IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Ex post evaluacija Europskih prijestolnica kulture za 2013. (Košice i Marseille-Provence) /* COM/2015/074 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Ex post evaluacija Europskih prijestolnica kulture za 2013. (Košice i Marseille-Provence) 1. Uvod Ovo izvješće dostavlja se u skladu s člankom 12. Odluke br. 1622/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju djelovanja Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od 2007. do 2019.[1] kojom je određeno da Komisija svake godine osigurava vanjsku i neovisnu evaluaciju rezultata manifestacije Europska prijestolnica kulture iz prethodne godine te dostavlja izvješće o toj evaluaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. U ovom se izvješću iznosi stajalište Komisije o glavnim zaključcima i preporukama vanjske evaluacije Europskih prijestolnica kulture za 2013.[2] koje je dostupno na: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc-2013-full-report.pdf. 2. Kontekst inicijative 2.1. Inicijativa EU-a za manifestaciju Europska prijestolnica kulture Izvorni program „Europska prijestolnica kulture” pokrenut je na međuvladinoj razini 1985.[3] Na temelju tog iskustva, Odlukom br. 1419/1999/EZ[4] utvrđeno je djelovanje Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture od 2005. do 2019. Države članice poredane su kronološkim redoslijedom prema pravu da budu domaćini te manifestacije za svaku godinu. Odluka br. 1419/1999/EZ zamijenjena je Odlukom br. 1622/2006/EZ kojom je zadržano načelo kronološkog redoslijeda država članica, ali su dodatno razrađeni ciljevi djelovanja te uvedena nova pravila za odabir i praćenje. 2.2. Odabir i praćenje Europskih prijestolnica kulture za 2013. U skladu s Odlukom br. 1622/2006/EZ, Francuska i Slovačka imale su pravo biti domaćin Europske prijestolnice kulture 2013. Europske prijestolnice kulture za 2013. bile su prvi gradovi na koje su se u potpunosti odnosila nova pravila uvedena Odlukom. Prema tim pravilima, natječaj vode mjerodavna tijela dotičnih država članica, obično ministarstvo kulture. Odabir se odvija u dvije faze: predodabir i konačni odabir nakon devet mjeseci. Povjerenstvo sastavljeno od 13 članova – šestero imenuje dotična država članica, a ostalih sedmero europske institucije – razmatra molbe gradova kandidata na temelju kriterija utvrđenih Odlukom. U Slovačkoj je zaprimljeno devet molbi, od kojih su u prosincu 2007. četiri ušle u uži izbor.[5] Povjerenstvo je nakon toga u rujnu 2008. preporučilo Košice kao europsku prijestolnicu kulture. U Francuskoj je zaprimljeno osam prijava, a četiri su grada u siječnju 2008. ušla u uži izbor. Povjerenstvo je naposljetku u rujnu 2008. preporučilo da naslov dobije Marseille-Provence. Vijeće ministara Europske unije u svibnju 2009. službeno je imenovalo ta dva grada europskim prijestolnicama kulture za 2013. U skladu s pravilima o praćenju, imenovani gradovi dvije godine, odnosno osam mjeseci prije godine u kojoj će nositi naslov moraju nazočiti dvama službenim sastancima s povjerenstvom za praćenje sastavljenom od sedmero stručnjaka koje su imenovale institucije EU-a. Postupak praćenja završava preporukom povjerenstva Komisiji o dodjeli nagrade u čast Meline Mercouri u vrijednosti od 1,5 milijuna eura europskim prijestolnicama kulture, ako imenovani gradovi ispunjavaju kriterije iz Odluke br. 1622/2006/EZ i proveli su preporuke povjerenstva za odabir i povjerenstva za praćenje. Gradovi Košice i Marseille-Provence održali su dva sastanaka za praćenje u prosincu 2010. i travnju 2012. Povjerenstvo za praćenje u izvješću iz 2012. preporučilo je da se nagrada Melina Mercouri dodijeli tim dvama gradovima. 