HR Službeni list Europske unije C 230/66

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): trenutačno stanje i izgledi za budućnost

(COM(2014) 368 završna verzija)

(2015/C 230/10)

Izvjestitelj: Denis MEYNENT

Dana 1. listopada 2014., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): Trenutačno stanje i izgledi za budućnost

COM(2014) 368 završna verzija.

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 19. studenoga 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 503. plenarnom zasjedanju održanom 10. i 11. prosinca 2014. (sjednica od 10. prosinca 2014.), sa 136 glasa za, 2 protiv i 4 suzdržana.

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO uzima na znanje napredak postignut u izvedbi programa REFIT koji je uspostavila Komisija te izražava zadovoljstvo što Komisija nastoji poboljšati postupak i instrumente izvedbe tog programa. U skladu s time, podsjeća na svoja prethodna mišljenja (1).

1.2. EGSO podržava smanjenje tereta koji pritišću mala, srednja i mikropoduzeća (test za MSP-ove) i građane budući da postoje jednostavniji načini za ostvarenje ciljeva i namjera zbog kojih su propisi uspostavljeni. Međutim, istodobno podsjeća da je za kvalitetu javnog upravljanja nužno na raspolaganju imati važne podatke i informacije nužne za uspostavu, nadzor i procjenu politika.

1.3. EGSO podsjeća da se načelom „prvo misli na male” (Think Small First) ne nastoji isključiti mikropoduzeća i MSP-ove iz primjene zakonodavstva, niti se ono može upotrijebiti u tu svrhu. Naprotiv, njegov je cilj da se pri formulaciji zakonodavnih akata uzme u obzir činjenica da će se ti akti primjenjivati i na mala poduzeća, a da to pritom neće utjecati na ostvarenje cilja postavljenog u njima.

1.3.1. EGSO ističe da primjena tog načela ne može biti u suprotnosti s općim interesom koji posebice podrazumijeva da građani, radnici i potrošači moraju biti zaštićeni od rizika kojima su izloženi.

1.4. EGSO je izuzetno zabrinut zbog mana otkrivenih u analizama društvenog ili ekološkog učinka i praćenju nakon savjetovanja. On od Komisije traži da bude transparentnija i da navede razloge zašto će se određena mjera ili prijedlog mjere podnositi na analizu učinka i/ili na naknadnu analizu, ili ne.

1.5. EGSO od Komisije također traži da osigura integriranu i uravnoteženu analizu gospodarske, socijalne i ekološke dimenzije. On, ustvari, smatra da će Komisijini ciljevi biti postignuti samo ako se u obzir uzmu svi ti aspekti i brige svih dionika.

1.6. EGSO smatra da pametno donošenje propisa nikoga ne oslobađa od obveze poštivanja zakonodavstva koje se tiče zaštite građana, potrošača i radnika te normi koje se odnose na jednakost muškaraca i žena ili okoliš i da ne smije spriječiti njihovo poboljšanje.

1.7. EGSO smatra da pametno zakonodavstvo mora poštovati socijalnu dimenziju unutarnjeg tržišta predviđenu Ugovorom, naročito na razini prijenosa sporazuma o kojima se pregovaralo u okviru europskog socijalnog dijaloga.

1.8. EGSO od Komisije traži da više pažnje obrati na stajališta izražena tijekom savjetovanja i da obrazloži zašto ih je, ili nije, uzela u obzir. Općenitije govoreći, predlaže Komisiji da ta savjetovanja bolje organizira i, naročito, da ih postavi na institucionalne i reprezentativne temelje koristeći pri tome resurse predstavničkih savjetodavnih organa, ili njima sličnih organa, koji već postoje na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini.

1.9. EGSO se namjerava odazvati na opći poziv Komisije na suradnju socijalnih partnera i civilnog društva. Spreman je aktivnije se uključiti u program ne isključujući druge oblike europskog socijalnog dijaloga.

1.10. EGSO je spreman podržati izradu naknadnih analiza koje predlaže Komisija ako ih se izrađuje nakon isteka određenog vremenskog roka. U suprotnom, REFIT bi mogao postati izvorom stalne pravne nestabilnosti i nesigurnosti za građane i poduzeća.

1.11. Po EGSO-ovom mišljenju, Komisija je stekla dovoljnu razinu stručnosti da može sama poboljšati postupak. EGSO će Komisijin prijedlog za stvaranje nove skupine na visokoj razini za obavljanje budućih poslova podržati samo ako ona donosi stvarnu dodanu vrijednost.

