HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 8.2.2022.  
COM(2022) 45 final  
 
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, 
EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Akt o čipovima za Europu   
 
1 
  
 
 
AKT O ČIPOVIMA ZA EUROPU  
1. Uvod  
Poluvodički čipovi osnovni su sastavni dijelovi digitalnih i digitaliziranih proizvoda. Od 
pametnih mobitela i automobila do kritičnih primjena i infrastrukture za zdravstvenu zaštitu, 
energetiku, mobilnost, komunikacije i industrijsku automatizaciju, čipovi su ključni za 
moderno digitalno gospodarstvo. Oni određuju radne karakteristike digitalnih sustava, među 
ostalim njihovu sigurnost i energetsku učinkovitost, ključne za digitalnu i zelenu tranziciju 
EU-a. Bitni su i za glavne digitalne tehnologije budućnosti, uključujući umjetnu inteligenciju 
(UI), 5G i računalstvo na rubu mreže, kako su utvrđene u planu digital nog desetljeća EU -a do 
2030.1 Jednostavno rečeno, bez čipova nema digitalnog svijeta.  
Od početka pandemije početkom 2020. Europa i druge regije svijeta suočavaju se sa znatnim 
problemima u opskrbi čipovima i njihovom nestašicom. Budući da digitalna transf ormacija 
ubrzano prodire u svaki dio društva, oskudica čipova smanjuje industrijsku proizvodnju i 
ekonomski napredak u svim sektorima i ima potencijalno ozbiljne društvene posljedice. 
Poremećaji u lancu opskrbe poluvodičima usmjerili su pozornost svijeta n a čipove kao 
središnji element gospodarstva i naše svakidašnjice.  
Poluvodički sektor iziskuje velika ulaganja i mnogo znanja te se tehnološki brzo mijenja. 
Čipovi se proizvode u globalnom i složenom lancu opskrbe koji je u određenim važnim 
segmentima i pr ekomjerno koncentriran. Primjerice, najnaprednije čipove danas mogu 
proizvoditi samo dva poduzeća na svijetu, a ona se nalaze u Tajvanu i Južnoj Koreji.  
U području poluvodiča Europa se ističe u pojedinim specifičnim područjima, primjerice u 
projektiranju komponenti za energetsku elektroniku, radiofrekvencijske i analogne uređaje, 
senzore i mikroupravljače koji se uvelike koriste u proizvodnji automobila i u drugim 
proizvodnim sektorima. Europa je i svjetsko središte za istraživanja poluvodiča. Ima vodeće 
istraživačke centre koji potiču razvoj najsuvremenijih poluvodičkih tehnologija na svjetskoj 
razini. Europska je tehnologija zapravo ključni pokretač minijaturizacije2 čipova; koncepti 
kao što su FinFET i Gate All Around3 potrebni su za proizvodnju snažnih čipova  sljedeće 
generacije, a tehnologija FDSOI4 presudna je za smanjenje potrošnje električne energije.   
Europa je u vrlo dobrom položaju i kad je riječ o materijalima i opremi potrebnima za rad 
velikih tvornica čipova jer ima mnogo poduzeća koja su bitne karike lanca opskrbe. Ima i jake 
                                                 
1  COM(2021) 118 final.  
2  Minijaturizacija (Mooreov zakon) među glavnim je pokretačkim snagama u projektiranju čipova – 
udvostručenje broja tranzistora na danoj površini poluvodiča, a time i udvostručenje računalne snage, svakih 
18 mjeseci ne prestaje već gotovo 60 godina. Današnji napredni čipovi imaju nekoliko desetaka milijardi 
tranzistora na svakom kvadratnom centimetru silicija.  
3 Tranzistori s efektom polja s upravljačkom elekt rodom koja okružuje kanal ( Gate -all-around , GAAFET), 
nasljednici tranzistora s efektom polja s „perajom” (FinFET), koji se upotrebljavaju za napredne čipove 
ključna su tehnologija za tranzistore manje od 3  nm. 
4  Procesna tehnologija kao što je potpuno osiromašeni silicij na izolatoru ( fully depleted silicon on insulator , 
FDSOI) donosi koristi od smanjenih konfiguracija silicija uz jednostavniji proizvodni postupak i dobar 
kompromis između radnog učinka i potrošnje energije.  
 
2 
 i raznolike proizvodne sektore krajnjih korisnika, npr. automobilsku industriju, industrijsku 
automatizaciju, zdravstvo, energetiku, komunikaciju, poljoprivredu itd.  
Unatoč tim prednosti ma Europa drži samo 10  %5 udjela svjetskog tržišta poluvodiča i uvelike 
ovisi o dobavljačima iz trećih zemalja.  U slučaju poremećaja u lancu opskrbe europske zalihe 
čipova u određenim proizvodnim sektorima, primjerice automobilskom, mogle bi se potrošiti 
u nekoliko tjedana6 i primorati mnoge europske proizvođače na smanjenje ili zaustavljanje 
proizvodnje. Povrh toga, Europa ima ograničene sposobnosti proizvodnje čipova, uglavnom 
za zrele proizvodne čvorove (22  nm i više), pri čemu uopće nema sposobnosti za proizvodnju 
najsuvremenijih čipova (7  nm i manje)7. Pritom je suočena i s velikim ovisnostima kad je riječ 
o projektiranju, pakiranju i sklapanju8. 
Budući da se digitalna tranzicija ubrzava, a potražnja za čipovima u svijetu brzo raste9 i 
očekuje se da će se do kraja desetljeća udvostručiti10, poluvodiči su u središtu velikih 
geostrateških interesa i svjetske tehnološke utrke. Vodeća gospodarstva žele si osigurati 
opskrbu najnaprednijim čipovima jer njihova sposobnost djelovanja (vojnog, gospodarskog, 
indust rijskog) i poticanja digitalne transformacije sve više ovisi o tome. Već jako puno ulažu i 
provode mjere potpore kako bi uveli inovacije u proizvodne kapacitete i povećali ih. U 
prijedlogu zakona o čipovima u SAD -u predviđa se dodjela 52  milijarde USD za p roizvodnju 
te istraživanje i razvoj do 202611. Kina ubrzava aktivnosti kako bi premostila svoj tehnološki 
jaz i procjenjuje se da će u desetogodišnjem razdoblju do 2025. uložiti oko 150  milijardi USD 
u skladu s nizom planova i inicijativa kao što je „Proizv edeno u Kini 2025.”12. Japan je 
nedavno najavio državno subvencioniranje domaćih ulaganja u poluvodiče s 8  milijardi  USD, 
što će se još dopuniti dodatnim financijskim sredstvima13. Južna Koreja ojačat će svoju 
industriju poluvodiča tako što će poreznim potic ajima podupirati privatna ulaganja domaćih 
                                                 
5  Izvor: „ Jačanje lanca opskrbe poluvodičima u nesigurnom dobu ” (Strengthening the semiconductor supply 
chain in an uncertain era ), Boston Consulting i SIA (Udružen je industrije poluvodiča)  
6  Procjene Komisije na temelju proizvodnih praksi „točno na vrijeme”, kojima se otpad svodi na najmanju 
moguću mjeru i povećava učinkovitost održavanjem zaliha na niskoj razini. Takve su prakse široko 
rasprostranjene u automobils kom lancu opskrbe. Nestašica poluvodiča u autoindustriji:  strategije za uspjeh 
|(The semiconductor shortage in autos: Strategies for success ), McKinsey. Zalihe  čipova za industriju u 
SAD -u, naprimjer, smanjile su se s 40 dana u 2019. na manje od pet dana opskrbe.  
https://www.commerce.gov/news/blog/2 022/01/results -semiconductor -supply -chain -request -information   
7  U proizvodnji poluvodiča procesna tehnologija tradicionalno je povezana s dimenzijom tranzistora i mjeri se 
u nanometrima (nm); 1  nm je milijarditi dio metra. Manjim procesnim čvorovima post ižu se bolji radni 
učinak i učinkovitija potrošnja energije, ali su složeniji i skuplji za proizvodnju. Današnja proizvodnja ide do 
5 nm, 3  nm je u pretproizvodnji, a 2  nm u razvoju.  
8  Pakiranje i sklapanje posljednje su faze proizvodnje čipova. Obuhvaćaj u niz koraka obrade potrebnih za 
isporuku čipa u obliku koji se može upotrebljavati u elektroničkim uređajima. Silicijske pločice režu se u 
pojedinačne čipove, izrađuju se veze, a zatim se čipovi zatvaraju radi zaštite od vanjskih čimbenika kao što 
su vlag a, kemikalije itd. U naprednom pakiranju u jedan je uređaj ugrađeno mnogo komponenti.  
9  Potražnja je 2021. bila 17  % veća nego 2019., a nije ju pratilo razmjerno povećanje opskrbe, pa je nastao velik 
nesklad potražnje i opskrbe. https://www.commerce.gov/news/blog/2022/01/results -semiconductor -supply -
chain -request -information   
10  Prognoza udruženja SEMI (Semiconductor Equipment and Materials Int ernational) i konzultantske kuće 
VLSI Research.  
11 https://www.congress.gov/bill/117th -congress/senate -bill/1260?s=1&r=52   
12 https://crsreports.congress.gov/product/pdf/R/R46767   
13 https://www.reuters.com/technology/japan -create -scheme -subsidise -domestic -chip-output -nikkei -2021 -11-
07/  
 
3 
 poduzeća u istraživanje i razvoj te proizvodnju, a koja se procjenjuju na 450  milijardi  USD do 
203014.   
Suočena sa sve većim geopolitičkim napetostima, brzim rastom potražnje i mogućnošću 
daljnjih poremećaja u lan cu opskrbe, Europa mora iskoristiti svoje prednosti i uspostaviti 
djelotvorne mehanizme kojima će povećati vodstvo i postići sigurnost opskrbe u svjetskom 
industrijskom lancu. Jedino tako može steći mogućnosti da ostvari stratešku prednost 
potrebnu u krizn im vremenima i održi funkcioniranje svjetskih lanaca opskrbe bez obzira na 
njihova nova geopolitička obilježja. To znači zalaganje za uravnoteženije međuovisnosti i 
otpornije lance opskrbe, bez elemenata čije zakazivanje ih može ugroziti.  
Europa raspolaže resursima potrebnima da postane industrijski predvodnik na budućim 
tržištima poluvodiča. Do 2030. želi držati 20  % vrijednosti svjetske proizvodnje vrhunskih i 
održivih poluvodiča15. Cilj joj nije samo smanjiti pretjerane ovisnosti nego i iskoristiti 
mogućn osti koje nude sve digitaliziranija tržišta i tehnološke promjene. To će povećati 
konkurentnost europskog ekosustava poluvodiča i europske industrije u cjelini, uključujući 
MSP -ove, jer će industrija u cijeloj Uniji imati sigurniji pristup boljim i energet ski 
učinkovitim čipovima te opskrbljivati europske građane i svjetska tržišta inovativnim 
proizvodima.  
Da bi to postigla, Europa mora znatno povećati proizvodni kapacitet te razviti sposobnosti u 
području vodećih tehnologija. S obzirom na udvostručenje tr žišta i opseg mjera koje se 
poduzimaju u drugim dijelovima svijeta, bez brzih i dostatnih ulaganja njezin će tržišni udio 
pasti na manje od 5  %. To bi moglo odgoditi primjenu čipova sljedeće generacije u europskoj 
industriji, što bi ugrozilo njezinu širu k onkurentnost i tehnološku autonomiju.  
Premda sektor poluvodiča u istraživanje i razvoj te kapitalnu opremu ulaže više od bilo kojeg 
drugog sektora, zbog rizika povezanih s ulaganjima i njihovim vrlo dugoročnim povratima, u 
paru sa strateškom važnošću poluvodičke tehnologije, tom se sektoru oduvijek pružala javna 
potpora16. EU ga podupire ponajviše svojim okvirnim programima za istraživanja i već je 
zajedno s njime postavio ambiciozne ciljeve u pogledu tržišnog udjela17. Većina je ulaganja, 
međutim, bila namijenjena istraživanju i razvoju pa nisu bila dovoljna za smanjenje razmjera 
problema u tom sektoru. Potreban je sveobuhvatniji skup mjera i programa financiranja te 
mnogo intenzivnija suradnja dionika na strani ponude i potražnje.   
Posljedice nestašice  čipova na europsko gospodarstvo ukazale su na to da hitno treba poduzeti 
više. Djelovati se mora odmah, i to mobiliziranjem svih relevantnih javnih i privatnih aktera, 
iskorištavanjem prednosti, diversifikacijom resursa, rješavanjem strukturnih nedostatak a, 
prihvaćanjem novih tržišta i uspostavom međunarodnih partnerstava.  
Predsjednica Komisije Ursula von der Leyen u svojem je govoru o stanju Unije18 15. rujna 
2021. najavila akt EU -a o čipovima, ističući pritom potrebu za povezivanjem vrhunskih 
kapaciteta E urope za istraživanja i koordiniranjem ulaganja EU -a i nacionalnih ulaganja u 
cijelom lancu vrijednosti.  
U aktu EU -a o čipovima predlaže se jačanje prednosti Europe i uklanjanje preostalih 
nedostataka kako bi se razvio uspješan ekosustav poluvodiča i otpor an lanac opskrbe te se 
                                                 
