Komisija u Prilogu 1. ovoj Komunikaciji pruža detaljne smjernice kako bi pomogla državama članicama u osmišljavanju sustava reguliranih cijena. To bi moglo biti popraćeno poticajima za energetsku učinkovitost i uštedu kako bi se smanjili računi za energiju.

Paket mjera Komisije iz listopada 2021. pridonio je ublažavanju učinka visokih cijena energije. Mjere bi se trebale nastaviti provoditi dok god je to potrebno.

EU mora biti spreman za svaki scenarij. Može postati neovisan o ruskom plinu znatno prije kraja desetljeća. Što prije i odlučnije diversificiramo našu opskrbu, ubrzamo uvođenje tehnologija zelene energije i smanjimo našu potražnju za energijom, to ćemo ranije moći nadomjestiti ruski plin. Ovom se Komunikacijom utvrđuju nove mjere za povećanje proizvodnje zelene energije, diversifikaciju opskrbe i smanjenje potražnje, s naglaskom na plin, koji znatno utječe na tržište električne energije i čije je globalno tržište manje likvidno. Naglasak bi se mogao staviti i na postupno ukidanje ovisnosti o ruskoj nafti i ugljenu, za koje EU ima više potencijalnih opskrbljivača.

Smjernicama o državnim potporama u kontekstu sustava EU-a za trgovanje emisijama državama članicama omogućuje se pružanje posebne potpore sektorima koji su zbog neizravnih troškova emisija izloženi najvećem riziku od istjecanja ugljika. U poljoprivrednom sektoru pravilima o državnim potporama omogućuju se potpore za ulaganje u održivu energiju. U okviru tekućeg preispitivanja tih pravila prijedlogom Komisije koji je trenutačno na javnoj raspravi povećavaju se mogućnosti pružanja potpore poljoprivrednicima.

Komisija je spremna iskoristiti punu fleksibilnost svojeg paketa mjera za državne potpore kako bi državama članicama omogućila da pruže potporu poduzećima i sektorima koji su ozbiljno pogođeni trenutačnim geopolitičkim kretanjima. Kako bi se državama članicama omogućilo da otklone ozbiljne poremećaje u gospodarstvu koji su posljedica ruske vojne agresije na Ukrajinu, Komisija će se uskoro savjetovati s državama članicama o potrebama i opsegu novog, samostalnog privremenog okvira za krize. Takvim bi se okvirom, na primjer, mogla omogućiti potpora za likvidnost svim poduzetnicima koji su izravno ili neizravno pogođeni krizom i potpora poduzetnicima, posebno energetski intenzivnim potrošačima, kako bi im se nadoknadio dio povećanih troškova energije do kojih je došlo uslijed cjenovnih šokova nakon ruske invazije. Komisija se savjetovala i s državama članicama o ciljanim izmjenama Smjernica o državnim potporama u kontekstu sustava EU-a za trgovanje emisijama, posebno kako bi se proširio popis prihvatljivih sektora, istodobno osiguravajući da se na njih primjenjuju pojačani poticaji za poboljšanje energetske učinkovitosti i/ili dekarbonizaciju njihove proizvodnje te ograničavanje narušavanja tržišnog natjecanja među državama članicama.

Kako bi financirale takve hitne mjere, države članice mogu razmotriti primjenu privremenih poreznih mjera na neočekivanu dobit. Međunarodna agencija za energiju smatra da bi se primjenom takvih fiskalnih mjera na visoke najamnine 2022. moglo staviti na raspolaganje do 200 milijardi EUR kako bi se djelomično nadoknadili veći računi za energiju. Takve mjere ne bi trebale biti retroaktivne, nego tehnološki neutralne i omogućiti proizvođačima električne energije da pokriju svoje troškove te zaštititi dugoročne tržišne cjenovne signale i cjenovne signale za ugljik. U Prilogu 2. utvrđeni su uvjeti koje ti instrumenti trebaju ispunjavati. Države članice mogu iskoristiti i prihode iz ETS-a koji su veći od očekivanih. Prihodi od dražbovne prodaje emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama iznosili su 30 milijardi EUR za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 28. veljače 2022.

Komisija je u svojoj Komunikaciji o fiskalnim smjernicama za 2023. podsjetila da se takozvana „opća klauzula o odstupanju” iz Pakta o stabilnosti i rastu i dalje primjenjuje 2022., čime se državama članicama omogućuje poduzimanje izvanrednih mjera u trenutačnim iznimnim okolnostima.

1.2.Priprema za sljedeću zimu osiguravanjem dostatnog skladištenja plina

Opskrba plinom dovoljna je do kraja ove zime, čak i u slučaju potpunog prekida opskrbe iz Rusije.

Kako bismo bili dobro pripremljeni za sljedeću zimu, skladišta plina u cijelom EU-u trebalo bi odmah početi puniti. Tijekom sezone grijanja skladištenjem se smanjuje potreba za uvozom dodatnih količina. Skladištenje ublažava poremećaje u lancima opskrbe. Između 25 i 30 % plina potrošenog zimi je uskladišteni plin. Pokazalo se da su razine skladištenja plina posebno niske na lokacijama u vlasništvu subjekata iz trećih zemalja (tj. Gazproma). Usporedno s time, operatori prijenosnih sustava trebali bi koordinirati i mjere za ažuriranje i optimizaciju kapaciteta dostupnih u mreži u slučaju smanjenih ili nikakvih protoka i pritiska s istoka.

