Prijedlog DIREKTIVE VIJEĆA o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja /* COM/2015/0135 final - 2015/0068 (CNS) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA 1.1. Opći kontekst Poduzeća oduvijek smatraju da je porezno planiranje legitimno jer im omogućuje da zakonitim sredstvima smanje svoje porezne obveze. Međutim, porezno planiranje posljednjih je godina postalo sofisticiranije, protežući se na više jurisdikcija i premještajući oporezivu dobit u zemlje s povoljnim poreznim režimima. Taj „agresivni” oblik poreznog planiranja može imati najrazličitije oblike, primjerice iskorištavanje tehničkih karakteristika određenog poreznog sustava ili neusklađenosti između dvaju ili više poreznih sustava radi smanjenja ili izbjegavanja poreznih obveza. Posljedica mogu biti dvostruki odbici (npr. isti se trošak odbija i u državi izvora i u državi rezidentnosti) ili dvostruko neoporezivanje (tj. prihod se ne oporezuje ni u državi izvora ni u državi rezidentnosti primatelja)[1]. Takvim praksama u mnogim slučajevima pogoduju porezna mišljenja koja izdaju nacionalne uprave, a kojima se pojedinom trgovačkom društvu potvrđuje kako će se određena transakcija oporezivati na temelju postojećeg zakonodavstva i time pruža pravna sigurnost uspostavljenoj strukturi. Iako države članice imaju obvezu osigurati da njihova porezna mišljenja budu u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a i nacionalnim pravom, nedostatak transparentnosti u pogledu tih mišljenja može imati posljedice za druge države koje su povezane s korisnicima mišljenja. Izbjegavanje poreza te porezne prijevare i utaje imaju znatnu prekograničnu dimenziju. Zbog globalizacije i povećane mobilnosti poreznih obveznika državama članicama nije uvijek lako pravilno odrediti poreznu osnovicu. To može utjecati na funkcioniranje sustava oporezivanja, dovesti do izbjegavanja poreza i porezne utaje i time ugroziti funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Stoga države članice taj problem mogu riješiti samo ako dogovore zajedničko djelovanje i upravo je zbog toga poboljšanje administrativne suradnje među poreznim upravama država članica ključni cilj Komisijine strategije. Direktivom Vijeća 2011/16/EU zamijenjena je prethodna direktiva o uzajamnoj pomoći država članica (Direktiva Vijeća 77/799/EEZ) kao odgovor na potrebu država članica za pojačanom administrativnom suradnjom u području oporezivanja. Svrha je ovog prijedloga osigurati da se Direktivom 2011/16/EU omogući sveobuhvatna i učinkovita administrativna suradnja među poreznim upravama na temelju obvezne automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama, posebne vrste prethodnog mišljenja s prekograničnim učinkom koje se primjenjuje u području utvrđivanja transfernih cijena. Porezno motivirane strukture koje dovode do niske razine oporezivanja dohotka u državi članici koja izdaje mišljenje mogu smanjiti iznos oporezivog dohotka u drugim uključenim državama članicama, čime se umanjuju njihove porezne osnovice. Prijedlogom se predviđa da države članice automatski razmjenjuju osnovne informacije o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama sa svim državama članicama. Temeljno je načelo tog prijedloga da druge države članice bolje mogu procijeniti potencijalni učinak i relevantnost takvih odluka od države članice koja ih izdaje. U odgovarajućim slučajevima države članice koje primaju informacije mogu zatražiti detaljnije informacije. Prijedlogom se posebice želi omogućiti automatska razmjena informacija o poreznim mišljenjima koja bi se temeljila na postojećima pravilima iz Direktive 2011/16/EU u pogledu praktičnih rješenja za razmjenu informacija, uključujući primjenu standardnih obrazaca. To je i u skladu s međunarodnim trendovima na razini OECD-a i njegovim aktivnostima povezanima s projektom BEPS. Tijekom 2012. Skupina za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja[2] napravila je pregled trendova u postupcima država članica u području poreznih mišljenja. Skupina je utvrdila vrste mišljenja s prekograničnim učinkom o kojima bi se informacije trebale razmjenjivati spontano i preporučila izradu „ogledne upute” koja bi državama članicama služila za internu primjenu[3]. U „oglednoj uputi” navodi se da bi se informacije o mišljenjima s prekograničnim učinkom trebale slati spontano u skladu s člankom 9. Direktive 2011/16/EU – elektroničkim putem kako je definirano u Direktivi i koristeći se standardnim elektroničkim obrascima – najkasnije jedan mjesec nakon izdavanja mišljenja, u skladu s rokom iz članka 10. Direktive. Osim toga, od država članica zahtijeva se da osiguraju odgovarajuće komunikacijske kanale za komunikaciju s ostalim državama članicama o tim pitanjima te kvalitetnu izobrazbu i smjernice za izdavatelje mišljenja. Navode se i smjernice o sadržaju informacija koje se pružaju spontano. Međutim, ta uputa nije pravno obvezujuća. U praksi vrlo je malo razmjene informacija među državama članicama o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i sporazumima o transfernim cijenama čak i onda kada oni utječu na druge države. Stoga se čini da je nužan sustavniji, obvezujući pristup razmjeni informacija o poreznim mišljenjima u EU-u kako bi se osiguralo da u slučaju donošenja prethodnog poreznog mišljenja ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama ostale države članice na koje to utječe mogu poduzeti odgovarajuće mjere. Komisija se 16. prosinca 2014. obvezala dostaviti prijedlog o automatskoj razmjeni informacija o mišljenjima s prekograničnim učinkom i taj je prijedlog obuhvaćen programom rada Komisije za 2015.[4]. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA 2.1. Savjetovanja u okviru Akcijskog plana za jačanje borbe protiv poreznih prijevara i utaja i pripadajućih preporuka (COM (2012) 722) te drugih foruma Europski parlament donio je 21. svibnja 2013.[5] rezoluciju kojom je pozdravio Komisijin Akcijski plan i pripadajuće preporuke te pozvao države članice da ispune svoje obveze i prihvate Akcijski plan, naglašavajući da bi EU trebao preuzeti vodeću ulogu u globalnoj raspravi o borbi protiv poreznih prijevara, izbjegavanja poreza i poreznih oaza, a posebno u promicanju razmjene informacija. Europski gospodarski i socijalni odbor donio je mišljenje 17. travnja 2013.[6]. Odbor je podržao Komisijin Akcijski plan i njezine napore u traženju praktičnih rješenja za suzbijanje poreznih prijevara i utaja. Posljednjih su godina države članice u okviru Skupine za Kodeks o postupanju radile na poboljšanju razmjene informacija o mišljenjima s prekograničnim učinkom i u području utvrđivanja transfernih cijena. Zaključci Skupine redovito se priopćavaju Vijeću u obliku izvješća[7]. 2.2. Države članice Ova se Direktiva temelji na oglednoj uputi koju su države članice dogovorile 2014. i odražava rezultate rada delegata država članica u nekoliko europskih foruma. Države članice već neko vrijeme razgovaraju o načelu razmjene informacija o poreznim mišljenjima, ali ti razgovori još nisu urodili učinkovitim okvirom za takve razmjene. 