3. Vanjska evaluacija 3.1. Uvjeti evaluacije Evaluacijom se razmatra kako su dva grada koja su proglašena europskim prijestolnicama kulture (EPK) za 2013. ispunila svoju ulogu i kako se ona odrazila na njih. Posebno se procjenjuje njihova važnost, učinkovitost, djelotvornost i održivost, izvlače se zaključci za oba EPK-a i sagledavaju posljedice za inicijativu EPK-a u cjelini. 3.2. Metodologija Svrha je evaluacije i njezine metodologije ispuniti standardne zahtjeve utvrđene pravnom osnovom. Iako je prvenstveno zamišljeno da se europske prijestolnice kulture za 2013. ocjenjuju u odnosu na ciljeve i kriterije utvrđene Odlukom br. 1622/2006/EZ (pravna osnova na snazi u vrijeme njihova službenog imenovanja), metodologijom se gdje god je to moguće uzimaju u obzir promjenjiv politički kontekst za tu inicijativu EU-a i promjene pravne osnove[6]. Kako bi se rezultati mogli usporediti s prethodnim evaluacijama, metodologijom se dosljedno pristupa prikupljanju dokaza i analizi. Dva su grada ocijenjena zasebno, na temelju primarnih podataka koji su prikupljeni tijekom terenskog rada ili ih je poslala svaka prijestolnica kulture te na temelju analize niza sekundarnih izvora podataka. Primarni izvori podataka obuhvaćaju razgovore provedene tijekom dvaju posjeta svakom gradu ili telefonski i s pomoću ankete na internetu. Cilj tih intervjua bio je sagledati svaku europsku prijestolnicu kulture iz različitih perspektiva, uključujući iz perspektive onih koji njima upravljaju, donose odluke na lokalnoj i nacionalnoj razini, ključnih dionika u području kulture kao i niza partnera uključenih u ostvarivanje ciljeva EPK-a i organizacija koje vode projekte EPK-a ili sudjeluju u njima. Sekundarni izvori podataka uključuju informacije u izvornim prijavama za EPK, studije i izvješća koje je izradio ili naručio EPK, programe događaja, promotivne materijale i web-mjesta, statističke podatke o kulturi i turizmu te kvantitativne podatke koje dostavlja EPK o financijama, aktivnostima, postignućima i rezultatima. 4. Rezultati evaluacije Evaluacijom je potvrđeno da još uvijek vrijede rezultati iz prijašnjih izvješća, posebno oni koji se odnose na opću relevantnost, učinkovitost i djelotovornost inicijative EPK-a. Ti su rezultati gdje god je to bilo moguće nadopunjeni novim podacima prikupljenima tijekom evaluacije 2013. 4.1. Važnost inicijative EPK-a Iskustvom iz 2013. potkrijepljeni su rezultati prijašnjih evaluacija da EPK ostaje i dalje jako važan u odnosu na Ugovor o funkcioniranju Europske unije, posebno članak 167., jer pridonosi procvatu kultura država članica, stavlja u prvi plan njihovo zajedničko kulturno nasljeđe i kulturnu raznolikost te povećava kulturnu suradnju među državama članicama i na međunarodnoj razini. 4.2. Važnost dvaju EPK-ova za 2013. Prema evaluaciji, postupkom odabira uvedenim Odlukom br. 1622/2006/EZ osigurano je da oba kasnija nositelja naslova Europske prijestolnice kulture u prijavama navedu ciljeve i pristupe koji su usklađeni s pravnom osnovom. Smatra se da su oba EPK-a provela kulturne projekte i aktivnosti koje odgovaraju suštini njihovih prijava i zbog toga su u skladu sa strateškim i operativnim ciljevima inicijative EPK-a. U evaluaciji se navodi da je koncept europske prijestolnice kulture i dalje važan za ciljeve lokalnih donositelja odluka i dionika. Iskustvo iz 2013. pokazalo je da je inicijativa EPK-a pozitivno pridonijela širenju i razvoju raznolikosti kulturne ponude gradova, poboljšanju društvenog razvoja, promicanju međunarodnog profila gradova, poticanju njihova gospodarskog razvoja (posebno s pomoću podrške turizmu i kreativnoj industriji). 