EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.9.2020. SWD(2020) 306 final RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE Izvješće o vladavini prava za 2020.



Poglavlje za Irsku priložen dokumentu KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o vladavini prava za 2020.



Stanje vladavine prava u Europskoj uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Sažetak Niz reformi pravosudnog sustava proveden je u 2019., a neke su trenutačno u pripremi. Konkretno, krajem 2019. uspostavljeno je neovisno Sudbeno vijeće. Iako je percepcija neovisnosti sudstva već visoka, to će vijeće pridonijeti daljnjem promicanju neovisnosti sudstva od izvršne i zakonodavne vlasti. Njegov će Odbor za ponašanje sudaca biti zadužen za disciplinske postupke, dok konačnu odluku o razrješenju sudaca i dalje donosi isključivo parlament (Oireachtas). U planu je reforma usmjerena na izmjenu sustava za imenovanje i promaknuće sudaca. Važno je osigurati da se tom reformom zaštiti neovisnost sudstva, uzimajući u obzir preporuke Vijeća Europe. Radna skupina treba razmotriti broj i tip sudaca koji su potrebni za osiguravanje učinkovitosti pravosuđa tijekom sljedećih pet godina. U tijeku je preispitivanje građanskog pravosuđa koje bi moglo pružiti priliku za poboljšanje pristupa pravosuđu, posebno putem sustava pravne pomoći. Pitanje digitalizacije i resursa pravosudnog sustava, uključujući broj sudaca, i dalje nije riješeno. Irska je provela nekoliko reformi usmjerenih na jačanje borbe proti korupcije, a među njima je najvažniji bio Zakon o kaznenom pravu (za kaznena djela korupcije) iz 2018. U Zakon o kaznenom pravu uključeno je nekoliko kaznenih djela povezanih s korupcijom, ali sadržava i odredbu o dvostrukoj kažnjivosti, kojom se može ograničiti opseg za kazneni progon podmićivanja stranih dužnosnika. Irska je uspostavila pravni i institucionalni okvir za objavu imovinskih kartica i interesa, kao i za kodekse ponašanja i obvezu prijave poreznog stanja, koji je trenutačno u postupku preispitivanja. Prijedlog zakona o standardima javnog sektora iz 2015. prestao je važiti raspuštanjem donjeg doma parlamenta (Dáíl) u siječnju 2020. Program nove vlade sadržava obvezu provedbe reforme i konsolidacije zakonodavstva o etici u javnoj službi. Irski zakoni o kleveti izazivaju zabrinutost u pogledu sposobnosti medija da razotkriju slučajeve korupcije. Trenutačno se provodi sveobuhvatno preispitivanje irskog okvira za borbu protiv korupcije, a istodobno se dovršava preispitivanje zakonodavstva o kleveti. Kad je riječ o medijskom pluralizmu, ustavna jamstva i čvrste regulatorne strukture djeluju u okviru političke kulture koja izbjegava intervencije u urednički sadržaj medijskih kuća i sprječava sukobe interesa kad je riječ o vlasništvu nad medijima. Medijsko regulatorno tijelo poduzelo je korake za ažuriranje i objavu informacija o vlasništvu nad medijima na godišnjoj osnovi. Sloboda izražavanja i pravo na pristup službenim informacijama dobro su utvrđena načela. Zabrinjavajući su učestalost i visoki troškovi tužbi zbog klevete. U okviru neovisnog privatnog programa koji su uspostavili i koji financiraju tiskani mediji, a čine ga Vijeće za tisak i ombudsman za tisak, osigurava se rješavanje pritužbi protiv novinara na temelju kodeksa ponašanja. Kad je riječ o sustavu provjere i ravnoteže, uspostavljena je praksa savjetovanja o nacrtima zakonodavstva s vladom i parlamentom, kao i praksa ex ante procjena učinka. Na sličan se način razvija i kontrola privatnih prijedloga zakona zastupnika koji prođu određenu fazu zakonodavnog postupka. Neovisno Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost vrlo je dobro osposobljeno za izvršavanje svojih zadaća. Iako se prostor za organizacije civilnog društva u Irskoj općenito smatra otvorenim, organizacije civilnog društva izrazile su zabrinutost u pogledu ograničenja djelovanja civilnog društva povezanih s učinkom trenutačnog tumačenja Izbornog zakona, kojim se nameću ograničenja mogućnosti financiranja organizacija civilnog društva.

I. Pravosudni sustav Irski pravni sustav temelji se na običajnom pravu, a pravosuđe je podijeljeno na građansko i kazneno pravo. Sustav sudova čine najviši žalbeni sud (Vrhovni sud), žalbeni sud i prvostupanjski sudovi koji uključuju Visoki sud nadležan za sve kaznene i građanske stvari te sudove s ograničenom nadležnošću: Regionalni sud i Okružni sud, uspostavljene na regionalnoj osnovi. Dva posebna kaznena suda bave se kaznenim predmetima u području paravojnog, subverzivnog i organiziranog kriminala. Osim toga, nekoliko specijaliziranih sudova djeluje u različitim područjima, među ostalim u području radnih odnosa . Od prosinca 2019. svi su nositelji sudačke dužnosti članovi novoosnovanog Sudbenog vijeća. Suce imenuje predsjednik Republike Irske, odlučujući na temelju savjeta vlade. Savjetodavni odbor za imenovanje sudaca zadužen je za odabir prikladnih kandidata za imenovanje. Državno odvjetništvo nije dio pravosudne vlasti. Predsjednik državnog odvjetništva neovisno izvršava kazneno pravo na sudovima. Za vođenje suđenja po optužnom prijedlogu zaduženi su odvjetnici koje imenuje ravnatelj državnog odvjetništva za svaki pojedinačni predmet, a kazneni progon provode u skladu s uputama ravnatelja. Glavni državni odvjetnik pravni je savjetnik vlade. Pravna zanimanja dijele se na pravne savjetnike, koje zastupa Komora pravnih savjetnika, i odvjetnike, koje zastupa irska Odvjetnička komora. Regulatorno tijelo za pravne usluge, neovisno tijelo uspostavljeno 2016., nacionalno je zakonsko regulatorno tijelo Irske za obje grane pravne struke. Neovisnost Neovisno Sudbeno vijeće zaduženo za zaštitu neovisnosti sudstva uspostavljeno je krajem 2019. Dugotrajan postupak reforme doveo je do uspostave prvog irskog stalnog sudbenog vijeća. Prema Zakonu o Sudbenom vijeću njegove su glavne zadaće razmatranje pritužbi u pogledu povrede dužnosti sudaca, osiguravanje kontinuiranog obrazovanja i osposobljavanja sudaca i