ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
29.

prima na znanje iz odgovora Zajedničkog poduzeća da je početkom 2021., u okviru godišnje procjene sustava unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća, njegov koordinator za unutarnju kontrolu utvrdio pogreške u fazi potpisivanja određenih operativnih ugovora u DACC-u koja stoga nije u skladu s Financijskom uredbom Zajedničkog poduzeća te da je, iako se ti ugovori i dalje smatraju zakonitima u skladu sa španjolskim i francuskim pravom, to pitanje otkrilo ozbiljne nedostatke u sustavima unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća; napominje da je izvršni direktor Zajedničkog poduzeća u svoju godišnju izjavu o jamstvu za godinu 2020. uključio nekvantificiranu reputacijsku zadršku u tom pogledu; nadalje prima na znanje iz odgovora Zajedničkog poduzeća da će od 2021. njegov Odjel za unutarnju reviziju proširiti opseg svoje godišnje revizije pristupnih prava ABAC-a i na DACC; napominje da je služba za unutarnju reviziju u lipnju 2021. pokrenula reviziju pod nazivom „Delegations and efficiency of decision making in F4E and cooperation mechanisms with DG ENER” (Delegiranje i učinkovitost procesa donošenja odluka F4E-a te mehanizmi suradnje s Glavnom upravom ENER); poziva Zajedničko poduzeće da tijelo nadležno za izdavanje razrješnice obavještava o zaključcima u tom pogledu;
17.

podsjeća na zaključak Revizorskog suda iz financijske godine 2018. da su ugovori Ureda s IT poduzećima sastavljeni na način koji bi mogao podrazumijevati ustupanje radnika zaposlenih preko poduzeća za privremeno zapošljavanje umjesto jasno definiranih usluga ili proizvoda te da bi to bilo u suprotnosti s Pravilnikom o osoblju i pravilima Unije o socijalnom zapošljavanju; podsjeća na preporuku Revizorskog suda da bi Ured trebao sastavljati ugovore na način kojim se sprječava svaka zabuna između nabave informatičkih usluga i vanjskih djelatnika te prima na znanje opažanje Revizorskog suda za financijsku godinu 2020. da je napredak u vezi s tim pitanjem još uvijek u tijeku; poziva Ured da brzo odgovori na to pitanje;
19.

prima na znanje iz naknadno provedenih mjera i izvješća Revizorskog suda da postoji rizik da se plaćanja Agencije Europskoj svemirskoj agenciji (ESA) povezana s provedbom programa EGNOS i Galileo možda računaju na temelju netočnih troškova zbog nepostojanja sveobuhvatne ex ante i ex post strategije; prima na znanje iz odgovora Agencije u vezi s ex ante kontrolama da je Agencija Revizorskom sudu dostavila ažuriranu metodologiju izvješćivanja o troškovima te da je također pokazala da upotrebljava ESA-ine potvrde o dovršetku ključnih etapa kako bi uskladila troškove koje ESA potražuje; prima na znanje iz odgovora Agencije, u vezi sa strategijom ex post kontrole, da Agencija i Glavna uprava Komisije za obrambenu industriju i svemir provode reviziju aktivnosti ESA-e u 2020.; poziva Agenciju da izvijesti o rezultatima te revizije i da iskustva stečena u tom pogledu uvrsti u buduću ex post strategiju;
37.

napominje da je pandemija bolesti COVID-19 prisilila Odbor da 2020. značajno ubrza provedbu niza IT projekata i projekata videokonferencija uz naknadno dodatno ulaganje od oko 2,7 milijuna EUR; napominje da je Odbor 2020. potrošio 6 392 372 EUR na IT projekte i opremu (u usporedbi s 4 033 320 EUR 2019.); primjećuje da su osim digitalne strategije Odbora za 2019. razvijeni drugi projekti za digitalizaciju i osiguravanje učinkovitosti administracije Odbora; ponavlja izjavu Odbora da su njegove IT usluge godinama strukturno nedovoljno financirane i da proračunski prijenosi ne mogu zamijeniti nužno strukturno zdravo financiranje svih IT usluga; prima na znanje naročito zabrinutost Odbora zbog troškova i općih troškova za manje organizacije zbog budućih zajedničkih obvezujućih pravila o kibersigurnosti za sve institucije, tijela i agencije Unije, kako je navedeno u njegovoj Rezoluciji od 10. lipnja 2021. o strategiji EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće (3);
15.