4.3. Učinkovitost vođenja i upravljanja i sposobnost ostvarivanja rezultata U okviru evaluacije analizirana je sposobnost gradova da ostvaruju rezultate i njihova učinkovitost u upravljanju, uključujući organizacijske modele, postupke odabira i provedbe kulturnih aktivnosti i događaja, komunikaciju i promidžbu te postupke prikupljanja financijskih sredstava. Agencija zadužena za provedbu u Košicama 2013. („Košice – Európske hlavné mesto kultúry 2013, n.o.”) osnovana je u relativno ranoj fazi razvoja u obliku nepristranog neprofitnog društva donekle neovisnog o gradskom vijeću. Ona je snosila glavnu odgovornost za osmišljavanje kulturnog programa, a grad je sam bio odgovoran za provedbu infrastrukturnih projekata. Prema evaluaciji, pozitivna podrška sa svih razina vlasti (nacionalne, regionalne i lokalne) i iz redova svih političkih stranaka bila je važan čimbenik uspjeha Košica 2013. To se može pripisati razumijevanju profila i koristi koji mogu proizaći iz programa na temelju prošlih inicijativa EPK-a, motivacijskoj snazi koja je potrebna za takvu inicijativu (osobito na gradskoj razini), a valja uzeti u obzir i pitanje nacionalnog ponosa i slovačkog ugleda u Europi. Prema evaluaciji, osiguravanje uspješne inicijative EPK-a smatralo se nacionalnim političkim prioritetom za zemlju unatoč gospodarskoj krizi. To je, primjerice, potaknulo nacionalnu vladu da uloži znatna nacionalna sredstva i sredstva iz strukturnih fondova EU-a u inicijativu, a gradske vlasti postale su aktivan partner u uspješnoj provedbi infrastrukturnih projekata u vrlo kratkom roku. Međutim, napori da se pronađu privatni sponzori nisu potpuno uspjeli zbog nedostatka kulture doniranja među poduzećima i nepostojanja poreznih olakšica. U Marseilleu, inicijativu EPK-a provela je posebna neovisna agencija Association Marseille-Provence 2013. S obzirom na to da je Marseille-Provence 2013. obuhvaćao jednu od dosad najvećih europskih prijestolnica kulture po površini i broju općina, uspostavljanje učinkovitog načina vođenja i upravljanja uvijek se smatralo izazovom, posebice u vremenima ograničenih javnih proračuna. No prema evaluaciji, unatoč broju i raznolikosti partnera, da ne spominjemo javne vlasti različitih političkih uvjerenja, načini vođenja bili su učinkoviti. Svi su glavni dionici razmišljali u istom pravcu, osigurana su obećana sredstva i uglavnom je poštovana umjetnička sloboda. Osim toga, za Marseille-Provence 2013. bila je potrebna podrška glavnih sponzora iz gospodarstva, koja je i osigurana. Ona je dobivena provedbom jasne i dosljedne strategije ciljanog obraćanja potencijalnim sponzorima različite veličine i vrste, od multinacionalnih korporacija do lokalnih malih i srednjih poduzeća. Iz te su se strategije jasno mogli vidjeti razina sredstava koju bi svaki potencijalni sponzor mogao ponuditi i koristi koje oni mogu očekivati. Naposljetku je prikupljeno otprilike 16,5 milijuna eura čime je premašeno ciljanih 14 milijuna eura. Promidžbene i komunikacijske aktivnosti bile su poseban izazov za svaki grad, dodatno otežane zbog ograničenih gradskih proračuna za promidžbu i potrebe da se u komunikacijske aktivnosti uključe različite turističke i javne službe. Inicijativa EPK-a i dalje je vrlo ekonomična na europskoj razini u usporedbi s ostalim