EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles,14.9.2016. COM(2016) 605 final 2016/0282(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2012/2002, uredbi (EU) br. 1296/2013, (EU) 1301/2013, (EU) br. 1303/2013FMT:italic, EU br. 1304/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013FMT:italic, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014FMT:italic, (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke br. 541/2014/EUFMT:no

bold,font=Arial Europskog parlamenta i Vijeća



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Financijskom uredbom utvrđuju se načela i postupci kojima se uređuju uspostava i izvršenje proračuna EU-a te upravljanje fondovima EU-a. U proteklih 30 godina broj općih pravila financiranja sadržanih u Financijskoj uredbi naglo se povećao. Osim toga, pojavio se niz sektorskih financijskih pravila: pravila sudjelovanja u Okvirnom programu za istraživanja i inovacije, zajedničke odredbe o europskim strukturnim i investicijskim fondovima te zajednička pravila za provedbu vanjskog djelovanja. Korisnici fondova EU-a žalili su se u više navrata na povećanje broja pravila na općoj i sektorskoj razini, na njihovu heterogenost i složenost zato što prate strukturu programa te zbog višestrukih razina kontrole. Nadalje, zbog složenosti financijskog paketa pravila usporena je provedba fondova EU-a, koja je posljedično postala skupa i sklona pojavi pogrešaka. Prvi korak prema postizanju usklađenijih i jednostavnijih financijskih pravila napravljen je 2012.: Komisija je iznijela prijedloge za programe obuhvaćene VFO-om za razdoblje od 2014. do 2020. kojima je smanjen broj programa i instrumenata, u kojima su potonji raspoređeni u jedinstveni okvir sa zajedničkim pravilima, u kojima su pojednostavnjeni postupci za prijavu i objavu troškova od strane krajnjih korisnika, u kojima je olakšana upotreba inovativnih financijskih instrumenata, u kojima su omogućeni uzajamni fondovi EU-a te u kojima je poboljšana isplativost kontrola. Nedavno provedenim revizijama Financijska uredba usklađena je s rezultatima pregovora o VFO-u za razdoblje od 2014. do 2020. (revizija iz 2013.) te s novom Direktivom o javnoj nabavi (revizija iz 2015.). Međutim, još ima prostora za dodatno pojednostavnjenje. Tu tvrdnju moguće je potkrijepiti iskustvom stečenim od 2014. te na temelju rada skupine neovisnih stručnjaka na visokoj razini za praćenje pojednostavnjenja za korisnike europskih strukturnih i investicijskih fondova. Na temelju javnog savjetovanja provedenog o reviziji Financijske uredbe očigledna su očekivanja dionika u tom području. Zbog toga je potrebno nastaviti ulagati napore kako bi se uklonila uska grla, osigurale sinergije i komplementarnosti između fondova ESI i ostalih fondova EU-a te kako bi se poboljšala učinkovitost dodjele i zahtjeva za kontrolu. Jednostavnija i fleksibilnija financijska pravila pridonijet će optimizaciji uporabe i učinka VFO-a za razdoblje od 2014. do 2020. te će kao takva činiti jedan od ključnih elemenata inicijative Komisije za Proračun usmjeren na rezultate (BFOR), čiji je cilj osigurati da se sredstva dodjeljuju prema prioritetima te da svako djelovanje rezultira maksimalnom učinkovitošću i dodanom vrijednošću. Nadalje, time će se smanjiti troškovi povezani s provedbom pravila EU-a kao i broj pogrešaka. Jednostavnija i fleksibilnija financijska pravila EU-a ključna su za poboljšanje sposobnosti proračuna EU-a da se prilagodi promjenama i reagira na neočekivane situacije. Trenutačni zakonodavni prijedlog čini sastavni dio srednjoročne revizije/pregleda višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje od 2014. do 2020. Prijedlogom se pridonosi postizanju dvaju glavnih ciljeva: pojednostavnjenja i fleksibilnosti. Komisija stoga predlaže donošenje u obliku jedinstvenog dokumenta ambiciozne revizije općih financijskih pravila potkrijepljenih odgovarajućim izmjenama sektorskih financijskih pravila, uspostavljenima u obliku 15 zakonodavnih dokumenata u pogledu višegodišnjih programa. Cilj uključivanja sektorskih izmjena unutar istog zakonodavnog prijedloga jest osigurati odvijanje usklađenog postupka pregovora te olakšati brzo donošenje od strane zakonodavca. U fokusu se nalaze sljedeća ključna područja: 1. Pojednostavnjenje za primatelje fondova EU-a: cilj je mnogih mjera pojednostavniti život primatelja fondova EU-a. Pojednostavnjenja se odnose na bespovratna sredstva (ukidanje provjere zabrane kumulativne dodjele za bespovratna sredstva male vrijednosti i načela neprofitnosti; jednostavnija pravila za vrednovanje „doprinosa u naravi”; priznavanje volonterskog rada; dodjele bespovratnih sredstava bez poziva za podnošenje prijedloga u određenim uvjetima) i pojednostavnjene oblike bespovratnih sredstava (glava VIII.). 2. Od višestrukih razina kontrole do oslanjanja na reviziju, ocjenu ili odobravanje te usklađivanje zahtjeva za izvješćivanje: cilj je navedenih mjera potaknuti oslanjanje u što većoj mjeri na jedinstvenu reviziju, ocjenu ili odobravanje (na primjer usklađenost s državnim potporama) kada revizija, ocjena ili odobravanje ispunjava potrebne uvjete za uzimanje u obzir u sustavu EU-a. Općenito govoreći, pravila za provedbene partnere (međunarodne organizacije, EIB/EIF, nacionalne razvojne banke, NVO-ovi) bit će pojednostavnjena zahvaljujući povećanom oslanjanju na njihove postupke i politike nakon dobivanja pozitivne ocjene. Partnerskim sporazumima o financijskom okviru sklopljenima s dugoročnim partnerima omogućit će se napredak prema usklađivanju revizije, izvješćivanja i ostalih administrativnih zahtjeva među donatorima (glava V. članci 122., 123. i 126.). 3. Omogućivanje primjene samo jednog paketa pravila na hibridna djelovanja ili u slučaju kombinacije mjera ili instrumenata: cilj je prijedloga postizanje dodatnog pojednostavnjenja za partnere EU-a donošenjem niza mjera u cilju izbjegavanja usporedne primjene različitih pravila i postupaka, osobito olakšavanjem kombinacije financiranja iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) s financijskim instrumentima i Europskim fondom za strateška ulaganja (glava V.). 4. Učinkovitija upotreba financijskih instrumenata: optimizirati upotrebu vraćenih iznosa, čime se osiguravaju podjednaki uvjeti među ključnim provedbenim partnerima EU-a, smanjuju složeni zahtjevi povezani s objavom pojedinačnih podataka o krajnjim primateljima ili s razlozima za isključenje (glava X.). 5. Fleksibilnije upravljanje proračunom: prijedlogom se uspostavlja nekoliko načina osiguravanja fleksibilnosti proračuna kako bi Unija mogla učinkovitije reagirati na nepredviđene izazove i nove zadaće te kako bi osigurala brže upravljanje kriznim situacijama, među kojima se nalaze stvaranje „pričuve za fleksibilnost” za nepredviđene potrebe i nove krize u proračunu za geografske instrumente za vanjsko djelovanje, učinkovitija aktivacija fondova za solidarnost i prilagodbu globalizaciji te proširivanje uzajamnih fondova na unutarnje politike (članci 14. i 227.), stvaranje krizne pričuve EU-a uz ponovnu upotrebu opozvanih odobrenih sredstava te, za sljedeći višegodišnji financijski okvir, mogućnost da financijske operacije koje nisu financijski instrumenti proizvedu nepredviđenu obvezu za Uniju koja premašuje financijsku imovinu odobrenu za pokrivanje financijske odgovornosti Unije (članak 203.) te stvaranje zajedničkog fonda za rezervacije u kojem su sredstva rezervirana za financijske operacije (članak 205.). Nedavne inicijative (kao što je Europski fond za strateška ulaganja (EFSI) ili Europski fond za održivi razvoj (EFSD)) uistinu su dokazale da postoji potreba za potpunim iskorištavanjem učinka poluge proračuna EU-a stvaranjem nerezerviranih nepredviđenih obveza. Glavom X. uspostavlja se okvir za odobravanje, upravljanje i kontrolu navedenih financijskih rizika. 6. Usredotočenost na rezultate i pojednostavnjenje izvješćivanja: snažnija usmjerenost na rezultate putem jednokratnih iznosa, nagrada i plaćanja koje se temelji na učinku i rezultatima umjesto na nadoknadi troškova i plaćanja za koje je potrebno ispuniti uvjete (članak 121. glava XIII.). Time bi se trebalo pridonijeti dodatnom smanjenju troškova provedbe fondova EU-a te broja pogrešaka. U odnosu na izvješćivanje, izvješća su reorganizirana oko nacrta proračuna i integriranog paketa financijskog izvješćivanja kako bi se povećale učinkovitost i transparentnost prema javnosti i proračunskom tijelu (članci 39. i 239–245.). 7. Jednostavnija i racionalnija administracija EU-a: olakšavanje sklapanja sporazuma ili delegiranja ovlasti među institucijama ili tijelima kako bi se objedinila provedba administrativnih odobrenih sredstava u europskim uredima ili izvršnim agencijama (članci 57., 58., 64., 65. i 68.); udruživanje savjetodavnih povjerenstava nadležnih za financijske nepravilnosti (članak 73. stavak 6.) s povjerenstvom EDES-a (članak 139.) i prelazak s odluka o jednogodišnjem financiranju na odluke o višegodišnjem financiranju (članak 108.). 8. Pružanje mogućnosti za uključivanje građana: prijedlogom se pruža mogućnost da se Komisija, države članice i bilo koje drugo tijelo koje izvršava proračun Unije savjetuje s građanima u pogledu izvršenja proračuna Unije (članak 54.).

Pojednostavnjenjem i većom fleksibilnošću financijskih pravila EU-a ovim se prijedlogom postavlja temelj za pripremu sljedeće generacije programâ potrošnje (nakon 2020.). •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Pri oblikovanju jednostavnijih i fleksibilnijih financijskih pravila EU-a Komisija je osigurala da se pritom ne oslabi dobro financijsko upravljanje, koje je i dalje ključni cilj. S druge strane, ovim se prijedlogom osnažuju i pravila koja se odnose na utaju poreza, koja moraju poštovati provedbeni partneri EU-a i pojašnjava se da se obveza izbjegavanja sukoba interesa u potpunosti primjenjuje na sve načine provedbe fondova EU-a (uključujući na razini država članica). Prijedlogom se ujedno konsolidiraju postojeći sustavi radi zaštite proračuna EU-a od prijevare i financijskih nepravilnosti (proširivanjem nadležnosti dužnosnika za ovjeravanje na djelovanje povezano s jedinstvenim sustavom ranog otkrivanja i isključenja u neizravnom izvršenju). Pojednostavnjenje financijskih pravila EU-a pridonijet će i smanjenju troškova i vremena potrebnog za provedbu fondova EU-a te broja pogrešaka. Postojećim prijedlogom trebao bi se povećati i učinak politika i njihovi rezultati na terenu. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Prijedlog se temelji na članku 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) za dio koji se odnosi na reviziju Financijske uredbe i na sektorskoj pravnoj osnovi za zakonodavne akte izmijenjene u drugom dijelu. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Donošenje općih financijskih pravila EU-a i predloženih izmjena sektorskih zakonodavnih akata obuhvaćeno je isključivom nadležnošću EU-a. •Proporcionalnost Ovaj prijedlog usredotočen je na pojednostavnjenje te ne sadržava pravila koja nisu potrebna za postizanje ciljeva Ugovora. Konkretno, izmjene sektorskih zakonodavnih akata predložene u skupnom dijelu ograničene su na izmjene potrebne za omogućivanje pojednostavnjenja predloženih u Financijskoj uredbi kako bi se u potpunosti ostvario njihov učinak na terenu. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA •Savjetovanja s dionicima Javno savjetovanje o reviziji Financijske uredbe provedeno je u travnju/svibnju 2016. Zaprimljeno je ukupno 111 doprinosa od različitih dionika. Na temelju odgovora vidljiva je opća potpora pojednostavnjenju (65 %) i fleksibilnosti (79 %) predloženih mjera. U pogledu pojednostavnjenja pravila EU-a o bespovratnim sredstvima, dionici i dalje daju prednost nadoknadi stvarnih troškova, no ne protive se pojednostavnjenju nadoknade putem jediničnih troškova, jednokratnih iznosa ili fiksnih stopa ili nadoknade na temelju unaprijed utvrđenih rezultata pod uvjetom da to nije obvezno. Navedene bojazni odražavaju se u dotičnom prijedlogu. Konkretno, pojednostavnjena nadoknada troškova bit će samo dodatna mogućnost kojom će se dužnosnik za ovjeravanje koristiti s obzirom na prirodu poduprtih djelovanja i primatelja potpore. Provedbeni partneri EU-a (nacionalne razvojne agencije, međunarodne organizacije, EIB/EIF, NVO-ovi) od Komisije traže da se u većoj mjeri osloni na njihova pravila i politike nakon što dobiju pozitivnu ocjenu. Oni se žale na višestruke prethodne ocjene svojih sustava ili postupaka ili na ponovljene revizije istih djelatnosti koje provodi EU i ostali donatori, kada bi moglo biti moguće međusobno oslanjanje na takve ocjene i revizije. Nadalje, kritiziraju i različite zahtjeve za izvješćivanje među donatorima. Događanje u svrhu podizanja svijesti organizirano je 6. travnja 2016. u Bruxellesu kako bi se dionicima omogućilo da iznesu svoje bojazni i prijedloge povezane s Financijskom uredbom. Njihove su primjedbe u skladu s odgovorima na javno savjetovanje. Mjerama iznesenima u ovom prijedlogu rješavaju se te bojazni. •Procjena učinka Nije provedena procjena učinka ove revizije Financijske uredbe. Financijska uredba kao takva ima ograničen gospodarski, okolišni ili društveni učinak (njome se utvrđuju opća pravila za provedbu programa potrošnje, ali konkretni gospodarski ili društveni učinak ostvaruje se pri donošenju izbora politike kojim se provode sektorski programi). Predložene promjene sektorskih zakonodavnih akata samo su posljedica pojednostavnjenja predloženih u Financijskoj uredbi. •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje Revizija Financijske uredbe i odgovarajuće promjene sektorskih zakonodavnih akata nisu obuhvaćene Programom za primjerenost propisa, već su u skladu s Agendom za bolju regulativu, kojoj i pridonose: uistinu, ovim prijedlogom smanjuje se ukupni broj općih financijskih pravila koja se primjenjuju na proračun EU-a za otprilike 25 % i reorganizira ih se u jedinstveni pravilnik koji će zamijeniti Financijsku uredbu i njezina pravila primjene:

