HR Službeni list Europske unije C 75/48

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala i Uredbe (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo”

(COM(2016) 461 završna verzija)

(2017/C 075/09)

Izvjestitelj: Giuseppe GUERINI Suizvjestitelj: Michael IKRATH

Zahtjev za savjetovanje: Vijeće Europske unije, 27. srpnja 2016. Europski parlament, 12. rujna 2016. Pravni temelj: članci 114. i 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Odluka Predsjedništva Odbora: 12. srpnja 2016. Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 29. studenog 2016. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 14. prosinca 2016. Plenarno zasjedanje br.: 521 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 117/1/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja napore koje Europska komisija i države članice ulažu posljednjih godina kako bi se svladala gospodarska stagnacija. Istodobno mora zahtijevati od tijela EU-a da budu odlučnija u određivanju i provedbi sveobuhvatne strategije za financiranje realnog gospodarstva.

1.2. EGSO smatra da je važno osigurati da se europska ulaganja prvenstveno koriste za poticanje realnog gospodarstva koje se odlikuje inovacijama, rastom i društvenom odgovornošću.

1.3. Mala i srednja poduzeća (MSP) okosnica su europskog gospodarstva. Stoga je jamčenje zadovoljavajućeg pristupa financiranju za MSP-ove i brzorastuća poduzeća ključni preduvjet i za razvoj tih poduzeća i za inovacije, gospodarski rast, zapošljavanje, osiguranje europske konkurentnosti i svijest o društvenoj odgovornosti. U Europskoj uniji krediti su bitan izvor financiranja za MSP-ove. Budući da je nužno razviti nova područja rasta i dovesti Europu na vodeće mjesto u inovacijama, potrebno je uvesti nove načine financiranja za potporu novoosnovanim (start-up), inovativnim malim i srednjim te brzorastućim (scale-up) poduzećima.

1.4. EGSO se zalaže za razvoj europskih fondova poduzetničkog kapitala (EuVECA) i europskih fondova za socijalno poduzetništvo (EuSEF) te ističe da pritom mora biti zajamčena zaštita ulagatelja.

1.5. EGSO je stoga uvjeren da tradicionalno kreditiranje poduzeća navedenih u točki 1.2 treba nadopuniti alternativnim metodama financiranja kao što su poduzetnički kapital (venture capital), skupno financiranje (crowdfunding), privatni rizični kapital (private equity) itd. Zbog toga EU mora uvesti konkretne i dosljedne mjere kako bi s jedne strane ponovno omogućila bankama da ispunjavaju svoju osnovnu zadaću financiranja realnog gospodarstva, a s druge strane znatno poboljšala mogućnosti financiranja vlastitim sredstvima i sredstvima tržišta kapitala, te uklonila s tim povezane prepreke prilikom izgradnje unije tržišta kapitala.

1.6. EGSO pozdravlja i podržava inicijativu Europske komisije za provedbu revizije uredbi o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (EuVECA) i za socijalno poduzetništvo (EuSEF).

1.7. EGSO smatra da se instrumentom uredbe opasnost različitih tumačenja na nacionalnoj razini u pravilu može ograničiti te se na taj način može promicati stvaranje unije tržišta kapitala. Također se zalaže za uklanjanje postojećih razlika u tumačenju na nacionalnoj razini.

1.8. Osim toga, EGSO potiče Europsku uniju da se založi za jačanje sinergija između ciljeva strategije Europa 2020. kao što je npr. jedinstveno digitalno tržište, i energetske unije/COP 21 te 17 ciljeva Ujedinjenih naroda za održivi rast, kako bi se omogućila veća učinkovitost dugoročnih ulaganja. Prioritet svih strategija za ulaganja mora biti jačanje gospodarske integracije kako bi se osigurala konkurentnost EU-a u svijetu.

