Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o potpisivanju, uime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane /* COM/2014/0157 final - 2014/0087 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA/POZADINA Priloženi prijedlog pravni je instrument za odobravanje potpisivanja i privremene primjene Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane. S obzirom na to da je Europska zajednica za atomsku energiju (EZAE) stranka ovog Sporazuma, primjenjuje se zaseban postupak za slučaj da Komisija ovaj Sporazum potpisuje uime EZAE-a. Odnosi između Europske unije (EU) i Republike Moldove trenutačno se temelje na Sporazumu o partnerstvu i suradnji koji je stupio na snagu u srpnju 1998. Pregovori o opsežnom i ambicioznom Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove pokrenuti su u siječnju 2010. U siječnju 2012. EU i Republika Moldova pokrenuli su i pregovore o dijelu o Području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA) kao ključnom elementu Sporazuma o pridruživanju. Sporazumom o pridruživanju namjerava se ubrzati produbljivanje političkih i gospodarskih odnosa između Republike Moldove i EU-a te unaprijediti postupnu gospodarsku integraciju Republike Moldove s unutarnjim tržištem EU-a u odabranim područjima, među ostalim zahvaljujući DCFTA-u kao sastavnom dijelu Sporazuma. Sporazum je konkretan način za iskorištavanje dinamike u odnosima između EU-a i Republike Moldove, pri čemu bi naglasak bio na potpori temeljnim reformama, gospodarskom oporavku i rastu te upravljanju i suradnji u različitim sektorima. Sporazum predstavlja i plan reforme za Republiku Moldovu na temelju opsežnog programa približavanja zakonodavstva Republike Moldove normama i standardima EU-a, u pogledu čega se poziva sve partnere Republike Moldove da se usklade s navedenim i usmjere svoju pomoć. Buduća pomoć EU-a Republici Moldovi povezana je s planom reforme jer on proizlazi iz Sporazuma. Radi pripreme i omogućavanja provedbe Sporazuma o pridruživanju pripremljen je Plan pridruživanja. Nakon petnaeste sjednice u ožujku 2013. i sedmog kruga DCFTA-a u lipnju 2013. EU i Republika Moldova zaključili su pregovore o Sporazumu o pridruživanju. Europska unija i Republika Moldova 29. studenoga 2013. parafirale su tekst Sporazuma o pridruživanju, uključujući dio o DCFTA-u. U skladu s člankom 465. Sporazuma o pridruživanju predviđa se da se privremeno primjenjuju dijelovi Sporazuma. Privremena primjena predviđena je radi održavanja ravnoteže između zajedničkih gospodarskih interesa i vrijednosti, a zajednička volja EU-a i Republike Moldove za započinjanje provedbe i primjene prihvatljivih dijelova Sporazuma kako bi se prije zaključenja Sporazuma ubrzao početni utjecaj reforme na pitanja povezana s određenim sektorima. 2. REZULTATI PREGOVORA Vijeće se redovito obavješćuje i savjetuje u relevantnim radnim skupinama Vijeća. posebno u COEST-u i Odboru za trgovinsku politiku (TPC) u svim fazama pregovora. Komisija smatra da su ciljevi koje je Vijeće postavilo u svojim pregovaračkim smjernicama postignuti i da je nacrt Sporazuma o pridruživanju prihvatljiv Uniji. Završni sadržaj Sporazuma o pridruživanju može se sažeti ovako: Sporazumom se uspostavlja pridruživanje između Unije i njezinih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane. To predstavlja novu fazu u razvoju ugovornih odnosa između EU-a i Republike Moldove čiji su ciljevi političko pridruživanje, gospodarska integracija i otvaranje prostora za daljnji postupan razvoj. Pridruženje je općenito usmjereno na promicanje postupnog približavanja među strankama utemeljenog na zajedničkim vrijednostima; jačanje okvira za pojačani politički dijalog; promicanje, očuvanje i jačanje mira i stabilnosti, kako na regionalnoj, tako i na međunarodnoj razini; uspostavu uvjeta za pojačane gospodarske i trgovinske odnose koji bi doveli do postupne gospodarske integracije Republike Moldove s unutarnjim tržištem EU-a u odabranim područjima; jačanje suradnje u području pravde, slobode i sigurnosti u cilju jačanja vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda te uspostavu uvjeta za sve bližu suradnju u ostalim područjima od zajedničkog interesa. Opća načela Sporazuma uključuju specifičan skup „bitnih elemenata.” Prekrši li jedna od stranaka te elemente, mogla bi podlijegati određenim mjerama u okviru Sporazuma, uključujući obustavu prava i obveza. Ti su elementi: poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda kako je definirano u relevantnim međunarodnim instrumentima; poštovanje vladavine prava te suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje, povezanih materijala i sredstava za njihovu upotrebu. Ostala opća načela Sporazuma odnose se na načela slobodnog tržišnog gospodarstva, dobro upravljanje, borbu protiv korupcije, borbu protiv transnacionalnog organiziranog kriminala i terorizma, promicanje održivog razvoja i djelotvornog multilateralizma. Sporazumom se utvrđuju ciljevi pojačanog političkog dijaloga kojim se promiče postupno približavanje u pogledu pitanja vanjskih poslova i sigurnosti. Sporazumom se predviđaju dijalog i suradnja o unutarnjoj reformi temeljeni na zajedničkim načelima koja su utvrdile stranke. Postoje i odredbe za pojačani dijalog i suradnju o vanjskoj i sigurnosnoj politici, uključujući Zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku, radi promicanja mira i međunarodne pravde provedbom Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda (MKS) te zajedničkih napora u pogledu suzbijanja terorizma i širenja oružja te razoružavanja i nadzora oružja. Sporazumom se dalje ponavlja obveza stranaka da se pronađe održivo rješenje za pitanje Pridnjestrovlja uz potpuno poštovanje suverenosti i teritorijalne cjelovitosti Republike Moldove te da se zajednički omogući oporavak nakon sukoba. U području pravde, slobode i sigurnosti u okviru Sporazuma posebna se pozornost obraća na vladavinu prava i učinkovit rad institucija u područjima provedbe zakona i pravosuđa. Sporazumom se utvrđuje okvir za suradnju u području migracija, azila i upravljanja granicama, zaštite osobnih podataka, pranja novca i terorizma te u području politike borbe protiv droga. Sporazum sadržava odredbe o kretanju osoba, uključujući odredbe o ponovnom prihvatu, pojednostavnjenju izdavanja viza i postupnim koracima prema pravodobnom uvođenju bezviznog režima pod uvjetom da postoje uvjeti za dobro upravljanje mobilnošću i njezinu sigurnost. Njime je obuhvaćena i obveza suzbijanja kriminala, korupcije i ostalih nezakonitih aktivnosti te daljnji razvoj pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima, a za te se potrebe upotrebljavaju relevantni međunarodni i bilateralni instrumenti. Sporazumom o pridruživanju predviđa se i široka sektorska suradnja usmjerena na potporu temeljnim reformama, gospodarski oporavak i rast, upravljanje i sektorsku suradnju u 28 područja kao što su: reforma javne uprave, upravljanje javnim financijama, energija, prijevoz, zaštita okoliša i njezino promicanje, suradnja industrijskih te malih i srednjih poduzeća, socijalne politike, zaštita potrošača, poljoprivreda i ruralni razvoj, suradnja na prekograničnoj i regionalnoj razini, obrazovanje, osposobljavanje, suradnja javne službe i mladih te suradnja u području kulture. U svim tim područjima poboljšanje počinje od temelja trenutačnih okvira, kako bilateralnih, tako i multilateralnih, u cilju sustavnijeg dijaloga te razmjene informacija i dobre prakse. Za dijelove Sporazuma koji se odnose na sektorsku suradnju ključan je sveobuhvatan niz koraka za postupno približavanje utvrđen u prilozima Sporazumu. Posebnim rasporedima za približavanje i provedbu određenih dijelova pravne stečevine EU-a u Republici Moldovi pružit će se usmjerenje za trenutačnu suradnju i stvoriti temelj za plan unutarnje reforme i modernizaciju. Sporazum uključuje ažuriran institucijski okvir kojim su obuhvaćeni forumi za suradnju i dijalog. Posebne uloge u pogledu donošenja odluka predviđaju se za Vijeće za pridruživanje te na temelju delegacije za Odbor za pridruživanje, koji bi se u posebnom sastavu mogli sastajati i radi rješavanja trgovinskih pitanja. Predviđeni su i forumi za suradnju u području civilnog društva i parlamentarnu suradnju. Sporazum uključuje i odredbe o praćenju, približavanju, ispunjavanju obveza i rješavanju sporova (uključujući zasebne odredbe za pitanja povezana s trgovinom). U pogledu dijela Sporazuma koji se odnosi na DCFTA, Komisija je ostvarila ciljeve utvrđene u smjernicama za pregovore radi ukidanja uvoznih pristojbi na gotovo svu trgovinu te istovremenog pružanja čvrstog obvezujućeg okvira za zabranu svih proizvoljnih mjera za ograničavanje trgovine, uključujući izvozne pristojbe i količinska ograničenja za izvoz. DCFTA-om se predviđaju određene, vremenski ograničene odredbe za osjetljive proizvode i pitanja, posebno tijekom prijelaznih razdoblja, odabrane carinske kvote i mehanizam protiv izbjegavanja mjera za osjetljive poljoprivredne proizvode. U smislu tehničkih prepreka trgovini Republika Moldova postupno će prilagođavati svoje tehničke propise i norme propisima i normama EU-a. Pregovorima za Sporazum o ocjeni sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda (ACAA) osigurat će se da u određenim sektorima moldovskog zakonodavstva i sustavi nadzora tržišta budu u skladu s onima u EU-u kako bi se trgovina između stranaka mogla odvijati pod jednakim uvjetima kao ona između država članica EU-a. U pogledu trgovine životinjama, biljkama i njihovim proizvodima DCFTA-om će se osigurati usklađenost zakonodavstva Moldove u području sanitarnih i fitosanitarnih mjera te dobrobiti životinja sa zakonodavstvom EU-a u istom području, što bi dovelo do daljnjeg olakšavanja trgovine. DCFTA će osigurati uspostavu mehanizma za brzo savjetovanje radi rješavanja čimbenika koji otežavaju trgovinu povezanih sa sanitarnim i fitosanitarnim mjerama, uključujući poseban sustav brzog uzbunjivanja i ranog upozoravanja za veterinarske i fitosanitarne slučajeve. Nastavno na trenutačnu suradnju u pogledu carinskih pitanja, Protokolom o uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima pruža se jači pravni okvir kako bi se osigurale pravilna primjena carinskog zakonodavstva i borba protiv carinske prijevare. U pogledu uspostave, DCFTA-om se predviđaju nacionalni tretman i tretman najpovlaštenije nacije za trgovačka društva, koji podliježu ograničenim rezervama. U pogledu trgovine uslugama, DCFTA-om se predviđa pristup širokom tržištu te mogućnost daljnjeg oslobađanja pristupa tržištu, uključujući kao rezultat približavanja Republike Moldove pravnoj stečevini EU-a u području usluga povezanih s financijama, telekomunikacijama / elektroničkom trgovinom, poštanskim i kurirskim uslugama te uslugama u međunarodnom pomorskom prometu. DCFTA-om će se pružiti visoke razine zaštite za sve EU-ove oznake zemljopisnog podrijetla koje se odnose na poljoprivredu, ne samo one koje se odnose na vina i jaka alkoholna pića, i sve nove proizvode dodane na popis zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla. Sporazum uključuje odredbe Sporazuma između EU-a i Republike Moldove o oznakama zemljopisnog podrijetla koji je stupio na snagu 1. travnja 2013., uključujući priloge tom Sporazumu. Njime se predviđa mehanizam kojim će se omogućiti potpuna zaštita novih oznaka koje se mogu dodati Sporazumu o oznakama zemljopisnog podrijetla prije nego što Sporazum o pridruživanju stupi na snagu. Nadalje, DCFTA uključuje odredbe o autorskim pravima, dizajnima (uključujući neregistrirane) i patentima kojima se dopunjuje i ažurira Sporazum o TRIPS-u te odredbe za provedbu prava intelektualnog vlasništva na temelju unutarnjih pravila EU-a. U smislu integracije tržišta javne nabave DCFTA-om će se Republici Moldovi, koja nije članica EGP-a, omogućiti pristup tržištu javne nabave EU-a nakon prijelaznog razdoblja tijekom kojeg će se Republika Moldova približiti trenutačnom i budućem zakonodavstvu EU-a o javnoj nabavi. O daljnjem pristupu tržištu javne nabave EU-a za ponude ispod vrijednosnih pragova može se raspravljati nakon uspješnog dovršetka približavanja. Kao rezultat, dobavljači i pružatelji usluga imat će uzajaman pristup tržištima javne nabave, uz iznimku sektora obrane. Republika Moldova kroz DCFTA osigurat će provedbu opsežnih propisa o tržišnom natjecanju, učinkovitu provedbu načela nenarušenog tržišnog