5.

smatra da bi aspekti koji će se uzeti u obzir prilikom revizije cijelog regulatornog okvira trebali uključiti: i. zakašnjelu reviziju obveze univerzalne usluge, uključujući obvezu pristupa širokopojasnoj internetskoj vezi po pravednoj cijeni kako bi se uzela u obzir hitna potreba smanjenja digitalnog jaza; i u tu svrhu ublažiti ograničenja propisana smjernicama o državnoj pomoći; ii. nadležnost državnih regulatornih tijela za sva pitanja, uključujući spektar, koja su obuhvaćena okvirom; ovlasti dane državnim regulatornim tijelima u državama članicama i shodno tomu provođenje zahtjeva za neovisnošću tih tijela; iii. suradnju između državnih regulatornih tijela i državnih tijela za tržišno natjecanje; iv. simetrične obveze u vezi s pristupom mreži (članak 12. Okvirne direktive), s obzirom na to da u određenim državama članicama takve regulatorne ovlasti nisu dane nacionalnim regulatornim tijelima; v. pravila o učincima prenošenja tržišne snage (članak 14. Okvirne direktive) i zajedničkom vladajućem položaju (Prilog II. Okvirne direktive) s obzirom na to da unatoč amandmanima iz 2009. državna regulatorna tijela i dalje imaju poteškoća pri korištenju tim instrumentima; vi. postupke revizije tržišta; vii. učinak usluga koje su potpuno zamjenjive s onima koje pružaju tradicionalni pružatelji usluga; u nekim bi slučajevima bila potrebna pojašnjenja u vezi s postizanjem tehnološke neutralnosti okvira, kao i o opreci između usluga koje se tiču režima „informatičkog društva” i onih koje se tiču „elektroničkih komunikacija”; viii. mogućnosti za ukidanje suvišnih uredaba; ix. ukidanje propisa u slučaju u kojem analiza tržišta pokaže da je dotično tržište zaista konkurentno te da postoje načini i sredstva za produljeno praćenje; x. pružanje državnim regulatornim tijelima mogućnosti da izvještavaju o svojem iskustvu s nediskriminacijskim obvezama i rješenjima; xi. učinkovitost i funkcioniranje članka 7. stavka 7.a („koregulacija”): dok se općenito i Komisija i BEREC slažu oko toga da dobro rade dopuštajući odgovarajuće balansiranje, Komisija tvrdi da u nekim slučajevima državna regulatorna tijela nisu prilagodila sve svoje regulatorne mjere ili su ih sporo prilagodila, a BEREC se žali na kratke rokove; xii. situaciju u kojoj druga faza postupka nije pokrenuta zbog toga što je neko državno regulatorno tijelo povuklo svoj nacrt mjere ili u kojoj državno regulatorno tijelo ne predlaže rješenje problema koji je prepoznat na određenom tržištu, u kojem je slučaju jedino rješenje postupak radi povrede prava: u oba slučaja trebao bi postojati način da se započne odgovarajući postupak iz članka 7. stavka 7.a; xiii. učinkovitost i funkcioniranje postupka iz članka 19.: Komisija je dvaput iskoristila svoje ovlasti iz članka 19. (preporuka državnih regulatornih tijela iz rujna 2010. i preporuka o nediskriminaciji i metodologijama određivanja cijene). budući da, za razliku od članka 7. stavka 7.a ne postoji vremenski okvir za postupak iz članka 19., regulatorni dijalog između BEREC-a i Komisije nije tekao tako glatko te je doveo do žalbi BEREC-a na vrlo kratak rok koji mu je postavljen za mišljenje, i žalbi Komisije na nevoljko sudjelovanje određenih državnih regulatornih tijela tijekom razdoblja sastavljanja nacrta i provedbe; xiv. sveeuropske usluge i operatore, uzimajući u obzir (neiskorištenu) odredbu članka 15. stavka 4. Okvirne direktive kojom se Komisiji dopušta definiranje transnacionalnih tržišta; trebalo bi se više usredotočiti na konkurenciju u pružanju komunikacijskih usluga tvrtkama EU-a te na djelotvornu i dosljednu primjenu rješenja poslovnog razreda diljem EU-a; xv. utvrđivanje transnacionalnih tržišta kao prvi korak u pogledu barem poslovnih usluga; omogućavanje pružateljima usluga da obavijeste BEREC o svojoj namjeri da poslužuju takva tržišta te BEREC-ovo nadziranje pružatelja usluga koji poslužuju takva tržišta; xvi. BEREC i njegovo funkcioniranje te opseg područja njegove nadležnosti; xvii. slobodu pristupa sadržaju za sve u skladu s člankom 1. stavkom 3.a Okvirne direktive te neutralnost mreže na temelju članka 8. stavka 4. točke (g) Okvirne direktive; xviii. preporuku o relevantnim tržištima; xix. reguliranje opreme, uključujući povezivanje opreme i operativnih sustava; xx. nedavni globalni razvoj kibernetičke sigurnosti i kibernetičke špijunaže te očekivanja europskih građana u pogledu poštovanja njihove privatnosti prilikom korištenja uslugama elektroničkih komunikacija i informatičkog društva, i xxi. činjenicu da je internet postao ključna infrastruktura za provođenje brojnih ekonomskih i društvenih aktivnosti;