EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 16.5.2018. COM(2018) 302 final 2018/0152(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EZ) br. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [Uredba o interoperabilnosti] i Odluke 2004/512/EZ te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2008/633/PUP



{SEC(2018) 236 final}

{SWD(2018) 195 final}

{SWD(2018) 196 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA ·Pozadina prijedloga Od 2011. vizni informacijski sustav (VIS) služio je kao tehnološko rješenje koje olakšava postupak izdavanja viza za kratkotrajni boravak i pomaže tijelima nadležnim za vize, granice, azil i migracije da brzo i djelotvorno provjere potrebne informacije o državljanima trećih zemalja kojima je potrebna viza za putovanje u EU. VIS povezuje konzulate država članica diljem svijeta i sve granične prijelaze na njihovim vanjskim granicama. Sustav uspoređuje biometrijske uzorke, u prvom redu otiske prstiju, u svrhu identifikacije i provjere. Kako je navedeno u Komunikaciji o prilagodbi zajedničke vizne politike novim izazovima, zajednička vizna politika EU-a ključni je dio schengenske pravne stečevine. Vizna politika jest i treba ostati sredstvo za pospješivanje turističkih i poslovnih aktivnosti, uz istodobno sprečavanje sigurnosnih rizika i rizika od nezakonitih migracija u EU. Iako se temeljna načela obrade zahtjeva za vizu nisu preispitivala od stupanja na snagu Zakonika o vizama 2010. i VIS-a 2011., okruženje vizne politike odonda se drastično promijenilo. Migracijski i sigurnosni izazovi koji su se pojavili u proteklim godinama pomaknuli su političku raspravu o području bez unutarnjih granica općenito te posebno o viznoj politici i potaknuli EU na ponovnu procjenu odnosa migracijskih i sigurnosnih pitanja, ekonomskih potreba te općih vanjskih odnosa. U Komunikaciji o očuvanju i jačanju schengenskog područja Komisija je već izjavila da su prekogranične prijetnje koje utječu na javni poredak ili unutarnju sigurnost pitanje od zajedničkog interesa na području bez kontrola na unutarnjim granicama. Nepostojanje kontrola na unutarnjim granicama popraćeno je mjerama na vanjskim granicama, viznom politikom, Schengenskim informacijskim sustavom, zaštitom podataka, policijskom suradnjom, pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima te politikom borbe protiv droga. Istodobno, znatan tehnološki razvoj pruža nove mogućnosti za pojednostavnjivanje obrade zahtjeva za vize za podnositelje zahtjeva i konzularna predstavništva. Budući da je VIS važna sastavnica okvira na kojem se temelji vizna politika, ovaj prijedlog dopunjuje nedavni prijedlog o izmjeni Zakonika o vizama koji je Komisija predstavila 14. ožujka 2018. VIS je sastavni dio Komisijina pristupa upravljanju podacima za granice, migracije i sigurnost. Njime se nastoji osigurati da granična policija, službenici za izvršavanje zakonodavstva, imigracijski službenici i pravosudna tijela imaju informacije koje su im potrebne za bolje čuvanje vanjskih granica EU-a, upravljanje migracijom i poboljšanje unutarnje sigurnosti za sve građane. U prosincu 2017. Komisija je predložila pravila o interoperabilnosti između informacijskih sustava EU-a kako bi potaknula njihov zajednički rad na pametniji i učinkovitiji način. U Uredbi o sustavu ulaska/izlaska (EES) 2016. je utvrđeno da sustavi EES i VIS mogu biti u potpunosti interoperabilni kako bi omogućili cjelovitu sliku povijesti podnošenja zahtjeva za vizu državljana trećih zemalja dodavanjem informacija o tome kako su upotrebljavali svoje vize. Prijedlogom o uspostavi okvira za interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a o granicama i vizama mijenja se Uredba o VIS-u kako bi se VIS uspostavio kao dio jedinstvene platforme na kojoj će se temeljiti interoperabilnost zajedno s EES-om i europskim sustavom za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). Sustav otkrivanja višestrukog identiteta, uveden u prijedlogu o interoperabilnosti, olakšat će otkrivanje višestrukih identiteta i borbu protiv zlouporabe identiteta. Sustav otkrivanja automatski će obavijestiti tijelo koje obrađuje zahtjev za izdavanje vize ako je podnositelj poznat pod različitim identitetima kako bi tijelo moglo poduzeti odgovarajuće radnje. Nakon početka rada novih informacijskih sustava i osiguranja njihove interoperabilnosti, znatno će se povećati mogućnosti službenika za obradu zahtjeva za vizu da izvrše brze provjere podnositelja. Europski portal za pretraživanje (ESP) omogućit će jedinstvene pretrage radi dobivanja rezultata iz različitih sustava. To će pomoći u povećanju sigurnosti područja bez kontrola unutarnjih granica. Za ispunjenje tog cilja potrebna je izmjena zakonodavstva o obradi zahtjeva za vizu. Izmjene bi osobito trebale uključivati obvezu tijela nadležnih za vize prema kojoj automatski moraju pristupiti sustavu otkrivanja višestrukog identiteta te drugim bazama podataka pri provođenju sigurnosnih i migracijskih procjena državljana trećih zemalja koji podnose zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak. Utvrđen je nedostatak informacija na razini EU-a u pogledu dokumenata kojima se državljanima trećih zemalja omogućuje boravak na schengenskom području dulje od 90/180 dana: vize za dugotrajni boravak, boravišne dozvole i boravišne iskaznice (Završno izvješće stručne skupine na visokoj razini o informacijskim sustavima i interoperabilnosti – HLEG – iz svibnja 2017.). Vijeće je pozvalo Komisiju da provede studiju izvedivosti o uspostavi središnjeg repozitorija EU-a koji sadržava informacije o vizama za dugotrajni boravak, boravišnim iskaznicama i boravišnim dozvolama. Studija je dovršena u rujnu 2017., a zaključeno je da bi repozitorij kao dio VIS-a pružio najbolje izvedivo rješenje u pogledu informacijske sigurnosti, jednostavnosti provedbe i troškovne učinkovitosti. Provedena je dodatna studija o potrebi i proporcionalnosti proširenja VIS-a kako bi se uključili podaci o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku. Osim rada na interoperabilnosti koji je započeo u travnju 2016. radi stvaranja snažnijih i pametnijih informacijskih sustava za granice i sigurnost, cjelokupna evaluacija VIS-a provedena je 2016. Evaluacijom se posebno analizirala primjerenost sustava za svrhu, učinkovitost, djelotvornost i dodana vrijednost za EU. Utvrđeno je da VIS ispunjava svoje ciljeve i funkcije te ostaje jedan od najnaprednijih sustava te vrste, no zbog novih izazova u upravljanju vizama, granicama i migracijama, potreban mu je daljnji razvoj u određenom broju posebnih područja. Komisija je 17. travnja 2018. predstavila prijedlog o jačanju sigurnosti boravišnih iskaznica državljana trećih zemalja koji su članovi obitelji građana EU-a. U svjetlu ovog prijedloga nije potrebno uključivanje tih boravišnih iskaznica u VIS. ·Postojeće odredbe u području prijedloga VIS je uspostavljen Odlukom 2004/512/EZ, a njegova svrha, funkcionalnosti i odgovornosti utvrđene su u Uredbi (EZ) br. 767/2008 (Uredba o VIS-u). U Uredbi (EZ) br. 810/2009 od 13. srpnja 2009. (Zakonik o vizama) utvrđena su pravila o registraciji biometrijskih podataka u VIS-u. Odlukom Vijeća 2008/633/PUP od 23. lipnja 2008. utvrđeni su uvjeti pod kojima određena tijela država članica i Europol mogu dobiti pristup VIS-u za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela. Ovaj prijedlog ne dovodi u pitanje Direktivu 2004/38/EZ. Prijedlog ni u kojem pogledu ne mijenja Direktivu 2004/38. ·Ciljevi prijedloga Opći ciljevi ove inicijative odgovaraju ciljevima na temelju Ugovora koji se sastoje od poboljšanja sigurnosti unutar EU-a i na njezinim granicama, olakšavanja ostvarivanja prava zakonitih putnika na prelazak vanjske granice i slobodno kretanje i boravak unutar područja bez kontrola na unutarnjim granicama te olakšavanje upravljanja vanjskim granicama Schengena. Ti su ciljevi dodatno razrađeni u Europskom migracijskom programu i naknadnim komunikacijama, uključujući Komunikaciju o očuvanju i jačanju schengenskog područja, Europski program sigurnosti, Komisijina izvješća o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije i Komunikaciju o prilagodbi zajedničke vizne politike novim izazovima. Posebni ciljevi ovog prijedloga sljedeći su: (1)pojednostaviti postupak podnošenja zahtjeva za vize; (2)pojednostaviti i postrožiti kontrole na graničnim prijelazima na vanjskim granicama i na državnom području država članica;

(3)unaprijediti unutarnju sigurnost schengenskog područja olakšanjem razmjene informacija među državama članicama o državljanima trećih zemalja koji su nositelji viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola. Nastoji se postići i niz dodatnih ciljeva: (4)olakšati provjere identiteta državljana trećih zemalja na državnom područje države članice, koje provode tijela za migracije i izvršavanje zakonodavstva; (5)olakšati identifikaciju nestalih osoba; (6)pomoći u procesu identifikacije i vraćanja svih osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište u državama članicama; (7)pomoći tijelima za izvršavanje zakonodavstva da pristupe podacima podnositelja zahtjeva i nositelja viza za kratkotrajni boravak (što je već moguće prema postojećim pravilima) i proširiti taj pristup na nositelje viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola gdje je to potrebno radi sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona teških kaznenih dijela i terorizma uz osiguranje visokih standarda zaštite podataka i privatnosti; (8)prikupljati statističke podatke radi potpore donošenju migracijskih politika Europske unije utemeljenih na dokazima. 2.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA ·Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva Evaluacija VIS-a u okviru programa REFIT provedena je 2016. i dovela je do niza preporuka za poboljšanje funkcioniranja sustava. Te su preporuke pružile temelj za ovaj prijedlog. Općenito, evaluacija VIS-a pokazala je da je sustav učinkovit u ispunjenju svojih ciljeva. Međutim, dokazala je da postoji potreba za daljnjim razvojem VIS-a kako bi se bolje odgovorilo na nove izazove u politici viza, granica i sigurnosti. To se može postići međusobnim povezivanjem s postojećim i budućim informacijskim sustavima i istraživanjem načina pohranjivanja informacija o vizama za dugotrajni boravak u VIS-u, uključujući biometrijske podatke. Evaluacija je pokazala i potrebu za poboljšanjima, osobito u pogledu praćenja kvalitete podataka i izrade statistike. Većina pitanja utvrđenih evaluacijom bila je tehničke prirode, a služe daljnjem usklađivanju sustava s novim zakonodavnim prijedlozima u tom području. Uglavnom se odnose na: 1) poboljšanje kvalitete podataka; 2) uključivanje funkcije VISMail u VIS; 3) centralizaciju funkcija savjetovanja i zastupanja; 4) pružanje podrške za prepoznavanje prikaza lica ili upotrebu latentnih otisaka prstiju i 5) uspostavu modula za izvješćivanje i statistiku na temelju podataka VIS-a. Od listopada 2016. do srpnja 2017. agencija eu-LISA provela je studiju o svim predviđenim tehničkim učincima koji proizlaze iz evaluacije VIS-a. Temeljita procjena učinka tih tehničkih poboljšanja stoga nije bila potrebna. Međutim, nekoliko je pitanja utvrđenih evaluacijom zahtijevalo tehničku analizu, ali i daljnju analizu mogućih rješenja za ta pitanja i njihove učinke: ·poteškoće u okončanju postupaka povratka nezakonitih migranata u njihove matične zemlje ako nedostaju putne isprave;

