebno, treba reformirati obrazovne sustave kako bi, među ostalim, bili prikladni za digitalno doba te bi trebalo poboljšati ulaganja u obrazovne sustave; (21) — daljnjim podupiranjem preobrazbe europskog tržišta rada i istodobnim jamčenjem njegova pravilnog funkcioniranja te njegove pravednosti i sigurnosti (22). EGSO preporučuje da se poduzmu mjere kojima bi se osiguralo da svi radnici u EU-u, uključujući one u novim oblicima rada, budu u svim aspektima povezanima s njihovim radom zaštićeni zakonodavstvom o zdravlju i sigurnosti na radu (23) te da mogu imati koristi od najboljih tehnologija za poboljšanje zdravlja i sigurnosti na radu te za sprečavanje nesreća, uzimajući u obzir utjecaj koji to može imati na privatnost i kontrolu učinkovitosti (24); — jedan od prioriteta EU-a trebao bi biti jamčenje prava na cjeloživotno učenje za sve, pri čemu bi posebnu pozornost trebalo posvetiti stjecanju digitalnih vještina. Potrebno je dodatno razviti nacionalne sustave obrazovanja, osposobljavanja i naukovanja s naglaskom na području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika) i dvojnim sustavima. To će dovesti do boljeg usklađivanja s potrebama tržišta rada i omogućiti ljudima da stječu vještine te da se prekvalificiraju i usavršavaju kako bi se ublažile posljedice digitalne revolucije, klimatskih promjena te društvenih i demografskih kretanja; (25) — predlaganjem koherentne kombinacije makroekonomskih, industrijskih, sektorskih i radnih politika kako bi se zajamčila ekologizacija europskog gospodarstva (26). Cilj je poboljšati funkcioniranje cijelog lanca opskrbe i stvoriti pristojna radna mjesta uzduž cijelog lanca, stvarajući prilike za zapošljavanje u velikim razmjerima. To bi trebalo podrazumijevati iskorištavanje potencijala za stvaranje i promicanje kvalitetnih zelenih i produktivnih radnih mjesta uspostavom plana za zelen i održiv rast te provedbom inicijativa koje bi poduzećima, a osobito MSP-ovima i mikropoduzećima, omogućile da uključe ciljeve održivog razvoja u svoje poslovne strategije; — europski semestar kao okvir EU-a za gospodarsko upravljanje u određenoj je mjeri usmjeren na zapošljavanje i socijalne rezultate, ali se u njemu nedovoljno uzimaju u obzir opasnosti od klimatskih promjena i napredak EU-a u postizanju ciljeva Pariškog sporazuma, kao što je navedeno u Godišnjem pregledu rasta za 2019. Stoga EGSO poziva na usvajanje strategije EU-a za održivi razvoj do 2050. godine usmjerene na budućnost koja bi se temeljila na ciklusu održivog razvoja i zasnivala na mjerljivim i dopunskim socijalnim, gospodarskim i okolišnim pokazateljima i ciljevima (27) kako bi se osmislile istinski održive reforme; — pregled socijalnih pokazatelje pokazao se korisnim instrumentom, no može ga se poboljšati. Skup od 14 pokazatelja i potpokazatelja (sveukupno ih je 35) u okviru pregleda socijalnih pokazatelja trebao bi podlijegati stalnoj reviziji, u koju bi bili uključeni socijalni partneri i organizacije civilnog društva, kako bi se pokazatelje prilagođavalo političkim ciljevima i promjenjivim socioekonomskim okolnostima u Europi.

— EGSO smatra da bi u program djelovanja trebalo uključiti sljedeće ključne čimbenike otpornosti (28): — jačanje financijske stabilnosti: povećanje financijskog kapaciteta Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM), promicanje europske porezne politike koja obuhvaća fiskalno usklađivanje, olakšavanje fiskalne dostatnosti država članica i uspostava učinkovitih mehanizama za borbu protiv porezne prijevare; — dovršenje gospodarske i monetarne unije proširivanjem ciljeva ESB-a, stvaranjem jedinstvene europske riznice s mogućnošću izdavanja duga, poboljšavanjem upravljanja europodručjem i povećavanjem njegove demokratičnosti; — povećanje produktivnosti europskih gospodarstava usmjeravanjem na ključne čimbenike kao što su ulaganja (javna i privatna), istraživanje, razvoj, obrazovanje i stručno osposobljavanje, poboljšanje poslovnog upravljanja i sudjelovanja radnika; — tržišta rada i kvaliteta zapošljavanja: jačanje kolektivnog pregovaranja i socijalnog dijaloga, jamčenje da automatski stabilizatori učinkovito funkcioniraju i stvaranje europskog osiguranja za nezaposlene (kojim bi se dopunili nacionalni sustavi) te osmišljavanje brojnijih i boljih aktivnih politika zapošljavanja koje bi podržavale javne službe za zapošljavanje u svojoj novoj ulozi; — promicanje socijalne kohezije razvojem i primjenom europskog stupa socijalnih prava uz odgovarajuće i ciljanije financiranje te socijalni dijalog; — promicanje stvaranja povoljnog okruženja za poslovne aktivnosti i ulaganja poboljšanjem financiranja poduzeća. Potrebno je što hitnije dovršiti uniju tržišta kapitala i bankovnu uniju, uključujući europski sustav osiguranja depozita (EDIS); — borba protiv dugotrajne nezaposlenosti i ponovna integracija obeshrabrenih osoba na tržište rada još je jedno ključno područje politike u kojemu su potrebne hitne ciljane mjere. EGSO podržava minimalne zahtjeve u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u pogledu neto stope zamjene, razdoblja ostvarivanja prava i stope obuhvaćenosti te u pogledu osiguravanja osposobljavanja i potpore za radnike u slučaju nezaposlenosti.

— Od ključne je važnosti prevladati deficit u javnim i privatnim ulaganjima u cilju postizanja razina kratkoročnih ulaganja iz 2007. godine (22,5 % BDP-a u EU-u, u odnosu na trenutačnih 20,5 %; oba su postotka i dalje znatno niža od onih u Kini i Sjedinjenim Američkim Državama). Stoga jedan od glavnih prioriteta proračunskih politika moraju biti javna ulaganja i pogodovanje privatnim ulaganjima te postupak reformi u cilju poboljšanja poslovnog okruženja. Te reforme moraju biti popraćene reformama kojima se poboljšava kvaliteta zaposlenosti kako bi se smanjila zabrinjavajuća razina nesigurnosti zaposlenja i zajamčila visoka razina socijalnih i radnih prava (29).

— EGSO smatra da bi se prilikom utvrđivanju referentnih vrijednosti i minimalnih standarda za socijalnu Europu „rejtinga AAA” (30) Europska komisija i države članice trebale dogovoriti o skupu zajedničkih načela, definicija i metoda za uspostavu sustava primjerenog minimalnog dohotka u svim državama članicama. Rad koji je trenutno u tijeku na referentnim proračunima (31) i Europskoj mreži za minimalni dohodak (32) predstavlja osnovu na temelju koje bi se Europska komisija i države članice trebale dogovoriti o zajedničkim kriterijima za utvrđivanje toga što je primjereni minimalni dohodak zahvaljujući kojem se građani mogu izvući iz siromaštva i pristojno živjeti u skladu s ljudskim dostojanstvom. Trebalo bi razmotriti mogućnost pokretanja zakonodavne inicijative EU-a u tom području, uz savjetovanje sa svim dionicima.

