ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO IZVJEŠĆE EUROPSKOG REVIZORSKOG SUDA „POUZDANOST REZULTATA PROVJERA POLJOPRIVREDNIH RASHODA KOJE SU PROVELE DRŽAVE ČLANICE” /* COM/2014/060 final */





ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO IZVJEŠĆE EUROPSKOG REVIZORSKOG SUDA „POUZDANOST REZULTATA PROVJERA POLJOPRIVREDNIH RASHODA KOJE SU PROVELE DRŽAVE ČLANICE” Sažetak Zajednički odgovor na stavke I. – IX. Europski revizorski sud (ERS) već niz godina izražava nezadovoljstvo oslanjanjem Komisije na statistike država članica o rezultatima njihovih kontrola kao izvora podataka za izračun stope preostale pogreške. Ponajprije, Komisija je bila svjesna da se ne može u potpunosti pouzdati u kontrolne statistike država članica kao jedini pokazatelj razine pogreške u poljoprivrednoj potrošnji. Zbog tog je razloga godinama, i to sve do godišnjeg izvješća o radu (GIR) za 2012., primjenjivala „sigurnosnu maržu” od 25 % za izračun stope preostale pogreške na statističkoj osnovi, što je Sud redovito pobijao. Kao drugo, u GIR-u za 2012. Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj (GU AGRI) pokazala je razumijevanje za zabrinutost zbog kontrolnih statistika te je promijenila pristup nakon savjetovanja sa središnjim službama Komisije nadležnima za metodološka pitanja. U svojem godišnjem izvješću za 2012. Sud nije kritizirao ovaj pristup, nego se pozitivno izrazio o njemu te je preporučio korištenje sličnog pristupa za EPFRR. Štoviše, novom horizontalnom uredbom o kontroli, financiranju i praćenju zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), koja stupa na snagu od siječnja 2014., osigurava se znatno povećanje odgovornosti tijela za certifikaciju u državama članicama u pogledu iznošenja mišljenja o zakonitosti i pravilnosti rashoda, uključujući vrednovanje rezultata kontrola država članica koji su dostavljeni Komisiji. Kao posljedica toga, izvješće Suda bavi se metodologijom koja se promijenila i koja se još uvijek razvija. Komisija bi se stoga umjesto na povijesne elemente radije usredotočila na sadašnjost i budućnost, kao i na uspostavu dobre metodologije, među ostalim, i uz pomoć konstruktivnih prijedloga Suda. III. Za svoje godišnje izvješće o radu za 2012. GU AGRI razvio je metodu izračuna stope preostale pogreške kojom se uzimaju u obzir kako njegove vlastite revizije, tako i one koje je izvršio Sud. Ova je metoda korištena za izravna plaćanja (oko 70 % rashoda ZPP-a) za fiskalnu godinu 2012., a od fiskalne godine 2013. bit će proširena na druge rashode ZPP-a, i to osobito na ruralni razvoj. IV. Uspostava kontrolnih sustava uređena je preciznim pravilima EU-a, koja se prema potrebi nadopunjuju odgovarajućim smjernicama Komisije. Agencije za plaćanja, primjerice, moraju izvršiti administrativnu provjeru 100 % zahtjeva prije isplate, a najmanje 5 % zahtjeva mora se provjeriti na licu mjesta. Sukladnost kontrolnih sustava s pravilima provjeravaju revizori GU-a AGRI , a rizici za proračun EU-a koji mogu proizaći iz slabosti prepoznatih u kontrolnim sustavima pokrivaju se financijskim korekcijama. Agencije za plaćanja isto su tako odgovorne za prikupljane podataka o svojim kontrolama koji se ugrađuju u statističke kontrolne podatke koji se svake godine šalju Komisiji. Tijela za certifikaciju moraju sustavno ispitati točnost tih sastavljenih statistika, osobito usklađivanjem s pojedinačnim transakcijama, i dati mišljenje o njima Naposljetku, za godinu podnošenja zahtjeva 2012., GU AGRI ispitao je, za plaćanja po površini, prijenos pojedinačnih kontrolnih podataka informacijskim sustavom koji se koristi za plaćanja (tzv. CATS). Ispitivanje je bilo uspješno te će se stoga automatsko prenošenje kontrolnih podataka od godine podnošenja zahtjeva 2014. proširiti na većinu mjera i rashoda ZPP-a. Ovime će se spriječiti netočnosti u kontrolnoj statistici koje proizlaze iz neodgovarajućeg prikupljanja pojedinačnih podataka. V. Revizije koje provodi sama Komisija ukazuju na to da kontrolni sustavi nekih država članica nisu usklađeni s pravilima i ne otkrivaju sve pogreške koje bi se mogle otkriti. Komisija je stoga bila svjesna da se ne može u potpunosti pouzdati u kontrolne statistike država članica kao jedini pokazatelj razine pogreške u poljoprivrednoj potrošnji. Zbog tog je razloga godinama, i to do godišnjeg izvješća o radu za 2012. godinu, primjenjivala „sigurnosnu maržu” od 25 % za izračun stope preostale pogreške na statističkoj osnovi. Sud je ovo redovito pobijao, ali nije ocjenjivao do koje je mjere bilo nedovoljno. Ipak, GU AGRI pokazao je razumijevanje za zabrinutost u pogledu kontrolnih statistika te je promijenio pristup (vidi odgovor na stavak III.) nakon savjetovanja sa središnjim službama Komisije nadležnima za metodološka pitanja. U godišnjem izvješću za 2012. Sud nije nije izrazio nezadovoljstvo ovim pristupom, već se pozitivno izrazio o njemu te je preporučio da bi se trebao proširiti na druga područja rashoda u okviru ZPP-a, i to osobito na ruralni razvoj. VI. Nova metoda opisana u odgovoru na stavak III. omogućuje Komisiji prilagodbu stope pogreške koja proizlazi iz statistika država članica u kojima su Komisija i/ili Sud prepoznali nedostatke u sustavima za otkrivanje nepravilnih rashoda. VII. Komisija je isto tako bila svjesna da postoje ograničenja u opsegu posla koji su trebala obaviti tijela za certifikaciju. Zbog toga će od godine podnošenja zahtjeva 2014., u primjeni reforme ZPP-a, tijela za certifikaciju morati mnogo podrobnije istražiti pouzdanost kontrola koje provode agencije za plaćanja. VIII. Usprkos izvjesnim nedostatcima, dobivene se informacije smatraju korisnima i u svrhu praćenja i kao pokazatelj pogreške koju države članice otkriju tijekom administrativnih provjera i provjera na terenu. Kao što je prethodno spomenuto, Komisija koristi novu metodu kako bi postigla upućeniju procjenu razine pogreške no što bi bilo moguće kad bi se ona dobivala jedino iz kontrolnih statistika država članica. IX. Komisija ne tvrdi da je prilagodba koju vrši na kontrolnim statistikama država članica statistički valjana, ali smatra da je to najbolja procjena u odsutnosti drugih pouzdanijih