P9_TA(2022)0263

Provedba i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2022. o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir Rezoluciju UN-a naslovljenu „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, usvojenu na sastanku na vrhu UN-a o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku (Program 2030.),

— uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 18. studenoga 2020. naslovljen „Ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja – sveobuhvatan pristup” (SWD(2020)0400),

— uzimajući u obzir publikaciju Odjela UN-a za ekonomska i socijalna pitanja iz 2022. naslovljenu „Dobra praksa u pogledu ciljeva održivog razvoja – zbirka uspješnih primjera i iskustava u provedbi ciljeva održivog razvoja – drugo izdanje”,

— uzimajući u obzir Izvješće UN-a o globalnom održivom razvoju iz 2019.,

— uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 17. veljače 2021. o povećanju doprinosa EU-a multilateralizmu koji se temelji na pravilima (JOIN(2021)0003),

— uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Parlamenta i Komisije od 30. lipnja 2017. o „Novom europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (1),

— uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 28. siječnja 2019. o izvješću EU-a za 2019. o usklađenosti politika radi razvoja (SWD(2019)0020),

— uzimajući u obzir okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i biološkoj raznolikosti,

— uzimajući u obzir sporazum usvojen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka UNFCCC-a (COP21) („Pariški sporazum”),

— uzimajući u obzir planirane nacionalno utvrđene doprinose EU-a i njegovih država članica koje su u ime EU-a i njegovih država članica 6. ožujka 2015. Latvija i Komisija podnijele UNFCCC-u,

— uzimajući u obzir ažuriranje nacionalno utvrđenih doprinosa EU-a i njegovih država članica koje su u ime EU-a i njegovih država članica 17. prosinca 2020. Njemačka i Komisija podnijele UNFCCC-u,

— uzimajući u obzir Treću međunarodnu konferenciju UN-a o financiranju razvoja, održanu od 13. do 16. srpnja 2015. u Addis Abebi,

— uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća, Parlamenta i Komisije od 30. lipnja 2017. o „Novom europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” (2),

— uzimajući u obzir programe rada Komisije za 2020. (COM(2020)0037), 2021. (COM(2020)0690) i 2022. (COM(2021)0645) i upućivanja na ciljeve održivog razvoja u tim dokumentima,

— uzimajući u obzir uključivanje ciljeva održivog razvoja u okvir za bolju regulativu, uključujući komunikaciju Komisije od 29. travnja 2021. naslovljenu „Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo” (COM(2021)0219), radni dokument službi Komisije od 3. studenoga 2021. naslovljen „Smjernice za bolju regulativu” (SWD(2021)0305) i povezani paket instrumenata iz studenoga 2021., uključujući novi instrument #19 o ciljevima održivog razvoja,

— uzimajući u obzir tematsko izvješće Programa Ujedinjenih naroda za razvoj za 2022. naslovljeno „Nove prijetnje ljudskoj sigurnosti u antropocenu zahtijevaju više solidarnosti”,

— uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) iz 2019. na temu oceana i kriosfere u kontekstu klimatskih promjena,

— uzimajući u obzir šesto izvješće o procjeni IPCC-a od 28. veljače 2022. naslovljeno „Klimatske promjene 2022.: posljedice, prilagodba i ugroženost”,

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Europskog parlamenta i Vijeća br. 466/2014/EU te stavljanju izvan snage Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EU) 2017/1601 i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009. (3),

— uzimajući u obzir Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. koji su 18. ožujka 2015. donijele države članice UN-a na trećoj Svjetskoj konferenciji UN-a o smanjenju rizika od katastrofa,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. ožujka 2022. o potrebi za hitnim akcijskim planom EU-a u cilju osiguravanja sigurnosti opskrbe hranom unutar i izvan EU-a s obzirom na rusku invaziju na Ukrajinu (4),

— uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Naš zajednički program”, koje je predstavljeno Općoj skupštini UN-a i dobilo njezin mandat Rezolucijom Opće skupštine UN-a 76/6 od 15. studenoga 2021.,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (5),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o Godišnjem strateškom izvješću o provedbi i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja (6),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (7),

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. prosinca 2019. naslovljene „Izgradnja održive Europe do 2030. – dosadašnji napredak i sljedeći koraci”,

— uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 18. listopada 2018.,

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2017. naslovljene „Održiva europska budućnost: odgovor EU-a na Program održivog razvoja do 2030.”,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o mjerama EU-a za održivost (8),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2021. o Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote (9),

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 9. travnja 2019. naslovljene „Prema sve održivijoj Uniji do 2030.”,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (10),

— uzimajući u obzir izvješće Komisije od 15. svibnja 2019. o evaluaciji Sedmog programa djelovanja za okoliš (COM(2019)0233),

— uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. (COM(2020)0652),

— uzimajući u obzir izvješće Europske agencije za okoliš iz 2019. naslovljeno „Europski okoliš – stanje i izgledi 2020.: znanje za tranziciju prema održivoj Europi”,

— uzimajući u obzir izvješće Eurostata o praćenju napretka u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a za 2021.,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o europskom semestru za usklađivanje ekonomske politike: godišnja strategija održivog rasta 2021. (11),

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. naslovljeno „Pokazatelji prikladniji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja – doprinos civilnog društva” (12),

— uzimajući u obzir izvješće o održivom razvoju za 2021. od 14. lipnja 2021. naslovljeno „Desetljeće djelovanja za ciljeve održivog razvoja”,

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 22. lipnja 2021. naslovljene „Sveobuhvatan pristup za ubrzanje provedbe Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. – Bolja ponovna izgradnja nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19”,

— uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda 26/2020 naslovljeno „Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu”,

— uzimajući u obzir Komisijin dokument za razmatranje od 30. siječnja 2019. naslovljen „Prema održivoj Europi do 2030.” (COM(2019)0022), a posebno njegov Prilog III. naslovljen „Sažetak Doprinosa platforme s više dionika za ciljeve održivog razvoja dokumentu za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.””,

— uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 58. Poslovnika,

— uzimajući u obzir pismo Odbora za kulturu i obrazovanje,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0174/2022),

A. budući da se ni na europskoj, ni na međunarodnoj razini klimatski pravedna politika neće ostvariti bez okolišno, društveno i gospodarski održivog i uključivog razvoja; budući da je postizanje ciljeva održivog razvoja stoga ključan preduvjet za ostvarivanje pravedne i poštene tranzicije u skladu s Pariškim sporazumom i europskim zelenim planom;

B. budući da učinak pandemije bolesti COVID-19 još nije u potpunosti poznat, ali je već uzrokovao znatno nazadovanje u pogledu ciljeva održivog razvoja, posebno u zemljama globalnog juga koje imaju slabe zdravstvene sustave i u kojima su stope cijepljenja i dalje vrlo niske, što je dovelo do daljnjih nejednakosti i siromaštva; budući da bi prema izvješću UN-a o financiranju održivog razvoja za 2021. pandemija bolesti COVID-19 mogla dovesti do „izgubljenog desetljeća” za održivi razvoj; budući da su najmanje razvijene zemlje posebno teško pogođene zbog svoje osjetljivosti na vanjske šokove; budući da je zdrav okoliš temelj održivog razvoja; budući da je, prema procjeni, indeks ljudskog razvoja 2020. prvi put u 30 godina od početka izračuna tog mjerila pretrpio „brz i dosad nezabilježen pad”; budući da je 2020. porasla stopa ekstremnog siromaštva, prvi put u 20 godina; budući da, s druge strane, razdoblje nakon pandemije bolesti COVID-19 predstavlja važnu priliku za preoblikovanje naših društava kako bi se ispunile težnje na kojima se temelje ciljevi održivog razvoja; budući da je prije pandemije bolesti COVID-19 procijenjena globalna godišnja razlika između dostupnog financiranja i iznosa potrebnog za postizanje ciljeva održivog razvoja iznosila 2,5 bilijuna USD; budući da se, prema jednoj od procjena, zbog gospodarske nesigurnosti i pada potrošnje povezanog s pandemijom u zemljama u razvoju ta razlika početkom 2021. povećala za 50 %, na 3,7 bilijuna USD; budući da bi novi Posebni odbor Parlamenta za pandemiju bolesti COVID-19: stečena iskustva i preporuke za budućnost mogao istražiti utjecaj pandemije na ciljeve održivog razvoja;