·ključne odredbe pravila primjene premještaju se u Financijsku uredbu, dok će manje važni elementi biti prema potrebi i za svaki slučaju posebno integrirani u Komisijina unutarnja pravila ili smjernice koje Komisija objavljuje. ·Detaljna pravila o nabavi koja se primjenjuju na institucije i tijela EU-a konsolidirana su u prilogu revidiranoj Financijskoj uredbi, koji je moguće izmijeniti delegiranim aktom. ·Odredbe iz Dijela drugog Financijske uredbe, koje se odnose na posebne odredbe koje se primjenjuju na Europski fond za jamstva u poljoprivredi, na istraživanje, vanjsko djelovanje i ostale određene fondove EU-a, umetnute su u relevantne dijelove Financijske uredbe, osim ako se više ne primjenjuju. Prijedlogom revidiranja Financijske uredbe naglašavaju se i zajednička svojstva, a specifičnosti se svode na najmanju moguću mjeru kako bi se korisnicima olakšala primjena pravila: zajednička pravila koja se primjenjuju na sve načine izvršenja (izravno, neizravno i podijeljeno) te svi pravni instrumenti naglašavaju se putem njihove preraspodjele u posvećena poglavlja. Odredbe koje se odnose na europske urede, izvršne agencije, decentralizirane agencije i tijela javno-privatnog partnerstva, a koje se trenutačno protežu kroz cijelu Financijsku uredbu, nalaze se unutar istog poglavlja. Pravila o uzajamnim fondovima EU-a, proračunskoj potpori i stručnjacima (uključujući stručnjake za istraživanje) reorganizirana su pod novim naslovom „Ostali instrumenti za izvršenje proračuna”. Prijedlog se ujedno usredotočuje na postizanje znatnih pojednostavnjenja trenutačnih financijskih pravila EU-a. Kako je navedeno u točki 1., prijedlog sadržava mnoge elemente kojima se smanjuje administrativni teret za podnositelje zahtjeva i primatelje sredstava EU-a. Mikropoduzeća nisu izuzeta iz područja primjene ovog prijedloga. Takva poduzeća mogu biti korisnici sredstava EU-a, stoga moraju biti podložna pravilima. Međutim, u određenim područjima prijedlogom se smanjuju troškovi za poduzeća koja su često MSP-ovi (u području financijskih instrumenata objava pojedinačnih podataka o korisnicima zamjenjuje se skupnim statističkim podacima) i općenito bi velik broj mjera pojednostavnjenja trebao biti od koristi svim poduzećima. •Temeljna prava Prijedlog je u skladu sa zaštitom temeljnih prava. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlog nema posljedica na proračun. •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga 1. Pojednostavnjenje za primatelje sredstava EU-a 1.1. Pojednostavniti upotrebu bespovratnih sredstava, jednokratnih iznosa i izračuna troškova Mnoge mjere namijenjene su pojednostavnjenu za primatelje sredstava EU-a. Mjere se odnose na sadržaj zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava, vrijednost doprinosa u naravi, priznavanje volonterskog rada, uvjete za dodjelu bespovratnih sredstava bez poziva za podnošenje prijedloga državama članicama u određenim uvjetima, načelo neprofitnosti, načela zabrane kumulativne dodjele i postupno ukidanje odluka o dodjeli bespovratnih sredstava. Ostale mjere dokazuju pomak prema postizanju jednostavnije i racionalnije administracije. 1.1.1. Opća financijska pravila Prijedlogom se promiče upotreba pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava, otvorenih za sve programe financiranja EU-a, u kojima priroda djelovanja i s njima povezani rashodi omogućuju takav pristup (npr. osposobljavanje i mobilnost, putni troškovi itd.). Time bi se smanjio administrativni teret, ojačala bi se sigurnost u pogledu nadoknađenog iznosa za korisnike i potaknula bi se upotreba pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava i njihovih kombinacija (članak 175.). Primjena stručnog mišljenja: korištenje pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava otežano je zbog nedostatka podataka potrebnih za utvrđivanje razumnog izračuna stvarnih troškova. Do toga često dolazi zbog inovativne prirode dotičnih djelovanja ili činjenice da se djelovanja provode samo u nekim državama, a podaci za ostale države nisu dostupni. Kako bi se ta praznina premostila predložena je primjena stručnog mišljenja kao dopuna ili alternativa statističkim ili povijesnim podacima, ovisno o prirodi djelovanja (članak 175.). Pojednostavnjenje odobrenja jednokratnih iznosa, jediničnih troškova i fiksnih stopa: zamijeniti dugačak i složen postupak odobravanja (odluka kolegija za iznose iznad 60 000 EUR po pojedinoj dodjeli bespovratnih sredstava) tako da se odgovornom dužnosniku za ovjeravanje omogući donošenje odluka kojima odobrava pojednostavnjene oblike. Ta je razina prikladnija s obzirom na izrazito tehnički sadržaj (metodologije izračunavanja, pregledi podataka itd.) odluke (članak 175.). Pojednostavnjenje i objašnjavanje sadržaja zahtjeva za dodjelu bespovratnih sredstava, uključujući popratnu dokumentaciju: ne postoji obveza pružanja informacija kojima se dokazuje financijska i operativna sposobnost podnositelja zahtjeva ako te informacije nisu provjerene (npr. za javna tijela); usklađivanje obveze dostavljanja revizorskog izvješća s važećim pravom EU-a i nacionalnim zakonima u području računovodstva (članak 189.). Pojednostavnjenje načela zabrane kumulativne dodjele: bespovratna sredstva poput stipendija za fizičke osobe, izravne potpore za izbjeglice, nezaposlene osobe i ostale osobe kojima je pomoć najpotrebnija bit će izuzeta iz ovog pravila jer je njihova vrijednost tradicionalno prilično niska (članak 185.).

Ukidanje načela neprofitnosti: važnost načela neprofitnosti u praksi se znatno smanjila: projekti koji donose prihod u načelu dobivaju potporu putem financijskih instrumenata. U pogledu projekata koji u načelu ne dovode do prihoda, načelo neprofitnosti nije poticajno: korisnike se ne potiče da osiguraju da njihovi projekti postanu održivi ili profitabilni. To je rezultiralo negativnim utjecajem na gospodarstvo. Pojednostavnjenje određivanja vrijednosti doprinosa u naravi: navedeni doprinosi ne čine prihvatljive troškove. Stoga njihova precizna vrijednost nije važna. Međutim, doprinosi u naravi mogli bi se i dalje prihvaćati u sklopu sufinanciranja. Svaka vrijednost koju razumno utvrdi dužnosnik za ovjeravanje u trenutku prihvaćanja procijenjenog proračuna može dokazati da postoje ostali izvori financiranja djelovanja osim bespovratnih sredstava EU-a te da se poštuje načelo sufinanciranja (članak 184.). Priznavanje volonterskog rada: kako bi se olakšalo sudjelovanje malih organizacija u provedbi politika EU-a u okruženju ograničene dostupnosti resursa, potrebno je priznati vrijednost rada volontera kao prihvatljive troškove. Posljedično, takve organizacije mogu se u većoj mjeri oslanjati na volonterski rad radi sufinanciranja djelovanja (članci 175., 180. i 184.). Pojednostavnjenje i usklađivanje uvjeta za dodjelu bespovratnih sredstava bez podnošenja poziva za podnošenje prijedloga: predloženo je proširivanje mogućnosti dodjele izravnih bespovratnih sredstava subjektima koje odaberu države članice za slučajeve de facto ili de jure monopola ili u slučajevima kada su izravni korisnici odabrani zbog tehničkih sposobnosti, visokog stupnja specijalizacije ili administrativnih ovlasti. Nadalje, dužnosnik za ovjeravanje bio bi ovlašten kombinirati izvješće o ocjeni i odluku o dodjeli u jedinstvenom dokumentu. Time će se smanjiti administrativni teret i ubrzati dodjela izravnih bespovratnih sredstava (članak 188.). Jednostavnije vođenje evidencije: jedinstveno razdoblje vođenja evidencije traje pet godina (tri godine ako financiranje iznosi 60 000 EUR ili manje), ujedno i za neizravnu provedbu (članak 128.). Teoretski pristup za bespovratna sredstva: ako su bespovratna sredstva izražena samo u obliku apsolutne vrijednosti (a ne u obliku postotka prihvatljivih troškova), prihvatljivost troškova provjerava se najkasnije u trenutku plaćanja salda (članak 180.). U svrhu obavljanja te provjere moguće je primijeniti pojednostavnjeni („teoretski”) pristup (članak 150.). Postupno ukidanje odluka o bespovratnim sredstvima: predlaže se da se postupno ukinu odluke o bespovratnim sredstvima te da se uglavnom koriste sporazumi o bespovratnim sredstvima, u skladu s procjenom napretka ostvarenog u pogledu uvođenja e-bespovratnih sredstava na kraju tekućeg VFO-a (članak 277.). 1.1.2. Sektorska pravila Poboljšanja u pogledu upotrebe mogućnosti pojednostavnjenog troška u Financijskog uredbi nadopunjena su promjenama koje su predložene u području sektorskog zakonodavstva, a kojim se proširuje upotreba pojednostavnjenih troškova u ·Uredbi (EU) br. 1303/2013 o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, ·Uredbi o Europskom socijalnom fondu (EU) br. 1304/2013, ·Uredbi (EU) br. 223/2014 o Fondu europske pomoći za najpotrebitije. 2. Od višestrukih razina kontrole do međusobnog oslanjanja na reviziju, ocjenu ili odobravanje i usklađivanje zahtjeva za izvješćivanje Cilj je tih mjera potaknuti oslanjanje u što većoj mjeri na jedinstvenu reviziju, ocjenu ili odobravanje (na primjer usklađenost s državnim potporama) kada ispunjavaju potrebne uvjete za uzimanje u obzir u sustavu EU-a. Kako bi se izbjegle višestruke razine kontrole, Komisija promiče priznavanje međunarodno prihvaćenih normi ili međunarodnih najboljih praksi u tom području te zahtjeve za zajedničko izvješćivanje među donatorima: ·međusobno oslanjanje na ex ante ocjene i provjere primatelja koje već provode ostali subjekti (donatori) u vezi s uvjetima koji su jednakovrijedni uvjetima EU-a (članak 122.); ·međusobno oslanjanje na revizije koje se provode u skladu s međunarodno prihvaćenim normama potiče se uvijek u cilju izbjegavanja višestrukih revizija istih osoba/subjekata za iste djelatnosti. Time bi se Komisiji omogućilo da se oslanja na neovisne revizije o upotrebi sredstava EU-a koje provode međunarodni partneri (UN, Svjetska banka itd.) ili države članice (članak 123.). ·Usklađivanje zahtjeva za izvješćivanje sa zahtjevima ostalih donatora: Komisija promiče donošenje zajedničkih zahtjeva za izvješćivanje donošenjem partnerskih sporazuma o financijskom okviru zaključenih s njezinim glavnim međunarodnim partnerima (članak 126.). ·Omogućivanje Komisiji da se potencijalno oslanja na sustave i postupke partnera EU-a u sklopu neizravnog izvršenja u slučaju dobivanja pozitivne ocjene (članak 149.) i nametne pravna sredstva u slučaju da određena pravila/postupci nisu dovoljni kako bi se zaštitili financijski interesi EU-a; ako Komisija zahtijeva upotrebu vlastitih određenih postupaka, ocjenjivanje neće biti provedeno. U svim slučajevima razinu nadzora/kontrole potrebno je prilagoditi na temelju načela proporcionalnosti. ·Poboljšanje sporazuma o okvirnom financijskom partnerstvu (članak 126.): navedeni sporazumi, potpisani s pouzdanim partnerima u svrhu dugoročne suradnje, u budućnosti će obuhvaćati sva djelovanja u okviru izravnog i neizravnog izvršenja te odražavati mjeru u kojoj se Komisija može oslanjati na sustave i postupke koji su pozitivno ocijenjeni kao i na primjenu jedinstvenog paketa pravila za sve pravne instrumente. Sporazumi o dugoročnom partnerstvu pružat će fleksibilan okvir za međusobno oslanjanje na ocjene i revizije kad je to moguće te za usklađivanje zahtjeva za reviziju, izvješćivanje i ostale administrativne zahtjeve među donatorima. 3. Omogućivanje primjene samo jednog skupa pravila na hibridna djelovanja ili u slučaju kombinacije mjera ili instrumenata Cilj je prijedloga dodatno pojednostavnjenje u najvećoj mogućoj mjeri za partnere EU-a u okviru neizravnog izvršenja.