pozdravlja činjenicu da je Nadzornik u lipnju 2020. objavio svoju strategiju za razdoblje 2020.–2024. naslovljenu „Oblikovanje sigurnije digitalne budućnosti: nova strategija za novo desetljeće” (engl. Shaping a safer digital future: a new strategy for a new decade), koja se oslanja na tri stupa, predviđanje, djelovanje i solidarnost, u suočavanju s digitalnim izazovima za sigurniju, pravedniju i održiviju budućnost; primjećuje da je Nadzornik osmislio osam jasnih ključnih pokazatelja uspješnosti za praćenje provedbe strategije; napominje da su 2020. u 5 od 8 ključnih pokazatelja uspješnosti ciljevi bili ili ispunjeni ili premašeni, posebno u pogledu broja predmeta obrađenih na međunarodnoj razini (42 predmeta u odnosu na cilj od 10) i broja mišljenja ili komentara objavljenih kao odgovor na savjetovanja (5 mišljenja i 12 službenih komentara u odnosu na cilj od 10 predmeta); ističe da spomenuti ključni pokazatelji uspješnosti pokazuju ključnu ulogu Nadzornika u odgovoru Unije na pandemiju bolesti COVID-19 u pogledu jamčenja temeljnih prava na zaštitu podataka i privatnost;
42.

sa zanimanjem primjećuje visoku stopu upotrebe sustava e-Curia Suda EU-a 2020. koja se povećala tijekom pandemije bolesti COVID-19, pri čemu se broj korisničkih računa povećao za 12 % (7 378 računa do kraja 2020. u usporedbi sa 6 588 do kraja 2019.), i visoki postotak postupovnih akata podnesenih Sudu EU-a i Općem sudu (79 % odnosno 95 %); ističe da su povjerenje korisnika u taj sustav i sve veći interes svih uključenih strana za upotrebu digitalnih alata doveli do znatnog povećanja korisničkih računa koje su otvorili nacionalni sudovi (s 45 korisničkih računa krajem 2019. na 121 na kraju 2020.); potiče Sud EU-a da dodatno razvije sustav e-Curia;
11.

prima na znanje da je Agencija pokrenula svoj program korporativnog restrukturiranja pod nazivom „Krajnji cilj: otpornost na buduće promjene”, koji uključuje aktualnu inicijativu za digitalizaciju (CORAL), s ključnim ciljevima modernizacije načina rada, pojednostavnjenja procesa i pružanja digitalnih usluga vanjskim dionicima; napominje da se očekuje da će program trajati do 2023. i da se očekuje da će on do 2025. dovesti do ukupnog povećanja učinkovitosti od 20 do 25 %;
74.

konstatira da je evaluacija Kriznog uzajamnog fonda Europske unije za Afriku sredinom provedbenog razdoblja dovršena 2020.; prima na znanje glavne zaključke izvješća o evaluaciji prema kojima Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku kao kratkoročni instrument ima preširok mandat za rješavanje temeljnih uzroka migracija te izražava zabrinutost zbog nekih ključnih aspekata koji su u njemu istaknuti; konstatira potrebu za boljim rješavanjem izazova povezanih s unutarafričkim migracijama koje čine gotovo 90 % migracijskih tokova u Africi; traži od Komisije da se, u skladu s glavnim ciljem ERF-ova, pobrine za to da se više aktivnosti usmjeri na iskorjenjivanje siromaštva kako bi se riješili temeljni uzroci migracija; konstatira da je Krizni uzajamni fond Europske unije za Afriku uspio dati skroman doprinos povećanju gospodarskih mogućnosti i zapošljavanja; podržava preporuku iz izvješća o evaluaciji da se zatraži da se potpora Unije gospodarskim prilikama i stvaranju radnih mjesta, kad je to moguće, integrira s lokalnom dinamikom i akterima tržišta rada, kao i s ulaganjima privatnog sektora; (9) snažno podupire zahtjev da se ex post evaluacija, što uključuje i evaluaciju u pogledu uspješnosti, provede najmanje godinu dana nakon završetka svih aktivnosti Kriznog uzajamnog fonda Europske unije za Afriku;
15.