C. budući da prema Izvješću UN-a o globalnom održivom razvoju objavljenom 2019. i indeksu ciljeva održivog razvoja Mreže UN-a za rješenja za održivi razvoj (SDSN) za 2020., nijedna zemlja, a to se odnosi i na europske zemlje, nije na dobrom putu da do 2030. ostvari sve ciljeve održivog razvoja; budući da se prema Izvješću o europskom održivom razvoju za 2021. prosjek zemalja EU-a na indeksu ciljeva održivog razvoja 2020. nije poboljšao, prvi put od proglašenja ciljeva održivog razvoja; budući da je, prema Gospodarskoj komisiji UN-a za Europu, Europa na dobrom putu da ostvari samo 26 od 169 ciljnih vrijednosti, odnosno 15 %; budući da su prema indeksu ciljeva održivog razvoja SDSN-a za 2021. zemlje OECD-a najbliže postizanju ciljnih vrijednosti iz Programa održivog razvoja do 2030., ali da te zemlje generiraju i najveći negativni vanjski učinak, čime se umanjuje sposobnost drugih zemalja da ostvare svoje ciljne vrijednosti;

D. budući da nova geopolitička i humanitarna situacija izazvana nezakonitom ruskom invazijom i ratom u Ukrajini ima golem utjecaj na globalno ostvarenje ciljeva održivog razvoja, posebno u pogledu borbe protiv nejednakosti, siromaštva i gladi, te bi mogla otežati njihovo ostvarenje do 2030.; budući da je, kako bi se uzele u obzir posljedice bolesti COVID-19 i globalne posljedice ruske invazije na Ukrajinu, hitno potreban novi politički poticaj za postizanje ciljeva održivog razvoja; budući da je u tom smislu potrebno financirati obnovljive izvora energije kako bi se osigurala usklađenost s ciljevima Programa održivog razvoja do 2030. i u budućnosti izbjegao globalni financijski pritisak u energetskom sektoru;

E. budući da EU-a u svaku unutarnju ili vanjsku politiku za koju je vjerojatno da će utjecati na zemlje u razvoju ima obvezu uvrstiti ciljeve razvojne suradnje, kako je utvrđeno člankom 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; budući da je postizanje usklađenosti u svim politikama EU-a ključno za postizanje ciljeva održivog razvoja diljem svijeta; budući da je usklađenost politika radi održivog razvoja pristup koji podrazumijeva holističko integriranje različitih dimenzija održivog razvoja u sve faze donošenja politika te je ključan element napora EU-a za provedbu Programa održivog razvoja do 2030.; budući da se Komisija u svojemu radnom dokumentu od 18. studenoga 2021. naslovljenom „Ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja – sveobuhvatan pristup” obvezala da će u provedbi ciljeva održivog razvoja zauzeti pristup kojim se obuhvaćaju „sve razine vlasti”, a koji će koordinirati predsjednica von der Leyen; budući da će prijelaz na ekonomiju dobrobiti, koja planetu daje više nego što od njega uzima, uvršten u osmi program djelovanja EU-a za okoliš i potvrđen kao jedan od prioritetnih ciljeva do 2030. i do 2050., zahtijevati da EU razvije više holistički pristup oblikovanju politika;

F. budući da su Parlament, Vijeće i Europsko vijeće u više navrata otkad je 2015. donesen Program održivog razvoja do 2030. pozvali Komisiju da donese sveobuhvatnu strategiju za potpunu provedbu ciljeva održivog razvoja;

G. budući da postoji snažna međuovisnost zdravstvenih kriza, okolišnih kriza i klimatskih kriza; budući da će u predstojećim godinama te krize rasti, posebno zbog klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti;

H. budući da je u više zemalja u razvoju ograničena sposobnost prikupljanja podataka na temelju kojih se formiraju pokazatelji ciljeva održivog razvoja, što može ozbiljno otežati procjenu ostvarenog napretka;

I. budući da jaz između najbogatijih i najsiromašnijih ljudi i zemalja stalno raste; budući da je smanjenje nejednakosti (cilj održivog razvoja br. 10) od strateške važnosti i da bi ono trebalo biti postavljeno u središte zajedničkih napora za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030.;

J. budući da ciljevi održivog razvoja obuhvaćaju sva glavna pitanja s kojima je čovječanstvo suočeno i da nisu isključivo povezani s razvojnim politikama, već se odnose i na opće javne politike na europskoj razini;

K. budući da je EU, preuzevši obvezu realizirati Program održivog razvoja do 2030., prepoznao da je dostojanstvo pojedinca temeljno pitanje i da bi ciljeve tog programa trebalo ostvariti za sve narode, ljude i segmente društva;

L. budući da su Europski parlament i nacionalni parlamenti također odgovorni za to da svi njihovi postupci budu prožeti pitanjem održivog razvoja, a ne izolirani;

M. budući da su sve veće nejednakosti, klimatske promjene, gubitak biološke raznolikosti i sve veća proizvodnja otpada pitanja na koja ciljevi održivog razvoja pružaju odgovor; budući da se sva ta pitanja negativno odražavaju na životne uvjete ljudi;

N. budući da je višedionička platforma EU-a na visokoj razini za provedbu ciljeva održivog razvoja, koja je djelovala od 2017. do 2019., uspostavljena radi pružanja potpore i savjeta Komisiji te je poslužila kao forum za međusektorsku razmjenu iskustava i najboljih praksi i na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini i na razini EU-a u okviru kojeg su bili okupljeni dionici iz civilnog društva, nevladinih organizacija te privatnog i korporativnog sektora;

O. budući da bi, s obzirom na sve navedeno, europska strategija upravljanja kojom bi se ciljevi održivog razvoja integrirali u transverzalni pristup omogućila veću usklađenost i učinkovitost javnih politika; budući da bi, primjerice, cilj održivog razvoja br. 14 (život ispod vode), kojim se poziva na očuvanje i održivo korištenje oceana, mora i morskih resursa za održivi razvoj, trebalo provesti u okviru integrirane pomorske politike;

P. budući da je globalni napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja slabo razumljiv zbog nedostatnih kapaciteta za praćenje, posebno u zemljama u razvoju;

Q. budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala već postojeće probleme s dugom u zemljama u razvoju, što je dodatno ugrozilo njihove napore da mobiliziraju dostatna sredstva za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; budući da su stoga hitno potrebni dodatni napori u pogledu otpisa duga kako bi se izbjeglo da veliki broj zemalja u razvoju ne bude u stanju ispuniti svoje obveze i omogućila ulaganja u oporavak i ciljeve održivog razvoja;

R. budući da su prema šestom izvješću IPCC-a iz 2022. klimatske promjene smanjile sigurnost opskrbe hranom i vodom, što otežava napore za postizanje ciljeva održivog razvoja;

S. budući da ciljevi održivog razvoja također imaju podnacionalnu i lokalnu dimenziju;

T. budući da su oceani veliki rezervoari biološke raznolikosti i primarni regulator globalne klime; budući da je njihovo očuvanje ključno za održivi razvoj te da se time doprinosi iskorjenjivanju siromaštva i osiguravanju održivih životnih prihoda i sigurnosti opskrbe hranom za milijarde ljudi;