podataka. Ovaj je pristup bio rezultat intenzivnih internih rasprava, ne samo unutar GU-a AGRI, nego i sa središnjim službama Komisije. Komisija napominje da Sud u godišnjem izvješću za 2012. preporučuje sljedeće: „U godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI Komisija primjenjuje sličan pristup za EPFRR u pogledu nevezanih potpora po površini, uzimajući u obzir rezultate vlastitih revizija za utvrđivanje sukladnosti prilikom procjene stope pogreške za svaku agenciju za plaćanja.” X. Komisija dijeli mišljenje Suda u pogledu nužnog poboljšanja administrativnih provjera i provjera na terenu. Primjerenost tih provjera verificira/procjenjuje se tijekom revizija za utvrđivanje sukladnosti, a državama članicama daju se preporuke za poboljšanje. Komisija isto tako redovito izvješćuje države članice o najčešćim nalazima svojih revizija, s ciljem poticanja najboljih praksi. Komisija smatra da trajno provodi ovu preporuku kao što je navedeno u daljnjem tekstu te da je ojačala određene alate u okviru reforme ZPP-a. Ako Komisija, a i Sud, otkriju slabost u sustavu upravljanja i kontrole u državama članicama, koriste sve alate koji su im na raspolaganju kako bi potaknuli države članice da isprave situaciju. Oni uključuju postupak potvrđivanja sukladnosti, čija su posljedica financijske korekcije koje ne samo što štite proračun EU-a, već i djeluju kao moćan poticaj državama članicama, zahtjev upućen državama članicama da provedu akcijske planove kojima bi uklonili te nedostatke. Prekid plaćanja koristi se i za EPFRR, a nova horizontalna uredba o kontroli, financiranju i praćenju ZPP-a, koja će stupiti na snagu u siječnju 2014., uključuje pojačan mehanizam obustave plaćanja državama članicama koje ne uspiju provesti popravni akcijski plan. Programi pomoći koji se temelje na površini općenito, a osobito LPIS (eng. Land Parcel Identification System, sustav za identifikaciju zemljišnih parcela), podložni su stalnom provođenju revizija u svrhu otkrivanja nedostataka. Komisija vrlo ozbiljno shvaća neučinkovitost LPIS-a te zahtijeva od država članica da provedu žurne promjene koje Komisija pomno prati revizijama u svrhu praćenja. Istodobno se svaki rizik po proračun EU-a pokriva financijskim korekcijama. Prva alineja: Smjernice o kontrolama koje treba provesti ažurirat će se u okviru reforme ZPP-a, usporedo sa stvaranjem delegiranih i provedbenih akata. O njima će se raspravljati i objasnit će ih se i agencijama za plaćanja, koje će ih morati primjenjivati, i tijelima za certifikaciju, koja će morati provjeravati kako ih agencije za plaćanja primjenjuju. Komisija će isto tako preispitati smjernice dane državama članicama za sastavljanje statistika te će se osobito potruditi uskladiti najbolje prakse među različitim sektorima. Smjernice će se osobito preispitati u kontekstu automatizacije statistika te u kontekstu provedbe pravila za reformu ZPP-a. Komisija će i dalje zahtijevati od država članica da poboljšaju unutarnje postupke za provjeru poslanih kontrolnih podataka. Druga alineja: Novom horizontalnom uredbom o kontroli, financiranju i praćenju ZPP-a, koja će stupiti na snagu u siječnju 2014., od tijela za certifikaciju tražit će se da dostave mišljenje o zakonitosti i pravilnosti transakcija. To će imati za nužnu posljedicu ponavljanje reprezentativnog uzorka transakcija koje su agencije za plaćanja već kontrolirale i potvrđivanje (ili nepotvrđivanje) kontrolnih statistika koje su proizašle iz njih. Očekuje se da će taj dodatni posao rezultirati poboljšanjem kvalitete kontrolnih podataka agencija za plaćanja te da će, u spoju s mišljenjem tijela za certifikaciju, dovesti do poboljšanja stupnja jamstva koji je moguće izvesti. Treća alineja: Komisija naglašava da su razni rokovi za slanje statistika postavljeni iz brojnih operativnih razloga, a ne samo u svrhu izvješćivanja za GIR. Komisija zapaža da je potrebno uspostaviti ravnotežu po pitanju optimalnog vremena za primanje podataka, imajući na umu da njihovo prikupljanje predstavlja veliko administrativno opterećenje za države članice, kako bi se izbjegao višestruk prijenos ažuriranih podataka. Godine 2012. Komisija je provela pokusnu vježbu za automatski prijenos kontrolnih podataka za plaćanja po površini. Ti su podatci stoga poslani u srpnju 2013., a početne procjene njihove potpunosti i kvalitete su pozitivne. Izvršit će se prilagodbe kako bi se svi odgovarajući kontrolni podatci automatizirali na taj način. Time će se ograničiti rizik pogrešnog prikupljanja pogrešaka i osigurat će se korištenje jedinstvene metodologije u svim državama članicama. U novoj horizontalnoj uredbi o kontroli, financiranju i praćenju ZPP-a uvedena je odredba kojom se Komisiji omogućuje obustava plaćanja državi članici u pogledu kontrolnih podataka koji nisu poslani u određenim rokovima. Na kraju, Komisija će zahvaljujući novom poslu na zakonitosti i pravilnosti koji će vršiti tijela za certifikaciju dobiti čvršće mišljenje o pouzdanosti samih kontrola, kao i pojačano jamstvo o stopama pogreške. Četvrta alineja: Novom horizontalnom uredbom propisuje se da će tijela za certifikaciju morati sustavno ispitivati, na reprezentativnim uzorcima za EFJP i EPFRR, pouzdanost administrativnih provjera i provjera na terenu koje su izvršile agencije za plaćanja. Cilj je smjernica koje je pripremila Komisija osigurati da se taj posao vodi na temelju pouzdane statističke metodologije, da njegovi rezultati pojačavaju jamstvo zakonitosti i pravilnosti transakcija te da pružaju valjanu procjenu stope preostale pogreške po državi članici i po fondu. Time bi se omogućilo Komisiji da sve više smanjuje potrebu za pojedinačnim prilagodbama koje trenutačno vrši na statistikama koje joj šalju države članice. Komisija će u međuvremenu primijeniti novi pristup naveden u odgovoru na stavak III. i provest će preporuku iz godišnjeg izvješća Suda za 2012. godinu: „U godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI , Komisija primjenjuje sličan pristup za EPFRR u pogledu nevezanih potpora po površini, uzimajući u obzir rezultate vlastitih revizija za utvrđivanje sukladnosti prilikom procjene stope pogreške za svaku agenciju za