1.9. EGSO primjećuje da se u određenim područjima financijskog gospodarstva prednost daje alternativnim ciljevima ulaganja umjesto ulaganjima u realno gospodarstvo. Alternativni su ciljevi višestruko povezani sa znatnim rizicima špekulacije u cilju povećanja povrata ulaganja. Tome pridonose i pravila o vlasničkom financiranju europskih banki koje izrazito pogoduju ulaganjima u vrijednosne papire, posebno državne obveznice, u odnosu na kreditiranje poduzeća. Osim toga treba napomenuti da je do sada u zakonodavstvu EU-a učinjeno zastrašujuće malo u pogledu regulacije financijskih poduzeća čija se djelatnost temelji isključivo na špekulacijama (fondova za ograničavanje rizika, banaka u sjeni). Zbog toga EGSO preporučuje tijelima EU-a da izričito pogoduju produktivnim ulaganjima u realno gospodarstvo i suzbijaju financijske špekulacije visokorizičnog profila. Aktualan primjer tog trenda jest glavna tema ovogodišnjeg sastanka MMF-a u Washingtonu – financiranje zelenog gospodarstva (green finance). Kina je važnost tog novog područja već prepoznala i promicala u okviru svojeg predsjedništva skupinom G20. Od EU-a se stoga zahtijeva da, također u okviru fondova EuVECA i EuSEF, poduzme mjere kojima se provodi i jača financiranje zelenog gospodarstva (nastavno na konferenciju COP 21), kako bi se pravovremeno suzbile financijske špekulacije u tom području (1).

1.10. U konkretnom slučaju trenutačne uredbe EGSO ukazuje na postojanje mnoštva značajnih izvora financiranja kao što su, osim fondova ESIF i EFSU, najvažniji InnovFin u sklopu programa Obzor 2020., COSME ili EaSI. EGSO stoga očekuje da će tijekom preusmjeravanja fondova EuVECA i EuSEF uslijediti bliska koordinacija. Treba obratiti pozornost na to da trenutačno vrlo ograničene kriterije pristupa kao i druge restriktivne kriterije Komisija znatno olabavljuje kako bi se u smislu postavljanja ciljeva vidno poboljšala učinkovitost fondova. Pri tome visoka fleksibilnost mora biti nit vodilja.

1.11. EGSO se nada da će revizija dovesti i do izmjene pravila za dodjelu kredita u okviru sporazuma Basel III tako da se uz takozvani pomoćni faktor za MSP-ove (SME Supporting Factor) uvede i pomoćni faktor za socijalna poduzeća (Social Enterprises Supporting Factor). Time bi kapitalni zahtjevi za kreditni rizik bili smanjeni u financijskom poslovanju socijalnih poduzeća.

1.12. Da bi se proširilo sudjelovanje u takvim investicijskim fondovima, EGSO predlaže uspostavu „krovnih fondova”, koji bi mogli pridonijeti većoj aktivnosti neinstitucionalnih ulagača – i u obliku interesnih skupina – stvaranjem „jamstvenih fondova” koji su financirani iz javnih sredstava i upravljani na europskoj razini. Takvim fondovima trebalo bi podupirati ulaganja u poduzeća i institucije s jakim socijalnim usmjerenjem.

1.13. EGSO smatra da je jednako važna uspostava okvirnih uvjeta u kojima se mogu pozitivno razviti ciljevi financiranja fondova za socijalna ulaganja kao što su socijalna poduzeća (Social Enterprises, SE) i organizacije socijalnog sektora (Social Sector Organisation, SSO). Za to je potrebno uklanjanje prepreka koje uvelike otežavaju takvim akterima da djeluju u ujednačenim tržišnim okruženjima. Posebice su potrebni inovativni instrumenti koji omogućuju javnom sektoru da u poslovnoj suradnji sa SE-ovima i SSO-ovima pokrene socijalno usmjerene inicijative.

1.14. Nadalje, u smislu mišljenja TEN/584 „Potencijal e-starijih građana” u sklopu fondova EuVECA i EuSEF, EGSO zahtijeva olakšavanje pristupa financiranju za „srebrno gospodarstvo”. Daljnja posljedica toga pozitivni su učinci na proračune pojedinih zemalja jer se zahvaljujući aktivnim osnivačima poduzeća starije dobi rasterećuje sustav mirovina. Na taj način nastaje novi lanac vrijednosti koji stvara nove izvore prihoda za državu. Isto vrijedi i za žene (2) kao poduzetnice i osnivačice novih i inovativnih poduzeća, socijalne poduzetnice itd.

