IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o provedbi Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje /* COM/2014/0109 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o provedbi Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje 1. Uvod Dana 1. srpnja 2013. obilježena je druga godišnjica Sporazuma o slobodnoj trgovini (FTA) između Europske unije i njezinih država članica i Republike Koreje („Koreja”), koji se privremeno primjenjuje od srpnja 2011.[1] Riječ je o prvoj novoj generaciji FTA-ova dalekosežne i sveobuhvatne prirode. Osim toga, to je bio i prvi trgovinski sporazum EU-a s nekom azijskom državom. Ovo je drugo godišnje izvješće o provedbi FTA-a u skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 511/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o uvođenju bilateralne zaštitne klauzule Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica i Republike Koreje[2]. U skladu s člankom 13. stavkom 1. te Uredbe, Komisija stavlja godišnje izvješće o primjeni i provedbi Sporazuma na raspolaganje javnosti. Nadalje, članak 3. stavak 3. propisuje da Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi godišnje izvješće o praćenju u vezi s najnovijim statističkim podacima o uvozu iz Koreje proizvoda u osjetljivim sektorima i onim sektorima na koje se praćenje proširilo. U ovom se izvješću stoga objedinjuju te dvije obveze izvješćivanja. 2. Opća ocjena: razvoj trgovine i carinske uštede 2.1. Metodologija koja se primjenjuje za analizu Analiza bilateralnih trgovinskih tokova između EU-a i Koreje prikazana u nastavku temelji se na usporedbi podataka za drugu godinu provedbe FTA-a (srpanj 2012. – lipanj 2013.) i podataka iz godine prije privremene primjene FTA-a (srpanj 2010. – lipanj 2013.). Treba napomenuti da se promjene u trgovinskim tokovima ne mogu pripisati samo FTA-u jer na njih utječu i drugi čimbenici. Međutim, iz podataka navedenih u nastavku može se zaključiti kako je FTA do sada funkcionirao, a iz rastućeg trenda uporabe povlaštenih stopa očito je da se poduzeća u EU-u sve više služe FTA-om, ali da još uvijek ima prostora za napredak. 2.2. Razvoj ukupnih trgovinskih tokova (roba) U drugoj godini provedbe FTA-a izvoz iz EU-a u Koreju povećao se za 24 % ili 7 milijardi EUR u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. Međutim, povećanje izvoza bilo je manje u drugoj godini provedbe FTA-a (8 %) nego u prvoj godini (15 %)[3]. U odnosu na izvoz robe u ostatak svijeta, koji se u istom razdoblju povećao za 17 %, trend s Korejom mnogo je pozitivniji nego s većinom drugih država. S druge strane, uvoz iz Koreje smanjio se u drugoj godini provedbe za 6 % u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a, a gotovo sav pad dogodio se u drugoj godini provedbe FTA-a. Vrijednost uvoza smanjila se sa 38 milijardi EUR na 35,7 milijardi EUR. Uvoz iz ostatka svijeta u istom razdoblju povećao se za 4 %, što znači da se loši rezultati izvoza iz Koreje ne mogu objasniti samo padom potražnje u Europi. Međutim, postoje drugi razlozi za takav trend, kao što je pad izvoza brodova iz Koreje zbog globalnog viška kapaciteta i prevelike ponude. FTA-om se nije pomoglo izvozu brodova jer EU nije naplaćivao carinu čak ni prije FTA-a. Drugi razlog lošijih rezultata izvoza iz Koreje jest premještanje proizvodnje elektroničkih proizvoda iz Koreje u jugoistočnu Aziju, što znači da se ti proizvodi, koji su traženi u svijetu i u EU-u, ne izvoze iz Koreje na temelju povlaštenog tretmana iz FTA-a već iz drugih azijskih država. Zbog toga se trgovinska bilanca s Korejom povećala s deficita od 20 % ili –7,4 milijarde EUR do viška od 6 % ili 2,3 milijarde EUR ako usporedimo godinu prije privremene provedbe FTA-a s drugom godinom njegove provedbe. Prvi put u 15 godina EU je ostvario višak trgovine s Korejom. 