U. budući da su ciljevi održivog razvoja univerzalni i nedjeljivi; budući da su oni zajednički i primjenjivi na sve aktere, uključujući javni i privatni sektor, civilno društvo i socijalne partnere;

V. budući da je 17 ciljeva održivog razvoja sa 169 ciljnih vrijednosti i pratećih pokazatelja jedini globalno zajednički i politički dogovoreni okvir za politike utemeljene na dokazima;

Uvod

1. ponovno potvrđuje svoju predanost Programu održivog razvoja do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja te obećanje da nijedna osoba i područje neće biti zapostavljeni; u svjetlu trenutačnih i budućih pandemija i posljedica rata u Ukrajini ističe da je Program održivog razvoja do 2030. jedinstven put prema ekonomiji dobrobiti kako bi se ponovno izgradio ravnopravniji, pravedniji, uključiviji, održiviji i otporniji svijet; potvrđuje da su ciljevi održivog razvoja zajednički briga čovječanstva; potiče Komisiju da poduzme mjere za borbu protiv klimatskih promjena te da poštuje i promiče ljudska prava, pravo na zdravlje, lokalne zajednice, izbjeglice i migrante, djecu, manjinske skupine, osobe u ranjivom položaju, pravo na razvoj, rodnu ravnopravnost, osnaživanje žena i međugeneracijsku jednakost;

2. podsjeća da je preostalo manje od osam godina za postizanje ciljnih vrijednosti Programa održivog razvoja do 2030. i da je UN dvadesete godine 21. stoljeća proglasio desetljećem djelovanja za održivi razvoj;

3. ističe da će ostvarenje Programa održivog razvoja do 2030. doprinijeti postizanju pravedne i uključive zelene i digitalne tranzicije, u skladu s ambicijama i mjerama EU-a navedenima u europskom zelenom planu i Digitalnom kompasu do 2030.;

Upravljanje

4. pozdravlja predanost predsjednice Komisije pristupu koji obuhvaća sve razine vlasti za provedbu ciljeva održivog razvoja u Uniji i uključivanju ciljeva održivog razvoja u portfelje svih povjerenika; stoga poziva Komisiju i njezinu predsjednicu da detaljnije pokažu kako se na razini EU-a pri provedbi ciljeva održivog razvoja provodi pristup koji obuhvaća sve razine vlasti; međutim, tvrdi da takav pristup može biti učinkovit samo uz vodstvo na najvišoj razini i konkretan plan kojim će se osigurati dosljedno djelovanje u cijeloj Komisiji; žali zbog toga što od 2019. ne postoji povjerenik koji bi bio isključivo odgovoran za unutarnju i vanjsku provedbu i koordinaciju ciljeva održivog razvoja, što je dovelo do fragmentiranog pristupa, koji je u suprotnosti s načelom usklađenosti politika radi održivog razvoja; osim toga, predlaže da Komisija imenuje posebnog izaslanika za ciljeve održivog razvoja, koji će odgovarati nadležnom povjereniku, kako bi se vanjskim djelovanjem EU-a promicalo dosljedno djelovanje u pogledu ciljeva održivog razvoja na globalnoj razini;

5. ponavlja da je, kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja, Programu održivog razvoja do 2030. potrebna visoka razina društvenog legitimiteta i korjenit politički zaokret, što se može postići samo ako se na ciljeve održivog razvoja gleda kao na priliku za građane; u tom pogledu naglašava važnost medija; podsjeća da su važnost strukturiranog angažmana dionika i partnerstava s više dionika u središtu ciljeva održivog razvoja; duboko žali zbog toga što 2019. nije produljen mandat platforme s više dionika i poziva na njezinu hitnu ponovnu uspostavu ili stvaranje novog mehanizma za strukturirani angažman s uravnoteženom, raznolikom i demokratskom zastupljenošću koja obuhvaća organizacije civilnog društva, organizacije utemeljene na zajednici, privatni sektor (uključujući mala i srednja poduzeća te organizacije pod vodstvom proizvođača), sindikate, zadruge, akademsku zajednicu i istraživačke ustanove, regionalne i lokalne vlasti te marginalizirane skupine; ističe ključnu ulogu svakog od tih dionika jer oni pomno prate kako vlade provode ciljeve održivog razvoja i izravno doprinose održivom razvoju; poziva na snažniji angažman tih skupina i savjetovanje s njima; naglašava da bi platforma s više dionika trebala sustavno surađivati s Radnom skupinom za Program održivog razvoja do 2030. kako bi se osiguralo istinsko sudjelovanje država članica;

6. uviđa da manjak odgovornosti, transparentnosti i dobrog upravljanja izrazito negativno utječu na provedbu Programa održivog razvoja do 2030., kako u razvijenim zemljama tako i u zemljama u razvoju, te ističe potrebu za promicanjem integriteta i borbe protiv korupcije radi ubrzavanja provedbe ciljeva održivog razvoja i dosljednog praćenja napretka;

7. ističe činjenicu da bi napori za uključivanje ciljeva održivog razvoja u sve unutarnje i vanjske politike EU-a trebali nadići razinu pripreme pregleda stanja; podsjeća da mnoge unutarnje politike EU-a ne samo da doprinose provedbi ciljeva održivog razvoja, već imaju i vrlo izražen okolišni, društveni i gospodarski učinak prelijevanja na zemlje u razvoju te na ranjive skupine i stanovništvo; stoga ustraje u tome da se unutarnje i vanjsko djelovanje EU-a mora dodatno koordinirati kako bi se ostvario daljnji napredak na globalnoj razini; ističe važnost integriranog pristupa za koji bi bila potrebna sistemska rješenja; uviđa napredak postignut u izgradnji kapaciteta, ali naglašava da je potrebno poboljšati usklađivanje i koordinaciju aktivnosti izgradnje kapaciteta diljem EU-a;

8. snažno potiče veću usklađenost politika radi razvoja u ključnom zakonodavnom paketu „Spremni za 55 % ( 13 ) ”, zajedničkoj poljoprivrednoj politici, zajedničkoj ribarstvenoj politici, zajedničkoj trgovinskoj politici te u radu Komisije općenito; žali što je zbog nepostojanja strategije za provedbu ciljeva održivog razvoja teže postići usklađenost politika jer ne postoje jasne, mjerljive i vremenski ograničene ciljne vrijednosti na razini EU-a o kojima bi se izvješćivalo za sve ciljeve održivog razvoja; poziva na to da se održivi razvoj postavi kao prioritet i da ga se uključi u cijeli ciklus politike (osmišljavanje, provedbu i evaluaciju) te da se sve njegove dimenzije sustavno uzimaju u obzir u procjenama učinka i zahtjevima za objavljivanje i vanjsko izvješćivanje; predlaže da Komisija provede unutarnju reviziju kako bi se osigurala usklađenost unutarnjih i vanjskih politika EU-a; ističe da bi ciljevi održivog razvoja trebali biti okosnica europskih javnih politika;

