Države članice mogu same predložiti paket usluga prilagođenih potrebama za predmetne otpuštene radnike, pod uvjetom da je taj paket u skladu s Uredbom. Zatraženi iznos po pogođenom radniku može se stoga razlikovati ovisno o tome koliko je radnika otpušteno, o situaciji na pogođenom tržištu rada, o pojedinačnoj situaciji u kojoj se nalaze ciljani radnici, o mjerama koje je država članica već poduzela i o trošku pružanja usluga u predmetnoj državi članici ili regiji. Zbog toga su se predloženi iznosi potpore iz EGF-a 2013. i 2014. kretali od oko 1 152 EUR do nešto više od 6 675 EUR po radniku, uz prosjek od 3 352 EUR po radniku.

Sadržaj „usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama” koji će se sufinancirati iz EGF-a treba biti ujednačen s drugim mjerama te ih nadopunjavati. Mjerama koje se sufinanciraju iz EGF-a mogu se prilično nadilaziti standardni postupci i djelovanja. Iz prakse je vidljivo da se EGF-om omogućuje državama članicama da otpuštenim radnicima pruže primjereniju i dosljedniju pomoć od one koju bi im mogle pružiti da EGF ne postoji, uključujući mjere kojima otpušteni radnici inače ne bi imali pristup (npr. srednjoškolsko ili visokoškolsko obrazovanje). Zahvaljujući EGF-u države članice mogu se posebno usredotočiti na ranjive osobe, kao što su osobe s nižom stručnom spremom ili osobe s migrantskim podrijetlom te pružiti potporu uz bolji omjer savjetnika i radnika i/ili na dulje razdoblje, što bez EGF-a ne bi bilo moguće. Na taj način radnici imaju bolje izglede za poboljšanje svoje situacije. Novom je Uredbom o EGF-u odstupanjem do kraja 2017. državama članicama omogućeno da, u regijama u kojima je visoka nezaposlenost mladih osoba, potporom obuhvate i mlade osobe koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET). Cilj je poduprijeti provedbu Jamstva za mlade koje je Vijeće podržalo u travnju 2013.

Ex post evaluacijom objavljenom u svibnju 2014. ukazuje se na to da se EGF-om pridonijelo rješavanju znatnih društvenih problema i problema tržišta rada nastalih postupcima masovnih otpuštanja. Zahvaljujući EGF-u države članice mogu odlučnije djelovati u područjima pogođenima otpuštanjima nego što bi bilo moguće bez njegova financiranja, u smislu broja osoba kojima je pružena pomoć i područja primjene, trajanja te kvalitete potpore. Ocjenjivanjem je ukazano i na činjenicu da intenzivnom i prilagođenom pomoći pruženom EGF-om obično više otpuštenih radnika pronađe novi posao nego s pomoću standardiziranih paketa omogućenih nacionalnim mjerama aktivne politike tržišta rada. Osim što su njime omogućeni paketi intenzivnije potpore otpuštenim radnicima, u nekim su zemljama nacionalna tijela zahvaljujući EGF-u uspostavila kontakt s radnicima i poduprla mjere koje bi inače bile neprovedive, na taj način pridonoseći razvoju politika restrukturiranja, aktivnog tržišta rada te strukovnog osposobljavanja.

Komisija je do 31. prosinca 2014. zaprimila završna izvješća za 91 slučaj EGF-a, što čini 68 % ukupnog broja zahtjeva zaprimljenih do tog datuma (134).

Glavni rezultati i podaci o kojima su izvijestile te države članice 2013. i 2014. sažeti su u ovom odjeljku i u Tablici 4. u nastavku. Od 34 slučaja, 13 ih je bilo obuhvaćeno i ex post evaluacijom EGF-a. Cilj ex post evaluacije utvrđivanje je dodane vrijednosti EGF-a i njegova utjecaja na radnike proglašene viškom te na tržišta rada (vidjeti odjeljak 4.7.4.).

Do kraja 2014. Komisija je zaprimila završna izvješća za 34 slučaja sufinancirana iz EGF-a koji su do polovice 2014. provedeni u 13 država članica.

U skladu s člankom 20. Uredbe o EGF-u (EZ) br. 1927/2006, Uredba je revidirana 2013. u pripremi za Višegodišnji financijski okvir 2014. – 2020. Na temelju prijedloga Komisije, Vijeće i Europski parlament odobrili su nastavak funkcioniranja EGF-a kako bi se omogućila određena, jednokratna potpora radnicima koji su proglašeni viškom uslijed velikih strukturnih promjena nastalih zbog globalizacije ili svjetske financijske i gospodarske krize. Europski parlament i Vijeće donijeli su novu Uredbu o EGF-u (Uredba (EU) br. 1309/2013) 17. prosinca 2014.