— Potrebna su daljnja javna ulaganja u zdravstvo, obrazovanje i socijalnu uključenost te u ekologizaciju gospodarstva, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini. Ta je ulaganja potrebno potaknuti uvođenjem zlatnog pravila koje je EGSO preporučio u nekoliko svojih najnovijih mišljenja, prema kojim se troškovi ulaganja, posebice onih kojima se potiče dugoročni održivi rast, ne bi trebali ubrajati u ispunjenje ciljeva Pakta o stabilnosti i rastu u pogledu deficita. Time će, u kombinaciji s postupkom reforme, i dalje biti zajamčena dugoročna održivost javnih financija (33).

— EGSO uzima na znanje predanost novoizabrane predsjednice Komisije iznošenju prijedloga o pravnom instrumentu kojim bi se zajamčilo da svaki radnik u našoj Uniji ima pravednu minimalnu plaću. Smatra da bi bilo korisno utvrditi referentne vrijednosti koje bi pomogle u procjeni prikladnosti niskih plaća u svrhu sprečavanja siromaštva među primateljima dohotka, uključujući promicanjem analize i razmjene primjera dobre prakse u okviru dostupnih postupaka uzajamnog učenja i uvođenjem zajedničkih standarda za utvrđivanje transparentnih i predvidivih minimalnih plaća u slučajevima kada se one primjenjuju i ako ih socijalni partneri žele (34).

— Ublažavanje socijalnih razlika, borba protiv utaje poreza i prijevara te podupiranje pravednije raspodjele poreznog opterećenja moraju postati politički prioriteti nove Komisije. Stoga poziva da se pravila donesena na europskoj razini u svrhu suzbijanja tih oblika kaznenih djela i zlouporaba primijene bez odgađanja te da se ispita mogućnost uspostave drugih djelotvornijih mjera koje bi uključivale i instrumente za okončanje nezakonitih aktivnosti poreznih oaza (35).

3. Izgradnja zelenije, pravednije i uključivije budućnosti – poduzimanje hitnih mjera za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka

3.1. EGSO naglašava da, imajući u vidu postojeću degradaciju okoliša, zaštita okoliša mora biti velik prioritet EU-a te da se ona mora uključiti u sve politike i mjere Unije. Odbor ističe da bi EU trebao izraditi obnovljenu strategiju industrijske politike koja bi bila u skladu s potrebom da se poduzmu djelotvorne mjere za smanjenje emisija stakleničkih plinova, povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u kombinaciji energetskih i uštedu energije kako bi se zajamčilo da se u cijelosti i bez odlaganja provedu barem ciljevi Pariškog sporazuma. EU bi istodobno trebao poticati ostale potpisnice Pariškog sporazuma da ispune svoju obvezu jamčenja jednakih uvjeta za europska poduzeća. To bi se također trebalo odraziti u prilagođavanju ciljnih vrijednosti EU-a u pogledu smanjenja emisija do 2030. i 2050. godine.

3.2. Ubrzane klimatske promjene, nagli gubitak biološke raznolikosti, drugi rizici za okoliš i kolektivni neuspjeh u osiguravanju uspješnih politika također su velika prijetnja europskom stanovništvu, gospodarstvu i ekosustavima. Zato nam je potrebna snažna sveobuhvatna strategija EU-a za održivi razvoj do 2050. godine kako bismo proveli Program UN-a za održivi razvoj do 2030. EU bi trebao ubrzati pravednu i održivu tranziciju kako bi postigao najvišu moguću razinu opskrbe obnovljivom energijom. Ta energija trebala bi biti čista i cjenovno pristupačna i te bi trebala podupirati zajednicu i poticati preuzimanje odgovornosti građana.

3.3. Europa mora biti predvodnik u borbi za okoliš i rješavanju problema klimatskih promjena. EGSO pozdravlja činjenicu da je pojačani napor u provedbi klimatskih mjera jedan od prioriteta EU-a te da će i dalje biti tako, kako je utvrđeno u političkim smjernicama novoizabrane predsjednice Komisije, gđe von der Leyen. Okolišna održivost iziskivat će široku mješavinu politika, uključujući trgovinsku politiku. Također će zahtijevati pravodobnu provedbu mjera na globalnoj razini i razini EU-a te na nacionalnoj i regionalnoj razini u područjima kao što su energetika i promet, oporezivanje, istraživanje, industrijska politika i politika tržišnog natjecanja te politika zapošljavanja i socijalna politika.

3.4. Projekcije učinka potpune provedbe Pariškog sporazuma općenito pokazuju da bi prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo mogao dovesti do povećanja BDP-a za dodatnih 1,1 % i stope zaposlenosti za 0,5 % u usporedbi sa scenarijem u kojem ne postoje politike klimatskih mjera. To bi podrazumijevalo 1,2 milijuna dodatnih radnih mjesta u EU-u do 2030. godine, povrh 12 milijuna novih radnih mjesta koja se već očekuju ( 36 ) . Kako bi se to dogodilo, trebalo bi uspostaviti jednake uvjete u međunarodnom tržišnom natjecanju, a posebno za europske resursno i energetski intenzivne industrije ( 37 )

3.5. Prijelaz na kružno i klimatski neutralno gospodarstvo neće biti uključiv sam po sebi jer podrazumijeva potencijalno znatne troškove i rizike za određene sektore. Pravedna tranzicija ima dvije glavne dimenzije: „ishode”(novo okružje za zapošljavanje i socioekonomsko okružje u dekarboniziranom gospodarstvu) i „procese”(kako to postići). „Ishod”bi trebala biti pouzdana industrijska i gospodarska osnova poduprta okruženjem povoljnim za ulaganja te radnim i obrazovnim sustavima koji dobro funkcioniraju i koji mogu osigurati dostojanstven rad za sve u uključivom društvu u kojemu je siromaštvo iskorijenjeno. Proces, odnosno kako to postići, trebao bi se temeljiti na tranziciji kojom se upravlja, uz smislene gospodarske politike te socijalni i građanski dijalog na svim razinama kako bi se osiguralo da je raspodjela tereta i pogodnosti pravedna i da nitko nije zanemaren. Neophodne mjere i reforme mogu imati znatan utjecaj na ljude i regije, uključujući znatnu preraspodjelu radne snage među sektorima i zanimanjima i uzrokovati velike promjene u pogledu potreba za vještinama u budućnosti. Za održivu tranziciju potrebna su ulaganja u djelotvornu i integriranu socijalnu zaštitu. Osim toga, održiva tranzicija mora se usko kombinirati s dubokim i demokratskim jačanjem gospodarske i monetarne unije te s čvrstom financijskom strategijom koja bi omogućila jamčenje odgovarajućeg financiranja održive tranzicije u svim dijelovima novog ambicioznog višegodišnjeg financijskog okvira, održivim i pravednim nacionalnim poreznim sustavima i znatnim javnim ulaganjima na nacionalnoj i europskoj razini. U tom kontekstu potrebna je provjera prikladnosti višegodišnjeg financijskog okvira.