9. poziva Komisiju da donese novu strategiju EU-a na visokoj razini za provedbu Programa održivog razvoja do 2030., kako je zatražilo Europsko vijeće u listopadu 2018., na temelju rezolucija i političkih direktiva EU-a usmjerenih na postizanje ciljeva održivog razvoja s obzirom na to da je za ostvarivanje Programa održivog razvoja do 2030. preostalo manje od osam godina te je stoga potrebna hitna provedba, u skladu s Desetljećem djelovanja za ostvarenje globalnih ciljeva; smatra da bi se takvom strategijom trebalo definirati barem sljedeće: (a) novi okvir upravljanja, pod vodstvom povjerenika koji je isključivo odgovoran za provedbu ciljeva održivog razvoja u svim portfeljima i koji će se sustavno savjetovati s novom platformom s više dionika; (b) revidirani skup konkretnih i vremenski ograničenih ciljnih vrijednosti na razini EU-a kako bi se ojačale ambicije i konkretne mjere za njihovo postizanje; (c) ažurirani sustav praćenja i pokazatelje, uzimajući u obzir unutarnji i vanjski učinak EU-a na globalni napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja; (d) jedinstveni financijski plan za postizanje ciljeva održivog razvoja EU-a, povezan s navedenim ciljnim vrijednostima; (e) plan za diplomaciju EU-a u području ciljeva održivog razvoja i međunarodnu suradnju, pod vodstvom posebnog izaslanika za ciljeve održivog razvoja, kako bi se osigurala pravedna raspodjela tereta i jednaki uvjeti za sve; poziva predsjednike Parlamenta, Komisije i Vijeća da uz tu strategiju prilože međuinstitucijsku izjavu u kojoj će potvrditi predanost EU-a Programu održivog razvoja do 2030.; naglašava da bi ta strategija trebala biti objavljena najkasnije do lipnja 2023. kako bi EU imao vodeću ulogu u oživljavanju Programa održivog razvoja do 2030. na sastanku na vrhu o ciljevima održivog razvoja u rujnu 2023.; naglašava da bi strategiju trebalo redovito preispitivati i popratiti korektivnim mjerama u područjima u kojima se smatra da je napredak usporen ili nedovoljan;

10. naglašava da je koordinacija unutar institucija EU-a i među njima preduvjet za povećanje učinkovitosti djelovanja EU-a; poziva na osnivanje međuinstitucijske radne skupine za olakšavanje strukturiranog dijaloga o ciljevima održivog razvoja, koja bi se sastojala od predstavnika Parlamenta, Komisije i Vijeća; smatra da bi radna skupina, koja bi se trebala sastajati svaka tri mjeseca, trebala preuzeti odgovornost za koordinaciju napora EU-a za interno i globalno ostvarivanje ciljeva održivog razvoja; vjeruje da će Komisija redovito obavještavati suzakonodavce o razvoju politika i mjerama poduzetima za provedbu ciljeva održivog razvoja;

11. pozdravlja uključivanje ciljeva održivog razvoja u reviziju paketa instrumenata za bolju regulativu koja je provedena 2021., uključujući komunikaciju, smjernice i sam paket instrumenata, a posebno namjenski alat za provedbu ciljeva održivog razvoja i navođenje relevantnih pokazatelja ciljeva održivog razvoja za različite vrste učinaka;

12. smatra da bi se donošenje nove sveobuhvatne provedbene strategije trebalo temeljiti na pristupu odozdo prema gore te da bi mu trebao prethoditi pregled stanja ciljeva održivog razvoja, kao i opširan, strukturirani, uključiv i smislen postupak participativnog savjetovanja s javnošću, uz plan znatnog otvaranja prema javnosti i angažmana s građanima, uključujući civilno društvo, relevantne predstavnike industrije i, općenitije, privatni sektor, sindikate, akademsku zajednicu, regionalne i lokalne vlade, manjine i ranjive skupine;

13. poziva Komisiju da se pripremi za sljedeći program UN-a za razdoblje nakon 2030. tako što će izraditi plan ciljnih vrijednosti i mjera za planiranje sljedećih ciljeva održivog razvoja;

Praćenje

14. poziva Parlament da imenuje stalnog izvjestitelja za provedbu ciljeva održivog razvoja koji će surađivati s Predsjedništvom i svim odborima, kao i s platformom s više dionika; nadalje predlaže da svaki odbor imenuje zastupnika nadležnog za ispunjavanje ciljeva održivog razvoja i da se ti nadležni zastupnici sastaju međusobno i sa stalnim izvjestiteljem na tromjesečnoj osnovi kako bi se osigurala usklađenost;

15. ističe da Europski parlament i nacionalni parlamenti također imaju ulogu u osiguravanju toga da održivi razvoj bude uključen u postupke i da se izbjegava izolacionizam; naglašava važnost sudjelovanja Parlamenta i njegova doprinošenja godišnjem Političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju te važnost uloge koju bi godišnje izvješće o provedbi ciljeva održivog razvoja moglo imati u tom pogledu;

16. tvrdi da se bolje razumijevanje stvarnog učinka EU-a na napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja u EU-u i svijetu može postići samo rješavanjem postojećih nedostataka u pogledu podataka, uključujući nedostatak raščlanjenih podataka i slabih točaka u informacijskim sustavima, jačanjem upotrebe postojećih statističkih podataka iz različitih izvora i iskorištavanjem najsuvremenijih podataka i umjetne inteligencije, u skladu s propisima i pravilima o zaštiti podataka; smatra da je ključno pratiti napredak u pogledu svih 169 podciljeva; poziva EU da znatno pojača tehničku suradnju sa zemljama u razvoju kako bi se riješio problem globalnih nedostataka u pogledu podataka nastalih zbog nedostatnih kapaciteta za praćenje i nedosljednih metodologija;

17. pozdravlja godišnja izvješća Eurostata o praćenju ciljeva održivog razvoja; poziva na to da se Eurostatov skup pokazatelja za ciljeve održivog razvoja preispituje na godišnjoj razini i uz sustavno sudjelovanje regionalnih i lokalnih vlada te organizacija civilnog društva, u skladu sa zaključcima pregleda iz 2021.; ističe da održivi razvoj ima inherentno prekogranični i međusektorski karakter; potvrđuje svoju spremnost da se pozabavi negativnim učincima prelijevanja koje provedba ciljeva održivog razvoja ima na druge regije; pozdravlja aktivnosti koje je Eurostat pokrenuo u tom pogledu i prvi pokušaj djelomičnog kvantificiranja takvih učinaka prelijevanja, ali naglašava da je tu metodologiju potrebno dodatno razviti kako bi se u dovoljnoj mjeri uzeo u obzir globalni otisak EU-a ( 14 ) ; poziva na to da se pokazatelj utvrđen za svaki cilj proširi izvan maksimalnog ograničenja od šest kako bi se u obzir uzelo vanjsko djelovanje EU-a, europski lanci opskrbe i vrijednosti te učinci prelijevanja potrošnje u EU-u;

18. naglašava da je potrebno provesti zaključke Vijeća od 24. listopada 2019. o ekonomiji dobrobiti i u tom pogledu poziva Komisiju da bez odgode izradi skup i pregled pokazatelja koji nadilaze BDP, kako je utvrđeno u Osmom programu djelovanja EU-a za okoliš, kojim se ljudi i njihova dobrobit stavljaju u središte oblikovanja politika; poziva Komisiju da razmotri uvođenje alternativnih mjerila napretka u praćenje provedbe ciljeva održivog razvoja, kao što je indeks društvenog napretka;

19. naglašava da bi trebalo utvrditi minimalnu razinu raščlambe podataka i statističke raščlambe, u skladu s globalnim okvirom za praćenje ciljeva održivog razvoja i u pogledu svakog cilja održivog razvoja u EU-u, koja bi po potrebi obuhvaćala geografski položaj, spol, seksualnu orijentaciju, dohodak, razinu obrazovanja, dob, rasu, etničku pripadnost, migracijski status, invaliditet i druge značajke te kojom bi se u obzir trebala uzeti načela pristupa podacima koji se temelji na ljudskim pravima; pozdravlja inicijativu Komisije da uspostavi pokazatelje za mjerenje nejednakosti u tom pogledu; poziva Eurostat da poduzme sve pripremne radnje potrebne za uključivanje te razine raščlambe u predstojeća izvješća o praćenju, u skladu sa smjernicama i prioritetima koje je utvrdila Međuagencijska stručna skupina za pokazatelje održivih razvojnih ciljeva i koji su prilagođeni kontekstu EU-a;

