HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 13.5.2015.  
COM(2015) 252 final 
  
Preporuka za 
PREPORUKU VIJE ĆA 
o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015. 
 
i dostavljanju mišljenja Vije ća o Programu stabilnosti Belgije za 2015. 
 
 
HR 2   HR  
 
Preporuka za 
PREPORUKU VIJE ĆA 
o Nacionalnom programu reformi Belgije za 2015. 
 
i dostavljanju mišljenja Vije ća o Programu stabilnosti Belgije za 2015. 
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, 
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. 
stavak 2. i članak 148. stavak 4., 
uzimajući u obzir Uredbu Vije ća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o ja čanju nadzora stanja 
proračuna i nadzora i koordina cije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 5. stavak 2., 
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vije ća od 16. 
studenoga 2011. o spre čavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža2, a posebno 
njezin članak 6. stavak 1., 
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije3, 
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta4, 
uzimajući u obzir zaklju čke Europskog vije ća, 
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje, 
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora, 
uzimajući u obzir mišljenje Odbor a za socijalnu zaštitu, 
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku, 
budući da: 
(1) Europsko vije će prihvatilo je 26. ožujka 2010. prije dlog Komisije o pokretanju nove 
strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. , koja se temelji na poja čanom 
usklađivanju ekonomskih politika. Stra tegija je usmjerena na klju čna podru čja u 
kojima je potrebno djelovanje radi ja čanja potencijala Europe u podru čju održivog 
rasta i konkurentnosti. 
(2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prije dloga Komisije donijelo preporuku o 
općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 
21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja 
država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice pozvane 
                                                 
1 SL L 209, 2.8.1997., str. 1. 
2 SL L 306, 23.11.2011., str. 25. 
3 COM(2015) 252 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
HR 3   HR su da ih uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama 
zapošljavanja.  
(3) Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo prepor uku o Nacionalnom programu reformi 
Belgije za 2014. i dostavilo mišljenje o ažu riranom Programu stabilnosti Belgije za 
2014. Komisija je 28. studenoga 2014. dosta vila mišljenje o nacrtu prora čunskog 
plana Belgije za 2015.5 u skladu s Uredbom  (EU) br. 473/20136. 
(4) Komisija je 28. studenoga 2014. don ijela Godišnji pregled rasta7, čime je ozna čen 
početak europskog semestra koordinacije e konomskih politika za 2015. Istog je dana 
Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješ će o mehanizmu 
upozoravanja8, u kojem Belgiju smatra jednom od država članica za koje je potrebno 
provesti detaljno preispitivanje. 
(5) Europsko vije će podržalo je 18. prosinca 2014. prio ritete za potican je ulaganja, 
ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacije kojom se 
potiče rast. 
(6) Komisija je 26. velja če 2015. objavila izvješ će za Belgiju za 2015.9 Njime je 
ocijenjen napredak Belgije u vezi s preporukama po državama članicama 
donesenima 8. srpnja 2014. Izvješ će uključuje i rezultate detalj nog preispitivanja u 
skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 . U analizi Komisija zaklju čuje da u 
Belgiji postoje makroekonomske neravnot eže koje zahtijevaju djelovanje u okviru 
politika i pra ćenje. Poseban rizik i dalje predstav lja kretanje vanjske konkurentnosti 
robe te zaslužuje pozornost jer bi ponovno pogoršanje ugrozilo makroekonomsku stabilnost. Daljnjim mjerama za osiguravan je konvergencije troškovnih parametara 
usporio bi se pad zaposlenosti u sektorima razmjenjivih dobara, a opipljivi napredak 
prema smanjenju povijesnog troškovnog jaza mogao bi se poja čati preusmjeravanjem 
poreza prema poreznim osnovicama koje nisu povezane s radom. Javni dug i dalje je visok, ali nekoliko čimbenika ublažuje povezane makroekonomske rizike. 
(7) Belgija je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. i 
svoj Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova me đusobna 
povezanost, oba su programa ocijenjena istodobno. 
(8) Trenutačno se na Belgiju primjenjuje preventivni  dio Pakta o stabilnosti i rastu te 
prijelazno pravilo duga u razdob lju 2014. – 2016. Komisija je 27. velja če 2015. 
izdala izvješ će na temelju članka  126. stavka 3. UFEU-a
10 s obzirom na to da se nije 
očekivalo da će Belgija ostvariti dovoljan napredak u pogledu uskla đenosti s 
pravilom duga u razdoblju 2014. – 2015. i da se u 2014. prekršila referentna 
vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Analiza upu ćuje na zaklju čak da bi se kriterij duga 
trebao smatrati ispunjenim u to vrijeme, a prekomjerni deficit iznad referentne vrijednosti bio je blizu te vrijednos ti, privremen i izniman (zbog metodoloških 
statističkih promjena). Analiza je velikim dijelom i dalje važe ća. U svojem Programu 
stabilnosti za 2015. vlada planira postupno poboljšanje strukt urnog salda kako bi 
postigla uravnoteženi prora čun u strukturnom smislu do 2018. Me đutim, ponovno 
                                                