3.6. Instrumenti EU-a, kao što su europski semestar, ESF i Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) te Europski socijalni dijalog, mogu pridonijeti pravednoj tranziciji podupiranjem poduzeća, radnika i obitelji ovisnih o radu u energetski intenzivnim sektorima tijekom tranzicije, uključujući putem ponovnog osposobljavanja, prekvalifikacije, individualiziranog savjetovanja prilikom traženja zaposlenja i moguće nadoknade dohotka.

3.7. EGSO pozdravlja nove smjernice o poslovnom izvješćivanju poduzeća o informacijama povezanima s klimom u okviru Akcijskog plana za održive financije, kao i ključne preporuke o vrstama gospodarskih djelatnosti koje mogu stvarno doprinijeti ublažavanju klimatskih promjena ili prilagodbi njima (taksonomija) ( 38 ) . U tom kontekstu presudno je postići predvidljivost, sigurnost i jasnoću u pogledu djelatnosti koje su istinski ekološki održivi ( 39 )

Prijedlozi:

— EGSO podupire razvoj primjerenih mjera, u okviru socijalnog dijaloga na odgovarajućoj nacionalnoj i europskoj razini, za „pravedne tranzicije”, kojima se uvode mjere i aktivnosti za osiguravanje minimalne zaštite u slučajevima reorganizacije radnih mjesta ili kolektivnih otkaza uslijed tranzicije (zbog tehnoloških ili demografskih razloga odnosno razloga povezanih s globalizacijom, klimatskim promjenama ili kružnim gospodarstvom), za upravljanje minimalnom zaštitom i za promjene u tom pogledu, uključujući pravo na kolektivno pregovaranje radi predviđanja promjena i pružanja potpore pogođenim radnicima (razvoj Direktive o kolektivnim otkazima) (40).

— Pravedna tranzicija mora biti sastavni dio okvira politike održivog razvoja. Politike pravedne tranzicije trebale bi biti usmjerene na ispravljanje negativnih distribucijskih učinaka mjera klimatske politike i aktivno upravljanje tranzicijama tržišta rada te bi se trebale baviti i pitanjima regionalnog razvoja.

— Kako bi riješio klimatske i okolišne izazove, EU mora transformirati linearno gospodarstvo u kružno, ugljično neutralno gospodarstvo koje jamči dugoročne i što učinkovitije cikluse (41).

— EGSO smatra da bi pakt za financiranje klimatskih mjera trebao obuhvaćati sve aspekte politike borbe protiv klimatskih promjena: pravednu tranziciju (mjere za ublažavanje učinaka promjena, ali i za nadoknadu šteta i gubitaka) te djelotvorne politike za prilagodbu klimatskim promjenama. Potrebno je u što većoj mjeri dati prednost modelu kružnog gospodarstva te poboljšati njegov regulatorni okvir. Sve to trebat će financirati odgovarajućim proračunima za preusmjeravanje postojećih ulaganja (zeleno dodjeljivanje sredstava) i novim dostupnim izvorima financiranja (42).

— Paktom se zahtijeva uspostava jasnog i predvidivog dugoročnog europskog okvira politike kako bi se osiguralo planiranje ulaganja. Taj okvir mora biti popraćen aktivnim promišljanjem o različitim mogućim politikama, kao što su mehanizmi granične prilagodbe, na primjer porez povezan s graničnom prilagodbom emisija CO2 u cilju da se izbjegne istjecanje ugljika (43), za proizvode koji ne podliježu istim ekološkim i socijalnim standardima (44).

— Nakon što se taksonomija održivosti (45) usvoji i u potpunosti provede, trebalo bi razmotriti potrebu za mogućim dodatnim zakonodavnim mjerama, ako je to primjereno i proizlazi iz pouzdane procjene učinka. U tom kontekstu EGSO želi podsjetiti na svoja dva mišljenja: o europskom paktu za financiranje klimatskih mjera (46) i o akcijskom planu Komisije o financiranju održivog rasta (47).

— Javna i privatna ulaganja u ugljično neutralno gospodarstvo moraju se ubrzati kako bi se postigli ažurirani ciljevi EU-a za smanjenje emisija do 2030., a bit će potrebne i radikalne promjene kako bi se do 2050. godine ostvarilo ugljično neutralno gospodarstvo u skladu s ciljevima iz Pariškog sporazuma. Trajno slaba ulaganja u obnovljive izvore energije u Europi također su u suprotnosti s visokom razinom postojećih subvencija za fosilna goriva i ostalih subvencija štetnih za okoliš koje se i dalje pružaju u državama članicama. Problem nije samo nedovoljno ulaganje nego i to što raspodjela postojećih resursa nije funkcionalna. Potrebni su jasni ciljevi politike i usklađeniji okvir politika kako bi se preokrenuli ti negativni trendovi. U svakom slučaju, kraj doba fosilnih goriva u Europi mora biti popraćen nužnim ulaganjima koja jamče zaštitu radnika, stvaranje novih radnih mjesta i potporu lokalnom razvoju. O procesima tranzicije mora se pregovarati sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva te moraju biti povezani s transparentnošću i učinkovitim politikama komunikacije.

— Emisije CO2 trebalo bi oporezivati u cijelom EU-u na socijalno pravedan način, primjenom načela „onečišćivač plaća”i podupiranjem ulaganja u pristupačnu čistu energiju. Oporezivanjem energije može se poduprijeti prelazak na čistu energiju te pridonijeti održivom i socijalno pravednom rastu.

— Jedan od najvećih okolišnih zdravstvenih rizika u EU-u jest onečišćenje zraka, koje prouzročuje oko 400 000 prijevremenih smrtnih slučajeva godišnje. Rješavanje problema onečišćenja zraka klimatskim mjerama predstavlja priliku za dobivanje opće i političke potpore za politike o klimatskim promjenama.

— Potrebne su mjere za suzbijanje energetskog siromaštva i siromaštva povezanog s opskrbom vodom, jamčenje dostupne, zdrave i kvalitetne hrane te sigurnih proizvoda i zaustavljanje štetne izloženosti otrovnim kemikalijama. Široka kombinacija politika, uključujući poljoprivrednu politiku EU-a, trebala bi pomoći u ispunjavanju novih društvenih potreba, uključujući održive metode proizvodnje, bolju prehranu, smanjeni prehrambeni otpad, veću dobrobit životinja, zaštitu klime i očuvanje biološke raznolikosti.

— EU bi trebao podupirati napore partnerskih zemalja u postupnom ukidanju subvencija štetnih za okoliš kako bi im pomogao u provedbi Programa za održivi razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama.

— Trgovinska politika EU-a mora biti usklađena s Programom održivog razvoja do 2030. i Pariškim sporazumom. Postojeće odredbe o trgovini i poglavlja sporazuma o održivom razvoju treba provoditi na djelotvoran način.