2. Sažeti predmet prijedloga Komisije

2.1. Cilj je prijedloga uskladiti fondove EuVECA i EuSEF s već usvojenim mjerama na razini EU-a u cilju poticanja gospodarskog oporavka (v. Plan ulaganja za Europu, Akcijski plan o izgradnji unije tržišta kapitala, Europski fond za strateška ulaganja).

2.2. Prema Komisiji, pristup poduzetničkom kapitalu i kapitalu za socijalno poduzetništvo ključan je za financiranje rasta novoosnovanih poduzeća, inovativnih MSP-ova i socijalnih poduzeća u EU-u.

2.3. Međutim, u smislu tržišta poduzetničkog kapitala EU prilično zaostaje za SAD-om, umjesto da smanjuje razliku.

2.4. Stoga Komisija mijenja okvir fondova EuVECA i EuSEF već prije revizije koja je prvotno planirana za 2017., kako bi se zajamčilo da ti fondovi – zajedno s drugim mjerama – u većoj mjeri pridonose potpori poduzetničkom kapitalu i socijalnim ulaganjima u cijeloj Europskoj uniji.

2.5. Prijedlog izmjene usmjeren je na sljedeće odredbe: i) kako fondovi ulažu u imovinu; ii) kako upravitelji fondova upravljaju tim fondovima; iii) kakav je učinak obiju uredbi zajedno s drugim postojećim zakonima o investicijskim fondovima; iv) koje zahtjeve fondovi moraju ispuniti da bi mogli iskoristiti prednosti prekograničnog djelovanja.

2.6. Prijedlog Komisije temelji se na članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i oslanja se na sveobuhvatnu procjenu učinka (3).

3. Opći i posebni komentari

3.1. EGSO pozdravlja inicijativu Europske komisije za provedbu revizije uredbi o europskim fondovima poduzetničkog kapitala (EuVECA) i europskim fondovima za socijalno poduzetništvo (EuSEF), u vezi čijeg se uvođenja pozitivno izjasnio već povodom prvih prijedloga 2012. godine, u svojim mišljenjima „Europski fondovi poduzetničkog kapitala” (4) i „Europski fondovi za socijalno poduzetništvo” (5), posebice u svjetlu „Akcijskog plana EU-a za stvaranje unije tržišta kapitala” (6).

3.2. EGSO zagovara i podupire nastojanja za povećanje financiranja novih poduzeća. Ciljna skupina su MSP-ovi, ponajprije inovativna novoosnovana poduzeća i poduzeća s jednom zaposlenom osobom. Njih ne treba financirati samo u početnoj fazi, nego svakako i u drugoj i trećoj fazi rasta. Srž posebno trebaju sačinjavati MSP-ovi koji brzo rastu, ali su za tržište kapitala premaleni i ne ispunjavaju kriterije za kredite. Jednako je bitno postaviti težište na poduzeća s društvenim ciljevima i održivim poslovnim modelom (socijalni poduzetnik).

3.3. EGSO smatra nužnim da tijela EU-a i države članice uspostave mjere razvoja instrumenata za kapitalizaciju, ulaganja i financiranje poduzetničkih djelatnosti, kao nadopunu bankovnim kreditima. Također treba napomenuti da su brojne europske banke – osobito regionalne banke kao što su zadruge i štedionice u državama članicama – poduzele mjere za pružanje potpore novim poduzećima i ubrajaju se među najvažnije izvore financiranja socijalnog poduzetništva i inovativnih novoosnovanih poduzeća (7).