Novom se Uredbom ponovno uvodi kriterij krize, tako da se zahtjev za doprinos iz EGF-a može opravdati trenutačnom ili budućom gospodarskom i financijskom krizom. Proširuje se i područje primjene EGF-a time što pravo na potporu sada imaju i radnici zaposleni na određeno vrijeme te samozaposlene osobe. Kako bi se podržala provedba Jamstva za mlade, nova Uredba sadržava odstupanje do kraja 2017. kojim se obuhvaćaju i NEET-ovi u regijama koje, prema Inicijativi za zapošljavanje mladih (YEI), ispunjavaju uvjete. Novom se Uredbom ograničavaju i mjere iz članka 7. točke (b) (npr. naknade i poticaji) na 35 % ukupnih troškova, dok su bespovratna sredstva za poduzetnike ograničena na 15 000 EUR po radniku. Novom se Uredbom uvode i rokovi namijenjeni skraćivanju vremena koje protekne od podnošenja zahtjeva do odluke o mobilizaciji Fonda koju donose Europski parlament i Vijeće.

4.6.Financijsko izvješće

4.6.1.Financijski doprinos EGF-a

Proračunsko je tijelo 2013. i 2014. odobrilo 28 doprinosa iz EGF-a u ukupnom iznosu od 114 427 463 EUR (vidjeti prethodnu Tablicu 2.). Ti su doprinosi potekli iz proračuna za 2013. i 2014., dok je četiri najnovija doprinosa proračunsko tijelo odobrilo u prosincu 2014. te su isplaćeni početkom 2015.

Prema članku 28. Međuinstitucijskog sporazuma od 17. svibnja 2006. kojim se utvrđuje proračunski okvir za EGF do kraja 2013., EGF (u pogledu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza) ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 500 milijuna EUR. Taj se iznos može koristiti iz bilo koje postojeće razlike u okviru ukupnog najvišeg iznosa rashoda iz prethodne godine i/ili iz ukinutih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iz prethodne dvije godine, isključujući one iz naslova 1.B financijskog okvira. Godine 2013. iznos od 500 milijuna EUR stavljen je na raspolaganje u pričuvnoj liniji EGF-a. Za razdoblje od 2014. do 2020. člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 utvrđuje se najviši iznos godišnjeg financiranja od 2014. do 2020. i dopušta upotreba EGF-a do najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.). To znači da su 2014. u pričuvnoj liniji EGF-a stavljena na raspolaganje odobrena sredstva za preuzimanje obveza u iznosu od 159 181 000 EUR. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza za doprinose odobrene obje godine prebacivala su se iz pričuve EGF-a u proračunsku liniju EGF-a nakon što bi proračunsko tijelo odobrilo pojedinačne zahtjeve.

Kad je riječ o odobrenim sredstvima za plaćanja, iznos od 50 000 000 EUR odobrenih sredstava za plaćanja doznačen je u proračunsku liniju EGF-a početkom 2013., kao i početkom 2014. Godine 2013. ta su sredstva bila dovoljna za pokrivanje odobrenih doprinosa koji su iznosili 35 748 557 EUR. Godine 2014. bila su potrebna dodatna odobrena sredstva za plaćanja kako bi se pokrili odobreni zahtjevi za doprinos iz EGF-a koji su te godine iznosili ukupno 78 678 907 EUR. Ta su sredstva potekla iz iznosa koji su vraćeni nakon što su države članice u zaključnoj fazi prijavile nepotrošena sredstva.

4.6.2.Rashodi za tehničku pomoć

U skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1927/2006, do 0,35 % financijskih resursa raspoloživih za određenu godinu (1,75 milijuna EUR u 2013.) na inicijativu se Komisije može upotrijebiti za tehničku pomoć u aktivnostima kao što su priprema, praćenje, informiranje i stvaranje baze znanja, administrativna i tehnička podrška i u aktivnostima revizije, nadzora te ocjenjivanja potrebnima za provedbu Uredbe o EGF-u. Člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1309/2013 utvrđen je najviši iznos tehničke pomoći na inicijativu Komisije od 0,5 % umanjenog ukupnog iznosa (oko 0,75 milijuna EUR u 2014.). Proračunsko tijelo odobrilo je prijedloge za tehničku pomoć koje je Komisija podnijela 2013. i 2014., a koja je iznosila 750 000 EUR, odnosno 330 000 EUR.



Tablica 5. – rashodi za tehničku pomoć 2013. i 2014.