2.3. Razvoj trgovine liberaliziranom robom Mnogi su proizvodi čak i prije primjene FTA-a bili oslobođeni carine, a neki nisu bili odmah liberalizirani u okviru FTA-a. Bolji pregled mogućih učinaka FTA-a može se dobiti ne samo analizom općih trgovinskih tokova već i podjelom trgovinskih tokova u skupine, ovisno o promjenama u primijenjenim carinskim stopama. Izvoz potpuno liberalizirane robe na temelju FTA-a iz EU-a u Koreju povećao se za 37 %, ili 4,6 milijardi EUR, u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. To se može usporediti s povećanjem izvoza iste robe u ostatak svijeta, koje je iznosilo 18 %. Na pozitivan utjecaj FTA-a može uputiti činjenica da se izvoz te robe u Koreju povećao više nego izvoz u ostatak svijeta te činjenica da se broj robe na koju se primjenjuje povlašteni tretman u Koreji povećao više od ukupnog izvoza. Da se izvoz u Koreju razvijao samo u skladu s izvozom u ostatak svijeta, iznosio bi ukupno 2,3 milijarde EUR manje izvoza. U odnosu na proizvode koji su samo djelomično liberalizirani[4], rezultati izvoza bili su manje impresivni (+24 %) i neznatno bolji od izvoza iste robe u ostatak svijeta (+19 %). Međutim, u okviru ove skupine rezultati izvoza robe s velikim smanjenjem carina puno su bolji (31 %) nego rezultati robe za koju se carina skromnije smanjila jer se izvoz te robe povećao za 20 %. Iako se uvoz iz Koreje općenito smanjio, uvoz robe s povlaštenim pristupom dodijeljenim u skladu sa FTA-om nije se smanjio. Smanjenje se može pripisati smanjenoj potražnji u EU-u za robom na koju se već primjenjuje nulta stopa carine utvrđena po načelu najpovlaštenije države, kao što su brodovi, kao što je gore objašnjeno. Uvoz potpuno liberalizirane robe iz Koreje povećao se za 21 %, a djelomično liberalizirane robe za 23 % (trgovina neliberaliziranom robom nije značajna). Ukupan uvoz tih proizvoda u EU iz ostatka svijeta u tom razdoblju ostao je nepromijenjen, a čini se da je FTA imao pozitivan učinak i na izvoz iz Koreje u EU. 2.4. Carinske uštede i iskorištavanje povlastica Potencijalne carinske uštede bile su velike čak i prije potpune provedbe FTA-a. Potencijalne carinske uštede na temelju izvoza EU-a u Koreju iznosile su u drugoj godini provedbe FTA-a oko 1,4 milijarde EUR u usporedbi s iznosima koji bi bili plaćeni po stopama prije uvođenja FTA-a na iste trgovinske tokove. Radi se o smanjenju od 77 % u odnosu na carine plaćene prije FTA-a. U stvarnosti se izvoznici ne koriste uvijek povlasticama iz FTA-a. Stopa iskorištavanja povlastica na izvoze EU-a u Koreju, odnosno mjera do koje poduzeća u praksi primjenjuju povlaštene carinske stope, iznosila je 66 % u razdoblju između ožujka i lipnja 2013. Došlo je do malog povećanja u usporedbi s razdobljem između rujna 2012. i veljače 2013., kada je ta stopa iznosila 64 %[5]. Koreja se na tržištu EU-a koristila povlaštenim stopama u 2012. u iznosu od 77 %, što znači da korejski izvoznici više iskorištavaju FTA nego izvoznici iz EU-a. Za to postoje mnogi razlozi, a jedan od njih je da su izvoznici s korejske strane često veliki i usmjereni na izvoz, dok je sa strane EU-a industrija fragmentiranija. 