3.1. Opća financijska pravila ·Primjena na provedbenog partnera Komisije samo jednog umjesto dvaju paketa pravila bila bi dopuštena u određenim slučajevima, neovisno o prirodi djelovanja i ulozi partnera kao rukovoditelja fondova ili subjekta koji provodi djelovanje. Ako se u hibridnim djelovanjima kombiniraju izravno i neizravno izvršenje i ako trenutačno podrazumijevaju dva paketa pravila, pomoćni elementi koji se trenutačno podnose u skladu s pravilima izravnog izvršenja (vrlo često u slučaju tehničke pomoći) poštovali bi pravila glavnih elemenata djelovanja (npr. upravljanje financijskim instrumentom s jamstvima itd. (članak 208. stavak 2.)). ·Kako bi se olakšale kombinacije bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata, jedinstveni paket pravila (financijskih instrumenata) primjenjuje se na bespovratna sredstva koja nadopunjuju financijske instrumente ako su kombinirani u jedinstveno djelovanje (članak 208. stavak 2); ·razdoblje vođenja evidencije za bespovratna sredstva i financijske instrumente usklađuje se na pet godina (tri godine za iznose do 60 000 EUR (članak 128.)). 3.2. Sektorska pravila ·Ograničavanje provjera državnih potpora na provjeru dosljednosti državne potpore za financijske instrumente na razini EU-a predviđene Financijskom uredbom kada se fondovima ESI pridonosi financijskim instrumentima na razini EU-a (nema dvostruke provjere): doprinosi država članica financijskim instrumentima na razini EU-a bez dodatnih uvjeta u pogledu doprinosa koji se ne odnose na doprinose povezane s geografskim područjem za upotrebu doprinosa ne zahtijevaju zasebnu provjeru državne potpore jer je financijski instrument već usklađen s pravilima o dodjeli državnih potpora na temelju Financijske uredbe. To će biti objašnjeno u odgovarajućim smjernicama. ·Proširenje inicijative za MSP-ove (SMEI), koja omogućuje upotrebu inicijative za MSP-ove i nakon 2016., čime se državama članicama omogućuje da do 2020. financiraju inicijativu za MSP-ove. ·Proširenja i pojašnjenja odredaba Uredbe o zajedničkim odredbama o kombinacijama financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava kako bi se olakšala njihova kombinirana upotreba. ·Uvođenje nove mogućnosti kombiniranja fondova ESI/EFSI i nove strukture za kombiniranje ESI fondova s EIB-om i EIF-om: Programi ESI fondova trebali bi biti u mogućnosti pridonijeti financijskim instrumentima kombiniranima s financiranjem EIB-a u okviru EFSI-ja. 4. Djelotvornija upotreba financijskih instrumenata 4.1. Opća financijska pravila Iskustvo s financijskim instrumentima te osobito informacije od ključnih provedbenih partnera (EIB/EIF) ukazuje na sljedeće mogućnosti poboljšanja njihova upravljanja i učinkovitosti: ·sve vraćene iznose (prihodi + vraćanja) dobivene na temelju financijskog instrumenta potrebno je upotrijebiti za isti instrument kako bi se ostvarili dobitci u smislu učinkovitosti; potpuna transparentnost zajamčena je izvješćivanjem (članak 2020. stavak 2.); ·EIB/EIF zadržao bi status ključnog partnera EU-a u izvršenju, međutim trebalo bi odobriti izravne pregovore između Komisije i većeg broja potencijalnih subjekata kako bi se osigurali podjednaki uvjeti među njima (članak 149.); ·s obzirom na to da je nemoguće uvesti potpuno poštovanje pravila EU-a kada EU sudjeluje u financijskom instrumentu kao manjinski dioničar fonda, predlaže se da se u tim slučajevima omogući proporcionalna primjena pravila EU-a (članak 208. stavak 4.); ·objavljivanje pojedinačnih podataka o krajnjim primateljima zamijenilo bi se statističkim podacima prikupljenih na temelju relevantnih kriterija predloženih za krajnje korisnike koji dobivaju potporu EU-a u iznosu manjem od 500 000 EUR (područje politike, vrsta potpore, vrsta korisnika, zemljopisna razdijeljenost (članak 36. stavak 5.). ·Od krajnjih korisnika i posrednika ne zahtijeva se da dostave izjavu u kojoj potvrđuju da se ne nalaze u jednoj od situacija za isključenje, ako se politika provedbenog partnera u pogledu isključenja smatra jednakovrijednom politici EU-a (članak 131.). ·Predložena su dva nova odjeljka za uređenje ostalih instrumenata koji imaju financijski rizik, kao što su proračunska jamstva i financijska pomoć državama članicama ili trećim zemljama (odjeljci 2. i 3. poglavlja 2. glave X.). ·Uvedena su Pravila za odobravanje i kontrolu nerezerviranih nepredviđenih obveza i upravljanje njima (članci od 203. do 206.). 4.2. Sektorska pravila

Kako bi se dodatno optimiziralo upravljanje i upotreba financijskih instrumenata u okviru podijeljenog izvršenja, predlažu se izmjene Uredbe o zajedničkim odredbama 1303/2013: ·Pojašnjenja je mogućnost za upravljačka tijela država članica da izravno dodijele ugovor, uključujući tehničku pomoć, EIB-u/EIF-u, ostalim međunarodnim financijskim institucijama te nacionalnim razvojnim bankama. ·Upravljanje riznicom: u slučaju privremenog ulaganja novca iz ESI fonda koji je uplaćen u financijski instrument prije nego što ulaganje u krajnje primatelje rezultira negativnim kamatama, odobrava se njihovo plaćanje iz vraćenih resursa nakon dovršetka najmanje jednog ciklusa ulaganja. ·Ukidaju se određena pravila mjere EPFRR-a, koja su otežala programiranje financijskih instrumenata u ruralnom razvoju i njihovu primjenu od strane upravitelja fonda kako bi se povećao učinak poluge na financiranje EPFRR-a putem povećane upotrebe financijskih instrumenata. 5. Fleksibilnije upravljanje proračunom 5.1. Opća financijska pravila Prijedlogom se utvrđuje nekoliko načina za postizanje veće proračunske fleksibilnosti kako bi se Uniji omogućilo da učinkovitije reagira na nepredviđene izazove i nove zadaće: ·omogućiti osnivanje uzajamnih fondova EU-a i za djelovanja u nuždi, djelovanja nakon djelovanja u nuždi ili tematska djelovanja unutar EU-a (a ne samo za treće zemlje). Nedavni događaji u Europskoj uniji dokazuju da treba povećati fleksibilnost financiranja u EU-u. Budući da je sve nejasnija granica između vanjskih i unutarnjih politika, time bi se omogućilo i sredstvo za odgovor na prekogranične izazove (članak 227.). ·Povećati „negativnu pričuvu” s 200 milijuna EUR na 400 milijuna EUR, a time i praćenje zahtjeva Vijeća da se ograniči broj nacrta izmjene proračuna povezanih s plaćanjima (članak 48.). ·Stvoriti pričuvu za fleksibilnost za vanjsko djelovanje putem prijenosa nedodijeljenih sredstava za Instrument pretpristupne pomoći (IPAII), Europski instrument za susjedstvo (ENI) i financijski Instrument za razvojnu suradnju (DCI) za godinu N + 1 s gornjom granicom od 10 % početnih odobrenih sredstava svakog instrumenta (članak 12.). ·Predvidjeti veću fleksibilnost za krizne i hitne situacije i humanitarnu pomoć u obliku bespovratnih sredstava: pojednostavnjeni su administrativni postupci kako bi se omogućio brz i učinkovit odgovor (npr. retroaktivna prihvatljivost prije podnošenja zahtjeva o kojem odlučuje odgovorni dužnosnik za ovjeravanje, članak 186.). ·Upotreba knjige blagajne u delegacijama Unije bila bi dopuštena za plaćanja ograničenih iznosa proračunskim postupcima. Nestatutorno osoblje u području potpore za upravljanje krizom i operacijama humanitarne pomoći mogli bi upravljati tim računima i potpisivati izvršene pravne obveze do 2500 EUR (članak 109.). ·Povećati fleksibilnost za samostalno prenošenje Komisije povećanjem trenutačnog područja primjene, odnosno omogućivanjem prijenosa operativnih rashoda među različitim naslovima ako su obuhvaćeni istim temeljnim aktom, uključujući poglavlja o potpori, te s linija za administrativnu potporu u odgovarajuće operativne linije (članak 28.). ·Jednostavnija aktivacija Europskog fonda solidarnosti (EUSF) putem samostalnih prijenosa iz pričuve u proračunsku liniju nakon donošenja odluke Europskog parlamenta i Vijeća o aktivaciji (članak 28.). ·Jednostavnija aktivacija Europskog globalizacijskog fonda (EGF) putem automatskog odobravanja prijenosa iz pričuve u proračunsku liniju nakon donošenja odluke proračunskog tijela o aktivaciji Fonda (članak 30.). ·Pojasniti da se iznosi koji odgovaraju odobrenim sredstvima za preuzete obveze za Pričuvu za pomoć u nuždi i Europski fond solidarnosti (EUSF) automatski prenose (članak 12.). ·Ukinuti obvezu da se najprije koriste sredstva odobrena za tekuću financijsku godinu i ne koristi prenesena sredstva dok ona prethodna nisu iscrpljena. ·Omogućiti upotrebu unutarnjih namjenskih prihoda u drukčiju svrhu od one za koju su bila namijenjena u slučaju da nisu utvrđene potrebe na temelju kojih bi se omogućila upotreba tih sredstava u istu svrhu (članak 30. stavak 3.). ·Omogućiti institucijama i tijelima da prihvate korporativno sponzorstvo u naravi za određene događaje ili aktivnosti (tj. ne za primanja ili ostala isključivo društvena događanja). Kako bi se primijenila navedena odredba, svaka institucija najprije odobrava načelo prihvaćanja sponzorstva u naravi i utvrđuje određene smjernice koje se prvenstveno odnose na etička pitanja (članak 24.). ·Predviđeno je da, u sklopu postupka odobravanja prodaje zgrada ili zemljišta, proračunsko tijelo može prihvatiti, za svaki slučaj posebno, da se primitci od te prodaje smatraju namjenskim prihodima, kako bi se poboljšalo upravljanje Komisije i olakšala kupnja ostalih zgrada (članak 20. stavak 3. točka (g)).

