Tematsko izvješće Potpora EU-a zemljama 
proizvođačima drvne 
sirovine u okviru 
Akcijskog plana za 
provedbu zakonodavstva, 
upravljanje i trgovinu 
u području šumarstva 
(Akcijskog plana za 
FLEGT)HR 2015  BR. 13
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-2760-7 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/22516 QJ-AB-15-011-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-2806-2 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/72766 QJ-AB-15-011-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-2775-1 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/76420 QJ-AB-15-011-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Potpora EU-a zemljama 
proizvođačima drvne 
sirovine u okviru 
Akcijskog plana za 
provedbu zakonodavstva, 
upravljanje i trgovinu 
u području šumarstva 
(Akcijskog plana za 
FLEGT)
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2015.  BR. 13
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna 
proračunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud 
nastoji postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili 
rashoda, predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je III. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Karel Pinxten, a specijalizirano je 
za rashodovna područja vanjskog djelovanja. Reviziju je predvodio član Suda Karel Pinxten, a potporu su mu pružali 
voditelj njegova ureda Gerard Madden, ataše u njegovu uredu Mila Strahilova, voditelj odjela Gérald Locatelli, vodi -
telj tima Piotr Zych, glavni revizor Ruurd de Jong te revizori Laetitia Cadet i Peter Kovacs.
Slijeva nadesno:  G. Madden, R. de Jong, K. Pinxten, M. Strahilova, P . Zych, 
G. Locatelli.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i kratice
I.-VI.  Sažetak
1.-9. Uvod
1.-3. Nezakonita sječa globalni je problem
4.-9. Akcijski plan za FLEGT odgovor je EU-a
10.-12. Opseg revizije i revizijski pristup
13.-56. Opažanja
13.-34. Potpora zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za FLEGT nije bila 
dovoljno dobro osmišljena i usmjerena
14.-18. Komisija je utvrdila čitav niz mogućih mjera
19.-26. Komisija nije izradila pravi plan rada
27.-34. Komisija nije jasno odredila prioritete koje želi ostvariti svojom pomoći
35.-56. Potpora EU-a zemljama proizvođačima drvne sirovine nije bila dovoljno djelotvorna
36.-43. Glavni ispitani projekti bili su problematični
44.-52. Napredak u pogledu izdavanja dozvola je spor
53.-56. Postupci praćenja i izvješćivanja bili su nezadovoljavajući
04 Sadržaj
57.-59. Zaključci i preporuke
 Prilog I. —  Provedba programa za FLEGT, gospodarenje šumama i trgovinu  
u razdoblju 2003.–2013.
 Prilog II.  — Popis projekata obuhvaćenih revizijom
 Prilog III. — Popis pregledanih evaluacija projekata i praćenja usmjerenih na rezultate
 Prilog IV.  — Transparency International – indeks percepcije korupcije 2007.–2013.
 Odgovor Komisije
05
 Pojmovnik  
i kratice
Agencija GIZ : Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH  (Njemačka agencija za međunarodnu 
suradnju)
AKP : Skupina afričkih, karipskih i pacifičkih država
EFI: Europski šumarski institut
ERF : Europski razvojni fond
Europski razvojni fondovi glavni su instrument kojim Europska unija pruža pomoć za razvojnu suradnju državama 
AKP -a te prekomorskim zemljama i područjima (PZP -ima). Sporazum o partnerstvu potpisan u Cotonouu 
23. lipnja 2000. na razdoblje od 20 godina („Sporazum iz Cotonoua“) trenutačni je okvir kojim su uređeni odnosi 
Europske unije s državama AKP -a i PZP -ima. Glavna mu je namjena smanjiti i u dogledno vrijeme iskorijeniti 
siromaštvo.
EU-FLEGT : Europska unija  – provedba zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šumarstva
FAO : Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu
GU za međunarodnu suradnju i razvoj : Glavna uprava za međunarodnu suradnju i razvoj
GU za međunarodnu suradnju i razvoj upravlja širokim rasponom instrumenata vanjske pomoći Komisije koji se 
financiraju sredstvima ERF -ova i općeg proračuna.
GU za okoliš : Glavna uprava za okoliš
06 Pojmovnik i kratice 
Instrument ENPI : Europski instrument za susjedstvo i partnerstvo
Instrument za razvojnu suradnju MSP -i: mala i srednja poduzeća
NVO -i: nevladine organizacije
Praćenje usmjereno na rezultate : GU za međunarodnu suradnju i razvoj uspostavio je 2000. godine sustav za 
praćenje usmjereno na rezultate kako bi se povećala razina praćenja, evaluacije i transparentnosti razvojne pomoći. 
Temelji se na kratkim, usmjerenim, terenskim procjenama vanjskih stručnjaka.
Program REDD+ : Program za smanjenje emisija ugljika koje nastaju krčenjem i uništavanjem šuma
Programom Ujedinjenih naroda za „smanjenje emisija ugljika koje nastaju krčenjem i uništavanjem šuma“ (program 
REDD) ugljiku pohranjenom u šumama pripisuje se određena financijska vrijednost te se zemljama u razvoju nude 
poticaji za smanjenje emisija koje nastaju krčenjem šuma i za ulaganje u rješenja za održivi razvoj s niskim razinama 
emisija ugljika. Program REDD+ ne odnosi se samo na krčenje i uništavanje šuma nego uključuje i ulogu očuvanja, 
održivog gospodarenja šumama i povećanja zaliha ugljika u šumama.
Strateški dokument za određenu zemlju Sustav SVLK : Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (indonezijski sustav 
jamstva o zakonitom podrijetlu drvne sirovine)
Uredba EUTR : Uredba Europske unije o drvnoj sirovini
07
I
Nezakonita sječa i trgovina nezakonito posječenom 
drvnom sirovinom problemi su koji su prisutni već 
duže vrijeme, unatoč međunarodnim nastojanjima da 
ih se suzbije od kraja 90-ih godina prošloga stoljeća. 
Te su pojave štetne za okoliš i uzrokuju gubitak bio -
loške raznolikosti, negativno utječu na živote ljudi koji 
ovise o šumama, narušavaju tržišta, potiču korupciju te 
ugrožavaju vladavinu prava i dobro upravljanje.
II
Komisija je 2003. godine objavila prijedlog Akcijskog 
plana EU -a za provedbu zakonodavstva, upravlja -
nje i trgovinu u području šumarstva (Akcijski plan 
za FLEGT, engl. Forest Law Enforcement, Governance 
and Trade ) radi rješavanja problema nezakonite sječe 
i povezane trgovine. Cilj je inicijative za FLEGT smanjiti 
nezakonitu sječu na svjetskoj razini, i to potporom za 
gospodarenje šumama u zemljama proizvođačima 
drvne sirovine i smanjenjem potrošnje nezakonito 
dobivene drvne sirovine u EU -u. Akcijski plan temelji 
se na bilateralnim sporazumima između EU -a i pojedi -
načnih zemalja izvoznica drva, odnosno dobrovoljnim 
sporazumima o partnerstvu za FLEGT, kojima se te 
zemlje obvezuju na trgovanje proizvodima od drvne 
sirovine koja je dobivena isključivo na zakonit način. 
Na temelju tih sporazuma zemlje izvoznice uspostav -
ljaju sustave za provjeru zakonitosti podrijetla svoje 
drvne sirovine te im se, kada se zadovolje potrebni 
uvjeti, dopušta izdavanje „dozvola FLEGT“.
III
Sud je ispitao je li Komisija dobro upravljala potpo -
rom koja se na temelju Akcijskog plana EU -a za FLEGT 
pruža zemljama proizvođačima drvne sirovine kako 
bi se našlo rješenje za nezakonitu sječu. Sud je zaklju -
čio da Komisija nije dovoljno dobro upravljala tom 
potporom.IV
Potpora za FLEGT nije bila dovoljno dobro osmišljena 
i usmjerena. Komisija je osmislila Akcijski plan za 
FLEGT na inovativan način i utvrdila je moguće mjere 
koje treba poduzeti. Međutim, nije razradila odgova -
rajući plan rada s jasnim ciljevima, ključnim etapama 
i zasebnim proračunom. Iako je navedene elemente 
bilo teško pripremiti na samom početku inicijative, 
trebalo ih je utvrditi u prvih nekoliko godina. Kada je 
pomoć odobrena, to nije učinjeno u skladu s jasnim 
kriterijima te je učinak potpore umanjen zbog velikog 
broja obuhvaćenih zemalja. Uredba o zabrani uvoza 
nezakonito proizvedene drvne sirovine u EU (EUTR), 
koje je već u Akcijskom planu iz 2003. godine bila 
navedena kao jedna od mogućih mjera, još nije u pot -
punosti provedena.
V
Potpora EU -a zemljama proizvođačima drvne sirovine 
nije bila dovoljno djelotvorna. Glavni ispitani projekti, 
kojima se trebao povećati kapacitet javnih uprava, nisu 
bili uspješni. Velik broj provedenih projekata dopri -
nio je većoj svijesti o pitanju nezakonite sječe i radu 
organizacija civilnog društva, ali često su ih pratili 
problemi. Prošlo je već 12 godina od predstavljanja 
Akcijskog plana i, unatoč velikom zanimanju za dobro -
voljne sporazume o partnerstvu, nijedan sustav izda -
vanja „dozvola FLEGT“ još nije u uporabi i propušteno 
je nekoliko uzastopnih rokova za njihovo uvođenje. 
Praćenje napretka bilo je nedovoljno, posebice zbog 
nedostatka okvira odgovornosti, a nezadovoljavajuće 
je bilo i izvješćivanje o napretku.
VI
U izvješću se iznosi niz preporuka radi poboljšanja 
budućeg upravljanja inicijativom.Sažetak
08
 Uvod
Nezakonita sječa globalni 
je problem
01 
Nezakonita sječa i trgovina nezakonito 
posječenom drvnom sirovinom proble -
mi su koji su prisutni već duže vrijeme, 
unatoč međunarodnim nastojanjima 
da ih se suzbije od kraja 90-ih godina 
prošloga stoljeća. Te su pojave štetne 
za okoliš i uzrokuju gubitak biološke 
raznolikosti, negativno utječu na živote 
ljudi koji ovise o šumama, narušavaju 
tržišta, potiču korupciju te ugrožavaju 
vladavinu prava i dobro upravljanje. 
Zbog njih države ostaju bez prihoda 
od prirodnih resursa, čime se otežava 
održivi razvoj u nekim od najsiromaš -
nijih zemalja svijeta.
02 
Nezakonita sječa i trgovina nastupaju 
kad se drvna sirovina siječe, prevozi, 
kupuje ili prodaje u suprotnosti s na -
cionalnim zakonodavstvom. Definicija 
„nezakonitoga“ stoga ovisi o konkret -
nom nacionalnom zakonodavstvu na 
snazi.
03 
S obzirom na nezakonitu prirodu nave -
denih aktivnosti, teško je odrediti raz -
mjere nezakonite sječe. Procjenjuje se 
da se vrijednost nezakonito dobivene 
drvne sirovine penje i do 100 milijardi 
američkih dolara godišnje1, ali procjene 
te vrste doista su vrlo različite. Među -
tim, opće je prihvaćeno da je nezakoni -
ta sječa endemski problem u mnogim 
zemljama koje su veliki proizvođači 
drvne sirovine, posebno u onima gdje 
je korupcija vrlo raširena i gdje je pri -
stup tržištu olakšan.Akcijski plan za FLEGT 
odgovor je EU -a
04 
Kao odgovor na zabrinutost u svijetu2 
zbog negativnog učinka nezakonite 
sječe i povezane trgovine drvnom 
sirovinom, Komisija je 2003. godine 
objavila prijedlog Akcijskog plana EU -a 
za provedbu zakonodavstva, upravlja -
nje i trgovinu u području šumarstva 
(Akcijski plan za FLEGT)3. Cilj je plana 
za FLEGT smanjiti nezakonitu sječu na 
globalnoj razini, i to potporom za gos -
podarenje šumama u zemljama pro -
izvođačima drvne sirovine i smanje -
njem uvoza nezakonite drvne sirovine 
u EU. Riječ je o paketu mjera osmišlje -
nih za rješavanje pitanja nezakonite 
sječe i trgovine kako iz perspektive 
ponude tako i iz perspektive potražnje 
(vidjeti okvir 1. ). Vijeće je pozdravilo 
taj Akcijski plan kao prvi korak prema 
rješavanju hitnog pitanja nezakonite 
sječe i povezane trgovine u suradnji 
i koordinaciji sa zemljama potrošačima 
i proizvođačima, privatnim sektorom 
i drugim dionicima4. Vijeće je 2005. do -
nijelo Uredbu o uspostavljanju FLEGT 
sustava za izdavanje dozvola za uvoz 
određenih proizvoda od drvne sirovi -
ne iz zemalja koje sklope dobrovoljni 
sporazum o partnerstvu s EU -om5.1 UNEP , Interpol, „Green Carbon, 
Black Trade: Illegal Logging, 
Tax Fraud and Laundering in 
the World’s Tropical Forests“ 
(hrv. Šume kao zelena skladišta 
ugljikova dioksida i trgovina na 
crno: nezakonita sječa, porezne 
prijevare i pranje novca 
u tropskim šumama svijeta ). 
A Rapid Response Assessment, 
2012.
2 Međunarodno djelovanje 
protiv nezakonite sječe ubrzao 
je Akcijski program za šume 
skupine zemalja G8, pokrenut 
u svibnju 1998. godine. 
Rasprave skupine zemalja G8 
potaknule su niz konferencija 
o provedbi zakonodavstva 
i upravljanju u području 
šumarstva (FLEG) koje je 
koordinirala Svjetska banka, 
i to u istočnoj Aziji (Bali, 2001.), 
Africi (Yaoundé, 2003.) i Europi 
(Sankt -Peterburg, 2005.). Na 
njima su se okupili 
predstavnici vlada, industrije, 
nevladinih organizacija 
i istraživača s ciljem 
uspostavljanja okvira za 
suradnju između zemalja 
proizvođača i potrošača.
3 COM(2003) 251 završna verzija 
od 21. svibnja 2013. „Provedba 
zakonodavstva, upravljanje 
i trgovina u području 
šumarstva (FLEGT)  – prijedlog 
akcijskog plana EU -a“.
4 Zaključci Vijeća 2003/C 268/01 
(SL C 268, 7.11.2003., str. 1.).
5 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 2173/2005 o uspostavljanju 
FLEGT sustava za izdavanje 
dozvola za uvoz drvne sirovine 
u Europsku zajednicu 
(OJ L 347, 30.12.2005., str. 1.).
09 Uvod
05 
Akcijski plan temelji se na bilateralnim 
sporazumima između EU -a i pojedinač -
nih zemalja izvoznica drva, odnosno 
dobrovoljnim sporazumima o partner -
stvu za FLEGT, kojima se obje strane 
obvezuju na trgovanje proizvodima 
od drvne sirovine koja je dobivena 
isključivo na zakonit način. Na teme -
lju tih sporazuma zemlje izvoznice 
obvezuju se izraditi sustave za provjeru 
zakonitosti svoje drvne sirovine. Kada 
Komisija utvrdi da su obveze ispu -
njene, zemlje udovoljavaju uvjetima 
za izdavanje dozvola FLEGT. Primjer 
postupaka potrebnih za dobivanje tih 
dozvola i povezanih dozvola za izvoz 
opisan je u Akcijskom planu (vidjeti 
okvir 2. ). U praksi, većina partnerskih 
zemalja odlučila je primjenjivati svoje 
buduće programe za izdavanje dozvo -
la ne samo na drvnu sirovinu koja se 
izvozi u EU nego i na drvnu sirovinu 
koja se izvozi na druga tržišta i koja je 
namijenjena za unutarnju potrošnju.Sadržaj Akcijskog plana EU -a za FLEGT
„Sljedećim je mjerama iz Akcijskog plana za FLEGT cilj povećati potražnju potrošača za provjerenom zakonito 
proizvedenom drvnom sirovinom: (a) poticanje privatnog sektora u EU -u na donošenje politika nabave kojima 
bi se zajamčilo da u njihov opskrbni lanac ulazi samo zakonita drvna sirovina (...); (b) poticanje država EU -a na 
donošenje politika javne nabave kojima se propisuje da sva drvna sirovina koja se isporučuje mora biti provje -
reno zakonita (...); (c) sprječavanje ulaska nezakonite drvne sirovine na tržište EU -a provedbom Uredbe EU -a 
o drvnoj sirovini (...); (d) izrada mjera kojima bi se izbjeglo ulaganje u aktivnosti kojima se potiče nezakonita 
sječa. (...)
U Akcijskom planu sadržane su sljedeće mjere kojima je cilj pružiti zemljama u razvoju potporu pri jačanju 
kapaciteta za opskrbu zakonito proizvedenom drvnom sirovinom: (a) pružanje tehničke i financijske potpo -
re EU -a boljem upravljanju te jačanju kapaciteta vlada i nevladinih aktera; (b) pružanje potpore zemljama 
proizvođačima drvne sirovine u borbi protiv nezakonite sječe sprječavanjem ulaska nezakonite drvne sirovine 
na tržište EU -a sklapanjem bilateralnih trgovinskih sporazuma koji se nazivaju dobrovoljnim sporazumima 
o partnerstvu.“
Izvor : http://www.euflegt.efi.int/documents/10180/118682/Introduction%20to%20FLEGTOkvir 1.
10 Uvod
Primjer postupaka potrebnih za certifikaciju drvne sirovine predviđenih 
dobrovoljnim sporazumom o partnerstvu
„1. korak : partnerska zemlja obuhvaćena planom za FLEGT određuje tijelo za akreditaciju, koje je ovlašteno 
imenovati tijela za certifikaciju zakonitosti podrijetla proizvoda od drva.
2. korak : partnerska zemlja obuhvaćena planom za FLEGT određuje neovisno tijelo za praćenje i uspostavlja 
transparentan mehanizam za rješavanje sporova.
3. korak : Europska komisija potvrđuje da je predloženi sustav vjerodostojan sustav kojim se može provjeriti je 
li drvna sirovina dobivena na zakonit način.