izrada nacrta smjernica za određena pitanja, uključujući naknadu štete za tjelesne ozljede. U tu je svrhu Vijeće osnovalo nekoliko odbora, uključujući Odbor za ponašanje sudaca, Odbor za pravosudne studije, Odbor za tjelesne ozljede i Odbor za smjernice za izricanje presuda. Vijeće čine svi aktivni suci (njih oko 160), a odbor čini 11 sudaca: pet ex officio članova (predsjednik Vrhovnog suda i četiri predsjednika suda), pet sudaca koje su odabrali kolege i jedan sudac kojeg su odabrali drugi članovi odbora. Uspostavom Sudbenog vijeća moglo bi se pridonijeti osiguravanju neovisnosti i kvalitete pravosudnog sustava, u skladu s preporukama Skupine država protiv korupcije (GRECO) . Percepcija neovisnosti sudova i sudaca u široj javnosti i među poduzećima visoka je. Kad je riječ o razini neovisnosti sudova i sudaca, 74 % opće populacije i 76 % poduzeća smatra je „dobrom ili vrlo dobrom” . Ta visoka razina percepcije neovisnosti sudstva dosljedna je posljednjih godina. U planu je reforma usmjerena na reorganizaciju sustava za imenovanje i promaknuće sudaca. Rasprave o toj reformi traju već godinama. Vlada je 2017. dostavila parlamentu nacrt zakona o tom pitanju, koji je istekao krajem prethodnog parlamentarnog mandata. U trenutačnom sustavu Savjetodavni odbor za imenovanje sudaca (JAAB) za prva imenovanja sudaca preporučuje ministru pravosuđa i jednakosti najmanje sedam kandidata za svako slobodno mjesto. Kandidati s popisa nisu poredani prema prioritetu i vlada nije obvezna odabrati isključivo s popisa. Za promaknuća sudaca nadležan je predsjednik Irske na temelju savjeta vlade te ona ne podliježu postupku koji provodi JAAB. GRECO je izrazio zabrinutost u pogledu velikih diskrecijskih ovlasti koju ima izvršna vlast. Nacrtom zakona o Povjerenstvu za imenovanje sudaca predviđena je uspostava novog povjerenstva za imenovanje sudaca koje bi uključivalo predsjednika koji nije dio pravosudnog sustava, a većinu članova činili bi laici. Nacrtom zakona željelo se ograničiti broj predloženih kandidata na najviše tri, rangiranih prema preferencijama Povjerenstva za svako slobodno sudačko mjesto. Nacrtom je predviđeno da sva imenovanja sudaca podliježu tom postupku (za razliku od trenutačnog postupka koji se odnosi samo na prva imenovanja sudaca). Tim bi se nacrtima odredaba mogla ograničiti politička diskrecija pri imenovanju sudaca. No predviđeni sastav novog Povjerenstva izazvao je zabrinutost, jer bi većinu članova činili laici. Program nove irske vlade formirane u lipnju 2020. uključuje obvezu usvajanja prijedloga zakona o Povjerenstvu za imenovanje sudaca unutar prvih šest mjeseci njezina mandata. Vlada se obvezala surađivati s dionicima radi unošenja odgovarajućih izmjena u postojeći nacrt zakona kako bi se osiguralo da dobije široku podršku. Takvim bi se izmjenama trebalo osigurati da predsjednik Vrhovnog suda bude ex officio predsjednik tog tijela. Važno je da se tom reformom uzmu u obzir preporuke Vijeća Europe o sastavu tijela koje donosi odluke o odabiru i karijeri sudaca te njegovoj ulozi u postupku imenovanja. Uspostavljeno je novo tijelo zaduženo za disciplinske postupke protiv sudaca, čime se povećala odgovornost sudaca. Sudbeno vijeće uspostavilo je Odbor za ponašanje sudaca zadužen za razmatranje pritužbi povezanih s povredama dužnosti sudaca, izradu nacrta smjernica za ponašanje sudaca i sudskoj etici koje donosi Vijeće. Osim toga, taj odbor pruža savjete i preporuke o ponašanju sudaca i sudskoj etici. Odbor čini pet predsjednika sudova koji djeluju kao ex-officio članovi, tri suca koje su odabrali njihovi kolege i pet članova laika koje je imenovala vlada odabravši među kandidatima koje je preporučila Služba za imenovanja u javnoj službi. Prije te reforme jedina je disciplinska sankcija za suce bila smjena zbog navedenih povreda ili nesposobnosti za rad ako oba parlamentarna doma donesu takvu odluku. No takva kazna nikad nije izrečena. Reforma režima za disciplinske sankcije mogla bi dovesti do povećanja odgovornosti sudaca; trebala bi očuvati neovisnost sudstva u skladu s pravom EU-a i uzimajući u obzir preporuke Vijeća Europe. Smjena sudaca iz stegovnih razloga i dalje je jedna od mogućih sankcija. Kad se predvidi takva sankcija, Odbor za ponašanje sudaca bit će zadužen za podnošenje zahtjeva ministru pravosuđa i jednakosti da iznese prijedlog o smjeni suca parlamentarnim domovima. No parlament je i dalje zadužen za donošenje odluke o smjeni sudaca i u tom pogledu zadržava određeno diskrecijsko pravo, što bi moglo izazvati zabrinutost u pogledu politizacije postupka. Konačno, opseg sudskog preispitivanja dostupan u slučajevima disciplinskih sankcija ili smjene sudaca ograničen je isključivo na zakonitost postupka te nema mogućnosti osporavanja njegove osnovanosti. Novoosnovani Odbor za smjernice u slučaju tjelesnih ozljeda zadužen je za sastavljanje općih smjernica u pogledu razine odštete koju sudovi mogu dodijeliti. Taj je odbor osnovan na preporuku iz Izvješća Odbora za tjelesne ozljede te se njime želi promicati dosljednost razina odštete. Osim toga, Odbor za smjernice za izricanje presude i informiranje zadužen je za sastavljanje smjernica za izricanje presuda. Iako te smjernice nisu obvezujuće, u skladu sa Zakonom o Sudbenom vijeću sudovi moraju uzeti u obzir te smjernice i navesti razloge za odstupanje od tih smjernica. Tom se odredbom omogućuje ocjena mjere u kojoj se prate smjernice te bi je žalbeni sudovi mogli primjenjivati kad utvrđuju jesu li razlozi za odstupanje bili opravdani. U primjeni takvih smjernice trebalo bi obratiti pozornost na poštovanje neovisnosti sudstva ne samo od neprimjerenih utjecaja izvan pravosudnog sustava, već i od onih unutar samog sustava. Kvaliteta Proračun pravosudnog sustava i broj sudaca i dalje su ispod prosjeka EU-a. Iako se proračun po stanovniku za pravosudni sustav, koji je 2018. iznosio 55,7 EUR, kontinuirano povećavao posljednjih godina, proračun kao postotak BDP-a stagnira. Osim toga, novim se Zakonom o