Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 486/07)

Izvjestiteljica: Katrīna LEITĀNE

Odluka Plenarne skupštine: 24.2.2022. Pravna osnova: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna Stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 6.9.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 21.9.2022. Plenarno zasjedanje br.: 572 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 158/0/5

1. Zaključci i preporuke

1.1. Političko sudjelovanje osnova je svake funkcionalne demokracije. Za mlade Europljane i Europljanke glavna je prednost EU-a poštovanje demokracije, ljudskih prava i vladavine prava ( 1 ) . Ključno je osigurati da mladi mogu iznijeti svoje mišljenje u vezi s odlukama koje utječu na njihovu budućnost s obzirom na to da čak i neizravni učinak može jako utjecati na mlade i na generacije koje dolaze. Politike koje nisu izravno usmjerene na mlade ili koje se ne smatraju dijelom tradicionalnog područja politike za mlade ipak mogu snažno utjecati na živote mladih. Važno je ponuditi djelotvorne mehanizme koji nadopunjavaju postojeće mehanizme participacije i koji su u skladu s demokratskim načelima i prilagođeni potrebama mladih. To može doprinijeti boljem i učinkovitijem oblikovanju politika.

1.2. EGSO smatra da je obrazovanje jedan od najdjelotvornijih načina da se dopre do mladih i da ih se informira o svim mogućim oblicima sudjelovanja i vrijednostima koje europski projekt predstavlja. Postojeći programi koji podržavaju formalno i neformalno obrazovanje, kao što su Erasmus+ i Europske snage solidarnosti, uspješno su poboljšali stajalište mladih o demokratskom sudjelovanju i vrijednostima i načelima Europske unije.

1.3. EGSO ističe da postoji izričita potreba za uključivanjem mladih u osmišljavanje politika putem smislenog sudjelovanja na način koji je za mlade najprikladniji, uz praćenje, evaluaciju i procjenu učinka kako bi se osiguralo da se stajališta mladih uzimaju u obzir pri donošenju političkih odluka. Sudjelovanje u postupcima osmišljavanja politika stvara povjerenje među mladim naraštajima i šire te im omogućuje legitimnost i značaj tijekom tih postupaka. Ti bi postupci trebali uključivati vidljivu i transparentnu komunikaciju o ishodima sudjelovanja mladih. Taj je element ključan za izgradnju povjerenja između mladih i tvoraca politika ( 2 ) . Nadalje, vrlo je važna socijalna uključenost i dopiranje do skupina s različitim potrebama.

1.4. EGSO se slaže da organizacije civilnog društva mogu imati ključnu ulogu u uključivanju mladih u društvene izazove, a time i u njihovu sudjelovanju u donošenju politika i demokratskom procesu. Te organizacije mogu poslužiti kao mostovi i mreže potpore kako bi se mladima pomoglo da surađuju s formalnim javnim tijelima i omogućilo da postanu aktivni građani. EGSO podupire angažman tih organizacija i mladih građana i poziva na poduzimanje mjera kojima bi im se to omogućilo.

1.5. EGSO potiče institucije EU-a i države članice na provedbu mjera i mehanizama kojima se osigurava da se perspektiva mladih uzme u obzir u svakom području politike i koji istodobno stvaraju prostor za mlade da daju konzistentne i stručne informacije o izazovima s kojima se mladi susreću. Te bi strukture trebale uključivati i transparentne i vidljive mehanizme praćenja i nadzora te nadopunjavati postojeće instrumente za sudjelovanje mladih, no pritom ne bi smjele rezultirati smanjenim financiranjem. Trebalo bi staviti na raspolaganje odgovarajuće resurse za smislen angažman mladih u osmišljavanju politika.

1.6. Sudjelovanjem mladih u postupcima donošenja politika i odluka mogu se poduprijeti bolja regulativa i politike zahvaljujući evidentiranju i razumijevanju aktualnih i budućih trendova koji utječu na živote mladih i na buduće generacije. To također može olakšati zadatak autora prijedloga jer tako mogu dobiti kvalitativan doprinos kao dopunu sekundarnim podacima.

