Vijeće je 23. travnja 2007. ovlastilo Komisiju da započne pregovore o međuregionalnom sporazumu o slobodnoj trgovini s državama ASEAN-a. Iako je cilj bio pregovarati o međuregionalnom sporazumu o slobodnoj trgovini, ovlaštenjem je predviđena mogućnost bilateralnih pregovora u slučaju nemogućnosti postizanja dogovora o zajedničkim pregovorima sa skupinom država članica ASEAN-a. S obzirom na poteškoće na koje se naišlo obje su strane priznale da je došlo do zastoja u međuregionalnim pregovorima te su se dogovorile da ih privremeno obustave.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

Navedeni rezultati kvantitativne analize mogu se smatrati podcjenjivanjem stvarnog gospodarskog učinka sporazuma jer u njima nisu uzete u obzir predvidive koristi povezane s jačanjem zaštite i provedbe prava intelektualnog vlasništva ili s liberalizacijom izravnih stranih ulaganja u proizvodnim sektorima te s jačanjem javne nabave. Nadalje, nije bilo moguće modelirati sinergije u globalnim lancima opskrbe koje mogu proizaći iz sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, osobito u širem kontekstu postojećih napora za daljnje jačanje gospodarskih odnosa EU-a i regije ASEAN-a, no može se očekivati da će one biti znatne.

Na temelju provedenog ekonomskog modeliranja nadalje se procjenjuje da bi zahvaljujući sporazumu o slobodnoj trgovini nacionalni dohodak EU-a do 2035. mogao porasti za više od 1,9 milijardi EUR, dok bi se u istom razdoblju nacionalni dohodak Vijetnama mogao povećati za 6 milijardi. Znatna razlika u očekivanim koristima posljedica je velike razlike u relativnoj važnosti EU-a i Vijetnama kao izvoznog odredišta u uzajamnoj trgovini.

U analizi se predviđa da će se ukidanjem bilateralnih carina i izvoznih poreza, zajedno sa smanjenjem necarinskih prepreka trgovini koje utječu na prekograničnu razmjenu robe i usluga, znatno potaknuti bilateralna trgovina. Procjenjuje se da će do 2035. izvoz iz EU-a u Vijetnam porasti za više od 8 milijardi EUR, dok bi se izvoz iz Vijetnama u EU trebao povećati za 15 milijardi EUR. To odgovara relativnom rastu izvoza EU-a u Vijetnam za gotovo 29 % te relativnom rastu izvoza iz Vijetnama u EU za gotovo 18 %.

Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama imat će financijski učinak na proračun EU-a na strani prihoda. Procjenjuje se da bi nakon početka pune provedbe sporazuma izgubljeni prihodi od carina mogli doseći iznos od 1,7 milijardi EUR. Ta se procjena temelji na prosječnom uvozu predviđenom za 2035. u slučaju nesklapanja sporazuma i predstavlja godišnji gubitak prihoda kao posljedica ukidanja carina EU-a na uvoz podrijetlom iz Vijetnama.

Očekuje se da će sporazum o zaštiti ulaganja između EU-a i Vijetnama imati financijski učinak na proračun EU-a na strani rashoda. To će biti treći sporazum EU-a (nakon Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma između EU-a i Kanade te sporazuma između EU-a i Singapura) koji će uključivati sustav sudova za ulaganja za rješavanje sporova između ulagatelja i država. Za financiranje stalne strukture, koja će se sastojati od prvostupanjskog suda i žalbenog suda, od 2019. (podložno stupanju na snagu sporazuma) predviđaju se dodatni godišnji rashodi u iznosu od 700 000 EUR. Istovremeno sporazum podrazumijeva korištenje administrativnih resursa u proračunskoj liniji XX 01 01 01 (Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje zaposleno u instituciji), s obzirom na to da se procjenjuje da će na zadacima povezanima s ovim sporazumom biti zaposlen jedan administrator na puno radno vrijeme. To je navedeno u zakonodavnom financijskom izvještaju i podložno je uvjetima koji su u njemu utvrđeni.

5.OSTALI DIJELOVI

•Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

Sporazum o slobodnoj trgovini i sporazum o zaštiti ulaganja između EU-a i Vijetnama uključuju institucionalne odredbe kojima se utvrđuje struktura provedbenih tijela za kontinuirano praćenje provedbe, funkcioniranja i učinka sporazumâ. Budući da su sporazumi sastavni dio sveobuhvatnih bilateralnih odnosa između EU-a i Vijetnama kako su uređeni sporazumom o partnerstvu i suradnji, navedene strukture bit će dio zajedničkog institucionalnog okvira sa sporazumom o partnerstvu i suradnji.