2. Sažetak dokumenta Komisije – Program za prikladnost i učinkovitost propisa: trenutno stanje i izgledi

2.1. U skladu sa svojim prethodnim komunikacijama o programu REFIT (2) i u vezi s komunikacijama o boljem zakonodavstvu (3) i pametnom donošenju propisa, Europska komisija podsjeća da propisi Europske unije igraju ključnu ulogu u poticanju rasta i zapošljavanja.

2.2. Ona naglašava da to stvara velika očekivanja kako u poduzećima (zbog jednakih pravila i poticanja konkurentnosti), tako i među građanima (zbog zaštite njihovih interesa, naročito u pogledu zdravlja, sigurnosti, kvalitete okoliša i prava na privatnost).

2.3. Izazov leži u zadržavanju jednostavnosti zakonodavstva – treba osigurati da se ne ide dalje od onoga što je nužno potrebno za postizanje strateških ciljeva i da se izbjegne preklapanje propisa.

3. Opće napomene

3.1. EGSO podržava opće ciljeve Komisijinog programa REFIT i upućuje na svoja mišljenja (4) koja se tiču boljeg zakonodavstva i pametnog donošenja propisa, uključujući i zadovoljavanje potreba malih i srednjih poduzeća.

3.2. EGSO podržava smanjenje opterećenja koja pritišću mala, srednja i mikro poduzeća i građane. Komisija bi svoju pažnju trebala usmjeriti na kvalitetu, a ne kvantitetu, i prednost dati smanjenju administrativnih opterećenja koja poduzećima uzrokuju trošak te smanjuju njihovu konkurentnost, inovativnost i otvaranje radnih mjesta. Jasno je da to treba provesti uzimajući u obzir cilj i svrhu zbog kojih su obveze uopće uspostavljene.

3.3. Iako treba izbjegavati dupliciranje zahtjeva za informacije, zbog kvalitete javnog upravljanja treba imati na raspolaganju važne podatke i informacije nužne za uspostavu, nadzor i procjenu politika.

3.4. EGSO se slaže s Komisijinim mišljenjem da zbog sigurnosti i predvidljivosti ne treba koristiti kratkoročna rješenja. On zapravo smatra da se o svakoj reviziji zakonodavstva mora zrelo razmisliti i da je treba staviti u dugoročnu perspektivu kako bi se osigurala predvidljivost, pravna sigurnost i transparentnost.

3.5. EGSO podsjeća da pametno donošenje propisa nikoga ne oslobađa od obveze poštivanja zakonodavstva koje se tiče zaštite građana, potrošača i radnika („ne smije potkopati radnička prava niti umanjiti njihovu osnovnu razinu zaštite, osobito u smislu zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu”) (5) te normi koje se odnose na jednakost muškaraca i žena ili okoliš. Takvo pametno donošenje propisa mora omogućiti promjene i poboljšanje.

3.6. U tom smislu, EGSO izražava zadovoljstvo što Komisija podsjeća na to da program REFIT ne dovodi u pitanje postojeće strateške ciljeve niti djeluje na štetu zdravlja i sigurnosti građana, potrošača, radnika ili okoliša. Odbor međutim naglašava da se ovdje ne radi samo o izbjegavanju ugrožavanja zdravlja građana, već i o tome da se osigura da mjere koje se poduzimaju budu od općeg interesa i da na odgovarajući način štite građane od svih rizika kojima su izloženi, bez obzira jesu li povezani s njihovim zdravljem ili ne. Zabrinutost zbog sličnih pitanja iskazali su i Europsko vijeće 26. i 27. lipnja 2014. i Europski parlament na svom zasjedanju 4. veljače 2014 (6).

3.7. EGSO smatra da pametno zakonodavstvo mora poštivati socijalnu dimenziju unutarnjeg tržišta predviđenu Ugovorom, naročito na razini prijenosa sporazuma o kojima su socijalni partneri pregovarali u okviru europskog socijalnog dijaloga.

3.8. EGSO se slaže s Komisijom da REFIT treba biti cilj koji dijele EU, države članice, socijalni partneri i drugi dionici. Od ključne je važnosti izgraditi povjerenje i osigurati da nema nikakvih nesporazuma u vezi s ciljevima programa, naročito stoga što su neke od najavljenih ili poduzetih mjera (7) izazvale nepovjerenje određenih dionika i građana.

