HR ECB PUBLIC  
 
MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 14. travnja 2022.  
o uvođenju eura u Republici Hrvatskoj  
(CON/20 22/15) 
 
Uvod i pravna osnova  
Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 9. ožujka 2022. zahtjev Ministarstva financija Republike 
Hrvatske za davanje mišljenja o Prijedlogu zakona o uvođenju eura kao službene valute u Republici 
Hrvatskoj (dalje u tekstu „ Prijedlog zakona“).  
Nadležnost  ESB-a za davanje mišljenja utemeljena je na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije te prvoj, drugoj i trećoj alineji članka 2. stavka 1. Odluke Vijeća 
98/415/EZ1, budući da se Prijedlog  zakona odnosi na valutna pitanja, sredstva plaćanja i Hrvatsku narodnu 
banku (HNB). Upravno vijeće donijelo je ovo Mišljenje u skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje banke.  
 
1. Svrha Prijedloga zakona  
Glavni je cilj Prijedloga zakona olakšati uvođenje eura u Republici Hrvatskoj i riješiti pitanja koja se odnose 
na uvođenje eura u mjeri u kojoj ih mjerodavno pravo Unije
2 ne rješava te nisu u isključivoj nadležnosti 
Unije u području monetarne politike. Posebno, Prijedlo g zakona utvrđuje pravila koja uređuju: (1) osnovna 
načela koja uređuju prelazak na euro; (2) pravila o preračunavanju i zaokruživanju novčanih iskaza 
vrijednosti iz kune u euro; (3) opskrbu i zamjenu gotovog novca kune za gotov novac eura; (4) dvojni optjecaj i dvojno iskazivanje; (5) primjenu načela neprekidnosti pravnih instrumenata; (6) preračunavanje 
novčanih sredstava i pravn e instrumente  te prilagodbu kamatnih stopa; (7) obavještavanje klijenata u vezi 
s tim pitanjima; (8) preračunavanje nominalne vr ijednosti dužničkih vrijednosnih papira, temeljnog kapitala, 
vlasničkih vrijednosnih papira; (9) preračunavanje plaća, mirovina, socijalnih davanja i drugih naknada 
građanima i kućanstvima; (10) proračune, financijske planove, poslovne knjige, financijske izvještaje i 
poreze u postupku uvođenja eura; (11) nadzor nad primjenom Prijedloga zakona; (12) prekršajne odredbe; 
i (13) prijelazne odredbe.  
 
 
1 Odluka Vijeća 98/415/EZ od 29. lipnja 1998. o savjetovanju nacionalnih tijela s Europskom središnjom bankom u 
pogledu nacrta propisa (SL L 189, 3.7.1998., str. 42.).  
2 Vidjeti naročito Uredbu Vijeća (EZ) br. 1103/97 od 17. lipnja 1997. o određenim odredbama koje se odnose na 
uvođenje eura (SL L 162, 19.6.1997., str. 1.); Uredbu  Vijeća (EZ) br. 974/98 od 3. svibnja 1998. o uvođenju eura (SL 
L, 139, 11.5.1998. str. 1.).  
 