 
5 SL L 140, 27.5.2013., str. 11. 
6 C(2014) 8800 završna verzija. 
7 COM(2014) 902. 
8 COM(2014) 904. 
9 SWD(2015) 21 završna verzija/2 
10 COM(2015) 112. 
 
HR 4   HR izračunani strukturni saldo11 upućuje na strukturni deficit 0,3 % BDP-a u 2018. 
Vlada ne planira u programskom razdoblju ostvariti srednjoro čni cilj, a to je suficit 
od 0,75 % BDP-a  u strukturnom smislu. O čekuje se da će udio državnog duga u 
BDP-u dose ći vrhunac od 106,9 % u 2015. i postupno padati na 102 % u 2018. 
Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te prora čunske projekcije djeluje 
uvjerljivo. Me đutim, nisu dovoljno precizno utvr đene mjere potrebne za ostvarivanje 
planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2016. nadalje. Na temelju Komisijine 
proljetne prognoze 2015. o čekuje se da će rast neto rashoda u 2015. biti u skladu s 
referentnim mjerilom za rashode. Me đutim, postoji rizik od odre đenog odstupanja u 
razdoblju 2014. – 2015., uglavnom zbog odst upanja u 2014. Ako se politika ne 
promijeni, postoji i rizik od znatnog ods tupanja od potrebnog kretanja prilagodbe 
prema ostvarenju srednjoro čnog cilja u 2015. – 2016. Stoga će biti potrebne dodatne 
mjere za obje godine. Na temelju ocje ne Programa stabilnosti i uzimaju ći u obzir 
Komisijinu proljetnu prognozu 2015., Vije će smatra da postoji rizik da Belgija ne će 
ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. 
(9) Savezna vlada odobrila je veliku mirovinsku reformu čiji je cilj smanjenje razlike 
između stvarne dobi umirovljenja i za konske dobi za umirovljenje te pove ćanje 
potonje. Dob za prijevremeno umirovljenje treba nakon 2016. dodatno pove ćati na 
63 godine do 2019. s minimalno 42 godine radnog staža. Dugoro čno postoje planovi 
povećanja zakonske dobi za umirovljenje sa 65 na 66 u 2025. i na 67 u 2030. Planira 
se postupno uvo đenje mirovinskog sustava na temelju bodova s mehanizmima 
prilagodbe kojima se reagira na demografsk a i gospodarska kretanja kao što su duži 
životni vijek ili promjene stope ekonomske ovisnosti. Uspješna strategija konsolidacije kojom se ublažava utjecaj  starenja stanovništva na prora čun i osigurava 
dugoročna održivost javnih financija ovisi o brzoj provedbi mirovinske reforme. S 
obzirom na to da i dalje nema mnogo in icijativa kojima bi se potakla zapošljivost 
starijih radnika, te mirovinske reforme trebalo bi popratiti mjerama za poticanje 
zapošljavanja i reformama tržišta rada koje omogu ćuju aktivno starenje. 
(10) Belgijski porezni sustav karakt erizira visoko ukupno porezno optere
ćenje, relativno 
visoke stope i uske osnovice. Porezno optere ćenje uvelike je usmjereno na rad. To 
rezultira visokim troškovima rada koji spre čavaju stvaranje radnih mjesta i velikim 
poreznim klinovima što pridonosi zamkama nezaposlenosti. Osim toga,  porezne 
osnovice op ćenito su, djelomi čno kako bi se ublažile visoke porezne stope, narušene 
brojnim oslobo đenjima, olakšicama, smanjenim stopama i poreznim izdacima čime 
se smanjuje u činkovitost te dovodi do poreme ćaja i mogu ćih pravnih praznina. 
Određena obilježja poreznog sustava štetna su za okoliš. S obzirom na te slabosti, 
Belgiji se u više navrata savjetovalo pojednostavnjenje i preoblikovanje poreznog 
sustava kako bi se uravnotežilo porezno optere ćenje, zatvorile porezne pravne 
praznine i smanjila ponekad štetna diferencij acija koju stvaraju porezne niše. Dosad 
je ostvaren ograni čen napredak u pogledu sveobuhva tne porezne reforme, što 
uključuje osobito prebacivanje optere ćenja s rada na porezne osnovice koje manje 
narušavaju rast.  Porezne osnovice  s prostorom za proširenje uklju čuju ekološke 
poreze i poreze na potrošnju te odre đene vrste financijskih prihoda.  Rastere ćenje 
rada u kombinaciji s proširenjem porezne osnovice (re vizija postoje ćih poreznih 
odredbi, subvencija, oslobo đenja i olakšica) mogl o bi poboljšati cjelokupnu 
uravnoteženost i pravednost poreznog sustava, potaknuti zapošljavanje, 
                                                 