4. Zaštita građana i slobodâ – mir, pravda i snažne institucije

4.1. Unatoč mnogim unutarnjim i vanjskim izazovima, Europska unija osigurava mir, stabilnost i prosperitet u cijeloj Europi, a i šire. Ona se odlučno zalaže za svoja načela demokracije, vladavine prava i temeljnih prava, koji određuju smjer naših politika i potiču osjećaj pripadnosti, koji se temelji na našoj zajedničkoj kulturi. U Europi se mora poštovati demokracija, koja se ujedno mora promicati u inozemstvu. Na svim razinama potrebno je poboljšati angažman građana, javnu odgovornost te pravednije, transparentnije i uključivije postupke donošenja odluka.

4.2. Europskoj uniji potrebna su otvorena i aktivna društva u kojima pojedinci imaju jednaka prava i mogu živjeti bez diskriminacije uz potpuno poštovanje svoje privatnosti i sigurnosti. Kulturna raznolikost obogaćuje Europu i njezine ljude. Raznolikost je dio identiteta i snage Europe.

4.3. Europa se suočava s velikim izazovima koji se moraju razmotriti i iz europske, a ne samo nacionalne perspektive te uz potpunu primjenu odredbi sadržanih u člancima 10. i 11. UEU-a. Iz tog razloga europska demokracija mora ojačati transnacionalnu dimenziju svojih ciljeva i izazova, istodobno promičući europsko građanstvo temeljeno na zajedničkim vrijednostima u Europskoj uniji, s više europskog institucionalnog obrazovanja te s promišljenim, participativnijim društvenim okvirom i s većom usmjerenošću na Europu.

4.4. Demografske promjene upućuju na to da će Europa trebati migrante, njihove talente, vještine i poduzetnički potencijal. Hitno je potrebno promijeniti diskurs i politike u području migracija na temelju pojačane suradnje s trećim zemljama kako bi se zajamčila racionalna rasprava zasnovana na činjenicama. Izbjeglice i migrante ne treba doživljavati kao prijetnju nego kao priliku za europski gospodarski i socijalni model. Za to su nam potrebni sveobuhvatan pristup i strategija o migracijama, uključujući i legalnim migracijama.

Prijedlozi:

— Europskoj uniji potreban je sveobuhvatan i provediv mehanizam za redovito praćenje stanja demokracije i vladavine prava u svim zemljama EU-a.

— Slobodnim i neovisnim medijima te civilnom društvu mora se pružati potpora te im se mora omogućiti da ispunjavaju svoju ulogu u demokraciji.

— Politika o zaštiti potrošača bliska je interesima javnosti, zbog čega može utjecati na predanost građana procesu integracije EU-a. EGSO poziva Komisiju da zajamči primjenu i poštovanje prava potrošača u postupku REFIT, u digitalnom svijetu te u pogledu sigurnosti proizvoda i usluga. Komisija treba ojačati mjere za iskorjenjivanje energetskog i potrošačkog siromaštva te poboljšati pristup hrani i uslugama za sve građane Europe. Komisija također treba promicati prava potrošača na informacije, obrazovanje i sudjelovanje te njihovo pravo na samoorganiziranje kako bi njihovi interesi bili zastupljeni pri izradi pravila koja se odnose na njih.

— Komisija mora dovršiti svoju reviziju glavnih pravnih instrumenata i instrumenata koji nisu pravne prirode u okviru politike o zaštiti potrošača kao međusektorske, horizontalne politike građanstva, te mora predstaviti novi akcijski plan za zaštitu i obranu potrošača u idućih deset godina.

— Uzimajući u obzir činjenicu da je pristup uslugama od općeg interesa ključni element socijalne pravde, koji se temelji na načelu jednakog postupanja prema korisnicima i ne dozvoljava bilo kakav oblik diskriminacije ili isključivanja, EGSO poziva na to da se pojasni koncept univerzalnog pristupa uslugama od općeg interesa i da se uvedu zakonodavne mjere koje će države članice obvezati na to da odrede pokazatelje pristupa (48).

— Komisija bi trebala predstaviti Europski program za borbu protiv diskriminacije na osnovama utvrđenima u članku 19. Ugovora iz Lisabona te ujedno poduzeti konkretne mjere u cilju deblokiranja i preispitivanja Direktive o provedbi načela ravnopravnost te rješavanja problema u pogledu uvjeta djece, žena, osoba s invaliditetom i osoba starije dobi u ranjivim situacijama, kao i problema novih oblika ranjivosti. EGSO preporučuje Komisiji da već na samom početku svog mandata poduzme hitne mjere u pogledu tih pitanja.

— Komisija bi trebala pokrenuti posebne inicijative u skladu s preporukama Odbora UN-a za prava osoba s invaliditetom i provesti UNCRPD u svojim vanjskim politikama i programima, uključujući uvođenje iskaznice EU-a za osobe s invaliditetom koja će biti priznata u svim državama članicama. EU bi 2020. godine trebao predstaviti svoj prijedlog Europskog programa za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2020. –2030. i proglasiti 2023. godinu Europskom godinom prava osoba s invaliditetom.

— EGSO potiče Komisiju i na to da podrži aktivnosti u obrazovnim institucijama na svim razinama kako bi se učenicima i studentima pomoglo da razlikuju lažne vijesti od znanstveno potkrijepljenih činjenica.

— EU mora poboljšati svoje politike i mjere kako bi mogao zajamčiti rodnu ravnopravnost provedbom transformativnog i mjerljivog programa za rodnu ravnopravnost u okviru integrirane i ambiciozne petogodišnje strategije EU-a za rodnu ravnopravnost. Ta strategija trebala bi uključivati otklanjanje razlika u plaćama između spolova – među ostalim s pomoću posebnog alata kojim se osigurava veća transparentnost poduzeća u pogledu njihovih politika o plaćama i strategija za uklanjanje razlika u plaćama između spolova – te bavljenje svim područjima utvrđenima u akcijskom planu za borbu protiv razlike u plaćama između spolova. Osim toga, EU mora zajamčiti da sve osobe koje se suočavaju s višestrukim oblicima diskriminacije imaju jednake mogućnosti u društvu.

— EGSO ističe hitnu potrebu za pružanjem pomoći izbjeglicama i tražiteljima azila te njihovom integracijom. Također poziva Komisiju da hitno pokrene i provede učinkovitu reformu Zajedničkog europskog sustava azila kojim se poštuju ljudska prava i uspostavi istinski zajednički sustav za sve države članice. Također preporučuje postizanje napretka u pogledu preseljenja i humanitarnih viza za izbjeglice kako bi se ispunile stvarne potrebe. Poziva Komisiju da pojača napore u cilju praćenja i olakšavanja provedbe sporazuma o raspodjeli izbjeglica među državama članicama.

— Nadalje, poziva na to da se pri preispitivanju sporazuma o partnerstvu s trećim zemljama tranzita i podrijetla migracijskih tokova poštuju ljudska prava i međunarodno pravo te na razvoj financijskih instrumenata za rješavanje temeljnih uzroka migracija.