Opis Predviđeno u proračunu za 2013. (EUR) Stvarni rashodi u 2013. (EUR) Predviđeno u proračunu za 2014. (EUR) Stvarni rashodi u 2014. (EUR) Napomena Informacije (npr. ažuriranje internetske stranice EGF-a na svim jezicima EU-a, objave, audiovizualne aktivnosti) 80 000 28 000 20 000 6 364 Zakašnjeli priljev sredstava otežao je sudjelovanje u aktivnostima GU EMPL. Administrativna i tehnička podrška: – dva sastanka Stručne skupine EGF-ovih osoba za kontakt, – dva seminara o provedbi EGF-a 70 000 120 000 40 752 81 522 70 000 120 000 140 149 Spajanjem sastanaka osoba za kontakt i seminara sniženi su troškovi. Samo je jedan seminar održan 2014. Prikupljanje podataka o praćenju i

statistički portret EGF-a 0 0 20 000 0 Taj je posao obavila Komisija. Stvaranje baze znanja:

standardizirani postupci podnošenja zahtjeva za doprinos iz EGF-a i njihove obrade; stvaranje i racionalizacija baze podataka EGF-a koja sadržava činjenice i podatke o slučajevima EGF-a 80 000 79 739 100 000 100 000 Integracija EGF-a u Zajednički sustav upravljanja zajedničkim fondom (SFC). Ocjenjivanje 400 000 326 611 0 0 Ponuda ugovaratelja bila je 2013. niža od one koja je predviđena u proračunu. Sljedeće je ocjenjivanje predviđeno za 2015. Ukupno 750 000 556 624 330 000 246 513

4.6.3.Prijavljene ili zaključene nepravilnosti

Ni jedna nepravilnost iz Uredaba o EGF-u nije prijavljenja Komisiji 2013. i 2014., niti je ijedna nepravilnost povezana s EGF-om zaključena u navedene dvije godine.

4.6.4.Zaključivanje financijskih doprinosa iz EGF-a

Postupci za zaključivanje financijskih doprinosa iz EGF-a 2013. i 2014. utvrđeni su člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1927/2006, odnosno člankom 15. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Slučajevi koji su se provodili između 2009. i 2013. – njih 34 – zaključeni su 2013. i 2014. Ti su slučajevi navedeni u Tablici 3. Priloga.

Slučaj EGF-a zaključen je nakon što Komisija odobri završno izvješće, nakon što su sva neiskorištena sredstva isplaćena te država članica i Komisija ne trebaju poduzimati više ništa, osim što država članica mora poštovati obvezu čuvanja svih popratnih dokumenata naredne tri godine u slučaju da ih zatraži Komisija ili Revizorski sud (članak 21. stavak 5. Uredbe (EU) br. 1309/2013).

Prosječna stopa provedbe proračuna zaključenih slučajeva bila je 49,8 %, s ogromnim razlikama u rasponu od nule do potpune iskorištenosti proračuna. Ukupan iznos nepotrošenih sredstava vraćenih Komisiji za ta 34 slučaja iznosio je oko 67,1 milijuna EUR (50,2 % doprinosa iz EGF-a dodijeljenih tim slučajevima).

Države članice nisu u potpunosti iskoristile dodijeljene iznose iz različitih razloga. Iako se države članice opetovano potiče da provedu realistične procjene proračuna za usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama, planiranje još uvijek može biti netočno i neutemeljeno. Početni su izračuni možda uključivali previsoku granicu sigurnosti koja se pokazala nepotrebnom. Broj radnika koji su željeli sudjelovati u predloženim mjerama možda je u fazi planiranja bio procijenjen višim nego što je to zaista bio. Neki su se radnici možda radije odlučili za jeftinije mjere nego za one skuplje ili za kratkoročne mjere radije nego one dugoročne, ili su pak pronašli novi posao ranije nego što je to u početku procijenjeno. Drugi su razlozi za nisku potrošnju možda bila kašnjenja s pokretanjem mjera ili nepotpuno iskorištavanje postojeće fleksibilnosti u preraspodjeli sredstava među stavkama proračuna prilikom provedbe paketa usluga prilagođenih potrebama.

Komisija je naporno radila kako bi pomogla državama članicama redovito ih informirajući i savjetujući te održavajući posebne seminare za poticanje optimalnog upravljanja sredstvima. Stope povrata na kraju provedbe ipak su ostale postojano visoke. Početna stopa povrata koja je za prve slučajeve zabilježena na više od 60 % smanjena je na 50,2 %, no ipak ju je potrebno znatno poboljšati.