14 https://spectrum.ieee.org/south -koreas -450billion -investment -latest -in-chip-making -push   
15  Vidjeti  bilješku  1. 
16  Izvješće PCAST -a o poluvodičima za 2017.  
17  Plan elektroničke industrije da Europa postane svjetski predvodnik u mikroelektronici i nanoelektronici   
18  Stanje Unije 2021. – Služba Europske komisije za internetski prijenos (europa.eu)   
 
4 
 utvrđuju mjere za pripremu i odgovor na buduće poremećaje u lancu opskrbe te za njihovo 
predviđanje.  
Akt o čipovima jedinstvena je prilika Europi da zajednički djeluje u svim državama članicama 
u korist cijele Europe. U kratkoročnom će razdoblju omogućiti razumijevanje i predviđanje 
budućih kriza čipova uvođenjem bliske koordinacije s državama članicama i opremanjem 
Unije instrumentima kojima pojedine zemlje sličnih stajališta već raspolažu19. U 
kratkoročnom i srednjoročnom razdoblju p ovećat će proizvodne aktivnosti u Uniji i 
poduprijeti širenje i inovacije u cijelom lancu vrijednosti, čime će se riješiti pitanje sigurnosti 
opskrbe i otpornijeg ekosustava. U srednjoročnom i dugoročnom razdoblju učvrstit će 
europsko tehnološko vodstvo i razviti potrebne tehnološke sposobnosti za prijenos znanja iz 
laboratorija u proizvodnju te pozicioniranje Europe kao tehnološkog predvodnika na 
inovativnim silaznim tržištima.   
Ovom se Komunikacijom pruža kontekst i predlaže niz mjera za jačanje europsko g 
ekosustava poluvodiča za digitalno desetljeće. U tu je svrhu popraćena:  
– Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća, koji se odnosi na izgradnju otpornog 
europskog ekosustava i jačanje europskog tehnološkog vodstva, uspostavu odgovarajućeg 
okvira za ulaganja u proizvodnju čipova te djelotvornu koordinaciju između država 
članica i Komisije u rješavanju kriza na tržištu poluvodiča,  
– Preporukom Komisije, upućenoj državama članicama, kojom se omogućuje primjena 
ključnih mjera predviđenih u predloženoj uredbi do donošenja prijedloga i u kojoj se 
predlaže okvir upravljanja koji može odmah profunkcionirati kako bi se lakše prevladala 
trenu tačna nestašica,  
– Prijedlogom uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EU)  2021/2085 o osnivanju 
zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa.  
2.  Perspektiva i tržišne prilike Europe  
2.1. Svjetska nestašica poluvodiča  
Trenutačna nestašica poluvodiča po sljedica je kombinacije čimbenika: velike potražnje za 
digitalnim tehnologijama koja još i ubrzano raste, strukturnih obilježja lanaca opskrbe 
poluvodičima (kao što su dugi proizvodni ciklusi koji se kose s proizvodnim modelima „točno 
na vrijeme” korisnika  poluvodiča ili nefleksibilna i koncentrirana opskrba, koju je dodatno 
pogoršala kriza uzrokovana bolešću COVID -19) te geopolitičkih napetosti. Zbog opće 
digitalizacije gospodarstva i društva potražnja za čipovima jako se povećala i prije pandemije 
(npr. z a 5G telefone i antene, nove videoigre, senzore i uređaje za internet stvari itd.). 
Pandemija je tu situaciju pogoršala i, prouzročivši nekoliko istodobnih novih okolnosti, 
pokazala da čipovi imaju ključnu ulogu u modernim gospodarstvima i društvima.   
Naim e, rad na daljinu, školovanje kod kuće i konzumiranje digitalnih zabavnih sadržaja, koji 
su bili posljedica mjera ograničenja kretanja, uzrokovali su skok potražnje za informatičkom 
opremom, primjerice stolnim i prijenosnim računalima i perifernim uređajim a, bežičnim 
mrežama, igraćim konzolama, kao i infrastrukturom za podatkovne centre, poslužiteljima i 
mrežnom opremom, a stoga i skok potražnje za potrebnim čipovima.  
                                                 
19    Npr. Zakon o obrambenoj proizvodnji u SAD -u. 
 
5 
 Zbog pandemije i prirodnih katastrofa u posljednje je dvije godine privremeno zatvoren niz  
tvornica čipova, što je opteretilo svjetske lance vrijednosti poluvodiča.  Pošiljke poluvodiča u 
Europu iz istočne Azije dodatno su usporili opći problemi u lancu opskrbe uzrokovani 
prometnim ograničenjima koja su države u cijelom svijetu uvele radi suzbijanja pandemije.  
Industriji je postalo teško planirati i predviđati potražn ju. Među onima na koje je pao teret 
nestašice su i proizvođači automobila. Početkom 2020. smanjili su narudžbe čipova jer im se 
smanjila potražnja. Tvornice čipova zato su raspoloživi kapacitet namijenile informatičkoj 
opremi. Kad se potkraj 2020. potražnj a za vozilima oporavila, tvornice čipova već su radile 
punim kapacitetom pa su se rokovi isporuke za proizvođače automobila otegnuli na godinu 
dana ili više20. Zbog toga je u Europi i svijetu zatvoreno više tvornica automobila, a radnici su 
otpušteni21. Euro pski proizvođači automobila pozvali su na povećanje kapaciteta EU -a za 
proizvodnju čipova i smanjenje ovisnosti o uvozu22. Na svjetskoj razini, gledano prema 
trajnim narudžbama, zbog nestašice čipova 2021. nije bilo moguće proizvesti 11,3 milijuna 
automobil a23, a u pojedinim se državama članicama proizvodnja smanjila za 34  % u usporedbi 
s 2019.24, odnosno na razinu iz 1975. Sektor industrijske opreme podjednako je teško 
pogođen25. 
Krizu opskrbe dodatno su pogoršale trgovinske napetosti između SAD -a i Kine. Smat ra se da 
su pojedine kineske kompanije stvarale zalihe čipova zbog straha da će SAD uvesti dodatne 
zabrane izvoza.  
Najvažnije je, međutim, to što ponuda nije pratila porast potražnje jer se nije mogla dovoljno 
brzo povećati. Naime, proizvodne linije postav ljaju se za svaku pojedinu vrstu čipa, što je 
proces za koji je potrebno nekoliko mjeseci i nekoliko milijardi eura. Također, malobrojne su 
i koncentrirane te uvijek moraju raditi gotovo punim kapacitetom kako bi se pokrili vrlo 
visoki troškovi kapitalnih ulaganja, pa ne preostaje mnogo fleksibilnosti za amortiziranje 
porasta potražnje.  
Ukupno gledajući, pogođeno je više gospodarskih sektora. Kašnjenja u isporuci 
specijaliziranih čipova za medicinske uređaje kao što su oprema za praćenje u intenzivnoj 
njezi, elektrostimulatori srca, uređaji za praćenje razine šećera u krvi ili defibrilatori mogu 
imati po život opasne posljedice26. Ne može se proizvesti dovoljno kreditnih kartica, a 
potrošački elektronički uređaji su rasprodani. Ugroženi su i strateški sektor i kao što su obrana, 
                                                 
20 „Razumijevanje svjetske nestašice čipova ” (Understanding the global chip shortages ), J.P. Kleinhans & J. 
Hess, Stiftung Neue Verantwortung (2021.)  
21  Procjenjuje se da će zbog nestašica povezanih s poluvodičima automobilska industrija  2021. izgubiti 
210 milijardi USD prihoda – AlixPartners  (2021.).  
22  https://www.acea.auto/message -dg/chip -shortage -auto-industry -calls-for-more -eu-made -semiconductors/   
23  Procjene konzultantske kuće AutoForecast Solutions.  
24  Izvor: Verband der Automobilindustrie  
25  Zbog nestašica je industrijska proizvodnja na razini EU -a od siječnja do listopada 2021. pala za 5,1 postotni 
bod. Trećina tog pada bila je u sektoru motornih vozila (0,9  %) i sektoru strojeva i opreme (0,8  %). 
https://voxeu.org/article/impact -shortages -manufacturing -eu  
26  U nedavnom istraživa nju Udruženja za naprednu medicinsku tehnologiju utvrđeno je da dvije trećine 
poduzeća koja se bave medicinskom tehnologijom upotrebljavaju poluvodiče u najmanje pola svojih 
proizvoda.  Svi anketirani imali su određene poremećaje u svojem lancu opskrbe čipo vima. Kašnjenja se 
znatno razlikuju i kreću se u rasponu od dva do više od 52 tjedna.   
Proizvođači ultrazvučnih uređaja i elektrostimulatora srca žele prioritet u nestašici čipova ( Pacemaker, 
Ultrasound Companies Seek Priority Amid Chip Shortage ), The Wal l Street Journal (2021.).  
 
6 
 sigurnost i svemir. Na tržišta su počeli prodirati nepouzdani krivotvoreni čipovi koji 
ugrožavaju sigurnost i pouzdanost elektroničkih uređaja27. 
Sadašnja nestašica vjerojatno neće završiti prije 2023. ili čak 2024. Budući da će potražnja još 
rasti i da za konsolidaciju proizvodnih kapaciteta treba vremena, nestašica će se nastaviti, a 
inflacijski pritisak povećavati.  
2.2. Razvoj tržištâ i tehnolog ije poluvodiča  
Svjetsko tržište čipova vrijedilo je 2021. otprilike 550 milijardi USD28. Većina je današnje 
svjetske potražnje namijenjena krajnjim primjenama u računalstvu, uključujući osobna 
računala i infrastrukturu podatkovnih centara (32  %), komunikac iji, uključujući mobilne 
telefone i mrežnu infrastrukturu (31  %), te potrošačkoj elektronici (12  %). Stopa rasta visoka 
je u segmentima u kojima je prije prevladavala analogna i mehanička tehnologija, kao što su 
automobilska i industrijska proizvodnja (u s vakoj 12  %), a u kojima se Europa ističe29 
(slika  1.). 
 