plaćanja.” U pogledu vlastitih revizorskih radnji Komisija će i dalje biti usredotočena na sustavne revizije agencija za plaćanja, na temelju rizika i u okviru postupka potvrđivanja sukladnosti, kako bi osigurala ispravak rizika koji proizlaze iz prepoznatih slabosti kontrolnih sustava. Revizorske radnje uključuju i nove zadatke tijela za certifikaciju povezane sa zakonitošću i pravilnošću, kako bi se dale tehničke smjernice i doprinijelo postizanju cilja pojačanog jamstva. Opažanja Zajednički odgovor na stavke 28. – 36.: GU AGRI već je u GIR-u za 2012. naveo da „... kontrolne statistike država članica treba uzeti u obzir s dozom opreza.” GU AGRI već je počeo proširivati integrirani pristup primijenjen na nevezane izravne potpore u GIR-u za 2012. na druga područja rashoda ZPP-a u GIR-u za 2013. – to znači da će se statistike država članica prilagoditi uzimajući u obzir rezultate vlastitih nalaza revizije GU-a AGRI kao i nalaze Suda i tijela za certifikaciju. 30. Komisija prati opažanje Suda o učinkovitosti nadzornih i kontrolnih sustava u predmetnim agencijama za plaćanja u kontekstu svojih stalnih postupaka utvrđivanja sukladnosti. Komisija je za 2011. primijetila da je većina navedenih pogrešaka bila relativno mala u financijskom pogledu i da se uglavnom odnosila na male razlike u ponovnom mjerenju zemljišnih parcela koje je izvršio Sud (42 pogreške koje je Sud pronašao tiču se vrlo malih pogrešaka u ponovnom mjerenju parcela, a 24 pogreške bile su ispod 2 %). Slično tome, za 2012. većina mjerljivih pogrešaka bila je relativno mala u financijskom pogledu i uglavnom se odnosila na vrlo male razlike u ponovnom mjerenju zemljišnih parcela koje je izvršio Sud (36 pogrešaka koje je Sud pronašao bile su manje od 5 %, a od toga 23 pogreške ispod 2 %). 32. Pri izračunu stope preostale pogreške Komisija uzima u obzir potencijalni učinak slabosti koje utječu na podatke iz izvješća država članica. Prva alineja: Komisija ima obvezu držati se definicije poljoprivrednika iz članka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009. Druga alineja: Premda se Komisija ne slaže uvijek s ocjenom revizora Suda o točnoj prihvatljivosti površina, ako smatra da je država članica pogrešno evidentirala prihvatljivu površinu, prati taj problem kroz postupak poravnavanja računa. Treća alineja: U točno navedenom slučaju koji je naveo Sud, predmetna agencija za plaćanja smatrala je da je zamjena parcela ispravak „očitih pogrešaka” – koncept koji je predviđen u zakonodavstvu/smjernicama EU-a. Kao što je navedeno u prethodnim odgovorima, Komisija ne dijeli mišljenje suda o primjeni koncepta očite pogreške u slučaju pogrešnog svrstavanja parcela. Četvrta alineja: Agencije za plaćanje nisu uvijek odgovorne za način izračuna materijalnih prava na isplatu. U brojnim slučajevima upute o izračunu materijalnih prava sastavljaju nadležna tijela u državama članicama. Peta alineja: Premda se Komisija ne slaže uvijek s ocjenom revizora Suda o točnoj prihvatljivosti površina, ako smatra da je država članica pogrešno zevidentirala prihvatljivu površinu, prati taj problem kroz postupak poravnavanja računa. Polje 1. – Primjer netočnih podataka u LPIS-u Prema tvrdnji talijanskih tijela, problem Lombardije ispravljen je od 2011. . Komisija to rješava postupkom potvrđivanja sukladnosti računa. Komisija je svjesna problema povezanih s prihvatljivošću pašnjaka u Španjolskoj. Od španjolskih se tijela tražilo da postupe po ovoj stvari te su predstavile plan poboljšanja LPIS-a uključujući prije svega mjere za provedbu primjene koeficijenta prihvatljivosti na parcele prekrivene pašnjacima i za osiguranje sustavnog ažuriranja LPIS-a rezultatima provjera na terenu. Komisija će i dalje pratiti nacionalna tijela u provedbi ovog plana. Komisija je pronašla i neke slučajeve u Mađarskoj gdje LPIS nije bio ažuriran rezultatima provjera na terenu te je pisanim putem zatražila od mađarskih tijela da poduzmu korektivne mjere u tom pogledu. 33. O slabostima koje navodi Sud već su se podnosila izvješća u prethodnim godinama. Odgovarajuće preporuke provode se od 2010. u suradnji s državama članicama i po potrebi se prate u kontekstu postupaka potvrđivanja sukladnosti. 34. Za 2011. Komisija je zapazila da je većina navedenih pogrešaka bila mala u financijskom smislu (polovina pogrešaka bila je manja od 5 %). 35. Pri izračunu stope preostale pogreške Komisija uzima u obzir potencijalni učinak slabosti koje utječu na podatke iz izvješća država članica. Polje 3. – Primjer nedovoljne kvalitete provjera na terenu države članice Ovo se pitanje pratilo u ispitivanju čiji su rezultati sljedeći: - Agencija za plaćanja odlučila se – nakon ponovne procjene slučaja –za povrat već isplaćene potpore za taj konkretni projekt; - Postupak provjere / kontrolni popisi ažurirani su kako bi se isključila mogućnost da inspektor ne primijeti da poljoprivredna zgrada ima pretežito karakteristike kuće; - Ponovna provjera (ex-post) izvršena je na svim projektima koje je provjerio i odobrio isti onaj inspektor koji je odobrio neprihvatljivi projekt; - Ponovna provjera (ex-post) izvršena je na svim projektima koji imaju slične karakteristike kao neprihvatljivi projekt; - Te ex-post kontrole pokazale su manje nepravilnosti koje sad slijede standardne proturječne korake i vjerojatno će uključivati povrat dijela već isplaćene potpore; - Ipak, kako se posljednje ponavljanje provjera ticalo samo projekata koji uključuju nova zdanja, a ne i adaptaciju postojećih zgrada, Komisija je zatražila od talijanskih tijela da ponovno provjere te projekte. Rezultati tih konačnih ex-post provjera bit će poslani do 30. studenoga 2013. Polje 4. – Primjer neotkrivenog kršenja pravila o javnoj nabavi Kao što je navedeno u odgovoru na godišnje izvješće za 2012. , službe Komisije razgovarat će o nalazima Suda s nacionalnim tijelima, s ciljem zaštite financijskih interesa EU-a i povrata svih nedospjelih plaćanja. U odnosu na Rumunjsku, Komisija je u svojim revizijama isto tako utvrdila znatne slabosti, a postupak poravnanja računa je u tijeku. 