Izmijenjeni prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Fond solidarnosti Europske unije (EUFS) stvoren je 2002.[1] kako bi se omogućilo EU-u da odgovori na katastrofe velikih razmjera u EU-u te u zemljama koje vode pregovore o pristupanju. Instrumentom se općenito ispunjuju ciljevi, ali se smatra da nije dovoljno prilagodljiv i vidljiv te je u odnosu na određene kriterije za njegovo aktiviranje previše kompliciran i nedovoljno jasan. Komisija je 2005. predstavila prijedlog nove Uredbe o EUFS-u[2]. Dok je prijedlog povoljno primljen u Europskom parlamentu[3], nije usvojen u Vijeću. Komisija je službeno povukla prijedlog u lipnju 2012. U listopadu 2011., Komisija je predstavila Komunikaciju o budućnosti Fonda solidarnosti[4] koja sadržava evaluaciju operacija trenutačnog instrumenta i kojom se predlažu mogućnosti za poboljšanje njegova funkcioniranja. Analiza trenutačne politike također je uključena u posebno poglavlje godišnjeg izvješća EUFS-a za 2008[5]. Prijedlog se nalazi u kontekstu novog višegodišnjeg financijskog okvira za godine 2014. – 2020. Nadalje, prijedlogom se nadopunjuje nedavni zajednički prijedlog Komisije i Visokog predstavnika o aranžmanima provedbe klauzule solidarnosti ugrađene u članak 222. UFEU-a[6] kojim se ističe uloga Fonda solidarnosti kao jednog od ključnih instrumenata Unije u primjeni ove odredbe Ugovora. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA Komunikacija iz listopada 2011. služila je kao temelj za raspravu s državama članicama i Europskim parlamentom te s drugim dionicima. Europski gospodarski i socijalni odbor i Europski parlament donijeli su izvješća koja su se u širem smislu podudarala s analizom u Komunikaciji te su podupirala ideje koje je Komisija predstavila za poboljšanje Fonda putem niza prilagodbi Uredbe.[7][8] Države članice su izrazile svoja mišljenja na sastancima COCOF-a i Radne skupine za strukturne mjere. 3. Sadržaj prijedloga Glavni je cilj prijedloga poboljšanje funkcioniranja postojećeg instrumenta Fonda solidarnosti radi bržeg reagiranja i bolje uočljivosti građanima, pojednostavnjivanja njegova korištenja i pojašnjavanja njegovih odredbi. To će se postići putem ograničenog broja tehničkih prilagodbi Uredbe. Načela instrumenta ostaju nepromijenjena kao i metode financiranja izvan višegodišnjeg financijskog okvira te vjerojatna razina potrošnje. Prijedlog sadržava prilagodbe Uredbe o EUFS-u o kojima se raspravljalo u Komunikaciji o budućnosti Fonda solidarnosti iz 2011.: · jasnu definiciju opsega EUFS-a ograničenog na prirodne katastrofe uključujući katastrofe izazvane ljudskim djelovanjem koji su izravna posljedica prirodne katastrofe (kaskadni učinci). To će ukloniti postojeće pravne nesigurnosti o opsegu i na taj način izbjeći da se pojavljuju zahtjevi koji ne zadovoljavaju uvjete; · novi i jednostavni kriterij za iznimno mobiliziranje EUFS-a za takozvane izvanredne regionalne katastrofe na temelju praga vezanog uz BDP. Kako je dokazano Komunikacijom iz 2011., nedostatak jasnoće prema sadašnjim odredbama o uvjetima iznimnog mobiliziranja EUFS-a bit će uklonjen postavljanjem praga štete za regionalne nepogode na 1,5 % BDP-a na razini NUTS 2. Time će se značajno pojednostavniti i ubrzati priprema zahtjeva prihvatljivih država i njihova ocjena koju donosi Komisija. Istovremeno će se značajno smanjiti broj odbijenih zahtjeva pošto će podnositelji zahtjeva od početka znati zadovoljavaju li kriterij. Stopa od 1,5 % regionalnog BDP-a predlaže se kao novi prag jer je detaljna analiza prošlih zahtjeva pokazala da će dovesti do gotovo identičnih rezultata kao i u prošlosti uz značajno pojednostavljenje te će značajno pomoći ubrzanju donošenja odluka i plaćanja bespovratnih sredstava; · uvođenje mogućnosti brzih predujmova na zahtjev pogođene države članice, ograničenih na 10 % očekivanog iznosa financijske pomoći u najvećem iznosu od 30 milijuna EUR. Iznose koje su države članice povratile iz Fonda solidarnosti i kohezijskih instrumenata (EFRR-a i Kohezijskog fonda) do najvišeg godišnjeg iznosa trebalo bi učiniti dostupnim Fondu solidarnosti u obliku namjenskih prihoda kako bi se obveze za predujmove učinile dostupnim u proračunu Unije. Osim uključivanja posebne odredbe u Uredbu o Fondu solidarnosti, također će trebati uključiti odredbu u Uredbu o zajedničkim odredbama[9] koja se odnosi na fondove Kohezijske politike te u prijelazne odredbe u odnosu na trenutačno programsko razdoblje. Predviđa se da će Komisija predstaviti izmjenu prijedloga kojeg treba usvojiti u isto vrijeme kao i sadašnji prijedlog; · uključivanje posebnih odredbi za katastrofe sa sporim razvojem poput suše. Definiranje početka takvih katastrofa kao datum na koji su tijela javne vlasti poduzele prve protumjere uklonit će pravne poteškoće s trenutnom obvezom podnošenja zahtjeva u roku od 10 tjedana od datuma prve štete; · uvođenje određenih odredbi kojima se ohrabruje djelotvornije sprečavanje katastrofa, uključujući punu provedbu mjerodavnog zakonodavstva Unije o prevenciji, korištenje dostupnih sredstava Unije za povezane investicije i bolje izvješćivanje o tom djelovanju. U slučaju da se dogodi katastrofa iste vrste kao ona za koju je Fond prethodno mobiliziran te da se zakonodavstvo Unije nije poštovalo, Komisija može odbiti novi zahtjev ili dodijeliti samo smanjeni iznos pomoći; · spajanje odluke o dodjeli pomoći i provedbenih sporazuma u jedan akt. Ova administrativna mjera pomoći će u ubrzanju obrade zahtjeva u Komisiji te će stoga omogućiti bržu isplatu pomoći. Preporuke izvješća o reviziji učinkovitosti Europskog revizorskog suda o financijskoj pomoći za potres u Aquili[10] uzimaju se u obzir uključujući jasniju definiciju pojmova „privremeni smještaj” i „trenutne hitne operacije” kao i odredbu o stvaranju prihoda. Nadalje, nekoliko daljnjih elemenata uključeno je u prijedlog, poput posebne odredbe o prihvatljivosti PDV-a i isključenju tehničke pomoći, odredbe kojom se zahtjeva poštovanje pravne stečevine Unije, revidirane odredbe o izbjegavanju dvostrukog financiranja, produženog ex-post izvješćivanja o mjerama prevencije i odredbe o korištenju eura i njegovom tečaju za konverziju u nacionalne valute. Konačno, uvodi se niz izmjena kako bi se Uredba uskladila s Financijskom uredbom kako je izmijenjena 2012. To se ne odnosi samo na terminologiju već posebice na određena pravila i obveze u odnosu na provedbu Fonda od strane država članica u skladu s načelom podijeljenog upravljanja i od strane prihvatljivih zemalja kandidatkinja (zemlje koje pregovaraju o pristupanju Uniji) u skladu s načelom neizravnog upravljanja. Kako se ne bi ugrožavali ciljevi Fonda, tj. kako bi financijska pomoć postala dostupna u što kraćem roku nakon katastrofe velikih razmjera, ipak je potrebno odstupiti od određenih odredbi Financijske uredbe, posebice u pogledu uobičajeno dugotrajnog procesa određivanja provedbenih tijela, uključujući one za reviziju i kontrolu, kao i u pogledu vremena godišnjeg izvješćivanja. 4. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Pravna osnova Pravna je osnova ovog prijedloga članak 175. podstavak 3. i članak 212. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije koji odgovara pravnoj osnovi trenutačne Uredbe. Primjena članka 212. potrebna je kako bi se uključile države nečlanice koje vode pregovore o svojem pristupanju o EU-u. Iako Fond solidarnosti treba smatrati jednim od instrumenata Unije za provedbu klauzule solidarnosti iz članka 222. UFEU-a, potonja nije prikladna kao pravna osnova Fonda. Članak 222. namijenjen je za najozbiljnije krizne situacije dok su kriteriji za aktivaciju Fonda solidarnosti definirani na način koji vodi do korištenja Fonda nekoliko puta svake godine. Prema zakonodavnom postupku predviđenom u članku 222., Europski parlament se obavješćuje, ali nije aktivno uključen. To nije u skladu s odredbama prema kojima Fond u potpunosti uključuje Parlament u prikupljanje odobrenih sredstava za financijsku pomoć Fonda solidarnosti. Nadalje, Fond solidarnosti uključuje neke države nečlanice koje nisu obuhvaćene člankom 222. Načelo supsidijarnosti Prijedlogom se poštuje načelo supsidijarnosti i ne prelazi se ono što je potrebno za postizanje ciljeva Fonda solidarnosti kako je utvrđen 2002. Trenutačna Uredba o Fondu solidarnosti temelji se na načelu supsidijarnosti. Prema tome, Fond intervenira samo u slučajevima kad su iscrpljene sposobnosti zemlje pogođene katastrofom da se sama nosi sa situacijom. Cilj nije odgovor na katastrofe na razini EU-a već dodjeljivanje financijske pomoći pogođenim zemljama kako bi im se pomoglo da podnesu financijski teret koji je posljedica prirodne katastrofe. Prijedlogom se ne utječe na ta sastavna načela niti mijenjaju kriteriji prihvatljivosti za katastrofe. Načelo proporcionalnosti Prijedlogom se poštuje načelo proporcionalnosti. Ne prelazi se ono što je potrebno za postizanje ciljeva koji su već utvrđeni trenutačnim instrumentom. 5. UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlogom se uzima u obzir višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. kojim se predviđa održavanje trenutačnog mehanizma kojim se potrebni proračunski izvori za dodjelu financijske pomoći prikupljaju preko i iznad gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira odlukom proračunskog tijela unutar najvišeg iznosa godišnje alokacije od 500 milijuna EUR (cijene iz 2011.). Odluka da se najviši iznos godišnje alokacije Fonda izrazi u cijenama iz 2011. (umjesto trenutačnih cijena) odražava se u prijedlogu primjenom iste osnove na iznos od 3 milijarde EUR koji je jedan od dva praga štete za definiranje „katastrofe velikih razmjera”. Nema utjecaja na drugi prag koji se definira kao 0,6 % bruto nacionalnog dohotka. U slučajevima kad je isplaćen predujam, njegov iznos će se uzeti u obzir prilikom isplate posljednjeg doprinosa iz Fonda. 2013/0248 (COD) Izmijenjeni prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. podstavak 3.i članak 212. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora([11]), uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija([12]), u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. osniva se Fond solidarnosti Europske unije („Fond”)[13]. (2) Unija treba nastaviti pokazivati solidarnost sa zemljama koje trenutačno vode pregovore o pristupanju. Uključivanje tih zemalja u područje primjene ove Uredbe podrazumijeva korištenje članka 212. Ugovora kao pravne osnove. (3) Komisija bi trebala biti u položaju da brzo odluči o korištenju određenih financijskih izvora i njihovom što bržem mobiliziranju. Potrebno je na odgovarajući način prilagoditi administrativne postupke i svesti ih na potrebni minimum. S tim ciljem, Europski parlament, Vijeće i Komisija sklopili su na dan [dd/mm/ggg] Međuinstitucionalni sporazum o financiranju Fonda, o proračunskoj disciplini i poboljšanju proračunskog postupka. (4) Terminologija i postupci u skladu s Uredbom (EZ) br. 2012/2002 trebali bi biti usklađeni s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002[14]. (5) Definicija prirodne katastrofe kojom se određuje područje primjene Uredbe (EZ) br. 2012/2002, treba biti nedvosmislena. (6) Za potrebe Uredbe (EZ) br. 2012/2002, šteta koju uzrokuju druge vrste katastrofa koje su zbog kaskadnog učinka izravna posljedica prirodne katastrofe treba se smatrati dijelom izravne štete uzrokovane tom prirodnom katastrofom. (7) Kako bi se kodificirala uspostavljena praksa i osiguralo jednako postupanje sa zahtjevima, trebalo bi odrediti da se doprinosi iz Fonda dodjeljuju samo u odnosu na izravnu štetu. (8) „Prirodna katastrofa velikih razmjera” u smislu Uredbe (EZ) br. 2012/2002 treba se definirati kao ona koja uzrokuje izravnu štetu iznad praga izraženog financijski te treba biti izražena u cijenama iz referentne godine ili kao postotak bruto nacionalnog dohotka (BND) dotične države. (9) Kako bi se bolje uzela u obzir specifična priroda katastrofa koje, iako značajne, ne dosežu minimalni razmjer potreban da bi se koristili doprinosi iz Fonda, trebalo bi odrediti kriterije za regionalne katastrofe na temelju štete koja se može izračunati u odnosu na regionalni bruto domaći proizvod (BDP). Te kriterije treba odrediti na jasan i jednostavan način kako bi se smanjila mogućnost podnošenja zahtjeva koji ne ispunjuju uvjete iz Uredbe (EZ) br. 2012/2002. (10) Za potrebe određivanja izravne štete, trebalo bi koristiti podatke u usklađenom formatu koje pruža EUROSTAT, kako bi se omogućilo jednako postupanje sa zahtjevima. (11) Fond bi trebao doprinijeti ponovnoj uspostavi infrastrukture, raščišćavanju zona pogođenih katastrofom te troškovima usluga spašavanja i privremenog smještaja pogođenog stanovništva tijekom cijelog razdoblja provedbe. Potrebno je također definirati vremensko razdoblje tijekom kojeg se smještaj ljudi koji su zbog katastrofe ostali bez domova može smatrati privremenim. (12) Odredbe Uredbe (EZ) br. 2012/2002 treba uskladiti s općom politikom financiranja Unije u odnosu na porez na dodanu vrijednost. (13) Također treba naglasiti da prihvatljive operacije ne bi trebale uključivati rashode za tehničku pomoć. (14) Kako bi se onemogućilo da države korisnice ostvaruju neto dobit od intervencije Fonda, potrebno je naglasiti uvjete pod kojima operacije financiranja iz Fonda mogu stvarati prihod. (15) Određene vrste prirodnih katastrofa, poput suša, razvijaju se tijekom dužeg vremenskog razdoblja prije nego što se osjete učinci katastrofe. Potrebno je uključiti odredbe koje omogućavaju korištenje Fonda i u tim slučajevima. (16) Važno je osigurati da prihvatljive države poduzmu potrebne napore kako bi se spriječile katastrofe i ublažili njihovi učinci, uključujući punu provedbu relevantnog zakonodavstva Unije o prevenciji i upravljanju rizikom od katastrofe te korištenjem dostupnog financiranja Unije za relevantna ulaganja. Stoga je potrebno osigurati da nepoštovanje mjerodavnog zakonodavstva Unije o prevenciji i upravljanju rizikom od katastrofe od strane država članica koje su primile doprinos iz Fonda za raniju prirodnu katastrofu, može dovesti do odbijanja zahtjeva ili smanjenja iznosa doprinosa u slučaju