 
Slika 1.: Segmenti tržišta poluvodiča, prema vrsti uređaja i potražnji krajnjeg korisničkog sektora30 
Očekuje se da će svjetsko tržište čipova, poticano stalnim rastom količine podataka i 
integracijom sve veće računalne snage, UI -ja i povezivosti u sve domene, do 2030. vrijediti 
više od 1 bilijuna USD.  
Potražnja za čipovima raste i zbog novih tržišnih prilika:  
 umjetna inteligencija: UI će u mnogim sektorima imati veći ut jecaj. Da bi se postigao 
potreban radni učinak, nužne su namjenske računalne i senzorske arhitekture, a segment 
                                                 
27  Zbog toga se o problemu krivotvorenih poluvodiča raspravljalo na plenarnoj sjednici Sastanka 
vlada/nadležnih tijela o poluvodičima (GAMS) u studenome 2021.  
28  Prema agenciji IC Insights , prodaja je 2021. bila 26  % veća nego 2020., a 2022. se očekuje rast od 11  %. 
29  Pregled podataka 2021.  Udruženja industrije poluvodiča (SIA, podaci su za 2020.).  
30  Izvor SIA/WSTS , IC insights.  
Logički
24%
Mikro
15%
Memorijski
29%Analogni 
integrirani 
krugovi
14%Optički
9%Senzori
4%Diskretni
5%
Komunikacija
31%
Obrada 
podataka 
(računala)
32%El. uređaji 
za široku 
potrošnju
12%Industrija
12%Automobilski 
sektor
12%Javna 
uprava
1%
 
7 
 čipova za UI daleko je najbrže rastući segment mikroelektronike, s očekivanim godišnjim 
stopama rasta iznad 40  % u sljedećim godinama31, 
 računalstvo na rubu mreže : obrada podataka postupno se iz podatkovnih centara u oblaku 
premješta na periferiju mreže, gdje se podaci generiraju. 5G povezivost dodatno će 
potaknuti tržišno širenje interneta stvari, pa analitičari očekuju da će se do 2025. 8 0 % 
podataka obrađivati na rubu mreže, što će godišnju stopa rasta tržištâ računalstva na rubu 
mreže baziranih na industrijskom internetu stvari i podacima generiranima u 
poduzećima32, sektorima u kojima EU raspolaže temeljnim kompetencijama, podići na 
35 %,  
 digitalna transformacija općenito i razvoj vertikalnih sektora:  u središtu strategije za bilo 
koju industriju do 2025. očekuje se deseterostruko povećanje broja povezanih uređaja. To 
se osobito odnosi na sektore kao što su proizvodnja i automatizacija, poljoprivreda, 
telekomunikacijske mreže, energetska infrastruktura ili zdravstvene usluge. Primjerice, 
očekuje se da će od 2020. do 2025. tržište poluvodiča za zdravstveni sektor rasti 
godišnjom stopom od 10  %33. Potaknuta elektrifikacijom i autonomnom vožn jom, 
potražnja raste i u automobilskom sektoru: očekuje se da će do 2026. tržište elektroničkih 
uređaja za vozila rasti po godišnjoj stopi od gotovo 15  % i do 2026. vrijediti 78  milijardi 
USD34. 
Relevantni trendovi obuhvaćaju i prilagođene projekte za potre be određenih industrijskih 
sektora. Naime, kako bi se ponudila rješenja za raznovrsne upotrebe u tradicionalnim i novim 
segmentima tržišta te poboljšao radni učinak, potrebne su arhitekture koje su specifične za 
pojedino područje, što povećava potražnju za  namjenskim čipovima. Porast vrijednosti 
poluvodiča navodi korisnička poduzeća, kao što su internetske platforme ili automobilska 
poduzeća, da zajednički projektiraju ili čak proizvode vlastite čipove.  
Poticaj  sektoru  daje i brz tehnološki  napredak  koji pomiče  granice  minijaturizacije  i istodobno  
povećava  računalnu  snagu,  smanjuje  troškove  i ograničava  potrošnju  energije.  Neki  od 
primjera  koji to dobro  ilustriraju  su nove  tranzistorske  tehnologije  kao što su Gate -All-Around  
i napredni  FDSOI , nove  arhitekture  za integraciju  sustava  koje omogućuju  grupiranje  
različitih  čipova  i nove,  revolucionarne  tehnologije,  primjerice  kvantna35 i neuromorfna36, te 
nove  računalne  arhitekture  bazirane  na naprednim  procesorskim  jezgrama,  uključujući  one 
otvorenog  koda.  Nadalje , upotrebom  novih  materijala  za pločice,  kao što su silicijev  karbid  i 
galijev  nitrid,  poboljšat  će se radne  karakteristike  za područje  komunikacije  i primjene  
energetske  elektronike  u području  elektromobilnosti  i energije  iz obnovljivih  izvora.   
Naposljetku, projektiranjem elektroničkih proizvoda tako da budu trajni i unapređenjem 
usluga produljit će im se upotreba pa će biti manje zamjena i potrebe za novim proizvodima. 
                                                 
31   Prognoze agencija Technavio , Allied Market Research , Market Research Future  
32  IOT Analytics   
33   „Tržište poluvodiča za zdravstveni sektor: sektorski uvidi, glavni akteri i analiza aktualnih trendova ” 
(Semiconductor in Healthcare Market: Industry Insights, Major Key Players an d Current Trends Analysis ), 
MarketWatch, 2021.  
34  Prognoza  konzultantske kuće  Yole Developpement . 
35 Kvantne tehnologije imaju potencijal za dosad nezabilježene mogućnosti u području računalstva, 
komunikacije i senzora, bilo u obliku samostalnih rješenja bilo integrirane s klasičnim rješenjima. Prve 
komponente koje se temelje na kvantnim tehnologijama već se pojavljuju na tržištu.  
36  Neuromorfne arhitekture oponašaju neuralnu strukturu i rad ljudskog mozga te s vremenom olakšavaju 
učenje čipova uz znatna povećanja energetske učinkovitosti.   
 
8 
 Materijali za mikročipov e mogu se oporabiti iz elektroničkog otpada. Tehnički je, primjerice, 
moguće reciklirati složene poluvodičke materijale, iako zasad samo u vrlo malim količinama.  
2.3. Položaj Europe  
Europska industrija ima mnogobrojne prednosti i određene nedostatke u lan cu vrijednosti 
poluvodiča. Pregled položaja Europe prikazan je na slici 2.  
Za poluvodički sektor karakteristične su intenzivne aktivnosti istraživanja i razvoja, pri čemu 
poduzeća više od 15  % prihoda reinvestiraju u istraživanje tehnologija sljedeće gene racije. U 
EU-u sjedište imaju vodeće svjetske organizacije za istraživanje i tehnologiju, a u njoj se 
nalaze i mnoga izvrsna sveučilišta i istraživački instituti. Europske organizacije za istraživanje 
i tehnologiju pioniri su u tehnikama proizvodnje nekih od najnaprednijih čipova na svijetu. 
Računalna snaga današnjih čipova rezultat je kontinuirane minijaturizacije FinFET procesne 
tehnologije, koju je pak olakšala ekstremno ultraljubičasta litografija (EUV) razvijena u 
Europi. Komplementarna procesna tehnol ogija, FDSOI, razvijena i industrijalizirana u Europi, 
nudi znatne prednosti u pogledu energetske učinkovitosti korisne za uređaje na baterije. 
Čipovi koji se temelje na procesnim tehnologijama FinFET i FDSOI prisutni su u svakom 
danas proizvedenom mobilno m telefonu.  
 
 
Slika 2. : Lanac opskrbe poluvodičima: Udjeli EU -a u relevantnim segmentima na svjetskom tržištu  
U svakoj fazi proizvodnje poluvodiča potrebno je mnogo jedinstvenih materijala, kemikalija i 
sofisticirane opreme od specijaliziranih dobavljača.  U Europi sjedište imaju vodeći svjetski 
dobavljači opreme i sirovina kao što su supstrati i plinovi37. U tom su dijelu lanca opskrbe 
određeni europski akteri u proizvodnji opreme veoma jaki u svojim tržišnim segmentima, čak 
do te mjere da se nijedan napred ni čip u svijetu ne može proizvesti bez opreme proizvedene u 
EU-u, primjerice strojeva za EUV litografiju.  
                                                 
37  Unatoč tim prednostima Europa za određene materijale, primjerice fotorezist ili metalni silicij, ovisi o trećim 
zemljama. Kako bi pomogl a Europi da stekne otpornost na probleme sa sirovinama, Europska komisija 
osnovala je Europski savez za sirovine  (ERMA).   
 

 
9 
 Europa ima i vodeće proizvođače čipova specijalizirane za projektiranje posebnih 
poluvodičkih komponenti. Dobavljači poluvodiča iz EU -a svjetski su p redvodnici u području 
čipova za automobilsku i industrijsku opremu, dva tržišta s velikim rastom38.     
U Europi se nalaze i industrijski sektori koji čine veliku bazu korisnika i bit će među 
pokretačima potražnje za buduća razdoblja, među ostalim potražnje  za naprednijim 
čvorovima. Kako bi poboljšali radne karakteristike sustava, proizvođači poluvodiča sve više 
projektiraju čipove zajedno s poduzećima koja su krajnji korisnici. To je trend u kojem 
Europa ima prostora za poboljšanje.  
Unatoč tim prednostima današnji je udio EU -a u svjetskim prihodima od poluvodičkih čipova 
ukupno oko 10  %, dok je 1990 -ih bio veći od 20  %39. Proizvodnja u Europi djelomično se 
smanjila zbog nedostatka velikih računalnih poduzeća i slabljenja proizvođača mobilnih 
telefona koji bi  mogli opravdati vrlo velika ulaganja. Također, dio proizvodnje zbog visokih 
je troškova premješten u Aziju, gdje su trošk ovi niži, a javna potpora veća.  Otprije nekoliko 
godina europska industrija poluvodiča ponovno ulaže u proizvodnju, ali ne u dovoljnoj  mjeri 
da podnese očekivani rast u budućnosti.  
Danas većina poduzeća poslovanje temelji na modelima bez proizvodnje (ili s djelomičnom 
proizvodnjom), odnosno eksternaliziranju cjelokupne (ili dijela) proizvodnje tvornicama 
čipova. Europski proizvođači čipo va usredotočili su se na proizvodnju za tržišta na kojima su 
jaki, kao što je analogno tržište, i za koja još nisu potrebni najsuvremeniji čvorovi kakvi se 
zahtijevaju u računalstvu i komunikacijama. Iako se oprema za proizvodnju procesnih 
čvorova ispod 7  nm proizvodi samo u Europi, Europa nema tvornice za čvorove manje od 
22 nm, a tržišta budućnosti sve će se više okretati prema čipovima s procesnim čvorovima 
ispod 5  nm. Poslovi sklapanja, testiranja i pakiranja čipova tradicionalno se eksternaliziraju u 
istočnu Aziju.  
Budući da se u jednom čipu nalaze milijarde tranzistora, za projektiranje novog može biti 
potrebno nekoliko godina rada stotina inženjera, uz korištenje vanjskog intelektualnog 
vlasništva i softvera za automatizaciju projektiranja elektroničkih elemenata i  sklopova 
(EDA). Glavni dobavljači nalaze se izvan Europe. Ipak, u Uniji ima mnogo talentiranih 
projektanata, a u posljednje se vrijeme sve više malih europskih poduzeća bavi projektiranjem 
naprednih procesora i akceleratora, osobito za čipove za UI.  
3. Strategija za čipove za digitalno desetljeće  
3.1. Vizija Europe i strateški resursi za njezino ostvarenje  
S obzirom na središnju ulogu čipova u digitalnom gospodarstvu, njihovu geopolitičku 
dimenziju i trenutačnu veliku koncentraciju proizvodnog kapaciteta, Unija mora hitno ojačati 
svoj ekosustav poluvodiča povećanjem otpornosti i sigurnosti opskrbe te smanjen jem vanjskih 
ovisnosti.  
U prosincu 2020. 22 države članice potpisale su Izjavu o europskoj inicijativi o procesorima i 
poluvodičkim tehnologijama40. Primile su na znanje da je udio Europe na svjetskom tržištu 
poluvodiča znatno ispod njezina gospodarskog po ložaja. Složile su se da će uložiti „osobit 
                                                 
