·kad je riječ o poslovnom i ulagačkom okruženju, nakon skupa propisa donesenih u travnju 2021., grčka tijela donijela su daljnje propise primarnog zakonodavstva u lipnju 2021. radi reforme postupka izdavanja dozvola za gospodarske aktivnosti u svim dogovorenim sektorima. To je pohvalan korak. Međutim, grčka tijela potiču se da ubrzaju donošenje ministarskih uredaba koje su nužne za provedbu zakona iz travnja i lipnja, što je potrebno kako bi se nove odredbe mogle potpuno primijeniti. Provedba plana djelovanja za dovršetak katastarskog projekta zadovoljavajuća je, uz umjerena kašnjenja u ratifikaciji karata šuma. Europske institucije pozdravljaju činjenicu da su nadležna tijela donijela novi katastarski zakon, čiji je cilj ubrzati izradu katastarskih karata i postupke prijenosa vlasništva. Nakon nedavne reforme rada očekuje se da će grčka tijela do početka 2022. predstaviti početni nacrt novog zakona o radu s ciljem da se pravna sigurnost i pristup pravu poboljša pravnom kodifikacijom.

·sveobuhvatan informatički sustav naplate za poreznu upravu, posebna obveza do sredine 2021., u fazi je testiranja i očekuje se da će se konačni sustav uspostaviti do kraja 2021., što je uglavnom u skladu s očekivanjima iz desetog izvješća,

Gospodarstvo pokazuje znakove ranijeg oporavka nego što se očekivalo, iako je oporavak počeo kasnije nego što se planiralo. Nakon velikog pada od 8,2 % u 2020., realni BDP povećao se za 4,5 % u prvom tromjesečju i 3,4 % u drugom tromjesečju 2021. na tromjesečnoj osnovi, a to su potaknula ulaganja i akumulacija zaliha. Prema Komisijinoj ljetnoj privremenoj prognozi 2021., predviđeno je povećanje BDP-a za 4,3 % u 2021. i 6,0 % u 2022., uzimajući u obzir zamah u ulaganjima koji proizlazi iz plana za oporavak i otpornost te fiskalnih poticaja koje pružaju vladine mjere potpore. Fiskalna politika i dalje je akomodativna jer nadležna tijela nastavljaju pružati ciljanu i privremenu potporu gospodarstvu, među ostalim kao odgovor na katastrofalne požare koji su pogodili zemlju u kolovozu. Mjerama potpore zapošljavanju, prvenstveno iz instrumenta EU-a „za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji” (SURE), i dalje se podupiralo tržište rada i te su mjere, zajedno s ublažavanjem zdravstvenih ograničenja i ponovnim pokretanjem turističke sezone, potaknule daljnje smanjenje stope nezaposlenosti na 15,9 % u drugom tromjesečju 2021. u odnosu na 17,1 % u drugom tromjesečju 2020. Kampanja za cijepljenje i dalje napreduje, ali izgledi su i dalje neizvjesni, osobito s obzirom na nedavno znatno povećanje broja slučajeva bolesti COVID-19 tijekom ljeta, koje je posljedica širenja novih varijanti koronavirusa.

Pojačani nadzor pruža sveobuhvatan okvir za praćenje gospodarskih kretanja i provedbu politika koje su potrebne da bi se zajamčio održiv gospodarski oporavak. Omogućuje redovito ocjenjivanje najnovijih gospodarskih i financijskih kretanja u Grčkoj te praćenje uvjeta financiranja državnog duga i ažuriranje analize održivosti duga. Pojačani nadzor ujedno je okvir za ocjenjivanje opće obveze prema Euroskupini koju je Grčka preuzela 22. lipnja 2018. radi nastavka i dovršetka reformi donesenih u okviru programa Europskog stabilizacijskog mehanizma i zaštite ciljeva važnih reformi koje su donesene u okviru programâ financijske pomoći. U tom kontekstu pojačani nadzor obuhvaća praćenje provedbe posebnih obveza za dovršetak ključnih strukturnih reformi započetih u okviru programa do dogovorenih rokova do sredine 2022. Te su strukturne reforme započete u šest ključnih područja: i. fiskalne i fiskalno-strukturne politike, ii. socijalna skrb, iii. financijska stabilnost, iv. tržište rada i proizvoda, v. Grčko društvo za imovinu i udjele te privatizacija i vi. modernizacija javne uprave( ).