3.4. No mora se uzeti u obzir činjenica da često ne samo MSP-ovi, nego i socijalna i inovativna novoosnovana poduzeća raspolažu premalim kapitalom. Iz tog razloga nisu u mogućnosti ispuniti zahtjeve u pogledu solventnosti za dobivanje bankovnih kredita, koji su u Direktivi o kapitalnim zahtjevima (CRDIV) i Uredbi o kapitalnim zahtjevima (CRR) izrazito postroženi. Postoji mogućnost dodatnog pogoršanja ovog nepovoljnog stanja u okviru sporazuma Basel IV.

3.5. U tom smislu EGSO smatra da je ažuriranje uredbi o fondovima EuVECA i EuSEF smisleno, ali nije jedina potrebna mjera. Osim poboljšanja tih uredbi moraju se poduzeti dodatni koraci da bi se stvorila dinamičnija investicijska kultura koja je usmjerena na sve oblike poduzeća koji su trenutačno zastupljeni na tržištu. Time se s jedne strane jača poduzetništvo, s druge strane pomaže se ostvarenju socijalnog stupa EU-a.

3.6. Zabrinjavajuće je da jedan dio svijeta financija ne pokazuje nikakav interes za održivo financiranje realnog gospodarstva, nego ulaže isključivo tamo gdje se mogu izravno postići visoki povrati ulaganja, i to često u vrlo kratkom vremenskom roku kao primjerice između kupnje poduzeća i njegove ponovne prodaje drugom kupcu. Tijela EU-a nisu mnogo poduzela u nastojanjima da se ograniče učinci djelovanja takvih isključivo špekulativnih investicijskih fondova i banaka (fondovi za ograničavanje rizika, banke u sjeni) te da ih podvrgnu dosljednoj regulaciji.

3.7. Institucije EU a trebale bi ulaganja u poduzetničke djelatnosti realnog gospodarstva, a ne samo u financijske instrumente, s pomoću poticaja učiniti zanimljivijima te predstaviti ambiciozan razvojni plan.

3.8. EGSO dijeli mišljenje Komisije da se daljnjim razvojem fondova EuVECA i EuSEF inovativnim i socijalnim poduzećima te MSP-ovima omogućuje pristup kreditima banaka, i da se može kombinirati financiranje kreditima i poduzetničkim kapitalom u smislu pozitivnog učinka poluge. EGSO preporučuje razvoj europskog načina financiranja privatnim rizičnim kapitalom.

3.9. Analiza Europskog fonda poduzetničkog kapitala pokazala je, osim toga, da se 8 od 11 najaktivnijih fondova financira javnim sredstvima ili u najmanju ruku velikim dijelom sredstvima javnih tijela, pri čemu pojedinačne države članice različito postupaju. EGSO stoga preporučuje da se pri usmjeravanju fonda uzmu u obzir središnji europski projekti kao što su akcijski plan za jedinstveno digitalno tržište, za energetsku uniju, kao i uspostavu socijalnih stupova EU-a.

3.10. Potrebno je hitno uskladiti preusmjeravanje mjera fondova EuVECA i EuSEF sa sljedećim instrumentima: a) Europskim investicijskim fondom; b) inicijativom za uniju tržišta kapitala; c) Europskim fondom za strateška ulaganja (čiji značaj sve više raste, ali nacionalni gospodarski i bankarski sustavi ne iskorištavaju potpuno njegov potencijal te bi ga možda trebali više uzimati u obzir).

3.11. Prijedlog revizije uredbi o fondovima EuVECA i EuSEF pridonosi ostvarenju jednog od glavnih ciljeva politike EU-a: poboljšanju mogućnosti pristupa kreditima za MSP-ove i socijalna poduzeća. Stoga je EGSO uvjeren da se u tom kontekstu moraju mijenjati pravila kreditiranja iz sporazuma Basel III, koja se u EU-u provode putem direktive CRD 4 i uredbe CRR; pritom uz postojeći tzv. pomoćni faktor za MSP-ove (SME Supporting Factor) u CRR treba uvesti i pomoćni faktor za socijalna poduzeća (Social Enterprises Supporting Factor) kako bi se kapitalni zahtjevi za kreditni rizik u financijskom poslovanju socijalnih poduzeća osjetno smanjili. Radi se o koeficijentima koje je lako utvrditi i koji ne uzrokuju dodatan trošak za javna sredstva država članica. EGSO to smatra neophodnim jer su MSP-ovi okosnica gospodarstva Europske unije i osiguravaju globalnu konkurentnost EU-a. Iz toga su razloga ključni za rast i zapošljavanje.