11 Strukturni saldo kako ga je ponovno izra čunala Komisija na temelju info rmacija iz programa stabilnosti 
primjenjuju ći zajednički prihvaćenu metodologiju. 
 
HR 5   HR konkurentnost te socijalne i ekološke ciljeve, sprije čiti utaju poreza i agresivno 
porezno planiranje. 
(11) Strukturni problemi koji kara kteriziraju belgijsko tržište rada rezultiraju kroni čnim 
nedostatkom iskorištenosti radne snage te niskim ukupni m stopama zaposlenosti i 
aktivnosti. Nedostaci se uglavnom  odnose na slabu povezanost pla ća i produktivnosti 
te na financijske nepoticajne mjere koje odvra ćaju od rada. Belgija se suo čava i s 
nedostatkom visokokvalificiran ih radnika te neuskla đenošću vještina s tržištem rada. 
Razni državni sporazumi upu ćuju na potrebu za ja čom povezanosti sudionika u 
obrazovanju, osposobljavanju i zapošlj avanju kako bi se poboljšalo jezi čno, 
strukovno i obrazovno osposobljavanje i ra zvilo alternativno osposobljavanje za 
studente i nezaposlene.  Me đutim, napredak je spor. Osobito je izražen utjecaj tih 
strukturnih čimbenika na odre đene skupine na tržištu ra da kao što su mladi i 
nezaposlene osobe starije dobi te osobe migrantskog podrijetla. 
(12) Oslabljena vanjska konkurentnost Belgij e i dalje dovodi do makr oekonomskih rizika 
za njezino gospodarstvo. Gospodarstvo kara kterizira problem visokih troškova rada 
koji su u prosjeku viši od onih u susjedni m zemljama.  Potrebno je bolje uskladiti 
rast plaća s produktivnoš ću te omogu ćiti fleksibilnije odre đivanje pla ća kako bi se 
povećao potencijal gospodarstva za prilagodbu.  Poduzete su neke ciljane mjere kako 
bi se smanjili troškovi rada za odre đene skupine i suzila razlika izme đu bruto i neto 
plaća na dnu platne ljestvice. Me đutim, potpuno uklanjanje razlike zahtijevat će 
dodatne mjere koje ovise o reformama sustava odre đivanja pla ća. Troškovni 
nedostaci povezani su s gubitkom radnih mjesta i na kraju će izazvati korekciju ako 
se ne riješe. Ostali klju čni troškovni čimbenici za poduze ća jesu troškovi energije i 
troškovi usluga poslovnog posredovanja koje su strogo regulirane i zašti ćene od 
tržišnog natjecanja. Postoji i znatan pr ostor za poboljšanje netroškovne dimenzije 
vanjske konkurentnosti. Kako bi se o čuvala i pove ćala postoje ća razina socijalne 
skrbi, potrebno je staviti ve ći naglasak na pove ćanje produktivnosti. Zato je potrebno 
stalno stavljati naglasak na proizvode  i povezane usluge na višem položaju u 
vrijednosnom lancu na temelju boljih r ezultata u inovacijama te vrednovanju 
istraživanja i razvoja. Trebalo bi smanjiti administrativne prepreke i poduzeti mjere 
za promicanje poduzetništva i pokretanje  poslovne dinamike. Vrlo niska stopa 
osnivanja novih poduze ća upućuje na to da poslovna klima nije povoljna za nove 
djelatnosti i širenje. Izazov predstavlja i pove ćanje tržišnog natjecanja u maloprodaji 
i profesionalnim uslugama. Uklanjanje uskih grla u javnoj infrastrukturi i poboljšanje kvalitete i adekvatnosti kapitala dodatnim ulaganjima, osobito u podru čju cestovne i 
željezničke infrastrukture, isto bi tako oja čalo ukupnu produktivnost zemlje.   
(13) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu belgijske 
ekonomske politike i objavila je u izvješ ću za Belgiju za 2015. Tako đer je ocijenila 
Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedbu preporuka upu ćenih 
Belgiji prethodnih godina. U obzir je uzela njihov zna čaj za održivu fiskalnu i 
socioekonomsku politiku u Belgiji, ali i poš tovanje pravila i smjernica EU-a zbog 
potrebe ja čanja sveop ćeg ekonomskog upravljanja Eu ropskom unijom pružanjem 
doprinosa na razini EU-a budu ćim nacionalnim odlukama. Preporuke u okviru 
europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku. 
(14) Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Pr ogram stabilnosti Belgije, a njegovo je 
mišljenje
12 navedeno u preporuci 1. u nastavku. 
                                                 