·rizici nezakonite migracije i krivotvorenja viza pri podnošenju zahtjeva za izdavanje vize, osobito trgovanje ljudima i ostale povrede koje uključuju djecu mlađu od 12 godina; ·poteškoće tijela nadležnih za granice ili migracije pri provjeri viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola te njihovih nositelja; ·nedostatak informacija o provjerama nezakonite migracije i sigurnosnih rizika pri obradi zahtjeva za izdavanje vize; ·potreba razmatranja mogućnosti automatskog pretraživanja ostalih baza podataka u području sigurnosti i granica pri obradi viza. Ovime bi se trebale uzeti u obzir promjene nakon evaluacije iz 2016. koje se odnose na informacijske sustave EU-a za upravljanje granicama i sigurnost te osigurati usklađenost s nedavno donesenim prijedlozima Komisije (EES) i novim predloženim promjenama i sustavima (preinačeni prijedlog za Eurodac, ETIAS, ECRIS-TCN, interoperabilnost). ·Savjetovanje sa zainteresiranim stranama U Prilogu 2. priloženoj procjeni učinka utvrđuje se temeljit opis savjetovanja s dionicima. Komisija je ugovorila tri neovisne studije: studiju o izvedivosti, potrebi i proporcionalnosti snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece u postupku izdavanja vize i pohranjivanju primjerka putne isprave podnositelja zahtjeva za izdavanje vize u VIS-u te dvije studije o izvedivosti i o potrebi i proporcionalnosti proširenja VIS-a kako bi uključivao podatke o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku (tj. boravišne dozvole i boravišne iskaznice). Te su studije uključivale i ciljana savjetovanja sa svim predmetnim dionicima, uključujući nacionalna tijela koja mogu pristupiti VIS-u te unositi, mijenjati, brisati ili pregledavati podatke, nacionalna tijela nadležna za migracije, vraćanje, tijela za zaštitu djece, policiju i tijela za borbu protiv trgovine ljudima, tijela nadležna za konzularne poslove i nacionalna tijela nadležna za kontrole na graničnim prijelazima na vanjskim granicama. Savjetovanje je obavljeno i s raznim tijelima izvan EU-a te s nevladinim organizacijama koje se bave pravima djece. Komisija je u razdoblju 2017.–2018. obavila dva otvorena javna savjetovanja: prvo od 17. kolovoza 2017. do 9. studenoga 2017. o pitanju snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece u postupku izdavanja vize i drugo od 17. studenoga 2017. do 9. prosinca 2018. o proširenju VIS-a kako bi uključivao podatke o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku. Europski nadzornik za zaštitu podataka iznio je svoje mišljenje o pitanju snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece 9. studenoga 2017. i o pitanju proširenja VIS-a kako bi uključivao podatke o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku 9. veljače 2018. Europski nadzornik za zaštitu podataka i Agencija za temeljna prava dali su svoja mišljenja o različitim aspektima prijedloga u ciljanim razgovorima kao dio savjetovanja s dionicima u pripremi procjene učinka. ·Procjena učinka Procjena učinka provedena je 2018., a bila je usmjerena na pitanja koja je potrebno dodatno procijeniti radi izrade nacrta ovog prijedloga. Temeljila se na tri neovisne studije provedene 2017. i 2018. koje je Komisija povjerila vanjskim pružateljima usluga. Rezultati studije agencije eu-LISA o tehničkoj izvedivosti svih mogućih promjena VIS-a, koja je provedena u studenome 2016. i veljači 2017., te studija izvedivosti o integriranom upravljanju granicama za osobe koje nisu evidentirane u EES-u (studija ETIAS-a) isto se tako uzimaju u obzir. Procjenom učinka analizirale su se alternativne opcije za: ·uključivanje digitalnog primjerka putne isprave u VIS (centralizirano ili decentralizirano), uzimajući u obzir dvije podopcije: pohranjivanje samo stranice s osobnim podacima ili pohranjivanje svih upotrijebljenih stranica putne isprave podnositelja, ·snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju djece, uzimajući u obzir dvije podopcije: snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju na šest godina ili snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju tako da se uključe sve dobi, ·uključivanje podataka o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku u VIS sa zakonodavnim opcijama koje uključuju dodatno usklađivanje i zaštitu dokumenata o dugotrajnom boravku i boravku; međusobno povezivanje nacionalnih baza podataka koje bi svim državama članicama omogućilo pretraživanje odgovarajućih baza podataka drugih država članica; uključivanje dokumenata u VIS s podacima o odbijenim zahtjevima ili bez tih podataka, ·osiguranje automatiziranih provjera migracija i sigurnosti u dostupnim bazama podataka. Ovim se prijedlogom slijede opcije procjene učinka kojima se daje prednost u pogledu prve (pohranjivanje primjerka stranice s osobnim podacima u putnoj ispravi), druge (snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju na 6 godina) i četvrte prethodno navedene mjere. Kad je riječ o uključivanju viza za dugotrajni boravak i dokumenata o boravku u VIS, informacije o boravišnim iskaznicama koje se izdaju članovima obitelji građana EU-a s pravom slobodnog kretanja na temelju prava Unije nisu uključene u ovaj prijedlog jer prava tih državljana trećih zemalja proizlaze iz obiteljske veze s građaninom EU-a. Nadalje, prijedlogom koji je Komisija predstavila 17. travnja 2018. ojačala se sigurnost tih boravišnih iskaznica. Odbor za regulatorni nadzor preispitao je nacrt procjene učinka i dao pozitivno mišljenje 23. travnja 2018. 3.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST ·Sažetak predloženih mjera

Potrebno je dodatno utvrditi svrhu, funkcionalnosti i odgovornosti VIS-a kako bi se uzelo u obzir proširenje sustava radi uključivanja podataka koji se odnose na nositelje viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola. VIS se mora proširiti i tako da kategorije podataka o podnošenjima zahtjeva za vize za kratkotrajni boravak uključuju pohranjivanje primjeraka putnih isprava te se moraju integrirati nove funkcionalnosti kao što su repozitorij za izvješćivanje i statistiku ili VISMail. To znači da je potrebno izmijeniti pravila u Zakoniku o vizama koja utvrđuju postupak obrade zahtjeva za izdavanje viza. Pristup tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva i Europola VIS-u utvrđen je Odlukom Vijeća 2008/633/PUP. Ovom odlukom, koja prethodi Lisabonskom ugovoru, reguliran je pristup za izvršavanje zakonodavstva u okviru nekadašnjeg takozvanog „trećeg stupa” Ugovora o Europskoj uniji. Budući da „treći stup” više ne postoji kao takav u sadašnjim Ugovorima, Komisija smatra da trenutačni prijedlog pruža priliku za integraciju sadržaja te odluke u Uredbu o VIS-u. Budući da će se VIS proširiti tako da sadržava informacije o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama, potreban daljnji razvoj i operativno upravljanje sustavom povjerit će se Agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA). Slijedom toga, trebale bi se izvršiti izmjene Uredbe (EZ) br. 810/2009 (Zakonik o vizama), Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EU) 2017/2226 (Uredba o EES-u), Uredbe (EU) XX [Uredba o interoperabilnosti] i Uredbe (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskim granicama). Glavni ciljevi prijedloga mogu se sažeti kako slijedi: Otklanjanje preostalih nedostataka informacija u vezi s granicama i sigurnosti: unošenje viza za dugotrajni boravak i dokumenata o boravku u VIS U z avršnom izvješću stručne skupine na visokoj razini utvrđen je nedostatak informacija na razini EU-a u pogledu dokumenata kojima se državljanima trećih zemalja omogućuje boravak na državnom području određene države članice EU-a dulje od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Trenutačno se podaci o tim dokumentima i njihovim nositeljima ne prikupljaju te se ne mogu provjeriti ni u jednom opsežnom informacijskom sustavu EU-a u području granica i sigurnosti (uz iznimku SIS-a u ograničenoj mjeri). Države članice smatraju da trenutačno upravljanje tim dokumentima može otežati prelazak granice državljana trećih zemalja i njihovo naknadno slobodno kretanje na području bez kontrola unutarnjih granica. Državljani trećih zemalja koji dolaze u EU na dugotrajni boravak jedina su kategorija državljana trećih zemalja koja nije obuhvaćena nijednim od opsežnih informacijskih sustava EU-a (kako je prikazano na slici u nastavku). Uključivanjem viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola u VIS osiguralo bi se uključivanje informacija o tim dokumentima i njihovim nositeljima u jedan od opsežnih informacijskih sustava EU-a i to prema istim pravilima kao i za dokumente koji im se izdaju u uvjetima za koje nije potrebna viza (podaci koji su već u ETIAS-u i EES-u) ili u uvjetima za koje je potrebna viza (državljani trećih zemalja koji dolaze na kratkotrajni boravak, a čiji se podaci već nalaze u VIS-u i EES-u). Time će tijela država članica, osim tijela nadležnog za izdavanje, moći provjeriti taj dokument i njegova nositelja na granicama ili unutar državnog područja država članica. Olakšanjem sustavne i bolje razmjene informacija među državama članicama o državljanima trećih zemalja koji su nositelji viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola, VIS bi pomogao u poboljšanju unutarnje sigurnosti schengenskog područja. Uvođenjem evidencije o dugotrajnim boravcima ili boravišnim dozvolama u središnji sustav i omogućivanjem pristupa svim odgovarajućim tijelima država članica, svaka će država članica moći izvršiti točniju i nepristraniju procjenu sigurnosnog rizika na temelju evidencije u sustavu pri provjeri nositelja dokumenta na graničnim prijelazima i na državnom području država članica. Nadalje, uključivanje tih dokumenata u centralizirani sustav pomoći će otkrivanju krivotvorenja povezanog s dobivanjem vjerodostojnih dokumenata na temelju lažnih temeljnih isprava. Olakšavanjem bolje i sustavne razmjene informacija među državama članicama smanjilo bi se i administrativno opterećenje i prevladala jezična prepreka pri obraćanju drugoj državi članici radi provjere vjerodostojnosti dokumenta koji je predočio državljanin treće zemlje. Pri donošenju odluke o izdavanju ili produljenju vize za dugotrajni boravak ili boravišne dozvole pokrenut će se niz automatiziranih provjera s pomoću sastavnica interoperabilnosti (ESP) u svrhu otkrivanja dokaza u bazama podataka EU-a ili Interpola o tome predstavlja li osoba prijetnju sigurnosti jednoj od država članica. U slučaju pozitivnog rezultata, država članica koja izdaje dokument morat će poduzeti daljnje korake u skladu s postojećim pravom EU-a i nacionalnim pravom. Bolje provjere pri obradi zahtjeva za vizu uz upotrebu interoperabilnosti Prema trenutačnim pravilima, konzulati su dužni provjeriti putnike koji su obvezni posjedovati vizu samo u Schengenskom informacijskom sustavu kako bi utvrdili je li za podnositelja zahtjeva za vizu izdana zabrana ulaska. Trenutačno nisu obvezni provjeravati podnositelje zahtjeva za vizu u drugim dostupnim bazama podataka EU-a (npr. EURODAC) ili u Interpolovoj bazi podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama i bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama. Nakon što se uspostavi Europski portal za pretraživanje, nadležna tijela, uključujući tijela koja obrađuju vize, moći će jednim pretraživanjem dobiti rezultate iz svih sustava kojima su ovlašteni pristupiti (uključujući EURODAC, EES i Europski informacijski sustav kaznene evidencije o državljanima trećih zemalja), umjesto da pretražuju svaki sustav pojedinačno. Europski portal za pretraživanje olakšat će otkrivanje sigurnosnih rizika i rizika od nezakonitih migracija u postupku izdavanja viza jer će službenici za vize moći vršiti brze i učinkovite provjere podnositelja zahtjeva za vizu. Cilj je prijedloga o interoperabilnosti i lakše otkrivanje višestrukih identiteta te borba protiv zlouporabe identiteta. S pomoću interoperabilnosti tijelo koje obrađuje zahtjev za izdavanje vize dobit će automatsku obavijest ako je podnositelj poznat pod različitim identitetima i moći će poduzeti odgovarajuće radnje. S obzirom na to da je VIS isto tako dio pravnog okvira za uspostavu interoperabilnosti, otvorile su se tehničke mogućnosti za praktičnu komunikaciju ovlaštenih korisnika između različitih baza podataka na brz, neometan i sustavan način. Omogućivanjem tijelima nadležnim za izdavanje viza da izvrše automatizirane provjere u drugim bazama podataka s pomoću Europskog portala za pretraživanje prvi je put u praksi primijenjen okvir interoperabilnosti. Pri provjeri i procjeni informacija koje dostave podnositelji VIS će automatski ispitati svaki zahtjev u svakom od prethodno navedenih sustava. Osim automatiziranih pretraživanja drugih baza podataka, obrada zahtjeva za izdavanje viza imat će koristi od posebnih indikatora rizika. Ti će indikatori sadržavati pravila o analizi podataka te posebne vrijednosti koje će omogućiti države članice i statistika proizašla iz drugih odgovarajućih sigurnosnih baza podataka i baza podataka upravljanja granicama. Time bi se poboljšale procjene rizika i omogućila primjena metode analize podataka. Indikatori rizika neće sadržavati osobne podatke, a temeljit će se na statistici i informacijama koje dostave države članice o prijetnjama, neuobičajenim stopama odbijanja ili prekoračenju trajanja dopuštenog boravka određenih kategorija državljana trećih zemalja te o rizicima za javno zdravlje.

