Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Energija: žene kao ravnopravni akteri u 21. stoljeću”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/11)

Izvjestiteljica: Laure BATUT Suizvjestiteljica: Evangelia KEKELEKI

Odluka Plenarne skupštine: 20.2.2020. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležno tijelo: Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 23.7.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 18.9.2020. Plenarno zasjedanje br.: 554 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 208/4/2

1. Zaključci i preporuke

EGSO preporučuje Komisiji da sva tijela nadležna za donošenje odluka potakne na sljedeće:

1.1. stvaranje uvjeta za pristup energiji za sve, smanjenje energetskog siromaštva i prikupljanje kvalitativnih podataka raščlanjenih po spolu s odgovarajućim pokazateljima;

1.2. jačanje i provedbu postojećeg europskog i nacionalnog zakonodavstva o ravnopravnosti;

1.3. ciljanu politiku o rodnoj ravnopravnosti u zanimanjima u energetskom sektoru jer „ženski je talent važan”;

1.4. stvaranje jednakih uvjeta osposobljavanja za zanimanja u energetskom sektoru u državama članicama i na europskoj razini – osnivanje Europskog koledža za STEM (prirodne znanosti, tehnologiju, inženjerstvo i matematiku);

1.4.1. pozivanje država članica da razviju „male politehničke škole” za rano obrazovanje djece kako bi ih se upoznalo s područjem STEM-a;

1.5. stvaranje jednakih uvjeta na tržištu rada u energetskom sektoru:

1.5.1. prikazivanje podataka o svim dijelovima sektora raščlanjenih po spolu, uključujući i podatke o sektoru obnovljivih izvora energije te o energetskom siromaštvu. Razmatranje prilika za žene, pri čemu treba izbjeći da energetska i digitalna tranzicija budu zamka za karijere i plaće žena;

1.5.2. uvođenje obvezujućih mjera o transparentnosti plaća i naknada jer je to preduvjet za istinsku ravnopravnost u plaćama na svim razinama;

1.5.3. uvođenje obavezne rodne ravnoteže u upravnim odborima trgovačkih društava;

1.6. razvoj socijalnog dijaloga i kolektivnih ugovora diljem Europe o ravnopravnosti u poduzećima u energetskom sektoru;

1.7. promjenu načina razmišljanja žena zahvaljujući pozitivnim primjerima i stvaranje europske mreže „timova za energetiku”;

1.8. promjenu načina razmišljanja muškaraca i pristupa obrazovanju u području menadžmenta.

2. Uvod: Energetski sektor i žene

2.1. Ravnopravnost je temeljna vrijednost EU-a, temeljno pravo i jedno od načela europskog stupa socijalnih prava. Dio je UN-ovih ciljeva održivog razvoja. Na osnovi odredbe iz članka 8. UFEU-a ravnopravnost je sveobuhvatna kategorija koja se uključuje u sve politike.

2.2. EGSO ne želi ni ponavljati ni parafrazirati , ali podržava njihove zaključke, primjerice one sastavljene na zahtjev Odbora Europskog parlamenta za prava žena i rodnu ravnopravnost (FEMM) o ulozi žena u energetskoj tranziciji Danas, 2020. godine, na 25. obljetnicu Pekinške deklaracije ( 1 ) , EU nastoji ukloniti nejednakosti i promicati ravnopravnost između muškaraca i žena s pomoću nove strategije. U novije su vrijeme predstavljeni brojni dokumenti o toj temi, koje, ali podržava njihove zaključke, primjerice one sastavljene na zahtjev Odbora Europskog parlamenta za prava žena i rodnu ravnopravnost (FEMM) o ulozi žena u energetskoj tranziciji ( 2 ) , zaključke iz nedavne komunikacije Komisije o Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. ( 3 ) (COM(2020) 152 final) i zaključke studija koje je proveo Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) ( 4 )

2.3. Komisija smatra da „svoj puni potencijal u poslu, politici i društvu u cjelini možemo ostvariti samo ako iskoristimo sve naše talente i raznolikost. Komisija smatra da „svoj puni potencijal u poslu, politici i društvu u cjelini možemo ostvariti samo ako iskoristimo sve naše talente i raznolikost. Rodna ravnopravnost donosi više radnih mjesta i veću produktivnost, a taj potencijal moramo iskoristiti u prelasku na zelene i digitalne tehnologije te suočavanju s demografskim kretanjima.” Svi izazovi u energetskom sektoru navedeni su u tom odlomku: potencijal i produktivnost, zapošljivost, što znači kvalifikacije, te ravnoteža između poslovnog i privatnog života, rodna ravnopravnost, demografija, te korjenite promjene koje iziskuju zelena i digitalna tranzicija.

