Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Održivi lanci opskrbe i dostojanstven rad u međunarodnoj trgovini”

(razmatračko mišljenje)

(2020/C 429/25)

Izvjestiteljica: Tanja BUZEK (DE-II)

Zahtjev za savjetovanje: njemačko predsjedništvo Vijeća EU-a, 18.2.2020. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 1. Poslovnika (razmatračko mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za vanjske odnose Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 24.7.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 18.9.2020. Plenarno zasjedanje br.: 554 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 216/2/3

1. Zaključci i preporuke

1.1. Globalni lanci opskrbe imaju ključnu ulogu u gospodarskim aktivnostima diljem svijeta i u globalnoj trgovini s poduzećima koja se sve više bave prekograničnim poslovanjem. Multinacionalna poduzeća njihovi su glavni pokretači, a mala i srednja poduzeća važan su dio tih lanaca. Ti su lanci „složeni, raznoliki i fragmentirani” sa svim mogućnostima i rizicima koji uz njih dolaze. Unatoč gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta i poduzetništvu, neki lanci opskrbe smatraju se spornima zbog negativnih učinaka na uvjete rada kao i na održivost ( 1 )

1.2. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 razotkrila je zabrinjavajuću krhkost i znatne rizike povezane s vrlo fragmentiranim i nediversificiranim lancima opskrbe. Otkrila je ranjivost radnika i naglasila kršenje ljudskih prava te nepovoljne socijalne, zdravstvene i sigurnosne učinke poslovanja u današnjim lancima opskrbe diljem svijeta.

1.3. Iz iskustva pandemije bolesti COVID-19 postalo je jasno da globalni lanci opskrbe trebaju biti otporniji, raznolikiji i odgovorniji. Trgovina će morati imati ključnu ulogu u promicanju održivog gospodarskog oporavka i omogućiti poduzećima ponovno izgradnju i reorganizaciju njihovih prekinutih lanaca vrijednosti. Međutim, jači instrumenti moraju pružiti socijalno i ekološki odgovorne planove poslovanja, trgovine i ulaganja.

1.4. EGSO poziva EU da prikupi više podataka o ranjivijim opskrbnim lancima, posebno o rizicima od poremećaja gospodarskih aktivnosti i kršenju ljudskih prava. Također naglašava da na globalnoj razini hitno valja procijeniti kako se međunarodnim standardima rada rješava problem nedostatka dostojanstvenog rada u globalnim lancima opskrbe te ukloniti utvrđene nedostatke u upravljanju.

1.5. Druga stvar koju nas pandemija uči su važnost „istinskih” ulaganja te ulaganja politike u održivost. Ambicioznim djelovanjem potrebno je osigurati doprinos globalnih lanaca opskrbe pravednijem gospodarskom i socijalnom modelu koji se temelji na održivosti i dostojanstvenom radu. Djelovanje mora biti usklađeno s međunarodnim i europskim načelima, posebno onima iz Pariškog sporazuma, s ciljevima održivog razvoja, temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada, europskim zelenim planom i europskim stupom socijalnih prava. Ono mora biti temeljna sastavnica globalnog, europskog i nacionalnog odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19.

1.6. U Programu UN-a do 2030. trgovina se prepoznaje kao pokretač uključivog gospodarskog rasta i smanjenja siromaštva te kao čimbenik koji doprinosi promicanju održivog razvoja. Međutim, s obzirom na ograničenja u globalnoj trgovini i ulaganjima u globalne lance opskrbe zbog krize uzrokovane COVID-om 19, kao i zbog usporavanja ritma smanjenja siromaštva do kojeg je došlo i prije krize, postoji hitna potreba za jačanjem reformi, povećanjem ulaganja, promicanjem održive trgovine i globalnih lanaca opskrbe te za dodatnom integracijom zemalja u razvoju u otvoreno globalno gospodarstvo, i to sve u interesu uključivog i održivog rasta.

1.7. Ljudska prava, održivost i društveno odgovorno poslovanje postaju sve važniji za poslovnu zajednicu. Mnoga poduzeća aktivno primjenjuju vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i druge odgovarajuće instrumente uz potporu vlade, posebno Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća te Deklaraciju ILO-a za multinacionalna poduzeća. Te su dobrovoljne mjere dovele do nekih pozitivnih promjena u pogledu poštovanja ljudskih prava u poslovanju, no potrebne su mjere za poboljšavanje.

1.8. Za EU i njegove države članice ključno je da djeluju dosljedno na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, usklađivanjem inicijativa i uklanjanjem utvrđenih nedostataka. Europski gospodarski i socijalni odbor poziva Europsku komisiju da u dogovoru s Europskim parlamentom i Vijećem i na temeljima socijalnog dijaloga i višedioničkog pristupa razvije europski akcijski plan za ljudska prava, dostojanstven rad i održivost u globalnim lancima opskrbe.

1.9. Taj plan mora biti ambiciozan, sveobuhvatan i transverzalan kako bi djelotvorno odgovorio na stanje u globalnim lancima opskrbe. Njegovi glavni ciljevi trebali bi biti promicanje odgovornog poslovanja, osiguravanje poštovanja ljudskih prava te socijalnih i okolišnih ciljeva EU-a u poslovnim aktivnostima i njihovim opskrbnim lancima, pružanje potpore poduzećima te malim i srednjim poduzećima u usvajanju pristupa odgovornog poslovanja i osiguravanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća.

1.10. Kao opći okvir za političke i zakonodavne inicijative trebao bi prepoznati temeljne, različite i komplementarne uloge različitih dionika u tom području, posebno europskih institucija, država članica, međunarodnih tijela, poduzeća, socijalnih partnera i dionika.

1.11. Nacionalnim akcijskim planovima trebali bi se provoditi njegovi ciljevi i trebalo bi se zahtijevati da postignu minimalne provedbene standarde vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima.

1.12. Postizanje višestranog napretka ponekad počinje ambicioznim jednostranim djelovanjem. EGSO smatra da EU ima jedinstven položaj koji mu omogućuje da preuzme vodstvo u primjeni dužne pažnje, osobito s obzirom na vodeću ulogu europskih poduzeća u svijetu. Poziva EU i države članice da osiguraju djelotvornije i obvezujuće međunarodne instrumente i ponovno ističe svoju potporu Obvezujućem ugovoru UN-a o poslovanju i ljudskim pravima ( 2 ) te poziva na izradu konvencije Međunarodne organizacije rada o dostojanstvenom radu u lancima opskrbe ( 3 )

1.13. EGSO pohvaljuje Europsku komisiju što je na njegov poziv zakonodavstvo EU-a o dužnoj pažnji ( 4 ) stavila na vodeće mjesto u Akcijskom planu. U cilju osiguravanja ravnopravnih uvjeta za europska poduzeća, obvezujuća međusektorska zakonodavna inicijativa o dužnoj pažnji u području ljudskih prava i odgovorno poslovanje trebala bi obuhvaćati sva poduzeća koja su osnovana ili aktivna u EU-u, kao i javni sektor, te bi trebala odgovarati na posebne potrebe i ograničenja malih i srednjih poduzeća.

1.14. Od ključne će važnosti biti da se od poduzeća zahtijeva uspostavljanje mehanizama dužne pažnje kao preventivnog pristupa, ali i osiguravanje djelotvornih pravnih sredstava i pristupa pravosuđu te osiguravanje djelotvorne primjene, među ostalim, kroz javni nadzor, kontrole i sankcije. Njegove posebne značajke, među ostalim korporativna odgovornost, bit će tema posebnog mišljenja EGSO-a ( 5 )

1.15. Radnici i sindikati moraju biti dio rješenja. Dužna pažnja izričito bi trebala obuhvaćati prava sindikata i radnika, posebno pravo na kolektivno pregovaranje i kolektivno djelovanje, pravedne uvjete rada i naknadu, informacije i savjetovanje te zdravlje i sigurnost na radu. Ta ključna ljudska prava temeljni su dio dostojanstvenog rada.

1.16. Europski međusektorski i sektorski socijalni dijalog te nacionalni socijalni dijalog trebali bi pomoći u njegovoj provedbi, uključujući zajedničke inicijative i projekti, smjernice, izgradnju kapaciteta, sporazume, potporu poduzećima u ispunjavanju obveza dužne pažnje te sindikatima u sudjelovanju u raspravama i pregovorima s upravom.

1.17. U cilju ostvarivanja svojeg sveobuhvatnog i dosljednog pristupa, akcijski plan bi trebao pružiti okvir za ambicioznu reviziju direktive o nefinancijskom izvješćivanju kako bi se njome uključila sva poduzeća, te uzeti u obzir posebne potrebe i ograničenja malih i srednjih poduzeća iposebne ključne pokazatelje i ciljeve uspješnosti. Zakonodavne mjere o dužnostima upravnog vijeća na razini EU-a koje mora djelovati u interesu svih dionika, a aktivnosti poduzeća moraju pridonositi postizanju socijalnih i okolišnih ciljeva.