ponovnog zahtjeva za katastrofu iste vrste. (17) Države članice mogu trebati bržu financijsku potporu zbog katastrofe nego što je to moguće putem redovnog postupka. Stoga je prikladno omogućiti isplatu predujmova na zahtjev pogođene države članice ubrzo nakon podnošenja zahtjeva Komisiji za doprinos iz Fonda. Predujmovi ne bi trebali premašiti određeni iznos te bi trebali biti evidentirani kad se isplati posljednji iznos doprinosa. Nadalje, iznosi iz Fonda, Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda koje države članice vrate trebali bi se, do određenog najvećeg iznosa, smatrati unutarnjim namjenskim prihodima kako bi se preuzete obveze za predujmove učinile dostupnima u proračunu Unije. Isplata predujma ne bi trebala prejudicirati konačnu odluku o mobiliziranju Fonda. (18) Administrativni postupci koji vode do isplate doprinosa trebali bi biti što je moguće jednostavniji i vremenski učinkovitiji. Za države članice detaljne odredbe o izvršenju doprinosa iz Fonda bi se stoga trebale nalaziti u provedbenim odlukama kojima se dodjeljuje taj doprinos. Međutim, za države korisnice koje još nisu države članice Unije, zbog pravnih razloga potrebno je zadržati zasebne sporazume o provedbi. (19) Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 uvedene su izmjene u podijeljenom i neizravnom upravljanju, uključujući određene zahtjeve za izvješćivanjem koje treba uzeti u obzir. Obveze izvješćivanja trebaju odražavati kratko razdoblje provedbe operacija Fonda. Postupci za određivanje tijela odgovornih za upravljanje i kontrolu sredstava Unije trebaju odražavati prirodu instrumenta i njima se ne odgađa plaćanje doprinosa iz Fonda. Stoga je potrebno odstupiti od Uredbe (EU, Euratom) br.966/2012. (20) Potrebno je osigurati izbjegavanje dvostrukog financiranja operacija koje se financiraju iz Fonda putem drugih financijskih instrumenata Unije ili međunarodnih pravnih instrumenata koji se odnose na naknadu određene štete. (21) Prijavljivanje izdataka koje su zemlje imale iz doprinosa Fonda potrebno je što je moguće više pojednostaviti. Trebalo bi stoga koristiti jedinstveni tečaj u cijelom izvršenju doprinosa za države koje nisu članice europodručja. (22) Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu Uredbe (EZ) br. 2012/2002 u odnosu na dodjeljivanje doprinosa iz Fonda, potrebno je Komisiji dodijeliti provedbene ovlasti. (23) Odredbe kojima se uređuje zaštita financijskih interesa Unije trebaju biti određenije kako bi se jasno prepoznale mjere za prevenciju, prepoznavanje i istragu nepravilnosti, povrat sredstava izgubljenih, nepravilno isplaćenih ili iskorištenih sredstava. (24) Pošto države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Uredbe, odnosno osigurati solidarno djelovanje cijele Unije u potpori države pogođene katastrofom na ad-hoc osnovi te se ti ciljevi mogu bolje ostvariti na razini Unije, zbog primjene sustavne, redovite i pravedne metode dodjeljivanja financijske potpore koja uključuje sve države članice u skladu s njihovim mogućnostima, Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ovom Uredbom ne prelazi ono što je potrebno za postizanje tih ciljeva. (25) Uredbu (EZ) br. 2012/2002 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti. DONIJELI SU OVU UREDBU: „Članak 1. Uredba (EZ) br. 2012/2002 mijenja se kako slijedi: (1) Članak 2. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 2. 1. Na zahtjev države članice ili zemlje koja s Unijom vodi pregovore o pristupanju, pomoć iz Fonda može se mobilizirati ako u jednoj ili više regija te države ili zemlje dođe do ozbiljnih posljedica za životne uvjete, prirodni okoliš ili gospodarstvo kao posljedica prirodne katastrofe velikih razmjera ili regionalne prirodne katastrofe koja se dogodila na državnom području iste države ili zemlje, susjedne države članice ili susjedne zemlje koja s Unijom vodi pregovore o pristupanju (dalje u tekstu „prihvatljiva država”). Izravna šteta od katastrofe izazvane ljudskim djelovanjem koja je izravna posljedica prirodne katastrofe smatrat će se dijelom izravne štete izazvane tom prirodnom katastrofom. 2. „Prirodna katastrofa velikih razmjera”, u smislu ove Uredbe, znači prirodna katastrofa koja je u državi članici ili zemlji koja s Unijom vodi pregovore o pristupanju prouzročila izravnu štetu procijenjenu na više od 3 milijarde EUR u cijenama iz 2011. godine ili više od 0,6 % njezina bruto nacionalnog dohotka (BND). 3. „Regionalna prirodna katastrofa” u smislu ove Uredbe znači prirodna katastrofa koja je u regiji na razini NUTS 2 države članice ili zemlje koja s Unijom vodi pregovore o pristupanju prouzročila izravnu štetu veću od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) regije. Kada se katastrofa odnosi na nekoliko regija na razini NUTS 2, prag se primjenjuje na ponderirani prosjek BDP-a tih regija. 4. Pomoć iz fonda može se mobilizirati i za svaku prirodnu katastrofu u prihvatljivoj državi koja je prirodna katastrofa velikih razmjera u susjednoj državi članici ili zemlji koja s Unijom vodi pregovore o pristupanju. 5. Za potrebe ovog članka koriste se usklađeni statistički podaci EUROSTAT-a.” (2) Članak 3. mijenja se kako slijedi: (a) Stavci 1., 2. i 3. zamjenjuju se sljedećima: „1. Pomoć ima oblik doprinosa iz Fonda. Za svaku prirodnu katastrofu, prihvatljivoj državi se dodjeljuje pojedinačni iznos doprinosa. 2. Cilj je Fonda dopuniti napore pogođenih država i pokriti dio njihovih javnih izdataka, kako bi se pomoglo dotičnim državama da lakše provedu sljedeće hitne operacije od ključne važnosti i operacije oporavka, ovisno o vrsti katastrofe: (a) vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona u energetskom sektoru, u području vodoopskrbe, upravljanja otpadnim vodama, telekomunikacija, prijevoza, zdravlja i obrazovanja; (b) pružanje privremenog smještaja i financiranje službi spašavanja, radi zbrinjavanja osnovnih potreba pogođenog stanovništva; (c) osiguravanje preventivne infrastrukture i mjera zaštite kulturnog nasljeđa; (d) čišćenje područja pogođenih katastrofom, uključujući prirodna područja. Za potrebe točke (b), „privremeni smještaj” znači smještaj koji traje do trenutka kad je pogođeno stanovništvo u mogućnosti vratiti se njihovim pravim domovima nakon njihovog popravka ili obnove. 3. Isplate iz Fonda ograničene su na financiranje mjera za uklanjanje neosigurane štete i moraju se vratiti, ako je trošak popravka štete kasnije pokrila treća strana u skladu s člankom 8. stavkom 3.”, (b) Dodaju se sljedeći stavci 4. do 7.: „4. Porez na dodanu vrijednost (PDV) ne predstavlja prihvatljive izdatke operacije, osim u slučaju PDV-a koji ne podliježe povratu u skladu s nacionalnim zakonodavstvom o PDV-u. 5. Tehnička pomoć, uključujući upravljanje, nadzor, informiranje i komunikacija, rješavanje pritužbi te kontrola i revizija ne podliježu doprinosima iz Fonda. 6. Ukupan doprinos iz Fonda ne vodi do stvaranja prihoda koji premašuje ukupan trošak hitnih operacija i operacija oporavka koje snosi država. Država korisnica uključuje izjavu o tome u izvješću o izvršenju doprinosa iz Fonda u skladu s člankom 8. stavkom 3. 