2.5. Sektorski učinci, uključujući sektor automobilske industrije Izvoz automobila iz EU-a u Koreju povećao se za 40 % u vrijednosti i za 38 % prema broju jedinica, u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. U prvoj godini primjene FTA-a došlo je do skromnog porasta izvoza od 4 % nakon čega je, u drugoj godini, slijedio veliki porast od 34 % u vrijednosti i 29 % prema broju jedinica. Trend izvoza automobila u Koreju pozitivniji je nego prema ostatku svijeta i zabilježen je porast vrijednosti od 24 % i porast broja jedinica od 25 %. Uvoz automobila (HS8703) iz Koreje povećao se za 53 % u vrijednosti i 36 % prema broju jedinica. Nakon naglog porasta u prvoj godini provedbe FTA-a slijedila je stabilna druga godina. U usporedbi s uvozom automobila iz ostatka svijeta, korejski automobili ostvarili su očit napredak na tržištu EU-a. Uvoz automobila iz ostatka svijeta smanjio se za 7 % u vrijednosti i 14 % u broju jedinica. To znači da se, prema vrijednosti i prema broju jedinica, korejski udio uvoza automobila u EU povećao. U drugoj godini provedbe FTA-a izvoz automobila iz EU-a u Koreju iznosio je 2,8 milijardi EUR,, dok je izvoz iz Koreje u EU u istom razdoblju iznosio 4 milijarde EUR, što je dovelo do trgovačkog deficita od –1,2 milijarde EUR. U odnosu na ostale sektorske učinke, najveće povećanje izvoza EU-a na korejsko tržište primjećuje se u sektoru minerala (HSK27) u kojem je povećanje izvoza iznosilo 2,5 milijarde EUR, iako se čini da to nije povezano s FTA-om. Međutim, u potpuno liberaliziranom sektoru strojeva i mehaničke opreme (HSK84) zabilježeno je veliko povećanje izvoza u iznosu od 1 milijarde EUR. Pad izvoza u Koreju zabilježen je samo u nekoliko sektora. Najveći pad izvoza zabilježen je u sektoru željeza i čelika (HSK73) uz smanjenje od 317 milijuna EUR u drugoj godini provedbe FTA-a u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. U odnosu na uvoz iz Koreje, vrijedi spomenuti znatan pad uvoza električnih strojeva (HSK85) i brodova (HSK89), u oba slučaja u iznosu većem od 3 milijarde EUR. U slučaju brodova to predstavlja smanjenje vrijednosti uvoza od 53 % u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. Osim povećanja uvoza motornih vozila, nije došlo do velikog povećanja uvoza u drugim sektorima. 2.6. Usluge Trgovinski podaci o uslugama dostupni su s velikim kašnjenjem i prilično su objedinjeni, zbog čega je nemoguće napraviti ažurne i detaljne usporedbe kao u slučaju robe. Stoga se usporedba vršila između kalendarske godine 2011. i 2010., odnosno godine kada je FTA bio „na pola proveden“ i kalendarske godine prije privremene primjene FTA-a. Na toj osnovi, izvoz usluga iz EU-a (moduli GATS-a 1 i 2) u Koreju povećao se za 9 % u 2011. u usporedbi s 2010. Istovremeno se uvoz usluga iz Koreje smanjio za 2 %, što je dovelo do većih viškova u korist EU-a u području trgovine uslugama. 3. Aktivnosti provedbenih tijela uspostavljenih u skladu sa FTA-om U institucijskim odredbama FTA-a predviđeno je osnivanje sedam specijaliziranih odbora, sedam radnih skupina i dijaloga o intelektualnom vlasništvu. Godišnji Odbor za trgovinu između EU-a i Koreje na ministarskoj razini uspostavljen na temelju FTA-a ima nadzornu ulogu i namjera mu je osigurati ispravnu primjenu FTA-a. U 2013. godini većina je sastanaka različitih odbora i radnih skupina održana tek u drugoj polovici kalendarske godine zbog reorganizacije korejske vlade u proljeće 2013., nakon predsjedničkih izbora na kojima je g. Park Geun-hye izabran za predsjednika. Kao dio te reorganizacije, nadležnost za trgovinska pitanja premještena je s bivšeg Ministarstva vanjskih poslova i trgovine na novoosnovano Ministarstvo trgovine, industrije i energije. Od drugog sastanka Odbora za trgovinu robom, koji je održan 16. listopada 2012. u Bruxellesu, prije kraja 2013. sastalo se 7 specijaliziranih odbora i 6 radnih skupina prema sljedećem rasporedu: Drugi sastanak Odbora za carine