1.7. EGSO želi naglasiti da se ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih temelji na ključnim ciljevima Strategije EU-a za mlade ( 3 ) i Europske godine mladih, no da se u njima naglašava važnost uključivanja mladih u donošenje politika, što zahtijeva međusektorski pristup. To je i jedna od mjera navedenih u Izvješću o konačnom ishodu ( 4 ) Konferencije o budućnosti Europe koju su podržali svi sudionici s pravom glasa na plenarnoj sjednici Konferencije i građani. Za dugotrajan učinak i naslijeđe nakon Europske godine mladih, mlade je potrebno osnažiti da postanu predvodnici promjena i graditelji bolje budućnosti.

1.8. EGSO prima na znanje upućivanje na ocjenu učinka EU-a iz perspektive mladih u Komunikaciji Europske komisije o ishodima Konferencije o budućnosti Europe ( 5 ) , ali naglašava da prijedlog Komisije nije u skladu s ciljevima i sredstvima izvornog prijedloga te da nedostaje svrsishodna suradnja s organizacijama mladih i stručnjacima, kao i uključivanje mladih u sve politike. Osim toga, ne uzima se u obzir dugoročni učinak politika na buduće generacije. EGSO smatra da bi ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih trebala biti dio paketa instrumenata za bolju regulativu kao zasebni alat jer buduće generacije i mladi zaslužuju posebnu pozornost.

1.9. EGSO poziva na veću suradnju među institucijama u usklađivanju postojećih uspješnih inicijativa kao što su Dijalog EU-a s mladima, „Tvoja Europa, tvoje mišljenje!” i Europski skup mladih te da ih se, u skladu sa strategijom EU-a za mlade, poveže s budućim inicijativama kao što je ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih. Nadalje, EGSO iznosi popis prijedloga u vezi sa sudjelovanjem mladih u EGSO-u i nastoji u svoj rad uvesti koncept ocjene učinka EU-a iz perspektive mladih.

2. Opće napomene

2.1. Uloga mladih u izgradnji europskog projekta

2.1.1. Mladi su ti koji pokreću europski projekt, a njihova kreativnost, energija i entuzijazam pokretačka su snaga njegove održivosti. Godina koja je u tijeku (2022.) proglašena je Europskom godinom mladih, a predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen izjavila je da „Europa treba sve svoje mlade ljude” i da „naša Unija treba imati dušu i viziju s kojom se oni mogu identificirati” ( 6 )

2.1.2. Projekt Europske unije ne može se uspješno i ispravno ostvariti u sadašnjem demokratskom okruženju ako se u okviru demokratskih tradicija i geopolitičkog konteksta ne prizna važnost diskursa o političkom sudjelovanju mladih ( 7 ) . Potpredsjednik Komisije za promicanje europskog načina života Margaritis Schinas izjavio je da bi „Europska godina mladih trebala donijeti promjenu paradigme u načinu na koji mlade uključujemo u donošenje politika i odluka”. To se obrazlaže davanjem pristupa i osnaživanjem ( 8 ) mladih da smisleno sudjeluju u tom procesu.

2.1.3. Prema anketama Eurobarometra ( 9 ) manje od polovice (47 %) Europljanki i Europljana vjeruje EU-u, a samo 44 % ima o EU-u pozitivnu predodžbu. Budućnost europskog projekta uvelike ovisi o tome koliko je jaka povezanost mladih s europskim vrijednostima i o njihovoj spremnosti da prihvate europski identitet. Aktivan angažman mladih u političkim procesima i procesima donošenja odluka ključan je jer će njihovu budućnost odrediti današnje odluke. Stoga je potrebno uvesti participativne instrumente kako bi se osiguralo da se mišljenja mladih uzimaju u obzir. Sudjelovanje u građanskom i demokratskom životu mora se ojačati na svim razinama kako bi se osiguralo buduće blagostanje Europe, pri čemu treba priznati da demokratska zrelost utječe ( 10 ) na obrasce političkog sudjelovanja među mladima u EU-u.