36. Komisija je i sama uočila taj nedostatak te je stoga u svojem GIR-u za 2012. promijenila način na koji zaključuje o pouzdanosti kontrolnih statistika država članica. Stoga uzima u obzir druga revizorska mišljenja, uključujući dokaze prikupljene tijekom revizije Europskog revizorskog suda, koji odražavaju opseg pogrešaka koje države članice nisu otkrile i o kojima stoga nisu izvijestile u svojim statistikama. 38. Komisija je u tijeku automatiziranja prijenosa kontrolnih statistika (uspješna pokusna vježba provedena je u srpnju 2012.) i u tom kontekstu priprema podrobnije smjernice i postupke, kako interne, tako i za države članice. Vidi odgovore i na stavke 39. – 41. 39. GU AGRI nije odredio točan krajnji datum za sastavljanje statističkih izvješća jer radije prima ažurirane statistike, pa makar i sljedeće godine. U Odboru za ruralni razvoj, međutim, države članice stalno se podsjeća na važnost pružanja statistika. Usprkos tome, nikako se nije mogao uvesti „prijelazni” krajnji datum. GU AGRI provjerava potpunost statistika godišnjim izvješćima tijela za certifikaciju koja pomno proučava, što može dovesti do nastavnih postupaka potvrđivanja sukladnosti. Točno je da podatci nisu potpuni i da se stopa pogreške izračunava samo na temelju rashoda za koje su dostupne kontrolne statistike. Komisija, međutim, računa da je samo otprilike 0,6 % iznosa isplaćenih izravnih potpora za godinu podnošenja zahtjeva 2010. isplaćeno nakon roka 30. lipnja 2011. te da one stoga možda nisu sadržane u podnesenim kontrolnim statistikama. Kao posljedica toga, utjecaj tih 0,6 % na preciznost predmetnih kontrolnih statistika kao temelja izračuna stope pogreške vrlo je ograničen. Polje 5. – Primjeri nepotpunih ili netočnih podataka koje su navele neke revidirane agencije za plaćanja Vidi odgovor na stavak 92. 40. Kao što je Sud naveo, trenutačno važeće smjernice ne naglašavaju ponovno podnošenje statistika. Bez obzira na to, u razdoblju između trenutka kada države članice pošalju statistike i trenutka kada ih Komisija upotrijebi u GIR-u, Komisija vrši provjere dosljednosti i vjerojatnosti te po potrebi kontaktira s državama članicama kako bi provjerila moguće nepravilnosti. Ažurirani podatci zahtijevaju se i u Odboru za ruralni razvoj te tijekom revizijskih misija i bilateralnih sastanaka, ako se to smatra potrebnim. Osim toga, zahtjev za sustavnim ažuriranjem statistika stvorio bi dodatni administrativni teret ne samo za države članice, nego i za Komisiju jer bi morala ponavljati posao verificiranja i uvrštavati izmijenjene podatke u složenu osnovu za izračun stope preostale pogreške. U konačnici postoji vrlo ograničena mogućnost primanja, provjere i obrade bilo kojih pregledanih podataka koje bi se moglo uvrstiti u godišnje izvješće o radu GU-a. Komisija naglašava da kontrolne statistike i stopa pogreške izvedena iz njih nisu godišnji računi država članica i da se njihova točnost ne mora utvrđivati u istom opsegu. One se zapravo više koriste kako bi naznačile gdje se nalazi pogreška, a Komisija je, čak i prije uvođenja nove metode za prilagodbu stope pogreške, na njih primjenjivala znatnu marginu slobodne prosudbe kako bi pokazala vjerojatnost da su prikazani manjima no što jesu. Konačno, provedena je pokusna vježba u pogledu automatizacije statistika za potpore po površini za godinu podnošenja zahtjeva 2012. Taj je posao započeo već 2011. , pri čemu je državama članicama poslana neophodna prethodna obavijest o tehničkim zahtjevima, a proizašli podatci za godinu podnošenja zahtjeva 2012. preneseni su i automatski obrađeni u bazi podataka Komisije do 15. srpnja 2013. Početne procjene Komisije o njihovoj kvaliteti su pozitivne. Kad se dovrše svi potrebni pregledi, započet će se s radom na proširenju automatizacije na ostala glavna područja rashoda ZPP-a i očekuje se da će biti funkcionalni za godinu podnošenja zahtjeva 2014. U tom kontekstu Komisija priprema podrobnije smjernice i postupke, kako interne, tako i za države članice. 41. Komisija pazi da pretjerano ne poveća administrativno opterećenje država članica. Ipak, automatizacija prijenosa kontrolnih statistika trebala bi poboljšati sljedivost izvršenih provjera. Zajednički odgovor na stavke 42. – 46.: Komisija je svjesna da neke agencije za plaćanja trebaju učiniti daljnji napredak u sastavljanju i provjeri kontrolnih podataka. I doista, u većini vlastitih revizija Komisija ispituje usklađenost statističkih izvješća s pojedinačnim kontrolnim podatcima i često zapaža nedosljednosti. Zbog tog je razloga pokrenula automatski postupak kojim se agencijama za plaćanja omogućuje da izvijeste o svojim pojedinačnim kontrolnim podatcima s pomoću sustava koji se koristi za pojedinačna plaćanja. Pokusna vježba koja obuhvaća plaćanja povezana s površinom u svim državama članicama za godinu podnošenja zahtjeva 2012. (dostavljeni podatci 15. srpnja 2013.) uspješno je provedena i navedena će se metoda proširiti na druge mjere iz ZPP-a. Takvom automatizacijom smanjuje se administrativno opterećenje i suzbijaju sve pogreške pri sastavljanju. 44. Četvrta alineja: Uključenje dodatnih informacija u odnosu na protekle godine moglo bi samo dovesti do toga da se razina pogreške prikaže većom no što jest. Čak i ako su podatci navedeni u pogrešnim tablicama, to ne bi trebalo utjecati na stopu preostale pogreške za ruralni razvoj u cjelini. Stoga se može zaključiti da nijedna od navedenih dviju pogrešaka nije dovela do navođenja manje razine pogreške no što ona doista jest. Polje 6. – Primjeri netočnog predstavljanja broja ili vrijednosti provedenih provjera na terenu U poljskom primjeru provjere su izvršene, agencija za plaćanja otkrila je i u potpunosti zabilježila pogrešku, ali je nehotice razvrstala jedan njezin dio pod administrativne provjere, a ne pod provjere na terenu. Polje 7. – Primjeri pronađenih pogrešaka koje imaju znatan utjecaj na stope pogrešaka o kojima je podneseno izvješće Komisiji Drugi stavak: U primjeru koji se odnosi na Bugarsku, agencija za plaćanje podnijela je, doduše, pogrešno izvješće, ali je zapravo utvrdila veću stopu pogreške no što doista postoji. Zajednički odgovor za stavke 47. – 50.: Broj provjera koje su izvršila tijela za certifikaciju u skladu je s veličinom uzorka koji Komisija