Kupujmo na društveno osviješten način – priručnik za socijalnu osviještenost u javnoj nabavi – 2. izdanje

(2021/C 237/01)

SADRŽAJ

Uvod 4

Poglavlje 1. – Definicija, svrha i koristi društveno odgovorne javne nabave 4

1.1. Društveno odgovorna javna nabava i njezina definicija 4

1.2. Utvrđivanje i primjena socijalnih ciljeva u javnoj nabavi 6

1.3. Svrha i koristi SRPP-a 9

1.4. Povezanost s politikama i zakonodavstvom EU-a i međunarodnim politikama i zakonodavstvom 11

Poglavlje 2. – Organizacijska strategija za društveno osviještenu kupnju 16

2.1. Uvrštavanje SRPP-a na dnevni red 16

2.2. Definiranje ciljeva 17

2.3. Savjetovanje s dionicima 17

2.4. Procjena rizika, određivanje prioritetnih ugovora i utvrđivanje ciljeva 20

2.5. Integriranje SRPP-a u postupke i politike javne nabave 22

2.6. Praćenje i preispitivanje napretka 23

Poglavlje 3. – Utvrđivanje potreba i planiranje postupka javne nabave 25

3.1. Uloga procjene potreba u SRPP-u 25

3.2. Dijalog sa sudionicima na tržištu 27

3.3. Koju vrstu ugovora odabrati? 31

3.4. Odabir postupka 33

3.5. Definiranje i osporavanje specifikacija 35

3.6. Upotreba neobveznih polja u standardnim obrascima 35

Poglavlje 4. – Postupak javne nabave 36

4.1. Definiranje predmeta i utvrđivanje relevantnih pravila 36

4.2. Blagi režim 38

4.3. Rezervacije 41

4.4. Tehničke specifikacije 43

4.5. Usklađenost sa socijalnim i radnim pravom te kolektivnim ugovorima 46

4.6. Kriteriji za odabir i isključenje 48

4.7. Kriteriji za dodjelu 51

4.8. Ocjenjivanje ponuda i provjera izvršavanja obveza 54

4.9. Izuzetno niske ponude 57

Poglavlje 5. – Definiranje i izvršenje ugovora 58

5.1. Provedba obveza u pogledu SRPP-a u praksi 58

5.2. Uvjeti izvršenja ugovora 59

5.3. Ugovaranje s društvenim učinkom 63

5.4. Praćenje usklađenosti 64

5.5. Podugovaranje 65

5.6. Rješavanje problema 67

5.7. Izvlačenje pouka za buduće ugovore 68

Drugo izdanje Priručnika izrađeno je u okviru Ugovora br. SI2.801176 – 728/PP/GRO/SME/18/D/021a između Europske komisije i međunarodne mreže Lokalne vlasti za održivost (ICLEI), uz potporu konzultantske agencije Public Procurement Analysis (PPA). Ni Europska komisija ni osobe koje djeluju u njezino ime ne mogu se smatrati odgovornima za uporabu informacija iz ove publikacije. Važna obavijest Cilj je ovog Priručnika pomoći javnim naručiteljima i poticati dobre prakse. Riječ je o neobavezujućem dokumentu koji ne utječe na prava i obveze propisane zakonodavstvom EU-a. S druge strane, na njega utječe razvoj prakse javne nabave i sudske prakse Suda Europske unije, koji je i dalje jedino tijelo nadležno za mjerodavno tumačenje prava Unije. Konceptima, idejama i rješenjima predloženima u dokumentu ne dovodi se u pitanje nacionalno zakonodavstvo te će ih možda trebati prilagoditi da bi se u obzir uzeo nacionalni pravni okvir. Iako su informacije u Priručniku pažljivo provjerene, Europska komisija ne prihvaća nikakvu odgovornost u pogledu konkretnih slučajeva koji su u njemu navedeni. Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).

UVOD

Cilj je društveno odgovorne javne nabave (engl. socially responsible public procurement, SRPP) ostvarivanje pozitivnih socijalnih rezultata u ugovorima o javnoj nabavi. Javna nabava utječe na veliki broj osoba: korisnike javnih usluga, subjekte uključene u proizvodnju i pružanje usluga ili osoblje javnog naručitelja. Na navedene osobe utječe izravno, ali može utjecati i na šire tržište na strani ponude i potražnje.

Javni naručitelji pametnom kupnjom mogu promicati mogućnosti zapošljavanja, doškolovanje i prekvalificiranje radne snage, dostojanstven rad, socijalno uključivanje, rodnu ravnopravnost i nediskriminaciju, pristupačnost, dizajn za sve i etičku trgovinu te nastojati postići širu usklađenost sa socijalnim standardima. Učinak na neke proizvode, radove i usluge može biti posebno značajan jer javni naručitelji upravljaju velikim dijelom tržišta u sektorima kao što su građevinarstvo, zdravstvo i promet.

Kako bi uspješno riješila sva otvorena društvena pitanja, javna tijela trebaju uložiti dodatan trud za ostvarivanje svih aspekata održivosti (socijalnih/etičkih, okolišnih i gospodarskih). Javni naručitelji najveći su ulagači u Europi i trenutačno troše više od 14 % bruto domaćeg proizvoda EU-a. Ako tu kupovnu moć usmjere na odabir robe i usluga kojima se ostvaruju pozitivni socijalni rezultati, mogu znatno pridonijeti održivom razvoju. Ovaj Priručnik može im pomoći da ostvare socijalnu dimenziju održive javne nabave.

Aktualna pandemija bolesti COVID-19 vjerojatno će negativno utjecati na zapošljavanje, povećati nejednakost, pogoršati nesigurnost zaposlenja i radne uvjete radnika u cijelom svijetu, dodatno otežati pružanje određenih usluga pojedincima i negativno utjecati na manja poduzeća. U svojim strategijama oporavka države članice EU-a morat će poboljšati socijalnu uključenost i pravednost putem obrazovanja i vještina, zapošljavanja te socijalne i teritorijalne kohezije te osigurati da zelena i digitalna tranzicija dovedu do otvaranja radnih mjesta, održivog rasta i socioekonomske otpornosti. Prakse društveno odgovorne javne nabave snažan su instrument u paketu mjera vlada država članica EU-a za postizanje tih ciljeva.

Svrha je ovog dokumenta informirati javne naručitelje o potencijalnim prednostima SRPP-a i na primjerima iz prakse objasniti mogućnosti koje nudi pravni okvir EU-a. Komisija je pri izradi ovog Priručnika provela opsežno savjetovanje s javnim naručiteljima kako bi utvrdila dobre prakse i primjere onoga što se može postići. Takvi se primjeri nalaze u cijelom tekstu.

Ovaj je Priručnik izrađen za javne naručitelje, ali i u nadi da će biti poticaj ostalim subjektima koji su uključeni u nabavu, kao dobavljači ili pružatelji usluga, privatni naručitelji, dionici socijalne ekonomije, uključujući socijalna poduzeća, ili nevladine organizacije.

Poglavlja ovog Priručnika odnose se na sve aspekte postupka javne nabave i prelaze okvire samog natječajnog postupka. U njima je detaljno opisano kako se socijalni aspekti mogu uzeti u obzir tijekom cijelog postupka te sadržavaju brojne primjere stvarnih praksi javnih naručitelja iz cijelog EU-a. Na kraju većine odjeljaka u poglavljima od 2. do 5. nalazi se popis primjera dobre prakse. Namijenjeni su dodatnom olakšavanju razumijevanja teksta jer se u njima sažeto i konkretno iznose ključne točke svakog odjeljka i ono što javni naručitelji mogu učiniti u praksi ako žele društveno odgovorno pristupiti postupku javne nabave.

POGLAVLJE 1.

Definicija, svrha i koristi društveno odgovorne javne nabave

1.1. Društveno odgovorna javna nabava i njezina definicija

Društveno odgovorna javna nabava (SRPP) usmjerena je na sagledavanje učinka koji roba, usluge i radovi koje nabavlja javni sektor imaju na društvo. U njoj se priznaje da javni naručitelji nisu samo zainteresirani za kupnju po najnižoj cijeni ili najboljoj vrijednosti za novac, nego nastoje osigurati i da se javnom nabavom ostvare socijalne koristi (1) te da se spriječe ili ublaže nepovoljni socijalni učinci tijekom izvršenja ugovora. Kao javni naručitelj socijalne ciljeve možete uzeti u obzir tijekom cijelog postupka javne nabave, pod uvjetom da su oni nediskriminirajući i povezani s predmetom ugovora (2). U Europskoj uniji se SRPP mora provoditi u skladu s direktivama o javnoj nabavi iz 2014. (3) i načelima zaštićenima Ugovorom o EU-u (4) i Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, kao i međunarodnim sporazumima, primjerice Sporazumom WTO-a o javnoj nabavi (GPA) i bilateralnim sporazumima o slobodnoj trgovini s poglavljima o javnoj nabavi (5) i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) (6) .

SRPP može biti moćan alat za promicanje održivog razvoja, ali i za postizanje međunarodnih, nacionalnih, regionalnih ili lokalnih socijalnih ciljeva. Javna nabava služi kao strateški instrument za učinkovitu i održivu potrošnju javnih sredstava. Socijalna pitanja mogu se kombinirati sa zelenim (7) i kružnim kriterijima (8) i javnom nabavom inovativnih rješenja (9) za sveobuhvatniji pristup održivosti u području javne nabave (10). Povećanjem profesionalizma i potpore javnim naručiteljima uvelike se može pridonijeti uspješnoj primjeni socijalnih razmatranja i njihovoj integraciji s drugim pitanjima povezanima s održivošću i kvalitetom (11).

Društveno odgovorna javna nabava pomaže javnim tijelima da svojim zajednicama isporuče kvalitetne usluge i proizvode te da ostvare dodatne društvene i etičke koristi čak i kada su proračuni ograničeni te stoga može ublažiti negativni učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19. Za uspješan oporavak od pandemije javna tijela EU-a morat će upotrijebiti sve dostupne alate i instrumente za uklanjanje negativnih socioekonomskih posljedica. Dosad nezabilježena financijska sredstva koja će biti dostupna u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost često će se koristiti upravo u okviru javne nabave. Stoga je ključno da javni naručitelji u potpunosti iskoriste fleksibilnost pravila o javnoj nabavi i tako osiguraju da se ta sredstva upotrebljavaju kako bi se u njihovim zajednicama ostvario najpozitivniji mogući socijalni i gospodarski učinak. Promjena načina razmišljanja usmjerenog na odabir najniže cijene i usmjeravanje na razmatranja socijalne integracije, jednakosti, pravednog i uključivog zapošljavanja te etičkih načela ključni su za postizanje maksimalnog povrata tih sredstava.

Ovaj Priručnik obuhvaća niz inspirativnih primjera dobre prakse u području SRPP-a iz cijelog EU-a u kojima su prikazani različiti pristupi i stvarno postignuti učinci. Više primjera dobre prakse iz EU-a i trećih zemalja možete pronaći u dvama izvješćima, Making socially responsible procurement work - 71 good practice cases (Kako postići funkcioniranje društveno odgovorne javne nabave – 71 primjer dobre prakse) (12) i Buying for social impact - Good practice from around the EU (Kupovanje s društvenim učinkom – dobra praksa iz EU-a) (13), koji su dostupni na internetskoj stranici Komisije s alatima za potporu javnim naručiteljima (14),

1.2. Utvrđivanje i primjena socijalnih ciljeva u javnoj nabavi

Javni naručitelji na brojne načine u odluke o nabavi mogu uključiti konkretna socijalna pitanja. U nastavku se nalazi popis nekih primjera socijalnih ciljeva koje možete ostvariti javnom nabavom. Međutim, ne zaboravite da poštovanje obveznih socijalnih i radnih pravila u okviru izvršenja ugovora nije izbor, nego obveza u skladu s direktivama o javnoj nabavi (15). U poglavljima 4. i 5. ovog Priručnika preispituje se način na koji možete uzeti u obzir ta pitanja u različitim fazama postupka nabave. Trebali biste odlučiti koji su od navedenih socijalnih aspekata relevantni za vaš postupak javne nabave, ovisno o vašim ciljevima i predmetu ugovora.

Promicanje pravednih mogućnosti zapošljavanja i socijalne uključenosti

SRPP može biti poticaj za:

— stvaranje mogućnosti za zapošljavanje mladih i starijih radnika,

— rodnu ravnopravnost (npr. olakšavanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života, smanjenje segregacije u sektorima i zanimanjima (16), osiguravanje jednakog postupanja na radnom mjestu),

— stvaranje mogućnosti zapošljavanja za osobe koje se suočavaju sa socijalnom isključenošću zbog dugotrajne nezaposlenosti, beskućništva, diskriminacije ili drugih razloga zbog kojih se nalaze u ranjivom položaju,

— sudjelovanje u društvu i stvaranje mogućnosti zapošljavanja za osobe s invaliditetom, među ostalim, putem uključivog i pristupačnog radnog okruženja,

— poboljšane politike raznolikosti, socijalnu uključenost i mogućnosti zapošljavanja za osobe iz skupina u nepovoljnom položaju (npr. radnici migranti, pripadnici rasnih ili etničkih manjina, vjerske manjine, osobe s niskom razinom obrazovanja i osobe kojima prijeti siromaštvo i socijalna isključenost), i

— mogućnosti za doškolovanje i prekvalificiranje za sve radnike.

Osiguravanje prilika za socijalnu ekonomiju i socijalna poduzeća

Organizacije socijalne ekonomije i socijalna poduzeća (17) mogu pridonijeti stvaranju navedenih mogućnosti za zapošljavanje i socijalne uključenosti te tako ostvariti društvenu korist od vaše potrošnje. Na primjer, direktivama o javnoj nabavi osigurava se mogućnost za promicanje socijalne uključenosti rezerviranjem ugovora za socijalna poduzeća za radnu integraciju ili one gospodarske subjekte koji zapošljavaju najmanje 30 % osoba s invaliditetom ili radnika u nepovoljnom položaju (18). Osim toga, javni naručitelji potiču se da uzmu u obzir podjelu velikih ugovora u zasebne grupe kako bi mogli biti dostupniji organizacijama socijalne ekonomije i socijalnim poduzećima (19).