prima na znanje opažanja Suda da Nadzorno tijelo nije uspostavilo ni ex ante ni ex post sustav kontrole kojim bi se provjerilo je li iznos troškova koji se nadoknađuju nacionalnim tijelima i koje ta tijela potražuju za upućene nacionalne stručnjake u skladu s dogovorom; u vezi s tim konstatira da je Nadzorno tijelo 2020. nadoknadilo bruto plaće dvaju upućenih nacionalnih stručnjaka iz dvaju različitih nacionalnih tijela za cijelo razdoblje njihova upućivanja, pri čemu su iznosi od 71 875 EUR i 74 880 EUR unaprijed isplaćeni odgovarajućim nacionalnim tijelima bez odgovarajuće provjere ispravnosti nadoknađenog iznosa, čime se Nadzorno tijelo izložilo riziku da se nadoknada troškova osoblja za upućene nacionalne stručnjake može izračunati na temelju netočnih troškova ili da se naknadne promjene troškova osoblja možda neće moći pravodobno zabilježiti i riješiti; pozdravlja reakciju Nadzornog tijela na opažanja Revizorskog suda, a to je poboljšanje kontrole budućih sporazuma s upućenim nacionalnim stručnjacima;
18.

pozdravlja činjenicu da Agencija primjenjuje strategiju za nesukladnost u sklopu koje se ne bilježe samo ex ante iznimke, nego i ex post događaji, radi poboljšanja postojećih postupaka i otkrivanja nedostataka unutarnje kontrole; napominje da nesukladnosti zabilježene 2020. nisu upućivale na znatne nedostatke postojećih kontrola; napominje da je Agencija ponovno sudjelovala u stručnom pregledu upravljanja rizicima u decentraliziranim agencijama koji je pokrenula Komisija, i to razmjenom znanja, metodologija i kritičnih rizika s drugim agencijama koje su sudjelovale u radu radne skupine;
30.

žali zbog toga što je izvršni direktor dugo odgađao imenovanje službenika za temeljna prava i promatračâ za temeljna prava, kao što je istaknula radna skupina za nadzor Frontexa, posebno u svjetlu proširenja njegova kabineta; napominje da je službenik za temeljna prava Agencije stupio na dužnost 1. lipnja 2021.; ističe da je 2020. plan radnih mjesta Agencije smanjen s 377 radnih mjesta na 275 radnih mjesta funkcijske skupine AD; potvrđuje da je to utjecalo na cjelokupnu kadrovsku strukturu, uključujući zapošljavanje 40 promatrača za temeljna prava; prima na znanje izjave izvršnog direktora Agencije prema kojima je zapošljavanje prvog kruga od 20 promatrača za temeljna prava dovršeno, pri čemu njihovo osposobljavanje započinje 1. lipnja 2021., te da je imenovanje drugog kruga od 20 promatrača za temeljna prava u tijeku; izražava zabrinutost zbog toga što je od 20 zaposlenih promatrača za temeljna prava njih pet imenovano iz razreda AD 7 i petnaest iz razreda AST 4; podsjeća da je Parlament u izvješću radne skupine za nadzor Frontexa istaknuo da to niže rangiranje može utjecati na autoritet i autonomiju promatrača te pristup povjerljivim i osjetljivim informacijama, a time i na njihovu učinkovitost; podsjeća da je od Agencije zatraženo da angažira svih 40 promatrača za temeljna prava na razini AD kako bi se osiguralo stjecanje najboljeg skupa vještina i pravilno raspoređivanje u operacije; podsjeća, međutim, da je korekcijski koeficijent za osoblje u raznim agencijama i dalje nizak i priznaje da niže plaće mogu imati negativan učinak na europske podnositelje zahtjeva i dovesti do poteškoća pri zapošljavanju u nekim agencijama; prima na znanje snažno izraženo neodobravanje radne skupine za nadzor Frontexa zbog nepotrebnog kašnjenja u zapošljavanju promatrača za temeljna prava koje je prouzročio izvršni direktor; ponavlja da se u Uredbi (EU) 2019/1896 predviđa zapošljavanje najmanje 40 promatrača za temeljna prava do 5. prosinca 2020.; duboko je zabrinut zbog toga što ta obveza i dalje nije ispunjena i ustraje u tome da Agencija treba pravovremeno i bez daljnje odgode imenovati preostalih 20 promatrača za temeljna prava funkcijske skupine AD, kako bi im se osigurao nužan položaj za neovisno obavljanje dužnosti; posebno podsjeća da je radna skupina za nadzor Frontexa napomenula da je „neograničen i nenajavljen pristup relevantnim mjestima, imovini i informacijama” ključan za promatrača za temeljna prava; također naglašava potrebu da države članice u potpunosti surađuju sa službenikom za temeljna prava pružanjem dokaza o sadržaju predmeta koji se istražuju; ističe da je potrebno pojasniti izjavu Agencije da će se preostalih 20 promatrača za temeljna prava zaposliti s utvrđenog popisa uspješnih kandidata za razred AD 7, nakon što se Agenciji dodijele dodatna radna mjesta tog razreda, dok je Komisija navela kako smatra da već postoji dovoljno radnih mjesta u funkcijskoj skupini AD;
M.