2 2. Opće napomene  
2.1 ESB pozdravlja cilj Prijedloga zakona da se omogući nesmetani prelazak na euro u Republici 
Hrvatskoj, kao i pravodobna provedba potrebnih mjera s tim u vezi.  
2.2 Postupak prelaska primjenjuje se ne samo na novčanice i kovanice već i na (elektroničke) platne 
instrumente. U tom smislu, sve nacionalne pravne odredbe i/ili tržišne prakse povezane s 
elektroničkom obradom kreditnih transfera  i izravnih terećenja morat će biti u skladu s odredbama 
Uredbe (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća3 i platnim shemama jedinstvenog područja 
plaćanja u eurima koje uređuje.  
2.3 Određene odredbe Prijedloga zakona ponavljaju odgovarajuće odredbe prava Unije koristeći ist e ili 
malo drugačij e formulacije4. ESB shvaća da je namjera hrvatskih vlasti olakšati primjenu tih 
odgovarajućih odredbi prava Unije u Republici Hrvatskoj. U načelu, međutim, takvo ponavljanje treba 
izbjegavati. U tom kontekstu, ESB podsjeća da reprodukcija, u odredbi nacionalnog prava, odredbe prava Unije koja je izravno primjenjiva u pravnom poretku države članice,  može stvoriti nesigurnost 
kako u pogledu pravne prirode primjenjiv ih odredb i tako i u pogledu datuma njihova stupanja na 
snagu. Ovo ne bi bilo u skladu s  jedinstvenom  primjenom i tumačenjem  prava Unije na cijelo m 
području Unije.
5 Osim toga, u onoj mjeri u kojoj odredba nacionalnog prava koristi tekst drukčiji od 
odgovarajuće odre dbe Unije za uvođenje eura,  ona potencijalno stvara vlastiti regulatorni sadržaj, 
što ne bi bilo u skladu s  isključiv om nadležnošću  Unije u pitanjima monetarne politike za države 
članice čija je valuta euro.6 Koncept monetarne politike nije ograničen na njezinu operativnu 
provedbu, koja je, prema prvoj alineji članka 127. stavka 2. Ugovora, jedna od osnovnih  zadaća 
Eurosustava7, već uključuje i regulatornu dimenziju čiji je cilj zajamč iti status a eura kao jedinstvene 
valute .8 U skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora, isključiva nadležnost Unije u pitanjima 
monetarne politike onemogućuje državama članicama da donesu odredbu koja, u svjetlu svog cilja i 
sadržaja, uspostavlja pravna pravila koja uređuju korištenje eura kao jedins tvene valute, osim ako 
države članice djeluju na temelju ovlaštenja  Unije ili u svrhu provedbe  akata Unije.9  
2.4 U tom smislu, ESB općenito poziva hrvatsk a tijela da razmotre brisanje izravno primjenjivih odredbi  
prava Unije koje s e ponavljaju u Prijedlogu zakona. M eđutim,  ESB podsjeća da je uključivanje nekih 
elemenata izravno primjenjivih odredbi prava Unije u nacionalno pravo opravdano samo u iznimnim 
 
3 Uredba (EZ) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o utvrđivanju tehničkih i poslovnih 
zahtjeva za kreditne transfere i izravna terećenja u eurima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 (SL L 94, 30.3.2012., 
str. 22.).  
4  Vidjeti članak 4. stavak 1. točku 3., članak 4. stavak 1. točku 17., članak 13. stavak 1. , članke 14. i 33. te članak 54. 
stavak  1. i članak 54.  stavak 3 . Prijedloga zakona.  
5  Presuda Suda Europske unije od 7. veljače 1973., Commission v Italy, C-39/72, EU:C:1973:13, stavci 16. i 17.; 
Presuda Suda Europske unije od 10 listopada 1973, Variola , C-34/73, EU:C:1973:101, stavci od 9. do 11.; Presuda 
Suda Europske unije od 2. veljače 1977., Amsterdam Bulb , C-50/76, EU:C:1977:13, stavci od 5. do 8. Vidjeti također 
stavak 2. Mišljenja CON/2006/10, stavak 2.4 Mišljenja CON/2006/29, stavak 2.1 Mišljenj a CON/2007/1, stavak 2.2. 
Mišljenja CON/2007/43 i stavak 12. Mišljenja CON/2005/21. Sva mišljenja ESB -a dostupna su na EUR -Lexu.  
6 Članak 3. stavak 1. Ugovora.  
7 Članak 139. stavak 2. Ugovora.  
8  Presuda Suda Europske unije od 26. siječnja 2021., Hessische r Rundfunk,   C -422/19 i C -423/19, EU:C:2021:63, 
stavak  38. 
9 Presuda Suda Europske unije od 26. siječnja 2021., Hessischer Rundfunk,   C -422/19 i C -423/19, EU:C:2021:63, 
stavci  52 i 58.  
 
3 okolnostim a radi dosljednosti i kako bi bili razumljivi osobama na koje se odnose.10 Takve iznimne 
okolnosti ne postoje ako su izravno primjenjive odredbe prava Unije dovoljno koherentne i 
sveobuhvatne zbog čega ih nije potrebno ponavljati ili odražavati u nacionalnom pravu.11 Naprotiv, 
ako takve iznimne okolnosti  postoje, reproduciranje elemenata izravno primjenjivih odredbi prava 
Unije trebalo bi se izvršiti precizno, bilo ugradnjom ili upućivanjem, bez mijenjana njihov a teksta.12 
 