1.18. U okviru novoga instrumenta za oporavak Next Generation EU i drugih financijskih sredstava Unije, EGSO predlaže da se posebni uvjeti i poticaji povežu s poštovanjem ciljeva koji se odnose na ljudska prava, dostojanstven rad i održivost u aktivnostima poduzeća i opskrbnim lancima.

1.19. Države članice trebaju osigurati cjelovitu provedbu i primjenu socijalne klauzule u direktivama o javnoj nabavi. Novim se prijedlozima Europske komisije treba osigurati da postupci javne nabave djelotvorno podupiru i promiču dužnu pažnju u pogledu ljudskih prava i odgovorno poslovanje u njihovim aktivnostima i opskrbnim lancima, uključujući dostojanstven rad.

1.20. Akcijski plan trebao bi sadržavati i nezakonodavne mjere, među ostalim inicijative za podizanje svijesti potrošača, ulagača i drugih dionika, poticaje za odgovorna poduzeća koji nadilaze pravne obveze te posebnu potporu malim i srednjim poduzetnicima za uvođenje politika dužne pažnje.

1.21. Trgovinski elementi ciljeva akcijskog plana trebali bi se odražavati u novom pregledu trgovinske strategije EU-a. Trgovinski sporazumi i međunarodni sporazumi o ulaganjima mogu potaknuti i osigurati ujednačeniju provedbu standarda od strane ulagača i vlada. Od stranih bi se ulagača trebalo zahtijevati postupanje s dužnom pažnjom prije nego što mogu ostvariti korist iz međunarodnih ugovora o ulaganju. Sporazumima o slobodnoj trgovini moraju se promicati najbolje prakse za uključivanje okolišnih i socijalnih kriterija u javnu nabavu, a da se pritom ni na koji način ne ograničava njihova primjena.

1.22. Novi glavni službenik EU-a za nadzor provedbe trgovinskih pravila mora imati na raspolaganju jače instrumente za provedbu obveza o trgovini i održivom razvoju. Obnovljeno povjerenstvo stručnjaka trebalo bi moći pokrenuti mehanizam za rješavanje sporova između država koji bi uključivao mogućnost novčanih kazni ili sankcija te zaštitu za oštećenu stranku ( 6 ) . Neovisno tajništvo za rad i mehanizam za kolektivne pritužbe trebali bi dopuniti provedbu poglavljâ o trgovini i održivom razvoju ( 7 ) . Trebalo bi znatno ojačati učinak preporuka unutarnje savjetodavne skupine o istrazi kršenja obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja. Svjež pristup radnim sporovima trebao bi se baviti pravnom zaštitom protiv poduzeća koja ne ispunjavanju obveze te razmotriti sustav nadahnut antidampinškim mjerama EU-a kojim bi se obuhvatio socijalni damping.

1.23. Poticaj za osiguravanje ratifikacije konvencija ILO-a najveći je tijekom pregovora o sporazumu i prije njihova sklapanja; to bi se stoga trebalo unijeti u potpisani sporazum. Klauzulu o „ključnim elementima” trebalo bi proširiti kako bi se njome obuhvatile temeljne i ažurirane konvencije ILO-a koje su ratificirale države članice EU-a, a ILO bi trebao biti uključen u nadzor provedbe svojih konvencija u sporazumima o slobodnoj trgovini ( 8 ) . EGSO predlaže povezivanje sniženja carina s djelotvornom provedbom odredaba o trgovini i održivom razvoju.

2. Kontekst

2.1. Njemačko predsjedništvo EU-a pozvalo je EGSO da u ovom razmatračkom mišljenju iznese niz inicijativa za poboljšanje održivosti i osiguravanje poštovanja ljudskih prava i dostojanstvenog rada u globalnim lancima opskrbe. Predsjedništvo je dostavilo sljedeći detaljan popis pitanja: — Na koji se način može oblikovati i provesti europski akcijski plan za ostvarenje sveobuhvatne i ambiciozne strategije za dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe, posebno istražujući ulogu socijalnog dijaloga i civilnog društva i potporu koja im se pruža, — Koje bi trebale biti ključne značajke uredbe EU-a o dužnoj pažnji i na koji se način može ojačati pristup djelotvornoj pravnoj zaštiti za kršenje ljudskih prava u globalnim lancima opskrbe, — Na koji se način mogu stvoriti ravnopravni uvjeti za europska poduzeća s obzirom na njihove izazove i koristi te na koji se način može pridonijeti otpornosti globalnih lanaca opskrbe na krize kao što je pandemija COVID-a 19, — Na koji se način može pridonijeti zajedničkoj provedbi ciljeva održivog razvoja i vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, među ostalim kroz minimalne standarde u nacionalnim akcijskim planovima država članica, — Na koji se način može ojačati promicanje dostojanstvenog rada u održivim lancima opskrbe u trgovinskoj politici, posebno u pogledu bolje provedbe poglavlja o održivosti iz sporazumâ o slobodnoj trgovini.

2.2. EGSO je već dao relevantne doprinose. Pozvao je Europsku komisiju 2016. da donese „sveobuhvatnu i ambicioznu strategiju kako bi svim svojim unutarnjim (pristup tržištu javne nabave EU-a, označivanje itd.) i vanjskim politikama (trgovina, razvoj, politika susjedstva itd.) promicala dostojanstven rad” u globalnom lancu opskrbe. Preporučuje da „uključi i zakonodavne i nezakonodavne mjere, najbolje prakse, financijske poticaje, pristup osposobljavanju i izgradnju kapaciteta za socijalni dijalog i sindikate” ( 9 )

2.3. EGSO je 2018. potaknuo Komisiju „da usvoji ambiciozniji pristup, posebice u pogledu jačanja stvarne provedivosti obveza iz poglavlja o trgovini i održivom razvoju” ( 10 ) i naglasio potrebu ratifikacije temeljnih konvencija ILO-a prije sklapanja trgovinskih sporazuma. U pogledu jačanja odredaba o radu, posebno je preporučio razmatranje uspostave neovisnog tajništva za rad i mehanizma za kolektivne pritužbe.

2.4. EGSO je 2019. pozvao europske institucije da podrže proces povezan s obvezujućim ugovorom UN-a i da se uključe u pregovore”, slažući se s potrebnim sadržajem obvezujućeg ugovora ( 11 )

2.5. Korporativnom ponašanju s dužnom pažnjom i korporativnoj odgovornosti Pravni odbor Europskog parlamenta nedavno je od EGSO-a zatražio da izradi mišljenje o ( 12 ) . Nekoliko rezolucija Europskog parlamenta poziva na izradu obvezujućeg zakonodavstva o postupanju s dužnom pažnjom i drugih inicijativa za osiguravanje poštovanja ljudskih prava u poslovanju i globalnim lancima opskrbe.

2.6. Vijeće EU-a naglasilo je važnost djelotvornog pristupa pravosuđu za žrtve kojima su povrijeđena ljudska prava u provedbi dužne pažnje, prepoznajući korporativno poštovanje ljudskih prava kao „neophodno za održivi razvoj i postizanje ciljeva održivog razvoja” ( 13 ) . Zaključilo je da „odgovorno poslovanje kao takvo može u konačnici rezultirati konkurentskom prednosti” ( 14 )

2.7. Nakon predstavljanja studije Glavne uprave za pravosuđe i potrošače (GU JUST) u travnju 2020. europski povjerenik Didier Reynders obvezao se predložiti obvezujuću međusektorsku pravnu inicijativu o provedbi dužne pažnje u okviru ljudskih prava i odgovornom poslovanju koja obuhvaća opskrbne lance poduzeća, među ostalim odgovornost i sankcije, a temelji se na sveobuhvatnoj definiciji ljudskih prava koja uključuje prava radnika i sindikata ( 15 )

3. Globalni lanci opskrbe: status quo i učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19

3.1. Operacije u globalnim lancima opskrbe imaju ključne uloge u gospodarskim aktivnostima diljem svijeta i u globalnoj trgovini. Multinacionalna poduzeća i njihovi lanci opskrbe zapošljavaju stotine milijuna radnika, a te mreže čine 80 % globalne trgovine ( 16 ) . Prema podacima ILO-a za 2013. s globalnim lancima opskrbe povezano je 453 milijuna, odnosno više od jedne petine radnih mjesta, što je 53 % više nego u prethodnom desetljeću. ( 17 ) Digitalna tehnologija, ekološko i socijalno upravljanje te trendovi održivosti imat će višestruke učinke u predstojećem „desetljeću preobrazbe” za međunarodnu proizvodnju ( 18 )