2.1.4. Inicijativa EU-a da se sazove Konferencija o budućnosti Europe poslužila je kao poticaj za promicanje participativnog dijaloga s građanima u cijeloj Uniji. Daljnji su koraci poboljšanje učinkovitosti postojećih mehanizama za sudjelovanje mladih i razvoj novih. Kao što je predloženo u konačnim ishodima Konferencije o budućnosti Europe, to bi moglo uključivati „ocjenu zakonodavstva iz perspektive mladih” ( 11 ) , s procjenom učinka i mehanizmom savjetovanja u kojem bi sudjelovali predstavnici mladih ( 12 )

2.1.5. Ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih poslužila bi kao metoda strateškog predviđanja za oblikovanje politika. Strateško predviđanje vrijedan je koncept kojim se Europska komisija namjerava koristiti u procesu osmišljavanja politika. Budući da se temelji na načelima kao što su sagledavanje perspektive, analiza megatrendova, planiranje scenarija i određivanje vizija, perspektivu mladih i budućih generacija neizbježno treba razmatrati unutar tog okvira. U postupku predviđanja uviđa se da budućnost nije unaprijed određena, no u njemu se prikupljaju informacije o mogućim scenarijima i nastoji pripremiti za nove izazove. Međugeneracijski dijalog može uključivati vrijedne alate kojima se osigurava da se u okviru osmišljenih politika uzmu u obzir ti trendovi i budući scenariji. Provedba analize u kojoj se uzima u obzir perspektiva mladih i budućih generacija može i treba pridonijeti boljim i prilagođenijim politikama koje su sposobne odgovoriti na izazove budućih generacija.

2.1.6. Kako bi se stvorile bolje politike koje su prilagođene budućim izazovima, njima se moraju priznati i zaštititi prava mladih i budućih generacija te osigurati da ne bude negativnih učinaka na pojedine generacijske i društvene skupine. Te su skupine trenutačno često zanemarene ili se smatraju dijelom drugih skupina, što nije u skladu sa stvarnim stanjem. Slijedom toga politike ne rješavaju probleme na odgovarajući način i jedan su od razloga smanjenja povjerenja i odustajanja od suradnje sa službenim institucijama.

2.2. Potreba za smislenim sudjelovanjem mladih

2.2.1. Svrsishodna uključenost podrazumijeva podjelu moći, tj. sposobnost donošenja odluka, uz sudjelovanje drugih dionika, pod transparentnim uvjetima koji su poznati svim uključenim akterima. Povjerenje svih dionika u političke participativne procese stvara se na temelju dobro osmišljenih procesa odgovornosti te svi dionici trebaju biti upoznati s izričitim odgovornostima raznih aktera.

2.2.2. Povjerenje mladih u javne institucije stagnira od globalne financijske krize krajem 2000.-ih godina ( 13 ) , a njihovo viđenje vlastitog političkog utjecaja i zastupljenosti u donošenju odluka ostaje nepromijenjeno. Sudjelovanje mladih u demokratskom životu može imati različite oblike. Iako se glasanje na lokalnim, nacionalnim i europskim izborima smatra najučinkovitijim načinom na koji donositelji odluka mogu čuti njihov glas (39 %) ( 14 ) , udio mladih koji vjeruju u tu vrstu demokratskog sudjelovanja i dalje je vrlo nizak. Istodobno, oni koji će se vjerojatno kloniti politike smatraju da je razlog za to nedostatak smislenog angažmana i povjerenja te osjećaj da nema smisla sudjelovati ako se njihov doprinos ne uzima u obzir. Jedna od glavnih prepreka sudjelovanju mladih jest uvjerenje da donositelji odluka „ne slušaju ljude poput mene” ( 15 ) . Promicanje povjerenja i jačanje dijaloga između mladih i javnih institucija stoga su ključni za osiguravanje spremnosti i otpornosti društava da se nose s budućim šokovima ( 16 )

2.2.3. Većina (70 %) ( 17 ) mladih smatra da nema puno utjecaja ili nema nimalo utjecaja na donošenje važnih odluka, zakona i politika koje utječu na cijeli EU, a 24,8 % ( 18 ) mladih smatra da uopće nema utjecaja na teme o kojima se raspravlja na javnoj ili političkoj razini. Dodatnih 40,8 % mladih kaže da na to nemaju puno utjecaja. Nadalje, dvije trećine ispitanika smatra da bi veća svijest političara o onome što zanima mlade pomogla mladima da više utječu na javnu politiku, dok više od 50 % njih smatra da bi tome poslužila i veća uloga organizacija mladih u politici.