političkim instrumentima i mehanizmima EU-a, s obzirom na to da su u okviru nagrade Melina Mercouri na raspolaganju vrlo skromna sredstva. Europske prijestolnice kulture za 2013. bile su prve koje su službeno morale proći postupak odabira uveden Odlukom br. 1622/2006/EZ. U evaluaciji se upućuje na to da je zbog novog postupka bilo moguće odabrati dvije vrlo kvalitetne prijave i dvije zanimljive, inovativne europske prijestolnice kulture. Nadalje, postoje dokazi da su određene preporuke odbora za praćenje pozitivno utjecale na završnu provedbu. Za Marseille-Provence to se odnosi na daljnji razvoj europske dimenzije u konačnom programu, a u Košicama su prihvatili preporuke o planiranju budućnosti i potrebnom pridobivanju nove publike. 4.4. Učinkovitost u razvoju kulturnih aktivnosti i kulturnog i umjetničkog sadržaja Unatoč nedostatku sveobuhvatnih podataka o rezultatima i utjecajima, zaključak je evaluacije da je u godini trajanja inicijativa EPK-a 2013. omogućila širu kulturnu ponudu u oba grada. U Marseille-Provenceu proveden je opsežan niz aktivnosti i procjenjuje se da je privučeno više od 11 milijuna posjetitelja, čime je to možda najposjećenija europska prijestolnica kulture ikad. Osim povećanog opsega aktivnosti, u Marseille-Provenceu uspješno su uvedeni mnogi novi pristupi kulturi. Na nov je način posebno iskorišteno priobalno područje, uključujući Vieux Pont (gdje su održane glavne priredbe na otvorenom) i područje između Fort Saint-Jeana i sadašnje luke (s novim mjestima za održavanje priredaba). Uz to, inicijativa EPK-a prvi je put bila povod za suradnju na području kulture takvih razmjera diljem okolice područja Marseille-Provencea. Tom suradnjom utrt je put za buduće aktivnosti i naučene su važne pouke na temelju iskustva. Mnogi ciljevi Košica bili su dugoročni i ambiciozni, što je zbog nedostatka dostupnih podataka otežalo detaljnu procjenu učinkovitosti. Iako je program Košica bio vidljivo manji i odnosio se na dulje vremensko razdoblje, bio je vrlo inovativan s obzirom na opseg i sadržaj, a u njemu su bili izrazito zastupljeni eksperimentalni oblici umjetnosti i kreativnost u širem smislu. Programom Košica pridonijelo se mnogim ciljevima EU-a za europske prijestolnice kulture, osobito u smislu jačanja kapaciteta kulturnog i kreativnog sektora i njihove međusobne povezanosti te pristupa i sudjelovanja u kulturi za širu javnost (zahvaljujući uvelike ulaganjima u SPOTs, tj. program namijenjen ponovnoj upotrebi starih izmjenjivača topline za daljinsko grijanje i kulturnim manifestacijama u okolici Košica, te u druge kulturne sadržaje i niz većih javnih manifestacija). 4.5. Učinkovitost u promicanju europske dimenzije U okviru europske dimenzije Marseille-Provencea 2013. osobito je istaknut položaj grada na Sredozemlju, u skladu sa širom temom „Dijeljenje juga”, koja je bila okosnica godine europske prijestolnice kulture. U tom pogledu naglasak je bio na Marseille-Provenceu kao mjestu susreta i dijaloga različitih europskih kultura i njihovih sredozemnih susjeda. Evaluacijom je utvrđeno da se otprilike 80 % projekata odlučilo za neki oblik teme Europa – Sredozemlje, tako da je europska dimenzija bila sastavni dio programa Marseille-Provencea. Prema evaluaciji u konačnom programu Košica stavljen je manji naglasak na europsku dimenziju, koja nije toliko ispunjavala cijeli program, već je bila uključena u niz pojedinačnih aktivnosti. U najvažnije su se ubrajali program „Artists in Residence” i široka paleta aktivnosti posvećenih umrežavanju i razmjeni dobrih praksi (posebno u pogledu kreativnog gospodarstva, razvoja turizma i razvoja zajednice u okviru programa SPOTs). To je bio sastavni dio šire strategije Košica 2013. radi poboljšanja profila grada, diversifikacije njegove kulturne ponude i uspostavljanja dugoročnih međunarodnih partnerstava s potencijalom za poticanje kreativne industrije. Došlo je do određene suradnje između dviju europskih prijestolnica, iako je ona bila skromnija zbog vrlo ograničenih veza koje inače postoje između tih dvaju mjesta. 