HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 5.5.2014. 
COM(2014) 247 final 
  
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJE ĆU, 
EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJA LNOM ODBORU I ODBORU REGIJA
o novom pristupu EU-a za otkrivanje i ublažavanje rizika u vezi s CBRN-E-om 
 
 
2 
 I. KONTEKST  
EU, njegove države članice te drugi klju čni partneri poduzimaju brojne aktivnosti u cilju 
sprečavanja kemijskih, bioloških, radioloških, nuklearnih (CBRN ) incidenata i incidenata 
povezanih s eksplozivima te zaštite gra đana, institucija i infrastr ukture od takvih incidenata. 
Međutim, potrebno je u činiti više. Nakon izvješ ćâ o napretku1 na temelju akcijskog plana 
EU-a u podru čju CBRN-a2 te na temelju akcijskog plana za ja čanje sigurnosti eksploziva u 
2012.3 provedena su opsežna savjetovanja s državama članicama i drugim dionicima o 
najboljem na činu za rješavanje tih pitanja. Utvr đena je nova agenda o CBRN-E-u kako bi se 
usredotočilo na klju čne prioritete koje je potreb no rješavati na razini EU-a. 
Vijeće u svojim zaklju čcima donesenim 11. prosinca 2012. „isti če da je potrebno 
identificirati podru čja s nedovoljnim sigurnosnim mjer ama te dati prednost i usredoto čiti se 
na dodatne zajedni čke napore u cilju ja čanja sigurnosti proizvodnje, skladištenja, rukovanja i 
prijevoza visokorizi čnih CBRN i eksplozivnih ma terijala.” Nadalje, Vije će potiče Komisiju 
da „akcijski plan EU-a u podru čju kemijskih, bioloških, radi oloških i nuklearnih pitanja i 
akcijski plan za ja čanje sigurnosti eksploziva upotrijebi kao temelj pri kreiranju revidirane 
politike.”4  
Ova je Komunikacija prvi korak u provedbi nove agende o CBRN-E-u. Njome se želi dovesti 
do napretka u podru čju otkrivanja CBRN-E pr ijetnji te osigurati u činkovite mjere za 
otkrivanje i ublažavanje tih prijetn ji i rizika na razini EU-a.  
 
II. KONTEKST I CILJEVI  
II.1. Promjenjiva prijetnja i rizi čno okruženje 
Zaštita gra đana, institucija, infrastrukture i imovine jedan je od četiri glavna stupa 
protuteroristi čke strategije EU-a5.  U pristupu EU-a CRBN-E prijetnjama mora se u obzir 
uzeti i strategija unutarnje sigurnosti EU-a6,  među čijim su glavnim ciljevima otkrivanje i 
ublažavanje CBRN-E rizika. 
Nedavni razvoji doga đaja, vidljivi iz INTCEN-ovih7 ili Interpolovih izvješ ća, razložno 
uvjerljivo pokazuju da je prijetnja od CBRN materijala i eksploziva i dalje visoka te se 
razvija . Događaji poput teroristi čkih napada u Madridu, Londonu i Moskvi, bombaški napadi 
tijekom bostonskog maratona prošle godine te nedavni savjeti džihad istima kojima ih se 
upućuje da za ciljeve izabiru mjesta s mnogo ljudi8 pokazuju kako napada či mogu biti 
inovativni i oportuni te ukazuju na potrebu boljeg otkrivanja pr ijetnji koje su usmjerene na 
javne doga đaje i sigurnost u urbanim podru čjima. Iako teroristi upotrebljavaju uglavnom 
                                                            
1 Izvješće o napretku u provedbi akcijskog plana EU-a u podru čju CBRN-a, svibanj 2012. (javna ina čica): 
http://ec.europa.eu/dgs/home-affair s/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/securing-dangerous-
material/docs/eu_cbrn_action_plan_progress_report_en.pdf  
Izvješće o napretku u provedbi akcijskog plana EU-a za ja čanje sigurnosti eksploziva (javna ina čica): 
http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-
terrorism/explosives/docs/progress_report_on_explosives_security_2012_en.pdf  
2 Dokument Vije ća 15505/1/09 REV 1 
3 Dokument Vije ća 8109/08 
4 Dokument Vije ća 16980/12 
5 Dokument Vije ća 14469/4/05 REV 4 
6 COM(2010) 673 završna verzija. 
7 Centar EU-a za analizu obavještajnih podataka 
8 U dvanaestom izdanju (prolje će 2014.) mrežnog časopisa „Inspire” Al-Qaide na Arapskom poluotoku 
džihadiste se savjetuje da za svoje ciljeve izabiru mjesta s mnogo ljudi, poput sportskih doga đaja, turisti čkih 
odredišta, izbornih skupova i festivala, koriste ći pritom improvizirane eksplozivne ure đaje na vozilima. 
 