Na temelju poglavlja sporazuma o slobodnoj trgovini koje sadržava institucionalne odredbe osniva se Odbor za trgovinu čija je glavna zadaća nadzirati i olakšavati provedbu i primjenu tog sporazuma. Odbor za trgovinu sastavljen je od predstavnika EU-a i Vijetnama koji će se sastajati svake godine ili na zahtjev bilo koje stranke. Odbor za trgovinu bit će zadužen za nadzor rada svih specijaliziranih odbora i radnih skupina osnovanih na temelju sporazuma (Odbor za trgovinu robom; Odbor za carine; Odbor za sanitarne i fitosanitarne mjere; Odbor za ulaganja, trgovinu uslugama, elektroničku trgovinu i javnu nabavu; Odbor za trgovinu i održivi razvoj; Radna skupina za prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla; i Radna skupina za motorna vozila i njihove dijelove).

Odbor za trgovinu ima i zadaću komunicirati sa svim zainteresiranim stranama, uključujući privatni sektor i civilno društvo, u vezi s funkcioniranjem i provedbom sporazuma. U sporazumu obje stranke prepoznaju važnost transparentnosti i otvorenosti te se obvezuju uzimati u obzir stajališta javnosti kako bi pri provedbi sporazuma imale uvid u razne perspektive.

Poglavljem sporazuma o zaštiti ulaganja koje sadržava institucionalne odredbe osniva se odbor čija je glavna zadaća nadzirati i olakšavati provedbu i primjenu sporazuma. Uz svoje druge zadaće odbor može, podložno ispunjenju odgovarajućih zakonskih zahtjeva i postupaka svake stranke, odlučiti imenovati članove sudova za ulaganja, odrediti njihove mjesečne naknade te donijeti obvezujuća tumačenja sporazuma.

Kako je naglašeno u komunikaciji „Trgovina za sve”, Komisija posvećuje sve više sredstava djelotvornoj provedbi i izvršavanju sporazumâ o trgovini i ulaganjima. Komisija je 2017. objavila prvo godišnje izvješće o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini. Glavna je svrha tog izvješća dati objektivan prikaz provedbe sporazumâ EU-a o slobodnoj trgovini, s naglaskom na ostvareni napredak i na nedostatke koje treba ukloniti. To bi izvješće trebalo služiti kao temelj za otvorenu raspravu i suradnju s državama članicama, Europskim parlamentom i civilnim društvom u cjelini u pogledu funkcioniranja sporazumâ o slobodnoj trgovini i njihove provedbe. Godišnjom objavom izvješća omogućit će se redovito praćenje razvoja događaja te će se bilježiti napredak u rješavanju utvrđenih prioritetnih pitanja. Izvješće će obuhvatiti sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama od njegova stupanja na snagu.

•Provedba u EU-u

Bit će potrebno poduzeti određene mjere kako bi se osigurala provedba Sporazuma. Te će mjere biti pravodobno poduzete prije početka primjene Sporazuma. Riječ je o provedbenoj uredbi Komisije koja će biti donesena u skladu s člankom 58. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije radi otvaranja carinskih kvota predviđenih Sporazumom.

•Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

Nije primjenjivo.

•Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

U pregovorima o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama Komisija je nastojala ostvariti dva temeljna cilja: prvo, subjektima iz EU-a osigurati najbolje moguće uvjete pristupa vijetnamskom tržištu i, drugo, uspostaviti korisnu drugu referentnu točku (nakon sporazumâ sa Singapurom) za ostale pregovore EU-a u regiji. Oba su cilja u cijelosti ispunjena: sporazum u mnogim područjima nadilazi postojeće obveze u okviru WTO-a, primjerice u području usluga, javne nabave, necarinskih prepreka i zaštite intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla. U svim navedenim područjima Vijetnam je prihvatio i nove obveze koje su znatno opsežnije od obveza koje je preuzeo u drugim sporazumima, uključujući u Sveobuhvatnom i progresivnom sporazumu za transpacifičko partnerstvo (CPTPP). U skladu s ciljevima utvrđenima pregovaračkim smjernicama Komisija je osigurala sljedeće:

(1)sveobuhvatnu liberalizaciju usluga i investicijskih tržišta, uključujući međusektorska pravila o licenciranju i uzajamnom priznavanju diploma, te sektorska pravila namijenjena osiguravanju ravnopravnih uvjeta za poduzeća iz EU-a;

(2)nove mogućnosti sudjelovanja u javnim natječajima za ponuditelje iz EU-a u Vijetnamu, koji nije potpisnik Sporazuma WTO-a o javnoj nabavi;

(3)uklanjanje tehničkih i regulatornih prepreka trgovini robom kao što je dvostruko testiranje, posebno promicanjem primjene tehničkih i regulatornih normi poznatih u EU-u u sektorima motornih vozila, farmaceutskih proizvoda i medicinskih proizvoda te zelenih tehnologija;