C 235/9

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2019/C 235/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„VALLAGARINA”

PGI-IT-A0756-AM03

Datum početka primjene: 20.6.2017.

1. Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2. Opis i razlozi za izmjenu

2.1. Dodavanje novih kategorija pjenušavih vina

Izmjena se odnosi na dodavanje sljedećih kategorija i vrsta pjenušavog vina:

bijelo i rosé „pjenušavo vino”,

bijelo i rosé „kvalitetno pjenušavo vino”,

bijelo „kvalitetno aromatično pjenušavo vino”.

Izmjenom se predviđa sljedeće:

— vrste „pjenušavo vino” i „kvalitetno pjenušavo vino” moraju se proizvoditi isključivo od sljedećih sorti vinove loze: Chardonnay, Pinot bianco, Pinot grigio, Pinot nero i Müller Thurgau; uz iznimku sorte Pinot grigio, na etiketi se mogu navesti nazivi jedne ili dvije od tih sorti vinove loze,

— vrsta „kvalitetno aromatično pjenušavo vino” mora se proizvoditi isključivo od sorte vinove loze Moscato giallo, koja se može navesti u oznaci i opisu proizvoda.

Mnoga vodeća pjenušava vina već se dugo proizvode u pokrajinama Trento i Verona primjenom metode sekundarne fermentacije u velikim posudama (Charmatov postupak). Svrha je ovog zahtjeva za izmjenu dati tim vinima višu razinu zaštite i užu povezanost s područjem podrijetla uključivanjem tih vina u specifikaciju proizvoda „Vallagarina” (ZOZP), čime će ona biti podložna istim pravilima koja se već dugo primjenjuju na nepjenušava i biser vina.

Uz pružanje preciznih podataka o zemljopisnom podrijetlu vina potrošačima, mogućnost klasifikacije tih proizvoda pod „Vallagarina” (ZOZP) trebala bi i opravdati povećanje vrijednosti u smislu njihova položaja na ljestvici cijena, prilagodbom cijene po boci, a time i vrijednosti grožđa koje se upotrebljava.

Nadalje, prepoznatljivost koja je povezana s nazivom „Vallagarina” (ZOZP) omogućila bi lokalnoj proizvodnji da se ističe među mnogobrojnim anonimnim generičkim ili sortnim pjenušavim vinima i izbjegne politiku određivanja cijena koju nameće široka rasprostranjenost takvih proizvoda na tržištu.

Opis povezanosti sa zemljopisnim okruženjem pokazuje da proizvodnja pjenušavih vina iz tih triju kategorija (pjenušavo vino, kvalitetno pjenušavo vino i kvalitetno aromatično pjenušavo vino) ima dugu tradiciju na području na koje se odnosi oznaka „Vallagarina” (ZOZP).

Izmjena se odnosi na sljedeće odjeljke jedinstvenog dokumenta: odjeljke 2.3. „Kategorija proizvoda od vinove loze”, 3.4. „Opis vina”, 2.5. „Specifični enološki postupci”, 2.8. „Povezanost sa zemljopisnim područjem” i članke 1., 2., 5. i 6. specifikacije proizvoda.

2.2. Uključivanje novih sorti razvrstanih kao „u postupku razmatranja” u kombinaciju sorti vinove loze

Opis i razlozi

Opis: izmjena se odnosi na uključivanje sljedećih sorti iz pokrajina Trento i Verona u kombinaciju sorti vinove loze za „Vallagarina” (ZOZP):

— BRONNER* (B) (Trento),

— HELIOS* (B)/(Trento),

— JOHANNITER* (B)/(Trento),

— SOLARIS* (B)/(Trento),

— TURCA (N)/(Trento),

— ANCELLOTTA (N)/(Verona),

— GOLDTRAMINER (B)/(Verona),

— GOSEN (N)/(Verona),

— OSELETA (N)/(Verona),

— PETIT VERDOT (N)/(Verona),

— REBO (N)/(Verona),

— ROSSIGNOLA (N)/(Verona),

— SANGIOVESE (N)/(Verona),

— SAUVIGNON (B)/(Verona),

— SENNEN (N)/(Verona),

— SYRAH (N)/(Verona),

— TREBBIANO GIALLO (N)/(Verona),

— TREBBIANO ROMAGNOLO (B)/(Verona),

— VELTLINER (B)/(Verona).

Upotreba tih sorti za proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla dopuštena je važećim nacionalnim zakonodavstvom o klasifikaciji sorti vinove loze, u skladu sa zakonodavstvom Europske unije.

Te nove sorte vinove loze stoga se dodaju sortama koje su već navedene u specifikaciji proizvoda. Sorte koje su na prethodnom popisu označene zvjezdicom potječu od međuvrsnih hibrida vrste Vitis vinifera i drugih vrsta.

Svrha je izmjene proširiti kombinaciju sorti vinove loze koje se upotrebljavaju za vina „Vallagarina” (ZOZP) kako bi se uključile nove sorte vinove loze iz relevantnih pokrajina Trento i Verona.

Dodana vrijednost stoga je vidljiva iz većeg broja vina „Vallagarina” (ZOZP) koja se mogu ponuditi uključivanjem novih sorti, pri čemu se u nekim slučajevima radi o oživljavanju starih lokalnih sorti koje su bile u opasnosti od izumiranja, a u drugim slučajevima o promicanju određenih „otpornih” sorti koje zahtijevaju samo ograničenu upotrebu sredstava za zaštitu bilja.

Te se sorte ne mogu upotrebljavati u proizvodnji vina sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI), ali nakon izmjene moći će se navesti i promicati na etiketama relevantnih vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP).