3.2. „Međunarodna trgovina pokretač je uključivog gospodarskog rasta i smanjenja siromaštva te doprinosi promicanju održivog razvoja.” ( 19 ) S obzirom na ograničenja u globalnoj trgovini i ulaganjima u globalne lance opskrbe zbog krize uzrokovane COVID-om 19 te s obzirom na usporavanje ritma smanjenja siromaštva do kojeg je došlo i prije krize, postoji hitna potreba za jačanjem reformi, povećanjem ulaganja i promicanjem održive trgovine i globalnih lanaca opskrbe. Međunarodne organizacije i agencije potkrjepljuju dokaze o ključnim čimbenicima u smanjenju siromaštva. Razvojne banke naglasile su ključnu ulogu trgovine te da će daljnja integracija zemalja u razvoju u otvoreno svjetsko gospodarstvo biti ključna za postizanje cilja okončanja krajnjeg siromaštva do 2030. Na primjer, razvoj ruralnih tržišta i njihova pravedna integracija u globalna tržišta mogu postati sve važniji izvor prihoda stanovnika siromašnih ruralnih područja. Dodatni dokazi pokazuju važnost dostojanstvenih i produktivnih radnih mjesta, održivih poduzeća i gospodarske preobrazbe u smanjenju siromaštva.

3.3. Globalni lanci opskrbe su „složeni, raznoliki i fragmentirani”, a neka multinacionalna poduzeća imaju više od 100 000 izravnih dobavljača. Oni iskorištavaju mogućnosti i izlažu se riziku. Pridonose gospodarskom rastu, otvaranju radnih mjesta i poduzetništvu te mogu pridonijeti prijelazu s neformalnog na formalno gospodarstvo ( 20 ) , što je pogodno za zemlje u razvoju. Zbog sve većeg obujma globalne trgovine i ulaganja u globalnim lancima opskrbe kao i eksternalizacije i prekogranične koordinacije globalne proizvodnje od strane vodećih korporacija, poslovanje ima znatne socijalne posljedice ( 21 )

3.4. Duljina opskrbnih lanaca i trajanje odnosa s dobavljačima su višedimenzionalni poslovni odabiri koji se temelje na najzanimljivijim poslovnim odnosima, bliskosti sa potrošačkim tržištima, logistici, vještinama, itd. Međutim, sustavna dodjela ugovora je i nusproizvod konkurencije i gospodarskih pokretača u poslovnom modelu u kojem je za globalni lanac opskrbe prečesto najvažniji najmanji trošak. Nadalje, nastojanja poduzeća da ostvare ekonomičnost rada ne donose uvijek korist za gospodarstvo, radnike, dionike i šire društvo.

3.5. Sadašnji okvir za poslovanje i ljudska prava uglavnom se sastoji od neobvezujućih instrumenata. Do kršenja ljudskih prava, uključujući prava radnika i sindikata, i dalje dolazi u okviru poslovanja poduzeća, među ostalim i u multinacionalnim kompanijama, njihovim lancima opskrbe i lancima podugovaranja. Nadalje, teško je pratiti njihove negativne učinke. Posebni okviri za odgovornost u lancima podugovaranja već postoje u zakonodavstvu EU-a i uvedeni su primjerice u zakonodavstvo o javnoj nabavi, upućivanju radnika i migraciji.

3.6. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 otkrila je zabrinjavajuću krhkost i znatne rizike povezane s vrlo fragmentiranim i neraznolikim lancima opskrbe te razotkrila ranjivost radnika zahvaljujući kojima ti lanci funkcioniraju. Poremećaji velikih razmjera pokazali su potrebu za jačanjem pouzdanosti i otpornosti globalnih lanaca opskrbe, posebno u ključnim regijama i sektorima, na unutarnjem tržištu EU-a i u trgovini s vladama trećih zemlja.

3.7. EGSO predlaže prikupljanje i obradu veće količine podataka o ranjivim lancima opskrbe koji se odnose na rizike od poremećaja gospodarskih aktivnosti i utvrđivanje kršenja ljudskih prava. Godišnje izvješće o provedbi sporazuma o slobodnoj trgovini može poslužiti kao platforma za redovito izvješćivanje.

3.8. Glavni tajnik UN-a António Guterres pandemiju bolesti COVID-19 nazvao je izvanrednim stanjem u području javnog zdravlja koje se pretvara u gospodarsku i socijalnu krizu i „ljudsku krizu koja ubrzano postaje kriza ljudskih prava” ( 22 ) . „Civilno društvo razotkrilo je da brojne vlade nisu zaštitile svoje građane, a brojna poduzeća ne poštuju ljudska prava u skladu s vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima. Radnici su redovito prisiljeni raditi bez odgovarajuće opreme koja bi ih zaštitila od zaraze bolešću, ne odobrava im se bolovanje kada se razbole ili moraju u samoizolaciju te ih se otpušta bez obavijesti ili naknade” ( 23 ) . Među ostalim, naglašeni su rizici u pogledu postojanja prisilnog rada u poduzećima koja su aktivna u opskrbnim lancima proizvodnje rukavica i druge opreme za osobnu zaštitu koja je kupljena u Europi i SAD-u ( 24 )

3.9. Radna skupina UN-a za poslovanje i ljudska prava u značajnoj je izjavi prepoznala potrebu da se u borbu protiv COVID-a 19 krene „održivim putem u čijem su središtu ljudi”. Taj put „ne smije dovesti do smanjenja standarda niti ga vlade i poslovni subjekti mogu upotrijebiti za izbjegavanje međunarodnih obveza u pogledu ljudskih prava”. Postizanje stvarnog napretka u provedbi vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima „bolje će nas pripremiti za sljedeću krizu, također i kad skrenemo kolektivnu pažnju na klimatsku krizu i druge izazove povezane s ljudskim pravima koji proizlaze i iz nepravdi i rastućih nejednakosti” ( 25 )

3.10. EGSO je pozvao na oživljavanje trgovinskih tokova za izgradnju snažnih socijalnih i radnih standarda i njihovu učinkovitu provedbu. Prekid opskrbnih i proizvodnih procesa pokazao je važnost uvođenja i učinkovitog provođenja mjera u području zdravlja i sigurnosti na radu te čuvanja sigurnosti i zdravlja radnika kako bi se svijet mogao opskrbljivati robom i uslugama. Ratifikacija, primjena i provedba temeljnih konvencija ILO-a o slobodi udruživanja i kolektivnog pregovaranja ključni je način osiguravanja sigurnih i dostojanstvenih uvjeta rada zajedno sa svim temeljnim i ažuriranim konvencijama ILO-a ( 26 )

4. Polazna točka: glavni postojeći međunarodni instrumenti i definicije

4.1. Postoji nekoliko međunarodnih instrumenata koji se bave transnacionalnim lancima opskrbe. Oni pružaju definicije odgovornog poslovanja, mehanizama dužne pažnje i obveza poduzeća u pogledu njihovih lanaca opskrbe te uloge i dužnosti država članica i njihovih obveza da osiguraju poštovanje ljudskih prava, uključujući učinkovitu prevenciju, kontrole, zaštitu i sankcije.

4.2. 17 ciljeva održivog razvoja čine temelj UN-ovog programa održivog razvoja do 2030. Organizacija globalnih lanaca opskrbe i uloga privatnog sektora ključni su za promicanje i postizanje tih ciljeva, a to su, među ostalim, „održiv gospodarski rast i produktivno zapošljavanje (8. cilj), izgradnja uključive i održive industrije (9. cilj), smanjenje nejednakosti (10. cilj), osiguravanje održive proizvodnje i potrošnje (12. cilj) i jačanje partnerstava za održivi razvoj (17. cilj)”. Na lance opskrbe posebno se odnose 9. i 12. cilj, a 17. cilj se odnosi na ponašanje poduzeća.