12 U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vije ća (EZ) br. 1466/97. 
 
HR 6   HR (15) Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vije će je preispitalo 
Nacionalni program reformi i Program stab ilnosti. Njegove preporuke na temelju 
članka 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 nave dene su u preporukama 1. do 4. u 
nastavku. 
(16) U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike 
cjelokupnog europodru čja. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke 
upućene državama članicama čija je valuta euro. Belgija bi tako đer trebala osigurati 
cjelovitu i pravovreme nu provedbu tih preporuka, 
OVIME PREPORU ČUJE Belgiji da u 2015. i 2016. poduzme mjere kojima je cilj: 
1. Posti ći fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema ostvarenju 
srednjoro čnog cilja u 2015. i u 2016. Koristiti neo čekivane dobitke kako bi se 
osigurao odgovaraju ći trend smanjivanja udjela duga op će države. Dopuniti 
mirovinsku reformu tako da se zakons ka dob za umirovljenje poveže s o čekivanim 
životnim vijekom. Usuglasiti se u pogledu pr ovedive podjele fiskalnih ciljeva na sve 
državne razine. 
2. Donijeti i provesti sveobuhvatnu poreznu reformu za proširenje porezne osnovice, 
porezno rastere ćenje rada i ukidanje neu činkovitih poreznih izdataka. 
3. Poboljšati funkcioniranje tržišta rada sm anjenjem financijskih nepoticajnih mjera 
koje odvra ćaju od rada, pove ćanjem pristupa tržištu rada za odre đene ciljne skupine i 
rješavanjem nedostatka i neuskla đenosti vještina s tržištem rada. 
4. Ponovno uspostaviti konkurentnost tako da se  u dogovoru sa socijalnim partnerima i 
u skladu s nacionalnim praksa ma osigura da razvoj pla ća prati produktivnost. 
Sastavljeno u Bruxellesu 
 Za Vije će 
 Predsjednik