sudovima povećao maksimalan broj redovnih sudaca na Žalbenom sudu s 9 na 15. No podaci iz 2018. pokazuju da je u Irskoj djelovalo 160 sudaca, što je najmanji broj sudaca po stanovniku u EU-u. Program za vladu najavljen u lipnju 2020. uključuje obvezu uspostave radne skupine za razmatranje broja i tipa sudaca potrebnih da bi se osigurala učinkovitost pravosuđa u sljedećih pet godina. Osnovana je Skupina za preispitivanje zadužena za ocjenu građanskog pravosuđa u cilju, među ostalim, poboljšanja pristupa pravosuđu i smanjenja sudskih troškova. Skupina za preispitivanje izvijestit će ministra za pravosuđe i jednakost te mu iznijeti preporuke kasnije tijekom 2020. U tim bi se preispitivanjima mogle razmotriti zabrinutosti u pogledu resursa dostupnih sustavu pravne pomoći u građanskim stvarima te vrijeme koje je potrebno Odboru za pravnu pomoć da ocijeni prihvatljivost za pravnu pomoć u građanskim stvarima. Nadalje, iz pravne pomoći isključeni su postupci pred sudovima (npr. za zahtjeve podnesene Odboru za radne odnose i Radnom sudu), osim za potrebe predmeta povezanih s azilom. Povezano s tim Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost izrazilo je zabrinutost 2019. Skupina za preispitivanje razmotrit će i moguće načine za poticanje primjene alternativnih metoda rješavanja sporova, čime bi se mogli poboljšati poticaji za primjenu metoda za alternativno rješavanje sporova koje se u Irskoj primjenjuju iznimno rijetko. Na temelju izvješća Skupine za preispitivanje u program za vladu uključena je obveza provedbe reformi u području građanskog pravosuđa, uključujući pitanja kao što su učinkovitije i djelotvornije raspoređivanje sudskih i pravosudnih resursa. Osim toga, u naprednoj je fazi priprema novog prijedloga zakona o kaznenom pravu (pravna pomoć). Svrha je novog zakonodavstva unaprijediti i ojačati sustav pružanja pravne pomoći u kaznenim stvarima, uključujući prijenos odgovornosti za provedbu Programa s Ministarstva pravosuđa i jednakosti na Odbor za pravnu pomoć. Regulatorno tijelo za pravne usluge poduzima korake za otklanjanje preostalih prepreka na tržištu pravnih usluga. Od donošenja Zakona o reguliranju pravnih usluga iz 2015. na snazi su ograničenja pružanja pravnih usluga, čime se narušava tržišno natjecanje i povećavaju troškovi pravnog zastupanja. Regulatorno tijelo za pravne usluge uvelo je 2019. novi okvir poslovnog modela za partnerstva s ograničenom odgovornošću. Uvođenje novog okvira za pravna partnerstva, koji može uključivati partnerstva između dva odvjetnika i između jednog odvjetnika i jednog pravnog savjetnika predviđeno je za 2020. Novom odredbom unesenom 2019. u Zakon o reguliranju pravnih usluga jačaju se zahtjevi u skladu s kojima pravni savjetnici moraju klijentima dostavljati najnovije i točne informacije o troškovima pravnog zastupanja. Tijelo će se ponovno preispitati temu multidisciplinarnih praksi (koje uključuju pravne stručnjake i druga zanimanja) te je pokrenulo javno savjetovanje o mogućem objedinjenju zanimanja odvjetnika i pravnih savjetnika. U tijeku su radovi na digitalizaciji pravosudnog sustava. Irska ostvaruje rezultate ispod prosjeka EU-a u pogledu dostupnosti elektroničkih sredstava te informacijskih i komunikacijskih tehnologija za upravljanje predmetima i vođenje statistika o radu sudova. Sudska služba izradila je strateški dokument u cilju provedbe digitalizacije i pružanja podrške pravosudnom sustavu u tom postupku. Tim se pristupom nastoji smanjiti broj predmeta koji se moraju riješiti u sudskom sustavu, pri čemu bi se fizička prisutnost na raspravama zahtijevala samo kad je to neophodno, a održavanje rasprava, upravljanje njima i pružanje informacija o predmetu provodili bi se digitalno, a donio bi se i digitalni model za podnošenje sudske dokumentacije. Cilj je projekta Sudska služba na internetu (engl. Court Service Online, CSOL) uspostaviti jedinstveni sustav vođenja građanskih predmeta kako bi se osigurala zajednička platforma za građanske postupke iz svih nadležnosti. Novi sustav uključuje mogućnost podnošenja zahtjeva i izvršavanja plaćanja na internetu, zaprimanja naloga i podnošenja određenih dokumenata elektroničkim putem. Područja djelovanja kojima će koristiti nova platforma uključuju nesolventnost i sporove male vrijednosti, kao i postupke pred Vrhovnim sudom i Žalbenim sudom. CSOL je dodatno proširen 2019. kako bi se olakšalo podnošenje zahtjeva putem interneta Uredu presuditelja o troškovima pravnog zastupanja. U okviru preispitivanja sustava građanskog pravosuđa koje je u tijeku razmatra se i preispitivanje upotrebe elektroničkih sredstava za komunikaciju, uključujući e-sporove, te mjera u kojoj bi zahtjevi, podnesci i drugi sudski dokumenti trebali biti dostupni putem interneta. Poduzete su mjere kako bi se olakšao nastavak rada sudova tijekom pandemije bolesti COVID-19. Konkretno, u travnju 2020. započeo je program za olakšavanje održavanja rasprava na daljinu i otad se neprestano povećava broj virtualnih rasprava. Osim toga, Vrhovni sud i Žalbeni sud u velikoj su mjeri iskoristili mogućnost održavanja virtualnih rasprava u žalbenim predmetima. Kad je riječ o kaznenim postupcima, povećao se broj zahtjeva u kaznenim stvarima podnesenih na daljinu. Rasprave na daljinu sve se češće koriste za odložene rasprave, zahtjeve za puštanje na slobodu uz jamčevinu te za odgode dok je optuženik u pritvoru. Novim zakonom iz kolovoza 2020. omogućuje se veća upotreba rasprava na daljinu u građanskim stvarima i u žalbama u kaznenim stvarima. Njime se proširuje i mogućnost elektroničkog podnošenja dokumenata i prijenosa u građanskim stvarima te mogućnost održavanja sastanaka na daljinu. Prekršaji se i dalje rješavaju na Okružnom sudu, ali sa smanjenim kapacitetima u sudnicama. Prednost imaju predmeti u kojima je optuženik u pritvoru. Sudska služba snimila je i videozapis s informacijama za javnost o dolasku u prostore sudskih službi za trajanja mjera ograničenja uvedenih zbog pandemije bolesti COVID-19.