4.3. vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima iz 2011. naglašena je obveza država „da štite od povreda ljudskih prava na svojem teritoriju ili u svojoj jurisdikciji” te „da jasno naglase očekivanje da sva poduzeća sa sjedištem na njihovu teritoriju i/ili u njihovoj jurisdikciji poštuju ljudska prava u cjelokupnom svojem poslovanju”. Na temelju odgovornosti poduzeća da poštuju ljudska prava od njih se zahtijeva da „izbjegavaju izazivanje negativnih učinaka na ljudska prava ili da tome doprinose svojim aktivnostima i da nastoje spriječiti ili ublažiti negativne učinke na ljudska prava koji su izravno povezani s njihovim poslovanjem, proizvodima ili uslugama kroz njihove poslovne odnose, čak i ako nisu doprinijela tim učincima”. „Poduzeća bi morala imati utvrđene politike i postupke”, uključujući „postupke dužne pažnje u pogledu ljudskih prava radi utvrđivanja, sprječavanja, ublažavanja i tumačenja načina na koje se nose s učincima na ljudska prava”, te biti aktivno uključena u „ispravljanje svih nepovoljnih učinaka na ljudska prava koje prouzrokuju ili kojima pridonose”. U skladu s komentarima u sklopu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u pogledu negativnih učinaka do kojih je došlo, ali ih poduzeće nije prouzrokovalo ili njima doprinijelo, no koji su izravno povezani s njegovim poslovanjem, proizvodima ili uslugama kroz poslovni odnos, „odgovornost za poštovanje ljudskih prava ne podrazumijeva da se poduzeće mora pobrinuti za ispravljanje štete, iako ono u tome može imati određenu ulogu” iz 2011. naglašena je obveza država „da štite od povreda ljudskih prava na svojem teritoriju ili u svojoj jurisdikciji” te „da jasno naglase očekivanje da sva poduzeća sa sjedištem na njihovu teritoriju i/ili u njihovoj jurisdikciji poštuju ljudska prava u cjelokupnom svojem poslovanju”. Na temelju odgovornosti poduzeća da poštuju ljudska prava od njih se zahtijeva da „izbjegavaju izazivanje negativnih učinaka na ljudska prava ili da tome doprinose svojim aktivnostima i da nastoje spriječiti ili ublažiti negativne učinke na ljudska prava koji su izravno povezani s njihovim poslovanjem, proizvodima ili uslugama kroz njihove poslovne odnose, čak i ako nisu doprinijela tim učincima”. „Poduzeća bi morala imati utvrđene politike i postupke”, uključujući „postupke dužne pažnje u pogledu ljudskih prava radi utvrđivanja, sprječavanja, ublažavanja i tumačenja načina na koje se nose s učincima na ljudska prava”, te biti aktivno uključena u „ispravljanje svih nepovoljnih učinaka na ljudska prava koje prouzrokuju ili kojima pridonose”. U skladu s komentarima u sklopu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u pogledu negativnih učinaka do kojih je došlo, ali ih poduzeće nije prouzrokovalo ili njima doprinijelo, no koji su izravno povezani s njegovim poslovanjem, proizvodima ili uslugama kroz poslovni odnos, „odgovornost za poštovanje ljudskih prava ne podrazumijeva da se poduzeće mora pobrinuti za ispravljanje štete, iako ono u tome može imati određenu ulogu” ( 27 ) . Osim toga, u komentarima u sklopu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima navodi se da poduzeća koja posluju s dužnom pažnjom „ne smiju pretpostaviti da će ih to samo po sebi automatski i potpuno osloboditi odgovornosti za doprinošenje povredama ljudskih prava ili za njihovo izazivanje” ( 28 ) . U vodećim načelima UN-a naglašava se važna uloga javne nabave u promicanju poštovanja ljudskih prava i mogućnost odgovornog isključivanja kao posljednje mogućnosti u upravljanju lancima opskrbe.

4.4. Nekoliko se instrumenata ILO-a i njegovih inicijativa bavi lancima opskrbe i dostojanstvenim radom, uključujući odgovornost država članica i poduzeća. ILO-ov pojam dostojanstvenog rada obuhvaća četiri strateška cilja: — promicanje otvaranja radnih mjesta, razvoja vještina i održivih prihoda, — jamčenje prava na radnom mjestu, posebno za radnike u nepovoljnom položaju i siromašne radnike, — širenje socijalne zaštite muškaraca i žena kako bi se pružila odgovarajuća naknada u slučaju izgubljenog ili smanjenog prihoda te odgovarajuća zdravstvena skrb, — promicanje socijalnog dijaloga uključivanjem jakih i neovisnih organizacija radnika i poslodavaca.

4.5. Rezolucija ILO-a o dostojanstvenom radu u globalnim lancima opskrbe iz 2016. odnosi se na ulogu vlada u zahtijevanju od poduzeća da provode postupke dužne pažnje u svojim lancima opskrbe, osiguravanju poštovanja ljudskih prava te promicanju odgovornog poslovanja, među ostalim kroz politike javne nabave.

4.6. Temeljena na vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i pripadajućem postupku dužne pažnje, Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna poduzeća i socijalnu politiku pojašnjava da bi se „tim postupkom trebala uzeti u obzir središnja uloga slobode udruživanja i kolektivnog pregovaranja te industrijski odnosi i socijalni dijalog kao kontinuirani proces.”

4.7. Smjernicama OECD-a za multinacionalna poduzeća , koje su obvezne za države članice OECD-a, pružaju se detaljne smjernice za odgovorno poslovanje i preporučuje se dužna pažnja na temelju rizika te se njima od država zahtijeva da uspostave nacionalne kontaktne točke u cilju promicanja pridržavanja Smjernica, uključujući podizanje svijesti i zaprimanje pritužbi u slučaju njihova kršenja. EGSO je već ranije pozvao države članice da osiguraju da nacionalne kontakte točke budu „neovisne i strukturirane na način da socijalni partneri budu članovi nacionalnih kontaktnih točaka ili da postoji odbor za nadzor nacionalne kontaktne točke. One bi trebale biti odgovarajuće osposobljene i financirane te imati odgovarajuće osoblje”. , koje su obvezne za države članice OECD-a, pružaju se detaljne smjernice za odgovorno poslovanje i preporučuje se dužna pažnja na temelju rizika te se njima od država zahtijeva da uspostave nacionalne kontaktne točke u cilju promicanja pridržavanja Smjernica, uključujući podizanje svijesti i zaprimanje pritužbi u slučaju njihova kršenja. EGSO je već ranije pozvao države članice da osiguraju da nacionalne kontakte točke budu „neovisne i strukturirane na način da socijalni partneri budu članovi nacionalnih kontaktnih točaka ili da postoji odbor za nadzor nacionalne kontaktne točke. One bi trebale biti odgovarajuće osposobljene i financirane te imati odgovarajuće osoblje”. ( 29 ) U kontekstu svojih lanaca opskrbe poduzeća bi trebala „nastojati spriječiti ili ublažiti negativan učinak ako mu nisu doprinijela, no ako je učinak ipak izravno povezan s njihovim poslovanjem, proizvodima ili uslugama kroz poslovni odnos. Time se ne namjerava prebaciti odgovornost sa subjekta koji uzrokuje negativan učinak na poduzeće s kojim on ima poslovni odnos” ( 30 ) . „Ako poduzeće u kontekstu svojeg lanca opskrbe utvrdi rizik od izazivanja negativnog učinka, ono bi trebalo poduzeti potrebne korake kako bi taj učinak zaustavilo ili spriječilo. Ako poduzeće utvrdi rizik od pridonošenja negativnom učinku, trebalo bi poduzeti potrebne korake kako bi obustavilo ili spriječilo svoj doprinos i iskoristilo svoje mogućnosti kako bi u najvećoj mogućoj mjeri ublažilo sve preostale učinke” ( 31 ) . U svakom slučaju, time se ne dovodi u pitanje odgovornost trgovačkih društava, koju utvrde EU ili države, u pogledu kršenja ljudskih prava i drugih negativnih učinaka u njihovim aktivnostima te lancima opskrbe i lancima podugovaranja, uključujući i za kršenje obveza dužne pažnje.

5. Osiguravanje ravnopravnih uvjeta za europska poduzeća

5.1. 3 i Bettercoal. Europska poduzeća uživaju dobar ugled izvan Europe u pogledu njihovih obveza i doprinosa koji se odnose na održivi razvoj, a ostvaruju ih kroz svoju lokalnu prisutnost. Međutim, te dobrovoljne mjere nisu u potpunosti dovele do potrebne promjene u ponašanju Mnoga su se poduzeća obvezala na i uključila u pojedinačne inicijative koje su dovele do pozitivne promjene u ponašanju u pogledu poštovanja ljudskih prava u vlastitim poslovnim aktivnostima. Sektorske inicijative uključuju amfori, Together for Sustainability, Chemiei Bettercoal. Europska poduzeća uživaju dobar ugled izvan Europe u pogledu njihovih obveza i doprinosa koji se odnose na održivi razvoj, a ostvaruju ih kroz svoju lokalnu prisutnost. Međutim, te dobrovoljne mjere nisu u potpunosti dovele do potrebne promjene u ponašanju ( 32 )

5.2. statusa quo u kojoj je „tek nešto više od trećine poslovnih ispitanika” navelo da postupaju s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava i okolišnih učinaka, i to većinom samo u pogledu primarnih dobavljača. Naglašava potrebu za obvezujućim europskim međusektorskim zakonodavstvom o postupanju s dužnom pažnjom u području ljudskih prava i odgovornom poslovanju. Sadašnja je kriza čak i pojačala potporu za djelovanje. Nedavna studija ( 33 ) GU-a JUST daje djelotvornu i sveobuhvatnu analizuu kojoj je „tek nešto više od trećine poslovnih ispitanika” navelo da postupaju s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava i okolišnih učinaka, i to većinom samo u pogledu primarnih dobavljača. Naglašava potrebu za obvezujućim europskim međusektorskim zakonodavstvom o postupanju s dužnom pažnjom u području ljudskih prava i odgovornom poslovanju. Sadašnja je kriza čak i pojačala potporu za djelovanje.