2.2.4. Mladi su promijenili načine na koje sudjeluju u javnopolitičkom životu te sada daju prednost neinstitucionaliziranim, a posebno neizbornim oblicima političkog angažmana ( 19 ) . Istraživanja sve više pokazuju da je to povezano sa smanjenjem razine povjerenja u javna tijela i nezadovoljstvom zbog načina funkcioniranja predstavničke demokracije. Nekonvencionalno političko sudjelovanje mladih u sve je većoj mjeri fluidno, individualizirano i personalizirano. Naime, oni prednost daju angažmanu u vezi s pojedinačnim pitanjima i temama i izravnom aktivizmu i prosvjedu u smislu „individualnih odluka o načinu života” ( 20 ) . Općenito, mladi su izrazito politički motivirani. Pri razmatranju teme sudjelovanja mladih stručnjaci za političko sudjelovanje preusmjerili su fokus svojih istraživanja s pitanja žele li mladi sudjelovati preusmjerili na pitanje na kojem mjestu i na koji način mladi žele izraziti svoja politička stajališta ( 21 ) . S obzirom na širok raspon načina na koje mladi sada nastoje utjecati na javne politike i na politiku općenito, postoji jasna potreba da se uzmu u obzir nekonvencionalni vid političkog sudjelovanja, participativno donošenje odluka, poboljšani mehanizmi komunikacije i transparentnosti u okviru demokratskih institucija. Donošenje politika u javnim tijelima trebalo bi prilagoditi i osmisliti u skladu s time kako bi se osigurala komunikacija sa svim skupinama mladih pri donošenju političkih odluka i njihov angažman. Mehanizmi sudjelovanja zapravo bi trebali biti uključivi te bi o njima trebalo komunicirati na način da dopru do raznolike publike i do onih do kojih je teško doprijeti.

2.2.5. Organizacije predvođene mladima razvile su stručnost i znanje o širokom rasponu tema povezanih s problemima s kojima se susreću mladi. Njihovo uključivanje u postupak osmišljavanja politika dovest će do koherentnijih i prilagođenijih pravila i propisa. To podupire i sve veći broj mladih koji se pridružuju tim organizacijama ( 22 )

2.2.6. Sadržajna suradnja s mladima je ključna. Potrebno je povećati sudjelovanje mladih i pritom posebno riješiti problem nedostatka demokratske zastupljenosti mladih i nedostatka perspektive mladih izvan tradicionalnog područja politike za mlade. Mladi žele sudjelovati u oblikovanju politika koje utječu na njihove živote. Međugeneracijska pravda ( 23 ) rješenje je za nejednakost među generacijama u društvima koja stare.

2.2.7. Postojeći alati za analizu učinka na mlade, kao što je instrument br. 31 u paketu instrumenata za bolju regulativu, ne osiguravaju integriranje mladih i uključivanje organizacija mladih i ljudi s relevantnim stručnim znanjem koji mogu dati sustavni pregled problema iz perspektive mladih. Štoviše, na temelju podataka iz dostupnih publikacija, takvi se alati provode rjeđe nego što bi trebali s obzirom na relevantnost i važnost prijedlogâ.

3. Posebne napomene

3.1. Ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih

3.1.1. Prijedlog se temelji na tri stupa: savjetovanju, procjeni učinka i mjerama ublažavanja ( 24 ) . Njime se pruža okvir za poboljšanje djelotvornosti i učinkovitosti politike na temelju većeg sudjelovanja mladih i uključivanja mladih u oblikovanje politika, uzimajući u obzir i ranjive skupine mladih, kao što su mladi s invaliditetom, mladi koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET) ( 25 ) , mladi koji žive u udaljenim područjima itd. Ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih sa svojim različitim komponentama pružala bi dosljednu strukturu za izradu visokokvalitetnih i boljih politika koje se bave pitanjima s kojima bi se mogle suočiti buduće generacije.

3.1.2. Prvi je korak u okviru ocjene učinka EU-a iz perspektive mladih odrediti relevantnost svih budućih nacrta prijedloga politika za mlade i buduće generacije i učinak na njih. To će pomoći u utvrđivanju je li za pojedinu predviđenu politiku potrebno provesti cjelovitu ocjenu učinka EU-a iz perspektive mladih. Na temelju kontrolne liste ocjenjivači utvrđuju je li nacrt prijedloga doista relevantan za mlade te izravan i neizravan učinak prijedloga na mlade i buduće generacije. Ako se to utvrdi, ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih prešla bi u faze punog savjetovanja, procjene učinka i mjera ublažavanja. Pokazatelji bi se stoga trebali temeljiti na potrebama i idejama mladih kako bi se osiguralo da se razmatraju prijedlozi koji su relevantni iz njihove perspektive.