Učinkovitost U tijeku je preispitivanje sustava građanskog pravosuđa usmjereno na poboljšanje postupaka i praksi kako bi se osigurale pravodobne rasprave. Prosječno trajanje prvostupanjskih postupaka na Visokom sudu i Regionalnom sudu 2018. iznosilo je 750 dana, što je za Regionalni sud povećanje za 70 dana u odnosu na 2017. Prosječno trajanje postupaka na Visokom sudu na kojem se vode prvostupanjski trgovački postupci povećalo se s 287 dana u 2017. na 321 dan u 2018., dok su predmeti koji se odnose na tjelesne ozljede 2018. trajali oko 980 dana. Vlada se obvezala ponovno razmotriti broj i tip sudaca potrebnih da bi se mogle osigurati pravodobne rasprave i tako riješiti određena pitanja povezana s učinkovitošću. Trenutačno se preispituje format kaznenih sudskih postupaka. Vlada je u lipnju 2015. odobrila preispitivanje općeg programa prijedloga zakona o kaznenom postupku, ali je objava samog prijedloga zakona otad nekoliko puta odgođena. Glavna svrha tog zakonodavstva bila bi osigurati veću učinkovitost i pravednost sudskih postupaka te smanjiti kašnjenja u kaznenopravnom sustavu općenito. Koliko je god to moguće, sva sporna pitanja koja se odnose na sudski postupak i dokaze koje je potrebno zaprimiti trebalo bi razriješiti prije početka postupka pred porotom te tako smanjiti vjerojatnost nepotrebnih prekida postupka zbog pravne argumentacije. Time bi se pridonijelo i borbi protiv korupcije. Još nije uspostavljen sustav naknade za predugo trajanje sudskih postupaka. Zakonodavstvo o uspostavi sustava naknade kojim bi se dodijelila odšteta u slučaju dugotrajnog sudskog postupka obvezno je u skladu s presudom Europskog suda za ljudska prava (ESLJP), ali još nije podneseno parlamentu. Vlada je odobrila nacrt prijedloga zakona kojim se predviđa mehanizam naknade u obliku pravnog lijeka koji se ne izvršava sudskim putem. U svibnju 2019. Zajednički odbor Parlamenta za pravosuđe i jednakost pohvalio je nastojanje da se uspostavi takav pravni lijek, ali je izrazio sumnju da model koji se ne izvršava sudskim putem nije najučinkovitiji način da se to postigne. Izvršavanje presude ESLJP-a trenutačno se pojačano nadzire u Odboru ministara Vijeća Europe. II.Okvir za borbu protiv korupcije Nadležnosti i odgovornosti za razvoj i provedbu politika za borbu protiv korupcije te za sprječavanje, otkrivanje, istragu i kazneni progon korupcije dijeli nekoliko tijela. Za istraživanje kaznenih djela korupcije nadležan je Nacionalni ured za gospodarski kriminal (eng. Garda National Economic Crime Bureau), koji je uspostavio specijaliziranu Jedinicu za borbu protiv korupcije. Prijedlog zakona o standardima javnog sektora iz 2015. prestao je važiti raspuštanjem donjeg doma irskog parlamenta (Dáíl) u siječnju 2020. Program nove vlade sadržava obvezu provedbe reforme i konsolidacije zakonodavstva o etici u javnoj službi. Povjerenstvo za standarde u javnoj službi (SIPO) nadležno je za provedbu izbornih zakona, zakona o etici i zakona o regulaciji lobiranja iz 2015. Trenutačno je u tijeku sveobuhvatno preispitivanje irskog okvira za borbu protiv korupcije. Vlada je u svojem nedavnom programu najavila borbu protiv korupcije kao rezultat sveobuhvatnog preispitivanja okvira za borbu protiv korupcije te povećanje učinkovitosti mjera za borbu protiv korupcije. Prema indeksu percepcije korupcije za 2019. organizacije Transparency International Irska je dobila ocjenu 74/100 te zauzima 8. mjesto u EU-u i 18. mjesto na svjetskoj ljestvici. U najnovijem istraživanju Eurobarometra 68 % ispitanika iz Irske izjavilo je da smatra da je korupcija u njihovoj zemlji široko rasprostranjena (prosjek EU-a je 71 %), a 25 % ispitanika smatra da korupcija utječe na njihov svakodnevni život (prosjek EU-a je 28 %). Kad je riječ o poduzećima, 33 % poduzeća smatra korupciju široko rasprostranjenom (prosjek EU-a je 63 %), a 11 % poduzeća smatra da im korupcija uzrokuje probleme u poslovanju (prosjek EU-a je 37 %). Nadalje, 35 % osoba smatra da se vodi dovoljno uspješnih postupaka kako bi se ljude odvratilo od korupcije (prosjek EU-a je 36 %), dok 26 % poduzeća smatra da se osobe i poduzeća koji su uhvaćeni u podmićivanju višeg dužnosnika primjereno kažnjavaju (prosjek EU-a je 31 %) . Pravni i institucionalni okvir za borbu protiv korupcije nedavno je znatno izmijenjen. Najnovija revizija odnosi se na Zakon o kaznenom pravu (kaznena djela korupcije) , koji je donesen 5. lipnja 2018. i stupio na snagu 30. srpnja 2018. Zakonom je stavljeno izvan snage i zamijenjeno prethodno zakonodavstvo za borbu protiv korupcije, a istodobno su uključena nova kaznena djela i veće kazne za kaznena djela korupcije. Na temelju preporuka Mahonova istražnog tribunala, tim su Zakonom uvedena nova kaznena djela, među ostalim plaćanje trećoj strani znajući da će se to plaćanje iskoristiti kao mito. Zakon uključuje i proširenja pretpostavki o korupciji, koje su bile uključene u izmjene Zakona o sprječavanju korupcije iz 2001. Kaznena odgovornost društava uvedena je u revidiranom zakonodavstvu 2018. te se još čekaju rezultati. Revidirano je i zakonodavstvo o kaznenom postupku (vidjeti odjeljak Pravosuđe). Važno je napomenuti da je vlada u lipnju 2020. najavila da je predviđena revizija Zakona o kaznenom pravu (kaznena djela korupcije) iz 2018. kako bi se povećala učinkovitost kaznenog progona gospodarskog kriminala. Nadležnosti i odgovornosti za razvoj i provedbu politika za borbu protiv korupcije te za sprječavanje, otkrivanje, istragu i kazneni progon korupcije u Irskoj dijeli nekoliko tijela. An Garda Síochána (policija) nadležna je za izvršavanje svih policijskih aktivnosti u Irskoj, uključujući kaznene istrage u borbi protiv korupcije. Osim toga, An Garda Síochána upućuje svoje članove u vanjske agencije kako bi podržali i koordinirali istrage kaznenih djela protiv gospodarstva, uključujući u Ured direktora za provedbu prava trgovačkih društava, Povjerenstvo za tržišno natjecanje i zaštitu potrošača te Ministarstvo zapošljavanja i socijalne zaštite. Za istragu kaznenih djela korupcije odgovorna je irska nacionalna policijska služba An Garda Síochána. Nacionalni ured za gospodarski kriminal, (GNECB) osnovao je specijaliziranu Jedinicu za borbu protiv korupcije koja ima isključivu nadležnost za istraživanje podmićivanja stranih dužnosnika i korupcije te za istraživanje domaćeg podmićivanja i korupcije od nacionalne važnosti. Jedinica za borbu protiv korupcije djeluje kao centar izvrsnosti za istragu, sprječavanje i ometanje podmićivanja i korupcije te u tom pogledu prema potrebi pruža pomoć drugim nacionalnim i lokalnim jedinicama. Jedinica je uspostavljena kako bi predvodila istrage slučajeva korupcije i podmićivanja. Odgovorna je za sprječavanje, otkrivanje, ometanje i istragu slučajeva podmićivanja i korupcije. Jedinica proaktivno traži slučajeve i prikuplja informacije povezane s podmićivanjem i korupcijom. Kad je riječ o ukupnim resursima namijenjenima za borbu protiv korupcije, Jedinica za borbu protiv korupcije pri Nacionalnom uredu za kaznena djela protiv gospodarstva trenutačno djeluje s ograničenim kapacitetom jer su popunjena samo tri od šest radnih mjesta. Nakon što An Garda Síochána dovrši istragu slučaja korupcije, uredu predsjednika državnog odvjetništva podnosi se spis, osim ako je istraga prekinuta zbog nedostatka dokaza. Istrage korupcije koje provodi GNECB podupiru relevantne nacionalne operativne jedinice, kao što su Financijsko-obavještajna jedinica i, kad je riječ o zapljeni imovine za koju se sumnja da potječe od kriminalnih radnji, Ured za imovinu stečenu kriminalnim radnjama, koji je neovisno višeagencijsko tijelo. Sve istrage slučajeva korupcije koje provodi An Garda Síochána nakon završetka upućuju se uredu predsjednika državnog odvjetništva. Predsjednik državnog odvjetništva nema