2.3. Supsidijarnost i proporcionalnost Ovaj je prijedlog u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti kako su utvrđena u članku 5. stavcima 3. i 4. Ugovora o Europskoj uniji. Člankom 115. UFEU-a predviđa se usklađivanje zakona i drugih propisa država članica koji neposredno utječu na uspostavu ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta i gdje je takvo usklađivanje nužno. Cilj osiguravanja dostatnih informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama u svim državama članicama ne može se u potrebnoj mjeri postići nekoordiniranim djelovanjem država članica pojedinačno. Stoga razmjena informacija o mišljenjima koja bi mogla utjecati na porezne osnovice u više država članica zahtijeva zajednički i obvezujući pristup. Osim toga, predloženo djelovanje nužno je povezano s prekograničnim elementom. Stoga se učinkovito obavješćivanje o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama može ostvariti samo djelovanjem na razini Unije. Iako se ogledna uputa može smatrati poboljšanjem, zakonodavna se osnova smatra učinkovitijom. Osim toga, dok god država članica koja izdaje mišljenje sama na temelju vlastitog pravnog okvira odlučuje o relevantnosti pojedinog mišljenja za ostale države članice, i dalje će biti prisutan problem nedostatka transparentnosti. Porezni obveznici mogu iskoristiti nedostatak zajedničkih pravila o razmjeni informacija i uspostaviti strukture kojima se dobit premješta u države s nižim porezima, a to ne moraju biti države u kojima obavljaju gospodarsku djelatnost kojom ostvaruju dobit i u kojima se stvara vrijednost. [8] Budući da se porezna mišljenja često odnose na prekogranične strukture, državama članicama potrebna je pomoć drugih država članica kako bi dobile kompletnu sliku. Stoga države članice mogu u međusobnoj suradnji bolje osigurati učinkovitost i potpunost sustava razmjene informacija o poreznim mišljenjima nego svaka država članica pojedinačno. Usklađeni pristup na razini EU-a bio bi djelotvorniji način da se osigura transparentnost i suradnja među poreznim upravama u borbi protiv izbjegavanja poreza. Poseban problem utvrđen kao cilj djelovanja politike nedostatak je transparentnosti poreznih mišljenja s prekograničnim učinkom, koji ima negativne posljedice za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Djelovanje politike ograničeno je na mišljenja s prekograničnim elementom. Temelji se na pristupu u dva koraka u okviru kojeg bi se skup osnovnih informacija, kako su definirane u Direktivi, morale pružati svim državama članicama EU-a. Informacije koje se razmjenjuju trebale bi biti što konciznije, a istodobno državi članici koja ih prima osigurati dovoljno informacija kako bi mogla procijeniti je li potrebno zatražiti dodatne informacije. U drugom koraku države članice koje dokažu da bi informacije mogle biti relevantne za njih mogu na temelju postojećih odredaba Direktive zahtijevati detaljnije informacije. Stoga je ovaj prijedlog najprimjereniji odgovor na utvrđeni problem jer se ograničava na prethodna porezna mišljenja i prethodne sporazume o transfernim cijenama s prekograničnim elementom. Osim toga, temelji se na automatskoj razmjeni osnovnih informacija koje bi svakoj državi članici trebale omogućiti da odluči treba li zatražiti dodatne, detaljnije informacije. Prema tome, predložene izmjene ne nadilaze ono što je potrebno za rješavanje predmetnih pitanja, a time i ostvarivanje ciljeva Ugovora u pogledu pravilnog i učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta. 2.4. Radni dokument službi Komisije U priloženom radnom dokumentu službi Komisije ocjenjuju se mogućnosti politika na temelju kriterija djelotvornosti, učinkovitosti, dosljednosti, socijalnih učinaka i temeljnih prava. Komisija je sastavila analizu mogućnosti kako bi poduprla odabranu mogućnost. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Cilj je ovog prijedloga osigurati automatsku razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama među državama članicama kada su ispunjeni uvjeti utvrđeni u novom članku 8.a. U tu svrhu prijedlogom se izmjenjuje Direktiva 2011/16/EU kako je izmijenjena Direktivom 2014/107/EU[9] uvođenjem posebnog zahtjeva automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama. Posebice, člankom 1. stavkom 3. prijedloga Direktive u postojeću se Direktivu umeće novi članak 8.a, u kojem se navodi područje primjene i uvjeti obvezne automatske razmjene informacija o vrstama poreznih mišljenja i sporazuma o transfernim cijenama definiranima u članku 1. stavku 1. prijedloga Direktive. Člankom 8.a stavkom 1. predviđa se da nadležna tijela država članica automatskom razmjenom nadležnim tijelima svih država članica priopćavaju informacije o definiranim poreznim mišljenjima koja izdaju i o izmjenama tih mišljenja. Tom su obvezom obuhvaćena mišljenja izdana tijekom deset godina prije datuma kada predložena Direktiva počne proizvoditi učinke, a koja su još na snazi na datum stupanja na snagu Direktive (članak 8.a stavak 2.). Člankom 1. stavkom 6. prijedloga Direktive omogućuje se da Komisija uspostavi siguran središnji direktorij informacija koje se priopćavaju u okviru ovog prijedloga. Središnjim direktorijem olakšala bi se razmjena informacija te državama članicama olakšao posao povezan s analiziranjem mišljenja o kojima se razmjenjuju informacije i reagiranjem na njih. Osim toga, prijedlogom Direktive ažuriraju se pravila iz Direktive iz 2011. u pogledu pružanja povratnih informacija, praktičnih rješenja za razmjenu informacija i ocjene administrativne suradnje kako bi se ona proširila na automatsku razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama. Predmet izmjena ima istu pravnu osnovu kao Direktiva 2011/16/EU, tj. članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji ima za cilj osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Utjecaj prijedloga na proračun EU-a prikazan je u financijskom izvještaju priloženom prijedlogu i ispunit će se u granicama raspoloživih sredstava. Troškovi dodatnih informatičkih alata i mogućeg središnjeg direktorija koji bi Komisija uspostavila u budućnosti kako bi se olakšala razmjena informacija među državama članicama i omogućilo njihovo pohranjivanje financirat će se iz programa FISCALIS 2020. predviđenog Uredbom EU 1286/2013 kojim se osigurava financijska potpora aktivnostima za poboljšanje administrativne suradnje među poreznim tijelima u EU-u. 2015/0068 (CNS) Prijedlog DIREKTIVE VIJEĆA o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 115., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta[10], uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora[11], uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[12], u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Izazov koji predstavljaju prekogranično izbjegavanje poreza, agresivno porezno planiranje i štetno porezno natjecanje posljednjih se godina znatno povećao te se smatra ozbiljnim problemom u Uniji i na globalnoj razini. Smanjivanjem poreznih osnovica znatno se smanjuju nacionalni prihodi od poreza, pa države članice ne mogu primjenjivati porezne politike koje pogoduju rastu. Konkretno, odluke o porezno motiviranim strukturama dovode do niske razine oporezivanja umjetno visokih iznosa dohotka u državi koja je izdala prethodno mišljenje i mogu dovesti do umjetnog smanjenja iznosa oporezivog dohotka u drugim uključenim državama. Stoga je hitno potrebno povećati transparentnost. Da bi se to postiglo, potrebno je ojačati alate i mehanizme uspostavljene Direktivom Vijeća 2011/16/EU[13]. (2) Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 18. prosinca 2014. naglasilo potrebu hitnog jačanja napora u borbi protiv