3.1.3. U sljedećem se koraku od ocjenjivača očekuje da se istinski savjetuju s dionicima povezanima s mladima kako bi osigurali sustavnu stručnost u okviru temeljite analize. Na temelju tog angažmana ocjenjivači će nastojati utvrditi bojazni mladih u pogledu mogućih učinaka nacrta politike koji se ocjenjuje. Ta participativna komponenta mora biti transparentna te mora širokom rasponu predstavnika mladih, organizacijama koje vode mladi i mladima s relevantnim stručnim znanjem osigurati prostor da pruže doprinos. Na taj se način može osigurati sustavni pristup pitanjima koja se obrađuju u nacrtima prijedloga pojedine politike. Uključivanje organizacija mladih, predstavnika mladih i mladih s relevantnim stručnim znanjem može pružiti vrlo raznolik i jedinstven kontekst za procjenu učinka. Zahvaljujući smislenom angažmanu s predstavnicima organizacija mladih ocjenjivačima se omogućuje da dobiju cjelovit pregled na temelju sveobuhvatnog znanja i stručnosti koje su ti mladi stekli. Na osnovi tih informacija analiza učinka može biti dovoljno temeljita da se utvrde izazovi i aspekti u kojima politike mogu uzrokovati poremećaje.

3.1.4. Na temelju dostupnih podataka koji će se prikupiti u okviru tog procesa i na temelju ishoda savjetovanja ocjenjivači mogu izraditi nacrt analize učinka prateći teme navedene u kontrolnoj listi te, osim toga, pružiti analizu predviđanja za buduće generacije.

3.1.5. Ako se utvrdi negativan utjecaj, ocjenjivač bi trebao predložiti mjere ublažavanja koje bi trebale prvenstveno biti usmjerene na skupine koje žive u ranjivim okolnostima i mlade u nepovoljnom položaju. Preporučuje se da ocjenjivači tijekom savjetovanja uključe pitanja o mogućim mjerama ublažavanja koje bi se mogle uključiti u analizu. Preporučuje se da se u narednim godinama provede evaluacija radi praćenja učinka politika i praćenja načina na koji su mjerama ublažavanja riješeni negativni učinci.

3.1.6. Ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih ne bi smjela zamijeniti sadržajan angažman s mladima općenito te bi trebala nadopunjavati postojeće participativne mehanizme.

3.1.7. Prijedlog je rezultat niza rasprava s najvećim europskim mrežama mladih, a od uspostave dijaloga EU-a s mladima (i njegova prethodnika – strukturiranog dijaloga) izričito se spominje i u nekoliko preporuka u vezi s dijalogom EU-a s mladima. Mladi su izrazili snažnu želju za transparentnim postupkom donošenja politika koji bi im omogućio da pridonose izradi nacrtâ i prate ishode.

3.1.8. Prijedlog je nadahnut i testom utjecaja zakonodavstva na MSP-ove, koji je primjer prikladnog alata za procjenu učinka na razini EU-a i temelji se na trima stupovima – savjetovanju, analizi učinka i mjerama ublažavanja ( 26 ) . Nadalje, kao i test utjecaja zakonodavstva na MSP-ove, svrha je ocjene učinka EU-a iz perspektive mladih da bude dio paketa instrumenata za bolju regulativu kao zasebnog alata kako bi se naglasila uloga mladih u budućnosti Europe, u skladu s izjavom predsjednice Europske komisije.

3.1.9. Prijedlog se temelji na primjerima alata za procjenu učinka na mlade koji već postoje u nekoliko država članica, kao što su Austrija, Njemačka, Francuska, Belgija (u Flandriji) te izvan EU-a, primjerice u Novom Zelandu i Kanadi.

3.1.10. Predložena procjena učinka pruža rješenje kako bi se osiguralo da se u okviru učinka politika uzimaju u obzir potrebe i očekivanja mladih te obuhvaćaju i područja izvan tradicionalnih resora politika za mlade. Samo se mali dio prijedlogâ Europske komisije analizira iz perspektive mladih. Međutim, znatan dio tih prijedloga izravno i neizravno utječe na kvalitetu života mladih.