istražne funkcije, ali tijekom kaznenih istraga redovito surađuje s tijelom An Garda Síochána i drugim istražnim agencijama, posebno kad je riječ o pružanju relevantnih pravnih savjeta i savjeta u pogledu kaznenog progona. Postoji i niz složenih istraga slučajeva korupcije u kojima se predmet podnosi predsjedniku državnog odvjetništva radi pružanja pravnih savjeta, obično Posebnoj jedinici za financijski kriminal prije završetka istrage. U lipnju 2019. Inspektorat tijela Garda započeo je preispitivanje načina na koji se suzbija korupcija unutar policijske službe (Gardaí). U tijeku je ocjena struktura i postupaka za borbu protiv korupcije u izvršavanju kaznenog zakonodavstva. Ministar pravosuđa i jednakosti imenovao je 2018. bivšeg predsjednika državnog odvjetništva i stručnjaka u borbi protiv korupcije na funkciju predsjedatelja preispitivanja surađuju li različita državna tijela uključena u mjere za borbu protiv korupcije učinkovito, u cilju utvrđivanja mogućih nedostataka ili prepreka. Skupina za preispitivanje svoje bi nalaze trebala predstaviti kasnije u jesen 2020. Vlada je u svojem programu donesenom u lipnju 2020. najavila borbu protiv korupcije, daljnje mjere nakon preispitivanja i povećanje učinkovitosti mjera za borbu protiv korupcije. Istražni tribunali riješili su nekoliko slučajeva korupcije na visokoj razini. Takvi su postupci obično iznimno dugotrajni, a u određenim predmetima sudovi su proglasili dokaze neprihvatljivima. Transparency International Irska nazvao je tribunale „dugotrajnim i skupim, ali nezadovoljavajućim sredstvom za otkrivanje korupcije”. Od 1991. uspostavljeno je 10 tribunala. Moriartyjev tribunal povezan s podmićivanjem političara djelovao je 14 godina, a Mahonov tribunal povezan s prostornim planiranjem 16 godina. Uspostavljene su mjere za sprječavanje korupcije i promicanje integriteta. Te su mjere utvrđene u nizu zakonodavnih akata, uključujući zakone o etici i Zakon o regulaciji lobiranja iz 2015. Zakonom o regulaciji lobiranja uvedena je obveza objavljivanja informacija o lobiranju i kontakata s javnim službenicima u Registru aktivnosti lobiranja dostupnom na internetu. Kako je utvrđeno zakonima o etici, SIPO je neovisno nadzorno tijelo odgovorno za sprječavanje korupcije i sukoba interesa. Zaduženo je, među ostalim, za upravljanje etičkim okvirima u javnom sektoru i regulaciju lobiranja. U okviru Zakona o regulaciji lobiranja SIPO može istraživati nesukladnosti i ubrzano kazneno goniti druge povrede, kao što je nepodnošenje prijave do zakonski propisanog roka. Dio Zakona kojim se utvrđuju odredbe u pogledu istrage i izvršavanja stupio je na snagu 1. siječnja 2017. Registar aktivnosti lobiranja nadzire SIPO. Opća pravila i postupci u pogledu sukoba interesa utvrđeni su zakonima o etici. SIPO objavljuje smjernice o ispunjavanju odredaba tih zakona. Osim toga, SIPO je odgovoran za upravljanje sustavima objavljivanja interesa i oslobođenja od plaćanja poreznih obveza, kao i za istraživanje mogućih povreda zakonodavstva o etici i izvješćivanje o njima. Te se funkcije SIPO-a odnose na nositelje dužnosti (uključujući ministre i državne ministre), glavnog državnog odvjetnika, posebne savjetnike te određene ravnatelje i osobe na određenim položajima u javnom sektoru. Zakonom o zaštićenom otkrivanju informacija, kojim se utvrđuje se sveobuhvatni pravni okvir za zaštitu zviždača i zaštitu od odmazde, na snazi je od 2014. Transparency International izvijestio je da, iako je nakon donošenja zakonodavstva o zaštiti zviždača iz 2014. zabilježeno povećanje od 115 % u broju osoba koje su zatražile stručan pravni savjet ili smjernice nakon 2011., i dalje postoje problemi kad je riječ o daljnjim koracima. Rezultati istraživanja Eurobarometra pokazuju da 32 % ispitanika smatra da osobe koje prijave korupciju nisu zaštićene. Istraživanje i praćenje usklađenosti s etičkim načelima suočavaju su s određenim zakonodavnim i strukturnim preprekama. Zakonima o etici SIPO-u se omogućuje da imenuje istražnog službenika koji će provesti preliminarnu istragu nakon zaprimanja pritužbe, čime se može izbjeći šteta za ugled ako se utvrdi da navodi nisu utemeljeni. No kad SIPO pokreće istragu na vlastitu inicijativu, ne može imenovati istražnog službenika. To u praksi znači da je prag za pokretanje sveobuhvatne istrage na vlastitu inicijativu prilično visok. Osim toga, sveobuhvatno istražno saslušanje može se pokrenuti tek kad je prisutno svih šest članova SIPO-a, dok se preostale aktivnosti SIPO-a mogu provoditi i uz kvorum od tri člana. Nadalje, kad je riječ o području nadležnosti SIPO-a, resursi su prilično ograničeni. III.Medijski pluralizam U irskom Ustavu država se navodi kao jamac za ostvarivanje temeljnih prava, među kojima su sloboda izražavanja i sloboda tiska, podložno javnom poretku i načelima moralnosti. Irsko radiodifuzijsko tijelo uspostavljeno je Zakonom o radiodifuziji iz 2009. Pristup informacijama obuhvaćen je zakonima o slobodi informiranja iz 1997., 2003. i 2014., dok je zaštita zviždača zajamčena Zakonom o zaštićenom otkrivanju informacija iz 2014. Savjetovanje o preispitivanju irskog zakonodavstva o kleveti provedeno je krajem 2016., a vlada koja je došla na vlast 2020. obvezala se na provedbu reformi u tom području. Regulatorno tijelo za audiovizualne medijske usluge, Irsko radiodifuzijsko tijelo (BAI) smatra se učinkovitim, transparentnim i neovisnim. Zakon o radiodifuziji iz 2009. sadržava niz odredaba kojima se nastoji osigurati da BAI bude pravno odvojen od vlade i funkcionalno neovisan o vladi ili bilo kojem drugom tijelu. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma u 2020. za Irsku za razdoblje 2018.–2019. utvrđena je vrlo niska razina rizika u pogledu neovisnosti regulatornog tijela. BAI čini devet članova. Vlada imenuje pet članova, uključujući i predsjednika, nakon što ih predloži ministar za komunikacije, dok četiri člana imenuje vlada nakon što ih predloži isti ministar, ali uzimajući u obzir savjete parlamentarnog odbora. Zakonom je utvrđen visok prag za vladino razrješenje člana BAI-ja te se zahtijeva da se „odluke o njegovu razrješenju donesu u oba parlamentarna doma”. U siječnju 2020. ministar za komunikacije predstavio je nacrt prijedloga zakona o internetskoj sigurnosti i regulaciji medija kako bi se njime prenijeli dijelovi revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama. Novim programom vlade predviđa se donošenje tog prijedloga zakona. U revidiranoj Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama utvrđen je niz posebnih jamstava za neovisnost i učinkovitost nacionalnih medijskih regulatornih tijela. Irska je trenutačno u postupku prenošenja revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u svoje pravo. Novim prijedlogom zakona predviđa se i otvaranje funkcije povjerenika za sigurnost na internetu i preustroj postojećeg BAI-ja u Povjerenstvo za medije odgovorno za cijeli audiovizualni sektor (radiodifuzija, audiovizualne usluge na zahtjev i internetske platforme, uključujući društvene medije). Irsko vijeće za tisak (PCI) i Ured ombudsmana za tisak razmatraju pritužbe povezane s tiskom. Oni obuhvaćaju novine (u tiskanom izdanju i na internetu), časopise i novinske publikacije dostupne isključivo na internetu koji su članovi Vijeća za tisak. PCI broji 13 članova. Njih sedam, uključujući predsjednika, neovisni su članovi koji se imenuju nakon javnog natječaja. Preostalih šest članova biraju se iz novinske industrije. PCI imenuje ombudsmana za tisak na temelju javnog natječaja. Ombudsman za tisak zaprima pritužbe javnosti i nastoji ih riješiti mirenjem ili posredovanjem. Ako to nije moguće, ombudsman donosi odluku na temelju Kodeksa prakse. PCI donosi odluke o žalbama na odluke ombudsmana za tisak i o pritužbama koje mu izravno uputi Ombudsman za tisak.