4.6. Učinkovitost u uključivanju građana i utjecaju na građane U Košicama naglasak je stavljen na velike nove kulturne manifestacije (primjerice u javnosti) i infrastrukturu kako bi se potaknulo lokalno stanovništvo da se više koristi mogućnostima grada. Projektima koji su dobili podršku u okviru programa SPOTs posebno se uspjelo u decentralizaciji i omogućivanju šireg pristupa kulturi izvan gradskog centra, potičući istovremeno razvoj zajednice, angažman građana te interakciju s manjinama i marginaliziranim skupinama. Prema evaluaciji EPK-a, Marseille-Provence bio je prvenstveno kulturni događaj popraćen proširenjem kulturne infrastrukture područja, osobito u Marseilleu. Znatne društvene posljedice možda nisu bile primarni cilj, ali do njih je u određenoj mjeri došlo. Inicijativom EPK-a potaknuto je šire sudjelovanje u kulturi mnogim događajima na otvorenom koji su se održali u javnosti. Bilo je posebnih događaja za mlade i projekata kojima se pokušalo doprijeti do ljudi koji obično ne posjećuju kulturne događaje ili žive u nerazvijenijim dijelovima područja, primjerice projekt „Quartiers Créatifs” (kreativna susjedstva). Prema evaluaciji, na temelju iskustva obaju EPK-ova ispostavilo se da su za učinkovito uključivanje netradicionalnih kulturnih publika ili zapostavljenih skupina potrebne opsežne pripreme i/ili učinkovita partnerska suradnja s posredničkim organizacijama. Te su organizacije često male, neiskusne ili po prirodi „amaterske” i imaju manje izgleda da će se (uspješno) prijaviti za dobivanje sredstava u okviru programa ovakve veličine i važnosti. Iskustvom Marseille-Provencea pokazalo se da bi moglo biti korisno ako bi agencije zadužene za provedbu EPK-a razmotrile zasebne, jednostavnije instrumente financiranja za „nove kandidate”, manje dionike u području kulture i skupine koje su usmjerene na lokalnu zajednicu, bilo ograničenim ili ciljanim pozivima, izgradnjom kapaciteta ili većom praktičnom podrškom. 4.7. Učinkovitost u ostvarivanju utjecaja na gospodarstvo, urbani razvoj i turizam Prema evaluaciji, oba su EPK-a s obzirom na gospodarski utjecaj dala jasan doprinos razvoju kreativnog gospodarstva i turističke ponude u svojim gradovima. Oba su pozitivno utjecala na domaći i međunarodni profil gradova i privukla znatan broj dodatnih posjetitelja. Boravak u hotelu i posjeti stranih turista u Marseilleu povećali su se za 9, odnosno 17 % u odnosu na prethodnu godinu, a noćenja u Košicama porasla su za 10 % i grad je u jednom poznatom turističkom vodiču uključen u deset vodećih destinacija za 2013. godinu. Marseille-Provence osobito je plijenio pažnju medija, a bio je i vrlo prepoznatljiv u široj javnosti (97 % stanovnika čulo je o inicijativi europska prijestolnica kulture). Postoje i dokazi da se poboljšala negativna slika o Marseilleu, kako kod domaćeg stanovništva, tako i na nacionalnoj razini, te da se Marseille prvi put smatra kulturnom destinacijom. U Marseille-Provenceu namjera je uvijek bila ostvariti utjecaj na širem podregionalnom području. Iako je