2.4. Stopa zaposlenosti žena u EU-u prije posljedica krize koronavirusa viša je nego ikada prije, ali mnoge se žene i dalje suočavaju s preprekama u pristupu tržištu rada i zadržavanju posla. Pitanje „Gdje su žene?” postalo je opće mjesto u svim sektorima djelatnosti, što je korak naprijed u odnosu na prethodnu epohu, kada se sarkastično postavljalo pitanje: „Stvarno? I žene?” No to ne znači da je razlika među spolovima u svijetu rada nestala. Kao i brojni sektori koji sadrže izvjesnu tehničku dimenziju, energetski sektor kaska kad je riječ o ravnoteži muškaraca i žena. Naime, u Europi u njemu u prosjeku radi samo 22 % žena. To je, primjerice, slučaj u Hrvatskoj u EU-u prije posljedica krize koronavirusa viša je nego ikada prije, ali mnoge se žene i dalje suočavaju s preprekama u pristupu tržištu rada i zadržavanju posla. Pitanje „Gdje su žene?” postalo je opće mjesto u svim sektorima djelatnosti, što je korak naprijed u odnosu na prethodnu epohu, kada se sarkastično postavljalo pitanje: „Stvarno? I žene?” No to ne znači da je razlika među spolovima u svijetu rada nestala. Kao i brojni sektori koji sadrže izvjesnu tehničku dimenziju, energetski sektor kaska kad je riječ o ravnoteži muškaraca i žena. Naime, u Europi u njemu u prosjeku radi samo 22 % žena. To je, primjerice, slučaj u Hrvatskoj ( 5 ) . Podatke u sektoru obnovljivih izvora energije također bi trebalo prikupljati po spolu.

2.5. Energija je golem dio gospodarstva i obuhvaća sirovine, gotove proizvode i usluge, rudarstvo, proizvodnju, marketing, promet i distribuciju, diplomaciju, fizičku i geopolitičku sigurnost, a obuhvaća i upotrebu ugljena, drva, nafte, plina, nuklearne energije, vjetra, sunca, vode itd. kako bi se građanima, potrošačima i poduzećima zajamčio pristup električnoj energiji, grijanju i prometnoj autonomiji. Taj sektor ima posebnost da je ključna poluga za druge sektore gospodarstva. Potreban mu je sav raspoloživ talent.

2.6. Energetski sektor u svim svojim aspektima vrlo je stereotipan u rodnom smislu jer su u njemu muškarci u dominantnom položaju, što dovodi do velikih profesionalnih neravnoteža između muškaraca i žena u privatnom i javnom energetskom sektoru, bez stvarne spremnosti u svim područjima na rad na rodnoj ravnopravnosti u cijelom lancu vrijednosti jer su u njemu muškarci u dominantnom položaju, što dovodi do velikih profesionalnih neravnoteža između muškaraca i žena u privatnom i javnom energetskom sektoru, bez stvarne spremnosti u svim područjima na rad na rodnoj ravnopravnosti u cijelom lancu vrijednosti ( 6 )

2.7. Broj žena na vodećim položajima u energetskom sektoru vrlo je malen. Još 2012. godine jedna je studija EIGE-a pokazala da u Njemačkoj, Španjolskoj i Švedskoj 64 % od 295 poduzeća u tom sektoru nema na rukovodećim položajima nijednu ženu. Situacija je bila bolja u sektoru obnovljivih izvora energije i nafte te nešto bolja u sjevernim zemljama, ali ni u jednoj državi članici nema žena na rukovodećim položajima u tehnološkim područjima povezanima s energijom. Godine 2019. rodna nejednakost i dalje je razlog za zabrinutost u tom sektoru (51,9 bodova prema indeksu rodne ravnopravnosti u energetskom sektoru vrlo je malen. Još 2012. godine jedna je studija EIGE-a pokazala da u Njemačkoj, Španjolskoj i Švedskoj 64 % od 295 poduzeća u tom sektoru nema na rukovodećim položajima nijednu ženu. Situacija je bila bolja u sektoru obnovljivih izvora energije i nafte te nešto bolja u sjevernim zemljama, ali ni u jednoj državi članici nema žena na rukovodećim položajima u tehnološkim područjima povezanima s energijom. Godine 2019. rodna nejednakost i dalje je razlog za zabrinutost u tom sektoru (51,9 bodova prema indeksu rodne ravnopravnosti ( 7 ) ), iako EIGE navodi da su posljednjih godina gotovo sve države članice ostvarile napredak.

3. Opća zapažanja: nužnost smanjenja jaza

3.1. Da bi se ubrzale promjene, treba istodobno djelovati na različitim područjima i ukloniti nedostatke koji su se nakupili i koji su međusobno povezani.

3.2. Jaz u pristupu energiji

3.2.1. Transformacija energetskog sustava nije isključivo tehničko, već i suštinski društveno pitanje. U tom pogledu posebnu pozornost treba posvetiti pristupu energiji za sve. U Europskoj uniji još uvijek postoje kućanstva s poteškoćama u pristupu energiji ( 8 ) , bilo zbog položaja u odnosu na energetske mreže, bilo zbog siromaštva. Žene koje se u tim kućanstvima moraju pobrinuti za energiju prve su na udaru jer moraju često za sebe i svoju djecu napraviti težak izbor između hrane ili grijanja (eng. heat or eat). Energetske politike neosjetljive su na probleme raspodjele odgovornosti u kućanstvima, zbog čega bi energetsko siromaštvo trebalo promatrati iz rodne perspektive ( 9 ) . Nedostatkom pristupa energiji također im se uskraćuje digitalni pristup, što im uvelike otežava život i izolira ih od socijalnog, radnog, obrazovnog i kulturnog okruženja. To znači da je nedostatak pristupa energiji praćen digitalnim jazom, a sve je to ponekad dodatno otežano životnom dobi. Potrebno je uvidjeti sve aspekte i na poseban način uzeti u obzir spol u nepovoljnijem položaju.