održan je u Bruxellesu 26. studenoga 2012. Na sastanku je donesen poslovnik i razgovaralo se o različitim vidovima provedbe FTA-a, uključujući odredbu o izravnom slanju, tekstilnim proizvodima i odjeći, mogućnosti sklapanja sporazuma o uzajamnom priznavanju za odobrene gospodarske subjekte i o oznaci „Proizvedeno u EU-u”. Stranke su nastavile razgovore o tumačenju određenih pravila o podrijetlu surimija u cilju postizanja sporazuma. Dana 27. studenog 2012. u Bruxellesu se prvi put sastala Radna skupina za suradnju u području mjera za zaštitu trgovine. Za vrijeme sastanka dvije stranke razmijenile su informacije o praksama i pravnim osnovama za uvođenje antidampinških i kompenzacijskih pristojbi. Drugi sastanak Odbora za trgovinu uslugama, poslovni nastan i elektroničku trgovinu održan je 12. lipnja 2013. u Bruxellesu. Dvije stranke razgovarale su o raznim pitanjima u područjima poštanskih i kurirskih usluga, usluga prijevoza, financijskih usluga, usluga distribucije i pravnih usluga. U odnosu na poštanske usluge, vrijedi napomenuti da rad na načelima poštanske reforme mora biti završen do lipnja 2014. Odbor je razgovarao i o pitanjima u vezi s elektroničkom trgovinom i poslovnim nastanom. Istog dana, 12. lipnja 2013., u Bruxellesu se drugi put sastala Radna skupina za sporazume o uzajamnom priznavanju za usluge (SUP). Dvije stranke izrazile su obostrani interes za promicanje SUP-a u području arhitekture i inženjerstva te su se složile da će mjerodavni dionici i poslovna udruženja čim prije razgovarati o njegovim bitnim elementima. Koreja je 11. rujna 2013. bila domaćin drugog sastanka Odbora za trgovinu i održivi razvoj u Seoulu. Za vrijeme sastanka dvije stranke izvijestile su Odbor o radu svojih domaćih savjetodavnih skupina (DSS) i razmijenile stajališta o politikama u području okoliša i rada, uključujući područja klimatskih promjena (programi trgovine emisijama), održive potrošnje i proizvodnje, liberalizacije trgovine ekološkim proizvodima, politike tržišta rada nakon gospodarske krize, zdravlja i sigurnosti na radu te potvrđivanja konvencija Međunarodne organizacije rada. Osim toga, EU je naglasio nedavno poduzete inicijative za borbu protiv nezakonite sječe drveća i povezane trgovine. Dvije stranke razgovarale su o suradnji na temelju Priloga 13. FTA-a. Osim toga, 12. i 13. rujna 2013. domaće savjetodavne skupine Koreje i EU-a organizirale su radionicu o radnom pravu i forum civilnog društva. Odbor za trgovinu robom sastao se drugi put u Seoulu 12. rujna 2013. Odbor se dogovorio oko bitnih elemenata upravljanja tarifnim kvotama, što je objema strankama omogućilo da započnu svoje postupke za pripremu Odluke Odbora za trgovinu robom. Odbor je razgovarao o različitim pitanjima provedbe u područjima kao što su transparentnost u odnosu na uvođenje novih propisa, alkoholna pića, ekvivalentnost ekoloških proizvoda, kozmetika, elektronički i električni proizvodi, strojevi i fotonaponska industrija. Drugi sastanak Odbora za sanitarne i fitosanitarne mjere održan je 12. rujna 2013. u Sejong Cityiju. Odbor je razgovarao o pitanjima kao što su operativni postupci Odbora, suradnja u pitanjima dobrobiti životinja, govedina, izvoz kivija i naranči, označavanje i transparentnost pri uvođenju sanitarnih i fitosanitarnih mjera i juhe Samgyetang. Na marginama sastanka organiziran je 11. rujna i jednodnevni seminar za izgradnju samopouzdanja. Korejska strana predstavila je analizu uvoznog rizika i karantenske postupke za životinjske proizvode, dok je EU, između ostalog, predstavio uspostavljene mjere za jamčenje sigurnosti životinjskih proizvoda za vrijeme