20. podsjeća da su dobrovoljni nacionalni pregledi ključni za odgovornost u Programu održivog razvoja do 2030.; podsjeća na važnost nacionalnih pregleda kao načina za utvrđivanje napetosti i kompromisa među ciljevima održivog razvoja te za stvaranje iterativnog postupka prilagodbe politika s obzirom na napredak u ostvarivanju ciljeva; potiče države članice EU-a da sudjeluju u dobrovoljnim nacionalnim pregledima te da smisleno uzmu u obzir i provedu preporuke iznesene tom prilikom; poziva Komisiju da predstavi dobrovoljni pregled EU-a na Političkom forumu na visokoj razini 2023. i svake godine nakon toga te da se zalaže za daljnju standardizaciju dobrovoljnih nacionalnih pregleda, s naglaskom na svakoj od isključivih i podijeljenih nadležnosti EU-a, ali koja će sadržavati i procjenu ukupnog pozitivnog i negativnog učinka EU-a i njegovih država članica na globalni napredak u pogledu ciljeva održivog razvoja; smatra da bi se svaki takav pregled trebao temeljiti na revidiranom skupu pokazatelja za ciljeve održivog razvoja i da bi trebao obuhvaćati unutarnje prioritete, diplomaciju i međunarodno djelovanje za ponovnu uspostavu i zaštitu globalnih zajedničkih dobara i rješavanje međunarodnih prelijevanja unutarnjih politika EU-a, kao i pozitivnih i negativnih aspekata djelovanja EU-a;

21. prepoznaje važnost dobrovoljnih lokalnih i podnacionalnih pregleda za provedbu svakog od ciljeva održivog razvoja; poziva Komisiju da se prije sastanka na vrhu o ciljevima održivog razvoja 2023. savjetuje s Parlamentom i izvijesti ga o dobrovoljnom pregledu na razini EU-a; ističe da je potrebno razviti redovni pregled provedbe ciljeva održivog razvoja na regionalnoj i lokalnoj razini u EU-u; u tom pogledu pozdravlja rad Programa UN-a za ljudska naselja; potiče daljnji razvoj inicijative UN-a „Lokalizacija ciljeva održivog razvoja” kako bi se ubrzali i povećali napori za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja do 2030. godine; pohvaljuje rad Zajedničkog istraživačkog centra u pogledu lokalizacije Programa održivog razvoja do 2030. i Europskog priručnika za dobrovoljne lokalne preglede ciljeva održivog razvoja, koji nudi korisne službene i eksperimentalne pokazatelje za uspostavu učinkovitog lokalnog sustava praćenja ciljeva održivog razvoja posebno usmjerenog na europske gradove; pozdravlja pilot-projekt „Praćenje ciljeva održivog razvoja u regijama EU-a – uklanjanje nedostataka u pogledu podataka”, kojim će se utvrditi i ispitati usklađeni skup pokazatelja za regije EU-a kako bi se pratilo ostvarivanje ciljeva održivog razvoja i otvorio put sustavnom postupku preispitivanja u regijama EU-a;

22. poziva Komisiju da svake godine prilikom govora o stanju Unije predstavi ostvareni napredak i zaključke godišnjeg izvješća Eurostata o praćenju ciljeva održivog razvoja; očekuje da će godišnji program rada Komisije uvrstiti ciljeve održivog razvoja među godišnje prioritete, uključujući konkretne prijedloge za zakonodavne ili nezakonodavne inicijative kojima se namjerava doprinijeti njihovu ostvarenju te kojima bi se ciljevi održivog razvoja u potpunosti integrirali u godišnji program rada Komisije;

23. uviđa važnost izvješćivanja privatnog sektora za provedbu ciljeva održivog razvoja; ističe da korporativno izvješćivanje o održivosti i dužna pažnja, kada podliježu relevantnim revizijama, mogu biti važan okvir za poticanje veće odgovornosti u privatnom sektoru u pogledu društvenog i ekološkog učinka poduzeća i njihova doprinosa ostvarivanju ciljeva održivog razvoja; potiče sve aktere u društvu, uključujući privatne subjekte, da se uključe u redovito dobrovoljno izvješćivanje o provedbi ciljeva održivog razvoja;

24. poziva Komisiju da uspostavi internetski forum za razmjenu najboljih praksi za inicijative na lokalnoj razini u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja, pri čemu bi forum trebao biti organiziran po pojedinačnim ciljevima; predlaže da se postojanje tog foruma promiče u okviru vanjskog i unutarnjeg djelovanja EU-a u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja;

Proračun i financije

25. naglašava da je proračun EU-a, zajedno s paketom za oporavak NextGenerationEU, ključan alat za provedbu ciljeva održivog razvoja, zbog ukupnog obujma od 1,8 bilijuna EUR, dugoročnog dosega i multinacionalne dimenzije ( 15 )

26. sa zabrinutošću napominje da je javna zaduženost na globalnom jugu već prije pandemije bolesti COVID-19 bila na nezapamćenim razinama, što je dovelo do toga da se sve veći dio javnih proračuna upotrebljava za servisiranje vanjskih dugova, što je utjecalo na sposobnost vlada da na odgovarajući način financiraju i pružaju osnovne javne usluge; boji se da je trenutačna kriza pogoršala te postojeće slabosti u pogledu duga; poziva na uspostavu multilateralnog mehanizma za rješavanje duga, pod pokroviteljstvom UN-a, u svrhu odgovaranja na dužničku krizu u zemljama u razvoju i financijske zahtjeve Programa održivog razvoja do 2030.;

27. naglašava važnost preciznog i sveobuhvatnog mjerenja doprinosa EU-a ciljevima održivog razvoja s obzirom na to da je to ključan uvjet za postizanje usklađenosti politika radi održivog razvoja; pozdravlja ciljne vrijednosti rashoda u okviru Komisijine službene razvojne pomoći povezane s konkretnim ciljevima održivog razvoja i napore Komisije u praćenju proračunskih rashoda EU-a utrošenih na klimu, biološku raznolikost, čisti zrak, migracije i rodnu ravnopravnost ( 16 ) ; pozdravlja činjenicu da se u nizu politika uspostavljaju sustavi za izvješćivanje o ciljevima održivog razvoja, među ostalim u području razvojne suradnje; međutim, žali zbog toga što unatoč obvezi Komisije iz studenoga 2020. nije ostvaren dovoljan napredak u praćenju sredstava i rashoda povezanih s ciljevima održivog razvoja u cijelosti, osim u području vanjskog djelovanja, kako je navedeno u Pregledu Europskog revizorskog suda iz 2019., i u praćenju nedosljednosti među rashodima, što otežava sposobnost EU-a i trećih zemalja da ostvare ciljeve održivog razvoja, posebno u području poljoprivrede; stoga insistira na tome da je potrebno sveobuhvatno praćenje rashoda za ciljeve održivog razvoja uz upotrebu namjenskih metodologija, primjerice s obzirom na nejednakosti (cilj održivog razvoja br. 10) i njihovu stratešku važnost za provedbu svih ciljeva održivog razvoja; ponavlja da će to podrazumijevati nadilaženje sadašnje pripreme pregleda stanja koja se provodi u okviru godišnjeg izvješća o upravljanju proračunom EU-a i njegovoj uspješnosti; sa zabrinutošću napominje da se tijekom posljednjih nekoliko godina razina povlastica službene razvojne pomoći postupno smanjivala za zemlje u razvoju općenito, a posebno za najslabije razvijene zemlje, te poziva EU da ostvari svoj cilj da najmanje 20 % službene razvojne pomoći bude dodijeljeno ljudskom razvoju kao ključnom sredstvu za postizanje ciljeva održivog razvoja; naglašava da donatori trebaju dati prednost financiranju koje se temelji na bespovratnim sredstvima, posebno za najslabije razvijene zemlje, s obzirom na njihovo neodrživo opterećenje dugom; poziva Komisiju da ojača postojeće instrumente financiranja kako bi se do 2030. postigla nulta neto stopa emisija u europskom poslovanju i lancima opskrbe;