Promicanje dostojanstvenog rada

Međunarodna organizacija rada (ILO) definira dostojanstven rad (20) kao:

„Rad koji je produktivan i putem kojeg se ostvaruju pravedni prihodi, sigurnost na radnom mjestu i socijalna zaštita za obitelji, bolji izgledi za osobni razvoj i socijalnu integraciju, sloboda građana da izraze svoje dvojbe, organiziraju se i sudjeluju u odlukama koje utječu na njihove živote, kao i jednake mogućnosti i jednako postupanje prema svim ženama i muškarcima.”

U skladu s tom definicijom i Programom održivog razvoja do 2030. (21) EU na svojem području i u globalnim lancima opskrbe promiče (22):

— sigurna radna mjesta,

— pravedne plaće,

— sigurne radne uvjete,

— socijalnu zaštitu,

— jednake mogućnosti i jednako postupanje prema svim ženama i muškarcima,

— rodnu ravnopravnost i nediskriminaciju u pristupu zapošljavanju,

— socijalni dijalog, i

— zaštitu prava na radnom mjestu.

Osiguravanje poštovanja socijalnih i radničkih prava

EU nastoji promicati socijalni napredak i poboljšati životne i radne uvjete europskih građana (23). Javnom nabavom pridonosi se tim ciljevima na način da se osigura da dobavljači:

— poštuju primjenjive obveze u području socijalnog i radnog prava utvrđene pravom Unije, nacionalnim pravom i kolektivnim ugovorima u skladu s pravom EU-a,

— poštuju temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO),

— poštuju načelo jednakog postupanja prema ženama i muškarcima, uključujući načelo jednake plaće za rad jednake vrijednosti (24), i promicanja rodne ravnopravnosti (25),

— poštuju zakone o zdravlju i sigurnosti na radu, i

— bore se protiv diskriminacije, primjerice na temelju spola, dobi, invaliditeta, rasnog ili etničkog podrijetla, vjeroispovijesti ili uvjerenja i spolne orijentacije, te stvaraju jednake mogućnosti.

Pristupačnost i dizajn za sve

Nabava robe, usluga i radova koji su pristupačni svima, uključujući osobe s invaliditetom, temeljni je aspekt SRPP-a i obvezan dio ugovora o javnoj nabavi. U članku 42. Direktive 2014/24/EU i članku 60. stavku 1. Direktive 2014/25/EU navodi se: „pri izradi tehničkih specifikacija, osim u valjano opravdanim slučajevima, uzimaju se u obzir kriteriji dostupnosti osobama s invaliditetom ili se specifikacije osmišljavaju na načelu dostupnosti za sve korisnike”.

Tom se odredbom podupire usklađenost nacionalnih tijela s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom (26), čije su stranke EU i sve njegove države članice. U toj konvenciji utvrđene su obveze u pogledu pristupa, a Odbor UN-a za prava osoba s invaliditetom utvrdio je načelo pristupačnosti u okviru javne nabave kao važno pitanje za vlade (27).

U Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom (28) prepoznaje se i „važnost osobne autonomije i neovisnosti osoba s invaliditetom, uključujući slobodu izbora” te da bi one trebale „imati mogućnost biti aktivno uključivane u procese donošenja odluka o politikama i programima, uključujući one koji se izravno odnose na njih”. Drugim riječima, javni naručitelji:

— trebaju nastojati osigurati priznavanje potreba osoba s invaliditetom i njihovo uključivanje u postupak javne nabave. Procjena potreba i sudjelovanje dobavljača kako bi se osigurale učinkovite javne usluge kojima se uzimaju u obzir ciljevi socijalne i profesionalne uključenosti te posebne potrebe vaših korisnika obuhvaćene su poglavljem 3. ovog Priručnika;

— u tehničkim specifikacijama (29) moraju uzeti u obzir pristupačnost kako bi se osobama s invaliditetom osigurao pristup, na primjer, javnim uslugama, javnim zgradama, javnom prijevozu, javnim informacijama te proizvodima i uslugama informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući internetske aplikacije;

— mogu se koristiti kriterijima za dodjelu kako bi nagradili ponude kojima se predlažu viši standardi pristupačnosti od onih utvrđenih u tehničkim specifikacijama; i

— mogu uključiti i odredbe o izvršenju ugovora kako bi se osiguralo da se usluge koje se nabavljaju pružaju na način kojim se osigurava da je njihov rezultat pristupačan te u skladu s načelom dizajna za sve.

Poštovanje ljudskih prava i usmjerenost na pitanja etičke trgovine

Javna nabava može se koristiti za razmatranje socijalnih pitanja unutar lanaca opskrbe, kao što su ljudska prava (30) ili načela poštene trgovine. Poštovanje temeljnih ljudskih prava ključan je dio svakog poslovnog odnosa koji je sklopila država, kako je utvrđeno u Vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (31). Osim toga, Sud Europske unije utvrdio je 2012. da se pitanja poštene trgovine mogu uzeti u obzir pri donošenju odluka o javnoj nabavi (32), što se odražava i u direktivama o javnoj nabavi (33).

Široko područje primjene ugovora o javnoj nabavi (34) i globalna priroda određenih lanaca opskrbe podrazumijevaju rizik da bi kršenja ljudskih prava mogla biti povezana s vašim postupkom javne nabave. Dobro su poznati slučajevi kao što je požar u tvornici Rana Plaza u Bangladešu, ali opasni i nehumani radni uvjeti postoje i u Europi. Direktivama o javnoj nabavi zahtijeva se isključenje gospodarskih subjekata koji su pravomoćnom presudom osuđeni za dječji rad i druge oblike trgovine ljudima, a svi javni naručitelji trebali bi provjeriti usklađenost s temeljnim konvencijama ILO-a (35). U ovom Priručniku razmatraju se i načini zaštite ljudskih prava u okviru javne nabave, i to:

— povećanjem transparentnosti u lancima opskrbe, među ostalim, praćenjem podugovaratelja i subjekata s kojima oni dodatno podugovaraju,

— analizom specifičnih rizika unutar lanaca opskrbe,

— zahtijevanjem od ugovaratelja i podugovaratelja da poduzmu mjere za poboljšanje uvjeta radnika u lancu opskrbe i borbom protiv potencijalnih ili utvrđenih povreda ljudskih prava u procesu proizvodnje, i

— poticanjem uspostave strogih kodeksa ponašanja dobavljača u pogledu društvene odgovornosti.

Pružanje visokokvalitetnih socijalnih, zdravstvenih, obrazovnih i kulturnih usluga

Direktivama o javnoj nabavi utvrđuje se „blagi režim” za posebne socijalne, zdravstvene, obrazovne i kulturne usluge, uz razne druge kategorije usluga (36). Javni naručitelji potiču se da uzmu u obzir „potrebu za osiguranjem kvalitete, neprekidnosti, dostupnosti, pristupačnosti, raspoloživosti i sveobuhvatnosti usluga, posebne potrebe različitih kategorija korisnika, uključujući skupine u nepovoljnom položaju i ranjive skupine, sudjelovanje i osnaživanje korisnika te inovativnost” (37). I pri nabavi socijalnih usluga mogu se primjenjivati standardi kvalitete, kao što su oni iz Dobrovoljnog europskog okvira za kvalitetu socijalnih usluga iz 2010. (38) U odjeljku 4.2. razmatraju se primjeri u kojima su javni naručitelji odlučili primijeniti blagi režim za ostvarivanje socijalnih koristi.

Postavljanje i postizanje pametnih ciljeva SRPP-a u Nantesu (Francuska) Cilj javne nabave Gradsko područje Nantesa odgovornu javnu nabavu (RPP) provodi od 2001. Sustav za poticanje odgovorne javne nabave (SPAR) donesen je 2017. kako bi se povećala dosljednost brojnih inicijativa razvijenih tijekom proteklih 15 godina i ojačale veze između aktivnosti javne nabave i inicijativa za potporu malim i srednjim poduzećima. Pristup U okviru SPAR-a izrađen je interni priručnik za provedbu odgovorne javne nabave, u kojem su navedene praktične metode i potpora koja je dostupna unutar lokalnog područja, te je osmišljena struktura za upravljanje SPAR-om za nadgledanje razvoja, provedbe i praćenja odgovornih aktivnosti javne nabave: — na političkoj razini svi relevantni izabrani članovi gradskog vijeća obavještavaju se o budućim ulaganjima kako bi zajednički odlučili koje socijalne i okolišne klauzule treba primijeniti na svako ulaganje. Ti članovi redovito ocjenjuju i učinak SPAR-a; — na tehničkoj razini tim za javnu nabavu zajednički surađuje s mrežom ambasadora za društveno odgovorno ponašanje u svakoj upravi. Naručitelji podupru operativne uprave da u svoje postupke javne nabave uključe socijalne i okolišne klauzule te da ocijene kvalitetu primljenih ponuda. Rezultati Ključna postignuća SRPP-a u Nantesu u posljednje dvije godine uključuju: — klauzule o uključivanju uvrštene su u 143 ugovora o radu i 1 918 ugovora o uslugama, što predstavlja 326 448 radnih sati za osobe koje se suočavaju s preprekama u pristupu tržištu rada, — usmjerenost na diversifikaciju ugovora s klauzulom o uključivanju kako bi se obuhvatile različite skupine osoba (npr. ugovori o radu obuhvaćaju više nezaposlenih muškaraca nego žena), — klauzule koje se odnose na borbu protiv diskriminacije uvrštene su u nekoliko ugovora o probnom radu, za što je Nantesu dodijeljena oznaka raznolikosti, — korištenje rezerviranih ugovora koji omogućuju Nantesu da po potrebi ograniči javni natječaj na zaštićene radionice. Stečena iskustva Definiranje, praćenje i ažuriranje socijalnih i okolišnih kriterija uključenih u politiku javne nabave u partnerstvu sa svim dionicima od ključne su važnosti za uspješnu provedbu odgovorne nabave. Provedba odgovorne nabave iziskuje utvrđivanje namjenskih sredstava i primjenu odgovarajućih alata za provjeru.

1.3. Svrha i koristi SRPP-a

Na njegovoj najosnovnijoj razini SRPP-om se nastoji osigurati usklađenost s pravnim obvezama u socijalnom području. Direktivama o javnoj nabavi od država članica EU-a zahtijeva se da poduzmu „odgovarajuće mjere” kako bi osigurale da gospodarski subjekti poštuju važeće pravo Europske unije, nacionalno pravo, kolektivne ugovore i međunarodne odredbe u području zaštite okoliša te socijalnog i radnog prava u provedbi ugovora o javnoj nabavi (39). Iako države članice tu odredbu primjenjuju na različite načine, jasno je da se u području javne nabave ne smiju zanemariti socijalne obveze, među ostalim kako bi se osigurala zaštita od nepoštene konkurencije gospodarskih subjekta koji se ne pridržavaju tih pravila.

Izjavom br. 22. o osobama s invaliditetom Ugovora iz Amsterdama već je navedeno da pri donošenju mjera radi postupne uspostave unutarnjeg tržišta institucije Zajednice trebaju uzeti u obzir potrebe osoba s invaliditetom (40). Ugovorom iz Lisabona Europa se obvezuje na postizanje „visoko konkurentno[g] socijalno[g] tržišno[g] gospodarstv[a], s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka” kao i da će „suzbija[ti] društvenu isključenost i diskriminaciju, […] promi[cati] socijalnu pravdu i zaštitu, ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta” (41). Veličina javne nabave i njezina važnost za unutarnje tržište postaju vrijedno sredstvo za ostvarivanje tih ambicija. SRPP može pridonijeti i ostvarivanju međunarodnih obveza, kao što su ciljevi održivog razvoja UN-a (42). Održivi razvoj zahtijeva da gospodarski subjekti saslušaju i uzmu u obzir stajališta i prava pojedinaca, zajednica i skupina civilnog društva (43), a ta je tema detaljnije obrađena u poglavljima 2. i 3.

Osim pri ispunjavanju obveza iz direktiva o javnoj nabavi i ostalog zakonodavstva, primjena SRPP-a javnim naručiteljima pomaže u ostvarivanju ciljeva u nastavku.

Utvrđivanje rizika povezanih s nepoštovanjem socijalnog i radnog prava

Organizacije koje aktivno provode SRPP prije će utvrditi rizike koji proizlaze iz nepoštovanja zakonodavstva koje se primjenjuje izravno na njih ili dobavljače. Nijedno javno tijelo ne želi se naći na naslovnicama zbog nezakonitih ili neetičkih načina rada u bilo kojoj fazi svojeg lanca opskrbe. Politikom i mjerama SRPP-a možete utvrditi rizike u lancu opskrbe i smanjiti ih tijekom postupka javne nabave i upravljanja ugovorima.

Poticanje socijalno osviještenih tržišta

U okviru SRPP-a mogu se stvoriti potražnja i poticaji za odgovorniju i održiviju proizvodnju. Javni naručitelji mogu potaknuti inovacije i jačanje tržišnog natjecanja tako da potaknu tržište na razvoj novih i socijalno održivijih rješenja. Nadalje, njime se može potaknuti razvoj poduzeća koja uz svoje gospodarske rezultate imaju i pozitivan učinak na društvo u cjelini, kao što su socijalna poduzeća. Na primjer, specificiranje proizvoda IKT-a koji su pristupačni za osobe s invaliditetom može pomoći u stvaranju boljih i cjenovno pristupačnijih proizvoda na tržištu.

Demonstriranje društveno odgovornog upravljanja

SRPP možete koristiti za osiguranje primjerenog odgovora na vrijednosti i potrebe zajednice, ali i kako biste zadovoljili sve izraženije zahtjeve javnosti da djelovanje vlada bude društveno odgovorno. Time se može pridonijeti povećanju razine povjerenja građana u vladu. SRPP može pozitivno utjecati i na osoblje koje izvršava ugovor i stvara dodatnu korist za svoje zajednice.