izbjegavanja poreza i agresivnog poreznog planiranja i na globalnoj razini i na razini Unije. Naglašavajući važnost transparentnosti, Europsko vijeće pozdravilo je namjeru Komisije da podnese prijedlog o automatskoj razmjeni informacija o poreznim mišljenjima u Uniji. (3) Direktivom 2011/16/EU predviđa se obvezna spontana razmjena informacija među državama članicama u pet posebnih slučajeva i u određenim rokovima. Spontana razmjena informacija u slučajevima kada nadležno tijelo jedne države članice ima razloga pretpostaviti da bi u drugoj državi članici moglo doći do gubitka poreza već se primjenjuje na porezna mišljenja koja pojedina država članica izdaje određenom poreznom obvezniku u pogledu budućeg tumačenja ili primjene poreznih propisa, a koja imaju prekograničnu dimenziju. (4) Međutim, učinkovitu spontanu razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama otežava nekoliko važnih praktičnih problema, poput prava države članice koja izdaje mišljenje da sama odluči koje je države članice potrebno o tome obavijestiti. (5) Mogućnost da se osiguravanje informacija odbije ako bi to dovelo do otkrivanja trgovinske, industrijske ili poslovne tajne ili trgovinskog postupka ili ako je otkrivanje informacija protivno javnoj politici, ne bi se smjelo primjenjivati na obveznu automatsku razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama kako se ne bi smanjila učinkovitost tih razmjena. Ograničenost informacija koje bi se razmjenjivale među svim državama članicama trebala bi biti dovoljno jamstvo zaštite poslovnih interesa. (6) Kako bi se iskoristile prednosti obvezne automatske razmjene prethodnih poreznih mišljenja s prekograničnim učinkom i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama, informacije bi se trebale priopćavati odmah nakon njihova izdavanja te bi stoga trebalo utvrditi pravilne intervale za dostavu tih informacija. (7) Obveznom automatskom razmjenom prethodnih poreznih mišljenja s prekograničnim učinkom i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebala bi u svakom slučaju biti obuhvaćena dostava definiranog skupa osnovnih informacija svim državama članicama. Komisija bi trebala donijeti mjere potrebne za standardizaciju dostave tih informacija u skladu s postupkom utvrđenim u Direktivi 2011/16/EU za utvrđivanje standardnog obrasca za razmjenu informacija. Taj bi postupak trebalo primjenjivati i pri donošenju svih potrebnih mjera i praktičnih rješenja za provedbu razmjene informacija. (8) Države članice trebale bi i s Komisijom razmjenjivati osnovne informacije koje se priopćavaju. Time bi se Komisiji omogućilo da u svakom trenutku prati i ocjenjuje učinkovitu primjenu automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama. To priopćavanje države članice ne bi oslobodila od obveze prijave državnih potpora Komisiji. (9) Povratna informacija države članice koja prima informacije državi članici koja ih šalje nužan je element funkcioniranja učinkovitog sustava automatske razmjene informacija. Stoga je potrebno predvidjeti mjere kojima se omogućuje pružanje povratnih informacija u slučajevima kada su informacije upotrijebljene, a povratnu informaciju nije moguće pružiti na temelju drugih odredaba Direktive 2011/16/EU. (10) Države članice trebale bi imati mogućnost pozvati se na članak 5. Direktive 2011/16/EU o razmjeni informacija na zahtjev kako bi od države članice koja je izdala mišljenje ili sporazum mogle dobiti dodatne informacije, uključujući cjelovit tekst prethodnog poreznog mišljenja s prekograničnim učinkom ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama. (11) Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi uklonile prepreke učinkovitoj i što široj obveznoj automatskoj razmjeni informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama. (12) Kako bi se unaprijedila uporaba resursa i olakšala razmjena informacija te kako sve države članice ne bi same morale razviti slične sustave za pohranu informacija, trebalo bi predvidjeti mogućnost uspostave središnjeg direktorija koji bi bio dostupan svim državama članicama i Komisiji i gdje bi države članice mogle preuzeti i pohraniti informacije umjesto da ih razmjenjuju elektroničkom poštom. Komisija bi trebala donijeti praktična rješenja potrebna za uspostavu takvog direktorija u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. Direktive 2011/16/EU. (13) Uzimajući u obzir prirodu i opseg promjena uvedenih Direktivom 2014/107/EU i ovom Direktivom, trebalo bi produžiti rok za dostavu informacija, statistika i izvješća iz Direktive 2011/16/EU. Tim produženjem trebalo bi omogućiti da se informacijama koje se pružaju uzme u obzir iskustvo koje proizlazi iz tih promjena. Produženje bi se trebalo primjenjivati na statistiku i ostale informacije koje države članice trebaju dostaviti do 1. srpnja 2016. te na izvješće i, prema potrebi, prijedlog koji Komisija treba dostaviti do 1. srpnja 2017. (14) U skladu s postupnim pristupom koji se zagovara u Direktivi 2011/16/EU, potrebno je prilagoditi rokove za postojeću obveznu automatsku razmjenu informacija predviđenu u članku 8. stavku 1. Direktive 2011/16/EU kako bi se osiguralo da se raspoložive informacije o kategorijama dostave u roku od devet mjeseci od završetka porezne godine na koju se odnose. (15) Postojeće odredbe o povjerljivosti trebalo bi izmijeniti kako bi se uzelo u obzir proširenje obvezne automatske razmjene informacija na prethodna porezna mišljenja s prekograničnim učinkom i prethodne sporazume o transfernim cijenama. (16) Ovom se Direktivom poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije. Ovom se Direktivom posebice namjerava osigurati puno poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka i slobode poslovanja. (17) Budući da ciljeve ove Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama članicama pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. (18) U skladu sa Zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima[14], države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz obavijest o mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U slučaju ove Direktive zakonodavac smatra prosljeđivanje takvih dokumenata opravdanim. (19) Direktivu 2011/16/EU stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti, DONIJELO JE OVU DIREKTIVU: Članak 1. Direktiva 2011/16/EU mijenja se kako slijedi: 1. Članak 3. mijenja se kako slijedi: (a) točka 9. zamjenjuje se sljedećim: „9. ,automatska razmjena’ (a) za potrebe članka 8. stavka 1. i članka 8.a znači sistematsko priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici, bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. Za potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu podataka u toj državi članici; (b) za potrebe članka 8. stavka 3.a znači sistematsko priopćavanje prethodno definiranih informacija o rezidentima u drugim državama članicama relevantnoj državi članici rezidentnosti, bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. U kontekstu članka 8. stavka 3.a, članka 8. stavka 7.a, članka 21. stavka 2. i članka 25. stavaka 2. i 3. svaki pojam napisan u kurzivu ima značenje koje je navedeno u odgovarajućim definicijama navedenima u Prilogu I.; (c) za potrebe svih odredaba osim članka 8. stavka 1., članka 8. stavka 3.a i članka 8.a znači sistematsko priopćavanje prethodno definiranih informacija koje se pružaju u skladu s