28. naglašava potrebu za financiranjem osposobljavanja u pogledu izgradnje kapaciteta MSP-ova kako bi naučili kako provoditi ciljeve održivog razvoja u svojim svakodnevnim aktivnostima;

29. pozdravlja napore uložene u sveobuhvatno uključivanje ciljeva održivog razvoja u europski semestar, među ostalim godišnjim pregledima održivog rasta i uključivanjem godišnjeg praćenja ciljeva održivog razvoja koje provodi Eurostat u okviru proljetnog paketa europskog semestra; ponovno ističe svoju potporu uključivanju pokazatelja biološke raznolikosti u europski semestar; potiče države članice da povećaju razinu ambicioznosti svojih nacionalnih odgovora na provedbu Programa održivog razvoja do 2030.; pozdravlja središnju ulogu ciljeva održivog razvoja u jesenskom paketu, posebno preporuku da države članice provode strategiju „izvan okvira BDP-a” kako bi ciljeve održivog razvoja u potpunosti uključile u svoje nacionalne odgovore; poziva Komisiju da nastavi s reformom europskog semestra kako bi se uravnotežili gospodarski, socijalni i okolišni prioriteti i slijedom toga potaknula dugoročna socijalna, ekološka i gospodarska transformacija te poboljšala integracija Programa održivog razvoja do 2030., europskog stupa socijalnih prava i europskog zelenog plana na svim razinama, uz potpuno uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti te dopunjavanje reformi i ulaganja u državama članicama; smatra da bi tom reformom trebalo zajamčiti da europska politika ciljeva održivog razvoja ne dovede do političkog procesa koji bi bio paralelan europskom semestru, već bi se trebala sastojati od integriranog i koherentnog pristupa zasnovanog na novom Paktu o održivom razvoju; očekuje da će se postupkom semestra povećati kapaciteti država članica za praćenje napretka u provedbi ciljeva održivog razvoja;

30. podržava europski zeleni plan i poziva na veće razumijevanje sinergijske uloge ciljeva održivog razvoja u borbi protiv klimatskih promjena i u tom smislu ističe korisnost ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 13, te priliku za pronalaženje kompromisa i rad na usklađenosti politika unutar okvira ciljeva održivog razvoja;

31. zahtijeva sveobuhvatno mapiranje financijskih omotnica za politike, programe i fondove EU-a, koje su ojačane dodatnim sredstvima instrumenta NextGenerationEU, kako bi se stvorila zelenija, digitalnija i otpornija Europa, uključujući utvrđivanje jesu li ulaganja i strukturne reforme koji se provode u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost usklađeni s ciljevima Programa održivog razvoja do 2030. i potiču li njihov dodatni napredak; poziva na potpunu provedbu metodologije praćenja klimatskih mjera i načela „nenanošenja bitne štete” u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost, kao i socijalnih i demografskih prioriteta utvrđenih u ciljevima održivog razvoja i europskom stupu socijalnih prava;

32. ističe da javno i privatno financiranje mora biti usklađeno s ciljevima održivog razvoja; potiče Komisiju da Program održivog razvoja do 2030. uključi u gospodarske i financijske politike i zakonodavstvo; poziva EU i njegove države članice da, u kontekstu u kojem službena razvojna pomoć i dalje nudi oskudna sredstva, operacije mješovitog financiranja usmjere na ona područja u kojima mogu dodati vrijednost lokalnom gospodarstvu; snažno potiču Europsku komisiju i države članice da u širem smislu prednost daju partnerstvima s domaćim poduzećima najmanje razvijenih zemalja koja slijede održive i uključive poslovne modele;

33. ističe važnost suradnje javnog i privatnog sektora na promicanju i financiranju održivog razvoja; ističe da je potrebno da financijske institucije definiraju i usvoje strategije i ciljeve kako bi se financijski portfelji uskladili s ciljevima održivog razvoja te da redovito izvještavaju o napretku; poziva na detaljne rasprave i suradnju s privatnim sektorom kako bi se potaknulo privatno financiranje i unaprijedilo stvaranje godišnjih radnih smjernica za ciljeve održivog razvoja za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, akademsku zajednicu i organizacije civilnog društva; poziva EU i njegove države članice, posebno zbog pitanja održivosti duga, da usvoje razborit pristup mješovitom financiranju i da osiguraju da sva sredstva mobilizirana mješovitim financiranjem ispunjavaju zahtjeve u pogledu razvojne učinkovitosti, održivosti i načela mješovitog financiranja Odbora OECD-a za razvojnu pomoć;

34. primjećuje da EU još uvijek nema plan za financiranje ciljeva održivog razvoja; apelira na Komisiju da hitno osmisli takav plan, imajući na umu da procijenjeni godišnji manjak za financiranje ciljeva održivog razvoja nakon pandemije bolesti COVID-19 iznosi 3,7 bilijuna USD ( 17 ) ; ističe da bez takvoga plana, s jasno definiranim i mjerljivim ciljevima, nije moguće sveobuhvatno praćenje rashoda za ciljeve održivog razvoja u okviru proračuna EU-a;

35. poziva EU da ispuni obveze u pogledu ciljeva održivog razvoja u pogledu ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje izbjeglica i migranata kako bi se osiguralo da mogu ostvariti svoj potencijal u zajednicama i gospodarstvima svojih zemalja domaćina;

36. prima na znanje promjene europske financijske strukture za razvoj (EFAD), kako je navedeno u zaključcima Vijeća od 14. lipnja 2021.; poziva Komisiju da provedbu Programa održivog razvoja do 2030. stavi u središte novog EFAD-a kako bi postao učinkovitiji, usklađeniji i uključiviji; ističe potencijal potpuno funkcionalnog EFAD-a za popunjavanje globalnog jaza u financiranju ciljeva održivog razvoja; poziva na veću suradnju i usklađivanje između Europske investicijske banke, Europske banke za obnovu i razvoj, nacionalnih razvojnih banaka i drugih malih i srednjih financijskih aktera, s posebnim naglaskom na projektima ulaganja čija je vrijednost manja od 5 milijuna EUR, kako bi se postigao veći učinak na ciljeve održivog razvoja; poziva Komisiju da razvije zajednički okvir i smjernice za cjelovitu provjeru održivosti financiranja EU-a, u skladu s pristupom Tima Europa kako bi se osigurala djelotvornost i učinkovitost europskih razvojnih politika; poziva na iskorištavanje pristupa Tima Europa kako bi se osigurala bliska koordinacija između EU-a i njegovih država članica te kako bi se ostvario Program održivog razvoja do 2030.; poziva EU da preuzme vodeću ulogu u mobilizaciji odgovarajućih financijskih sredstava iz razvijenih zemalja kako bi se poduprle promjene ciljeva održivog razvoja i hitna potreba za prilagodbom klimatskim promjenama u najugroženijim zemljama; poziva Komisiju da osigura da se novim EFAD-om nastoji ostvariti cilj ponovne uspostave multilateralnog sustava službenih financija (Multilateral System of Official Finance – MSOF) kako bi se zaustavilo neodrživo kreditiranje nekih zemalja koje nisu članice MSOF-a;