zahtijeva u smjernicama upućenima tim tijelima. Komisija, međutim, već niz godina smatra da je potrebno i poboljšanje u pogledu kvalitete provjera država članica, načina na koji izvješćuju o njima i načina na koji tijela za certifikaciju mogu pružiti bolja jamstva. Krajem 2009. osmislila je dobrovoljnu vježbu za jačanje jamstava koju provode tijela za certifikaciju, pri čemu bi se od njih tražilo da ponovno provedu reprezentativni uzorak provjera agencija za plaćanja na terenu. Ovu je mogućnost iskoristio samo mali broj agencija za plaćanja, a rezultati su bili prilično neujednačeni. Međutim, u kontekstu reforme ZPP-a, postignut je politički dogovor o odredbi u novoj horizontalnoj uredbi o financiranju, upravljanju i praćenju ZPP-a, kojom se od tijela za certifikaciju traži da dostave mišljenje o zakonitosti i pravilnosti transakcija koje čine osnovu za rashode. To bi imalo za posljedicu provjeru reprezentativnog uzorka transakcija od početka do kraja, kao i njihovu ponovnu provedbu (u opsegu 60 do 170 transakcija po fondu, ovisno o broju čimbenika, uključujući broj stanovnika). Komisija stoga smatra da se s navedenim nalazima pozabavila u sklopu zakonodavnih inicijativa koje je već poduzela i koje će biti donesene početkom 2014. godine. Polje 8. – Primjeri manjkavosti tijela za certifikaciju u njihovim provjerama uslijed neobuhvaćanja svih zahtjeva EU-a za financiranjem Nalazi ERS-a uzet će se u obzir u analizi rizika tima za certifikaciju. 51. Kad god je bilo potrebno, dane su preporuke predmetnim tijelima za certifikaciju kako bi u budućnosti povećala kvalitetu svojeg posla. Tijekom i nakon sastanka stručne skupine održanog u rujnu 2012. nalazi i preporuke podijeljeni su i stavljeni na raspolaganje svim tijelima za certifikaciju. Neka tijela za certifikaciju u potpunosti su shvatila koje provjere treba izvršiti i koja im je svrha, dok druga ponekad ne vrše dovoljno dubinska ispitivanja i ostaju na prilično formalističkoj razini procjene. Komisija smatra da većina nalaza nije bila značajna te da ne dovode u pitanje jamstvo koje Komisija može dobiti u tom pogledu pri sastavljanju GIR-a. Zajednički odgovor na stavke 52. – 54.: Komisija u pravilu nastavlja provjeravati rad tijela za certifikaciju analizom dokumenata koji se odnose na financijsko poravnavanje računa te na revizijske misije u tijelima za certifikaciju. U svjetlu pouka izvučenih iz dobrovoljne primjene „povećanja pouzdanosti postupka dobivanja jamstva” smjernice za tijela za certifikaciju preisituju se kako bi se u njih uvrstila nova obveza tijela za certifikaciju da obuhvate zakonitost i pravilnost rashoda. Zajednički odgovor na stavke 56. – 57.: Komisija dijeli stav Suda da je uzorak koji tijela za certifikaciju trenutačno provjeravaju suviše malen. U tu svrhu u nacrtu smjernica za nove zadatke tijela za certifikaciju usmjerene na donošenje mišljenja o zakonitosti i pravilnosti navodi se statistički valjan model za obavljanje tog posla, a one su proširene u pogledu prirode posla koji tijela za certifikaciju trebaju obaviti kako bi se osiguralo cjelovito ispitivanje, od početka do kraja, svake odabrane transakcije. Nadalje, ubuduće se namjerava vršiti podrobniji nadzor posla koji obavljaju tijela za certifikaciju. 58. Komisija smatra da je njezin informacijski sustav prikladan za svrhe kojima je namijenjen. Konkretnije rečeno, informacije država članica služe potrebama operativnih i revizorskih službi. Poštovat će se zakonodavni okviri i njih će se pridržavati. 59. Komisija prikuplja informacije o rezultatima administrativnih provjera i provjera na terenu za godinu podnošenja zahtjeva n koji se isplaćuju poljoprivrednicima od prosinca n do lipnja n+1, a potom se Komisiji dostavlja izvješće u srpnju n+1. GIR za financijsku godinu n+1 sastavlja se u ožujku n+2. Komisija primjećuje da se statistike ne koriste toliko za praćenje provedbe država članica, nego, među ostalim, za provjeru odgovara li broj kontrola zakonskim zahtjevima. Još jedna svrha statistika njihovo je korištenje kao upravljačkog alata za države članice. One su koristan izvor informacija o otkrivenim pogreškama koje treba ispraviti u danoj godini. 60. Za izravna plaćanja, razdoblje isplate za godinu podnošenja zahtjeva n je od 15.10.n do 30.6.n+1 (zbog toga razdoblje isplate upada u financijsku godinu n+1, koja je predmet GIR-a za n+1 sastavljenog u ožujku n+2). Kontrolne statistike stoga se ne mogu poslati sve dok se ne obradi godina podnošenja zahtjeva. Premda se neka plaćanja vrše nakon tog datuma, obično ih je malo i imaju malen financijski utjecaj. Nacrtom propisa za reformu ZPP-a predlaže se usklađenje razdoblja isplate i rokova za EFJP IAKS s onim za EPFRR IAKS. Jedan od razloga za to uspostavljanje je bolje veze između godine podnošenja zahtjeva i financijskog izvršenja. Rok 15. srpnja isto tako omogućuje državama članicama da izvrše sve potrebne prilagodbe prije sljedeće godine podnošenja zahtjeva. 61. Rokovi za slanje statistika o izvršenim kontrolama propisani su u važećem zakonodavstvu EU-a. Nije uvijek moguće dobiti ažurirane statistike na vrijeme da bi ih se uvrstilo u GIR. 62. Komisija zapaža da su jedine statistike koje se može smatrati „ne sasvim relevantnima” one za EPFRR nevezane za IAKS, za koje se razdoblje na koje se statistike odnose ne poklapa u potpunosti s financijskom godinom GIR-a. 63. U sklopu pokusne vježbe u srpnju 2013. podatci koje je naveo Sud poslani su elektronički izravno u bazu podataka CATS. Svi podatci za izravne potpore po površini primljeni su na ovaj način i zbog toga je opseg Komisije za vršenje provjera povećan. Međutim, primijećeno je da su službene financijske izjave država članica (uključujući „x-tablice” koje navodi Sud) u pogledu transakcija koje podupiru te statistike poslane u veljači n+1 – samo četiri mjeseca po završetku predmetne financijske godine. Kako se vrijeme podnošenja godišnjih izjava poklapa s vremenom donošenja godišnjeg izvješća o radu glavnog direktora, koje mora biti potpisano do kraja ožujka n+1, nemoguće je izvršiti dubinsko usklađenje podataka iz x-tablica s podatcima iz statistika poslanih prethodnog srpnja. Zajednički odgovor na