20.

naglašava da se, kako bi sporazum o slobodnoj trgovini bio zaista koristan za gospodarstvo EU-a, u pregovaračke smjernice trebaju uvrstiti sljedeći aspekti: (a) liberalizacija trgovine robom i uslugama te stvarne mogućnosti pristupa tržištu za obje strane u pogledu njihovih tržišta robe i usluga, s pomoću uklanjanja nepotrebnih regulatornih prepreka, pazeći pritom da sporazum ni na koji način ne sprečava strane da na razmjeran način donose propise u cilju postizanja legitimnih ciljeva politike; i. tim se sporazumom ne smije sprečavati strane od utvrđivanja, reguliranja, pružanja i podupiranja usluga od općeg interesa i mora sadržavati izričite odredbe koje se na to odnose; ii. njime se od vlada ne smije zahtijevati privatizacija bilo koje usluge niti ih se smije sprečavati u proširenju opsega usluga koje pružaju javnosti; iii. njime se vlade ne smije sprečavati u tome da pod javnu kontrolu vrate usluge koje su prethodne vlade odlučile privatizirati, kao što su vodoopskrba, obrazovanje, zdravstvo i socijalne usluge, niti se smiju umanjiti visoki europski standardi u području zdravlja, hrane, zaštite potrošača, okoliša, rada i sigurnosti, niti ograničiti javno financiranje umjetnosti i kulture, obrazovanja, zdravstvenih i socijalnih usluga, kao što je to bio slučaj s prethodnim trgovinskim sporazumima; obveze bi se trebale preuzimati na temelju Općeg sporazuma o trgovini uslugama (GATS); u tom pogledu ističe da se standardi koji se zahtijevaju od europskih proizvođača moraju očuvati; (b) budući da bi sporazum mogao sadržavati poglavlje o domaćim propisima, pregovarači ne smiju uvrstiti provjere nužnosti; (c) obveze u pogledu antidampinških i kompenzacijskih mjera koje nadilaze pravila WTO-a u tom području, uz moguće isključenje njihove primjene kada postoje dostatni zajednički standardi tržišnog natjecanja i suradnje; (d) smanjenje nepotrebnih necarinskih prepreka te jačanje i proširenje dijaloga o regulatornoj suradnji na dobrovoljnoj osnovi kad god je to moguće i na obostranu korist, a da se pritom sposobnost svake stranke da izvršava regulatorne, zakonodavne i političke aktivnosti ne ograničava s obzirom na to je cilj regulatorne suradnje težiti donošenju koristi za upravljanje globalnim gospodarstvom s pomoću intenzivnije konvergencije i suradnje oko međunarodnih standarda i usklađivanja propisa, primjerice donošenjem i provedbom standarda Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE), jamčeći pritom najveću razinu zaštite potrošača (npr. prehrambena sigurnost), okoliša (npr. zdravlje i dobrobit životinja i zdravlje bilja) te socijalne i radne zaštite; (e) značajne koncesije u području javne nabave na svim razinama vlasti, uključujući poduzeća u vlasništvu države i poduzeća sa specijalnim ili ekskluzivnim pravima koja europskim poduzećima jamče pristup tržištu u strateškim sektorima i istu razinu otvorenosti kao na tržištima javne nabave EU-a, s obzirom na to da pojednostavnjeni postupci i transparentnost za ponuđače, pa i one iz drugih zemalja, može biti učinkovito sredstvo za sprečavanje korupcije i poticanje integriteta u javnoj upravi uz pružanje vrijednosti za novac za porezne obveznike u pogledu kvalitete isporuke, učinkovitosti, djelotvornosti i odgovornosti; sporazumom se jamči primjena ekoloških i socijalnih kriterija pri sklapanju ugovora o javnoj nabavi; (f) zasebno poglavlje u kojem se uzimaju u obzir potrebe i interesi MSP-ova u pogledu olakšavanja pristupa tržištu uključujući, ali ne isključivo, povećanu kompatibilnost tehničkih standarda, i pojednostavnjenje carinskih postupaka u cilju stvaranja konkretnih poslovnih prilika i poticanja internacionalizacije MSP-ova; (g) imajući u vidu mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapora, u kojemu se navodi da su trgovina i održivi razvoj u isključivoj nadležnosti EU-a te da održivi razvoj čini sastavni dio zajedničke trgovinske politike EU-a, postojano i ambiciozno poglavlje o održivom razvoju neizostavan je dio