4. korak : za drvnu sirovinu dobivenu na zakonit način izdaju se certifikati kojima se carinskim tijelima omogu -
ćuje davanje odobrenja za izvoz zakonitih pošiljki. (...)
5. korak : dozvola za izvoz s oznakom zakonitosti podrijetla drvne sirovine izdaje se u luci Zajednice u kojoj se 
drvna sirovina prijavljuje za slobodni promet u EU -u, a carinska tijela države članice obavljaju provjeru njezi -
nom usporedbom s opisom pošiljke predanim uz prethodnu obavijest o otpremi. (...)
6. korak : carina prihvaća prijave za puštanje u slobodni promet u EU -u samo ako je uz drvnu sirovinu prilože -
na potrebna dozvola za izvoz.“
Izvor : COM(2003) 251 završna verzija, str. 13.Okvir 2.
06 
Komisija, zajedno s državama članica -
ma EU -a, pruža financijsku i tehničku 
potporu partnerskim zemljama s ciljem 
poboljšanja gospodarenja šumama 
i uspostave ili poboljšanja sustava za 
provjeru sukladnosti s njihovim prav -
nim obvezama. Komponenta „potpora 
zemljama proizvođačima drvne sirovi -
ne“ u okviru plana za FLEGT obuhvaća:
(a) pružanje potpore pri reformiranju 
politike, izradi učinkovitih zakona 
i pojednostavnjenju postupaka uz 
istodobnu zaštitu zajednica koje 
ovise o šumama i njihovo uključi -
vanje u programe zaštite šuma;(b) pomoć pri razvoju pouzdanih 
sustava praćenja i sljedivosti, ko -
jima bi se omogućilo razlikovanje 
zakonite proizvodnje od nezako -
nite i praćenje drvne sirovine od 
trenutka sječe, preko pilana i luka 
pa do krajnjih tržišta, te kojima bi 
se poticala veća transparentnost 
informacija u sektoru šumarstva;
(c) pružanje potpore pri opsežnim 
reformama upravljanja u obliku ja -
čanja kapaciteta, osobito u područ -
jima pravosuđa, policije i vojske, 
radi boljeg suzbijanja korupcije, 
prikupljanja dokaza o kaznenim 
djelima protiv okoliša i pripreme 
pravnih predmeta.
11 Uvod
07 
EU u tu svrhu osigurava financiranje iz 
ERF- a i općeg proračuna. Procjenjuje 
se da je tijekom razdoblja 2003.–2013. 
za 35 zemalja izdvojena potpora za 
FLEGT u visini od 300 milijuna eura6 
(vidjeti Prilog I. ).
08 
Na razini Komisije, aktivnostima pove -
zanima s Akcijskim planom za FLEGT 
upravljaju Glavna uprava za među -
narodnu suradnju i razvoj te Glavna 
uprava za okoliš. GU za međunarodnu 
suradnju i razvoj zadužen je za uprav -
ljanje financijskim sredstvima za FLEGT 
namijenjenima zemljama proizvođa -
čima drvne sirovine koje nisu u EU -u 
(tzv. trećim zemljama). Ta uprava 
provodi programe razvojne suradnje 
i pregovara o dobrovoljnim sporazumi -
ma o partnerstvu sa zemljama AKP -a, 
Gvajanom i Hondurasom. GU za okoliš 
pregovara o dobrovoljnim sporazumi -
ma o partnerstvu s azijskim zemljama 
i zadužen je za uredbu EUTR, politički 
dijalog o pitanjima u vezi sa zaštitom 
okoliša sa zemljama proizvođačima 
i potrošačima drvne sirovine (poput 
Kine, Brazila,Rusije, SAD -a i Japana) te 
multilateralni dijalog. Oba GU -a zadu -
žena su za latinoameričke zemlje.
09 
Komisija je povjerila Europskom šu -
marskom institutu (EFI) i Organizaciji 
Ujedinjenih naroda za hranu i poljo -
privredu (FAO) provedbu određenog 
dijela posebnih aktivnosti kojima se 
pruža potpora nastojanjima partner -
skih zemalja u okviru Akcijskog plana 
za FLEGT. EFI je domaćin i upravitelj 
zaklade „EU FLEGT Facility“, koja ima 
više donatora i koja je uspostavlje -
na 2007. Ta zaklada pruža potporu 
ciljanim zemljama (uglavnom u obliku 
tehničke pomoći vladama i drugim 
dionicima), provodi studije i djeluje 
kao izvor informacija za FLEGT. FAO 
provodi program „ACP FLEGT Support 
Programme“ (program potpore za FLEGT namijenjene zemljama AKP -a), 
čiji je glavni cilj prvotno bio promicati 
proces za FLEGT u zemljama AKP -a.6 Bez odobrenih sredstava 
u okviru sektorske 
proračunske potpore. 
Odobrenim sredstvima 
u okviru proračunske potpore 
obuhvaćena su pitanja iz 
područja politike šumarstva, 
ali ta sredstva nisu nužno 
povezana s planom za FLEGT. 
Ne postoji priznata metoda za 
dodjeljivanje pomoći 
posebnim područjima.
12
 Opseg revizije  
i revizijski pristup
10 
Sud je ispitao je li Komisija dobro 
upravljala potporom koja se na temelju 
Akcijskog plana EU -a za FLEGT pruža 
zemljama proizvođačima drvne sirovi -
ne kako bi se našlo rješenje za nezako -
nitu sječu. Revizija je bila usmjerena na 
dva glavna pitanja:
(a) Je li potpora za FLEGT bila dobro 
osmišljena i usmjerena?
(b) Je li potpora za FLEGT bila 
djelotvorna?
11 
Revizijom je obuhvaćena potpora 
Komisije zemljama proizvođačima drva 
iz ERF -a i općeg proračuna tijekom 
cijelog razdoblja primjene Akcijskog 
plana EU -a za FLEGT, tj. od 2003. do 
2014. godine.
12 
Revizija je provedena u razdoblju iz -
među kolovoza i prosinca 2014. godine 
i obuhvatila je:
(a) analizu strateških dokumenata 
za FLEGT i relevantnih izvješća 
o obrascima trgovine drvnom siro -
vinom i nezakonitoj sječi;
(b) ispitivanje raspodjele sredstava po 
ciljevima, zemljama i projektima;
(c) razgovore sa službenicima Komisije 
u Glavnoj upravi za međunarodnu 
suradnju i razvoji te Glavnoj upravi 
za okoliš, s predstavnicima EFI -ja, 
država članica, međunarodnih 
organizacija i europskih nevladinih 
organizacija koje djeluju u područ -
ju zaštite okoliša i šuma;(d) posjete dvjema državama korisni -
cama sredstava koje su potpisnice 
dobrovoljnog sporazuma o par -
tnerstvu (Indonezija i Kamerun), 
koji su uključivali pregled napretka 
u procesu povezanom s dobrovolj -
nim sporazumom o partnerstvu 
i dubinski pregled uzorka od deset 
projekata (vidjeti Prilog II. );
(e) pregled nalaza dobivenih susta -
vom za praćenje usmjereno na 
rezultate i evaluacijama programa 
za uzorak od 35 projekata (vidjeti 
Prilog III. ).
13
 Opažanja
Potpora za FLEGT 
namijenjena zemljama 
proizvođačima drvne 
sirovine nije bila dovoljno 
dobro osmišljena 
i usmjerena
13 
Sud je ispitao 
(a) je li potpora EU -a bila utemeljena 
na pouzdanoj procjeni potreba i je 
li Komisija pravilno utvrdila mogu -
će mjere koje treba poduzeti;
(b) je li potpora EU -a bila pravilno 
isplanirana; i 
(c) jesu li prioriteti za financiranje bili 
pravilno utvrđeni.
Komisija je utvrdila čitav niz 
mogućih mjera
14 
Akcijskim planom za FLEGT na inova -
tivan se način nastoji riješiti problem 
nezakonite sječe i trgovine koji je 
prisutan već duže vrijeme. U njemu su 
objedinjeni trgovinski poticaji u obliku 
lakšeg pristupa na tržište drvne siro -
vine u EU -u za proizvođače iz partner -
skih zemalja i razvojna pomoć vladama 
i civilnom društvu. Partnerske zemlje 
dužne su se pobrinuti za usklađeno 
zakonodavstvo u sektoru šumarstva, 
primijeniti sustave sljedivosti i izdava -
nja dozvola te uspostaviti kontrolne 
sustave na različitim razinama. Osim 
toga, Akcijskim planom za FLEGT 
predviđena je izrada nekoliko mjera 
na strani potražnje čiji je cilj jačanje 
učinka poduzetih radnji u zemljama 
proizvođačima. Predvođen je i dijalog 
o predmetnoj politici na međuna -
rodnoj razini radi promicanja glavnih 
ciljeva za FLEGT.15 
U sklopu procjene učinka tog Akcij -
skog plana EU -a7 obavljena je i analiza 
mogućeg učinka primjene sustava za 
izdavanje dozvola za drvnu sirovinu 
u okviru partnerstva sa zemljama 
proizvođačima drvne sirovine8. Unutar 
studije je objavljena i analiza glavnih 
uzroka nezakonite sječe. U njoj su 
ispitani opći gospodarski, ekološki i so -
cijalni učinci te pravne i institucijske 
posljedice predloženih rješenja kako 
u EU -u tako i u mogućim partnerskim 
zemljama. Također su analizirani rizici 
koji bi mogli ugroziti djelotvornost 
mogućih mjera9.
16 
U sklopu procjene učinka ispitana 
su tri glavna rješenja za problem 
nezakonite sječe. Smatralo se da se 
bilateralnim rješenjem, koje je podra -
zumijevalo sklapanje dobrovoljnih 
sporazuma o partnerstvu s pojedi -
načnim zemljama, nudi najbolji način 
za brzo i fleksibilno djelovanje. Mul -
tilateralni program, koji je uključivao 
i mogući međunarodni sporazum, što 
je u teoriji najdjelotvornije, smatrao se 
nerealističnim. Treće je rješenje, a riječ 
je o jednostranoj zabrani stavljanja ne -
zakonite drvne sirovine na tržište EU -a, 
Komisija smatrala manje prihvatljivim 
od dobrovoljnih sporazuma o partner -
stvu, i to zbog partnerstava sa zemlja -
ma proizvođačima drvne sirovine. 
Komisija je odlučila dodatno analizirati 
to rješenje u kasnijoj fazi.7 Procjena učinka Akcijskog 
plana EU -a za provedbu 
zakonodavstva, upravljanje 
i trgovinu u području 
šumarstva (FLEGT), Europska 
komisija, Glavna uprava za 
razvoj (2004.).
8 SEC(2004) 977 od 
20. srpnja 2004. „Prijedlog 
Uredbe Vijeća o uspostavljanju 
dobrovoljnog FLEGT sustava 
za izdavanje dozvola za uvoz 
drvne sirovine u Europsku 
zajednicu“.
9 Studija je ukazala na rizike 
povezane s mogućim 
preusmjeravanjem nezakonite 
drvne sirovine na druga 
„manje stroga“ tržišta poput 
Kine i Japana te se u njoj 
navodi da bi Akcijski plan 
mogao biti tek donekle 
djelotvoran, osobito 
u zemljama iz kojih se u EU 
izvoze male količine drvne 
sirovine.
14 Opažanja
10 SEC(2004)977 od 
20. srpnja 2004.
11 Akcijski plan niz je koraka koje 
treba poduzeti ili aktivnosti 
koje treba provesti da bi se 
određenom strategijom 
ostvario uspjeh. Akcijski plan 
sadržava tri glavna dijela: 1. 
točno određene zadaće; 2. 
rokove; i 3 odobrena sredstva 
za točno određene aktivnosti 
(http://www.
businessdictionary.com/
definition/action -plan.html ).
12 Izvješće o napretku Akcijskog 
plana za FLEGT u razdoblju 
2003.–2010., EFI (2011.), str. 34. 
Vidjeti: http://www.euflegt.efi.
int/documents/10180/23029/
FLEGT+Action+Plan+Progre -
ss+Report+2003-2010/
13 Uredba (EZ) br. 1905/2006 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 18. prosinca 2006. 
o uspostavljanju instrumenta 
financiranja za razvojnu 
suradnju (SL L 378, 27.12.2006., 
str. 41.).  
Uredba (EU) br. 233/2014 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 11. ožujka 2014. o uspostavi 
Instrumenta financiranja za 
razvojnu suradnju za razdoblje 
2014. – 2020. (SL L 77, 
15.3.2014., str. 44.).
14 Uredba (EZ) br. 1638/2006 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 24. listopada 2006. godine 
o utvrđivanju općih odredbi 
o uspostavi Europskog 
instrumenta za susjedstvo 
i partnerstvo (SL L 310, 
9.11.2006., str. 1.).
15 Sveobuhvatno izvješćivanje 
o aktivnostima za FLEGT 
također je predstavljalo izazov 
tijekom prethodnih evaluacija 
Akcijskog plana za FLEGT. 
U izvješću o napretku 
Akcijskog plana za FLEGT 
u razdoblju 2003.–2010., koje 
je izradio EFI, navodi se da 
„mjere i iznose iskazane 
u izvješću treba uzeti kao 
okvirni pokazatelj poduzetih 
koraka i raspoloživih 
sredstava, a ne kao 
sveobuhvatan i potpuno 
usporediv prikaz stanja“.17 
Komisija je odlučila provesti prvo, 
bilateralno rješenje. Komisija uvažava 
poteškoće u vezi s pristupom tržištu, 
osobito u zemljama s ograničenim 
kapacitetima upravljanja u kojima je 
provedba Akcijskog plana trebala biti 
popraćena znatnim jačanjem kapacite -
ta i institucija10.
18 
Komisija je pravilno uočila glavne 
sastavne dijelove za koje bi mogla 
biti potrebna potpora donatora da bi 
provedba dobrovoljnog sporazuma 
o partnerstvu bila djelotvorna, uk -
ljučujući reformu politike šumarstva 
i zaštite okoliša, izradu sustava praće -
nja, sljedivosti i izdavanja dozvola te 
jačanje kapaciteta u raznim sektorima 
(vidjeti odlomak 6.).
Komisija nije izradila pravi 
plan rada
19 
Akcijskom planu EU -a za FLEGT ne -
dostaju neki ključni dijelovi pravog 
akcijskog plana11. U njemu nisu utvrđe -
ni ni posebni operativni ciljevi s od -
govarajućim pokazateljima, ni rokovi 
s konkretnim ključnim etapama, kao 
ni jasan okvir praćenja. Stoga je vrlo 
teško mjeriti napredak i postignute re -
zultate. Kao što je istaknuto u Izvješću 
o napretku Akcijskog plana za FLEGT 
u razdoblju 2003.–2010. koje je sasta -
vio EFI, „taj Akcijski plan donosi više od 
stava i izjave o predmetnoj politici, no 
zbog nedostatka ključnih etapa i cilj -
nih vrijednosti ne može ga se nazvati 
strategijom“12.20 
Na početku provedbe Akcijskog plana 
smatralo se da je riječ o početku dugo -
trajnog procesa. Međutim, planirane 
mjere, posebne ciljeve i plan koji je 
potrebno slijediti trebalo je izraditi 
u prvih nekoliko godina. Ni 12 godina 
kasnije za FLEGT još uvijek ne postoji 
jasan skup ciljeva koje treba postići 
s pomoću jasno utvrđenih financij -
skih instrumenata u točno određenim 
rokovima.
21 
Akcijski plan nema ni jasno utvrđen 
i namjenski proračun. Aktivnosti 
razvojne suradnje financiraju se iz ra -
zličitih izvora poput općeg proračuna 
EU-a i ERF -a, kao i iz različitih instrume -
nata poput Instrumenta za razvojnu 
suradnju (DCI)13, uključujući bilateralne 
i regionalne geografske programe 
i tematske programe, te Europskog in -
strumenta za susjedstvo i partnerstvo 
(ENPI)14.
22 
Komisija nije bila u mogućnosti dati 
potpuni pregled projekata za FLEGT. 
Bazom podataka o projektima u po -
dručju šumarstva koju je za potrebe 
revizije uspostavila Komisija nije se 
pružila usklađena i cjelovita predodžba 
o svim projektima za FLEGT. Kasnije je 
tijekom revizije utvrđeno da je bila ne -
potpuna, pri čemu su pojedini projekti 
bili pogrešno svrstani među projekte 
za FLEGT dok su, s druge strane, poje -
dini projekti za FLEGT bili izostavljeni15. 
Komisija i države članice nisu utvrdile 
jasnu definiciju „projekta za FLEGT“ 
i način obračunavanja povezanih 
sredstava.
15 Opažanja
23 
Uspjeh pri rješavanju problema ne -
zakonite sječe i nezakonite trgovine 
drvnom sirovinom ovisio je o čitavom 
nizu čimbenika poput predanosti par -
tnerskih zemalja, uspostave potrebnih 
sustava upravljanja te jasnog i vidlji -
vog angažmana EU -a i drugih velikih 
proizvođača i uvoznika da zajednički 
djeluju s istim ciljem. Od ključne je važ -
nosti bilo i to da se djelatnosti potreb -
ne da bi se zajamčio stvarni napredak 
odvijaju usporedno. Provedba ciljeva 
za FLEGT također u velikoj mjeri ovisi 
o zemljama koje su veliki proizvođači, 
prerađivači drvne sirovine i/ili trgovci 
njome poput Kine, Rusije, Indije, Koreje 
i Japana, kao i o njihovoj predanosti 
borbi protiv nezakonite sječe i trgo -
vine ilegalnim proizvodima od drvne 
sirovine. Navedene zemlje nisu sudje -
lovale u FLEGT sustavu za izdavanje 
dozvola i Komisija je tijekom godina 
s njima pokrenula dijalog o predmet -
noj politici na bilateralnoj osnovi. Te su 
rasprave do danas urodile različitim, ali 
općenito ograničenim rezultatima.
24 
Tek se 2007., četiri godine nakon pred -
stavljanja Akcijskog plana, u jednoj 
studiji ocijenio učinak mogućih mjera 
na strani potražnje16 s ciljem sprječa -
vanja uvoza nezakonite drvne sirovine 
ili njezinog stavljanja na tržište EU -a. 