7. Barem jedna četvrtina godišnjeg iznosa trebala bi ostati dostupna 1. listopada svake godine kako bi se pokrile potrebe koje bi se mogle pojaviti do kraja godine.”; (3) Članak 4. mijenja se kako slijedi: (a) Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Što je prije moguće i najkasnije deset tjedana nakon prvog nastanka štete kao posljedice prirodne katastrofe, država može Komisiji podnijeti zahtjev za doprinos iz Fonda u kojem navodi sve dostupne informacije o barem: (a) ukupnoj izravnoj šteti koju je prouzročila katastrofa i njezinom utjecaju na dotično stanovništvo, gospodarstvo i okoliš; (b) procijenjenim troškovima operacija iz članka 3. stavka 2.; (c) drugim izvorima financiranja Unije; (d) drugim izvorima nacionalnog ili međunarodnog financiranja, uključujući javno i privatno pokriće osiguranjem, koje bi moglo doprinijeti pokrivanju troškova popravka štete; (e) provedbi zakonodavstva Unije o sprečavanju i upravljanju rizikom od katastrofe u odnosu na prirodu katastrofe; (f) drugim relevantnim informacijama o mjerama prevencije i ublažavanja poduzetim u odnosu na prirodu katastrofe.”, (b) Stavak 1.a. umeće se: „1a. U slučaju prirodne katastrofe s progresivnim razvojem, rok od deset tjedana iz stavka 1. teče od datuma na koji su javne vlasti prihvatljive države prvi put službeno poduzele djelovanja protiv učinaka katastrofe.”', (c) Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Na temelju informacija iz stavka 1. te pojašnjenja prihvatljive države, Komisija procjenjuje jesu li uvjeti za mobiliziranje Fonda ispunjeni te što je prije moguće određuje iznos mogućeg doprinosa iz Fonda unutar ograničenja dostupnih financijskih sredstava. Ako je Komisija dodijelila doprinos iz Fonda na temelju zahtjeva primljenog nakon [dd//mm/gggg] za određenu vrstu katastrofe, ona može odbiti daljnje zahtjeve za doprinos u odnosu na katastrofu iste vrste ili smanjuje iznos koji se dodjeljuje ako je protiv prihvatljive države članice pokrenut postupak radi povrede te joj je izdano obrazloženo mišljenje zbog neprovođenja zakonodavstva Unije o sprečavanju i upravljanju rizikom od katastrofe čiji predmet odgovara vrsti pretrpljene katastrofe. Komisija na pravičan način postupa sa svim zahtjevima za doprinose iz Fonda.”, (d) Stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: „4. Nakon što proračunsko tijelo stavi na raspolaganje odobrena sredstva, Komisija donosi odluku o dodjeli doprinosa iz Fonda te ga odmah i u jednom obroku isplaćuje državi korisnici. Ako je isplaćen predujam u skladu s člankom 4.a, isplaćuje se samo preostali iznos.”, (e) Stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: „5. Prihvatljivost izdataka počinje na dan prve štete iz stavka 1. U slučaju prirodne katastrofe s progresivnim razvojem, prihvatljivost izdataka počinje na dan iz stavka1.a.”; (4) Sljedeći članak 4.a. umeće se: „Članak 4.a 1. Prilikom podnošenja zahtjeva Komisiji za doprinos iz Fonda, država članica može zatražiti isplatu predujma. Komisija izvršava prethodnu ocjenu o tome ispunjuje li zahtjev uvjete iz članka 4. stavka 1. te provjerava dostupnost proračunskih sredstava. Ako su uvjeti ispunjeni i dostupna su dovoljna proračunska sredstva, Komisija može donijeti odluku o dodjeli predujma i isplaćuje ga bez odgode prije donošenja odluke iz članka 4. stavka 4. Isplata predujma izvršava se neovisno o konačnoj odluci o mobiliziranju Fonda 2. Iznos predujma ne smije premašiti 10 % očekivanog iznosa doprinosa, te ni u kojem slučaju ne smije premašiti 30 000 000 EUR. Kad se utvrdi konačan iznos doprinosa, Komisija uzima u obzir iznos predujma prije isplate preostalog iznosa doprinosa. Komisija osigurava povrat nepropisno isplaćenih predujmova. 3. Kako bi se osigurala pravovremena dostupnost proračunskih sredstava, iznosi iz Fonda, Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda koje su države članice vratile, stavljaju se na raspolaganje Fondu kao unutarnji namjenski prihod do najviše 50 000 000 EUR. Iznosi iskorišteni za isplate predujmova ili opozvani u proračunu nadomještaju se čim države članice povrate nove svote.” (5) Članak 5. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 5. 1. Odluka iz članka 4. stavka 4. u prilogu sadržava detaljne odredbe za izvršenje doprinosa iz Fonda. Te odredbe posebno opisuju vrstu i mjesto operacija koje će se financirati iz Fonda nakon prijedloga prihvatljive države. 2. Prije isplate doprinosa iz Fonda prihvatljivoj državi koja nije država članica, Komisija s državom sklapa sporazum o delegiranju u kojem utvrđuje detaljne odredbe za izvršenje doprinosa iz Fonda navedenog u članku 1., u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća* i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012**, kao i obveze u vezi sa sprečavanjem i upravljanjem rizikom od katastrofe. 3. Država korisnica odgovorna je za odabir pojedinačnih operacija i izvršenje doprinosa iz Fonda, u skladu s ovom Uredbom, a posebno člankom 3. stavcima 2. i 3., odlukom iz članka 4. stavka 4. kojom se dodjeljuje doprinos iz Fonda, te kad je to primjenjivo, u skladu sa sporazumom o delegiranju iz stavka 2. ovog članka. 4. Doprinos državi članici iz Fonda provodi se u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012. Doprinos iz Fonda za zemlju koja s Unijom vodi pregovore o pristupanju provodi se u okviru neizravnog upravljanja u skladu s tom Uredbom. 5. Ne dovodeći u pitanje odgovornost Komisije za izvršenje općeg proračuna Unije, države korisnice preuzimaju odgovornost za upravljanje operacijama koje se podupiru Fondom te za financijsku kontrolu tih operacija. Mjere koje poduzimaju uključuju: (a) provjeru da su postavljeni aranžmani upravljanja i kontrole te da se provode na način koji osigurava da se sredstva Unije koriste na učinkovit i uredan način, u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja; (b) provjeru da se financirana djelovanja pravilno izvršavaju; (c) osiguravanje da se financirani izdaci temelje na provjerljivoj popratnoj dokumentaciji, te da su pravilni i uredni; (d) sprečavanje, prepoznavanje i ispravljanje nepravilnosti i povrat nepropisno isplaćenih iznosa zajedno s, kad je to prikladno, kamatama na zakašnjele isplate. Dužne su obavijestiti Komisiju o tim nepravilnostima te ju informirati o napretku upravnih ili sudskih postupaka. 6. Države korisnice određuju tijela odgovorna za upravljanje i kontrolu operacija koje Fond podupire u skladu s člancima 59. i 60. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Na taj način one uzimaju u obzir kriterije o unutarnjem okruženju, kontrolnim aktivnostima, informacijama i komunikaciji te praćenju. Države članice mogu imenovati tijela koja su već imenovana u skladu s [Uredba o zajedničkim odredbama][15]. Prilikom podnošenja izvješća i izjave iz članka 8. stavka 3. ove Uredbe, ta imenovana tijela Komisiji dostavljaju informacije navedene u članku 59. stavku 5. ili članku 60. stavku 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 koje uključuju cjelokupno razdoblje provedbe. 