3.2.2. Prikupljanje kvalitativnih podataka o potrošnji energije u kućanstvima pružilo bi točniju sliku o njihovu siromaštvu, koje zahtijeva sveobuhvatan pristup. Osim socijalne prodajne cijene energije, rješenja u vezi s energetskim siromaštvom moraju biti povezana s urbanim politikama, stambenom politikom, pristupom radu, visinom plaća i poslovnim praksama društava u vezi s prodajom krajnjim korisnicima. Prema studijama OECD-a žene su potrošači koji vode računa o održivom razvoju. Zbog svojih odgovornosti u kućanstvu i uloge odgajateljica koje podižu svijest o racionalnoj upotrebi energije i recikliranju, one su ključni akteri u promjeni obrazaca ponašanja ( 10 )

3.3. Jaz u politici

3.3.1. Europska energetska politika temelji se na pet usko povezanih dimenzija: — sigurnost opskrbe; — potpuno integrirano tržište — energetska učinkovitost radi smanjenja potražnje; — dekarbonizacija gospodarstva; — istraživanje i inovacije radi povećanja konkurentnosti. Da bi se to ostvarilo, Komisija nastoji: — predvidjeti promjene osiguravanjem tranzicija; — promicati mobilnost; — poticati stvaranje radnih mjesta; — povećati kvalitetu podataka; — povećati kvalifikacije.

3.3.2. Položaj žena nikada se ne razmatra. Međutim, one su u tom sektoru u podčinjenom položaju i uvijek su među prvima koje u slučaju krize dobivaju otkaz, bez obzira na vrstu krize. Jaz u politici ne može se smanjiti bez konkretnih mjera u njihovu korist koje treba poduzeti u svakom području djelovanja, tim više što je to dio UN-ovih ciljeva održivog razvoja nikada se ne razmatra. Međutim, one su u tom sektoru u podčinjenom položaju i uvijek su među prvima koje u slučaju krize dobivaju otkaz, bez obzira na vrstu krize. Jaz u politici ne može se smanjiti bez konkretnih mjera u njihovu korist koje treba poduzeti u svakom području djelovanja, tim više što je to dio UN-ovih ciljeva održivog razvoja ( 11 )

3.3.3. metodologija „Define, Plan, Act, Check” („Definiranje, planiranje, djelovanje, provjera”), koju je EIGE osmislio u svojoj publikaciji „Rodna pitanja i energija” EGSO naglašava da je problem politika koje se razvijaju u energetskom sektoru već od same koncepcije to što se ne uzima u obzir rodna dimenzija. Odbor želi da„Define, Plan, Act, Check” („Definiranje, planiranje, djelovanje, provjera”), koju je EIGE osmislio u svojoj publikaciji „Rodna pitanja i energija” ( 12 ) , bude široko rasprostranjena u obliku poticaja vladama država članica i školama za menadžment u energetskom sektoru i u poduzećima.

3.3.4. sve faze politike u području energije . Nakon analize situacije i savjetovanja s dionicima te studije o uključivanju u proračun, faza provedbe trebala bi započeti povećanjem razine osviještenosti i jačanjem kapaciteta, što znači kvalifikacija; modul za obrazovanje o energiji („gender toolkit”), koji se financira u okviru Sedmog okvirnog programa, istaknuo je važnost roda u energetskom sektoru i način na koji to pitanje može utjecati na istraživanje u tom području I EGSO, kao i EIGE, smatra da se rodna dimenzija može uključiti u. Nakon analize situacije i savjetovanja s dionicima te studije o uključivanju u proračun, faza provedbe trebala bi započeti povećanjem razine osviještenosti i jačanjem kapaciteta, što znači kvalifikacija; modul za obrazovanje o energiji („gender toolkit”), koji se financira u okviru Sedmog okvirnog programa, istaknuo je važnost roda u energetskom sektoru i način na koji to pitanje može utjecati na istraživanje u tom području ( 13 ) . I na kraju, politike i programe treba evaluirati nakon njihove provedbe. Odbor pozdravlja namjeru da se to učini, što Komisija navodi u svojoj posljednjoj komunikaciji o ravnopravnosti.

3.4. Razlike na tržištu rada

3.4.1. Zapošljavanje

3.4.1.1. žene same mobiliziraju kako bi se čuo i njihov glas. Na primjer, u Španjolskoj je 2018. godine 57 udruga iz energetskog sektora objavilo zajednički manifest „En Energia NO sin Mujeres” U Francuskoj se društvo EDF hvali da među zaposlenima ima 25 %, a u upravnim odborima 27 % žena, iako francuski zakon propisuje 40 % žena. S druge strane, to je društvo pokrenulo digitalnu kampanju u potrazi za idejama radi rasprave, usmjeravanja, uvjeravanja, poticanja i „razvoja industrije s većim naglaskom na sudjelovanju žena” ( 14 ) . U trenutačnoj situaciji često se upravokako bi se čuo i njihov glas. Na primjer, u Španjolskoj je 2018. godine 57 udruga iz energetskog sektora objavilo zajednički manifest „En Energia NO sin Mujeres” ( 15 ) (Energija ne može bez žena) u kojem se navodi da je vrijeme da se u javnoj sferi zapošljava više stručnjakinja kako bi se osiguralo da energetska tranzicija bude održivija i pravednija. Europska komisija potvrđuje da je „promicanje ravnopravnosti žena i muškaraca zadaća Unije u svim njezinim aktivnostima”, što znači i svih država članica, čiji je indeks rodne ravnopravnosti u prosjeku samo 67,4 boda od 100. U Austriji su poduzeća za distribuciju energije osmislila programe kako bi pobudila veći interes žena, često u suradnji sa srednjim školama i sveučilištima ( 16 )