Među ostalim, nedavne promjene nacionalnog zakonodavstva, koje se usklađuje s relevantnim odredbama zakonodavstva EU-a, omogućile su upotrebu sorti vinove loze koje potječu od međuvrsnih hibrida vrste Vitis vinifera i drugih vrsta za proizvodnju vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla.

Budući da su te sorte prirodno otporne na glavne patogene vinove loze (peronospora i pepelnica), potrebna im je samo ograničena primjena kemijskih tretmana. To svojstvo znači da se uglavnom uzgajaju u blizini „osjetljivih” područja, kao što su škole, urbana područja, sportski objekti, biciklističke staze, bolnice itd., tako da se u tim područjima osigurava visoka razina zaštite zdravlja.

Stoga, uzimajući u obzir te kvalitete za okoliš, povećanje površina zasađenih predmetnim sortama i povoljne rezultate koji se dobivaju vinifikacijom tih inovativnih sorti, cilj je ove izmjene i tim proizvodima dati potrebnu razinu prepoznatljivosti i zaštite.

Mogućnost stavljanja na tržište vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla s nazivima tih sorti na etiketama povećala bi njihovu vrijednost.

Mogućnost navođenja tih sorti na etiketi, zajedno s oznakom zemljopisnog podrijetla „Vallagarina”, povećala bi vrijednost pojedinačnih proizvoda. Treba imati na umu da potrošači te sorte ponekad ne poznaju dobro ili ne cijene jer ih dosad nije bilo moguće navoditi na etiketama predmetnih vina.

U svakom slučaju, ostaje mogućnost upotrebe tih sorti, u bilo kojem omjeru, u proizvodnji bijelih vina s oznakom „Vallagarina” (ZOZP).

Izmjena se odnosi na odjeljak 2.7. jedinstvenog dokumenta „Glavne sorte vinove loze” i članke 2., 5. i 8. specifikacije proizvoda.

2.3. Odstupanja u pogledu proizvodnje vina u susjednim područjima

Zemljopisno područje je dodano i definirano u pogledu odstupanja za obavljanje proizvodnih radnji u skladu s odredbama relevantnog zakonodavstva EU-a.

U vezi s tim, utvrđeno je da se osim na području proizvodnje grožđa definiranom u članku 3. vino može proizvoditi i na cijelom upravnom području pokrajina Trento i Verona.

Usto, vina s oznakom „Vallagarina” (ZOZP) mogu se prerađivati u cijeloj regiji Veneto i susjednoj regiji Lombardija, pod uvjetom da predmetna gospodarstva mogu dokazati neprekinutu tradiciju proizvodnje vina s oznakom „Vallagarina” (ZOZP) i/ili njihove prerade u biser vina u posljednjih pet vinogradarskih godina.

Stoga će se tom izmjenom, u skladu s važećom uredbom, utvrditi pravila za preradu vina s oznakom „Vallagarina” (ZOZP) i u susjednim upravnim jedinicama definiranog područja proizvodnje grožđa, što uključuju regije Veneto i Lombardiju. Kako bi predmetna gospodarstva bila prihvatljiva za odstupanje koje im dopušta proizvodnju vina i/ili njegovu preradu u biser vino u navedenim upravnim jedinicama, koje su veće od pokrajina, moraju dokazati da su kontinuirano obavljala te djelatnosti za vina s oznakom „Vallagarina” (ZOZP) u posljednjih pet vinogradarskih godina.

To se odstupanje temelji na ustaljenoj tradiciji i omogućuje predmetnim proizvođačima upotrebu i onih objekata za preradu koji se nalaze u prethodno navedenim područjima koja graniče s područjem proizvodnje grožđa; istodobno, odstupanje se ne proširuje na druga poduzeća za preradu, među ostalim i kako bi se pojednostavnile potrebne provjere.

Ova se izmjena odnosi na odjeljak 2.9. jedinstvenog dokumenta „Osnovni dodatni uvjeti” i članak 5. specifikacije proizvoda.

2.4. Pojedinosti o enološkom postupku miješanja vina

Stavak članka 5. o enološkom postupku miješanja vina i mošta preformuliran je kako bi se isključila mogućnost čak i samo djelomične upotrebe vina proizvedenih iz sorti vinove loze koje se ne mogu uzgajati u pokrajinama Trento i Verona.

Cilj je izmjene dati subjektima jasnije informacije, iako restriktivnije u usporedbi s prethodnim specifikacijama, o mogućnostima upotrebe tradicionalnog postupka miješanja. Cilj je tog pojašnjenja spriječiti da praksa miješanja sa sortama grožđa koje se ne mogu uzgajati u predmetnim pokrajinama štetno utječe na karakterizaciju i tipična svojstva predmetnih vina.

Ova se izmjena odnosi na odjeljak 2.5. jedinstvenog dokumenta „Postupci proizvodnje vina” i članak 5. specifikacije proizvoda.

2.5. Uklanjanje sorte Pinot grigio

U nazivu i opisu nepjenušavih, biser vina i pjenušavih vina „Vallagarina” (ZOZP) više se ne smije navoditi sorta vinove loze Pinot grigio, ni u slučaju kada se na etiketi navode dvije sorte vinove loze.

Uklanjanje sorte Pinot grigio povezano je s usporednim zahtjevom za zaštitu zaštićene oznake izvornosti „Delle Venezie”, za koju je rezervirana upotreba te sorte. Ta je odluka donesena unutar proizvodnog lanca i cilj joj je dati najviši status zemljopisnog podrijetla vinu koje se proizvodi iz sorte Pinot grigio, koja je najprepoznatljivija i reprezentativna u sjeveroistočnoj Italiji.