Rezultat studije bilo je donošenje pri -
jedloga uredbe o utvrđivanju obveza 
gospodarskih subjekata koji stavljaju 
drvnu sirovinu na tržište EU -a17.25 
Uredba EU -a o drvnoj sirovini (EUTR)18 
konačno je usvojena 2010. i počela se 
primjenjivati 2013. Ranijim donoše -
njem te uredbe, u početnim fazama 
Akcijskog plana, bila bi se poslala 
jasna poruka da EU preuzima vode -
ću ulogu u borbi protiv nezakonitog 
izvoza drvne sirovine. Ujedno bi se 
bio dao dodatni poticaj zemljama koje 
su htjele sudjelovati u procesu pove -
zanom s dobrovoljnim sporazumima 
o partnerstvu. Ni više od deset godina 
nakon početka provedbe Akcijskog 
plana Uredba EU -a o drvnoj sirovini 
u pojedinim se državama članicama19 
ne provodi u cijelosti. Time se šalje 
negativna poruka državama koje žele 
zajamčiti zakonitost drvne sirovine 
koju izvoze20.
26 
Tijekom godina, a osobito otkako su 
se počeli primjenjivati zakonski akti 
poput izmijenjenog zakona poznatog 
pod nazivom Lacey Act  u Sjedinjenim 
Državama, australskog Zakona o za -
brani nezakonite sječe i uredbe EUTR, 
u pojedinim privatnim certifikacijskim 
sustavima sve su se više počeli prila -
gođavati njihovi standardi kako bi se 
pronašla bolja rješenja u pogledu ob -
veza zakonitosti. Takvim se sustavima 
znatno doprinosi ispunjavanju obveza 
iz uredbe EUTR koje se odnose na 
temeljitu provjeru21 (engl. due diligen ‑
ce). Međutim, samo u tri dobrovoljna 
sporazuma o partnerstvu (Kamerun, 
Republika Kongo i Srednjoafrička 
Republika) predviđeno je priznavanje 
privatnih programa u okviru procesa 
izdavanja dozvola FLEGT, pri čemu se 
u tu svrhu pruža potpora za FLEGT. 
U pogledu poteškoća koje se pojav -
ljuju od početka provedbe Akcijskog 
plana za FLEGT u vezi s uspostavom 
državnih sustava za izdavanje dozvola 
u zemljama u kojima je postojalo takvo 
ograničenje kapaciteta, Komisija nije 
dovoljno promicala sinergiju između 
plana za FLEGT i privatnih certifikacij -
skih sustava.16 Radni dokument službi 
Komisije  – Popratni dokument 
uz Prijedlog Uredbe Europskog 
parlamenta i Vijeća o utvrđiva -
nju obveza gospodarskih 
subjekata koji stavljaju 
u promet drvo i proizvode od 
drva: procjena učinka – Izvješće 
o dodatnim rješenjima za 
borbu protiv nezakonite sječe.
17 Bez takvih odredbi proizvođači 
u zemljama potpisnicama 
dobrovoljnih sporazuma 
o partnerstvu bili bi u nepovolj -
nijem položaju u odnosu na 
one u zemljama koje te 
sporazume nisu sklopile. 
Pravne obveze i povezani 
troškovi za proizvođače 
u zemljama potpisnicama 
dobrovoljnih sporazuma 
o partnerstvu općenito su veći 
od onih za proizvođače 
u zemljama koje te sporazume 
nisu sklopile.
18 Uredba (EU) br. 995/2010 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 20. listopada 2010. 
o utvrđivanju obveza 
gospodarskih subjekata koji 
stavljaju u promet drvo 
i proizvode od drva (SL L 295, 
12.11.2010., str. 23.). Njome se 
suzbija trgovina nezakonito 
dobivenom drvnom sirovinom 
i proizvodima od nje trima 
ključnim inicijativama: 1. 
zabranjuje se stavljanje na 
tržište EU -a nezakonito 
dobivene drvne sirovine 
i proizvoda od nje; 2. od 
trgovaca u EU -u koji stavljaju 
proizvode od drvne sirovine na 
tržište EU -a zahtijeva se 
provođenje temeljitih provjera 
(engl. due diligence ); i 3. 
navedeni se trgovci obvezuju 
na vođenje evidencije 
o dobavljačima i naručiteljima.
19 Četiri države članice (Grčka, 
Španjolska, Mađarska 
i Rumunjska) nisu ispunile svoje 
obveze u vezi s provedbom 
Uredbe EU -a o drvnoj sirovini. 
http://ec.europa.eu/environ -
ment/forests/pdf/EUTR%20
implementation%20
scoreboard.pdf
20 Člankom 20. stavkom 2. uredbe 
EUTR propisano je da će 
Komisija 2015. godine podnijeti 
izvješće Europskom parlamen -
tu i Vijeću o njezinoj primjeni.
21 Provedbena uredba Komisije 
(EU) br. 607/2012 od 6. srp -
nja 2012. o detaljnim pravilima 
za sustav dužne pažnje [engl. 
due diligence ] i učestalost i vrste 
provjera nadzornih organizaci -
ja, kako je predviđeno u Uredbi 
16 Opažanja
Komisija nije jasno odredila 
prioritete koje želi ostvariti 
svojom pomoći
27 
Nakon donošenja Akcijskog plana 
države članice i Komisija sastavile su 
popis prioritetnih zemalja s kojima je 
trebalo započeti neformalna savjeto -
vanja o njihovom mogućem zanimanju 
za sustav za FLEGT22. Na popisu su 
se našli Kamerun, Gabon, Republika 
Kongo, Gana, Rusija, Brazil, Papua Nova 
Gvineja, Indonezija i Malezija. Države 
članice i Komisija istodobno su dogo -
vorile da EU treba ostati otvoren za 
trgovinske pregovore sa svim zemlja -
ma koje iskažu zanimanje.
28 
Gotovo svim zemljama koje su iskazale 
zanimanje za Akcijski plan za FLEGT 
omogućeno je da se uključe u proces23, 
uključujući niz azijskih i latinoamerič -
kih zemalja za koje je procjena učinka 
koju je provela Komisija pokazala da 
bi, s obzirom na mali razmjer njihove 
trgovine s EU -om, mogući učinak do -
brovoljnog sporazuma o partnerstvu 
bio ograničen.
29 
Komisija nije raspodijelila svoje ljudske 
i financijske resurse na temelju niza 
kriterija koji bi vjerojatno bili dali naj -
bolje rezultate. Kriteriji poput razmjera 
nezakonite sječe, važnosti trgovine 
s EU -om, predanosti i mogućnostima 
predmetnih zemalja te njihovih razvoj -
nih potreba nisu se razmatrali u cjelini 
kako bi se odredili prioriteti na koje bi 
se usmjerili resursi.30 
Slijedom toga, ograničena financijska 
i tehnička potpora bila je raspodijelje -
na na veliki broj zemalja24, među koji -
ma su bile i neke koje nisu bile ključne 
za rješavanje problema nezakonite 
sječe ili za koje je bilo malo vjerojatno 
da će postići potrebnu razinu uprav -
ljanja da bi u kratkoročnom ili srednjo -
ročnom razdoblju uspostavile sustav 
izdavanja dozvola (vidjeti okvir 3. ). 
Time su se potpora i učinak koji se 
mogao ostvariti umanjili.
31 
Tijekom priprema za pregovore o do -
brovoljnom sporazumu o partnerstvu 
i samoga pregovaračkog procesa Ko -
misija je u suradnji s vladama partner -
skih zemalja utvrdila glavne potrebe 
u predmetnim zemljama na koje će 
se trebati odgovoriti funkcionalnim 
sustavima izdavanja dozvola. Procjena -
ma su bili obuhvaćeni pregledi politike 
šumarstva i pravnih okvira, savjetova -
nja s resornim ministarstvima i drugim 
dionicima te analiza ključnih aspekata 
dobrovoljnih sporazuma o partner -
stvu. Te su potrebe uključene u do -
brovoljne sporazume o partnerstvu 
kao prilozi. Prilozi sadržavaju popis 
područja za koja je potrebna potpora25 
i planirane mjere26.
32 
U dobrovoljnim sporazumima o par -
tnerstvu nije opisano kako bi se različi -
te zadaće financiranja trebale podi -
jeliti između vlade, Komisije i drugih 
donatora27.(EU) br. 995/2010 Europskog 
parlamenta i Vijeća o utvrđiva -
nju obveza gospodarskih 
subjekata koji stavljaju 
u promet drva i proizvode od 
drva (SL L 177, 7.7.2012., str. 16.).
22 Zapisnik s  ad hoc  sastanka 
o koordinaciji donatora za 
FLEGT od 26.2.2004.
23 Trenutačno je u različite faze 
procesa povezanog s dobro -
voljnim sporazumima 
o partnerstvu uključeno 
26 zemalja.
24 Kao što je zaključeno u izvješću 
EFI-ja o napretku u razdoblju 
2003.–2010., „broj zahtjeva za 
potporu dobrovoljnim 
sporazumima o partnerstvu 
već je premašio kapacitet da se 
na sve njih odgovori te neke 
države članice također žele 
surađivati sa susjednim 
zemljama (Bjelarusom, Rusijom 
i Ukrajinom) ili regijama 
(zapadnim Balkanom) koje 
u njihovoj trgovini zauzimaju 
veći udio od tropskih zemalja 
u razvoju“. Vidjeti Izvješće 
o napretku Akcijskog plana za 
FLEGT u razdoblju 2003.–2010., 
EFI (2011.), str. 36.
25 Primjerice, dobrovoljnim 
sporazumom o partnerstvu 
između EU -a i Republike 
Kameruna obuhvaćeno je 
sljedeće: (a) povećanje 
kapaciteta; (b) komunikacija; 
(c) promicanje proizvoda 
usklađenih s planom FLEGT na 
tržištu Unije; (d) praćenje 
domaćeg tržišta drvne sirovine; 
(e) industrijalizacija; (f) praćenje 
učinka sporazuma; (g) pomoć 
pri praćenju primjene sustava 
jamstva o zakonitom podrijetlu; 
(h) modernizacija sustava 
sljedivosti; (i) jačanje 
nacionalnih kontrolnih 
sustava,;(j) sustav jamstva 
o zakonitom podrijetlu; (k) 
sustav za izdavanje dozvola 
FLEGT; (l) uspostava neovisne 
revizije; (m) reforme pravnog 
okvira; (n) traženje dodatnih 
financijskih sredstava.
26 Primjerice, organizacija 
domaćeg tržišta drvne sirovine 
ili uspostava odgovarajućeg 
sustava sljedivosti.
27 U dobrovoljnim sporazumima 
o partnerstvu sa zemljama 
AKP -a navodi se samo da je 
potrebno tražiti sredstva iz 
ERF-a i drugih mehanizama 
koje treba utvrditi. U dobrovolj -
nom sporazumu o partnerstvu 
s Indonezijom spominje se 
17 Opažanja
33 
Projektima koji su provedeni u su -
radnji s vladama zemalja potpisnica 
dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu 
ponuđena su rješenja za potrebe nave -
dene u tim sporazumima poput uspo -
stave sustava sljedivosti drvne sirovine, 
sustava izdavanja dozvola i stvaranja 
funkcije neovisnog revizora. Međutim, 
za cilj prema kojem nacionalna tijela 
trebaju poboljšaju provedbu zakona 
nisu ponuđena jasna rješenja jer je na 
to ključno pitanje bio usmjeren vrlo 
mali broj projekata. Nezadovoljavajuća 
provedba zakona bitno utječe na raz -
mjer aktivnosti nezakonite sječe jer je 
vjerojatnost otkrivanja i progona za ka -
znena djela protiv okoliša mala, a po -
ticaj na nezakonito poslovanje u jed -
nakoj je mjeri velik. Zemlje potpisnice 
dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu 
imaju znatne potrebe u tom području, 
kao što se primjerice vidi iz mjesta koje 
zauzimaju na ljestvici indeksa percep -
cije korupcije koju objavljuje organiza -
cija Transparency International  (vidjeti 
Prilog IV. ). Dok su u nekim zemljama 
potpisnicama dobrovoljnih sporazuma 
o partnerstvu zabilježena pozitivna 
kretanja, većina je njih i dalje među 
zemljama s najvećom percipiranom 
stopom korupcije u svijetu.34 
Potpora procesu povezanom s dobro -
voljnim sporazumima o partnerstvu 
nije bila dosljedno uključena u strate -
gije razvojne suradnje s partnerskim 
zemljama. Gospodarenje šumama 
uključeno je kao dio ključnog sekto -
ra u strateške dokumente za zemlje 
korisnice za programsko razdoblje 
 2007.–2013. u pet28 od 12 zemalja29 pot -
pisnica dobrovoljnih sporazuma o par -
tnerstvu. Budući da se zbog nezakoni -
te sječe problemi javljaju u više sektora 
(upravljanje, trgovina, poljoprivreda), 
pitanja povezana s planom FLEGT 
mogla bi se rješavati u sklopu različi -
tih ključnih sektora u svim zemljama 
potpisnicama dobrovoljnih sporazu -
ma o partnerstvu, ali u strategijama 
razvojne suradnje ta se mogućnost ne 
razmatra niti se spominje potreba da 
se u relevantnim ključnim sektorima 
tim pitanjima prida veća važnost.mogućnost traženja resursa 
u kontekstu postupka izrade 
programa EU -a.
28 Kamerun, Honduras, 
Indonezija, Malezija 
i Republika Kongo.
29 Sud je pregledao 12 zemalja 
koje su potpisale dobrovoljne 
sporazume o partnerstvu ili 
dogovaraju njihovo 
potpisivanje i koje primaju 
potporu za FLEGT.
Liberija i Srednjoafrička Republika
Liberija i Srednjoafrička Republika potpisnice su dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu te su dosad dobile 
znatne iznose financijske pomoći za pripremu i provedbu svojih dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu30. 
Te zemlje izvoze vrlo male količine proizvoda od drva u EU te se suočavaju s brojnim izazovima u području 
upravljanja koji im onemogućuju da u doglednoj budućnosti uspostave funkcionalni sustav izdavanja dozvola. 
S druge strane, Côte d’Ivoire je u EU izvezla znatno veće količine proizvoda od drva nego te zemlje31, ali nije 
primila nikakvu financijsku pomoć da bi se pripremila za dobrovoljni sporazum o partnerstvu.
30 Uvoz proizvoda od drva u EU iz Liberije iznosio je u prosjeku oko 5 milijuna eura godišnje uz ukupnu financijsku potporu od 11,9 milijuna eura, 
a iz Srednjoafričke Republike u prosjeku oko 18 milijuna eura godišnje uz ukupnu financijsku potporu od 6,8 milijuna eura.
31 U prosjeku oko 166 milijuna eura godišnje.Okvir 3.
18 Opažanja
Potpora EU -a zemljama 
proizvođačima drvne 
sirovine nije bila dovoljno 
djelotvorna
35 
Sud je ispitao 
(a) jesu li izlazni proizvodi realizirani 
po planu;
(b) je li razina ukupnog napretka u po -
gledu sustava izdavanja dozvola 
bila zadovoljavajuća; i 
(c) je li Komisija pravilno pratila pro -
vedbu Akcijskog plana i izvješćiva -
la o njoj.
Glavni ispitani projekti bili su 
problematični
36 
Projekti kojima je cilj bio jačanje 
kapaciteta tijela javne uprave nisu 
bili djelotvorni. Međutim, Akcijskim 
planom za FLEGT doprinijelo se jačanju 
uloge organizacija civilnog društva, 
čime se povećala transparentnost sek -
tora šumarstva. Financijski najvažnijim 
projektima u Kamerunu i Indoneziji 
nisu ostvareni očekivani rezultati. Ne -
dovoljan uspjeh u Kamerunu usporio 
je napredak, dok je neuspjeh projekta 
u Indoneziji uzrokovao prenamjenu 
sredstava EU -a.37 
Cilj glavnog projekta u procesu 
povezanom s dobrovoljnim partner -
skim sporazumom u Kamerunu bio 
je uspostaviti sustav sljedivosti drvne 
sirovine32, no projekt je bio neuspješan 
jer uspostavljeni sustav nije u uporabi, 
što znači da se sve što je projektom 
ostvareno neće upotrijebiti. Projekt 
se provodio od 2010. do 2013. godi -
ne uz troškove od 2,27  milijuna  eura. 
Bio je neuspješan zbog čitavog niza 
čimbenika, među kojima su neodgo -
varajuća procjena potreba i ozbiljni 
propusti u provedbi projekta. Jedna od 
značajki te neodgovarajuće procjene 
potreba bila je neučinkovita koordi -
nacija Komisije s dionicima i osobito 
s Ministarstvom šumarstva i divljih 
vrsta. Osim toga, rad izvođača nije bio 
na zadovoljavajućoj razini, a Komisija 
nije pravodobno poduzela korektivne 
mjere. Neuspjeh sustava sljedivosti 
drvne sirovine jedan je od glavnih 
čimbenika koji su doprinijeli kašnjenju 
u provedbi dobrovoljnog sporazuma 
o partnerstvu u Kamerunu. U sklopu 
jednog drugog projekta koji financira 
Deutsche Gesellschaft für Internationale 
Zusammenarbeit  trenutačno se radi na 
uspostavi novog sustava.32 Projekt: Mise en place d’un 
système de traçabilité du bois au 
Cameroun  (hrv. Uspostava 
sustava sljedivosti drvne 
sirovine u Kamerunu).
19 Opažanja
38 
Najvažnije postignuće procesa za 
FLEGT u Kamerunu uključivanje je 
civilnog društva u gospodarenje 
šumama. Prije potpisivanja dobrovolj -
nog sporazuma o partnerstvu, vlada 
nije priznavala organizacije civilnog 
društva kao legitimne partnere koji 
imaju pravo izraziti zabrinutost u vezi 
s problemima gospodarenja šumskim 
resursima. Iako su odnosi s resornim 
ministarstvima često i dalje napeti33, 
lokalne i međunarodne nevladine 
organizacije prihvaćene su kao dionici 
i imaju mogućnost utjecaja na poli -
tiku šumarstva u toj zemlji na različi -
tim razinama. To povoljno utječe na 
transparentnost i odgovornost cijeloga 
sektora. Međutim, iako je položaj ci -
vilnog društva zahvaljujući projektima 
općenito ojačao, dvama od četiriju 
revidiranih projekata koje su provodile 
nevladine organizacije nisu ostvareni 
svi očekivani izlazni proizvodi, uglav -
nom zbog preambicioznih ciljeva.