38   Poduzeća iz EU -a ističu se u projektiranju čipova za automobilsku industriju, ali dio proizvodnj e obavlja se i 
u drugim regijama.  
39   Izvor Decision/Carsa  
40  Zajednička izjava o procesorima i poluvodičkim tehnologijama | Izgradnja digitalne budućnosti Europe 
(europa.eu)   
 
10 
 trud u jačanje ekosustava procesora i poluvodiča te širenje industrijske prisutnosti u cijelom 
lancu opskrbe kako bi se riješila glavna tehnološka, sigurnosna i društvena pitanja”. Na 
temelju toga u Komisijinu Di gitalnom kompasu41 objavljenom u ožujku 2021. postavljen je 
cilj da do 2030. „proizvodnja vrhunskih i održivih poluvodiča u Uniji čini barem 20  % 
vrijednosti svjetske proizvodnje”.  Ta je ambicija potvrđena u Prijedlogu programa politike 
za 2030. „Put u digi talno desetljeće”42. 
Europa ima jako dobre resurse, raznovrsne i raspoređene u mnogo država članica, pa uz 
odgovarajući trud i kritičnu količinu ulaganja, s privatne i javne strane, može ostvariti tu 
ambicioznu viziju.   
Europa mora i može mobilizirati dosa d nezabilježenu razinu ulaganja s obzirom na velike 
pozitivne učinke prelijevanja koje taj sektor ima na gospodarstvo i mnoga područja od javnog 
interesa. Velika javna ulaganja bit će ključna za privlačenje visokih razina privatnih ulaganja, 
koja su u sluč aju europskih poduzeća već na godišnjoj razini od 6  milijardi  EUR. Veća 
ulaganja u poluvodiče pogodovat će svim industrijskim sektorima i društvu u cjelini, od čega 
će koristi imati sve države članice.  
Još intenzivnija suradnja također će biti faktor uspje ha. Europa mora i može iskoristiti sve 
svoje talente i prednosti. Mnogi relevantni javni i privatni dionici već blisko surađuju u okviru 
Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije (KDT)43. Tu suradnju treba učvrstiti i 
još proširiti tako da se sve aktere u lancu vrijednosti i predvodnike istraživačke zajednice 
uključi u europske projekte od zajedničkog interesa država članica.  
Nadalje, trebalo bi iskoristiti vrijednost koju Europa pridaje  sigurnosti, među ostalim ključne 
infrastrukture, zaštiti podataka i energetskoj učinkovitosti, primjerice primjenom zahtjeva za 
certificiranje u javnoj nabavi, što može doprinijeti poticanju potražnje.  
Premda zahvaljujući važnim organizacijama na cijelom  kontinentu ima primat u području 
istraživanja, Europa mora i može industrijalizirati svoja laboratorijska postignuća, i to 
koristeći svoje prednosti kad je riječ o i. opremi i materijalima, ii. rješenjima za sustave i 
integraciji sustava, iii. snažnoj pri sutnosti u tržišnim segmentima s velikim rastom kao što su 
automobilska industrija, medicinska tehnologija, komunikacije, energetika i strojevi te iv. 
istraživanjima i akademskoj izvrsnosti, gdje bi tehnološke kapacitete trebalo dodatno ojačati. 
Uspješnih rezultata neće biti bez zajedničkog angažmana i intenzivne suradnje svih strana: 
poluvodičkog sektora uzduž cijelog lanca vrijednosti, javnog sektora i istraživačkih 
organizacija.  
Naposljetku, Europa sve aktivnosti mora poduzimati misleći na buduće prilike . Prvo, mora se 
voditi potrebama rastućeg tržišta i kružnog gospodarstva, a to su komponente niske potrošnje, 
nova generacija procesora koji su snažniji i prilagođeni za analizu podataka, UI i računalstvo 
na rubu mreže, radiofrekvencijske i 5G/6G komponent e za terabitne komunikacije te 
integriranija energetska elektronika, uključujući aspekte mogućnosti recikliranja i šire 
održivosti. Drugo, fokus mora biti na dostupnoj tehnologiji za te potrebe: 2  nm i manje u 
FinFET i Gate -all-around  tehnologiji te manje od 10  nm u FDSOI, kvantnoj i neuromorfnoj 
                                                 
41  COM(2021) 118  
42  COM(2021) 574  
43  Zajedničko poduzeće za KDT ( https://www.kdt -ju.europa.eu ) počelo je s radom u studenome 2021. Riječ je o 
tripartitnom pothvatu Komisije, država sudionica (države članice i pridružene zemlje) i sektora kojim će se 
do 2027. mobilizirati do 3,6  milijardi EUR javnih ulaganja (EU -a i država sudionica). Usto, predviđa se da će 
privatni dionici uložiti jednak iznos.  
 
11 
 tehologiji, ali i na EUV litografiju za proizvodnju. Europa mora unaprijediti sposobnosti u tim 
područjima, predvoditi tehnološka postignuća i njihovu industrijalizaciju, poticati ulaganja i 
olakšati prihvaćanje ti h novih tehnologija u europskoj industriji, osobito u malim i srednjim 
poduzećima, kako bi ostala konkurentna u tehnološkoj utrci. To obuhvaća i sektore u kojima 
je tradicionalno veća potražnja za zrelim čipovima.  
3.2. Strateški ciljevi  
Kako bi se ostvari la ta vizija, europska strategija za čipove temelji se na sljedećih pet 
strateških ciljeva:  
Prvo, Europa bi trebala ojačati vodeći položaj u području istraživanja i tehnologije . To je 
presudno za održavanje postojećih resursa Europe u području nekoliko rev olucionarnih 
tehnologija, među ostalim u proizvodnji opreme i naprednih materijala, potrebnih za izgradnju 
proizvodnih postrojenja sljedeće generacije koja će opskrbljivati sve njezine sektore.  
Drugo, Europa bi trebala razviti i poboljšati svoju sposobnos t za inovacije u 
projektiranju, proizvodnji i pakiranju naprednih, energetski učinkovitih i sigurnih 
čipova te pretvaranje tih inovacija u gotove proizvode . To će dugoročno zajamčiti opskrbu 
čipovima koji su potrebni industriji i javnom sektoru, ali i koji  će potaknuti inovacije u širem 
gospodarstvu. Zbog toga je nužno ulagati u pilot -linije, kao i u napredne objekte i alate za 
projektiranje, testiranje i eksperimentiranje. Akteri u lancu opskrbe imat će pristup pilot -
linijama pod jasnim i nediskriminirajuć im uvjetima. Ti jedinstveni i vrhunski resursi Europu 
će pretvoriti u jakog partnera na svjetskoj sceni i biti čvrst temelj za povećanje međunarodne 
suradnje.  
Treće, Europa bi trebala uspostaviti odgovarajući okvir za znatno povećanje svojih 
proizvodnih k apaciteta do 2030. Naime, budući da se očekuje da će se tržište do 2030. 
udvostručiti, za ostvarenje europskih ciljeva nužno je učetverostručiti proizvodnju. Pritom 
nije riječ samo o količini nego i o mogućnosti da se u Europi proizvode najnapredniji čipov i, 
ispunjavaju potrebe korisnika i diversificira pristup tržištima da bi se ušlo na ona na kojima 
Europa danas nije prisutna, a da se pritom u proizvodnji čipova vodi računa i o mogućem 
ekološkom otisku. Nadalje, treba povećati sigurnost opskrbe, i to pona jprije kritičnih sektora, 
primjerice onih koji su važni za javnu sigurnost. Radi toga Europa mora privući ulaganja, iz 
Unije ili izvan nje, u proizvodna postrojenja na svojem teritoriju te uspostaviti optimalne 
uvjete i povoljan okvir za privatna ulaganja.   
Četvrto, Europa bi trebala riješiti ozbiljan problem nedostatka vještina, privući nove 
talente i poduprijeti razvoj kvalificirane radne snage  jer trenutačni manjak otežava jačanje 
ekosustava.  
Općenito, Europa bi trebala steći  temeljito razumijevanje globalnih lanaca opskrbe 
poluvodičima  kako bi mogla pratiti njihovo funkcioniranje, razumjeti buduće trendove, 
predviđati poremećaje, sklapati međunarodna partnerstva na temelju uravnoteženijih resursa i 
obostranog interesa, reagir ati na vrijeme da se spriječi prekid međunarodnih lanaca opskrbe te 
kako bi EU mogao poduzimati odgovarajuće mjere kad je to potrebno.  
Kako bi se sve to postiglo, Unija bi trebala blisko surađivati s državama članicama i svim 
relevantnim javnim i privatni m dionicima radi koordinacije  aktivnosti, objedinjavanja znanja i 
resursa te stvaranja dinamičnog i otpornog ekosustava poluvodiča u Europi. Usto, s obzirom 
na to da je lanac vrijednosti poluvodiča globaliziran, Unija bi trebala uspostaviti snažna 
međunaro dna partnerstva, ponajprije s partnerima sličnih stajališta. To će doprinijeti 
koordiniranosti i smanjiti mogućnost suprotstavljenih ciljeva. U okviru takvih partnerstava bit 
će moguće detaljno procijeniti politike treće zemlje u tom sektoru i iznaći zajed ničke pristupe 
 
