Prema anketi, 22 države članice počele su upotrebljavati ESPD, dok ih je šest navelo da to nije slučaj, uglavnom zato što Direktiva još nije prenesena. Točnije, to vrijedi za Austriju, Belgiju, Cipar, Estoniju, Litvu i Švedsku.

Direktivom 2014/24/EU državama članicama dopušta se upotreba papirnate verzije ESPD-a do travnja 2018. U većini slučajeva u kojima se upotrebljava usluga eESPD (12 od 15 država članica) usporedno se upotrebljava i papirnati obrazac. Samo su Francuska, Mađarska i Irska navele da se ESPD upotrebljava u papirnatom obliku. Papirnatom se verzijom stoga još uvijek koristi više od 80 % država članica koje su već započele upotrebljavati ESPD. To znači da su tek marginalno iskoristile moguće pojednostavnjenje utemeljeno na upotrebi ESPD-a kojim se potiče digitalizacija postupka javne nabave. Međutim, treba uzeti u obzir i to da dostupni podaci nisu dovoljno detaljni da bi se iz njih saznalo, primjerice, koliko javnih naručitelja upotrebljava neki od različitih načina uvođenja.

Direktivom 2014/24/EU poziva se na podnošenje izvješća o praktičnoj primjeni ESPD-a uzimajući u obzir tehnički razvoj baza podataka u državama članicama. Značajno pojednostavnjenje u postupku javne nabave postiže se integracijom ESPD-a s bazama podataka i/ili informatičkim sustavom za pretkvalifikaciju dobavljača. U takvim je sustavima moguće provjeriti jesu li dobavljači u skladu s kriterijima za isključenje ili odabir u postupcima javne nabave (primjerice, provjeriti – u konačnici automatski – je li dobavljač insolventan i pružiti odgovarajuće informacije javnom naručitelju).

Iz grafikona 4. u nastavku vidljivo je da dvije trećine država članica (Belgija, Bugarska, Cipar, Češka, Estonija, Finska, Francuska, Njemačka, Grčka, Irska, Italija, Latvija, Litva, Malta, Poljska, Portugal, Rumunjska, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina) planira provesti takvu integraciju te da uviđa važnost ESPD-a kao temelja digitalizacije javne uprave.

Grafikon 4. Države članice koje planiraju integrirati ESPD s pretkvalifikacijskim sustavom za dobavljače

Anketom je obuhvaćena i mogućnost da kupci pisane dokaze potrebne u postupku javne nabave pribavljaju izravno pristupanjem nacionalnoj bazi podataka (nacionalni registar nabave, virtualni dosje poduzeća, elektronički sustav pohrane dokumenata ili pretkvalifikacijski sustav). To načelo, poznato i pod nazivom „samo jednom”, znači da se od dobavljača ne bi trebalo tražiti (ili bi se trebalo zatražiti najviše jedanput) da dostave podatke kako bi dokazali da ispunjavaju zahtjeve utvrđene u upravnom postupku jer su ti podaci već dostupni u bazama podataka koje su u vlasništvu tijela javne vlasti.

Grafikon 5. Mogu li javni naručitelji popratne dokumente potrebne u postupku javne nabave pribaviti izravno pristupanjem nacionalnoj bazi podataka?

Legenda:

Da/P – Da, u potpunosti – svi javni naručitelji (sve kategorije javnih naručitelja)

Da/D – Da, djelomično – mogućnost je ograničena na određene javne naručitelje / određene kategorije javnih naručitelja (npr. samo središnja policijska tijela, samo porezna tijela...)

Ne – Nema pristupa nacionalnim bazama podataka

Države članice upitane su namjeravaju li integrirati ESPD s nekim od prethodno navedenih informacijskih sustava. Odgovori država članica (vidjeti grafikon 5.) ukazuju na dvije međusobno suprotstavljene situacije: s jedne strane, u 11 država članica javni naručitelji još uvijek ne mogu popratne dokumente potrebne u postupku javne nabave pribaviti izravno pristupanjem nacionalnoj bazi podataka. To upućuje na činjenicu da u tim upravama pristup bazama podataka nije omogućen njezinim drugim dijelovima za izravno pretraživanje ili međusobno povezivanje; jednako tako, to navodi i na zaključak da primjena načela „samo jednom” još nije započela. S druge strane, u 11 država članica svi javni naručitelji mogu pristupiti nacionalnim bazama podataka kako bi izravno pribavili dokaze i certifikate pružatelja usluga. Međutim, ta se mogućnost primjenjuje samo na određene vrste dokumenata, primjerice na one koji se odnose na osnove za isključenje (kako su izvijestile Finska, Njemačka, Latvija, Litva i Španjolska), dok ostale dokumente trebaju dostaviti dobavljači. To navodi na zaključak da su te države članice započele s primjenom načela „samo jednom” kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za sve uključene strane. Točnije, u Latviji i Litvi već je uspostavljen sustav koji svim kupcima omogućuje da automatski preuzmu dokumente i provjere ispunjavaju li dobavljači određene vrste zahtjeva. Te države članice planiraju povezati ESPD sa svim registrima kako bi se obuhvatili svi aspekti i kako bi se omogućila pojednostavnjena provjera podataka.

U ostalim odgovorima država članica navodi se i treća situacija u kojoj je pristup ograničen na određene kategorije javnih naručitelja (npr. samo središnja policijska tijela, samo porezna tijela i sl.); to odgovara situaciji u maloj skupini od svega šest država članica.

Očekivane i procijenjene prednosti uvođenja ESPD-a