C 315/7

Objava jedinstvenog dokumenta iz članka 94. stavka 1. točke (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te upućivanja na objavu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina.

(2022/C 315/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

Rivierenland

PDO-NL-02774

Datum početka primjene: 10.6.2021.

1. Naziv koji je potrebno upisati u registar

Rivierenland

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

9. Gazirano biser vino

15. Vino od prosušenoga grožđa

4. Opis vina

1. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: crno vino, suho, vrlo voćno

Sorte grožđa: crne sorte na popisu sorti (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: tamnocrvena

Aroma: voćne arome crvenog voća

Okus: pikantan okus crvenog voća s laganom taninskom strukturom

Analitička svojstva: sadržaj šećera od 0 do 9 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 11,5 Najmanja ukupna kiselost 59,91 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: crno vino, suho, starjelo u drvenim bačvama

Sorte grožđa: crne sorte na popisu sorti (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: tamnocrvena

Aroma: intenzivne arome zrelog tamnog voća nadopunjuju se pikantnim aromama papra, klinčića, lovora i duhana

Okus: vrlo voćne arome crnog voća, puna taninska struktura i natruha začina

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 0 do 6 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 12 Najmanja ukupna kiselost 53,26 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: bijelo vino, suho, voćno

Sorte grožđa: bijele sorte na popisu sorti i crne sorte kad je riječ o vinu blanc de noir (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: žuta (moguća je rumenija boja kad je riječ o vinu blanc de noir)

Aroma: jabuka i blaga aroma karamele sa završnom aromom crvenog voća

Okus: buke je svjež, a blag okus jabuka, krušaka i agruma nadopunjuje se ugodnim i gorkim završnim okusom

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 0 do 9 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 10,5 Najmanja ukupna kiselost 79,89 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: bijelo vino, suho, starjelo u drvenim bačvama

Sorte grožđa: bijele sorte na popisu sorti i crne sorte kad je riječ o vinu blanc de noir (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: žuta do narančasta

Aroma: zrelo tropsko voće, cvjetna aroma s blagim notama drva

Okus: zaokružen i dugotrajan završni okus zrelog žutog tropskog voća koji se nadopunjuje aromama drva

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 0 do 9 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 10,5 Najmanja ukupna kiselost 66,58 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: bijelo vino, poluslatko, voćno

Sorte grožđa: bijele sorte na popisu sorti i crne sorte kad je riječ o vinu blanc de noir (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: svjetložuta

Aroma: intenzivan buke

Okus: blag okus zrelog tropskog voća, sušenih marelica i agruma

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 12 do 45 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 10 Najmanja ukupna kiselost 79,89 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: slatko vino

Sorte grožđa: bijele sorte na popisu sorti i crne sorte kad je riječ o vinu blanc de noir (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: profinjena zlatnožuta boja desertnog vina

Aroma: intenzivan buke

Okus: blag okus zrelog tropskog voća, sušenih marelica i agruma, ali i pikantne note ananasa i ličija

Analitička svojstva:

sadržaj šećera veći od 45 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 5 Najmanja ukupna kiselost 86,54 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

7. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: ružičasto vino, suho, vrlo voćno

Sorte grožđa: crne sorte na popisu sorti (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: bljedoružičasta

Aroma: blago pikantna aroma maline i ljetnog bobičastog voća

Okus: voćno vino s aromama maline, jagode i ljetnog bobičastog voća i s osvježavajućim završnim okusom

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 0 do 9 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 10,5 Najmanja ukupna kiselost 79,89 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

8. VINO KATEGORIJE 5.: kvalitetno pjenušavo vino, vrsta vina: pjenušavo bijelo vino, voćno

Sorte grožđa: bijele sorte na popisu sorti i crne sorte kad je riječ o vinu blanc de noir (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: svjetložuta

Aroma: zrelo žuto voće

Okus: zaokruženi okus s laganom pjenom i aromama zrelog žutog voća

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 0 do 24 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 11 Najmanja ukupna kiselost 79,89 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

9. VINO KATEGORIJE 5.: kvalitetno pjenušavo vino, vrsta vina: pjenušavo ružičasto vino voćno

Sorte grožđa: crne sorte na popisu sorti (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: bljedoružičasta

Aroma: zrelo crveno voće

Okus: zaokruženi okus s laganom pjenom i aromama svježeg crvenog voća

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 0 do 24 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 11 Najmanja ukupna kiselost 79,89 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