12 
 rješavanju problema s opskrbom, među ostalim primjenom uzajamno korisnih strategija 
diversifikacije.  
Provedba toga trebala bi Europi omogućiti izgradnju dinamičnog ekosustava u cijelom EU -u, 
u korist svih država članica, kojim će privući ula ganja u proizvodnju, projektiranje te 
istraživanje i razvoj, ali i najbolje talente iz cijelog svijeta koji će moći ostvariti zacrtanu 
viziju. Te će promjene povećati mogućnosti Europe da ostvari svoje okolišne ciljeve, ubrzati 
digitalnu i zelenu tranzicij u te ujedno povećati sigurnost Unije. U tu je svrhu potrebno odmah 
odlučno djelovati i to je razlog zašto Komisija predlaže paket mjera kako je izloženo u ovoj 
Komunikaciji.  
3.3. Ostvarenje ambicije  
Europskom strategijom za čipove utvrđuje se niz mjera i i nicijativa u kombinaciji sa znatnim 
ulaganjima kako bi se opisana vizija i ciljevi ostvarili.  
Na temelju dosadašnjih najava procjenjuje se da će do 2030. politika omogućiti više od 
43 milijarde  EUR ulaganja za potporu aktu EU -a o čipovima44. Time će se vjerojatno privući i 
potaknuti dodatna dugoročna privatna ulaganja sličnih iznosa.  
Ta javna ulaganja obuhvaćaju 11  milijardi  EUR predviđenih za inicijativu Čipovi za Europu45 
radi financiranja tehnološkog vodstva u području istraživačkih, projektnih i proizvodnih 
kapaciteta do 2030.  Za to će biti potrebno udruživanje ulaganja Unije i država članica, u 
kojima se očekuje i sudjelovanje privatnih aktera. Dopunit će ih se potporom  u obliku 
vlasničkog kapitala start-up i scale -up poduzećima te drugim poduzećima u lancima opskrbe, 
i to u okviru aktivnosti za olakšavanje ulaganja zajednički nazvanih „Fond za čipove”, čija je 
predviđena ukupna vrijednost ulaganja najmanje 2  milijarde  EUR. Te bi različite mjere 
zajedno trebale izravno rezultirati javnim i privatnim ulaganjima znatno većima od 
15 milijardi EUR. To će biti povrh zajmova koje bi EIB mogao ponuditi cijelom ekosustavu 
poluvodiča.  
Usto, potpora država članica inicijativi Čipo vi za Europu može potjecati i iz mjera za 
područje mikroelektronike u njihovim planovima za oporavak i otpornost ili iz nacionalnih ili 
regionalnih fondova. Kako bi pružile dodatnu potporu, države članice mogu razmotriti i 
iskorištavanje neiskorištenih kre ditnih kapaciteta u okviru Mehanizma za oporavak i 
otpornost.  
Primjerice, već planiraju ulagati u novi važni projekt od zajedničkog europskog interesa 
(VPZEI) kako bi pružile potporu prekograničnim inovativnim projektima u lancu vrijednosti 
mikroelektronik e, među ostalim u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost i strukturnih 
fondova.  Tim se ulaganjem dopunjuje predstojeća potpora uspostavi velikih proizvodnih 
postrojenja.  
 
 
  
                                                 
44 Javna ulaganja i povećana potpora u obliku vlasničkog kapitala.  
45 Uključujući postojeće Zajedničko poduzeće za KDT.  
 
13 
 Navedena ulaganja dopunit će postojeće programe i djelovanja u području istraživ anja i 
inovacija poluvodiča kao što su Obzor Europa i Digitalna Europa, a područje primjene 
potonjeg proširit će se u cilju pružanja potpore tehnološkom vodstvu. Usto, Zajedničko 
poduzeće za KDT, koje će se preimenovati u Zajedničko poduzeće za čipove, oja čat će se i 
preusmjeriti na ciljeve europske strategije za čipove. Zajedničko poduzeće za KDT pojačano 
će raditi na združivanju financijskih i tehničkih sredstava koja su ključna za održavanje 
koraka s inovacijama u području poluvodiča, stvaranje važnih uč inaka prelijevanja na društvo 
i dijeljenje rizika objedinjavanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom. 
Surađivat će s državama članicama kako bi se olakšalo dosljedno usklađivanje s nacionalnim 
programima i pružila potpora inovativnim velikim projektima. Osmišljeno je radi pomoći u 
ostvarivanju zajedničkih interesa država članica kad je riječ o razvoju infrastrukture i jačanju 
kapaciteta u korist aktera u lancu vrijednosti u cijeloj Uniji. Njegov se uspjeh stoga može 
temeljiti samo na n aporima koje države članice i Unija zajedno ulažu u podupiranje znatnih 
kapitalnih troškova i široke dostupnosti virtualnih resursa za projektiranje, testiranje i 
pokusno izvođenje te širenje znanja, vještina i kompetencija. U okviru svoje obnovljene 
misij e Zajedničko poduzeće usmjeravat će Unijin rad u području poluvodiča.  
U sljedećim su odjeljcima opisane konkretne mjere i inicijative za ostvarivanje ciljeva.  
3.3.1.  Vodstvo u području istraživanja, inovacija i proizvodnje opreme  
Kako bi očuvala i ojačala vodeći položaj u istraživanju, inovacijama i proizvodnji opreme, 
Europa već planira ulagati u tehnologije sljedeće generacije u okviru programa Obzor Europa.  
Buduće istraživačke aktivnosti koje će se podupirati u okviru Zajedničk og poduzeća za čipove 
pridonijet će boljem odgovoru na buduće potrebe vertikalnih sektora i suočavanju s 
društvenim i okolišnim izazovima. Istraživački rad usredotočit će se, primjerice, na 
tehnologije za tranzistore manje od 2 nm, disruptivne tehnologije za umjetnu inteligenciju, 
energetski učinkovite procesore s iznimno niskom potrošnjom energije, nove materijale46 te 
heterogenu i 3D integraciju raznih materijala i nova projektna rješenja, na primjer na temelju 
računalne arhitekture otvorenog koda RISC -V. 
Zajedničko poduzeće može surađivati i s drugim relevantnim europskim partnerstvima koja se 
bave, primjerice, materijalima, proizvodnjom, pametnim mrežama i zdravstvenom zaštitom ili 
s korisničkim sektorima u kojima se upotrebljavaju čipovi.  
Povrh toga, vo dećom inicijativom u području kvantne tehnologije47 u iznosu od 
1 milijarde  EUR u okviru Obzora Europa podupiru se istraživanja u području kvantnih čipova 
zbog njihova disruptivnog potencijala za složene računalne zadaće ili ultrasigurnu 
komunikaciju.  
Dodat nu potporu industrijskom istraživanju i inovacijama pružaju države članice putem 
važnih projekata od zajedničkog europskog interesa (VPZEI). Trenutačno je u pripremi drugi 
VPZEI u području mikroelektronike48 i očekuje se da će u njemu sudjelovati više od 10 0 
                                                 
46  Glavni akteri iz sektora i istraživačkih organizacija predstavili su 7.  veljače  2022. „Manifest o prijedlogu 
sustavnog pristupa naprednim materijalima za prosperitet: perspektiva do 2030.”, u kojem se ističe da će 
sljedeća generacija poluvodičkih materijala potaknuti nova „inovacijska tržišta” u Europi.  
47  Vodeća kvantna inicijativa je dugoročna istr aživačka inicijativa za razvoj kvantnih tehnologija kao što su 
kvantno računalstvo i simulacija, kvantne komunikacijske mreže te senzorska opažanja i mjeriteljstvo u 
kvantnom području.  
48 https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2019 -2024/breton/blog/ipcei -microelectronics -major -step-
more -resilient -eu-chips -supply -chain_en   
 
14 
 potencijalnih sudionika iz oko 20 država članica. Obuhvaćeni su svi glavni segmenti tržišta, a 
posebna je pozornost posvećena inovacijama u područjima kao što su procesori za UI, 
računalstvo na rubu mreže, električna mobilnost, sigurnost i energetska uči nkovitost. VPZEI 
također uključuje projekte u području komunikacije, vertikalnom tržištu važnom za jačanje 
europskih kompetencija u području 5G i 6G tehnologija. U projektima će se primjenjivati 
holistički pristup koji obuhvaća cijeli lanac opskrbe poluvod ičima.  
3.3.2.  Vodstvo u projektiranju, proizvodnji i pakiranju  
Inicijativa Čipovi za Europu imat će za cilj ojačati kapacitete EU -a u području poluvodičkih 
tehnologija i inovacija te osigurati vodeću ulogu Europe u tom području u srednjo ročnom i 
dugoročnom razdoblju. Njome će se omogućiti uvođenje naprednih alata za projektiranje 
poluvodiča i pilot -linija za čipove sljedeće generacije te uspostava objekata za testiranje 
inovativnih primjena najnovije tehnologije poluvodiča u cijeloj Europ i. Ujedno će se poticati 
izgradnja naprednih tehnoloških i inženjerskih kapaciteta u području kvantnih čipova.  
Inicijativa će se temeljiti na vodećoj ulozi Europe u istraživanju, među ostalim na 
sposobnostima njezinih organizacija za istraživanje i tehnol ogiju i glavnih dobavljača 
proizvodne opreme, poduzeća s integriranom proizvodnjom49 i jakih korisničkih sektora.  
U okviru Inicijative objedinit će se ulaganja Unije i država članica kako bi se potaknula 
dodatna ulaganja privatnih ulagača. Dopunit će se već planirane istraživačke aktivnosti, a 
njihovi rezultati neprekidno će se prenositi na pilot -linije i infrastrukturu za projektiranje. 
Inicijativa će pomoći da se rascjepkane aktivnosti objedine i znatno prošire kako bi se olakšao 
prijenos iz laboratorij a u proizvodnju i stvorio dugoročno održiv ekosustav za prenošenje 
europske izvrsnosti u istraživanju i inovacijama u industrijske inovacijske kapacitete.  
Promicat će se dinamičan i otporan ekosustav poluvodiča u Europi, koji uključuje aktere u 
području te hnoloških inovacija te opskrbne i korisničke sektore, čime će se potaknuti rano 
uvođenje i širenje postignuća u cijeloj Europi. Za uspjeh će ključna biti bliska suradnja 
dionika u sektorima na strani ponude i potražnje. Europski savez za procesore i poluvo dičke 
tehnologije50 u Inicijativi će zajedno s drugim relevantnim dionicima imati savjetodavnu 
ulogu.   
Nova inicijativa Čipovi za Europu provodit će se uglavnom preko Zajedničkog poduzeća za 
čipove. Objedinjavanje aktivnosti istraživanja i inovacija i izgra dnje kapaciteta u okviru 
inicijative Čipovi za Europu unutar istog zajedničkog poduzeća donijet će obostrane koristi 
zahvaljujući sinergijama između Inicijative te opsega djelovanja i ciljeva postojećeg 
zajedničkog poduzeća.  
Strategija za projektiranje  
U području poluvodiča sposobnost projektiranja ključna je za osmišljavanje novih sustava 
prilagođenih raznim primjenama i potrebama korisnika. Kako bi se povećao europski 
kapacitet za inovacije u projektiranju, proizvodnji i pakiranju naprednih čipova, izgrad it će se 
infrastruktura za projektiranje integriranih poluvodičkih tehnologija  velikih razmjera u 
obliku virtualne platforme dostupne u cijeloj Europi. Pristup infrastrukturi za projektiranje 
imat će dionici kao što su inovativni MSP -ovi i organizacije za istraživanje i tehnologiju, pri 
čemu će vrijediti jasna pravila o intelektualnom vlasništvu.  
                                                 
49  Poduzeća za proizvodnju poluvodiča koja projektiraju i proizvode čipove te ih prodaju kupcima.  
50 https://digital -strategy.ec.europa.eu/en/policies/alliance -processors -and-semiconductor -technologies   
 