5.3. Uzimajući u obzir njihova važna iskustva u provedbi učinkovitih i ambicioznih politika dužne pažnje, često na temelju sporazuma sklopljenih sa sindikatima, europska poduzeća doista bi imala koristi od stvaranja ravnopravnih uvjeta i pravedne konkurencije na temelju zajedničkih minimalnih standarda primjenjivih i na poduzeća osnovana u trećim zemljama koja su aktivna u EU-u. Dobar ugled oznake „EU” u poslovanju temelji se i na regulatornom okruženju sa visokim standardima.

5.4. Postoje različiti zakoni EU-a koji se odnose na upravljanje lancima opskrbe i poštovanje ljudskih prava i dostojanstvenog rada, posebno Direktiva o nefinancijskom izvješćivanju 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća ( 34 ) u skladu s kojom su velika poduzeća od javnog interesa obvezna izvještavati o učincima i rizicima svojih aktivnosti te svojim politikama, ako ih provode, za njihovo smanjenje, uključujući postupke dužne pažnje. U pogledu posebnih sektora, Uredbom o drvu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća ( 35 ) i Uredbom o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima (EU) 2017/821 Europskog parlamenta i Vijeća ( 36 ) utvrđeni su zahtjevi u pogledu dužne pažnje za lance opskrbe u poduzećima.

5.5. Dužna pažnja nedavno je uvedena i u različite nacionalne zakone, primjerice u francuski Zakon o obvezi stalnog praćenja za poduzeća ( 37 ) . Njime se pruža ambiciozni nacionalni pravni okvir kojim se od velikih poduzeća zahtijeva da utvrde, objave i provedu plan praćenja za utvrđivanje i sprječavanje kršenja ljudskih prava i negativnih okolišnih učinaka u njihovim aktivnostima, u aktivnostima poduzeća koje su pod njihovom izravnom ili neizravnom kontrolom te u aktivnostima podugovaratelja i dobavljača s kojima održavaju „uspostavljeni poslovni odnos”. Uključuje okvir za odgovornost prema kojemu poduzeća snose odgovornost u slučaju kada povrede obveza dužne pažnje dovedu do štete ili kršenja ljudskih prava.

5.6. Postojeći fragmentirani pravni okvir negativno utječe na poduzeća koja moraju djelovati u skladu s različitim skupovima pravila. Suočavaju se s nepravednom konkurencijom, pravnom nesigurnošću i administrativnim troškovima, što bi trebalo izbjeći. Sve veći broj poduzeća i ulagača stoga poziva na uvođenje obveznih instrumenata dužne pažnje ( 38 )

5.7. K tome, u aktualnim okolnostima odgovorna poduzeća se ne nagrađuju zbog nedostatka zajedničkih minimalnih zahtjeva usporedivih postupaka, odgovarajućih poticaja tijela javne vlasti, djelotvorne provedbe postojećih pravila te svijesti među ulagačima, dionicima i potrošačima.

6. Europski akcijski plan za ljudska prava i dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe

6.1. Izrada djelotvornog zakonodavnog okvira

6.1.1. Dostojanstven rad, poštovanje ljudskih prava i održivost globalnih lanaca vrijednosti i lanaca opskrbe na vrhu su prioriteta političkog programa globalnih, europskih i nacionalnih institucija te postaju sve važniji u poslovnoj zajednici. Međutim, za to je hitno potreban djelotvorniji i dosljedniji zakonodavni okvir kojim će se postići ti ciljevi, promicati globalni te socijalni i okolišni ciljevi EU-a, pravedna konkurencija između gospodarskih subjekata i potpora europskim gospodarskim aktivnostima.

6.1.2. Na temelju inicijativa koje su već pokrenula brojna europska poduzeća i potvrđujući njihovo globalno vodstvo u tom području, od ključne je važnosti razviti ambicioznu, sveobuhvatnu i transverzalnu strategiju koja djelotvorno povezuje inicijative i uklanja nedostatke. „Dobrovoljne i obvezujuće mjere međusobno se ne isključuju nego se moraju međusobno dopunjavati” ( 39 )

6.1.3. Europski akcijski plan trebalo bi osmisliti kao opći okvir za zakonodavne i nezakonodavne inicijative za ljudska prava, dostojanstven rad i održivost u aktivnostima i lancima opskrbe poduzeća. Taj plan treba prepoznati temeljne, različite i komplementarne uloge različitih dionika u tom području, posebno europskih institucija, država članica, međunarodnih tijela, poduzeća, socijalnih partnera i dionika. U cilju osiguravanja njegova uspjeha, svi dionici moraju u potpunosti biti uključeni u postizanje ciljeva akcijskog plana koji je potrebno osmisliti na temelju socijalnog dijaloga i višedioničkog pristupa.

6.1.4. Glavni ciljevi trebali bi biti promicanje odgovornog poslovanja, osiguravanje poštovanja ljudskih prava i socijalnih i okolišnih ciljeva EU-a u poslovnim aktivnostima i lancima opskrbe, pružanje potpore poduzećima i malim i srednjim poduzećima u usvajanju pristupa odgovornog poslovanja te osiguravanje ravnopravnih uvjeta za poduzeća. Preventivni pristup obvezne dužne pažnje trebao bi dovesti do manjeg broja kršenja ljudskih prava. Kada bi sva poduzeća slijedila isti temeljni skup pravila, potrošači bi mogli uspoređivati postupke.

6.1.5. Opća definicija trebala bi obuhvaćati ljudska prava , uključujući prava radnika i sindikata te bi trebala biti utemeljena na nizu međunarodnih instrumenata , uključujući prava radnika i sindikata te bi trebala biti ( 40 ) , posebno konvencija ILO-a. Prava uključuju, među ostalim, slobodu udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje te kolektivno djelovanje, pravo na informiranje, savjetovanje i sudjelovanje, dostojanstvene uvjete rada, zdravlje i sigurnost na radnom mjestu, pravedne plaće, socijalnu sigurnost. U borbi protiv dječjeg rada i prisilnog rada, nulta tolerancija Europske komisije na dječji rad mora biti potkrijepljena djelotvornim i ambicioznim djelovanjima. Akcijskim planom trebalo bi nadalje obuhvatiti šire odgovorno poslovanje, posebno socijalne i okolišne učinke, korporativno upravljanje, antikorupcijsku politiku, pravednu poreznu politiku i poreznu transparentnost. U cilju poduzimanja konkretnih koraka prema održivim lancima opskrbe, važno je uvesti konkretne mjere na lokalnoj razini u kojima poduzeća trebaju ocijeniti lokalno zakonodavstvo i sporazume kada posluju izvan EU-a. Priznajući važnost vladine provedbe pravila tržišta rada, posebno inspekcijama, vlade na nacionalnoj i lokalnoj razini moraju preuzeti svoju punu ulogu ( 41 )

6.1.6. Nacionalni akcijski planovi koji se trebaju osmisliti u suradnji s nacionalnim socijalnim partnerima i civilnim društvom trebali bi biti usko povezani s nacionalnim akcijskim planovima za provedbu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te prepoznati ulogu Smjernica OECD-a i nacionalnih kontaktnih točaka, koje bi trebale biti „neovisne i strukturirane na način da socijalni partneri budu članovi nacionalnih kontaktnih točaka ili odbora za nadzor nacionalne kontaktne točke. One bi trebale biti odgovarajuće osposobljene i financirane te imati odgovarajuće osoblje” Koordinacija između EU-a i nacionalne razine je ključna.trebali bi biti usko povezani s nacionalnim akcijskim planovima za provedbu vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te prepoznati ulogu Smjernica OECD-a i nacionalnih kontaktnih točaka, koje bi trebale biti „neovisne i strukturirane na način da socijalni partneri budu članovi nacionalnih kontaktnih točaka ili odbora za nadzor nacionalne kontaktne točke. One bi trebale biti odgovarajuće osposobljene i financirane te imati odgovarajuće osoblje” ( 42 ) . Europski akcijski plan mogao bi uključivati i minimalne standarde u različitim područjima za osiguravanje cjelovite i djelotvorne nacionalne provedbe odgovarajućih međunarodnih instrumenata. Na razini Europske komisije potrebne su dosljednost i koordinacija između različitih područja politike i nadležnih glavnih uprava, posebno uprave za pravosuđe, financije, trgovinu ili zapošljavanje i Europske službe za vanjsko djelovanje (EEAS).

