IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o provedbi Uredbe (EZ) br. 453/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od o tromjesečnim statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima u Zajednici /* COM/2013/0571 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o provedbi Uredbe (EZ) br. 453/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od o tromjesečnim statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima u Zajednici (Tekst značajan za EGP) 1. Uvod Statističkim se podacima o slobodnim radnim mjestima pružaju informacije o broju radnih mjesta koja su u danom trenutku slobodna. Ti podaci odgovaraju dijelu potrebe za radnom snagom koji nije pokriven ponudom radne snage te se njima pružaju ključne informacije o veličini i strukturi neusklađenog odnosa ponude i potražnje na tržištu rada. Uredbom (EZ) br. 453/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o tromjesečnim statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima u Zajednici[1] („Uredba o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima”) utvrđuje se okvir za izradu, prijenos i ocjenu tromjesečnih statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima. Člankom 10. Uredbe o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima od Komisije se zahtijeva da do 24. lipnja 2010. izvijesti Europski parlament i Vijeće o provedbi Uredbe te nakon toga izvješće o provedbi podnosi svake tri godine. Izvješćem se treba procijeniti kvaliteta statističkih podataka koje pružaju države članice i kvaliteta europskih agregata te se njime trebaju identificirati područja u kojima su moguća poboljšanja. To je drugo izvješće koje Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću[2]. Izvješće se oslanja na iskustvo prikupljeno na temelju tromjesečnog prijenosa podataka i dokumentacije koju su države članica dostavile u svom godišnjem izvješću o kvaliteti. U odjeljku 2. ovog izvješća iznosi se napredak ostvaren u provedbi Uredbe o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima tijekom posljednje tri godine. U odjeljku 3. procjenjuje se kvaliteta statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima. U odjeljku 4. naglasak se stavlja na europske agregate. Naposljetku, u odjeljku 5. donose se zaključci i predlažu načini za još bolje ispunjenje očekivanja korisnika u budućnosti. 2. Provedba 2.1. Pravni okvir U svrhu dopune općeg okvira koji je utvrđen Uredbom o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima, Komisija je donijela dvije provedbene uredbe: · Uredbu Komisije (EZ) br. 1062/2008[3] kojom se definiraju postupci za desezoniranje koji se trebaju primjenjivati od 1. tromjesečja 2014., kao i struktura, sadržaj i datumi dostave godišnjih izvješća o kvaliteti koje države članice trebaju dostaviti Komisiji; · Uredbu Komisije (EZ) br. 19/2009[4] kojom se definira pojam „slobodno radno mjesto”; utvrđuju se rokovi za prijenos podataka i vremenska razdoblja za prvi prijenos podataka. Naposljetku, države koje provode studije izvedivosti i područja obuhvaćena ovim studijama navedeni su u prilogu ovom pravnom aktu. U skladu s prethodno navedenim zakonodavstvom, sve države članice obvezne su dostaviti vremenske serije za broj slobodnih radnih mjesta i broj popunjenih radnih mjesta počevši od prvog tromjesečja 2010. i ne kasnije od 70 dana nakon završetka tromjesečja. Osim toga, države članice čiji broj zaposlenika iznosi više od 3 % ukupnog broja zaposlenika u EU-u, moraju izvršiti prijenos podataka 45 dana nakon završetka tromjesečja. Države članice moraju dostaviti broj slobodnih i popunjenih radnih mjesta za sve poslovne jedinice i za svaki odjeljak NACE Revizije 2 klasifikacije gospodarskih djelatnosti[5]. Međutim, za male tvrtke (definirane kao jedinice s manje od 10 zaposlenika) i NACE odjeljke od O do S[6] (gdje su glavne djelatnosti iz područja javne uprave, zdravstvenih usluga i obrazovanja), Uredbom o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima osigurava se da one države članice koje imaju poteškoća s pružanjem tih podataka provedu studije izvedivosti. 2.2. Studije izvedivosti Danska, Španjolska, Francuska, Italija, Malta i Austrija provele su prethodno navedene studije izvedivosti. Sve su države dostavile rezultate Eurostatu iako su se zaključci razlikovali s obzirom na mogućnost kratkoročnog proširenja područja primjene Uredbe o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima. Slijedeći svoje studije izvedivosti, Španjolska i Austrija odmah su prešle na pokrivanje cjelokupnog gospodarstva. Danska je započela s prikupljanjem podataka za male tvrtke, a Malta je to učinila za odjeljke NACE od O do S. Francuska prikuplja podatke za male tvrtke na godišnjoj razini te radi na proširenju područja pokrivenosti u pogledu statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima na netržišna područja odjeljaka NACE od O do S. Uredbom o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima od Komisije (Eurostat) se traži da donese mjere kada rezultati studija izvedivosti budu dostupni. U skladu s tim zahtjevima, Komisija trenutno razmatra odgovarajuće mjere koje se trebaju poduzeti. 