PRIVITAK

Preporuka o suzbijanju nezakonite trgovine: povećanje transparentnosti u zonama slobodne trgovine

1.Ovaj dokument sadržava nacrt Preporuke o suzbijanju nezakonite trgovine povećanjem transparentnosti u zonama slobodne trgovine (dalje u tekstu „nacrt Preporuke”), navedene u Prilogu i izrađene u okviru Radne skupine OECD-a za suzbijanje nezakonite trgovine, pomoćnog tijela Foruma na visokoj razini o rizicima Odbora za javno upravljanje OECD-a. Njezin je cilj pomoći državama i oblikovateljima politika da smanje i spriječe nezakonitu trgovinu koja se odvija kroz zone slobodne trgovine i unutar njih.

2.OECD je proveo opsežno istraživanje o nezakonitoj trgovini u obliku tematskih studija i usporedaba podataka među zemljama radi dodatnog razumijevanja i mapiranja nezakonitih tržišta. Njegovi nalazi čine bazu dokaza koja se upotrebljava u izradi međusektorskih politika za upravljanje rizicima.

3.Kako je predviđeno Programom rada i proračunom Odbora za javno upravljanje za 2017.-2018. [GOV/PGC(2016)9/FINAL], OECD je u suradnji s Uredom Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) proveo analizu trgovinskih putova kojima se odvija nezakonita prekogranična trgovina krivotvorinama te različitih vrsta nezakonite robe. U analizi su utvrđeni brojni nedostaci u politikama, što se među ostalim odnosi na zone slobodne trgovine, u kojima je potrebno osnažiti nadzor i poboljšati prakse izvršavanja zakonodavstva temeljene na riziku. U svojoj Ministarskoj izjavi za 2017. Vijeće OECD-a pozdravilo je daljnji rad Radne skupine OECD-a za suzbijanje nezakonite trgovine i prepoznalo potrebu za međunarodnom suradnjom i partnerstvom u borbi protiv međunarodne korupcije i nezakonite trgovine.

Temelj za izradu nacrta Preporuke

4.Prethodnih desetljeća uspostavljen je rekordan broj zona slobodne trgovine kako bi privukle nove poslovne aktivnosti i strana ulaganja. Njihov je cilj olakšati trgovinu i gospodarski rast uklanjanjem tarifa, kvota i drugih poreza te smanjenjem birokratskih zahtjeva, kao što su neki carinski postupci i zahtjevi za objavljivanje. Opseg i priroda zona slobodne trgovine razlikuju se među državama, ovisno o režimu i vrstama aktivnosti koje su u njima dozvoljene, a mogu imati razne nazive, kao što su slobodne zone, poslovne zone, zone proizvodnje za izvoz, posebne gospodarske zone, zone vanjske trgovine itd. Zbog porasta njihova broja u dinamičnom kontekstu globalizacije zone slobodne trgovine imaju glavnu ulogu u poslovanju za brojne zemlje i vodeće proizvođače.

5.No u nekim je zemljama taj razvoj bio brži od donošenja standarda i propisa kojima bi se učinkovito nadzirale aktivnosti u zonama slobodne trgovine. Rezultat je toga da su kriminalne mreže pronašle načine da zlouporabe nedostatke u nadzoru nekih zona slobodne trgovine kako bi krijumčarile ili preusmjerile nezakonite proizvode na domaće tržište, uspostavile pogone za proizvodnju krivotvorene i nedozvoljene robe, prevozile nezakonitu robu i olakšale obavljanje nezakonitih usluga. U nekim se zemljama za sve potrebe smatra da su zone slobodne trgovine izvan carinskog područja zemlje i zbog toga roba ulazi u ta područja ili izlazi iz njih uz minimalne carinske provjere. Iako su uvjeti za uspostavu zona slobodne trgovine regulirani, opseg carinskih provjera i intervencija često je nedostatan ili one ne postoje. Čak i u slučajevima u kojima je zakonodavstvom izričito predviđeno da carinska tijela provode provjere u zonama slobodne trgovine, provedba može biti loša.