10. VINO KATEGORIJE 9.: gazirano biser vino, vrsta vina: bijelo biser vino, voćno

Sorte grožđa: bijele sorte na popisu sorti i crne sorte kad je riječ o vinu blanc de noir (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: bljedožuta

Aroma: cvjetna aroma bijelog voća

Okus: voćno biser vino s aromama zelene jabuke, divlje breskve, cvjetova i diskretnim notama muškatnog oraščića

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 5 do 24 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 10 Najmanja ukupna kiselost 79,89 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

11. VINO KATEGORIJE 9.: gazirano biser vino, vrsta vina: ružičasto biser vino, vrlo voćno

Sorte grožđa: crne sorte na popisu sorti (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: bljedoružičasta

Aroma: maline i ljetno bobičasto voće

Okus: voćno biser vino s aromama maline, jagode i ljetnog bobičastog voća

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 5 do 24 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 10 Najmanja ukupna kiselost 79,89 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

12. VINO KATEGORIJE 9.: gazirano biser vino, vrsta vina: crno biser vino, vrlo voćno

Sorte grožđa: crne sorte na popisu sorti (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: svjetlocrvena

Aroma: aromatične note ljetnog voća

Okus: okus lagane pjene i svježeg ljetnog voća te niske alkoholne jakosti. Aromatično vino s malo tanina. Idealno kao aperitiv ili desertno vino.

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 25 do 150 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 7 Najmanja ukupna kiselost 93,20 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

13. VINO KATEGORIJE 15.: vino od prosušenoga grožđa, vrsta vina: slatko bijelo vino

Sorte grožđa: bijele sorte na popisu sorti (udio varira ovisno o godini)

Organoleptička svojstva:

Boja: zlatnožuta

Aroma: aroma kandiranog bijelog i tropskog voća

Okus: uravnotežen omjer nježnih aroma zrelog tropskog i sušenog voća i kiselosti

Analitička svojstva:

sadržaj šećera od 100 do 250 g/l

Svojstva za koja u nastavku nisu navedene vrijednosti u skladu su s ograničenjima utvrđenima u uredbama EU-a. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 9 Najmanja ukupna kiselost 106,51 miliekvivalenata po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Postupci proizvodnje vina

a. Osnovni enološki postupci

1. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: crno vino, suho, vrlo voćno

Poseban enološki postupak

— Fermentacija na kožici tijekom najmanje 4 dana

— Dovršena malolaktična fermentacija

2. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: crno vino, suho, starjelo u drvenim bačvama

Poseban enološki postupak

— Fermentacija na kožici tijekom najmanje 4 dana

— Starenje u drvenim bačvama tijekom najmanje 9 mjeseci

— Dovršena malolaktična fermentacija

3. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: bijelo vino, suho, voćno

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Moguća upotreba fermentacije kožice bijelog grožđa za proizvodnju vina blanc de noir

4. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: bijelo vino, suho, starjelo u drvenim bačvama

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Starenje u drvenim bačvama barem 50 % količine tijekom najmanje 3 mjeseca

— Moguća upotreba fermentacije kožice bijelog grožđa za proizvodnju vina blanc de noir

5. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: bijelo vino, poluslatko, voćno

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Rano zaustavljanje fermentacije hlađenjem i/ili filtracijom

— Moguća upotreba fermentacije kožice bijelog grožđa za proizvodnju vina blanc de noir

6. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: ružičasto, suho, vrlo voćno

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Hladna maceracija kožica radi dobivanja ružičaste boje

7. VINO KATEGORIJE 1.: vino, vrsta vina: slatko vino

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Kad je riječ o ledenom vinu, grožđe se mora smrznuti na otvorenom (na najmanje –7 °C), a bere se i prerađuje potpuno smrznuto kako voda iz grožđa ne bi ušla u vino.