2.3. Promjene od posljednjeg izvješća Od prvog izvješća Europskom parlamentu i Vijeću u 2010., države članice dodatno su razvile prikupljanje i prijenos podataka Uredbe o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima. Komisija je nekima od njih u tu svrhu dodijelila financijsku potporu, kako je predviđeno u članku 8. stavku 1. Uredbe o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima. Posljednji krug dodjele bespovratnih sredstava u okviru statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima održan je 2012. Bespovratnim se sredstvima pomoglo njihovim korisnicima uspostaviti nove načine istraživanja statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima ili poboljšati postojeće načine prikupljanja podataka, primjerice s pomoću mjera za smanjenje opterećenja odgovora. Od 2010., sve države članice dostavile su statističke podatke za slobodna radna mjesta. Međutim, neke su zemlje u skladu s posebnim odredbama Uredbe o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima isključile male tvrtke ili jedan ili više odjeljaka NACE od O do S zbog poteškoća koje bi mogle imati kada započnu s prikupljanjem podataka. Dvadeset dvije države članice trenutačno dostavljaju podatke za cjelokupno gospodarstvo. Kod ostalih zemalja (Danske, Grčke, Francuske, Italije i Malte) još uvijek postoje nedostaci u pogledu pokrivenosti, a povezani s malim tvrtkama odnosno odjeljcima NACE O i/ili od P do S. Od 2010., Eurostat objavljuje stopu slobodnih radnih mjesta, tj. udio slobodnih radnih mjesta u ukupnom broju radnih mjesta (popunjena + slobodna) približno 80 dana nakon referentnog tromjesečja (T+80). Pravodobnost izvješćivanja se u 2011. znatno poboljšala kada je Eurostat započeo sa sastavljanjem brzih procjena stope slobodnih radnih mjesta za Europsku uniju i europodručje. Brza procjena tromjesečne stope slobodnih radnih mjesta za cjelokupno gospodarstvo dostupna je na web-mjestu Eurostata približno 50 dana nakon završetka tromjesečja (T+50). Hrvatska je 2012., prije pristupanja EU-u, na vrijeme proširila prikupljanje statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima i na male tvrtke. U pogledu razmjene dobrih praksi, države su članice zajedno s Eurostatom organizirale niz radionica u okviru kojih se raspravljalo o pitanjima kvalitete i širenja, kao i o metodološkim pitanjima, uključujući izračunavanje koeficijenata varijacije za slobodna radna mjesta. Posljednja radionica održana je u Luksemburgu u ožujku 2013. 3. Kvaliteta Kvaliteta se procjenjuje na temelju pet glavnih dimenzija definiranih u smjernicama „Standarda europskog statističkog sustava za izvješća o kvaliteti”[7]: relevantnost, preciznost, pravodobnost, koherentnost/usporedivost i dostupnost/jasnoća. 3.1. Relevantnost Prikupljanje statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima od velike je važnosti jer se time osigurava jedini usklađeni izvor podataka za mjerenje neudovoljene potrebe za radnom snagom. Tromjesečnim podacima o slobodnim radnim mjestima koriste se službe unutar Komisije (Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivost) i Europska središnja banka za nadzor kratkoročnog razvoja u poslovnim krugovima i na tržištu rada. Statistički podaci o slobodnim radnim mjestima jedan su od Glavnih europskih ekonomskih pokazatelja (GEEP)[8] koji je odabran kao alat za nadzor infragodišnjih makroekonomskih razvoja. Statistički podaci o slobodnim radnim mjestima rabe se za strukturne analize koje se provode u kontekstu strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast[9]. Dva pokazatelja temeljena na statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima uključena su u zajednički okvir procjene koji je ljestvica korištena za praćenje napretka u djelu strategije Europa 2020. koji se odnosi na zapošljavanje. Važnost statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima dodatno bi se povećala ako bi se otklonili nedostaci u pogledu pokrivenosti nastali zbog neobveznog pružanja statističkih podataka o odjeljcima NACE od O do S i malim poduzećima . 