·nadležna tijela ostvarila su napredak i na glavnom planu za razvoj Olimpijskog atletskog centra (OAKA). Bit će potrebni daljnji napori kako bi se osiguralo da planovi za tu lokaciju jamče njezinu dugoročnu financijsku stabilnost.

Grčka tijela ostvarila su napredak u nizu širih strukturnih reformi pokrenutih u kontekstu pojačanog nadzora. Posebno je potrebno napomenuti sljedeće:

·parlament je u kolovozu 2021. donio novi sveobuhvatni zakon o školskom obrazovanju, koji će se primijeniti u tekućoj akademskoj godini 2021.–2022. Tom se reformom uvodi niz važnih inovacija u pogledu autonomije škola, organizacijskih promjena i evaluacije nastavnika.

·uz tehničku potporu Europske komisije, grčka tijela pripremila su detaljan akcijski plan za jačanje postupka zapošljavanja javnih službenika. Provedba plana pratit će se u okviru grčkog plana za oporavak i otpornost.

·Grčka tijela donijela su novu nacionalnu strategiju javne nabave za razdoblje 2021.–2025. s ključnim inicijativama kao što su digitalizacija postupaka javne nabave, uvođenje modernih alata i e-usluga te poboljšanje okvira upravljanja i kontrole.

·naposljetku, napredak koji grčka tijela ostvaruju u području e-uprave i dalje je stabilan, osobito kad je riječ o razvoju portala gov.gr koji je u tijeku i osiguravanju otpornosti sustava javnog sektora. Mjere u tom području poduprijet će se i u okviru grčkog fonda za oporavak i otpornost,

U nekim je područjima napredak bio sporiji nego što se očekivalo u desetom izvješću. Posebno treba napomenuti da nije došlo do promjena u pogledu podmirenja dospjelih nepodmirenih obveza. Ukupne nepodmirene obveze iznosile su približno 900 milijuna EUR, što je za gotovo 80 % više od ukupnog cilja za kraj srpnja (približno 500 milijuna EUR). To veliko odstupanje zabrinjava, posebno s obzirom na opširnu ponovnu procjenu ciljeva za podmirenje koja je provedena u okviru desetog izvješća. Zbog sadašnjeg kašnjenja cilj znatnog smanjenja nepodmirenih obveza koje nisu povezane s mirovinama, a koje su dospjele u lipnju 2021., bit će teško ostvariti čak i do kraja rujna. Pozivaju se grčka tijela da ubrzaju provedbu svih mjera koje olakšavaju podmirenje dospjelih nepodmirenih obveza i sprečavaju akumulaciju novih kako bi se izbjegla potencijalna daljnja odstupanja od dogovorenih ciljeva. Međutim, ohrabruje činjenica da provedba preporuka Grčkog revizorskog suda za podmirenje dospjelih nepodmirenih obveza teče prema planu i da su nadležna tijela utvrdila prijedloge za pojednostavnjenje određenih fiskalnih postupaka, a većina tih prijedloga donijet će se do listopada i prosinca 2021. Grčka tijela općenito su ostvarila velik napredak u području reforme okvira za inspekcije, ali u posljednjem preostalom elementu iz prioritetnih područja koja se prate u okviru pojačanog nadzora, tj. primarno zakonodavstvo i provedbene uredbe o inspekcijama u području zaštite okoliša, zbog šire okolišne reforme koja je u tijeku, došlo je do kašnjenja u odnosu na rok u svibnju 2021. koji je predviđen u desetom izvješću. Grčka tijela obvezala su se dovršiti reformu inspekcija do kraja listopada 2021. U području pravosuđa, rad na uspostavi jedinica unutar odjela JustStat napreduje sporije nego što se očekivalo i još nije objavljen poziv za podnošenje ponuda za integrirani sustav vođenja građanskih i kaznenih predmeta. Nakon što je 2021. doneseno nekoliko važnih zakona o obrazovanju, sad se očekuje da će se zakon o visokom obrazovanju donijeti do kraja 2021., odnosno nešto kasnije nego što je predviđeno. U području zdravstva provode se centralizirani postupci javne nabave, ali je donošenje novog zakonodavnog okvira za nacionalno središnje tijelo za javnu nabavu u zdravstvu (EKAPY) odgođeno do sljedeće revizije. Revizija zakona o primarnoj zdravstvenoj zaštiti napreduje, iako se ključni elementi, kao što su selekcija i obvezna registracija pacijenata, još uvijek definiraju. Ostvaren je napredak i u zapošljavanju liječnika primarne zdravstvene zaštite. Grčka tijela obvezala su se dovršiti nacrt i dati ga na javno savjetovanje do sredine listopada.