6.2. Oblikovanje obvezujućeg europskog zakonodavstva o dužnoj pažnji

6.2.1. obvezujuća međusektorska zakonodavna inicijativa o dužnoj pažnji u području ljudskih prava i odgovornog poslovanja , uzimajući u obzir rezultate studije koju je naručio GU JUST te u skladu s obvezom povjerenika Reyndersa. EGSO pozdravlja činjenicu da Europska komisija slijedi njegovu preporuku ( 43 ) o predlaganju zakonodavstva EU-a u tom području te poziva da glavni prioritet europskog akcijskog plana bude, uzimajući u obzir rezultate studije koju je naručio GU JUST te u skladu s obvezom povjerenika Reyndersa.

6.2.2. U cilju izbjegavanja nepravedne konkurencije i neravnopravnih uvjeta, ona bi trebala obuhvaćati sva poduzeća osnovana ili aktivna u EU-u i njihove aktivnosti, uključujući njihove cijele lance opskrbe i lance podugovaranja i javni sektor te bi trebala odgovarati na posebne potrebe i ograničenja malih i srednjih poduzeća. Time se slijedi pristup vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima u pogledu obuhvaćanja „svih poduzeća neovisno o njihovoj veličini, sektoru, operativnom kontekstu, vlasništvu i strukturi” ( 44 ) . Poduzeća bi trebala zadovoljiti visoke standarde odgovornog poslovanja koji obuhvaćaju ljudska prava, okolišne i socijalne učinke, korporativno upravljanje, suzbijanje korupcije i pravedno oporezivanje.

6.2.3. Na temelju glavnih koraka postupaka dužne pažnje koji su utvrđeni odgovarajućim UN-ovim, ILO-ovim i OECD-ovim instrumentima, od poduzeća bi se trebalo tražiti da utvrde i procjene stvarne i potencijalne nepovoljne učinke, poduzmu potrebne korake ovisno o rezultatima (zaustavljanje operacija koje uzrokuju nepovoljne učinke), osmisle i provedu plan dužne pažnje radi sprječavanja svih mogućih rizika i ostvarenja negativnih učinaka, uspostave mehanizam ranog upozoravanja, provjere i djelotvorno na transparentan način nadziru provedbu planova dužne pažnje te izvijeste o njihovoj provedbi. Postupak dužne pažnje kojim oni ispunjavaju svoje odgovornosti trebao bi biti proporcionalan ozbiljnosti mogućih učinaka i njihovom operativnom kontekstu.

6.2.4. djelotvornu pravnu zaštitu i pristup pravosuđu za žrtve i njihove zastupnike, uključujući sindikate i branitelje ljudskih prava. Javni nadzor obveza poduzeća i pravne posljedice u slučaju njihova neispunjenja su ključni. Njegove posebne značajke, uključujući korporativnu odgovornost bit će tema posebnog mišljenja EGSO-a Pravni instrument trebao bi se temeljiti na preventivnom pristupu, ali istodobno i osiguravatiza žrtve i njihove zastupnike, uključujući sindikate i branitelje ljudskih prava. Javni nadzor obveza poduzeća i pravne posljedice u slučaju njihova neispunjenja su ključni. Njegove posebne značajke, uključujući korporativnu odgovornost bit će tema posebnog mišljenja EGSO-a ( 45 ) . Međutim, nijedna inicijativa EU-a u tom području ne bi smjela dovoditi u pitanje ili ograničavati mehanizme zajedničke i solidarne odgovornosti ili druge okvire za odgovornost na međunarodnoj, europskoj ili nacionalnoj razini.

6.3. Ključna uloga socijalnih partnera i civilnog društva

6.3.1. Socijalni dijalog trebao bi imati ključnu ulogu u dužnoj pažnji i odgovornom poslovanju osiguravajući poštovanje ljudskih prava u aktivnostima poduzeća te lancima opskrbe i podugovaranja. Svi akcijski planovi i zakonodavne inicijative trebali bi se temeljiti na njegovoj vrijednosti i na kolektivnom pregovaranju te osiguravati poštovanje prava radnika na informiranje i savjetovanje. Nažalost, ti elementi nisu uključeni u studiju GU-a JUST.

6.3.2. Poduzeća i sindikati mogu na odgovarajućoj razini pregovarati o sporazumima radi utvrđivanja konkretne primjene obveza uključenih u direktivu. Time se naglašava dobra praksa i pozitivan doprinos nekoliko postojećih sporazuma o postupcima dužne pažnje. K tome, predstavnike radnika treba obavijestiti i s njima se savjetovati u vezi s utvrđivanjem plana dužne pažnje i njegove primjene.

6.3.3. Europski međusektorski i sektorski socijalni dijalog trebao bi doprinijeti poboljšanjima u tim područjima uključivanjem zajedničkih inicijativa i projekata, smjernica, izgradnje kapaciteta, sporazuma.

6.3.4. Prethodna iskustva pokazala su na koji način inicijative utemeljene na socijalnom dijalogu mogu dovesti do napretka u pogledu dostojanstvenog rada u globalnim lancima opskrbe. Dogovor o zaštiti od požara i sigurnosti zgrada u Bangladešu potpisan je u svibnju 2013. kao pravno obvezujući sporazum između više od dvije stotine uglavnom europskih robnih marki i prodavača na malo te dva globalna sindikata IndustriALL i UNI Global Union, kao i nekoliko lokalnih trgovinskih sindikata i potpisnika svjedoka.

6.3.5. Akcijski plan trebao bi uključivati i mjere za podizanje svijesti među potrošačima i ulagačima o važnosti socijalnih i okolišnih učinaka poduzeća, promicati instrumente kojima se omogućava usporedivost uspješnosti poduzeća i bolje utvrditi one koji iznose djelotvorne strategije odgovornog poslovanja. Sve bi se inicijative trebale temeljiti na uključenju dionika, među ostalim, socijalnih partnera i nevladinih organizacija koje mogu djelovati kao širitelji informacija i pridonijeti podizanju svijesti o pozitivnom i negativnom ponašanju.

6.4. Mjere za dopunjavanje europskog akcijskog plana

6.4.1. Revizija Direktive o nefinancijskom izvješćivanju. Potrebna je ambiciozna revizija kako bi se sva poduzeća uključila u u osobno područje primjene te kako bi se u obzir uzele posebne potrebe i ograničenja malih i srednjih poduzeća. Trebalo bi bolje definirati materijalno područje primjene za nefinancijsko izvješćivanje na način da bude sveobuhvatno, usporedivo i djelotvorno. S obzirom na to da je izvješćivanje ključni element u mehanizmima dužne pažnje, ono bi trebalo biti u skladu s odgovarajućom pravnom inicijativom i uključivati ključne pokazatelje i ciljeve uspješnosti (primjerice na temelju Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja) te se treba temeljiti na vodećim načelima UN-a o poslovanju i ljudskim pravima i drugim odgovarajućim međunarodnim instrumentima.

6.4.2. Dužnosti upravnog odbora, održivo korporativno upravljanje i pravo društava. Potpora zakonodavnim mjerama o dužnostima direktora na razini EU-a da djeluju u interesu svih dionika poduzeća te da aktivnosti poduzeća pridonose postizanju socijalnih i okolišnih ciljeva. Nadalje, utvrđivanje drugih zakonodavnih i nezakonodavnih mjera za promicanje održivijeg, naprednijeg korporativnog upravljanja usmjerenog na dugoročno razdoblje te prava društava.

6.4.3. Javno financiranje i javna potpora. Predlaganje posebnih uvjeta i pozitivnih poticaja povezanih s poštovanjem ljudskih prava, dostojanstvenim radom i ciljevima održivosti u aktivnostima poduzeća i lancima opskrbe za pristup javnom financiranju i financijskoj potpori EU-a, posebno u kontekstu nacionalnih planova i planova EU-a za oporavak gospodarstva nakon pandemije COVID-a 19.

6.4.4. Javna nabava. Osiguravanje da države članice u cijelosti provode i primjenjuju socijalnu klauzulu iz direktiva o javnoj nabavi te iznošenje prijedloga za postupke javne nabave radi djelotvorne potpore i promicanja dužne pažnje u području ljudskih prava i odgovornog poslovanja u svojim operacijama i lancima opskrbe, uključujući dostojanstven rad. To se, među ostalim, može postići revizijom direktiva o javnoj nabavi, izgradnjom kapaciteta za javne naručitelje i razmjenom najboljih praksi, uključujući njihovo promicanje kroz sporazume o slobodnoj trgovini.