3.1.11. Predlaže se da se ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih uključi u javno dostupne procjene učinka bolje regulative i objavi na Europskom portalu za mlade, no još bi trebalo istražiti koji je način najučinkovitiji. Bez obzira na to, potiče se Glavna uprava za komunikaciju da tu ocjenu aktivno promiče kako bi se osigurala njezina vidljivost, a Glavno tajništvo Komisije trebalo bi podupirati njezino usvajanje u glavnim upravama. Ocjenu učinka EU-a iz perspektive mladih mogle bi objaviti institucije koje je odluče provesti, među ostalim i na internetskim stranicama EGSO-a. Dionici mladih uključeni u savjetovanje moći će na temelju objava procjene učinka i konačne verzije prijedloga vidjeti na koji je način njihov doprinos uzet u obzir.

3.1.12. Predlaže se da ocjena učinka EU-a iz perspektive mladih bude struktura koja se može provoditi na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini zajedno s institucijama Europske unije.

3.1.13. Ocjenom učinka EU-a iz perspektive mladih mogu se poboljšati politike, ali se ona mora temeljiti i na svrsishodnim participativnim mehanizmima jer je oslanjanje na znanje zajednice način da se zajamči učinkovitost i ostvare poboljšanja.

3.2. Sudjelovanje mladih unutar EGSO-a

3.2.1. EGSO priznaje da je angažman mladih važan za oblikovanje budućnosti Europe ( 27 ) te stoga vodi nekoliko uspješnih inicijativa kao što su „Tvoja Europa, tvoje mišljenje!”, okrugli stolovi za mlade o klimi i održivosti te Samit mladih iz EU-a o klimi koji zajedno organiziraju EGSO i Europski parlament. Kao nastavak na mišljenje EGSO-a NAT/788 ( 28 ) , EGSO je u svoje službeno izaslanstvo na sastanku konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime 2021., povodom sastanka COP26, prvi put uključio predstavnika mladih. Nadalje, u kontekstu Europske godine mladih, Nagradom EGSO-a za civilno društvo za 2022. godinu nagradit će se uspješne, inovativne i kreativne inicijative čiji je cilj stvaranje bolje budućnosti za mlade Europljane i u suradnji s mladim Europljanima.

3.2.2. EGSO će nastojati pojačati glas mladih ljudi i organizacija mladih kroz strukturiranije, smislenije i ciljanije participativne mehanizme za mlade kako bi se poboljšao angažman mladih i organizacija mladih u radu EGSO-a. U skladu s tim EGSO bi trebao poduzeti sljedeće korake: — trebali bi se uvesti transparentni i međusektorski mehanizmi koordinacije kako bi se perspektive mladih uključile u rad EGSO-a i zakonodavstvo, — mogli bi se pozvati mladi stručnjaci s relevantnim stručnim znanjem za ključna mišljenja, — u kontekstu Europske godine mladih, mladi bi mogli biti zajednička tema jesenskog kruga samoinicijativnih mišljenja, — mogle bi se održati tematske rasprave s europskim organizacijama mladih i lokalnim organizacijama kako bi se bolje povezale nacionalne i europske perspektive, — na godišnjoj bi se razini za studije EGSO-a (29) mogle odabrati teme povezane s mladima, — u svim mišljenjima koja sastavlja EGSO uvijek bi trebalo uzimati u obzir i međugeneracijsku perspektivu (kao što se to čini i za rodnu perspektivu), — izgraditi dinamične odnose s drugim institucijama EU-a radi evidentiranja participativnih mehanizama mladih i ojačati aktivnosti informiranja mladih i organizacija mladih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, — donijeti rezoluciju o angažmanu mladih u EGSO-u čiji je nacrt izradila Koordinacijska skupina za Europsku godinu mladih, — stvoriti karticu „angažman mladih” na internetskim stranicama EGSO-a kako bi se istaknule prošle, sadašnje i buduće aktivnosti povezane s mladima, uključujući mišljenja, javne rasprave, događanja itd., — mogla bi se uspostaviti stalna struktura unutar EGSO-a kako bi se daljnji rad na angažmanu mladih unutar EGSO-a i s drugim institucijama osigurao i nakon 2022. godine.