— Suradnja s partnerskim zemljama ključna je za uklanjanje temeljnih uzroka migracija, pružanje pomoći izbjeglicama, upravljanje mješovitim migracijskim tokovima, suzbijanje krijumčarenja te učinkovito vraćanje i ponovni prihvat. Kako bi se ljudima pružila djelotvorna pomoć u njihovim matičnim zemljama, potrebno je koordinirati humanitarne, razvojne i političke instrumente.

— EU bi trebao usvojiti politike i mjere kojima se podržavaju sigurne, propisne i zakonite migracije te jačaju uključenost i socijalna kohezija. EU bi trebao regulirati status „osoba raseljenih zbog stanja okoliša” te bi se trebao više koordinirati s ILO-om o programima migracija i integracije radne snage (49).

— EGSO poziva na uspostavu sigurnih i zakonitih ruta za izbjeglice koje dolaze u EU. Potreban je koordinirani pristup svih država članica te europskih i nacionalnih dionika, zasnovan na zajedničkoj odgovornosti, pravednoj raspodjeli, konvergenciji i poštovanju temeljnih prava, kako bi se osigurale brojnije mogućnosti za spajanje obitelji, premještanje i preseljenje.

5. Promicanje europskih interesa i vrijednosti u svijetu – jačanje sredstava za provedbu i obnova globalnog partnerstva za održivi razvoj

5.1. U sve podijeljenijem i multipolarnom svijetu EU mora ojačati svoj položaj kako bi zajamčio svoj prosperitet, sigurnost i vrijednosti. Kao što je naglašeno u Globalnoj strategiji iz lipnja 2016., Europa mora biti svjetski predvodnik te dosljedno i snažno podupirati multilateralni globalni poredak koji se temelji na pravilima i čija su okosnica Ujedinjeni narodi. EU bi trebao promicati globalno upravljanje utemeljeno na osnovnim vrijednostima socijalnog tržišnog gospodarstva, ljudskih prava, vladavine prava, održivog razvoja, multilateralizma i poštovanja međunarodnog humanitarnog prava.

5.2. Prioritet EU-a trebao bi biti i razvoj snažnih veza s bliskim susjedima na temelju jasne ravnoteže prava i obveza. Mogle bi se spomenuti i politika susjedstva i razvojna politika EU-a kao jedni od prioriteta EU-a te činjenica da je EU najveći donator na svijetu. U praćenju tih politika trebalo bi sudjelovati civilno društvo.

5.3. EU mora zadržati zamah u procesu proširenja te nastaviti s pristupnim pregovorima i programima sa zemljama zapadnog Balkana.

5.4. Trgovinska politika EU-a ključan je čimbenik koji se primjenjuje na EU u cjelini i koji ujedinjuje sve države članice. Trgovinska politika doprinijela je povećanju prosperiteta u EU-u zahvaljujući trgovinskoj razmjeni s brojnim partnerima. Istodobno, EU trgovinom utjelovljuje i promiče vrijednosti socijalne uključenosti i zaštite okoliša koje su presudne za ostvarivanje održive globalizacije – odnosno vid globalizacije koji će biti od koristi ne samo velikim poduzećima i ulagačima nego i običnim ljudima, radnicima, poljoprivrednicima, potrošačima, obrtnicima i pripadnicima slobodnih zanimanja te MSP-ovima, a posebno mikropoduzećima. Trgovina je istodobno i jedan od glavnih alata za potporu politike EU-a prema zemljama u razvoju jer doprinosi prijelazu s razvoja na partnerstvo, posebno s Afrikom.

5.5. Europi je potrebna pravedna i moderna porezna politika prilagođena izazovima digitalnoga gospodarstva kojom se jamče jednaki uvjeti za internetske divove, internetske trgovačke platforme i lokalna poduzeća. Borba protiv utaje poreza, poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza zahtijevat će širu suradnju na međunarodnoj razini i među nacionalnim poreznim tijelima.

Prijedlozi:

— EGSO osobito poziva na donošenje ambicioznog plana trgovinske politike na sve tri razine (unilateralnoj, bilateralnoj i multilateralnoj), i to politike koja će dovesti do rasta i otvaranja kvalitetnih radnih mjesta u EU-u uz istodobno promicanje trgovinske politike utemeljene na pravilima na globalnoj razini.

— U okviru pregovora o trgovinskim sporazumima, EU zajedno s europskim civilnim društvom, uključujući poduzeća, mora aktivno promicati puno poštovanje ljudskih prava, a treba poštovati i konvencije ILO-a. Ti sporazumi trebali bi podlijegati demokratskom nadzoru, pri čemu bi se osiguralo odgovarajuće sudjelovanje civilnog društva, a trebalo bi težiti i uspostavi plana s čvrstim obvezama za slučaj da konvencije ILO-a nisu ratificirane ili provedene na odgovarajući način (50).

— EU također mora uključiti čvrstu obvezu u pogledu Pariškog sporazuma i Konvencije o biološkoj raznolikosti kako bi se u svaki trgovinski sporazum unijele stvarne socijalne klauzule te klauzule o zaštiti potrošača i okoliša (time bi bili obuhvaćeni svi potencijalni trgovinski partneri Europe jer je te sporazume potpisalo 195 od 197 članica Ujedinjenih naroda). Dodatno bi se mogao analizirati i sustav za određivanje cijena ugljika na globalnoj razini, posebno za europske resursne i energetske industrije (51), koji bi se, ako je dobro osmišljen u skladu s pravilima EU-a i WTO-a, trebao aktivno promicati (52). Porez na ugljik na granici mogao bi pomoći u postizanju tog cilja.

— EGSO potiče Komisiju da ojača dijalog s civilnim društvom radi boljeg funkcioniranja poglavlja o trgovini i održivom razvoju u postojećim i budućim sporazumima o trgovini. EGSO potiče Komisiju da bude ambicioznija, posebno u pogledu jačanja stvarne provedivosti obveza u poglavljima o trgovini i održivom razvoju (53). Svi budući trgovinski sporazumi EU-a moraju sadržavati najviše razine ljudskih prava, prava radnika i zaštite potrošača, a treba poštovati i konvencije ILO-a. Ti sporazumi trebali bi podlijegati demokratskom nadzoru, pri čemu bi se osiguralo odgovarajuće sudjelovanje civilnog društva.

— EGSO podupire pravedno oporezivanje i borbu protiv prijevara, utaje poreza, pranja novca i financijskih praksi utemeljenih na poreznim oazama; zajednički cilj institucija, vlada i poduzeća EU-a mora biti suradnja u cilju uspostave učinkovitih mehanizama kao što su dvije direktive o suzbijanju izbjegavanja plaćanja poreza.

— EU mora surađivati s drugim gospodarskim regijama u cilju učinkovite borbe protiv korupcije i utaje poreza diljem svijeta te kako bi se osigurala jasna, transparentna, objektivna i predvidljiva međunarodna pravila o porezu na dobit.

— Novi poslovni modeli koji se koriste internetskim platformama i drugim digitalnim alatima doveli su do pojave poduzeća koja se sve manje oslanjanju na fizičku prisutnost u određenoj zemlji. EGSO smatra da je vrlo važno u dijalogu s trgovinskim partnerima razviti nova načela o tome kako dobit trgovačkih društava pripisati određenoj zemlji EU-a i kako je oporezivati te aktivno sudjelovati u tekućim raspravama na razini OECD-a i skupine G20 o globalnom sporazumu o digitaliziranom gospodarstvu kako bi se izbjeglo povećanje trgovinskih i poreznih napetosti među najvećim gospodarskim akterima na svijetu (54).