natjecanja i podvrgnuti državne monopole, državna poduzeća ili poduzeća kojima su prenesena posebna ili isključiva prava tim propisima o tržišnom natjecanju. Odjeljak o subvencijama posebno je važan jer sadržava obvezu Republike Moldove da će donijeti domaći sustav nadzora državnih potpora sličan EU-ovu i uspostaviti operativno neovisno tijelo kojem je povjeren nadzor državnih potpora. U pogledu pitanja energetike povezane s trgovinom, DCFTA-om se uvode obvezujuće odredbe o određivanju cijena, uključujući zabranu sustava dvojnih cijena, o neprekinutom provozu energetskih dobara radi osiguravanja sigurnosti opskrbe, o neovisnosti regulatornih tijela u području energetike te kako bi se razjasnio odnos obveza Republike Moldove u okviru Ugovora o energetskoj zajednici. Predviđene su obveze promicanja održivog razvoja u trgovini i poštovanja multilateralnih obveza u tom pogledu, a osigurava se i pravo na uređivanje vlastitih razina zaštite okoliša i rada. DCFTA uključuje obvezu suzdržavanja od odustajanja ili odstupanja od tih normi na način kojim bi se utjecalo na trgovinu ili ulaganja između stranaka. Učinkovitim postupcima rješavanja sporova temeljenima na modelu WTO-ova Dogovora o rješavanju sporova osigurat će se brže rješavanje bilateralnih trgovinskih sporova, uključujući omogućavanjem stranci na koju spor utječe da uvede razmjerne kazne, s još bržim postupcima za hitne sporove u pogledu pitanja energetike povezane s trgovinom. Usuglašeno je i da će se posebnim odredbama o transparentnosti i dijalogu s civilnim društvom i dionicima osigurati savjetodavna, otvorena i predvidiva priroda izrade politika u područjima povezanima s trgovinom. Nadalje, DCFTA sadržava pravila kojima se omogućava provođenje i procjena procesa približavanja u područjima povezanima s trgovinom. Bliža gospodarska integracija Republike Moldove s EU-om kroz DCFTA bit će jak poticaj gospodarskom rastu te zemlje. Kao temeljnim elementom Sporazuma o pridruživanju DCFTA-om će se stvoriti poslovne prilike kako u EU-u, tako i u Republici Moldovi te će se promicati prava modernizacija gospodarstva i integracija s EU-om. Rezultat tog procesa trebali bi biti viši standardi proizvoda, pružanje boljih usluga građanima i najviše od svega, mogućnost Republike Moldove da učinkovito konkurira na međunarodnim tržištima. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Pravni je temelj Unije za potpisivanje i privremenu primjenu ovog Sporazuma članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 5. i člankom 218. stavkom 8. podstavkom 2. te člankom 218. stavkom 7. UFEU-a. Na Europsku zajednicu za atomsku energiju primjenjuje se zaseban pravni instrument. Priloženi prijedlog predstavlja pravni instrument za potpisivanje i privremenu primjenu Sporazuma o pridruživanju. U svjetlu prethodno navedenih rezultata pregovora, Komisija predlaže da Vijeće odluči da se Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane, treba potpisati uime Unije te uspostavi imenovanje osobe/osoba ovlaštene/ovlaštenih za potpisivanje uime Unije. Prijedlogom se predviđa da će Unija dijelove Sporazuma primjenjivati privremeno, a da time ne dovodi u pitanje raspodjelu nadležnosti u skladu s Ugovorima. Činjenica da je Komisija podnijela svoj prijedlog kao sporazum između Unije i njezinih država članica i Republike Moldove povezana je sa sastavljanjem ovog Sporazuma u skladu s pravilima iz Ugovora prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona. 2014/0087 (NLE) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o potpisivanju, uime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 5. i člankom 218. stavkom 8. podstavkom 2. te članak 218. stavak 7.; uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Vijeće je 15. lipnja 2009. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Republikom Moldovom o sklapanju novog Sporazuma između Europske unije i Republike Moldove kojim će se zamijeniti Sporazum o partnerstvu i suradnji. (2) Uzimajući u obzir bliske povijesne odnose i sve bliže veze između stranaka te njihovu želju da ojačaju i prošire odnose na ambiciozan i inovativan način, pregovori o Sporazumu o pridruživanju uspješno su zaključeni parafiranjem Sporazuma 29. studenoga 2013. (3) Stoga Sporazum treba potpisati uime Unije i primjenjivati na privremenoj osnovi u skladu s njegovim člankom 465. u očekivanju njegova sklapanja na kasniji datum. (4) Člankom 465. Sporazuma predviđa se privremena primjena Sporazuma prije njegova stupanja na snagu. (5) Na temelju članka 218. stavka 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odgovarajuće je da Vijeće Komisiju ovlasti za odobravanje izmjena koje treba donijeti Pododbor za oznake zemljopisnog podrijetla u skladu s člankom 306. Sporazuma. (6) Odgovarajuće je utvrditi relevantne postupke za zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla koje se zaštićuju na temelju Sporazuma. (7) Sporazum se ne tumači kao da se njime dodjeljuju prava ili određuju obveze na koje se moguće izravno pozivati pred sudovima i sudskim tijelima Unije ili država članica. DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Ovime se odobrava potpisivanje Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica s jedne strane i Republike Moldove s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”) uime Unije, podložno njegovu sklapanju. Tekst Sporazuma koji treba potpisati priložen je ovoj Odluci. Članak 2. Glavno tajništvo Vijeća izdaje za osobu/osobe koju/koje odrede pregovarači Protokola instrument sa svim ovlastima potrebnima za potpisivanje Protokola, podložno njegovu sklapanju. Članak 3. 1. U očekivanju njegova stupanja na snagu i u skladu s člankom 465. Sporazuma te podložno njime predviđenim obavijestima, sljedeći dijelovi Sporazuma primjenjuju se privremeno između Unije i Republike Moldove: – članak 1; – Glava I.; – Glava II.; – Glava III.; članci 12. – 18.; – Glava IV.; poglavlja 1., 3., 5., 9., 12., 13., Poglavlje 14.. (osim članka 77. (deveta alineja)), Poglavlja 15., 16., 17., 26. i 28. te članci 37., 46., 57., 102. i 116.; – Glava V.; – Glava VI.; – Glava VII.; osim članka 456. stavka 1. u mjeri u kojoj su odredbe te Glave ograničene na potrebe osiguravanja privremene primjene ovog Sporazuma kako je definirano u tom stavku; – Prilozi I. do XIII., Prilozi XV. do XXXV. te Protokoli I. do IV. 2. Datum od kojeg će se Sporazum privremeno primjenjivati objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije. Članak 4. Za potrebe članka 306. Sporazuma, izmjene Sporazuma na temelju odluka Pododbora za oznake zemljopisnog podrijetla odobrava Komisija uime Unije. Ako zainteresirane strane ne mogu postići dogovor nakon prigovora koji se odnose na oznaku zemljopisnog podrijetla, Komisija donosi stajalište na temelju postupka iz članka 57. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode[1]. Članak 5. 1. Naziv zaštićen u okviru pododjeljka 3. „Oznake zemljopisnog podrijetla” Poglavlja 9. Glave V. Sporazuma može upotrebljavati svaki subjekt koji stavlja na tržište poljoprivredne proizvode, prehrambene proizvode, vina, aromatizirana vina ili jaka alkoholna pića koji su u skladu s odgovarajućom specifikacijom. 2. U skladu s člankom 301. Sporazuma države članice i institucije Unije provode zaštitu predviđenu člancima 297. do 300. Sporazuma, uključujući na zahtjev zainteresirane strane. Članak 6. Ovaj se Sporazum ne tumači kao da se njime dodjeljuju prava ili određuju obveze na koje se moguće izravno pozivati pred sudovima i sudskim tijelima Unije ili država članica. Članak 7. Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana donošenja. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 343, 14.12.2012., str. 1. SPORAZUM O PRIDRUŽIVANJU IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I EUROPSKE ZAJEDNICE ZA ATOMSKU ENERGIJU I NJIHOVIH DRŽAVA ČLANICA, S JEDNE STRANE, I REPUBLIKE MOLDOVE, S DRUGE STRANE PREAMBULA KRALJEVINA BELGIJA, REPUBLIKA BUGARSKA, ČEŠKA REPUBLIKA, KRALJEVINA DANSKA, SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA, REPUBLIKA ESTONIJA, IRSKA, HELENSKA REPUBLIKA, KRALJEVINA ŠPANJOLSKA, FRANCUSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA HRVATSKA, TALIJANSKA REPUBLIKA, REPUBLIKA CIPAR, REPUBLIKA LATVIJA, REPUBLIKA LITVA, VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG, MAĐARSKA, REPUBLIKA MALTA, KRALJEVINA NIZOZEMSKA, REPUBLIKA AUSTRIJA, REPUBLIKA POLJSKA, PORTUGALSKA REPUBLIKA, RUMUNJSKA, REPUBLIKA SLOVENIJA, SLOVAČKA REPUBLIKA, REPUBLIKA FINSKA, KRALJEVINA ŠVEDSKA, UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE, ugovorne stranke Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije, dalje u tekstu „države članice”, EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija” ili „EU” i EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU, dalje u tekstu „Euratom” s jedne strane, i REPUBLIKA MOLDOVA, s druge strane, dalje u tekstu zajednički nazvane „stranke”, RAZMATRAJUĆI zajedničke vrijednosti i snažne veze između stranaka koje su uspostavljene u prošlosti Sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, i koje se razvijaju u okviru Europske politike susjedstva i Istočnog partnerstva te prepoznajući zajedničku želju stranaka za daljnjim razvojem, jačanjem i proširivanjem njihovih odnosa; POTVRĐUJUĆI europske težnje i europsko opredjeljenje Republike Moldove; PREPOZNAJUĆI da su zajedničke vrijednosti na kojima je izgrađena Europska unija – odnosno demokracija, poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda te vladavina prava – ključni elementi političkog pridruživanja i gospodarske integracije predviđenih ovim Sporazumom; UZIMAJUĆI u obzir da se ovim Sporazumom neće unaprijed odrediti put budućega postupnog razvoja odnosa između EU-a i Republike Moldove te da se njime taj put ostavlja otvorenim; POTVRĐUJUĆI da Republika Moldova kao europska zemlja dijeli zajedničku povijest i zajedničke vrijednosti s državama članicama te je predana provedbi i promicanju tih vrijednosti, kojima je u slučaju Republike Moldove nadahnuto njezino europsko opredjeljenje; PREPOZNAJUĆI važnost Akcijskog plana europske politike susjedstva EU-a i Republike Moldove iz veljače 2005. za jačanje odnosa između EU-a i Republike Moldove te za unapređenje postupka reformi i približavanja u Republici Moldovi, pridonoseći tako postupnoj gospodarskoj integraciji i dubljem političkom pridruživanju; OPREDIJELJENI za jačanje poštovanja temeljnih sloboda, ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, demokratskih načela, vladavine prava i dobrog upravljanja; PODSJEĆAJUĆI posebno na svoju želju za promicanjem ljudskih prava, demokracije i vladavine prava, uključujući suradnju u tom cilju u okviru Vijeća Europe; SPREMNI pridonijeti političkom i društveno‑gospodarskom razvoju Republike Moldove širokom suradnjom u brojnim područjima od zajedničkog interesa, uključujući u području dobrog upravljanja, slobode, sigurnosti i pravde, trgovinske integracije i bolje gospodarske suradnje, zapošljavanja i socijalne politike, financijskog upravljanja, reforme javne i državne uprave, sudjelovanja civilnog društva, izgradnje institucija, smanjenja siromaštva i održivog razvoja; OPREDIJELJENI za provedbu svih načela i odredaba Povelje Ujedinjenih naroda, Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), posebno Helsinškog završnog akta Konferencije za europsku sigurnost i suradnju iz 1975. i zaključnih dokumenata Madridske i Bečke konferencije iz 1991., odnosno 1992. te Pariške povelje za novu Europu iz 1990., kao i Opće deklaracije Ujedinjenih naroda o ljudskim pravima iz 1948. i Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda iz 1950.; PODSJEĆAJUĆI na svoju želju za promicanjem međunarodnog mira i sigurnosti, kao i za sudjelovanjem u djelotvornom multilateralizmu i mirnom rješavanju sporova, posebno surađujući u tu svrhu u okviru Ujedinjenih naroda (UN) i OESS-a; PREPOZNAJUĆI važnost aktivnog sudjelovanja Republike Moldove u regionalnim oblicima suradnje; U ŽELJI za daljnjim razvojem redovitog političkog dijaloga o bilateralnim i međunarodnim pitanjima od zajedničkog interesa, uključujući regionalne aspekte, uzimajući u obzir zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku (ZVSP) EU-a, uključujući zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP); UZIMAJUĆI U OBZIR spremnost EU-a da podrži međunarodne napore za jačanje suverenosti i teritorijalne cjelovitosti