— Moguća upotreba fermentacije kožice bijelog grožđa za proizvodnju vina blanc de noir

8. VINO KATEGORIJE 5.: kvalitetno pjenušavo vino, vrsta vina: pjenušavo bijelo vino, voćno

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Prešanje cijelih grozdova s najvećim prinosom od 64 %

— Sekundarna fermentacija u boci upotrebom tradicionalne metode

— Moguća upotreba fermentacije kožice bijelog grožđa za proizvodnju vina blanc de noir

9. VINO KATEGORIJE 5.: kvalitetno pjenušavo vino, vrsta vina: ružičasto pjenušavo vino, vrlo voćno

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Hladna maceracija kožica radi dobivanja ružičaste boje

— Sekundarna fermentacija u boci upotrebom tradicionalne metode

10. VINO KATEGORIJE 9.: gazirano biser vino, vrsta vina: bijelo biser vino, voćno

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Tlak CO2 u boci ne smije biti veći od 2,5 bara

— Moguća upotreba fermentacije kožice bijelog grožđa za proizvodnju vina blanc de noir

11. VINO KATEGORIJE 9.: gazirano biser vino, vrsta vina: ružičasto biser vino, vrlo voćno

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Hladna maceracija kožica radi dobivanja ružičaste boje

— Tlak CO2 u boci ne smije biti veći od 2,5 bara

12. VINO KATEGORIJE 9.: gazirano biser vino, vrsta vina: crno biser vino, vrlo voćno

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 18 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Tlak CO2 u boci ne smije biti veći od 2,5 bara

13. VINO KATEGORIJE 15.: vino od prosušenoga grožđa, vrsta vina: slatko vino

Poseban enološki postupak

— Hladna fermentacija na temperaturi nižoj od 20 °C (iznimka je povećanje temperature na početku fermentacije za vina koja teško fermentiraju)

— Vino se dobiva od grožđa koje je djelomično dehidrirano (sušenjem na suncu ili u sjeni). Stoga mošt od grožđa bez pojačavanja ima najmanju potencijalnu alkoholnu jakost od 16 % (ili najmanje 272 grama šećera po litri).

b. Najveći prinosi

1. Cabernet Blanc 50 hektolitara po hektaru

2. Johanniter 60 hektolitara po hektaru

3. Merzling 60 hektolitara po hektaru

4. Muscaris 50 hektolitara po hektaru

5. Sauvignac 50 hektolitara po hektaru

6. Solaris 60 hektolitara po hektaru

7. Cabernet Cantor 40 hektolitara po hektaru

8. Cabernet Cortis 40 hektolitara po hektaru

9. Cabaret Noir 40 hektolitara po hektaru

10. Monarch 40 hektolitara po hektaru

11. Pinotin 40 hektolitara po hektaru

12. Regent 40 hektolitara po hektaru

13. Souvignier gris 60 hektolitara po hektaru

14. Villaris 60 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Područje podrijetla vina „Rivierenland” obuhvaća susjedna područja između i duž rijeka koje teku iz Njemačke i nizozemske pokrajine Limburg do pokrajina Gelderland i Gorinchem, gdje glineno tlo fluvijalnog podrijetla i pješčano-glineno tlo prelaze u tresetište. Zemljopisno područje „Rivierenland” određuje se uglavnom na temelju rijeka koje kroz njega protječu. Mjereno od sredine rijeke, vanjske su granice tog područja na 5 km zračne linije od sredine rijeke. To je područje na sjeveru omeđeno (s istoka prema zapadu) rijekama Oude IJssel, IJssel, Nederrijn i Lek, a na istoku kopnenom granicom s Njemačkom, između naselja Gendringen i Bredeweg. Na jugu je omeđeno granicom s pokrajinom Limburg – između naselja Bredeweg i Molenhoek – i granicom s pokrajinom Noord Brabant do grada Heusdena (uključujući njega), koja slijedi tok rijeke Maas. Zapadna granica omeđena je kanalom Heusden i rukavcem Afgedamde Maas prema gradu Woudrichemu, koji je smješten na rijeci Waal. Granica s pokrajinom Gelderland od grada Woudrichema nastavlja se preko rijeke Linge prema rijeci Lek na sjeveru područja ZOI-ja „Rivierenland”.

7. Glavne sorte vinove loze

Cabaret Noir N (VB 91-26-4)

Cabernet Blanc B (VB 91-26-1)

Cabernet Cantor N

Cabernet Cortis

Johanniter B

Merzling B

Monarch

Muscaris B

Pinotin N

Regent N

Sauvignac B (Cal 6-04)

Solaris

Souvignier gris

Villaris B

8. Opis povezanosti

8.1. Teroar – sve što utječe na vinovu lozu u vinogradu – iznimno je važan za kvalitetu vina. Na razgraničenom zemljopisnom području „Rivierenland” svi aspekti teroara – klima, položaj, tlo, upravljanje vinogradom, odabir sorti i postupak proizvodnje vina – pridonose kvaliteti vina iz svih četiriju kategorija (1. Vino, 5. Kvalitetno pjenušavo vino, 9. Gazirano biser vino i 15. Vino od prosušenoga grožđa).