3 
 komercijalne eksplozive ili eksplozive iz ku ćne radinosti, i CBRN agen si poput sarina, ricina 
ili antraksa znatna su prijetnja. Još od napada kemijskim  agensom (sarin) na tokijsku 
podzemnu željeznicu 1995. te napada biološkim  agensom (salmonela) u Oregonu 1984.9   
terorističke skupine nastoje ste ći sposobnost rukovanja i uporabe  CBRN materijala. Nedavna 
je uporaba plina sarina u Siriji tako đer ovo pitanje stavila u prvi plan. 
Godišnje se dogodi na stotine kra đa i zametnu ća CBRN materijala. Nedavna oduzimanja 
visokooboga ćenog urana (u Gruziji  2010. i Moldovi 2011.) pokazuju da je krijum čarenje 
radioloških i nuklearnih materija la i dalje ozbiljan problem. Godi šnje se u bazi podataka o 
incidentima i krijum čarenju (ITDB) Me đunarodne agencije za at omsku energiju (IAEA) 
prijavi više od 150 takvih slu čajeva. Iz brojnih primjera slu čajeva krijum čarenja vidljiva je 
potreba za razvojem u činkovitih protumjera koje se ne temelje samo na tome da se 
krijumčarima onemogu ći pristup takvim materijalima nego i na u činkovitoj strategiji 
otkrivanja.  
I visokokvalificirani pojedinci  koji imaju pristup osjetljivim informacijama i materijalima 
mogu postati prijetnja, poput višeg istraživa ča za obranu od biološki h napada koji je provodio 
medicinsko istraživanje za voj sku SAD-a te je navodno po činio napade antraksom 2001., ili 
francuskog znanstvenika iz CERN-a10 koji je osu đen zbog pomaganja Al-Qaidi u izvršavanju 
napada u Francuskoj.  
U EU-u se nedavno poja čala rasprava na temu radi kalizacije. Najnovija izvješ ća upućuju na 
posebnu pažnju kad je rije č o povratnicima iz Sirije. Neki od njih te drugi radikalni 
pojedinci  koji imaju pristup i rade u osjetljivim podru čjima mogli bi iskoristiti svoje upu ćeno 
znanje za napad na klju čnu infrastrukturu, poput postrojenja za pro čišćavanje vode, ili bi 
mogli onesposobiti izvor elektri čne energije kojom se napajaju  željeznice. Takve prijetnje u 
kojima su uklju čene upućene osobe mogu imati transnacionalan utjecaj te stoga tako đer 
predstavljati prijetnj u sigurnosti EU-a.  
Nedavni primjer napada na nebranjenu ili slabo branjenu metu  je bombaški napad na 
bostonskom maratonu 2013. pri kojem su mladi napada či upotrijebili staru metodu izrade 
bombe. Taj primjer, kao i raniji napa di na željeznicu i podzemnu željeznicu, isti ču potrebu za 
boljim otkrivanjem prijetnji.  
Iako djelovanje na nacionalnoj razini ima i dalje klju čnu ulogu u borbi protiv terorizma 
potrebna je robusnija, bolje osmišljena i ra zmjerna strategija za predvi đanje i 
otklanjanje budu ćih rizika u vezi s CBRN-E-om na razini EU-a , uključujući sprečavanje 
nezakonitih metoda proizvodnje, rukovanja, pr ikrivanja i skladištenja tih materijala.  
Stoga je važno donijeti proakt ivni pristup te osigurati u činkovite razmjerne zaštitne mjere, 
uključujući mjere za sprečavanje , pripravnost  i odgovor  na razini EU-a, poštuju ći pritom 
temeljna prava. 
 
II.2.  Postignuća i tekući rad na razini EU-a  
EU i njegove države članice već su mnogo u činile u rješavanju prioriteta u vezi s CBRN-E-
om. Primjerice, uspostavljeni su alati baza podataka poput Europskog podatkovnog sustava o bombama (EBDS) i Sustava ranog uzbunjivanja (EWS), kao i aktivnosti Europske mreže za 
odstranjivanje eksplozivnih sredstava (EEODN). Dodatni je primjer nova Uredba 
                                                            
9 Biološki teroristi čki napad religijskog kulta Rajneeshee  1984. najve ći je zabilježeni biološki napad u povijesti 
SAD-a, u kojem je otrovano više od 750 osoba. 
10 Europska orga nizacija za nuklearna istraživanja 
 
4 
 (br. 98/2013) o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva, kojom se javnosti želi 
ograničiti pristup opasnim prekursorima.  
Uz istraživanje, obu čavanje i podizanje svijesti provedeno je više prakti čnih aktivnosti u cilju 
identificiranja i razmjene najbolje prakse, testiranja nove opreme, razvoja smjernica za 
stručnjake itd.  
Ostvaren je napredak u svim podru čjima, ali nedavne evaluacije dvaju akcijskih planova u 
području CBRNE-a pokazale su da je potrebno u činiti više, dati prednost klju čnim 
područjima koja nose dodanu vrijednost za EU i usredoto čiti se više na njih.    
II.3.  Potreba za suzbijanjem rizika u vezi s CBRN-E-om na razini EU-a  
Nekoliko istraga koje su provede ne nakon napada pokazale su da  su eksplozivn i materijali i 
prekursori za izradu eksploziva kupljeni u jednoj državi članici  te preneseni u drugu 
državu članicu  u kojoj se napad dogodi o. I Interpolova mjese čna obavještajna izvješ ća o 
CBRN-E-u pokazuju brojne prim jere pokušaja nabave, krijum čarenja ili uporabe CBRN-E 
materijala. Napadi CBRN tvarima,  poput radiološkog trovanja u slu čaju Litvinenko, pokazali 
su da se opasne CBRN tvari neopaženo unose i iznose iz Europske unije. Ozbiljni radiološki 
ili nuklearni incidenti ili namjerno širenje biol oških agensa (poput SARS-a, H1N1 ili virusa 
slinavke i šapa) mogli bi znatno naštetiti ljudima i gospodarstvima diljem Europe. 
Analiza slabosti EU-a u vezi s otkrivanjem eksploziva iz 2012. , provedena u okviru akcijskog 
plana za eksplozive, pokazala je brojne nedostatk e u vezi s otkrivanjem opasnih eksploziva, 
unatoč tehnološkom napretku, te ukazala na hitnu potrebu za pove ćanjem sposobnosti EU-a 
kad je rije č o otkrivanju. Izvješ ćem se, na temelju ocjene sigurnosnih mjera, opreme i 
postupaka u kojima se koristi najnovija te hnologija, poziva na h itnu dodatnu analizu i 
naglašava potreba za ja čanje mjera u razli čitim podru čjima javne sigurnosti. Na temelju te 
analize slabosti Komisija  je u 2013. pokrenula i analizu slabosti EU-a u vezi s otkrivanjem 
opasnih CBRN agensa .  
Prijetnje i rizici u vezi s CBRN-E-om zajedni čki su svim državama članicama EU-a. EU je, 
stoga, u dobrom položaju za obavljanje središnje uloge na na čin da pruži pomo ć u 
otkrivanju i ublažavanju takvih prijetnji te  osigura i) da se prednost da podru čjima u kojima 
je prijetnja sigurnosti najiz raženija, ii) da se ti problemi rješavaju zajedni čki, iii) da se ista 
stvar ne rješava više puta  te, iv) da se u najve ćoj mogućoj mjeri iskoriste sinergije i 
ekonomije razmjera. 
EU može dodati vrijednost razvojem prakti čnih i učinkovitih alata za stru čnjake , poput 
radionica, smjernica, obuka, podizanja svijes ti te podupiranja istraživanja i aktivnosti 
testiranja. Jedan od primjera je podrška suradnji, pod okriljem mreže ATLAS-a, izme đu 
specijalnih interventnih sn aga policija EU-a koje se obu čavaju i djeluju zajedno. 
 