6. Ostvarivanje prioriteta s pomoću snažnog upravljanja i snažnijeg proračuna EU-a

6.1. Promjene u gospodarstvima i svijetu rada te klimatske i geopolitičke promjene već oblikuju na našu Uniju, a bit će i glavni pokretači naše budućnosti. Europskoj uniji potreban je novi pristup upravljanju te po potrebi nova pravila i instrumenti prilikom definiranja i provedbe politika EU-a. Za održivi razvoj potreban je holistički i međusektorski pristup politikama kako bi se osiguralo da se gospodarska, socijalna i okolišna pitanja zajedno rješavaju.

6.2. EGSO ističe da EU na te izazove mora odgovoriti snažnom političkom predanošću i suradnjom te većom i boljom političkom integracijom, uz puno poštovanje i promicanje ljudskih prava, temeljnih sloboda i demokratskih vrijednosti.

6.3. EGSO naglašava da su financijska i gospodarska kriza dovele do neravnoteže između glavnih institucija Unije. Zbog toga je potrebno razviti nove oblike vođenja i upravljanja na razini EU-a. Uloga Europskog parlamenta mora biti ojačana radi promicanja demokratskije odgovornosti.

6.4. Provedba europskog stupa socijalnih prava i ciljeva održivog razvoja zahtijeva snažnu proračunsku osnovu , pogodno poslovno okruženje te javna i privatna ulaganja. U pregovorima za sljedeći višegodišnji financijski okvir trebalo bi nastojati osigurati odgovarajuća financijska sredstva za politike zapošljavanja, socijalne i okolišne politike te produktivna ulaganja.

6.5. Prvi korak u jačanju klimatske dimenzije sljedećeg VFO-a bio bi povećati ciljne vrijednosti za uključivanje klimatskih pitanja na razini cijelog VFO-a na 40 %, kako to zahtijeva EGSO. U tu svrhu trebalo bi na odgovarajući način prilagoditi sve sektorske klimatske ciljeve i osigurati da budu zakonski obvezujući. Komisija i Parlament također trebaju surađivati kako bi, iz perspektive zaštite okoliša, osigurali učinkovitu provedbu zelene strukture novog ZPP-a, odnosno načela uvjetovanosti i eko-programa, kako bi se postupno ukinula potpora EU-a projektima koji štete klimi i poboljšale metodologije praćenja klime. Također trebaju osloboditi znatna sredstva za pružanje potpore onim pojedincima i teritorijima koji su najviše pogođeni energetskom tranzicijom, stvaranjem novih instrumenata ili reformom postojećih.

6.6. Jednoglasnost, koja se Ugovorima zahtijeva u pogledu nekih temeljnih pitanja, gotovo je nepremostiva prepreka u važnim trenucima i ključnim odlukama i stoga se EGSO u pogledu postupaka donošenja odluka zalaže za načelo glasovanja kvalificiranom većinom u Vijeću, a u pogledu zakonodavstva za primjenu redovnog zakonodavnog postupka u svim područjima u kojima je to moguće. EGSO podsjeća na činjenicu da se u okviru postojećih Ugovora to može ostvariti primjenom različitih prijelaznih klauzula ili, u slučaju pojačane suradnje, primjenom članka 333. UFEU-a ( 55 )

Prijedlozi:

— Promicanje važnosti suradnje na međuinstitucijskoj razini, uz istodobno poštovanje ovlasti koje su za svaku pojedinu instituciju utvrđene Ugovorima, a ta je suradnja dobila novi okvir Međuinstitucijskim sporazumom od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva. EGSO smatra da bi trebao biti uključen kako bi se osiguralo da se uzimaju u obzir stajališta svih relevantnih dionika i u konačnici olakšalo sudjelovanje građana u radu EU-a.

— Upotreba Komisijinih alata za bolju regulativu još je jedan od načina na koji se može osigurati daljnje uključivanje održivog razvoja u europske politike. U svim Komisijinim procjenama učinka mora se procijeniti utjecaj na okoliš, klimu, društvo i gospodarstvo kako bi se održivost na odgovarajući način uzela u obzir i uračunala. I u ex-post evaluacijama moraju se analizirati sve tri dimenzije uz zauzimanje snažnog integriranog pristupa. Nužna su i savjetovanja sa socijalnim partnerima, u skladu s odredbama Ugovora kojima se zahtijeva posebno savjetovanje s radnicima i rukovodstvom u vezi sa zakonodavstvom o socijalnim pitanjima (članak 154. stavak 2.); savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, Europskim odborom regija i nacionalnim parlamentima još su jedna sastavnica paketa instrumenata za bolju regulativu kako bi se ispunio zahtjev uključivosti, koji je okosnica Programa održivog razvoja do 2030 (56).

— EGSO čvrsto vjeruje da predloženi višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. –2027. nije prilagođen za suočavanje s novim izazovima utvrđenima u strateškom programu Europskog vijeća za razdoblje 2019. –2024. i političkim smjernicama sljedeće Europske komisije za razdoblje 2019. –2024. EGSO predlaže povećanje financijskih sredstva kako bi se i. državama članicama omogućila provedba europskog stupa socijalnih prava radi poticanja otvaranja kvalitetnih radnih mjesta u kontekstu održivog razvoja, ii. omogućila provedba Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. i iii. omogućila provedba Pariškog sporazuma kojim se promiče pravedan prelazak na zeleno i digitalizirano društvo.

— Dodjela sredstava EU-a državama članicama trebala bi biti uvjetovana poštovanjem načela vladavine prava, temeljnog stupa vrijednosti Unije u skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Odbor smatra da bi se tu uvjetovanost moglo proširiti i na druga načela povezana s vladavinom prava i sadržana u Ugovorima EU-a (57).

— Projekti koje treba podržati, koji će biti u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda i koji iziskuju znatna sredstva u području inovacija te istraživanja i razvoja, morat će se provoditi s pomoću alata koji bi omogućio vizualizaciju raznih izvora financiranja (uključujući budući višegodišnji financijski okvir) te s pomoću različitih mjera (58), osobito sljedećih: — preusmjeravanjem financiranja prema održivim ulaganjima s pomoću „zelenog dodjeljivanja sredstava”i, u tom kontekstu, promicanjem zajmova Europske investicijske banke (EIB) koji su označeni kao „zeleni”; — korištenjem kvantitativnog popuštanja koje provodi Europska središnja banka (ESB) kao izvora financiranja; — povećanjem udjela Europskog fonda za strateška ulaganja namijenjenog borbi protiv klimatskih promjena na 40 %; — EU mora pokazati ambicioznost koja je na razini izazova borbe protiv klimatskih promjena: prosječno 40 % njegovog općeg proračuna (VFO 2021. –2027.) mora se izdvojiti za taj cilj; — povećanjem udjela Europskog kohezijskog fonda na više od aktualnih 20 %; — mobilizacijom 3 % mirovinskih fondova i fondova za osiguranje; — podupiranjem poduzeća, osobito MSP-ova i mikropoduzeća, u ulaganjima u istraživanja i razvoj do iznosa od 100 milijardi EUR; — poštovanjem obveza u pogledu financijske potpore južnim zemljama koje sudjeluju u borbi protiv klimatskih promjena (59).