Uvođenje sustavnih provjera sigurnosti i migracija u vezi s podacima iz VIS-a temelji se na koristima koje omogućuje okvir interoperabilnosti. Lakša identifikacija nestalih osoba Moguće su situacije u kojima je potrebna identifikacija osoba u njihovom vlastitom interesu, jer su se izgubile, nestale ili je utvrđeno da su žrtve trgovine ljudima. U okviru interoperabilnosti policija može identificirati osobu s pomoću biometrijskih podataka te osobe koji su uzeti tijekom provjere identiteta, ako je to dopušteno nacionalnim pravom. Međutim, takav pristup ne bi bio dovoljno učinkovit u posebnim okolnostima kao što su prethodno opisane okolnosti. Zbog toga bi tijelima za izvršavanje zakonodavstva trebalo omogućiti brzi pristup podacima u VIS-u radi brže i pouzdanije identifikacije osobe bez potrebe za ispunjavanjem svih preduvjeta i dodatnih zaštitnih mjera za pristup radi izvršavanja zakonodavstva. Otklanjanje preostalih nedostataka informacija pri obradi viza za kratkotrajni boravak: snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju podnositelja i pohranjivanje primjeraka putnih isprava u VIS-u radi potpore postupcima vraćanja ·Snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju djece sa 12 na 6 godina Ova će mjera omogućiti službenicima da provjere identitet djeteta u postupku podnošenja zahtjeva za vizu te provjere prilikom prelaska vanjskih granica. Nadalje, omogućivanjem nedvojbene identifikacije djece mjerom će se bolje zaštititi djeca i pomoći će se u borbi protiv trgovine ljudima i nezakonite migracije, dok će najbolji interesi djece ostati u prvom planu. Dodatne zaštitne mjere uvode se u pravo kako bi najbolji interesi djeteta ostali sačuvani tijekom cijelog postupka obrade zahtjeva za vizu i svake naknadne upotrebe podataka djece. Otisci prstiju uzimat će se od svakog podnositelja zahtjeva za vizu starijeg od 6 godina što znači da se povećava skupina podnositelja zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak dodavanjem dobne skupine od 6 do 11 godina. Nakon što je donesena Uredba (EZ) br. 810/2009 zaključeno je da će u kasnijoj fazi biti potrebno baviti se pitanjem dovoljne pouzdanosti u svrhu identifikacije i provjere otisaka prstiju djece mlađe od 12 godina, a osobito pitanjem kako se otisci prstiju mijenjaju s dobi. Zajednički istraživački centar (ZIC) Europske komisije stoga je 2013. proveo studiju o tome može li automatizirano prepoznavanje otisaka prstiju djece dati slične stope prepoznavanja kao kod odraslih. Studijom ZIC-a zaključeno je da je moguće postići zadovoljavajuću razinu točnosti prepoznavanja otisaka prstiju djece u dobi od 6 do 12 godina pod određenim uvjetima. Primjerice, jedan takav uvjet bio bi osigurati odgovarajuću razinu osposobljenosti operatera kako bi se dobile slike visoke kvalitete. Druga je studija potvrdila taj zaključak i ponudila dodatni uvid u učinak starenja na kvalitetu otiska prsta. Komisija je provela dodatnu studiju o potrebi i proporcionalnosti snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece u postupku izdavanja viza. Studijom je utvrđeno da bi snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju pomoglo boljem ostvarenju ciljeva VIS-a, osobito u vezi s olakšanjem borbe protiv zlouporabe identiteta i pojednostavnjenjem provjera na graničnim prijelazima na vanjskim granicama. Utvrđeno je i da bi snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju moglo donijeti dodatne koristi jačanjem sprečavanja i borbe protiv kršenja prava djece, osobito omogućivanjem identifikacije ili provjere identiteta djece državljana trećih zemalja koji se nalaze na državnom području država članica u situaciji u kojoj se može dogoditi ili se dogodilo kršenje njihovih prava (npr. djeca žrtve trgovine ljudima, nestala djeca i maloljetnici bez pratnje koji traže azil). ·Pohranjivanje primjerka stranice s osobnim podacima iz putne isprave podnositelja u VIS radi potpore postupcima vraćanja Prijedlogom se uvodi nova kategorija podataka za pohranjivanje u VIS-u pri podnošenju zahtjeva za vizu. Države članice trenutačno uzimaju primjerke putne isprave podnositelja. Međutim, ne postoje pravila EU-a kojima se utvrđuju jedinstveni uvjeti za zadržavanje ili razmjenu tih informacija među državama članicama. Zadržavanjem primjerka putne isprave omogućit će se izvršavanje boljih provjera tih dokumenata i povećanje učinkovitosti postupaka vraćanja. Upotrebom VIS-a za provedbu ove mjere podržala bi se politika vraćanja EU-a. Tijela nadležna za identifikaciju (i/ili provjeru unutar državnog područja) i vraćanje, to jest tijela za migracije i vraćanje, koja već imaju pristup pretraživanju sustava s pomoću otisaka prstiju državljana treće zemlje, mogla bi preuzeti taj primjerak uz primjenu strogih pravila o pristupu. Prema članku 2. točki (e) Uredbe o VIS-u, jedan je od ciljeva VIS-a pomoći „pri identifikaciji onih osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na području države članice”. Članak 31. stavak 2. omogućuje državama članicama da prenesu ili stave na raspolaganje ograničeni skup tih podataka trećoj zemlji radi dokazivanja identiteta državljana treće zemlje radi vraćanja. VIS je dodatno poboljšanom ovom mjerom radi pomoći pri identifikaciji i vraćanju nezakonitih migranata. Nadogradnja ostalih tehničkih sastavnica VIS-a Mehanizam VISMail za savjetovanja integriran je u VIS kako bi pojednostavio razmjene između središnjeg sustava VIS-a i nacionalnih sustava. Prilagodbom konfiguracije središnjeg sustava moći će se bolje odgovoriti na potrebu za brzim i učinkovitim omogućivanjem dostupnosti u razdobljima prekida (tj. pričuvni sustav pretvoren u aktivnu/aktivnu konfiguraciju). Za poboljšanje kvalitete podataka evidentiranih u VIS-u uvedeni su indikatori nedostataka kvalitete podataka na razini podnošenja zahtjeva. Agenciji eu-LISA povjerena je uloga upravljanja provjerama kvalitete podataka u VIS-u. Uvedena je funkcionalnost kojom VIS onemogućuje pokretanje zahtjeva za prethodno pretraživanje prije nego što se pravilno unesu sve odgovarajuće informacije. Druga funkcionalnost omogućuje razlikovanje slučajeva kada otisci prstiju nisu potrebni iz pravnih razloga i slučajeva kada ih nije moguće pribaviti. Za otklanjanje problema u prikupljanju biometrijskih podataka, osobito onih koji utječu na kvalitetu prikaza lica, uvest će se alternativni standardi, kao što je izravno prikupljanje fotografija (tj. uzimanje prikaza lica uživo). Predviđeno je centralizirano tehničko rješenje za prethodno pretraživanje, zastupanje i naknadnu obavijest, koje omogućuje državama članicama da upravljaju vlastitim informacijama koje se odnose na te funkcije i da ih ažuriraju. ·Pravna osnova Pravna osnova ove Uredbe sastoji se od sljedećih članaka Ugovora o funkcioniranju Europske unije: članka 16. stavka 2., članka 77. stavka 2. točaka (a), (b), (d) i (e), članka 78. stavka 2. točaka (d), (e) i (g), članka 79. stavka 2. točaka (c) i (d), članka 87. stavka 2. točke (a) i članka 88. stavka 2. točke (a). Prema članku 77. stavku 2. točkama (a), (b), (d) i (e) UFEU-a, Europski parlament i Vijeće mogu donijeti mjere koje se odnose na zajedničku viznu politiku i druge dozvole za kratkotrajni boravak, kontrolu osoba koje prelaze vanjske granice i sve mjere koje su potrebne za postupnu uspostavu integriranog sustava upravljanja vanjskim granicama i ukidanje svake kontrole osoba pri prijelazu unutarnjih granica, bez obzira na njihovo državljanstvo. Ovo je glavna pravna osnova predložene Uredbe. Prema članku 16. stavku 2. UFEU-a, Unija ima ovlasti donijeti mjere koje se odnose na zaštitu pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka koju izvršavaju institucije, tijela, uredi i agencije Unije i države članice pri obavljanju aktivnosti obuhvaćenih područjem primjene prava Unije te pravila koja se odnose na slobodno kretanje tih podataka. Ta odredba Ugovora isto je tako važna pravna osnova ovog prijedloga.