Republike Moldove i da pridonese reintegraciji zemlje; PREPOZNAJUĆI važnost predanosti Republike Moldove održivom rješenju sukoba u Pridnjestrovlju te predanosti EU-a da podrži obnovu nakon njegova rješavanja; OPREDIJELJENI za sprečavanje i borbu protiv svih oblika organiziranog kriminala, trgovine ljudima i korupcije te za jačanje suradnje u borbi protiv terorizma; OPREDIJELJENI za produbljivanje dijaloga i suradnje u područjima mobilnosti, migracija, azila i upravljanja granicama u duhu okvira vanjske migracijske politike EU-a u cilju suradnje u području zakonitih migracija, uključujući cirkularne migracije i suzbijanje nezakonitih migracija, te osiguranja djelotvorne provedbe Sporazuma između Europske zajednice i Republike Moldove o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka; PREPOZNAJUĆI postupne korake pravodobno poduzete prema bezviznom režimu za građane Republike Moldove pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti za dobro upravljanje mobilnošću i njezinu sigurnost; POTVRĐUJUĆI da odredbe ovog Sporazuma obuhvaćene glavom V. dijela III. Ugovora o funkcioniranju Europske unije obvezuju Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku kao posebne ugovorne stranke, a ne kao dio EU-a, osim ako je EU zajedno s Ujedinjenom Kraljevinom i/ili Irskom obavijestio Republiku Moldovu o tome da je Ujedinjena Kraljevina ili Irska preuzela obvezu kao dio EU-a u skladu s Protokolom br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode, sigurnosti i pravde priloženim Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije. Ako Ujedinjena Kraljevina i/ili Irska prestanu(-e) biti obvezane(-a) kao dio EU-a u skladu s člankom 4.a tog Protokola, EU zajedno s Ujedinjenom Kraljevinom i/ili Irskom odmah obavješćuje Republiku Moldovu o svakoj promjeni svog položaja i u tom slučaju ostaju obvezane odredbama ovog Sporazuma kao samostalne ugovorne stranke. Isto vrijedi za Dansku, u skladu s Protokolom br. 22 o stajalištu Danske priloženom tim ugovorima; OPREDIJELJENI za načela slobodnog tržišnog gospodarstva i potvrđujući spremnost EU-a da pridonese gospodarskim reformama u Republici Moldovi; OPREDIJELJENI za poštovanje potreba okoliša, uključujući prekograničnu suradnju u pogledu multilateralnih međunarodnih sporazuma i njihovu provedbu, te za poštovanje načela održivog razvoja; U ŽELJI da ostvare postupnu gospodarsku integraciju u unutarnje tržište EU-a kako je utvrđeno ovim Sporazumom, među ostalim, kroz područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA) kao sastavnog dijela ovog Sporazuma; SPREMNI na stvaranje područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine kojim će se osigurati dalekosežno regulatorno približavanje i liberalizacija pristupa tržištu u skladu s pravima i obvezama koja proizlaze iz članstva stranaka u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) i transparentne primjene tih prava i obveza; VJERUJUĆI da će se ovim Sporazumom stvoriti nova klima za gospodarske odnose između stranaka, a prije svega za razvoj trgovine i ulaganja te poticati konkurencija, što su ključni čimbenici za gospodarsko restrukturiranje i modernizaciju; OPREDIJELJENI za jačanje sigurnosti opskrbe energijom, olakšavanje razvoja odgovarajuće infrastrukture, jačanje tržišne integracije i regulatornog približavanja ključnim elementima pravne stečevine EU-a te promicanje energetske učinkovitosti i upotrebe obnovljivih izvora energije; POTVRĐUJUĆI potrebu za boljom suradnjom u području energije i predanost stranaka provedbi Ugovora o osnivanju energetske zajednice („Ugovor o energetskoj zajednici”); SPREMNI podignuti razinu sigurnosti javnog zdravlja i zaštite zdravlja ljudi kao preduvjeta za održivi razvoj i gospodarski rast; OPREDIJELJENI za poboljšanje međuljudskih kontakata, uključujući suradnjom i razmjenom u područjima istraživanja i razvoja, obrazovanja i kulture; OPREDIJELJENI za promicanje prekogranične i međuregionalne suradnje u duhu dobrosusjedskih odnosa; PREPOZNAJUĆI predanost Republike Moldove postupnom približavanju njezina zakonodavstva u relevantnim sektorima zakonodavstvu EU-a i njegovoj djelotvornoj provedbi; PREPOZNAJUĆI predanost Republike Moldove razvoju njezine administrativne i institucionalne infrastrukture do mjere potrebne za provedbu ovog Sporazuma; POŠTUJUĆI spremnost EU-a da pruži potporu provedbi reformi te da u tom nastojanju upotrijebi sve raspoložive instrumente suradnje, kao i tehničke, financijske i gospodarske pomoći, SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI: ČLANAK 1. Ciljevi 1. Ovim se uspostavlja pridruživanje između Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane. 2. Ciljevi su ovog pridruživanja: (a) promicanje političkog pridruživanja i gospodarske integracije između stranaka na temelju zajedničkih vrijednosti i bliskih veza, uključujući povećanjem sudjelovanja Republike Moldove u politikama, programima i agencijama EU-a; (b) jačanje okvira za bolji politički dijalog u svim područjima od zajedničkog interesa, čime se osigurava razvoj bliskih političkih odnosa između stranaka; (c) doprinos jačanju demokracije i političkoj, gospodarskoj i institucionalnoj stabilnosti u Republici Moldovi; (d) promicanje, očuvanje i jačanje mira i stabilnosti u regionalnim i međunarodnim razmjerima, uključujući zajedničke napore za uklanjanje izvora napetosti, jačanje granične sigurnosti, promicanje prekogranične suradnje i dobrosusjedske odnose; (e) potpora suradnji i njezino jačanje u području slobode, sigurnosti i pravde u cilju jačanja vladavine prava i poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i u području mobilnosti i međuljudskih kontakata; (f) potpora naporima Republike Moldove u razvoju njezina gospodarskog potencijala međunarodnom suradnjom, među ostalim i približavanjem njezina zakonodavstva zakonodavstvu EU-a; (g) uspostava uvjeta za bolje gospodarske i trgovinske odnose koji pridonose postupnoj integraciji Republike Moldove u unutarnje tržište EU-a kako je utvrđeno ovim Sporazumom, uključujući uspostavom područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, kojom će se osigurati dalekosežno regulatorno približavanje i liberalizacija pristupa tržištu u skladu s pravima i obvezama koji proizlaze iz članstva u WTO-u i transparentne primjene tih prava i obveza; te (h) stvaranje uvjeta za sve bližu suradnju u ostalim područjima od zajedničkog interesa. GLAVA I. OPĆA NAČELA ČLANAK 2. 1. Poštovanje demokratskih načela, ljudskih prava i temeljnih sloboda proglašenih Općom deklaracijom o ljudski pravima i definiranih Europskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, Helsinškim završnim aktom Konferencije za europsku sigurnost i suradnju iz 1975. te Pariškom poveljom za novu Europu iz 1990. čini osnovu unutarnjih i vanjskih politika stranaka i predstavlja ključan element ovog Sporazuma. Suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje, povezanih materijala i sredstava za njihovu upotrebu također je ključan element ovog Sporazuma. 2. Stranke potvrđuju svoju predanost načelima slobodnoga tržišnog gospodarstva, održivom razvoju i djelotvornom multilateralizmu. 3. Stranke ponovno potvrđuju da poštuju načela vladavine prava i dobrog upravljanja, kao i svoje međunarodne obveze, osobito u okviru UN-a, Vijeća Europe i OESS-a. 4. Stranke se obvezuju razvijati suradnju i dobrosusjedske odnose, uključujući suradnju na razvoju projekata od zajedničkog interesa, osobito projekata za sprečavanje i borbu protiv korupcije, kriminalnih aktivnosti, organiziranih ili ostalih, uključujući aktivnosti transnacionalnog karaktera i terorizma. Ta je obveza ključan čimbenik u razvoju odnosa i suradnje između stranaka i predstavlja doprinos regionalnom miru i stabilnosti. GLAVA II. POLITIČKI DIJALOG I REFORMA, SURADNJA U PODRUČJU VANJSKE I SIGURNOSNE POLITIKE ČLANAK 3. Ciljevi političkog dijaloga 1. Stranke nastavljaju razvoj i jačanje političkog dijaloga o svim područjima od zajedničkog interesa, uključujući vanjska i sigurnosna pitanja, kao i unutarnje reforme. Na taj će se način povećati djelotvornost političke suradnje i promicati konvergencija u vanjskim i sigurnosnim pitanjima. 2. Ciljevi su političkog dijaloga: (a) produbljivanje političkog pridruživanja i jačanje političke i sigurnosno-političke konvergencije i djelotvornosti; (b) promicanje međunarodne stabilnosti i sigurnosti na temelju djelotvornog multilateralizma; (c) jačanje suradnje i dijaloga između stranaka u području međunarodne sigurnosti i upravljanja krizama, osobito u svrhu suočavanja s globalnim i regionalnim izazovima i ključnim prijetnjama; (d) poticanje praktične i na rezultate usmjerene suradnje između stranaka radi postizanja mira, sigurnosti i stabilnosti na europskom kontinentu; (e) jačanje poštovanja demokratskih načela, vladavine prava i dobrog upravljanja, ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući prava pripadnika nacionalnih manjina te doprinos učvršćivanju unutarnjopolitičkih reformi; (f) razvoj dijaloga i produbljivanje suradnje između stranaka u području sigurnosti i obrane te (g) poštovanje i promicanje načela suverenosti i teritorijalne cjelovitosti, nepovredivosti granica i neovisnosti. ČLANAK 4. Unutarnje reforme Stranke surađuju u sljedećim područjima: (a) u razvoju, učvršćivanju i povećanju stabilnosti i djelotvornosti demokratskih institucija i vladavine prava; (b) u osiguranju poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda; (c) u daljnjem napretku reforme sudstva i zakonodavstva radi osiguranja neovisnosti sudstva, jačanja njegovih administrativnih kapaciteta i jamstva nepristranosti i djelotvornosti tijela koja provode zakone; (d) u nastavku reforme javne uprave i izgradnji odgovorne, djelotvorne, transparentne i stručne državne službe; te (e) u osiguranju djelotvornosti u borbi protiv korupcije, osobito u cilju jačanja međunarodne suradnje u suzbijanju korupcije te osiguranju djelotvorne provedbe relevantnih međunarodnih pravnih instrumenata poput Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije iz 2003. ČLANAK 5. Vanjska i sigurnosna politika 1. Stranke jačaju dijalog i suradnju te promiču postupno približavanje u području vanjske i sigurnosne politike, uključujući zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP) te posebno razmatraju pitanja sprečavanja sukoba i upravljanja krizama, regionalne stabilnosti, razoružanja, neširenja oružja, kontrole oružja i kontrole izvoza oružja. Suradnja se temelji na zajedničkim vrijednostima i obostranim interesima u cilju jačanja konvergencije i djelotvornosti politike bilateralnim, međunarodnim i regionalnim forumima. 2. Stranke ponovno potvrđuju svoju predanost načelima poštovanja suverenosti, teritorijalne cjelovitosti, nepovredivosti granica i neovisnosti, kako je utvrđeno Poveljom Ujedinjenih naroda i Helsinškim završnim aktom Konferencije za europsku sigurnost i suradnju iz 1975. te svoju predanost promicanju tih načela u svojim bilateralnim i multilateralnim odnosima. ČLANAK 6. Međunarodni kazneni sud 1. Stranke ponovno potvrđuju da najteža kaznena dijela koja se odnose na međunarodnu zajednicu kao cjelinu ne smiju ostati nekažnjena te da je potrebno osigurati njihov učinkovit progon poduzimanjem mjera na nacionalnoj i međunarodnoj razini, uključujući Međunarodni kazneni sud (MKS). 2. Stranke smatraju da uspostava i djelotvorno funkcioniranje MKS-a predstavljaju važno postignuće za međunarodni mir i pravdu. Stranke su suglasne pružati potporu MKS-u provedbom Rimskog statuta Međunarodnog kaznenog suda i s njim povezanih instrumenata, vodeći računa o očuvanju njegove cjelovitosti. ČLANAK 7. Sprečavanje sukoba i upravljanje krizama Stranke jačaju suradnju u praksi u sprečavanju sukoba i upravljanju krizama, osobito u cilju mogućeg sudjelovanja Republike Moldove u civilnim i vojnim operacijama upravljanja krizama koje predvodi EU, kao i u relevantnim vježbama i obuci, ovisno o slučaju,i na mogući poziv EU-a. ČLANAK 8. Regionalna stabilnost 1. Stranke jačaju zajedničke napore za promicanje stabilnosti, sigurnosti i demokratskog razvoja u regiji, točnije zajednički rade na mirnom rješavanju regionalnih sukoba. 