7. EGSO vodi i olakšava sudjelovanje civilnog društva u aktivnostima EU-a – osnaživanje i uključivanje organizacija civilnog društva te savjetovanje s njima

7.1. Promicanje održivosti u svim njezinim dimenzijama – gospodarskoj, socijalnoj i okolišnoj – zahtijeva znatne napore i sudjelovanje svih aktera. Otvorena demokratska rasprava koja se temelji na strukturnoj uključenosti civilnog društva ima ključnu ulogu u pravednoj i učinkovitoj tranziciji. O važnim pitanjima (o ishodima, o tome kako nešto postići i kako osigurati pravednu podjelu opterećenja i koristi, a da se nitko ne zanemari) treba otvoreno i transparentno raspravljati.

7.2. EGSO naglašava središnju ulogu organizacija civilnog društva u osmišljavanju, provedbi i praćenju politika u svim fazama i na svim razinama, uključujući lokalnu razinu. To zahtijeva promjenu kulture i priznavanje vrijednosti civilnog društva na razini EU-a i država članica, što je već sadržano u članku 11. UEU-a, koji predviđa da institucije EU-a promiču i olakšavaju horizontalan i vertikalan dijalog s civilnim društvom, obavljaju šira savjetovanja i postavljaju temelje za inicijative građana Europe. To su dopunski postupci koji se provode ne dovodeći u pitanje savjetovanje s EGSO-om i socijalni dijalog.

7.3. Civilno društvo može izraziti istinski vrlo različite i ponekad suprotne interese i o tome obavijestiti donosioce odluka. EGSO je vrlo dobar primjer tog postupka i s punom će predanošću nastaviti igrati svoju ulogu: olakšavanje dijaloga i izgradnja mostova unutar civilnog društva i prema drugim europskim institucijama.

Prijedlozi:

— S obzirom na to da je EGSO institucija civilnog društva na razini EU-a, njegovu bi ulogu trebalo temeljito i u što većoj mjeri ojačati i iskoristiti za vođenje i olakšavanje sudjelovanja i savjetovanja civilnog društva u aktivnostima EU-a. Stoga bi trebao aktivno sudjelovati u pripremi i realizaciji konferencije o budućnosti Europe, koju je Ursula von der Leyen najavila u okviru svog plana za Europu i koja bi trebala početi 2020.

— EGSO pomno prati strukturne dijaloge i forume za savjetovanje (npr. platforma dionika kružnoga gospodarstva, Europski forum o migracijama) koji okupljaju i uključuju organizacije civilnog društva i druge aktere iz institucija EU-a i država članica te je aktivno uključen u njihovo djelovanje. Pri uspostavi platformi poput platforme REFIT, Komisija bi trebala uzeti u obzir zastupljenost EGSO-a, u skladu s mandatom koji je Odboru dodijeljen Ugovorima, te bi pritom trebala osigurati da to odražava sastav Odbora i njegovu podjelu u tri skupine.

— EGSO ističe da na razini EU-a ne postoji strukturirano uključivanje organizacija civilnog društva u postupak nadzora i provedbe kohezijske politike. Stoga preporučuje da Komisija uspostavi Kohezijski forum europskog civilnog društva (60) u kojem bi sudjelovale organizacije poslodavaca i zaposlenika te drugih relevantnih organizacija civilnog društva.

— Kad bude uspostavljala internetske portale za prikupljanje mišljenja javnosti, čime će uključiti i organizacije i pojedince, Komisija bi trebala razlikovati između doprinosa organizacija civilnog društva i doprinosa pojedinaca. U tu svrhu Komisija bi u suradnji s EGSO-om trebala izraditi pregled dionika kako bi utvrdila reprezentativne i zemljopisno uravnotežene ciljne skupine, na temelju Registra transparentnosti. Trebala bi zajamčiti i da odgovori budu kvantitativno i kvalitativno ponderirani. Nadalje, Komisija treba neprestano raditi na poboljšanju tih savjetovanja u smislu transparentnosti, pristupačnosti, povratnih informacija i odgovornosti prema sudionicima.

— Kako bi razvila strateškiji pristup tim praksama i osigurala im strukturiraniji institucijski i reprezentativni temelj, Komisija bi trebala blisko surađivati s EGSO-om i zatražiti da se izradi razmatračko mišljenje o tome kako djelotvorno i trajno organizirati dijalog s civilnim društvom, što će dovesti do posebne komunikacije Komisije.

— Treba poboljšati djelotvornosti europske građanske inicijative i istražiti nove načine za veće sudjelovanje mladih, a osobito osoba iz osjetljivih skupina (npr. upotreba digitalnih alata).

Bruxelles, 30. listopada 2019. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Studija EP-a Global Trends to 2035 („Globalni trendovi do 2035. godine”) i izvješće Europskog sustava strateške analize i analize politika (ESPAS) Global Trends to 2030: Challenges and Choices for Europe („Globalni trendovi do 2030. godine: izazovi i mogućnosti za Europu”), 9. travnja 2019.

(2) Supporting the Sustainable Development Goals across the world: The 2019 Joint Synthesis Report of the European Union and its Member States („Podupiranje ciljeva održivog razvoja u cijelom svijetu: zajedničko objedinjeno izvješće Europske unije i njenih država članica za 2019. godinu”),16. svibnja 2019.

(3) Ministarska deklaracija Solidarity and Just Transition Silesia Declaration („Izjava iz Šleske o solidarnosti i pravednoj tranziciji”) donesena 3. prosinca 2018. na sastanku na vrhu čelnika država tijekom 24. konferencije stranaka (COP24) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) održane u Katowicama u Poljskoj.

(4) Mišljenje EGSO-a od 26. rujna 2019. o dokumentu za razmatranje „Ususret održivoj Europi do 2030.”(još nije objavljeno u SL-u).

(5) Mišljenje EGSO-a od 13. ožujka 2019.„Uzimanje u obzir stavova europskih građana u cilju održive budućnosti (Sibiu i šire)”(SL C 228, 5.7.2019., str. 37.).

(6) Mišljenje EGSO-a od 25. siječnja 2017.„Europski stup socijalnih prava”(SL C 125, 21.4.2017., str. 10.).

(7) Političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju (2019. –2024.) – „Ambicioznija Unija: Moj plan za Europu”.

(8) Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”(SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

(9) Vidjeti bilješku 5.

(10) Ljetna predviđanja EK-a, 2019. https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/summer-2019-economic-forecast-growth-clouded-external-factors_en.

(11) Mišljenje EGSO-a od 24. siječnja 2019.„Preporuka za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja”(SL C 159, 10.5.2019., str. 49.)