3.9. EGSO smatra da će Komisijini ciljevi biti postignuti samo ako se brige svih dionika uzmu u obzir.

4. Provedba programa

4.1. EGSO uzima na znanje napredak postignut u provedbi programa REFIT. Naročito je zadovoljan činjenicom da Komisija nastoji poboljšati instrumente njegove provedbe održavanjem savjetovanja o analizi učinka i samom postupku savjetovanja. Od ključne je važnosti da ti horizontalni elementi programa ne budu izloženi nikakvom kritiziranju.

4.2. Mali razmak između naknadnih analiza i analiza učinka ne smije rezultirati neučinkovitom provedbom demokratski usvojenih pravila. EGSO je spreman podržati izradu naknadnih analiza koje predlaže Komisija ako ih se izrađuje nakon isteka određenog vremenskog roka. Naknadna analiza zapravo nema smisla ako između nje i roka za prijenos određenog propisa u nacionalno zakonodavstvo nije prošao određeni broj godina. U suprotnom, REFIT bi mogao postati izvorom stalne pravne nestabilnosti i nesigurnosti za građane i poduzeća.

4.3. EGSO pozdravlja činjenicu da je Komisija u više navrata naglasila da je nužno uključiti socijalne partnere, civilno društvo i MSP-ove, ali primjećuje da je to do sada više bila načelna izjava nego konkretna praksa koja bi omogućavala da se rasprave i u obzir uzmu dani prijedlozi.

4.3.1. Isto tako, EGSO smatra da je nužno uključiti i tijela koja predstavljaju civilno društvo, sindikate i MSP-ove i s njima se savjetovati putem najprikladnijih kanala.

4.4. S obzirom na procjene učinka

4.4.1. Izvješća (8) Odbora za procjenu učinka za 2012. i 2013. godinu otkrila su nedostatke postupka i korake poduzete da ih se ublaži. Ključne točke su sljedeće: — velik broj analiza učinka ne uključuje na odgovarajući način različita stajališta izražena tijekom savjetovanja i o njima izvješćuje na pristran način, — potrebno je nastaviti poduzimati korake, a pogotovo razmotriti stvarne alternativne opcije (jesu li jasne, opravdane, proporcionalne) i pružati dovoljno detaljne informacije o svim opcijama (a ne samo o preferencijalnoj), — činjenica jest da kvaliteta analiza društvenih učinaka (pozitivnih ili negativnih) te opseg i dubina analize ekoloških učinaka i dalje predstavljaju predmet zabrinutosti, — potreba za naknadnim procjenama postojećih EU-ovih zakonodavnih akata i programa, — predanost integralnoj analizi gospodarskih, društvenih i ekoloških učinaka.

4.4.2. U svom izvješću iz 2013. godine, Odbor za analizu učinka primijetio je znatno smanjenje broja mišljenja o posljedicama na MSP-ove i mikropoduzeća. To je objasnio time što ih je Komisija više uzimala u obzir, naročito primjenjujući prebacivanje tereta dokazivanja (eng. reversed burden of proof) u slučaju mikropoduzeća. Odbor za analizu učinka naglašava da je broj analiza koje se bave učinkom na konkurentnost znatno porastao u odnosu na 2012. godinu (+ 30 %). Međutim, opet se ukazalo na nedovoljnu transparentnost u pogledu mišljenja i kritičkih stavova koje su dionici izrazili tijekom savjetovanja, kao i na potrebu da se objasni na koji su način izražene brige uzete u obzir.

4.4.3. EGSO izražava zadovoljstvo time što Komisija i Odbor za procjenu učinka pokušavaju poboljšati kvalitetu postupka. On primjećuje da se danas procjene učinka na MSP-ove i mikropoduzeća puno više uzimaju u obzir nego prije, što je u skladu s prethodnim mišljenjima Odbora o načelima Zakona o malom poduzetništvu, načelu „prvo misli na male”(Think Small First) i načelima testa za MSP-ove. EGSO ističe da tako treba i nastaviti. On podsjeća da se načelom „prvo misli na male” ne nastoji isključiti mikropoduzeća i MSP-ove iz primjene zakonodavstva, niti ono može poslužiti u tu svrhu. Naprotiv, njegov je cilj da se pri formulaciji zakonodavnih akata uzme u obzir činjenica da će se ti akti primjenjivati i na mala poduzeća, a da to pritom neće utjecati na ostvarenje cilja postavljenog u njima. On smatra da primjena tih načela ne može opravdati određivanje područja primjene neke uredbe isključivo na temelju veličine poduzeća i da njihova primjena neće biti u suprotnosti s općim interesom koji posebice podrazumijeva da građani, radnici i potrošači moraju biti zaštićeni od rizika kojima su izloženi.

