Za određena pitanja i dalje se razmatraju moguće zakonodavne mjere. Jedan primjer, koji seže do same srži utvrđenih izazova, odnosi se na određivanje praga za pokretanje postupka prije suđenja i na povezano pitanje provedbe „preliminarnih istraga”, koje nisu regulirane zakonom o kaznenom postupku i čiji se rezultati (prikupljene informacije) ne mogu upotrijebiti kao dokaz na sudu. S gledišta učinkovitosti, postoje argumenti za i protiv provedbe preliminarnih istraga, što je povezano i s osjetljivim pitanjem mehanizama sudskog preispitivanja odluka državnog odvjetništva. Još jedno osjetljivo pitanje o kojem se i dalje vode rasprave odnosi se na postojeće postupke utvrđivanja odgovornosti sudaca na najvišim položajima, uključujući glavnog državnog odvjetnika tijekom trajanja njegova mandata, u slučaju ozbiljnih optužbi za prijestupe ili kaznena djela.

Te su izmjene sada na snazi. Osim toga, Specijalizirani ured državnog odvjetnika dobio je dodatna sredstva kako bi se mogao nositi s povećanim radnim opterećenjem i pokrenuti su postupci za osiguravanje dodatnih sredstava za Specijalizirani sud. Izmjene su u smislu svrsishodnosti sudskih postupaka rezultirale većim brojem prosljeđivanja predmeta u ranoj fazi postupka. To je možda prirodno za prijelaznu fazu i djelomično odražava oprezan pristup sudaca u kontekstu novih pravila. To bi se s vremenom trebalo kompenzirati bržim napredovanjem postupka nakon dovršetka preliminarne faze.

Analiza provedbe trećeg mjerila pokazuje da je Bugarska postigla znatan napredak i da su preporuke 7. i 8. gotovo ispunjene. U nekim slučajevima provedba još u tijeku i potrebno je stalno praćenje kako bi se ta ocjena potvrdila.

3.4. Četvrto mjerilo: Korupcija na visokoj razini

Preporuka 9.: Donijeti novi pravni okvir za borbu protiv korupcije u skladu s ciljevima strategije za borbu protiv korupcije te osigurati njegovu provedbu. Uspostaviti učinkovito tijelo za borbu protiv korupcije. Preporuka 10.: Donijeti i provesti reformu zakona o javnoj upravi radi jačanja unutarnjih inspektorata u javnoj upravi. Preporuka 11.: Na temelju analize prijašnjih slučajeva izraditi plan za sve relevantne institucije u cilju otklanjanja nedostataka u istrazi i kaznenom progonu slučajeva korupcije na visokoj razini, uključujući mehanizam obavješćivanja šire javnosti o postignutom napretku. Preporuka 12.: Uspostaviti mehanizam izvješćivanja javnosti o napretku u pogledu javno poznatih slučajeva korupcije na visokoj razini. Državno odvjetništvo treba izvješćivati o istragama i optužnicama, poštujući pretpostavku nedužnosti. Vrhovni kasacijski sud i Ministarstvo pravosuđa trebaju izvješćivati o presudama i njihovu izvršenju.

U siječnju 2018. Bugarska je donijela sveobuhvatnu reformu svojeg zakonodavstva za borbu protiv korupcije. Novim se propisima uspostavlja sveobuhvatna reforma zakonodavnog okvira za sprečavanje sukoba interesa, nezakonitog bogaćenja i korupcije. Uspostavlja se nova, jedinstvena Agencija za borbu protiv korupcije koja je nadležna za provjeru sukoba interesa i privatne imovine visokih dužnosnika, istraživanje navodnog nepoštenog postupanja takvih dužnosnika, općenito poticanje sprečavanja korupcije te vođenje postupaka za pljenidbu i oduzimanje nezakonito stečene imovine. Nova se agencija temelji na nizu postojećih institucija i sad je u punoj funkciji. Osim toga, obuhvaća upravu koja je prethodno djelovala u okviru Državne agencije za nacionalnu sigurnost i nadležna je za pružanje potpore državnom odvjetništvu pri istraživanju navodnih slučajeva korupcije na visokoj razini. Iako nema neovisne ovlasti za istrage kaznenih djela, za koje su i dalje nadležna tijela kaznenog progona i državno odvjetništvo, ima znatne ovlasti za provedbu mjera nadzora i obavještajnih mjera u okviru svojih nadležnosti. Nova agencija osim toga preuzima osoblje, resurse i ovlasti bivše Komisije za oduzimanje nezakonito stečene imovine i sad je glavna agencija koja je nadležna za pljenidbu i oduzimanje nezakonito stečene imovine u Bugarskoj.

Novim se zakonom osigurava visoka razina kontinuiteta u smislu osoblja i zakonodavnog okvira. U ožujku je Nacionalna skupština izabrala bivšeg direktora Komisije za oduzimanje nezakonito stečene imovine za direktora nove Agencije, u natječajnom postupku u kojem su sudjelovala dva kandidata. Kandidati za zamjenika direktora i preostala tri člana upravljačkog odbora koje je predložio novoizabrani direktor naknadno su potvrđeni, provedbom sličnog postupka. Iako je postupak proveden na transparentan način, postupak predviđen zakonom izazvao je polemike u kontekstu svojeg donošenja jer se njime predviđa da se uprava bira jednostavnom većinom u Nacionalnoj skupštini. Stoga je važno da nova uprava izgradi reputaciju neovisnosti i nepristranosti u upravljanju aktivnostima Agencije.