došlo do takvih prednosti, većina utjecaja neizbježno se osjećala i osjećat će se u samom gradu Marseilleu jer je tamo razvijena nova infrastruktura i održani su kulturni događaji. Naslov EPK-a u pogledu Košica 2013. najviše je utjecao na sam grad, a regionalni učinci bili su ograničeni i usredotočeni ponajviše na poboljšanu regionalnu suradnju. U to je spadalo poboljšanje gradskih kulturnih ustanova kojima se upravlja na regionalnoj razini kao i neki zajednički projekti s težištem na kulturnom turizmu i turizmu kulturne baštine. 4.8. Održivost U skladu s Odlukom br. 1622/2006, program EPK-a trebao bi „biti održiv i biti sastavnim dijelom dugoročnog kulturnog i socijalnog razvoja grada“. U evaluaciji je navedeno da se u oba EPK-a za 2013. vide dokazi održivosti u smislu novo obnovljenih kulturnih objekata, poboljšanih kapaciteta i veće stručnosti u kulturnom sektoru te boljeg umrežavanja i suradnje unutar sektora i poveznica s drugima sektorima. Dokazi trajnih poboljšanja kulturne živosti gradova vjerojatno su najjači u Košicama, zahvaljujući broju nastavljenih projekata i utvrđivanju novog rasporeda za redovite događaje i festivale. Marseille-Provence 2013. pozitivno se odrazio na razinu (međunarodne) suradnje i umrežavanja među lokalnim dionicima u području kulture. U oba je grada značajno poboljšana kulturna infrastruktura, što će ostati kao glavno nasljeđe. U tom pogledu najveće priznanje treba odati Košicama, s obzirom na mnoge godine nedostatnih ulaganja. U godinama prije 2013. mnogo se ulagalo u kulturnu infrastrukturu grada Marseillea, a godina kad je postao europska prijestolnica kulture poslužila je kao dodatni poticaj za pravodobni završetak ulaganja, prilika da se ugosti događaje u okviru inicijative EPK-a i iskoriste prednosti promidžbenih aktivnosti povezanih s EPK-om. Tako će Muzej europskih i sredozemnih civilizacija (MuCEM), otvoren u lipnju 2013., zajedno s drugim novim mjestima privlačiti posjetitelje i ispunjavati grad živošću i nakon 2013. Iako je glavni cilj Marseille-Provencea 2013. bio produbiti suradnju na području Marseille-Provencea, zbog nedostatka formalnih struktura za dugoročne učinke i kulturnih kompetencija u zajednici općina Marseille-Provence Métropole, to će se najvjerojatnije ostvariti neformalnim putem u budućnosti. Međutim, jasno je da je 2013. napravljeno mnogo kako bi se kod lokalnih dionika podigla svijest o potencijalu kojim kultura može pridonijeti širem razvoju lokalnih zajednica. Iz iskustva iz 2013. vidi se da dugoročno planiranje mora obuhvaćati niz partnerskih organizacija, početi u ranijoj fazi i imati na raspolaganju primjerene resurse, ako se inicijativom EPK-a žele postići dugoročni održivi učinci. Program Košica bio je dio dugoročnog procesa urbanog razvoja i zbog toga je (uz preporuke odbora za praćenje) dugoročno planiranje u Košicama krajem 2013. bilo dobro razrađeno. To je uključivalo osnivanje triju odgovarajućih tijela (za politiku u području kulture, upravljanje kulturnom infrastrukturom i razvoj turizma), donošenje nove dugoročne strategije razvoja kulture i ponovno iskazanu spremnost državnih agencija da prepoznaju važnost kulture i ulažu u nju. Dionici u Košicama izjavili su također da se inicijativom EPK-a povoljno utjecalo na ozračje u susjedstvu grada i ojačalo povjerenje stanovnika te kapacitete lokalnih organizacija. Inicijativa je imala važnu ulogu u oblikovanju kulturnog života u Košicama, promičući važnost dijaloga i partnerstva, partnersku suradnju, „izdržljivije” modele financiranja (one koji se manje oslanjaju na državna sredstva) i veću razinu interakcije među dionicima u području kulture, ostalim sektorima i lokalnim stanovništvom. 