37. naglašava hitnost povećanja ambicije i djelovanja u vezi s ublažavanjem, prilagodbom i financiranjem u ovom kritičnom desetljeću kako bi se riješile razlike među državama članicama u pitanjima okoliša;

38. naglašava važnost stalnih napora za postizanje ciljeva održivog razvoja i ponavlja da je, čak i u vrijeme proračunskih ograničenja, obrazovanje i dalje temeljno pravo i ključno ulaganje kojim se omogućuje postizanje svih ciljeva održivog razvoja te naglašava važnu ulogu EU-a putem humanitarne pomoći i snažnijih partnerstava s različitim dijelovima svijeta, uključujući Afriku;

39. ističe ključnu ulogu koju obrazovanje, kultura, sport i programi EU-a u tim područjima imaju u postizanju ciljeva održivog razvoja te poziva na jačanje njihove međunarodne dimenzije, istovremeno uzimajući u obzir moć međuljudske diplomacije;

40. posebno naglašava važnost cilja održivog razvoja br. 4.1, koji je usmjeren na besplatno, cjelovito i kvalitetno osnovno i srednjoškolsko obrazovanje za sve u trajanju od 12 godina; podsjeća da trenutačne razine državne potrošnje u zemljama s niskim i nižim srednjim dohotkom nisu dovoljne za postizanje ciljeva održivog razvoja; podsjeća da je vanjsko financiranje ključno za potporu mogućnostima obrazovanja najsiromašnijih na svijetu; poziva EU i njegove države članice da povećaju razvojnu pomoć kako bi se ostvario cilj univerzalnog pristupa obrazovanju s pomoću proračunske potpore EU-a, što se pokazalo učinkovitim u području obrazovanja;

41. potiče svjetske čelnike da povezivost i pristup digitalnoj infrastrukturi, kao što je pristup cjenovno pristupačnoj i kvalitetnoj mreži, smatraju pravom koje proizlazi iz temeljnog prava na obrazovanje;

42. poziva Komisiju da koordinira i podupire države članice putem preporuka po državama članicama i razmjene najboljih praksi radi poboljšanja kvalitete i uključivosti njihovih obrazovnih sustava te radi uklanjanja rodnih i socioekonomskih razlika kad je riječ o stjecanju osnovnih vještina i obrazovanju u području znanosti, tehnologije, umjetnosti, inženjerstva i matematike (STEAM) u skladu s vizijom europskog prostora obrazovanja, zelenom i digitalnom tranzicijom EU-a i 4. ciljem održivog razvoja;

43. poziva države članice da u potpunosti iskoriste europski okvir kompetencija za održivost GreenComp kako bi u svim dobnim skupinama i na svim razinama obrazovanja razvile sustavan pristup razvoju svijesti o održivosti koji kombinira lokalne, regionalne i nacionalne realnosti s dosljednim pristupom u okviru europskog prostora obrazovanja; ponavlja svoj poziv državama članicama da dovrše europski prostor obrazovanja do 2025. kao ključan korak na putu prema postizanju cilja održivog razvoja br. 4;

44. potiče umrežavanje sektora neformalnog i formalnog obrazovanja kako bi se stvorile profesionalne obrazovne zajednice koje će podržati nastavnike u inovaciji pedagoških praksi, poticati višestruku pismenost, dati aktivniju ulogu učenicima te razvijati njihovu emocionalnu inteligenciju i otpornost na strahove i nesigurnost; u tom pogledu skreće pozornost na iskustvo lokalnih sportskih i kulturnih udruga;

45. inzistira na tome da obrazovna tijela trebaju ulagati u poboljšanje kvalitete strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kroz najsuvremenije infrastrukture, procese digitalizacije i veze s „trokutom znanja”, čime bi se obrazovni sektor uskladio s ciljevima ekološke i socijalne održivosti te pružili alternativni načini razvoja vještina kojima se doprinosi postizanju ciljeva održivog razvoja UN-a;

46. podsjeća edukatore na ključnu ulogu ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja u poticanju stavova i vrijednost male djece koji pogoduju razvoju svijesti o održivosti te u uključivanju njihovih obitelji u razmatranje načina na koje kao pojedinci i kao zajednica mogu doprinijeti održivosti;

47. potiče poduzetništvo mladih kao mehanizam za postizanje ciljeva održivog razvoja u Europskoj uniji i šire s pomoću europskih instrumenata kao što su Erasmus za mlade poduzetnike i program za obrazovanje i podizanje svijesti o razvoju (DEAR), s obzirom na potencijal za poboljšanje stopa zaposlenosti, osiguravanje pristojnih životnih uvjeta za ranjive skupine i razvoj inovativnih rješenja;

48. žali zbog toga što EU nije ostvario tri od četiri podcilja cilja održivog razvoja br. 14 (život ispod vode) za 2020.; također žali zbog toga što je 2020. Europski revizorski sud zaključio da, usprkos uspostavljenom okviru za zaštitu morskog okoliša, mjere EU-a nisu dovele do obnove mora i dobrog stanja okoliša niti vraćanja ribarstva na održive razine u svim morima; poziva Komisiju da provede zaključke i preporuke iz tog izvješća u svojem predstojećem akcijskom planu za očuvanje ribolovnih resursa i zaštitu morskih ekosustava, kao i u predstojećim mjerama u okviru strategije za biološku raznolikost;

49. podsjeća da su klimatska kriza i kriza biološke raznolikosti isprepletene i da ih je potrebno rješavati sustavno i zajedno; naglašava da su hitno potrebni pravno obvezujući ciljevi obnove prirode kako bi se riješio problem drastičnog smanjenja biološke raznolikosti u EU-u i ostvarili ciljevi održivog razvoja br. 14 i 15 te tako pomoglo ublažiti klimatsku krizu i izgraditi otpornost; u tom pogledu žali zbog kašnjenja prijedloga zakona EU-a o obnovi prirode i poziva na njegovu brzu objavu;

50. naglašava važnost cilja održivog razvoja br. 17 (partnerstvom do ciljeva); primjećuje, u okviru globalnih partnerstava i izgradnje kapaciteta, inovativnu ulogu inicijativa otvorenog koda, kao što je inicijativa za unutarnje razvojne ciljeve, čiji je cilj obrazovanje, nadahnuće i osnaživanje ljudi da budu pozitivna sila za promjene u društvu, čime se ubrzava napredak u postizanju ciljeva održivog razvoja;

Multilateralna suradnja

51. ustraje u tome da će biti potreban novi globalni politički angažman i pojačana multilateralna suradnja kako bi EU i njegovi partneri u sljedećih osam godina mogli ostvariti značajan napredak; poziva na preuzimanje obveza usmjerenih na djelovanje u cilju postizanja ciljeva održivog razvoja do sastanka na vrhu o ciljevima održivog razvoja 2023., koji će obilježiti sredinu razdoblja provedbe Programa održivog razvoja do 2030.; podsjeća da je EU, kao najuspješniji svjetski integracijski projekt koji dosljedno zagovara multilateralizam i svjetski predvodnik u postavljanju standarda, u jedinstvenom položaju da ubrza napredak u ostvarivanju cilja održivog razvoja br. 17 (partnerstva za ciljeve); stoga poziva EU da na političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju 2022. i sastanku na vrhu o ciljevima održivog razvoja 2023. preuzme vodeću ulogu u definiranju tog korjenitog političkog zaokreta; predlaže da predsjednica Komisije bude aktivno uključena u svaki politički forum na visokoj razini o održivom razvoju;

52. zabrinut je zbog činjenice da će gubitak biološke raznolikosti i usluga ekosustava ugroziti napredak ka postizanju oko 80 % procijenjenih ciljeva održivog razvoja; podsjeća na to da je ekološka obnova ključna za provedbu pristupa „Jedno zdravlje”; poziva EU da riješi temeljne uzroke gubitka biološke raznolikosti i da obveze u pogledu očuvanja, obnove i održive upotrebe resursa uključi u šire razvojne politike;