3. Posebne napomene  
3.1 Definicija „pravnog instrumenta“  
3.1.1  Prijedlog zakona definira pojam „pravni instrument“ kao pravni instrument kako je uređen Uredbom 
(EZ) br. 1103/9713. Međutim, u raznim slučajevima, Prijedlog zakona također upućuje na pojam 
„ugovor i drugi pravni instrument i“.14 Ovu nešto drugačiju reprodukciju pojma koji se koristi u izravno 
primjenjivom pravu Unije treba izbjegavati kako bi se zaštitila ujednačena primjena prava Unije i kako 
se ne bi stvorio nacionalni regulatorni sadržaj koji bi zadirao u isključivu nadležnost Unije u pitanjima 
monetarne politike, u ovom slučaju riskirajući stvaranje različite definicije „pravnog instrumenta“. U 
slučaju definicije u Uredbi (EZ) br. 1103/97, ne nastaju iznimne okolnosti u kojima bi bilo opravdano 
njezino reproduciranje. Odr edba o primjeni upućivanja na euro u pravnim instrumentima i načelo 
kontinuiteta u toj Uredbi, osim što su izravno primjenjivi, jasni su i dovoljno sveobuhvatni.15 Isto mora 
vrijediti i za definiciju „pravnog instrumenta“ na koj u se ov a odredba  nadograđuj e. Stoga, ESB 
preporučuje da se pojmovi kao što su „ugovor i drugi pravni instrumenti“ u čitavom tekstu  zamijene 
pojmom „pravni instrument“.  
3.2 Uloga HNB -a kao zakonskog izdavatelja eurokovanica  
3.2.1  U skladu s  člank om 128. stavk om 2. Ugovora, pravo i zdavanja eurokovanica imaju države članice. 
Stoga  svaka  držav a članic a europodručja određuje zakonskog izdavatelja eurokovanica. U većini 
država članica europodručja izdavanje eurokovanica obavlja država. U pet od tih država nacionalne 
središnje banke djel uju kao zastupnici za svoje riznice u pogledu kovanja eurokovanica i njihova 
stavljanja u optjecaj16. U pet preostalih država članica europodručja izdavanje kovanica u nadležnosti 
je NSB- a. ESB shvaća da je HNB trenutačno  zakonski  izdavatelj kovanica kuna17 i da je namjera da 
HNB bude zakonski izdavatelj eurokovanica18. S tim u vezi, Prijedlog zakona propisuje da HNB 
osigurava  opskrbu gotovim novcem eura na području Republike Hrvatske osiguravanjem 
proizvodnje ili nabavom odgovaraj uće količine eurokovanica19. Osim toga, Zakon o HNB -u propisuje 
 
10  Vidjeti stavak 12. Mišljenja CON/2005/21 s upućivanjem na Presudu Su da Europske unije od 28. ožujka 1985., 
Commission v Italian Republic, C -272/83, EU:C:1985:147. Vidjeti a contrario stavak 2.2. Mišljenja CON/2006/10.  
11 Vidi stavak 13. Mišljenja CON/2005/21; stavke 2.2 i 2.3 Mišljenja CON/2006/10.  
12  Vidi stavak 2.2. (fus nota 6.) Mišljenja CON/2007/43.  
13 Vidi članak 4. stavak 1. točku 34.  Prijedloga zakona.  
14 Vidi članak 54. stavak 1. i članak 54. stavak 3. Prijedloga zakona.  
15  Vidi stavak 2.3 Mišljenja CON/2006/10.  
16 Grčka, Finska, Irska, Luksemburg i Malta; vidi stavak 2.1 Mišljenja CON/2016/4.  
17 Cipar, Estonija, Latvija, Litva i Slovačka; vidi stavak 2.1 Mišljenja CON/2016/4.  
18 Vidi članak 4. stavak 1. točku 3. Zakona o HNB -u (Narodne novine br. 75/08, 54/13, 47/20).  
19 Vidi članak 33. Prijedloga zakona.  
 