7. Ukoliko je utvrđena nepravilnost, država korisnica provodi potrebne financijske ispravke. Ispravci država korisnica sastoje se od ukidanja cijelog ili dijela doprinosa iz Fonda. Država korisnica nadoknađuje svaki izgubljeni iznos koji je nastao zbog utvrđene nepravilnosti. 8. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Revizorskog suda ili provjere koje izvršava država korisnica u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima, dužnosnici i ostali službenici Komisije mogu izvršavati provjere na licu mjesta operacija koje se financiraju iz Fonda. Komisija obavješćuje državu korisnicu s ciljem dobivanja sve potrebne pomoći. Dužnosnici ili službenici dotične države članice mogu sudjelovati u takvim provjerama. 9. Država korisnica osigurava dostupnost svih popratnih dokumenata o nastalim izdacima Komisiji i Revizorskom sudu tijekom razdoblja od tri godine nakon završetka pomoći iz Fonda.” ______________ * SL L 298, 26.10.2012., str. 1. ** SL L 362, 31.12.2012., str. 1.”; (6) U članku 6., stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim: „2. Država korisnica osigurava da se izdaci nadoknađeni u skladu s ovom Uredbom ne nadoknađuju putem drugih instrumenata financiranja Unije, posebno instrumenata kohezijske, poljoprivredne ili ribarstvene politike. 3. Za štetu koja se uklanja koristeći se instrumentima Unije ili međunarodnim instrumentima za naknadu točno određene štete ne može se, za iste potrebe, koristiti pomoć iz Fonda.”; (7) Članak 7. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 7. Operacije koje se financiraju iz Fonda moraju biti u skladu s odredbama Ugovora i instrumentima koji su doneseni na temelju njega, s politikama i mjerama Unije, posebice u području financijskog upravljanja i javne nabave, te s instrumentima pretpristupne pomoći. Te operacije prema potrebi doprinose ciljevima politika Unije o zaštiti okoliša, sprečavanju i upravljanju rizikom od katastrofa te prilagodbi klimatskim promjenama.”; (8) Članci 8. i 9. zamjenjuju se sljedećima: „Članak 8. 1. Doprinos iz Fonda mora se iskoristiti u roku od jedne godine od dana na koji je Komisija isplatila puni iznos pomoći. Ako dio doprinosa ostane neiskorišten do tog roka ili se utvrdi da je iskorišten za operacije koje nisu prihvatljive, Komisija osigurava njegov povrat od države korisnice. 2. Države korisnice od trećih strana traže svaku moguću naknadu štete. 3. U roku od šest mjeseci od isteka razdoblja od jedne godine iz stavka 1., država korisnica predstavlja izvješće o izvršenju doprinosa iz Fonda s izjavom u kojoj opravdava izdatke, pri čemu navodi eventualne druge izvore financiranja dotičnih operacija, uključujući naknade iz osiguranja i naknadu štete dobivenu od trećih strana. Izvješće o provedbi sadržava detaljne podatke o preventivnim mjerama koje je država korisnica uvela ili predložila radi ograničavanja štete i sprečavanja, u mjeri u kojoj je to moguće, ponavljanje sličnih katastrofa, uključujući korištenje u tu svrhu strukturnih i investicijskih fondova Unije, te stanje provedbe mjerodavnog zakonodavstva Unije o sprečavanju i upravljanju rizikom od katastrofe. Također izvješćuje o iskustvima stečenim prilikom katastrofe te o poduzetim ili predloženim mjerama kako bi se osigurala otpornost u odnosu na klimatske promjene i katastrofe. Uz izvješće o provedbi prilaže se mišljenje neovisnog revizorskog tijela koje se izrađuje u skladu s međunarodno prihvaćenim revizorskim standardima u kojem se utvrđuje da se izjavom o opravdanosti izdataka daje iskren i pošten prikaz te da je doprinos iz Fonda zakonit i pravilan te u skladu s člankom 59. stavkom 5. i člankom 60. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. Na kraju postupka navedenog u prvom podstavku, Komisija zaključuje isplatu pomoći iz Fonda. 4. Ako troškove uklanjanja štete kasnije pokrije treća strana, Komisija traži od države korisnice da nadoknadi odgovarajući iznos doprinosa iz Fonda. Članak 9. U zahtjevima za doprinos iz Fonda i odlukama iz članka 4. stavka 4., kao i sporazumima o delegiranju, izvješćima i svim drugim povezanim dokumentima svi se iznosi navode u eurima. Iznosi izdataka u nacionalnim valutama preračunavaju se u eure prema prosjeku dnevnog tečaja objavljenog u seriji C Službenog lista Europske unije određenog tijekom razdoblja provedbe operacija pokrivenih doprinosima iz Fonda. Ako dnevni tečaj eura nije objavljen u Službenom listu Europske unije za dotičnu valutu, konverzija se provodi prema prosjeku mjesečnog računovodstvenog tečaja koji utvrđuje Komisija, određenog za to razdoblje. Taj jedinstveni tečaj koristi se tijekom cijelog izvršenja doprinosa iz Fonda, te kao osnovica za konačno izvješće o izvršenju i izjavu o izvršenju te elemente doprinosa potrebne u skladu s člankom 59. stavkom 5. ili člankom 60. stavkom 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.”; (9) U članku 10., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. U slučaju da novi elementi ukazuju na znatno nižu procjenu nastale štete, država korisnica nadoknađuje Komisiji odgovarajući iznos doprinosa iz Fonda.”; (10) Članak 11. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 11. 1. Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da, prilikom provedbe djelovanja koja se financiraju u skladu s ovom Uredbom, financijski interesi Unije budu zaštićeni primjenom mjera sprečavanja prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti djelotvornim provjerama te, ukoliko se otkriju nepravilnosti, povratom pogrešno isplaćenih iznosa, te prema potrebi djelotvornim, razmjernim i odvraćajućim administrativnim i financijskim kaznama. 2. Komisija ili njezini predstavnici te Revizorski sud imaju ovlast za reviziju, na temelju dokumenata i na licu mjesta, svih korisnika financiranja, izvoditelja, podizvoditelja koji su primili sredstva Unije u skladu s ovom Uredbom. 3. Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere na licu mjesta i inspekcije, u skladu s odredbama i postupcima iz Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća [16]te Uredbe Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96[17] s ciljem utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih aktivnosti koji utječu na financijske interese Unije u odnosu na ugovor u vezi s financiranjem Unije. 4. Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2., i 3., sporazumi o delegiranju s trećim zemljama, ugovori i odluke kojima se dodjeljuje doprinos iz Fonda koji proizlaze iz provedbe ove Uredbe sadržavaju odredbe kojima se izričito ovlašćuju Komisija, Revizorski sud i OLAF za provođenje revizija i istraga, u skladu s njihovom odnosnom nadležnosti.” (11) Članci 13. i 14. brišu se. Članak 2. Stupanje na snagu Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1. Naziv prijedloga/inicijative Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije. 1.2. Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[18] Fond solidarnosti EU-a; ABB aktivnost 13.06 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja[19] ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje 1.4. Ciljevi 1.4.1. Višegodišnji strateški cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB Posebni cilj br. N/P Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB 1.4.3. Očekivani rezultat/rezultati i utjecaj Glavni je cilj prijedloga poboljšanje funkcioniranja postojećeg instrumenta Fonda solidarnosti radi bržeg reagiranja i bolje uočljivosti građanima, pojednostavnjivanja njegova korištenja i pojašnjavanja njegovih odredbi što se želi postići kroz ograničeni broj tehničkih prilagodbi Uredbe. Načela instrumenta ostaju nepromijenjena baš kao i metode financiranja izvan proračuna EU-a na temelju Međuinstitucionalnog sporazuma te vjerojatnoj razini potrošnje. 1.4.4. Pokazatelji rezultata i utjecaja Fond intervenira samo u slučajevima kad sposobnosti zemlje pogođene katastrofom da se sama nosi sa situacijom budu iscrpljene (načelo supsidijarnosti). Cilj nije nositi se s katastrofama na razini EU-a već dodijeliti pogođenim zemljama financijsku pomoć kako bi im se pomoglo nositi se s financijskim teretom posljedica prirodne katastrofe. 1.5. Osnova prijedloga/inicijative 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti Odgovoriti na zahtjeve prihvatljivih zemalja (država članica i zemalja koje s Unijom vode pregovore o pristupanju) za financijskom pomoći nakon prirodnih katastrofa 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a Prijedlog se nalazi u kontekstu novog višegodišnjeg financijskog okvira za godine 2014. – 2020. Nadalje, prijedlogom se nadopunjuje nedavni zajednički prijedlog Komisije i Visokog predstavnika o aranžmanima provedbe klauzule solidarnosti ugrađene u članak 222. UFEU-a[20] kojim se ističe uloga Fonda solidarnosti kao jednog od ključnih instrumenata Unije u primjeni ove odredbe Ugovora. 1.5.3. Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava Uvođenje jasnijih kriterija i jednostavnijih postupaka kao i mogućnost predujma kako bi se omogućila brža reakcija 1.5.4. Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima Fondom se nadopunjuju drugi instrumenti EU-a u području prevencije i ublažavanja rizika te brzog reagiranja (posebice instrumente Kohezijske politike te Mehanizma civilne zaštite) 1.6. Trajanje i financijski učinak ¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja – ¨ prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG – ¨ financijski učinak od GGGG do GGGG ¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja – provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG, – nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje. 1.7. Predviđena metoda/metode upravljanja[21] Za proračun iz 2013.: ne primjenjuje se ¨ Centralizirano izravno upravljanje od strane Komisije ¨ Centralizirano neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na: – ¨ izvršne agencije – ¨ tijela koje su osnovale Zajednice[22] – ¨ nacionalna tijela javnog sektora/tijela koja pružaju javne usluge – ¨ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja na temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su određene u odgovarajućem temeljnom aktu u smislu članka 49. Financijske uredbe ¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama ¨ Decentralizirano upravljanje s trećim zemljama ¨ Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama (navesti) – Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”. Iz proračuna za 2014. ¨ Izravno upravljanje od strane Komisije – ¨ od strane njezinih odjela, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije; – ¨ od strane izvršnih agencija; ¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama ¨ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na: – ¨ treće zemlje ili tijela koja su one odredile; – ¨ međunarodne organizacije i njihove agencije (navesti); – ¨EIB i Europski investicijski fond; – ¨ tijela iz članaka 208. i 209. Financijske uredbe; – ¨ tijela javnog prava; – ¨ tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva; – ¨ tijela uređena privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva; – ¨ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu. – Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”. Napomene Zemlje prihvatljive za Fond su: 1. Države članice na koje se odnose načela podijeljenog upravljanja. Detalji o određivanju tijela uključenih u provedbu, reviziju i kontrolu uključujući obveze izvješćivanja utvrđeni su u Uredbi. 2. Zemlje koje s Unijom vode pregovore o pristupanju na koje se primjenjuju načela neizravnog upravljanja. Prije isplate doprinosa iz Fonda prihvatljivoj državi koja nije država članica, Komisija će sklopiti sporazum o delegiranju s tom državom kojom se utvrđuju detaljne odredbe za izvršenje doprinosa iz Fonda u skladu s Financijskom uredbom i koje su usporedive s onima primjenjivima na države članice. 2. MJERE UPRAVLJANJA 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja Uspostavljeni sustav nadzora ne mijenja se ovim prijedlogom i temelji se na sustavu podijeljenog upravljanja za države članice i neizravnog upravljanja za prihvatljive zemlje kandidatkinje s usporedivim obvezama. Prilagođen je kratkom razdoblju provedbe (1 godina) te specifičnosti instrumenta u odgovaranju na hitne situacije. Zahtjeva se konačno izvješće o izvršenju doprinosa iz Fonda u roku od šest mjeseci nakon isteka jednogodišnjeg razdoblja. U ovom se izvješću moraju navesti detalji o usvojenom provedbenom sustavu, uključujući reviziju i kontrolu kao i kompletnu prezentaciju operacija. Osim toga, imenovano tijelo će morati udovoljiti zahtjevima izvješćivanja u skladu s člankom 59. stavkom 5. ili člankom 60. stavkom 5. prema potrebi, za cijelo razdoblje provedbe operacije. 2.2. Sustav upravljanja i kontrole 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici Država korisnica šalje zahtjev koji procjenjuje Komisija. Ako zahtjev ispunjuje uvjete, isplatit će se predujam od 10 %. Zatvaranje se obavlja na temelju konačnog izvješća, kad će se također odobriti predujam od 10 %. Predujmovi će se isplatiti na temelju posebne tehnike uvedene u Uredbi o strukturnim fondovima koristeći se povratima iz EFRR-a i Kohezijskog fonda. Predložena arhitektura predstavlja evoluciju trenutne situacije. Preporuke izvješća o reviziji učinkovitosti Europskog revizorskog suda o financijskoj pomoći za potres u Aquili[23] uzimaju se u obzir uključujući jasniju definiciju pojmova „privremeni smještaj” i „trenutne hitne operacije” kao i odredbu o stvaranju prihoda. Nadalje, nekoliko daljnjih elemenata uključeno je u prijedlog, poput posebne odredbe o prihvatljivosti PDV-a i isključenju tehničke pomoći, odredbe kojom se zahtjeva poštovanje pravne stečevine Unije, revidirane odredbe o izbjegavanju dvostrukog financiranja, produženog ex-post izvješćivanja o mjerama prevencije i odredbe o korištenju eura i njegovom tečaju za konverziju u nacionalne valute. 