15 
 Ta će se platforma temeljiti na postojećim i novim bibliotekama za projektiranje u kojima su 
objedinjene brojne najsuvremenije i nove tehnologije. U kombinaciji s postojećim alatima za 
automatizaciju projektiranja elektroničkih elemenata i sklopova platforma bi omogućila 
projektiranje novih komponenti i sustava s novim obilježjima kao što su niska potrošnja 
energije, sigurnost te nove mogućnosti integracije sustava i 3D sklapanja. Platforma će se 
stalno obogaćivati novim mogućnostima projektiranja jer će se dodavati sve više tehnologija i 
projekata za procesore, uključujući one otvorenog koda. Zahtjevi za inovativno projektiranje 
također će se odnositi na trajnost i mogućnost nadogradnje elektroničkih proizvoda.  
S ciljem projektiranja i razvoja namjenskih procesora u područjima kao što su industrijska 
automatizacija, automobilska industrija ili komunikacije, Savez i Zajedničko poduzeće za 
čipove okupit će proizvođače i korisnike čipova te brojne europske MSP -ove koji se bave 
projektiranjem.  Za pristup najsuvremenijim alatima za projektiranje bit će važna i 
međunarodna suradnja.  Platforma će zajednice korisnika poticati na opsežnu suradnju s 
projektantskim poduzećima, p ružateljima intelektualnog vlasništva i dobavljačima alata, 
projektantima i organizacijama za istraživanje i tehnologiju te će pomoći da intelektualno 
vlasništvo nad čipovima sljedeće generacije nastane u Europi.  
Pilot -linije za pripremu inovativne proizvo dnje, testiranje i eksperimentiranje  
Kad je riječ o čipovima, srednja faza razvoja proizvoda može biti vrlo skupa i riskantna te 
prerasti u stvarnu zapreku industrijalizaciji. Kako bi se olakšao prelazak iz laboratorija u 
industrijsku proizvodnju, u okvir u Inicijative pokrenut će se proizvodne pilot -linije za izradu 
prototipova inovacija i isprobavanje povećanja proizvodnje na serijsku razinu.  
Na temelju postojećih pilot -linija razvit će se infrastruktura s pomoću koje se nove napredne 
tehnologije mogu do vesti do višeg stupnja zrelosti, što će ubrzati uvođenje u industriju i 
komercijalizaciju. U takvim će naprednim postrojenjima sektor moći provoditi testiranje, 
eksperimentiranje i validaciju na inovativnim prototipovima sustava u koje su integrirane 
nove revolucionarne tehnologije kao što su kvantna tehnologija, umjetna inteligencija ili 
neuromorfno računalstvo te nova obilježja kao što su sigurnost ili energetska učinkovitost. 
Projektantima će to omogućiti da znatno skrate razvojni ciklus jer će im pomoći  da brzo 
dobiju povratne informacije potrebne za unapređenje i poboljšanje projektnih modela prije 
prelaska na proizvodnju.  
Inicijativom će se poduprijeti razvoj novih pilot -linija kao što su one za potpuno osiromašeni 
silicij na izolatoru (10  nm i manje), za najnaprednije čvorove (manje od 2  nm) te za 3D 
integraciju heterogenih sustava i napredno pakiranje.  Te će pilot -linije poticati europsko 
intelektualno vlasništvo u području proizvodne tehnologije, napredne opreme za proizvodnju i 
materijala. Uč vrstit će partnerstva s dobavljačima opreme za razvoj napredne tehnologije i 
podupirat će sektorske projekte koji su usmjereni na prijenos prototipova iz laboratorija u 
proizvodnju, validaciju koncepata te prijenos tehnologije na proizvodne linije. Te će p ilot-
linije, a posebno one za FDSOI, omogućiti razvoj čipova visoke energetske učinkovitosti, koji 
su ključni za zelenu tranziciju u sektorima kao što su automobilska industrija, IKT ili 
mobilnost.  
Pilot -linije bit će povezane s prethodno spomenutom platf ormom za projektiranje jer će 
projektantskoj zajednici omogućiti testiranje i validaciju tehnoloških mogućnosti prije nego 
što postanu komercijalno dostupne. Zahvaljujući toj povezanosti novoprojektirani čipovi i 
sustavi moći će u potpunosti iskoristiti po tencijal novih tehnologija i donijeti najsuvremenije 
inovacije.  
Ta je tehnološka infrastruktura neophodna za širenje europskog znanja, kapaciteta i 
sposobnosti potrebnih za svladavanje inovacijskog raskoraka između istraživanja i 
 
16 
 komercijalno financirane p roizvodnje te za povećanje potražnje i proizvodnje u Europi do 
kraja desetljeća51. Snažne sinergije mogu se postići kombiniranim razvojem raznih pilot -
linija, npr. preko konzorcija za europsku industriju čipova, udruživanjem sredstava Unije sa 
zajedničkim r esursima država članica i drugih sudionika.  
Nadalje, kvantna tehnologija vrlo je obećavajuća tehnologija u nastajanju za računalstvo, 
komunikaciju i senzorska opažanja. Inicijativom će se poduprijeti izgradnja tehnoloških i 
inženjerskih kapaciteta za ubrza vanje razvoja kvantnih čipova (tj. čipova u kojima se 
iskorištavaju kvantni učinci). Aktivnosti će uključivati razvoj pilot -linija za kvantne čipove te 
za povezano testiranje i eksperimentiranje.  
Certificiranje čipova  
Budući pametni uređaji, sustavi i pl atforme za povezivost morat će se oslanjati na naprednu 
elektroniku i ispunjavati zahtjeve u pogledu energetske učinkovitosti, povjerenja i 
kibersigurnosti, koji će uvelike ovisiti o obilježjima temeljne tehnologije. Države članice već 
su se usuglasile da će „raditi na zajedničkim standardima i, prema potrebi, certificiranju 
pouzdane elektronike te na zajedničkim zahtjevima za nabavu sigurnih čipova i ugrađenih 
sustava u primjenama koje se oslanjaju na tehnologiju čipova ili je upotrebljavaju u velikoj 
mjeri”.  
Zbog njihova vodećeg položaja u svijetu u razvoju zelenih, pouzdanih i sigurnih čipova52 za 
određene su kritične sektore i tehnologije s potencijalno velikim društvenim učinkom potrebni 
postupci certificiranja. Certificiranje tih čipova s obzirom na ok olišnu održivost, povjerenje i 
sigurnost trebalo bi obuhvaćati lanac vrijednosti do integracije u krajnje proizvode, a bilo bi 
uključeno u javnu nabavu i promicalo bi se u međunarodnim aktivnostima normizacije.  
Komisija će, uz savjetovanje s javnim i priv atnim dionicima, među ostalim u okviru Saveza 
za procesore i poluvodičke tehnologije, utvrditi za koje su sektore i proizvode zbog 
relevantnih pitanja okolišne održivosti, povjerenja i sigurnosti potrebni postupci certifikacije 
te odrediti njihov prioritet , uzimajući pritom u obzir pravno primjenjive zahtjeve koji 
proizlaze iz usklađenog zakonodavstva Unije i relevantne aktivnosti unutar europskog okvira 
za kibersigurnosnu certifikaciju53. 
3.3.3.  Jačanje europskog ekosustava i postizanje sigurnosti opskrbe  
Ulaganje u nova napredna proizvodna postrojenja nužno je radi zaštite sigurnosti opskrbe u 
Uniji i postizanja otpornosti lanca opskrbe, a istodobno stvara znatne pozitivne učinke na šire 
gospodarstvo.  Pozitivni učinci nastaju kad se proizvodnja modernizira  naprednijim 
tehnologijama (npr. skaliranje, funkcionalna integracija ili učinkovitost, uključujući 
energetsku učinkovitost) i kad se uvedu inovativni tehnološki procesi.  
Za privatna ulaganja u ta napredna postrojenja vjerojatno će biti potrebna znatna ja vna 
potpora. S obzirom na iznimno velike zapreke ulasku u sektor i to da je sektor kapitalno 
intenzivan Komisija uviđa da je slučajeve u kojima javna potpora uključuje državne potpore 
                                                 
51 Za ulaganja u infrastrukturu za projektiranje i pilot -linije možda će biti potrebno sufinanciranje država članica, 
pri čemu će se, prema potrebi, morati poštovati pravila o državnim potporama.  
52  Niz vodećih proizvođača iz EU -a izdao je 2020. brojne certi fikate prema zajedničkim kriterijima.  
53  Uredba (EU) 2019/881 Europskog parlamenta i Vijeća od 17.  travnja  2019. o ENISA -i (Agencija Europske 
unije za kibersigurnost) te o kibersigurnosnoj certifikaciji u području informacijske i komunikacijske 
tehnologije  i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br.  526/2013 (Akt o kibersigurnosti) (Tekst značajan za 
EGP).  
 
17 
 koje nisu obuhvaćene postojećim smjernicama potrebno procjenjivati odvoj eno. U takvim 
slučajevima, kako je već najavljeno u Komunikaciji o politici tržišnog natjecanja spremnoj za 
nove izazove54, moglo bi biti opravdano javni m sredstvima pokriti najviše 100  % dokazanog 
manjka financijskih sredstava ako takva postrojenja inače ne bi postojala u Europi. Takve 
slučajeve Komisija će procijeniti izravno na temelju članka  107. stavka  3. točke  (c) UFEU -a. 
U skladu s tom odredbom Komi sija može potporu za olakšavanje razvoja određenih 
gospodarskih djelatnosti ili određenih gospodarskih područja smatrati spojivom s pravilima o 
državnim potporama ako ne utječe negativno na trgovinske uvjete u mjeri u kojoj bi to bilo 
suprotno zajedničkom interesu, i to na temelju usporedbe pozitivnih učinaka takve državne 
potpore s njezinim mogućim negativnim učincima na trgovinu i tržišno natjecanje.  
U cjelokupnoj usporedbi pozitivnih učinaka potpore i njezinih negativnih učinaka na tržišno 
natjecanje i t rgovinu Komisija će uzeti u obzir činjenicu da su nova proizvodna postrojenja 
prva svoje vrste  u Uniji jer su uspostavljena s ciljem proizvodnje tehnologija koje nadilaze 
najsuvremenije tehnologije Unije, primjerice u pogledu tehnološkog čvora, materijala 
supstrata kao što su silicijev karbid i galijev nitrid te drugih inovacija proizvoda koje se 
odnose na bolje radne karakteristike, procesnu tehnologiju ili energetsku i okolišnu 
učinkovitost. Komisija će razmotriti i dugoročnu održivost tih postrojenja bez  nastavka 
operativne potpore te preuzimanje jasnih obveza u pogledu daljnjih inovacija u ekosustavu 
poluvodiča Unije55.  
U prijedlogu akta o čipovima utvrđuje se definicija pojma prvi svoje vrste , koju će Komisija 
uzeti u obzir pri procjeni državnih potpora . Njime se uvode i dvije vrste prvih postrojenja 
svoje vrste: „EU tvornice čipova s otvorenim pristupom” , koje će znatan dio svojih 
proizvodnih kapaciteta izdvajati za proizvodnju za druge industrijske aktere, i „integrirana 
proizvodna postrojenja” , koja ć e projektirati i proizvoditi komponente za vlastito tržište. 
Priznanjem da postrojenje pripada jednoj od tih dviju vrsta aktivira se niz pogodnosti. Otvara 
se mogućnost izdavanja dozvola po ubrzanom postupku i prioritetnog pristupa pilot -linijama 
uspostavl jenima u okviru predložene inicijative Čipovi za Europu. Usto, potvrđuje se da 
ulaganje u proizvodno postrojenje pridonosi sigurnosti opskrbe poluvodičima u Uniji te je 
stoga u javnom interesu. Postupci za priznavanje statusa „EU tvornica čipova s otvoreni m 
pristupom” ili „integriranih proizvodnih postrojenja” te za odobravanje državne potpore 
prema potrebi će se provoditi usporedno. Službe Komisije koordinirat će te usporedne 
procjene kako bi se postupci donošenja odluka ubrzali tako da završe istodobno.  
Potpora mora imati poticajni učinak te mora biti potrebna, primjerena i razmjerna. To prije 
svega znači da se potpora ne smije dodjeljivati za ulaganja o kojima je odlučeno prije 
podnošenja zahtjeva za potporu, da se ulaganja ne bi ostvarila bez potpore, da  je javna 
financijska potpora prikladan instrument za koji nema manje narušavajuće alternative te da je 
neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja svedeno na najmanju moguću mjeru. Uvjeti iz 
akta o čipovima prema kojima postrojenja moraju biti prva svoje vrste  imaju ulogu i u tom 
kontekstu jer se njima potpora ograničava na područja u kojima u Uniji nije dostupna 
dovoljno pouzdana opskrba i sprečava istiskivanje postojećih ili planiranih privatnih 
inicijativa56. Izbjegavanje prekomjerne nadoknade dodatni je  čimbenik kojim se ograničava 
                                                 