budući da se broj putnika Finnaira smanjio za 76,2 % te su se njegovi prihodi 2020. smanjili za 73,2 % u usporedbi s 2019., što je dovelo do toga da je poduzeće 2020. akumuliralo operativni gubitak od 464,5 milijuna EUR (9); budući da je poduzeće Finnair na tu krizu moralo odgovoriti smanjenjem troškova te su ostvarene uštede na nekretninama, zakupu zrakoplova, informacijskoj tehnologiji (digitalizacija i automatizacija korisničkih procesa poduzeća), troškovima prodaje i distribucije te administrativnim troškovima i strukturama naknada; budući da je to dovelo do smanjenja 700 radnih mjesta (10) te su gotovo svi radnici dio godine bili na privremenom dopustu, pri čemu će 2021. velik dio radnika i dalje biti na privremenom dopustu;
2.

napominje da, prema izvješću Revizorskog suda, Nadzorno tijelo, u skladu s povezanom uredbom o naknadama, naplaćuje naknade agencijama za kreditni rejting i trgovinskim repozitorijima te da bi te naknade trebale pokrivati samo rashode Nadzornog tijela povezane s naplaćenim naknadama; no napominje da je Revizorski sud utvrdio da su naplaćene naknade premašivale povezane rashode, zbog čega su nastajali viškovi; primjećuje da, iako se Nadzorno tijelo pridržavalo smjernica koje je Komisija pružila u tom pogledu, viškovi i manjkovi mogu dovesti do unakrsnog financiranja aktivnosti na godišnjoj razini; prima na znanje da, prema odgovoru Nadzornog tijela, to nije dovelo do osjetnog opetovanog unakrsnog financiranja u proračunu Nadzornog tijela i da je 2019. odstupanje između nadzornih troškova bilo 2,8 % za agencije za kreditni rejting i 1,8 % za trgovinske repozitorije; poziva Nadzorno tijelo da i dalje ograničava to unakrsno financiranje;
35.

primjećuje stopu anomalija otkrivenih u ex ante provjerama obveza i plaćanja (308 pogrešaka u 1 193 slučaja, odnosno 394 pogreške u 2 119 slučajeva); izražava zabrinutost zbog toga što su pogreške u obje vrste provjere administrativne prirode, tj. iznosi za obveze su netočni ili nedostaje popratna dokumentacija za plaćanja podnesena za ex ante financijsku provjeru; potvrđuje da se od siječnja 2020. koristi izmijenjeni popis oznaka za anomalije s ciljem boljeg utvrđivanja tipologije pogrešaka; poziva ESVD da istraži i riješi slučajeve administrativnih pogrešaka i o svojim rezultatima u tom pogledu izvijesti Parlament; poziva na to da se uvedu mjere kojima bi se doprinijelo općenitom smanjenju razine pogrešaka;
29.

primjećuje iz izvješća Revizorskog suda da je Agencija potpisala radne dogovore s Europskom svemirskom agencijom (ESA) o provedbi programa EGNOS i GALILEO te da je Agencija 2019. platila 55,5 milijuna EUR u okviru radnog dogovora u vezi s EGNOS-om i 223,7 milijuna EUR u okviru radnog dogovora u vezi s GALILEOM; prima na znanje iz izvješća Revizorskog suda da postoji rizik da se plaćanja Agencije ESA-i možda računaju na temelju netočnih troškova zbog nepostojanja sveobuhvatne ex ante ili ex post strategije; prima na znanje iz odgovora Agencije da se provodi ex ante kontrola kako bi se potvrdilo da su iznosi zahtjeva za plaćanje u skladu s odgovarajućim planovima plaćanja i pretfinanciranjem navedenima u radnim dogovorima te da ex post kontrola nije primjenjiva jer Agencija ima ugovornu obvezu plaćanja; prima na znanje iz odgovora Agencije da između 2020. i 2023. treba provoditi ex post kontrolu, posebno potpuno usklađivanje troškova i aktivnosti sa zahtjevima za povrat troškova;
J.