Dodatni je cilj ovog prijedloga omogućiti nacionalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva i Europolu da pristupe podacima u VIS-u pod strogim uvjetima u svrhu izvršavanja zakonodavstva. Prijedlog se stoga oslanja i na članak 87. stavak 2. točku (a), odnosno članak 88. stavak 2. točku (a) UFEU-a. Prema objema dodatnim pravnim osnovama potreban je isti redovni zakonodavni postupak koji je primjenjiv na temelju članka 77. stavka 2. Ovim se prijedlogom nastoji ostvariti niz dodatnih ciljeva, kao što je doprinos dublinskom postupku i postupku ispitivanja zahtjeva za azil, koji su mjere na temelju članka 78. stavka 2. točaka (d), (e) i (g) UFEU-a; pomoć u identifikaciji i vraćanju državljana trećih zemalja kao dio mjera na temelju članka 79. stavka 2. točke (c) i potpora identifikaciji žrtava te borba protiv trgovine ljudima kao dio mjera na temelju članka 79. stavka 2. točke (d) UFEU-a. Te dodatne pravne osnove u skladu su s glavnima. ·Načelo supsidijarnosti Članak 77. stavak 2. točka (a) UFEU-a ovlašćuje Uniju za razvoj mjera koje se odnose na „zajedničku viznu politiku i druge dozvole za kratkotrajni boravak”. Prijedlog je u granicama utvrđenima tom odredbom. Cilj je dalje razvijati i poboljšati pravila o elektroničkoj obradi prijava za namjeravane boravke na području država članica koji nisu dulji od 90 dana u svakom razdoblju od 180 dana. Taj cilj ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice jer samo Unija može izmijeniti postojeći akt Unije (Uredba o VIS-u). Sloboda kretanja na području bez nadzora unutarnjih granica zahtijeva djelotvorno upravljanje vanjskim granicama kako bi se osigurala sigurnost. Države članice stoga su se dogovorile da će zajedno rješavati te izazove, osobito razmjenom informacija centraliziranim sustavima EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova. To je potvrđeno raznim zaključcima koje su donijeli Europsko vijeće i Vijeće, osobito od 2015. Nepostojanje unutarnjih granica zahtijeva dobro upravljanje vanjskim granicama pri čemu svaka država članica ili pridružena zemlja mora nadzirati vanjsku granicu u ime ostalih. Nijedna se država članica ne može sama nositi s nezakonitom migracijom i prekograničnim kriminalom. Državljani trećih zemalja koji uđu na područje bez nadzora unutarnjih granica mogu slobodno putovati tim područjem. Na području bez unutarnjih granica zajedničko djelovanje protiv nezakonite imigracije i međunarodnog kriminala te terorizma, uključujući otkrivanjem zlouporabe identiteta, trebalo bi poduzeti i uspješno se može ostvariti samo na razini EU-a. Na temelju članka 77. stavka 2. točke (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija ima ovlast donijeti mjere koje se odnose na kontrole osoba i učinkovito nadziranje prelazaka vanjskih granica država članica. Potrebno je izmijeniti postojeće pravo EU-a o postupku izdavanja viza kako bi se uzela u obzir putovanja državljana trećih zemalja koji podnose zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak, osobito nedavne odredbe EES-a kojima se ukida obveza otiskivanja pečata i uvodi evidencija ulaska i izlaska za državljane trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak, čime se tijelima država članica omogućuje procjena zakonite upotrebe prethodnih kratkotrajnih boravaka na području bez nadzora unutarnjih granica. Kad je riječ o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama, članak 21. Schengenske konvencije predviđa njihovo međusobno priznavanje kao dokumenata koji svojim nositeljima omogućuju slobodno kretanje schengenskim područjem 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana (tj. slično vizama za kratkotrajni boravak), pod uvjetom da ispunjavaju uvjete iz članka 6. stavka 1. točaka (a), (c) i (e) Uredbe (EU) 2016/399 (Zakonik o schengenskim granicama). Vijeće je raznim zaključcima pozvalo na nove mjere za uklanjanje nedostataka informacija radi upravljanja granicama i izvršavanja zakonodavstva u vezi s prelascima granica nositelja viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola, možda stvaranjem repozitorija EU-a za takve podatke. Uključivanje podataka o tim dokumentima tako da se mogu razmjenjivati među državama članicama i da države članice, osim države izdavanja, mogu provjeriti dokumente nositelja na vanjskim granicama ili unutar EU-a te kako bi se provjerilo predstavlja li osoba prijetnju sigurnosti jedne od država članica odgovara ciljevima utvrđenima u članku 77. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Stoga taj cilj prijedloga ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, već je njegovo ostvarivanje bolje na razini Unije. ·Načelo proporcionalnosti Kao što se objašnjava u procjeni rizika uz ovaj Prijedlog izmijenjene uredbe, odluke o politikama donesene u ovom prijedlogu smatraju se proporcionalnima. Njima se ne zahtijeva izlaženje iz okvira nužnog za ostvarenje dogovorenih ciljeva. U članku 5. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da djelovanje Unije ne smije prijeći ono što je potrebno za ostvarenje ciljeva Ugovora. Oblik tog djelovanja EU-a bira se tako da se omogući postizanje cilja prijedloga i što učinkovitija provedba djelovanja. Predložena inicijativa predstavlja daljnji razvoj pravila o putovanju bez granica kako bi se osiguralo da se zajednička pravila na vanjskim granicama primjenjuju na isti način u svim državama članicama koje su ukinule nadzor na unutarnjim granicama. Dalje se temelji na instrumentu koji Europskoj uniji pruža informacije o državljanima trećih zemalja. Prijedlogom se kodificira i poboljšava postojeći pristup tijela za izvršavanje zakonodavstva informacijama o tim kategorijama državljana trećih zemalja u VIS-u, što je pravovremen, točan, siguran i troškovno učinkovit način identificiranja državljana trećih zemalja osumnjičenih za terorizam ili teško kazneno djelo (ili koji su njihove žrtve) i omogućivanja tijelima da pretražuju povijest podnošenja zahtjeva državljana trećih zemalja osumnjičenih za takva kaznena djela (ili koji su njihove žrtve). Prijedlog je osmišljen na temelju načela „tehničke zaštite podataka” i proporcionalan je u smislu prava na zaštitu osobnih podataka jer se njime ne zahtijeva prikupljanje i pohranjivanje veće količine podataka na razdoblje dulje od onog koje je prijeko potrebno kako bi sustav mogao funkcionirati i ispuniti svoju svrhu. Nadalje, prijedlogom se predviđaju i provode sve zaštitne mjere i mehanizmi potrebni za djelotvornu zaštitu temeljnih prava putnika, osobito njihova privatnog života i osobnih podataka. Kako bi sustav proradio, neće biti potrebe za daljnjim postupcima i usklađivanjem na razini EU-a. Predviđena je mjera stoga proporcionalna jer ne prelazi ono što je potrebno u smislu djelovanja na razini EU-a za ostvarivanje utvrđenih ciljeva. Opcija kojoj se daje prednost proporcionalna je i u smislu troškova uzimajući u obzir koristi koje će sve države članice imati od sustava, a koje se odnose na upravljanje zajedničkom vanjskom granicom i napredovanje prema zajedničkoj migracijskoj politici EU-a. Stoga je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti. ·Odabir instrumenta Ovaj prijedlog temelji se na postojećem centraliziranom sustavu putem kojeg države članice međusobno surađuju, a koji zahtijeva zajedničku arhitekturu i pravila rada. Nadalje, njime se utvrđuju pravila o graničnim kontrolama na vanjskim granicama i o pristupu sustavu, među ostalim za potrebe izvršavanja zakonodavstva, a ona su jedinstvena za sve države članice. Stoga odabrani pravni instrument može biti samo uredba. ·Temeljna prava Predložena Uredba ima učinak na temeljna prava, a posebno na pravo na dostojanstvo (članak 1. Povelje EU-a o temeljnim pravima); pravo na slobodu i sigurnost (članak 6. Povelje), pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7. Povelje), zaštitu osobnih podataka (članak 8. Povelje), pravo na azil i zaštitu načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja (članci 18. i 19. Povelje) i zaštitu u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja (članak 19. Povelje), pravo na nediskriminaciju (članak 21. Povelje), prava djeteta (članak 24. Povelje) i pravo na djelotvoran pravni lijek (članak 47. Povelje).

Uredbom o VIS-u iz 2008. uspostavljaju se stroga pravila o pristupu VIS-u i potrebne zaštitne mjere. Njome se predviđaju i prava pojedinaca na pristup, ispravak, brisanje i zaštitu (tj. ispravak, brisanje i pravne lijekove u smislu Opće uredbe o zaštiti podataka), a posebno pravo na pravni lijek i nadzor nad postupcima obrade koji provode neovisna javna tijela. Ovim se prijedlogom uvode dodatne zaštitne mjere kako bi se obuhvatile posebne potrebe novih kategorija podataka, obrade podataka i subjekata podataka koji će biti obuhvaćeni VIS-om. Prijedlog je stoga u potpunosti u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, osobito u pogledu prava na zaštitu osobnih podataka, te s člankom 16. UFEU-a kojim se svima jamči pravo na zaštitu osobnih podataka koji se odnose na njih. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Nakon tehničke studije koju je 2016. provela agencija eu-LISA o tehničkoj izmjeni VIS-a koja proizlazi iz primjene programa REFIT i procjene učinka, ovaj prijedlog slijedi opciju proširenja VIS-a kako bi se uključili podaci o vizama za dugotrajni boravak i dozvolama boravka, izvršile automatizirane provjere u bazama podataka EU-a i Interpola radi sigurnosti i, ovisno o slučaju, provjere nezakonite migracije, te snizila dob za uzimanje otisaka prstiju djece i pohranjivao primjerak stranice s osobnim podacima iz putne isprave podnositelja u VIS-u. Studijom je procijenjeno da će za to biti potrebno 182 milijuna eura. Razvojna faza očekuje se od 2021. do 2023. pa će se potrebna sredstva obuhvatiti dodijeljenim iznosom iz sljedećeg proračuna EU-a. Ako se prijedlog donese prije sljedećeg financijskog okvira, potrebna će se sredstva (procijenjena na iznos od 1,5 milijuna eura) financirati iz proračunske linije Instrumenta financijske potpore za granice i vize, a iznosi će se oduzeti od novca namijenjenog za razdoblje 2021.–2023. Iznos od 1,5 milijuna eura upotrijebio bi se za pokretanje pripremnog rada za provedbu mjera utvrđenih u ovom prijedlogu, kao što su priprema provedbenih akata i pokretanje ugovora o javnoj nabavi. Ako se politički dogovor o ovom prijedlogu postigne do ožujka 2019. (tj. prema postojećem zakonodavstvu), cilj je provesti prijedlog do kraja 2021. Sredstva potrebna za ovaj prijedlog (za Fond za upravljanje granicama i za svaku od predmetnih agencija) kompatibilna su s prijedlogom Komisije za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. od 2. svibnja 2018. Troškovi povezani s provedbom ovog prijedloga raspoređeni su kako slijedi: –105 milijuna eura agenciji eu-LISA (neizravno upravljanje), –45 milijuna eura državama članicama, namijenjenih za njihove nacionalne programe (zajedničko upravljanje), –2 milijuna eura Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu (EBCGA) (neizravno upravljanje), –30 milijuna eura Europolu (neizravno upravljanje). Primijenjeni troškovni model objašnjen je u Prilogu. 3 – „Na koga utječe i kako”, odjeljku 2. „Sažetak troškova i koristi” te u Prilogu 4. „REFIT” Procjene učinka, a podrobnije se analizira u studiji „Izvedivost i posljedice snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece”, studiji „Pohranjivanje skeniranog primjerka putne isprave podnositelja zahtjeva za vizu u viznom informacijskom sustavu”, „Studiji izvedivosti za uključivanje dokumenata u repozitorij za vize za dugotrajni boravak, dozvole boravka i pograničnog prometa” i „Pravnoj analizi potrebe i proporcionalnosti proširenja opsega viznog informacijskog sustava (VIS) radi uključivanja podataka o vizama za dugotrajni boravak i dokumentima o boravku”, uz Procjenu učinka. 5.DODATNI PODACI ·Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Komisija će osigurati praćenje funkcioniranja VIS-a i ocijeniti njegove glavne ciljeve politike. Četiri godine nakon početka primjene izmijenjene Uredbe o VIS-u i svake četiri godine nakon toga Komisija će podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. U izvješću će se prikazati cjelokupna evaluacija funkcioniranja sustava, uključujući njegove izravne i neizravne učinke te praktičnu provedbu u temeljnim pravima. Izvješćem bi se trebali ispitati rezultati postignuti u odnosu na ciljeve, procijeniti napredak u pogledu četiri glavna problematična područja i procijeniti daljnja valjanost temeljnih načela i svih posljedica za buduće opcije. Provedba VIS-a ocjenjuje se i mehanizmom evaluacije Schengena u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013, kojom se ne dovodi u pitanje uloga Komisije kao čuvara Ugovorâ (članak 17. stavak 1. UEU-a). ·Varijabilna geometrija Ovaj prijedlog temelji se na schengenskoj pravnoj stečevini i predstavlja njezin daljnji razvoj u pogledu vanjskih granica i viza u smislu da se odnosi na prelaske vanjskih granica i odobravanje viza za kratkotrajni boravak. U nastavku su navedene posljedice toga u vezi s protokolima Ugovora i sporazumima o pridruživanju s razvojem schengenske pravne stečevine: Danska: u skladu s člancima 1. i 2. Protokola (br. 22.) o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u donošenju mjera Vijeća na temelju glave V. trećeg dijela UFEU-a. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. Ujedinjena Kraljevina i Irska: u skladu s člancima 4. i 5. Protokola o uključivanju schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije i Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske te Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u Uredbi (EU) br. 767/2008 (Uredba o VIS-u) ni u bilo kojem od ostalih pravnih instrumenata koji su uobičajeno poznati kao „schengenska pravna stečevina”, tj. pravnim instrumentima kojima se organizira i podupire ukidanje kontrola na unutarnjim granicama te popratnim mjerama koje se odnose na kontrole na vanjskim granicama. Ova Uredba predstavlja razvoj te pravne stečevine i stoga Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje. U skladu s presudom Suda u predmetu C-482/08, Ujedinjena Kraljevina protiv Vijeća, okolnost da su, uz članak 77. stavak 2. točke (b) i (d), pravne osnove za ovu Uredbu i članak 87. stavak 2. točka (a) te članak 88. stavak 2. točka (a) UFEU-a, ne utječe na prethodni zaključak jer je pristup za potrebe izvršavanja zakonodavstva sporedan uspostavi viznog informacijskog sustava.