2. Stranke ponovno potvrđuju svoju predanost održivom rješenju pitanja Pridnjestrovlja, u potpunosti poštujući suverenost i teritorijalnu cjelovitost Republike Moldove, kao i olakšavanju obnove nakon završetka sukoba. Do rješenja sukoba i ne dovodeći u pitanje uspostavljeni pregovarački oblik, pitanje Pridnjestrovlja predstavljat će jednu od središnjih tema na dnevnom redu političkog dijaloga i suradnje između stranaka, kao i u dijalogu i suradnji s ostalim zainteresiranim međunarodnim činiteljima. 3. Ti se napori oslanjaju na zajednička načela održavanja međunarodnog mira i sigurnosti kako su utvrđena Poveljom Ujedinjenih naroda, Helsinškim završnim aktom Konferencije za europsku sigurnost i suradnju iz 1975. i ostalim mjerodavnim multilateralnim dokumentima. ČLANAK 9. Oružje za masovno uništenje 1. Stranke smatraju da širenje oružja za masovno uništenje i sredstava za njihovu upotrebu državnim i nedržavnim činiteljima predstavlja jednu od najvećih prijetnji međunarodnom miru i stabilnosti. Stranke su stoga suglasne surađivati i pridonositi suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava za njihovu upotrebu potpunim poštovanjem svojih postojećih obveza iz međunarodnih ugovora i sporazuma o razoružavanju i neširenju oružja, kao i ostalih relevantnih međunarodnih obveza te njihovom provedbom na nacionalnoj razini. Stranke su suglasne da je ova odredba ključan element ovog Sporazuma. 2. Stranke su nadalje suglasne surađivati i pridonositi suzbijanju širenja oružja za masovno uništenje i sredstava za njihovu upotrebu: (a) poduzimanjem mjera za ratifikaciju ili pristupanje, prema potrebi, kao i potpunu provedbu svih ostalih mjerodavnih međunarodnih instrumenata; te (b) uspostavom djelotvornog sustava nacionalnih izvoznih kontrola, kojima se nadziru izvoz i provoz robe povezane s oružjem za masovno uništenje, uključujući kontrolu krajnjeg korištenja tehnologija dvojne namjene, te djelotvornim sankcijama za kršenje kontrola izvoza. 3. Stranke su suglasne uspostaviti redovan politički dijalog za praćenje i učvršćivanje tih elemenata. ČLANAK 10. Kontrola izvoza malog i lakog oružja i konvencionalnog naoružanja 1. Stranke prepoznaju da nezakonita proizvodnja, prijenos i promet malog i lakog oružja, uključujući streljivo kao i njihovo pretjerano gomilanje, loše upravljanje, zalihe osigurane na neogovarajući način i nekontrolirano širenje, i dalje predstavljaju ozbiljnu prijetnju miru i međunarodnoj sigurnosti. 2. Stranke su suglasne poštovati i u cijelosti provesti svoje obveze u pogledu suzbijanja nezakonite trgovine malim i lakim oružjem, uključujući streljivo, na temelju postojećih međunarodnih sporazuma i rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a, kao i svoje obveze u okviru ostalih međunarodnih instrumenata koji se primjenjuju u tom području, poput UN-ova Akcijskog programa o sprečavanju, suzbijanju i iskorjenjivanju protupravnog trgovanja malim i lakim oružjem u svim svojim aspektima. 3. Stranke se obvezuju surađivati i osigurati koordinaciju, komplementarnost i sinergiju svojih napora za suzbijanje nezakonite trgovine malim i lakim oružjem, uključujući streljivo, kao i uništavanje prekomjernih zaliha na globalnoj, regionalnoj, lokalnoj i nacionalnoj razini. 4. Osim toga, stranke su suglasne nastaviti suradnju u području kontrole izvoza konvencionalnog naoružanja u smislu Zajedničkog stajališta Vijeća 2008/944/ZVSP od 8. prosinca 2008. o definiranju zajedničkih pravila kojima se uređuje kontrola izvoza vojne tehnologije i opreme. 5. Stranke su suglasne uspostaviti redovan politički dijalog za praćenje i učvršćivanje tih nastojanja. ČLANAK 11. Međunarodna suradnja u borbi protiv terorizma 1. Stranke su suglasne surađivati na bilateralnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini u svrhu sprečavanja terorizma i borbe protiv njega u skladu s međunarodnim pravom, relevantnim rezolucijama UN-a, međunarodnim standardima ljudskih prava te pravom o izbjeglicama i humanitarnim pravom. 2. U tom cilju posebno surađuju na produbljivanju međunarodnog konsenzusa o borbi protiv terorizma, uključujući pravnu definiciju terorističkih djela te na postizanju sporazuma o Sveobuhvatnoj konvenciji o međunarodnom terorizmu. 3. Stranke, u okviru cjelovite provedbe Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1373(2001) i ostalih relevantnih instrumenata UN-a te primjenjivih međunarodnih konvencija i instrumenata, razmjenjuju informacije o terorističkim organizacijama i skupinama i njihovim aktivnostima i mrežama podrške u skladu s međunarodnim pravom i zakonodavstvom stranaka. GLAVA III. SLOBODA, SIGURNOST I PRAVDA ČLANAK 12. Vladavina prava 1. U okviru suradnje u području slobode, sigurnosti i pravde stranke pridaju osobitu važnost promicanju vladavine prava, uključujući neovisnost sudstva, pristup pravosuđu i pravo na pošteno suđenje. 2. Stranke će u cijelosti surađivati na djelotvornom funkcioniranju institucija u područjima provedbe zakona i upravljanja pravosuđem. 3. Cjelokupna suradnja u području slobode, sigurnosti i pravde odvijat će se uz poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda. ČLANAK 13. Zaštita osobnih podataka 1. Stranke su suglasne surađivati kako bi osigurale visoku razinu zaštite osobnih podataka u skladu s pravnim instrumentima i normama EU-a i Vijeća Europe te međunarodnim pravnim instrumentima i normama. 2. Svaka obrada osobnih podataka podliježe pravnim odredbama iz Priloga I. ovom Sporazumu. Prijenos osobnih podataka između stranaka odvija se samo ako su podaci potrebni kako bi nadležna tijela stranaka mogla provesti ovaj sporazum ili ostale sporazume sklopljene između stranaka. ČLANAK 14. Suradnja u području migracija, azila i upravljanja granicama 1. Stranke ponovno potvrđuju važnost zajedničkog upravljanja migracijskim tokovima između svojih područja te jačaju postojeći sveobuhvatni dijalog o svim pitanjima povezanima s migracijama, uključujući zakonite migracije, međunarodnu zaštitu, nezakonite migracije, krijumčarenje ljudi i trgovinu ljudima. 2. Suradnja će se temeljiti na posebnoj procjeni potreba obavljenoj u međusobnom savjetovanju stranaka i provedenoj u skladu s njihovim relevantnim važećim zakonodavstvom. Ona će posebno biti usmjerena na: (a) temeljne uzroke i posljedice migracija; (b) razvoj i provedbu nacionalnog zakonodavstva i praksi u pogledu međunarodne zaštite u cilju ispunjavanja odredaba Ženevske konvencije o statusu izbjeglica iz 1951. i Protokola o statusu izbjeglica iz 1967. i ostalih relevantnih međunarodnih instrumenata te osiguravanje poštovanja načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja; (c) pravila o prihvatu, prava i status prihvaćenih osoba, pravedno postupanje sa strancima čiji je boravak zakonit i njihovu integraciju, obrazovanje i obuku te mjere protiv rasizma i ksenofobije; (d) uspostavu djelotvorne i preventivne politike protiv nezakonitih migracija, krijumčarenja migranata i trgovine ljudima, uključujući načine borbe protiv mreža krijumčara i trgovaca i načine zaštite žrtava te trgovine; (e) promicanje i olakšavanje povratka nezakonitih migranata; te (f) u području upravljanja granicama i sigurnosti dokumenata, na organizacijska pitanja, obuku, najbolju praksu i ostale operativne mjere, kao i jačanje suradnje između Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (FRONTEX) i Službe za nadzor granice Republike Moldove. 3. Suradnjom je moguće i olakšati cirkularne migracije u korist razvoja. ČLANAK 15. Kretanje osoba 1. Stranke će osigurati cjelovitu provedbu: (a) Sporazuma između Europske zajednice i Republike Moldove o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka koji je stupio na snagu 1. siječnja 2008.; te (b) Sporazuma između Europske zajednice i Republike Moldove o pojednostavnjenju izdavanja viza koji je stupio na snagu 1. siječnja 2008. kako je izmijenjen 27. lipnja 2012. 2. Stranke nastoje poboljšati mobilnost građana te pravodobno poduzimaju postupne korake prema zajedničkom cilju bezviznog režima pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti za dobro upravljanje mobilnošću i njezinu sigurnost utvrđeni Akcijskim planom za liberalizaciju viznog režima. ČLANAK 16. Sprečavanje i suzbijanje organiziranog kriminala, korupcije i ostalih nezakonitih aktivnosti 1. Stranke surađuju na sprečavanju i suzbijanju svih oblika kriminalnih i nezakonitih aktivnosti, organiziranih ili ostalih, uključujući aktivnosti transnacionalnog karaktera poput: (a) krijumčarenja ljudi i trgovine ljudima; (b) krijumčarenja robe i trgovine robom, uključujući malo oružje i nedopuštene droge; (c) nezakonitih gospodarskih i financijskih aktivnosti, poput krivotvorenja, poreznih prijevara i prijevara u javnoj nabavi; (d) prijevara utvrđenih glavom VI. (Financijska pomoć, odredbe o sprečavanju prijevara i nadzoru) ovog Sporazuma u projektima koje financiraju međunarodni donatori; (e) aktivne i pasivne korupcije u privatnom i javnom sektoru, uključujući zloupotrebu položaja i utjecaja; (f) krivotvorenja dokumenata i davanja lažnih izjava; te (g) kibernetičkog kriminala. 2. Stranke jačaju bilateralnu, regionalnu i međunarodnu suradnju tijela za provedbu zakona, uključujući jačanje suradnje između Europskoga policijskog ureda (Europol) i relevantnih tijela Republike Moldove. Stranke su predane djelotvornoj provedbi relevantnih međunarodnih normi, a osobito onih sadržanih u Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta (UNTOC) iz 2000. i njezina tri protokola, Konvenciji Ujedinjenih naroda protiv korupcije iz 2003. te relevantnim instrumentima Vijeća Europe o sprečavanju i suzbijanju korupcije. ČLANAK 17. Rješavanje pitanja nedopuštenih droga 1. Stranke surađuju u granicama svojih ovlasti i nadležnosti kako bi osigurale uravnotežen i integriran pristup pitanjima droga. Politike i djelovanja u području droga usmjerene su na učvršćivanje struktura za rješavanje pitanja nedopuštenih droga, smanjenje opskrbe i prometa nedopuštenim drogama te potražnje za njima, na rješavanje zdravstvenih i društvenih posljedica zloupotrebe droga, kao i na djelotvornije sprečavanje zloupotrebe kemijskih prekursora koji se upotrebljavaju za nezakonitu proizvodnju opojnih droga i psihotropnih tvari. 2. Stranke se dogovaraju o potrebnim metodama suradnje za postizanje tih ciljeva. Djelovanja se temelje na zajednički utvrđenim načelima u skladu s relevantnim međunarodnim konvencijama, Strategijom EU-a o drogama za razdoblje od 2013. do 2020. i političkom deklaracijom o vodećim načelima za smanjenje potražnje za drogama koja je odobrena na dvadesetom posebnom zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda o drogama održanom u lipnju 1998. ČLANAK 18. Pranje novca i financiranje terorizma 1. Stranke surađuju kako bi spriječile upotrebu svojih financijskih i odgovarajućih nefinancijskih sustava za pranje prihoda ostvarenih kriminalnim aktivnostima, kao i za potrebe financiranja terorizma. Ta se suradnja proširuje na povrat imovine ili sredstava koji potječu od prihoda od kriminala. 2. Zbog suradnje u ovom području moguće su razmjene relevantnih informacija u okviru odnosnih zakonodavstava i donošenje odgovarajućih normi za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, jednakih onima koje donose relevantna međunarodna tijela koja djeluju u ovom području, poput Radne skupine za financijske aktivnosti u području pranja novca (FATF). ČLANAK 19. Borba protiv terorizma Stranke su suglasne surađivati u sprečavanju i suzbijanju terorističkih djela uz potpuno poštovanje vladavine prava, međunarodnih ljudskih prava, prava o izbjeglicama i humanitarnog prava u skladu s Globalnom antiterorističkom strategijom UN-a iz 2006., kao i svoje zakone i propise. To čine osobito u okviru cjelovite provedbe rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a 1267 (1999), 1373 (2001), 1540 (2004) i 1904 (2009) i ostalih relevantnih instrumenata UN-a i važećih međunarodnih konvencija i instrumenata: (a) razmjenom informacija o terorističkim skupinama i njihovim mrežama podrške u skladu s međunarodnim i nacionalnim pravom; (b) razmjenom stajališta o trendovima u terorizmu te o sredstvima i metodama za borbu protiv terorizma, među ostalim u području tehnike i obuke, te razmjenom iskustava u pogledu sprečavanja terorizma; i (c) dijeljenjem najbolje prakse u području zaštite ljudskih prava u borbi protiv terorizma. ČLANAK 20. Pravna suradnja 1. Stranke su suglasne razvijati pravosudnu suradnju u građanskim i trgovačkim stvarima u pogledu pregovora o multilateralnim konvencijama o građanskoj pravosudnoj suradnji, a osobito o konvencijama Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu u području međunarodne pravne suradnje i sporova te zaštite djece, kao i njihove ratifikacije i provedbe. 