Zadnjom revizijom Direktive 2003/87/EZ (iz 2017.) prenosi se shvaćanje iz članka 28.b da će se program CORSIA uzeti u obzir tako što će se izmijeniti sustav kojim se uređuje ETS EU-a, ovisno o procjeni ključnih sastavnica programa CORSIA, među ostalim u pogledu sudjelovanja, te da bi se to trebalo postići u skladu s klimatskim ciljem EU-a za 2030. (vodeći se načelom nenazadovanja iz Pariškog sporazuma).

U stavcima 3.1.3. i 3.2.1. poglavlja 3. i Dodatku 1. („Administrativni postupci”) sveska IV. Priloga 16. od država se zahtijeva da do 30. lipnja 2020. obavijeste ICAO o sljedećem:

3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

3.1. Kontekst

Unija čvrsto podupire globalnu tržišno utemeljenu mjeru ICAO-a za emisije iz međunarodnog zračnog prometa, odnosno CORSIA-u, jer se njome pridonosi borbi protiv klimatskih promjena. Potporu Unije pokazali su, među ostalim, Europski parlament i Vijeće, koji su, kako bi olakšali napredak u ICAO-u, tri puta mijenjali ETS EU-a.

Premda je početni cilj programa CORSIA ograničen na kompenzaciju rasta emisija od 2020., važno je podržati početni napredak i doprinijeti odgovarajućem sudjelovanju u interesu postizanja cilja tog programa.

Odlukom Vijeća (EU) 2016/915 utvrđeno je stajalište Unije u pogledu međunarodnog instrumenta koji treba izraditi u okviru tijelâ ICAO-a s ciljem provedbe jedinstvene globalne tržišno utemeljene mjere za emisije iz međunarodnog zračnog prometa od 2020.

Prema članku 28.b Direktive 2003/87/EZ (Direktiva o ETS-u): „U roku od 12 mjeseci nakon što ICAO donese relevantne instrumente i prije nego što globalna tržišno utemeljena mjera postane operativna, Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću u kojem razmatra kako se revizijom ove Direktive ti instrumenti mogu provesti u pravo Unije. Komisija u tom izvješću također, prema potrebi, razmatra pravila koja se primjenjuju na letove unutar EGP-a. Komisija također razmatra ambicije i sveobuhvatni okolišni integritet globalne tržišno utemeljene mjere, uključujući njezinu opću ambiciju u vezi s ciljevima iz Pariškog sporazuma, razinu sudjelovanja, njezinu provedivost, transparentnost, sankcije za neusklađenost, postupke za sudjelovanje javnog sektora, kvalitetu jedinica za neutralizaciju emisija, praćenje, izvješćivanje i verifikaciju emisija, registre, odgovornost te pravila o upotrebi biogoriva.”.

Odlukom Vijeća (EU) 2018/2027 utvrđeno je stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru ICAO-a u pogledu prvog izdanja SARP-a za CORSIA-u u pogledu razlika o kojima se izvješćuje. U skladu s tom Odlukom države članice izvijestile su o razlikama u odnosu na ICAO, ističući razlike između ETS-a EU-a i CORSIA-e (ETS EU-a temelji se na rutama, a CORSIA na državama), te su navele da će se CORSIA u EU-u provesti revizijom ETS-a EU-a kako je dogovoreno pri njegovoj zadnjoj reviziji iz 2017. Cilj je bio očuvati pravnu stečevinu EU-a i budući politički prostor, kao i razinu ambicija EU-a u području klime.

Komisija je 4. ožujka 2020. donijela prijedlog „Europskog propisa o klimi” u skladu s kojim bi EU bio obvezan ostvariti cilj klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. radi postizanja dugoročnog cilja u pogledu temperature utvrđenog u članku 2. Pariškog sporazuma. Prijedlog se temelji na zaključku da je potrebno poduzeti dodatne mjere i da će biti potreban doprinos svih sektora s obzirom na to da se očekuje da će se postojećim politikama emisije stakleničkih plinova do 2050. smanjiti samo za 60 %, zbog čega je potrebno učiniti još mnogo kako bi se postigla klimatska neutralnost.