Potpora integraciji i uključivanju

SRPP potiče integraciju i uključivanje često marginaliziranih društvenih skupina (npr. osobe s invaliditetom, osobe izložene riziku od siromaštva i socijalne isključenosti, manjine) u tržišne aktivnosti. Može stvoriti prilike za poduzeća u vlasništvu tih skupina, kao i za njihovo osposobljavanje i zapošljavanje. Ujedno pokazuje kako se socijalna i gospodarska pitanja mogu uzajamno podupirati, primjerice socijalna poduzeća koja pružaju javne usluge na način koji stvara dodatnu vrijednost postizanjem dobrih socijalnih rezultata i učinaka.

Osiguravanje učinkovitosti javnih rashoda

Opseg javne nabave i ograničene mogućnosti izravne socijalne intervencije koje proizlaze iz proračunskih ograničenja mogu javnu nabavu učiniti privlačnim područjem za promicanje socijalnih ciljeva. U strateškoj javnoj nabavi pružaju se mogućnosti za uporabu postojećih, planiranih proračuna za pozitivne i inovativne doprinose savladavanju društvenih izazova.

1.4. Povezanost s politikama i zakonodavstvom EU-a i međunarodnim politikama i zakonodavstvom

Ovaj je Priručnik usmjeren na zahtjeve i mogućnosti za SRPP, koji proizlaze iz direktiva o javnoj nabavi. Međutim, mnogi drugi instrumenti na razini EU-a i na nacionalnoj razini relevantni su i utječu na način provedbe SRPP-a. U ovom se odjeljku ističu neki od najvažnijih zakonodavnih akata i politika koji utječu na SRPP.

Zakonodavstvo EU-a o radu i nediskriminaciji razvijeno je radi zaštite radnika diljem Europe. Njime se radnicima jamče prava koja se odnose na jednako postupanje i nediskriminaciju (44), informacije o njihovim radnim uvjetima, usklađivanje privatnog i profesionalnog života (45), prava koja se odnose na nestandardne ugovore o radu (46), reguliranje radnog vremena, zaštitu zdravlja i sigurnosti te informiranje i savjetovanje radnika (47).

To je zakonodavstvo obvezujuće za ugovaratelje i podugovaratelje u EU-u, a javni naručitelji moraju osigurati da se te odredbe provode na svim radnim mjestima. Detaljnije informacije o relevantnom zakonodavstvu navedene su u nastavku te u poglavljima 4. i 5.

Europska komisija raspravlja i surađuje s različitim dionicima iz svih država članica EU-a u pogledu promicanja kvalitetnih i dostojanstvenih radnih praksi u području javne nabave. Europski socijalni partneri, odnosno sindikati i organizacije poslodavaca, posljednjih su godina izradili nekoliko sektorskih priručnika o nabavi najbolje vrijednosti, često uz financijsku potporu Komisije. Odnose se na ugovorne usluge posluživanja hrane i pića (48), privatne zaštitarske usluge (49) i usluge industrijskog čišćenja (50). U tim referentnim priručnicima ističu se koristi nabavljanja usluga na temelju kriterija kvalitete i najbolje vrijednosti za novac. U vodičima se navode i konkretni primjeri u području ugovora o zaštitarskim uslugama, čišćenja i posluživanja hrane i pića kojima se pokazuje kako pristup temeljen na kvaliteti iziskuje pravedne uvjete rada za zaposlenike. Postoji i priručnik o javnoj nabavi u području inženjerskih usluga, u kojem se navode upute o uzimanju u obzir socijalnih aspekata (51).

Europski stup socijalnih prava

Europski parlament, Vijeće i Komisija uspostavili su 2017. europski stup socijalnih prava u kojem se utvrđuju načela za pravedniju i uključiviju Europsku uniju, čime se socijalni prioriteti stavljaju u središte europskog programa (52).

U siječnju 2020. Europska komisija predstavila je Komunikaciju „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (53), u kojoj su iznesena prva promišljanja o akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava. U njoj se spominje i društveno odgovorna javna nabava kao alat za upotrebu postojećih sredstava na način kojim se podupiru uključivanje i mogućnosti zapošljavanja.

Na razini EU-a doneseni su i konkretni zakonodavni akti kojima se konkretno radi na povećanju pravednosti i uključivosti u Europskoj uniji i koji se primjenjuju na postupke javne nabave. Direktivom (EU) 2019/1152 o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima nastoji se osigurati da svi radnici, uključujući one koji rade u okviru „nestandardnih” ugovora o radu, imaju pristup informacijama o svojim radnim uvjetima i ne podliježu nepoštenim uvjetima. Konkretno, njome se zahtijeva da do 2022. svi radnici u EU-u:

— imaju pravo primiti pisane obavijesti o bitnim aspektima svojeg radnog odnosa od njegova početka,

— ne podliježu razdobljima probnog rada duljima od šest mjeseci, osim u slučaju izvanrednih okolnosti,

— mogu potražiti dodatno zaposlenje, uz zabranu klauzula o isključivosti i tako da se prema njima ne postupa nepovoljno te uz ograničenja klauzula o nespojivosti dužnosti,

— imaju pravo biti unaprijed obaviješteni o radnom zadatku u razumnom roku,

— imaju pravo dobiti pisani odgovor na zahtjev za premještaj na drugo, sigurnije radno mjesto, i

— imaju pravo na besplatno obvezno osposobljavanje koje je poslodavac dužan osigurati.

Osim toga, države članice trebaju donijeti pravila kako bi se izbjegla zlouporaba ugovora o radu na zahtjev kao što su ugovori u kojima se radnicima ne jamče radni sati (koji se često nazivaju „ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati”). Radnicima je na raspolaganju i učinkovit skup provedbenih odredbi u slučaju da njihov poslodavac ne poštuje pravila.

Ugovori o javnoj nabavi mogu uključivati odredbe kojima se osigurava da poslodavci (ugovaratelji i podugovaratelji) poštuju te uvjete i kojima se predviđaju odgovarajuće sankcije ako dođe do njihova kršenja.

Direktivom (EU) 2019/1158 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i pružatelja skrbi i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2010/18/EU, koju države članice trebaju prenijeti do 2. kolovoza 2022., uvodi se nekoliko novih minimalnih prava u području obiteljskih dopusta i fleksibilnih radnih uvjeta, uključujući:

— očinski dopust: očevi/ekvivalentni drugi roditelji imaju pravo na očinski dopust u trajanju od najmanje deset radnih dana povodom rođenja djeteta za koji primaju nadoknadu koja je barem na razini plaće tijekom bolovanja;

— jačanje postojećeg prava od četiri mjeseca roditeljskog dopusta, tako da se dva od četiri mjeseca ne mogu prenijeti s jednog roditelja na drugog, te utvrđivanjem odgovarajuće visine naknade. Roditelji imaju pravo i na to da fleksibilno koriste dopust;

— uvođenje dopusta za pružatelje skrbi za radnike koji pružaju osobnu skrb ili potporu članu obitelji ili osobi koja živi u istom kućanstvu. Zaposleni pružatelji skrbi mogu uzeti pet dana dopusta godišnje;

— proširenje postojećeg prava na traženje fleksibilnih radnih uvjeta (skraćeno radno vrijeme, fleksibilno radno vrijeme i fleksibilnost na radnom mjestu) za sve zaposlene roditelje djece u dobi do najmanje osam godina te sve pružatelje skrbi.

Ugovori o javnoj nabavi mogu sadržavati odredbe kojima se osigurava da poslodavci, uključujući ugovaratelje i podugovaratelje, poštuju te uvjete.

Druge buduće inicijative Komisije u području održivosti i prava radnika (npr. prijedlog Direktive o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji (54)) u bliskoj budućnosti mogu utjecati na provedbu ugovora o javnoj nabavi.

Europski akt o pristupačnosti

Direktivom (EU) 2019/882 o zahtjevima za pristupačnost proizvoda i usluga (55), poznatom i pod nazivom Europski akt o pristupačnosti, utvrđene su zajedničke norme i obveze za usklađivanje zahtjeva za pristupačnost određenih proizvoda i usluga. Time će se osigurati da osobe s invaliditetom i starije osobe mogu pristupiti proizvodima i uslugama. Direktivom se odražava i obveza preuzeta na temelju Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) o olakšavanju usklađivanja s obvezama u pogledu pristupačnosti za države potpisnice. Njome se ujedno pomaže osigurati da se osobama s invaliditetom omogući aktivno sudjelovanje u postupku donošenja odluka o politikama i programima, uključujući one koji se izravno odnose na njih. Direktivom su obuhvaćeni sljedeći proizvodi i usluge (56):

— računala i operativni sustavi,

— terminali za plaćanje i bankomati,

— uređaji za izdavanje karata i uređaji za prijavu,

— interaktivni samoposlužni terminali na kojima se pružaju informacije,

— pametni telefoni,

— TV oprema povezana s uslugama digitalne televizije,

— usluge telefonije i odgovarajuća oprema,

— pristup audiovizualnim medijskim uslugama kao što su oprema za televizijsko emitiranje i povezana korisnička oprema,

— određene usluge zrakoplovnog, autobusnog i željezničkog prijevoza putnika te prijevoza putnika vodnim putovima,

— potrošačke bankarske usluge,

— e-knjige,

— e-trgovina,

— odgovor na jedinstveni europski broj za hitne službe „112”.

Obvezni zahtjevi za pristupačnost tih proizvoda i usluga primjenjivat će se od 2025. (57)

Poboljšanje pristupačnosti fontana za pitku vodu u Baskiji (Španjolska) Cilj uvođenja/nabave Kako bi se riješio problem plastičnog otpada i smanjila potrošnja flaširane vode, pružatelj socijalnih usluga i zdravstvene skrbi Mutualia, koji upravlja sa 17 uslužnih centara u Baskiji, odlučio je ugraditi fontane za pitku vodu koje su priključene na javnu vodoopskrbnu mrežu te tako nuditi vodu iz slavine umjesto kupnje flaširane vode. Cilj je bio ponuditi visokokvalitetnu vodu za piće pri različitim temperaturama. Pristup Ugovor je bio ispod praga EU-a, a dodijeljen je ekonomski najpovoljnijoj ponudi koja je ponderirana prema cijeni (50 %) i kvaliteti (50 %). Kriteriji kvalitete uključivali su pitanja povezana s pristupačnošću, kao što su visina fontana za pitku vodu i jednostavnost upotrebe za osobe smanjene pokretljivosti. Pružatelj Mutualia dodijelio je više bodova ponuditelju koji je ponudio strojeve za vodu kojima se lako mogu koristiti osobe oslabljenog vida ili one sa smanjenom pokretljivošću ruku ili šaka. Rezultati U siječnju 2019. pružatelj Mutualia postavio je 40 novih fontana za pitku vodu u 17 uslužnih centara i opskrbio svoje osoblje bocama za vodu za višekratnu uporabu. Pružatelj Mutualia ostvaruje uštedu na troškovima vode za svoje pacijente, zaposlenike i posjetitelje od 17 000 EUR godišnje. Zbog uključivanja zahtjeva za pristupačnost pobjednik natječaja ponudio je veće gumbe za odabir vrste vode. Osim toga, mjesto na kojem su smještene čaše omogućuje osobama u invalidskim kolicima da ih lakše dohvate i napune. Osim položaja čaša, pružatelj Mutualia uzeo je u obzir visinu mjesta na kojem se čaše pune te dodijelio više bodova strojevima s nižim položajem otvora. Stečena iskustva Uključivanjem kriterija pristupačnosti pružatelj Mutualia uspio je osigurati da se kupljenim fontanama za pitku vodu mogu koristiti svi pacijenti i posjetitelji doma zdravlja. Osim što pomažu ljudima da unesu u organizam dovoljno vode i ostanu zdravi, postaje za punjenje koje su pristupačne svima omogućuju uštedu približno 17 000 EUR i znatno smanjuju plastični otpad. Izvor: https://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue_91_Case_Study_173_Mutualia.pdf

U skladu s člankom 42. stavkom 1. Direktive 2014/24/EU i člankom 60. stavkom 1. Direktive 2014/25/EU, zahtjevi za pristupačnost utvrđeni u pravnim aktima EU-a moraju biti uključeni u tehničke specifikacije ako je nabava namijenjena fizičkim osobama, bez obzira na to je li riječ o široj javnosti ili osoblju javnog naručitelja. Osim toga, direktivama 2014/24/EU i 2014/25/EU zahtijeva se da se, ako su obvezni zahtjevi za pristupačnost doneseni pravnim aktima Unije, tehničke specifikacije povezane s kriterijima pristupačnosti osobama s invaliditetom ili dizajn za sve korisnike trebaju se pozivati na njih. Europskim aktom o pristupačnosti uspostavljaju se obvezni zahtjevi za pristupačnost za proizvode i usluge koji su njime obuhvaćeni. Njima se osigurava da su proizvodi i usluge dizajnirani i proizvedeni tako da ih osobe s invaliditetom mogu koristiti u najvećoj mogućoj mjeri. Ako je to moguće, u tim proizvodima ili na njima trebale bi se nalaziti dostupne informacije o njihovu funkcioniranju i značajkama pristupačnosti. U dokumentaciji o nabavi možete navesti upućivanje na usklađene norme ili tehničke specifikacije za zahtjeve u pogledu pristupačnosti proizvoda ili usluga koje su izradile europske organizacije za normizaciju, na primjer EN 17161:2019 o pristupačnosti.