5. Glavne preporuke vanjske evaluacije i zaključci Komisije Komisija smatra evaluacijsko izvješće dovoljno solidnim temeljem iz kojeg se mogu izvući dobre preporuke o rezultatima EPK-a. Nema dovoljno činjeničnih podataka o utjecaju EPK-a kojima bi se poduprli svi zaključci, no raspoloživi podaci potkrijepljeni su drugim dokazima, uključujući internetsku anketu i razgovore. S druge strane, većina kvalitativnih dokaza, u obliku rezultata internetske ankete i razgovora, ograničena je na one koji su bili izravno uključeni u program i imali su od njega koristi. Neki od ciljeva široko su postavljeni i teško ih je mjeriti pa je prerano da bi se ovom evaluacijom mogao procijeniti dugoročni utjecaj. Zbog toga se velik dio dokaza više odnosi na rezultate nego na utjecaj. Da bi se bolje sagledali ti utjecaji, bilo bi korisno za oba grada da imaju longitudinalne evaluacije, prvenstveno za potvrdu učinkovitosti javnih sredstava uloženih u EPK iz društvenog i gospodarskog gledišta. U tu svrhu trebalo bi se poslužiti širim spektrom podataka za evaluaciju kako bi se potkrijepili zaključci. Komisija ipak smatra da podaci i ostali dokazi idu u prilog evaluaciji u dovoljnoj mjeri da bi i sama mogla podržati njezinu opću ocjenu i zaključke kojima se pruža općenito vjerna i potpuna slika dviju europskih prijestolnica kulture 2013., iako nedostaju dovoljno činjenični podaci i drugi neovisni dokazi kojima bi se poduprlo utemeljene zaključke o učinkovitosti i utjecajima. Iz evaluacijskog izvješća proizlazi da je naslov Europske prijestolnice kulture i dalje vrlo cijenjen u krugovima primatelja novčanih sredstava i da se njime stvaraju opširni kulturni programi s određenim pozitivnim učincima koje se, međutim, ne može u potpunosti procijeniti. Komisija je također zaključila da su programi koje su provela dva nositelja titule za 2013. bili inovativni i usklađeni s ciljevima inicijative; u njima se odražavala europska dimenzija inicijative EPK-a, uključivali su mnoge stanovnike, približili kulturu novoj publici, potaknuli zanimanje građana iz inozemstva i vjerojatno će rezultirati određenim dugoročnim utjecajem. Međutim, za potvrdu utjecaja programa bit će korisne dublje procjene razmjera dobivenih prednosti u odnosu na nastale troškove. Preporuke evaluacije temelje se na njezinim zaključcima u odnosu na EPK za 2013., no odnose se na provedbu inicijative EPK-a u cjelini. Preporuke uključuju promicanje ostalih izvora financiranja kao što su strukturni fondovi EU-a, s pomoću prepoznavanja dobrih praksi i davanja primjerenih savjeta, dijalog s državama članicama kako bi se potaknula ulaganja privatnog sektora u umjetnost i kulturu, bolje širenje dobrih praksi iz EPK-ova, osobito kad je riječ o komunikacijskim aktivnostima programa Kreativna Europa i bilo kojeg budućeg Europskog kulturnog foruma, uspostavljanje smjernica i pokazatelja za vlastite evaluacije gradova i objavu njihovih evaluacijskih izvješća. Preporučuje se da se preporuke odbora za odabir i praćenje odnose na kriterije iz članka 14. Odluke br. 445/2014/EU i potiče se države članice da pri objavi poziva za podnošenje prijava navedu iznos financijskih sredstava koja su spremne dodijeliti potencijalnim gradovima kandidata. Komisija prihvaća preporuke evaluacije i u tom pogledu osobito naglašava da: – – je na svojem web-mjestu objavila izmijenjeni vodič za gradove koji se pripremaju za