3.2. Preciznost Izračun koeficijenata varijacije za slobodna radna mjesta posebno je zahtjevan zbog jako nepravilne raspodjele slobodnih radnih mjesta, tj. većina rezultata iznosi nula. U skladu s izvješćem o kvaliteti za referentnu godinu 2011. koeficijenti varijacije država članica kreću se između jednog i sedam posto za broj slobodnih mjesta te samo se Bugarska nalazi izvan tog intervala. Revizije procjena posebno su važne za korisnike te su važan element preciznosti. Situacija je za dvije objave stope slobodnih radnih mjesta različita. Informacije iz država članica uobičajeno su dostupne u okviru podataka koji se šire s rokom T+80. Stoga su procjenom objavljenom za europodručje i EU-27 (T+80 procjene) obuhvaćeni svi primljeni podaci. Ti podaci podliježu reviziji samo onda kada države članice isporučuju podatke nakon roka za objavu. Činjenica je da se revizije procjena o stopi slobodnih radnih mjesta iz europodručja i zemalja EU-27 nisu obavljale od trećeg tromjesečja 2010. Brze procjene zbirnih stopa slobodnih radnih mjesta u europodručju i zemljama EU-27, koje su objavljene s rokom T+50, dostupne su za reviziju do trenutka objave procjena s rokom T+80. Do sada su provedene samo ograničene revizije. U šest tromjesečja, od tromjesečja 2011Q3 do tromjesečja 2012Q4, u kojima su do sada objavljene brze procjene, procjena za europodručje dva puta je revidirana (u tromjesečju 2012Q1 za 0,1 postotna boda od 1,6 % do 1,7 % te u tromjesečju 2012Q4 za -0,2 postotna boda od 1,8 % do 1,6 %), a procjena za zemlje EU-27 jedanput je revidirana (u tromjesečju 2012Q4 za -0,2 postotna boda od 1,6 % do 1,4 %). Neke su države članice, posebno u početku svojih serija, provele znatne revizije broja slobodnih i broja popunjenih radnih mjesta. Međutim, to nije imalo veći učinak na europske agregate jer se uglavnom događalo u manjim državama članicama. 3.3. Pravodobnost Države članice uvelike su ispunile svoje pravne obveze u smislu pravodobnog prijenosa statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima. U slučaju Grčke utvrđena je međutim strukturna odgoda. S tom je zemljom dogovoren akcijski plan kako bi se riješio problem kasnog prijenosa podataka. Pravodobnost se poboljšala od posljednjeg izvješća, uglavnom uvođenjem brzih procjena za europodručje i EU u 2011. koje se objavljuju 50 dana nakon završetka tromjesečja, znatno prije izvornog roka T+75 koji je utvrđen okvirom GEEP-a. Druga procjena kojom su obuhvaćene sve države članice objavljena je približno 80 dana nakon referentnog tromjesečja. 3.4. Koherentnost i usporedivost Koherentnost slobodnih radnih mjesta ne može se izravno provjeriti jer ne postoji usklađen izvor podataka prikupljenih na europskoj razini kojima se mjeri neudovoljena potreba za radnom snagom. Iako se u mnogim zemljama prebrojavaju slobodna radna mjesta prijavljena javnim službama za zapošljavanje, uporaba tih brojki radi provjere koherentnosti statističkih podataka o slobodnim radnim mjestima je problematična jer su utvrđeni veliki nedostaci u pogledu pokrivenosti te se temelje na državnim definicijama. Broj popunjenih radnih mjesta, varijabla, koja je dio nazivnika za stopu slobodnih radnih mjesta, treba se usporediti s podacima koji dolaze iz ostalih izvora, posebno s brojem zaposlenih osoba navedenim u anketi o radnoj snazi. Eurostat se dogovorio s državama članicama da sukladno tomu prošire područje primjene kada je riječ o izvješćivanju o kvaliteti. Usporedbe i naknadne procjene razlika moraju uzeti u obzir koncepcijske razlike te razlike povezane s ispitivanjem među pojedinim izvorima. Kada je riječ o usporedivosti važna je značajka referentni datum za koji se prikupljaju statistički podaci o slobodnim radnim mjestima u danom tromjesečju. Sukladno članku 2. Uredbe Komisije (EZ) br. 19/2009 prednost ima prikupljanje podataka na kontinuiranoj osnovi ili u određenim danima tijekom tromjesečja. Za sada samo dvanaest država članica i Hrvatska[10] prikupljaju statističke podatke o slobodnim radnim mjestima određenim danima u tromjesečju. Preporučuje se da ostale države članice preuzmu istu praksu kako bi se osiguralo da je procjena za čitavo tromjesečje potpuno reprezentativna. Naposljetku, glavni izazov u vezi s usporedivošću je da je u svim državama članicama obuhvaćeno cjelokupno gospodarstvo u njihovim anketama o slobodnim radnim mjestima, tj. da se uključe mala poduzeća i odjeljci NACE od O do S. Kako je navedeno u odjeljcima 2.2. i 2.3., pet država članica još nije ostvarilo taj cilj. 3.5. Dostupnost i jasnoća Statistički podaci o slobodnim radnim mjestima dostupni su putem uobičajenih kanala širenja u Eurostatu, odnosno u internetskoj bazi podataka Eurobase i na stranicama web-mjesta Eurostata[11] posvećenim objašnjenju statističkih podataka. Na stranicama web-mjesta Eurostata dostupni su pravovremeni podaci o stopi slobodnih radnih mjesta i u europskim agregatima i u pojedinačnim zemljama, uključujući grafikone o razvoju tijekom vremena. Države članice dostavljaju godišnja izvješća o kvaliteti u skladu s Uredbom Komisije (EZ) br. 19/2009 kojom se omogućuje Eurostatu ažuriranje meta podataka dostupnih korisnicima. Dostupnost i jasnoća podataka o stopi slobodnih radnih mjesta može se stoga smatrati dobrom. 