Zahtjevi za pristupačnost za proizvode i usluge koji nisu obuhvaćeni Europskim aktom o pristupačnosti (EAA) nisu obvezujući. Međutim, ako se u Aktu o pristupačnosti ili drugom zakonodavstvu EU-a utvrđuju pravila o pristupačnosti i obveze za sve proizvode ili usluge, ako su značajke, elementi ili funkcije u skladu s odgovarajućim zahtjevima iz tog akta, za njih se može pretpostaviti da su u skladu i s drugim zakonodavstvom, osim ako je predviđeno drukčije. Javni naručitelji u svakom slučaju mogu odlučiti primijeniti zahtjeve za pristupačnost kojima se nadilaze zahtjevi za pristupačnost utvrđeni u zakonodavstvu EU-a. Akt o pristupačnosti uključuje i dobrovoljne zahtjeve za pristupačnost koji se primjenjuju na izgrađeni okoliš koji upotrebljavaju korisnici usluga obuhvaćeni samim aktom. Države članice mogu odlučiti da zahtijevaju usklađenost s tim zahtjevima (58).

Revidirana Direktiva o upućivanju radnika

Upućeni radnik je osoba koja tijekom ograničenog razdoblja obavlja rad u državi članici EU-a koja nije država u kojoj uobičajeno radi (59). U EU-u postoji otprilike 3 milijuna upućenih radnika (60), a mnogi su uključeni u pružanje javnih usluga ili radova. Direktiva o upućivanju radnika (61) prvi je put donesena 1996., a znatno je izmijenjena 2018. Njome se sloboda pružanja usluga preko granica nastoji uskladiti sa zaštitom radnika. Revizijom iz 2018. ojačano je načelo jednakosti između upućenih radnika i radnika u državi domaćinu, uključujući pravo na jednaku naknadu. U skladu s revidiranom direktivom (62) upućeni radnici imaju pravo na sve obvezne (63) uvjete zaposlenja u državi domaćinu koji se odnose na:

a) maksimalno radno vrijeme i minimalno vrijeme odmora;

b) minimalni plaćeni godišnji odmor;

c) primitke od rada, uvećane za prekovremeni rad. Ova se točka ne primjenjuje na dopunske strukovne mirovinske sustave;

d) uvjete ustupanja radnika, posebno od strane poduzeća za privremeno zapošljavanje;

e) zaštitu zdravlja, sigurnost i higijenu na radu;

f) zaštitne mjere u odnosu na uvjete zaposlenja trudnica ili žena koje su nedavno rodile, djece i mladih;

g) jednako postupanje prema muškarcima i ženama i ostale odredbe u odnosu na nediskriminaciju;

h) uvjete smještaja radnika ako ih poslodavac osigurava radnicima koji izbivaju iz svojeg uobičajenog mjesta rada;

i) dodatke ili nadoknade za pokrivanje troškova putovanja, hrane i smještaja za radnike koji izbivaju iz svojeg mjesta boravišta zbog profesionalnih razloga.

Nakon 12 mjeseci – ili, ako je to poslodavac opravdao, 18 mjeseci – na upućenog radnika primjenjuju se svi obvezni uvjeti u skladu s državnim radnim pravom zemlje domaćina osim (a) određenih uvjeta u pogledu sklapanja i prestanka ugovora o radu, uključujući klauzule o zabrani tržišnog natjecanja; i (b) sustava dopunske strukovne starosne mirovine.

Javni naručitelji trebali bi biti upoznati s tim zahtjevima pri ocjenjivanju ponuda i praćenju usklađenosti s radnim pravom.

Konvencije ILO-a

Temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO) izričito su navedene u direktivama o javnoj nabavi (64), a nacionalnim zakonima i propisima o javnoj nabavi često se zahtijeva usklađenost s konvencijama ILO-a. U tih osam temeljnih konvencija obrađuju se sljedeće teme:

1. sloboda udruživanja i zaštita prava na organiziranje;

2. pravo na organiziranje i kolektivno pregovaranje;

3. prisilni rad;

4. ukidanje prisilnog rada;

5. minimalna dob

6. najgori oblici dječjeg rada;

7. jednaka naknada;

8. diskriminacija (zapošljavanje i obavljanje zanimanja). Uspostava radne skupine za praćenje radnih uvjeta radnika dobavljača u Kopenhagenu (Danska) Cilj javne nabave Grad Kopenhagen poduzima mjere protiv socijalnog dampinga uključivanjem klauzula o radu u ugovore kojima se osiguravaju pravedni uvjeti rada za sve zaposlenike koji rade za njegove dobavljače i poddobavljače. Pristup 1) Pošteni i pravični radni uvjeti 2) Pošteno tržišno natjecanje za sva poduzeća 3) Više naučničkih mjesta i mjesta za praksu za mlade tijekom obrazovanja Zaposlenici dobavljača u Kopenhagenu i njihovi podugovaratelji koji rade u Danskoj imaju pravo na minimalnu plaću, uvećanu za prekovremeni rad, maksimalno radno vrijeme i minimalno vrijeme odmora te minimalni plaćeni godišnji odmor u skladu s klauzulom o radu i Direktivom. Rezultati Kopenhagen je uspostavio deveteročlanu radnu skupinu za praćenje usklađenosti svih dobavljača, uključujući podugovaratelje, s klauzulama o radnim uvjetima. Radna skupina ima pravo u svakom trenutku posjetiti sve vrste radnih mjesta u Danskoj. Pozorno se prate plaća i radni uvjeti radnika dobavljača koji djeluju u različitim područjima kao što su građevinarstvo, čišćenje i prijevoz. Svake godine provodi se oko 600 provjera usklađenosti. Otprilike jednu trećinu čine inspekcije na terenu, a ostalo su istrage uvjeta određenih zaposlenika na temelju dokumentacije o plaći, radnom vremenu, porezu itd. Radna skupina provodi inspekcijske preglede na temelju procjene rizika i tako usmjerava svoje aktivnosti prvenstveno na područja u kojima smatra da postoji najveći rizik od kršenja radnih prava. U slučaju kršenja pokrenut će se dijalog s poslodavcem. Ako nije moguće postići poboljšanje, poslodavac mora platiti kaznu i, u konačnici, grad mu ima pravo otkazati ugovor. Stečena iskustva Pokazalo se da su posjeti koje provode interni agenti djelotvorniji pristup od povjeravanja praćenja radnih uvjeta vanjskim izvršiteljima. Općenito govoreći, glavni ugovaratelj smatra se odgovornim za sva kršenja u cijelom lancu opskrbe. Većina kršenja događa se u niže u lancu opskrbe na razini podugovaratelja i poduzeća s kojima oni dodatno podugovaraju. Ako se sumnja da je došlo do kršenja ugovora, ključno je prikupiti informacije o identitetu radnika koji su zaposleni na konkretnoj lokaciji i o njihovu točnom radnom vremenu. To ponekad može biti teško. Grad Kopenhagen pokrenuo je pilot-projekt u okviru kojeg se radnici identifikacijskom karticom moraju registrirati kada dolaze na mjesto rada i odlaze s njega. Tim se sustavom olakšava otkrivanje ugovora s povećanim rizikom od socijalnog dampinga jer se prikupljaju informacije o broju radnika, vrsti rada, obliku radnog odnosa, radnom vremenu itd.

Direktiva o kašnjenju u plaćanju (65)

Manje od 40 % poduzeća u EU-u plaćeno je u okviru uvjeta dogovorenih u ugovorima. Posljedice kašnjenja u plaćanju nadilaze posebne ugovorne odnose jer se prelijevaju na cijelo gospodarstvo. Ako se poduzećima plaća sa zakašnjenjem, dolazi do otpuštanja i kašnjenja u isplatama dobavljačima, a planovi ulaganja se odgađaju. Cijeli lanac opskrbe izložen je riziku i postaje manje otporan.

Pravodobno plaćanje obvezno je u skladu s Direktivom o kašnjenju u plaćanju (66). Ta se obveza primjenjuje na komercijalne transakcije između javnih tijela i poduzeća te između poduzeća. Javni naručitelji moraju osigurati pravodobno plaćanje svojih ugovaratelja isplatama u roku od 30 dana, koji je propisan Direktivom (to vremensko ograničenje može iznositi 60 dana samo za javne subjekte nacionalne zdravstvene službe, ako je to primjenjivo) (67). Osim toga, postoje mjere koje javni naručitelji mogu poduzeti tijekom postupka javne nabave kako bi povećali vjerojatnost da će podugovaratelji tijekom izvršenja ugovora biti pravodobno plaćeni. Više informacija o tome možete pronaći u odjeljku 5.5.

POGLAVLJE 2.

Organizacijska strategija za društveno osviještenu kupnju

2.1. Uvrštavanje SRPP-a na dnevni red

SRPP zahtijeva vodstvo i predanost u svim upravljačkim strukturama, od političke razine do ključnih oblikovatelja politika i upravitelja proračuna. U ovom se poglavlju ispituje način za osiguravanje te predanosti i navode se primjeri organizacijskih strategija za SRPP.

Isticanje prednosti i mogućnosti

I u manjim i u većim zajednicama SRPP može pomoći u postizanju mjerljivog napretka u ostvarivanju socijalnih ciljeva, kao što su zaštita ljudskih prava, promicanje jednakosti i stvaranje kvalitetnih radnih mjesta i uključenost. Stoga bi u načelu trebalo biti jednostavno osigurati potporu za njegovu provedbu na visokoj razini.

SRPP može pridonijeti i ostvarivanju globalnih ciljeva. Na primjer, u okviru 12. cilja UN-a za održivi razvoj („Osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje”) poziva se vlade da promiču primjenu praksi javne nabave koje podupiru program održivog razvoja (cilj 12.7.) (68).

Svladavanje izazova i rješavanje dvojbi

Donošenje strategije SRPP-a od vas zahtijeva rješavanje mogućih dvojbi čelnika, rukovoditelja i upravitelja proračuna, uključujući percipirane dodatne troškove i sredstva potrebna za društveno osviještenu kupnju.

Prikaz praktične primjene SRPP-a, iz primjera vaše organizacije ili drugih javnih naručitelja, učinkovit je način dokazivanja njegovih koristi. U ovom su Priručniku prikazane mnoge studije slučaja koje pokazuju troškovno učinkovitu, društveno odgovornu javnu nabavu.

Osim toga, navedeni su i troškovi nepoduzimanja mjera, kao što su rizici za ugled, neusklađenost sa zakonodavstvom, neostvareni ciljevi ili neizravni troškovi koji su posljedica socijalnih problema u javnom sektoru.

Primjer dobre prakse

— Osigurajte visoku razinu potpore za SRPP isticanjem svojih obveza i mogućnosti, kao i rizika nepoduzimanja mjera. Potkrijepite svoj slučaj stvarnim primjerima postupaka socijalne nabave koji su već provedeni u vašoj organizaciji ili su ih proveli drugi naručitelji.

2.2. Definiranje ciljeva

Kako je navedeno u poglavlju 1., postoji više različitih socijalnih pitanja koja se mogu pojaviti u javnoj nabavi. Izrada strategije SRPP-a može vam pomoći da utvrdite što je važno pri društveno osviještenoj kupnji.

Utvrđivanje postojećih ciljeva

Razmislite o tome da ciljeve SRPP-a uspostavite na temelju postojećih europskih, nacionalnih, regionalnih ili lokalnih prioriteta, kao što su socijalna uključenost ili stvaranje mogućnosti zapošljavanja za skupine u nepovoljnom položaju. Utvrdite te prioritete i razmotrite na koji bi način javna nabava mogla pridonijeti njihovu ostvarivanju.

Planiranje politika i aktivnosti javne nabave

Kao javni naručitelj možda već imate uspostavljene politike javne nabave, kao što su politika zelene ili održive nabave, ili nabave inovacijskih rješenja ili industrijske strategije usmjerene na određene sektore. Mapirajte postojeće ciljeve i aktivnosti javne nabave i prepoznajte mogućnosti za usklađivanje SRPP-a s tim ciljevima.

Utvrđivanjem postojećih prioriteta i mapiranjem aktualnih politika i aktivnosti javne nabave možete utvrditi koji su socijalni ciljevi najvažniji. Postavljanje ciljeva SRPP- a na temelju postojećih politika i prioriteta može pomoći da društveno osviještena kupnja dobije legitimitet i povećati pozornost koja se posvećuje SRPP-u te resurse koji su na raspolaganju za njegovu provedbu.

Primjer dobre prakse

— Upoznajte se s postojećim socijalnim ciljevima svoje organizacije i razmislite kako ih uskladiti s trenutačnom politikom i praksom u području nabave. Utvrdite potencijalne sinergije, nedostatke ili prepreke za postizanje socijalnih ciljeva putem javne nabave.

2.3. Savjetovanje s dionicima

Učinkovit SRPP uključuje mnoge dionike, a savjetovanje je ključan korak u razvoju organizacijske strategije za društveno osviještenu kupnju.