4.4.4. EGSO je također izuzetno zabrinut zbog određenih zaključaka spomenutih u prethodnom dijelu teksta. Napominje da Komisija, uz analizu gospodarskog, socijalnog i ekološkog učinka, načinje cijeli niz drugih dimenzija (9), i to usprkos tome što Odbor za analizu učinka procjenjuje da su analize socijalne i ekološke dimenzije ponekad niske kvalitete. EGSO stoga želi biti siguran da Komisija ima dovoljno sredstava za istodobno provođenje svih tih analiza i da one neće ići nauštrb kvalitete, ravnoteže, ciljeva, instrumenata za mjerenje i parametara koji su bili najavljeni.

4.4.5. Na kraju, nije jasno zašto neki od projekata ili prijedloga nisu podvrgnuti analizi učinka, naročito u sektoru Ecofina („paket dviju mjera”, „paket šest mjera”), što među određenim dionicima stvara utisak da je postupak više usmjeren na gospodarske (i konkurencijske) aspekte nego na druga dva stupa. Kao što i sama Komisija naglašava, cilj pojednostavljenja moraju slijediti svi i on se mora temeljiti na čvrstim i vjerodostojnim analizama.

4.4.6. EGSO od Komisije traži: — da bude transparentnija i da opravda zašto je (ili nije) neku mjeru ili prijedlog mjere podvrgnula analizi učinka, — da osigura da se u obzir uzme opći interes, — da poduzme mjere kako bi osigurala da se sve tri dimenzije (gospodarska, socijalna i ekološka) uzimaju u obzir na uravnoteženiji i cjelovitiji način te kako bi osigurala kvalitetu analiza na ovoj razini, — da više pažnje obrati na stajališta izražena tijekom savjetovanja i da obrazloži zašto ih je, ili nije, uzela u obzir.

4.4.7. EGSO izražava žaljenje što Komunikacija Europske komisije nije izričito spomenula njegovu ulogu kao savjetodavnog organa civilnog društva koji izdaje mišljenja o ključnim aspektima zakonodavstva EU-a. On se namjerava odazvati na opći poziv na suradnju koji je Komisija uputila socijalnim partnerima i civilnom društvu i stoga je spreman aktivnije surađivati na poboljšanju postupka putem savjetovanja ili vlastitih stručnih znanja.

4.5. S obzirom na postupak savjetovanja

4.5.1. Iako Komisija inzistira na tome da je savjetovanje dionika od ključne važnosti za postupak, dobiveni se rezultati ne uzimaju uvijek u obzir. Nadalje, kvalitetu postupka smanjuje: odziv na Komisijina otvorena savjetovanja, pitanje reprezentativnosti ispitanika i, ponekad, uslijed toga, slaba reprezentativnost odgovora. EGSO se pita je li razlog tome možda sve veći broj savjetovanja te sredstva, vrijeme i raspoloživost potrebni za davanje kvalitetnih odgovora. Nadalje, ponekad se čini da su pitanja sročena tako da navode na odgovore, što može dovesti do sumnje u objektivnost i nepristranost postupka.

4.5.2. „Savjetovanje” je temelj na kojem počivaju kvalitetni zakonodavni prijedlozi zasnovani na čvrstim dokazima. Rano i prikladno savjetovanje poduzeća, pogotovo MSP-ova, i njihovih predstavnika, omogućilo bi donošenje odluka na temelju analize činjenica te iskustava i stavova onih kojima je zakon namijenjen i koji će sudjelovati u njegovoj provedbi. Isto vrijedi za razne organizacije koje predstavljaju građane (radnike, primatelje socijalne skrbi, potrošače itd.).

4.5.3. EGSO traži da se apsolutni prioritet dâ socijalnim partnerima i posredničkim organizacijama kojih se to tiče. Neposredno i pojedinačno savjetovanje MSP-ova i potrošača pokazalo se neučinkovitim, nepouzdanim i nereprezentativnim. Osim toga, dotičnim se organizacijama mora pružiti stvarna mogućnost da sudjeluju u pripremi savjetovanja i sastavljanju upitnika.