Komisija će do travnja podnijeti zakonodavni prijedlog kako bi se osigurala odgovarajuća godišnja razina skladištenja. Tim će se prijedlogom zahtijevati da se postojeća infrastruktura za skladištenje na području EU-a napuni do najmanje 90 % njezina kapaciteta do 1. listopada svake godine. Kako bi skladištenje bilo privlačnije sudionicima na tržištu, Komisija će predložiti povećanje razine rabata na 100 % kao poticaj za ponovno punjenje skladišta.

EU-ovom politikom skladištenja plina osigurat će se pravednost i omogućiti pametno korištenje postojeće infrastrukture, čime će se ograničiti potreba za novom infrastrukturom bez obzira na to što nemaju sve države članice podzemna skladišta na svojem državnom području. Zakonodavnim prijedlogom utvrdit će se mehanizam kojim će se osigurati pravedna raspodjela troškova sigurnosti opskrbe. Naime, koristi od zajamčene visoke razine popunjenosti, u smislu vrijednosti osiguranja od rizika za sigurnost opskrbe i učinaka smanjenja cijena zimi, nisu ograničene na zemlju u kojoj se nalazi skladište. Za osiguravanje neprekinutog toka energije u cijelom EU-u ključni su spojni vodovi. Ako je potrebna nova infrastruktura, ona bi trebala biti kompatibilna s vodikom.

S obzirom na trenutačno geopolitičko okruženje, Komisija predviđa da će se u ovom zakonodavnom prijedlogu skladišta plina utvrditi kao kritična infrastruktura i uvesti odredbe za rješavanje rizika u pogledu vlasništva nad plinskom infrastrukturom. Države članice morat će zahtijevati da regulatorno tijelo ili drugo nadležno tijelo koje odredi država članica potvrdi da vlasništvo osobe ili osoba iz treće zemlje ne ugrožava sigurnost opskrbe. Takva će se procjena morati provesti za sve postojeće i buduće operatore skladišta. Kratkoročno i u očekivanju zakonodavnog postupka države članice trebale bi djelovati kao da je zakonodavstvo već doneseno i poduzeti mjere kako bi se osiguralo ponovno punjenje skladišta na vrijeme za sljedeću zimu. Nadalje, kako je predviđeno postojećom Uredbom o sigurnosti opskrbe plinom, moraju sklopiti dogovore o solidarnosti. S obzirom na trenutačni kontekst, to bi trebalo učiniti bez odgode.

Kako bi se potaknulo ponovno punjenje, države članice mogu pružati potporu opskrbljivačima u skladu s člankom 107. stavkom 3. točkom (c) UFEU-a, primjerice u obliku jamstava („dvosmjerni ugovor za kompenzaciju razlike”).

Komisija pak može koordinirati postupke ponovnog punjenja, na primjer zajedničkom nabavom, prikupljanjem narudžbi i povezivanjem zaliha. Zajednička europska platforma za ugovaranje opskrbe plinom na temelju bilateralnih pregovora s glavnim proizvođačima plina pomogla bi u diversifikaciji i pametnom upravljanju rizicima, čime bi se osigurala sigurnost opskrbe pod povoljnim uvjetima za kupce u čitavom EU-u.

Komisija provodi i istragu tržišta plina kao odgovor na zabrinutost u pogledu mogućnosti da društva aktivna na europskim tržištima plina, a posebno ruski opskrbljivač plina Gazprom, naruše tržišno natjecanje. Gazprom pokazuje neuobičajeno poslovno ponašanje, a prosječna razina popunjenosti skladišnih kapaciteta u EU-u kojima taj opskrbljivač plinom upravlja iznosi oko 16 %, dok je razina popunjenosti skladišnih kapaciteta kojima on ne upravlja 44 %. Komisija trenutačno prioritetno istražuje sve navode o mogućem protutržišnom poslovnom ponašanju Gazproma i prikuplja dodatne informacije od sudionika na tržištu.

Komisija nastavlja surađivati sa susjedima i partnerima na zapadnom Balkanu i u Energetskoj zajednici koji su, kao i EU, ovisni o fosilnim gorivima i izloženi povećanju cijena, istodobno se zalažući za iste dugoročne klimatske ciljeve. EU je spreman pružiti potporu Ukrajini, Moldovi i Gruziji kako bi se prema potrebi osigurala pouzdana i održiva energija. Stalna nastojanja da se osigura hitna sinkronizacija ukrajinske i moldovske elektroenergetske mreže s europskom kontinentalnom mrežom jasan su znak te predanosti.

II.REPower EU: prestanak naše ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima

Postupno ukidanje naše ovisnosti o fosilnim gorivima iz Rusije može se provesti puno prije 2030. U tu svrhu Komisija predlaže plan REPowerEU kojim će se povećati otpornost energetskog sustava na razini EU-a na temelju dvaju stupova:

·Diversifikacija opskrbe plinom većim uvozom ukapljenog prirodnog plina i uvozom putem plinovoda od neruskih opskrbljivača te većim uvođenjem biometana i vodika.

·Brže smanjenje naše ovisnosti o fosilnim gorivima na razini kućanstava, zgrada i industrije te na razini energetskog sustava povećanjem energetske učinkovitosti i udjela energije iz obnovljivih izvora te uklanjanjem infrastrukturnih uskih grla.

Potpunom provedbom naših prijedloga za ostvarivanje ciljeva paketa „Spremni za 55 %” potrošnja plina smanjila bi se do 2030. za 30 %, što iznosi oko 100 milijardi m³. Zajedno s dodatnom diversifikacijom plina i većim količinama plinova iz obnovljivih izvora, brzim ostvarivanjem ušteda energije i brzom elektrifikacijom temeljenom na energiji iz obnovljivih izvora može se postići ekvivalent uvozu barem 155 milijardi m³ ruskog plina.