Klima

Zbog sjevernog položaja područja „Rivierenland” dozrijevanje traje sve do rujna i listopada. Stoga grožđe dozrijeva na umjerenim dnevnim i niskim noćnim temperaturama. Zahvaljujući svježim noćima kiseline se razgrađuju postupno, pa grožđe dugo dozrijeva i postiže optimalnu fenolnu zrelost. Ti su klimatski uvjeti zaslužni za proizvodnju vina tipičnih za hladnu klimu na području ZOI-ja „Rivierenland” koja se odlikuju brojnim primarnim voćnim aromama te ugodnom i svježom kiselošću.

Položaj

Zahvaljujući položaju u zavjetrini (suhom dijelu) grebena brežuljaka u pokrajini Utrecht i regiji Veluwe padaline su umjerenije nego u okolnim regijama. Zbog tog položaja i otvorenih ravnica poldera te vodenih površina to je područje znatno vjetrovitije od sjevernijih i južnijih regija. Vinogradi su zahvaljujući tom vjetru optimalno provjetreni, što znači da se listovi brzo suše, posebice nakon padalina (koje su same po sebi umjerene). Time se smanjuje rizik od razvoja plijesni, a grožđe ostaje zdravo i kvalitetno. Time se omogućuje produljeno razdoblje dozrijevanja i nema potrebe za prisilnom berbom, što znači da se grožđe može ostaviti na lozi do jeseni (rujan/listopad) kako bi postiglo optimalnu fiziološku zrelost.

Tlo

Tlo fluvijalnog podrijetla na području „Rivierenland” bogato je hranjivim tvarima i mineralima, stoga osigurava optimalan rast i idealno je za proizvodnju voća i isticanje primarnih aroma grožđa. Tla fluvijalnog podrijetla imaju veliku sposobnost zadržavanja vode, a dovoljnu količinu vode zadržavaju čak i tijekom sušnih razdoblja. Time se omogućuje da vinova loza apsorbira dovoljno hranjivih tvari tijekom sušnih razdoblja i da se nastavi fotosinteza. Na taj se način potiče proizvodnja šećera i dozrijevanje primarnih aroma koje su svojstvene vinima sa ZOI-jem iz područja „Rivierenland”.

Način uzgoja vinove loze

Na području „Rivierenland” vinogradari imaju ključnu ulogu u optimalnom dozrijevanju grožđa zahvaljujući pravilnom načinu uzgoja vinove loze. Obrada tla (obrada i sijanje redova radi postizanja dobre strukture tla i vodne bilance) i lišćem (uklanjanje lišća iz grozdova, zelena berba, rezidba itd.), nizak prinos i određivanje najboljeg vremena za berbu osiguravaju da grožđe postigne optimalnu alkoholnu i fenolnu zrelost.

Primjeri djelovanja ljudi na sva vina su sljedeći:

— „Meka rezidba” obavlja se zimi, što je važno za održavanje zdrave vinove loze. Tom se rezidbom smanjuje broj pupova, što pridonosi rastu zrelog grožđa (loza se ne preopterećuje, što rezultira kvalitetnim vinom).

— Zrelost grožđa poboljšava se zelenom berbom (uklanjanje grozdova) kako bi vinova loza pupovima mogla dati dovoljno hranjivih tvari.

— Uklanjanje lišća, čime se osigurava brže sušenje grozdova kako bi se u što većoj mjeri spriječio botritis, ali i kako bi se proizveli opušteniji grozdovi koji se bolje suše i imaju zdravije grožđe.

— Odgovarajuće vrijeme berbe određuje se mjerenjem kombinacije šećera/kiselina i arome zajedno s preciznom vremenskom prognozom i jasnom slikom o zdravlju grožđa. Svi se ti čimbenici uzimaju u obzir pri donošenju odluke o vremenu berbe (berba optimalno zrelog grožđa).

