Na temelju tih zahtjeva u pogledu prijave poreza Komisija će razmotriti uvođenje obveze podnošenja carinskih informacija za platforme kako bi se ostvario bolji nadzor nad e-trgovinom. Iako platforme obično ne sudjeluju u organizaciji postupka carinjenja robe kupljene preko interneta, one posjeduju i mogle bi dijeliti podatke o cijelim prodajnim lancima, od izvornog prodavatelja preko transakcijske vrijednosti do konačnog kupca. Tim bi se podacima nadopunile informacije navedene u carinskim deklaracijama te bi se mogle pojačati carinske i porezne mjere protiv prijevarnih aktivnosti, kao što su iskazivanje niže vrijednosti, pogrešno opisivanje robe i lažne izjave o podrijetlu, prijevara povezana s PDV-om i carinska prijevara te protiv niza nefinancijskih rizika. Ako bi platforme davale te podatke, to bi koristilo i trgovini jer bi se time omogućila identifikacija i brže puštanje niskorizičnih pošiljaka koje su ispod praga za izuzeće od plaćanja carinske pristojbe, ako je PDV već plaćen putem sustava IOSS. Komisija će ispitati i učinke e-trgovine na naplatu carina i na jednake tržišne uvjete za subjekte iz EU-a. Pritom će se razmotriti načini naplate carina u skladu s novim pristupom naplate PDV-a.

Komisija će, ovisno o rezultatima posjeta državama članicama radi utvrđivanja činjenica, razmotriti uvođenje zakonodavstva kojim će se utvrditi preciznije obveze praćenja AEO-ova za države članice kako bi se osiguralo da i dalje ispunjavaju kriterije za stjecanje statusa AEO-a. Komisija će zasebno ažurirati smjernice za AEO-ove koje su osmišljene kako bi se državama članicama i gospodarskim subjektima pružila pomoć u primjeni programa za AEO.

Mjere: 2021. ·Zakonodavni prijedlog za utvrđivanje preciznijih obveza praćenja (ako je potrebno): drugo i treće tromjesečje 2021. ·Ažuriranje smjernica za AEO-ove: drugo i treće tromjesečje 2021.

6)Razvoj i uvođenje okružja jedinstvenog sučelja EU-a za carinu

Komisija trenutačno priprema prijedlog za okružje jedinstvenog sučelja EU-a za carinu kojim bi se pružile veće mogućnosti kontrole i olakšala trgovina.

Poduzeća bi imala koristi od mogućnosti obavljanja svih graničnih formalnosti, u carinske i druge svrhe kao što su zaštita zdravlja i okoliša, sigurnost i zaštita proizvoda i hrane, u okviru jednog elektroničkog postupka te bržeg postupka granične kontrole pri uvozu i izvozu robe. Mjerom bi se vladinim agencijama omogućila suradnja u pogledu obrade, dijeljenja i razmjene informacija te bolja procjena rizika. U tom pogledu pilot-projekt carinskih i partnerskih tijela nadležnih za poljoprivredno-prehrambeni lanac, uvoz drvne sirovine i fitosanitarne formalnosti već je pokrenut te se primjenjuje u devet država članica.

Mjere: 2020. ·Zakonodavni prijedlog za okružje jedinstvenog sučelja za carinu do četvrtog tromjesečja 2020.

7)Evaluacija Carinskog zakonika Unije

Modernizirani zakonodavni okvir carinskih pravila i postupaka na snazi je od 2016. u obliku Carinskog zakonika Unije (CZU). Više od polovine od sedamnaest elektroničkih sustava CZU-a osmišljenih kako bi carinska unija postala moderno okruženje bez papira već je u upotrebi, a preostali sustavi bit će dovršeni najkasnije do kraja 2025. Komisija će do kraja 2021. dovršiti privremenu evaluaciju kako bi utvrdila jesu li Carinski zakonik Unije i elektronički sustavi dovršeni do tog datuma još uvijek svrsishodni uzimajući u obzir željeni cilj, to jest osigurati modernizirane, racionalizirane i pojednostavnjene postupke za podupiranje trgovaca koji poštuju propise i carinskih tijela. Na evaluaciji će se temeljiti odluke o tome treba li revidirati zakonik i njegove provedbene i delegirane akte. Pritom će se osobito razmotriti je li zakonik dovoljno fleksibilan za upravljanje carinskim formalnostima tijekom kriza, kao što je kriza povezana s bolešću Covid-19 i novim poslovnim modelima poput e-trgovine.

Mjera: 2021. ·Privremena evaluacija Carinskog zakonika Unije – četvrto tromjesečje 2021.

8)Zajednički sustav carinskih sankcija

Iako je carinsko zakonodavstvo usklađeno, njegova se provedba razlikuje jer su za nju nadležna nacionalna tijela država članica. Nepostojanje zajedničkog sustava prekršaja i sankcija stvara pravnu nesigurnost za poduzeća te može dovesti do poremećaja u tržišnom natjecanju na unutarnjem tržištu. To osobito podrazumijeva poteškoće u prikupljanju prihoda i nedostatke u provedbi politika. U skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije EU je obvezan osigurati ujednačenu primjenu carinskog zakonodavstva, među ostalim u pogledu sankcija za nepridržavanje odredbi tog zakonodavstva.

Komisija će stoga predložiti drugi pristup toj temi s obzirom na to da nije postignut dogovor o prijedlogu Komisije iz 2013. o pravnom okviru Unije za carinske prekršaje i sankcije.

Komisija, uz potporu država članica, predlaže da se u okviru projektne skupine izradi ažurirano sveobuhvatno izvješće o pojedinačnim sustavima kazni u svakoj državi članici u skladu s člankom 42. Carinskog zakonika Unije. Na temelju tog izvješća Komisija će utvrditi smjernice za primjenu kriterija iz članka 42. stavka 1. na takve nacionalne sustave, odnosno da sankcije moraju biti „učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće”. To bi djelovanje u dogledno vrijeme moglo dovesti do novog zakonodavnog prijedloga, kojim će se zamijeniti prijedlog iz 2013.

Mjere: 2020.–2022. ·Smjernice o kriterijima za nacionalne sustave sankcioniranja – četvrto tromjesečje 2021. ·Na temelju iskustva sa Smjernicama Komisija će razmotriti je li potrebno predložiti zakonodavstvo u pogledu sankcija za nepridržavanje – 2022.

9)Pravni okvir za borbu protiv carinskih prijevara

Uredba (EZ) br. 515/97 glavni je pravni instrument na razini Unije za borbu protiv carinskih prijevara putem suradnje i razmjene informacija među državama članicama, odnosno između njih i Komisije. Komisija trenutačno provodi temeljitu evaluaciju ove Uredbe kako bi procijenila je li ona i dalje prikladna i relevantna za rješavanje pitanja povezanih s novim oblicima carinskih prijevara. Na temelju rezultata evaluacije Komisija će odlučiti je li potrebno revidirati Uredbu.

Mjere 2020.–2021. ·Izvješće o evaluaciji Uredbe (EZ) br. 515/97 do četvrtog tromjesečja 2020. ·Procjena potrebe za ažuriranjem Uredbe (EZ) br. 515/97 kako bi se omogućila borba s novim vrstama carinskih prijevara – prvo tromjesečje 2021.

10)Uključivanje carinskih tijela u zaštitu jedinstvenog tržišta od uvoza nesukladnih i nesigurnih proizvoda