III. N OVI PRISTUP ZA OTKRIVANJE I UBLAŽAVANJE RIZIKA U VEZI S CBRN-E- OM 
Ciljevi  ove Komunikacije bolja su procjena rizika, r azvoj protumjera, razmjena znanja i 
najbolje prakse, testiranje i ispitivanje va ljanosti novih zaštitnih mjera u krajnjem cilju 
donošenja novih sigurnosnih normi.   
Svaka učinkovita strategija ublažavanja treba obuhvatiti sljede ća pitanja: 
– učinkovitost i uspješnost  postojeće opreme i postupaka, 
– nove opasne tvari , 
– novi modus operandi  napada, 
 
5 
 – nove metode prikrivanja  u cilju zaobilaženja sigurnosnih kontrola, 
– nove mete napada  (nebranjene ili slabo branjene mete, klju čna infrastruktura, javna 
područja, područja zabrane letenja).  
Novi će se pristup uvoditi korak po korak, uzimaju ći u obzir sve vrste prijetnji i 
okruženja , u cilju: 
– boljeg otkrivanja rizika, – bolje uporabe rezultata istraživanja, testiranja i ispitivanja valjanosti,   – promicanja podizanja sv ijesti, obuka i vježbi, 
– promicanja inicijativa mjerodavne zemlje te  suradnje s industrijom  i drugim dionicima u 
području sigurnosti, 
– uzimanja u obzir vanjske dimenzije prema potrebi. Tijekom cijelog postupka važno je u rad uklju čiti sve dionike, poput akademske zajednice, 
privatnog sektora ili tijela civi lne zaštite te osigurati dosta tnu financijsku potporu u cilju 
osiguranja pravilne provedbe aktivnosti i politika u tom podru čju. Akcije kojima se dodaje 
vrijednost djelovanjem EU-a utvr đuju se na temelju svakog od pet prethodno navedenih 
aspekata.   
 
III.1. Bolje otkrivanje
  
U prošlosti se naša strategija spre čavanja prijetnji u pravilu temeljila na povijesnim podacima 
u vezi s napadima. Mjere zaštite često su se uvodile nakon što je napad ve ć počinjen ili nakon 
što bi se otkrila zavjera, a mi nism o bili dovoljno proak tivni u razvoju u činkovite strategije 
otkrivanja i ublažavanja prijetnji. 
Učinkovitu strategiju otkrivanja prijetnji mogu će je ostvariti samo ako se pri njezinu razvoju i 
ocjeni u obzir uzmu opasne tvari i okruženje (podru čja letenja, javna sportska podru čja itd.).  
Pristupi kojima se prije služilo, putem kojih smo pokušavali prilagoditi sigurnosnu 
tehnologiju ili postupak pojedin oj prijetnji, ne djeluju. Moraju se razmotriti posebni 
pristupi temeljeni na riziku pri svakoj misiji za zaštitu , uključujući niz razli čitih 
aktivnosti koje su osmišljene u cilju u činkovitog otkrivanja razli čitih prijetnji. Trebalo bi 
pomno analizirati sva okruženja koja se namj erava štititi, a u okvi ru predloženih mjera 
trebalo bi uzeti u obzir ne samo povijesne podatke nego i na čine za ublažavanje rastu ćih 
prijetnji.  
U svakoj strategiji otkrivanja EU -a trebalo bi uzeti u obzir id entificirane slabosti, poput onih 
koje su istaknute u analizi slabosti EU-a u vezi s otkrivanjem eksploziva  iz 2012.  Nedavna 
procjena tako đer pokazuje da je, unato č znatnom napretku koji je ostvaren zadnjih godina, i 
dalje potrebno mnogo raditi kako bi se u činkovito riješile slabosti tehnologije otkrivanja  u 
raznim podru čjima javne sigurnosti, uklju čujući promet. Stoga treba rješavati identificirane 
slabosti i razviti ostvariva rješenja za rizike koji se ublažavaju. 
„Upućene osobe” mogu predstavljati poseban izazov kad je rije č o CBRN-E prijetnjama te je 
potrebno donijeti više mjera protiv CBRN prijetnji u vezi s upu ćenim osobama . 
Primjerice, u okviru jedne od akcija na temelju akcijskog plana u podru čju CBRN-a poziva se 
Komisiju i države članice da ispitaju kako poboljšati sigurnosnu provjeru osoblja.  Pravilna 
provjera osoblja koje je uklju čeno u svaki dio životnog ciklusa eksploziva i CBRN materijala 
ključna je za rješavanje pitanja prijetnji povezanih s upu ćenim osobama. O tome je 
provedena studija kojom se preporu čuje uskla đivanje postupaka provjere u CBRN-E 
 