39 
Cilj financijski najvažnijeg projekta za 
FLEGT u Indoneziji34 bio je poboljšati 
provedbu zakonodavstva i upravljanje 
u području šumarstva povećanjem od -
govornosti i transparentnosti, smanjiti 
trgovinu nezakonitom drvnom siro -
vinom uključivanjem trgovinskih i in -
dustrijskih sektora te pružiti potporu 
koordinaciji aktivnosti za FLEGT. Većina 
planiranih rezultata nije ostvarena 
zbog preambicioznog i nerealističnog 
nacrta projekta, problema tijekom pro -
vedbe i nezadovoljavajućeg praćenja. 
Tim projektom nisu ostvareni nikakvi 
konkretni izlazni proizvodi, prerano 
je zaključen te se dio sredstava za 
projekt trebao vratiti. Zbog razilaženja 
s Komisijom u pogledu upravljanja 
projektom, indonezijska vlada odlučila 
se za provedbu dobrovoljnog sporazu -
ma o partnerstvu bez daljnje izravne 
potpore Komisije.40 
Iako je strateški dokument Komisije za 
Indoneziju za razdoblje 2002.–2006. 
obuhvaćao gospodarenje prirodnim 
resursima, a posebice šumama, kao 
jedan od ključnih sektora za razvojnu 
pomoć, to više nije vrijedilo za sljedeće 
razdoblje 2007.–2013. Osim indone -
zijskog projekta potpore za FLEGT 
2004. godine, u tom razdoblju nije izra -
đen nijedan drugi program razvojne 
pomoći EU -a vladi Indonezije u sektoru 
šumarstva.
41 
Pomoć EU -a Indoneziji u iznosu od 
10 milijuna eura za 11 projekata od 
2004. godine usmjeravana je isključivo 
nevladinim organizacijama. Cilj pro -
jekata općenito je bio pružiti potporu 
uključivanju lokalnih dionika (civilnog 
društva ili drugih nevladinih aktera, 
uključujući privatni sektor) u razne 
dijelove dobrovoljnog sporazuma 
o partnerstvu (uključujući reformu 
politike), poboljšati gospodarenje šu -
mama te uvesti sustave sljedivosti i ne -
ovisnog praćenja drvne sirovine. Iako 
je prednost toga pristupa bila u tome 
što se surađivalo s organizacijama koje 
su se posvetile radu u tom području, 
s obzirom na razmjer postojećih izazo -
va bio je potreban usklađeniji pristup. 
Među takve izazove ubraja se i pomoć 
velikom broju malih i srednjih podu -
zeća (MSP) da se potpuno pripreme za 
izdavanje dozvola FLEGT, no ta zadaća 
uvelike nadilazi kapacitete projekata 
Komisije.33 Primjerice, Ministarstvo 
šumarstva i divljih vrsta ne 
prati mjere poduzete 
u pogledu izvješća 
o slučajevima nezakonitog 
dobivanja drvne sirovine koje 
su sastavile lokalne zajednice 
(projekt: Observation externe et 
communautaire des forêts dans 
la mise en œuvre de l’APV‑FLEGT 
au Cameroun , hrv. Praćenje 
šuma koje u sklopu provedbe 
dobrovoljnog sporazuma 
o partnerstvu u Kamerunu 
obavljaju vanjski subjekti 
i Zajednica).
34 Projekt Europske komisije 
i Indonezije za potporu za 
FLEGT.
20 Opažanja
42 
Četiri ispitana projekta nevladinih orga -
nizacija u Indoneziji bila su usmjerena 
na jačanje neovisnog sustava praćenja 
u toj zemlji, potporu malim i srednjim 
poduzećima te poboljšanje izrade 
i provedbe dobrovoljnih sporazuma 
o partnerstvu. Ciljevi jednoga projekta 
ostvareni su u roku i sa zadanim pro -
računom35. Dva se projekta još uvijek 
provode i vjerojatno je da će se jednim 
od njih realizirati planirani izlazni proi -
zvodi36. U drugom je projektu37 došlo do 
velikih kašnjenja i znatnog smanjenja 
područja njegove primjene zbog nedo -
stataka u njegovoj izradi i povlačenju 
partnera koji ga je sufinancirao.
43 
Sud je utvrdio glavne čimbenike koji 
utječu na ostvarivanje ciljeva projekata 
u tim dvjema zemljama, a njihovu su 
važnost naglasili i ocjenjivači iz Ko -
misije u svojim izvješćima o praćenju 
usmjerenom na rezultate i evaluacijama 
projekata za FLEGT u ostalim zemljama 
potpisnicama dobrovoljnih sporazuma 
o partnerstvu. Ti su čimbenici: nedovolj -
na procjena projektnih rizika i ograniče -
nja, neodgovarajući nacrt projekata, ne -
zadovoljavajuće upravljanje projektima 
i njihovo praćenje te problemi s koordi -
nacijom među projektnim partnerima.
Napredak u pogledu 
izdavanja dozvola je spor
44 
Trenutačno je u proces povezan s do -
brovoljnim sporazumima o partner -
stvu uključeno 26 zemalja. Njih devet 
pregovara o njima, a šest zemalja već ih 
je potpisalo. Riječ je o Indoneziji, Gani, 
Kamerunu, Republici Kongu, Liberiji 
i Srednjoafričkoj Republici. Navedene 
države potpisnice znatno se razlikuju po 
stupnju napretka u pogledu izdavanja 
dozvola, i to zbog niza čimbenika poput 
različitih institucijskih kapaciteta ili razi -
ne predanosti samom procesu.45 
Indonezija, u kojoj su pregovori o do -
brovoljnom sporazumu o partnerstvu 
započeli u ožujku 2007., a sam je spo -
razum stupio na snagu u svibnju 2014., 
ostvarila je znatan napredak u rješa -
vanju otvorenih pitanja te se nada da 
će u bliskoj budućnosti biti spremna 
za izdavanje dozvola FLEGT. Već je 
uspostavila nacionalni sustav davanja 
jamstva o zakonitom podrijetlu drvne 
sirovine i izdavanja dozvola, koji je 
obvezan za svu robu za izvoz. Nakon 
što je tijekom 2013. i 2014. provedena 
zajednička procjena, trenutačno radi 
na pronalaženju rješenja za preostala 
otvorena pitanja. Dva najveća izazova 
za Indoneziju su 1. zajamčiti potrebnu 
razinu upravljanja u tako velikoj i ra -
znolikoj zemlji; i 2. pobrinuti se za to 
da se brojna tamošnja mala i srednja 
poduzeća u potpunosti usklade sa svim 
regulatornim obvezama.
46 
Kamerun je iskazao zanimanje za potpi -
sivanje dobrovoljnog sporazuma o par -
tnerstvu s EU -om 2004. godine. Među -
tim, iako se smatra da je zakonodavstvo 
u području šumarstva u Kamerunu 
kvalitetno, također je vrlo složeno te je 
njegova provedba i dalje velik izazov. 
Pregovori o dobrovoljnom sporazumu 
o partnerstvu trajali su četiri godine, 
od 2006. do 2010. Zbog dugog procesa 
ratifikacije sporazum je konačno stupio 
je na snagu 1. prosinca 2011. Prema 
rokovima utvrđenima u Sporazumu 
probni sustav sljedivosti drvne sirovine 
trebao se ispitati 2013., a dozvole FLEGT 
trebale su se izdati 2015. godine. Među -
tim, glavni cilj dobrovoljnog sporazuma 
o partnerstvu, a to je uspostava sustava 
izdavanja dozvola za drvnu sirovinu, 
ni izdaleka nije ostvaren, uglavnom 
zbog neuspjeha projekta kojemu je cilj 
bio uspostaviti sustav sljedivosti drvne 
sirovine. Stoga je potrebno prevladati 
brojne izazove prije potpune spremno -
sti za izdavanje dozvola FLEGT.35 Projekt: Strengthening civil 
society organisations and small 
and medium timber industries 
in VPA preparation and SVLK 
implementation  (hrv. Jačanje 
organizacija civilnog društva 
te malih i srednjih drvnih 
industrija u pripremi 
dobrovoljnog sporazuma 
o partnerstvu i provedbi 
sustava SVLK).
36 Project: Promoting the 
implementation of Timber 
Legality Assurance (FLEGT 
Licence) as a key step to 
sustainable production and 
consumption in Indonesia’s 
wood‑processing industry  (hrv. 
Promicanje primjene jamstva 
o zakonitom podrijetlu drvne 
sirovine (dozvole FLEGT) kao 
ključni korak u održivoj 
proizvodnji i potrošnji 
u drvoprerađivačkoj industriji 
Indonezije).
37 Projekt: Strengthening state 
and non‑state actors in the 
preparation, negotiation and/or 
implementation of FLEGT‑VPA  
(hrv. Jačanje državnih 
i nedržavnih aktera u pripremi, 
dogovaranju i/ili provedbi 
dobrovoljnog sporazuma 
o partnerstvu za FLEGT).
21 Opažanja
47 
Gana je 2009. godine bila prva zemlja 
potpisnica dobrovoljnog sporazu -
ma o partnerstvu i prvotno je bilo 
zamišljeno da će se prvi proizvodi 
s dozvolom FLEGT iz Gane izvesti do 
kraja 2011. Sustav sljedivosti drva već 
je u uporabi, ali postupke izdavanja 
dozvola tek treba ispitati. Trenutačni je 
plan te zemlje da sustavi budu spremni 
za izdavanje dozvola do kraja 2015.
48 
Republika Kongo ratificirala je svoj 
dobrovoljni sporazum o partnerstvu 
u svibnju 2010. te se trenutačno izra -
đuju strategija za šumarstvo i novo 
zakonodavstvo o šumarstvu. Međutim, 
napredak je spor zbog čitavog niza 
čimbenika koji se uglavnom odnose na 
upravljanje.
49 
Liberija i EU započeli su pregovore 
o dobrovoljnom sporazumu o partner -
stvu u ožujku 2009., a sam sporazum 
potpisan je u srpnju 2011. Unatoč 
tomu, nezakonita sječa i dalje je velik 
problem, kao i zlouporaba pojedinač -
nih dozvola za sječu38. Glavni izazov 
leži u nezadovoljavajućim kapaciteti -
ma službi uprave za šumarstvo.
50 
Dobrovoljni sporazum o partnerstvu sa 
Srednjoafričkom Republikom sklopljen 
je u studenome 2011., ali zbog građan -
skog rata zastale su sve vladine mjere. 
Brojna su područja u toj zemlji izvan 
kontrole službi uprave za šumarstvo, 
čime se otežava proces provedbe do -
brovoljnog sporazuma o partnerstvu.51 
Još devet zemalja trenutačno je 
u pregovorima o dobrovoljnim spora -
zumima o partnerstvu. Jedna od njih 
je i Malezija, važan proizvođač tropske 
drvne sirovine, koja je 2006. godi -
ne bila prva zemlja koja je započela 
pregovore. Međutim, ni intenzivnim 
pregovorima tijekom svih tih godina 
nisu se uspjele prevladati poteškoće 
u pogledu primjene dobrovoljnog 
sporazuma o partnerstvu u svim dije -
lovima zemlje, a posebice u Sarawaku. 
Zbog nepostojanja dobrovoljnog 
sporazuma o partnerstvu Malezija se 
u velikoj mjeri koristi javnim i privat -
nim certifikacijskim sustavima.
52 
Iako je Komisija uspjela naglasiti važ -
nost pitanja nezakonite sječe i održati 
visoku razinu zanimanja za tu temu, 
napredak u pogledu izdavanja dozvola 
bio je spor. Postoji opasnost od pojave 
„umora“ zbog plana FLEGT jer zemlje 
postaju frustrirane nedostatkom na -
pretka i za svoje proizvode uspijevaju 
naći druga, manje stroga tržišta. U ve -
ćini zemalja glavni su izazovi u procesu 
provedbe nedostatak institucijskih 
kapaciteta, raširena korupcija i nezado -
voljavajuća provedba zakodavstva.38 Vidjeti: http://www.
illegal -logging.info/regions/
liberia
22 Opažanja
Postupci praćenja 
i izvješćivanja bili su 
nezadovoljavajući
53 
Komisija nije redovito izvješćivala 
o napretku Akcijskog plana za FLEGT. 
Iako je u skladu s člankom 9. Uredbe 
o Akcijskom planu FLEGT bila dužna 
podnijeti izvješće Vijeću u roku od dvi -
je godine od stupanja na snagu prvog 
dobrovoljnog sporazuma o partner -
stvu, takvo izvješće nije nikada sastav -
ljeno. Postoje izvješća o pojedinim 
partnerskim zemljama koja sadržavaju 
informacije o aktivnostima koje su 
provedene u raznim područjima do -
brovoljnih sporazuma o partnerstvu, 
ali u njima se napredak pri provedbi tih 
sporazuma ne mjeri prema utvrđenim 
ključnim etapama niti se iznosi opis 
ostvarenih postignuća i poteškoća 
koje su se pojavile, uz načine njihova 
otklanjanja.
54 
Problematičan je bio nedostatak okvira 
kojim bi se doprinijelo odgovornosti 
i u koji bi bila ugrađena pouzdana 
baza podataka (vidjeti odlomak 22.). 
S obzirom na nedostatak ciljeva 
i ključnih etapa bilo je teško procijeniti 
napredak. Kao što je istaknuto u Izvje -
šću EFI -ja o napretku Akcijskog plana 
za FLEGT u razdoblju 2003.–2010., to je 
dodatno otežavala činjenica da je Ak -
cijski plan više politički proces negoli 
tradicionalni program pomoći39.55 
Komisija je tek krajem 2014. uvela 
standardizirani okvir za praćenje 
napretka s ciljem mjerenja postignuća 
u pogledu ključnih koraka za provedbu 
dobrovoljnih sporazuma o partner -
stvu. Komisija se zasad tim okvirom 
služi za potrebe unutarnjeg upravlja -
nja. Budući da je sustav uveden vrlo 
nedavno, prerano je komentirati kako 
funkcionira u praksi.
56 
Krajem 2014. Komisija je pokrenula 
vanjsku evaluaciju Akcijskog plana za 
FLEGT, o čemu se izvješće očekuje u li -
stopadu 2015. Ta se evaluacija provodi 
12 godina nakon predstavljanja Akcij -
skog plana i trebala se obaviti odavno, 
s obzirom na poteškoće koje su se 
pojavile i znatne promjene tijekom tog 
razdoblja koje su trebale biti izdvojene 
i analizirane kako bi se procijenio nji -
hov učinak na postojeći akcijski plan, 
na primjer:
(a) sve veća važnost velikih azijskih 
gospodarstva u trgovini drvnom 
sirovinom;
(b) sve veći učinak nezakonite prena -
mjene šuma za druge svrhe poput 
poljoprivrede;
(c) mogućnosti veće sinergije s mje -
rom ublažavanja klimatskih pro -
mjena REDD+;
(d) nove pojave u pogledu izvoza 
drvne sirovine u EU;
(e) mogućnost boljeg iskorištavanja 
privatnih certifikacijskih sustava.39 Izvješće o napretku Akcijskog 
plana za FLEGT u razdoblju 
2003.–2010., EFI (2011.), str. 34.
23
 Zaključci i preporuke
57 
Sud je zaključio da Komisija nije do -
voljno dobro upravljala potporom koja 
se pruža na temelju Akcijskog plana 
EU-a za FLEGT.
58 
Potpora za FLEGT nije bila dovoljno 
dobro osmišljena i usmjerena.
(a) Potpora EU -a procesu za FLEGT 
temeljila se na pouzdanoj pro -
cjeni problema nezakonite sječe, 
njezinih uzroka i mogućih mjera 
koje treba poduzeti, a Komisija je 
osmislila Akcijski plan za FLEGT na 
inovativan način.
(b) Međutim, Komisija nije razradila 
odgovarajući plan rada s jasnim ci -
ljevima, ključnim etapama i zaseb -
nim proračunom. Iako je navedene 
elemente bilo teško pripremiti na 
samom početku provedbe Akcij -
skog plana, trebalo ih je utvrditi 
u prvih nekoliko godina.
(c) Kasno donošenje i spora provedba 
uredbe EUTR djelovalo je desti -
mulativno na zemlje potpisnice 
dobrovoljnih sporazuma o par -
tnerstvu u pogledu priprema za 
konačno izdavanje dozvola FLEGT.
(d) „Prazninu“ koja je nastala zbog 
nepostojanja postupka izdavanja 
dozvola FLEGT morala su u velikoj 
mjeri ispuniti privatna certifikacij -
ska tijela, koja znatno doprinose 
ispunjavanju obveza iz uredbe 
EUTR koji se odnose na temelji -
tu provjeru (engl. due diligence ). 
Međutim, Komisija nije dovoljno 
istražila mogućnosti sinergije 
plana za FLEGT i privatnih sustava 
potvrđivanja zakonitosti.
(e) Komisija nije postavila jasne priori -
tete financiranja u okviru potpore 
koju pruža zemljama proizvođači -
ma drvne sirovine.1. preporuka  
Plan rada
Komisija bi trebala uspostaviti plan 
rada za različite sastavne dijelove 
Akcijskog plana za FLEGT za razdoblje 
2016.–2020. u kojem bi utvrdila jasne 
i posebne ciljeve, prioritete, rokove 
i proračun za potporu EU -a zemljama 
proizvođačima drvne sirovine. Pri 
određivanju ciljeva trebalo bi uzeti 
u obzir kapacitete zemalja i njihova 
posebna ograničenja.