·Stvoriti pričuvu za slučaj krize uz ponovnu upotrebu opozvanih odobrenih sredstava. ·U pogledu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira, stvoriti mogućnost da se financijskim operacijama koje ne uključuju financijske instrumente stvori nepredviđena obveza za Uniju, koja premašuje financijsku imovinu predviđenu za podmirivanje financijske odgovornosti Unije (članak 203.) i zajednički fond za rezervacije u kojem se nalaze sredstva rezervirana za financijske operacije (članak 205.). 5.2. Sektorska pravila ·Mogućnost za države članice da pomognu i u slučaju katastrofa prouzročenih ljudskim djelovanjem kao što je izbjeglička kriza te da odmah iskoriste dostupna sredstva (bez obveze čekanja podnošenja izmjene programa) uvodi se u Uredbi (EU) br. 1305/2013 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. Nadalje, dodan je određeni prioritet ulaganja za migrante i izbjeglice kako bi se pojednostavnilo programiranje mjera za pomoć migrantima i izbjeglicama u okviru Uredbe (EU) br. 1301/2013 o Europskom fondu za regionalni razvoj. ·Program Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije (Uredba EaSI br. 1296/2013): kako bi se povećala sposobnost prilagodbe EaSI-ja krizi i promjenjivim političkim prioritetima, potrebna je fleksibilnost u pogledu okvirnih razina raspodjele sredstava predviđenih za svaku od triju osi programa te za svaki od tematskih prioriteta unutar njih. Nadalje, odstupanje kojim se omogućuje upotreba Europskog globalizacijskog fonda u korist mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne prolaze osposobljavanje trebalo bi zadržati s obzirom na trenutačni gospodarski kontekst. ·Instrument za povezivanje Europe, Uredba br. 1316/2013: s obzirom na uspješnost višegodišnjih programa rada, potrebno je povećati fleksibilnost kako bi se 95 % moglo potrošiti na višegodišnje programe i dodatne projekte koji su podržani, a najviše dodane vrijednosti potrebno je posvetiti transeuropskoj prometnoj mreži (koridori osnovne mreže, prekogranični projekti i projekti o ostalim odjeljcima osnovne mreže). ·Upravljanje troškovima za prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja (Uredba (EU) br. 652/2014): s obzirom na pozitivno iskustvo u pogledu primjene tog pravila i znatno smanjenje povezanog opterećenja korisnika i službi Komisije, predlaže se proširenje mogućnosti upotrebe proračunskih obveza podijeljenih u godišnje obroke. ·U Uredbi (EU) br. 1305/2013 o potpori u ruralnom razvoju omogućuje se namjena međusobnih fondova kojima se poljoprivrednicima pomaže u slučaju naglih padova prihoda u određenim sektorima te subvencioniranje početnog dioničkog kapitala tih sredstava. 6. Usredotočenost na rezultate i pojednostavnjenje izvješćivanja Prijedlog uključuje niz mjera čiji je cilj bolja usredotočenost proračuna na rezultate, čime se uspostavlja jasan okvir uspješnosti, poboljšava transparentnost i pojednostavnjenje izvješćivanja. 6.1. Usredotočenost na rezultate Brojni prijedlozi otvoreni su za sva područja politike i usmjereni su na rezultate, a ne na ono što je stvarno potrošeno. Ti prijedlozi dokazuju posvećenost Komisije pružanju potrebnih uvjeta za pristup usmjeren na rezultate: ·Omogućivanje plaćanja koja se temelje na ispunjenim uvjetima, rezultatima ili učinkovitošću u svim načinima upravljanja (npr. plaćanja za svaku preseljenu izbjeglicu u AMIF fondovima ili potpora za mladog poljoprivrednika koji pokreće poslovanje, članak 121.). U takvim slučajevima financiranje projekata razdvaja se od nadoknade troškova nastalih za primatelje fondova EU-a: to izravno ovisi o postignutim rezultatima na terenu. Važno je da su ispunjeni određeni kriteriji kako su prethodno utvrđeni u temeljnom aktu ili odlukama Komisije i/ili da su ostvareni rezultati izmjereni s pomoću pokazatelja učinkovitosti (ex post). Takvim sustavom poboljšava se vlasništvo/posvećenost primatelja fondova postizanju rezultata. Omogućuju znatno smanjenje administrativnog tereta i troškova kontrola. Kontrole uistinu mogu biti ograničene na provjeru ispunjenja uvjeta / dogovorenih rezultata i na administrativni teret. Time se nadalje ograničava rizik od pogrešaka u smislu zakonitosti i pravilnosti. Taj pristup zagovara Europski revizorski sud pod nazivom „prava”. ·Olakšavanje „nagrada” (glava IX.): naslov „Nagrade” skraćen je i pojednostavnjen; obveza najava nagrada u vrijednosti od 1 milijun EUR ili više u popratnim izjavama nacrta proračuna zamjenjuje se prethodnom informacijom Europskog parlamenta i izričitom najavom navedenih nagrada u odluci o financiranju. ·Jedinstveni jednokratni iznos (članak 176.): „jedinstveni jednokratni iznos” mogao bi u budućnosti obuhvatiti sve prihvatljive troškove djelovanja. Provjere i kontrole bit će usredotočene isključivo na učinke/rezultate. Jedinstveni jednokratni iznos temelji se na ocjeni proračuna koju predlaže podnositelj zahtjeva za bespovratna sredstva s obzirom na načela učinkovitosti i ekonomičnosti uključujući s obzirom na relevantne podatke i/ili stručno mišljenje. ·Davanje prednosti pojednostavnjenim oblicima bespovratnih sredstava kada je plaćanje potaknuto ostvarenjem i rezultatima (članak 175.): pristup koji se temelji na ulaznim informacijama potrebno je uzeti u obzir samo ako je pristup koji se temelji na ostvarenju nemoguć ili nije prikladan. Trenutačni pojednostavnjeni oblici pretežno se upotrebljavaju kako bi se obuhvatila vrijednost ulaznih informacija (npr. broj dnevnih normi, broj putovanja, broj dana provedenih na zadatku itd.). Slično tomu, potiče se mogućnost plaćanja u pojednostavnjenom obliku za konkretna ostvarenja (npr. organizirana konferencija, organiziran festival, izgrađen prototip itd.). ·Objašnjavanje područja primjene kontrola pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava i njihovih posljedica u slučaju izostanka ostvarenja (članak 177.): kontrole se usredotočuju na ispunjavanje uvjeta koji dovode do plaćanja (npr. je li europski film koji je primio potporu proizveden s potrebnom kvalitetom i distribuiran u potrebnoj količini, je li student koji sudjeluje u programu Erasmus uistinu studirao u inozemstvu itd.). Nije potrebno izvješćivanje o stvarno nastalim troškovima od strane korisnika. Ako uvjeti koji dovode do plaćanja nisu bili ispunjeni ili ako su dogovorene aktivnosti bile provedene loše, djelomično ili s kašnjenjem, Komisija smanjuje iznos bespovratnih sredstava proporcionalno neispunjavanju uvjeta te kako bi vratila iznose koji su neopravdano potrošeni. 6.2. Jasan okvir uspješnosti Kako bi nadopunio veću usredotočenost na rezultate, predlaže se jasan okvir uspješnosti: ·povezivanje učinkovitosti, postavljanja ciljeva, pokazatelja, rezultata i načela ekonomičnosti i učinkovitosti u upotrebi sredstava (članak 31.);

·utvrđivanje naknada koje se temelje na rezultatima kako bi se platile organizacije za upravljanje fondovima EU-a (članak 150.); ·uzimanje u obzir izjava o programu kao glavnog izvora informacija o učinkovitosti programa (članak 39.); ·spajanje „objedinjenog” izvješća i izvješća iz „članka 318. UFEU-a” u jedinstveno „Godišnje izvješće o upravljanju i učinkovitosti proračuna EU-a” kako bi se na godišnjoj razini donijelo jedinstveno izvješće o učinkovitosti proračuna EU-a (od financijske godine 2015., članak 239.). ·Usklađivanje terminologije povezane s ocjenjivanjem odredaba međuinstitucionalnog sporazuma o boljem donošenju zakona i stvaranje povezanosti između ex ante ocjena u skladu s Financijskom uredbom i procjenama učinka (članak 32.). 6.3. Pojednostavljenje izvješćivanja 6.3.1. Opća financijska pravila Naknadnim revizijama Financijske uredbe znatno je povećan broj zatraženih izvješća i informacija, uključujući o računima: izvješćivanje se sada provodi o obliku raštrkanih dokumenata koji se podnose u različitim razdobljima. Kako bi se povećali učinkovitost i transparentnost ne samo prema proračunskom tijelu već i prema javnosti, bez utjecaja na razinu informacija koje se trenutačno podnose, predloženo je sljedeće: ·okupljanje obveza izvješćivanja oko dvaju ključnih elemenata: popratna izvješća ·nacrtu proračuna; cjelokupno izvješćivanje o financijskim instrumentima na razini EU-a bilo bi objedinjeno u jedinstvenom popratnom dokumentu nacrtu proračuna (članak 39.); ·te izvješća koja se podnose u sklopu postupka davanja razrješnice: „paket integriranog financijskog izvješćivanja” – zasebno poglavlje bilo bi posvećeno proračunskom i ostalom financijskom izvješćivanju (članci 239. – 245.). ·Za izradu novog Godišnjeg izvješća o upravljanju proračunom EU-a i njegovim rezultatima koji je posljedica objedinjavanja od financijske godine 2015., objedinjenog izvješća i izvješća u skladu s člankom 318. UFEU-a predstavlja ključan element paketa integriranog izvješćivanja (članak 239.). ·Kako bi se navelo da vanjski revizor Europskog revizorskog suda uzima u obzir višegodišnju prirodu programa (članak 247. stavak 1.). 6.3.2. Izvješćivanje: ·Obveze izvješćivanja pojednostavnjene su ukidanjem određenih viškova (Uredba o zajedničkim odredbama). 7. Jednostavnija i racionalnija administracija EU-a 7.1. Opća financijska pravila Cilj je niza mjera pojednostavnjenja omogućiti institucijama EU-a da rade učinkovitije, što se posebno postiže zajedničkom provedbom administrativnih odobrenih sredstava kako bi se postigla ekonomija razmjera: ·pružanje isključive pravne osnove za sporazume o razini usluge između odjela institucija EU-a, tijela EU-a i europskih ureda, koja na sve institucije proširuje mogućnost potpisivanja sporazuma o razini usluge kojima se olakšava provedba administrativnih odobrenih sredstava. U budućnosti će također biti moguće delegirati provedbu administrativnih odobrenih sredstava uredu koji pokrene Komisija. ·Objašnjavanje razlike između obveznih i neobveznih zadaća ureda (članci 64. i 65.): obvezne zadaće moraju biti obuhvaćene odobrenim sredstvima koje ulaze u dio proračuna koji se odnosi na ured. Neobvezne zadaće, na koje ured dobrovoljno pristaje na zahtjev druge institucije ili tijela obuhvaćene su proračunom dotične institucije ili tijela. ·Omogućivanje donošenja odluka o višegodišnjem financiranju i smanjenje broja obveznih elemenata u odluci o financiranju (članak 108.). Osim toga, predlaže se da odluka o financiranju istodobno sadržava godišnji ili višegodišnji program rada. Tim promjenama ubrzalo bi se izvršenje proračuna u drugoj i sljedećim godinama programa.

·Objašnjavanje pravila o izvršnim agencijama (članak 68.): dobivaju godišnji doprinos; njihov direktor ima svojstvo dužnosnika za ovjeravanje na temelju delegiranja ovlasti pri provedbi operativnih odobrenih sredstava; delegiranje operativnog programa na izvršnu agenciju može uključivati pilot-projekte i pripremne radnje te provedbu administrativnih izdataka kako bi se postigle sinergije i ekonomije razmjera. ·Objedinjavanje povjerenstva iz članka 139. Financijske uredbe s povjerenstvom o financijskim nepravilnostima (članak 90.): radi postizanja učinkovitosti povjerenstvo iz Financijske uredbe, koje predlaže isključivanje i financijske sankcije za gospodarske subjekte, također bi postalo nadležno za financijske nepravilnosti članova osoblja EU-a, dok bi disciplinski odbor i dalje odlučivao o posljedicama tih nepravilnosti u skladu s Pravilnikom o osoblju. 7.2. Sektorska pravila ·Nekoliko izmjena Uredbe o zajedničkim odredbama predloženo je kako bi se olakšalo upravljanje programom i programi na razini nacije te zajednički akcijski planovi koji se sastoje od projekata usmjerenih na učinak i rezultate. ·U području izravnih plaćanja poljoprivrednicima potpora se dodjeljuje aktivnim poljoprivrednicima, a određene mjere usredotočene su na potporu mladim poljoprivrednicima. Proporcionalnost financijskih ispravaka povezanih s pogreškama u javnoj nabavi uvodi se kako bi se izbjeglo da se smatra da se te pogreške uvijek odnose na 100 % potpore. 8. Ostale promjene Prihodi: predlažu se sljedeće izmjene: ·odredba u odnosu na negativnu prilagodbu vlastitih resursa u svrhe računovodstva mijenja se radi postizanja transparentnosti (članak 90.). ·Novom odredbom uspostavlja se vremenski rok u kojem se dužniku šalje obavijest o terećenju (članak 96. stavak 2.), koja odražava nedavnu sudsku praksu Suda Europske unije. ·U novom članku 107. utvrđuju se pravila u odnosu na stopu koja se primjenjuje na kompenzacijske kamate u slučaju kada se iznos nadoknađuje nakon donošenja odluke Suda Europske unije ili mirnog rješenja. ·Odredba koja se odnosi na novčane kazne, ugovorne kazne ili sankcije mijenja se kako bi se pojasnilo da se iznosi koji su privremeno plaćeni ponovno plaćaju trećoj strani, uzimajući u obzir povrat; te da su novčane kazne koje su odredile institucije osim Komisije (npr. Vijeće u skladu s Uredbom 1173/2011) također obuhvaćene Financijskom uredbom (trenutačno su ograničene na novčane kazne koje je odredila Komisija, članak 106.). ·Tekst o namjenskim prihodima mijenja se kako bi se obuhvatili doprinosi mjerama kao što je Instrument za izbjeglice u Turskoj (članak 20. stavak 2.). Popis sektorskih akata koji se izmjenjuju u skladu s prijedlogom: ·Uredba Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (SL L 311, 14.11.2002., str. 3.); ·Uredba (EU) br. 1296/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013 o Programu Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije i izmjeni Odluke br. 283/2010/EU o uspostavi Europskog mikrofinancijskog instrumenta za zapošljavanje i socijalnu uključenost - Progress (SL L 347, 20.12.2013., str. 238); ·Uredba (EU) br. 1301/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za regionalni razvoj i o posebnim odredbama o cilju „Ulaganje za rast i radna mjesta” te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1080/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 289. – 302.); ·Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013.o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.); ·Uredba (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 470.); ·Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487. –548.); ·Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) 485/2008 (SL L 347, 20.12.2013., str. 549.);

·Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.); ·Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.); ·Uredba (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006 (SL L 347, 20.12.2013, str. 855. – 864.); ·Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 Tekst značajan za EGP (SL L 348, 20.12.2013., str. 129. – 171.); ·Uredba (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o Fondu europske pomoći za najpotrebitije (SL L 72, 12.3.2014., str. 1.– 41.); ·Uredba (EU) br. 283/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o smjernicama za transeuropske mreže u području telekomunikacijske infrastrukture i stavljanju izvan snage Odluke br. 1336/97/EZ Tekst značajan za EGP (SL L 86, 21.3.2014., str. 14. – 26.); ·Uredba (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal, o izmjeni direktiva Vijeća 98/56/EZ, 2000/29/EZ i 2008/90/EZ, uredbi (EZ) br. 178/2002, (EZ) br. 882/2004 i (EZ) br. 396/2005 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktive 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 66/399/EEZ, 76/894/EEZ i 2009/470/EZ (SL L 189, 27.6.2014., str. 1. – 32.); ·Odluka br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (SL L 158, 27.5.2014., str. 227. – 234.) 2016/0282 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2012/2002, uredbi (EU) br. 1296/2013, (EU) 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, EU br. 1304/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014, (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 42., članak 43. stavak 2., članak 46. točku (d), članak 149., članak 153. stavak 2. točku (a), članak 164., članak 168. stavak 4. točku (b), članke 172., 175., 177., 178., članak 189. stavak 2., članak 209. stavak 1., članak 212. stavak 2., članak 322. stavak 2. i članak 349., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a, uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da: (1)Budući da su nakon tri godine provedbe potrebne daljnje izmjene financijskih pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije kako bi se povećala fleksibilnost i tako uklonile prepreke provedbi te pojednostavnila provedba za dionike i službe i više usmjerilo na rezultate, Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti ovom Uredbom. (2)Radi smanjenja složenosti financijskih pravila koja se primjenjuju na opći proračun Unije („proračun”) i uvrštavanja relevantnih pravila u jedinstvenu uredbu („jedinstvena pravila”), Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1268/2012 trebalo bi staviti izvan snage. Radi jasnoće glavna pravila iz Uredbe (EU) br. 1268/2012 trebalo bi uvrstiti u ovu Uredbu, a ostala u smjernice za službe. (3)Trebalo bi zadržati temeljna proračunska načela. Odstupanja od tih temeljnih načela za određena područja, kao što su istraživanje, vanjska djelovanja i strukturni fondovi, trebalo bi preispitati i što je moguće više pojednostavniti, pri čemu treba uzeti u obzir jesu li ona još uvijek relevantna, koja je njihova dodana vrijednost za proračun i kakav teret nameću dionicima. (4)Do 10 % sredstava za Instrument pretpristupne pomoći (IPA II), Europski instrument za susjedstvo i Instrument financiranja za razvojnu suradnju (DCI) može na početku financijske godine ostati nedodijeljeno kako bi se uz već planirane iznose omogućila dodatna sredstva za odgovor na velike nepredviđene potrebe, nove krizne situacije ili znatne političke promjene u trećim zemljama. Ako se za ta nedodijeljena sredstva ne preuzmu obveze tijekom godine, potrebno ih je odlukom Komisije prenijeti. (5)Potrebno je jasnije izložiti pravila o prijenosu tako da se u njima razlikuju automatski i neautomatski prijenos. (6)Za optimalno izvršenje proračuna važno je omogućiti prijenos i korištenje vanjskih namjenskih prihoda za sljedeći program ili djelovanje. Trebao bi biti moguć prijenos unutarnjih namjenskih prihoda samo za godinu dana, osim ako je ovom Uredbom propisano drukčije. (7)Pravilima za prijenose odobrenih sredstava trebala bi omogućavati veću fleksibilnost radi poboljšanja izvršenja proračuna. Stoga je važno da Komisija ima mogućnost odlučivanja o prijenosima do najviše 10 % odobrenih sredstava za poslovanje iz jedne glave u drugu ako su one obuhvaćene istim temeljnim aktom. Osim toga, Komisija bi trebala moći autonomno prenositi sredstva iz linija za administrativnu potporu u odgovarajuće operativne linije. (8)Radi povećanja fleksibilnosti provedbe posebnih instrumenata potrebni su pojednostavnjeni postupci mobilizacije i prijenosa za Europski fond za prilagodbu globalizaciji i Fond solidarnosti Europske unije. (9)Kad je riječ o unutarnjim namjenskim prihodima, potrebno je uvesti odstupanje od načela specifikacije kako bi se omogućilo optimalno korištenje svih vrsta raspoloživih odobrenih sredstava. U tom smislu u slučaju da nisu utvrđene potrebe koje omogućuju da se ti prihodi upotrijebe za potrebe za koje su namijenjeni, trebalo bi omogućiti njihovu upotrebu u druge svrhe. (10)Institucije Unije trebale bi moći prihvatiti svaku donaciju u korist Unije. (11)Trebalo bi uvesti klauzulu kojom bi se pravnim osobama omogućilo sponzoriranje u naravi događaja ili aktivnosti EU-a u promotivne svrhe ili kao čin društvene odgovornosti poduzeća. (12)Potrebno je pojasniti pojam uspješnosti u kontekstu proračuna EU-a. Uspješnost bi trebalo opisati kao izravnu primjenu načela dobrog financijskog upravljanja. Trebala bi postojati veza između uspješnosti, određivanja ciljeva, pokazatelja i rezultata te ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti korištenja odobrenih sredstava. Kako ne bi došlo do sukoba s postojećim okvirima uspješnosti različitih programa, terminološka upućivanja na uspješnost trebalo bi ograničiti na ciljeve i praćenje napretka u postizanju tih ciljeva. (13)Zakonodavstvo Unije trebalo bi biti visoke kvalitete i usmjereno na područja u kojima stvara najveću dodanu vrijednost za europske građane te je što djelotvornije i učinkovitije u postizanju zajedničkih ciljeva politike Unije. Evaluacijom postojećih i novih programa i aktivnosti potrošnje koji su povezani sa znatnim izdacima moglo bi se doprinijeti postizanju tih ciljeva. (14)Načelo transparentnosti, sadržano u članku 15. UFEU-a, koje od institucija zahtijeva što veću otvorenost djelovanja, podrazumijeva, u području izvršenja proračuna, da građani mogu saznati gdje i u koje svrhe Unija troši sredstva. Ti podaci potiču demokratsku raspravu, doprinose sudjelovanju građana u postupku odlučivanja Unije i jačaju institucionalnu kontrolu i nadzor nad rashodima Unije. Te bi ciljeve trebalo postići objavom, po mogućnosti uz korištenje suvremenih komunikacijskih alata, odgovarajućih podataka o svim primateljima sredstava Unije, pri čemu se uzimaju u obzir legitimni interesi primatelja u pogledu povjerljivosti i sigurnosti te, kad je riječ o fizičkim osobama, njihovo pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka. Institucije bi stoga pri objavi podataka trebale primijeniti selektivni pristup, u skladu s načelom proporcionalnosti. Odluke o objavi trebale bi se temeljiti na relevantnim kriterijima kako bi se pružili relevantni podaci. (15)Podatke o korištenju sredstava Unije koja se izvršavaju u okviru izravnog izvršenja trebalo bi objaviti na internetskim stranicama institucija te bi oni trebali uključivati barem ime, mjesto, iznos i svrhu sredstava. U tim bi podacima trebalo uzeti u obzir odgovarajuće kriterije kao što su periodičnost, vrsta i važnost mjere. (16)Ime i mjesto primatelja sredstava Unije trebalo bi objaviti za nagrade, bespovratna sredstva i ugovore koji su dodijeljeni nakon otvaranja javnog postupka za nadmetanje, kao što je slučaj posebice za natječaje, pozive za podnošenje prijedloga i pozive za podnošenje ponuda, uz poštovanje načela UFEU-a, a posebno načela transparentnosti, proporcionalnosti, jednakog postupanja i nediskriminacije. Nadalje, ta objava trebala bi doprinijeti kontroli postupaka javnog odabira od strane podnositelja zahtjeva čiji su zahtjevi odbijeni u postupku nadmetanja. (17)Osobni podaci koji se odnose na fizičke osobe ne bi trebali biti objavljeni dulje od razdoblja tijekom kojega primatelj koristi sredstva te stoga te podatke treba ukloniti nakon dvije godine. To bi se trebalo primjenjivati i na osobne podatke koji se odnose na pravne osobe u čijem se službenom nazivu spominje jedna fizička osoba ili više njih. (18)U većini slučajeva obuhvaćenih ovom Uredbom objava se odnosi na pravne osobe. (19)Ako je riječ o fizičkim osobama, takvu bi objavu trebalo predvidjeti samo uz poštovanje načela proporcionalnosti između važnosti odobrenog iznosa i potrebe za kontrolom najboljeg korištenja sredstava. U slučaju fizičkih osoba objava regije na razini NUTS 2 u skladu je s ciljem objave primatelja, njome se osigurava jednako postupanje s državama članicama različitih veličina uz istodobno poštovanje prava primatelja na privatni život, a posebno na zaštitu njihovih osobnih podataka.