budući da bi usklađivanje razvojne suradnje EU-a s razvojnim prioritetima partnerskih zemalja uvijek trebalo u potpunosti poštovati te da je to ključan element Programa održivog razvoja do 2030. (Program do 2030.); budući da kulturni i jezični afiniteti između država članica i partnerskih zemalja mogu poduprijeti poštovanje ciljeva održivog razvoja utvrđenih u Programu održivog razvoja do 2030.;
30.

ex post revizije u prostorima korisnika, dok je za zahtjeve za povrat projektnih troškova u okviru programa Obzor 2020. za ex post revizije odgovorna Komisijina Zajednička služba za reviziju, te da je, na temelju rezultata ex post revizija dostupnih krajem 2019., prijavilo reprezentativnu stopu pogreške od 2,05 % i stopu preostale pogreške od 0,66 % za svoje projekte u okviru Sedmog okvirnog programa i reprezentativnu stopu pogreške od 0,85 % te stopu preostale pogreške od 0,52 % za svoje projekte u okviru programa Obzor 2020. (poravnanja i završna plaćanja); nadalje, primjećuje da je, u skladu s Komisijinim prijedlogom Uredbe (EU) br. 1291/2013 primjećuje da, prema izvješću Revizorskog suda, za međuplaćanja i završna plaćanja u okviru Sedmog okvirnog programa Zajedničko poduzeće IMI 2 provodirevizije u prostorima korisnika, dok je za zahtjeve za povrat projektnih troškova u okviru programa Obzor 2020. zarevizije odgovorna Komisijina Zajednička služba za reviziju, te da je, na temelju rezultatarevizija dostupnih krajem 2019., prijavilo reprezentativnu stopu pogreške od 2,05 % i stopu preostale pogreške od 0,66 % za svoje projekte u okviru Sedmog okvirnog programa i reprezentativnu stopu pogreške od 0,85 % te stopu preostale pogreške od 0,52 % za svoje projekte u okviru programa Obzor 2020. (poravnanja i završna plaćanja); nadalje, primjećuje da je, u skladu s Komisijinim prijedlogom Uredbe (EU) br. 1291/2013 ( 2 ) , krajnji cilj preostale razine pogreške pri zaključenju programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija, mjera ispravljanja i povrata, dosegnuti razinu koja je što je moguće bliža razini od 2 %;
42.

Notes the emphasis of matter paragraph in the Court’s report about the lease agreement which lasts until 2039, with no provision for early termination; pozdravlja činjenicu da je Agencija u srpnju 2019. postigla sporazum sa svojim najmodavcem da će svoje bivše uredske prostore dati u podnajam počevši od srpnja 2019. do isteka najma Agencije; sa zabrinutošću napominje da bi se Agencija, s obzirom na to da ostaje ugovorna stranka ugovora o najmu, mogla smatrati odgovornom za cjelokupni preostali iznos plativ u okviru tog ugovora ako podnajmoprimac ne ispuni svoje obveze, ali pozdravlja činjenicu da je pronađeno rješenje;
33.

pozdravlja dobru suradnju između Odbora i Odbora regija u administrativnim poljima koja je dovela do značajnih sinergija i ekonomija razmjera; ističe da je trenutni administrativni sporazum produžen do kraja lipnja 2021.; ističe da do sada nisu provedene dvije točke, a to su uravnoteženija raspodjela radnih mjesta u zajedničkim službama koje su trenutačno povoljnije za Odbor regija te jednaka raspodjela prostora (udio uredskih prostora za Odbor iznosio je 53 %, a za Odbor regija 47 %); pozdravlja činjenicu da je cilj pregovora o obnovi upravnog sporazuma daljnje povećanje učinkovitosti i ostvarivanje potencijalne uštede;
40.

ističe pravno obvezujuću prirodu plana za uvođenje novih vlastitih sredstava tijekom aktualnog VFO-a, koji je sadržan u Međuinstitucijskom sporazumu, i ponovno potvrđuje svoju snažnu predanost tom postupku; ističe da će proračun Unije za 2022. biti most između prvih i drugih koraka tog plana; posebno poziva Vijeće da bez odgode započne raspravu čim Komisija predstavi zakonodavne prijedloge o novim vlastitim sredstvima na temelju mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika, digitalne pristojbe i sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) radi donošenja odluke do 1. srpnja 2022.; nadalje, očekuje da će rasprave o porezu na financijske transakcije u okviru pojačane suradnje biti pozitivno zaključene do kraja 2022., što će Komisiji omogućiti da iznese prijedlog za novo vlastito sredstvo; u tom smislu ističe potrebu za glatkom provedbom kako bi se novim vlastitim sredstvima pokrili barem rashodi koji se odnose na otplatu glavnice i kamata EURI-ja;
13.