Island i Norveška: primjenjuju se postupci utvrđeni Sporazumom sklopljenim između Vijeća i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine jer ovaj prijedlog predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine kako je definirano Prilogom A tom Sporazumu. Švicarska: ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine kako je predviđeno Sporazumom između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Lihtenštajn: ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine kako je predviđeno Protokolom između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Hrvatska, Cipar, Bugarska i Rumunjska: vizna politika, uključujući VIS, dio je schengenske pravne stečevine koji još nije primjenjiv u državama članicama koje još u potpunosti ne primjenjuju tu pravnu stečevinu u skladu sa svojim Aktom o pristupanju. Pojednostavnjeni režim kontrola osoba na vanjskim granicama uveden je u skladu s Odlukom br. 565/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća. Režim se temelji na jednostranom priznanju od strane Bugarske, Hrvatske, Cipra i Rumunjske određenih isprava, posebno schengenskih viza koje izdaju države članice koje u potpunosti primjenjuju schengensku pravnu stečevinu, kao jednakovrijednih njihovim nacionalnim vizama za tranzit ili namjeravani boravak na njihovim državnim područjima koji ne premašuje 90 dana u svakom razdoblju od 180 dana. Odlukom Vijeća (EU) 2017/1908 nadalje se omogućuje pristup podacima u VIS-u Bugarskoj i Rumunjskoj radi pregledavanja ograničenog na čitanje bez prava na unos, izmjene ili brisanje podataka u VIS-u kako bi se olakšao postupak podnošenja prijave za njihovu nacionalnu vizu i spriječilo krivotvorenje i zlouporaba schengenskih viza provjerom njihove valjanosti i vjerodostojnosti prema podacima pohranjenima u VIS-u; kako bi se olakšale kontrole na graničnim prijelazima na vanjskim granicama i na državnom području država članica, koje se odnose na državljane trećih zemalja koji su nositelji viza za kratkotrajni boravak; kako bi se olakšalo utvrđivanje države članice nadležne za podnošenje zahtjeva za međunarodnu zaštitu; kako bi se olakšalo ispitivanje tih zahtjeva i povećala razina unutarnje sigurnosti na državnom području država članica olakšavanjem borbe protiv teških kaznenih djela i terorizma. Budući da ova Uredba predstavlja razvoj te pravne stečevine, u smislu proširenja pretraživanja VIS-a i razmjene informacija na vize za dugotrajni boravak i boravišne dozvole, koje ove države članice isto tako priznaju kao jednakovrijedne svojim nacionalnim vizama za tranzit ili namjeravani boravak na njihovim državnim područjima, Bugarska i Rumunjska trebale bi imati pristup pretraživanju viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola u iste svrhe kao što su one utvrđene u Odluci Vijeća (EU) 2017/1908. 2018/0152 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008, Uredbe (EZ) br. 810/2009, Uredbe (EU) 2017/2226, Uredbe (EU) 2016/399, Uredbe XX/2018 [Uredba o interoperabilnosti] i Odluke 2004/512/EZ te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2008/633/PUP



EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno članak 16. stavak 2., članak 77. stavak 2. točke (a), (b), (d) i (e), članak 78. stavak 2. točke (d), (e) i (g), članak 79. stavak 2. točke (c) i (d), članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a), uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Vizni informacijski sustav (VIS) uspostavljen je Odlukom Vijeća 2004/512/EZ kako bi služio kao tehnološko rješenje za razmjenu podataka o vizama među državama članicama. Uredbom (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđeni su svrha, funkcionalnosti i odgovornosti za VIS te uvjeti i postupci razmjene podataka o vizama za kratkotrajni boravak među državama članicama radi olakšavanja obrade zahtjeva za izdavanje viza za kratkotrajni boravak i povezanih odluka. U Uredbi (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđena su pravila o registraciji biometrijskih podataka u VIS-u. Odlukom Vijeća 2008/633/PUP utvrđeni su uvjeti pod kojima određena tijela država članica i Europol mogu dobiti pristup VIS-u za traženje podataka u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istraga terorističkih kaznenih djela i ostalih teških kaznenih djela. (2)Opći su ciljevi VIS-a poboljšanje provođenja zajedničke vizne politike, konzularne suradnje i savjetovanja među središnjim tijelima nadležnim za vize olakšavanjem razmjene podataka među državama članicama o zahtjevima za izdavanje viza i s njima povezanim odlukama da bi se: pojednostavio postupak podnošenja zahtjeva za vize; spriječilo trgovanje vizama; potpomogla borba protiv zlouporabe identiteta; olakšala kontrola na graničnim prijelazima na vanjskim granicama i unutar državnih područja država članica; pomoglo pri identifikaciji onih osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na državnom području država članica; olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te pridonijelo sprečavanju prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje od država članica. (3)U komunikaciji Komisije od 6. travnja 2016. pod nazivom „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost” naglašena je potreba EU-a za jačanjem i poboljšanjem informacijskih sustava, arhitekture podataka i razmjene informacija u području upravljanja granicama, izvršavanja zakonodavstva i borbe protiv terorizma te potreba za poboljšanjem interoperabilnosti informacijskih sustava. Komunikacijom je utvrđena i potreba za otklanjanjem nedostataka informacija, uključujući informacije o državljanima trećih zemalja koji su nositelji viza za dugotrajni boravak.