6.4.5. Poticaji. Predlaganje inicijativa za pružanje potpore poduzećima koja izlaza izvan okvira zakonskih obveza u pogledu odgovornog poslovanja te pozitivnih okolišnih i socijalnih učinaka. To bi primjerice moglo uključivati potporu za razvoj posebnih politika i instrumenata, promicanje mreža održivih poduzeća, izgradnju kapaciteta za inicijative socijalnih partnera.

6.4.6. Sinergija s međunarodnom trgovinom i program ulaganja. Od stranih bi se ulagača trebalo zahtijevati da ispune zahtjeve dužne pažnje prije nego što ostvare korist od međunarodnih sporazuma o ulaganju. Slično tome, stranke sporazuma o slobodnoj trgovini jamče da poduzeća s poslovnim nastanom na njihovom području ispunjavaju zahtjeve o dužnoj pažnji. Primjerice, Kanada je svoju strategiju društveno odgovornog poslovanja poboljšala usmjeravajući se na ponašanje kanadskih poduzeća u inozemstvu te je uspostavila višedioničko savjetodavno tijelo. U travnju 2019. imenovana je prva kanadska pravobraniteljica za odgovorno poduzetništvo, nadležna za preispitivanje i prijavljivanje povreda ljudskih prava koja se navode u javnosti, a koja proizlaze iz poslovanja kanadskih poduzeća u rudarskom, naftnom, plinskom i tekstilnom sektoru u inozemstvu, uključujući preporuke za trgovinske mjere za poduzeća Od stranih bi se ulagača trebalo zahtijevati da ispune zahtjeve dužne pažnje prije nego što ostvare korist od međunarodnih sporazuma o ulaganju. Slično tome, stranke sporazuma o slobodnoj trgovini jamče da poduzeća s poslovnim nastanom na njihovom području ispunjavaju zahtjeve o dužnoj pažnji. Primjerice, Kanada je svoju strategiju društveno odgovornog poslovanja poboljšala usmjeravajući se na ponašanje kanadskih poduzeća u inozemstvu te je uspostavila višedioničko savjetodavno tijelo. U travnju 2019. imenovana je prva kanadska pravobraniteljica za odgovorno poduzetništvo, nadležna za preispitivanje i prijavljivanje povreda ljudskih prava koja se navode u javnosti, a koja proizlaze iz poslovanja kanadskih poduzeća u rudarskom, naftnom, plinskom i tekstilnom sektoru u inozemstvu, uključujući preporuke za trgovinske mjere za poduzeća ( 46 )

6.4.7. Akcijski plan trebao bi staviti naglasak na širi opseg elemenata, među ostalim, poreznu transparentnost koja uključuje izvješćivanje po zemljama, pravedno plaćanje poreza te održivo financiranje i obveze za ulagače. Uredba o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima i Uredba o drvu mogle bi se ocijeniti u pogledu potrebe za njihovim revidiranjem ili ojačanjem.

7. Trgovina za postizanje dostojanstvenog rada i djelotvorne primjene

7.1. Trgovina je važan transverzalni element u provedbi ciljeva europskog akcijskog plana koji ga povezuje s trećim zemljama i multilateralnom dimenzijom. To bi se hitno trebalo odraziti u reviziji nove trgovinske strategije EU-a. EU ima najveću trgovinsku mrežu u svijetu koja bilateralnim trgovinskim sporazumima daje znatan poticaj koji je potrebno djelotvorno iskoristiti prije njihova sklapanja te kroz njihovu provedbu i primjenu.

7.2. Pregovori između EU-a i Vijetnama pokazali su kakav napredak EU može postići poboljšanjem uvjeta rada u povezivanju s partnerskom zemljom. Međutim, puno godina nakon sklapanja sporazuma o slobodnoj trgovini još uvijek svjedočimo pomanjkanju napretka u ispunjavanju obveza u pogledu trgovine i održivog razvoja u nekim partnerskim zemljama, posebno u višegodišnjem sporu između EU-a i Koreje o pravima radnika zbog neratifikacije temeljnih i ažuriranih konvencija ILO-a. To dokazuje da najveći poticaj za osiguravanje ratifikacija temeljnih konvencija ILO-a postoji tijekom pregovora i prije njihova sklapanja; stoga bi to trebalo uključiti u potpisani sporazum.

7.3. Trgovina nije pokretač klimatske politike, ali može postati ključan čimbenik. Uvođenje Pariškog sporazuma kao „ključnog elementa” za sve buduće sveobuhvatne trgovinske sporazume, odnosno suspendiranje u slučaju neispunjavanja obveza, pozitivan je korak koji bi trebalo proširiti i na temeljne i ažurirane konvencije ILO-a koje su ratificirale sve države članice. Kao tijelo priznato na međunarodnoj razini, ILO bi trebalo uključiti u nadzor provedbe njegovih konvencija u sporazumima o slobodnoj trgovini ( 47 )

7.4. EGSO je već preporučio da se u sve buduće mandate za poglavlja o trgovini i održivom razvoju uključi posebna klauzula o promicanju ciljeva održivog razvoja te da se reformom Svjetske trgovinske organizacije (WTO) uspostave pravila kojima se osigurava da države poštuju i provode ciljeve održivog razvoja. U tom kontekstu, EU i njegove države članice trebale bi u raznim strukturama odbora WTO-a iskoristiti svoj utjecaj i zastupljenost, posebno u pogledu tih novih područja poput trgovine i dostojnog rada.

7.5. Poglavlja o trgovini i održivom razvoju sve su važniji dio u svim sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini nove generacije, no djelotvorna primjena i provedivost sada moraju postati ključne za ispunjavanje tih obveza kako bi se, pored ostalog, osigurali i jednaki uvjeti za poduzeća iz EU-a u inozemstvu. Potrebno je znatno ojačati učinak preporuka unutarnje savjetodavne skupine o istragama kršenja poglavlja o trgovini i održivom razvoju.

7.6. ad hoc međunarodno povjerenstvo za rješavanje sporova nametne pravna sredstva poduzećima koja ne ispunjavaju obveze. Brzi postupak već je u upotrebi za antidampinške mjere EU-a i mogao bi se proširiti na socijalni damping. U skladu s francuskim i nizozemskim neslužbenim dokumentom EGSO dodatno potiče Europsku komisiju da razmotri nove pristupe za rješavanje radnih sporova koji bi omogućili dameđunarodno povjerenstvo za rješavanje sporova nametne pravna sredstva poduzećima koja ne ispunjavaju obveze. Brzi postupak već je u upotrebi za antidampinške mjere EU-a i mogao bi se proširiti na socijalni damping. U skladu s francuskim i nizozemskim neslužbenim dokumentom ( 48 ) , EGSO općenito predlaže povezivanje djelotvorne provedbe odredbi poglavlja o trgovini i održivom razvoju s postepenim snižavanjem carina.

7.7. EGSO poziva na izmjenu sadašnjeg mehanizma stručnog povjerenstva za trgovinu i održivi razvoj u okviru kojeg bi pravnici za trgovačko pravo, ali i stručnjaci za rad, klimu i ljudska prava mogli provoditi istragu u vezi s pritužbama u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju. U slučaju da ta povjerenstva utvrde povrede, trebalo bi pokrenuti mehanizam za rješavanje sporova između država koji bi uključivao mogućnost novčanih kazni ili sankcija te zaštitu za oštećenu stranku ( 49 ) . U tom pogledu, EGSO predlaže i neovisno tajništvo za rad i mehanizam za kolektivne pritužbe ( 50 )

7.8. Novi glavni službenik EU-a za nadzor provedbe trgovinskih pravila treba biti predvodnik u ispunjavanju obveza „posebno […] povezanih s poglavljima o trgovini i održivom razvoju te socijalnim i okolišnim pitanjima povezanima s drugim poglavljima u sporazumima o trgovini i ulaganju” te mora započeti „pravovremene i učinkovito pokrenute istrage, za što se moraju namijeniti odgovarajući resursi. Također treba jasno definirati ulogu priznatih dionika, kako u pogledu podnošenja pritužbi tako i u pogledu sudjelovanja u svim naknadnim javnim saslušanjima” ( 51 )

7.9. Poduzeća mogu imati važnu ulogu osiguravanjem poštovanja radničkih i socijalnih prava, podupiranjem i provođenjem zakona kojima se štite prava radnika te dostojanstvenim standardima dogovorenima sa sindikatima, kako u izravnom poslovanju tako i duž cijelih lanaca opskrbe. EGSO poziva Europsku komisiju da osmisli klauzule o društveno odgovornom poslovanju s čvrstim obvezama i koje su u skladu s instrumentima UN-a i OECD-a ( 52 ) . Time bi se osiguralo da trgovinski sporazumi podupiru dobro poslovno ponašanje te sprječavaju socijalni damping i snižavanje socijalnih standarda.