3.4.1.2. U području nuklearne energije isključivanje žena doživljava se s određenom legitimnošću „s obzirom na njegova znanstvena i tehnička zanimanja u kojima su žene još uvijek malobrojne”. Udio žena u francuskom Zavodu za atomsku energiju i alternativne izvore energije (CEA) sporo raste: 2018. žene su činile 33,8 % zaposlenih u odnosu na 30 % 2008. godine, 30,3 % rukovodećeg kadra (26,5 % među znanstvenicima) i 39,4 % ostalog osoblja.

3.4.1.3. industriji nafte i plina , u kojoj čine samo 20 % zaposlenih, 17 % rukovodećeg kadra i 1 % svih predsjednika uprave trgovačkih društava Žene su i dalje nedovoljno zastupljene u, u kojoj čine samo 20 % zaposlenih, 17 % rukovodećeg kadra i 1 % svih predsjednika uprave trgovačkih društava ( 17 ) . Polako ih se počinje smatrati „neiskorištenim rezervama” s obzirom na to da bi raznolikost mogla biti adut za kreativnost u tehničkim zanimanjima i rješenje za generacijski i demografski jaz. Stereotipe je teško iskorijeniti, no treba im se oduprijeti u korist uspostavljanja ravnoteže među zaposlenima. Žene su te koje moraju nešto poduzeti i najprije se uključiti u obrazovanje u tehničkim strukama.

3.4.1.4. Žene u energetskom sektoru, kao i ostali radnici i radnice, imaju različite statuse. Osim toga, slabije su plaćene od muškaraca i lakše dobivaju otkaz. U Uniji su u lošijem položaju zbog činjenice da je društvo još uvijek organizirano tako da se računa na privatno vrijeme žena za neprofesionalne socijalne i afektivne funkcije (briga za djecu, starije osobe i sl.).

3.4.2. Kvalifikacije

3.4.2.1. U EU-u još uvijek postoji teritorijalni faktor i društveni pritisak koji djevojkama onemogućuju pristup visokom obrazovanju. U određenim ruralnim krajevima južne Europe neki dijelovi stanovništva i dalje smatraju da je djevojkama mjesto u kući. Zbog svoje digitalne nepismenosti trajno su udaljene od zanimanja u području energetike, što predstavlja opći gubitak kompetencija za društvo.

3.4.2.2. osposobljavanjem i kvalifikacijama . Prema EIGE-i, postoji i kontinuirana horizontalna segregacija između studenata i studentica. Mladići se češće odlučuju za prirodne znanosti, a kad djevojke završe studij prirodne znanosti, nekoliko godina nakon studija ne rade u stručnim zanimanjima. Po dolasku u poduzeće mogu naići na probleme: „Tijekom studija inženjerstva tretirali su me kao i sve druge, ali sve se promijenilo kad sam počela raditi. Elektrana nije bila izgrađena s idejom da će jednog dana u njoj raditi žene: nije bilo ni odijela za zaštitu od zračenja ni svlačionica za žene” Sve počinje. Prema EIGE-i, postoji i kontinuirana horizontalna segregacija između studenata i studentica. Mladići se češće odlučuju za prirodne znanosti, a kad djevojke završe studij prirodne znanosti, nekoliko godina nakon studija ne rade u stručnim zanimanjima. Po dolasku u poduzeće mogu naići na probleme: „Tijekom studija inženjerstva tretirali su me kao i sve druge, ali sve se promijenilo kad sam počela raditi. Elektrana nije bila izgrađena s idejom da će jednog dana u njoj raditi žene: nije bilo ni odijela za zaštitu od zračenja ni svlačionica za žene” ( 18 ) , rekla je jedna žena koja je prepričavala svoje iskustvo u nuklearnoj elektrani na početku svoje karijere. Ta priča govori mnogo. Iako su 2017. godine žene u Hrvatskoj stekle 60 % diploma u magistarskim i 55 % u doktorskim studijima znanosti, u svom profesionalnom životu i dalje su bile ograničene „staklenim stropom” u energetskom sektoru, u kojem je njihov udio u rukovodećim strukturama i dalje bio između 13 % i 16 %, odnosno 19 % u trgovačkim društvima uvrštenima na burzu.

