„Nijedna država članica ne bi se smjela naći u situaciji da mora birati između odgovora na krizu ili ulaganja u svoje ljude. Zbog toga će Next Generation EU osigurati više sredstava za […] borbu protiv nezaposlenosti mladih. Time će se ljudima omogućiti stjecanje vještina, znanja i kvalifikacija koje su im potrebne da se prilagode u današnjem svijetu brzih promjena.”

Predsjednica Ursula von der Leyen

1.Uvod: Ulaganje u sljedeću generaciju

U skladu s europskim stupom socijalnih prava Komisija je odmah na početku svojeg mandata utvrdila program za socijalnu Europu, koji je usredotočen na ljude. Otada Komisija u svojem radu daje prednost pomaganju mladima te ispunjuje svoje obećanje. Jača obrazovanje i osposobljavanje, potiče zapošljavanje mladih, osigurava pravedne uvjete rada i poboljšava pristup socijalnoj zaštiti za sve, jer su mladi sljedeća generacija i zaslužuju sve mogućnosti za razvoj svojeg punog potencijala za oblikovanje budućnosti našeg kontinenta.

Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je potrebu za nastavkom tih aktivnosti i njihovom bržom provedbom. Iako je pandemija ponajprije zdravstvena kriza, njezine su posljedice snažno uvukle EU u duboku recesiju . Sve veći broj zahtjeva za naknadu za nezaposlenost nagovješćuje nove poteškoće. Stopa nezaposlenosti povećavat će se za sve dobne skupine, ali mladi su već sada nerazmjerno pogođeni . Više od šestine mladih prestalo je raditi od izbijanja krize. Mnogi su radili u najteže pogođenim sektorima, kao što

su smještaj, hrana, umjetnost, zabava, veleprodaja i maloprodaja . Ostali sad nastoje ući na tržište rada kada ti sektori više ne zapošljavaju.

Sada je trenutak da države članice i europske institucije usmjere svoju pozornost na sljedeću generaciju. Globalna financijska i gospodarska kriza pokazala je da ne smijemo odgađati odgovor. Rani znakovi problema na koje danas ne reagiramo mogu imati učinak lavine i dovesti do nepopravljive štete za samo nekoliko godina. Zahvaljujući fleksibilnosti Komisijinih investicijskih inicijativa kao odgovor na koronavirus, brojne su države članice brzo pokrenule privremene mjere za borbu protiv krize. Uz pomoć Europskog socijalnog fonda (ESF) zadržavaju radna mjesta i kompenziraju poremećaje u provedbi obrazovanja i osposobljavanja tijekom pandemije. Osim toga, novi instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) omogućit će financijsku pomoć u vrijednosti do 100 milijardi EUR koja će se dodjeljivati državama članicama u obliku zajmova kojima se podupiru njihovi programi skraćenog radnog vremena i slične mjere za samozaposlene. Nadovezujući se na prijedlog Komisije o uspostavi instrumenta Next Generation EU, sljedeći je logičan korak pomoći mladima da usmjere oporavak Europe.

Ta bi zajednička nastojanja trebala stvoriti više prilika i za sve mlade. Za mlade u brojnim državama članicama to je druga recesija koju su doživjeli. Netko tko je na vrhuncu prethodne krize zapošljavanja mladih navršio 18 godina danas ima tek 25 godina. S još težim problemima suočavaju se diskriminirane i ranjive skupine jer gospodarski padovi obično povećavaju nejednakosti. Mladi iz ranjivih skupina, kao što su mladi koji pripadaju rasnim ili etničkim manjinama, mladi s invaliditetom ili mladi koji žive u nekim ruralnim ili udaljenim područjima ili zapostavljenim gradskim područjima, suočavaju se s dodatnim preprekama ulasku na tržište rada. Na primjer, stope zaposlenosti mladih s invaliditetom znatno su niže od stopa zaposlenosti mladih bez invaliditeta , a mladi migranti i izbjeglice čine sve veći dio našeg mladog stanovništva i suočavaju se s posebnim preprekama i diskriminacijom. Kriza teško pogađa i mlade žene. Aktivne i ciljane politike bit će nužne kako bi se zajamčilo dopiranje do svih tih skupina.

Inicijative predstavljene u ovoj Komunikaciji pridonose Komisijinoj strategiji oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19. Jamče uključivanje digitalne i zelene tranzicije EU-a u samu srž naših politika zapošljavanja mladih. Njima se provodi europski stup socijalnih prava te podupire nova industrijska strategija. Ostali prijedlozi Komisije, kao što je Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost, koji je donesen istog dana, pridonose povećanju zaposlenosti mladih.

U ovoj se Komunikaciji opisuje na koji način prijedlozi preporuka Vijeća „Lakši prelazak u svijet rada – jačanje Garancije za mlade” (odjeljak 2.) i „Strukovno obrazovanje i osposobljavanje za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (odjeljak 3.), zajedno s novim poticajem naukovanju (odjeljak 4.), pridonose stvaranju radnih mjesta za mlade. U Komunikaciji se predstavlja i niz dodatnih mjera za postizanje tog cilja (odjeljak 5.). Komisijini prijedlozi instrumenta Next Generation EU i budućeg proračuna EU-a omogućit će znatno financiranje EU-a za zapošljavanje mladih (odjeljak 6.). Sada je na državama članicama da odrede prioritete među ulaganjima jer je zapošljavanje mladih prije svega njihova odgovornost.