2. U pogledu pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, stranke će nastojati unaprijediti suradnju u području uzajamne pravne pomoći. To bi, prema potrebi, uključivalo pristupanje relevantnim međunarodnim instrumentima UN-a i Vijeća Europe i njihovu provedbu te bolju suradnju s Eurojustom. GLAVA IV. GOSPODARSKA SURADNJA I SURADNJA U OSTALIM SEKTORIMA POGLAVLJE 1. REFORMA JAVNE UPRAVE ČLANAK 21. Suradnja je usmjerena na razvoj djelotvorne i odgovorne javne uprave u Republici Moldovi u cilju potpore provedbi vladavine prava, kako bi se osiguralo da državne institucije rade na dobrobit cjelokupnog stanovništva Republike Moldove i promicao neometani razvoj odnosa između Republike Moldove i njezinih partnera. Posebna pažnja posvetit će se modernizaciji i razvoju izvršnih funkcija u cilju pružanja kvalitetnih usluga građanima Republike Moldove. ČLANAK 22. Suradnja uključuje sljedeća područja: (a) institucionalni i funkcionalni razvoj javnih tijela radi povećanja djelotvornosti njihova djelovanja i osiguranja djelotvornog, sudioničkog i transparentnog postupka odlučivanja i strateškog planiranja; (b) modernizaciju javnih usluga, uključujući uvođenje i provedbu e-Uprave, u cilju povećanja djelotvornosti pružanja usluga građanima i smanjenja troškova poslovanja; (c) stvaranje profesionalne državne uprave na temelju načela upravljačke odgovornosti i djelotvornog delegiranja ovlasti, kao i poštenog zapošljavanja, obuke, procjene i naknade; (d) djelotvorno i stručno upravljanje ljudskim resursima i razvoj karijere; te (e) promicanje etičkih vrijednosti u državnoj upravi. ČLANAK 23. Suradnja uključuje sve razine javne uprave, uključujući lokalnu upravu. POGLAVLJE 2. GOSPODARSKI DIJALOG ČLANAK 24. 1. EU i Republika Moldova olakšavaju postupak gospodarskih reformi boljim razumijevanjem temelja svojih gospodarstava. Cilj je suradnje između stranaka promicanje gospodarskih politika relevantnih za funkcioniranje tržišnih gospodarstava, kao i oblikovanja i provedbe tih gospodarskih politika. 2. Republika Moldova nastoji uspostaviti funkcionalno tržišno gospodarstvo i postupno uskladiti svoje politike s politikama EU-a, u skladu s vodećim načelima dobrih makroekonomskih i fiskalnih politika, uključujući neovisnost središnje banke i stabilnost cijena, zdrave javne financije i održive platne bilance. ČLANAK 25. 1. U tom cilju stranke surađuju u sljedećim područjima: (a) razmjeni informacija o makroekonomskim politikama i strukturnim reformama, kao i o makroekonomskim rezultatima i izgledima te o strategijama gospodarskog razvoja; (b) zajedničkoj analizi gospodarskih pitanja od zajedničkog interesa, uključujući mjere gospodarske politike i instrumente na njihovu provedbu poput metoda ekonomskih predviđanja i razrade strateških dokumenata politike, u cilju jačanja oblikovanja politike Republike Moldove u skladu s načelima i praksama EU-a; te (c) razmjeni stručnih znanja u makroekonomskom i makrofinancijskom području, uključujući javne financije, kretanja u financijskom sektoru i njegovu regulaciju, monetarne i tečajne politike i okvire, vanjsku financijsku pomoć i ekonomsku statistiku. 2. Suradnja će uključivati i razmjenu informacija o načelima i funkcioniranju Europske ekonomske i monetarne unije. ČLANAK 26. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. POGLAVLJE 3. PRAVO TRGOVAČKIH DRUŠTAVA, RAČUNOVODSTVO I REVIZIJA I KORPORATIVNO UPRAVLJANJE ČLANAK 27. 1. Prepoznajući važnost djelotvornog skupa pravila i praksi u područjima prava trgovačkih društava i korporativnog upravljanja, kao i u računovodstvu i reviziji, za stvaranje u cijelosti funkcionalnoga tržišnog gospodarstva i razvoj trgovine, stranke su suglasne surađivati: (a) na zaštiti dioničara, vjerovnika i ostalih dionika u skladu s pravilima EU-a u tom području; (b) na uvođenju relevantnih međunarodnih normi na nacionalnoj razini i postupnog približavanja pravila Republike Moldove pravilima EU-a u području računovodstva i revizije; te (c) na nastavku razvoja politike korporativnog upravljanja u skladu s međunarodnim normama, kao i postupnog približavanja pravila Republike Moldove pravilima i preporukama EU-a u tom području. 2. Relevantna pravila i preporuke EU-a navedeni su u Prilogu II. ovom Sporazumu. ČLANAK 28. Stranke će nastojati dijeliti informacije i stručna znanja o postojećim sustavima i relevantnim novim kretanjima u tim područjima. Osim toga, stranke će nastojati unaprijediti razmjenu informacija između poslovnih registara država članica i nacionalnog registra trgovačkih društava Republike Moldove. Članak 29. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 30. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga II. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 4. ZAPOŠLJAVANJE, SOCIJALNA POLITIKA I JEDNAKE MOGUĆNOSTI Članak 31. Stranke jačaju dijalog i suradnju na promicanju Programa za dostojanstveni rad Međunarodne organizacije rada (MOR), politike zapošljavanja, zdravlja i sigurnosti na radu, socijalnog dijaloga, socijalne zaštite, socijalne uključenosti, ravnopravnosti spolova i borbe protiv diskriminacije te socijalnih prava, čime pridonose promicanju brojnijih i boljih radnih mjesta, smanjenju siromaštva, boljoj socijalnoj koheziji, održivom razvoju i boljoj kvaliteti života. Članak 32. Suradnja na temelju razmjene informacija i najbolje prakse može uključivati određeni broj pitanja iz sljedećih područja: (a) smanjenje siromaštva i bolja socijalna kohezija; (b) politika zapošljavanja usmjerena na brojnija i bolja radna mjesta s dostojanstvenim uvjetima rada, uključujući cilj smanjenja sive ekonomije i neslužbenog zapošljavanja; (c) promicanje aktivnih mjera tržišta rada i djelotvornih službi za zapošljavanje radi modernizacije i prilagodbe potrebama tržišta rada; (d) poticanje obuhvatnijih sustava tržišta rada i socijalne sigurnosti koji uključuju osobe u nepovoljnijem položaju, uključujući osobe s invaliditetom i pripadnike manjina; (e) djelotvorno upravljanje radnim migracijama u cilju jačanja njihova pozitivnog učinka na razvoj; (f) jednake mogućnosti usmjerene na unapređenje ravnopravnosti spolova i osiguranje jednakih mogućnosti za muškarce i žene, kao i borbu protiv diskriminacije u svim područjima; (g) socijalna politika usmjerena na podizanje razine socijalne zaštite, uključujući socijalnu pomoć i socijalno osiguranje, te na modernizaciju sustava socijalne zaštite u smislu kvalitete, dostupnosti i financijske održivosti; (h) unapređenje sudjelovanja socijalnih partnera i promicanje socijalnog dijaloga, uključujući jačanjem kapaciteta svih relevantnih dionika; te (i) promicanje zdravlja i sigurnosti na radu. Članak 33. Stranke potiču uključivanje svih relevantnih dionika, uključujući organizacije civilnog društva, a osobito socijalnih partnera u oblikovanje politike i reforme u Republici Moldovi te u suradnju između stranaka na temelju ovog Sporazuma. Članak 34. Cilj je stranaka jačanje suradnje u pitanjima zapošljavanja i socijalne politike u svim relevantnim regionalnim, multilateralnim i međunarodnim forumima i organizacijama. Članak 35. Stranke promiču društvenu odgovornost poduzeća i potiču odgovorne poslovne prakse poput onih koje promiče trostrana deklaracija o načelima UN-ove inicijative Global Compact i MOR-a u pogledu multinacionalnih poduzeća i socijalne politike. Članak 36. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 37. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga III. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 5. ZAŠTITA POTROŠAČA Članak 38. Stranke surađuju kako bi osigurale visoku razinu zaštite potrošača i postigle usklađenost svojih sustava zaštite potrošača. Članak 39. Radi postizanja tih ciljeva suradnja, prema potrebi, može uključivati: (a) usmjerenost na približavanje zakonodavstva u području zaštite potrošača na temelju prioriteta iz Priloga IV. ovom Sporazumu, uz izbjegavanje prepreka trgovini kako bi potrošači imali stvarnu mogućnost izbora; (b) promicanje razmjene informacija o sustavima zaštite potrošača, uključujući zakonodavstvo u području zaštite potrošača i njegovu provedbu, sigurnosti proizvoda za široku potrošnju, uključujući nadzor tržišta, sustave i alate za informiranje potrošača, obrazovanje potrošača, jačanje uloge potrošača i naknadu štete potrošačima te ugovore o prodaji i pružanju usluga između trgovaca i potrošača; (c) promicanje aktivnosti osposobljavanja administrativnih službenika i ostalih predstavnika interesa potrošača; (d) poticanje razvoja neovisnih udruženja potrošača, uključujući nevladine organizacije potrošača, i kontakata predstavnika potrošača, kao i suradnje između tijela i nevladinih organizacija u području zaštite potrošača. Članak 40. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga IV. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 6. STATISTIČKI PODACI Članak 41. Stranke razvijaju i jačaju suradnju u statističkim pitanjima, čime pridonose dugoročnom cilju pružanja pravovremenih, međunarodno usporedivih i pouzdanih statističkih podataka. Očekuje se da održiv, djelotvoran i stručno neovisan nacionalni statistički sustav pruža građanima, poduzećima i donositeljima odluka u EU-u i Republici Moldovi relevantne informacije, kojima im je omogućeno donošenje informiranih odluka na toj osnovi. Nacionalni statistički sustav trebao bi biti u skladu s Temeljnim načelima službene statistike UN-a uzimajući u obzir pravnu stečevinu EU-a u području statistike, uključujući Kodeks prakse europske statistike, radi usklađivanja nacionalnog statističkog sustava s europskim normama i standardima. Članak 42. Suradnja je usmjerena na: (a) nastavak jačanja kapaciteta nacionalnoga statističkog sustava, usmjeravanje na zdravu pravnu osnovu, proizvodnju odgovarajućih podataka i metapodataka, širenje politike i pristupačnost korisnicima, uzimajući u obzir različite skupine korisnika, uključujući javni i privatni sektor, akademsku zajednicu i ostale korisnike; (b) postupno usklađivanje statističkog sustava Republike Moldove s Europskim statističkim sustavom; (c) preciznu prilagodbu pružanja podataka EU-u, uzimajući u obzir primjenu relevantnih međunarodnih i europskih metodologija, uključujući klasifikacije; (d) povećanje stručnog i upravljačkog kapaciteta nacionalnoga statističkog osoblja kako bi se olakšala primjena statističkih normi EU-a i pridonijelo razvoju statističkog sustava Republike Moldove; (e) razmjenu iskustava između stranaka o razvoju znanja i iskustva u području statistike; te (f) primicanje cjelovitog upravljanja kvalitetom svih postupaka proizvodnje i širenja u području statistike. Članak 43. Stranke surađuju u okviru Europskoga statističkog sustava u kojem je Eurostat europsko statističko tijelo. Ta suradnja uključuje usmjerenost na: (a) demografsku statistiku, uključujući popise stanovništva i socijalnu statistiku; (b) poljoprivrednu statistiku, uključujući poljoprivredne cenzuse, i statistiku o okolišu; (c) poslovnu statistiku, uključujući poslovne registre i upotrebu administrativnih izvora u statističke svrhe; (d) makroekonomsku statistiku, uključujući nacionalne račune, vanjskotrgovinsku statistiku i statistiku o izravnim stranim ulaganjima; (e) energetsku statistiku, uključujući bilance; (f) regionalnu statistiku; te (g) horizontalne aktivnosti, uključujući statističke klasifikacije, upravljanje kvalitetom, osposobljavanje, širenje i upotrebu modernih informacijskih tehnologija. Članak 44. Stranke, među ostalim, razmjenjuju informacije i stručna znanja i jačaju suradnju uzimajući u obzir već stečeno iskustvo u reformi statističkog sustava pokrenutoj u okviru različitih programa pomoći. Napori su usmjereni na nastavak usklađivanja s pravnom stečevinom EU-a u području statistike, na temelju nacionalne strategije razvoja statističkog sustava Republike Moldove i uzimajući u obzir razvoj Europskoga statističkog sustava. Naglasak je u postupku proizvodnje statističkih podataka na nastavku razvoja anketa i upotrebi administrativnih evidencija, uzimajući u obzir potrebu za smanjenjem administrativnog opterećenja. Podaci su relevantni za oblikovanje i praćenje politika u ključnim područjima društvenog i gospodarskog života. Članak 45. O pitanjima iz ovog poglavlja odvija se redoviti dijalog. Aktivnosti koje se poduzimaju u okviru Europskoga statističkog sustava, uključujući osposobljavanje, trebale bi, u najvećoj mogućoj mjeri, biti otvorene za sudjelovanje Republike Moldove. Članak 46. 