Jedan od ključnih izazova za novu agenciju bit će djelotvorno upravljanje širokim rasponom njezinih nadležnosti, od prevencije do aktivnosti povezanih s istragama i oduzimanjem imovine. Bit će važno osigurati da se svim područjima djelovanja u okviru općeg strateškog pristupa posvećuje primjerena pozornost i istodobno sačuva jasna podjela zadaća kad je to potrebno. Poseban izazov u tom kontekstu bit će potreba za učinkovitom i transparentnom komunikacijom s javnosti o raznim ulogama Agencije kako bi se izgradilo javno povjerenje u njezinu neovisnost i izbjegle zabune u pogledu raspodjele uloga.

Kako bi poduprla usmjerenost Agencije na visoke dužnosnike, Vlada je ažurirala i pojasnila pravni okvir za unutarnje inspektorate državne uprave te se on trenutačno provodi, uključujući proširene ovlasti u pogledu provjere interesâ i imovinskih kartica javnih dužnosnika. Očekuje se dodjela dodatnog osoblja inspektoratima u narednim mjesecima. Novim se pravilima predviđa i veća koordinacijska uloga Glavnog inspektorata u okviru Ureda predsjednika vlade te jasnija pravila o radu i kvalifikacijama inspektora.

Konačno, jedno od ključnih pitanja istaknutih u izvješćima u okviru CVM-a bio je manjak dosljednih pozitivnih rezultata Bugarske u pogledu presuda u predmetima povezanima s korupcijom na visokoj razini. Ured državnog odvjetnika razmotrio je 2016. zaključene predmete povezane s korupcijom kako bi utvrdio čimbenike koji onemogućavaju uspješan kazneni progon takvih slučajeva. Zatim je uslijedio niz mjera, od kojih su neke uključivale razmatranje mogućih zakonodavnih izmjena u cilju poboljšanja sposobnosti bugarskog kaznenopravnog sustava za djelotvoran odgovor na korupciju na visokoj razini.

Napori koji se ulažu u poboljšanje okvira za istrage i kazneni progon korupcije trebali bi se nastaviti i ubuduće kako bi Bugarska mogla s vremenom postići konkretne rezultate. U tom je kontekstu transparentnost u pogledu predmeta važan element odgovornosti prema široj javnosti. Bugarska tijela razmatraju konkretne tehničke mogućnosti za pružanje transparentnijih informacija javnosti, na temelju već postignutog napretka koji je potvrđen u izvješću iz studenoga 2017.

Analiza provedbe četvrtog mjerila pokazuje da je Bugarska postigla znatan napredak prema provedbi preporuka 9., 10., 11. i 12. Bugarska će tijela morati ostvariti konkretne rezultate, koji će biti vidljivi iz pravomoćnih presuda u predmetima povezanima s korupcijom na visokoj razini. Novi institucijski okvir za borbu protiv korupcije iziskuje trajno praćenje s obzirom na potrebu za konsolidacijom postignutog napretka.

3.5. Peto mjerilo: Korupcija općenito, uključujući lokalnu razinu i granice

Preporuka 13.: Provesti vanjsku reviziju ex ante provjera postupaka javne nabave i njihovo praćenje, uključujući ex post provjere, i otkrivenih slučajeva sukoba interesa ili korupcije te korektivnih mjera poduzetih za rješavanje tih nedostataka. Preporuka 14.: Provesti mjere temeljene na ocjeni rizika radi rješavanja korupcije na niskoj razini u sektorima visokog rizika u javnoj upravi, uzevši u obzir primjer Ministarstva unutarnjih poslova. Nastaviti sa započetim radom u Ministarstvu unutarnjih poslova. Preporuka 15.: Uspostaviti mehanizam izvješćivanja javnosti o provedbi nacionalne strategije za borbu protiv korupcije tijekom preostalog razdoblja provedbe strategije.

U okviru šire reforme sustava javne nabave koja se provodi zadnjih godina Bugarska je uvela novi sustav ex ante provjera postupaka javne nabave kako bi se povećala djelotvornost provjera i poboljšalo praćenje. Budući da je to jedno od ključnih područja rizika u izvješću iz siječnja 2017. preporučila se provedba vanjske revizije funkcioniranja novog sustava kako bi se provjerila njegova djelotvornost i utvrdili mogući nedostatci. Bugarska tijela pokrenula su reviziju te se ona provodi u suradnji sa Svjetskom bankom i trebala bi se dovršiti do početka 2019. Trebao bi to biti važan korak u otežavanju korupcije u okviru postupaka javne nabave.

Nacionalno vijeće za antikorupcijske politike pokrenulo je 2017. reviziju postojećih sektorskih planova za borbu protiv korupcije u glavnim sektorima visokog rizika u državnoj upravi. Nakon provedbe revizije Vijeće je donijelo horizontalne smjernice za daljnji razvoj planova. Cilj je tog djelovanja razmjena primjera dobrih praksi, dijelom na temelju iskustva u Ministarstvu unutarnjih poslova, koje je razvilo sveobuhvatan program ciljanih mjera protiv korupcije, koji se provodi od 2015. Novim se smjernicama osigurava jasniji okvir za preventivno djelovanje u raznim sektorima vlasti, uz jasno definirane dužnosti i standarde za definiciju mjera, praćenja i izvješćivanja. Taj se okvir trenutačno provodi u cijeloj državnoj upravi.

Nacionalno vijeće za antikorupcijske politike nastavlja svoje aktivnosti u pogledu utvrđivanja općeg smjera tih napora, istodobno stvarajući korisne veze s vladom, civilnim društvom i sudstvom. Ono služi i kao glavni forum za opće praćenje i evaluaciju provedbe nacionalne strategije za borbu protiv korupcije.