54  COM(2021)  713 final.  
55  Takva dodatna ulaganja u istraživanje i razvoj budućih tehnologija bila bi u obliku neovisnog doprinosa 
korisnika i ne bi bila uk ljučena u izračun manjka financijskih sredstava.  
56  Kao „prve svoje vrste” moguće je usporedno priznati nekoliko projekata pod uvjetom da se može dokazati da 
se aktivnostima koje podupire država ne istiskuju postojeće ili planirane privatne aktivnosti. Sva ki prijedlog 
državne potpore ocijenit će se uzimajući u obzir njegove prednosti kako bi se izbjeglo neopravdano 
 
 
18 
 narušavanje tržišnog natjecanja i osigurava proporcionalnost te bi stoga državna potpora bila 
prihvatljiva u iznosu kojim se pokriva u dovoljnoj mjeri dokazani manjak financijskih 
sredstava57. 
Ovisno o utemeljenosti svakog poje dinog slučaja razmotrit će se dodatni pozitivni učinci za 
smanjenje preostalih rizika od narušavanja tržišnog natjecanja. Među njima su pozitivan 
učinak poduprtog projekta na lanac vrijednosti poluvodiča u pogledu postizanja sigurnosti 
opskrbe i povećanja kvalificirane radne snage, njegov pozitivan učinak na inovacijski 
potencijal MSP -ova i vertikalnih sektora koji mogu lako pristupiti inovativnim proizvodima 
ili svaka druga korist koja se može naširoko primjenjivati bez diskriminacije u cijelom 
gospodarstv u EU -a. U tom su pogledu uz uvjet da su prvi svoje vrste  važni i uvjeti koji su u 
predloženom aktu o čipovima utvrđeni za priznavanje statusa EU tvornica čipova s otvorenim 
pristupom i integriranih proizvodnih postrojenja, odnosno obveza ulaganja u sljedeć u 
generaciju čipova58 i pružanje jamstava kako bi se izbjegla bilo kakva izvanteritorijalna 
primjena obveze pružanja javne usluge koja bi mogla ugroziti zahtjev u pogledu prioritetnih 
narudžbi. Relevantnima se mogu smatrati i pozitivni učinci na koheziju i prekograničnu 
suradnju.  
Za projekte za koje se državna potpora prijavljuje prije donošenja predloženog akta o 
čipovima Komisija će uzeti u obzir njihovu usklađenost s kriterijima za EU tvornice čipova s 
otvorenim pristupom i integrirana proizvodna postroj enja kako su utvrđeni u predloženom 
aktu o čipovima, uz očekivanje da će se za takve projekte zatražiti službeno priznanje nakon 
stupanja na snagu akta o čipovima.  
Ulaganje u inovativan i dinamičan ekosustav poluvodiča  
Ulagačima je sektor poluvodiča manje privlačan od drugih zbog visokog intenziteta kapitala, 
velikih rizika, složenih tehničkih projekata i duljih razdoblja povrata ulaganja. Zbog toga je 
uvelike ograničen pristup financiranju, među ostalim vlasničkim kapit alom i zaduživanjem. 
Unatoč dobrim izgledima za rast i solidnim poslovnim planovima start-up poduzeća i MSP -
ovi često imaju poteškoća s osiguravanjem odgovarajućeg tržišnog financiranja za ulaganja u 
inovativne najnaprednije ili digitalne tehnologije.  
Kako  bi se olakšao pristup financiranju i podržao razvoj dinamičnog i otpornog ekosustava 
poluvodiča, Unija će provoditi aktivnosti u okviru „Fonda za čipove” , koji će pružati dvije 
mogućnosti ulaganja59.  
                                                                                                                                                         
narušavanje tržišnog natjecanja. To obuhvaća sveobuhvatno razmatranje potreba radi izbjegavanja 
prekomjernih kapaciteta.  
57  To znači da manjak f inancijskih sredstava za uspostavu postrojenja u Uniji treba dokazati u dovoljnoj mjeri, 
odnosno tako što će se očekivani troškovi proizvodnje u Europi temeljeni na realističnim pretpostavkama iz 
vjerodostojnog poslovnog plana, uključujući referentne povra te na kapital u tom sektoru, usporediti s 
realističnim alternativama nabave ili proizvodnje (i na svjetskoj razini) potkrijepljenima konkretnim 
dokazima koje su dostavili korisnici i/ili tako što će se uvesti zaštitne mjere za pravednu raspodjelu dodatnih 
dobitaka koji nisu predviđeni u prijavljenoj analizi manjka financijskih sredstava.  
58  Ulaganje u istraživanje, razvoj i inovacije bilo bi neovisno o analizi manjka financijskih sredstava u okviru 
procjene moguće državne potpore koja se odnosi na proizvodn e kapacitete.  
59  Projekte koji se podupiru iz Fonda za čipove  države članice mogu sufinancirati u skladu s pravilima EU -a o 
državnim potporama. Sufinanciranje država članica može se ostvariti preko državnih tijela ili putem 
subjekata posebne namjene koji s e koriste državnim sredstvima, kao što su nacionalne razvojne banke i 
institucije, te u okviru operacija mješovitog financiranja ili primjenom odjeljka „države članice” na temelju 
Uredbe o programu InvestEU.  
 
19 
 Prvo, u okviru programa InvestEU u bliskoj će se suradn ji s Grupom Europske investicijske 
banke uspostaviti namjenski mehanizam mješovitog financiranja za poluvodiče. Njime će se 
osigurati financiranje vlasničkim i kvazivlasničkim kapitalom, osobito putem fondova 
poduzetničkog kapitala, kako bi se pružila potp ora najboljim scale -up poduzećima i MSP -
ovima u području poluvodičke i kvantne tehnologije radi olakšavanja njihova širenja na 
tržište, imajući u vidu potrebu da se podupre gospodarska otpornost Europe. EIB je također 
spreman povećati financiranje u lancu vrijednosti poluvodiča u skladu s ambicijama EU -a. 
Zajmovima EIB -a može se poduprijeti do 50  % ulaganja u cijelom lancu vrijednosti od 
istraživanja, razvoja i inovacija do opreme, uključujući pilot -linije i centre za testiranje, te od 
projektiranja do proi zvodnje velikih razmjera i proširenja kapaciteta za napredne čipove60.  
Drugo, Europsko vijeće za inovacije (EIC) programa Obzor Europa pružit će, ponajprije u 
okviru svojeg programa Akcelerator, namjenske mogućnosti ulaganja u obliku bespovratnih 
sredstava  i vlasničkog kapitala kako bi pružilo potporu visokorizičnim inovativnim MSP -
ovima, uključujući start-up poduzeća, s inovacijskim potencijalom za stvaranje tržišta u 
sektorima poluvodiča i kvantnih tehnologija i pomoglo im da razviju inovacije i privuku 
ulagače.  
 
3.3.4.  Vještine i kompetencije  
Potražnja za talentima u području elektronike u posljednjih se 20 godina povećava, a europski 
sektor mikroelektronike izravno je zaslužan za 455  000 visokokvalificiranih radnih mjesta 
2018. Međutim, u obrazovanju i z apošljavanju u području elektronike udio žena je nizak, a 
nedostatak radne snage važna je prepreka daljnjem rastu u tom sektoru.  
Najveći je problem sektora kako privući i zadržati visokokvalificirane talente. Kako bi se to 
postiglo, potreban je pristup najsuvremenijoj opremi za projektiranje i proizvodnju koja se 
upotrebljava u industriji te bolje upoznavanje studenata sa stvarnim p oslovnim problemima.  
U okviru inicijative Čipovi za Europu podupirat će se inicijative za obrazovanje, 
osposobljavanje, stjecanje vještina i prekvalifikaciju.  Tom će se mjerom pružati potpora za 
pristup poslijediplomskim programima iz mikroelektronike, kr atkim tečajevima 
osposobljavanja, zapošljavanju/pripravništvu i naukovanju, osposobljavanju u naprednim 
laboratorijima itd. Usto, Inicijativom će se poduprijeti mreža centara kompetentnosti u cijeloj 
Europi koji će omogućiti pristup tehničkom stručnom znan ju i eksperimentiranju u području 
poluvodiča, čime će se poduzećima, a posebno MSP -ovima, olakšati pristup mogućnostima 
projektiranja i njihovo poboljšavanje te pomoći u razvoju vještina.  Centri kompetentnosti 
postat će centri kojima će gravitirati inovaci je i novi talenti.  
Za to će biti potrebna bliska suradnja s relevantnim akterima, kao što su pružatelji 
obrazovanja i osposobljavanja te industrijski i socijalni partneri, kako bi se povećala 
dostupnost stažiranja i naukovanja, upoznalo studente s mogućnos tima u tom području i 
pružila potpora namjenskim stipendijama za magistarske i doktorske studije, među ostalim 
putem Koalicije EU STEM.  
Te će se aktivnosti temeljiti na iskustvu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT), a 
pritom će se voditi r ačuna o europskoj strategiji za sveučilišta i Akcijskom planu za digitalno 
obrazovanje.   
                                                 