Naposljetku, Unija je u nekoliko navrata, od početka njegove pilot-faze, izrazila političku predanost provedbi programa CORSIA. EU i njegove države članice na zadnjoj su prigodi, odnosno 40. skupštini ICAO-a, održanoj 2019., u s jedne strane naveli da će Unija očuvati svoj politički prostor i klimatske ambicije u pogledu provedbe CORSIA-e u okviru ETS-a EU-a, a s druge da Unija i njezine države članice i dalje „čvrsto podupiru CORSIA-u” te da su i danas, „od početka pilot-faze, u potpunosti predane njezinoj provedbi”. Unija je dosljedno podsjećala da je potrebno očuvati relevantno zakonodavstvo i ambicije EU-a u području klime, u skladu s ETS-om EU-a kako je zadnje revidiran, što je ponovila u razlikama o kojima je izvijestila 2018. i u izjavi na 40. skupštini ICAO-a. Europski parlament od tada poziva Komisiju i države članice da zaštite zakonodavnu autonomiju EU-a u provedbi Direktive o ETS-u.

3.2. Predloženo stajalište

Kako bi države članice mogle dostaviti potrebne obavijesti, stajalište Unije potrebno je donijeti do 30. lipnja 2020. (rok utvrđen SARP-ovima za CORSIA-u).

Kad je riječ o prvom pitanju, tj. obavijesti o svakoj odluci o dobrovoljnom sudjelovanju ili prekidu dobrovoljnog sudjelovanja od 1. siječnja 2021.: vodeći računa o tome da je Unija u više navrata potvrdila političku predanost, što je ICAO već prepoznao, o očekivanim koristima za okoliš i međunarodni promet povezanima s CORSIA-om te o tome što ne postoje održive alternative na globalnoj razini, predlaže se da se o dobrovoljnom sudjelovanju država članica obavješćuje od početka pilot-faze 1. siječnja 2021. U obavješćivanju bi se u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2018/2027 vodilo računa o razlikama o kojima je izviješteno 2018., ali i o svim budućima, te se ne bi dovodilo u pitanje preispitivanje ETS-a EU-a dogovoreno 2017., klimatska ambicija EU-a ni Direktiva o obnovljivim izvorima energije.

U pogledu drugog pitanja, tj. obavješćivanja o odabranoj opciji za izračun zahtjeva za neutralizaciju za operatore zrakoplova tijekom razdoblja 2021. – 2023., predlaže se da se za svaku odgovarajuću godinu pilot-faze odaberu emisije iz 2021., 2022., odnosno 2023., tj. ne savjetuje se da se za svaku godinu uzmu emisije iz 2020. Tim se pristupom uzimaju u obzir očekivane koristi za okoliš i međunarodni promet, potreba za poticanjem operatora da smanje utjecaj na okoliš i važnost ranog djelovanja, uzimajući pritom u obzir visinu mogućih troškova neutralizacije za europske operatore i utjecaj na njihovu međunarodnu konkurentnost. Veća se ekološka učinkovitost postiže uzimanjem 2021., 2022., odnosno 2023. godine kao referentne nego uzimanjem 2020. godine. Razlog tome je što se očekuje da će emisije iz međunarodnog zračnog prometa 2021., 2022. i 2023. biti veće nego 2020., među ostalim i zbog znatnog utjecaja pandemije bolesti COVID-19 na zračni promet, a tako i na emisije iz njega.

U tom je kontekstu potrebno na odgovarajući način uzimati u obzir sadašnje i moguće buduće razlike između prava Unije i CORSIA-e. Stoga bi u prethodno opisanom obavješćivanju uvijek trebalo uputiti na razlike o kojima je izviješteno na temelju Odluke Vijeća (EU) 2018/2027. Budući da se te razlike, u mjeri u kojoj su i dalje relevantne, odnose samo na pripisivanje nadležnosti država u odnosu na različite operatore zbog određenih ustrojstvenih razlika CORSIA-e i ETS-a EU-a, trebalo bi biti moguće istodobno izvijestiti i o dodatnim razlikama.

4.Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Predložena Odluka usklađena je s drugim politikama Unije te ih dopunjuje, i to energetsku politiku, politiku zaštite okoliša i prometnu politiku. U njoj se podsjeća na vezu između sudjelovanja u CORSIA-i i revizije Direktive o ETS-u EU-a koju provode Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno u Uredbi 2017/2392. Međutim, Komisija još nije predstavila izvješće predviđeno člankom 28.b Direktive o ETS-u. Općenitije, još nije poznato što će u tom području zakonodavac odlučiti. Stoga se ova obavijest treba smatrati privremenim korakom, uzimajući u obzir stavke 3.1.3. i 3.2.1. poglavlja 3. te Dodatak 1. svesku IV. Prilogu 16. Čikaškoj konvenciji.

Kako se tim privremenim korakom ne bi dovele u pitanje buduće političke odluke suzakonodavaca, u obavijesti se mora upućivati na razlike o kojima je već izviješteno u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2018/2027, ali, kako je prethodno navedeno, mora biti moguće istodobno izvijestiti i o drugim, dodatnim razlikama.

5.Pravna osnova

5.1.Postupovnopravna osnova