3.2.3. EGSO će dodatno istražiti i razmotriti moguće načine primjene koncepta ocjene učinka EU-a iz perspektive mladih u svojem radu radi razvoja dosljednog pristupa sudjelovanju mladih u radu EGSO-a.

3.2.4. EGSO poziva Europsku komisiju da odgovori na ovo samoinicijativno mišljenje i prijedlog ocjene učinka EU-a iz perspektive mladih te da zajedno razmisle o idejama o provedbi.

Bruxelles, 21. rujna 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Istraživanje European Youth in 2021 (Europska mladež 2021.).

(2) Influencing and understanding political participation patterns of young people (Utjecaj na obrasce političkog sudjelovanja mladih i njihovo razumijevanje), Europski parlament, 2021.

(3) Rezolucija Vijeća Europske unije o Europskoj strategiji za mlade za razdoblje 2019. – 2027.

(4) Konferencija o budućnosti Europe, Izvješće o konačnom ishodu, svibanj 2022.

(5) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52022DC0404&qid=1660827033223

(6) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/speech_21_4701.

(7) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective (Utjecaj na obrasce političkog sudjelovanja mladih i njihovo razumijevanje: europska perspektiva), studija, 2021.

(8) Barta, O., Boldt, G., Lavizzari, A., Meaningful youth political participation in Europe: concepts, patterns and policy implications (Smisleno političko sudjelovanje mladih u Europi: koncepti, obrasci i političke implikacije), istraživačka studija, 2021.

(9) Eurobarometar 96, zima 2021. – 2022.

(10) Kitanova, M., Youth political participation in the EU: evidence from a cross-national analysis (Političko sudjelovanje mladih u EU-u: dokazi na temelju analize u više država), Journal of Youth Studies, sv. 23., br. 7, 2020. (članak primljen 2018. godine).

(11) https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf.

(12) Izvješće o konačnom ishodu Konferencije o budućnosti Europe

(13) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights (Upravljanje za mlade, povjerenje i međugeneracijska pravda – Prikladno za sve generacije? Najvažnije točke).

(14) Flash Eurobarometar o mladima i demokraciji, proveden od 22. veljače do 4. ožujka 2022.

(15) Izvješće Europskog parlamenta o istraživanju mladih (Europski parlament, rujan 2021.).

(16) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(17) Izvješće Europskog parlamenta o istraživanju mladih (Europski parlament, rujan 2021.).

(18) Izvješće o istraživanju mladih (pod pokroviteljstvom trija predsjedništava Njemačka-Portugal-Slovenija, siječanj 2022.)

(19) Izvješće o istraživanju mladih (pod pokroviteljstvom trija predsjedništava Njemačka-Portugal-Slovenija, siječanj 2022.)

(20) Izvješće o istraživanju mladih (pod pokroviteljstvom trija predsjedništava Njemačka-Portugal-Slovenija, siječanj 2022.).

(21) Deželan, T., Moxon, D., Influencing and understanding political participation patterns of young people: The European perspective (Utjecaj na obrasce političkog sudjelovanja mladih i njihovo razumijevanje: europska perspektiva), studija, 2021.

(22) Istraživanje Eurobarometra o Europskog godini mladih: Mladi Europljani i Europljanke sve su angažiraniji, Europska komisija, 2022.

(23) Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice Fit for all generations? Highlights.

(24) https://www.youthforum.org/files/Concept-Note_final.pdf i https://www.youthforum.org/files/YFJ_EU_Youth_Test.pdf

(25) SL C 152, 6.4.2022., str. 27.

(26) Paket instrumenata za bolju regulativu – Test utjecaja zakonodavstva na MSP-ove

(27) SOC/706 „Europska godina mladih”, SL C 152, 6.4.2022., str. 122. i SOC/589 „Nova strategija EU-a za mlade”, SL C 62, 15.2.2019., str. 142.

(28) SL C 429, 11.12.2020., str. 44.

(29) U tijeku je studija EGSO-a o strukturiranom angažmanu mladih: evidentiranje dobrih praksi na lokalnoj, nacionalnoj, međunarodnoj i europskoj razini kako bi se razvili odgovarajući mehanizmi potrebni da se čuje glas mladih.