Ova se izmjena odnosi na točke 2.4. „Opis vina”, 2.7. „Glavne sorte grožđa” i 2.9. „Osnovni dodatni uvjeti” jedinstvenog dokumenta te članke 2. i 7. specifikacije proizvoda.

2.6. Ažuriranje nadzornog tijela

Ažurirano je nadzorno tijelo: umjesto Ministarstva poljoprivredne, prehrambene i šumarske politike kao nadzorno tijelo navedena je Trgovačka, industrijska, obrtnička i poljoprivredna komora u Trentu.

Tijelo je promijenjeno jer je Trgovačka, industrijska, obrtnička i poljoprivredna komora u Trentu od 1. kolovoza 2012. preuzela zadaće provedbe inspekcija proizvodnog lanca „Vallagarina” (ZOZP) od Ministarstva poljoprivredne, prehrambene i šumarske politike.

Ova se izmjena odnosi na članak 9. specifikacije proizvoda i njome se ne mijenja jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

„Vallagarina”

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Pjenušavo vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

6. Kvalitetno aromatično pjenušavo vino

8. Biser vino

4. Opis vina

„Vallagarina”Bianco – kategorije vino (1.) i biser vino (8.), uključujući s navođenjem jedne sorte ili dviju sorti vinove loze, osim sorte Pinot grigio

Različite vrste bijelog vina javljaju se u rasponu boja od slamnatožute do zlatnožute, ponekad s naznakama svjetlozelene ili bakrenaste boje. Imaju finu aromu s voćnim, ponekad aromatičnim notama, koje su odraz glavne sorte grožđa koja je upotrebljena za proizvodnju vina. Okus je skladan i dobro strukturiran te se kreće od suhog do slatkog i ima dobru ravnotežu između udjela alkohola i kiselosti.

U slučaju bijelog biser vina prisutnost ugljikova dioksida daje vinu svježinu i živost.

Te kategorije i vrste bijelog vina kod kojih se navode nazivi jedne sorte ili dviju sorti vinove loze moraju imati organoleptička svojstva relevantnih sorti vinove loze od kojih je vino proizvedeno, osobito u pogledu boje.

Proizvodnja vina upotrebom grožđa dviju različitih sorti iste boje ustaljena je i raširena praksa. Kako bi se osiguralo da ta vina odražavaju svojstva obiju sorti vinove loze iz kojih se proizvode, udio manje zastupljene sorte mora biti veći od 15 %, a na etiketi sorte moraju biti navedene silaznim redoslijedom s obzirom na stvarnu količinu upotrijebljenog grožđa.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 9,0 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u skladu su s graničnim vrijednostima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a.

„Vallagarina”Rosato – kategorije vino (1.) i biser vino (8.), uključujući s navođenjem jedne sorte ili dviju sorti vinove loze, osim sorte Pinot grigio

Rosé vina skupina su „gotovih” proizvoda i uglavnom se proizvode iz sorti vinove loze Schiava i Merlot.

Ružičaste su boje različitog intenziteta, ovisno o postupcima proizvodnje vina i trajanju kontakta s kožicama. Aroma je nježna i voćna te podsjeća na šumsko voće; okus se kreće od suhog do slatkog i karakterizira ga visok stupanj svježine i pitkosti, osobito kod biser vina.

U slučaju rosé biser vina prisutnost ugljikova dioksida vinu daje svježinu i živost.

Te kategorije i vrste vina kod kojih se navode nazivi jedne sorte ili dviju sorti vinove loze moraju imati organoleptička svojstva relevantnih sorti vinove loze iz kojih je vino proizvedeno, osobito u pogledu boje.

Proizvodnja vina upotrebom grožđa dviju različitih sorti iste boje ustaljena je i raširena praksa. Kako bi se osiguralo da ta vina odražavaju svojstva obiju sorti vinove loze iz kojih se proizvode, udio manje zastupljene sorte mora biti veći od 15 %, a na etiketi sorte moraju biti navedene silaznim redoslijedom s obzirom na stvarnu količinu upotrijebljenog grožđa.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 9,0 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 15,0 g/l

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u skladu su s graničnim vrijednostima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a.

„Vallagarina”Rosso – kategorije vino (1.) i biser vino (8.), uključujući s navođenjem jedne sorte ili dviju sorti vinove loze

Ta su vina rubin-crvene boje različitog intenziteta, ponekad s naznakama narančaste boje koja se javlja kako vino stari.

Aroma je voćna, s eteričnim notama različitog intenziteta koje se razvijaju ako vino stari. Skladnog su suhog do slatkog okusa. Kod vrste Novello prisutne su arome i okusi koji su povezani s posebnom tehnikom karbonske maceracije koja se upotrebljava za proizvodnju vina iz grožđa.

U slučaju crnog biser vina prisutnost ugljikova dioksida vinu daje svježinu i živost.

Te kategorije i vrste crnog vina kod kojih se navode nazivi jedne sorte ili dviju sorti vinove loze moraju imati organoleptička svojstva relevantnih sorti vinove loze iz kojih je vino proizvedeno, osobito u pogledu boje.

Proizvodnja vina upotrebom grožđa dviju različitih sorti iste boje ustaljena je i raširena praksa. Kako bi se osiguralo da ta vina odražavaju svojstva obiju sorti vinove loze iz kojih se proizvode, udio manje zastupljene sorte mora biti veći od 15 %, a na etiketi sorte moraju biti navedene silaznim redoslijedom s obzirom na stvarnu količinu upotrijebljenog grožđa.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom:

— 11,0 % u slučaju vrste Novello,

— 9,0 % za druge vrste.

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 18,0 g/l

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u skladu su s graničnim vrijednostima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a.