BAI je 2019. sklopio ugovor sa Sveučilištem grada Dublina o godišnjem ažuriranju i objavljivanju informacija o režimima vlasništva i kontrole te njihovim izmjenama. Irskim pravom trgovačkih društava ne zahtijeva se da društva, u medijskom sektoru i inače, javno objave tko drži vlasničke udjele u njihovim dionicama. Kad je riječ o radijskim i televizijskim medijskim kućama s dozvolom BAI-ja, javnost može (u uredima BAI-ja) dobiti na uvid sve ugovore koje je potpisao BAI, a koji uključuju informacije o vlasničkim strukturama medijskih poduzeća. Osim toga, u Zakonu o tržišnom natjecanju i zaštiti potrošača iz 2014. navodi se da u slučaju spajanja ili preuzimanja medija uključeni poduzetnici moraju izvijestiti ministra za komunikacije o pojedinostima koje se odnose na vlasništvo nad tim poduzećima. Nadalje, tim se zakonom od BAI-ja zahtijeva da izradi i objavi izvješće u kojem se opisuju režimi vlasništva i kontrole za poduzetnike koji vode medijska poduzeća u Irskoj. Osim toga, u izvješću se navode promjene u mehanizmima vlasništva i kontrole takvih poduzetnika tijekom prethodne tri godine te se daje analiza učinaka takvih promjena na medijski pluralizam u Irskoj. Već su izrađena dva takva izvješća: jedno za razdoblje od 2012. do 2014., a drugo za razdoblje od 2015. do 2017. Revidirana Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama potiče države članice da donesu zakonodavne mjere kojima se predviđa da pružatelji medijskih usluga u njihovoj nadležnosti učine dostupnima informacije o svojoj vlasničkoj strukturi, uključujući o stvarnim vlasnicima. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma u Irskoj za 2020. procijenjeno je da je transparentnost vlasništva nad medijima izložena niskom riziku, što je neznatno poboljšanje u odnosu na prethodne ocjene zbog promjena nastalih prenošenjem Direktive EU-a o borbi protiv pranja novca (studeni 2018.) i prethodno navedenog Zakona o tržišnom natjecanju i zaštiti potrošača. Nema posebnih pravila o državnom oglašavanju u medijima. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma u Irskoj za 2017. istaknuto je pitanje nepostojanja posebnih pravila, osim standardnih odredbi o javnoj nabavi, u pogledu državnog oglašavanja u medijima. Pravni okvir ostao je isti. Ipak, čini se da se otada jedino važno pitanje odnosilo na kontroverzan zahtjev da lokalne i regionalne novine objave sadržaj kojim se promiče vladin plan razvoja „Irska 2040.” na način kojim bi se zamaglila granica između uredničkog i reklamnog sadržaja. Irska vlada poduzela je niz mjera kako bi osigurala da novinarske istrage ne dovedu do zastrašivanja i odmazde. Iako Irska nije uspostavila konkretan nacionalni mehanizam kojim bi se osigurala sigurnost novinara, čini se da je okvir za zaštitu novinara čvrst. Na primjer, Zakonom o zaštićenom otkrivanju informacija iz 2014. štite se radnici koji prijavljuju prijestupe na radnom mjestu. Na platformi Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara nisu objavljena upozorenja koja se odnose na Irsku od uspostave platforme 2015. Nova vlada obvezala se provesti reformu zakonâ o kleveti. Cilj bi bio osigurati uravnotežen pristup slobodi izražavanja, pravu na zaštitu časti i ugleda te pravu na pristup pravosuđu. Učestale tužbe za klevetu, visoki troškovi obrane i velike odštete koje dodjeljuju irski sudovi smatraju se poticanjem na autocenzuru i ograničavanjem slobode medija, među ostalim i na štetu borbe protiv korupcije. Savjetovanje o preispitivanju irskih zakona o kleveti održano je krajem 2016. i početkom 2017., a trenutačno se dovršava s ciljem reforme zakonodavstva početkom 2021. U 2017. Europski sud za ljudska prava presudio je, u kontekstu dodjele odštete u iznosu od 1,25 milijuna EUR u predmetu klevete u Irskoj, da dodjeljivanje nepredvidljivo velikih odšteta u slučajevima klevete u načelu može imati odvraćajući učinak na pravo na slobodu izražavanja medija te je stoga potreban posebno pažljiv nadzor. Predmet je pokrenut i riješen na temelju Zakona u kleveti iz 1961. Općenito je zajamčen pristup informacijama. Zakonima o slobodi informiranja iz 1997., 2003. i 2014. ministarstva i druga javna tijela obvezuje se da objavljuju informacije o svojim aktivnostima i da građanima učine dostupnima sve informacije kojima raspolažu. Taj se zakon općenito poštuje. Zbog uvođenja naknade za zahtjeve za slobodan pristup informacijama 2003. smanjio se broj zahtjeva, ali je naknada ukinuta nakon donošenja Zakona 2014. IV.Druga institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže Irska ima dvodomni parlamentarni sustav: parlament(Oireachtas) čine donji dom(Dáil Éireann) i gornji dom(Seanad Éireann). Ministri i zastupnici u parlamentu imaju pravo inicijative. U Ustavu se navodi da vlada mora odgovarati donjem domu parlamenta. Ocjenu ustavnosti provodi Visoki sud, uz mogućnost podnošenja žalbe Žalbenom sudu i Vrhovnom sudu. Predsjednik može, nakon savjetovanja s Državnim vijećem, uputiti prijedlog zakona Vrhovnom sudu na ocjenu ustavnosti. Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost irsko je nacionalno tijelo za ljudska prava i jednakost. Uspostavljena je praksa provedbe postupka savjetovanja o nacrtima zakona i zakonima. Parlament nije obvezan održati javno savjetovanje kad razmatra nacrte zakona, iako redovito to čini, objavom općeg poziva na dostavljanje podnesaka ili suradnjom s najvažnijim dionicima. Osim toga, prije no što vlada objavi prijedlog zakona, obično se provodi postupak savjetovanja. Relevantno ministarstvo može objaviti zelenu knjigu u kojoj se navode vladine ideje i poziva pojedince i organizacije da iznesu mišljenja. Prije dovršetka prijedloga zakona može se objaviti opći program tog prijedloga zakona. Opći program vladina prijedloga zakona kontrolira parlamentarni odbor prije dovršetka teksta prijedloga zakona. Relevantni odbor može pozvati dionike na sudjelovanje sudjelovanjem na sastancima radi rasprave o općem programu prijedloga zakona. Po završetku kontrole nacrta prijedloga zakona prije njegova donošenja, odbor izrađuje izvješće i dostavlja ga parlamentarnim domovima. U izvješću se iznose preporuke o prijedlogu zakona na temelju kontrole odbora. Svi dokumenti dostavljeni parlamentarnim domovima dostupni su javnosti na internetu. Prijedlozi zakona koje podnose pojedini članovi parlamenta prolaze sličan postupak kontrole u parlamentarnom odboru samo ako prođu drugu fazu u donjem domu. Izvješća o politikama službe parlamenta za istraživanja uključuju ex ante procjenu učinka koju priprema vlada. Služba za istraživanja izrađuje i analizu politika u pogledu prijedloga zakona članova parlamenta. Zakonodavne mjere za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 donesene su u okviru redovnog zakonodavnog postupka, uz usmjerenu raspravu. Te zakonodavne mjere uključuju prijedlog zakona o zdravlju (očuvanje i zaštita te druge hitne mjere u javnom interesu) iz 2020. i prijedlog zakona o hitnim mjerama u javnom interesu (COVID-19) iz 2020., kojima se ministru zdravstva daju široke ovlasti za ograničavanje slobode svih pojedinaca kako bi se spriječilo daljnje širenje bolesti COVID-19 u Irskoj. Izvanredne ovlasti ostaju na snazi do 9. studenoga 2020. kad prestaju imati učinak, osim ako oba parlamentarna doma ne donesu odluku kojom se odobrava nastavak mjera. Visoki sud odbacio je prigovor na te zakone u kojem se tvrdi da su neproporcionalni i neustavni. U oba zakona iskorišteni su postupci ograničavanja vremena za raspravu o prijedlozima zakona. Ograničavanje vremena za raspravu primjenjuje se u hitnim slučajevima kad domovi odluče skratiti vrijeme predviđeno za podnošenje izmjena, raspravu o prijedlozima zakona i glasovanje o svim preostalim fazama. U 2019. iskorištena su dva postupka obustave rasprave od ukupno 53 zakona/prijedloga zakona donesenih te godine. Usto, postoje i hitni postupci, ali se oni u posljednje vrijeme nisu primjenjivali. Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost dobilo je akreditacijski status „A” . U svojim je preporukama UN-ov Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava potaknuo Povjerenstvo za ljudska prava i jednakost da se zalaže za odgovarajuće financiranje uz istodobnu zaštitu njegove financijske neovisnosti. Irsko civilno društvo živopisno je i raznoliko, iako su ograničenja financiranja izazvala određenu zabrinutost. Građanski prostor u Irskoj jest otvoren, ali organizacije civilnog društva izrazile su zabrinutost zbog ograničenja djelovanja civilnog društva povezanih s učinkom zabrane u okviru izbornih zakona za donacije koje u političke svrhe kandidatu, političkoj stranci/računovodstvenom odjelu, izabranom dužnosniku ili trećoj strani daje osoba koja nije irski državljanin, koja nema prebivalište na otoku Irskoj, ili pravni subjekt ili skupina osoba bez pravne osobnosti koja nema ured na otoku Irskoj u kojem je registrirana barem jedna od njihovih glavnih djelatnosti. Zabrana se primjenjuje bez obzira na iznos donacije. SIPO tumači relevantno zakonodavstvo na način da obuhvaća i određene aktivnosti organizacija civilnog društva, kao što su aktivnosti zagovaranja, i izvan izbornog razdoblja. To je izazvalo zabrinutost među organizacijama civilnog društva. U siječnju 2019. Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost objavilo je izjavu o politici u pogledu izbornih zakona i prostora za djelovanje civilnog društva u Irskoj. U njoj je izrazilo zabrinutost zbog toga što su definicije pojmova „političke svrhe” i „treća strana” u Izbornom zakonu preširoke i uključuju niz irskih organizacija civilnog društva, čime se ograničavaju njihove aktivnosti zagovaranja. Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost smatralo je da bi se u takvim regulatornim mjerama trebalo izbjegavati nepotrebno ograničavanje širih aktivnosti civilnog društva koje se bavi legitimnim zagovaranjem i nastoji utjecati na donošenje političkih odluka, među ostalim u području ljudskih prava i jednakosti. SIPO je izjavio da će ta pitanja razmotriti u kontekstu povezanosti s izborima ili referendumima, npr. donacije organizacijama u svrhu lobiranja radi održavanja referenduma. Zahtjeve prava EU-a i standarde Vijeća Europe trebalo bi na odgovarajući način uzeti u obzir kad je riječ o pristupu organizacija civilnog društva financiranju.



Prilog: Popis izvora prema abecednom redoslijedu* * Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2020. dostupan je na (internetska stranica komunikacije). Amnesty International Irska, Front Line Defenders, The Wheel, Transparency International Irska, Uplift i Irsko vijeće za građanske slobode (2020.), Podnesak posebnom izvjestitelju UN-a za pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja, g. Clémentu Nyaletsossiju Vouleu. Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2020.), Praćenje medijskog pluralizma za 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CIVICUS, Monitor tracking civic space: Ireland (Praćenje prostora civilnog društva: Irska). https://monitor.civicus.org/country/ireland/ . Europska komisija (2018.), Izvješće za Irsku (SWD(2018) 206 final). Europska komisija (2019.), Izvješće za Irsku (SWD(2019) 1006 final). Europska komisija (2020.), Izvješće za Irsku (SWD(2020) 506 final).