Utjecaj pandemije na financijski sektor dosad je bio umjeren zahvaljujući mjerama koje su uvela grčka tijela i onima uvedenima na razni europodručja. Nastavlja se provedba dogovorenih mjera politike, ali napredak je ukupno sporiji od očekivanog. Udio neprihodonosnih kredita u prvom tromjesečju 2021. i dalje je iznosio 30 %, što je slično razini s kraja 2020., ali očekuje se da će se trend stalnog poboljšanja ponovno pokrenuti u sljedećim tromjesečjima zahvaljujući daljnjoj velikoj sekuritizaciji u okviru programa Heraklo. Početni znakovi koji proizlaze iz primjene novog okvira za nesolventnost provedenog u kontekstu desetog izvješća ohrabruju, ali još je prerano za ocjenu učinkovitosti novog okvira. Koncesijski postupak za uspostavu subjekta za prodaju i povratni najam za ranjive dužnike dodatno je odgođen i ne očekuje se da će se uspostaviti prije sredine 2022., ali to ne utječe na druge dijelove okvira za nesolventnost. Nastavila se obrada neriješenih predmeta nesolventnosti kućanstava, posebna obveza do kraja 2021., ali vjerojatno će trajati dulje nego što se ispočetka očekivalo zbog razdoblja od nekoliko mjeseci u kojima sudovi nisu radili zbog pandemije te zbog malog kapaciteta za obradu predmeta na nekoliko sudova. Kad je riječ o provedbi elektroničkih dražbi i drugih ovršnih postupaka, dobrodošli i važni koraci iz izmijenjenog (nacrta) Zakona o parničnom postupku stupit će na snagu kasnije nego što se očekivalo, 1. siječnja 2022., što je nepovoljno jer su prethodno dana jamstva da će Zakon stupiti na snagu do sredine rujna 2021. Nadležna tijela pokrenula su dodatne mjere za povećanje učinkovitosti određenih postupovnih aspekata elektroničkih dražbi u 2022. Kašnjenja u rješavanju zaostalih aktiviranih državnih jamstava nastavila su se u drugom tromjesečju 2021., zbog čega je cilj smanjenja zaostatka za 2021. revidiran i smanjen. Iako su nedavni podaci pokazali ohrabrujuće znakove ubrzanja, i dalje će biti teško ostvariti revidirane ciljeve. Europske institucije pozdravljaju donošenje sekundarnog zakonodavstva potrebnog za potpunu operacionalizaciju okvira za odgođene porezne obveze u srpnju 2021., kako bi se omogućila upotreba odgođenih poreznih obveza u slučaju gubitaka banaka, kao i činjenicu da će se relevantno primarno zakonodavstvo ubrzo izmijeniti kako bi se olakšale sekuritizacija i prodaja neprihodonosnih kredita.

Grčka tijela navela su da se niz posebnih obveza i drugih važnih reformi može ispuniti do dvanaestog izvješća. Konkretnije:

·kad je riječ o fiskalnim strukturnim reformama, provedba prve razine funkcionalne klasifikacije, posebna obveza do sredine 2021. u području računskog plana, napreduje prema planu i mogla bi se dovršiti na vrijeme do roka za donošenje proračuna za 2022. Sveobuhvatan informatički sustav naplate, posebna obveza do sredine 2021. u području porezne uprave, u fazi je testiranja i trebao bi postati potpuno operativan do kraja listopada 2021. Očekuje se da će se u studenome 2021. donijeti zakonodavstvo za provedbu velike reforme poreza na nekretnine (ENFIA) u 2022. sa širom osnovicom na temelju novih tržišnih vrijednosti poreza na nekretnine, što je posebna obveza.