60 Dodatno financiranje EIB -a ovisilo bi o potraž nji i dubinskoj analizi.  
 
 
20 
 Države članice usto bi trebale ojačati i nacionalne strategije za vještine u području 
mikroelektronike, uključujući one koje su obuhvaćene nacionalnim planovima reformi, te u 
okviru Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda plus.    
Naposljetku, Europski savez za procesore i poluvodičke tehnologije mogao bi imati ključnu 
ulogu u poticanju sektora da u okviru pakta za vještine61 preuzme obveze  u pogledu 
organizacije informativnih aktivnosti u relevantnim obrazovnim ustanovama te povećanja 
dostupnosti stažiranja i naukovanja.  U okviru Erasmusa+ studentima se usto pružaju 
mogućnosti stažiranja u drugim europskim zemljama62. 
3.3.5.  Razumijevanje svjetskih lanaca opskrbe i predviđanje budućih kriza  
Lanac vrijednosti poluvodiča izložen je rizicima od nestašica; potražnja je u velikom porastu, 
neki su segmenti tržišta koncentrirani, troškovi su visoki, a ponuda nije fleksibilna. Nadalj e, 
ponuda i potražnja nisu transparentne. Kad nastupe nestašice, ti čimbenici Europu izlažu 
geopolitičkim napetostima. Kako bi ublažile rizike, Unija i države članice trebale bi 
koordinirati djelovanja i razviti sposobnosti za praćenje funkcioniranja lanac a opskrbe 
čipovima, uključujući prikupljanje podataka, te za prepoznavanje kriza i odgovaranje na njih 
korektivnim mjerama.  
U tu će svrhu Unija i njezine države članice provesti koordiniranu procjenu rizika kojom će se 
utvrditi pokazatelji za rano upozora vanje i predvidjeti veliki rizici za lanac opskrbe. Postojat 
će dvije vrste mjera: one koje se odnose na stalno praćenje (pripravnost) i one koje se mogu 
aktivirati samo u slučaju krize (odgovor na krizu). U slučaju nestašice poduzet će se mjere za 
postiza nje sigurnosti opskrbe u Europi. Osigurat će se usklađenost i koordinacija s drugim 
kriznim instrumentima kao što su Tijelo za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize 
(HERA)63 i predstojeći Instrument jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve (SMEI)64.  
Kad je riječ o pripravnosti, države članice dostavljale bi dokaze o relevantnim nacionalnim 
tržištima kako bi se provela procjena rizika i uspostavio sustav za rano upozoravanje u svrhu 
predviđanja nestašice poluvodiča. Komisija bi usto provodila ciljane anke te među poduzećima 
koja sudjeluju u proizvodnji i kupuju poluvodiče.  
Ti bi podaci Komisiji omogućili da procijeni relevantne čimbenike, uključujući točke 
zagušenja, trendove i događaje, koji bi mogli uzrokovati poremećaje u lancu opskrbe 
poluvodičima u Un iji. Nadalje, države članice trebale bi relevantnim organizacijama dionika, 
uključujući industrijska udruženja i predstavnike glavnih kategorija korisnika, pružiti 
mogućnost da dostave informacije o netipičnim promjenama u ponudi i potražnji te poznatim 
poremećajima u svojem lancu opskrbe, među ostalim o nedostupnosti kritičnih poluvodiča ili 
sirovina, iznadprosječno dugom proizvodnom procesu, kašnjenjima u isporuci i izvanrednim 
poskupljenjima.  
                                                 
61  Pakt EU -a za vještine:  inicijativa za usavršavanje i prekvalifikaciju osoba koje se osposobljavaju i rade u 
sektoru mikroe lektronike| Izgradnja digitalne budućnosti Europe (europa.eu) . Pakt za vještine, koji je 
pokrenut 1 0. studenoga  2020., jedna je od vodećih inicijativa u okviru  Programa vještina za Europu 
(europa.eu) . Kad je riječ o mikroelektronici, obuhvaća javna i priv atna ulaganja u iznosu od 2  milijarde  EUR 
zahvaljujući kojima će priliku za usavršavanje i prekvalifikaciju dobiti više od 250  000 radnika i studenata 
(2021. –2025.) u europskim klasterima u području elektronike.  
62  https://myinternship.eu/   
63  COM(2021)  576 final.  
64  COM(2021)  350 final.  
 
21 
 Analiza stanja na temelju podataka prikupljenih u fazi praćen ja te u raspravama s 
međunarodnim partnerima ključna je za predviđanje mogućih poremećaja u lancu vrijednosti. 
Takve su informacije neophodne kako bi se u međunarodna partnerstva uključile posebne 
inicijative koje mogu pomoći da se spriječe ili barem ublaž e učinci takvih poremećaja. Kako 
bi se povećao potencijal za pouzdana i uzajamno korisna rješenja, strategija EU -a za čipove 
imat će ključnu ulogu u smanjenju asimetrije sredstava i pregovaračke snage, ali i asimetrije 
informacija o kretanjima u industriji . Ako se otkrije potencijalna kriza u lancu opskrbe, Unija 
će nastojati pokrenuti savjetovanje s partnerima da bi se pronašlo zajedničko rješenje za tu 
situaciju.  
U slučaju znatnih poremećaja koji utječu na kritične sektore gospodarstva i društva aktivira le 
bi se mjere za odgovor na krizu kako bi ga Unija mogla pružiti na brz, učinkovit i koordiniran 
način.  
Paket mjera za odgovor na krizu aktivirao bi se uvođenjem niza mjera koje su razmjerne 
kriznoj situaciji. Uključivao bi mjere kao što su obvezno priku pljanje informacija, davanje 
prednosti narudžbama za kritične sektore i programi zajedničke nabave. Zatim, Odbor može 
Komisiji dostaviti svoje stajalište o tome je li prikladno uvesti kontrolu izvoza. Takvim 
odgovorom Unije ne dovode se u pitanje daljnje m oguće inicijative koje se mogu provoditi 
usporedno u suradnji s međunarodnim partnerima.  
Zbog svega toga i radi olakšavanja neometane, djelotvorne i usklađene suradnje osnovat će se 
Europski odbor za poluvodiče, koji će se sastojati od predstavnika država članica i Komisije 
na visokoj razini. On će savjetovati Komisiju i pomagati joj u rješavanju pitanja pripravnosti i 
praćenja koja su povezana sa sigurnošću i otpornošću opskrbe.  
Kako bi se takav koordinacijski mehanizam odmah aktivirao i omogućio brz, učinkovit i 
koordiniran odgovor Unije na trenutačnu nestašicu čipova, Komisija je izdala Preporuku 
državama članicama kojom ih potiče da surađuju s Komisijom na praćenju lanca opskrbe 
poluvodičima i predviđanju mogućih poremećaja. Države članice potiču se da prikupljaju i 
dostavljaju informacije o trenutačnom stanju poluvodičke krize na svojim nacionalnim 
tržištima te da raspravljaju i donose odgovarajuće, djelotvorne i razmjerne mjere za odgovor 
na krizu na nacionalnoj razini i razini Unije. U okviru tog n eposrednog koordinacijskog 
mehanizma mogu se poduzeti važni koraci za prevladavanje aktualne nestašice do donošenja 
uredbe.  
4. Međunarodna suradnja  
Povećanjem sigurnosti svojeg lanca opskrbe te mogućnosti projektiranja i proizvodnje 
snažnih i resursno učinkov itih poluvodiča Unija doprinosi ponovnoj uspostavi ravnoteže u 
svjetskom lancu opskrbe poluvodičima. Cilj je povećati mogućnosti Unije u cijelom lancu 
opskrbe, među ostalim u pogledu naprednih tehnologija, te izbjeći geografsku segmentaciju ili 
koncentraci ju u određenim dijelovima lanca opskrbe kako bi Unija u vrijeme krize mogla 
demonstrirati učinkovitu pregovaračku snagu. Zatim, opći je cilj Unije zadovoljiti globalnu 
potražnju, koja će se znatno povećati, i steći udio na rastućem tržištu.  
Kako bi ostvar ila tu ambiciju, Unija će morati proaktivno upravljati međuovisnostima s 
ostatkom svijeta, i to s dvostrukim ciljem: i. da se uspostavi pouzdano svjetsko tržište za 
europske proizvode i ii. da se zajamči sigurnost opskrbe, među ostalim u kriznim situacijam a. 
Za ostvarivanje tih ciljeva bit će potrebno uspostaviti uravnotežena partnerstva za poluvodiče 
sa zemljama sličnih stajališta. Ta bi partnerstva imala za cilj uspostaviti okvire za suradnju na 
inicijativama od zajedničkog interesa i nastojati dogovoriti  obvezu održavanja kontinuiteta 
opskrbe u kriznim vremenima. Kako bi takva obveza bile svrhovita, treba postojati solidna 
 
22 
 činjenična osnova koja se temelji na informacijama od dionika iz sektora na strani ponude i 
potražnje.  
Kad je riječ o sigurnosti opsk rbe, partnerstva bi mogla obuhvaćati sljedeće elemente: redovitu 
razmjenu informacija, primjera dobre prakse i podataka o ublažavanju budućih nestašica kako 
bi bilo lakše uočiti potencijalne šokove, djelotvorne mehanizme za rano upozoravanje kako bi 
se pod igla pripravnost u kriznim situacijama, razmjenu informacija o dugoročnim 
strategijama ulaganja, međunarodne normizacijske aktivnosti te koordinaciju kontrola izvoza 
uz prethodno savjetovanje i upravljanje neželjenim posljedicama. Druge teme važne za 
otpor nost, prvenstveno razvoj radne snage, primjeri dobre prakse za smanjenje utjecaja 
proizvodnje na okoliš i pojačana suradnja u području istraživanja, mogle bi biti dio 
uravnoteženog partnerstva s jasnim uzajamnim koristima u smislu otpornosti i sigurnosti 
opskrbe te reciprociteta65.  
Kao prvi korak, u postojećim ili novim forumima istražit će se prethodno navedene 
mogućnosti s partnerima sličnih stajališta, kao što su Sjedinjene Američke Države, Japan, 
Južna Koreja, Singapur, Tajvan i drugi.  
Zatim, EU će uspostaviti intenzivnu suradnju sa susjednim zemljama kako bi se povećala 
otpornost lanaca opskrbe poluvodičima.  
Cilj Europe bit će uspostava suradničkog pristupa usmjerenog na rješavanje pitanja sigurnosti 
opskrbe. Unija bi istodobno trebala  biti spremna na mogući neuspjeh tog pristupa, iznenadnu 
promjenu političke situacije ili nepredviđene krize koje bi mogle ugroziti njezinu sigurnost 
opskrbe. Paket mjera odgovora na krizu u okviru akta o čipovima Uniji pruža potrebna 
sredstva za rješavanj e takvih situacija i, u krajnjem slučaju, osiguranje opće otpornosti 
Europe.  
5. Zaključak  
Osim što je preduvjet za njezinu buduću konkurentnost, jačanje sposobnosti Europe da 
zauzme vodeći položaj u području poluvodiča također je pitanje tehnološke suverenost i i 
sigurnosti. Provedba paketa akta o čipovima bit će važan korak u otklanjanju strukturnih 
slabosti Europe u tom području te jačanju njezina položaja u globalnom i međuovisnom 
ekosustavu. Vijeće i Europski parlament pozivaju se da podrže taj pristup radi  što skorijeg 
ostvarenja ambicija.  
                                                 
65  Istraživački program Unije Obzor Europa, putem kojeg će se djelomično financirati Zajedničko poduzeće za 
čipove, već je najotvoreniji na svijetu kad je riječ o dostupnosti za part nere iz trećih zemalja. U kontekstu 
šireg partnerstva s jednim ili više ključnih partnera sličnih stajališta o čimbenicima koji su važni za 
otpornost i sigurnost opskrbe Unije, Unija bi trebala biti spremna ispitati mogućnosti za pojačanu suradnju s 
takvim  partnerima, među ostalim u kontekstu Zajedničkog poduzeća, na temelju reciprociteta i strateškog 
interesa EU -a.