(4)Vijeće je 10. lipnja 2016. potvrdilo Plan za pojačanu razmjenu informacija i upravljanje informacijama. Kako bi uklonilo postojeći nedostatak informacija u dokumentima koji se izdaju državljanima trećih zemalja, Vijeće je pozvalo Komisiju da procijeni uspostavu središnjeg repozitorija za boravišne dozvole i vize za dugotrajni boravak koje izdaju države članice za pohranjivanje informacija o tim dokumentima, uključujući datume isteka i njihovo moguće povlačenje. U članku 21. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma predviđa se pravo na slobodno kretanje unutar državnog područja država koje su potpisnice Sporazuma u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana uvođenjem međusobnog priznavanja boravišnih dozvola i viza za dugotrajni boravak koje izdaju te države. (5)U Zaključcima Vijeća od 9. lipnja 2017. o daljnjim koracima za poboljšanje razmjene informacija i osiguravanje interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a Vijeće je priznalo da će možda biti potrebne nove mjere kako bi se otklonili postojeći nedostaci informacija za upravljanje granicama i izvršavanje zakonodavstva u vezi s prelascima granica nositelja viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola. Vijeće je pozvalo Komisiju da provede studiju izvedivosti kao prioritet za uspostavu središnjeg repozitorija EU-a koji sadržava informacije o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama. Na temelju toga Komisija je provela dvije studije: u prvoj je studiji izvedivosti zaključeno da bi razvijanje repozitorija bilo tehnički izvedivo te da bi ponovna upotreba strukture VIS-a bila najbolja tehnička opcija, dok je drugom studijom provedena analiza potrebe i proporcionalnosti, a zaključak je da je potrebno i proporcionalno proširiti opseg VIS-a tako da se uključe prethodno navedeni dokumenti. (6)U Komunikaciji Komisije od 27. rujna 2017. o provedbi Europskog migracijskog programa navodi se da je zajednička vizna politika EU-a ključni element za olakšavanje turizma i poslovanja, ali i ključno sredstvo za sprečavanje sigurnosnih rizika i rizika nezakonite migracije u EU. U Komunikaciji se priznaje potreba daljnje prilagodbe zajedničke vizne politike trenutačnim izazovima, uzimajući u obzir nova rješenja informacijskih tehnologija i uravnotežujući koristi pojednostavnjenog putovanja s vizama s poboljšanim upravljanjem migracijama, sigurnošću i granicama. U Komunikaciji se navodi da će se revidirati pravni okvir VIS-a radi daljnjeg poboljšanja obrade viza, uključujući aspekte u vezi sa zaštitom podataka i pristup tijela za izvršavanje zakonodavstva, daljnjeg proširenja upotrebe VIS-a kad je riječ o novim kategorijama i načinima upotrebe podataka i potpunog iskorištavanja instrumenata interoperabilnosti. (7)U Komunikaciji Komisije od 14. ožujka 2018. o prilagodbi zajedničke vizne politike novim izazovima ponovno je potvrđeno da će se revidirati pravni okvir VIS-a kao dio šireg procesa promišljanja o interoperabilnosti informacijskih sustava. (8)Pri donošenju Uredbe (EZ) br. 810/2009 zaključeno je da će u kasnijoj fazi biti potrebno baviti se pitanjem dovoljne pouzdanosti za identifikaciju i provjeru otisaka prstiju djece mlađe od 12 godina, posebno s obzirom na činjenicu da se otisci prstiju mijenjanju s godinama, a na temelju rezultata studije provedene pod nadležnošću Komisije. Studijom koju je 2013. proveo Zajednički istraživački centar zaključeno je da je moguće postići zadovoljavajuću razinu točnosti prepoznavanja otisaka prstiju djece u dobi od 6 do 12 godina pod određenim uvjetima. Druga je studija potvrdila taj zaključak u prosincu 2017. i ponudila dodatni uvid u učinak starenja na kvalitetu otiska prsta. Na temelju toga Komisija je 2017. provela dodatnu studiju o potrebi i proporcionalnosti snižavanja dobi za uzimanje otisaka prstiju djece na 6 godina u postupku izdavanja viza. Ovom je studijom utvrđeno da bi snižavanje dobi za uzimanje otisaka prstiju pridonijelo boljem ostvarenju ciljeva VIS-a, osobito u pogledu olakšanja borbe protiv zlouporabe identiteta, provjera na graničnim prijelazima na vanjskim granicama te da bi moglo donijeti dodatne koristi jačanjem sprečavanja i borbe protiv kršenja prava djece, osobito omogućivanjem identifikacije/provjere identiteta djece državljana trećih zemalja koji se nalaze na schengenskom području u situaciji u kojoj se može dogoditi ili se dogodilo kršenje njihovih prava (npr. djeca žrtve trgovine ljudima, nestala djeca i maloljetnici bez pratnje koji traže azil). (9)Pri provedbi svih postupaka iz ove Uredbe, najbolji interes djeteta primarna je briga država članica. Dobrobit, sigurnost i mišljenja djeteta uzet će se u obzir i dat će im se dužna važnost u skladu s njegovom ili njezinom dobi i zrelosti. VIS je osobito relevantan ako postoji opasnost da je dijete žrtva trgovine ljudima. (10)Osobne podatke koje navede podnositelj prijave za vizu za kratkotrajni boravak potrebno je obraditi u VIS-u kako bi se procijenilo može li ulazak podnositelja u Uniju predstavljati prijetnju javnoj sigurnosti ili javnom zdravlju u Uniji i kako bi se procijenio rizik od nezakonite migracije podnositelja. Kad je riječ o državljanima trećih zemalja koji su dobili vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu, te bi provjere trebale biti ograničene na procjenu identiteta nositelja isprave, vjerodostojnost i valjanost vize za dugotrajni boravak ili dozvole boravka te može li ulazak državljana treće zemlje u Uniju predstavljati prijetnju javnoj sigurnosti ili javnom zdravlju u Uniji. One ne bi trebale ometati odluku o vizama za dugotrajni boravak ili boravišnim dozvolama. (11)Procjena takvih rizika ne može se obaviti bez obrade osobnih podataka povezanih s identitetom osobe, putnom ispravom i, ovisno o slučaju, jamcem ili identitetom odgovorne osobe ako je podnositelj maloljetan. Svaki osobni podatak u zahtjevima trebao bi se usporediti s podacima iz evidencije, dosjea ili upozorenja registriranog u informacijskom sustavu (Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), viznom informacijskom sustavu (VIS), podacima Europola, Interpolovoj bazi podataka o otuđenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD), sustavu ulaska/izlaska (EES), Eurodacu, sustavu ECRIS-TCN u pogledu presuda povezanih s terorističkim kaznenim djelima ili drugim oblicima teških kaznenih djela i/ili Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama (Interpol TDAWN)) ili s podacima iz popisa za praćenje ili s posebnim pokazateljima rizika. Kategorije osobnih podataka koje bi se trebale upotrebljavati za usporedbu trebale bi biti ograničene na kategorije podataka u pretraživanim informacijskim sustavima, na popisu za praćenje ili na posebne pokazatelje rizika. (12)Interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a uspostavljena je [Uredbom (EU) XX o interoperabilnosti] kako bi se ti informacijski sustavi i podaci koje sadržavaju međusobno nadopunjavali radi poboljšanja upravljanja vanjskim granicama, doprinosa sprečavanju i suzbijanju nezakonite migracije te osiguravanja visoke razine sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Unije, uključujući očuvanje javne sigurnosti i javnog poretka te zaštitu sigurnosti na državnim područjima država članica. (13)Interoperabilnost između informacijskih sustava EU-a omogućuje njihovo međusobno nadopunjavanje radi olakšavanja pravilne identifikacije osoba, doprinosa borbi protiv zlouporabe identiteta, poboljšanja i usklađivanja zahtjeva kvalitete podataka u informacijskim sustavima EU-a, olakšavanja tehničke i operativne provedbe postojećih i budućih informacijskih sustava EU-a od strane država članica, jačanja i pojednostavnjenja sigurnosti podataka i mjera zaštite podataka kojima se reguliraju informacijski sustavi EU-a, pojednostavnjenja pristupa EES-u, VIS-u, [ETIAS-u] i Eurodacu radi izvršavanja zakonodavstva te podrške ciljevima EES-a, VIS-a, [ETIAS-a], Eurodaca, SIS-a i [sustava ECRIS-TCN]. (14)Sastavni dijelovi interoperabilnosti obuhvaćaju EES, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS i [sustav ECRIS-TCN] te podatke Europola kako bi se omogućilo njihovo istovremeno pretraživanje na temelju ovih informacijskih sustava EU-a pa je stoga primjereno upotrebljavati te sastavne dijelove u svrhu izvršavanja automatiziranih provjera i pri pristupanju VIS-u u svrhe izvršavanja zakonodavstva. Europski portal za pretraživanje (ESP) trebao bi se upotrebljavati u tu svrhu radi brzog, neometanog, učinkovitog, sustavnog i nadziranog pristupa informacijskim sustavima EU-a, Europolovim podacima i Interpolovim bazama podataka koje su im potrebne za izvršavanje zadaća, u skladu s njihovim pravima na pristup i kao potpora ciljevima VIS-a. (15)Usporedba s ostalim bazama podataka trebala bi se automatizirati. Svaki put kad se takvom usporedbom pronađe podudaranje (pozitivni rezultat) bilo kojih osobnih podataka ili njihovih kombinacija u zahtjevima s evidencijom, dosjeom ili upozorenjem u prethodno navedenim informacijskim sustavima ili s osobnim podacima na popisu za praćenje, zahtjev mora ručno obraditi službenik u nadležnom tijelu. Odluka o izdavanju vize za kratkotrajni boravak treba se temeljiti na procjeni koju obavlja nadležno tijelo. (16)Odbijanje zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak ne bi se trebalo temeljiti samo na automatiziranoj obradi podataka u zahtjevima. (17)Podnositelji zahtjeva kojima je odbijena viza za kratkotrajni boravak na temelju neke informacije koja proizlazi iz obrade u VIS-u trebali bi imati pravo na žalbu. Žalbeni postupci trebali bi se provoditi u državi članici koja je donijela odluku o zahtjevu i u skladu s nacionalnim pravom te države članice. Trebale bi se primjenjivati postojeće zaštitne mjere i pravila o žalbi iz Uredbe (EZ) br. 767/2008. (18)Posebne pokazatelje rizika, koji odgovaraju prethodno utvrđenim rizicima sigurnosti, nezakonite migracije ili javnog zdravlja, trebalo bi upotrijebiti za analizu dosjea zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak. Kriteriji upotrijebljeni za utvrđivanje posebnih pokazatelja rizika ne bi se ni u kojim okolnostima trebali temeljiti samo na spolu ili dobi osobe. Ni u kojim se okolnostima ne smiju temeljiti na informacijama koje otkrivaju rasu, etničko ili socijalno podrijetlo, genetska obilježja, jezik, politička ili druga mišljenja, vjerska ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatima, pripadnost nacionalnoj manjini, imovinu, rođenje, invaliditet ili spolno opredjeljenje osobe. (19)Budući da se stalno javljaju novi oblici prijetnji sigurnosti, novi obrasci nezakonitih migracija i nove prijetnje javnom zdravlju, potrebni su učinkoviti odgovori i protiv njih se treba boriti suvremenim sredstvima. Budući da ta sredstva podrazumijevaju obradu znatnih količina osobnih podataka, trebalo bi uvesti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se utjecaj na pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života i pravo na poštovanje osobnih podataka ograničio na ono što je nužno u demokratskom društvu. (20)Trebala bi se osigurati barem slična razina provjera podnositelja zahtjeva za vize za kratkotrajni boravak ili državljana trećih zemalja koji su dobili vizu za dugotrajni boravak ili boravišnu dozvolu kao što je to slučaj za državljane trećih zemalja kojima nije potrebna viza. U tu svrhu utvrđuje se i popis za praćenje koji sadržava informacije o osobama za koje postoji sumnja da su počinile teško kazneno djelo ili kazneno djelo terorizma ili za koje postoje činjenične naznake ili opravdani razlozi za vjerovanje da će počiniti teško kazneno djelo ili kazneno djelo terorizma, a taj bi se popis trebao upotrebljavati za provjere povezane i s ovim kategorijama državljana trećih zemalja. (21)Kako bi ispunili svoju obvezu prema Konvenciji o provedbi Schengenskog sporazuma, međunarodni prijevoznici trebali bi moći provjeriti imaju li državljani trećih zemalja s vizom za kratkotrajni boravak, vizom za dugotrajni boravak ili boravišnom dozvolom potrebne valjane putne isprave. Ta bi se provjera trebala omogućiti svakodnevnom ekstrakcijom podataka iz VIS-a u zasebnu bazu podataka ograničenu samo na čitanje koja omogućuje ekstrakciju najmanjeg potrebnog podskupa podataka radi pretraživanja čiji je rezultat odgovor ok/not ok (u redu/nije u redu). (22)Ovom bi Uredbom trebalo odrediti tijela država članica koja mogu dobiti odobrenje za pristup VIS-u radi unosa, izmjene, brisanja ili pregledavanja podataka o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama za posebne namjene utvrđene u VIS-u za tu kategoriju isprava i njihove nositelje u onoj mjeri koja je potrebna za izvršavanje njihovih zadaća. (23)Svaka bi obrada podataka iz VIS-a o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama trebala biti proporcionalna zacrtanim ciljevima i neophodna za izvršavanje zadaća nadležnih tijela. Pri upotrebi VIS-a nadležna bi tijela trebala osigurati poštovanje ljudskog dostojanstva i nepovredivosti osobe čije se podatke traži te ne bi trebala diskriminirati osobe na temelju spola, rase, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, religije ili vjere, političkih ili drugih uvjerenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, vlasništva, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolnog opredjeljenja.