·u području energetike s grčkim tijelima dogovorene su protumonopolske mjere. Njihovom uspješnom provedbom, donošenjem relevantnih regulatornih i korporativnih mjera, dovršit će se ova posebna obveza.

·očekuje se da će do listopada 2021. biti ispunjena i posebna obveza dovršetka integriranog sustava upravljanja ljudskim resursima u javnoj upravi, nakon nedavnog dovršetka povezivanja evidencija o svakom zaposleniku koje su prikupljene iz popisa javnih službenika te od jedinstvenog platnog tijela i odjela za ljudske resurse. Nadležna tijela dovršila su i procjenu postojećih kategorija privremenog osoblja i obvezala su se odrediti godišnju gornju granicu za privremeno osoblje do listopada 2021., koja će se primjenjivati od 2022. Europske institucije potaknule su grčka tijela da što prije dovrše postupak imenovanja stalnog tajnika za obrazovanje.

·unatoč manjim kašnjenjima, grčka tijela dobro napreduju s operacionalizacijom portfelja strateških projekata i instrumenta za pripremu projekata, koji će imati važnu ulogu u provedbi grčkog plana za oporavak i otpornost. Očekuje se da će ti subjekti biti potpuno operativni do dvanaestog izvješća, uključujući prvi program razvoja za ugovore od strateške važnosti i pokretanje natječajnog postupka za okvirne sporazume za konzultante na projektima koji se odaberu za razvoj u okviru instrumenta za pripremu projekata. Nakon stabilnog napretka ostvarenog proteklih mjeseci očekuje se da će grčka tijela donijeti i preostalo sekundarno zakonodavstvo koje je utvrđeno kao ključno za operacionalizaciju novog zakona o javnoj nabavi.

·započele su rasprave o budućnosti Grčkog fonda za financijsku stabilnost, što je posebna obveza. Očekuje se da će se zakonska izmjena, koja se odnosi na trajanje, upravljanje, strategiju prodaje i posebna prava Fonda, donijeti do listopada 2021. Napominje se da je postupak imenovanja zamjenika izvršnog direktora Fonda kasnio. Ključno je zadržati neovisnost Fonda i poštovati postupak odabira kako je utvrđeno zakonom.

U ovom se izvješću općenito zaključuje da je Grčka poduzela potrebne mjere kako bi ispunila svoje posebne obveze unatoč otežanim okolnostima uzrokovanima pandemijom. Grčka tijela ispunila su posebne obveze u raznim područjima, uključujući privatizaciju, poboljšanje poslovnog okruženja i porezne uprave te su ostvarila napredak u opsežnijim strukturnim reformama, među ostalim u području školskog obrazovanja i javne uprave. Europske institucije pozdravljaju blisku i konstruktivnu suradnju u svim područjima i potiču tijela da nastave s naporima te da ih prema potrebi pojačaju kako bi nadoknadila kašnjenja djelomično uzrokovana pandemijom, a posebno u pogledu reformi financijskog sektora i podmirenja dospjelih nepodmirenih obveza.