„Vallagarina”Bianco – kategorije pjenušavo vino (4.) i kvalitetno pjenušavo vino (5.), uključujući s navođenjem jedne sorte ili dviju sorti vinove loze, osim sorte Pinot grigio

Te se vrste mogu proizvoditi samo iz sorti Chardonnay, Pinot bianco, Pinot grigio, Pinot nero i Müller Thurgau, od samo jedne sorte ili kombiniranjem više sorti.

Boja vina kreće se od slamnatožute do zlatnožute, s naznakama svjetlozelene boje, s nježnom i postojanom pjenom; vina imaju finu, ponekad voćnu aromu s naznakama kvasca.

Živahnog su i skladnog, od brut nature do slatkog okusa.

Te kategorije i vrste bijelog pjenušavog vina kod kojih se navode nazivi jedne sorte ili dviju sorti vinove loze moraju imati organoleptička svojstva relevantnih sorti vinove loze iz kojih je vino proizvedeno, osobito u pogledu boje, osim u slučaju grožđa sorte Pinot nero, koje se fermentira bez kožica i koristi za proizvodnju pjenušavih vina i kvalitetnih pjenušavih vina.

Proizvodnja vina upotrebom grožđa dviju različitih sorti iste boje ustaljena je i raširena praksa. Kako bi se osiguralo da ta vina odražavaju svojstva obiju sorti vinove loze iz kojih se proizvode, udio manje zastupljene sorte mora biti veći od 15 %, a na etiketi sorte moraju biti navedene silaznim redoslijedom s obzirom na stvarnu količinu upotrijebljenog grožđa.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 10,5 Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u skladu su s graničnim vrijednostima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a.

„Vallagarina”Rosato – kategorije pjenušavo vino (4.) i kvalitetno pjenušavo vino (5.), uključujući s navođenjem jedne sorte ili dviju sorti vinove loze, osim sorte Pinot grigio

Te se vrste mogu proizvoditi samo od vina proizvedenog iz sorti Chardonnay, Pinot bianco, Pinot grigio, Pinot nero i Müller Thurgau, od samo jedne sorte ili kombiniranjem više sorti.

Rosé pjenušava vina ružičaste su boje različitog intenziteta, s nježnom i postojanom pjenom; vina imaju finu, ponekad voćnu aromu s naznakama kvasca.

Živahnog su i skladnog, od brut nature do slatkog okusa.

U trenutku puštanja u promet kategorije i vrste ružičastog pjenušavog vina kod kojih se navode nazivi jedne sorte ili dviju sorti vinove loze, uz prethodno navedena svojstva, moraju imati i organoleptička svojstva relevantnih sorti vinove loze iz kojih je vino proizvedeno.

Proizvodnja vina upotrebom grožđa dviju različitih sorti iste boje ustaljena je i raširena praksa. Kako bi se osiguralo da ta vina odražavaju svojstva obiju sorti vinove loze iz kojih se proizvode, udio manje zastupljene sorte mora biti veći od 15 %, a na etiketi sorte moraju biti navedene silaznim redoslijedom s obzirom na stvarnu količinu upotrijebljenog grožđa.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 10,5 Najmanja ukupna kiselost 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u skladu su s graničnim vrijednostima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a.

„Vallagarina”Bianco – kategorija kvalitetno aromatično pjenušavo vino (6.), uključujući s navođenjem sorte vinove loze Moscato giallo

Ova se vrsta može proizvoditi samo iz mošta ili djelomično fermentiranog mošta sorte Moscato giallo.

Boja bijelog aromatičnog pjenušavog vina kreće se od slamnatožute do zlatnožute, s naznakama svjetlozelene boje, s nježnom i postojanom pjenom. Aroma je aromatična, nježna i karakteristična za Moscato, a okus je živahan, od extra brut do slatkog okusa.

Najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,0 %

Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 14,0 g/l

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 6,0 Najmanja ukupna kiselost 5,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u skladu su s graničnim vrijednostima utvrđenima u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a.

5. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Enološki postupak miješanja mošta i vina

Relevantna ograničenja u pogledu proizvodnje vina

U specifikaciji proizvoda dopušta se miješanje najviše 15 % mošta i vina, u skladu s relevantnim zakonodavstvom Europske unije, s moštom i vinima, među ostalim i iz drugih talijanskih vinogradarskih područja, pod uvjetom da su proizvedeni iz nearomatičnih sorti vinove loze koje su razvrstane kao „primjerene za uzgoj” ili „u postupku razmatranja” u pokrajinama Trento i Verona.

Enološki postupak prerade u pjenušavo vino

Relevantna ograničenja u pogledu proizvodnje vina

Prerada u pjenušavo vino dopuštena je isključivo primjenom metode sekundarne fermentacije u velikim posudama (autoklavi).

b. Najveći prinos

Vina „Vallagarina”Bianco, Rosato i Rosso, bez navođenja sorte vinove loze

23 000 kg grožđa po hektaru

Vrste vina „Vallagarina” kod kojih se navodi sorta vinove loze – za grožđe ubrano u pokrajini Verona

23 000 kg grožđa po hektaru

Vrste vina „Vallagarina” kod kojih se navodi sorta vinove loze – za grožđe ubrano u pokrajini Trento

19 500 kg grožđa po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Područje proizvodnje grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju vina „Vallagarina” uključuje:

— cijelo upravno područje općina Ala, Aldeno, Avio, Besenello, Brentonico, Calliano, Cimone, Garniga, Isera, Mori, Nogaredo, Nomi, Pomarolo, Rovereto, Terragnolo, Trambileno, Vallarsa, Villa Lagarina i Volano u autonomnoj pokrajini Trento,

— utvrđeni dio područja općina Brentino Belluno, Dolcè i Rivoli Veronese u pokrajini Verona.