6 
 industrijama, po čevši s donošenjem najbolje prakse  za provjere podobnosti i sigurnosnu 
provjeru. Budu ći da postupci provjere sp adaju pod nadležnost država članica, Komisija s 
njima usko sura đuje u cilju rješavan ja tih pitanja.  
Komisija surađuje s krajnjim korisnicima , poput privatnih subjek ata i službi za provedbu 
zakona, kako bi se podigla svij est o tehnološkoj sposobnosti. To čini putem aktivnosti koje se 
temelje na radionicama na kojima se službenicima za provedbu zakona i drugim 
službenicima daju povjerljive informacije o ograni čenjima sigurnosne tehnologije i 
postupaka. Me đutim, potrebno je u činiti više kako bi se krajnje korisnike i stru čnjake 
uključilo u postupak osmišljavanja otkrivanja u budu ćnosti. U spoznajama do kojih se došlo 
tijekom Olimpijskih igara u Ujedinjenoj Kraljevini te Europskog nogometnog prvenstva 
2012. u Poljskoj isti če se ova klju čna poruka službi za prove dbu zakona: jedan alat za 
otkrivanje nije uvijek dosta tan, a sustav može bolje djel ovati kombiniranjem alata, 
primjerice, kombinirati se mogu analiza ponaša nja i psi za otkrivanje  eksploziva. Misija 
otkrivanja treba odrediti alat koji se koristi, a ne obratno.  
Komisija, zajedno sa stru čnjacima, provodi razne praktična testiranja  u područjima koja se 
ne mogu reproducirati u laboratorijskom okruženj u. Cilj je evaluirati i testirati tehnologiju, 
proizvode i postupke s obzirom na razli čite ciljeve otkrivanja kako bi se pove ćalo 
učinkovitost otkrivanja. Primjer takvog testiranja  je „testiranje opreme za otkrivanje CBRN-
E-a u suradnji s poljskim tijelima tijekom Europskog nogometnog prvenstva 2012.”. Na 
temelju tog iskustva Komisija se udružila s be lgijskom policijom u cilju testiranja opreme za 
otkrivanje CBRN-E-a tijekom sastanka na vrhu izme đu EU-a i Afrike održanog po četkom 
travnja 2014. Testiranje je uklju čivalo aktivnosti otkrivanja na mjestu održavanja sastanka na 
vrhu te u belgijskoj podzemnoj željeznici, brzim vlakovima i zra čnim lukama. 
Komisija će: 
– poduprijeti dodatna kratkoro čna testiranja za stru čnjake u cilju poboljšanja otkrivanja 
tijekom budu ćih sportskih, kulturnih i drugih velikih doga đaja, poput Europskog nogometnog 
prvenstva 2016., što u kona čnici vodi stvaranju prist upa EU-a sigurnosti javnih doga đaja, 
– ocijeniti i nadograditi analizu slabosti u vezi s otkrivanjem eksploziva,  
– provesti analizu slabosti u vezi  s otkrivanjem CBRN materijala, 
– pripremiti analiti čka izvješća i opće preglede prijetnji u vezi s CBRN-om i eksplozivima te 
rizicima u raznim podru čjima javne sigurnosti, uklju čujući i promet, u cilju pružanja potpore 
politici, 
– organizirati i dati podršku ve ćem broju akcija po pitanj u prijetnji povezanih s upu ćenim 
osobama, poput radionica, aktivnosti za podizanje sv ijesti te pružanju smjernica o predmetu, 
– uključiti rizike povezane s CBRN-om u „me đusektorski op ći pregled prirodnih rizika i 
rizika koje je uzrokovao čovjek s kojima bi se Unija mogla suo čiti”, koji Komisija mora 
osigurati i ažurirati, 
– nadograditi postoje će mreže EU-a te zajedno s državama članicama razmotriti 
uspostavljanje civilno-vojne skupine za suradnju u podru čjima a) tehnologije otkrivanja te b) 
metoda za suzbijanje improviziranih eksplozivnih ure đaja, lako prijenosnih sustava 
protuzračne obrane (MANPAD-i) te drugih relevantni h prijetnji, primjerice, u vezi s CBRNE-
om.11 
                                                            
11 Kako je navedeno i u COM(2013) 542 završna verz ija; Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, 
Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: prema konkurentnijem i u činkovitijem 
sektoru obrane i sigurnosti 
 
7 
  
III. 2. Uporaba boljeg istraživanja, testiranja i ispitivanja valjanosti 
Države članice, akademska zajednica, industrija  i drugi dionici trebali bi sura đivati u cilju 
nalaženja i definiranja potreba  koje bi trebalo zadovoljiti istraživanje o CBRN-E-u. 
Komisija je financirala brojne istraživa čke aktivnosti u okviru Se dmog okvirnog programa 
(FP7). Rezultate je  potrebno bolje iznijeti te preto čiti u korisne komercijalne proizvode. 
Novim istraživa čkim programom Obzor 2020. trebalo bi se  bolje zadovoljiti potrebe politike 
te potrebe krajnjih korisnika. U tom pogledu Komisija ima klju čnu ulogu. 
1. Dosad je otprilike 200 milijuna EUR dod ijeljeno za 60 projekata u vezi s CBRN-om u 
okviru FP7. Osim toga, više od 67 milijuna EUR dod ijeljeno je za više od 15 projekata koji 
su usredoto čeni na eksplozive. Primjeri tih su PREVAIL ( PRecursors of ExplosiVes: 
Additives to Inhibit their use including Liquids )12 i veliki demonstrac ijski projekt EDEN-a13, 
od velike važnosti za prakti čan rad i politiku kad je rije č o CBRN-E-u.  
2. I Zajednički istraživa čki centar (JRC)  Komisije znanstveno podupi re potrebe politike u 
vezi s CBRN-E-om. 
Primjerice, ima dugogodišnje iskustvo kad je rije č o nuklearnoj zaštiti, zaštitnim mjerama i 
sigurnosti, sudjelovao je u brojnim istraživa čkim projektima te sura đivao s klju čnim 
partnerima. Na primjer, u suradnji s partneri ma iz SAD-a proveo je projekt ITRAP+10 
(program procjene sposobnosti otkrivanja radioaktivnih materijala u cilju spre čavanja 
krijumčarenja) kojim se željelo testirati i evalui rati uspješnost razne opreme za otkrivanje 
radijacije. Tijelima država članica rezultati bi mogli pomo ći identificirati opremu za 
otkrivanje koja najbolje zadovol java njihove potrebe. Proizvo đačima je preporu čeno i na koji 
način povećati pristupa čnost korisnicima, uspješnost i pouzdanost opreme. Komisija će i 
dalje podupirati te aktivnosti. 
JRC provodi i projekt kojim se želi unaprij editi baza podataka o incidentima i krijum čarenju 
(ITDB) IAEA-e. JRC je, u suradnji s državama članicama, pripremio skup najboljih praksi o 
tome kako poboljšati kulturu prijavljivanja u ITDB te time i kvalitetu podataka koji su 
dostupni IAEA-i. Povrh toga, JRC razvij a sigurnosni protokol kako bi se omogu ćilo 
prijavljivanje u ITDB putem interneta.  
3. Komisija je uspostavila i suradnju izme đu nekoliko mreža za provedbu zakona . Želi se 
postići da mreže jasnije izraze s voje potrebe kad je rije č o novoj tehnologiji te prou čiti može 
li se ENLETS (europska mreža tehnoloških usluga u podru čju provedbe zakona) uporabiti 
                                                            