3.4.2.3. Budući da je u Francuskoj udio žena u inženjerskim obrazovnim programima manji od 30 %, teško je postići rodnu raznolikost u strukovnom ogranku IEG ( 19 ) . U 2017. udio žena u isključivo tehničkom sektoru tog ogranka bio je samo 14 %, dok u komercijalnom i tercijarnom sektoru imaju većinski udio! Koja je dodana vrijednost žena? Je li to da su one društvene, pristupačne, sposobne slagati fascikle i kuhati kavu? Ili to da su tehničke radnice, inženjerke, znanstvene radnice? Ženama su potrebne istinske jednake mogućnosti da se probiju u energetski sektor i uvažavanje njihovih sposobnosti da u njemu ostanu i razviju karijeru. U Španjolskoj se unatoč mjerama za lakši pristup žena tehničkim sektorima velik broj žena ne odlučuje na tu opciju ( 20 ) . Stereotipima o tome da su matematika i fizika područje isključivo za dječake mora se stati na kraj uz pomoć strukture studija, stava nastavnika i roditeljskim odgojem od trenutka kad djeca krenu u osnovnu školu kako bi žene promijenile stav same prema sebi. Postoje inspirativni primjeri: u Poljskoj se u okviru projekta „Mala politehnička škola” organiziraju predavanja za djecu (djevojčice i dječake) osnovnoškolske dobi kako bi im se približili tehnički predmeti i otklonio strah od STEM-a.

3.5. Karijere i plaće

3.5.1. Ženama nije uvijek lako postići zadovoljavajuću ravnotežu između obiteljskog i profesionalnog života u tim zahtjevnim zanimanjima. Zbog nedostatka primjera na koje se mogu ugledati žene ponekad same odustaju od njih. Potrebna im je solidarnost kolegica, mentorica, iznimnih žena, koje bi im pokazale put i dale samopouzdanja. EGSO smatra da bi se – prilikom osposobljavanja – osobe odgovorne za ljudske resurse u poduzećima u tom sektoru trebalo pripremiti da budu osviještene i inovativne u interesu svih, muškaraca i žena, u usmjeravanju zaposlenja i karijere kako bi se na karijere koje se trenutno smatraju izvan norme počelo gledati kao na uobičajene. U Hrvatskoj su 2019. žene uspostavile mrežu po uzoru na „CIGRE”, globalnu zajednicu za suradnju, kako bi si međusobno pomagale u razvoju karijere u sektoru energije ( 21 ) . Odbor smatra da je uvođenje kvota za postizanje rodne jednakosti u upravama poduzeća nužno potreban signal.

3.5.2. U razvoju karijera u području prirodnih znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u energetskom sektoru žene i dalje nailaze na previše prepreka u svojim poduzećima, kako u javnom tako i u privatnom sektoru. Komisija poziva na to da se svima omogući „slobodno slijediti put koji su odabrali u životu”, uz punu ravnopravnost. Ona mora osigurati dodatna sredstva za žene u sektoru u kojem fizička snaga više nije od primarne važnosti, ali je i dalje mjera sposobnosti. Ravnopravnost se mora moći mjeriti kvalitativnim pokazateljima o ostvarenim mogućnostima za karijeru i, uz jednake kvalifikacije i stupanj karijere, razinama plaće. To uključuje osnovnu plaću i dodatke na plaću. U tom pogledu EGSO u potpunosti podržava ciljeve Međunarodne koalicije za jednake plaće ( 22 ) . Preporučuje uvođenje obvezujućih mjera o transparentnosti plaća i naknada jer je to preduvjet za istinsku ravnopravnost u plaćama.

3.6. Uloga nacionalnog i europskog socijalnog dijaloga

EGSO smatra da bi postignuti sporazumi trebali biti uključeni u upravljanje strukovnim ograncima i poduzećima.

3.6.1. Kolektivni ugovori i sporazumi

Uloga socijalnog dijaloga od presudne je važnosti za razvoj odgovarajućih radnih uvjeta i osiguravanje sigurnosti na radu i sigurnosti zaposlenja žena u energetskom sektoru. Strukovni ogranak IEG u Francuskoj potpisao je sa sindikatima četverogodišnji sektorski sporazum koji obuhvaća sva područja na kojima je potrebno djelovati kako bi se ostvario napredak u pogledu ravnopravnosti na radu (23). CEA ima sporazum na razini poduzeća. U svim bi državama članicama bilo vrlo važno da se takve mjere koje su odobrili socijalni partneri uključe u kolektivne ugovore kako bi bile potpuno pravno primjenjive.

3.6.2. Društveno odgovorno poslovanje, „meko pravo”

Poduzeće Electricité de France sa svojim je sindikatima 2018. potpisalo sporazum o društveno odgovornom poslovanju čiji je cilj osigurati rodnu raznolikost na svim razinama poduzeća, a usto je predano promicanju žena na ključne upravljačke položaje. Taj sporazum računa na veću privlačnost tehničkih zanimanja među mladim ženama i na poštovanje načela jednakih mogućnosti žena i muškaraca u poduzeću tijekom cijele karijere. To je hvale vrijedan angažman, koji je ipak „meko”, odnosno neobvezujuće pravo, koje iziskuje stalno praćenje, prije svega od strane žena, kako bi se provelo i kako bi se provjerilo da je u skladu sa zakonodavstvom, koje ostaje nužno.