Područje proizvodnje sastoji se od područja koje je zemljopisno i povijesno poznato kao „Vallagarina”, a proteže se u duljini od približno 60 km uz dio toka rijeke Adige između pokrajina Trento i Verona.

Područje je obuhvaćeno EU-ovim vinogradarskim zonama „C I.” (područje u pokrajini Trento) i „C II.” (područje u pokrajini Verona).

7. Glavne sorte vinove loze

Grapariol B.

Gosen N.

Goldtraminer B.

Garganega B. – Garganego

Franconia N.

Forsellina N.

Maor B.

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Malvasia Istriana B. – Malvasia

Malvasia Bianca Lunga B. – Malvoisier

Corbina N. – Corbinella

Chardonnay B.

Lagrein N.

Lagarino B.

Kerner B.

Johanniter B.

Helios B.

Groppello di Revò N. – Groppello

Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta

Barbera N.

Durella B. – Durello

Dindarella N.

Croatina N. – Bonarda

Corvinone N.

Corvina N. – Cruina

Cortese B. – Bianca Fernanda

Ancellotta N. – Lancellotta

Casetta N.

Carmenère N. – Cabernet Nostrano

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Cabernet Franc N. – Cabernet

Bronner B.

Verdealbara B.

Veltliner B. – Grüner Veltliner

Turchetta N.

Tocai Friulano B. – Tuchì

Moscato Bianco B. – Moscato Reale

Teroldego N.

Syrah N. – Shiraz

Sylvaner Verde B. – Sylvaner

Spigamonti N.

Solaris B.

Sennen N.

Schiava Grossa N. – Großvernatsch

Schiava Grigia N. – Grauvernatsch

Riesling Renano B. – Riesling

Riesling Italico B. – Welschriesling

Rebo N.

Raboso Veronese N. – Raboso

Turca N.

Trebbiano Toscano B. – Procanico

Trebbiano Romagnolo B. – Trebbiano

Trebbiano Giallo B. – Rossetto

Trebbiano di Soave B. – Turbiana

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

Petit Verdot N.

Pavana N.

Paolina B.

Oseleta N.

Nosiola B.

Schiava Gentile N. – Mittervernatsch

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

Sangiovese N. – Sangioveto

Saint Laurent N.

Rossignola N. – Rossetta

Rossara N.

Rondinella N.

Molinara N.

Meunier N.

Merlot N.

Marzemino N. – Berzemino

Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda

Pinot Nero N. – Pinot

Pinot Grigio – Pinot

Pinot Bianco B. – Pinot

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N.

Negrara N.

8. Opis povezanosti

„Vallagarina” (ZOZP) – sve kategorije proizvoda: vino (1.), pjenušavo vino (4.), kvalitetno pjenušavo vino (5.), kvalitetno aromatično pjenušavo vino (6.), biser vino (8.)

Prirodni čimbenici koji su relevantni za povezanost

Vallagarina se sastoji od područja koje se proteže uz dio toka rijeke Adige između pokrajina Trento i Verona. Vinogradarstvo je glavna poljoprivredna djelatnost na tom području, uključujući i kad je riječ o krajobrazu. Područje ima uobičajene karakteristike velikih ledenjačkih dolina, sa strmim padinama omeđenima okomitim stijenama. Loza pokriva zemljište na nadmorskim visinama od 100 do 700 metara. Tla u dolini sastoje se od aluvijalnih naslaga pretežito glineno-pjeskovite teksture s velikim udjelom sitnog pijeska; obično nema stijena i kamenja, osim u nekoliko poplavnih područja u blizini aluvijalnih lepeza. Tla su prilično mlada i kreću se od dubokih do vrlo dubokih, pretežito ilovaste do pjeskovito-ilovaste teksture, često s velikim udjelom vapnenca; unutarnja je drenaža općenito dobra. Brdovita područja sastoje se od vapnenačkih stožaca, obično s visokom razinom karbonata i mnogo stijena i kamenja. U brdima između općina Isera i Brentonico prostiru se tla koja potječu od bazaltnih supstrata. Na mjestima na kojima su padine strmije tlo je oblikovano u terase s pomoću suhozida. Vallagarina je prijelazno područje između planinske klime u Alpama i umjerenije klime predalpskog područja regije Veneto. Ljeta su vruća, ali za brdovita područja karakteristična je znatna razlika u temperaturi između dana i noći, osobito u kasno ljeto. Zime su hladne i temperature mogu pasti ispod nule; temperature su blaže nego u sjevernijim područjima zahvaljujući strujama s obližnjeg jezera Garda. Količina oborina uobičajena je za Sredozemlje, s godišnjim prosjekom od 850/1 000 mm kiše.

Povijesni i ljudski čimbenici koji su relevantni za povezanost

Uzgoj vinove loze u tom području seže do Paleoveneta ili etruščansko-recijske civilizacije (od 7. do 5. stoljeća pr. Kr). Strateški položaj područja, koje povezuje sjevernu i južnu Europe, već je u rimskim vremenima omogućio širenje vina na tržišta u oba smjera. Važan je dokaz pogrebna stela iz drugog ili trećeg stoljeća posvećena Publiju Tenaciju Essimnusu, trgovcu vinom iz pokrajine Trento, koja je pronađena u gradu Passau u Njemačkoj. Pripojenje Mletačkoj Republici znatno je potaknulo vinogradarstvo u tom području jer je tada u Vallagarinu uvedena sorta Marzemino. Vinogradarstvo je zatim u određenoj mjeri izgubilo na važnosti kada su poljoprivrednici počeli uzgajati dud kao hranu za dudova svilca. Obnova nakon izbijanja filoksere i poslijeratna obnova omogućile su Vallagarini da povrati važnost u kontekstu nacionalne proizvodnje vina već u 1950-ima. Dokazi pokazuju da se naziv „Vallagarina” otada kontinuirano koristi, što je dovelo do priznavanja oznake zemljopisnog podrijetla tog naziva 1995. Zemljopisni naziv „Vallagarina” tradicionalno se koristio i u tržišnim izvješćima Gospodarske komore pokrajine Trento i u katalozima događaja posvećenih vinu koji se u toj regiji održavaju od početka 20. stoljeća.