Savjetovanje s dionicima o razvoju strategije SRPP-a u Uredu za javnu nabavu Saveznog ministarstva unutarnjih poslova u Njemačkoj Cilj javne nabave Centar za stručnost u području održive javne nabave pri Saveznom ministarstvu unutarnjih poslova (KNB) surađivao je sa Saveznim udruženjem za informacijske tehnologije, telekomunikacije i nove medije (Bitkom) na izradi zajedničke strategije za nabavu održivih proizvoda i usluga IKT-a (). Glavni je cilj zajedničke inicijative da javni naručitelji i dobavljači surađuju kako bi osigurali socijalne standarde i pravedne radne uvjete u globalnom lancu opskrbe u području proizvodnje IKT-a. Pristup Izaslanstvo Bitkoma, koje se sastojalo od dobavljača različitih veličina i portfelja proizvoda iz sektora IKT-a, i KNB pregovarali su o trećoj verziji izjave u razdoblju od 2017. do 2019. U skladu s izjavom javni naručitelji u saveznim, državnim i lokalnim tijelima moći će provjeriti jesu li veliki ugovori do treće faze lanca opskrbe transparentni i preispitati jesu li socijalni i radni standardi ispunjeni u fazi proizvodnje proizvoda koji se nabavlja. Izjava obuhvaća sukladnost s temeljnim konvencijama ILO-a i konvencijama br. 1, 102, 131, 155 i 170. Nakon što je usuglašen nacrt verzije, provedeno je savjetovanje s dionicima. Stručnjaci iz Bitkoma i KNB-a pozvali su više od 20 predstavnika civilnog društva, crkava i drugih javnih naručitelja da iznesu primjedbe o izjavi i sudjeluju na pratećem sastanku. KNB i Bitkom neke su prijedloge proveli izravno, neke su odlučili dodatno evaluirati, a neke su odbacili. Nakon objave nove izjave u svibnju 2019. KNB i Bitkom pozvali su dionike na dodatni sastanak kako bi objasnili odluke donesene u pogledu predloženih primjedbi i doprinosa. Rezultati Ishod savjetovanja s dionicima bila je ažurirana verzija izjave o preuzimanju obveze. Mnogi prijedlozi dionika uzeti su u obzir te su pridonijeli razjašnjavanju određenih aspekata izjave. Taj je postupak pomogao KNB-u i Bitkomu da izjavu povežu s aktivnostima praćenja civilnog društva. Ažurirana izjava, koja uključuje zahtjeve u pogledu provjere za poduzeća koji su stroži od prethodnih, služi kao obrazac za nabavu proizvoda i usluga IKT-a koju provode javni subjekti u Njemačkoj, koji se mogu koristiti izjavom kako bi osigurali da dobavljači mogu izvršiti ugovore na transparentan način i u skladu sa socijalnim i radnim standardima. Kad je riječ o velikim ugovorima, ta se transparentnost može postići sve do treće faze lanca opskrbe (). Stečena iskustva Postupak uključivanja dionika zahtijevao mnogo rada, osobito za evaluaciju dostavljenih primjedbi. Međutim, u mnogočemu je bio koristan, posebno u pogledu razumljivosti i jasnoće standarda. Stranke su u okviru tog postupka mogle doznati stajališta i potrebe svih dionika.

Savjetovanje s dionicima može uključivati ankete ili intervjue ili organiziranje radionica, seminara i konferencija koji okupljaju relevantne unutarnje i vanjske dionike i potiču suradnički pristup društvenoj odgovornosti putem participativnog dijaloga. Savjetovanja bi trebala biti pristupačna kako bi se uključile osobe s invaliditetom.

Utvrđivanje trenutačnog stanja u području društveno osviještene javne nabave

Na temelju savjetovanja s dionicima može se utvrditi trenutačno stanje u praksama socijalne nabave. Na primjer, jesu li socijalni zahtjevi već uključeni u neke javne natječaje? Može li tržište ispuniti te zahtjeve? U kojoj mjeri trenutačna očekivanja odražavaju najbolju praksu na tržištu?

Prikupljanje povratnih informacija i stručnih mišljenja

Uključivanjem dionika u postupak razvoja strategije dobivaju se potrebne informacije i poboljšava se njezin sadržaj te se može postići predanost postizanju njezinih ciljeva.

Različiti dionici s kojima treba provesti savjetovanje uključuju:

— javne naručitelje – stručnjake za nabavu, čije su vještine potrebne za pripremu i evaluaciju ponuda,

— korisnike, među ostalim, zaposlenike i građane te civilno društvo (npr. osobe s invaliditetom i njihove organizacije) koji određuju potražnju za robom i uslugama i koji utječu na socijalna očekivanja,

— socijalne partnere, odnosno organizacije poslodavaca i sindikate, koji mogu pomoći u osiguravanju najboljih radnih uvjeta zaposlenika i usklađenosti s nacionalnim zakonodavstvom i kolektivnim ugovorima prije i tijekom izvršavanja ugovora,

— poduzeća (uključujući organizacije socijalne ekonomije i socijalna poduzeća) koji su potencijalni ugovaratelji i podugovaratelji koji mogu dati uvid u trenutačnu praksu, lance opskrbe i mogućnosti za poboljšanje,

— druga tijela koja mogu pružiti uvid u pitanja iz područja rada,

— međunarodne organizacije kao što su Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i Međunarodna organizacija rada (ILO) pružaju smjernice i od njih se mogu zatražiti informacije,

— trgovinska ili sektorska udruženja koja mogu širiti informacije i prikupljati stajališta sudionika na tržištu, i

— druge relevantne vanjske organizacije, uključujući nevladine organizacije i skupine građana, koje imaju ulogu u promicanju društvene odgovornosti, te tehničke stručnjake (npr. za pristupačnost) čije sudjelovanje može povećati transparentnost i odgovornost strategije SRPP-a.

Prepoznavanje prilika za podupiranje socijalnih poduzeća u gradu Söderhamnu (Švedska) Cilj javne nabave Grad Söderhamn na formalni je prijedlog gradskog vijeća pokrenuo postupak za istraživanje mogućnosti određivanja najmanje dvaju postupaka javne nabave u kojima bi se u obzir uzeli socijalni kriteriji i čiji bi cilj bio pružiti potporu socijalnoj uključenosti i socijalnim poduzećima. Pristup Provedena je procjena potreba te je pokrenut dijalog sa socijalnim poduzećima kako bi se uskladile potrebe kupca s uslugama koje pružaju socijalna poduzeća. Rezultat procjene potreba i dijaloga sa socijalnim poduzećima bio je javni natječaj za kupnju svježe košarice voća za zaposlenike u općini jednom ili dvaput tjedno. Samo su socijalna poduzeća imala mogućnost sudjelovanja i podnošenja ponuda za ovaj ugovor, čija je vrijednost bila ispod praga za primjenu direktiva o javnoj nabavi. Rezultati Ponuda košarice ekološki uzgojenog voća lokalnih proizvođača koju dostavlja socijalno poduzeće za radnu integraciju ocijenjena je kao najbolja. Dobavljač je imao mogućnost zaposliti osobu koja je dugotrajno nezaposlena da dostavlja košarice voća. Trošak košarica bio je u potpunosti usporediv s košaricom koju komercijalno poduzeće isporučuje privatnom sektoru. Osim toga, dobavljač je prethodno od općine primio novčanu naknadu u iznosu od 60 000 EUR godišnje koja mu više nije potrebna. Odabrani dobavljač je 2016. imao četiri zaposlenika, a do 2019. imao ih je devet. Od dobivanja tog prvog javnog natječaja socijalno poduzeće uspostavilo je i centar kojemu je cilj pomoći općini da podupre osnivanje više socijalnih poduzeća, pri čemu je javna nabava jedna od strategija rasta. Zajedno s još devet socijalnih poduzeća, osnovao je i nacionalno udruženje kako bi u okviru jedinstvene internetske stranice okupio sva socijalna poduzeća za radnu integraciju u Švedskoj. Stečena iskustva Postupci javne nabave male vrijednosti mogu biti vrlo učinkoviti. U ovom je slučaju takav postupak imao pozitivan učinak na komercijalni i društveni uspjeh dobavljača. Iako je riječ o postupku nabave male vrijednosti, svejedno je potrebno vrijeme i posvećenost javnog naručitelja te upravljanje u okviru kojeg se pružaju potpora i smjernice.

Savjetovanje s dionicima vrlo je važno u svim fazama razvoja strategije, od početnog usuglašavanja općih ciljeva do postavljanja pojedinačnih ciljeva, provedbe i praćenja SRPP-a. Organizacijski pristup SRPP-u uvjerljiv je samo ako dionici shvaćaju prirodu izazova, svoju ulogu u rješenju te pozitivni učinak koji njihovo djelovanje može imati.

Primjer dobre prakse

— Savjetujte se s relevantnim unutarnjim i vanjskim dionicima kako biste bolje razumjeli prepreke i prilike za društveno osviještenu kupnju te povećali sudjelovanje dionika u aktivnostima SRPP-a.

2.4. Procjena rizika, određivanje prioritetnih ugovora i utvrđivanje ciljeva

Zbog ograničenih resursa većine javnih naručitelja nije moguće odjednom riješiti sva socijalna pitanja u području svih proizvoda i usluga. Osim toga, nemaju svi proizvodi i usluge istu razinu socijalnih učinaka i rizika. Stoga bi možda bilo pametno dati prednost manjoj skupini proizvoda i usluga u okviru kojih SRPP može imati najveći učinak na utvrđene socijalne ciljeve.

Procjena rizika

Procjenom rizika javne nabave vaše organizacije mogu se utvrditi socijalni učinci povezani s različitim kategorijama kupnje. Na primjer, neki sektori imaju veći udio ranjivih radnika ili veću razinu rodne nejednakosti. Određeni proizvodi mogu uključivati sirovine ili sastojke dobivene iz područja sukoba ili regija s niskim standardima rada.

Procjenom rizika utvrđuju se događaji ili uvjeti koji bi mogli biti prepreka tome da vaša javna nabava ostvari socijalne ciljeve. Njome se utvrđuje rizik povezan s dvama čimbenicima: koliko je vjerojatno da će se ti događaji ili uvjeti dogoditi? Ako do njih zaista dođe, u kojoj će to mjeri utjecati na socijalne ciljeve?

Pitanja koja treba razmotriti pri procjeni rizika proizvoda i usluga uključuju:

— kad je riječ o osnovnim uvjetima rada – postoji li rizik da se u okviru sektora ne poštuju konvencije ILO-a ili relevantni nacionalni standardi ili standardi EU-a? Jesu li loši uvjeti poznati problem u postupku proizvodnje (na primjer, tekstil, elektronička oprema, kamenje za popločavanje) ili pružanju usluga (na primjer, socijalni damping u ugostiteljstvu, čišćenju i građevinarstvu)?

— kad je riječ o radnoj snazi – koja se vrsta radne snage koristi u proizvodnji ili pružanju usluga i koji su rizici povezani s time? Primjerice, je li uobičajeno da se u sektoru koriste nestandardni oblici rada, npr. ugovori bez zajamčenog minimalnog broja radnih sati, neprijavljeni radnici ili radnici migranti, ili postoje razlike u postupanju s radnicima na temelju spola, rase ili drugih čimbenika?

— kad je riječ o kontinuitetu usluga – postoji li rizik da bi promjena pružatelja usluga ili uvjeti postojećeg ugovora mogli negativno utjecati na korisnike usluga? Analiza koristi i rizika trebala bi obuhvatiti moguće učinke na sigurnost i dobrobit ljudi koji se koriste uslugama i njihove pružatelje skrbi. To je osobito važno za socijalne službe koje pomažu osobama u ranjivom položaju, starijim osobama ili osobama s invaliditetom;

— kad je riječ o povezanosti s predmetom – socijalni zahtjevi moraju biti dovoljno povezani s određenim proizvodima ili uslugama koje se nabavljaju (vidjeti poglavlje 4.). Tu vezu može biti teže uspostaviti za dugoročne i složene lance opskrbe poput onih u sektoru IKT-a. Trebali biste razmotriti do koje je razine lanca opskrbe moguće procijeniti rizik.

Jedan model za procjenu rizika jest rangiranje, odnosno primjena brojčane ljestvice za određivanje vjerojatnosti pojave rizika i njihovih posljedica. Ono bi moglo biti sastavni dio savjetovanja s dionicima. Proizvodi i usluge koji su visoko rangirani u smislu vjerojatnosti i posljedica te za koje se može uspostaviti jasna povezanost s predmetom nabave trebali bi biti prioritet.

Procjena rizika važna je i za pojedinačne javne natječaje. Pomaže vam utvrditi točke u lancu opskrbe ili pružanju usluga u kojima su rizici visoki i osigurava poštovanje načela proporcionalnosti (što podrazumijeva da su zahtjevi uključeni u ponudu prikladni za postizanje posebnih socijalnih ciljeva i ne prelaze ono što je potrebno).

Veliki i složeni globalni lanci opskrbe nisu dovoljno transparentni, a javnim naručiteljima može biti teško dobiti pristup informacijama. Međutim, mnoge nevladine organizacije rade na tome da se olakša pristup tim informacijama, na primjer, Electronics Watch (69) ili SwedWatch (70). Iako bi neke od tih informacija mogle biti usmjerene na maloprodaju i javnu potrošnju, i dalje su vrlo važne za slične proizvode koje nabavlja javni sektor. Mogu pomoći u utvrđivanju socijalnih rizika za koje postoje alati i programi provjere, čime se izbjegavaju neprimjerena ograničenja tržišnog natjecanja.

Procjena rizika u području javne nabave u Agenciji za javnu i e-upravu (Difi), Norveška Cilj javne nabave Agencija za javno upravljanje i e-upravu (Difi) u Norveškoj dostavila je javnim naručiteljima popis visokorizičnih proizvoda kako bi im pomogla da postanu svjesni potrebe za provedbom dubinske analize u pogledu poštovanja ljudskih prava. Taj popis omogućuje javnim naručiteljima da dodijele odgovarajuća sredstva za evaluaciju ponuda i praćenje kriterija za SRPP tijekom faze izvršenja ugovora. Popis obuhvaća različite sektore, npr. građevinski materijal, elektroničku opremu i informacijske i komunikacijske tehnologije, namještaj, uredske potrepštine, tekstil i hranu, te obuhvaća sve razine proizvodnog procesa, od ekstrakcije sirovina do konačnog sastavljanja proizvoda . Pristup Difi prikuplja podatke za procjene rizika iz izvješća, članaka, filmova i akademskih istraživanja. Obavljeni su i razgovori s dobavljačima, a u određenoj mjeri i sektorskim organizacijama/inicijativama, radi prikupljanja informacija potrebnih za razumijevanje lanaca opskrbe. Podaci o trgovanju upotrijebljeni su za mapiranje lanaca opskrbe jer su transparentnost i sljedivost često ograničeni. Rezultati Popis visokorizičnih proizvoda koji je izradio Difi sadržava korisne informacije o riziku unutar skupina proizvoda te posebno o odabranim kategorijama proizvoda. Tim se popisom moguće služiti kao smjernicama za primjenu načela proporcionalnosti pri utvrđivanju toga koje skupine proizvoda i posebne kategorije proizvoda treba odabrati kada se koriste instrumenti SRPP-a pri planiranju aktivnosti nabave. On ujedno može pomoći dobavljačima visokorizičnih proizvoda da dubinsku analizu u pogledu ljudskih prava u svojim globalnim lancima opskrbe postave kao prioritet. Više informacija o popisu visokorizičnih proizvoda dostupno je na: https://www.anskaffelser.no/public-procurement/socially-responsible-public-procurement/information-about-high-risk-products Stečena iskustva Postoji nekoliko neizbježnih poteškoća u pristupu informacijama o lancu opskrbe. U većini slučajeva postoji manjak transparentnosti zbog složene i dinamične mreže dobavljača, koja se proteže od sirovina preko proizvodnje do dolaska u Europu, ili za usluge koje pružaju domaći i inozemni dionici. Popis visokorizičnih proizvoda koji je izradio Difi koristan je alat koji pomaže javnim naručiteljima pri donošenju odluka o tome koji će se proizvodi odabrati u okviru SRPP-a. Uporabom tog popisa može se smanjiti rizik od kršenja ljudskih prava u lancu opskrbe visokorizičnih proizvoda. Međutim, popis nije iscrpan. Proizvodi koji se trenutačno ne nalaze na popisu mogli bi i dalje predstavljati visoki rizik, a u tim bi slučajevima javni naručitelji trebali provesti daljnja istraživanja o rizicima u području ljudskih prava povezanima s tim proizvodima i uslugama.