2. preporuka  
Provedba uredbe EUTR
Krajnje je vrijeme da Komisija pokaže 
ustrajnost u pogledu stroge provedbe 
Uredbe o drvnoj sirovini u svim drža -
vama članicama.
3. preporuka  
Privatni certifikacijski 
sustavi
Komisija bi trebala utvrditi u kojoj se 
mjeri može više koristiti radom ugled -
nih privatnih certifikacijskih tijela.
4. preporuka  
Usmjeravanje resursa
Resursi bi se trebali usmjeriti na pod -
ručja u kojima bi mogli imati najveći 
učinak u rješavanju problema nezako -
nite sječe i povezane trgovine. U slu -
čajevima u kojima se provedba obveza 
iz dobrovoljnog sporazuma o partner -
stvu čini manje izvedivom Komisija 
bi trebala predložiti mjere potpore 
gospodarenju šumama bez nužnog 
potpisivanja takvog sporazuma.
24 Zaključci i preporuke
59 
Potpora EU -a zemljama proizvođači -
ma drvne sirovine nije bila dovoljno 
djelotvorna.
(a) Njome je ojačana uloga civilnog 
društva i podignula se svijest 
o problemu nezakonite sječe 
u partnerskim zemljama, ali pro -
jektima kojima je cilj bilo jačanje 
kapaciteta tijela javne uprave nisu 
ostvareni očekivani ishodi.
(b) Sustav za izdavanje dozvola 
FLEGT temelj je Akcijskog plana, 
ali još nije u uporabi ni u jednoj 
od partnerskih zemalja. Prošlo je 
već 12 godina od predstavljanja 
Akcijskog plana i, unatoč velikom 
zanimanju za dobrovoljne spora -
zume o partnerstvu, nijedan sustav 
izdavanja „dozvola FLEGT“ još nije 
u uporabi i propušteno je nekoli -
ko uzastopnih rokova za njegovo 
uvođenje.
(c) Komisija nije na odgovarajući način 
pratila napredak Akcijskog plana 
za FLEGT i izvješćivala o njemu. 
Evaluacija započeta krajem 2014. 
trebala se obaviti odavno.5. preporuka  
Izvješćivanje
Komisija bi trebala svake dvije godine 
sastaviti izvješće o napretku Akcijskog 
plana za FLEGT. koje bi trebalo sadrža -
vati procjenu provedbe dobrovoljnog 
sporazuma o partnerstvu, predviđene 
rokove, poteškoće koje su se pojavile 
te poduzete ili planirane mjere.
6. preporuka  
Evaluacije
Komisija bi trebala iskoristiti tekuću 
evaluaciju kao priliku da procijeni 
kako bi se trenutačni pristup mogao 
prilagoditi radi ostvarenja opipljivijih 
rezultata.
Ovo je izvješće usvojilo III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda Karel PINXTEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 8. rujna 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

25
 Prilozi
Provedba programa za FLEGT, gospodarenje šumama i trgovinu u razdoblju 
2003.–2013.
(u milijunima eura)
Regija/državaDobrovoljni sporazum o partnerstvu Način upravljanja
Ukupno Sklapanje 
(godina)Iskazano 
zanimanje1Pregovori 
u tijeku3Provedbu vrše 
države članice Zajedničko 
upravljanje
s među ‑
narodnim 
organizacijamaOstalo
(provedbu vrše 
partnerske ze ‑
mlje, nevladine 
organizacije, 
javna i privatna 
poduzeća) 
Supsaharska Afrika 74,89
Više zemalja214,92 14,92
Kamerun 2010. 13,66 13,66
Liberija 2011. 8,00 3,90 11,90
Gana 2009. 3,00 3,00
Burkina Faso 7, 8 0 0,20 8,00
Republika Kongo  2010. 7, 5 6 7, 5 6
Srednjoafrička 
Republika2011. 6,80 6,80
DR Kongo X 3,00 2,18 5,18
Uganda 2,75 2,75
Madagaskar 0,68 0,68
Gabon  X 0,20 0,20
Sudan 0,19 0,19
Malavi 0,05 0,05
Latinska Amerika 90,21
Više zemalja23,93 3,93
Honduras   X 20,40 21,73 42,13
Brazil 10,79 12,74 23,53
Nikaragva  2,00 6,06 8,06
Kolumbija X 8,05 8,05
Peru  X 4,03 4,03
Gvajana X 0,45 0,45
Čile 0,04 0,04Prilog I.
26 Prilozi Prilog I.(u milijunima eura)
Regija/državaDobrovoljni sporazum o partnerstvu Način upravljanja
Ukupno Sklapanje 
(godina)Iskazano 
zanimanje1Pregovori 
u tijeku3Provedbu vrše 
države članice Zajedničko 
upravljanje
s među ‑
narodnim 
organizacijamaOstalo
(provedbu vrše 
partnerske ze ‑
mlje, nevladine 
organizacije, 
javna i privatna 
poduzeća) 
Azija i Pacifik 43,37
Više zemalja210,60 1,91 12,51
Indonezija 2011. 21,95 21,95
Kina 3,84 3,84
Filipini  X 1,92 1,92
Afganistan 1,88 1,88
Tajland 0,61 0,61
Mjanmar  X 0,45 0,45
Salomonovi Otoci X 0,18 0,18
Malezija X
Vijetnam X 0,03 0,03
Susjedstvo 25,04
Više zemalja215,00 15,00
Maroko 5,63 5,63
Kosovo 2,70 0,41 3,11
Crna Gora 0,75 0,75
Libanon 0,33 0,33
Albanija 0,10 0,10
Gruzija 0,09 0,09
Bjelarus 0,03 0,03
Dvije regije ili više 63,65
Više zemalja239,60 24,05 63,65
UKUPNO 33,10 86,79 177, 28 297,17
1  Još šest zemalja iskazalo je zanimanje (Bolivija, Kambodža, Ekvador, Gvatemala, Papua Nova Gvineja i Sijera Leone), ali još nije preuzeta finan -
cijska obveza.
2  Projekti u više zemalja obuhvaćaju:  (za Aziju i Pacifik ) sporazume s Europskim šumarskim institutom (EFI) u ukupnoj vrijednosti od 10,6 miliju -
na eura (FLEGT u Aziji) i ( za regiju susjedstva ) sporazume sa Svjetskom bankom u ukupnoj vrijednosti od 15 milijuna eura (FLEGT).  
U pogledu projekata u više zemalja koji obuhvaćaju više od dvije regije, glavni programi uključuju sporazume u vrijednosti od 12 milijuna eura 
s EFI-jem i sporazume u vrijednosti od 20 milijuna eura s FAO-om (FLEGT u zemljama AKP-a:  10 milijuna eura i EU FAO FLEGT: 10 milijuna eura).
3  U tijeku su pregovori za još tri zemlje za koje još nije preuzeta financijska obveza – Côte d’Ivoire, Laos i Tajland . 
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju informacija koje je dao GU za međunarodnu suradnju i razvoj.
27 Prilozi
Popis projekata obuhvaćenih revizijom
Zemlja Naziv projektaDoprinos EU‑a (u 
eurima)Razdoblje provedbe
KamerunMise en place d’un Observateur Indépendant au contrôle forestier et au suivi 
des infractions forestières au Cameroun2 480 070 31.12.2009.–30.12.2013.
Mise en place d’un système de traçabilité du bois au Cameroun 2 496 763 15.2.2010.–14.12.2012.
Mise en place d’un Audit Indépendant du Système FLEGT au Cameroun 1 164 600 4.5.2012.–3.5.2014.
Promotion de la production et de l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139 1.2.2011.–31.1.2012.
Observation externe et communautaire des forêts dans la mise en œuvre de 
l’APV‑FLEGT au Cameroun113 836 19.1.2012.–18.7.2013.
IndonezijaProjekt Europske komisije i Indonezije za potporu za FLEGT 11 276 872 1.3.2006.–28.11.2011.
Collaborative land use planning and sustainable institutional arrange ‑
ment for strengthening land tenure, forest and community rights in 
Indonesia1 796 619 1.3.2010.–28.2.2014.
Strengthening state and non‑state actors in the preparation, negotiation 
and/or implementation of FLEGT‑VPA1 189 228 10.1.2011.–31.12.2015.
Strengthening Indonesia’s Independent Forestry Monitoring Network to 
ensure a credible timber legality verification system and effective VPA 
implementation188 946 1.5.2011.–30.4.2013.
Promoting the implementation of timber legality assurance (FLEGT licen ‑
ce) as a key step to sustainable production and consumption in Indonesia’s 
wood‑processing industry1 091 463 30.1.2013.–28.2.2014.Prilog II.
28 Prilozi
Popis pregledanih evaluacija projekata i praćenja usmjerenih na rezultate
Evaluacije
Naziv projektaDoprinos EU‑a 
(u eurima)ZemljaMjesec i vrsta 
evaluacijeMjesec i vrsta evaluacije
1Regional Support Programme for the EU 
FLEGT Action Plan in Asia5 800  000
Središnji 
uredprosinac 2010.  
srednjoročna οNezadovoljavajući nacrt projekta: ciljevi, pro ‑
jektne aktivnosti, očekivani rezultati i ključne 
etape nedovoljno su jasni
 οNema jasnog sustava za praćenje uspješnosti 
pa je učinkovitost nezadovoljavajuća, a odgo ‑
vornost ograničena
2VERIFOR – Institutional Options for 
Verifying Legality in the Forest Sectort1 902 171studeni  2009.  
završna οNedostatak fleksibilnosti u projektima za prila ‑
godbu ili usklađivanje njihovog logičkog okvira 
u odnosu na dinamiku određenih regija u Aziji 
i Africi, čime se smanjuje njihova djelotvornost
3Timber Trade Action Plan (TTAP) – a TFT 
(Tropical Forest Fund) project3 389 796svibanj 2012.  
završna za 1. fazu 
i srednjoročna za 
2. fazu οVrlo pozitivna ukupna postignuća projekta
4Ensuring a seat at the table: supporting 
NGO coalitions to participate in FLEGT 
VPA processes with the aim of improving 
forest governance and strengthening 
local and indigenous peoples’ rights960 000lipanj  2012.  
završna οVrlo pozitivna ukupna postignuća projekta
5Forest Governance Learning Group 
(FGLG) – enabling practical, just and 
sustainable forest use1 866 365siječanj 2014.  
završna οNedostatak sustavne procjene potreba 
i nedovoljno određeni logički okvir projekta, 
bez odgovarajuće utvrđenih pokazatelja na 
razini zemlje
 οAktivnosti koje su dobile potporu iz projekta 
nedovoljne su za ostvarivanje predviđene 
razine poboljšanja upravljanja
6Mise en place d’un système de traçabilité 
du bois au Cameroun2 496 763
Kamerunsvibanj 2013.  
završna οNezadovoljavajući nacrt projekta: rizici i ogra ‑
ničenja zemlje nisu pravilno razmotreni
 οNedostatna koordinacija među dionicima
 οNeučinkovito praćenje i  upravljanje projektom
 οIzlazni proizvodi nisu realizirani prema 
očekivanjima
7Promotion de la production et de l’expor ‑
tation légales des bois issus des forêts 
communautaires987 139prosinac 2012.  
srednjoročna οProcjena ograničenja i priprema za njih nisu 
bile dovoljne
 οIzrada projekta nije dovoljno realistična
8Strengthening African Forest Gover ‑
nance – through high‑level national 
‘illegal logging’ meetings and mid‑level 
awareness raising and training1 890 608svibanj 2013.  
srednjoročna οNema pravog logičkog okvira s objektivno 
provjerljivim pokazateljima
 οPropusti u praćenju projekata: nedostatak 
redovitih sastanaka odbora za upravljanje 
projektom
 οProblemi s koordinacijom koji su uzrokovali 
izostanak poveznica između različitih izlaznih 
rezultata projektaPrilog III.
29 Prilozi
Naziv projektaDoprinos EU‑a 
(u eurima)ZemljaMjesec i vrsta 
evaluacijeMjesec i vrsta evaluacije
9 EC ‑Indonesia FLEGT Support Project 11 276 872 Indonezijarujan 2010.  
završna οNeodgovarajući i nerealističan nacrt projekta
 οNedjelotvorno praćenje i  nadzor projekta
 οVećina izlaznih proizvoda nije realizirana po 
planu
10Observation Indépendante de l’application 
de la Loi Forestière et de la Gouvernance 
(OI‑FLEG) en appui aux APV FLEGT dans le 
Bassin du Congo1 598 497Republika 
Kongoožujak  2012.  
srednjoročna οOdređeni nedostatci u logičkom okvira, 
posebno u vezi s utvrđivanjem objektivno 
provjerljivih pokazatelja
 οPropusti u praćenju projekata: nedostatak 
redovitih sastanaka odbora za upravljanje 
projektomPrilog III.
30 Prilozi
Izvješća o praćenju usmjerenom na rezultate
Br. Naziv projektaDoprinos EU‑a 
programu 
(u eurima)ZemljaMjesec praćenja 
usmjerenog 
na rezultateGlavni nalazi iz izvješća
11Forest Peoples Programme: A Strong 
Seat at the Table: Effective Participati ‑
on of Forest‑Dependent Communities 
and Civil Society Organisations in 
FLEGT778 271
Kamerunožujak  2013. οLogički okvir nije pravilno razrađen zbog čega je 
teško procijeniti realizirane izlazne proizvode
 οPartneri nisu pravilno uključeni u izradu projekta
 οOgraničena koordinacija s drugim projektima za 
FLEGT i nacionalnim akterima
 οOgraničeno praćenje
12Promotion de la production et de 
l’exportation légales des bois issus des 
forêts communautaires987 139 ožujak  2013. οNezadovoljavajući logički okvir s ciljevima i pokaza ‑
teljima koji nisu dovoljno posebni
 οNedovoljna analiza rizika
 οNezadovoljavajuće praćenje aktivnosti
 οKašnjenja u  provedbi
 οNedostatak fleksibilne / izvedive izlazne strategije
13Strengthening African Forest Gover ‑
nance – through high‑level national 
‘Illegal logging’ meetings and mid‑le ‑
vel awareness raising and training1 890 608 lipanj  2013. οNezadovoljavajući logički okvir, ciljevi, izlazni 
proizvodi i pokazatelji
 οNezadovoljavajuća koordinacija među dionicima
 οNiska kvaliteta izlaznih proizvoda i neizvjesna 
održivost
14Capacity building in the Congo Basin 
and implementation of Independent 
Monitoring of Forest Law Enforcement 
and Governance (IM‑FLEG) in the 
Republic of Congo1 636  366
Republika 
Kongotravanj 2009. οPokazatelji nisu uvijek brojčani
 οProjekt ovisi o vanjskim izvorima financiranja i sam 
po sebi ne stvara prihode
 οNije vjerojatno da će se institucijska struktura 
održati bez vanjske intervencije
15Promatranje Indépendante (Neovisno 
nacionalno izborno povjerenstvo) de 
l’’application de la Loi forestière et de la 
Gouvernance (oi‑fleg) en Appui aux APV 
FLEGT dans le BASSIN du Congo1 438 647 prosinac 2012. οPokazatelji nisu posebni i teško ih je izmjeriti
 οNije bilo sastanaka odbora za upravljanje projek ‑
tom unatoč tomu što su bili planirani
 οOdrživost ovisi o nastavku donatorskog financiranja
16Vulgarisation de l’APV/FLEGT pour une 
appropriation et participation des 
populations locales dont les populations 
autochtones dans sa mise en œuvre180 000 prosinac 2012. οNezadovoljavajući logički okvir, pojedini pokazatelji 
nisu mjerivi
 οDionici nisu pravilno uključeni u izradu projekta
 οNije bilo sastanaka odbora za upravljanje projek ‑
tom unatoč tomu što su bili planirani
 οProblemi s održivošću: proces povezan s dobro ‑
voljnim sporazumom o partnerstvu još je u tijeku, 
razina tehničke osposobljenosti partnera i drugih 
dionika je nedovoljnaPrilog III.
31 Prilozi
Br. Naziv projektaDoprinos EU‑a 
programu 
(u eurima)ZemljaMjesec praćenja 
usmjerenog 
na rezultateGlavni nalazi iz izvješća
17Governance Initiative for Rights & 
Accountability in  
Forest Management (GIRAF)865 767
Ganasrpanj 2011. οNezadovoljavajući logički okvir
 οNejasni rizici i pretpostavke
 οNezadovoljavajuća koordinacija među partnerima
 οNema popratnog konteksta politike
 οNeučinkovita provedba pojedinih aktivnosti
 οOdrživost nije sastavni dio nacrta projekta
18Supporting the integration of legal 
and legitimate domestic timber 
markets  
into Voluntary Partnership 
Agreements1 999 265 lipanj  2013. οPokazatelji nisu uvijek mjerljivi, praćenje i mjerenje 
rezultata je teško
19Pioneering a  new way to conserve 
rainforest: from illegal logging to good 
governance2 560 516
Indonezijastudeni  2011. οPokazatelji nisu dovoljno dobro utvrđeni
 οProvoditelji projekta podcijenili su složenost i broj 
uključenih sudionika
 οNezadovoljavajuća integracija u  lokalne institucij ‑
ske strukture
20Improving governance of forest reso ‑
urces and reducing illegal logging and 
associated trade with full civil society 
participation in SE Asia1 645 901 rujan 2007.  οPokazatelji bi trebali biti realističniji
21Collaborative land use planning and 
sustainable institutional arrangement 
for strengthening land tenure, forest 
and community rights in Indonesia1 796 619 studeni  2012. οPokazateljima su nedostajale potrebne pojedinosti
 οNedostatci u izvješćivanju o napretku
 οNema pouzdane izlazne strategije
22Strengthening state and non‑state 
actors in the preparation, negotiation 
and/or implementation of FLEGT‑VPA1 189 228 prosinac 2013. οNeodgovarajući pokazatelji
 οNedostatna koordinacija: nedostatak sastanaka 
odbora za upravljanje projektom, ograničena 
suradnja partnera
 οKašnjenja u  provedbiPrilog III.