poziva upravu da prati predviđena stalna povećanja troškova energije za 2022. te da ispita uštedu troškova i učinkovitost potrošnje; poziva na to da se zaustavi nadogradnja instalacija za grijanje na fosilna goriva i da se, kako bi se izbjeglo stvaranje neupotrebljive imovine, do 2022. usvoji plan s posebnim ključnim etapama za postupno ukidanje fosilnih goriva te da se provede analiza učinkovitosti i djelotvornosti upotrebe sustava toplinskih crpki i drugih relevantnih tehnologija u skladu s ciljevima EMAS-a; poziva Parlament da dodatno poveća udio obnovljive energije u svojem skupu izvora energije, a posebno u proizvodnji energije te očekuje da se do 2023. u Bruxellesu postave najsuvremenije krovne fotonaponske ćelije s maksimalnim potencijalom; istodobno poziva na to da se u okviru javne nabave jamstava o podrijetlu postupno zamijene lokalnim obnovljivim izvorima energije;
3.

sa zabrinutošću napominje da Centar nije dovršio plan za borbu protiv prijevara koji je trebao biti proveden do kraja 2018.; napominje da su mjere koje nisu dovršene u okviru plana za borbu protiv prijevara za 2018. pridružene skupu novih mjera u okviru plana za borbu protiv prijevara za razdoblje 2019.–2020. i da se njihovo dovršenje planira do kraja 2020.; preporučuje da Centar obavijesti tijelo nadležno za davanje razrješnice o odgođenim mjerama i posljedicama koje to odgađanje ima na eventualnu izloženost Centra prijevarama;
—

poveća razinu pouzdanosti koju DG NEAR primjenjuje u svojoj metodologiji za izračun stope bespovratnih sredstava, i to na istu razinu koja se primjenjuje na ostatak statističkog skupa za stopu preostale pogreške kako bi se prikladnije uzeo u obzir veći rizik u području bespovratnih sredstava pod izravnim upravljanjem do kraja 2021.;
26.

prima na znanje da je Zajedničko poduzeće 2019. nastavilo upotrebljavati postojeće okvirne ugovore Komisije i sporazume o razini usluga, da je pokrenulo posebne postupke javne nabave te da je za privremeno osoblje i zajedničke usluge u području IT-a potpisalo i posebne ugovore u sklopu okvirnih ugovora kojima se zajednički upravlja s drugim zajedničkim poduzećima u Bijelom atriju; nadalje, prima na znanje da je početkom 2018. programski ured uveo pojednostavnjenu verziju internog postupka javne nabave i potpisivanja ugovora o javnoj nabavi te da je 2019. proveo daljnja poboljšanja i pojednostavnjenja; prima na znanje da je uspostavljen sustav ex ante kontrole kako bi se zajamčila ispravnost svih plaćanja i spriječilo dvostruko financiranje, u skladu sa strategijama za ex ante kontrolu i borbu protiv prijevara u okviru programa Obzor 2020.; poziva Zajedničko poduzeće da uzme u obzir potencijalne rizike koji proizlaze iz eksternalizacije njegovih informatičkih usluga vanjskim pružateljima usluga; poziva Zajedničko poduzeće da tijelu nadležnom za davanje razrješnice dostavi dodatne pojedinosti o zapošljavanju privremenog osoblja, a posebno o tome je li to zapošljavanje privremeno rješenje potrebno za suočavanje s povećanim radnim opterećenjem;
26.

prima na znanje iz izvješća Revizorskog suda da je Agencija, u pogledu preporuka za godinu 2019. i daljnjeg postupanja na temelju nalaza iz prethodnih godina, sklopila ugovor za pružanje usluga u vrijednosti iznad gornje granice za mjerodavni okvirni ugovor, no nije to formalizirala izmjenom ugovora niti je pravilno pratila ukupan iznos potrošen u okviru ugovora prije slanja novih narudžbi; iz odgovora Agencije prima na znanje da se Agencija pobrinula za to da se formalizira svaka buduća izmjena ugovora, uključujući njegovu gornju granicu, te da će se službenike zadužene za financije, sredstva i ovjeravanje podsjetiti da prije dodjele specifičnih ugovora uvijek provjere raspoloživi proračun ugovora unutar gornjih granica te da pravodobno ažuriraju alat za kontrolu sustava; poziva, ipak, Agenciju da izmjene ugovora formalizira u skladu s odredbama o javnoj nabavi;