Određivanje prioritetnih ugovora

Nemaju svi ugovori jednake mogućnosti za postizanje socijalnih ciljeva. Određivanje prioriteta može pomoći u utvrđivanju ugovora s najvećim mogućim učinkom. Pri određivanju prioritetnih ugovora uzmite u obzir sljedeća pitanja:

— Koji su socijalni rizici ili potencijalne socijalne koristi povezani s ugovorom i koliko su važni?

— Jesu li ugovori dostatne veličine i trajanja da bi mogli utjecati na prakse dobavljača? Ako to nije slučaj, možete li surađivati s drugim javnim tijelima kako biste objedinili potražnju u kategoriji?

— Jesu li društveno poželjne alternative dostupne i cjenovno pristupačne? Bi li se uključivanjem socijalnih pitanja nepotrebno ograničilo tržišno natjecanje?

— Koliko je dug lanac opskrbe za predmetni proizvod? Kako se javna nabava može djelotvorno usmjeriti na točku u lancu opskrbe u kojoj postoje rizici ili u kojoj je moguće ostvariti koristi?

— Mogu li socijalni ciljevi biti izravno obuhvaćeni kriterijima nabave koji se mogu provjeriti? Kao druga mogućnost, postoji li djelotvorniji način za provedbu politike s pomoću drugih alata dostupnih javnom naručitelju?

— Koliko će socijalno djelovanje biti vidljivo? Može li ugovor pridonijeti tome da se zaposlenici, dobavljači, a možda i šira javnost informiraju o socijalnim pitanjima u lancima opskrbe? Postoji li rizik za ugled koji bi mogao nastati ako se u tom području ne poduzme ništa?

— Postoje li mogućnosti za rezerviranje ugovora za socijalne organizacije koje izravno podupiru zapošljavanje osoba s invaliditetom ili osoba u nepovoljnom položaju?

Drugo pitanje koje treba uzeti u obzir pri određivanju prioritetnih ugovora, osobito ako ste SRPP učinili obveznim dijelom svoje javne nabave, jest određivanje praga iznad kojeg ćete uvoditi socijalne odredbe. Direktive o javnoj nabavi primjenjuju se samo na javne natječaje čija vrijednost prelazi utvrđene pragove koji se temelje na prirodi ugovora i vrsti javnog naručitelja (71). SRPP možete primjenjivati i u ugovorima koji su ispod tih pragova ili koji nisu obuhvaćeni područjem primjene direktiva.

Postavljanje ciljeva

Postavljanjem pojedinačnih ciljeva pokazuje se predanost općim socijalnim ciljevima, povećava motivacija i osigurava okvir za mjerenje napretka.

U svakoj kategoriji relevantnih proizvoda ili usluga postavljen je poseban pojedinačni cilj povezan sa svakim općim socijalnim ciljem. Učinkoviti pojedinačni ciljevi mjerljivi su (mogu se kvantificirati), ostvarivi (utvrđeni u skladu s postojećim stanjem) i naveden je datum njihova ostvarenja.

Primjeri dobre prakse

— Utvrdite socijalne učinke svojeg postupka javne nabave tako da provedete procjenu rizika. Prema potrebi, savjetujte se sa stručnjacima iz drugih odjela svoje organizacije (kao što je odjel nadležan za područje rada), sindikatima, dobavljačima ili neovisnim nevladinim organizacijama radi boljeg razumijevanja lanaca opskrbe i radnih uvjeta u području proizvoda i usluga koje nabavljate.

— Izradite strategiju SRPP-a u kojoj će biti navedene kategorije javne nabave ili posebni ugovori u kojima ćete dati prednost SRPP-u. Za svaki prioritet postavite mjerljiv i ostvariv cilj koji treba postići do određenog datuma.

2.5. Integriranje SRPP-a u postupke i politike javne nabave

Pri provedbi SRPP-a u postupcima i politikama javne nabave treba uzeti u obzir sljedeće:

— pravni i regulatorni okvir, uključujući način na koji se SRPP usklađuje sa zakonodavstvom EU-a o javnoj nabavi i međunarodnim obvezama EU-a,

— institucionalni okvir, među ostalim, je li javna nabava centralizirana ili decentralizirana te što to znači za upravljanje SRPP-om i njegovo praćenje,

— upravljačku strukturu, uključujući stvaranje novih struktura za upravljanje integracijom SRPP-a, kao što je radna skupina u kojoj sudjeluju ključni dionici, ili imenovanje osoba zaduženih za SRPP unutar odgovarajućih odjela,

— raspodjelu odgovornosti, među ostalim, utvrđivanje voditelja, stručnjaka i naručitelja na odgovarajućim položajima koji mogu pokretati postupke i osigurati postizanje ciljeva,

— pristup stručnom znanju, među ostalim, uključivanje stručnjaka iz vaše organizacije u pitanja relevantna za SRPP, suradnja s relevantnim unutarnjim i vanjskim odjelima ili organizacijama te uključivanje drugih organizacija koje mogu dati savjete ili smjernice za provedbu mjera u okviru SRPP-a,

— dostupnost stručnog znanja i resursa; treba razmotriti jesu li potrebne aktivnosti izgradnje kapaciteta ili postavljanje jasnih smjernica i kriterija.

Komunikacija kao potpora integraciji

Provedite opsežno informiranje o ciljevima SRPP-a kako biste ih integrirali u sve strukture svoje organizacije. Izričito dodijelite uloge i odgovornosti osoblja u svojoj organizaciji. Interne komunikacijske aktivnosti mogu uključivati seminare, biltene ili informacije objavljene na intranetu vaše organizacije.

Ključna je i vanjska komunikacija. Informiranje tržišta o socijalnim ciljevima prije objavljivanja ponuda dobavljačima osigurava dostatno vrijeme za odgovor. Obavještavanje javnosti o ciljevima isto tako povećava vašu odgovornost i predstavlja primjer koji može potaknuti šire djelovanje. Tako se može pridonijeti postizanju konsenzusa oko praksi koje uključuju razmatranje socijalnih pitanja.

Naposljetku, dijeljenje znanja s drugim javnim naručiteljima o primjerima dobre prakse (ili rizika koji se mogu izbjeći) može pridonijeti bržem usvajanju znanja o SRPP-u. Ta se razmjena znanja može provesti na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili čak međunarodnoj razini. Konkretno, razmjena znanja unutar EU-a može pomoći u podizanju standarda javnih naručitelja diljem Europe te promicati veću društvenu odgovornost kao standard.

Radna skupina za društveno odgovornu javnu nabavu IKT-a u okviru mreže Procura+ Cilj javne nabave Mreža Procura+ osnovala je Interesnu skupinu za društveno odgovornu javnu nabavu kako bi potaknula razmjenu informacija o aktivnostima javne nabave te pružila potporu javnim naručiteljima pri nabavi hardverske opreme za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju (IKT). Skupina uključuje javne naručitelje iz cijele Europe, uključujući tijelo nadležno za područje Velikog Londona, grad Stockholm, gradsko vijeće Barcelone, centar Advanced Procurement for Universities and Colleges (APUC) u Škotskoj i grad Haarlem. Pristup Članovi interesne skupine redovito komuniciraju i dijele znanje u području SRPP-a putem redovitih fizičkih i virtualnih sastanaka. Uz potporu organizacije Electronics Watch i ICLEI Europa skupina razrađuje kriterije, specifikacije i odredbe u području društvene odgovornosti u cijelom lancu opskrbe proizvoda IKT-a. Rezultati Razmjenom iskustva i primjera najbolje prakse uključeni javni naručitelji mogu steći znanje i stručnost u području SRPP-a. Skupina služi i kao platforma za predstavljanje budućih ponuda i olakšavanje razmjene između javnih naručitelja i potencijalnih dobavljača i prodavatelja u pogledu njihovih potreba i sposobnosti. Skupina je zajedno izradila poseban skup kriterija: How to procure fair ICT hardware – criteria set for socially responsible public procurement (Kako nabaviti računalni hardver – postavljanje kriterija za društveno odgovornu javnu nabavu). Dokument uključuje kriterije za odabir, tehničke specifikacije, kriterije za dodjelu i odredbe o izvršenju ugovora. Postavljeni kriteriji ambiciozni su jer se ne odnose samo na razinu talionica, već se razmatraju i pitanja u fazi vađenja sirovina. Stečena iskustva Suradnja s drugim naručiteljima iz javnog sektora i razmjena informacija o tržištu nagrađuje se jer javnim naručiteljima omogućuje da utvrde zajedničke potrebe i razviju strategije za kupnju proizvoda proizvedenih u skladu s načelom društvene odgovornosti koji najbolje odgovaraju potrebama.

Primjer dobre prakse

— Integrirajte strategiju SRPP-a u svoje aktivnosti javne nabave. Dodijelite odgovornosti, razmotrite uspostavu upravljačke skupine i obavijestite što više dionika o svojim ciljevima socijalne nabave kako bi osoblje i dobavljači bili svjesni očekivanja te kako biste potaknuli druge javne naručitelje na poduzimanje sličnih mjera.

2.6. Praćenje i preispitivanje napretka

Prikupljanje podataka o učinkovitosti SRPP-a

Učinkovita provedba SRPP-a uključuje uspostavu sustava praćenja kojim se mjeri napredak u ostvarivanju ciljeva. Sustavi za praćenje kreću se u rasponu od jednostavnih baza podataka u kojima se bilježi primjena socijalnih kriterija do specijaliziranih sustava integriranih s platformama za e-nabavu.

Uključivanje praćenja održive javne nabave u postojeće sustave izvješćivanja u Flandriji (Belgija) Cilj javne nabave Vlada Flandrije radi na uspostavi održive javne nabave (SPP) od 2008., kada je postavila cilj da njezina javna nabava do 2020. postane u cijelosti održiva. Od 2009. do 2015. donesena su dva akcijska plana s ciljem usmjeravanja napretka prema tom cilju, nakon čega je SPP postao dio integrirane strategije za javnu nabavu. Tom su strategijom utvrđeni minimalni kriteriji održivosti za devet skupina proizvoda te smjernice i prijedlozi kriterija za dodatnih 17 skupina proizvoda. Kupljeni proizvodi moraju zadovoljiti te kriterije da bi Flandrija smatrala predmetni postupak javne nabave održivim. Pristup Praćenje SPP-a 2017. je integrirano u sustav upravljanja ugovorima vlade Flandrije. Svi javni natječaji u iznosu od najmanje 30 000 EUR moraju se evidentirati u sustavu upravljanja ugovorima, pri čemu se mora odgovoriti na sljedećih devet obveznih pitanja u pogledu SPP-a: 1. primjena osnovnih kriterija održivosti: jesu li u cijelosti uključeni u natječajnu dokumentaciju/nisu uključeni ili su djelomično uključeni u natječajnu dokumentaciju/javni natječaj ne odnosi se na skupinu proizvoda za koju su utvrđeni ključni kriteriji; 2. primjena drugih kriterija održivosti: jedan ili više drugih kriterija održivosti u natječajnoj dokumentaciji/nema drugih kriterija održivosti u natječajnoj dokumentaciji; 3. potrebne potvrde o upravljanju okolišem: relevantne su i priložene su natječajnoj dokumentaciji/relevantne su, ali nisu uključene u natječajnu dokumentaciju zbog posebnih razloga/nisu relevantne; 4. pristup ograničen na socijalna poduzeća: da/ne; 5. dio faze izvršenja ugovora rezerviran za socijalna poduzeća: da/ne; 6. klauzula o zabrani diskriminacije: da/ne; 7. primjena socijalne klauzule u natječajnoj dokumentaciji kojoj je cilj zapošljavanje, obrazovanje i osposobljavanje: da/ne; 8. primjena etičke klauzule: relevantna je i uključena u natječajnu dokumentaciju/relevantna je, ali nije uključena u natječajnu dokumentaciju zbog posebnih razloga/nije relevantna, odnosno natječaj se ne odnosi na visokorizičnu robu; 9. nabava inovativnih rješenja: inovacije su sastavni dio pretkomercijalne faze istraživanja i razvoja/inovacije su sastavni dio pretkomercijalne i komercijalne faze/inovacije su sastavni dio komercijalne faze (PPI)/ne postoji inovativni aspekt. Stečena iskustva Potrebno je pratiti upotrebu alata kako bi se osigurala njegova učinkovitost. Nakon što je 2015. i 2016. primijetila smanjenje prijavljene primjene SPP-a, Flandrija je poduzela mjere kako bi uklonila važne prepreke za ostvarivanje svojeg cilja za 2020., među ostalim, integriranjem klauzula o održivosti u obrasce za podnošenje ponuda i utvrđivanjem okvirnih sporazuma u područjima u kojima je bilo potrebno daljnje djelovanje. Izvori: http://www.procuraplus.org/fileadmin/user_upload/Procura__case_studies/Procuraplus_case_study_Flanders.pdf i https://overheid.vlaanderen.be/monitoring-duurzame-overheidsopdrachten%20

Najučinkovitije je povezivanje praćenja SRPP-a s postojećim sustavima izvješćivanja i revizijskim postupcima. Vjerojatno ćete morati prilagoditi svoje sustave, na primjer, umetanjem novih podatkovnih polja u softver za praćenje. Uzmite u obzir i mogućnost vanjske, neovisne revizije učinkovitosti SRPP-a, uključujući ocjenjivanje javnog naručitelja u odnosu na prethodne rezultate ili rezultate drugih organizacija.