(20)Informacije o stipendijama i drugim izravnim potporama koje se isplaćuju fizičkim osobama kojima su najpotrebnije trebali bi i dalje biti izuzete od objave. (21)Kako bi se osiguralo poštovanje načela jednakog postupanja prema primateljima, objavu informacija koje se odnose na fizičke osobe trebalo bi osigurati i u skladu s obvezom država članica da uspostave visok stupanj transparentnosti ugovora koji prelaze iznos utvrđen u Direktivi 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama. (22)Ime i mjesto primatelja te iznos i svrha sredstava ne bi se trebali objaviti ako bi se time moglo ugroziti integritet primatelja, koji je zaštićen Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, ili naštetiti legitimnim komercijalnim interesima primatelja. (23)U slučaju izravnog i podijeljenog izvršenja, podatke o primateljima i krajnjim primateljima trebale bi dostaviti nadležne osobe, subjekti ili imenovana tijela koji izvršavaju sredstva Unije. Prema potrebi razinu detaljnosti podataka i kriterije trebalo bi utvrditi u odgovarajućim sektorskim pravilima te ih se može dodatno utvrditi u financijskim sporazumima o okvirnom partnerstvu. Komisija bi trebala uputiti na internetske stranice na kojima su dostupne informacije o primateljima i krajnjim primateljima. (24)Radi veće čitkosti i transparentnosti podataka o financijskim instrumentima koji se provode u okviru izravnog i podijeljenog izvršenja, primjereno je sve zahtjeve u pogledu izvješćivanja objediniti u jedinstveni radni dokument koji se prilaže nacrtu proračuna. (25)Primjereno je osigurati Komisiji mogućnost sklapanja sporazuma o razini usluge s drugim institucijama kako bi se olakšalo izvršavanje administrativnih odobrenih sredstava te izričito predvidjeti mogućnost sklapanja takvih sporazuma između službi institucija, tijela Unije, europskih ureda, tijela ili osoba kojima je povjerena provedba posebnih djelovanja u okviru ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i Ureda glavnog tajnika Odbora guvernera Europskih škola za pružanje usluga, nabavu proizvoda, izvođenje radova ili izvršenje ugovora u vezi s nekretninama. (26)Primjereno je definirati europske urede i utvrditi obvezne i neobvezne zadaće takvih ureda. Trebalo bi uvesti mogućnost da institucije i tijela Unije i drugi europski uredi delegiraju ovlasti dužnosnika za ovjeravanje direktoru europskog ureda. Europski uredi trebali bi imati i mogućnost sklapanja sporazuma o razini usluge za pružanje usluga, nabavu proizvoda, izvođenje radova ili izvršenje ugovora u vezi s nekretninama. Primjereno je utvrditi posebna pravila za dostavu računovodstvenih evidencija, odredbe kojima se Komisijin dužnosnik za ovjeravanje ovlašćuje za delegiranje nekih svojih zadaća osoblju tih ureda i operativne postupke za bankovne račune koje europski uredi mogu biti ovlašteni otvoriti u ime Komisije. (27)Kako bi se dodatno povećala troškovna učinkovitost izvršnih agencija te s obzirom na praktično iskustvo u pogledu drugih tijela Unije, trebalo bi omogućiti da računovodstvenom službeniku Komisije budu povjerene sve ili neke zadaće računovodstvenog službenika izvršne agencije. (28)Radi pravne sigurnosti potrebno je pojasniti da direktori izvršnih agencija djeluju kao dužnosnici za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti kada upravljaju odobrenim sredstvima za poslovanje za programe koji su delegirani njihovoj agenciji. Radi ostvarenja punog učinka povećanja učinkovitosti koje proizlazi iz globalne centralizacije određenih pomoćnih službi trebalo bi izričito navesti mogućnost da izvršne agencije izvršavaju administrativne rashode. (29)Potrebno je utvrditi pravila o ovlastima i odgovornostima financijskih izvršitelja, posebno dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenih službenika. (30)Europski parlament i Vijeće trebalo bi u roku od dva tjedna obavijestiti o imenovanju ili prestanku dužnosti dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti, unutarnjeg revizora i računovodstvenog službenika. (31)Dužnosnici za ovjeravanje trebali bi biti u potpunosti odgovorni za sve operacije prihoda i rashoda koje se izvršavaju pod njihovim nadzorom, uključujući u pogledu sustava unutarnje kontrole, te bi trebali odgovarati za svoje postupke, prema potrebi i u disciplinskim postupcima. (32)Slijedom toga, trebalo bi utvrditi zadaće, odgovornosti i načela postupaka koje treba poštovati. Potrebno je i predvidjeti da dužnosnici za ovjeravanje na osnovi delegiranja ovlasti osiguraju da dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti i njihovo osoblje primaju informacije o standardima kontrole i odgovarajućim metodama i tehnikama i da se poduzimaju mjere u svrhu osiguranja funkcioniranja sustava kontrole, čime bi se trebala zamijeniti obveza utvrđivanja posebnog kodeksa profesionalnih standarda, koja se primjenjuje samo na financijske provjere. O preuzetim odgovornostima podnosi se godišnje izvješće instituciji, koje uključuje potrebne financijske podatke i podatke o upravljanju kojima se potkrepljuje izjava o jamstvu dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja u vezi s izvršavanjem njegovih dužnosti, uključujući podatke o općoj uspješnosti obavljenih operacija. Trebalo bi čuvati popratnu dokumentaciju koja se odnosi na obavljene operacije. Konačno, o svim oblicima pregovaračkih postupaka za dodjelu ugovora o javnoj nabavi, s obzirom na to da ti ugovori predstavljaju odstupanja od uobičajenih postupaka dodjele, trebalo bi dostaviti posebno izvješće instituciji te obavijest Europskom parlamentu i Vijeću. (33)Trebalo bi uzeti u obzir dvostruku ulogu šefa delegacije Unije i njegovih zamjenika u njegovoj odsutnosti kao dužnosnika za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja ovlasti za Europsku službu za vanjsko djelovanje (dalje u tekstu: „ESVD”) i, u vezi s odobrenim sredstvima za poslovanje, za Komisiju. (34)Mogućnost da Komisija zamjenicima šefova delegacija delegira svoje ovlasti za izvršenje proračuna u vezi s odobrenim sredstvima za poslovanje iz svojeg dijela proračuna ograničena je na situacije u kojima je nužno da zamjenici šefova delegacija izvrše te zadaće kako bi se osigurao kontinuitet poslovanja za vrijeme odsutnosti šefova delegacija. Zamjenici šefova delegacija ne mogu te ovlasti izvršavati sustavno ni za potrebe unutarnje podjele posla. (35)Računovodstveni službenik i dalje je odgovoran za pravilno izvršenje plaćanja, naplatu prihoda i naplatu potraživanja. Upravlja riznicom, bankovnim računima i dokumentacijom trećih strana, vodi računovodstvo te je odgovoran za izradu financijskih izvještaja institucije. Računovodstveni službenik Komisije jedina je osoba koja ima pravo definirati računovodstvena pravila i usklađene kontne planove, dok računovodstveni službenici svih drugih institucija definiraju računovodstvene postupke koji se primjenjuju na njihove institucije. (36)Trebalo bi utvrditi i načine imenovanja i prestanka dužnosti računovodstvenog službenika. (37)Primjereno je da računovodstveni službenik uspostavi postupke kojima će se osigurati da računi otvoreni za potrebe upravljanja riznicom i knjiga blagajne nemaju negativno stanje. (38)Trebalo bi odrediti i uvjete korištenja knjige blagajne, sustava upravljanja koji predstavlja iznimku od uobičajenih proračunskih postupaka, te zadaće i odgovornosti blagajnika, kao i zadaće i odgovornosti dužnosnika za ovjeravanje i računovodstvenog službenika u vezi s kontrolom knjiga blagajne. Europski parlament i Vijeće trebali bi biti obaviješteni o svakom imenovanju ili prestanku dužnosti. Zbog učinkovitosti bi u delegacijama Unije trebalo uspostaviti knjige blagajne za odobrena sredstva iz dijela proračuna za Komisiju i dijela proračuna za ESVD. Primjereno je i predvidjeti, pod posebnim uvjetima, upotrebu knjige blagajne u delegaciji Unije za plaćanje ograničenih iznosa proračunskim postupcima. Kad je riječ o imenovanju blagajnika, pokazalo se potrebnim odabrati ih i među osobljem koje Komisija zapošljava u području upravljanja kriznim situacijama i operacija humanitarne pomoći kada nije dostupno statutarno osoblje Komisije. (39)Kako bi se uzela u obzir situacija u području operacija humanitarne pomoći kada nije dostupno odgovarajuće statutarno osoblje Komisije te tehničke poteškoće povezane koje sprječavaju da odgovorni službenik za ovjeravanje potpiše sve pravne obveze, trebalo bi osoblju koje Komisija zapošljava u tom području omogućiti da potpisuje pravne obveze vrlo niske vrijednosti, do 2 500 EUR, koje su povezane s plaćanjima izvršenima iz knjige blagajne te šefovima delegacija Unije ili njihovim zamjenicima omogućiti da potpisuju pravne obveze prema uputi odgovornog službenika za ovjeravanje.

(40)Nakon što se utvrde zadaće i odgovornosti svakog financijskog izvršitelja, oni odgovaraju samo prema uvjetima utvrđenima u Pravilniku o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Europske unije. U institucijama Unije osnovana su posebna povjerenstva za financijske nepravilnosti, ali je zbog ograničenog broja slučajeva koji im se upućuju te radi učinkovitosti primjereno prenijeti njihove funkcije na međuinstitucijsko povjerenstvo koje je nedavno osnovano radi ocjene zahtjeva i izdavanja preporuka o određivanju administrativnih sankcija (isključenje i financijska sankcija) u pogledu slučajeva koje mu uputi Komisija ili druge institucije i tijela Unije. Cilj je tog prijenosa i izbjeći udvostručavanje posla i smanjiti rizik od proturječnih preporuka ili mišljenja, u slučajevima u kojima su uključeni i gospodarski subjekt i zaposlenik institucija EU-a. Potrebno je zadržati postupak putem kojeg dužnosnik za ovjeravanje može tražiti potvrdu upute za koju smatra da je nepravilna ili protivna načelu dobrog financijskog upravljanja i tako biti razriješen od svake odgovornosti. Sastav tog povjerenstva trebalo bi izmijeniti nakon što ono ispuni svoju ulogu. (41)U pogledu prihoda potrebno je razmotriti negativna usklađenja vlastitih sredstava obuhvaćena Uredbom Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije. Osim u posebnim slučajevima vlastitih sredstava potrebno je zadržati zadaće i kontrole za koje su odgovorni dužnosnici za ovjeravanje u različitim fazama postupka: procjena iznosa potraživanja, nalog za povrat, slanje obavijesti o terećenju kojom se dužnika obavješćuje da je utvrđen iznos potraživanja, izračun dospjelih zateznih kamata i odluka, prema potrebi, o odricanju od dodijeljenih prava uzimajući u obzir kriterije koji jamče usklađenost s načelom dobrog financijskog upravljanja kako bi se osigurala učinkovita naplata prihoda. (42)Službenik za ovjeravanje trebao bi se moći u cijelosti ili djelomično odreći povrata utvrđenog iznosa potraživanja ako je nad dužnikom pokrenut postupak u slučaju nesolventnosti kako je definiran Uredbom (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o postupku u slučaju nesolventnosti, posebno u slučaju sudskih nagodbi, stečajnih nagodbi i sličnih postupaka. (43)Trebalo bi primjenjivati posebne odredbe o postupcima usklađenja ili brisanja procjene iznosa potraživanja. (44)S obzirom na nedavna kretanja na financijskim tržištima i stopu koju ESB primjenjuje na svoje glavne operacije refinanciranja potrebno je preispitati odredbe u vezi s kamatnom stopom za novčane kazne ili druge sankcije i predvidjeti pravila za slučajeve negativne kamatne stope. (45)Kako bi se uzela u obzir posebna priroda potraživanja koja se sastoje od novčanih kazni ili drugih sankcija koje određuju institucije na temelju UFEU-a ili Ugovora o Euratomu, potrebno je uvesti posebne odredbe o kamatnim stopama koje se primjenjuju na dospjele iznose koji nisu još plaćeni za slučaj da Sud Europske unije poveća te iznose. (46)Pravila o povratu trebalo bi pojasniti i ojačati. Konkretno, trebalo bi navesti da računovodstveni službenik osigurava povrat iznosa njihovim prijebojem s iznosima koje dužniku duguje izvršna agencija kad izvršava proračun Unije. (47)Radi pravne sigurnosti potrebno je utvrditi pravila o rokovima u kojima se moraju poslati obavijesti o terećenju. (48)Kako bi se osiguralo upravljanje imovinom i istodobno ostvarili prihodi, potrebno je da se privremeno naplaćeni iznosi, kao što su osporavane novčane kazne u području konkurencije, ulože u financijsku imovinu i da se odredi kome pripada povrat na ta ulaganja. Budući da Komisija nije jedina institucija ovlaštena za određivanje novčanih ili drugih kazni, potrebno je utvrditi odredbe u pogledu takvih novčanih kazni ili drugih sankcija koje određuju druge institucije te odrediti pravila za njihovu naplatu, koja bi trebala biti jednakovrijedna onima za novčane ili druge kazne koje određuje Komisija. (49)Kako bi se osiguralo da Komisija ima sve potrebne informacije za donošenje financijskih odluka, potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve za sadržaj odluka o financiranju u vezi s bespovratnim sredstvima, nabavom, uzajamnim fondovima, nagradama, financijskim instrumentima, mehanizmima za mješovito financiranje i proračunskim jamstvima. Istovremeno, kako bi se potencijalnim primateljima pružila dugoročnija perspektiva, potrebno je osigurati da se odluke o financiranju donose za razdoblje dulje od jedne godine, ali da izvršenje ovisi o raspoloživosti odobrenih proračunskih sredstava za predmetnu godinu. Kako bi se omogućila takva dugoročnija perspektiva, potrebno je smanjiti broj elemenata potrebnih za donošenje odluke o financiranju. Radi pojednostavnjenja odluka o financiranju trebala bi istodobno služiti kao godišnji ili višegodišnji program. Budući da je doprinos tijelima iz članaka 69. i 70. već utvrđen u godišnjem proračunu, ne bi trebalo biti obvezno donošenje posebne odluke o financiranju u tom pogledu. (50)U vezi s rashodima trebalo bi pojasniti odnos između odluka o financiranju, ukupnih obveza i pojedinačnih obveza, kao i pojmove proračunskih i pravnih obveza za rashode, kako bi se uspostavio jasan okvir za različite faze izvršenja proračuna. (51)Kako bi se posebno uzeo u obzir broj pravnih obveza koje preuzimaju delegacije i predstavništva Unije te tečajne razlike kojima su oni izloženi, okvirne obveze trebale bi biti moguće i u slučajevima u kojima su poznati krajnji primatelji i iznosi. (52)Kako bi se bolje iskoristila odobrena sredstva raspoloživa za provedbu vanjskih djelovanja, trebalo bi ukloniti rok tijekom kojega se mogu preuzeti pojedinačne pravne obveze na temelju ukupne proračunske obveze te obvezu sklapanja sporazuma o financijskom doprinosu do 31. prosinca godine n+1 u slučajevima u kojima sporazum o financiranju s trećom zemljom predstavlja ukupnu proračunsku obvezu kojom je obuhvaćen i sporazum o financijskom doprinosu. (53)U pogledu vrsta plaćanja koja mogu izvršiti dužnosnici za ovjeravanje trebalo bi pojasniti različite vrste plaćanja u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja. Potrebno je dodatno pojasniti pravila o poravnanju pretfinanciranja, posebno za situacije kad nije moguće poravnanje međuplaćanja. U tu svrhu trebalo bi u potpisane pravne obveze uključiti odgovarajuće odredbe. (54)Ovom bi se Uredbom trebalo odrediti da se plaćanja moraju izvršiti u određenom roku te da u slučaju nepoštovanja tog roka vjerovnici imaju pravo na zatezne kamate kojima se tereti proračun, uz iznimku država članica i, u skladu s nedavnim odredbama, Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda. (55)Smatra se primjerenim objediniti u jednom članku odredbe koje se odnose na potvrđivanje i odobravanje rashoda te definirati opoziv. Budući da se transakcije izvršavaju u računalnim sustavima, pojam „potpisivanja potvrde ‚odobreno za plaćanje’” zamijenjen je „elektronički sigurnim potpisom” osim u ograničenom broju slučajeva. Potrebno je i pojasniti da se potvrđivanje rashoda primjenjuje na sve prihvatljive troškove, odnosno i na one koji nisu povezani sa zahtjevom za plaćanje, kao što je slučaj s poravnanjem pretfinanciranja. (56)Radi smanjenja složenosti, pojednostavnjenja postojećih pravila i poboljšanja čitkosti ove Uredbe trebalo bi utvrditi zajednička pravila za veći broj instrumenata za izvršenje proračuna. Zbog toga bi trebalo prerasporediti neke odredbe, prilagoditi formulacije i područje primjene drugih odredbi i ukloniti nepotrebna ponavljanja i unakrsna upućivanja. (57)Potrebno je staviti veći naglasak na uspješnost i rezultate. Stoga je primjereno utvrditi dodatni oblik financiranja koji nije povezan s troškovima za relevantne operacije, uz ustaljene oblike doprinosa Unije (nadoknada prihvatljivih stvarno nastalih troškova, jedinični trošak, jednokratni iznosi i financiranje uz primjenu fiksne stope). Taj oblik financiranja trebao bi se temeljiti na ispunjenju određenih uvjeta ex ante ili na postizanju rezultata mjerenih u odnosu na prethodno utvrđene ciljeve ili s pomoću pokazatelja uspješnosti. (58)Pri provođenju ocjena operativne i financijske sposobnosti primatelja sredstava EU-a ili njihovih sustava i postupaka Komisija bi se trebala moći osloniti na ocjene koje su već proveli drugi subjekti ili donatori, primjerice međunarodne organizacije, kako bi se izbjeglo udvostručavanje ocjena istih primatelja. Mogućnost oslanjanja na ocjene koje su proveli drugi subjekti trebalo bi koristiti kad su te ocjene provedene na temelju uvjeta jednakovrijednih onima utvrđenima u ovoj Uredbi za primjenjivi način izvršenja. Stoga bi, kako bi se potaknulo oslanjanje na ocjene drugih donatora, Komisija trebala poticati priznavanje međunarodno prihvaćenih standarda ili međunarodnih najboljih praksi. (59)Važno je i izbjeći to da primatelji sredstava EU-a budu podvrgnuti višestrukim revizijama od strane različitih subjekata u pogledu korištenja tih sredstava. Stoga je nužno predvidjeti mogućnost oslanjanja na revizije koje su već izvršili neovisni revizori ako se one temelje na međunarodno prihvaćenim standardima, pružaju razumno jamstvo te su provedeni na financijskim izvještajima i izvješćima u kojima se utvrđuje korištenje doprinosa Unije. Na tim bi se revizijama trebalo temeljiti ukupno jamstvo u pogledu korištenja sredstava EU-a.