1. Stranke se obvezuju uspostaviti i redovito revidirati program postupnog približavanja zakonodavstva Republike Moldove pravnoj stečevini Europske unije u području statistike. 2. Pravna stečevina EU-a u području statistike utvrđena je dokumentom Statistical Requirements Compendium koji se ažurira jednom godišnje, a za koji stranke smatraju da je priložen ovom Sporazumu (Prilog V.). POGLAVLJE 7. UPRAVLJANJE JAVNIM FINANCIJAMA: PRORAČUNSKA POLITIKA, UNUTARNJA KONTROLA, FINANCIJSKI NADZOR I VANJSKA REVIZIJA Članak 47. Suradnja u području obuhvaćenom ovim poglavljem bit će usmjerena na provedbu međunarodnih normi, kao i dobre prakse EU-a u ovom području, čime će se pridonijeti razvoju modernog sustava upravljanja javnim financijama u Republici Moldovi, sukladnog s temeljnim načelima EU-a i međunarodnim načelima transparentnosti, odgovornosti, ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti. Članak 48. Proračun i računovodstveni sustavi Stranke surađuju u pogledu: (a) poboljšanja i sistematizacije regulatornih dokumenata o sustavima proračuna, riznice, računovodstva i izvješćivanja i njihova usklađivanja na temelju međunarodnih normi, poštujući pritom i dobru praksu u javnom sektoru EU-a; (b) stalnog razvoja višegodišnjega proračunskog planiranja i usklađivanja s dobrom praksom EU-a; (c) proučavanja praksi europskih zemalja u međuproračunskim odnosima, u cilju poboljšanja ovog područja u Republici Moldovi; (d) potpore približavanju postupaka nabave postojećim praksama u EU-u; te (e) razmjene informacija, iskustava i dobre prakse, uključujući razmjenu osoblja i zajedničko osposobljavanje u ovom području. Članak 49. Unutarnja kontrola, financijski nadzor i vanjska revizija Stranke surađuju i u pogledu: (a) nastavka unapređenja sustava unutarnje kontrole (uključujući funkcionalno neovisnu funkciju unutarnje revizije) u državnim i lokalnim tijelima usklađivanjem s općeprihvaćenim međunarodnim normama i metodologijama te dobrom praksom EU-a; (b) razvoja odgovarajućeg sustava financijskog nadzora koji će dopuniti, a ne udvostručiti funkciju unutarnje revizije te osigurati odgovarajuću kontrolu vladinih prihoda i rashoda tijekom prijelaznog razdoblja i nakon njega; (c) djelotvorne suradnje između činitelja uključenih u financijsko upravljanje i kontrolu, reviziju i nadzor s činiteljima u područjima proračuna, riznice i računovodstva radi poticanja razvoja upravljanja; (d) jačanja nadležnosti Središnje harmonizacijske jedinice za unutarnju financijsku kontrolu u javnom sektoru (PIFC); (e) provedbe međunarodno prihvaćenih normi unutarnje revizije Međunarodne organizacije vrhovnih revizijskih institucija (INTOSAI); te (f) razmjene informacija, iskustava i dobre prakse, uključujući, među ostalim, razmjenu osoblja i zajedničko osposobljavanje u ovom području. Članak 50. Borba protiv prijevara i korupcije Stranke surađuju i u pogledu: (a) razmjene informacija, iskustava i dobre prakse; (b) poboljšanja metoda za suzbijanje i sprečavanje prijevara i korupcije u područjima obuhvaćenima ovim poglavljem, uključujući suradnju između relevantnih administrativnih tijela; te (c) osiguranja djelotvorne suradnje s relevantnim institucijama i tijelima EU-a u slučaju provjera na licu mjesta, nadzora i revizija povezanih s upravljanjem i kontrolom sredstava EU-a, u skladu s relevantnim pravilima i postupcima. Članak 51. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. POGLAVLJE 8. OPOREZIVANJE Članak 52. Stranke surađuju kako bi unaprijedile dobro upravljanje u području poreza u cilju nastavka poboljšanja gospodarskih odnosa, trgovine, ulaganja i poštenoga tržišnog natjecanja. Članak 53. S obzirom na članak 52. ovog Sporazuma, stranke prepoznaju i preuzimaju obvezu u pogledu provedbe načela dobrog upravljanja u području poreza, odnosno načela transparentnosti, razmjene informacija i poštenoga poreznog natjecanja, koja primjenjuju države članice na razini EU-a. U tom smislu, ne dovodeći u pitanje nadležnosti EU-a i država članica, stranke će poboljšati međunarodnu suradnju u području poreza, olakšati naplatu zakonitih poreznih prihoda i razviti mjere za djelotvornu provedbu prethodno navedenih načela. Članak 54. Stranke unapređuju i jačaju suradnju usmjerenu na poboljšanje i razvoj poreznog sustava i administracije Republike Moldove, uključujući unapređenje kapaciteta za naplatu i kontrolu, s posebnim naglaskom na postupcima za povrat poreza na dodanu vrijednost (PDV) radi izbjegavanja gomilanja dospjelih dugovanja, osiguranja djelotvorne naplate poreza i učvršćivanja borbe protiv poreznih prijevara i izbjegavanja plaćanja poreza. Stranke nastoje unaprijediti suradnju i dijeljenje iskustava u suzbijanju poreznih prijevara, a osobito kružne prijevare. Članak 55. Stranke razvijaju suradnju i usklađuju politike u sprečavanju i suzbijanju prijevara i krijumčarenja proizvoda koji podliježu trošarinama. Ta će suradnja, među ostalim, uključivati postupno približavanje stopa trošarina na duhanske proizvode u najvećoj mogućoj mjeri, uzimajući u obzir ograničenja regionalnog konteksta, uključujući dijalog na regionalnoj razini i u skladu s Okvirnom konvencijom Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom iz 2003. (WHO FCTC). U tom će cilju stranke nastojati ojačati suradnju u regionalnom kontekstu. Članak 56. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 57. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga VI. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 9. FINANCIJSKE USLUGE Članak 58. Prepoznajući važnost djelotvornog skupa pravila i praksi u područjima financijskih usluga radi uspostave u cijelosti funkcionalnoga tržišnog gospodarstva i jačanja trgovinske razmjene među strankama, stranke su suglasne surađivati u području financijskih usluga u skladu sa sljedećim ciljevima: (a) potporom postupku prilagodbe propisa o financijskim uslugama potrebama otvorenoga tržišnog gospodarstva; (b) osiguranjem djelotvorne i odgovarajuće zaštite ulagača i ostalih korisnika financijskih usluga; (c) osiguranjem stabilnosti i cjelovitosti financijskog sustava Republike Moldove u njegovoj potpunosti; (d) promicanjem suradnje između različitih činitelja financijskog sustava, uključujući regulatore i nadzornike; te (e) osiguranjem neovisnog i djelotvornog nadzora. Članak 59. 1. Stranke potiču suradnju između relevantnih regulatornih i nadzornih tijela, uključujući razmjenu informacija, dijeljenje stručnih znanja o financijskim tržištima i ostale slične mjere. 2. Posebna pažnja pridana je razvoju administrativnog kapaciteta tih tijela, uključujući razmjenu osoblja i zajedničko osposobljavanje. Članak 60. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 61. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga XXVIII. A ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 10. INDUSTRIJSKA I PODUZETNIČKA POLITIKA Članak 62. Stranke razvijaju i jačaju suradnju u području industrijske i poduzetničke politike, čime poboljšavaju poslovno okruženje za sve gospodarske subjekte, ali s posebnim naglaskom na malim i srednjim poduzećima. Boljom suradnjom trebao bi se unaprijediti administrativni i regulatorni okvir za poduzeća iz EU-a i iz Republike Moldove koja posluju u EU-u i Republici Moldovi te bi je trebalo temeljiti na industrijskoj politici EU-a i politici u području malih i srednjih poduzeća, uzimajući u obzir međunarodno priznata načela i prakse u tom području. Članak 63. U tu svrhu, stranke surađuju radi: (a) provedbe strategija za razvoj malih i srednjih poduzeća na temelju načela Zakona o malom poduzetništvu za Europu te praćenja postupka provedbe redovitim izvješćima i dijalozima. Ta će suradnja uključivati i naglasak na mikropoduzeća koja su iznimno važna za gospodarstva EU-a i Republike Moldove; (b) stvaranja boljih okvirnih uvjeta razmjenom informacija i dobre prakse, što predstavlja doprinos povećanju konkurentnosti. Ta će suradnja uključivati upravljanje strukturnim promjenama (restrukturiranje), razvoj javno‑privatnih partnerstava te pitanja okoliša i energetike, poput energetske učinkovitosti i čišće proizvodnje; (c) pojednostavnjenja i racionalizacije propisa i regulatorne prakse, s posebnim naglaskom na razmjenu dobre prakse o regulatornim tehnikama, uključujući načela EU-a; (d) poticanja razvoja politike inovacija razmjenom informacija i dobre prakse u pogledu komercijalizacije istraživanja i razvoja (uključujući instrumente podrške poduzetnicima početnicima koji se bave tehnologijama), razvoja klastera i pristupa financiranju; (e) poticanja boljih kontakata između poduzeća iz EU-a i poduzeća iz Republike Moldove te između tih poduzeća i tijela EU-a i Republike Moldove; (f) potpore uspostavi aktivnosti promicanja izvoza u Republici Moldovi; te (g) olakšavanja modernizacije i restrukturiranja industrije Republike Moldove u određenim sektorima. Članak 64. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. U njemu će sudjelovati i predstavnici poduzeća iz EU-a i Republike Moldove. POGLAVLJE 11. RUDARSTVO I SIROVINE Članak 65. Stranke razvijaju i jačaju suradnju koja uključuje rudarske industrije i trgovinu sirovinama u cilju promicanja uzajamnog razumijevanja, unapređenja poslovnog okruženja, razmjene informacija i suradnje u pitanjima izvan energetike, koja se osobito odnose na rudarenje metalnih ruda i industrijskih minerala. Članak 66. U tu svrhu, stranke surađuju u sljedećim područjima: (a) razmjene informacija stranaka o kretanjima u njihovim sektorima rudarstva i sirovina; (b) razmjene informacija o pitanjima povezanima s trgovinom sirovinama, u cilju promicanja bilateralnih razmjena; (c) razmjene informacija i najbolje prakse u pogledu aspekata održivog razvoja rudarskih industrija; te (d) razmjene informacija i najbolje prakse u pogledu osposobljavanja, vještina i sigurnosti u rudarskim industrijama. POGLAVLJE 12. POLJOPRIVREDA I RURALNI RAZVOJ Članak 67. Stranke surađuju radi promicanja poljoprivrednog i ruralnog razvoja, osobito postupnom konvergencijom politika i zakonodavstva. Članak 68. Suradnja između stranaka u području poljoprivrede i ruralnog razvoja, među ostalim, uključuje sljedeća područja: (a) olakšavanje uzajamnog razumijevanja poljoprivrednih politika i politika ruralnog razvoja; (b) jačanje administrativnih kapaciteta na središnjoj i lokalnoj razini u pogledu planiranja, vrednovanja i provedbe politika u skladu s propisima i najboljom praksom EU-a; (c) promicanje modernizacije i održivosti poljoprivredne proizvodnje; (d) dijeljenje znanja i najbolje prakse politika ruralnog razvoja radi promicanja gospodarske dobrobiti ruralnih zajednica; (e) povećanje konkurentnosti poljoprivrednog sektora te djelotvornosti i transparentnosti tržišta; (f) promicanje kvalitetnih politika i njihovih kontrolnih mehanizama, osobito oznaka zemljopisnog podrijetla i ekološkog uzgoja; (g) širenje znanja i promicanje proširenih usluga za poljoprivredne proizvođače; te (h) bolje usklađivanje pitanja koja se rješavaju u okviru međunarodnih organizacija kojih su stranke članice. Članak 69. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 70. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga VII. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 13. RIBARSTVENA I POMORSKA POLITIKA ODJELJAK 1. RIBARSTVENA POLITIKA Članak 71. Stranke razvijaju i jačaju suradnju u području upravljanja ribarstvom i pomorstvom, čime razvijaju bliskiju bilateralnu i multilateralnu suradnju u sektoru ribarstva. Stranke potiču i integrirani pristup ribarstvenim pitanjima te promiču održivi razvoj ribarstva. Članak 72. Stranke poduzimaju zajedničke akcije, razmjenjuju informacije i pružaju međusobnu podršku u cilju promicanja: (a) dobrog upravljanja i najbolje prakse u upravljanju ribarstvom u cilju osiguranja očuvanja i održivog upravljanja ribljim fondom na temelju pristupa ekosustava; (b) odgovornog ribolova i upravljanja ribarstvom u skladu s načelima održivog razvoja, u cilju očuvanja zdravog ribljeg fonda i ekosustava; te (c) suradnje u okviru odgovarajućih regionalnih organizacija odgovornih za upravljanje živim vodenim resursima i njihovo očuvanje. Članak 73. Stranke će poduprijeti inicijative, poput uzajamne razmjene iskustava i pružanja podrške, kako bi osigurale provedbu održive ribarstvene politike, uključujući: (a) upravljanje ribarstvenim i vodenim resursima; (b) nadzor i kontrolu ribolovnih aktivnosti, kao i razvoj odgovarajućih administrativnih i pravosudnih struktura sposobnih za primjenu odgovarajućih mjera; (c) prikupljanje podataka o ulovu i iskrcavanju te bioloških i gospodarskih podataka; (d) povećanje djelotvornosti tržišta, osobito promicanjem organizacija proizvođača, pružanjem informacija potrošačima i standardom oglašavanja i sljedivosti; te (e) razvoj strukturne politike za sektor ribarstva, s posebnom pažnjom na održivom razvoju ribolovnih područja koja su određena kao područje s obalom jezera ili koje uključuje ribnjake ili ušće rijeke te sa značajnom razinom zapošljavanja u sektoru ribarstva. ODJELJAK 2. POMORSKA POLITIKA Članak 74. Uzimajući u obzir suradnju u područjima ribarstva, prijevoza, okoliša i ostalih politika povezanih s morem, stranke jačaju i suradnju i uzajamnu podršku, prema potrebi, u pomorskim pitanjima, osobito aktivnom podrškom integriranom pristupu pomorskim pitanjima i dobrom upravljanju na Crnom moru u relevantnim međunarodnim pomorskim forumima. Članak 75. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. POGLAVLJE 14. SURADNJA U PODRUČJU ENERGETIKE Članak 76. Stranke nastavljaju postojeću suradnju u energetskim pitanjima na temelju načela partnerstva, uzajamnog interesa, transparentnosti i predvidljivosti. Suradnju treba usmjeriti na energetsku učinkovitost, tržišnu integraciju i regulatornu konvergenciju u energetskom sektoru uzimajući u obzir potrebu za osiguranjem konkurentnosti i pristupa sigurnoj, okolišno održivoj i pristupačnoj energiji, uključujući s pomoću odredaba Ugovora o energetskoj zajednici. Članak 77. Suradnja uključuje, među ostalim, sljedeća područja i ciljeve: (a) energetske strategije i politike; (b) razvoj konkurentnih, transparentnih i nediskriminirajućih energetskih tržišta u skladu s normama EU-a, uključujući obveze na temelju Ugovora o energetskoj zajednici, regulatornim reformama i sudjelovanjem u regionalnoj energetskoj suradnji; (c) razvoj privlačne i stabilne investicijske klime rješavanjem institucionalnih, pravnih, fiskalnih i ostalih uvjeta; (d) energetsku infrastrukturu, uključujući projekte od zajedničkog interesa, radi diversifikacije energetskih izvora, dobavljača i prijevoznih putova na gospodarski i okolišno prihvatljiv način, među ostalim, olakšavanjem ulaganja koja se financiraju kreditima i bespovratnim sredstvima; (e) poboljšanje i jačanje dugoročne stabilnosti i sigurnosti opskrbe i trgovine energijom, provoza i prijevoza na uzajamno korisnoj i nediskriminirajućoj osnovi u skladu s pravilima EU-a i međunarodnim pravilima; (f) promicanje energetske učinkovitosti i uštede energije, među ostalim, u pogledu energetskog učinka zgrada te razvoj i poticanje obnovljivih energija na gospodarski i okolišno prihvatljiv način; (g) smanjenje emisija stakleničkih plinova, uključujući energetsku učinkovitost i projekte u području obnovljive energije; (h) znanstvenu i tehničku suradnju i razmjenu informacija radi razvoja i unapređenja tehnologija u proizvodnji energije, prijevozu, opskrbi i krajnjoj upotrebi, uz obraćanje posebne pozornosti na energetski učinkovite i ekološki prihvatljive tehnologije; te (i) suradnju je moguće ostvariti u područjima nuklearne sigurnosti i zaštite od zračenja u skladu s načelima i normama Međunarodne agencije za atomsku energiju (IAEA) i relevantnim međunarodnim ugovorima i konvencijama sklopljenima u okviru IAEA-a, kao i u skladu s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, ovisno o slučaju. Članak 78. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 79. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga VIII. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 15. PROMET Članak 80. Stranke: (a) proširuju i jačaju suradnju u području prometa kako bi pridonijele razvoju održivih prometnih sustava; (b) promiču djelotvoran i siguran promet, kao i intermodalnost i interoperabilnost prometnih sustava; (c) nastoje ojačati glavne prometne veze između svojih područja. Članak 81. Ta suradnja, među ostalim, obuhvaća sljedeća područja: (a) razvoj održive nacionalne prometne politike kojom su obuhvaćene sve vrste prometa, osobito u cilju osiguranja djelotvornih i sigurnih sustava prometa i promicanja integracije razmatranja u području prometa u ostala područja politike; (b) razvoj sektorskih strategija u smislu nacionalne prometne politike (uključujući pravne zahtjeve za modernizaciju tehničke opreme i voznog parka radi sukladnosti s najvišim međunarodnim normama) cestovnog prometa, željezničkog prometa, unutarnjih plovnih putova, zračnog prometa i intermodalnosti, uključujući vremenske rasporede i ciljeve za provedbu, administrativne odgovornosti, kao i planove financiranja; (c) poboljšanje infrastrukturne politike radi bolje identifikacije i vrednovanja infrastrukturnih projekata u različitim vrstama prometa; (d) razvoj strategija financiranja usmjerenih na održavanje, ograničenja kapaciteta i nedostajuće infrastrukture za povezivanje, kao i aktiviranje i promicanje sudjelovanja privatnog sektora u projektima u području prometa; (e) pristup relevantnim međunarodnim organizacijama i sporazumima u području prometa, uključujući postupke za osiguranje stroge provedbe i djelotvornog izvršavanja međunarodnih sporazuma i konvencija u području prometa; (f) znanstvenu i tehničku suradnju i razmjenu informacija za razvoj i poboljšanje tehnologija u području prometa, poput inteligentnih prometnih sustava; (g) promicanje upotrebe inteligentnih prometnih sustava i informacijske tehnologije u upravljanju svima vrstama prometa i njihovu odvijanju, kao i podršku intermodalnosti i suradnji u upotrebi prostornih sustava i komercijalnih aplikacija kojima se olakšava promet. Članak 82. 1. Suradnja je usmjerena i na poboljšanje kretanja putnika i roba, povećanje protočnosti prometnih tokova između Republike Moldove, EU-a i trećih zemalja u regiji uklanjanjem administrativnih, tehničkih i ostalih prepreka, unapređenje mreža prometa i modernizaciju infrastrukture osobito na glavnim osima koje povezuju stranke. Ta suradnja uključuje mjere za pojednostavnjenje prelazaka granice. 2. Suradnja uključuje razmjenu informacija i zajedničke aktivnosti: (a) na regionalnoj razini, osobito uzimajući u obzir i uključujući napredak ostvaren na temelju različitih sporazuma o suradnji u području prometa poput Transportnog koridora Europa-Kavkaz-Azija (TRACECA), suradnju u području prometa u okviru Istočnog partnerstva i ostalih inicijativa u području prometa; te (b) na međunarodnoj razini, uključujući u pogledu međunarodnih organizacija u području prometa i međunarodnih sporazuma i konvencija koje su stranke ratificirale, te u okviru različitih agencija EU-a koja se bave pitanjima prometa. Članak 83. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 84. Stranke će surađivati na poboljšanju prometnih veza u skladu s odredbama iz Priloga IX. ovom Sporazumu. Članak 85. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga X. i Priloga XXVIII. D ovom Sporazumu u skladu s odredbama tih priloga. POGLAVLJE 16. OKOLIŠ Članak 86. Stranke razvijaju i jačaju suradnju u pitanjima okoliša, čime pridonose dugoročnom cilju održivog razvoja i ozelenjavanja gospodarstva. Očekuje se da će posljedice bolje zaštite okoliša biti od koristi za građane i poduzeća u EU-u i u Republici Moldovi, uključujući bolje javno zdravlje, očuvane prirodne resurse, povećanu djelotvornost u području gospodarstva i okoliša, integraciju okoliša u ostala područja politike, kao i upotrebu modernih, čišćih tehnologija koje pridonose održivijim uzorcima proizvodnje. Suradnja se odvija uzimajući u obzir interese stranaka na temelju jednakosti i uzajamne koristi, kao i uzimajući u obzir međuovisnost koja postoji između stranaka u području zaštite okoliša te multilateralne sporazume u tom području. Članak 87. Suradnja je usmjerena na očuvanje, zaštitu, podizanje i obnovu kvalitete okoliša, zaštitu zdravlja ljudi, održivu upotrebu prirodnih resursa i promicanje mjera za rješavanje regionalnih ili svjetskih okolišnih problema na međunarodnoj razini, uključujući suradnju u područjima: (a) upravljanja okolišem i horizontalnih pitanja, uključujući procjenu utjecaja na okoliš i stratešku procjenu okoliša, obrazovanje i osposobljavanje, okolišnu odgovornost, suzbijanje kaznenih djela protiv okoliša, prekograničnu suradnju, pristup informacijama o okolišu, postupke donošenja odluka i djelotvorne upravne i pravosudne postupke preispitivanja; (b) kvalitete zraka; (c) kvalitete vode i upravljanja resursima, uključujući upravljanje rizikom od poplava, nedostatak vode i suše; (d) otpada i upravljanja resursima te otpreme otpada; (e) zaštite prirode, uključujući očuvanje i zaštitu biološke raznolikosti i raznolikosti krajolika; (f) industrijskog zagađenja i industrijskih opasnosti; (g) kemikalija; (h) zagađenja bukom; (i) zaštite tla; (j) urbanog i ruralnog okoliša; (k) ekoloških naknada i poreza; (l) praćenja i informacijskih sustava o okolišu; (m) nadzora i provedbe; te (n) ekoloških inovacija, uključujući najbolje dostupne tehnologije. Članak 88. Stranke, među ostalim: (a) razmjenjuju informacije i stručna znanja; (b) provode zajedničke istraživačke aktivnosti i razmjenjuju informacije o čišćim tehnologijama; (c) planiranju postupanje u slučaju industrijskih opasnosti i nesreća; (d) provode zajedničke aktivnosti na regionalnoj i međunarodnoj razini, uključujući aktivnosti u pogledu multilateralnih sporazuma o okolišu koje su stranke ratificirale te zajedničke aktivnosti u okviru relevantnih tijela, ovisno o slučaju. Stranke posvećuju posebnu pozornost prekograničnim pitanjima i regionalnoj suradnji. Članak 89. Suradnja, među ostalim, obuhvaća sljedeće ciljeve: (a) razvoj cjelokupne strategije u području okoliša koja obuhvaća planirane institucionalne reforme (uključujući vremenske rasporede) za osiguranje provedbe i izvršavanja zakonodavstva u pogledu okoliša; podjelu nadležnosti u vezi s upravljanjem okolišem na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini; postupke pri odlučivanju i provedbi odluka; postupke za promicanje integracije okoliša u ostala područja politike; promicanje mjera za ekološko gospodarstvo i ekološke inovacije, utvrđivanje potrebnih ljudskih i financijskih resursa i mehanizma preispitivanja; te (b) razvoj sektorskih strategija u području kvalitete zraka; kvalitete vode i upravljanja resursima; otpada i upravljanja resursima; bioraznolikosti i zaštite prirode; industrijskog onečišćenja i industrijskih opasnosti i kemikalija, zagađenja bukom, zaštite tla, urbanog i ruralnog okoliša, ekoloških inovacija, uključujući jasno određene vremenske rasporede i ciljeve za provedbu, administrativnih odgovornosti, kao i strategija financiranja za ulaganja u infrastrukturu i tehnologiju. Članak 90. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 91. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga XI. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 17. KLIMATSKA POLITIKA Članak 92. Stranke razvijaju i jačaju suradnju u suzbijanju klimatskih promjena. Suradnja se odvija uzimajući u obzir interese stranaka na temelju jednakosti i uzajamne koristi te uzimajući u obzir međuovisnost koja postoji između postojećih bilateralnih i multilateralnih obveza u tom području. Članak 93. Suradnjom se promiču mjere na nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini, uključujući suradnju u područjima: (a) ublažavanja klimatskih promjena; (b) prilagodbe klimatskim promjenama; (c) trgovine ugljikom; (d) istraživanja, razvoja, demonstracije, primjene i širenja sigurne i održive tehnologije s niskom razinom emisije ugljika i tehnologije prilagodbe; (e) unošenja razmatranja u pogledu klime u sektorske politike; te (f) podizanja svijesti, obrazovanja i osposobljavanja. Članak 94. Stranke, među ostalim: (a) razmjenjuju informacije i stručna znanja; (b) provode zajedničke istraživačke aktivnosti i razmjenjuju informacije o čišćim tehnologijama; (c) provode zajedničke aktivnosti na regionalnoj i međunarodnoj razini, uključujući aktivnosti u pogledu multilateralnih sporazuma o okolišu koje su stranke ratificirale te zajedničke aktivnosti u okviru relevantnih tijela, ovisno o slučaju. Stranke posvećuju posebnu pozornost prekograničnim pitanjima i regionalnoj suradnji. Članak 95. Suradnja uključuje, među ostalim, razvoj i provedbu: (a) cjelovite klimatske strategije i akcijskog plana za dugoročno ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu klimatskim promjenama; (b) procjena ranjivosti i prilagodbi; (c) nacionalne strategije prilagodbe klimatskim promjenama; (d) strategije razvoja s niskom razinom ugljika; (e) dugoročnih mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova; (f) pripremnih mjera za trgovanje ugljikom; (g) mjera za promicanje prijenosa tehnologije na temelju procjene tehnoloških potreba; (h) mjera za unos razmatranja u pogledu klime u sektorske politike; te (i) mjera povezanih s tvarima koje onečišćuju ozonski omotač. Članak 96. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 97. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga XII. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 18. INFORMACIJSKO DRUŠTVO Članak 98. Stranke jačaju suradnju na razvoju informacijskog društva na korist građana i poduzeća širokom dostupnošću informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) i boljom kvalitetom usluga po pristupačnim cijenama. Tu suradnju treba usmjeriti na olakšavanje pristupa tržištima elektroničkih komunikacija, čime se potiču tržišno natjecanje i ulaganja u sektor, te na promicanje razvoja elektroničkih javnih usluga. Članak 99. Suradnja može uključivati sljedeće: (a) razmjenu informacija i najbolje prakse u provedbi strategija nacionalnoga informacijskog društva, uključujući, među ostalim, inicijative usmjerene na promicanje širokopojasnog pristupa, povećanje mrežne sigurnosti i razvoj elektroničkih javnih usluga; (b) razmjenu informacija, najbolje prakse i iskustava radi promicanja razvoja sveobuhvatnoga regulatornog okvira za elektroničke komunikacije, a osobito radi jačanja administrativnog kapaciteta nacionalne administracije u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija, kao i neovisnog regulatora te promicanja bolje upotrebe spektarskih resursa i interoperabilnosti mreža u Republici Moldovi i s EU-om; (c) poticanje i promicanje provedbe alata IKT-a u svrhu boljeg upravljanja, e-učenja i istraživanja, javne zdravstvene zaštite, digitalizacije kulturne baštine, razvoja e-sadržaja i elektroničke trgovine; te (d) podizanje razine sigurnosti osobnih podataka i zaštite privatnosti u elektroničkim komunikacijama. Članak 100. Stranke promiču suradnju između regulatora iz EU-a i nacionalnih regulatornih tijela u području elektroničkih komunikacija Republike Moldove. Stranke razmatraju i suradnju u ostalim relevantnim područjima, uključujući suradnju putem regionalnih inicijativa. Članak 101. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. Članak 102. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga XXVIII. B ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 19. TURIZAM Članak 103. Stranke surađuju u području turizma u cilju jačanja razvoja konkurentne i održive turističke industrije kao pokretača gospodarskog razvoja, osnaživanja, zapošljavanja i deviznog poslovanja. Članak 104. Suradnja na bilateralnoj, regionalnoj i europskoj razini temeljila bi se na sljedećim načelima: (a) poštovanju cjelovitosti i interesa lokalnih zajednica, osobito u ruralnim područjima; (b) važnosti kulturne baštine; te (c) pozitivnoj interakciji između turizma i očuvanja okoliša. Članak 105. Suradnja je usmjerena na sljedeća područja: (a) razmjenu informacija, najbolje prakse, iskustva i prijenos praktičnog znanja, uključujući inovativne tehnologije; (b) uspostavu strateškog partnerstva između javnih i privatnih interesa i interesa zajednice radi osiguranja održivog razvoja turizma; (c) promicanje i razvoj turističkih proizvoda i tržišta, infrastrukture, ljudskih resursa i institucionalnih struktura, kao i utvrđivanje i uklanjanje prepreka turističkim uslugama; (d) razvoj i provedbu djelotvornih politika i strategija, uključujući odgovarajuće pravne, administrativne i financijske aspekte; (e) osposobljavanje u području turizma i izgradnju kapaciteta radi podizanja standarda usluga; te (f) razvoj i promicanje turizma lokalne zajednice. Članak 106. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. POGLAVLJE 20. REGIONALNI RAZVOJ, SURADNJA NA PREKOGRANIČNOJ I REGIONALNOJ RAZINI Članak 107. 1. Stranke promiču uzajamno razumijevanje i bilateralnu suradnju u području regionalne politike, uključujući metode oblikovanja i provedbe regionalnih politika, upravljanja i partnerstva na više razina, uz poseban naglasak na razvoj područja u nepovoljnom položaju i teritorijalnu suradnju, u cilju uspostave komunikacijskih kanala i bolje razmjene informacija i iskustava između nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, društveno‑gospodarskih činitelja i civilnog društva. 2. Točnije, stranke surađuju u cilju usklađivanja prakse Republike Moldove sa sljedećim načelima: (a) decentralizacije postupka donošenja odluka sa središnje razine na razinu regionalnih zajednica; (b) učvršćivanja partnerstva između svih stranaka koje sudjeluju u regionalnom razvoju; te (c) sufinanciranja financijskim doprinosom stranaka koje sudjeluju u provedbi programa i projekata regionalnog razvoja. Članak 108. 1. Stranke podupiru i jačaju uključivanje tijela na lokalnoj i regionalnoj razini u prekograničnu i regionalnu suradnju i povezane upravljačke strukture, jačaju suradnju uspostavom povoljnoga zakonodavnog okvira, primjenjuju i razvijaju mjere za izgradnju kapaciteta te promiču jačanje prekograničnih i regionalnih gospodarskih i poslovnih mreža. 2. Stranke će surađivati radi učvršćivanja institucionalnih i operativnih kapaciteta nacionalnih i regionalnih institucija u područjima regionalnog razvoja i prostornog planiranja, među ostalim: (a) unapređenjem mehanizma vertikalne i horizontalne interakcije središnje i lokalne javne uprave u postupku razvoja i provedbe regionalnih politika; (b) razvojem kapaciteta lokalnih javnih tijela radi promicanja prekogranične suradnje u skladu s propisima i praksama EU-a; te (c) dijeljenjem znanja, informacija i najbolje prakse u području politika regionalnog razvoja radi promicanja gospodarske dobrobiti lokalnih zajednica i ujednačenog razvoja regija. Članak 109. 1. Stranke jačaju i potiču razvoj prekograničnih i regionalnih elemenata, među ostalim, prometa, energetike, komunikacijskih mreža, kulture, obrazovanja, turizma, zdravlja i ostalih područja obuhvaćenih ovim Sporazumom koja utječu na prekograničnu i regionalnu suradnju. 2. Stranke jačaju suradnju između svojih regija u obliku transnacionalnih i prekograničnih programa, čime potiču sudjelovanje regija Republike Moldove u europskim regionalnim strukturama i organizacijama i promiču svoj gospodarski i institucionalni razvoj provedbom projekata od zajedničkog interesa. Te će se aktivnosti odvijati u kontekstu: (a) nastavka teritorijalne suradnje s europskim regijama, uključujući suradnju u okviru transnacionalnih i prekograničnih programa suradnje; (b) suradnje u okviru Istočnog partnerstva s tijelima EU-a, uključujući Odbor regija, i sudjelovanja u različitim europskim regionalnim projektima i inicijativama; te (c) suradnje, među ostalim, s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, Europskim udruženjem razvojnih agencija (EURADA) te Europskom mrežom za praćenje prostornog planiranja (ESPON). Članak 110. 1. Stranke jačaju i osiguravaju bolju koordinaciju i suradnju između država i regija unutar Strategije EU-a za podunavsku regiju, uz naglasak, među ostalim, na poboljšanju prometnih i energetskih veza, okoliša, gospodarskog i socijalnog razvoja i sigurnosti, što će pridonijeti bržem cestovnom i željezničkom prometu, jeftinijoj i sigurnijoj energiji, boljem okolišu s čišćom vodom, zaštićenoj bioraznolikosti i djelotvornijoj prekograničnoj zaštiti od poplava. 2. Stranke jačaju prekograničnu suradnju u cilju obnove plovidbe po rijeci Prut što će dovesti do sprečavanja poplava duž riječnog sliva, veće kvalitete vode i poljoprivrednog navodnjavanja, intenziviranja gospodarskih aktivnosti, promicanja turizma i kulturnih aktivnosti i doprinosa izgradnji kapaciteta. Članak 111. Stranke olakšavaju kretanje građana EU-a i Republike Moldove koji imaju potrebu prelaziti granicu često i na kratke udaljenosti. Članak 112. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. POGLAVLJE 21. JAVNO ZDRAVLJE Članak 113. Stranke su suglasne razvijati suradnju u području javnog zdravlja u cilju podizanja razine sigurnosti javnog zdravlja i zaštite zdravlja ljudi kao preduvjeta za održivi razvoj i gospodarski rast. Članak 114. Suradnja posebno uključuje sljedeća područja: (a) jačanje sustava javnog zdravlja Republike Moldove, osobito provedbom reforme zdravstvenog sektora, čime se osigurava visokokvalitetna primarna zdravstvena zaštita, te unapređenjem upravljanja zdravstvom i financiranja zdravstvene zaštite; (b) epidemiološki nadzor i kontrolu zaraznih bolesti poput HIV-a/AIDS-a, virusnog hepatitisa i tuberkuloze, kao i bolju pripremljenost za prijetnje i izvanredne situacije u području javnog zdravlja; (c) sprečavanje i kontrolu nezaraznih bolesti, uglavnom razmjenom informacija i najbolje prakse, čime se promiču zdravi načini života i vodi računa o glavnim odrednicama zdravlja, poput prehrane i ovisnosti o alkoholu, drogama i cigaretama; (d) kvalitetu i sigurnost tvari ljudskog podrijetla; (e) informacije i saznanja u području zdravlja; te (f) cjelovitu i pravovremenu provedbu međunarodnih sporazuma u području zdravlja, osobito Međunarodnih zdravstvenih propisa i Okvirne konvencije Svjetske zdravstvene organizacije o kontroli duhana iz 2003. Članak 115. Suradnjom se omogućuje: (a) postupna integracija Republike Moldove u zdravstvene mreže EU-a; te (b) postupno povećanje interakcije između Republike Moldove i Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti. Članak 116. Republika Moldova približava svoje zakonodavstvo aktima EU-a i međunarodnim instrumentima iz Priloga XIII. ovom Sporazumu u skladu s odredbama tog Priloga. POGLAVLJE 22. CIVILNA ZAŠTITA Članak 117. Stranke razvijaju i jačaju suradnju u području prirodnih nepogoda i nesreća izazvanih ljudskim djelovanjem. Suradnja se odvija uzimajući u obzir interese stranaka na temelju jednakosti i uzajamne koristi, kao i međuovisnost koja postoji između stranaka te multilateralne aktivnosti u području civilne zaštite. Članak 118. Suradnja je usmjerena na poboljšanje sprečavanja prirodnih nepogoda i nesreća izazvanih ljudskim djelovanjem, pripreme za i reakcije na njih. Članak 119. Stranke, među ostalim, razmjenjuju informacije i stručno znanje te provode zajedničke aktivnosti na nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini. Suradnja uključuje provedbu posebnih sporazuma i administrativnih mjera u tom području, sklopljenih između stranaka u skladu s odgovarajućim ovlastima i nadležnostima EU-a i njezinih država članica te u skladu s pravnim postupcima stranaka. Članak 120. Suradnja, među ostalim, uključuje sljedeće ciljeve: (a) pojednostavnjenje uzajamne pomoći u slučaju izvanrednih situacija; (b) razmjenu svakodnevnih ranih upozorenja i ažuriranih informacija o ozbiljnim izvanrednim situacijama koje utječu na EU i Republiku Moldovu, uključujući zahtjeve i ponude za pomoć; (c) procjenu utjecaja nepogoda na okoliš; (d) pozivanje stručnjaka na posebne tehničke radionice i simpozije o pitanjima civilne zaštite; (e) pozivanje, ovisno o slučaju, promatrača na posebne vježbe i osposobljavanja koje organizira EU i/ili Republika Moldova; te (f) jačanje suradnje u pogledu najdjelotvornije upotrebe dostupnih kapaciteta civilne zaštite. Članak 121. O pitanjima obuhvaćenim u ovom poglavlju odvijat će se redoviti dijalog. POGLAVLJE 23. SURADNJA U PODRUČJIMA OBRAZOVANJA, OSPOSOBLJAVANJA, VIŠEJEZIČNOSTI, MLADIH I SPORTA Članak 122. Stranke surađuju u promicanju cjeloživotnog učenja i potiču suradnju i transparentnost na svim razinama obrazovanja i osposobljavanja, uz poseban naglasak na visokom obrazovanju. Članak 123. Suradnja je, među ostalim, usmjerena na sljedeća područja: (a) promicanje cjeloživotnog učenja koje je ključno za rast i zapošljavanje i kojim se građanima omogućava potpuno sudjelovanje u društvu; (b) modernizaciju sustava obrazovanja i osposobljavanja, podizanje kvalitete, relevantnosti i pristupa; (c) promicanje konvergencije u visokom obrazovanju koja pr