epidemija bolesti životinja. Odbor za zone vanjske proizvodnje (ZVP) na Korejskom poluotoku drugi put se sastao 13. rujna 2013. u Seoulu. Koreja je izvijestila o novostima u vezi s industrijskim kompleksom Gaeseong, tvorničkim parkom koji se nalazi u Sjevernoj Koreji. Koreja je predstavila kriterije za uvjete za ZVP-ove za označavanje Gaeseonga ZVP-om i maksimalne pragove. Dvije stranke priznale su političku osjetljivost pitanja, ali su se dogovorile da će prilikom raspravljanja o tehničkim vidovima zauzeti praktičan pristup. Drugi krug sastanaka triju radnih skupina za motorna vozila i njihove dijelove, za farmaceutske proizvode i medicinske proizvode i za kemikalije organiziran je u Seoulu 25. i 26. rujna 2013. Radna skupina za motorna vozila i njihove dijelove razgovarala je o određenim pitanjima provedbe FTA-a te o drugim pitanjima pristupa tržištu u automobilskom sektoru. Ta su pitanja uključivala prodaju vozila opremljenih sustavom EUR 5 ODB na korejskom tržištu, standarde emisija hlapljivih plinova, planove za novo uređenje emisija CO2 u EU-u, postupak za korištenje E-oznakom za gume, planove za nove propise o emisijama iz dizelskih vozila, direktivu o životnom vijeku vozila, štednju goriva, energetsku učinkovitost guma, konvergenciju propisa i UNECE EP29, izradu dijelova za automobile, klasifikaciju vozila i vučna vozila za poluprikolice. Radna skupina za farmaceutske proizvode i medicinske proizvode razgovarala je o korejskom iznosu povrata za lijekove, ocjenjivanju cijene medicinskih uređaja, promjenama u razdoblju očitovanja na odluke o povratu za farmaceutske proizvode i ispitivanju kvalitete farmaceutskih proizvoda. Koreja je predstavila zahtjev za radni program u cilju sklapanja SUP-a za dobru proizvođačku praksu. Dvije stranke usuglasile su se da će razmotriti načine daljnjeg jačanja suradnje u tom području. Radna skupina za kemikalije razmijenila je informacije o REACH-u svake od stranaka. Koreja je objasnila svoj plan za uvođenje provedbenih odluka i osiguranje transparentnosti postupka. EU je ponudio svoju perspektivu o provedbi svojeg REACH-a. Dvije stranke okvirno su se odgovorile da će razmijeniti kontaktne podatke u cilju olakšavanja tehničke suradnje. Dana 25. listopada 2012. prvi put u Seoulu se sastala Radna skupina za oznake zemljopisnog podrijetla. Razgovaralo se o nacrtu poslovnika, ali on još nije donesen. Glavna tema sastanka bio je prijedlog EU-a o uključivanju novih oznaka podrijetla EU-a u Prilog 10.-A FTA-a. EU je naglasio važnost koju države članice pridaju oznakama zemljopisnog podrijetla te da je važno da se na popis dodaju sve potrebne oznake. Koreja je također najavila svoju namjeru da predloži dodavanje korejskih oznaka zemljopisnog podrijetla u navedeni Prilog. Odbor za kulturnu suradnju prvi put se sastao u Bruxellesu 5. prosinca 2013. Sastanak je omogućio razmjenu informacija o politikama u području kulture i audiovizualne politike EU-a i Koreje. Odbor je donio svoj poslovnik i ocijenio provedbu članaka 5.4., 5.5. i 5.6. (o pravu na koprodukciju) Protokola o kulturnoj suradnji. Važno je napomenuti da, u skladu s Protokolom o kulturnoj suradnji, Odbor za trgovinu nema nadležnost nad Protokolom i Odbor za kulturnu suradnju stoga izvršava funkcije Odbora za trgovinu u odnosu na protokol. Treći sastanak Odbora za trgovinu održan je 15. listopada 2013. u Seoulu. Njime su supredsjedali povjerenik Karel de Gucht i korejski ministar trgovine, industrije i energije, g. Zoon Sang-jick. Odbor je ocijenio razvoj bilateralne trgovine nakon dvije godine provedbe FTA-a i zaključio da su obje stranke imale koristi od FTA-a, posebno