(60)Važno je omogućiti državama članicama da zatraže da se sredstva koja su im dodijeljena u okviru podijeljenog izvršenja prenose na razini Unije i da ih Komisija izvršava u okviru izravnog ili neizravnog izvršenja, ako je moguće u korist predmetne države članice. Time bi se optimiziralo korištenje tih sredstava i instrumenata utvrđenih na temelju ove Uredbe ili sektorskih uredbi, uključujući Uredbu o EFSU-u, na koje bi države članice tražile da se ta sredstva prenesu. Kako bi se zajamčila učinkovita provedba tih instrumenata, potrebno je predvidjeti da se u slučaju prijenosa sredstava na instrumente utvrđene na temelju ove Uredbe ili na temelju sektorskih uredbi, uključujući Uredbu o EFSU-u, primjenjuju pravila iz tih uredbi. (61)Kako bi se osigurao dugoročan mehanizam suradnje s primateljima sredstava Unije, trebalo bi predvidjeti mogućnost potpisivanja financijskih sporazuma o okvirnom partnerstvu. Financijske sporazume o okvirnom partnerstvu trebalo bi provoditi s pomoću bespovratnih sredstava ili sporazuma o suradnji sa subjektima koji izvršavaju sredstva Unije. U tu je svrhu potrebno utvrditi minimalni sadržaj takvih sporazuma. Financijski sporazumi o okvirnom partnerstvu ne bi trebala neprimjereno ograničiti pristup sredstvima Unije. (62)Trebalo bi uskladiti uvjete i postupke suspenzije, otkazivanja i smanjenja doprinosa Unije za različite instrumente za izvršenje proračuna (npr. bespovratna sredstva, nabava, neizravno izvršenje, nagrade itd.). Trebalo bi utvrditi uvjete za takvu suspenziju, otkazivanje ili smanjenje. (63)Ovom bi Uredbom trebalo utvrditi standardna razdoblja tijekom kojih bi primatelji trebali čuvati dokumente o doprinosima Unije kako bi se izbjegli različiti ili nerazmjerni ugovorni zahtjevi, a istodobno dalo dovoljno vremena Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Revizorskom sudu da dobiju pristup tim podacima i dokumentima te izvrše ex post provjere i revizije. Osim toga, sudionici i primatelji trebali bi biti obvezni surađivati u cilju zaštite financijskih interesa Unije. (64)Kako bi se sudionicima i primateljima pružile odgovarajuće informacije i osigurala mogućnost ostvarivanja prava na obranu, ovom bi se Uredbom sudionicima i primateljima trebalo omogućiti da podnesu primjedbe prije donošenja mjere koja negativno utječe na njihova prava i da budu obaviješteni o raspoloživim pravnim sredstvima za osporavanje takve mjere. (65)Kako bi se zaštitili financijski interesi Unije, Komisija bi trebala uspostaviti jedinstveni sustav ranog otkrivanja i isključivanja. (66)Sustav ranog otkrivanja i isključivanja trebao bi se primjenjivati na sudionike, primatelje, subjekte na čiju se sposobnost natjecatelj ili ponuditelj namjerava osloniti ili na podugovaratelje ugovaratelja, sve osobe ili subjekte koji primaju sredstva Unije ako se proračun izvršava u okviru neizravnog izvršenja, sve osobe ili subjekte koji primaju sredstva Unije u okviru financijskih instrumenata koji se izravno provode te sudionike ili primatelje subjekata koji izvršavaju proračun u okviru podijeljenog izvršenja. (67)Treba pojasniti da ako se odluka o unošenju osobe ili subjekta u bazu podataka sustava ranog otkrivanja i isključivanja donosi na temelju situacija za isključenje fizičke ili pravne osobe koja je član upravnog, upravljačkog ili nadzornog tijela te osobe ili subjekta ili koja ima ovlasti zastupanja, donošenja odluka ili kontrole u odnosu na tu osobu ili subjekt ili fizičke ili pravne osobe koja preuzima neograničenu odgovornost za dugove te osobe ili subjekta ili fizičke osobe koja je ključna za dodjelu ili izvršenje pravne obveze, podaci uneseni u bazu podataka moraju uključujivati podatke o tim osobama. (68)Odluku o isključivanju osobe ili subjekta iz sudjelovanja u postupcima dodjele ili o određivanju financijske sankcije te odluku o objavi odgovarajućih podataka trebao bi donijeti odgovorni dužnosnik za ovjeravanje s obzirom na njegovu autonomiju u administrativnim stvarima. Ako ne postoji konačna presuda ili konačna upravna odluka te u slučajevima povezanima s teškim kršenjem ugovora, odgovorni dužnosnici za ovjeravanje trebali bi donijeti odluku uzimajući u obzir preporuku povjerenstva na temelju preliminarne zakonske ocjene. Povjerenstvo bi trebalo ocijeniti i trajanje isključenja ako trajanje nije određeno konačnom presudom ili konačnom upravnom odlukom. (69)Uloga povjerenstva trebala bi biti osiguravanje usklađenog rada sustava isključivanja. Povjerenstvo bi trebalo biti sastavljeno od stalnog predsjedatelja, predstavnikâ Komisije i predstavnika odgovornog dužnosnika za ovjeravanje. (70)Preliminarnom zakonskom ocjenom ne prejudicira se konačna ocjena postupanja osobe ili subjekta koju provode nadležna tijela država članica u skladu s nacionalnim pravom. Preporuka povjerenstva kao i odluka odgovornog dužnosnika za ovjeravanje trebale bi se stoga preispitati nakon dostave obavijesti o takvoj konačnoj ocjeni. (71)Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi isključiti osobu ili subjekt iz postupka ako je donesena konačna presuda ili konačna upravna odluka u slučaju teške povrede dužnosti, nepoštovanja, namjernog ili nenamjernog, obveza povezanih s plaćanjem doprinosa za socijalno osiguranje ili plaćanjem poreza, prijevare kojom se šteti proračunu, korupcije, sudjelovanja u zločinačkoj organizaciji, pranja novca, financiranja terorizma, kaznenih djela povezanih s terorizmom, dječjeg rada ili drugih oblika trgovanja ljudima ili nepravilnosti. Trebalo bi ih isključiti i u slučaju teškog kršenja pravne obveze ili u slučaju stečaja. (72)Pri odlučivanju o isključivanju ili određivanju financijske sankcije te njihovoj objavi ili o odbijanju osobe ili subjekta, odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi osigurati usklađenost s načelom proporcionalnosti uzimajući u obzir posebno težinu situacije, njezin učinak na proračun, vrijeme koje je proteklo od predmetnog postupanja, njegovo trajanje i ponavljanje, namjeru ili stupanj nepažnje te stupanj suradnje osobe ili subjekta s relevantnim nadležnim tijelom i njihov doprinos istrazi. (73)Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi i moći isključiti osobu ili subjekt ako je fizička ili pravna osoba koja prihvaća neograničenu odgovornost za dugove toga gospodarskog subjekta u stečaju ili u sličnoj situaciji nesolventnosti ili ako ta fizička ili pravna osoba ne ispuni svoje obveze u pogledu plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje ili poreza, ako takve situacije utječu na financijsko stanje gospodarskog subjekta. (74)Ako su osoba ili subjekt poduzeli korektivne mjere i tako dokazali svoju pouzdanost, ne bi trebali podlijegati odluci o isključenju. Ta mogućnosti ne bi trebala vrijediti u slučaju najozbiljnijih kriminalnih aktivnosti. (75)S obzirom na načelo proporcionalnosti trebalo bi razlikovati slučajeve u kojima se financijska sankcija može odrediti kao alternativa isključivanju od slučajeva u kojima ozbiljnost postupanja predmetnoga primatelja u pogledu pokušaja nepropisnog stjecanja sredstava Unije opravdava određivanje financijske sankcije uz isključenje kako bi se osigurao odvraćajući učinak. Potrebno je i definirati najmanju i najveću financijsku sankciju koju javni naručitelj može odrediti. (76)Financijsku sankciju trebalo bi odrediti samo primatelju, a ne sudioniku, s obzirom na to da se iznos financijske sankcije koju treba odrediti izračunava na temelju vrijednosti predmetne pravne obveze. (77)Treba napomenuti da je mogućnost primjene administrativnih i/ili financijskih sankcija na regulatornoj osnovi neovisna o mogućnosti primjene ugovornih sankcija, poput ugovorne kazne. (78)Trajanje isključenja trebalo bi biti vremenski ograničeno, kao u slučaju Direktive 2014/24/EU, i u skladu s načelom proporcionalnosti. (79)Potrebno je odrediti datum početka i trajanje zastare za određivanje administrativnih sankcija.