12 PREVAIL, koji se podupire iz FP7 u iznosu od 4,3 milijuna EUR, bio je prvi projekt pod sastavnicom 
„sprečavanje” akcijskog plana EU-a u podru čju CBRN-a. Njime se rješavao sigurnosni problem kad je rije č o 
kemikalijama koje su dostupne javnosti jer se svakodnevno i zakonito rabe, ali ih je mogu će i zloupotrijebiti u 
cilju izrade eksploziva iz ku ćne radinosti. Prvi cilj PREVAIL-a bio je ograni čiti uporabljivost tih svakodnevnih 
kemikalija kao eksploziva ili prekursora eksploziva na na čin da se identificiraju inhibitori koji im se mogu 
dodati. Drugi cilj PREVAIL-a bio je poboljšati mogu ćnosti otkrivanja eksploziva iz ku ćne radinosti koji se 
temelje na gnojivima na na čin da se odrede markeri koji se mogu dodati gnojivima te razviju detektori tih 
markera. PREVAIL-om se tako izravno podupirala po litika EU-a, blokiranjem prekurskorskog potencijala 
određenih svakodnevnih kemikalija, ograni čavanjem dostupnosti prekursora za eksplozive te poboljšanjem 
sposobnosti njihova otkrivanja i pra ćenja. 
13 Vodeći projekt u okviru FP7 kad je rije č o CBRN-u jest veliki demonstracijski projekt EDEN-a  (s 39 
partnera, 24 milijuna EUR doprinosa EU-a). Projektom EDEN-a pove ćat će se dodana vrijednost alata i sustava 
iz prethodnih istraživanja i razvoja te će se putem njihove prilagodbe i integracije pove ćati otpornost kad je rije č 
o CBRNE-u. Zamisao projekta EDEN-a jest uspostaviti trgovinu EDEN-a koja predstavlja „skup alata svih 
ostalih skupova alata” kako bi se dionicima omogu ćio pristup interoperabilnim sposobnostima koje su im važne 
ili pristupa čne iz certificiranog skupa aplikacija. Podijelit će se teret razvoja i omogu ćiti usvajanje spoznaja i 
unapređenje aplikacija. 
 
8 
 kao čvorište za mreže za provedbu zakona kako bi se o njima obavijestilo istraživa če i 
industriju. 
4. Komisija testira  novu opremu kako bi se  dopunile istraživa čke aktivnosti u okviru FP7 te 
pružila podrška naporima u vezi s certifikacijom i normizacijom u raznim podru čjima. Kako 
bi se saznalo kako ju se može najbolje prilagoditi potrebama svih sektora pokre ću se 
testiranja koja uklju čuju postoje ću najnoviju tehnolog iju. Iskustva sa zra čnih luka trebala bi 
poslužiti kao primjeri najbolje prakse koje bi se moglo primijeniti u drugim sektorima. 
 Testiranjima se ponajviše želi detaljno utvrditi na koji bi na čin stručnjaci trebali rabiti 
različitu opremu i postupke u razli čitim okruženjima (promet, javna sigurnost, sportski 
događaji itd.). Putem testiranja se stru čnjacima i državama članicama osiguravaju podaci za 
dodatno poboljšanje alata koji se rabe za otkrivanje prijetnji u njihovim zemljama. 
5. Komisija provodi i brojne aktivnosti u tom podru čju u cilju osiguranja uskla đenog razvoja 
normi i postupaka testiranja. Po trebno je razviti i primijeniti prikladne norme otkrivanja na 
temelju prijetnji i rizika diljem  EU-a, kako bi svi njezini gra đani bili jednako zašti ćeni. Takve 
bi norme pomogle i opskrbljiva čima tehnologijom da bolje razumiju posebne zahtjeve u vezi 
s provedbom zakona. 
Norme otkrivanja za odgovaranje na poznate napade su dobro razvijene. Me đutim, vojnu bi 
tehnologiju, praksu i iskustva tako đer trebalo uzeti u obzir i pr ilagoditi, prema potrebi, za 
civilne namjene. Službe za pr ovedbu zakona trebale bi sura đivati s vojskom u cilju razmjene 
iskustava te pronalaženja na jboljih rješenja za zajedni čke probleme.  
Komisija će: 
– i dalje osiguravati da  se pri istraživanju u obzir uzim aju potrebe sigurnosne politike te 
pomagati u razvoju programiranja kako bi prio riteti istraživanja odražavali potrebe pri 
provedbi zakona te druge potrebe kraj njih korisnika, kao i potrebe politike , 
– dodatno podržavati aktiv nosti razvoja, tes tiranja i ispitivanja valjanosti u vezi s CBRN-E-
om te napredak prema prikladnim nor mama otkrivanja koje su prilago đene svim vrstama 
okoliša, uklju čujući projekte poput ERNCIP-a (europska referentna mreža za zaštitu klju čne 
infrastrukture),  
– i dalje podržavati 2. fazu  ITRAP-a, naknadni projekt kojim će se po prvi put procijeniti 
izvedivost integriranja radiol oških i nuklearnih rizika te otkrivanja eksploziva u istom 
uređaju. Pomaže i laboratorijima država članica u dobivanju akreditacije za otkrivanje 
radioloških i nuklearnih rizika, evaluaciji nove opreme za ot krivanje radioloških i nuklearnih 
rizika te definiranju, u bliskoj suradnji s raznim organizacijama za normizaciju, europskih ili 
međunarodnih normi. 
 