4 da HNB može izdavati eurokovanice uz odobrenje ESB -a o opsegu izdanja20. Posljednja odredba 
djelomično reproducira članak 128. stavak 2. Ugovora, što je problematično s a stajališta  jedinstvene  
primjene prava Unije (vidjeti gore). ESB razumije potrebu utvrđivanja zakonskog izdavatelja 
eurokovanica u Republici Hrvatskoj. Kako bi se jasno utvrdila uloga HNB -a bez rizika da se 
reproduciraju izravno primjenjive odredbe prava Unije, ESB preporučuje pojasniti da je HNB zakoniti 
izdavatelj eurokovanica istodobno upućujući  na ograničenja propisana u članku  128. stavk u 2. 
Ugovora bez mijenjanja njegova tekst a. 
3.3 Status eura kao zakonskog sredstva plaćanja u Republici Hrvatskoj i dvojni optjecaj eura i kune  
3.3.1  Prijedlog zakona propisuje da će euro biti službena novčana jedinica i zakonsko sredstvo plaćanja u 
Republici Hrvatskoj21 i da će razdoblje dvojnog optjecaja kuna i eura trajati 14 dana od datuma 
uvođenja eura. Prvo, ESB primjećuje da se, s tehničkog stajališta, status zakonskog sredstva 
plaćanja ne smije dodijeliti euru ili drugoj valuti kao takvoj, već oblicima novca u toj valuti, tj. 
trenutačno novčanicama nominiranim a u eurima prema članku 128. stavku 1. Ugovora i kovanicama 
nominiranim u eurima pr ema članku 11. Uredbe (EZ) br. 974/98. U mjeri u kojoj Prijedlog zakona 
reproducira te izravno primjenjive odredbe prava Unije, hrvatske vlasti možda će razmotriti  njihovo 
brisanje. Štoviše, ESB podsjeća da koncept zakonskog sredstva plaćanja u pogledu sredstva 
plaćanja nominiranog u novčanoj jedinici u svojem uobičajenom smislu znači da se to sredstvo 
plaćanja ne može odbiti prilikom namire duga nominiranog  u toj istoj novčanoj jedinici po nominalnoj 
vrijednosti  s učinkom podmirenja duga.22 ESB primjećuje da se kuna de facto tretira kao zakonsko 
sredstvo plaćanja tijekom prijelaznog razdoblja od 14 dana od uvođenja eura. Članak 15. stavak 1. 
Uredbe (EZ) br. 974/ 98 navodi da novčanice i kovanice nominirane u jedinicama nacionalne valute 
ostaj u zakonsko sredstvo plaćanja unutar granica njihova područja najduže šest mjeseci od 
odgovarajućeg datuma prelaska na gotovinu eura te ovlašćuje države članice da skrate ovo razdoblje. Sukladno tomu, Prijedlog zakona, koji treba shvatiti kao da se odnosi na novčanice i 
kovanice kune, ne zadire u isključivu nadležnost Unije u pitanjima monetarne politike.  
3.4 Pravila zaokruživanja i načelo neutralnosti  
3.4.1  Prijedlogom zakona utvrđuju se pravila o preračunavanju i zaokruživanju cijena i drugih novčanih iskaza vrijednosti
23. Upućivanje na „cijene i druge novčane iskaze vrijednosti“ u Prijedlogu zakona 
čini se da se razlikuje od Uredbe (EZ) br. 1103/9724, koja upućuje na „novčane iznose koji se moraju 
platiti ili obračunati“ . Razlika u tekstu može stvoriti određenu nesigurnost u pogledu opsega primjene 
pravila zaokruživanja. Potrebno je pripaziti da se pojam „novčani iznosi koji se moraju platiti ili 
obračunati“ ne tumači široko, budući da može obuhvatiti samo novčane iznose koji dovode do 
plaćanja od stran e potrošača, odnosno sva novčana dugovanja, te s druge strane, iznos e unesene  
u računovodstvene dokumente ili izvještaje, bilo da su komercijalni, računovodstveni ili financijs ki, 
 
20 Vidi čl anak 101. Zakona o HNB -u (Narodne novine br. 75/08, 54/13, 47/20).  
21 Vidi članak 13. stavak 1. Prijedloga zakona.  
22 Presuda Suda Europske unije od 26. siječnja 2021., Hessischer Rundfunk,   C -422/19 i C -423/19, EU:C:2021:63, 
stavak  46. 
23 Vidi članak 14. Prijedloga zakona.  
24 Vidi članak 5. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1103/97.  
 