svakog potencijalnog sporazuma; odredbe za učinkovite instrumente dijaloga, praćenja i suradnje, uključujući obvezujuće i provedive odredbe koje podliježu primjerenim i djelotvornim mehanizmima rješavanja sporova, koje među ostalim provedbenim metodama uzimaju u obzir i konkretan mehanizam koji se temelji na sankcijama, te koje omogućuju socijalnim partnerima i civilnom društvu da sudjeluju na odgovarajući način, kao i blisku suradnju sa stručnjacima iz relevantnih multilateralnih organizacija; odredbe u poglavlju koje obuhvaćaju aspekte trgovine koji se tiču rada i okoliša te relevantnost održivog razvoja u kontekstu trgovine i ulaganja, kao i odredbe kojima se promiče pridržavanje i učinkovita provedba relevantnih međunarodno dogovorenih načela i pravila, primjerice temeljni radni standardi, četiri prioritetne konvencije Međunarodne organizacije rada o upravljanju te multilateralni sporazumi o okolišu, među ostalim oni povezani s klimatskim promjenama; (h) zahtjev prema kojemu stranke moraju promicati društveno odgovorno poslovanje, među ostalim kad je riječ o međunarodno priznatim instrumentima, prihvaćanju sektorskih smjernica OECD-a i Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima; (i) sveobuhvatne odredbe o liberalizaciji ulaganja u okviru nadležnosti Unije, uzimajući u obzir nedavna zbivanja u području te politike, primjerice mišljenje 2/15 Suda Europske unije o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura od 16. svibnja 2017.; (j) snažne i provedive mjere kojima se obuhvaćaju priznavanje i zaštita prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla za vina i jaka alkoholna pića te druge poljoprivredne i prehrambene proizvode; pojednostavnjeni carinski postupci i jednostavna i fleksibilna pravila podrijetla koja su prikladna za složeni svijet globalnih lanaca vrijednosti, pa i u pogledu povećanja transparentnosti i odgovornosti unutar njih, i kad god je to moguće, multilateralna pravila podrijetla ili u drugim slučajevima pravila o podrijetlu koja ne predstavljaju opterećenje, kao što je „promjena tarifnog podbroja”; (k) uravnotežen i ambiciozan ishod u poglavljima o poljoprivredi i ribarstvu kojima se samo može ojačati konkurentnost i pogodovati i potrošačima i proizvođačima, uzmu li se njime u obzir interesi svih europskih proizvođača i potrošača, poštujući pritom činjenicu da postoji niz poljoprivrednih proizvoda osjetljive naravi s kojima treba postupati na odgovarajući način, na primjer, uz pomoć carinskih kvota ili dodjele odgovarajućih prijelaznih razdoblja, vodeći računa o kumulativnim učincima trgovinskih sporazuma na poljoprivredu i potencijalno isključujući najosjetljivije sektore iz pregovora; uvrštenje primjenjive, učinkovite, prikladne i brze bilateralne zaštitne klauzule kojom se omogućuje privremeno ukidanje povlastica ako, kao posljedica stupanja na snagu trgovinskog sporazuma, povećanje uvoza nanese štetu odnosno može nanijeti ozbiljnu štetu ugroženim sektorima; (l) ambiciozne odredbe koje omogućuju potpuno funkcioniranje digitalnog ekosustava i promicanje prekograničnog protoka podataka, uključujući načela kao što su pošteno tržišno natjecanje i ambiciozna pravila za prekogranične prijenose podataka, u potpunosti u skladu s trenutačnim i budućim pravilima EU-a o zaštiti podataka i privatnosti, te ih ne dovodeći u pitanje, s obzirom na to da su podatkovni tokovi ključni zamašnjaci gospodarstva utemeljenog na uslugama i središnji element globalnih lanaca vrijednosti za tradicionalna proizvodna poduzeća, zbog čega bi neopravdane zahtjeve za lokalizaciju trebalo što je više moguće ograničiti; zaštita podataka i privatnost nisu trgovinska prepreka nego temeljna prava sadržana u članku 39. UEU-a i člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima; (m) konkretne i nedvosmislene odredbe o postupanju s prekomorskim zemljama i područjima te najudaljenijim regijama kako bi se zajamčilo da se u pregovorima vodi računa o njihovim posebnim interesima;