stavke 66. – 68.: Komisija smatra da nije moguće sustavno provjeriti sve podatke navedene u statistikama tijekom revizija sukladnosti provedenih u državama članicama. GU AGRI procjenjuje da države članice svake godine provedu više od 900 000 kontrola koje su temelj za kontrolne statistike pa stoga ne bi bilo moguće izvršiti opseg provjera koji traži Sud. Revizije moraju pokriti najosnovnije rizike. Premda se nešto poduzima u tom pogledu, nemoguće je riješiti sve probleme pronađene u statistikama. Provjera kontrolnih statistika nije glavni predmet revizija sukladnosti, koje se prije svega usredotočuju na funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole. Osim toga, velik broj revizija za predmetnu godinu provodi se nakon što je GIR dovršen. Ovisno o odgodi koju dopušta zakonodavstvo EU-a i o postupku revizije, nije uvijek moguće dobiti ažurirane statistike na vrijeme da bi ih se uključilo u GIR. Zbog širokog raspona elemenata koje revizori Komisije u GU-u AGRI već moraju provjeriti i revidirati, nemoguće je, u kontekstu raspoloživih resursa, poštovati prijedlog Suda a da se to ne odrazi nepovoljno na glavni posao. Ipak, veće poklanjanje pozornosti statističkim izvješćima bit će temelj posla koji će morati izvršiti tijela za certifikaciju u kontekstu davanja mišljenja o zakonitosti i pravilnosti. 69. Kao što je već prethodno objašnjeno, primarna svrha postupka potvrđivanja sukladnosti nije provjera kontrolnih statistika država članica. Njegova je svrha prije svega provjeriti njihove sustave upravljanja i kontrole – i , slijedom vlastitih nalaza Suda o DAS-u, ispraviti rizik za proračun EU-a. 70. Komisija je oduvijek svjesna činjenice da ocjena o nepravilnim plaćanjima koju daju države članice nije u potpunosti pouzdana. Zbog toga se uzimaju u obzir i drugi dokazi, kako bi poduprli godišnju jamstvenu izjavu glavnog direktora GU-a AGRI. 71. Premda se Komisija slaže da uzorci koje je naveo Sud nisu bili dovoljno reprezentativni, utjecaj primijenjenih praksi u većini je slučajeva doveo do izražavanja veće stope preostale pogreške no što doista postoji. 72. U nacrtu smjernica za tijela za certifikaciju za razdoblje nakon 2013. predložen je statistički valjan model za povećanje jamstva kod revizija, a i agencijama za plaćanja savjetovat će se da ga primjenjuju. Predlaže se da jamstvo ne treba proizlaziti samo iz rezultata vrednovanja sustava, nego i iz pouzdanijeg sadržajnog pristupa (i gdje je to moguće, testiranja s dvostrukom svrhom). Zajednički odgovor na stavke 73. – 78.: Sud kritizira Komisiju zato što koristi podatke koje su države članice prijavile u izvješćima o kontrolama koje su provele. Kao posljedica toga Komisija je prilagodila svoj pristup i primijenila vlastitu prosudbu tih podataka kako bi dala procjenu elemenata (npr. pogrešno tumačenje ili primjenu nacionalnog zakonodavstva i/ili zakonodavstva EU-a, manjkave kontrole), što može značiti da statistike ne predstavljaju cjelovitu sliku. Središnje službe Komisije odobrile su taj pristup, za koji smatraju da je prikladno sredstvo za povećanje jamstva koje se može izvući iz posla koji obavljaju države članice pod zajedničkim upravljanjem. Prema revidiranoj metodologiji, dostupne informacije iz revizija ERS-a, nalaza tijela za certifikaciju i Komisijinih vlastitih revizija objedinjuju se u cjelokupnu procjenu situacije na razini agencija za plaćanja i uzimaju se u obzir pri zbrajanju podataka na razini država članica i EU-27. Kako je navedeno u odgovoru na godišnje izvješće o radu Suda za 2012. , novi integrirani pristup koji se za 2012. koristio samo za nevezane izravne potpore dalje će se razvijati i što je više moguće proširiti na ostale mjere ZPP-a za 2013., a osobito za ruralni razvoj. Na taj će se način Komisija uskladiti s godišnjim izvješćem Suda za 2012. , u kojem se preporučuje sljedeće: „U godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI Komisija primjenjuje sličan pristup za EPFRR u pogledu nevezanih potpora po površini, uzimajući u obzir rezultate vlastitih revizija za utvrđivanje sukladnosti prilikom procjene stope pogreške za svaku agenciju za plaćanja.” 78. Kao što je već navedeno u odgovoru na godišnje izvješće o radu Suda za 2012., novi integrirani pristup koji se koristio za 2012. za nevezane izravne potpore dalje će se razvijati i što je više moguće proširiti na ostale mjere ZPP-a za 2013.. Komisija smatra da će na taj način primijeniti preporuku iz godišnjeg izvješća Suda za 2012. koja glasi: „U godišnjem izvješću o radu GU-a AGRI Komisija primjenjuje sličan pristup za EPFRR u pogledu nevezanih potpora po površini, uzimajući u obzir rezultate vlastitih revizija za utvrđivanje sukladnosti prilikom procjene stope pogreške za svaku agenciju za plaćanja.” Zajednički odgovor na stavke 79. – 81.: Komisija se slaže da se razine pogreške koje su procijenile navedene dvije ustanove ne mogu uspoređivati. Primijećeno je da stopa preostale pogreške koju je GU AGRI procijenio 2012. za EFJP upada unutar gornje i donje granice pogreške iz procjene koju je izvršio Sud. 82. Metodologije koje su navedene dvije ustanove koristile za izračun stope pogreške su različite. Kako Komisija treba informacije na razini pojedinačnih agencija za plaćanje, u tu je svrhu razvila vlastitu metodologiju. 83. Kao što je Sud zabilježio u stavku 76., prilagodbe koje je Komisija izvršila za nevezane izravne potpore u svojem GIR-u za 2012. dovele su do znatnog povećanja procijenjene stope preostale pogreške, što Komisija smatra primjerenim za uzimanje u obzir slabosti kontrolnih statistika država članica. Komisija zapaža da je u godišnjem izvješću Suda za 2012. Sud preporučio proširenje tog pristupa na sve poljoprivredne rashode. 84. Usprkos problemima s pouzdanošću, Komisija smatra da u rezultatima više od 900 000 kontrola koje su provele države članice ima vrijednosti i da se taj posao ne može jednostavno zanemariti. Vidi i odgovor na stavak 82. 