Preispitivanje i poboljšanje SRPP-a

Periodički preispitujte rezultate praćenja kako biste osigurali napredak prema ostvarenju ciljeva, kao i to da se poduzetim mjerama ostvaruje željeni doprinos ciljevima.

Nakon što vaša organizacija ispuni svoje pojedinačne ciljeve, o tome obavijestite kolege i druge dionike. Tada ponovno počinje postupak savjetovanja i određivanja pojedinačnih ciljeva kako bi se osiguralo stalno poboljšanje općih socijalnih ciljeva.

Sustavne promjene tržišta nisu moguće ako su dobri rezultati izolirani slučajevi. SRPP može pomoći dokazati da je tržište sposobno ispuniti više standarde, a ako se to komunicira javnosti, mogu se povećati šira očekivanja dionika.

Primjer dobre prakse

— Pratite provedbu SRPP-a i periodički preispitujte rezultate kako bi se osigurao napredak i provela potrebna prilagodba strategije ili praksa nabave.

POGLAVLJE 3.

Utvrđivanje potreba i planiranje postupka javne nabave

3.1. Uloga procjene potreba u SRPP-u

Procjena potreba može biti prva faza u ciklusu javne nabave za SRPP, prije raspisivanja javnog natječaja. Njezin je cilj osigurati da postoji stvarna potražnja za robom, uslugama ili radovima te utvrditi načine zadovoljavanja te potrebe na što društveno odgovorniji način. Procjena stvarnih potreba u pogledu ishoda određuje opseg i prirodu zahtjeva, čime se omogućuje fleksibilniji i potencijalno isplativiji odgovor tržišta. U kontekstu SRPP-a cilj je procjene potreba:

— osigurati da je ono što se kupuje u skladu sa socijalnim zahtjevima,

— oblikovati postupak javne nabave i ugovore kojima se omogućuje fleksibilnost tijekom vremena i osigurava sudjelovanje raznih vrsta organizacija, uključujući organizacije socijalne ekonomije i socijalna poduzeća, neprofitne ili volonterske organizacije, i

— povećati socijalne učinke i rezultate: provjeriti nudi li postupak javne nabave prilike za unapređenje relevantnih socijalnih i etičkih ishoda.

Primjeri kako procjena potreba može utjecati na socijalne učinke i ishode u postupku javne nabave:

— lokalno tijelo odabire fleksibilnije i raznovrsnije mogućnosti mobilnosti kako bi se starijim građanima i osobama s invaliditetom osigurala veća mogućnost izbora prijevoza;

— lokalno tijelo pruža socijalne usluge i usluge skrbi prilagođene potrebama pojedinaca s posebnim naglaskom na rodne aspekte (72);

— odjel vlade u ugovor o izvođenju građevinskih radova uključuje klauzulu o zapošljavanju i mogućnostima osposobljavanja za nezaposlene osobe i osobe u nepovoljnom položaju;

— bolnica zahtijeva od pružatelja medicinske opreme transparentnost u njegovu lancu opskrbe kako bi se u suradnji s organizacijama civilnog društva pratili i provjeravali radni uvjeti radnika.

Na temelju procjene potreba može se uštedjeti novac i ostvariti društvena korist, zbog čega je ona ključan dio aktivnosti koje prethode postupku javne nabave. Možda će biti potrebna promjena kulture u okviru organizacije tako da se više ne razmišlja isključivo o broju kupljenih jedinica, nego o tome kako zadovoljiti potrebe na održiv način vodeći računa o socijalnim učincima.

Savjetovanje s korisnicima

Korisnici proizvoda, usluge ili rada često nisu isti ljudi koji su ih kupili. To mogu biti drugi pojedinci unutar iste organizacije, zaposlenici drugog javnog tijela ili građani (npr. bolnički pacijenti, stanovnici, učenici ili studenti). Savjetovanjem je moguće utvrditi socijalna pitanja i osmisliti postupak javne nabave tako da se najbolje iskoriste sve mogućnosti za ostvarivanje pozitivnih socijalnih učinaka. Za savjetovanje s korisnicima prije pokretanja postupka javne nabave možete se koristiti sljedećim tehnikama:

— provesti upitnik ili internetsku anketu kako biste utvrdili potrebe i preferencije korisnika,

— promatrati i analizirati postojeće obrasce upotrebe,

— pozvati sve relevantne dionike na sastanak radi preispitivanja trenutačnih praksi i planiranja poboljšanja socijalnih rezultata u sljedećem postupku javne nabave, i/ili

— pozvati sve korisnike da sudjeluju u predstavljanju dobavljača, koje se održava u okviru prethodne provjere (vidjeti odjeljak 3.2.),

— izraditi upitnik tako da je pristupačan osobama s invaliditetom.

Savjetovanje s korisnicima sa smanjenom pokretljivošću u Rotterdamu (Nizozemska) Cilj javne nabave U Rotterdamu se uslugama prijevoza koristi 30 000 građana s posebnim potrebama. Različite su usluge dostupne različitim ciljnim skupinama, što je u prošlosti dovelo do fragmentiranih i ponekad manjkavih usluga. Grad Rotterdam odlučio je integrirati sve usluge za mobilnost i učinkovitije upravljati svojim voznim parkom te tako osigurati prijevoz koji na najbolji način zadovoljava potrebe korisnika. Pristup U Rotterdamu su provedena opsežna istraživanja usmjerena na korisnike kako bi se otkrile neispunjene potrebe i pravci koji su zahtijevali multidisciplinarna rješenja. Grad je upotrijebio postupak javne nabave inovacijskih rješenja uz prethodno obvezivanje u okviru kojeg je prethodno obavijestio tržište o svojim socijalnim potrebama i željenim rezultatima te pristao kupiti novorazvijenu uslugu ako zadovoljava specifikacije. Dijalog sa sudionicima na tržištu uključivao je predstavnike skupina krajnjih korisnika koji su davali izravne povratne informacije. Rezultati Odabrani je ugovaratelj konzorcij raznih sudionika na tržištu, uključujući mala i srednja poduzeća, koji sada u praksi provodi uslugu prijevoza usmjerenu na korisnike s mehanizmima za stalno poboljšanje. Usluga omogućuje prilagodbu mobilnosti (uključujući proračun za osobnu mobilnost), a grad Rotterdam svakodnevno dobiva informacije o sklonostima i osobinama korisnika. U okviru usluge nude se i osobna potpora i mentorstvo koje klijentima omogućuju da nauče kako samostalnije putovati te tako povećati svoju samostalnost. Osim toga, vozači su u izravnom kontaktu s organizacijama za dobrobit radi praćenja potreba klijenata i odgovora na njih. Gotovo sva nabavljena vozila imaju nultu razinu emisija stakleničkih plinova (električna vozila), a socijalni povrat ulaganja veći je od 2 milijuna EUR godišnje. Naučene pouke Ne podcjenjujte složenost i resurse potrebne za konstruktivni dijalog. Pokrenite postupak prije početka javnog natječaja kako biste mogli dobiti sve potrebne detaljne informacije od korisnika i dobavljača, procijenite pravne aspekte pristupa i osigurajte da je prilagođeno rješenje što bliže potrebama korisnika.

Izrada izjave o potrebama

Na temelju informacija prikupljenih tijekom savjetovanja s korisnicima trebalo bi biti moguće sastaviti jednostavnu izjavu o potrebama u kojoj se opisuje razlog za kupnju i obrazlaže svaka alternativa toj nabavi.

Izjava o potrebama može se upotrijebiti za izradu poslovnog modela javne nabave i za obavješćivanje dobavljača tijekom prethodne provjere tržišta i postupka javne nabave. Od ključnih dionika, kao što su korisnici usluga, građani ili nevladine organizacije, može se zatražiti preispitivanje, osporavanje i prihvaćanje izjave o potrebama iz socijalne perspektive.

Primjer dobre prakse

— Neka procjena potreba bude jedna od prvih aktivnosti u okviru vašeg postupka javne nabave. Savjetovanje s kolegama i krajnjim korisnicima pomaže vam da nabavite odgovarajući proizvod ili uslugu, i to na način kojim se mogu osigurati pozitivni socijalni učinci.

Primjer SRPP-a u izjavi o potrebama Javni naručitelj zahtijeva obnovu ugovora o uslugama čišćenja za svakodnevno čišćenje svih općinskih zgrada. Kako bi ispunio svoje obveze u pogledu socijalne politike, javni naručitelj nakon savjetovanja s postojećim zaposlenicima i drugim dionicima zahtijeva da se ugovor izvrši uzimajući u obzir sljedeća socijalna pitanja: — pravedne plaće zaposlenika, uključujući plaćeni prekovremeni rad, — napredovanje u karijeri, uključujući osposobljavanje i prilagodbe rasporeda radi pohađanja tečajeva, — postizanje ravnoteže između poslovnih i obiteljskih obveza primjenom ugovora o radu s punim i skraćenim radnim vremenom u kojima su rasporedi i smjene prilagođeni obiteljskom životu, — osiguranje zdravlja na radnom mjestu korištenjem proizvoda za čišćenje koji nisu štetni.

3.2. Dijalog sa sudionicima na tržištu

Prije raspisivanja javnog natječaja obično se koristi provjera tržišta kako bi se utvrdili potencijalni dobavljači i relevantni proizvodi i usluge. Dobavljači tako dobivaju vrijeme i informacije koje su im potrebne da se pripreme za natječaj, na primjer, konvencionalna i socijalna poduzeća mogu osnovati partnerstva kako bi povećala socijalne učinke.

Neki postupci, osobito natjecateljski dijalog ili natjecateljski postupci uz pregovore, isto mogu omogućiti više prilika za dijalog s ponuditeljima tijekom postupka javne nabave. Nakon završetka javnog natječaja ponuditelje bi trebalo informirati o rezultatima i dati im savjete o tome kako da poboljšaju svoju socijalnu ponudu u budućim javnim natječajima.

Dijalogom sa sudionicima na tržištu za potrebe SRPP-a moguće je:

— utvrditi potencijalne ponuditelje i rješenja s pozitivnim socijalnim učincima,

— izgraditi kapacitete na tržištu kako bi se zadovoljile socijalne potrebe i zahtjevi,

— prikupiti informacije na temelju kojih se može oblikovati postupak javne nabave i ugovori tako da su socijalni kriteriji relevantni, povezani s predmetom postupka, ostvarivi i nediskriminirajući,

— pomoći dobavljačima da podnesu ponude koje imaju snažne socijalne elemente, i

— dati povratne informacije dobavljačima nakon postupka.

Koristi dijaloga sa sudionicima na tržištu uključuju bolje planiranje i upravljanje SRPP-om, posebno kada se provodi u okviru postupka procjene potreba. U okviru tih aktivnosti javni naručitelji ujedno se upoznaju sa sposobnostima potencijalnih ponuditelja da ispune socijalne ciljeve i ambicije. Dijalog može povećati povjerenje između vas i dobavljača te vašu vjerodostojnost, a mnogi dobavljači rado će iskoristiti priliku da odgovore na socijalne potrebe prije pokretanja postupka javne nabave. Ukratko, dijalog sa sudionicima na tržištu može pomoći u stvaranju uvjeta potrebnih za provedbu SRPP-a unutar organizacije javnog naručitelja i na tržištu.

3.2.1. Prethodna provjera tržišta

Pravilima EU-a posebno se omogućuje prethodna provjera tržišta s dobavljačima te se u njima navodi sljedeće (73): „Prije pokretanja postupka nabave javni naručitelji mogu provesti provjeru tržišta u svrhu pripreme nabave i informiranja gospodarskih subjekata o svojim planovima i zahtjevima u vezi s nabavom.” U njima se navodi i da tijekom provjere tržišta možete zatražiti savjet neovisnih stručnjaka, nadležnih tijela ili sudionika na tržištu pod uvjetom da to ne dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja i da se time ne krše načela zabrane diskriminacije i transparentnosti.

U praksi je ključno osigurati da se prethodne provjere tržišta objavljuju transparentno i dovoljno unaprijed. Osim toga, sve informacije koje dajete sudionicima tijekom provjere tržišta stavljaju se na raspolaganje i drugim gospodarskim subjektima koji ne mogu sudjelovati u provjeri tržišta te tako ujedno osiguravate dovoljno vremena za podnošenje ponuda. Javni naručitelji imaju odgovornost osigurati jednako postupanje prema svim ponuditeljima u postupcima javne nabave, tako da savjetovanje sa sudionicima na tržištu ne bi trebalo dati ponuditelju nepravednu prednost ili ga staviti u nepovoljni položaj (74).

3.2.2. Pripreme za prethodnu provjeru tržišta

Prvi korak bilo kojeg postupka prethodne provjere tržišta jest razmotriti koji bi trebali biti ishodi vašeg ugovora, uključujući socijalne. Važna je pripremna aktivnost i odabir odgovarajućeg tima unutar vaše organizacije koji će sudjelovati u provjeri tržišta. Uključite osoblje nadležno za javnu nabavu, tehničko osoblje i voditelje te, prema potrebi, krajnje korisnike, kao i interne ili vanjske stručnjake sa stručnim znanjem o socijalnim elementima ugovora.