53. ističe da se međunarodno pravo razvilo na način da obuhvaća nove koncepte kao što su „zajednička baština čovječanstva”, „održivi razvoj” i „buduće generacije”, ali naglašava da ne postoji stalni međunarodni mehanizam za praćenje i pronalaženje rješenja za štete nastale u okolišu i njegovo uništenje koje mijenjaju globalna zajednička dobra ili usluge ekosustava;

54. ističe činjenicu da se Europa s najvećim izazovima u pogledu ciljeva održivog razvoja suočava u područjima održivih sustava opskrbe hranom, cjenovno pristupačne i čiste energije, poljoprivrede, klime i biološke raznolikosti (ciljevi održivog razvoja br. 2, 12, 13, 14 i 15); poziva Komisiju da izradi pouzdanu komparativnu analizu ciljeva održivog razvoja br. 6 (čista voda i odvodnja) i br. 14 (život ispod vode), posebno s obzirom na Konferenciju UN-a o oceanima u Lisabonu u lipnju 2022. i Politički forum na visokoj razini u srpnju 2022., s obzirom na to da se trenutačno trendovi ne mogu izračunati zbog manjka usporedivih podataka tijekom posljednjih pet godina; poziva Komisiju da naglasi potrebu za održivom proizvodnjom i potrošnjom, posebno u pogledu razumijevanja potrošača o tome kako njihovo potrošačko ponašanje utječe na ciljeve održivog razvoja; naglašava da razmjena najboljih praksi s partnerskim zemljama može pružiti EU-u i njegovim državama članicama znatno znanje o pojedinačnim inicijativama i mjerama koje se mogu poduzeti kako bi se postigli ciljevi iz paketa „spremni za 55 %” te da EU također može podijeliti svoja iskustva i najbolje prakse s partnerskim zemljama; smatra da se, zbog ruske invazije na Ukrajinu i njezina utjecaja na, među ostalim, prehrambeni sektor, napredak u pogledu nekih ciljeva održivog razvoja, osobito ciljeva br. 1, 2 i 10, može ne samo usporiti, već i poništiti, kako unutar EU-a tako i na globalnoj razini; posebno je zabrinut zbog sve većih cijena hrane, njihova utjecaja na najslabije razvijene zemlje i posljedičnog povećanja siromaštva, nesigurnosti opskrbe hranom, pothranjenosti i gladi;

55. podsjeća da će klimatske promjene sve više opteretiti proizvodnju hrane i pristup hrani, posebno u osjetljivim regijama, ugrožavajući sigurnost opskrbe hranom i prehranu; ističe zaključke izvješća IPCC-a za 2022. prema kojima će globalno zatopljenje postupno oslabiti zdravlje tla i usluge ekosustava, što će ugroziti produktivnost hrane u mnogim regijama na kopnu i u oceanima; potiče EU i njegove države članice da ostanu u potpunosti predani svojim međunarodnim angažmanima i obvezama u pogledu klime i biološke raznolikosti te zelenom planu, uključujući strategiju za biološku raznolikost i strategiju „od polja do stola”, posebno u kontekstu u kojem su pandemijska kriza i rat u Ukrajini pokazali koliko su zemlje u razvoju osjetljive na poremećaje na globalnom tržištu hrane;

56. ističe važnost provedbe Programa održivog razvoja do 2030. za postizanje pozitivnih učinaka prelijevanja, osobito na jugu, i za ulazak u pozitivan krug (eng. virtuous circle) u međunarodnim partnerstvima; ističe važnost vanjske dimenzije s obzirom na to da EU čini samo 19 % globalnih gospodarskih rezultata i 5,6 % svjetskog stanovništva, pri čemu se oba udjela smanjuju; ističe da je postizanje cilja održivog razvoja br. 10 strateška poluga koja će našim partnerima omogućiti da krenu na put prema održivom razvoju;

57. naglašava činjenicu da će se u barem 85 % svih novih vanjskih djelovanja koja se provode u okviru Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa rodna pitanja morati odrediti kao važan ili glavni cilj, kako je definirano pokazateljem politike rodne ravnopravnosti Odbora za razvojnu pomoć OECD-a, kao i da bi u najmanje 5 % tih djelovanja rodna ravnopravnost te prava i osnaživanje žena i djevojčica trebala biti glavni cilj; ponavlja da bi Europska služba za vanjsko djelovanje i države članice trebale spolno i reproduktivno zdravlje i prava smatrati prioritetom u postupku izrade programa EU-a, među ostalim i u zajedničkoj izradi programa; ustraje na brzoj i potpunoj provedbi zahtjeva iz programa djelovanja EU-a za okoliš do 2030. da se rodna pitanja uključe u sve politike u području klime i okoliša, među ostalim uključivanjem rodne perspektive u sve faze postupka donošenja politika;

58. poziva Komisiju, Europsku službu za vanjsko djelovanje i države članice da, prema potrebi, predstave relevantne rezultate postignute u provedbi pet prioritetnih ciljeva održivog razvoja na predstojećem političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju 2022., konkretno ciljeva održivog razvoja br. 4 (kvalitetno obrazovanje), br. 5 (rodna ravnopravnost), br. 14 (život ispod vode), br. 15 (život na kopnu) i br. 17 (partnerstva za ciljeve); naglašava važnost aktivnog sudjelovanja Parlamenta na političkom forumu na visokoj razini te da bi trebao biti sastavni dio izaslanstva EU-a; stoga očekuje da se zastupnicima u Parlamentu omogući sudjelovanje na koordinacijskim sastancima EU-a i da im se zajamči pristup dokumentima tijekom trajanja političkog foruma na visokoj razini;

o

o o

59. nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Organizaciji za gospodarsku suradnju i razvoj i Ujedinjenim narodima.

(1) SL C 210, 30.6.2017., str. 1.

(2) SL C 210, 30.6.2017., str. 1.

(3) SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

(4) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0099.

(5) SL C 456, 10.11.2021., str. 191.

(6) SL C 23, 21.1.2021., str. 130.

(7) SL C 289, 9.8.2016., str. 5.

(8) SL C 334, 19.9.2018., str. 151.

(9) SL C 67, 8.2.2022., str. 25.

(10) SL C 76, 28.2.2018., str. 45.

(11) SL C 474, 24.11.2021., str. 91.

(12) SL C 440, 6.12.2018., str. 14.

(13) COM(2021)0550.

(14) Eurostat, Europska komisija, „EU SDG Indicator set 2021 – Result of the review in preparation of the 2021 edition of the EU SDG monitoring report” (Skup pokazatelja EU-a za ciljeve održivog razvoja 2021. – Rezultati pregleda tijekom pripreme izvješća EU-a o praćenju ciljeva održivog razvoja za 2021.), 2021.

(15) Resorni odjel za proračunska pitanja, Glavna uprava za unutarnju politiku, za Odbor za proračunski nadzor, „The Sustainable Development Goals in the EU budget” (Ciljevi održivog razvoja u proračunu EU-a), 2021.

(16) Resorni odjel za proračunska pitanja, Glavna uprava za unutarnju politiku, za Odbor za proračunski nadzor, „Budgetary control of the Sustainable Development Goals in the EU budget – What measures are in place to ensure effective implementation?” (Proračunski nadzor ciljeva održivog razvoja u proračunu EU-a – Koje su mjere uspostavljene za osiguravanje učinkovite provedbe?), 2021.

(17) OECD, 'Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet’ (Globalni izgledi za financiranje održivog razvoja 2021. – novi načini ulaganja za ljude i planet), Pariz, 2020.