u odnosu na potpuno ili djelomično liberaliziranu trgovinu gdje se izvoz iz obiju stranaka povećao. Dvije stranke iznijele su svoje probleme u vezi s provedbom, uključujući označavanje dijelova automobila, obveze FTA-a u području usluga, zone vanjske proizvodnje i provedbu FTA-a. Obje stranke pozdravile su ostvareni napredak u području izmjena FTA-a nakon pristupanja Hrvatske EU-u i razgovarale o statusu drugih izmjena FTA-a koje je zatražio EU, uključujući reviziju odredbe o izravnom prijevozu, odredbe o robi koja ponovno ulazi nakon popravka, uključivanje kamiona-traktora i izmjene nekih zastarjelih standarda u automobilskom sektoru. I konačno, Sastanak na vrhu između EU-a i Koreje održan je 8. studenoga u Bruxellesu. EU su predstavljali predsjednik Europskog vijeća, Herman Van Rompuy, i predsjednik Europske komisije, José Manuel Barroso. Koreju je predstavljao predsjednik Park Geun-hye. Stranke su se složile da je potpuna provedba FTA-a važna i potakle su svoje dužnosnike nadležne za trgovinu da nastave s raspravama kako bi pronašli rješenja za probleme u provedbi koje su utvrdili odbori i radne skupine FTA-a, uključujući Odbor za trgovinu između EU-a i Koreje, u cilju donošenja očekivanih koristi svim slojevima gospodarskih subjekata s obje stranke. Dvije stranke pozdravile su i dogovor oko teksta Dodatnog protokola uz FTA radi uzimanja u obzir pristupanja Hrvatske EU-u 1. srpnja 2013. i dogovorile su se da će ubrzati postupak do potpisivanja i privremene primjene Protokola. Dogovorile su se i da će nastaviti zajedno raditi kako bi osigurale funkcioniranje FTA-a u duhu strateškog partnerstva. 4. Provedba 13. poglavlja FTA-a o trgovini i održivom razvoju Drugi sastanak Odbora za trgovinu i održivi razvoj održan je u Seoulu 11. rujna 2013. Za vrijeme sastanka obje su stranke pozdravile otvorene i konstruktivne rasprave o pitanjima okoliša i politike rada koja su povezana s trgovinom kao dobru osnovu za daljnje razgovore. Odbor se okvirno dogovorilo da će sljedeći sastanak biti održan u prvoj polovici 2015. Na marginama sastanka Odbora, 12. rujna, održana je radionica na temu radne politike. Na sastanku su sudjelovali članovi Foruma civilnog društva, koji predstavlja zajednički forum domaćih savjetodavnih skupina (DSS) Koreje i EU-a. Na zahtjev Komisije i DSS-a EU-a, na radionici su bili nazočni i drugi dionici koji nisu članovi dvaju DSS-ova. Doprinosi su uključivali predstavljanje stajališta DSS-ova o provedbi radnih standarda Međunarodne organizacije rada u zakonima i u praksi u području prisilnog rada i slobode udruživanja te prava na kolektivno pregovaranje, koje Koreja još nije potvrdila. U odnosu na slobodu udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje, neki sudionici uputili su na preporuke nadzornih tijela Međunarodne organizacije rada, u prvom redu Odbora za slobodu udruživanja, koje su upućene Koreji. Nakon predstavljanja slijedila je otvorena rasprava između DSS-ova i ostalih zainteresiranih dionika. Na kraju su supredsjedatelji upoznali Forum civilnog društva s raspravama Odbora za trgovinu i održivi razvoj, čiji je sastanak održan 13. rujna. Izvješće je poslano Vijeću i Europskom parlamentu. Na Forumu civilnog društva razgovaralo se o njegovu poslovniku, zaključcima s radionice, zelenom rastu i međunarodnoj trgovini. 