4.5.4. EGSO se stoga pita ne bi li bilo bolje ta savjetovanja bolje strukturirati i postaviti ih na institucijske i reprezentativne temelje iskorištavanjem resursa već postojećih reprezentativnih savjetodavnih organa i, po potrebi, stvaranjem novih.

4.5.5. EGSO predlaže da jedna od polazišnih točaka savjetovanja budu i predstavnički organi koji trenutno postoje na europskoj i nacionalnoj razini i podsjeća da, u suprotnom, postoje druge savjetodavne strukture koje mogu tome poslužiti.

4.5.6. EGSO preporuča da se iskoristi stručno znanje i potencijal europskih udruga poslodavaca, poduzeća, sindikata i NVO-a te da se zadatak provođenja potrebnih anketa i studija povjeri i njima, a ne samo privatnim konzultantima.

4.5.7. U svakom slučaju, EGSO je u tom okviru spreman preuzeti svoju odgovornost ne isključujući druge načine funkcioniranja europskog socijalnog dijaloga.

5. Posebne napomene

5.1. EGSO smatra da program REFIT treba biti ambiciozan, ali istodobno i jednostavan, jasan i transparentan.

5.2. Velik broj imena raznih programa („bolje zakonodavstvo”, „pametno donošenje propisa”, „prvo misli na male” itd.) dovelo je do određene pomutnje.

Hijerarhiju tih programa i projekata, kao i njihovu interakciju, treba pojasniti kako bi javnost shvatila kome su namijenjene.

5.3. Transparentnost postupka umanjuje i sve veći broj tijela koja su u njega uključena, kao i razne instance savjetovanja i rješavanja prijedloga.

5.4. Slijedeći istu logiku učinkovitosti i transparentnosti i imajući u vidu postojeće mehanizme, uključivši i one na razini Europskog parlamenta, EGSO će Komisijin prijedlog za stvaranje nove skupine na visokoj razini za obavljanje budućih poslova podržati samo ako se pokaže da ona donosi stvarnu dodanu vrijednost. Po EGSO-ovom mišljenju, Komisija je stekla dovoljnu razinu stručnosti da može sama poboljšati postupak.

5.5. EGSO primjećuje da Komisija smatra da analize učinka treba raditi u svim fazama zakonodavnog procesa, što uključuje i amandmane koje uvode suzakonodavci. U sustavu u kojem postoje dva suzakonodavca i u kojem se u pravilu traži kompromis, ne čini se uputnim da jedan od njih ima zadnju riječ o analizi učinka (to za sobom povlači rizik od narušavanja pravila o donošenju odluka uspostavljenih Ugovorom).

5.6. EGSO međutim podsjeća da je cilj programa REFIT povezan i s primjenom zakona u EU-u. Komisijine smjernice o analizi učinka također predviđaju da se ispita da li, u nekim slučajevima, učinkovita primjena prava možda ne rješava problem.

5.7. EGSO pozdravlja napore koje je Komisija poduzela kako bi podržala i nadzirala učinkovito prenošenje direktiva u državama članicama. On naglašava zaključke iz 30. godišnjeg izvješća o praćenju primjene prava EU-a (10). U tom se izvješću spominje da su okoliš, prijevoz i porezi područja najpodložnija kašnjenjima i kršenjima. EGSO izražava zabrinutost zbog činjenice da su 2012. godine problematična bila sljedeća područja (počevši od najproblematičnijeg): prijevoz, zdravlje, potrošači, okoliš, unutarnje tržište i usluge.

5.8. EGSO smatra da bi sustavna izuzeća na bilo kojem području državama članicama omogućila da na nacionalnoj razini zakone sastavljaju po vlastitoj volji, čime bi se mogla povećati složenost zakonodavstva te pravna nesigurnost i neizvjesnost na unutarnjem tržištu. EGSO podsjeća da je u svojim prethodnim mišljenjima tražio da se, tamo gdje je prikladno, sustavnije upotrebljava uredba kao instrument koji bi osigurao veću pravnu sigurnost i djelomično riješio taj problem.

5.9. EGSO podsjeća na svoja prethodna mišljenja koja se odnose na prerevno donošenje propisa (eng. gold-plating) i pametno donošenje propisa, u kojima je pozvao na poboljšanje kvalitete usvojenih pravnih tekstova. On smatra da u tom smjeru treba poduzimati daljnje korake kako bi se osigurala učinkovita provedba političkih ciljeva kojima teži Europska unija.