7.10. Trgovinski sporazumi i međunarodni sporazumi o ulaganjima imaju ključnu ulogu u tome da ulagači i vlade ujednačeno provode te standarde. U nedavnom izvješću OECD-a ( 53 ) navedene su brojne postojeće inicijative ili inicijative u nastajanju na nacionalnim i regionalnim razinama. Raznoliko zakonodavstvo predstavlja izazov jer su neki pristupi horizontalni, dok se drugi odnose na specifična pitanja. Različito utječu na poduzeća zbog različitih pragova i dosega. Čak i zemlje članice OECD-a imaju različite standarde izvješćivanja. Za ravnopravne uvjete slučaj je jasan: uzlaznom konvergencijom između svih primjenjivih standarda svima bi se zajamčila pravna sigurnost i pravedna konkurencija.

8. Uklanjanje nedostataka u upravljanju: važnost globalnog vodstva EU-a

8.1. Europski standard u pogledu dužne pažnje neophodan je korak u osiguravanju poštovanja i provedbe ljudskih prava i dostojanstvenog rada u opskrbnim lancima. Njime bi se pridonijelo provedbi vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, Tripartitne deklaracije ILO-a i Smjernica OECD-a. Dopunila bi se i nacionalna inicijativa poduzeta za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, posebno u pogledu iskorjenjivanja dječjeg rada i prisilnog rada.

8.2. Njime bi se pridonijelo i uspostavljanju pouzdanijih, održivijih i dobro upravljanih lanaca opskrbe, a time i povećanju otpornosti i djelotvornosti upravljanja u razdoblju krize. To je, primjerice, naročito važno u pogledu zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu.

8.3. Djelovanje na europskoj razini iziskuje dodatna poboljšanja međunarodnog normativnog okvira kako bi se postigla usklađenost s globalnom politikom. Postizanje višestranog napretka ponekad počinje ambicioznim jednostranim djelovanjem. EGSO smatra da se EU nalazi u jedinstvenom položaju koji mu omogućuje da preuzme vodstvo u primjeni dužne pažnje, osobito s obzirom na vodeću ulogu europskih poduzeća u svijetu.

8.4. Obvezujući ugovor UN-a o poslovanju i ljudskim pravima Konvencije Međunarodne organizacije rada o dostojanstvenom radu u lancima opskrbe EGSO poziva EU i njegove države članice da ostvare stvaran napredak prema djelotvornijim i obvezujućim instrumentima na međunarodnoj razini uz obnovljene inicijative za promicanje djelotvorne provedbe postojećih instrumenata i okvira. Oni trebaju poduprijeti ( 54 ) i pozvati na uspostavu ( 55 ) , u skladu s raspravom s Međunarodne konferencije o radu iz 2016. te se trebaju zasnivati na temeljnim i ažuriranim konvencijama ILO-a i Deklaraciji ILO-a o temeljnim načelima i pravima na radu. EGSO smatra da je hitno potrebno globalno istraživanje kako bi se analizirao način na koji međunarodni standardi rada rješavaju problem nedostatka dostojanstvenog rada te uklonili utvrđeni nedostaci.

Bruxelles, 18. rujna 2020. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) ILO, Decent Work in Global Supply Chains (Dostojanstven rad u globalnim lancima opskrbe), Izvješće IV., 2016.

(2) SL C 97, 24.3.2020., str. 9.

(3) SL C 303, 19.8.2016., str. 17.

(4) SL C 47, 11.2.2020., str. 38.

(5) Mišljenje EGSO-a „Obveza dužne pažnje” (razmatračko mišljenje Vijeće/EP) (INT/911, rujan 2020.) (vidjeti stranicu 136. ovoga Službenog lista).

(6) Vidjeti bilješku 3.

(7) SL C 227, 28.6.2018., str. 27.

(8) Mišljenje EGSO-a „Provedba sporazumâ o slobodnoj trgovini, 1. siječnja 2018. – 31. prosinca 2018.” (REX/525, srpanj 2020.), (SL C 364, 28.10.2020., str. 160.).

(9) Vidjeti bilješku 3.

(10) Vidjeti bilješku 7.

(11) Vidjeti bilješku 2.

(12) Vidjeti bilješku 5.

(13) Zaključci Vijeća (10254/16) od 20. lipnja 2016. o poslovanju i ljudskim pravima.

(14) Zaključci Vijeća (8833/16) od 12. svibnja 2016. o EU-u i odgovornim globalnim lancima vrijednosti.

(15) Govor povjerenika Reyndersa na internetskom seminaru o postupanju s dužnom pažnjom koji je 29. travnja 2020. organizirala Radna skupina Europskog parlamenta za odgovorno poslovanje.

(16) UNCTAD, World Investment Report (Izvješće o ulaganjima u svijetu) (2013.).

(17) ILO World Employment and Social Outlook (Predviđanja u pogledu društva i globalnog zapošljavanja), izvješće iz 2015.

(18) UNCTAD, World Investment Report (Izvješće o ulaganjima u svijetu) (2020.).

(19) Program održivog razvoja do 2030., točka 68.

(20) Vidjeti bilješku 1.

(21) Vidjeti bilješku 3.

(22) António Guterres, COVID-19 and Human Rights We are all in this together (COVID-19 i ljudska prava: Svi smo zajedno u ovome), travanj 2020.

(23) What are the avenues for corporate liability for COVID-19-related human rights abuses? (Koje su mogućnosti korporativne odgovornosti za povrede ljudskih prava povezane s bolešću COVID-19?), Resursni centar za poslovanje i ljudska prava, 16. lipnja 2020.

(24) Malaysia medical glove manufacturers see surge in orders due to covid-19 amid forced labour concerns (Malezijskim proizvođačima medicinskih rukavica naglo je porastao broj narudžbi zbog bolesti COVID-19 usred bojazni u pogledu prisilnog rada), Resursni centar za poslovanje i ljudska prava.

(25) Izjava Radne skupine UN-a za poslovanje i ljudska prava, Ensuring that business respects human rights during the COVID-19 crisis and beyond: The relevance of the UN Guiding Principles on Business and Human Rights (Osiguravanje poštovanja ljudskih prava u poslovanju tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 i nakon nje: Važnost vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima).

(26) Vidjeti bilješku 8.

(27) Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, načelo br. 22, komentar.

(28) Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, načelo br. 17, komentar.

(29) Vidjeti bilješku 7.

(30) Smjernice OECD-a, dio II., točka A.12.

(31) Smjernice OECD-a, dio II., komentari 18. i 19.

(32) Vidjeti bilješku 15.

(33) Studija o zahtjevima za postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe, 2020.

(34) SL L 130, 19.5.2017., str. 1.

(35) SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(36) SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(37) Francuski zakon 2017-399 od 27. ožujka 2017. o dužnoj pažnji matičnih društava i naručitelja.

(38) Poziv ulagača koji predstavljaju 1.3 bilijuna USD i Popis javnih poslovnih izvješća i odobrenja, Resursni centar za poslovanje i ljudska prava, 2019.

(39) Vidjeti bilješku 4.

(40) Uključujući Međunarodnu povelju o ljudskim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima te Europsku socijalnu povelju. Trebala bi se temeljiti i na ugovorima EU-a i Povelji o temeljnim pravima Europske unije te nacionalnim instrumentima i zakonodavstvu u području ljudskih prava.

(41) Vidjeti bilješku 7.

(42) Vidjeti bilješku 7.

(43) Vidjeti bilješku 4.

(44) Vodeća načela UN-a, st. 14.

(45) Vidjeti bilješku 5.

(46) Vidjeti bilješku 4.

(47) Vidjeti bilješku 8.

(48) Non-paper from the Netherlands and France on trade social economic effects and sustainable development (Neslužbeni dokument Nizozemske i Francuske o trgovini, njezinim društveno-gospodarskim učincima i održivom razvoju), svibanj 2020.

(49) Mišljenje EGSO-a „Izvanredna situacija nakon pandemije bolesti COVID-19: osmišljavanje nove multilateralne matrice” (samoinicijativno mišljenje) (REX/529, srpanj 2020.) (SL C 364, 28.10.2020., str. 53.).

(50) Vidjeti bilješku 7.

(51) Vidjeti bilješku 7.

(52) Vidjeti bilješku 7.

(53) Izvješće OECD-a, 2020.

(54) Vidjeti bilješku 2.

(55) Vidjeti bilješku 3.