32 Prilozi
Br. Naziv projektaDoprinos EU‑a 
programu 
(u eurima)ZemljaMjesec praćenja 
usmjerenog 
na rezultateGlavni nalazi iz izvješća
23Strengthening Forest Management in 
Post‑Conflict Liberia1 616  448
Liberijalipanj  2012. οNedostatak jasnoće i realističnosti u logičkom 
okviru
 οNedostatak instrumenata za praćenje i evaluaciju 
prilikom izrade
 οMnogi korisnici nisu uključeni u proces izrade
 οProblemi s  komunikacijom između delegacije EU‑a 
i provedbenog partnera
 οNema strategije održivosti
24Civil Society Independent Monitoring 
of Forest Law Enforcement and Gover ‑
nance (CSIMFLEG) in Liberia150 000 svibanj 2013. οNezadovoljavajući logički okvir: pokazatelji nisu 
dobro utvrđeni, nerealistični rokovi
 οNezadovoljavajući korisnici uz privatni sektor koji 
nije uključen u izradu
 οNezadovoljavajuće praćenje projekta, izostanak 
sastanka odbora za upravljanje projektom koji bi 
okupio sve dionike
 οU planu rada nema izlazne strategije
 οNezadovoljavajući okvir politike
25Improving forest governance through 
civil society monitoring129 852 svibanj 2013. οLogički okvir nedostatno jasan, pokazatelji ne 
zadovoljavaju kriterije „SMART“
 οNezadovoljavajući ruralni korisnici uz privatni 
sektor koji nije uključen u proces izrade
 οBrojni izlazni proizvodi ozbiljno kasne, pojedini nisu 
ni realizirani
 οProblemi s  komunikacijom između delegacije EU‑a 
i provedbenog partnera
 οNema izlazne strategijePrilog III.
33 Prilozi
Transparency International  – indeks percepcije korupcije (CPI) 2007 .–2013.
Zemlja20 07. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013.
CPI
Rezul ‑
tatPore ‑
dak Rezul ‑
tatPore ‑
dak Rezul ‑
tatPore ‑
dak Rezul ‑
tatPore ‑
dak Rezul ‑
tatPore ‑
dak Rezul ‑
tatPore ‑
dak Rezul ‑
tatPore ‑
dak 
Kamerun 2,4 138 2,3 141 2,2 146 2,2 146 2,5 134 2,6 144 2,5 144
Liberija 2,1 150 2,4 138 3,1 97 3,3 87 3,2 91 4,1 75 3,8 83
Gana 3,7 69 3,9 67 3,9 69 4,1 62 3,9 69 4,5 64 4,6 63
Republika Kongo 2,1 150 1,9 158 1,9 162 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,2 154
Srednjoafrička 
Republika2,0 162 2,0 151 2,0 158 2,1 154 2,2 154 2,6 144 2,5 144
Demokratska  
Republika Kongo1,9 168 1,7 171 1,9 162 2,0 164 2 168 2,1 160 2,2 154
Gabon 3,3 84 3,1 96 2,9 106 2,8 110 3 100 3,5 102 3,4 106
Honduras 2,5 131 2,6 126 2,5 130 2,4 134 2,6 129 2,8 133 2,6 140
Gvajana 2,6 123 2,6 126 2,6 126 2,7 116 2,5 134 2,8 133 2,7 136
Indonezija 2,3 143 2,6 126 2,8 111 2,8 110 3 100 3,2 118 3,2 114
Malezija 5,1 43 5,1 47 4,5 56 4,4 56 4,3 60 4,9 54 5,0 50
Vijetnam 2,6 123 2,7 121 2,7 120 2,7 116 2,9 112 3,1 123 3,1 116
Indeksom percepcije korupcije (CPI) mjeri se percipirana razina korupcije u javnom sektoru na ljestvici od 0 (najveća razina korupcije) do 10 
(nema korupcije). Poredak iz 2013. godine sadržavao je procjenu za 177 zemalja.Prilog IV.
34
da je FLEGT zajednički pothvat Komisije, država 
članica i partnerskih zemalja. To među ostalim treba 
uzeti u obzir pri ocjeni raspodjele sredstava. Ne 
može se očekivati da se sredstvima Komisije riješe 
sva pitanja upravljanja šumama i provedbe zakona.
IV
Komisija se ne slaže s dijelom opažanja Suda.
Inovativnu prirodu Akcijskog plana za FLEGT, 
raznolikost mjera politike, regulatornih mjera 
i mjera razvojne suradnje te mnogobrojnost dionika 
i partnera teško je uokviriti u jedinstveni plan 
rada s jasnim postignućima i rokovima i posebnim 
proračunom. Bez obzira na to, mnoge od mjera iz 
FLEGT -a, kao što su dobrovoljni sporazumi o par -
tnerstvu (VPA) ili projekti, imaju vlastiti detaljni plan 
provedbe.
Pomoć je odobrena u skladu s jasnim kriterijima, 
iako se nije bilo moguće koristiti jedinstvenim 
skupom kriterija jer ne postoji ujednačeni posebni 
proračun i instrument financiranja.
Komisija se ne slaže s mišljenjem Suda da je Uredba 
EU-a o drvnoj sirovini (EUTR) kasno donesena. 
EUTR nije naveden u Akcijskom planu u kojem se 
spominje samo istraživanje „izvedivosti zakonodav -
stva o kontroli uvoza nezakonito posječene drvne 
sirovine u EU -u“. Uredba je predložena tek nakon 
opsežne analize sredstava za suzbijanje nezakonite 
sječe s pomoću postojećeg zakonodavstva. Zakono -
davstvo je doneseno i stupilo je na snagu 20. listo -
pada 2010. i počelo se primjenjivati u ožujku 2013. 
Nakon primjene EUTR -a, Komisija je poduzela mjere 
za osiguranje potpune provedbe zakona.Sažetak
I
Opće je priznato vodstvo EU -a u globalnim napo -
rima za suzbijanje nezakonite sječe. EU i 28 država 
članica rade s više od 40 zemalja proizvođača 
i nekoliko zemalja potrošača u cijelom svijetu na 
provedbi mjera povezanih s FLEGT -om.
II
Treba naglasiti da je Komunikacija o FLEGT -u odgo -
vor na snažan poziv na zajedničko djelovanje Komi -
sije, država članica i zemalja proizvođača. Akcijski 
plan za FLEGT okvir je politike kojim se uspješno 
privukla politička pozornost na pitanje nezakonite 
sječe, politike i regulatornih mjera i potpore za 
upravljanje EU -a, država članica i niza partnerskih 
država. Važno je voditi računa o tome da FLEGT nije 
financirani program suradnje s posebnim mehaniz -
mom financiranja.
U Akcijskom programu za FLEGT „utvrđen je postu -
pak i paket mjera“ za različite komponente i on se 
većinom oslanja na mjere politike i regulatorne 
mjere nadopunjene tradicionalnom potporom za 
razvojnu suradnju radi ostvarenja ciljeva programa.
III
Komisija se ne slaže sa zaključkom Suda da se pot -
porom pruženom zemljama proizvođačima drvne 
sirovine u okviru Akcijskog plana EU -a za FLEGT nije 
dovoljno dobro upravljalo. Komisija je nastojala što 
bolje upravljati potporom koja se u okviru FLEGT -a 
pruža zemljama proizvođačima, uzimajući u obzir 
izazove globalnog suzbijanja nezakonite sječe, slo -
ženost promicanja dobrog upravljanja i provedbu 
zakona u različitim zemljama u razvoju te inova -
tivnu prirodu FLEGT -a. Komisija će ulagati napore 
u poboljšanje učinkovitosti, djelotvornosti i ekono -
mičnosti. Ona će se oslanjati na posebno izvješće 
Suda te na evaluaciju Akcijskog plana za FLEGT koja 
je u tijeku i u okviru koje je provedena analiza niz 
programa, projekata i mjera. Komisija također ističe Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 35
Okvir 1.
Akcijskim planom nije bila obuhvaćena Uredba EU -a 
o drvnoj građi, već samo opredijeljenost za analizu 
mogućnosti i izvedivosti zakonodavstva za kontrolu 
uvoza nezakonite drvne građe u EU.
Okvir 2.
Okvir 2. odraz je početnog razmišljanja EU -a 
i država članica o VPA -ovima; taj je pojam bio pred -
met dubinskih rasprava između Komisije i država 
članica tijekom 2004.–2005. i znatno se razvio. 
Uslijed toga, na kraju 2005. donesene su Direktive 
Vijeća za pregovore o VPA -u.
Svaki se VPA dalje razvio tijekom pregovora s par -
tnerskim zemljama i u njemu se odražava poseban 
sadržaj i želje zemlje.
Dok je VPA s Indonezijom u načelu sličan onome 
opisanome u Akcijskom planu, druge zemlje koje su 
sklopile VPA -ove izabrale su model koji se većinom 
oslanja na javnu upravu za provjeru zakonitosti, 
a ne na neovisna tijela koja je akreditirala zemlju.
06
Budući da je FLEGT zajednički pothvat Komisije 
i država članica, potporu Komisije ne treba ocjenji -
vati odvojeno od potpore država članica. Koordi -
naciju potpore Komisije i država članica osigurava 
ad hoc  skupina za FLEGT i, na nacionalnoj razini, 
zajednički odbori za provedbu i delegacije EU -a.
08
Važno je prikazati raznolikost dionika uključe -
nih u provedbu FLEGT -a. Aktivnosti povezane 
s FLEGT -om provode Komisija, države članice i par -
tnerske zemlje.
Države članice imaju središnju ulogu u provedbi 
uredbi o EUTR -u i FLEGT -u, putem njihovih nad -
ležnih tijela, u okviru politika javne nabave, poli -
tika o financiranju i ulaganjima i u okviru potpore 
zemljama proizvođačima.V
Komisija želi istaknuti sljedeća pitanja. Prvo, za 
razvoj operativnog sustava za jamčenje zakonitosti 
i izdavanje dozvola u okviru FLEGT -a nisu dovoljni 
samo djelotvorni projekti. Drugo, iako je prošlo 12 
godina od donošenja Akcijskog plana za FLEGT, 
od sklapanja šest VPA -ova koji se provode prošlo 
je između 1,5 i 4,5 godina – to je relativno kratko 
vrijeme za provedbu ambicioznih sustava i reformi 
upravljanja koje podrazumijevaju VPA -ovi, posebno 
ako se uzmu u obzir zahtjevne okoline upravljanja 
u mnogima od naših partnerskih zemalja. Kako je 
potvrđeno u odlomku 45. izvješća Suda, uspostav -
ljeni su sustavi izdavanja dozvola u Indoneziji i Gani 
i prošireni na cijelu zemlju. Provedena je evaluacija 
oba sustava i unapređuje ih se na temelju nalaza 
i preporuka tih evaluacija. VPA -ovima se uspostav -
ljaju visoki standardi za sustave jamčenja zako -
nitosti, koji moraju biti zadovoljeni prije početka 
izdavanja dozvola u okviru FLEGT -a.
Uvod
02
U mnogim se slučajevima na sektor šumarstva pri -
mjenjuju složeni i različiti zakoni i propisi, u kojima 
često postoje unutarnja nepodudaranja i praznine, 
čime se pridonosi pravnoj nesigurnosti šumarske 
industrije i ljudi koji ovise o šumarstvu. Da bi se 
moglo definirati što je zakonito, a što nezakonito, 
potrebno je provesti dubinsku reviziju postojećeg 
zakonodavstva.
04
Izrada i razvoj dviju uredbi (Uredba o FLEGT -u 
i EUTR) i sporazuma o trgovini (VPA) velika su posti -
gnuća koja zaslužuju priznanje. Komisija je u raz -
doblju između 2004. i 2010. na njih potrošila mnogo 
vremena i resursa.
Odgovori Komisije 36
21
U akcijskim planovima Komisije često nisu navedeni 
proračuni (vidjeti različite akcijske planove EK -a: npr. 
Europski akcijski plan za e -upravu, Akcijski plan za 
ljudska prava i demokraciju).
U pogledu razvojne suradnje, Komisija je provo -
dila ono što je predviđeno u odjeljku 4.1. Akcijskog 
plana: nije predviđen konsolidirani proračun i Komi -
sija je nastojala ugraditi FLEGT u različite geografske 
i tematske instrumente. Komisija razvija „Centar za 
FLEGT“ u okviru programa Globalna javna dobra 
i izazovi (GPGC) u cilju jačanja dosljednosti, komple -
mentarnosti i koordinacije različitih programa EK -a 
za potporu zemljama proizvođačima.
22
Bilo je teško utvrditi sve šumarske projekte ili 
projekte u okviru FLEGT -a jer se aktivnosti FLEGT -a 
u EU -u financiraju iz višestrukih instrumenata 
i ponekad se uvode u programe kojima su obuhva -
ćeni drugi sektori koji nisu šumarski (npr. trgovina, 
održiva potrošnja i proizvodnja itd.). To znači da 
nema jedinstvene „oznake“ FLEGT kojom bi se 
omogućilo jednostavno pretraživanje u informa -
cijskom sustavu Komisije. Komisija je svejedno 
pokušala razviti bazu podataka za prikupljanje 
projekata povezanih sa šumama koje je EU financi -
rala u razdoblju 2000. – 2012., o čemu je obaviješten 
Sud i kojemu je napomenuto da je rad na tome 
u tijeku i da će se razraditi. Komisija je ažurirala 
bazu podataka kako bi uključila ugovore potpisane 
nakon 2012. U okviru tekuće evaluacije Akcijskog 
programa za FLEGT, pokrenut je novi postupak 
objedinjavanja svih projekata FLEGT -a koje financi -
raju Komisija i države članice.Treba također potvrditi da aktivnosti povezane 
s FLEGT -om provode i države proizvođači, privatni 
sektor i civilno društvo.
Opažanja
17
Komisija je provodila bilateralnu mogućnost, ali 
i mogućnost „zabrane“, uslijed čega je donesena 
Uredba EU -a o drvnoj građi. Komisija je stalno sura -
đivala s međunarodnim partnerima na promicanju 
multilateralnih odgovora na problem nezakonite 
sječe.
19
Komisija potvrđuje da je Akcijski plan za FLEGT okvir 
politike kojim se utvrđuje opći pristup, opći ciljevi 
i paket mogućnih mjera politike i regulatornih mjera 
i drugih djelovanja EU -a, država članica i različitih 
dionika. On je zamišljen kao odgovor EU -a na „Pro -
gram djelovanja“ za šume i nezakonitu sječu koji je 
G8 donio 1998.
20
Komisija potvrđuje potporu za razvojem posebnih 
ciljeva, postignuća i zajedničkog plana te potrebu 
za sustavnijim praćenjem provedbe Akcijskog plana 
za FLEGT. Preporukama o trajnoj evaluaciji prido -
nijet će se u tim naporima. Međutim, nepostojanje 
posebnog plana odraz je poteškoća s uspostavom 
posebnih ciljeva i okvira za politiku koja je kom -
binacija širokog raspona mjera politike, regulator -
nih i financijskih mjera te mjera tehničke pomoći 
velikog broja država i dionika. Komisija bi željela 
istaknuti činjenicu da u razvijeni detaljni planovi 
provedbe za različite elemente Akcijskog plana – to 
je primjerice slučaj za sve VPA -ove i sve projekte 
i instrumente za potporu zemljama proizvođačima.
Odgovori Komisije 37
25
Donošenje EUTR -a bilo je jasan znak snažne posve -
ćenosti EU -a nadopuni niza mjera koje su već uspo -
stavljene za suzbijanje nezakonite sječe „kod kuće“. 
Komisija je počela pripremati zakonodavni prijedlog 
već 2007. i dostavila ga je 2008. Određivanje novih 
obveza u nekoliko gospodarskih sektora zahtjeva 
velike pripreme Komisije. Nekoliko zemalja koje 
sudjeluju u postupku VPA -a pokazalo je da u ranim 
fazama FLEGT -a nije bilo dovoljno poticaja za sudje -
lovanje u VPA -ovima.
U vezi sa stanjem provedbe EUTR -a treba napome -
nuti da se uredba provodi tek od ožujka 2013. – još 
uvijek je relativno nova. Velika većina zemalja 
članica (24 od 28) uspostavile su mjere za provedbu 
EUTR -a i izvršavaju provjere operacija koje je tražio 
EUTR. Komisija je pripremila odgovarajuće mjere 
nakon početka primjene EUTR -a. Moguće mjere 
utvrđene su i navedene u Strategiji za jamčenje 
usklađenosti s jasnim rokovima i dodjelom sred -
stava. Kao rezultat poduzetih mjera, niz država 
članica ubrzalo je provedbu postupka i izvjestilo je 
o potpunoj usklađenosti.
Komisija potvrđuje ključnu važnost učinkovite pro -
vedbe EUTR -a u svim državama članicama i nastavit 
će igrati svoju ulogu u ostvarivanju tog cilja.
26
Kako je predviđeno u Akcijskom planu za FLEGT, 
Komisija je istražila načine za stvaranje sinergija 
s postojećim javnim ili privatnim certifikacijskim 
sustavima i u tom smislu nastavlja surađivati s par -
tnerskim zemljama u okviru VPA -ova i certifikacij -
skim sustavima (npr. smjernice EK -a za pregovore 
o VPA -ovima utemeljene su na primjeni tih sustava 
i u njih su namjerno uključeni sustavi utemeljeni na 
subjektima – kako je ugrađeno u VPA s Indonezi -
jom; izvršen je niz studija; pripremljene su posebne 
smjernice i tijekom tjedna FLEGT -a 2015. jedna je 
sesija posvećena toj temi. Nizom projekata koje su 
financirali EU i države članice promicalo se privatno 
certificiranje u zemljama u razvoju. U Indoneziji je 
na temelju Akcijskog plana za trgovinu drvnom gra -
đom (TTAP) – glavnog projekta koji je financirao EU, 
zajedno s dobrovoljnim certifikacijama (posebno 
Vijeće za upravljanje šumama i indonezijski insti -
tut Ecolabel – certifikacija LEI) uveden sustav SVLK 
i standard.23
Rusija i Kina izvoze velike količine drvne građe u EU 
i odlučile su da neće sklapati VPA -ove s EU -om. 