5.10. EGSO također podsjeća da u određenim slučajevima samoregulacija i/ili zajednička regulacija mogu predstavljati učinkovitu preventivnu metodu ili koristan dodatak zakonodavnim mjerama, ili dopunu tih mjera, pod uvjetom da su primjereno određene u kontekstu širokog zakonodavnog okvira koji je jasan, kvalitetno definiran i utemeljen, između ostalog, na načelima transparentnosti, neovisnosti, učinkovitosti i odgovornosti.

Bruxelles, 10. prosinca 2014. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Henri MALOSSE

(1) SL C 48, 15.2.2011., str. 107., SL C 248, 25.8.2011., str. 87. i SL C 327, 12.11.2013., str. 33.

(2) „O prikladnost propisa EU-a”, COM(2012) 746 završna verzija, i „Primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): zaključci i sljedeći koraci”, COM(2013) 685 završna verzija.

(3) Treći strateški pregled programa za bolje zakonodavstvo u Europskoj uniji, COM(2009) 15 završna verzija; Komunikacija Komisije o pametnom donošenju propisa u Europskoj uniji, COM(2010) 543 završna verzija; Komunikacija Komisije „Pametno donošenje propisa – odgovor na potrebe malih i srednjih poduzeća”, COM(2013) 122 završna verzija.

(4) SL C 327, 12.11.2013., str. 33., SL C 248, 25.8.2011., str. 87. i SL C 48 od 15.2.2011., str. 107.

(5) SL C 327, 12.11.2013., str. 33.

(6) Rezolucija Europskog parlamenta od 4. veljače 2014. o primjerenosti, supsidijarnosti i proporcionalnosti propisa EU-a – 19. izvješće o boljem zakonodavstvu za 2011. godinu u kojem se, osim što se naglašava da bi zakonodavstvo trebalo biti jednostavno, efikasno i učinkovito, razumljivo te pristupačno uz minimalni trošak, ističe da „procjena učinka novih propisa na mala i srednja poduzeća ili velika poduzeća ne smije dovesti do diskriminacije radnika na temelju veličine njihova poduzeća niti narušiti temeljna prava radnika, među kojima i pravo na informacije i savjetovanje, uvjete rada, dobrobit na poslu i prava u vezi sa socijalnim osiguranjem niti smije spriječiti poboljšanje tih prava ili njihovu zaštitu na radnome mjestu od postojećih i novonastalih profesionalnih rizika”.

Europsko vijeće je 26. i 27. lipnja 2014. godine preciziralo: „Pozivaju se Komisija, druge institucije EU-a i države članice da nastave s provedbom programa REFIT na ambiciozan način, uzimajući u obzir zaštitu potrošača i zaposlenika te razloge za zabrinutost u zdravstvu i području okoliša.”

(7) Ovo se pogotovo odnosi na Reach, okoliš, pravnu stečevinu o zdravlju i sigurnosti na radnom mjestu, zaštitu trudnih radnica, lakše dobivanje roditeljskog dopusta, sigurnost na radu i zdravlje frizera, mišićno-koštane tegobe, kancerogene ili mutagene tvari, tahografe, radno vrijeme, rad na nepuno radno vrijeme, privremeni rad, informiranje i savjetovanje te informacije o ugovorima o radu, označavanju prehrambenih proizvoda ili povezane s okolišem, upute za upotrebu lijekova te obveze koje se odnose na informacije o troškovima financijskih usluga.

(8) IAB Report 2012, IAB Report 2013.

(9) Iscrpan popis referentnih dokumenata koji se odnose na procjenu učinka na internetskim stranicama Komisije (na engleskom): Commission Impact Assessment Guidelines (siječanj 2009.) Guidelines; Annexes 1-13; Drugi referentni dokumenti glavnih uprava Operational Guidelines to Assess Impacts on Micro-Enterprises (Glavno tajništvo + Glavna uprava za poduzetništvo i industriju); Operational Guidance for Assessing Impacts on Sectoral Competitiveness within the Commission Impact Assessment System – A „Competitiveness Proofing” Toolkit for use in Impact Assessments; Operational Guidance on taking account of Fundamental Rights in Commission Impact Assessments; Assessing Social Impacts; Assessing Territorial Impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System.

(10) http://ec.europa.eu/eu_law/docs/docs_infringements/annual_report_30/com_2013_726_fr.pdf