(24)Neophodno je da tijela za izvršavanje zakonodavstva raspolažu najnovijim informacijama kako bi mogla izvršavati svoje zadaće u borbi protiv kaznenih djela terorizma i drugih teških kaznenih djela. Pristup tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva i Europola VIS-u utvrđen je Odlukom Vijeća 2008/633/PUP. Sadržaj te odluke treba uključiti u Uredbu o VIS-u kako bi se uskladila s trenutačnim okvirom ugovora. (25)Pristup podacima iz VIS-a za potrebe izvršavanja zakonodavstva već se pokazao korisnim u identifikaciji osoba preminulih nasilnom smrću ili se pak njime pomoglo istražiteljima da ostvare bitan napredak u slučajevima povezanima s trgovinom ljudima, terorizmom ili trgovinom drogom. Stoga bi podaci u VIS-u povezani s dugotrajnim boravcima trebali biti raspoloživi određenim tijelima država članica i Europskom policijskom uredu („Europol”), podložno uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi. (26)S obzirom na to da Europol ima važnu ulogu u pogledu suradnje među tijelima država članica u području istraživanja prekograničnog kriminala kao potpore u sprečavanju, analizama i istrazi kriminala na razini Unije, Europolov trenutačni pristup VIS-u u okviru njegovih zadaća trebao bi se kodificirati i pojednostavniti uzimajući u obzir i nedavne promjene pravnog okvira, primjerice Uredbu (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća. (27)Pristup VIS-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela predstavlja zadiranje u temeljna prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života te prava na zaštitu osobnih podataka osoba čiji se osobni podaci obrađuju u VIS-u. Svako takvo zadiranje mora biti u skladu sa zakonodavstvom koje mora biti sastavljeno dovoljno precizno kako bi se pojedincima omogućilo da prilagode svoje ponašanje i mora štititi pojedince od proizvoljnosti te se u njemu mora dovoljno jasno naznačiti raspon slobode odlučivanja dane nadležnim tijelima i način primjene te slobode. Svako zadiranje mora u demokratskom društvu biti opravdano potrebom zaštite legitimnog i proporcionalnog interesa te proporcionalno legitimnom cilju koji se želi ostvariti. (28)[Uredba 2018/XX o interoperabilnosti] daje mogućnost policiji države članice, koja je za to ovlaštena nacionalnim zakonodavnim mjerama, da identificira osobu s pomoću biometrijskih podataka uzetih tijekom provjere identiteta te osobe. Međutim, mogu postojati posebne okolnosti u kojima je identifikacija osobe potrebna u interesu te osobe. Takvi slučajevi uključuju situacije u kojima je osoba pronađena nakon što je nestala, bila oteta ili je identificirana kao žrtva trgovine ljudima. U takvim slučajevima trebalo bi tijelima za izvršavanje zakonodavstva omogućiti brzi pristup podacima u VIS-u radi brze i pouzdane identifikacije osobe bez potrebe za ispunjavanjem svih preduvjeta i dodatnih zaštitnih mjera za pristup radi izvršavanja zakonodavstva. (29)Usporedbe podataka na temelju latentnog otiska prstiju, odnosno daktiloskopskog traga koji je moguće pronaći na mjestu zločina, od temeljne je važnosti u području policijske suradnje. Mogućnošću usporedbe latentnog otiska prsta s podacima o otiscima prstiju pohranjenima u VIS-u u slučajevima u kojima postoje opravdani razlozi za vjerovanje da bi počinitelj ili žrtva mogli biti registrirani u VIS-u trebao bi se tijelima kaznenog progona država članica osigurati vrlo važan alat za sprečavanje, otkrivanje ili istragu terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela kada su, na primjer, latentni otisci prstiju jedini dokaz s mjesta zločina. (30)Potrebno je imenovati nadležna tijela država članica i odrediti središnju pristupnu točku preko koje se šalju zahtjevi za pristup podacima iz VIS-a i voditi popis operativnih jedinica u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti taj pristup za posebne namjene sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela. (31)Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela trebale bi središnjoj pristupnoj točki podnijeti zahtjeve za pristup podacima pohranjenim u središnjem sustavu, a te bi zahtjeve trebalo obrazložiti. Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti pristup podacima iz VIS-a ne bi trebale djelovati kao tijelo za provjeru. Središnje pristupne točke trebale bi djelovati neovisno o imenovanim tijelima i trebale bi, na neovisan način, biti odgovorne za osiguravanje stroge usklađenosti s uvjetima za pristup utvrđenima ovom Uredbom. U iznimno hitnim slučajevima kada je pristup u ranoj fazi potreban da bi se odgovorilo na posebnu i stvarnu prijetnju koja se odnosi na teroristička kaznena djela ili druga teška kaznena djela, središnja pristupna točka trebala bi moći odmah obraditi zahtjev, a provjeru izvršiti naknadno. (32)Kako bi se zaštitili osobni podaci i onemogućila sustavna pretraživanja radi izvršavanja zakonodavstva, obradu podataka iz VIS-a trebalo bi provoditi samo u posebnim slučajevima i kada je to potrebno za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Imenovana tijela i Europol trebali bi zatražiti pristup podacima iz VIS-a samo kada imaju opravdane razloge vjerovati da će se takvim pristupom osigurati podaci koji će im znatno pomoći u sprečavanju, otkrivanju ili istrazi terorističkog kaznenog djela ili drugog teškog kaznenog djela. (33)Osobni podaci nositelja dokumenata za dugotrajni boravak pohranjenih u VIS-u ne bi se trebali čuvati dulje nego što je nužno za potrebe VIS-a. Primjereno je čuvati podatke o državljanima trećih zemalja u razdoblju od pet godina kako bi se omogućilo uzimanje u obzir podataka za procjenu zahtjeva za vize za kratkotrajni boravak, otkrivanje prekoračenja trajanja dopuštenog boravka nakon završetka razdoblja valjanosti te izvršenje sigurnosnih procjena državljana trećih zemalja koji su ih dobili. Podaci o prethodnim upotrebama isprave mogli bi olakšati izdavanje budućih viza za kratkotrajni boravak. Za navedene svrhe kraći rok pohrane ne bi bio dovoljan. Podatke bi trebalo izbrisati nakon roka od pet godina, osim ako postoje razlozi da ih se izbriše i ranije. (34)Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća mjerodavna je za obradu osobnih podataka koju provode države članice na temelju ove Uredbe. Obrada osobnih podataka koju obavljaju tijela za izvršavanje zakonodavstva u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija regulirana je Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća. (35)Članovi timova europske granične i obalne straže (EBCG) te timovi osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem, ovlašteni su Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća za pregledavanje europskih baza podataka kada je to potrebno za izvršavanje operativnih zadataka navedenih u operativnom planu za granične provjere, nadzor granica i vraćanje pod nadležnošću države članice domaćina. U svrhu olakšanja pregledavanja i omogućivanja djelotvornog pristupa timova podacima iz VIS-a, ECBGA bi trebala imati pristup VIS-u. Taj pristup trebao bi slijediti uvjete i ograničenja pristupa koji se primjenjuju na nadležna tijela država članica prema svakoj posebnoj svrsi za koju je moguće pregledavati podatke iz VIS-a. (36)Vraćanje državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište u državama članicama u skladu s Direktivom 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ključna je sastavnica sveobuhvatnih napora u borbi protiv nezakonite migracije i predstavlja važan razlog od znatnog javnog interesa. (37)Na treće zemlje vraćanja često se ne primjenjuju odluke o primjerenosti koje je Komisija donijela na temelju članka 45. Uredbe (EU) 2016/679 ili na temelju nacionalnih odredbi donesenih kako bi se prenio članak 36. Direktive (EU) 2016/680. Nadalje, snažni napori Unije u suradnji s glavnim zemljama podrijetla državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom na koje se primjenjuje obveza vraćanja nisu uspjeli omogućiti sustavno ispunjavanje obveze tih trećih zemalja utvrđene međunarodnim zakonom da ponovno prihvate svoje državljane. Sporazumi o ponovnom prihvaćanju, koji su zaključeni ili o kojima pregovaraju Unija ili države članice te koji omogućuju odgovarajuće zaštitne mjere za prijenos podataka u treće zemlje u skladu s člankom 46. Uredbe (EU) 2016/679 ili nacionalnim odredbama donesenima kako bi se prenio članak 37. Direktive (EU) 2016/680, obuhvaćaju ograničen broj tih trećih zemalja i zaključivanje novih sporazuma ostaje neizvjesno. U takvim situacijama moguća je obrada osobnih podataka u skladu s ovom uredbom s tijelima trećih zemalja u svrhe provedbe politike vraćanja Unije pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti iz članka 49. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) 2016/679 ili iz nacionalnih odredbi kojima se prenosi članak 38. ili 39. Direktive (EU) 2016/680. (38)Države članice trebale bi učiniti dostupnima odgovarajuće osobne podatke koji se obrađuju u VIS-u u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka i, prema potrebi, u pojedinačnim slučajevima za obavljanje zadaća prema Uredbi (EU) .../... Europskog Parlamenta i Vijeća [Okvirna uredba Unije o preseljenju] [Agenciji Europske unije za azil] i mjerodavnim međunarodnim tijelima, kao što su visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice, Međunarodna organizacija za migracije te operacijama za izbjeglice i preseljenja Međunarodnog odbora Crvenog križa, u pogledu državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva koje su ta tijela uputila državama članicama u provedbi Uredbe (EU) .../... [Okvirna uredba Unije o preseljenju]. (39)Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuje se na aktivnosti institucija ili tijela Unije pri izvršavanju njihovih zadaća kada su odgovorni za operativno upravljanje VIS-om. (40)U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 obavljeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i on je donio mišljenje o... (41)Kako bi se unaprijedila suradnja trećih zemalja u ponovnom prihvaćanju nezakonitih migranata i olakšalo vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom čiji su podaci možda pohranjeni u VIS-u, primjerci putnih isprava podnositelja zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak trebali bi biti pohranjeni u VIS-u. Za razliku od informacija izvučenih iz VIS-a, primjerci putnih isprava dokaz su državljanstva koji je općeprihvaćen u trećim zemljama. (42)Kako je utvrđeno Odlukom br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća, pregledavanje popisa putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza obavezan je element postupka obrade viza. Tijela nadležna za izdavanje viza trebala bi sustavno provoditi ovu obvezu te bi popis stoga trebao biti uključen u VIS radi automatske provjere priznavanja putne isprave podnositelja. (43)Ne dovodeći u pitanje odgovornost država članica za točnost podataka unesenih u VIS, eu-LISA trebala bi biti odgovorna za dodatno jačanje kvalitete podataka uvođenjem središnjeg alata za praćenje kvalitete podataka te za redovitu izradu izvješća namijenjenih državama članicama.

(44)Da bi se omogućilo bolje praćenje upotrebe VIS-a za analizu trendova u pogledu migracijskog pritiska i upravljanja granicama, eu-LISA trebala bi moći razviti sposobnost za statističko izvješćivanje država članica, Komisije i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu bez ugrožavanja cjelovitosti podataka. Stoga bi trebalo uspostaviti središnji statistički repozitorij. Nijedna izrađena statistika ne bi smjela sadržavati osobne podatke. (45)Ovom Uredbom ne dovodi se u pitanje primjena Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (46)Budući da ciljeve ove Uredbe ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije zbog potrebe osiguravanja provedbe zajedničke politike o vizama, visoke razine sigurnosti na području bez nadzora na unutarnjim granicama i postupne uspostave integriranog sustava upravljanja vanjskim granicama, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. (47)Ovom se Uredbom utvrđuju stroga pravila pristupa VIS-u i potrebne zaštitne mjere. Njome se predviđaju i prava pojedinaca na pristup, ispravak, brisanje i pravnu zaštitu, a posebno pravo na pravni lijek i nadzor nad postupcima obrade koji provode neovisna javna tijela. Ovom Uredbom uvode se dodatne zaštitne mjere kako bi se obuhvatile posebne potrebe novih kategorija podataka koji će se obrađivati u VIS-u. U ovoj se Uredbi stoga poštuju temeljna prava i uvažavaju načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a osobito pravo na ljudsko dostojanstvo, pravo na slobodu i sigurnost, poštovanje privatnog i obiteljskog života, zaštita osobnih podataka, pravo na azil i zaštita načela zabrane prisilnog udaljenja i zaštita u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja, pravo na nediskriminaciju, prava djeteta i pravo na djelotvoran pravni lijek. (48)Posebne odredbe trebale bi se primjenjivati na državljane trećih zemalja na koje se primjenjuje obveza posjedovanja vize i koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo na slobodu kretanja u skladu s pravom Unije i koji ne posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ. U članku 21. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, podložno ograničenjima i uvjetima utvrđenima u Ugovorima i u mjerama donesenima radi njihove provedbe. Odgovarajuća ograničenja i uvjeti nalaze se u Direktivi 2004/38/EZ. (49)Kako je potvrdio Sud Europske unije, takvi članovi obitelji imaju pravo ući na državno područje države članice, ali i pribaviti vizu u tu svrhu. Države članice moraju takvim osobama omogućiti sva sredstva za dobivanje potrebnih viza koje se moraju besplatno izdati što prije na temelju ubrzanog postupka. (50)Pravo na ishođenje vize nije bezuvjetno jer se može uskratiti članovima obitelji koji predstavljaju rizik za javni poredak, javnu sigurnost ili javno zdravlje u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. U tom kontekstu, osobne podatke članova obitelji moguće je provjeriti samo ondje gdje su podaci povezani s njihovom identifikacijom i njihovim statusom samo ako su oni relevantni za procjenu njihove prijetnje sigurnosti. Obrada njihovih zahtjeva za vizu zaista bi se trebala obaviti isključivo zbog sigurnosnih pitanja, a ne pitanja povezanih s rizicima od migracije. (51)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. (52)Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ; Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. (53)Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ; Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. (54)Kad je riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ. (55)Kad je riječ o Švicarskoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ i člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP. (56)Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pridruživanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU. (57)Ova Uredba, uz iznimku članka 22.r, predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, ili je s njom na drugi način povezan u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. i članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011., uz iznimku odredbi koje se Odlukom Vijeća (EU) 2017/1908 primjenjuju na Bugarsku i Rumunjsku, DONIJELI SU OVU UREDBU: Članak 1. Uredba (EZ) br. 767/2008 mijenja se kako slijedi: (1)u članku 1. dodaju se sljedeći stavci: „Ovom se Uredbom utvrđuju i postupci za razmjenu informacija među državama članicama o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama, uključujući određene odluke o vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama. Pohranjivanjem podataka o identitetu i putnim ispravama te biometrijskih podataka u zajedničkom repozitoriju podataka o identitetu (CIR), koji je uspostavljen člankom 17. Uredbe 2018/XX Europskog parlamenta i Vijeća* [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti], VIS pridonosi olakšavanju i pomoći pri točnoj identifikaciji osoba registriranih u VIS-u.”

_______ * Uredba 2018/XX Europskog parlamenta i Vijeća* [Uredba 2018/XX o interoperabilnosti] (SL L).”; (2)članak 2. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 2.

Namjena VIS-a 1. Namjena je VIS-a poboljšanje provođenja zajedničke vizne politike, konzularne suradnje i savjetovanja među središnjim tijelima nadležnima za vize olakšavanjem razmjene podataka među državama članicama o zahtjevima za izdavanje viza i s njima povezanim odlukama da bi se: (a) pojednostavio postupak podnošenja zahtjeva za vize; (b) spriječilo nepridržavanje mjerila za određivanje države članice odgovorne za obradu zahtjeva; (c) potpomogla borba protiv krivotvorenja; (d) pojednostavila kontrola na vanjskim graničnim prijelazima i unutar državnih područja država članica; (e) pomoglo pri identifikaciji i vraćanju osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak, boravak ili boravište na području država članica; (f) pomoglo pri identifikaciji nestalih osoba; (g) olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća* i Direktive 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća**; (h) pridonijelo sprečavanju, otkrivanju i istrazi kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela; (i) pridonijelo sprečavanju prijetnji unutarnjoj sigurnosti bilo koje države članice; (j) osigurala točna identifikacija osoba; (k) poduprijeli ciljevi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) povezani s upozorenjima o državljanima trećih zemalja kojima je odbijen ulazak, o osobama za koje se traži uhićenje, predaja ili izručenje, o nestalim osobama, o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku i o osobama za skrivene ili posebne provjere. 2. U pogledu viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola, namjena je VIS-a olakšati razmjenu podataka među državama članicama o odlukama koje se na njih odnose da bi se: (a) podržala visoka razina sigurnosti doprinosom procjeni predstavlja li podnositelj prijetnju javnom poretku, unutarnjoj sigurnosti ili javnom zdravlju prije njegova dolaska na vanjske granične prijelaze; (b) pojačala djelotvornost graničnih kontrola i kontrola na državnom području; (c) pridonijelo sprečavanju, otkrivanju i istrazi kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela;