prijavu[7] te vodič naslova „How to strategically use the EU support programmes, including Structural Funds, to foster the potential of culture for local, regional and national development and the spill-over effects on the wider economy”[8] (Kako se strateški koristiti programima potpore EU-a, uključujući strukturne fondove, za poticanje potencijala koji kultura ima za lokalni, regionalni i nacionalni razvoj i učinaka prelijevanja na šire gospodarstvo). Oba su vodiča relevantna za EPK. Osobito kad je riječ o strukturnim fondovima, obveza uključena u Odluku br. 445/2014/EU o daljnjem uključivanju EPK-a u dugoročni razvoj gradova trebala bi potonjima pomoći da planiraju godinu naslova s više strategije, čime bi se olakšala upotreba takvih fondova, – Komisija je izdala smjernice za evaluacije samih gradova o njihovoj godini EPK-a[9] utemeljene uglavnom na spoznajama iz vanjskih i neovisnih evaluacija EPK-a koje se provode od 2007., a njima se gradovima pruža niz zajedničkih pokazatelja te opće smjernice u obliku popisa pitanja koja bi si gradovi trebali postaviti kad odlučuju o prijavi ili planiraju postupak evaluacije. U smjernicama gradove se potiče da provedu longitudinalne evaluacije, – Komisija će nastaviti dijalog s državama članicama i dionicima o vrijednosti ulaganja u umjetnost i kulturu kao načinu poticanja ulaganja u taj sektor, – Komisija će 2015. iskoristiti 30. godišnjicu programa Europske prijestolnice kulture kako bi dodatno povećala prepoznatljivost te inicijative EU-a, prvenstveno u okviru sljedećeg Europskog kulturnog foruma ujesen 2015. Time će se pomoći isticanju i širenju primjera dobre prakse iz EPK-a, uključujući upotrebu strukturnih fondova EU-a i ulaganja privatnog sektora. Komisija će pripremiti i interni plan djelovanja u kojem će se pozabaviti preporukama u evaluacijskom izvješću. Praćenje tog plana djelovanja provest će se 2016. Naposljetku, Komisija namjerava razraditi pristup evaluaciji za inicijativu Europske prijestolnice kulture kako bi proširila i poboljšala podatke te bolje mjerila učinkovitost i utjecaj te inicijative EU-a. [1] SL L 304, 3.11.2006., str. 1. [2] Ex post evaluacija Europskih prijestolnica kulture za 2013., Završno izvješće za Europsku komisiju koje je Komisija 2013. povjerila društvu ECORYS UK Ltd na temelju ugovora o uslugama br. EAC/50/2009 o evaluaciji, uslugama u vezi s evaluacijom i potpori za ocjenu učinka. [3] Rezolucija ministara nadležnih za kulturna pitanja u vezi s godišnjom organizacijom Europske prijestolnice kulture od 13. lipnja 1985., sastanak u okviru Vijeća (85/C 153/02); http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF [4] Odluka br. 1419/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o utvrđivanju djelovanja Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture za godine od 2005. do 2019. (SL L 166, 1.7.1999., str. 1.). Ta je Odluka izmijenjena Odlukom br. 649/2005/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 117, 4.5.2005., str. 20.). [5] Sva su izvješća o dvama natječajima 2013. dostupna na sljedećem web-mjestu: http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/capitals-culture_en.htm [6] Odluka br. 445/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1622/2006/EZ (SL L 132, 3.5.2014., str. 1.) [7] http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc-candidates-guide_en.pdf [8] http://ec.europa.eu/culture/policy/strategic-framework/documents/structural-funds-handbook_en.pdf [9] http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/city-own-guide_en.pdf