3.12. Treba podsjetiti na mnoge slučajeve u kojima jaka povezanost s lokalnom zajednicom nije značajka samo poduzeća socijalnog gospodarstva, već i raznih MSP-ova; njih bi, primjerice, moglo zanimati ulaganje u socijalne ustanove ili zadružnu opskrbu energijom iz obnovljivih izvora (8). Trenutačni oblik uredbi za fondove EuVECA i EuSEF dopušta sudjelovanje samo profesionalnih ulagača. Budući da treba stremiti pojačanom širenju ulaganja, prema mišljenju EGSO-a poželjno je proširiti spektar potencijalnih ulagača.

3.13. Bez obzira na potrebu da se zajamči primjerena zaštita ulagača, ipak bi se moglo motiviranima neinstitucionalnim ulagačima dozvoliti da sudjeluju u tim fondovima. Već sada su sve popularniji alternativni postupci „pribavljanja kapitala” kao što je npr. Crowdfunding, a često se odvijaju potpuno neformalno i bez jasnih propisa. Umjereno otvaranje fondova EuVECA i EuSEF i za neinstitucionalne ulagače moglo bi pobuditi interes, pri čemu bi se čak mogla razmotriti mogućnost organiziranja neinstitucionalnih ulagača u pojedinačne skupine.

3.14. Pozdravlja se i pozornost koja se posvećuje srednje velikim poduzećima (do 499 zaposlenih); njih se nikako ne smije zapostaviti kako bi se njihov rast – do kojeg često dolazi zahvaljujući razvoju poduzeća koja su započela kao MSP-ovi – konsolidirao i, po mogućnosti, dodatno pojačao.

3.15. Načelo supsidijarnosti u prijedlogu je prikladno zastupljeno; mjere na razini EU-a (umjesto na razini pojedinačne države) s pomoću fondova EuVECA i EuSEF stoga su dobrodošle radi stvaranja usklađena okvira na europskoj razini, a da se pritom ne ograničava previše sloboda država članica u pogledu općenitog pristupa temi poduzetničkog kapitala. S tim u vezi EGSO pozdravlja razvoj uredbi. Ispravno usklađeni okvir mogao bi pomoći u sprečavanju koncentracije poduzetničkog kapitala u pojedinim malobrojnim državama članicama i pridonijeti njegovoj većoj geografskoj rasprostranjenosti i pojačanom učinku. Trenutačno ulaganja u obliku poduzetničkog kapitala čine samo 0,1 % BDP-a Europske unije i koncentrirani su samo na nekoliko malobrojnih država članica.

3.16. Primjereno rješenje bilo bi omogućiti pristup fondovima EuVECA i EuSEF za upravitelje alternativnih investicijskih fondova prema Direktivi 2011/61/EU, kako bi se primjena i učinak tih fondova ostvarili putem unakrsnog upućivanja na već postojeće propise na europskoj razini.

3.17. Zato je kvalitativno i kvantitativno proširenje mogućnosti pristupa fondovima za poduzeća potpuno u skladu s općim pristupom Komisije u jačanju obaju fondova.

3.18. Također se čini razumnom odluka o zadržavanju donje granice ulaganja za dobivanje pristupa fondovima. Istodobno treba poticati mehanizme za proširenje sudjelovanja: jedan je prijedlog omogućiti uspostavu „krovnog fonda” – što je mogućnost koja se inače navodi i u analizi Europske komisije, koja je ovlaštena za reviziju ovih uredbi.