III.3. Obuka, svijest i izgradnja sposobnosti 
Učinkovito obu čavanje i podizanje svijesti  sigurnosne zajednice klju čni su za pravilnu 
provedbu sigurnosnih mjera. Ko misija stoga treba u ve ćoj mjeri financirati te poboljšati 
inicijative obu čavanja  kojima se službama za provedb u zakona i privatnoj industriji 
osigurava prikladna podrška pri obu čavanju. Dalje u tekstu navedeni su neki primjeri: 
– dati podršku Europskoj mreži za odstranjiv anje eksplozivnih sredstava  (EEODN)  kojom se 
stručnjacima država članica za eksplozive otvara radni foru m za razmjenu najbolje prakse te 
izobrazbu kad je rije č o eksplozivima i prijetnjama u vezi s CBRN-om, 
 
9 
 – poboljšati objekte za obuku za stru čnjake za provedbu zakona  kako bi se državama 
članicama pomoglo nositi se s rizicima povezanima s CBRN-E, primjerice, putem raznih 
mreža EU-a za provedbu zakona (Atlas, Airpol, Railpol, Aquapol itd.), 
– pomoći razviti zajednički pristup za nošenje s budu ćim napadima na nebranjene ili slabo 
branjene mete , primjerice, nakon napada u zra čnoj luci u Burgasu, Komisija, zajedno s 
državama članicama, razvija priru čnik o smjernicama za nebranjene  ili slabo branjene mete u 
zračnim lukama, 
– poboljšati civilno-vojnu suradnju, poput zajedni čke obuke Europske obrambene agencije i 
Komisije  (proljeće 2014.) na temu lako prijenosnih sustava protuzra čne obrane  (MANPAD-
i) koja će se održati u okviru mreže aerodromskih policija (Airpol) te obuhvatiti smjernice o 
ublažavanju ranjivosti i metodologiju  koja se koristi pri procjeni.  
– stručna skupina EU-a za tehnologiju ot krivanja pri carinskim postupcima  unutar koje se 
razmjenjuju informacije i najbolja praksa u ci lju poboljšanja sposobnosti ot krivanja prijetnji u 
vezi s CBRNE-om i normi uspješnosti postoje će i nove opreme za otkrivanje, 
– mogućnosti za obuku u Europskom centru za obuku u podru čju nuklearne sigurnosti  
(EUSECTRA) u podru čjima nuklearnog otkrivanja, odgovora i nuklearne forenzike. Time se 
dopunjuje nacionalna obuka i provodi se u suradnji s partnerima iz država članica i 
međunarodnih organizacija. Programi obu čavanja sadržavaju multidisciplinarne aspekte u što 
su uključeni provedba zakona, zaštita od radi jacije i analiza materijala. 
 Trebalo bi poja čati napore kojima se želi podići svijest i poboljšati izgradnja sposobnosti . 
U okviru toga trebalo bi više raditi na razmjeni najbolje prakse i razvoju smjernica. Primjeri 
su takvih aktivnosti: 
1. ATLAS, mreža specijalnih interventnih policijskih postrojbi , izvrstan je primjer kako EU 
izgra
đuje sposobnost i povjerenje me đu tim jedinicama koje se šalju u akciju kad ostale mjere 
zakažu. Podupiranje takvih mreža pomaže EU-u u izgradnji vlastite sposobnosti u slu čaju 
krize, stvaranju sinergija i uklanjanju udvostru čavanja djelovanja me đu državama članicama 
kad je rije č o zaštiti gra đana EU-a. 
2.  radna skupina za pse za otkrivanje eksploziva , forum za stru čnjake u okviru kojeg se 
uspješno promicala razmjena  najbolje prakse u vezi s obukama, korištenjem pasa i 
certifikacijom, uklju čujući smjernice i priru čnike. Čine ju stru čnjaci država članica i 
Komisije, kao i promatra či iz Kanade i SAD-a. 
3. eksplozivi iz ku ćne radinosti te mogu ćnost relativno jednostavne na bave materijala za 
izradu bombi isti ču potrebu da se u tom podru čju učini više kao i za žurnom provedbom 
odredbi Uredbe br. 98/2013  o ograni čavanju nezakonitog pristupa prekursorima eksploziva 
koje se može upotrijebiti za izradu bombi. 
4. važno je uzeti u obzir i ljudski čimbenik . Osim odabira i osnovne obuke potrebno je 
optimizirati i uskladiti postupke poput odre đivanja uzroka aktivacije alarma kako bi se 
osiguralo da opremom rukuju vješti operatori, dobro obu čeni i motivirani, koji u punoj mjeri 
rabe tehnologiju koja im je dostupna.  
  
 
10 
 5. Nedavno donesenim zakonodavstvom o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu14 utire se put 
stvaranju europske spremnosti za odgovor na krizne situacije u obliku dobrovoljnih 
prethodno angažiranih kapaciteta. To uklju čuje posebne kapacitete za nošenje s CBRN 
incidentima (npr. moduli za otkrivanje i uzorkovanje CBRN-a te ekipe za traganje i 
spašavanje urbanim podru čjima u uvjetima CBRN-a). 
                                                                                                                                  
Komisija će: 
– dodatno razviti alate za obuku, potic ati razmjenu najbolje prakse te izraditi upute kako bi 
se stručnjacima omogu ćila najsuvremenija obuka , a posebno pomažu ći stručnjacima za 
provedbu zakona poboljšati njihove prakse za otkrivanje, primjerice, putem aktivnosti 
EEODN-a , 
– i dalje podizati svijest o ograni čenjima opreme za otkrivanje eksploziva, 
– sredinom 2014. objaviti priru čnik EU-a o smjernicama za nebranjene ili slabo branjene 
mete u zra čnim lukama, koji će biti dostupan svim policijskim službenicima u zra čnim lukama 
EU-a koji su članovi mreže aerodromskih policija, Airpola, 
– razviti uzorne programe za kont rolu kvalitete za testiranje u činkovitosti pasa za otkrivanje 
eksploziva (npr. Belgija, Ma đarska, Italija), 
– članovima Airpola omogu ćiti obuku o procjeni MANPAD-ova na zra čnim lukama, 
– pomoći državama članicama razviti protokole o certifikaciji pasa za otkrivanje eksploziva, 
koji su prepoznati kao ponaj bolji svjetski modeli, 
– unaprijediti svoje smjernice o provedbi Ure dbe br. 98/2013 o stavljanju na tržište i uporabi 
prekursora eksploziva, 
– promicanjem programa riješiti rizike povezane s ljudskim čimbenikom kako bi se osiguralo 
da su osobe koje rukuju opr emom za otkrivanje dobro obu čene i motivirane te poboljšati 
komunikaciju izme đu industrije, pružatelja usluga sigurnosti i država članica putem 
radionica i alata te pobo ljšati razinu sigurnosti,  
– osigurati da se pri razvoju europske sp remnosti za odgovor na krizne situacije na 
odgovaraju ći način u obzir uzmu rizici u vezi s CBRN-om, 
– trebalo bi istražiti tješnje veze s obukama i vježbama predvi đenima u okviru Mehanizma 
Unije za civilnu zaštitu, 
– proširiti portfelj programa obu ke u vezi s nuklearnom sigurnoš ću u Europskom centru za 
obuku u podru čju nuklearne sigurnosti (EUSECTRA) . 
 