4. Predstavlja li energetska tranzicija priliku ili rizik za žene?

4.1. dekarboniziranom gospodarstvu mijenja načine proizvodnje, koji idu u smjeru manjih subjekata, kratkih lanaca opskrbe i nove ravnoteže između fosilne ili nuklearne energije i obnovljive energije. Pametne zgrade, koje mogu pohranjivati energiju, pametne mreže itd. mobiliziraju tehnike, najsuvremenije informacijske tehnologije i umjetnu inteligenciju. U razdoblju prije krize izazvane COVID-om 19, kad je cijena nafte bila visoka, poduzeća kojima upravljaju žene često su ulagala u obnovljivu energiju i uzimala u obzir prijetnje okolišu Napredak premamijenja načine proizvodnje, koji idu u smjeru manjih subjekata, kratkih lanaca opskrbe i nove ravnoteže između fosilne ili nuklearne energije i obnovljive energije. Pametne zgrade, koje mogu pohranjivati energiju, pametne mreže itd. mobiliziraju tehnike, najsuvremenije informacijske tehnologije i umjetnu inteligenciju. U razdoblju prije krize izazvane COVID-om 19, kad je cijena nafte bila visoka, poduzeća kojima upravljaju žene često su ulagala u obnovljivu energiju i uzimala u obzir prijetnje okolišu ( 24 ) . Udio njihovih aktivnosti u tom sektoru bio je u porastu premda još uvijek malen u inženjerstvu (28 %, prema podacima agencije IRENA). Postoji opasnost da će destabilizacija energetskih tržišta uzrokovana gubitkom vrijednosti fosilne energije zbog krize negativno utjecati na taj trend.

4.2. Svijet energije u tim novim, „lakšim” aktivnostima vidi veliku potrebu za raznolikošću, inovativnim kompetencijama i profilima koji u što većoj mjeri predstavljaju društvo u cjelini. Prepoznato je da društvo mora preuzeti odgovornost za tranzicije – pri čemu digitalna tranzicija jača energetsku tranziciju – zajedno s mogućnostima koje one donose i, prije svega, zajedno s cijenom koju je za njih potrebno platiti u pogledu radnih mjesta i restrukturiranja ( 25 ) . Za to su potrebne žene, a u tim sektorima još ih nema mnogo.

4.3. Glavni karijerni profili u sektoru obnovljive energije još nisu definirani. Odbor bi želio upozoriti na dvije moguće negativne tendencije: 1) da se stvori obrnuta neravnopravnost, s više žena nego muškaraca u sektoru obnovljive energije; 2) da se energetska i digitalna tranzicija iskoriste za stvaranje otoka niskih plaća u sektoru u kojem radi previše žena i otoka za karijere žena, kojima se više ne bi nudila mogućnost razvijanja karijere u tradicionalnim energetskim sektorima. Odbor ponovno poziva na to da se sektorski sporazumi o ravnopravnosti i sporazumi na razini poduzeća o ravnopravnosti uključe u obvezujuće ugovorno pravo.

5. Posebne napomene

5.1. Ostvarivanje potencijala pojedinca važno je pitanje i na osobnoj i na kolektivnoj razini u europskom društvu koje stari i suočava se s oštrom konkurencijom talentiranih osoba iz drugih trgovinskih sila. Muškarci i žene moraju kombinirati vrlo raznolike kompetencije u horizontalnijem energetskom kontekstu u kojem se koriste platforme i mreže. Načini upravljanja zbog toga se mijenjaju. Međutim, digitalna nepismenost i dalje je prisutna pa je potrebno uložiti napore kako bi se ona iskorijenila u cijelom EU-u. Današnji napori u tom području poduzimaju se u okviru već utvrđenih prava, stoga moraju brzo polučiti rezultate. Ženski je talent važan!

5.2. Na kojem se području ostvariti? „Žene bi proširile bazu dostupnih kompetencija” i „raznolikost je ključan element konkurentnosti” „Žene bi proširile bazu dostupnih kompetencija” i „raznolikost je ključan element konkurentnosti” ( 26 ) . Imaju li umjetna inteligencija ili korištenje velike količine podataka spol? To je područje širom otvoreno i još nisu poznate sve njegove moguće primjene, ali je jasno da je ključno za međunarodnu konkurentnost Europe, i za žene i za muškarce. Potrebno je osposobljavati žene i poticati ih da se posvete tom sektoru, osiguravajući među djevojkama u srednjim školama i na terenu promidžbu zanimanja u energetskom sektoru.

5.3. Ženama treba dati energiju i sredstva za donošenje odluka. Poduzećima – kako malim tako i velikim – sve je više potrebna etičnost. I u tu se svrhu rado okrećemo ženama jer u okviru struktura koje se razvijaju, a koje su usmjerene na decentralizirane sustave proizvodnje energije, postoji tendencija za većom rodnom ravnopravnošću u donošenju odluka. Prepoznaje se da je motivacija žena različita od motivacije muškaraca i da meke vještine imaju svoju vrijednost za funkcioniranje poduzeća. EGSO smatra da to priznanje može biti pozitivno, ali da može biti i zamka za zadržavanje postojećeg stanja. Žene moraju biti na oprezu. U svakom slučaju, ravnopravnost je pravo i mora se očitovati u njihovim karijerama i plaćama, bez obzira na krizne situacije ili demografske probleme.