Otad na vinogradarsku i enološku djelatnost u Vallagarini pozitivno utječu obližnje povijesno značajne enološke škole, San Michele all’Adige (Trento) i Conegliano Veneto (Treviso), kojima se od trenutka njihova osnivanja može pripisati zasluga za doprinos širenju novih vinogradarskih i enoloških tehnika i znanja.

Usto je ključan i doprinos lokalnih dionika (vinogradari i enolozi) upotrebi proizvodnih metoda koje se temelje na ekološkoj i gospodarskoj održivosti te prihvaćanju inovativnih proizvodnih tehnika i tehnologije.

Svojstva i kvalitete vina „Vallagarina” (ZOZP) rezultat su vještine proizvođača vina, koji rade na području na kojem topografija i fragmentiranost zemljišta zahtijevaju velik broj radnih sati godišnje (za obradu jednog hektara vinograda potrebno je više od 600 sati). Konkretnije, većina vremena potroši se na radnje kojima se nastoji optimizirati rast biljaka i dozrijevanje grožđa, poticanjem prirodne otpornosti na patogene i smanjenjem primjene mjera za zdravlje bilja. Kad je riječ o tome, treba napomenuti da se gotovo cijelo područje pod vinovom lozom obrađuje u skladu s načelima integrirane, a sve više i ekološke, zaštite bilja.

Danas je vinogradarstvo jedna od glavnih gospodarskih djelatnosti u Vallagarini, s više od 800 vinogradarskih gospodarstava, te pozitivno utječe na niz područja, kao što su popularne tradicije, kultura, umjetnost i gastronomija. S ekološkog stajališta vinova loza ujedno je i obilježje krajobraza koji je karakterističan za Vallagarinu i preduvjet je enoturizma.

„Vallagarina” (ZOZP) – kategorija 1., vino

Informacije o posebnoj kvaliteti proizvoda, koja se može pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu, te o uzročno-posljedičnoj vezi s prirodnim karakteristikama zemljopisnog područja i ljudskim faktorom.

Tlo i klimatski uvjeti područja proizvodnje grožđa, kao što su pogodna izloženost, povjetarci i vjetrovi, struktura i sastav tla, ublažavajući učinak obližnjeg jezera Garda na klimu i znatna razlika u temperaturi između dana i noći, osiguravaju optimalne uvjete za proizvodnju visokokvalitetnog grožđa, u kojem se nakupljaju aromatične tvari i održava dobra ravnoteža između udjela šećera i kiselih komponenti, i za organoleptička svojstva vina koja su rezultat tih uvjeta.

Većina vremena troši se na „zeleno gospodarenje”, tj. radnje kojima se nastoji optimizirati rast biljaka i dozrijevanje grožđa, poticanjem prirodne otpornosti na patogene i smanjenjem primjene mjera za zdravlje bilja.

Znanje proizvođača o svojstvima različitih sorti vinove loze koje se uzgajaju u različitim područjima proizvodnje omogućuje im da planiraju berbu (koja se i dalje obavlja ručno) utvrđivanjem najboljeg trenutka za berbu u skladu sa željenim svojstvima vina.

Bijelo grožđe obično se bere rano kako bi se očuvala kisela komponenta, što je neophodno da bi se osiguralo da vina imaju karakterističnu svježinu i tipične voćne note; za razliku od toga, grožđe koje se upotrebljava za proizvodnju crnih vina bere se kasnije kako bi se omogućilo da postane zrelije i kompleksnije, čime se poboljšavaju alkoholne i polifenolne komponente.

Bijela vina prisutna su u rasponu boja od slamnatožute do zlatnožute, ponekad s naznakama svjetlozelene, imaju voćne arome, svježeg su i lagano kiselog okusa na nepcu; ako se vina proizvode iz aromatičnih ili poluaromatičnih sorti, to je svojstvo prisutno i izraženo u okusu u većoj ili manjoj mjeri.

Bijela vina uglavnom se proizvode od grožđa koje se uzgaja u brdovitim područjima i obično su srednje strukture, ali vrlo su cijenjena zbog svježine, arome i sveukupno dobro uravnoteženog okusa. Većina bijelih vina proizvodi se iz međunarodnih sorti kao što su Chardonnay, Müller Thurgau i Sauvignon, ali one se već dugo uzgajaju na tom području, a tim se sortama dodaje nekoliko autohtonih sorti, kao što su Nosiola i Traminer Aromatico.

Crna vina uglavnom se proizvode iz grožđa koje se uzgaja na dubokim sedimentnim tlima u dolinama. Veća mineralna kvaliteta tih tala pogoduje proizvodnji vina koja su vrlo kompleksna i strukturirana te su prikladna za odležavanje, koje se može poboljšati umjerenim razdobljem pohrane u drvenim spremnicima. Vina su rubin-crvene boje različitog intenziteta, ovisno o trajanju fermentacije s kožicama; starenjem vina ton boje se može promijeniti tako da se jave naznake narančaste. I većina crnih vina proizvodi se iz međunarodnih sorti kao što su Merlot i sorte Cabernet, kojima se dodaje niz autohtonih sorti, kao što su Schiava, Lagrein i Teroldego.