8.2. Odabir sorti grožđa

Sorte grožđa koje se upotrebljavaju na području „Rivierenland” pogodne su za uzgoj u vlažnoj sjevernoj klimi jer bolje podnose gljivične bolesti i dozrijevaju nešto ranije, čime se podupire održivi uzgoj. Zbog bolje tolerancije na bolesti razdoblje dozrijevanja može se produljiti, a upotreba pesticida svesti na najmanju moguću mjeru. Time se promiče sveukupni ekološki okvir u pogledu vinograda, ali i zdravlje vinove loze i kvaliteta grožđa i vina.

Proizvodnja vina

Enološki postupci usmjereni su na očuvanje primarnih aroma i svježe kiselosti.

Pojedinosti za ostale kategorije vina (koje nisu navedene u kategoriji „Vino”)

— Kvalitetno pjenušavo vino

„Bazno vino” za kvalitetno pjenušavo vino ima ista organoleptička svojstva kao i kategorija „vino” (jednaka svježina i voćni okus koji proizlaze iz kombinacije tla, klime i ljudskog djelovanja). Pored toga, sadržava svojstva koja proizlaze iz prerade baznog vina u pjenušavo vino fermentacijom u boci (tradicionalna metoda), što vinu daje elegantnu pjenu. Nadtlak vina iznosi najmanje 3,5 bara. Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost kupaže upotrijebljene za kvalitetno pjenušavo vino iznosi 11 %.

— Gazirano biser vino

Bazno vino za biser vino isto tako ima ista organoleptička svojstva kao i kategorija „vino” (jednaka svježina i voćni okus koji proizlaze iz kombinacije tla, klime i ljudskog djelovanja). Ima i svojstva koja proizlaze iz dodavanja CO2 radi dobivanja sitnih mjehurića. Gazirano biser vino ima najmanju stvarnu alkoholnu jakost od 7 % i nadtlak od najviše 2,5 bara. To je svježe i vrlo voćno ljetno vino.

— Vino od prosušenoga grožđa

Praksa duljeg dozrijevanja grožđa prije njegova sušenja u trajanju od najmanje dva tjedna ključna je za koncentraciju šećera i aroma u vinu od prosušenoga grožđa. Hladnom fermentacijom dobiva se vino najmanje stvarne alkoholne jakosti od 9,4 %. Koncentracija aroma u tom voćnom vinu rezultat je kombinacije tla, klime i ljudskog djelovanja. Vino svoj puni okus prije svega duguje trudu vinara koji ga proizvode.

Sažetak

Teroar, odabir sorti grožđa i postupci proizvodnje vina utječu na sve kategorije vina koje se proizvode u području „Rivierenland”. Grožđe koje se upotrebljava za proizvodnju svih vina iz kategorije „vino” optimalne je alkoholne i fenolne zrelosti, zbog čega se bijela i ružičasta vina odlikuju vrlo voćnim aromama i svježom kiselošću. Osim toga, tu su i bogata crna vina s laganim završnim okusom koja su zbog enoloških postupaka očuvala te vrlo voćne arome, a odlikuju se i nježnom teksturom i podatnim taninima. Grožđe koje se upotrebljava za proizvodnju vina iz kategorija „kvalitetno pjenušavo vino” i „gazirano biser vino” često se bere ranije od onog namijenjenog za vina iz kategorije „vino”. Iako zbog toga grožđe zadržava više svježe kiselosti, zbog teroara ima mnogo voćnih aroma, što znači da je savršeno zrelo za navedeni stil vina. Grožđe namijenjeno za proizvodnju vina iz kategorije „vino od prosušenoga grožđa” optimalne je alkoholne i fenolne zrelosti, a zahvaljujući teroaru ima i optimalnu ravnotežu kiselosti, šećera i aroma. Kao rezultat sušenja grožđa i koncentracije njegova soka ta se osjetljiva ravnoteža dodatno oplemenjuje u konačnom visokokvalitetnom desertnom vinu s koncentriranim šećerima, voćnim aromama i svježom kiselošću.

9. Osnovni dodatni uvjeti

Naziv manjeg područja

Pravni okvir:

Pravila EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe o označivanju

Opis uvjeta:

Regionalni nazivi „Achterhoek” i „Betuwe” mogu se dodati nazivu područja podrijetla „Rivierenland” kako bi se označila manja regija podrijetla unutar tog područja. U tom slučaju barem 85 % voća mora potjecati iz određene regije.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2022-04/Productdossier-BOB-Rivierenland.pdf

(1) SL L 347, 20.12.2013, str. 671.