5. Provedba Uredbe (EU) br. 511/2011 Uredba (EU) br. 511/2011 unutarnji je propis EU-a za provedbu bilateralne zaštitne klauzule FTA-a između EU-a i Koreje. Kao što je predviđeno u člancima 3. i 11. Uredbe (EU) br. 511/2011, Komisija je pratila razvoj uvoza i izvoza korejskih proizvoda u osjetljivim sektorima na koje povrat carine potencijalno utječe, kao što su automobili, automobilski dijelovi, tekstilni proizvodi i potrošačka elektronika. Od početka privremene primjene FTA-a u srpnju 2011., Komisija o rezultatima praćenja svaka dva mjeseca obavješćuje države članice, Europski parlament i mjerodavne dionike. U navedenoj Uredbi predviđena je mogućnost pokretanja ispitnog postupka ili uvođenja mjera prethodnog nadzora, pod određenim uvjetima utvrđenim u Uredbi. Za vrijeme druge godine provedbe FTA-a, Komisija nije zaprimila nikakve zahtjeve za pokretanje ispitnog postupka ili uvođenje mjera prethodnog nadzora. 5.1. Razvoj uvoza korejskih proizvoda u EU u sektorima koji podliježu praćenju U nastavku su dani sažeti rezultati praćenja u drugoj fazi provedbe FTA-a koji su popraćeni odgovarajućim dijagramima. Važno je napomenuti da se za potrebe praćenja usporedba podataka o trgovini vrši za svaku godinu posebno i zato se neki podaci mogu razlikovati od opće analize trgovine iz gornje točke 2. za koju je primijenjena drugačija metoda usporedbe. Osim toga, treba napomenuti da se usporedba u okviru praćenja temelji na količinama koje su uvezene iz Koreje u EU, odnosno, na dijelovima u slučaju automobila i na 1000 kg u slučaju dijelova automobila, tekstilnih proizvoda i elektronike. i. Automobilski sektor Uvoz automobila iz Koreje u EU u prvoj godini provedbe FTA-a (srpanj 2011. – lipanj 2012.) povećao se za 41 % u usporedbi s godinom prije početka privremene primjene FTA-a (srpanj 2010. – lipanj 2011.). Nakon tog povećanja slijedio je pad uvoza od 13 % u drugoj godini provedbe FTA-a (srpanj 2012. – lipanj 2013.) u usporedbi s prethodnom godinom. Trend opadanja odnosi se na automobile s malim motorima te za automobile sa srednjim do velikim motorima. S obzirom na dugoročne trendove, čini se da se uvoz automobila stabilizirao na znatno nižoj razini od one u razdoblju između srpnja 2007. i lipnja 2008. U području uvoza automobilskih dijelova, u prvoj godini provedbe FTA-a došlo je do naglog porasta od 47 % u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. To je povećanje bilo u skladu s trendom opadanja koji je započeo već u razdoblju između lipnja 2008. i srpnja 2009. Međutim, u drugoj godini provedbe FTA-a, uvoz automobilskih dijelova povećao se samo za 2 % u usporedbi s prvom godinom provedbe, što ukazuje na činjenicu da su se razine uvoza stabilizirale. ii. Sektor tekstila U prvoj godini provedbe FTA-a uvoz tekstilnih proizvoda iz Koreje smanjio se za 16 % u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. Taj se trend nastavio uz daljnji pad od 6 % u drugoj godini provedbe FTA-a, u usporedbi s prethodnom godinom. iii. Sektor elektronike U prvoj godini provedbe FTA-a uvoz elektroničkih proizvoda iz Koreje povećao se za 8 % u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. Nakon tog povećanja u drugoj godini provedbe FTA-a slijedio je pad od 13 %, u usporedbi s prvom godinom. 5.2. Povrat carina Komisija je posebno pratila pitanje povrata carina u odnosu na pravila podrijetla iz članka 11. stavka 1. Uredbe (EU) br. 511/2011 u cilju procjene stranog sadržaja u korejskim proizvodnim procesima te u izvozu gotovih proizvoda iz Koreje u EU-u. Naglasak analize bio je na količine proizvode koji podliježu praćenju za vrijeme prvih šest mjeseci 2013. u usporedbi s istim razdobljem 2012. U sektoru elektronike, razvoj uvoza iz Koreje u EU povećao se uglavnom u pod sljedećim HSK-ovima: 8519.81, 8521.90, 8526.92, 8527.21, 8528.51, 852871 i 8528.72. Izvoz proizvoda pod nekim od kodova mijenjao se tijekom godine, ali nije bilo značajnijeg povećanja ili