5.4. Treba osnovati Europski koledž za STEM po uzoru na Europski koledž u Brugesu, ali s promjenjivim kvotama.

EGSO traži od Komisije da što prije u Bruxellesu osnuje poslijediplomski fakultet pod nazivom „Europski koledž za STEM” (27), koji bi obuhvaćao smjer energetike na kojem bi kvota za studentice na početku bila 80 %, a nakon nekoliko godina bi se nastojala uspostaviti rodna ravnoteža. Smatra da se ne bi trebalo čekati da se pojavi skupina osoba jednakog kalibra kao tim koji su činili Madriaga, Churchill, Spaak i De Gasperi, koji je osmislio Europski koledž u Brugesu, već preporučuje da se to što prije predloži Vijeću.

5.4.1. Kao i u slučaju Koledža u Brugesu, države članice bile bi odgovorne za inicijalni odabir studenata i studentica, kao i za njihovo financiranje stipendijama. To ne bi trebalo spriječiti Vijeće da toj školi izvrsnosti dodijeli operativni proračun. Studiji na tom koledžu trebali bi biti gotovo isključivo usmjereni na znanje i iskustvo specifične za aktivnosti u području STEM-a, uz primijenjene studije i multidisciplinarne programe, od kojih bi jedan bio posvećen energiji. Taj bi vodeći koledž projicirao sliku europske izvrsnosti u zanimanjima u energetskom sektoru u kojima spol ne bi igrao nikakvu ulogu i pružio bi europsku dodanu vrijednost svim nacionalnim visokim školama pa bi tako mogao biti pozitivan primjer i pokretač feminizacije tih zanimanja i imati važnu ulogu u prikupljanju svih vrsta talenata.

5.4.2. Kao i Europski koledž, koji ima jedno sjedište u Brugesu, a jedno u Natolinu (Poljska), Europski koledž za STEM trebao bi imati nekoliko sjedišta u Europskoj uniji koja bi bila u mreži s već postojećim strukturama na europskoj razini, kao što su znanstveni klasteri i nevladina organizacija Euro-CASE ( 28 ) , koja okuplja nacionalne obrazovne ustanove za inženjerstvo, primijenjenu znanost i tehnologiju iz 21 europske zemlje ili Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT-InnoEnergy) ( 29 ) , koji je dio programa Obzor 2020. i koji je posvećen promicanju inovacija, poduzetništva i obrazovanja u području energetske tranzicije i obnovljive energije i okuplja akademsku zajednicu, poduzetnike i istraživačke centre ( 30 ) duž cijelog lanca vrijednosti.

5.4.3. U suradnji s Portalom otvorenih podataka EU-a ( 31 ) , na kojem su podaci besplatni i mogu se ponovno koristiti, EU bi raspolagao snažnim i poželjnim alatom koji bi okupljao žene i muškarce i osiguravao poveznicu s industrijom i istraživačkim centrima. Sve izvrsne škole prednost su za regije u kojima se nalaze, a europska dodana vrijednost donosi još veći prestiž.

5.5. Uspostava „timova za energetiku u Europi”

Već postoje udruge (32) koje aktivno rade na promjeni načina razmišljanja mladih žena kako bi se one same usmjerile prema zanimanjima u energetskom sektoru. Žene na visokim položajima u tom sektoru sastaju se i organiziraju aktivnosti među učenicama i studenticama kako bi im predstavile svoja zanimanja i druge mogućnosti za rad u energetskom sektoru. U Poljskoj je program pod nazivom „Djevojke u tehničkim školama” (33) imao vrlo dobre rezultate. Cilj je bio potaknuti djevojke da se upisuju u tehničke srednje škole i stati na kraj stereotipima uz pomoć različitih aktivnosti, među kojima su posebno važni bili dani otvorenih vrata u tim školama. EGSO smatra da je izuzetno bitno sistematizirati taj pristup izravnom razmjenom na europskoj razini s pomoću „timova za energetiku u Europi”. Prilikom uvođenja eura u svim državama članicama timovi volontera, pod odgovornošću lokalnih ureda Komisije, razgovarali su s građanima da im objasne promjene do kojih će dovesti uvođenje jedinstvene valute.

5.5.1. Na sličan način „timovi za energetiku u Europi” mogli bi komunicirati s učenicama i studenticama kako bi im objasnili kako funkcioniraju istraživanja, tehnologija, opskrba, transeuropske mreže, određivanje cijena, regulatorni sustavi, energetska tržišta i koje bi mjesto one u tome mogle naći.

5.5.2. Ti bi timovi – čiji bi zadatak bio učenicama i studenticama otkriti zanimanja inženjera/inženjerki i tehničara/tehničarki i potaknuti ih da odaberu ta zanimanja – trebali uključivati žene koje bi bile pozitivan primjer koji pokazuje da su ta zanimanja (koja se smatra više „muškima”) dostupna djevojkama.

5.5.3. Na profesionalnoj razini ti bi timovi mogli razmjenjivati dobre prakse te promicati veze i razmjene s drugim mrežama i udrugama u EU-u. Treba uključiti i muškarce koji mogu djelovati kao mentori. Međutim, u ovom kontekstu žene imaju veći utjecaj kao pozitivan primjer. Mogla bi se uspostaviti europska mreža žena, koja bi bila dio europskog projekta, koji bi primao financijska sredstva, i koja bi djelovala kao posrednik u odnosu na europski koledž za STEM.