U odnosu na te zemlje, Europska Komisijaje odlučila 
uspostaviti bilateralne razgovore o nezakonitoj sječi.
Indija, Koreja i Japan glavna su potrošačka tržišta 
i Komisija je s njima uspostavila okruženje bilate -
ralnih razgovora koji uključuju trgovinu drvnom 
građom.
Komisija se ne slaže sa stajalištem da su bilateralnim 
razgovorima sa zemljama koje su najveći proizvo -
đači, prerađivači i/ili trgovci dosad ostvareni ogra -
ničeni rezultati. Opće je priznato da je Akcijski plan 
EU-a za FLEGT nadahnuo druge važne zemlje da 
donesu mjere sa strane potražnje (australski Zakon 
o zabrani nezakonite sječe; revidirani američki Lacey 
Act, švicarsko zakonodavstvo, Japan).
24
Akcijski plan uključivao je posvećenost „poduzima -
nju analize mogućnosti i učinka dodatnih mjera, 
uključujući, u slučaju da nije ostvaren multilateralni 
napredak, izvedivost zakonodavstva o kontroli 
uvoza“ nezakonite drvne građe. Komisija je morala 
procijeniti dodanu vrijednost i moguće učinke tih 
mogućnosti i osigurati da za sve daljnje uređiva -
nje postoji dovoljna potpora dionika. Na početku 
provedbe Akcijskog plana, jedino su NVO -i izrazili 
potrebu za dodatnim zakonodavstvom. Privatni 
sektor bio je usmjeren na dobrovoljne mjere, kao 
što su certifikacija, kodeksi ponašanja i slično. 
Tek kada se pokazalo da su te mjere nedovoljne, 
privatni sektor počeo je podržavati i zatražio je 
dodatno zakonodavstvo (vidjeti zahtjev privatnog 
sektora upućen Komisiji iz 2006.). Stoga je tek 2007. 
Komisija smatrala da postoji dovoljno potpore za 
početak studije, kako je navedeno u odlomku 24.
Odgovori Komisije 38
29
Komisija potvrđuje potrebu za dodjelom sredstava 
tamo gdje će njima biti ostvareni najbolji rezultati 
i nastojat će ulagati napore u ostvarenje tog cilja.
Ljudski resursi dodijeljeni su za ključne mjere 
FLEGT -a, odnosno za VPA -ove, za potporu razvojnoj 
suradnji i za EUTR. Najveći udio ljudskih resursa 
dodijeljen je zemljama koje sudjeluju u sustavu 
VPA -a i Kini. Komisija potvrđuje da su VPA -ovi 
možda apsorbirali preveliki udio ljudskih resursa 
dodijeljenih FLEGT -u – po mogućnosti na štetu 
mjera FLEGT -a.
U pogledu financijskih resursa, zbog nepostojanja 
središnjeg fonda za FLEGT – a stoga i potrebe za 
traženjem prilika za financiranje u postojećim geo -
grafskim i tematskim instrumentima  – nije moguće 
upotrijebiti jedinstveni skup kriterija za dodjelu 
sredstava. Dodjela geografskih sredstava rezultat 
je razgovora između Komisije i partnerske zemlje. 
Naposljetku, ciljanje potpore EU -a ne bi se trebalo 
ocjenjivati odvojeno od potpore država članica.
Većina potpore povezane s FLEGT -om EU -a pru -
žena je zemljama 1. s velikim udjelom nezakonite 
sječe; 2. koje su snažno posvećene borbi protiv 
tog problema pri čemu se prednost daje zemljama 
koje sudjeluju u postupcima VPA -a; 3. sa snažnim 
razvojnim potrebama i potrebama za kapacitetom; 
4. s velikom pokrivenosti šumama i/ili visokim sto -
pama krčenja šuma; i/ili 5. u kojima sektor šumar -
stva znatno pridonosi BDP -u i izvozu.
Ukupno je najveći udio potpore EU -a bio usmjeren 
na zemlje koje sudjeluju u VPA -u i na neke strateške 
zemlje koje su izrazile interes za FLEGT kao što su 
Kolumbija, Filipini i Peru. To se primjenjuje i na glo -
balne projekte/instrumente koji se provode u više 
zemalja. Pored zemalja koje sudjeluju u VPA -ovima, 
znatni dio financijskih sredstava primile su i zemlje 
koje imaju stratešku važnost u borbi protiv nezako -
nite sječe, kao što su Brazil, Kina i države istočnog 
susjedstva na temelju političkog dijaloga s tim 
zemljama. Velike količine dodijeljene su Maroku 
i Hondurasu jer su te zemlje odabrale šumarstvo 
kao glavni sektor.
Među navedenim zemljama, zemlje sa srednjim pri -
hodima, koje su postupno „diplomirale“ iz sustava 
razvoje suradnje, primaju relativno niže iznose 
(npr. Gabon, Tajland, Vijetnam).Četiri od šest zemalja koje su sklopile VPA -ove pred -
viđaju priznavanje privatnih certifikacijskih sustava 
kao dio svojih sustava izdavanja dozvola (Kamerun, 
Republika Kongo, Liberija i Srednjoafrička Repu -
blika) i Komisija podržava aktivnosti usmjerene 
na provođenje tog priznavanja u praksi. Osim 
toga, indonezijski sustav jest „sustav utemeljen na 
subjektu“ kojim se ostavlja dosta prostora za pri -
znavanje različitih postojećih sustava koje upotre -
bljavaju subjekti. Partnerske zemlje, a ne Komisija, 
moraju odlučiti hoće li u sporazum uključiti pri -
vatne sustave. Gana je jedina zemlja sa sklopljenim 
VPA -om koja to nije izabrala, iz različitih razloga.
Također bi bilo pošteno priznati ograničenja privat -
nih certifikacijskih sustava kojima su obuhvaćeni 
pojedinačni subjekti i mala područja teritorija, dok 
su sustavima za izdavanje dozvola u okviru FLEGT -a 
obuhvaćeni cijeli nacionalni teritoriji.
28
U Akcijskom planu za FLEGT utvrđene su četiri 
ključne regije i zemlje za koje se smatra da su 
najviše izložene nezakonitoj sječi i krčenju šuma. 
Srednja Afrika, Rusija, tropska Južna Amerika i Jugo -
istočna Azija Od samog početka Komisija i države 
članice davale su prednost zemljama u tim regijama 
u kojima postoji važna šumarska industrija, koje 
izvoze velike količine drvne građe i imaju trgovinske 
veze s EU -om, koje imaju velike probleme s neza -
konitom sječom koje su priznala nadležna tijela 
i snažan interes za sustav izdavanja dozvola u okviru 
FLEGT -a. Pregovori o VPA -u otvoreni su tek nakon 
što se opsežnom informativnom kampanjom u zem -
lji i savjetovanjima s dionicima potvrdio interes 
zemlje i nakon službenog zahtjeva Vlade upućenog 
Komisiji. Trenutačno 15 zemalja sudjeluje u prego -
vorima o VPA -ovima ili u njihovoj provedbi. Interes 
su izrazile i neke druge zemlje koje su sudjelovale 
u ograničenim aktivnostima. U Neovisnom osnov -
nom izvješću o praćenju tržišta FLEGT -a prikazano 
je da je postupkom VPA -a ostvaren visok stupanj 
pokrivenosti opskrbom tropskom drvnom građom, 
na globalnom tržištu i u EU -u. Onih 15 zemalja koje 
sudjeluju u sustavu VPA -a predstavlja 80 % uvoza 
tropske drvne građe (2,45  milijardi  EUR godišnje) 
i 75 % globalnog izvoza tropske građe. Kina, koja 
je prvenstveno prerađivačka zemlja, obuhvaćena 
je posebnim mehanizmom bilateralne suradnje 
u području FLEG -a s EU -om.
Odgovori Komisije 39
Srednjoafrička Republika (SAR) također posjeduje 
velika šumska područja koja su u velikoj opasnosti 
od nezakonite sječe. Šumarski sektor u SAR -u drugi 
je izvor zapošljavanja i drugi pridonositelj nacio -
nalnom BDP -u te je stoga od središnje važnosti za 
razvoj zemlje. Jačanje sektora bilo je važno nakon 
političke i humanitarne krize koja je početkom 2013. 
pogodila zemlju. Postupkom i sustavima VPA -a 
osigurava se okvir za pokretanje reformi i pomaže 
se sektoru da ostvari vjerodostojnost za izvoz. Ako 
se zemlja stabilizira, operativni sustav izdavanja 
dozvola mogao bi se relativno brzo razviti s obzi -
rom na činjenicu da je izvozna industrija usmjerena 
na nekoliko velikih operatora, koji svi imaju ope -
rativne sustave sljedivosti drvne sirovine Komisija 
smatra da 6,7 milijuna EUR potpore ponuđene 
SAR-u opravdano zbog ozbiljnih ograničenja kapa -
citeta i resursa s kojima se suočava ta zemlja.
Côte d’Ivoire odlučila je započeti pregovore o VPA -u 
u prosincu 2012. Građanski rat koji je prethodnih 
godina trajao u toj zemlji u velikoj je mjeri onemo -
gućavao pružanje potpore povezane s FLEGT -om, 
osim tehničke i financijske pomoći koja se pružala 
iz programa FAO FLEGT i instrumenta EU FLEGT 
za pripremu za pregovore. Pregovori su u tijeku 
uz odgovarajuću financijsku potporu i potporu 
u obliku ljudskih resursa putem programa FAO 
FLEGT, instrumenta EU FLEGT, tehničke pomoći GIZ 
Ministarstvu šumarstva, posrednika FLEGT -a kojeg 
financira DFID i široke potpore sektoru šumarstva 
koju pruža AFD.
32
VPA je sporazum o trgovini, a ne sporazum 
o financiranju. Budući da je razvojna pomoć ure -
đena dvama različitim instrumentima, Komisija 
je namjerno izbjegla navoditi financijske iznose 
i obveze u VPA -u u kojem se jasno upućuje na 
postojeće instrumente potpore  – i standardne 
postupke programiranja kojima se njima upravlja  – 
za dodjelu razvojne pomoći.Tamo gdje je to bilo moguće, Komisija je uspješno 
mobilizirala druge fondove, kao što je instrument 
europskog susjedstva, za pružanje potpore drugim 
zemljama koje su od strateške važnosti u borbi pro -
tiv nezakonite sječe.
30
Komisija je dodijelila sredstva relativno velikom 
broju zemalja. To se djelomično odnosi na veliki 
broj zemalja u kojima prevladava nezakonita sječa 
i koje su izrazile interes za FLEGT/VPA -ove i stoga je 
to mjera od općeg interesa za inicijativu FLEGT -a. 
Komisija istražuje moguće načine za rješavanje 
tog problema u budućnosti i nastoji pronaći pravu 
ravnotežu između – ponekad suprotnih – ciljeva 
postizanja opće pokrivenosti, odgovaranja na inte -
rese zemalja i učinkovitog upravljanja ograničenim 
sredstvima.
Okvir 3.
U Liberiji se nalazi većina preostalih primarnih šuma 
u Zapadnoj Africi, koje su znatno ugrožene nezakoni -
tom sječom. Nezakonita sječa potaknula je građanski 
rat i zbog toga se reforma upravljanja šumama nalazi 
visoko na dnevnom redu liberijske vlade. Liberijska 
vlada pokazala je veliku opredijeljenost za rješava -
nje tih pitanja, unatoč vrlo ograničenim resursima. 
Liberija je jedna od 6 zemalja u kojima se provodi 
VPA i odlučila je u MIP -u svoje zemlje dati prednost 
FLEGT -u. Osim toga, Liberija je odlučila u svoj sustav 
izdavanja dozvola u okviru FLEGT -a uključiti sva izvo -
zna tržišta. Zbog toga VPA može imati znatni učinak 
unatoč ograničenim količinama koje se izvoze u EU. 
Liberija je uspostavila operativni sustav za praćenje 
drvne građe (Liberfor) i ostvaruje dobar napredak 
u razvoju svog sustava izdavanja dozvola. Prethodno 
navedenim i ozbiljnim ograničenjima kapaciteta 
s kojima se suočava ta zemlja opravdavaju se znatna 
financijska sredstva koja je Europska Komisija dodije -
lila za podupiranje tog postupka.
Odgovori Komisije 40
34
Komisija je nastojala ugraditi potporu u okviru 
FLEGT -a u programe zemalja kad god je to moguće. 
Međutim, taj se pothvat sastoji od nekoliko izazova:
– većina programa zemalja u razdoblju 2007.–
2013. dogovorena je prije početka pregovora 
o VPA -u i nakon zaključivanja VPA -ova. Unatoč 
tome, programi zemalja za razdoblje 2007.–
2013. većine zemalja u kojima se provodi VPA 
uključuju potporu FLEGT -a: to je sigurno slučaj 
u Indoneziji, Kamerunu, Liberiji i Kongu,
– šumarski sektor i FLEGT morali su se natje -
cati s drugim prioritetnim sektorima i hitnim 
potrebama,
– nije lako procijeniti buduće potrebe u trenutku 
početka pregovora o VPA -u. Potrebe za potpo -
rom u fazi pregovora u načelu su dobro pokrive -
ne globalnim instrumentima (EFI, FAO).
U nekoliko zemalja države članice predvidjele 
su FLEGT/potporu za šume, kao što je UK putem 
DFID -a (Gana, Indonezija, Liberija, Gvajana) ili Nje -
mačka, putem GIZ -a (Kamerun, Laos, Côte d’Ivoire).
Većina MIP -ova za razdoblje 2014.–2020. u zemljama 
koje primjenjuju VPA -ove uključuje FLEGT u jednom 
od glavnih sektora.
Međutim, Komisija potvrđuje da bi potpora 
u okviru FLEGT -a mogla biti sustavnije predviđena 
u MIP -ovima za zemlje koje primjenjuju VPA -ove.33
VPA -ovima i projektima potpore podupire se pro -
vedba zakona o šumama pojašnjavanjem i promi -
canjem usklađenosti zakonodavstva o šumama, 
povećavanjem znanja dionika o primjenjivim zako -
nima (time sprječavajući povrede), jačanjem sustava 
i kapaciteta za osiguravanje sljedivosti drvne građe 
i kontrola subjekata u dobavljačkom lancu (i time za 
otkrivanje povreda zakona), promicanjem sudjelo -
vanja dionika i osiguravanjem političkog prostora 
u kojem se može raspravljati o pitanjima upravljanja 
i provedbe zakona, smanjivanjem mogućnosti za 
korupciju, uspostavom sustava neovisne revizije, 
omogućavanjem vanjske kontrole provedbe zakona, 
promicanjem javne objave informacija i neovisnog 
praćenja šuma radi otkrivanja povreda i postizanja 
veće transparentnosti u sektoru i slično.
U mnogim je partnerskim zemljama za provedbu 
zakonodavstva o šumama zaduženo Ministarstvo 
šumarstva ili istovjetno ministarstvo. Cilj je mnogih 
projekata potpore u okviru FLEGT -a ojačati i opre -
miti te ustanove. U nekoliko zemalja, kao što su 
Indonezija i Kamerun, države članice dugoročno 
financiraju sektor šumarstva.
Veća potpora agencijama za provedbu zakona, kao 
što je policija, vjerojatno je izvan onoga što se može 
ostvariti u okviru FLEGT -a. U nekoliko zemalja to je 
obuhvaćeno širom potporom upravljanju koja se 
pruža u okviru MIP -a ili potporom država članica.
Iako se očekuje da će se potporom u okviru FLEGT -a 
pridonijeti boljoj provedbi zakona, ne može se razu -
mno očekivati da će potporom Europske Komisije 
u okviru FLEGT -a biti obuhvaćene sve potrebe u tome 
području i da će ona imati učinak na Indeks percep -
cije korupcije nakon nekoliko godina provedbe.
Odgovori Komisije 41
39
Projekt je bio predmetom standardnih postupaka 
ROM -a i srednjoročne evaluacije te ga je delegacija 
EU-a pomno pratila redovitim terenskim posjetima 
na različita mjesta za provedbu projekta i učestalim 
sastancima sa svim uključenim dionicima. Komisija 
također napominje da je tijekom završne evaluacije 
projekta zaključeno da su projektom zaista ostva -
reni neki rezultati.
40
Komisija bi željela objasniti da je projekt potpore 
u okviru FLEGT -a provođen između 2006. i 2009. i da 
su vladi Indonezije dodijeljena sredstva za sektor 
šumarstva 2012. (projekt „Podrška borbi Indonezije 
protiv klimatskih promjena“, koji je provodilo Mini -
starstvo šumarstva). Indonezija se do danas nastav -
lja koristiti znatnom potporom iz EU FLEGT -a i FAO 
FLEGT -a. Također bi bilo pošteno potvrditi da je UK 
u cijelom razdoblju nastavio pružati znatna ulaganja 
povezana s FLEGT -om.
41
Potpora vladi Indonezije u sektoru šumarstva 
pružala se kroz nekoliko projekata tijekom 2004. 
(Projekt za upravljanje šumskim požarima u Južnoj 
Sumatri, Projekt potpore FLEGT -a, Potpora borbi 
Indonezije protiv klimatskih promjena), i ovdje opet 
treba uzeti u obzir trajnu potporu koju je pružao EFI 
i, u manjoj mjeri, FAO FLEGT.
Važno je zapamtiti da potporu FLEGT -u u Indoneziji 
pružaju Komisija i države članice. Komisija smatra da 
je ova zajednička potpora bila u skladu s potrebama 
i usmjerena na različite skupine dionika na nadopu -
njujući način.36
Komisija se ne slaže da svi projekti usmjereni na 
jačanje kapaciteta javnih tijela nisu bili učinkoviti. 
VPA -om se nastoje obuhvatiti širi problemi. Njegova 
se provedba oslanja na aktivnosti mnogih drugih 
dionika pored Ministarstva šumarstva. Također 
nije logično vezati napredak ostvaren u provedbi 
VPA -ova za jedan posebni projekt kada je većina 
doniranih sredstava potekla iz fonda više donatora 
koji je ostvario važne izlazne vrijednosti.