87. S obzirom na to da Sud može, kao što je prikazano, primijeniti različitu procjenu kvantitativnog utjecaja pogrešaka od one koju je utvrdila Komisija i o tome izvijestila države članice, on će uvijek procjenjivati veću stopu pogreške. To ne znači da bi Komisija, kao institucija odgovorna za provedbu zakonodavstva, pod nadzorom Europskog suda, trebala uskladiti ocjenu ozbiljnosti pogreške s ocjenom koju je donio Sud. Pri određivanju iznosa korekcije Komisija uzima u obzir načelo proporcionalnosti, tip i opseg nepravilnosti te financijske posljedice pronađenih nedostataka. Čisto formalističke pogreške ne mogu uvijek ugroziti stabilno financijsko upravljanje. 88. Kao što je navela u odgovoru na godišnja izvješća za 2011. i 2012., Komisija zastupa mišljenje da se poštovanje obveze višestruke sukladnosti ne smatra kriterijem prihvatljivosti za plaćanja u skladu sa ZPP-om i da se stoga kontrole ovih zahtjeva ne odnose na zakonitost i pravilnost predmetnih transakcija. Višestruka sukladnost mehanizam je za kažnjavanje poljoprivrednika kada ne poštuju niz pravila koja općenito govoreći proizlaze iz ostalih politika koje nisu ZPP i primjenjuju se na građane EU-a neovisno o ZPP-u. Stoga Komisija smatra da se kazne uvedene za povrede zahtjeva višestruke sukladnosti ne bi trebale uzeti u obzir za izračun stopa pogreške za ZPP. ZAKLJUČCI I PREPORUKE 90. Komisija želi naglasiti da se u pogledu GIR-a za 2012. njezino postupanje prema statistikama država članica znatno promijenilo. Do 2011. GU AGRI služio se sigurnosnom maržom od 25 % kako bi kompenzirao nepotpunost statistika država članica, ali Sud se nepovoljno izrazio o tom pristupu, nazvavši ga nepouzdanim. Komisija je stoga u svojem GIR-u za 2012. izvršila daljnje vrednovanje statistika koristeći se informacijama koje je dobila od tijela za certifikaciju, iz vlastitih revizija i od Suda. Ako je došlo do razilaženja između ocjene navedenih revizorskih tijela i razine pogreške izvedene iz kontrolnih statistika država članica, izvršena je prilagodba kako bi se dobila stopa pogreške koju Komisija smatra realnijom. Slijedom preporuke Suda navedene u njegovu godišnjem izvješću za 2012. godinu, ovaj se pristup primjenjuje na druga područja rashoda u GIR-u za 2013., a osobito na ruralni razvoj. 91. Pri izračunu stope preostale pogreške Komisija uzima u obzir potencijalni učinak slabosti koje utječu na podatke iz izvješća država članica. 1. preporuka Komisija dijeli mišljenje Suda u pogledu nužnog poboljšanja administrativnih provjera i provjera na terenu. Prikladnost tih provjera verificira/procjenjuje se tijekom revizija za utvrđivanje usklađenosti, a državama članicama daju se preporuke za poboljšanje. Komisija isto tako redovito izvješćuje države članice o najčešćim nalazima revizije s ciljem poticanja najboljih praksi. Komisija trajno provodi ovu preporuku kao što je navedeno u daljnjem tekstu te je ojačala određene alate u okviru reformi ZPP-a. Prva alineja: Kada Komisija, a i Sud, otkriju slabost u sustavu upravljanja i kontrole u državama članicama, koriste sve alate koji su im na raspolaganju kako bi potaknuli države članice da isprave situaciju. Oni uključuju postupak potvrđivanja sukladnosti, čija su posljedica financijske korekcije koje ne samo što štite proračun EU-a, već i djeluju kao moćan poticaj državama članicama, zahtjev upućen državama članicama da provedu akcijske planove kojima bi uklonile te nedostatke, prekid plaćanja koji se koristi za EPFRR. Nova horizontalna uredba o kontroli, financiranju i praćenju ZPP-a, koja će stupiti na snagu u siječnju 2014., uključuje pojačan mehanizam obustave plaćanja državama članicama koje ne uspiju provesti popravni akcijski plan. Druga i treća alineja: Programi pomoći zasnovani na površini općenito, a osobito LPIS, podložni su stalnom provođenju revizija u svrhu otkrivanja nedostataka. Komisija vrlo ozbiljno shvaća neučinkovitost LPIS-a te zahtijeva od država članica da provedu žurne promjene koje Komisija pomno prati revizijama u svrhu praćenja. Komisija je 2012. pokrenula vježbu s državama članicama čiji je cilj prepoznati temeljne uzroke pogrešaka u području ruralnog razvoja. Od svih država članica traži se uspostavljanje akcijskih planova s ciljem smanjenja stope pogreške. Poboljšanje kvalitete kontrola koje provode države članice sastavni je dio tog plana. Zajednički odgovor na stavke 92. i 93. Novom horizontalnom uredbom o kontroli, financiranju i praćenju ZPP-a, koja će stupiti na snagu u siječnju 2014., tražit će se od tijela za certifikaciju da dostave mišljenje o zakonitosti i pravilnosti transakcija. To će imati za nužnu posljedicu ponavljanje reprezentativnog uzorka transakcija koje su agencije za plaćanja već kontrolirale i potvrđivanje (ili nepotvrđivanje) kontrolnih statistika koje su proizašle iz njih. Očekuje se da će taj dodatni posao uroditi poboljšanjem kvalitete statistika agencija za plaćanje. Od država članica ipak će se tražiti da provedu daljnju provjeru podataka koji se dostavljaju. U ljeto 2012. poduzet je važan korak u pogledu kontrolnih statistika za godinu podnošenja zahtjeva 2012. za izravna plaćanja; države članice izravno su prenosile i unosile statistike u Komisijinu bazu podataka CATS, a početne procjene ove vježbe bile su vrlo pozitivne. Nakon što se izvrši potpun pregled i provedu eventualne potrebne prilagodbe automatski prijenos počet će se primjenjivati i na ostala važna područja rashoda ZPP-a. 2. preporuka Komisija će preispitati smjernice dane državama članicama za sastavljanje statistika te će se osobito potruditi uskladiti najbolje prakse među različitim sektorima. Smjernice će se osobito ponovno pregledati u kontekstu automatizacije statistika kao i u kontekstu provedbe pravila za reformu ZPP-a. Drugi stavak: Ovaj dio preporuka upućen je državama članicama. Komisija će i dalje zahtijevati od država članica da poboljšaju unutarnje postupke za provjeru i sastavljanje poslanih kontrolnih podataka. 94. Tijela za certifikaciju vrše provjere koje se traže od njih u skladu s pravilima EU-a, a to uključuje provjeru prilično ograničenog broja transakcija. Novom horizontalnom uredbom o kontroli, financiranju i praćenju ZPP-a, koja će se donijeti početkom 2014., od tijela za certifikaciju traži se provođenje znatno većeg broja i znatno dubljih provjera, kako bi se donijelo mišljenje o zakonitosti i pravilnosti rashoda. 