točkama (a) i (b) ove točke.” (b) Dodaju se sljedeće točke 14., 15. i 16.: „14. ,prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije: (a) koji su upućeni bilo kojoj osobi od strane ili u ime vlade ili porezne uprave države članice ili njihovih teritorijalnih ili upravnih jedinica; (b) koji se odnose na tumačenje ili primjenu zakonske ili upravne odredbe u vezi s primjenom ili provedbom nacionalnih poreznih zakona države članice ili njezinih teritorijalnih ili upravnih jedinica; (c) koji se odnose na prekograničnu transakciju ili pitanje uspostavlja li se obavljanjem djelatnosti pravne osobe u drugoj državnoj članici stalna poslovna jedinica; i (d) koji se donose prije transakcija ili obavljanja djelatnosti u drugoj državi članici koje bi se mogle smatrati uspostavom stalne poslovne jedinice ili prije podnošenja porezne prijave za razdoblje u kojem su transakcija, niz transakcija ili djelatnosti obavljene. Prekogranična transakcija može podrazumijevati, među ostalim, ulaganje, isporuku robe, usluge, financiranje ili korištenje materijalne ili nematerijalne imovine i ne mora izravno uključivati osobu kojoj je upućeno prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom; 15. ,prethodni sporazum o transfernim cijenama’ znači sporazum, priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one izdane u okviru porezne revizije, koji su upućeni bilo kojoj osobi od strane ili u ime vlade ili porezne uprave jedne ili više država članica, uključujući njihove teritorijalne i upravne jedinice, i kojima se prije prekogranične transakcije među povezanim poduzećima određuje odgovarajući skup kriterija za utvrđivanje transfernih cijena za te transakcije ili utvrđuje raspodjela dobiti stalnoj poslovnoj jedinici. Poduzeća su povezana poduzeća ako jedno poduzeće izravno ili neizravno sudjeluje u upravljanju, kontroli ili kapitalu drugog poduzeća ili ako iste osobe sudjeluju, izravno ili neizravno, u upravljanju, kontroli ili kapitalu poduzećâ. Transferne cijene su cijene po kojima poduzeće prenosi materijalna ili nematerijalna dobra ili pruža usluge povezanim poduzećima te izraz „utvrđivanje transfernih cijena” treba tumačiti u skladu s tim; 16. Za potrebe točke 14. ,prekogranična transakcija’ znači transakcija ili niz transakcija: (a) u kojima neke od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija nisu rezidenti u svrhu oporezivanja u državi članici koja izdaje prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom; ili (b) u kojima je neka od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija istodobno rezident u svrhu oporezivanja u više jurisdikcija; ili (c) u kojima jedna od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija obavlja poslovanje u drugoj državi članici preko stalne poslovne jedinice, a ta je transakcija ili niz transakcija dio poslovanja ili cjelokupno poslovanje stalne poslovne jedinice. Prekogranična transakcija ili niz transakcija obuhvaća sporazume koje jedna pravna osoba sklapa u pogledu poslovanja u drugoj državi članici koje obavlja preko stalne poslovne jedinice. Za potrebe točke 15. „prekogranična transakcija” znači transakcija ili niz transakcija u kojima sudjeluju povezana poduzeća koja nisu sva rezidenti za potrebe oporezivanja na državnom području iste države članice.“ 2. Članak 8. mijenja se kako slijedi: (a) Brišu se stavci 4. i 5. (b) Stavak 6. zamjenjuje se sljedećim: „6. Priopćavanje informacija provodi se kako slijedi: (a) za kategorije iz stavka 1.: najmanje jedanput godišnje, u roku od devet mjeseci od kraja porezne godine države članice na koju se informacije odnose; (b) za informacije iz stavka 3.a: na godišnjoj razini, u roku od devet mjeseci od kraja kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja na koje se informacije odnose.” 3. Umeću se sljedeći članci 8.a i 8.b: „Članak 8.a Područje primjene i uvjeti obvezne automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim dogovorima o cijenama 1. Nadležno tijelo države članice koji izda ili izmijeni prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom ili prethodni dogovor o cijenama nakon datuma stupanja na snagu ove Direktive o tome dostavlja informacije nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji automatskom razmjenom. 2. Nadležno tijelo države članice nadležnim tijelima svih drugih država članica te Europskoj komisiji dostavlja i informacije o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o cijenama koji su izdani tijekom razdoblja od deset godina prije stupanja na snagu ove Direktive i još uvijek su bili valjani na dan stupanja na snagu Direktive. 3. Stavak 1. ne primjenjuje se u slučaju kada se prethodno porezno mišljenje u prekograničnim predmetima isključivo odnosi na porezna davanja jedne ili više fizičkih osoba. 4. Razmjena informacija provodi se kako slijedi: (a) u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 1.: u roku od mjesec dana od završetka tromjesečja tijekom kojeg su izdana ili izmijenjena prethodna porezna mišljenja s prekograničnim učinkom ili prethodni dogovori o cijenama; (b) u pogledu informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 2.: do 31. prosinca 2016.; 5. Informacije koje država članica dostavlja u skladu s ovim člankom moraju sadržavati najmanje sljedeće: (a) podatke o poreznom obvezniku i prema potrebi o grupi trgovačkih društava kojoj pripada; (b) sadržaj prethodnog poreznog mišljenja s prekograničnim učinkom ili prethodnog dogovora o cijenama, uključujući opis odgovarajućih poslovnih djelatnosti ili transakcija ili niza transakcija; (c) opis skupa kriterija koji se primjenjuju za utvrđivanje transfernih cijena ili samu transfernu cijenu u slučaju prethodnog dogovora o cijenama; (d) druge države članice na koje bi prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom ili prethodni dogovor o cijenama mogli izravno ili neizravno utjecati; (e) sve osobe, osim fizičkih osoba, u drugim državama članicama na koje bi moglo izravno ili neizravno utjecati prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom ili prethodnim dogovorom o cijenama (pri čemu treba navesti s kojom su državom članicom te osobe povezane). 6. Kako bi olakšala razmjenu informacija, Komisija donosi mjere i praktična rješenja potrebna za provedbu ovog članka, uključujući mjere za standardizaciju priopćavanja informacija iz stavka 5. ovog članka, u okviru postupka za utvrđivanje standardnog obrasca iz članka 20. stavka 5. 7. Nadležno tijelo koje je primilo informacije u skladu sa stavkom 1. mora odmah i po mogućnosti elektroničkim putem potvrditi primitak informacija nadležnom tijelu koje ih je poslalo, a najkasnije u roku od sedam radnih dana. 8. Države članice mogu, u skladu s člankom 5., zatražiti dodatne informacije od države članice koja je izdala prethodno porezno mišljenje s prekograničnim učinkom ili prethodni dogovor o cijenama, uključujući njihov cjeloviti tekst. 9. Članak 17. stavak 4. ne primjenjuje se na informacije koje se razmjenjuju u skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka. Članak 8.b Statistika o automatskoj razmjeni informacija 1. Države članice do 1. listopada 2017. Komisiji svake godine dostavljaju statistike o opsegu automatskih razmjena na temelju članaka 8. i 8.a te u mjeri u kojoj je to moguće informacije o administrativnim i drugim relevantnim troškovima i koristima povezanima s obavljenom razmjenom te o mogućim promjenama za porezne uprave i treće strane. 