 
III. 4. Promicanje više inicijativa mj erodavne zemlje i rad s industrijom 
Inicijativama mjerodavne zemlje  koje je Komisija pokrenula 2012. želi se pota ći države 
članice na aktivniju prove dbu akcijskih planova u podru čju CBRN-a i eksploziva. Komisija 
ih je pozvala da se prijave kao mjeroda vne zemlje za akcije kojima daju prednost i čiju bi 
                                                            
14 Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vije ća o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu, SL L 347, 
20.12.2013., str. 924. 
 
11 
 provedbu mogle koordinirati na razini  EU-a. Dosad je pokrenuto ili će se pokrenuti pet 
inicijativa15.  
Inicijative mjerodavne zemlje trebale bi se smatrati na činom ubrzanja po četne faze važnog 
projekta. Inicijative obuhva ćaju širok raspon tema. Prva je r ezultirala projektom o sigurnosti 
prodaje visokorizi čnih kemikalija za koji je Komisija osi gurala financijska sredstva. Druge se 
bave pitanjima poput sigurnosnih mjera u postroj enjima u vezi s rukovanjem i posjedovanjem 
visokorizi čnih bioloških agensa i toksina ili boljeg širenja rezultata istraživanja.  
Kako bi bolje razumjela njegove potrebe i bojazni, Komisija ja ča dijalog s privatnim 
sektorom, primjerice, s operatorima postrojen ja u kojima se rukuje CBRN-E materijalima, 
proizvođačima opreme te pružateljima usl uga sigurnosti. Cilj je pokrenuti učinkoviti javno-
privatni dijalog  o prijetnjama i rizicima u vezi s CBRN-E-om, sli čno onom što je u vezi s 
prekursorima eksploziva u činjeno uspostavljanjem Stalnog odbor a za prekursore. U taj odbor 
uključena su tijela države članice kao i industrijska udruženja. 
 
Komisija će: 
– proaktivno sura đivati s dionicima te organizirati sa stanke s predstavnicima država članica 
o pitanjima povezanima s CBRN-E-om u cilju boljeg upravljanja mjerama za spre čavanje, 
pripravnost i odgovor, 
– uspostaviti platformu za razmjenu informacija izme đu Komisije, država članica i drugih 
dionika te organizirati redovit e radionice na temu potreba krajnjih korisnika u vezi s 
istraživanjem, 
– i dalje pomagati državama članicama u predlaganju akcija mjerodavne zemlje na temelju 
jedne ili više akcija u okviru akcijskih planova u podru čju CBRN-a ili eksploziva. Komisija će 
posebno poticati inicijative kojima se rj ešavaju pitanja u vezi s otkrivanjem. 
 
III. 5. Vanjska dimenzija 
Prijetnje u vezi s CBRN-E-om ne poznaju granice, što je bilo vidljivo u slu čajevima virusa 
SARS-a i pti čje gripe (H1N1). Iako su za uzrok im ale nenamjernu distribuciju virusa, 
posljedice su bile svjetskih razmjera. Prijetn je povezane s komercijalnih eksplozivima i 
eksplozivima iz ku ćne radinosti, poput bombi prona đenih u teretnim avionima u Jemenu 
2010., još su jedan primjer vanjskih pr ijetnji koje nadilaze granice EU-a.  
Iz tog razloga potrebno je  podupirati mjere za pripravnost i otkrivanje u tre ćim zemljama te s 
njima izgra đivati odnose kako bi se EU zaštitio na odgovaraju ći način.  
Komisija stoga predlaže učvršćivanje provedbe inicijative centara za izvrsnost EU-a za 
ublažavanje rizika u vezi s CBRN-om16, u što su trenutno uklju čene više od 44 zemlje iz 8 
regija diljem svijeta. Tom se inicija tivom EU-a osiguravaju potpora i stru čnost (npr. procjena 
                                                            
15 Inicijative koje su službeno zapo čete:  
1. Akcije C7 i C11 akcijskog plana EU-a u podru čju CBRN-a; mjerodavne zemlje su Nizozemska i Ujedinjena 
Kraljevina.  
2. Akcije B2 u kojima je mjerodavna zemlja Francuska 
3. Akcija H29 u kojoj je mjerodavna zemlja Ujedinjena Kraljevina 4. Akcija H63 u kojoj je mjerodavna zemlja Švedska koja blisko sura đuje s Nizozemskom i Ujedinjenom 
Kraljevinom 
16 Inicijativa je zapo četa 2010. u okviru Instrumenta za stabilnost (IfS) te je sada nastavljena u okviru novog 
Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (IcSP, 2014. – 2020.). 
 