6.Brojne zone slobodne trgovine ostvaruju gospodarske koristi za svoja lokalna gospodarstva, no postoje čvrsti dokazi da se u njima odvija nezakonita trgovina npr. krivotvorinama, divljom florom i faunom, oružjem itd. OECD je analizom utvrdio da postoji pozitivna korelacija između veličine zone slobodne trgovine u smislu broja zaposlenih i broja poduzeća s poslovnim nastanom te vrijednosti nezakonite trgovine krivotvorinama. Utvrđeno je da su neke zone slobodne trgovine ključne točke za prekrcaj nezakonite robe koja je prepakirana ili ponovno označena kako bi se prikrilo njezino podrijetlo i kako bi dospjela u zakoniti lanac opskrbe.

7.Na sastanku Vijeća OECD-a na ministarskoj razini za 2017. ministri su „prepoznali potrebu za međunarodnom suradnjom i partnerstvom u borbi protiv međunarodne korupcije i nezakonite trgovine, među ostalim poboljšanjem primjene postojećih standarda” i „pozdravili daljnji rad OECD-a na suzbijanju nezakonite trgovine, uključujući u okviru Radne skupine za suzbijanje nezakonite trgovine”.

8.U svrhu rješavanja tih problema i kao odgovor na poziv ministara Radna skupina za suzbijanje nezakonite trgovine radila je na nacrtu Preporuke Vijeća OECD-a u kojoj se predlažu mjere za povećanje transparentnosti zona slobodne trgovine kako bi se smanjila njihova zloupotreba i kako bi se učinile manje privlačnima za zločinačke organizacije koje ih trenutačno iskorištavaju.

9.Nacrt Preporuke temelji se na analizama i savjetovanjima sa stručnjacima OECD-a u trajanju od šest godina, a to su osobito:

10.Sastanci Radne skupine za suzbijanje nezakonite trgovine na temu poteškoća u izvršavanju zakonodavstva povezanih sa zonama slobodne trgovine i različitim nezakonitim tržištima te dvije zajedničke radionice s raznim međuvladinim organizacijama. Prva radionica organizirana je u studenome 2016. u Bruxellesu sa Svjetskom carinskom organizacijom, dok je druga organizirana u rujnu 2017. u Alicanteu s Uredom Europske unije za intelektualno vlasništvo;

11.Izvješće OECD-a Governance Frameworks to Counter Illicit Trade (Okviri upravljanja za suzbijanje nezakonite trgovine), u kojemu se među ostalim u glavnim crtama navodi sadržaj tih rasprava, te zajedničko izvješće OECD-a i EUIPO-a Trade in Counterfeit Goods and Free Trade Zones (Trgovina krivotvorinama i zone slobodne trgovine), objavljeno u ožujku 2018., u kojemu su utvrđene statističke korelacije između veličine zone slobodne trgovine (u smislu broja poduzeća s poslovnim nastanom, broja zaposlenika i udjela u ukupnoj vrijednosti izvoza) te vrijednosti krivotvorene robe koja pristiže iz pojedine nadležnosti.

12.Analizom su utvrđeni ključni problemi zbog kojih su zone slobodne trgovine podložne nezakonitoj trgovini:

·u nekim slučajevima tijela za izvršavanje zakonodavstva nemaju odgovarajući nadzor nad poslovnim okruženjem u zonama slobodne trgovine zbog čestog pogrešnog shvaćanja da poduzeća s poslovnim nastanom u takvih zonama posluju izvan nadležnosti državnog područja. To vodi do pogrešnog mišljenja da nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva i carinska tijela nisu ovlaštena da pristupe fizičkim prostorima i informacijama gospodarskog subjekta koji ondje posluje;

·čak i u gospodarstvima u kojima postoji ispravno shvaćanje nadležnosti lokalnih carinskih tijela i drugih tijela za izvršavanje zakonodavstva u pogledu pristupa zoni slobodne trgovine, poticaji za nadzor aktivnosti i prekrcaja su slabi, osim ako nema značajnog proboja na domaće tržište.

13.U zone slobodne trgovine lako se unose veće količine gotovine za koju se izjavljuje da služi u svrhu maloprodajnih transakcija unutar zone, no ne postoji službeni proces provjere kojim bi se potvrdilo da se ona na kraju upotrebljava u zakonitom poslovanju. Nadalje, budući da nadležna tijela nisu povezana elektroničkim sustavima za praćenje tereta, nije moguća pravodobna analiza rizika.

14.Iako su neke zone slobodne trgovine zbog nepotvrđenih dokaza o zloupotrebi u svrhu nezakonite trgovine u središtu međunarodne pozornosti, svijest odgovornih osoba o rizicima povezanima sa zonama slobodne trgovine i dalje je relativno niska.