4. EUROPSKI AGREGATI Europski agregati trenutačno se šire samo za stopu slobodnih radnih mjesta, a ne za apsolutni broj slobodnih radnih mjesta. Razlog tomu je da postojeći nedostaci u pogledu pokrivenosti malih poduzeća i odjeljaka NACE od O do S izravno utječu na broj slobodnih radnih mjesta, dok ukupna stopa ne mora nužno biti zahvaćena. Međutim, u nekim zemljama se provedenim studijima kvalitete kojima je obuhvaćeno cjelokupno gospodarstvo, uspoređujući primjerice slobodna radna mjesta u malim poduzećima s onima u drugim oblastima gospodarstva, ukazuje na to da ova pretpostavka nije u potpunosti održiva. Shodno tomu, postoji rizik da je stopa slobodnih radnih mjesta u EU-u i europodručju podcijenjena. Usprkos tim ograničenjima, kvaliteta europskih agregata može se smatrati zadovoljavajućom. Brze procjene se isto tako mogu smatrati pouzdanima jer se nakon objave konačnih podataka približno mjesec dana nakon brze objave unose samo neznatne promjene. 5. ZAKLJUČCI Ostvaren je znatan napredak u posljednje tri godine u provedbi zakonodavstva o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima i u izradi pouzdanih statističkih podataka u području slobodnih radnih mjesta. Državni su se podaci dostavljali pravovremeno, a europski agregati objavljivani su prema rasporedu. Pravodobnost se dodatno poboljšala u 2011. kada je Eurostat počeo objavljivati brze procjene. Objavljeni europski agregati za brze i konačne procjene podliježu samo manjim izmjenama. Štoviše, neke su zemlje s prethodno većim nedostacima u pogledu pokrivenosti gospodarstva proširile svoje područje djelovanja u kontekstu anketa o statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima u nedavnoj prošlosti. Ipak, nepotpuna pokrivenost još je uvijek glavni razlog tomu što statistički podaci o slobodnim radnim mjestima nisu korišteni u većoj mjeri. Od velikog je značaja da se u svim državama članicama u tromjesečnim procjenama obuhvate javni sektor i mala poduzeća. Komisija će razmotriti načine poboljšanja navedene situacije, uključujući mogućnost novih zakonodavnih inicijativa u svrhu osiguranja potrebnih poboljšanja. [1] SL L 145, 4.6.2008, str. 234. [2] Vidjeti prethodno izvješće COM(2010) 421. [3] Uredba Komisije (EZ) br. 1062/2008 od 28. listopada 2008. o provedbi Uredbe (EZ) br. 453/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o tromjesečnim statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima u Zajednici, u vezi s postupcima za desezoniranje i izvješćima o kvaliteti (SL L 285, 29.10.2008., str. 3.). [4] Uredba Komisije (EZ) br. 19/2009 od 28. listopada 2008. o provedbi Uredbe (EZ) br. 453/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o tromjesečnim statističkim podacima o slobodnim radnim mjestima u Zajednici, u vezi s definicijom slobodnog radnog mjesta, referentnim datumima za prikupljanje podataka, specifikacijama prijenosa podataka i studijama izvedivosti (SL L 9, 14.1.2009., str. 3.). [5] Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.). [6] Obuhvaćaju: Javnu upravu i obranu, obvezno socijalno osiguranje (odjeljak O), obrazovanje (odjeljak P), djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi (odjeljak Q), umjetnost, zabavu i rekreaciju (odjeljak R) i ostale uslužne djelatnosti poput članskih organizacija, popravaka računala i predmeta za osobnu uporabu i kućanstvo te ostale osobne uslužne djelatnosti (odjeljak S). [7] Vidjeti „Standard europskog statističkog sustava” (dostupan samo na engleskom jeziku) na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/ver-1/quality/documents/ESQR_FINAL.pdf. [8] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o statističkim podacima eurozone „Na putu prema poboljšanim metodologijama za statističke podatke i pokazatelje u eurozoni”, COM(2002) 661. [9] Komunikacija Komisije – „EUROPA 2020. – strategija za pametan, održiv i uključiv rast”, COM(2010)2020. [10] U vrijeme izrade izvješća Hrvatska još nije bila država članica. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Job_vacancy_statistics.