2.Lakši prelazak u svijet rada – jačanje Garancije za mlade

Proteklih godina Komisija podupire države članice kako bi mladima pružile odskočnu dasku za ulazak na tržište rada. Garancija za mlade iz 2013., pokrenuta na vrhuncu prethodne krize zapošljavanja mladih, potaknula je značajne promjene u brojnim državama članicama. Njome su stvorene mogućnosti za mlade, potaknute su strukturne reforme i inovacije te ojačane javne službe za zapošljavanje. Od početka provedbe pomogla je da više od 24 milijuna mladih u cijelom EU-u uđe na tržište rada.

Prijedlog preporuke Vijeća „Lakši prelazak u svijet rada – jačanje Garancije za mlade” temelji se na tim važnim nastojanjima. S obzirom na to da prelazak iz škole na radno mjesto i održiva integracija na tržište rada traju dulje zbog promjenjive prirode rada i vještina za kojima postoji potražnja, njime se proširuje ciljana skupina kako bi obuhvaćala ne samo sve nezaposlene ili neaktivne mlade osobe mlađe od 25 godina nego i sve one mlađe od 30 godina. Njime se podupiru mjere za stvaranje radnih mjesta te razne mjere aktivacije kao što su savjetovanje, profesionalna orijentacija i zastupanje. Današnjim se prijedlogom jača sprečavanje nezaposlenosti i neaktivnosti mladih s pomoću boljih sustava praćenja i ranog upozoravanja te poboljšava kvaliteta ponuda tako što ih se povezuje s nedavno izrađenim okvirima za kvalitetu.

Prijedlogom se aktivno bori protiv rodnih, rasnih i etničkih stereotipa, a istodobno se podupiru raznolikost i uključivost, među ostalim i za mlade s invaliditetom. Srećom, brojni su mladi samo kratkotrajno nezaposleni, a da nisu uključeni u sustav obrazovanja i osposobljavanja. Da ne postoje osnovne poteškoće koje ih pojedinačno stavljaju u nepovoljan položaj, mogli bi relativno brzo prebroditi probleme uzrokovane ograničavanjem kretanja ili ekonomskim ciklusima. Međutim, kriza ne bi smjela dovesti do toga da izgubimo iz vida one do kojih je najteže doprijeti i kojima će trebati pružiti intenzivnu, često individualnu, potporu. Neki su mladi doista u opasnosti da na dulje vrijeme budu nezaposleni, a da nisu uključeni u sustav obrazovanja i osposobljavanja, posebno oni koji pripadaju ranjivijim skupinama našeg društva koje se čak i u najboljim vremenima suočavaju s velikim preprekama pri integriranju na tržište rada. Današnjim se prijedlogom uzimaju u obzir svi te se predlažu individualiziraniji i usmjereniji pristupi kako bi se osiguralo da nitko dulje od četiri mjeseca ne bude nezaposlen, a da nije uključen u sustav obrazovanja i osposobljavanja. Naglašava se i važnost partnerstava, na primjer s poslodavcima radi savjetovanja o promjenjivoj prirodi posla ili s pratećim socijalnim službama kako bi se na niz drugih načina mladi koji su u nepovoljnom položaju ponovno usmjerili na pravi put.

Današnjim se prijedlogom pridonosi i ubrzavanju prijeko potrebne digitalne i zelene tranzicije te uzimaju u obzir prilike i nesigurnosti koje ta tranzicija nosi sa sobom. Među ostalim, to se čini procjenom i poboljšanjem vještina i kompetencija potrebnih za pronalazak posla na tržištu rada koje se stalno mijenja. Nijedna mlada osoba ne bi smjela ući na tržište rada bez posjedovanja barem osnovnih digitalnih vještina te se prijedlogom predviđa kratko i praktično pripremno osposobljavanje povezano s konkretnim potrebama u pogledu vještina mlade osobe. Ubrzani tečajevi, otvoreni internetski tečajevi ili kratki intenzivni tečajevi mogu posebno poboljšati digitalne vještine mladih, kao i vještine potrebne za zelenu tranziciju, ali i poduzetničke vještine te vještine upravljanja karijerom. To je dodatno podržano Programom vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost.

Prioritetne operacije za koje se mogu mobilizirati sredstva iz proračuna EU-a uključuju kratkotrajne tečajeve, jačanje sustava mapiranja, sustava ranog upozoravanja i sposobnosti praćenja (vidjeti odjeljak 6).

Prijedlogom se pruža okvir za djelovanje. Najbolje prakse postoje u cijeloj Europi, a zapošljavanje mladih postalo je ključan prioritet u proračunu EU-a. Sada je trenutak da države članice pojačaju svoje djelovanje, primijene naučeno i mobiliziraju sredstva EU-a (odjeljak 6.).