3.19. Vrlo je pohvalno predloženo smanjenje administrativnih troškova za registraciju, posebno ako mu je cilj uklanjanje birokratskih prepreka za puni razvoj mjera koje promiče Komisija, kako bi se izbjeglo da troškovi pristupa djeluju obeshrabrujuće na potencijalne zainteresirane ulagače. Ulagači bi se umjesto na troškove pristupa jednom prekomjerno složenom sustavu trebali usredotočiti na razvojni potencijal poduzeća koja steknu pristup poduzetničkom kapitalu.

3.20. Tehničko reguliranje u pogledu vlastitih sredstava kojima ulagači moraju raspolagati da bi dobili pristup fondovima prepušta se tehničkom tijelu kao što je ESMA. ESMA najbolje može jamčiti visokovrijednu razinu regulacije u izrazito tehničkom području. EGSO očekuje da će ta sekundarna regulacija u cilju provedbe biti popraćena dijalogom sa zainteresiranim stranama i odvijati se u suradnji sa socijalnim partnerima, čime će im biti pružena prilika da napomenama i komentarima daju svoj doprinos na privremeni nacrt tekstova, među ostalim i u pogledu pojednostavljenja ponekad prekomjernih pravila.

3.21. U skladu s tekućim prioritetima Europske komisije, u područjima inovacija, socijalnih inovacija i ekološke održivosti fondovi EuVECA i EuSEF mogli bi imati posebno važnu ulogu u usmjeravanju i vrednovanju ulaganja. U tom bi pogledu uvelike imalo smisla uspostaviti jamstvene fondove za potporu i poticaj ulaganjima u područjima od iznimno velikog socijalnog i ekološkog značaja te velike vrijednosti za politiku zapošljavanja. Ti bi se fondovi financirali javnim sredstvima, a njima bi se po mogućnosti upravljalo na europskoj razini. Zaključno EGSO naglašava da se Europska komisija mora zalagati za sveobuhvatne mjere koje potiču razvoj da bi se razvila sveobuhvatna i cjelovita strategija jer zbroj pojedinačnih mjera nije više dostatan za jačanje konkurentnosti europskih gospodarstava u sve složenijem globalnom okružju.

Bruxelles, 14. prosinca 2016. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Georges DASSIS

(1) www.blackrock.com/corporate/en-mx/literature/whitepaper/bii-pricing-climate-risk-international.pdf.

(2) http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2013/sdn1310.pdf.

(3) Prijedlog se oslanja na prethodno održana javna savjetovanja o Zelenoj knjizi o stvaranju unije tržišta kapitala (18. veljače 2015. do 13. svibnja 2015.), na javno savjetovanje o reviziji Uredbe (EU) 345/2013 i Uredbe (EU) 346/2013 (30. rujna 2015. do 6. siječnja 2016.), na javno savjetovanje putem istraživanja o pravnom okviru EU-a za financijske usluge (30. rujna 2015. do 31. siječnja 2016.) i na s njime povezanu tehničku radionicu (27. siječnja 2016.).

(4) SL C 191 od 29.6.2012., str. 72.

(5) SL C 229, od 31.7.2012., str. 55.

(6) SL C 133 od 14.4.2016., str. 17.

(7) Vidjeti izvješće talijanskog ministarstva za gospodarski razvoj, prema kojemu je zabilježen značajan porast osiguranih sredstava malih banaka, a posebno zadružnih banaka, za inovativna novoosnovana poduzeća (podaci o brojevima u nastavku teksta).

(8) Na primjer, u Italiji su zadružne banke (Banche di credito cooperativo – BCC) putem svojeg nacionalnog krovnog udruženja osnovale energetski konzorcij „Consorzio BCC Energia”, u kojemu je zastupljeno preko 110 štedno-kreditnih zadruga i koji na slobodnom tržištu, putem javnih natječaja, uz 5 do 10 % niže troškove dobavlja energiju dobivenu isključivo iz obnovljivih izvora. Zatim se opskrba energijom nudi članovima zadruge i klijentima (kućanstvima, poduzećima, lokalnim vlastima) u zajednicama u kojima su pojedine štedno-kreditne zadruge aktivne.