12 
 nacionalnih potreba u vezi s CBRN-om, sa stavljanje nacionalnih  akcijskih planova, 
regionalni projekti u vezi s CBRN-om) zem ljama partnerima na temelju dobrovoljnog, 
odozdo prema gore pristupa.  
Važno je i nastaviti sura đivati s klju čnim međunarodnim partnerima .  Jedan od primjera 
suradnje je forum stru čnjaka EU-a i SAD-a za eksplozive u okviru kojeg je u studenome 
2013. održan peti sastanak izme đu EU-a i SAD-a. Tri radne s kupine za otkrivanje, razmjenu 
informacija i obuku u tim su podru čjima ukazale na dobar napredak. Putem foruma se 
stručnjaci iz država članica mogu uklju čiti u česte razmjene radi obuke, dijeliti informacije o 
raznim ure đajima za izradu bombi i CBRN agensima rabe ći postojeće mehanizme, poput 
Interpolovih obavijesti, Europola i sustava tehni čkih resursa za spre čavanje incidenata 
(TRIP wire) SAD-a. 
Još jedan primjer takve suradnje jest zanimanje tijelâ tre ćih zemalja za radnu skupinu za pse 
za otkrivanje eksploziva te za prakse i norme  EU-a o psima za otkrivanje eksploziva te 
mogućnost njihove primjene u Kanadi. 
Komisija aktivno sudjeluje i na me đunarodnim okupljanjima stru čnjaka, poput me đunarodne 
tehničke radne skupine za nuklearnu forenziku ili globalne inicij ative za suzbijanje 
krijumčarenja, koje su sredstvo razvoja dobre prakse i smjernica.  
Komisija će: 
– djelovati u smjeru ostvariv ih rezultata u kontekstu stru čnjaka za eksplozive EU-a i SAD-a, 
u što je uklju čena razmjena spoznaja do kojih se došlo pri provedbi propisa o relevantnim 
kemijskim prekursorima te provedbi drugih kontrolnih mjera; razmotriti nove na čine za 
razmjenu informacija i najbol je prakse kad je rije č o obavješ ćivanju javnosti i privatnog 
sektora o zaštitnim mjerama i pokazateljima incidenata u vezi s improviziranim eksplozivnim 
uređajima, 
– organizirati pilot-projekte pružaju ći tehničku pomoć i obuku u tre ćim zemljama, primjerice, 
za procjenu ranjivosti u cilju izgradnje njihov ih sposobnosti. Prve obuke mogle bi se temeljiti 
na smjernicama EU-a za nebranj ene ili slabo branjene mete u zra čnim lukama,  
– razvijati programe o psima za otkrivanj e eksploziva u suradnji sa SAD-om, rabe ći resurse 
radne skupine za pse za otkrivanje eksploziva, 
– podupirati razmjenu najbolje prakse i info rmacija u EU-u o programima o psima za 
otkrivanje eksploziva s tre ćim zemljama koje zanima takva razmjena (Kanada, SAD i druge). 
– surađivati s državama članicama u cilju podrške radu me đunarodnih stru čnih skupina za 
nuklearnu sigurnost.  
 
Komisija će razmotriti i na čine kojima bi se predloženim aktivnostima mogla osigurati 
financijska potpora . 
Do sada se trenuta čnim programom financiranja Komisije, programom spre čavanja i 
suzbijanja kriminala  (2007. – 2013.), osiguralo preko 20 milijuna EUR za gotovo 30 
projekata u vezi s CBRN-om te više od 20 projekta koji su usredoto čeni na eksplozive. Njima 
je obuhva ćen širok raspon aktivnosti, od aktivnosti obu čavanja (kao kod EEODN-a) i razvoja 
novih metoda za otkrivanje do alata IT-a  za razmjenu informacija, poput Europskog 
podatkovnog sustava o bombama (EBDS). 
U pripremi je sljede ći program financiranja, Fond za unutarnju sigurnost – policija  (2014. – 
2020.). Tijekom politi čkog dijaloga sa svim državama članicama Komisija je naglasila 
 
13 
 potrebu pove ćanja spremnosti za odgovor kad je rije č o CBRN-E-u, uporabe uspostavljenih 
sustava i baza podataka za razmjenu informacija (poput SCEPYLT-a17, Sustava ranog 
uzbunjivanja te EBDS-a kojem je osnova Eu ropol) te važnost podizanja svijesti o novoj 
uredbi o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva. 
 
Komisija će na bolji na čin usmjeriti resurse koji su dostupni u okviru Fonda za unutarnju 
sigurnost te bolje upotrijeb iti financijska sredstva u okviru novog istraživa čkog programa 
Obzor 2020. kako bi aktivnosti koje financira EU bolje zadovoljile potreb e korisnika te bile 
usklađenije s politikama u vezi s CB RN-E-om na razini EU-a.   
 
IV. ZAKLJU ČCI 
Uzimajući u obzir inovativnost i oportunizam tero rista koji nastoje na nijeti štetu rabe ći 
CBRN-E materijale, EU treba doni jeti proaktivniji pristup za ot krivanje CBRN-E materijala. 
U tom se postupnom pristupu u obzir uzima svaka prijetnja te okoliš, rabi se bolje 
istraživanje, testiranje i ispitivanje valjanosti, promi ču se podizanje svijesti, obuka i vježbe u 
suradnji sa svim dionicima. Mišljenje je Komi sije da s tim pristupom može imati aktivnu 
ulogu na razini EU-a u pomaganju državama članicama i drugim važnim činiteljima u 
stvaranju Europe u kojoj će građani biti sigurniji. 
Započinje se s radom o provedbi inicijativa koje  se predlažu u ovoj Komunikaciji, što 
predstavlja prvi element nove agende u vezi  s CBRN-E-om. U prvoj  godini pozornost će se 
posvetiti rješavanju najhitnijih potreba povezanih  s otkrivanjem i ublažavanjem rizika u vezi 
s CBRN-E-om. U isto se vrijeme, nastavit će se suradnja s državama članicama i dionicima u 
svim drugim klju čnim podru čjima koja su utvr đena agendom. Cilj je predložiti akcije i u 
drugim podru čjima kako bi se na razini EU-a u činkovito sprije čilo i odgovorilo na  prijetnje i 
rizike u vezi s CBRN-E-om. 
  
 
                                                            
17 SCEPYLT – Paneuropski informati čki sustav kontrole eksploziva za suzb ijanje terorizma. Sustav se rabi za 
razmjenu informacija o prometu eksploziva me đu zajednicama.