MAKROEKONOMSKA KRETANJA

Nakon velikog pada od 8,2 % u 2020., grčko gospodarstvo počelo se oporavljati u prvoj polovini ove godine. Realni BDP povećao se za 4,5 % u prvom tromjesečju i 3,4 % u drugom tromjesečju 2021. na tromjesečnoj osnovi (sezonski prilagođeno), a to su potaknula ulaganja i akumulacija zaliha. Rast potrošačkih cijena oporavio se u ljeto te je u kolovozu dosegnuo 1,2 %, nakon nekolika mjeseci pada. Kretanja u prvom djelu godine, iako su donekle odvojena od globalnih inflacijskih pritisaka uočenih u drugim državama članicama, prvenstveno se pripisuju utjecaju smanjenja PDV-a na cijene usluga. Mjerama potpore zapošljavanju i dalje se podupiralo tržište rada, unatoč velikom gospodarskom poremećaju koji je uzrokovala pandemija. Procjenjuje se da je 2020., zahvaljujući mjerama potpore zapošljavanju koje se financiraju iz instrumenta EU-a za potporu smanjenju rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), potporu dobilo oko 1,5 milijuna radnika u više od 200 000 poduzeća, a više od 600 000 radnika moglo bi dobiti potporu iz tog instrumenta u 2021. Nakon ublažavanja zdravstvenih ograničenja i ponovnog pokretanja turističke sezone, što je potaknulo stvaranje radnih mjesta, stopa nezaposlenosti u drugom tromjesečju 2021. smanjila se na 15,9 %, tj. 0,4 postotna boda ispod razine u prvom tromjesečju i više od jednog postotnog boda u usporedbi s prethodnom godinom. Ipak, nezaposlenost mladih povećala se s 32,8 % u prvom tromjesečju 2020. na 41,7 % u prvom tromjesečju 2021. (posljednji dostupni podaci). Glavni pokazatelji iz informacijskog sustava „Ergani” ukazuju na daljnje povećanje zaposlenosti u ljetnim mjesecima, što signalizira moguće smanjenje stope nezaposlenosti u sljedećem tromjesečju. Usporedno s tim, kampanja za cijepljenje i dalje napreduje, ali zabrinjava nedavno veliko povećanje broja zaraženih tijekom ljeta koje je posljedica nove delta varijante.

Prema Komisijinoj ljetnoj privremenoj prognozi 2021., predviđa se da će se BDP povećati za 4,3 % u 2021. i za 6,0% u 2022. Očekuje se da će se rast 2021. temeljiti na domaćim poticajima, odnosno zamahu u ulaganjima koji će proizaći iz plana za oporavak i otpornost te fiskalnim poticajima koje pružaju vladine mjere potpore. Iako se dolascima međunarodnih turista u ljetnoj sezoni, osobito u kolovozu, oporavio znatan dio gubitaka u usporedbi s razinama iz 2019., predviđa se da će prihodi od turizma ostati ispod razina iz 2019. Očekuje se da će se nastaviti pozitivan zamah izvoza robe, koji potiče njegova znatna otpornost u razdoblju pandemije. Predviđa se da će ukupna inflacija iznositi –0,4 % u 2021. i 0,5 % u 2022.

Nedavno donesenim grčkim planom za oporavak i otpornost trebala bi se ojačati buduća privatna i javna ulaganja. Očekuje se da će se planom poduprijeti gospodarski oporavak provedbom strateških ulaganja u području zelene transformacije, digitalne tranzicije, održivog i uključivog rasta te drugim mjerama za povećanje rasta. Prema najnovijim simulacijama službi Komisije, očekuje se da će se razina BDP-a povećati za 2,1–3,3 % do 2026., što je kombinirani učinak bespovratnih sredstava i zajmova. Takve simulacije ne uključuju mogući pozitivan utjecaj strukturnih reformi predviđenih planom, koji bi mogao biti velik. Rast će se podržati i novim ciklusom financiranja EU-a.

Izgledi su i dalje neizvjesni. Ključan čimbenik na nacionalnoj, ali i na međunarodnoj razini, bit će napredak u borbi protiv pandemije, osobito za oporavak turizma. Ponovno pokretanje turizma početkom svibnja potaklo je sektor, ali utjecaj toga djelomično je neutraliziran kasnim ublažavanjem ograničenja putovanja u najvažnijim zemljama podrijetla turista. Neizvjesna je i brzina oporavka privatnog sektora nakon isteka mjera potpore. Zato će trebati pažljivo planirati postupno ukidanje tih mjera kako bi se izbjegao strmoglavi pad i spriječio porast novih stečajeva. To se odnosi i na tržište rada i ukidanje odgovarajućih programa potpore tržištu rada, koje treba osmisliti s ciljem da se povećanje otpuštanja radnika zadrži pod kontrolom. Nedavno povećanje troškova proizvodnje i pojava uskih grla u lancima opskrbe povećavaju neizvjesnost izgleda za inflaciju. Vanjski geopolitički čimbenici i mogućnost ponovnog rasta migracijskih tokova dodatni su uzrok neizvjesnosti. S pozitivne strane, realizacija dijela kupnji odgođenih prethodne godine mogla bi dodatno potaknuti privatnu potrošnju, na što ukazuju visokofrekventni gospodarski pokazatelji.