Europska komisija (2020.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u. Europska mreža sudbenih vijeća (2020.), Doprinos Europske mreže sudbenih vijeća savjetovanju s dionicima u pogledu Izvješća o vladavini prava za 2020. Europski audiovizualni opservatorij (2019.), Neovisnost regulatornih tijela za medije u Europi. Europski centar za slobodu tiska i medija (2020.), Mapiranje slobode medija. Europski parlament (2016.), Komparativna analiza slobode medija i medijskog pluralizma u državama članicama EU-a. Europski sud za ljudska prava, presuda od 10. rujna 2010., McFarlane protiv Irske, zahtjev br. 31333/06. Europski sud za ljudska prava, presuda od 15. lipnja 2017., Independent Newspapers (Ireland) Limited protiv Irske, zahtjev br. 28199/15. Europski sud za ljudska prava, presuda od 22. prosinca 2009., Parlov-Tkalčić protiv Hrvatske, zahtjev br. 24810/06. Europski sud za ljudska prava, presuda od 5. svibnja 2020, Kövesi protiv Rumunjske, zahtjev br. 3594/19. Europski sud za ljudska prava, presuda od 6. studenoga 2018., Ramos Nunes de Carvalho e Sá protiv Portugala, zahtjev br. 55391/19, 57728/13 i 74041/13. Freedom House (2020.), Sloboda u svijetu 2020. Glavna uprava za komunikaciju (2019.), istraživanje Flash Eurobarometer br. 482: Poduzeća i korupcija. Glavna uprava za komunikaciju (2020.), .Posebno istraživanje Eurobarometra br. 502: Korupcija. Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava UN-a (2015.), Pododbor za akreditaciju (SCA), Izvješće o akreditaciji – studeni 2015. GRECO (2014.), četvrti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće o Irskoj u pogledu sprječavanja korupcije među parlamentarnim zastupnicima, sucima i državnim odvjetnicima. GRECO (2018.), četvrti evaluacijski krug – Privremeno izvješće o usklađenosti za Irsku u području sprječavanja korupcije među parlamentarnim zastupnicima, sucima i državnim odvjetnicima. Irish Times (2018.), Regionalne novine odbacuju tvrdnje o promidžbenim člancima. https://www.irishtimes.com/news/politics/regional-newspapers-reject-claims-about-government-advertorials-1.3408081 . Irsko odvjetničko udruženje (2018.), Doprinos preispitivanju građanskog pravosuđa iz veljače 2018. https://cadmus.eui.eu/handle/1814/61144 . Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost (2019.), Izjava o politici u pogledu izbornih zakona i prostoru za civilno društvo u Irskoj, siječanj 2019. Irsko povjerenstvo za ljudska prava i jednakost (2019.), Primjena Konvencije o suzbijanju diskriminacije na rasnoj osnovi u Irskoj, Podnesak Odboru UN-a za ukidanje rasne diskriminacije o spojenim izvješćima br. 5 i 6 za Irsku, listopad 2019.

Povjerenstvo za tjelesne ozljede (2018.), Drugo i konačno izvješće, Ministarstvo zapošljavanja, poduzetništva i inovacija Irske, srpanj 2018. Reporteri bez granica, Irska. https://rsf.org/en/ireland . Služba Europskog parlamenta za istraživanja, Bolje regulatorne prakse u nacionalnim parlamentima. Sud Europske unije, presuda od 18. lipnja 2020., Europska komisija protiv Mađarske, C-78/18. Sud Europske unije, presuda od 19. studenoga 2019., AK, spojeni predmeti C‑585/18, C‑624/18 i C‑625/18. Sud Europske unije, presuda od 25. srpnja 2018., LM, C‑216/18 PPU. Sudska služba, Dugoročna strateška vizija do 2030.: Potpora pristupu pravosuđu u modernoj, digitaliziranoj Irskoj. Transparency International (2017.), Izvješće Speak up. https://transparency.ie/sites/default/files/17.12.13_speak_up_report_ie_final.pdf . Transparency International Ireland (2019.), Savjetovanje Skupine za preispitivanje Ministarstva pravosuđa i jednakosti o strukturama i postupcima za suzbijanje prijevara i korupcije. https://www.transparency.ie/sites/default/files/19.04.26_ti_ireland_wcc_submission_final.pdf . Transparency International, Indeks percepcije korupcije za 2019. https://www.transparency.org/en/cpi . Vijeće Europe (2020.), Platforma za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara. Vijeće Europe: Odbor ministara (2010.), Preporuka CM/Rec(2010)12 Odbora ministara državama članicama o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti. Vijeće Europe: Odbor ministara (2016.), Preporuka CM/Rec(2016)4 Odbora ministara državama članicama o zaštiti novinarstva i sigurnosti novinara i drugih medijskih aktera. Vijeće Europe: Odbor ministara (2017.), Preporuka Odbora ministara Vijeća Europe CM/REC(2017)14 o pravnom statusu nevladinih organizacija u Europi. Vijeće Europe: Odbor ministara (2019.), Rezolucija CM/ResDH(2016)358 Odbora ministara o prekomjernom trajanju kaznenih i građanskih postupaka i nedostatku djelotvornih pravnih lijekova. Vijeće Europe: Venecijanska komisija (2010.), Izvješće o neovisnosti pravosudnog sustava, Dio I.: neovisnost sudaca, doneseno na 82. plenarnom zasjedanju Venecijanske komisije (CDL-AD(2010)004-e). Vijeće Europe: Venencijanska komisija i OESS-ov Ured za demokratske institucije i ljudska prava (2014.), Zajedničke smjernice o slobodi udruživanja. Vijeće Irske odvjetničke komore (2019.), Podnesak Zajedničkom odboru za pravosuđe i jednakost o pristupu pravosuđu i troškovima pravnog zastupanja od 25. studenoga 2019. Virtualni posjet Irskoj u kontekstu Izvješća o vladavini prava za 2020. Visoki sud, presuda od 13. svibnja 2020., O’Doherty & Waters protiv Ministarstva zdravstva i glavnog državnog odvjetnika.

Vlada Republike Irske (2020.), Informacije koje je dostavila Irska za Izvješće o vladavini prava za 2020.



Prilog II.: Posjet Irskoj Službe Komisije održale su u lipnju 2020. virtualne sastanke sa sljedećim tijelima: ·Irska odvjetnička komora ·Irsko radiodifuzijsko tijelo ·Predsjednik Skupine za preispitivanje struktura i strategija za sprječavanje, istraživanje i kažnjavanje gospodarskog kriminala i korupcije i bivši predsjednik državnog odvjetništva ·Ministarstvo pravosuđa i jednakosti ·Garda Economic Crime Bureau (nacionalni ured za gospodarski kriminal) ·Komisija ombudsmana Garda Síochána ·Irsko vijeće za građanske slobode ·Savjetodavni odbor za imenovanje sudaca ·Sudbeno vijeće ·Irsko odvjetničko udruženje ·Regulatorno tijelo za pravne usluge ·Nacionalni sindikat novinara ·Ured direktora za provedbu prava trgovačkih društava (ODCE) ·Ured predsjednika državnog odvjetništva ·Služba za imenovanja u javnoj službi ·Povjerenstvo za standarde u javnoj službi (SIPO)

·Vrhovni sud Irske ·Transparency International Irska * Komisija se u okviru brojnih horizontalnih sastanaka sastala i sa sljedećim organizacijama: ·Amnesty International ·Civil Liberties Union for Europe ·Civil Society Europe (Europsko koordinacijsko tijelo za organizacije civilnog društva) ·Konferencija europskih crkava ·EuroCommerce ·Europski centar za neprofitno pravo ·Europski centar za slobodu tiska i medija ·Europski građanski forum ·Free Press Unlimited ·Front Line Defenders (Zaklada za zaštitu branitelja ljudskih prava) ·ILGA-Europe ·Međunarodna komisija pravnika ·Međunarodna federacija za ljudska prava ·International Press Institute (Organizacija za promicanje i zaštitu slobode medija) ·Lifelong Learning Platform (Europsko udruženje civilnog društva za obrazovanje) ·Pravna inicijativa zaklade Otvoreno društvo/Europski institut Otvoreno društvo