5 kada praktični razlozi ne samo da opravdavaju već i zahtijevaju zaokruživanje na najbliži cent25. Šira 
definicija ili interpretacija pojma prava Unije „ novčani iznosi koji se moraju platiti ili obračunati“ mogla 
bi stvoriti nesigurnost u pogledu jednoo brazne  primjen e prava Unije. ESB priznaje da, iznimno, može 
postojati potreba da se pravo Unije reproducira u nacionalno pravo  kako bi se učinilo razumljivim 
osobama na koje se odnosi . Međutim, hrvatske vlasti možda žele razmotriti usklađivanje teksta 
Prijedloga zakona o pravil ima preračunavanja i zaokruživanja s pravom Unije izravnim pozivanjem 
na odgovarajuće odredbe prava Unije26 bez mijenjanja njihov a teksta . 
3.4.2  ESB shvaća  da Republika Hrvatska nastoji odraziti ustaljenu sudsku praksu Suda Europske unije o 
srednjim vrijednostima27 u Prijedlogu zakona uvođenjem posebnih pravila zaokruživanja jediničnih 
cijena robe i usluga28, kao lex specialis  za opće pravilo zaokruživanja s adržano u članku 14. 
Prijedloga zakona.  
3.5 Tečajna lista za euro  
3.5.1  Prijedlog zakona propisuje da od datuma uvođenja eura (1) HNB objavljuje tečajnu listu HNB -a za 
euro u odnosu na druge valute29 i (2) srednji tečajevi HNB -a za euro u odnosu na druge valute 
primjenjuju se za potrebe statističkog, računovodstvenog i poreznog izvješćivanja te u svim pravnim 
instrumentima u kojima su se prije datuma uvođenja eura primjenjivali srednji tečajevi HNB -a za 
kunu u odnosu na druge valute koje nisu euro, ako nekim propisom nije drukčije uređeno30. ESB 
smatra da je HNB, ako je to ikako moguće, u tu svrhu trebao koristiti reguliranu referentnu stopu EU-
a. Ako to nije moguće, HNB može istražiti dodatna alternat ivna rješenja kao što je na primjer, 
objavljivanje tečaja HNB -a za euro u odnosu na druge valute , potaknut og dnevnim referentnim 
deviznim tečajevima za euro ESB- a (ECBRR) i deviznim tečajevima drugih središnjih banaka ili 
tržišnim deviznim tečajevima (tj. miješan i tečaj) te koristiti takve tečajeve HNB -a kao zamjenu  za 
srednji tečaj HNB -a. Nadalje, treba podsjetiti da ESB trenutačno objavljuje dnevne referentne 
devizne tečajeve za euro ESB- a, ali su oni namijenjeni samo za javne informacije i ESB ne savjetuje 
da se ti referentni tečajevi ESB- a koriste za komercijalne transakcije.  
 
4. Savjetovanje ESB -a o provedbenim propisima donesenim temeljem Prijedloga zakona  
4.1 Prijedlog zakona predviđa donošenje nekoliko provedbenih propisa31, uključujući odluke HNB -a o (1) 
predopskrbi gotovine eura; (2) zamjeni gotovog novca kune; (3) zamjeni neprikladnog i sumnjivog 
gotovog novca kune; (4) opskrbi gotovog novca eura; (5) izvješćivanju o podatcima iz poslovanja s 
gotovim novcem; (6) uvjetima za iskorištavanje autorskog djela koje je korišteno na nacionalnom 
dizajnu eurokovanica i gotovom novcu kune ; (7) kontroli provjere autentičnosti i prikladnosti 
eurokovanica i postupka testiranja rada uređaja za obradu eurokovanica; i (8) sadržaju i strukt uri 
obavijesti o bitnim elementima preračunavanja. Nacionalna tijela bi trebala imati na umu obvezu 
 
25  Presuda Suda Europske unije od 14. rujna 2004., Verbraucher -Zentrale Hamburg, C -19/03, EU:C:2004:524, stavci 
35. i 36.  
26 Vidi također stavak 22. Mišljenja CON/2005/21.  
27  Presuda Suda Europske unije od 14 rujna 2004., Verbraucher -Zentrale Hamburg , C-19/03, EU:C:2004:524 .  
28  Vidjeti članak 15. Prijedloga zakona.  
29 Članak 17. stavak 1. Prijedloga zakona.  
30 Članak 17. stavak 2. Prijedloga zakona.  
31 Članak 38. stavci od 1. do 7. i članak 62. stavak 4. Prijedloga zakona.  
 
6 savjetovanja s ESB -om o prijedlozima provedbenih propisa iz područja nadležnosti ESB -a u vezi s 
valutnim pitanjima, sredstvima plaćanja i nacionalnim središ njim bankama.  
 
Ovo mišljenje objavit će se na EUR -Lexu.  
 
 
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni , 14. travnja 2022.  
 
[potpis]  
 
Predsjednica ESB -a 
Christine LAGARDE