2. Komisija do 1. listopada 2018. podnosi izvješće, koje sadržava pregled i ocjenu statističkih podataka i informacija dobivenih u skladu sa stavkom 1. ovog članka, o pitanjima kao što su administrativni i drugi relevantni troškovi i koristi automatske razmjene informacija te s tim povezani praktični aspekti. Prema potrebi Komisija podnosi prijedlog Vijeću u vezi s kategorijama dohotka i kapitala i/ili uvjetima utvrđenima u članku 8. stavku 1., uključujući uvjet da moraju biti dostupne informacije koje se odnose na rezidente u drugim državama članicama.” 4. U članku 14. dodaje se sljedeći stavak 3.: „3. Država članica koja upotrijebi informacije koje je dostavila druga država članica u skladu s člankom 8.a obvezna je o tome dostaviti povratnu informaciju nadležnom tijelu koje je te informacije dostavilo u što je moguće kraćem roku, a najkasnije tri mjeseca nakon što bude poznat ishod uporabe traženih informacija, osim ako je povratna informacija već dostavljena u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Komisija određuje praktična rješenja u skladu s postupkom navedenim u članku 26. stavku 2.” 5. U članku 20. dodaje se sljedeći stavak 5.: „5. Automatska razmjena informacija o prethodnim poreznim rješenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim dogovorima o cijenama u skladu s člankom 8.a provodi se s pomoću standardnog obrasca nakon što Komisija donese taj obrazac u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.” 6. U članku 21. dodaje se sljedeći stavak 5.: „5. Komisija uspostavlja sigurni središnji direktorij za evidenciju informacija koje se dostavljaju u okviru članka 8.a ove Direktive kako bi omogućila automatsku razmjenu predviđenu u članku 8.a stavcima 1. i 2. Komisija ima pristup informacijama koje se evidentiraju u tom direktoriju. Komisija donosi potrebna praktična rješenja u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.” 7. Članak 23. mijenja se kako slijedi: (a) Stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Države članice dostavljaju Komisiji godišnju ocjenu učinkovitosti automatske razmjene informacija iz članka 8. te postignute praktične rezultate. Komisija utvrđuje oblik i uvjete priopćavanja te godišnje ocjene u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.” (b) Brišu se stavci 5. i 6. 8. Umeće se sljedeći članak 23.a: „Članak 23.a Povjerljivost informacija 1. Informacije priopćene Komisiji u skladu s ovom Direktivom Komisija smatra povjerljivima u skladu s odredbama primjenjivima na tijela vlasti u Uniji. 2. Informacije koje država članica priopći Komisiji u skladu s člankom 23. te izvješća ili dokumenti koje Komisija sastavi koristeći se takvim informacijama mogu se proslijediti drugim državama članicama. Informacije koje se prosljeđuju drugim državama članicama podliježu obvezi čuvanja službene tajne te se moraju čuvati na način na koji se čuvaju slične informacije u državi članici koja ih je primila, u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom. Izvješća i dokumente iz prvog podstavka koje je sastavila Komisija države članice mogu upotrebljavati samo u analitičke svrhe te ih ne smiju objavljivati niti davati na raspolaganje drugim osobama ili tijelima bez izričite suglasnosti Komisije.” 9. U članku 25. umeće se sljedeći stavak 1.a: „1.a. Uredba (EZ) br. 45/2001 primjenjuje se na obradu osobnih podataka u okviru ove Direktive u institucijama i tijelima Unije. Međutim, u svrhu ispravne primjene ove Direktive, opseg obveza i prava predviđenih člankom 11., člankom 12. stavkom 1. i člancima 13. do 17. Uredbe (EZ) br. 45/2001 ograničen je u mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se zaštitili interesi navedeni u članku 20. stavku 1. točki (b) te Uredbe.” Članak 2. 1. Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2015. Tekst tih odredaba moraju odmah dostaviti Komisiji. Te se odredbe primjenjuju od 1. siječnja 2016. godine. Kada države članice donose te odredbe, te odredbe prilikom njihove službene objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa. Države članice određuju načine tog upućivanja. 2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva. Članak 3. Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Članak 4. Ova je Direktiva upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1. Naslov prijedloga/inicijative 1.2. Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative 1.4. Ciljevi 1.5. Osnova prijedloga/inicijative 1.6. Trajanje i financijski utjecaj 1.7. Predviđeni načini upravljanja 2. MJERE UPRAVLJANJA 2.1. Pravila praćenja i izvješćivanja 2.2. Sustav upravljanja i kontrole 2.3. Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1. Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva 3.2.4. Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom 3.2.5. Doprinos trećih osoba 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1. Naslov prijedloga/inicijative Prijedlog Direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu razmjene informacija u području oporezivanja 1.2. Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB[15] 14 14.03 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative ý Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja[16] ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje 1.4. Ciljevi 1.4.1. Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa U svojem programu rada za 2015. Komisija među svojim prioritetima navodi pravedniji pristup oporezivanju, među ostalim osiguravanjem „automatske razmjene informacija o poreznim mišljenjima”, što je upravo i svrha ovog prijedloga. 1.4.2. Posebni ciljevi i odgovarajuće djelatnosti u okviru strukture ABM/ABB Posebni cilj Posebni cilj programa FISCALIS jest poduprijeti borbu protiv porezne prijevare i utaje te agresivnog poreznog planiranja te provedbu prava Unije u području oporezivanja osiguravanjem razmjene informacija, podupiranjem administrativne suradnje i, gdje je to potrebno i prikladno, jačanjem administrativnih kapaciteta država sudionica, s ciljem pridonošenja smanjenju administrativnog opterećenja poreznih tijela te troškova usklađivanja koji nastaju poreznim obveznicima. Odgovarajuće djelatnosti u okviru strukture ABM/ABB: ABB 3 1.4.3. Očekivani rezultati i utjecaj Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine. Kao prvo, automatska razmjena informacija o poreznim mišljenjima među državama članicama znači da će sve države članice moći pravilno procijeniti utječu li na njih (iako možda nenamjerno) porezna mišljenja druge države članice te će na njih moći na odgovarajući način reagirati. Kao drugo, činjenica da postoji veća transparentnost u pogledu poreznih mišljenja trebala bi stvoriti veći poticaj za osiguravanje poštenijeg poreznog natjecanja. Automatska razmjena informacija o poreznim mišljenjima može odvratiti poduzetnike od agresivnog poreznog planiranja na temelju poreznih mišljenja jer će druge države članice sada raspolagati informacijama potrebnima za otkrivanje i reagiranje na umjetne dogovore i prijenose dobiti. 1.4.4. Pokazatelji rezultata i utjecaja Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative. Prijedlog podliježe uvjetima iz Direktive koja se njime izmjenjuje (tj. Direktive 2011/16) kojima se propisuje i. obveza država članica da jednom godišnje dostave statistiku o razmjeni informacija, ii. obveza Komisije da podnese izvješće na temelju te statistike i iii. obveza država članica da jednom godišnje dostave ocjenu učinkovitosti automatske razmjene informacija. 