(80)Važno je da postoji mogućnost pojačavanja odvraćajućeg učinka koji se postiže isključenjem i financijskom sankcijom. U tom pogledu odvraćajući učinak trebalo bi pojačati mogućnošću objave podataka koji se odnose na isključenje i/ili financijsku sankciju, uz potpuno poštovanje zahtjeva u pogledu zaštite podataka utvrđenih u Uredbi (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (6) i u Direktivi 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (7). Time bi se trebalo doprinijeti tome da se isto postupanje ne ponovi. Zbog pravne sigurnosti i u skladu s načelom proporcionalnosti trebalo bi jasno navesti u kojim se situacijama podaci ne bi trebali objavljivati. Prilikom ocjene odgovorni dužnosnik za ovjeravanje trebao bi uzeti u obzir svaku preporuku povjerenstva. Kad je riječ o fizičkim osobama, osobni podaci trebali bi se objavljivati samo u iznimnim slučajevima, opravdanima težinom postupanja ili njegovim učinkom na financijske interese Unije. (81)Podaci o isključenju ili financijskoj sankciji trebali bi se objavljivati samo u slučajevima teške povrede dužnosti, prijevare, znatnog nedostatka pri ispunjavanju glavnih obveza ugovora koji se financira iz proračuna ili nepravilnosti. (82)Kriterije za isključivanje trebalo bi jasno odvojiti od kriterija koji mogu dovesti do odbijanja sudjelovanja u određenom postupku. (83)Podaci o ranom otkrivanju rizika i određivanju administrativnih sankcija osobi ili subjektu trebali bi biti centralizirani. U tu svrhu odgovarajući podaci trebali bi se pohranjivati u bazi podataka koju uspostavlja i kojom upravlja Komisija u svojstvu vlasnika centraliziranog sustava. Pri uporabi tog sustava u potpunosti bi se trebalo poštovati pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka. (84)Iako bi uspostava i rad sustava ranog otkrivanja i isključivanja trebali biti odgovornost Komisije, druge institucije i tijela kao i svi subjekti koji izvršavaju proračun u okviru izravnog, podijeljenog i neizravnog izvršenja trebali bi sudjelovati u tom sustavu prosljeđivanjem odgovarajućih podataka Komisiji. Odgovorni dužnosnik za ovjeravanje i povjerenstvo trebali bi gospodarskim subjektima jamčiti pravo na obranu. Isto pravo trebalo bi dati osobi ili subjektu, u kontekstu ranog otkrivanja, ako dužnosnik za ovjeravanje planira poduzeti mjeru koja bi mogla negativno utjecati na prava predmetnog subjekta. U slučajevima prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije, a o kojima još nije donesena konačna presuda, odgovornom dužnosniku za ovjeravanje i povjerenstvu trebalo bi omogućiti donošenje odluke o odgodi mogućnosti koja je dana subjektu da podnese svoje primjedbe. Takva odgoda trebala bi biti opravdana samo ako postoje uvjerljivi legitimni razlozi za očuvanje povjerljivosti istrage. (85)Sud Europske unije trebao bi imati neograničenu nadležnost u pogledu sankcija koje se određuju na temelju ove Uredbe, u skladu s člankom 261. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). (86)Kako bi se olakšala zaštita financijskih interesa Unije u svim načinima izvršenja, subjekti koji sudjeluju u izvršavanju proračuna podijeljenim i neizravnim izvršenjem trebali bi imati mogućnost prema potrebi uzeti u obzir isključenja o kojima su dužnosnici za ovjeravanje odlučili na razini Unije. (87)Ova bi Uredba trebala podupirati cilj e-uprave, a posebno uporabu elektroničkih podataka u razmjeni podataka između institucija i trećih strana. (88)Napredak prema elektroničkoj razmjeni podataka i dostavi dokumenata u elektroničkom obliku, što je značajna mjera pojednostavnjenja, trebali bi pratiti jasni uvjeti za prihvaćanje sustava koji će se upotrebljavati kako bi se uspostavilo pravno utemeljeno okružje uz istodobno očuvanje fleksibilnosti upravljanja sredstvima Unije za sudionike, primatelje i dužnosnike za ovjeravanje, kako je predviđeno ovom Uredbom. (89)Potrebno je utvrditi pravila o sastavu i zadaćama odbora zaduženoga za procjenu dokumentacije zahtjeva u postupcima nabave, dodjele bespovratnih sredstava i natječaja za nagrade. Odbor može biti sastavljen od vanjskih stručnjaka ako je tako predviđeno u temeljnom aktu. (90)U skladu s načelom dobrog upravljanja dužnosnik za ovjeravanje trebao bi zatražiti pojašnjenja ili dokumente koji nedostaju uz istodobno poštovanje načela jednakog postupanja i bez bitnog mijenjanja dokumentacije zahtjeva. Dužnosnik za ovjeravanje samo u valjano opravdanim slučajevima može odlučiti da neće to učiniti. Osim toga, dužnosnik za ovjeravanje trebao bi moći ispraviti očitu administrativnu pogrešku ili zatražiti od sudionika da je ispravi. (91)U skladu s dobrim financijskim upravljanjem Komisija bi se trebala zaštititi tako što zahtijeva jamstva u fazi isplate pretfinanciranja. Zahtjev da ugovaratelji i korisnici dostave jamstvo ne bi trebao biti automatski, već bi se trebao temeljiti na analizi rizika. Ako tijekom provedbe dužnosnik za ovjeravanje otkrije da jamac u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom više nije ovlašten za izdavanje jamstva, dužnosnik za ovjeravanje trebao bi moći zatražiti zamjenu jamstva. (92)Različiti skupovi pravila za izravno i neizravno izvršenje, posebno definicija zadaća izvršenja proračuna, doveli su do zbrke i stvorili rizik od pogrešaka pri definiranju i za Komisiju i za partnere te bi ih stoga trebalo pojednostavniti i uskladiti. (93)Trebalo bi revidirati odredbe o ex-ante ocjeni na temelju stupova kako bi se Komisija mogla što više osloniti na sustave i postupke partnera za koje se smatra da su jednakovrijedni onima koje upotrebljava Komisija. Osim toga, važno je pojasniti da ako se ocjenom otkriju područja u kojima uspostavljeni postupci nisu dostatni za zaštitu financijskih interesa Unije, Komisija može potpisati sporazume o financijskom doprinosu uz istodobno uvođenje dodatnih mjera nadzora. Važno je i pojasniti kada Komisiji nije potrebna ocjena na temelju stupova kako bi potpisala ugovore o financijskom doprinosu. (94)Primjereno je navesti da bi se naknada za organizacije koje izvršavaju proračun EU-a, prema potrebi i ako je to moguće, trebala temeljiti na rezultatima. (95)Komisija sklapa partnerstva s trećim zemljama potpisivanjem sporazuma o financiranju. Važno je pojasniti sadržaj sporazuma o financiranju, posebno za one dijelove koje treća zemlja provodi u okviru neizravnog izvršenja. (96)Važno je prepoznati posebnu prirodu mehanizama za mješovito financiranje, u okviru kojih Komisija kombinira svoj doprinos s doprinosom financijskih institucija, te pojasniti primjenu glave X. o financijskim instrumentima. (97)Pravila i načela o javnoj nabavi koja se primjenjuju na javne ugovore koje institucije Unije dodjeljuju za svoj račun trebala bi se temeljiti na pravilima iz Direktive 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive 2014/24/EU. (98)U slučaju mješovitih ugovora potrebno je pojasniti metodologiju kojom javni naručitelji određuju primjenjiva pravila. (99)U slučaju ugovora čiji su pragovi iznosa viši ili niži od onih utvrđenih u Direktivi 2014/24/EU i o onima koji nisu obuhvaćeni područjem primjene te Direktive, trebalo bi pojasniti ex ante i ex post mjere objave potrebne za pokretanje postupka nabave.

(100)U ovu bi Uredbu trebalo uvrstiti iscrpan popis svih postupaka nabave dostupnih institucijama Unije, neovisno o pragovima. (101)U interesu administrativnog pojednostavnjenja i kako bi se potaknulo sudjelovanje malih i srednjih poduzeća, trebalo bi predvidjeti pregovaračke postupke za ugovore srednje vrijednosti. (102)Kao i u slučaju Direktive 2014/24/EU ovom Uredbom trebala bi se omogućiti provjera tržišta prije pokretanja postupka nabave. Kako bi se osiguralo da se partnerstvo za inovacije upotrebljava samo kad željeni proizvod ne postoji na tržištu, ovom je Uredbom potrebno utvrditi obvezu provedbe takve prethodne provjere tržišta prije upotrebe partnerstva za inovacije. (103)Trebalo bi pojasniti kako javni naručitelji mogu doprinijeti zaštiti okoliša i promicanju održivoga razvoja, a u isto vrijeme osigurati da mogu pribaviti najbolju vrijednost za novac za svoje ugovore, osobito zahtijevanjem posebnih oznaka i/ili uporabom odgovarajućih metoda dodjele. (104)Kako bi se osiguralo da se pri izvršenju ugovora gospodarski subjekti pridržavaju primjenjivih obveza iz prava okoliša te socijalnog prava i radnog prava koje su utvrđene pravom Unije, nacionalnim pravom, kolektivnim ugovorima ili primjenjivim međunarodnim socijalnim konvencijama i konvencijama o zaštiti okoliša navedenima u Prilogu X. Direktivi 2014/24/EU, takve obveze trebale bi biti dio minimalnih zahtjeva koje utvrđuje javni naručitelj i trebale bi biti uključene u ugovore koje javni naručitelj potpisuje. (105)Primjereno je definirati različite slučajeve koji se obično označavaju kao sukob interesa te s njima različito postupati. Pojmom „sukoba interesa” trebalo bi se služiti jedino u slučajevima u kojima se subjekt ili osoba s odgovornostima za izvršavanje proračuna, reviziju ili kontrolu ili dužnosnik ili službenik institucije Unije nađu u takvoj situaciji. Slučajeve u kojima gospodarski subjekt pokuša nepropisno utjecati na postupak ili dobiti povjerljive informacije trebalo bi tretirati kao tešku povredu dužnosti. Osim toga, gospodarski subjekti mogu biti u situaciji u kojoj ne bi trebali biti odabrani za provedbu ugovora zbog sukobljenih poslovnih interesa. Primjerice, poduzeće ne bi trebalo ocjenjivati projekt u kojem je sudjelovalo, a revizor se ne bi trebao naći u situaciji da provodi reviziju financijskih izvještaja koje je prethodno potvrdio kao ispravne. (106)U skladu s Direktivom 2014/24/EU trebalo bi biti moguće provjeriti je li neki gospodarski subjekt isključen, primijeniti kriterije za odabir i dodjelu te provjeriti usklađenost s dokumentacijom o nabavi, bez zadanog redoslijeda. Kao posljedica toga trebalo bi biti moguće odbiti ponude na temelju kriterija za dodjelu bez prethodne provjere odgovarajućeg ponuditelja u pogledu kriterija za isključivanje ili odabir. (107)Ugovore bi trebalo dodjeljivati na osnovi ekonomski najpovoljnije ponude u skladu s člankom 67. Direktive 2014/24/EU. Trebalo bi pojasniti da su kriteriji za odabir strogo povezani s ocjenjivanjem natjecatelja ili ponuditelja, a da su kriteriji za dodjelu strogo povezani s ocjenjivanjem ponuda. (108)Javnom nabavom u Uniji trebalo bi se osigurati da se sredstva Unije upotrebljavaju na učinkovit, transparentan i odgovarajući način. U tom bi se pogledu elektroničkom nabavom trebalo doprinijeti boljem korištenju sredstava Unije i povećati dostupnost ugovora svim gospodarskim subjektima. (109)Trebalo bi pojasniti postojanje faze otvaranja i faze ocjenjivanja za svaki postupak. Odluka o dodjeli uvijek bi trebala biti posljedica ocjenjivanja. (110)Kada ih se obavješćuje o ishodu postupka, natjecatelje i ponuditelje trebalo bi obavijestiti o osnovi za donošenje odluke i dostaviti im detaljno obrazloženje na temelju sadržaja izvješća o ocjenjivanju. (111)Budući da se kriteriji primjenjuju bez zadanog redoslijeda, odbijenim ponuditeljima koji su podnijeli ponude koje su u skladu sa zahtjevima postupka nabave trebalo bi, ako to zatraže, dostaviti informacije o značajkama i relativnim prednostima uspješne ponude. (112)U slučaju okvirnih ugovora koji uključuju ponovnu provedbu nadmetanja trebalo bi odstupiti od obveze da se neuspješnom ugovaratelju dostave informacije o značajkama i relativnim prednostima uspješne ponude s obzirom na to da bi se primitkom takvih informacija među strankama u istom okvirnom ugovoru moglo narušiti pošteno tržišno natjecanje među njima u svakoj ponovljenoj provedbi nadmetanja. (113)Javni naručitelj trebao bi moći poništiti postupak nabave prije potpisivanja ugovora, a da natjecatelji ili ponuditelji nemaju pravo potraživati naknadu. Time se ne bi trebale dovoditi u pitanje situacije u kojima je javni naručitelj postupio tako da ga se može smatrati odgovornim za štetu u skladu s općim načelima prava Unije. (114)Kao što je slučaj u Direktivi 2014/24/EU, potrebno je pojasniti uvjete pod kojima se ugovor može izmijeniti tijekom njegova izvršavanja i bez novog postupka nabave. Pojedini slučajevi, kao što su administrativne izmjene, univerzalna sukcesija i primjena jasnih i nedvosmislenih revizijskih klauzula ili opcija ne mijenjaju minimalne zahtjeve početnog postupka. Novi postupak nabave trebao bi biti nužan u slučaju bitnih izmjena prvotnog ugovora, posebice u slučaju izmjena opsega i sadržaja uzajamnih prava i obveza stranaka, uključujući raspodjelu prava intelektualnog vlasništva. Takve izmjene ukazuju na namjeru stranaka da ponovno pregovaraju o ključnim uvjetima tog ugovora, posebno ako bi izmjene utjecale na rezultate postupka da su one bile dio početnog postupka. (115)Nužno je predvidjeti mogućnost jamstva za ispunjenje obveza u odnosu na radove, robu i složene usluge kako bi se zajamčila usklađenost s bitnim ugovornim obvezama i kako bi se osiguralo pravilno ispunjenje obveza za vrijeme trajanja ugovora. Nužno je i predvidjeti jamstvo za povrat zadržanog iznosa, kojim će se pokriti razdoblje odgovornosti za izvršenje ugovora, u skladu s uobičajenom praksom u tim sektorima. (116)Kako bi se odredili primjenjivi pragovi i postupci, potrebno je pojasniti smatraju li se institucije, izvršne agencije i tijela Unije javnim naručiteljima. Oni se ne bi trebali smatrati j