(12) Izvješće OECD-a od 1. ožujka 2019. Going beyond GDP: Measuring What Counts for Economic and Social Performance („Izvan okvira BDP-a: mjerenje onoga što doprinosi gospodarskom i socijalnom učinku”) i Mišljenje EGSO-a od 29. ožujka 2012.„BDP i ostalo – sudjelovanje civilnog društva u odabiru dopunskih pokazatelja”(SL C 181, 21.6.2012., str. 14.).

(13) Mišljenje EGSO-a od 17. srpnja 2019.„Nova uloga javnih službi za zapošljavanje u kontekstu provedbe europskog stupa socijalnih prava”(SL C 353, 18.10.2019., str. 46.).

(14) „Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava“(SL C 428, 13.12.2017., str. 10.).

(15) Rezolucija koju je donijela Opća skupština UN-a 25. rujna 2015.: „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”.

(16) Vidjeti posebice mišljenje od 24. siječnja 2019.„Preporuka za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja”(SL C 159, 10.5.2019., str. 49.) te sljedeća mišljenja: mišljenje od 14. veljače 2018.„Izbjegavanje strogih politika štednje u EU-u na temelju stečenih iskustava”, (SL C 227, 28.6.2018., str. 1.), mišljenje od 18. siječnja 2018.„Preporuka za Preporuku Vijeća o ekonomskoj politici europodručja”(SL C 197, 8.6.2018., str. 33.), mišljenje od 10. srpnja 2013.„Zelena knjiga o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva”(SL C 327, 12.11.2013. , str 11.), mišljenje od 26. ožujka 2014.„Utjecaj socijalnih ulaganja na zapošljavanje i javne proračune”(SL C 226, 16.7.2014., str. 21.), mišljenje od 14. travnja 2018.„Financiranje europskog stupa socijalnih prava”(SL C 262, 25.7.2018., str. 1.) i mišljenje od 20. veljače 2019.„Godišnji pregled rasta za 2019.: za snažniju Europu suočenu s globalnom nesigurnošću”(SL C 190, 5.6.2019., str. 24.).

(17) Vidjeti bilješku 5.

(18) Mišljenje EGSO-a od 17. listopada 2018.„Europski socijalni fond plus”(SL C 62, 15.2.2019., str. 165.).

(19) Vidjeti bilješku 5.

(20) Mišljenje EGSO-a od 17. listopada 2018.„Europski pakt za financiranje klimatskih mjera”(SL C 62, 15.2.2019., str. 8.).

(21) Vidjeti bilješku 5.

(22) Izvješće Globalne komisije o budućnosti rada Međunarodne organizacije rada (ILO) – „Rad za svjetliju budućnost”, 22. siječnja 2019. U tom se izvješću utvrđuje da su zdravlje i sigurnost dio univerzalnog jamstva za rad.

(23) Mišljenje EGSO-a od 25. rujna 2019. – „Pregled troškova i koristi povezanih s ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu”(još nije objavljeno u SL-u).

(24) „Zaposlenost i socijalna kretanja u Europi 2019.”. Tromjesečni pregled od 26. ožujka 2019.

(25) Mišljenje EGSO-a od 25. rujna 2019.„Europski stup socijalnih prava – evaluacija početne faze provedbe i preporuke za budućnost”(još nije objavljeno u SL-u).

(26) Mišljenje EGSO-a od 21. rujna 2017.„Prijelaz u održiviju europsku budućnost – strategija za 2050.“(SL C 81, 2.3.2018., str. 44.).

(27) Vidjeti bilješku 5.

(28) Mišljenje EGSO-a od 17. srpnja 2019.„Prema otpornijem i održivijem europskom gospodarstvu”(SL C 353, 18.10.2019., str. 23.).

(29) Vidjeti bilješku 11.

(30) Mišljenje EGSO-a od 20. veljače 2019.„Za europsku okvirnu direktivu o minimalnom dohotku”(SL C 190, 5.6.2019., str. 1.).

(31) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1092&intPageId=2312&langId=en

(32) https://emin-eu.net/what-is-emin/

(33) Vidjeti bilješku 16.

(34) Vidjeti bilješku 25.

(35) Vidjeti bilješku 11.

(36) Eurofound (2019.), Future of manufacturing - Energy scenario: Employment implications of the Paris Climate Agreement („Budućnost proizvodnje -– Scenarij za energetiku: posljedice Pariškog klimatskog sporazuma na zapošljavanje”), Eurofoundovo izvješće o istraživanju, veljača 2019.

(37) Mišljenje EGSO-a od 17. srpnja 2019.„Sektorska industrijska perspektiva o usklađivanju klimatskih i energetskih politika”(SL C 353, 18.10.2019. , str 59.).

(38) Komunikacija Komisije od 18. lipnja 2019.„Smjernice za izvješćivanje o nefinancijskim informacijama: Dodatak za izvješćivanje o informacijama povezanima s klimom”.

(39) Mišljenje EGSO-a od 17. listopada 2018. o „Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja”(COM(2018) 353 final – 2018/0178 (COD)) i o „Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1011 u pogledu referentnih vrijednosti za niske emisije ugljika i referentnih vrijednosti za pozitivan ugljični učinak”(COM(2018) 355 final – 2018/0180 (COD)) (SL C 62, 15.2.2019., str. 103.).

(40) Vidjeti bilješku 25.

(41) Vidjeti bilješku 5.

(42) Vidjeti bilješku 19.

(43) Vidjeti bilješku 7.

(44) Vidjeti bilješku 19.

(45) Vidjeti bilješku 38.

(46) Vidjeti bilješku 19.

(47) Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Akcijski plan o financiranju održivog rasta”(COM(2018) 97 final) (SL C 62, 15.2.2019., str. 73.).

(48) Mišljenje EGSO-a od 19. lipnja 2019. – „Za bolju provedbu stupa socijalnih prava i promicanje osnovnih usluga”(SL C 282, 20.8.2019., str. 7.).

(49) Vidjeti bilješku 5.

(50) Mišljenje EGSO-a od 14. veljače 2018.„Poglavlje o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”(SL C 227, 26.8.2018., str. 27.).

(51) Mišljenje EGSO-a od 17. srpnja 2019.„Sektorska industrijska perspektiva o usklađivanju klimatskih i energetskih politika”(SL C 353, 18.10.2019. , str 59.).

(52) Vidjeti bilješku 19.

(53) Mišljenje EGSO-a od 14. veljače 2018.„Poglavlje o trgovini i održivom razvoju u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini”(SL C 227, 28.6.2018., str. 27.).

(54) Mišljenje EGSO-a od 12. srpnja 2018.„Oporezivanje dobiti multinacionalnih poduzeća u digitalnom gospodarstvu”(SL C 367, 10.10.2018., str. 73.).

(55) Mišljenje EGSO-a od 17. rujna 2015.„Poboljšanje Ugovora iz Lisabona”(SL C 13, 15.1.2016., str. 183.).

(56) Vidjeti bilješku 5.

(57) Mišljenje EGSO-a od 19. rujna 2018.„Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. –2027.”(SL C 440, 6.12.2018., str. 106.).

(58) Vidjeti bilješku 19.

(59) Vidjeti bilješku 19.

(60) Mišljenje EGSO-a od 17. listopada 2018.„Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu“, (SL C 62, 15.2.2019., str. 90).