1.5. Osnova prijedloga/inicijative 1.5.1. Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti Iako je u skladu s Direktivom o administrativnoj suradnji (2011/16) država članica koja izdaje porezno mišljenje obvezna otkriti informacije svim drugim državama članicama za koje je to porezno mišljenje relevantno, država članica koja izdaje porezno mišljenje sama odlučuje kojim bi drugim državama članicama te informacije mogle biti važne. Međutim, država članica koja izdaje porezno mišljenje ne mora uvijek znati za koje druge države članice porezno mišljenje može biti relevantno. Nadalje, trenutačno postoji nekoliko izuzeća od obveze otkrivanja informacija. Ovim se prijedlogom za države članice koje izdaju porezno mišljenje želi uvesti obveza automatske dostave informacija svim drugim državama članicama, tako da odluku o relevantnosti ne bi donosila država članica koja dostavlja informacije, već ona koja ih prima, te bi se ukinula postojeća izuzeća od obveze otkrivanja informacija. 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a Države članice pojedinačno možda ne bi mogle dobiti potpune informacije o poreznim mišljenjima koja izdaju druge države članice čak i ako se ta porezna mišljenja odnose na njihove porezne osnovice Obvezujući pristup EU-a jedini je način da se osigura potpuna transparentnost i suradnja u ovom pitanju. 1.5.3. Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava Postojeći neautomatski pristup razmjeni informacija o poreznim mišljenjima do sada nije donio transparentnost u tom području. Trenutačno neki porezni obveznici iskorištavaju nedostatak transparentnosti te uspostavljaju strukture koje im omogućuju premještanje dobiti u zemlje s niskim poreznim stopama, koje ne moraju biti države u kojima obavljaju gospodarsku djelatnost kojom ostvaruju dobit ili u kojima se stvara vrijednost. Automatska razmjena informacija među poreznim upravama koja se primjenjuje u drugim poreznim područjima, primjerice u području poreza na dohodak od štednje, polučila je dobre rezultate. Automatska razmjena sada je prihvaćena na globalnoj razini kao najbolji instrument dostupan poreznim upravama za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje. 1.5.4. Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima S obzirom na to da je svrha prijedloga izmjena Direktive o administrativnoj suradnji (2011/16), postupci, mehanizmi i informatički alati koji su već uspostavljeni ili su u postupku izrade na temelju te Direktive bit će dostupni za uporabu za potrebe ovog prijedloga. 1.6. Trajanje i financijski utjecaj ¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja – ¨ Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG. do [DD/MM]GGGG. – ¨ Financijski utjecaj od GGGG. do GGGG. ý Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja – Provedba s razdobljem uspostave od GGGG. do GGGG.. – Prijedlog će stupiti na snagu 1. siječnja 2016. – nakon čega će uslijediti redovna provedba. 1.7. Predviđeni načini upravljanja[17] ý Izravno upravljanje koje provodi Komisija – ý putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije; upravljanje programom Fiscalis 2020. provodi se izravno. – ¨ putem izvršnih agencija ¨ Zajedničko upravljanje s državama članicama ¨ Neizravno upravljanje koje se provodi povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna: – ¨ trećim zemljama ili tijelima koje one odrede; – ¨ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti); – ¨ EIB-u i Europskom investicijskom fondu; – ¨ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe; – ¨ tijelima javnog prava; – ¨ tijelima privatnog prava koja pružaju javne usluge ako daju odgovarajuća financijska jamstva; – ¨ tijelima privatnog prava države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva; – ¨ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a, a koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu. – Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”. Napomene Ovim se prijedlogom ne bi ništa promijenilo u pogledu upravljanja. U skladu s člankom 21. Direktive 2011/16, Komisija u postupku odbora u suradnji s državama članicama izrađuje standardizirane obrasce i formate za razmjenu informacija. Razmjena informacija među državama članicama provodi se s pomoću mreže CCN, pri čemu je Komisija obvezna izvršiti sve prilagodbe mreže CCN potrebne za omogućavanje razmjene tih informacija, dok su države članice obvezne poduzeti sve prilagodbe svojeg sustava potrebne za omogućavanje razmjene informacija s pomoću mreže CCN. 2. MJERE UPRAVLJANJA 2.1. Pravila praćenja i izvješćivanja Navesti učestalost i uvjete. Praćenje i izvješćivanje u okviru programa FISCALIS provodi se na sljedeći način……. Pripremne radnje potrebne za ovu inicijativu i druga zajednička djelovanja te zajedničke aktivnosti osposobljavanja redovito se prate na temelju informacija prikupljenih od sudionika i voditelja aktivnosti. Informacije se prikupljaju putem standardiziranih obrazaca te unose u pokazatelje utvrđene okvirom za mjerenje uspješnosti (eng. PMF – Performance Measurement Framework) programa Fiscalis 2020. Ostali izdaci povezani s razmjenom informacija prate se u skladu s mehanizmom opisanim u točki 1.4.4. te konsolidiraju na temelju PMF-a. 2.2. Sustav upravljanja i kontrole 2.2.1. Utvrđeni rizici Potencijalni rizici za provedbu inicijative uz potporu programa Fiscalis 2020. odnose se na: provedbu sporazuma o bespovratnim sredstvima potpisanog s konzorcijem država članica i država kandidatkinja provedbu ugovora o javnoj nabavi sklopljenih u okviru programa. 2.2.2. Informacije o organizaciji sustava unutarnje kontrole Organizacija sustava unutarnje kontrole identična je programu Fiscalis 2020. kojim će biti obuhvaćeni svi operativni rashodi inicijative. Glavni elementi strategije kontrole su sljedeći: Za ugovore o javnoj nabavi: Primjenjuju se postupci kontrole nabave utvrđeni u Financijskoj uredbi. Svi ugovori o javnoj nabavi dodjeljuju se nakon što službe Komisije provedu uobičajeni postupak provjere plaćanja, uzimajući u obzir ugovorne obveze te dobro financijsko i opće upravljanje. U svim ugovorima koji se sklapaju između Komisije i korisnika predviđene su mjere za suzbijanje prijevara (kontrole, izvješća itd.). Izrađuje se detaljna natječajna dokumentacija koja čini temelj svakog ugovora. U postupku prihvaćanja strogo se slijedi metodologija TAXUD TEMPO: Proizvodi i usluge se pregledavaju, prema potrebi izmjenjuju i zatim izričito prihvaćaju (ili odbijaju). Nijedan račun ne može biti plaćen bez „potvrde o prihvaćanju”. Tehnička provjera u postupku nabave GU TAXUD kontrolira isporučene proizvode ili usluge i nadzire izvođenje radova i pružanje usluga. Redovito provodi i kontrolu kvalitete i sigurnosti svojih izvođača. Kontrolama kvalitete provjerava se jesu li stvarni procesi izvođača u skladu s pravilima i postupcima definiranima u njihovim planovima kvalitete. Kontrole sigurnosti usmjerene su na posebne procese, postupke i ustroj. Pored gore navedene kontrole, GU TAXUD obavlja tradicionalne financijske kontrole: Ex ante provjera obveza: Sve obveze u GU-u TAXUD provjerava voditelj odjela ljudskih resursa i financija. To znači da su svi iznosi preuzetih obveza obuhvaćeni ex ante