2.2.2. Predviđena metoda/metode kontrole U prilogu svakoj odluci dane su detaljne odredbe za izvršenje doprinosa iz Fonda. Za države nečlanice ove se odredbe utvrđuju u sporazumu o delegiranju. Nema promjene u usporedbi s trenutnom Uredbom. Tijelo će odrediti država korisnica. Doprinos iz Fonda državi članici provodi se u okviru podijeljenog upravljanja između država članica i Komisije, u skladu s Financijskom uredbom. Doprinos iz Fonda državama koje još nisu članice Unije provodi se u okviru neizravnog upravljanja. Ne dovodeći u pitanje odgovornost Komisije za izvršenje općeg proračuna Europske unije, države korisnice preuzimaju odgovornost prvenstveno za upravljanje djelovanjima koja se podupiru putem Fonda te za financijsku kontrolu tih djelovanja. S tim ciljem, njima će se provjeriti da su uspostavljeni aranžmani upravljanja i kontrole te da se provode na način kojim se osigurava da se sredstva Unije koriste na učinkovit i ispravan način, u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja; provjeriti da se financirana djelovanja ispravno izvršavaju; osigurati da se financirani rashodi temelje na provjerljivoj popratnoj dokumentaciji, te da su pravilni i uredni. Komisija poduzima sve potrebno kako bi provjerila da se financirana djelovanja izvršavaju u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja. Odgovornost je države korisnice da osigura učinkovito funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole. Komisija se uvjerava da su takvi sustavi uspostavljeni. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Revizorskog suda ili provjere koje izvršava država korisnica u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima, dužnosnici i ostali službenici Komisije mogu izvršavati provjere na licu mjesta djelovanja koje se financiraju iz Fonda. Komisija obavješćuje državu korisnicu podnositeljicu zahtjeva s ciljem dobivanja sve potrebne pomoći. Dužnosnici ili službenici dotične države korisnice mogu sudjelovati u takvim provjerama. 2.2.3. Troškovi i koristi kontrola i vjerojatna stopa neusklađenosti Novi i jednostavni kriterij za iznimno mobiliziranje EUFS-a za takozvane izvanredne regionalne katastrofe na temelju praga vezanog uz BDP. Kako je dokazano Komunikacijom iz 2011., nedostatak jasnoće prema sadašnjim odredbama o uvjetima iznimnog mobiliziranja EUFS-a bit će uklonjen postavljanjem praga štete za regionalne nepogode na 1,5 % BDP-a na razini NUTS 2. Time će se značajno pojednostavniti i ubrzati priprema zahtjeva prihvatljivih država i njihova ocjena koju donosi Komisija. Istovremeno će se značajno smanjiti broj odbijenih zahtjeva pošto će podnositelji zahtjeva od početka znati zadovoljavaju li kriterij. To bi trebalo smanjiti trošak kontrola. Revizije koje su izvršili Komisija i Europski revizorski sud nisu dovele do pitanja koja bi spriječila razumnu sigurnost u korištenje Fonda u prošlosti. Ukupna procijenjena stopa pogreške je ispod praga značajnosti od 2 %. 2.3. Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti Primarna odgovornost za odgovarajuće mjere protiv prijevare i nepravilnosti je na državi korisnici koja mora imenovati revizorsko tijelo te po potrebi za zahtijevanje povrata nepravilno potrošenih iznosa. U skladu s Financijskom uredbom, Komisiji se treba podnijeti sažetak revizija i kontrola izvršenih tijekom razdoblja provedbe. Revizori Komisije, Revizorski sud ili OLAF mogu u svakom trenutku izvršavati revizije. 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi · Postojeće proračunske linije u okviru rashoda Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Linija proračuna || Vrsta rashoda || Doprinos Broj [Opis]………………………………………...……….] || Dif./nedif. ([24]) || zemalja EFTA-e[25] || zemalja kandidatkinja[26] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe 3 || 13.060100 || Dif. || NE || NE || NE || NE 4 || 13.060200 || Dif. || NE || NE || NE || NE · Zatražene nove proračunske linije Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Linija proračuna || Vrsta rashoda || Doprinos Broj [Naslov]………………………………………...……….] || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || itrećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe || […][XX.YY.YY.YY] || || DA/ NE || DA/ NE || DA/ NE || DA/NE 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode [Ovaj se dio ispunjuje u proračunskoj tablici koja se odnosi na proračunske podatke administrativne prirode(drugi dokument u prilogu ovom financijskom izvještaju) koju je potrebno učitati na mrežne stranice CISNET-a radi savjetovanja među službama 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode EUFS nije isplaniran u proračunu. Stvarna potrošnja će ovisiti o zahtjevima za pomoć koje podnose prihvatljive države nakon (nepredvidive) pojave prirodnih katastrofa te o najvećem iznosu godišnje alokacije dostupne Fondu kako je odlučeno u Međuinstitucionalnom sporazumu. milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta) Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Broj || […][Naslov……………...……………………………………………………………….] Glavna uprava: <…….> || || || Godina N[27] || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.) || UKUPNO  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || || || Broj proračunske linije || Preuzete obveze || (1) || || || || || || || || Plaćanja || (2) || || || || || || || || Broj proračunske linije || Preuzete obveze || (1a) || || || || || || || || Plaćanja || (2a) || || || || || || || || Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[28] || || || || || || || || Broj proračunske linije || || (3) || || || || || || || || UKUPNA odobrena sredstva za Glavnu upravu <….> || Preuzete obveze || =1+1a +3 || || || || || || || || Plaćanja || =2+2 a +3 +3 || || || || || || || ||  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || || || || || || || || Plaćanja || (5) || || || || || || || ||  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || || || UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA <….> višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+1a 6 || || || || || || || || Plaćanja || =5+ 6 || || || || || || || || Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || || || || || || || || Plaćanja || (5) || || || || || || || ||  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || || || UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 - 4 višegodišnjeg financijskog okvira (Referentni iznos) || Preuzete obveze || =4+ 6 || || || || || || || || Plaćanja || =5+ 6 || || || || || || || || Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „ Administrativni rashodi ” milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta) || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO Glavna uprava: REGIO ||  Ljudski potencijali || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834  Ostali administrativni rashodi || || || || || || || || GLAVNA UPRAVA UKUPNO <….> || Odobrena sredstva || || || || || || || || UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta) || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO UKUPNA odobrena sredstva iza NASLOVA 1 – 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Plaćanja || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje – ¨ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava za poslovanje – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku: Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Navedite ciljeve i rezultate ò || || || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.) || UKUPNO REZULTATI Vrsta rezultata[29] || Prosječni trošak po rezultatu || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak POSEBNI CILJ br. 1[30]... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || POSEBNI CILJ BR. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Međuzbroj za posebni cilj br. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || UKUPNI TROŠAK || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode 3.2.3.1. Sažetak – ¨ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih odobrenih sredstava – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku: milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta) || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Ljudski potencijali || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Ostali administrativni rashodi || || || || || || || || Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Izvan NASLOVA 5[31] višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Ljudski potencijali || || || || || || || || Ostali rashodi administrativne prirode || || || || || || || || Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || UKUPNO || || || || || || || || Potrebna administrativna odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih potencijala – ¨ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih potencijala – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku: Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše do jednog decimalnog mjesta) || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) || || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 01 02 (delegacije) || 0 || || || || || || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || 0 || || || || || || 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || 0 || || || || || ||  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[32] XX 01 02 01 (UO, UsO, UNS iz „opće omotnice“) || 0 || || || || || || XX 01 02 02 (UO, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) || 0 || || || || || || XX 01 04 gg[33] || - u sjedištima || 0 || || || || || || - u delegacijama || 0 || || || || || || XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja) || 0 || || || || || || 10 01 05 02UO, UsO, UNS – izravna istraživanja) || 0 || || || || || || Ostale proračunske linije (navesti) || 0 || || || || || || UKUPNO || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna Potrebe za ljudskim potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. Posao trenutačno obavljaju dužnosnici iz razreda 1 AD i 1 AST. Opis zadaća: Dužnosnici i privremeno osoblje || Analiza zahtjeva za doprinose iz Fonda, priprema odluka o dodjeli bespovratnih sredstava, praćenje plaćanja, evaluacija izvješća itd. Vanjsko osoblje || n/p 3.2.4. Usklađenost s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom – ¨ Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom. – ¨ Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira. Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose. – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira[34]. Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose. 3.2.5. Doprinos trećih strana – Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje od trećih strana – Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni: Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta) || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.) || Ukupno Navedite tijelo koje sudjeluje u financiranju || || || || || || || || UKUPNA sredstva sufinanciranja || || || || || || || || 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode Ne može se unaprijed procijeniti – ¨ Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode. – ¨ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj: – ¨ na vlastita sredstva – ¨ na razne prihode milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta) Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[35] Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. Članci 6150. i 6500. || || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru rashoda. Navesti metodu izračunavanja utjecaja na prihode. Predujmovi bi se trebali financirati iz iznosa dobivenih od EFRR-a i Kohezijskog fonda do iznosa od 50 milijuna EUR. Komisija će predložiti izmjenu prijedloga Uredbe Komisije COM(2011)615 završna verzija. [1] Uredba Vijeća (EZ) br. 2012/2002 [2] COM(2005)108 [3] Izvješće o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije, A6-0123/2006 od 31.3.2006. [4] COM(2011)613 [5] COM(2009)193 [6] Konsolidirana inačica Ugovora o funkcioniranju Europske unije, SL C83/47 od 30.3.2010. [7] Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o budućnosti Fonda solidarnosti Europske unije, ECO/319 od 28. ožujka 2012. [8] Izvješće o provedbi i primjeni Fonda solidarnosti Europske unije, A7-0398/2012 od 20.12.2012. [9] Izmijenjeni prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi Europskog fonda za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda, Kohezijskog fonda, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Europskog pomorskog i ribarskog fonda koji je uključen u Zajednički strateški okvir te o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, COM(2013.) 246 završna verzija; [10] Europski revizorski sud, Posebno izvješće br. 24 iz 2012. Odgovor Fonda solidarnosti Europske unije na potres u Abruzziju 2009.: Značaj i trošak operacija. [11] SL C […] [12] SL C […] [13] SL L 311, 14.11.2002., str. 3. [14] SL L 298, 26.10.2012., str. 1. [15] ….. [16] SL L 136, 31.5.1999., str. 1. [17] SL L 292, 15.11.1996., str. 2. [18] ABM: Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti). Priprema proračuna temeljena na aktivnostima. [19] Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe. [20] Konsolidirana inačica Ugovora o funkcioniranju Europske unije, SL C83/47 od 30.3.2010. [21] Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [22] Kako je navedeno u članku 185. Financijske uredbe. [23] Europski revizorski sud, Posebno izvješće br. 24 iz 2012. Odgovor Fonda solidarnosti Europske unije na potres u Abruzziju 2009.: Značaj i trošak operacija. [24] Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva. [25] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine. [26] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana. [27] Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative. [28] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja [29] Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.). [30] Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni cilj/ciljevi…”. [31] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja [32] UO = ugovorno osoblje; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci. [33] U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje „BA” linije). [34] Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucionalnog sporazuma (za razdoblje 2007. – 2013.). [35] Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.