Rosé vina količinski čine najmanji dio vina s oznakom „Vallagarina” i uglavnom se proizvode iz nekoliko sorti (Schiava, Merlot) vinove loze čije se grožđe fermentira bez kožica ili s vrlo kratkim razdobljem kontakta s kožicama. Rosé vina imaju karakterističnu jarko ružičastu boju; nježnih su aroma koje podsjećaju na šumsko voće, a voćne okuse na nepcu prate izražena svježina i pitkost.

Interakcije među prirodnim čimbenicima (sorta vinove loze, klima, tlo), iskustvo koje su razvili lokalni proizvođači te suvremene tehnike uzgoja vinove loze i proizvodnje vina omogućuju proizvodnju kvalitetnih vina, čija su svojstva povezana i s područjem proizvodnje i sa sortom vinove loze iz koje se proizvode. Konkretno, kombinacija prirodnih, okolišnih i klimatskih čimbenika vinima daje dobru strukturu, umjerenu alkoholnu jakost, osobitu svježinu koja je povezana s velikim udjelom kisele komponente te neuobičajenu svježinu i intenzitet aroma.

„Vallagarina” (ZOZP) – kategorije pjenušavo vino (4.), kvalitetno pjenušavo vino (5.) i kvalitetno aromatično pjenušavo vino (6.)

Informacije o posebnoj kvaliteti proizvoda, koja se može pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu, te o uzročno-posljedičnoj vezi s prirodnim karakteristikama zemljopisnog područja i ljudskim faktorom.

U slučaju pjenušavog vina povezanost s područjem uspostavljena je tradicijom proizvodnje pjenušavog vina kojom se područje može pohvaliti. Proizvodnja pjenušavog vina seže do početka 20. stoljeća i s vremenom se razvila i kad je riječ o broju vinograda koji proizvode vino i kad je riječ o proizvodnoj tehnologiji koja je dostupna proizvođačima. Ustaljena tradicija proizvodnje pjenušavih vina rezultirala je prepoznavanjem sorti Chardonnay, Pinot bianco, Pinot grigio, Pinot nero i Müller Thurgau kao osobito prikladnih za proizvodnju pjenušavih vina i kvalitetnih pjenušavih vina, i onih koja se proizvode iz samo jedne sorte i onih koja se proizvode iz mješavine sorti, te autohtone sorte Moscato giallo kao jedine osnove za proizvodnju „kvalitetnog aromatičnog pjenušavog vina”. Uobičajena svojstva pjenušavih vina „Vallagarina” (ZOZP) temelje se na dostupnosti sirovina iz vinogradarskih područja na velikim nadmorskim visinama, na kojima grožđe, više nego na bilo kojem drugom području, zadržava ravnotežu između sadržaja šećera i kisele komponente, pri čemu se obje komponente pojačavaju zahvaljujući razlikama u temperaturi između dana i noći, koje postaju sve izraženije s povećanjem nadmorske visine vinograda.

Ta svojstva, zajedno s posebnom pažnjom koja se posvećuje tijekom faza uzgoja i vinifikacije grožđa te tijekom kasnijeg razdoblja sekundarne fermentacije, daju posebno istančan i elegantan gotovi proizvod.

Za ta je pjenušava vina karakterističan razvoj nježne i postojane pjene te boja koja se kreće u rasponu od slamnatožute do zlatnožute, s naznakama svjetlozelene. Vina su fine, ponekad voćne arome s naznakom kvasca. Okus je istančan i skladan, a ako je pjenušavo vino dobiveno iz sorte vinove loze Moscato, ima okus karakterističan za tu sortu.

Za rosé pjenušavo vino, koje se većinom proizvodi iz sorte vinove loze Pinot nero, karakteristična je nježna i postojana pjena te ružičasta boja različitog intenziteta. Vino ima prepoznatljivu i finu aromu s naznakom kvasca. Okus je istančan i prepoznatljiv.

Sve kategorije (pjenušavo vino, kvalitetno pjenušavo vino, kvalitetno aromatično pjenušavo vino) i vrste pjenušavog vina (bijelo, rosé) mogu se proizvoditi u verzijama od „brut nature” do „slatke”, ovisno o sadržaju neprevrelog šećera u proizvodu u trenutku konzumacije.

Interakcije među prirodnim čimbenicima (sorta vinove loze, klima, tlo), iskustvo koje su razvili lokalni proizvođači te suvremene tehnike uzgoja vinove loze i proizvodnje vina omogućuju proizvodnju kvalitetnih vina, čija su svojstva povezana i s područjem proizvodnje i sa sortom vinove loze iz koje se proizvode. Konkretno, kombinacija prirodnih, okolišnih i klimatskih čimbenika vinima daje dobru strukturu, umjerenu alkoholnu jakost, osobitu svježinu koja je povezana s velikim udjelom kisele komponente te neuobičajenu svježinu i intenzitet aroma.

„Vallagarina” (ZOZP) – kategorija (8.), biser vino

Informacije o posebnoj kvaliteti proizvoda, koja se može pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu, te o uzročno-posljedičnoj vezi s prirodnim karakteristikama zemljopisnog područja i ljudskim faktorom.

Povezanost s područjem uspostavljena je tradicionalnom proizvodnjom prirodnih biser vina u području Vallagarina. Ta vrsta proizvodnje, koja je započela već u 1960-ima kako bi se odgovorilo na potražnju na tržištima njemačkog govornog područja, kasnije je ostvarila uspjeh i na lokalnom i na nacionalnom tržištu. Taj je uspjeh doveo i do kontinuiteta proizvodnje i do usavršavanja proizvodnih tehnika kojima je povećana kvaliteta vina.