provjerom. Taj postupak osigurava visoku razinu sigurnosti u pogledu zakonitosti i pravilnosti transakcija. Ex ante provjera plaćanja: Sva se plaćanja provjeravaju ex ante. Osim toga, svakog se tjedna nasumično odabire barem jedno plaćanje (iz svih kategorija rashoda) radi dodatne ex ante provjere koju provodi voditelj odjela ljudskih resursa i financija. Nije utvrđen cilj u pogledu opsega provjere jer je svrha „nasumice” provjeriti plaćanja kako bi se utvrdilo jesu li sva plaćanja pripremljena u skladu sa zahtjevima. Preostala se plaćanja obrađuju svaki dan u skladu s važećim pravilima. Izjave dužnosnika za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja: Svi dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja potpisuju izjave kojima se potvrđuje godišnje izvješće o radu za predmetnu godinu. Tim su izjavama obuhvaćene aktivnosti u okviru programa. Dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja izjavljuju da su aktivnosti povezane s izvršenjem proračuna provedene u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja, da su uspostavljeni sustavi upravljanja i kontrole pružili zadovoljavajuće jamstvo u pogledu zakonitosti i pravilnosti transakcija te da su pravilno utvrđeni i prijavljeni rizici povezani s tim aktivnostima te provedene mjere za njihovo ublažavanje. 2.2.3. Procjena troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške Uspostavljeni sustavi kontrole daju GU-u TAXUD dovoljno jamstvo u pogledu kvalitete i pravilnosti rashoda i smanjuju rizik od neusklađenosti. Navedenim mjerama strategije kontrole mogući rizici smanjuju se ispod cilja od 2 % i obuhvaćaju sve korisnike. Sve dodatne mjere za daljnje smanjenje rizika dovele bi do nerazmjerno visokih troškova i stoga nisu predviđene. Ukupni troškovi potrebni za provedbu navedene strategije kontrole (za sve rashode u programu Fiscalis 2020.) ograničeni su na 1,6 % ukupnih izvršenih plaćanja. Očekuje se da će ostati na istoj razini za ovu inicijativu. Strategija kontrole programa smatra se učinkovitom ako se rizik od neusklađenosti smanji gotovo na nulu te ako je strategija razmjerna uključenim rizicima. 2.3. Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu. Europski ured za suzbijanje prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća (1) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 (2), radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom o bespovratnim sredstvima, odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom financiranim na temelju ove Uredbe. 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1. Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi · Postojeće proračunske linije – u cijelosti obuhvaćene programom Fiscalis 2020. Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos Broj 1A Konkurentnost za rast i zapošljavanje || Dif./nedif.[18] || zemalja EFTA-e[19] || zemalja kandidatkinja[20] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe || 14.0301 (Poboljšanje ispravnog funkcioniranja poreznih sustava) || Dif. || NE || NE || NE || NE · Zatražene nove proračunske linije Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos Broj [Naslov………………………………………] || Dif./nedif.. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe || [XX.YY.YY.YY] || || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode [Ovaj se dio ispunjuje u proračunskoj tablici koja se odnosi na proračunske podatke administrativne prirode (drugi dokument u prilogu ovom financijskom izvještaju) koju je potrebno učitati na web-mjesto CISNET-a radi savjetovanja među službama.] 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode Primjene navedene u nastavku uključene su u financijsku omotnicu programa FISCALIS 2020. Neće biti potrebna dodatna odobrena sredstva. U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Broj || 1A Konkurentnost za rast i zapošljavanje GU: TAXUD || || || Godina2016.[21] || Godina2017. || Godina2018. || Godina2019. || 2020. || UKUPNO  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || || || Broj proračunske linije 14.0301 || Obveze || (1) || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || || || 2 100 Plaćanja || (2) || 0,000 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || || 2 100 Broj proračunske linije || Obveze || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Plaćanja || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[22] || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Broj proračunske linije || || (3) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || UKUPNA odobrena sredstvaza GU TAXUD || Obveze || = 1 + 1a + 3 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || || || 2 100 Plaćanja || = 2 + 2a +3 || 0,000 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || || 2 100  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Obveze || (4) || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || || || 2 100 Plaćanja || (5) || 0,000 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || || 2 100  UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || UKUPNA odobrena sredstvaiz NASLOVA 1A višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || = 4 + 6 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || || || 2 100 Plaćanja || = 5 + 6 || 0,000 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 || || 2 100 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Obveze || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Plaćanja || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||  UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 4 višegodišnjeg financijskog okvira (Referentni iznos) || Obveze || = 4 + 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Plaćanja || = 5 + 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi” U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) || || || Godina2016. || Godina2017. || Godina2018. || Godina2019. || Godina 2020. || UKUPNO GU: TAXUD ||  Ljudski resursi || 0,528 || 0,528 || 0,528 || 0,528 || 0,528 || || ||  Ostali administrativni rashodi || 0,030 || 0,030 || 0,030 || 0,030 || 0,030 || || || UKUPNO GU TAXUD || Odobrena sredstva || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || || || UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || || || U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) || || || Godina2016.[23] || Godina2017. || Godina2018. || Godina2019. || Godina 2020. || UKUPNO UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 0,858 || 1,558 || 0,958 || 0,758 || 0,758 || || || Plaćanja || 0,558 || 0,858 || 1,558 || 0,958 || 0,758 || || || 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje – ¨ Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstava za poslovanje – ý Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena sredstva za poslovanje kako je navedeno u nastavku: Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Navesti ciljeve i rezultate ò || || || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || 2020. || UKUPNO REZULTATI Vrsta[24] || Prosječni trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Ukupni broj || Ukupni trošak POSEBNI CILJ br. 1[25]… || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || POSEBNI CILJ br. 2 ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Međuzbroj za posebni cilj br. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || UKUPNI TROŠAK || || || || || || || || || || || || || || || || NAPOMENA Predviđeni je pozitivni rezultat ovog prijedloga sljedeći: i. države članice raspolagat će informacijama o poreznim mišljenjima u drugim zemljama, što će im omogućiti da poduzmu protumjere koje budu smatrale potrebnima; ii. javnost će tu mjeru doživjeti kao aktivni korak k osiguravanju da svi porezni obveznici plate svoj dio poreza; iii. uzajamni pritisak može potaknuti države članice da izmijene svoju praksu izdavanja poreznih mišljenja; iv. trgovačka društva možda će biti potaknuta da ograniče svoje agresivne strukture poreznog planiranja. Iako će države članice koje izdaju porezno mišljenje imati povećano administrativno opterećenje i troškove usklađivanja izravno povezane s pružanjem informacija o poreznim mišljenjima, pretpostavlja se da će ti troškovi biti ograničeni s obzirom na ograničenu prirodu informacija koje se dostavljaju. Nadalje, informacije su trebale već biti dostavljene (tj. prijedlog u velikoj mjeri samo pojašnjava i potvrđuje postojeću obveze razmjene informacija). 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva 3.2.3.1. Sažetak – ¨ Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva. – ý Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva: U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) || Godina 2016.[26] || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || 2020. || UKUPNO NASLOV 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Ljudski resursi || 0,528 || 0,528 || 0,528 || 0,528 || 0,528 || || || Ostali administrativni rashodi || 0,030 || 0,030 || 0,030 || 0,030 || 0,030 || || || Međuzbroj za NASLOV 5.višegodišnjeg financijskog okvira || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || || || Izvan NASLOVA 5.[27] višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Ljudski resursi || || || || || || || || Ostali administrativni rashodi || || || || || || || || Međuzbroj izvan NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || UKUPNO || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || || || Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostali administrativni rashodi pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa – ¨ Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi. – ý Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi: Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena || || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || 2020. ||  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) || || || XX 01 01 01 (Sjedišta i predstavništva Komisije) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || || || XX 01 01 02 (Delegacije) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || . || XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || . || 10 01 05 01 (Izravno istraživanje) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . ||  Vanjsko osoblje (u ekvivalentima punog radnog vremena: EPRV)[28] || || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || || XX 01 04 gg [29] || – u sjedištima || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || – u delegacijama || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || m. || 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || Ostale proračunske linije (navesti) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || || || UKUPNO || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || || XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna. Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. Opis zadaća koje treba obaviti: Dužnosnici i privremeno osoblje || Priprema sastanaka i korespondencije s državama članicama; (ovisno o raspravama s državama članicama) rad na izradi obrazaca, elektroničkih obrazaca i središnjeg direktorija; angažiranje vanjskih izvođača za rad na informatičkom sustavu Vanjsko osoblje || Nije primjenjivo 3.2.4. Usklađenost s važećim višegodišnjim financijskim okvirom – ý Prijedlog/inicijativa u skladu je s važećim višegodišnjim financijskim okvirom. – ¨ Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira. Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose. – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira. Objasniti što je potrebno i navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose. 3.2.5. Doprinos trećih osoba – Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih osoba u financiranju. – Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni: Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || Ukupno Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju || || || || || || || || UKUPNA sredstva sufinanciranja || || || || || || || || 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode – ý Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode. – ¨ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj: – ¨ na vlastita sredstva – ¨ na razne prihode U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[30] GodinaN || GodinaN+1 || GodinaN+2 || GodinaN+3 || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) Članak …. || || || || || || || || Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda. Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode. [1] Preporuka Komisije od 6.12.2012. o agresivnom poreznom planiranju. [2] SL 98/C 2/01. [3] Dokument 10903/12 FISC 77 [4] http://ec.europa.eu/priorities/work-programme/index_hr.htm [5] Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2013. o borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i poreznih oaza (Izvješće Kleva – 2013/2025 (INI). [6] Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 17. travnja 2013. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Akcijski plan za jačanje borbe protiv poreznih prijevara i utaja (COM(2012)0722 završna verzija (Izvješće Dandea) – CESE 101/2013. [7] Javna izvješća Skupine za Kodeks o postupanju (oporezivanje poslovanja) dostupna su ovdje. [8] Kako je utvrđeno u okviru OECD-ova projekta BEPS. [9] SL L 359 od 16. prosinca 2014. [10] SL C , , str. . [11] SL C , , str. . [12] SL C , , str. . [13] Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64 od 11.3.2011., str. 1.). [14] SL C 369, 17.12.2011., str. 14. [15] ABM: activity-based management (upravljanje prema djelatnostima); ABB: activity-based budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti). [16] Kako se navodi u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe. [17] Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na web-mjestu BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [18] Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva. [19] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine. [20] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana. [21] 2016. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative. [22] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja. [23] 2016. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative. [24] Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, broj kilometara izgrađenih prometnica itd.). [25] Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…” [26] 2016. godina je početka provedbe prijedloga/inicijative. [27] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja. [28] UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama. [29] U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”). [30] Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, tj. bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.