Nakon toga analizirajte tržište kako biste razmotrili način na koji bi dobavljači mogli zadovoljiti socijalne potrebe za planiranim proizvodom, uslugom ili radom. Razmotrite sljedeća pitanja:

— Je li tržište dovoljno razvijeno da ispuni socijalne zahtjeve? Jesu li postojeći dobavljači sposobni ispuniti socijalne potrebe ili postoje novi dobavljači socijalnih inovacija koji ulaze na tržište?

— Hoće li tržište tehnički moći ispuniti socijalne zahtjeve? Na primjer, mogu li dobavljači reagirati na zahtjeve za dostavljanjem informacija o uvjetima rada lanca opskrbe ili klauzule o pogodnostima za zajednicu koje se odnose na otvaranje radnih mjesta? Kako će se takve obveze provjeriti i provesti?

— Koliko dobavljača može pružiti ono što vam je potrebno? Je li kapacitet tržišta takav da će biti tržišnog natjecanja za predmetni postupak javne nabave ili će socijalni zahtjevi potencijalno ograničiti broj ponuda?

— Mogu li socijalni zahtjevi na socijalno inovativan način povezati dobavljače iz različitih poslovnih modela, kao što su organizacije socijalne ekonomije i socijalna poduzeća? Kako bi to funkcioniralo i na koji se način može osmisliti ponuda da bi se to potaknulo?

— Posluju li dobavljači u drugim zemljopisnim područjima na drugačiji način ili pružaju drugu robu ili usluge i kako to utječe na društvene aspekte ponude?

Istraživanje i analiza određenog tržišta na temelju dostupnih podataka mogu otkriti društveno odgovorna rješenja koja su već dostupna ili to da dobavljači razvijaju nove proizvode i pristupe koji mogu zadovoljiti socijalne potrebe.

Naposljetku, prije izravne provjere tržišta razgovarajte s kolegama iz drugih organizacija javnih naručitelja kako biste doznali što kupuju kako bi uvažili socijalna pitanja i informirali se o njihovim iskustvima. Ako od drugog javnog naručitelja saznate što funkcionira (ili ne funkcionira), možete pridobiti donositelje odluka i kolege koji nisu skloni riziku da prihvate novi socijalni pristup javnoj nabavi.

3.2.3. Kako uključiti sudionike na tržištu

Postoji nekoliko strategija i metoda za uključivanje sudionika na tržištu. Mnogo toga ovisi o raspoloživim resursima i vremenu te razini društvenih inovacija.

Upitnici za dobavljače i upitnici za istraživanje tržišta

Upitnici su korisna i relativno brza metoda za dobivanje informacija te mjerenje razine interesa i kapaciteta dobavljača za pružanje socijalnih rješenja. Potrebno je što više oglašavati upitnike kako biste povećali sudjelovanje dobavljača.

Analiza primljenih odgovora trebala bi pomoći u razvoju opsega i sljedećih koraka strategije i postupka javne nabave. Morate oprezno koristiti podatke kako potencijalnim dobavljačima ne biste dali izravnu ili neizravnu prednost, čak i ako vam to nije namjera. Transparentno izbjegavanje davanja takve prednosti trebao bi biti cilj ovog pristupa.

Prethodna informacijska obavijest (PIN)

Prethodna informacijska obavijest tipična je metoda za pravodobno obavještavanje tržišta o namjeri sklapanja ugovora/okvirnog sporazuma i može se koristiti za pokretanje postupka provjere tržišta. PIN se objavljuje u elektroničkom oglasniku EU-a Tenders Electronic Daily (TED) te tako dopire do gospodarskih subjekata izvan vaše matične regije, koji mogu imati različite pristupe socijalnim aspektima.

PIN ne stvara nikakvu obvezu pokretanja postupka javne nabave i dodjele ugovora, ali bi po mogućnosti trebao sadržavati pojedinosti i rokove za planirani postupak javne nabave jer se na taj način pomaže sudionicima da se pripreme. U PIN-u navedite koju vrstu odgovora zahtijevate od sudionika na tržištu, odnosno je li riječ o ispunjavanju upitnika, pojedinačnim odgovorima ili sudjelovanju na događanju u okviru provjere tržišta.

Plan javne nabave

U okviru plana javne nabave dobavljačima se daje obavijest o predstojećim prilikama za dodjelu ugovora te im se omogućuje da planiraju i pripremaju se za podnošenje kvalitetnih odgovora. Planovi mogu sadržavati izjavu o potrebama kako bi se dobavljačima pružile detaljnije informacije o vašim socijalnim potrebama i zahtjevima.

Događanja za upoznavanje javnih naručitelja i dobavljača

Događanja na kojima se potencijalni javni naručitelji susreću s potencijalnim dobavljačima služe kao mjesto gdje:

Grad Haarlem (Nizozemska) provjerava tržište u pogledu društveno odgovornih rješenja u području IKT-a Ciljevi javne nabave Grad Haarlem 2019. je organizirao događanje pod nazivom „Upoznaj javnog naručitelja” za dobavljače i prodavatelje proizvoda i usluga IKT-a. Cilj te prethodne provjere tržišta bio je preispitati trenutačni odgovor tržišta i procijeniti spremnost tržišta da uključi kriterije dodjele i ugovorne klauzule koji se odnose na društvenu odgovornost u nadolazeći postupak nabave hardverske opreme za IKT. Pristup Haarlem je od svih pružatelja koji su željeli sudjelovati u događanju „Upoznaj javnog naručitelja” zatražio da unaprijed odgovore na određena pitanja. Ta pitanja upućena dobavljačima bila su, među ostalim: 1. Koje informacije javni naručitelj treba navesti u natječajnoj dokumentaciji da bi na temelju njih mogli osmisliti rješenja za povećanje odgovornosti u lancu opskrbe? 2. Koje bi standarde u pogledu društvene odgovornosti javni naručitelji trebali očekivati kao prihvatljiv minimum od dobavljača koji zadovoljava uvjete za prijavu na taj javni natječaj? 3. Hoće li biti voljni i sposobni otkriti informacije povezane sa svojim programom odgovornosti javnim naručiteljima na njihov zahtjev? 4. Temelje li svoje odluke o korištenju vanjskih usluga na podacima o radnim i ljudskim pravima? Kako se to može provjeriti? 5. Poduzima li poduzeće ili lanac opskrbe mjere za rješavanje učinka poslovanja na radna i ljudska prava tijekom faze vađenja sirovina? Kako bi se to moglo provjeriti? 6. Može li njihov lanac opskrbe (a) ispuniti sve zahtjeve i b) aktivirati se u relativno kratkom roku nakon dodjele ugovora? Format događanja pružio je dobavljačima mogućnost da se ukratko predstave radi informiranja javnih naručitelja o trenutačnom stanju na tržištu i o tome što mogu ponuditi kao odgovor na najavljeni javni natječaj. Ključni element događanja bila je radionica World Café koja je javnim naručiteljima i dobavljačima pružila priliku za izravnu podrobnu raspravu o temama koje su iznesene tijekom dana. Tom su prilikom drugi javni naručitelji bili pozvani da sudjeluju i budu domaćini okruglog stola s dobavljačima, čime se dodatno pojačao učinak uključivanja. Rezultati Dijeljenjem informacija o predstojećem javnom natječaju i povezanih ključnih pitanja prije događanja „Upoznaj javnog naručitelja” grad Haarlem omogućio je dobavljačima i prodavateljima da se unaprijed pripreme. To je posebno važno za sektore sa složenim lancima opskrbe i najsuvremenije kriterije jer se ne može očekivati da jedan predstavnik dobavljača ima potpun pregled cjelokupnog poslovanja. U okviru radionice World Café grad Haarlem dobio je nova saznanja za potrebe predstojećeg javnog natječaja te ga je to potaknulo ne samo da postavi nove kriterije društvene odgovornosti, već i da ih ujedno kombinira s modelom kružne nabave. Stečena iskustva Događanja „Upoznaj javnog naručitelja” daju najbolje rezultate kada javni naručitelj ima jasan cilj ili utvrđenu potrebu koju želi raspraviti s tržištem. O tome bi trebalo unaprijed obavijestiti dobavljače kako bi mogli razmotriti koje će stajalište zauzeti. Pokušajte uspostaviti ravnotežu između davanja informacija, čime možete odrediti tijek glavne rasprave, i toga da preopteretite dobavljače s previše informacija. Kako biste stekli ključna saznanja, ostavite dovoljno prostora za izravnu razmjenu mišljenja, a ne samo za sastanke plenarnog tipa.

— javni naručitelji mogu raspravljati o svojim potrebama, uključujući socijalne zahtjeve,

— dobavljači mogu iznijeti informacije o svojim proizvodima i uslugama te o tome kako mogu izvršiti ugovore na društveno odgovoran način, i

— drugi relevantni dionici, poput socijalnih partnera ili nevladinih organizacija, mogu dati stručan doprinos.

Mnogi javni naručitelji održavaju događanja „Upoznaj javnog naručitelja” te pozivaju dobavljače da sudjeluju na otvorenom danu i upoznaju osobe odgovorne za nabavu određene robe i usluga. Dobavljači mogu saznati više o prilikama za sklapanje ugovora i pobliže se upoznati s politikama i postupcima javne nabave. U nekim slučajevima od dobavljača se može tražiti da predstave svoja rješenja i pristupe.

3.2.4. Dijalog tijekom i nakon postupka dodjele

Dijalog s dobavljačima tijekom postupka javne nabave

Iako komunikaciji s ponuditeljima tijekom službenog postupka javne nabave treba pristupiti oprezno, i dalje je moguće surađivati s ponuditeljima u pogledu socijalnih aspekata njihovih ponuda. To se posebno odnosi na određene postupke kao što su natjecateljski dijalog i natjecateljski postupak uz pregovore ili postupke obuhvaćene blagim režimom (vidjeti odjeljke 3.4. i 4.1.1.). U tim je postupcima možda moguće poboljšati socijalne aspekte početnih ponuda ponuditelja pružanjem povratnih informacija na temelju kriterija za dodjelu ugovora.

Uključivanje sudionika na tržištu u postupak javne nabave radne odjeće proizvedene u skladu s načelom društvene odgovornosti u Gentu (Belgija) Cilj javne nabave Grad Gent 2014. ažurirao je svoju politiku javne nabave kako bi uključio socijalne ciljeve kao što su poticanje zapošljavanja skupina u nepovoljnom položaju, poticanje lokalnog gospodarskog rasta i integracija međunarodnih standarda i načela poštene trgovine. Gent je 2016. zajedno s Udruženjem flamanskih gradova i općina (VVSG) odlučio ostvariti zadatak nabave radne odjeće proizvedene na pravedniji način. Glavni ciljevi bili su uključivanje jamstava u vezi s međunarodnim konvencijama o radu i povećanje transparentnosti duž lanca opskrbe tekstilom. Pristup Gent je proveo postupak javne nabave u tri faze: prvo je proveo analizu prethodnih postupaka javne nabave kako bi utvrdio primjere najbolje prakse u Flamanskoj regiji kada je riječ o uključivanju održivosti u specifikacije za radnu odjeću. Drugo, Gent i VVG proveli su opsežnu studiju tržišta u okviru koje su ocijenjeni spremnost tržišta, transparentnost lanaca opskrbe i mogućnosti povezane s oznakama u sektoru te su prikupljena stajališta dobavljača o održivoj potražnji i primjeni socijalnih klauzula u javnoj nabavi. Gent je shvatio da tržište nije spremno postići očekivanu razinu okolišne i socijalne učinkovitosti te je stoga u trećoj fazi izradio paket instrumenata za društveno održivu radnu odjeću za dobavljače koji im pruža smjernice za poboljšanja tijekom izvršenja ugovora. Grad je podijelio okvirni ugovor u pet grupa u okviru kojih su se zahtijevale različite razine socijalne i okolišne učinkovitosti te je uspostavio paket instrumenata za određivanje svake razine i dokaze koje su ponuditelji morali dostaviti. U paketu se nalazi i plan za nabavu radne odjeće koja je proizvedena na društveno odgovorniji način na koji se dobavljači obvezuju putem ugovornih klauzula. Rezultati Kad god je to moguće, nabavljena radna odjeća sada se izrađuje od organskog pamuka i pamuka s oznakom poštene trgovine te recikliranog poliestera. Zrelost socijalnih aspekata razlikuje se ovisno o kategoriji odjeće te su s obzirom na to postavljene različite ambicije. Od dobavljača u lancu opskrbe zahtijevala se transparentnost, ali je ona u jednoj kategoriji bila veća nego u drugima. Općenito, cilj je bio uključiti ugovaratelja u postupak kontinuiranog poboljšanja socijalnih uvjeta tijekom izvršenja okvirnog ugovora. Učinak dobavljača provjeravaju treće strane, koje surađuju s gradom kako bi se ostvarila poboljšanja. Stečena iskustva Tržište je spremno surađivati kako bi se neprekidno poboljšavali uvjeti rada u lancu opskrbe, ali dobavljače treba uključiti, poticati i podupirati da bi to mogli učiniti. Ugovorne klauzule samo su dio rješenja; za postizanje rezultata vrlo je važno s dobavljačima ostvariti dijalog i partnerstvo, a na tome bi trebalo početi raditi prije raspisivanja javnog natječaja i nastaviti s time tijekom izvršenja ugovora.

Izvješćivanje dobavljača nakon završetka javnog natječaja

Nakon javnog natječaja obavijestite neuspješne ponuditelje o tome zašto njihova ponuda nije bila uspješna i obrazložite ocjenu koju je dobila u odnosu na socijalne kriterije. Izvješćivanjem se mogu otkloniti dvojbe ponuditelja i prikupiti povratne informacije o postupku javne nabave (uključujući socijalne kriterije) te potaknuti dobavljače da poboljšaju socijalnu komponentu svoje ponude za sljedeći postupak javne nabave. Osim toga, „preispitivanje uspješne ponude” s uspješnim dobavljačem može uključivati raspravu o prednostima i slabostima socijalnih elemenata ponude te o provedbi i