(d) osigurala točna identifikacija osoba; (e) olakšala primjena Uredbe (EU) br. 604/2013 i Direktive 2013/32/EU; (f) poduprijeli ciljevi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) povezani s upozorenjima o državljanima trećih zemalja kojima je odbijen ulazak, o osobama za koje se traži uhićenje, predaja ili izručenje, o nestalim osobama, o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku i o osobama za skrivene ili posebne provjere. * Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180, 29.6.2013., str. 31.). ** Direktiva 2013/32/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o zajedničkim postupcima za priznavanje i oduzimanje međunarodne zaštite (SL L 180, 29.6.2013., str. 60.).”; (3)briše se članak 3.; (4)u članku 4. dodaju se sljedeće točke: (12)„‚podaci iz VIS-a’ znači svi podaci pohranjeni u središnjem sustavu VIS-a te u CIR-u u skladu s člancima od 9. do 14. i od 22.c do 22.f; (13)‚podaci o identitetu’ znači podaci iz članka 9. stavka 4. točaka (a) i (aa); (14)‚podaci o otiscima prstiju’ znači podaci koji se odnose na otiske prstiju koji su pohranjenu u dosjeu VIS-a; (15)‚prikaz lica’ znači digitalna snimka lica; (16)‚podaci Europola’ znači osobni podaci koje obrađuje Europol u svrhe iz članka 18. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća*; (17)‚boravišna dozvola’ znači sve boravišne dozvole koje izdaju države članice u skladu s jedinstvenim obrascem utvrđenim u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1030/2002** i svim ostalim dokumentima iz članka 2. stavka 16. točke (b) Uredbe (EU) 2016/399; (18)‚viza za dugotrajni boravak’ znači odobrenje koje izdaje država članica kako je predviđeno u članku 18. Schengenske konvencije; (19)‚nacionalno nadzorno tijelo’ u pogledu izvršavanja zakonodavstva znači nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom 41. Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća***; (20)‚izvršavanje zakonodavstva’ znači sprečavanje, otkrivanje ili istraga terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela; (21)‚teroristička kaznena djela’ znači kaznena djela prema nacionalnom pravu koja odgovaraju ili su istovjetna kaznenim djelima iz Direktive (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća****; (22)‚teška kaznena djela’ znači kaznena djela koja odgovaraju ili su istovjetna onima iz članka 2. stavka 2. Okvirne odluke Vijeća 2002/584/PUP*****, ako su prema nacionalnom pravu kažnjiva kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode na najmanje tri godine. ________________ * Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

** Uredba Vijeća (EZ) br. 1030/2002 od 13. lipnja 2002. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca boravišnih dozvola za državljane trećih zemalja (SL L 157, 15.6.2002., str. 1.). *** Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.). **** Direktiva (EU) 2017/541 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o suzbijanju terorizma i zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP i o izmjeni Odluke Vijeća 2005/671/PUP (SL L 88, 31.3.2017., str. 6.). ***** Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica (SL L 190, 18.7.2002., str. 1.)”; (5)članak 5. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 5.

Kategorije podataka 1. U VIS se unose samo sljedeće kategorije podataka: (a) alfanumerički podaci o podnositelju zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak i o zatraženim, izdanim, odbijenim, poništenim, oduzetim ili produljenim vizama iz članka 9. stavaka od 1. do 4. i članaka od 10. do 14., alfanumerički podaci o izdanim, povučenim, odbijenim, poništenim, oduzetim ili produljenim vizama za dugotrajni boravak i boravišnim dozvolama iz članaka 22.c, 22.d, 22.e i 22.f te informacije o pozitivnim rezultatima iz članaka 9.a i 22.b te rezultatima provjera iz članka 9.c stavka 6.; (b) prikazi lica iz članka 9. stavka 5. i članka 22.c stavka 2. točke (f); (c) podaci o otiscima prstiju iz članka 9. stavka 6. i članka 22.c stavka 2. točke (g); (d) veze s ostalim zahtjevima iz članka 8. stavaka 3. i 4. i članka 22.a stavka 3. 2. Ne dovodeći u pitanje postupke evidentiranja obrade podataka iz članka 34., poruke koje se prenose VIS-om iz članka 16., članka 24. stavka 2. i članka 25. stavka 2. ne pohranjuju se u VIS-u. 3. CIR sadržava podatke iz članka 9. stavka 4. točaka od (a) do (cc), članka 9. stavka 5. i članka 9. stavka 6., članka 22.c stavka 2. točaka od (a) do (cc), (f) i (g) te članka 22.d točaka od (a) do (cc), (f) i (g). Ostali podaci iz VIS-a pohranjuju se u središnjem sustavu VIS-a.”; (6)umeće se sljedeći članak 5.a: „Članak 5.a Popis priznatih putnih isprava (1)Kako je utvrđeno Odlukom br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća*, popis putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza mora se uključiti u VIS. (2)VIS mora nuditi funkciju centraliziranog upravljanja popisom priznatih putnih isprava i obavijesti o priznavanju ili nepriznavanju navedenih putnih isprava u skladu s člankom 4. Odluke br. 1105/2011/EU. (3)Podrobna pravila o upravljanju funkcijom iz stavka 2. navode se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2. _________________

* Odluka br. 1105/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o popisu putnih isprava koje nositelju omogućuju prijelaz vanjskih granica i u koje se može upisati viza, te o uspostavi mehanizma za uspostavu tog popisa (SL L 287, 4.11.2011., str. 9.).”; (7)članak 6. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Pristup VIS-u radi ostvarivanja uvida u podatke namijenjen je isključivo propisno ovlaštenom osoblju nacionalnih nadležnih tijela svake države članice i tijela EU-a koja su nadležna za namjene utvrđene u člancima od 15. do 22., člancima od 22.c do 22.f, člancima od 22.g do 22.j te za namjene utvrđene u člancima 20. i 21. [Uredbe 2018/XX o interoperabilnosti]. Taj je pristup ograničen do mjere u kojoj su podaci potrebni za izvršenje njihovih zadaća u skladu s tim namjenama i proporcionalni ciljevima koje se želi postići.”; (b) dodaje se sljedeći stavak 4.: „4. VIS mora imati funkciju za centralizirano upravljanje tim popisom.”; (c) dodaje se sljedeći stavak 5.: „5. Podrobna pravila o upravljanju funkcijom za centralizirano upravljanje popisom iz stavka 3. navode se u provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 49. stavka 2.”; (8) u članku 7. dodaje se novi stavak 3.: „3. Pri provedbi svih postupaka iz ove Uredbe, najbolji interes djeteta primarna je briga država članica. Dobrobit i sigurnost djeteta, osobito ako postoji rizik da je dijete žrtva trgovine ljudima, te mišljenja djeteta uzimaju se u obzir i daje im se dužna važnost u skladu s njegovom ili njezinom dobi i zrelosti.”; (9) naslov poglavlja II. zamjenjuje se sljedećim: „UNOŠENJE I UPOTREBA PODATAKA O VIZAMA ZA KRATKOTRAJNI BORAVAK OD STRANE TIJELA NADLEŽNIH ZA IZDAVANJE VIZA”; (10)članak 8. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Kada je zahtjev prihvatljiv u skladu s člankom 19. Uredbe (EZ) br. 810/2009, tijelo nadležno za vize mora otvoriti dosje zahtjeva u roku od 2 radna dana, tako da unese podatke iz članka 9. u VIS, ako se radi o podacima koje je podnositelj zahtjeva dužan podnijeti.”; (b) umeće se sljedeći stavak 1.a: „1.a Nakon otvaranja dosjea zahtjeva, VIS automatski pokreće pretraživanje u skladu s člankom 9.a i prikazuje rezultate.”; (c) stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: „5. U slučaju gdje iz zakonskih razloga nije potrebno ili činjenično nije moguće dostaviti određene podatke, u polja predviđena za posebne podatke unose se riječi ‚ne primjenjuje se’. Nepostojanje otisaka prstiju označava se s ‚VIS0’; nadalje, sustavom se dozvoljava razlikovanje između slučajeva u skladu s člankom 13. stavkom 7. točkama od (a) do (d) Uredbe (EZ) br. 810/2009.”;

(11)članak 9. mijenja se kako slijedi: (a) u točki 4. podtočke (a), (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim: „(a)prezime; ime (imena); datum rođenja; državljanstvo ili državljanstva; spol; (aa) prezime pri rođenju (bivše(-a) prezime(-na)); mjesto i zemlja rođenja; državljanstvo u vrijeme rođenja; (b)vrsta i broj putne isprave ili putnih isprava i troslovna oznaka zemlje koja je izdala putnu ispravu ili putne isprave; (c)datum isteka valjanosti putne isprave ili putnih isprava; (cc)nadležno tijelo koje je izdalo putnu ispravu i datum izdavanja;”; (b) točka 5. zamjenjuje se sljedećim: „5. prikaz lica podnositelja u skladu s člankom 13. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 810/2009.”; (c) dodaje se sljedeća točka 7.: „7. skenirani primjerak stranice s osobnim podacima.”; (d) dodaju se sljedeća dva stavka: „8. Prikaz lica državljana trećih zemalja iz točke 5. prvog stavka mora biti dostatne razlučivosti i kvalitete kako bi se upotrebljavao za automatizirano biometrijsko uspoređivanje. Odstupajući od drugog stavka, u iznimnim slučajevima ako nije moguće ispuniti specifikacije kvalitete i razlučivosti potrebne za unos prikaza lica uživo u VIS, prikaz lica može se elektronički ekstrahirati iz čipa elektroničke strojno čitljive putne isprave (eMRTD). U takvim slučajevima prikaz lica unosi se u osobni dosje tek nakon elektroničke provjere toga odgovara li prikaz lica zabilježen na čipu eMRTD-a prikazu lica uživo predmetnog državljanina treće zemlje.”; (12)umeću se sljedeći novi članci od 9.a. do 9.d.: „Članak 9.a Pretraživanje drugih sustava 1.Dosjei zahtjeva automatski se obrađuju u VIS-u radi pronalaženja pozitivnih rezultata. VIS pojedinačno obrađuje svaki dosje zahtjeva. 2.Nakon što se otvori zahtjev ili se izda viza, VIS provjerava je li putna isprava povezana s tim zahtjevom prepoznata u skladu s Odlukom br. 1105/2011/EU na način da izvršava automatsko pretraživanje u popisu priznatih putnih isprava iz članka 5.a i prikazuje rezultat. 3.Za potrebe provjera predviđenih člankom 21. stavkom 1. i člankom 21. stavkom 3. točkama (a), (c) i (d) Uredbe (EZ) br. 810/2009, VIS pokreće pretraživanje s pomoću Europskog portala za pretraživanje utvrđenog u članku 6. stavku 1. [Uredbe o interoperabilnosti] radi usporedbe odgovarajućih podataka iz članka 9. točke 4. ove Uredbe s podacima iz evidencije, dosjea ili upozorenja registriranih u VIS-u, Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), sustavu ulaska/izlaska (EES), europskom sustavu za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), uključujući popis za praćenje iz članka 29. Uredbe (EU) 2018/XX za potrebe uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju, Eurodacu, [sustavu ECRIS-TCN u pogledu presuda povezanih s terorističkim kaznenim djelima i drugim oblicima teških kaznenih djela], Europolovim podacima, Interpolovoj bazi podataka o otuđenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD) i Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s tjeralicama (Interpol TDAWN).

4.VIS u dosje zahtjeva dodaje upućivanje na svaki pozitivni rezultat u skladu sa stavkom 3. Nadalje, kada je to relevantno, VIS utvrđuje države članice koje su unijele ili pribavile podatke koji su dali pozitivne rezultate ili Europol i evidentira to u dosjeu zahtjeva. 5.Za potrebe članka 2. stavka 1. točke (k), pretraživanjima izvršenim prema stavku 3. ovog članka uspoređuju se relevantni podaci iz članka 15. stavka 2. s podacima u SIS-u kako bi se moglo utvrditi postoji li u pogledu podnositelja zahtjeva jedno od sljedećih upozorenja: (a)upozorenje u pogledu osoba za koje se traži uhićenje radi predaje ili izručenja; (b)upozorenje u pogledu nestalih osoba; (c)upozorenje u pogledu osoba od kojih se traži pomoć u sudskom postupku; (d)upozorenje o osobama i predmetima za skrivene ili posebne provjere. Članak 9.b Posebne odredbe primjenjive na pretraživanje drugih sustava za članove obitelji građana EU-a ili drugih državljana trećih zemalja s pravom slobodnog kretanja na temelju