Promjena u sortama za oznaku „Vallagarina” značila je da je većina crnog grožđa zamijenjena sortama bijelog grožđa, što je dovelo do veće raspoloživosti vina sa svojstvima koja ih čine prikladnima za preradu u biser vino. To su uglavnom iste sorte kao i one koje se upotrebljavaju za proizvodnju pjenušavog vina, ali i neke druge sorte. U biser vino prerađuju se i crna i rosé vina, ali rjeđe.

Proizvodnja biser vina „Vallagarina” (ZOZP) temelji se na dostupnosti sirovina iz vinogradarskih područja na velikim nadmorskim visinama, na kojima grožđe karakterizira ravnoteža između sadržaja šećera i kisele komponente, što se pojačava zahvaljujući razlikama u temperaturi između dana i noći, koje postaju sve izraženije s povećanjem nadmorske visine vinograda. Razlike u temperaturi uzrokuju znatno nakupljanje aromatičnih prekursora koji vinima daju njihova karakteristična organoleptička svojstva.

Ta svojstva, zajedno s posebnom pažnjom koja se posvećuje tijekom faza uzgoja i vinifikacije grožđa te tijekom kasnijeg razdoblja sekundarne fermentacije, biser vinima daju svojstva svježine i živosti po kojima se razlikuju od ostalih i koja su povezana i s umjerenim otpuštanjem ugljikova dioksida.

Između ostalog i zbog znatnih ulaganja koja su potrebna za preradu biser vina, proizvodnjom tog vina bavi se ograničeni broj poduzeća, koja to vino proizvode i za treće strane.. Visoka specijaliziranost tih poduzeća, koja imaju tehnološki naprednu opremu, omogućila je usavršavanje tehnike sekundarne fermentacije u velikim posudama (autoklavi), što pridonosi poboljšanju kvalitete biser vina.

Topografija i fragmentiranost zemljišta razlog su za velik broj radnih sati godišnje (više od 600) potrebnih za obradu jednog hektara vinograda. Većina vremena troši se na radnje kojima se nastoji optimizirati rast biljaka i dozrijevanje grožđa, poticanjem prirodne otpornosti na patogene i smanjenjem primjene mjera za zdravlje bilja. Kad je riječ o tome, treba napomenuti da se gotovo cijelo područje pod vinovom lozom obrađuje u skladu s načelima integrirane, a sve više i ekološke, zaštite bilja.

Interakcije među prirodnim čimbenicima (sorta vinove loze, klima, tlo), iskustvo koje su razvili lokalni gospodarski subjekti te suvremene tehnike uzgoja vinove loze i proizvodnje vina omogućuju proizvodnju kvalitetnih vina, čija su svojstva povezana i s područjem proizvodnje i sa sortom vinove loze iz koje se proizvode. Konkretno, kombinacija prirodnih, okolišnih i klimatskih čimbenika vinima daje dobru strukturu, umjerenu alkoholnu jakost, osobitu svježinu koja je povezana s velikim udjelom kisele komponente te neuobičajenu svježinu i intenzitet aroma.

I u ovom je slučaju blizina Poljoprivrednog instituta San Michele all’Adige i Enološke škole Conegliano pomogla u razvoju tehničkog znanja potrebnog za proizvodnju visokokvalitetnih biser vina upotrebom sorti vinove loze koje se uzgajaju u tom području te u širenju tog znanja među vinogradarima i enolozima.

9. Osnovni dodatni uvjeti

Odstupanja u pogledu područja proizvodnje vina

Pravni okvir: zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta: odstupanje u pogledu proizvodnje u utvrđenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

osim u području proizvodnje grožđa, proizvodnja vina i prerada u biser vina i pjenušava vina mogu se obavljati i u cijeloj regiji Veneto i u susjednoj regiji Lombardiji, pod uvjetom da predmetna gospodarstva mogu dokazati neprekinutu tradiciju proizvodnje vina „Vallagarina” (ZOZP) u posljednjih pet vinogradarskih godina.

To se odstupanje temelji na ustaljenoj tradiciji i omogućuje predmetnim proizvođačima upotrebu i onih objekata za preradu koji se nalaze u prethodno navedenim područjima koja graniče s područjem proizvodnje grožđa; istodobno, odstupanje se ne proširuje na druga poduzeća za preradu, među ostalim i kako bi se pojednostavnile potrebne provjere.

Navođenje naziva sorte vinove loze na etiketi

Pravni okvir: zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta: dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

na etiketi vina „Vallagarina” (ZOZP) mogu se navesti nazivi jedne sorte ili dviju sorti vinove loze, osim sljedećih sorti čija se upotreba izričito zabranjuje u oznaci i opisu:

— sorta Pinot grigio isključuje se za vina iz pokrajine Verona,

— sorte Pinot grigio i Marzemino isključuju se za vina iz pokrajine Trento.

U slučaju pjenušavih vina može se uputiti na jednu sortu ili dvije sorte, ali to je ograničeno na sljedeće sorte:

— pjenušavo vino i kvalitetno pjenušavo vino: Chardonnay, Pinot bianco, Pinot nero i Müller Thurgau,

— kvalitetno aromatično pjenušavo vino: Moscato giallo.

Nadalje, kako bi se na vinima „Vallagarina” (ZOZP) mogli navesti nazivi dviju sorti vinove loze iste boje, udio grožđa manje zastupljene sorte mora biti veći od 15 % i sorte moraju biti navedene na etiketi silaznim redoslijedom s obzirom na stvarnu količinu upotrijebljenog grožđa. Time se nastoji osigurati da takva vina odražavaju svojstva obiju sorti vinove loze iz kojih se vina proizvode.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13199

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.