smanjenja. Uvoz dijelova tih proizvoda u Koreju smanjio se za HSK 8522, došlo je do smanjenja uvoza iz Kine (–20 %) i Japana (–52 %), dok je za HSK 8529 došlo do malog smanjenja iz Kine (–0,29 %) i većeg pada iz Japana (–6,9 %). U odnosu na tekstilne proizvode, jedino značajnije povećanje uvoza iz Koreje u EU uključivalo je proizvode iz HSK 5205 (+37). Za taj proizvod na temelju Pravila o podrijetlu dopušten je uvoz proizvoda od prirodnih pamučnih vlakana. S druge strane, uvoz proizvoda iz HSK 5509 smanjio se za 67 %. U odnosu na automobile, došlo je do globalnog povećanja uvoza iz Koreje u EU (u prosjeku +4,9 %) u okviru HSK-a 8709, iako se to povećanje ne primjenjuje na sve vrste automobila već ovisi o veličini motora. U međuvremenu se u istom omjeru, za 6 %, povećao i uvoz dijelova automobila iz HSK-a 8708 u Koreju iz Kine. Istovremeno se uvoz sličnih dijelova iz Japana smanjio za 27 %. Na temelju gore navedenog može se zaključiti da se čini da dopuštanje povrata carine za proizvode koji podliježu posebnom praćenju do sada nije imalo značajan učinak na proizvodnju u Koreji. Time se posebno nije utjecalo na povećanje uvoza dijelova iz država susjednih Koreji. 6. Zaključak Nakon dvije godine provedbe FTA-a očito je da je FTA dobro funkcionirao u smislu razvoja bilateralne trgovine, posebno za EU. Izvoz robe povećao se za 24 % ili 7 milijardi EUR u drugoj godini provedbe u usporedbi s godinom prije privremene primjene FTA-a. Usporedbe radi, izvoz EU-a u ostatak svijeta povećao se za 17 % u istom razdoblju. Dok se uvoz iz Koreje smanjio za 6 % uglavnom iz razloga koji nisu izravno povezani sa FTA-om, uvoz djelomično ili potpuno liberalizirane robe pozitivno se razvijao za EU i Koreju i povećao se više od ukupnog izvoza. Izvoznici sve više iskorištavaju povlaštene stope, čija se stopa iskorištenosti povećala posebno na strani EU-a, ali moguće je ostvariti još bolje rezultate. Naglasak je na ispravnoj provedbi FTA-a kako bi izvoznici mogli uživati u koristima koje se od njega očekuju. Još uvijek ima nekih problema s provedbom, posebno u sektoru motornih vozila i njihovih dijelova. Nastavit će se s donošenjem odluka o tim pitanjima kao i s praćenjem provedbe nakon sastanaka različitih odbora i radnih skupina osnovanih na temelju FTA-a u cilju pronalaska uzajamno prihvatljivog i funkcionalnog rješenja u skladu s tekstom i duhom FTA-a. Na marginama sastanka na vrhu između EU-a i Koreje održanog u studenom 2013., EU i Koreja parafirale su Dodatni protokol o izmjeni FTA-a u svjetlu pristupanja Hrvatske EU-u. Nastavit će se razgovori o daljnjim izmjenama FTA-a kojima će se dodatno olakšati trgovina. Te su izmjene u interesu obiju stranaka i u konačnici će koristiti izvoznicima i potrošačima u EU-u i Koreji. [1] FTA se privremeno primjenjuje u EU-u dok ga ne potvrde sve države članice EU-a. Status potvrđivanja može se provjeriti na web-mjestu Vijeća o sporazumima: http://www.consilium.europa.eu/policies/agreements/search-the-agreements-database?command=details&id=&lang=en&aid=2010036&doclang=EN [2] SL L 145, 31.5.2011., str. 19. [3] Postoci se odnose na +15 % u prvoj godini provedbe FTA-a u usporedbi s godinom prije FTA-a i +8 % u drugoj godini provedbe FTA-a u usporedbi s 1. godinom. [4] Postoji i skupina robe koja uopće nije liberalizirana, ali ta skupina predstavlja samo 2 % svih tarifnih linija i 1 % ukupne trgovine robom. [5] Budući da podaci ne uključuju podatke o tome koji su uvozi bili prihvatljivi za povlastice, nadopunjeni su podacima o carinama najpovlaštenije države za Koreju i povlaštenim stopama carine za EU iz Baze podataka o pristupu tržištu.