5.6. Na razini europskih institucija i tijela potrebno je ojačati postojeći razvoj povećanjem sudjelovanja žena kako bi se postigla njihova jednaka zastupljenost među energetskim regulatorima ( 34 )

Bruxelles, 18. rujna 2020. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) https://beijing20.unwomen.org/en/about

(2) Women, Gender Equality and the Energy Transition in the EU (Žene, rodna ravnopravnost i energetska tranzicija u EU-u), studija koju je naručio Odbor FEMM (svibanj 2019.) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608867/IPOL_STU(2019)608867_EN.pdf.

(3) COM(2020) 152 final, 5.3.2020., „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025.”

(4) Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), Vilnius, Gender and Energy (Rodna pitanja i energija).

(5) Državni zavod za statistiku, energetski sektor (osim naftne industrije). https://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2019/09-02-01_12_2019.htm.

(6) UN-ovi ciljevi održivog razvoja br. 5, 7 i 8; Joy Clancy, Sveučilište Twente, Give women a chance: engendering the energy supply chain (Dajmo ženama šansu: uvođenje rodne ravnopravnosti u lanac opskrbe energijom).

(7) EIGE, Indeks rodne ravnopravnosti.

(8) SL C 341, 21.11.2013., str. 21.

(9) Mišljenje EGSO-a TEN/707, vidjeti str. 93. u ovom Službenom listu.

(10) Vidjeti informativno izvješće EGSO-a „Evaluacija europske energetske unije: socijalna i društvena dimenzija energetske tranzicije”, izvjestitelj: Christophe Quarez, srpanj 2020.

(11) http://www.unido.org/fileadmin/user_media_upgrade/What_we_do/Topics/Women_and_Youth/Guide_on_Gender_Mainstreaming_ ECC.pdf.

(12) Vidjeti str. 10. (2016.) na Platformi za rodnu ravnopravnost > Područja politika > Energija http://eurogender.eige.europa.eu.

(13) http://www.yellowwindow.be/genderinresearch/down-loads/YW2009_GenderToolKit_field4_Energy_001.pdf

(14) https://www.edfpulseandyou.fr/autres-themes/industrie-feminin/

(15) #EnEnergiaNoSinMujeres, manifest koji je u Španjolskoj potpisalo 57 udruga.

(16) Vidjeti studiju Chancengleichheit zwischen Frauen and Männern in der Energiebranche (Jednake šanse za žene i muškarce u energetskom sektoru), koju je Austrijska udruga za okoliš i tehnologiju (ÖGUT) izradila za austrijsko Savezno ministarstvo poljoprivrede, šumarstva, okoliša i gospodarenja vodama, listopad 2016.

(17) Navedeno na Svjetskom naftnom kongresu održanom 2017. u Istanbulu prema informacijama društva za savjetovanje Boston consulting group (BCG).

(18) https://www.iaea.org/newscenter/news/women-in-the-nuclear-field-share-their-stories-at-international-womens-day-event

(19) IEG: Industries Électriques et Gazières, strukovni ogranak elektroenergetskih i plinskih poduzeća.

(20) Inicijativa „Steel women”.

(21) https://www.cigre.org/GB/community/women-in-engineering

(22) https://www.ilo.org/global/topics/equality-and-discrimination/epic/lang--en/index.htm; SL C 110, 22.3.2019., str. 26.; SL C 262, 25.7.2018., str. 101.

(23) https://sgeieg.fr/actualites/accord-relatif-a-egalite-professionnelle-entre-les-femmes-et-les-hommes-2019-2023

(24) https://escholarship.org/

(25) Ovaj odlomak napisan usred krize izazvane koronavirusom možda nakon krize više neće biti relevantan.

(26) Cercle InterElles.

(27) Znanost, tehnologija, inženjerstvo i matematika. Vidjeti Energy, a networked Europe (Energija, umrežena Europa), Michel Derdevet, docent na sveučilištu Sciences po (IEP) u Parizu.

(28) Euro-CASE, Europsko vijeće za primijenjene znanosti, tehnologije i inženjerstvo www.euro-case.org; https://www.euro-case.org/about-us/mission-and-governance/.

(29) EIT-InnoENergy, innoenergy.com.

(30) Vidjeti Energy, a networked Europe (Energija, umrežena Europa), Michael Derdevet, docent na sveučilištu Sciences po (IEP) u Parizu, glavni tajnik (2013. – 2019.) i član upravnog odbora poduzeća ENEDIS.

(31) data.europa.eu: Portal otvorenih podataka Europske unije.

(32) Mreža Énergies de femmes društva EDF; women4energy.eu (innoenergy/EIT, koji vodi Steinbeis 2i GmbH); ellesbougent.com; http://www.interelles.com/colloques-interelles/actes-complets-du-colloque-2019: konferencija pod nazivom L’IA a-t-elle un sexe? (Ima li umjetna inteligencija spol?).

(33) Program je započeo 2007. Postotak djevojaka u tehničkim školama povećao se s 30,6 % na 36 %. http://www.dziewczynynapolitechniki.pl/pdfy/raport-kobiety-na-politechnikach2019.pdf.

(34) Mišljenje EGSO-a „Strategija za rodnu ravnopravnost” (SOC/633), izvjestiteljica: Giulia Barbucci, suizvjestiteljica: Indrė Vareikyté, srpanj 2020. (SL C 364, 28.10.2020., str. 77.).