3. preporuka Prvi stavak: Komisija smatra da se ova preporuka poštuje donošenjem nove horizontalne uredbe o kontroli, financiranju i praćenju ZPP-a, koja će stupiti na snagu u siječnju 2014. i kojom će se tražiti od tijela za certifikaciju da dostave mišljenje o zakonitosti i pravilnosti transakcija. To će imati za nužnu posljedicu ponavljanje reprezentativnog uzorka transakcija koje su agencije za plaćanja već kontrolirale i potvrđivanje (ili nepotvrđivanje) kontrolnih statistika koje su proizašle iz njih. Podrobne smjernice predstavljaju naprednu verziju, kojom se opisuje kako obaviti taj posao. Prva alineja: Smjernicama se predlaže da tijela za certifikaciju ponovno provedu reprezentativan uzorak provjera agencija za plaćanja. Druga alineja: Komisija je već predložila ponovnu provedbu za godinu podnošenja zahtjeva 2014. Treća alineja: Očekuje se da će taj dodatni posao uroditi poboljšanjem kvalitete statistika agencija za plaćanja te da će, u spoju s mišljenjem tijela za certifikaciju, dovesti do poboljšanja stupnja jamstva koje je moguće izvesti. 95. Vidi odgovore na stavke 58. do 62. Potrebno je uspostaviti ravnotežu po pitanju optimalnog vremena za primanje podataka, imajući na umu da njihovo prikupljanje predstavlja veliko administrativno opterećenje za države članice, kako bi se izbjegao višestruk prijenos ažuriranih podataka. 96. Uredski pregledi dokumenata ograničenog su opsega i nisu namijenjeni za provjeru svakog pojedinog podatka. Taj se posao ne može obaviti s proporcionalnim uloženim naporom (statistike se izrađuju na osnovi otprilike 900 000 izvršenih provjera na terenu). 97. Vidi odgovore na stavke 66. – 69. 4. preporuka Komisija naglašava da su razni rokovi za slanje statistika postavljeni iz brojnih operativnih razloga, a ne samo u svrhu izvješćivanja za GIR. Komisija napominje da je potrebno uspostaviti ravnotežu po pitanju optimalnog vremena za primanje podataka, imajući na umu da njihovo prikupljanje predstavlja veliko administrativno opterećenje za države članice, kako bi se izbjegao višestruk prijenos ažuriranih podataka. Komisija pregledava pravovremenost primitka statistika. Godine 2012. Komisija je pokrenula pokusnu vježbu za automatski prijenos kontrolnih statistika za izravna plaćanja. Ti su podatci stoga preneseni u srpnju 2013., a početne procjene njihove potpunosti i kvalitete su pozitivne. Izvršit će se potrebne prilagodbe kako bi se sve odgovarajuće statistike automatizirale na taj način. Time će se ograničiti rizik pogreške izvješćivanja i osigurat će se korištenje jedinstvene metodologije u svim državama članicama. Nadalje, političkim dogovorom o novoj horizontalnoj uredbi o kontroli, financiranju i praćenju ZPP-a uvedena je nova odredba kojom se Komisiji omogućuje obustava plaćanja državama članicama u pogledu statistika koje nisu poslane u utvrđenim rokovima. Europski zakonodavac donio je jasnu odluku da treba nadalje poboljšavati postojeće sastavnice jamstva u kontekstu reforme ZPP-a, a Komisija u skladu s time ne namjerava provesti potpunu provjeru podataka na kojima se temelje kontrolne statistike, što bi isto tako potkopalo načelo zajedničkog upravljanja. Premda se dio posla odnosi na provjeru kontrolnih statistika, to nije primarna svrha postupka potvrđivanja sukladnosti. Njegova je svrha prije svega provjeriti njihove sustave upravljanja i kontrole te pratiti vlastite nalaze Suda o DAS-u. Zbog širokog raspona elemenata koje revizori Komisije u GU-u AGRI već moraju provjeravati i revidirati unutar raspoloživih resursa, nije moguće poslušati prijedlog Suda, a da to ne utječe nepovoljno na glavni posao, uključujući nepovoljan utjecaj na razinu financijskih korekcija povraćenih u zaštiti financijskih interesa EU-a. Usprkos tome, elementi osnovnih podataka provjeravaju se tijekom revizija Komisije kako bi se razriješile dvojbe vezane uz određene elemente, a koriste se i za pripremu uzorka transakcija koje treba provjeriti na terenu. Nadalje, povećana pozornost posvećena statističkim izvješćima bit će u osnovi posla što će ga vršiti tijela za certifikaciju u kontekstu davanja mišljenja o zakonitosti i pravilnosti. Zajednički odgovor na stavke 98. – 99.: Za nevezane izravne potpore u GIR-u za 2012. (koje predstavljaju 65 % rashoda ZPP-a) Komisija je usvojila nov pristup opisan u njezinu odgovoru na stavak 69. U objedinjenom izvješću Komisije navodi se da će GU AGRI proširiti taj pristup na ostala područja rashoda ZPP-a za GIR za 2013.. I Sud predlaže to proširenje u svojem godišnjem izvješću za 2012. godinu. Komisija ne tvrdi da je prilagodba koju vrši na kontrolnim statistikama država članica statistički valjana, ali smatra da je to najbolja procjena u odsutnosti bilo kojih drugih pouzdanijih podataka. Komisijina procjena stope preostale pogreške nije utemeljena samo na kontrolnim statistikama država članica, nego uzima u obzir i druge relevantne informacije utemeljene na stručnoj prosudbi, osobito na rezultatima vlastitih revizija Komisije i Suda te nalazima tijela za certifikaciju. 5. preporuka Drugi stavak: Od godine podnošenja zahtjeva 2014. tijela za certifikaciju morat će sustavno ispitivati, na reprezentativnim uzorcima za EFJP i EPFRR, pouzdanost administrativnih provjera i provjera na terenu koje su izvršile agencije za plaćanja. Cilj je smjernica koje je pripremila Komisija osigurati da se taj posao vodi na temelju pouzdane statističke metodologije te da njegovi rezultati pojačavaju jamstvo zakonitosti i pravilnosti transakcija te pružaju valjanu procjenu stope preostale pogreške po državi članici i po fondu. GU AGRI povećat će nadzor nad tijelima za certifikaciju kako bi dobio jamstvo pouzdanosti njihova novog rada na zakonitosti i pravilnosti. Time bi se omogućilo Komisiji da sve više smanjuje potrebu za pojedinačnim prilagodbama koje trenutačno vrši na statistikama koje joj šalju države članice. U međuvremenu i u svrhu neophodne stabilnosti, Komisija će primijeniti revidirani integrirani pristup korišten za nevezana izravna plaćanja u GIR-u GU-u AGRI za 2012. te će ga proširiti na druge mjere ZPP-a, a osobito na ruralni razvoj, kao što je Sud preporučio u svojem godišnjem izvješću za 2012..