Komisija potvrđuje probleme projekta iz Kameruna, 
ali želi istaknuti da su kašnjenja u provedbi VPA -a 
posljedica i drugih čimbenika.
U Indoneziji se usmjerenost na suradnju s EU -om 
postupno premjestila na civilno društvo i privatni 
sektor, a Ministarstvo šumarstva bilo je u početku 
glavni primatelj. Postupak je počeo znatno prije 
projekta potpore FLEGT -a koji je provodilo Ministar -
stvo šumarstva na temelju potreba za provedbom 
VPA -a i napora za osiguranje usklađenosti s potpo -
rom UK -a.
37
Tijekom provedbe projekta izvršene su dvije misije 
ROM -a i tri vanjske evaluacije, što pokazuje da ga 
Komisija pažljivo prati. Komisija i korisnici razmje -
njivali su mišljenja o svim godišnjim izvješćima 
o projektu i sklopljena su dva dodatka ugovoru 
kojima su izmijenjeni vremenski okvir i područje 
primjene projekta, što upućuje na to da su uloženi 
napori u uklanjanje nedostataka u projektu. Također 
treba napomenuti da se projekt provodio decentra -
lizirano, što znači da su imenovani korisnici ugovora 
i nadzirala ih je vlada Kameruna, što dalje dovodi 
u pitanje pretpostavku da je koordinacija Komisije 
bila neučinkovita.
U završnom izvješću o provedbi navedeno je da je 
u okviru projekta, unatoč njegovim nedostacima, 
stvorena osnova za aplikaciju za sljedivost drvne 
građe i da su naučene važne pouke.
Odgovori Komisije 42
49
U Liberiji je zaustavljena zloporaba dozvola za pri -
vatnu uporabu zahvaljujući prijavama organizacija 
civilnog društva koje sudjeluju u postupku VPA -a. 
VPA je osigurao forum za raspravu o tome pitanju. 
EU je imao važnu ulogu u praćenju tog pitanja 
i pružio je potporu vladi Liberije za istragu. Od tada 
je odgođeno izdavanje dozvola i uz potporu EU -a 
izrađen je nacrt nove uredbe PUP . Liberija stabilno 
napreduje u postupku uspostave sustava jamstva 
o zakonitom podrijetlu drvne građe, a sustav sljedi -
vosti drvne građe u cijeloj zemlji već se primjenjuje.
51
Komisija želi objasniti da je Malezija savezna država 
i da su odgovornosti za upravljanje šumama decen -
tralizirane na državnoj razini. Dok su poluotočna 
Malezija i Sabah sudjelovali u postupku VPA -a 
razvojem mreža zakonitosti i TLAS -a, Sarawak je 
odbio sudjelovati u VPA -u. To je unutarnje političko 
pitanje u Maleziji.
52
Provedba tih ambicioznih i složenih sporazuma 
u nekim od partnerskih zemalja– posebno u onima 
u kojima su kapaciteti i upravljanje slabi – pokazala 
se zahtjevnijom i težom od očekivanog.
53
Korisno je razlikovati izvješćivanje o provedbi 
uredbe o FLEGT -u od opsežnijeg izvješćivanja 
o Akcijskom planu za FLEGT.
Komisija potvrđuje da je poželjno sustavnije izvje -
šćivanje o napretku u provedbi Akcijskog plana za 
FLEGT. Međutim, Komisija je redovito izvješćivala 
putem različitih mehanizama, a države članice 
izvješćivale su o svojim aktivnostima povremeno na 
sastancima Radne skupine Vijeća za šume (najma -
nje nekoliko puta godišnje), na redovnim ad‑hoc  
sastancima FLEGT -a, u odboru za FLEGT i nedavno 
u stručnoj skupini za FLEGT -EUTR. O FLEGT -u se raz -
govaralo i na sastanku CODEV -a, 133. Odbora radne 
skupine za carine. Nadalje, sljedeći povjerenici 
izvješćivali su na sastancima Vijeća za poljoprivredu 
u tom razdoblju. Povjerenici DEV -a isto su povre -
meno Europski parlament izvješćivali o napretku 
i izazovima, a na nekoliko se sastanaka o tome 
opsežno raspravljalo i odlučivalo.Posljednjih godina potpora se sve više pružala 
privatnom sektoru i MSP -ovima putem partnerstava 
između NVO -a i udruženja u drvnoj industriji koja se 
financiraju iz programa EU -a ACTIVE i SWITCH. EU je 
također financirao Akcijski plan za trgovinu drvnom 
građom, globalnu inicijativu sa znatnim aktivno -
stima u Indoneziji, koja je isključivo bila usmjerena 
na kapacitet privatnog sektora, uključujući neke 
male poduzetnike. Potpora MSP -ovima pružena je iz 
programa MFP2 i MFP3 koje podupire UK, a sada se 
pronalaze nacionalna rješenja za njihove poteškoće, 
osiguravanje SVLK -a, uključujući poboljšanje uprav -
ljanja i znatnu potporu iz proračuna nacionalne 
i lokalne vlade.
Dalja potpora MSP -ovima predviđena je u okviru 
nekih inicijativa koje se već provode (nova faza pro -
grama FAO FLEGT i regionalne azijske komponente 
programa EU FLEGT).
43
Čimbenici koji utječu na ostvarenje projekta koje je 
spomenuo Sud vrlo su općeniti i njima je pokrivena 
većina najuobičajenijih izazova koji utječu na razvoj 
projekata suradnje.
Projekti FLEGT -a posebno su izloženi takvim teško -
ćama zbog složenosti rješavanja osjetljivih pitanja 
upravljanja prirodnim resursima, zahtjevnog okru -
ženja u kojem se provode ti projekti i tehničke i poli -
tičke složenosti postupka VPA -a u okviru FLEGT -a. 
Za provođenje postupka FLEGT -a delegacije EU -a 
moraju mobilizirati znatne ljudske resurse.
46
Provedba VPA -a u Kamerunu pokazala se zahtjevni -
jom od očekivanog i ispod je očekivanja EU -a.
Razvijen je opis novog sustava (SIGIF) i njegov 
razvoj sada financira Njemačka, a EU je izdvojio 
sredstva za potporu uvođenja novog sustava putem 
aktivnosti, kao što je izobrazba.
Odgovori Komisije 43
Održani su sastanci dionika za sve postupka prego -
vora o VPA -ovima i zemlje koje primjenjuju VPA -ove 
objavljuju godišnja izvješća o napretku.
U pogledu obveza iz članka 9. Uredbe o FLEGT -u 
o izvješćivanju o provedbi sustava izdavanja 
dozvola u okviru FLEGT -a, Komisija je odlučila 
da neće pripremiti izvješće dok ne budu izdane 
dozvole u okviru FLEGT -a jer se izvješćivanje 
potrebno u okviru Uredbe o FLEGT -u posebno 
odnosi na evidenciju primitka dozvola u okviru 
FLEGT -a i na probleme uočene u okviru tih sustava.
Izvješće o napretku u provedbi Akcijskog plana za 
FLEGT izrađeno je 2011. na temelju informacija koje 
su dostavile države članice. Izviješće je poslano 
državama članicama i s njima se o njemu razgova -
ralo. Tijekom evaluacije koja je u tijeku bit će prilika 
za izvješćivanje Vijeća i Parlamenta.
54
Važno je razlikovati između pojmova baze podataka 
projekta, okvira za praćenje VPA -ova i šireg okvira 
za praćenje Akcijskog plana za FLEGT.
(Vidjeti i naš odgovor na odlomak 22.).
Komisija želi objasniti da Izvješće o napretku za raz -
doblje 2003.–2010. nije izvješće EFI -ja već Izvješće 
o napretku u provedbi Akcijskog plana za FLEGT 
koje je zatražila Komisija.56
Prije pokretanja evaluacije Akcijskog plana za 
FLEGT, Komisija je redovito ocijenila napredak 
različitih sastavnica i poteškoća, posebno u izvješću 
o napretku iz 2011. Evaluacijom Akcijskog plana 
za FLEGT pridonijet će se rješavanju novih pitanja 
povezanih s razvojem globalnog konteksta kako 
je navedeno u odlomku 56. i oblikovanju budućih 
napora EU -a u tom području. Komisija je nastojala 
proaktivno prilagoditi provedbu Akcijskog plana 
kako bi njime bile obuhvaćene novosti. Neki od već 
uspostavljenih odgovora navedeni su u nastavku. 
Međutim, Komisija potvrđuje da će, na temelju eva -
luacije, trebati razviti sveobuhvatnije odgovore.
56 (a) 
Do danas su poduzeti sljedeći koraci za rješavanje 
pitanja sve veće važnosti Azije u trgovini drvenom 
građom:
– Memorandum o razumijevanju s Kinom u cilju 
uspostave bilateralnog mehanizma za suradnju 
u području FLEGT -a,
– pokretanje pregovora o VPA -u s glavnim prera -
đivačkim zemljama kao što su Vijetnam i Tajland,
– proširene faze pripreme VPA -a s odgovarajućim 
zemljama proizvođačima u regiji (Laos i u novije 
vrijeme Mjanmar).
56 (b) 
Do danas su poduzeti sljedeći koraci za rješavanje 
pitanja rastućeg učinka nezakonite prenamjene:
– posvećivanje veće pozornosti nezakonitoj pre -
namjeni šuma i načinu učinkovitog rješavanja 
tog pitanja u kontekstu VPA -ova,
– obavijest pripremljena za delegacije EU -a,
– posvećivanje veće pozornosti upravljanju šum -
skim zemljištem u programima GU DEVCO.
Odgovori Komisije 44
58
Komisija se ne slaže s dijelom opažanja Suda:
58 (b) 
Inovativnu prirodu Akcijskog plana za FLEGT, razli -
čitost politike, regulatorne mjere i mjere razvojne 
suradnje i višestrukost dionika i partnera teško je 
uokviriti u jedinstveni plan rada s jasnim postignu -
ćima i rokovima i posebnim proračunom. Bez obzira 
na to, mnoge od mjera iz FLEGT -a, kao što su dobro -
voljni sporazumi o partnerstvu (VPA) ili projekti, 
imaju vlastiti detaljni plan provedbe.
58 (c) 
Komisija se ne slaže s mišljenjem suda da je Uredba 
EU-a o drvnoj sirovini (EUTR) kasno donesena. EUTR 
nije naveden u Akcijskom planu u kojem se spomi -
nje samo istraživanje „fleksibilnosti zakonodavstva 
za kontrolu uvoza nezakonito posječene drvne siro -
vine u EU“. Uredba je predložena tek nakon opsežne 
analize sredstava za suzbijanje nezakonite sječe 
s pomoću postojećeg zakonodavstva. Zakonodav -
stvo je doneseno i stupilo je na snagu 20. listopada 
2010. i počelo se primjenjivati u ožujku 2013. Nakon 
primjene EUTR -a, Komisija je poduzela mjere za 
osiguranje potpune provedbe zakona.
58 (d) 
Kako je predviđeno u Akcijskom programu za FLEGT, 
Komisija je istražila načine za stvaranje sinergija 
s postojećim javnim ili privatnim certifikacijskim 
sustavima i povećava napore u tom području.
58 (c) 
Pomoć je odobrena u skladu s jasnim kriterijima, 
iako se nije bilo moguće koristiti jedinstvenim sku -
pom kriterija s obzirom na različitu pravnu osnovu 
financijskih instrumenata. Komisija je kod pružanje 
potpore zemljama proizvođačima drvne građe 
jasno davala prednost zemljama koje su popisale 
VPA -ove.56 (c) 
Do danas su poduzeti sljedeći koraci za poticanje 
sinergija s programom REDD+:
– Komisija promiče sinergije između FLEGT -a 
i REDD -a, posebno putem instrumenta EU REDD 
i radne skupine FLEGT -REDD+,
– programi instrumenata FLEGT i REDD+ usko su 
povezani i jedan drugoga podupiru nekoliko 
zemalja, uključujući u Gvajani ili Liberiji.
56 (d) 
Do danas su poduzeti sljedeći koraci u pogledu pro -
mjena trendova u izvozu drvne građe u EU:
– redovito praćenje putem studija trgovine drvnom 
građom i neovisnog sustava za praćenje tržišta,
– Uredba EU -a o drvnoj građi i BCM s Kinom.
56 (e) 
Do danas su poduzeti sljedeći koraci
Koraci za promicanje sinergija s privatnom 
certikacijom.
(Vidjeti naš odgovor na odlomak 26.).
Zaključci i preporuke
57
Komisija se ne slaže sa zaključkom Suda da se pot -
porom pruženom zemljama proizvođačima drvne 
sirovine u okviru Akcijskog plana EU -a za FLEGT nije 
dovoljno dobro upravljalo. Komisija je potporom 
koja se pruža u okviru FLEGT -a zemljama proizvođa -
čima nastojala upravljati što bolje moguće, uzima -
jući u obzir izazove globalnog suzbijanja nezakonite 
sječe, složenost promicanja dobrog upravljanja 
i provedbu zakona u različitim zemljama u razvoju 
te inovativnu prirodu FLEGT -a. Komisija će ulagati 
napore u daljnje poboljšanje učinkovitosti, djelo -
tvornosti i ekonomičnosti. Ona će se oslanjati na 
posebno izvješće Suda te na evaluaciju Akcijskog 
plana za FLEGT koja je u tijeku i u okviru koje je pro -
vedena analiza niz programa, projekata i mjera.
Odgovori Komisije 45
Komisija je 2014. odobrila odluku o financiranju 
nove inicijative s FAO -om kojom će ponuditi paketi 
potpore zemljama za jačanje upravljanja šumama 
u odabranim zemljama koje su od strateške važnosti 
za borbu protiv nezakonite sječe, ali nisu odabrale 
VPA.
59 (b) 
Šest sklopljenih VPA -ova stupilo je na snagu 2009., 
2011., 2012., 2013. i 2014. S obzirom na ambicio -
zne reforme koje su njima obuhvaćene, složenost 
pothvata i izazove u pogledu upravljanja u par -
tnerskim zemljama, razumljivo je da je za potpunu 
provedbu potrebno vrijeme i kontinuirana posveće -
nost. Komisija potvrđuje da su izazovi provedbe bili 
precijenjeni.
59 (c) 
Vidjeti odgovor Komisije na stavak 53.
Komisija je redovito izvješćivala države članice 
i druge dionike o napretku provedbe Akcijskog 
plana za FLEGT. Izrađena su godišnja izvješća o pro -
vedbi VPA -a. Prvo izvješće o napretku izrađeno je 
2010. Evaluacija je pokrenuta početkom 2014. na 
temelju savjetovanja započetih 2013.
5. preporuka
Komisija prihvaća ovu preporuku.
6. preporuka
Komisija prihvaća ovu preporuku. Iz tekuće evalua -
cije Akcijskog plana za FLEGT može se zaključiti da 
je Komisija bila svjesna potrebe za ocjenjivanjem 
trenutačnog pristupa i planirala je evaluaciju već 
2013. Komisija će na temelju rezultata evaluacije 
izraditi nacrt radnog dokumenta službi.1. preporuka
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku.
U odnosu na proračun, ovo će biti izvedivo samo za 
tematske programe.
2. preporuka
Komisija ne može prihvatiti ovu preporuku ovako 
kako je oblikovana.
Iako se slaže da bi sve države članice morale strogo 
provoditi EUTR, Komisija želi naglasiti da je, kako 
je istaknuto u našem odgovoru na odlomak 25., 
već poduzela odgovarajuće mjere za promicanje 
njegove učinkovite provedbe i nastavit će to činiti 
u skladu sa Strategijom za jamčenje usklađenosti. 
Kao rezultat poduzetih mjera, niz država članica 
ubrzalo je provedbu postupka i izvjestilo je o pot -
punoj usklađenosti. Velika većina zemalja članica 
(24 od 28) uspostavile su mjere za provedbu EUTR -a 
i izvršavaju provjere operacija koje je tražio EUTR. 
Komisija je pokrenula postupke radi povrede protiv 
tri države članice koje nisu ispunile zahtjeve i istra -
žuje četvrtu.
Komisija dalje podsjeća da su za provedbu EUTR -a 
u prvom redu odgovorne države članice i da su 
države članice trebale dostaviti izvješća o prve 
dvije godine provedbe EUTR -a do 30. travnja 2015. 
U skladu s člankom 20. EUTR -a, Komisija će izvije -
stiti Vijeće i Parlament do 3. prosinca 2015. o reviziji 
primjene i učinkovitosti uredbe.
3. preporuka
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Kako je objašnjeno u odgovoru Komisije na odlo -
mak 26., u prošlosti se mnogo radilo na promicanju 
tih strategija.
4. preporuka
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Dodjele sredstava određenim zemljama ovisit će i o 
dostupnosti sredstava.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Nezakonita sječa i  trgovina nezakonito posječenom drvnom 
sirovinom utječe na većinu zemalja bogatih šumama. Te su 
pojave štetne za okoliš i uzrokuju gubitak biološke 
raznolikosti te imaju negativne gospodarske i  društvene 
učinke. Cilj je Akcijskog plana EU -a za provedbu 
zakonodavstva, upravljanje i  trgovinu u  području šumarstva 
(Akcijski plan za FLEGT) smanjiti nezakonitu sječu na 
svjetskoj razini, i  to potporom gospodarenju šumama 
u zemljama proizvođačima drvne sirovine i  smanjenjem 
uvoza nezakonito dobivene drvne sirovine u EU. Sud u ovom 
izvješću zaključuje da Komisija nije dovoljno dobro upravljala 
potporom zemljama proizvođačima drvne sirovine u  okviru 
Akcijskog plana za FLEGT. Iako je osmislila Akcijski plan za 
FLEGT na inovativan način, Komisija nije razradila 
odgovarajući plan rada s  jasnim ciljevima, ključnim etapama 
i zasebnim proračunom. Nije jasno odredila prioritete koje 
želi ostvariti svojom pomoći, a postupci praćenja 
i izvješćivanja bili su nezadovoljavajući. Glavni ispitani 
projekti nisu bili uspješni, a planirani sustavi izdavanja 
dozvola za drvnu sirovinu još nisu potpuno u uporabi ni 
u jednoj od partnerskih zemalja.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD