OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Uspjeh digitalne i zelene tranzicije ovisi o radnicima s odgovarajućim vještinama, a zbog potrebe za brzim djelovanjem sustavima potpore država članica nameću se veliki zahtjevi u pogledu trajnog učenja. Štoviše, zbog demografskih promjena u Europi moramo iskoristiti puni potencijal svih kako bismo osigurali održivi rast. Naposljetku, oporavak od socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 zahtijeva jačanje politike u području vještina kako bi se prema potrebi pružila potpora za uspješne promjene radnog mjesta.

Razvoj vještina temeljni je dio odgovora na te izazove. Vještine su središte europskog načina života jer su ključni pokretač uspjeha pojedinaca na tržištu rada koje se brzo mijenja. Razvijen skup vještina otvara prilike, pruža sigurnost u neizvjesnim vremenima te promiče uključenost i društveni napredak. Međutim, premalo osoba u Europi sudjeluje u redovitom učenju nakon dovršetka temeljnog obrazovanja. Mnogima se ne pružaju prilike za usavršavanje ili prekvalifikaciju zbog njihova statusa na tržištu rada ili osobnih okolnosti, kao što su nedostatak financijskih sredstava, vremena ili motivacije za osposobljavanje. Ograničena svijest o vlastitim potrebama za vještinama, ograničena transparentnost ponuda za osposobljavanje, nesigurnost u pogledu kvalitete i priznavanja programa osposobljavanja te nedovoljna prilagodba dostupnih ponuda pojedinačnim potrebama pridonose manjku motivacije za pohađanje osposobljavanja u kontekstu ograničenih mogućnosti za financijsku potporu.

Danas zbog toga samo jedna od deset odraslih osoba u Europi pohađa osposobljavanje u određenom razdoblju od četiri tjedna, a manje od polovine svih odraslih osoba navodi sudjelovanje u aktivnostima formalnog ili neformalnog obrazovanja ili osposobljavanja u razdoblju od 12 mjeseci. Nadalje, oni koji se obrazuju ili osposobljavaju nisu nužno oni kojima je to najpotrebnije. Na primjer, veća je vjerojatnost da će u učenju sudjelovati osobe zaposlene na neodređeno vrijeme nego druge odrasle osobe (45 % u odnosu na 29 %), a sektori, zanimanja i vrste radnih odnosa s višim udjelom niskokvalificiranih radnika nalaze se na dnu ljestvice usavršavanja. Općenito, žene u malo većoj mjeri nego muškarci sudjeluju u obrazovanju odraslih (38,4 % u odnosu na 36,4 %). Međutim, malo je veća vjerojatnost da će muškarci navesti učenje zbog razloga povezanih s poslom nego žene.

Kvalificirana radna snaga također je ključna za produktivnost, održivost i inovativnost poduzeća svih veličina, posebno malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi). Ona im omogućuje da rastu i doprinose uspješnoj zelenoj i digitalnoj tranziciji te tako stvaraju visokokvalitetna radna mjesta. Usvajanjem odgovarajućih vještina poduzećima se omogućuje i korištenje napredne tehnologije.

Međutim, neusklađenost i nedostatak vještina na tržištu rada i dalje postoje te se javljaju u sve većoj mjeri. Na primjer, njima se već ograničava prelazak na zelenije gospodarstvo u kojem se naglasak stavlja na važnost ulaganja u vještine radi ostvarivanja ambicioznih ciljeva EU-a u pogledu europskog zelenog plana, uključujući ciljne vrijednosti smanjenja emisija. Situacija je ista i u kontekstu digitalne tranzicije jer više od 70 % poduzeća navodi da im je nedostatak osoblja s odgovarajućim digitalnim vještinama prepreka ulaganjima. Posebno su mala i srednja poduzeća često u nepovoljnom položaju u odnosu na veća poduzeća kad je riječ o pružanju potpore osoblju za razvoj vještina. Veća je vjerojatnost da će zaposlenici velikih poduzeća sudjelovati u osposobljavanju (55 %) nego zaposlenici malih i srednjih poduzeća (42 %). Mala i srednja poduzeća uključuju i mikropoduzeća s manje od 10 zaposlenih, koji u najmanjoj mjeri sudjeluju u osposobljavanju (36 %).

Komunikacija Komisije o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost objavljena je u srpnju 2020., na vrhuncu pandemije bolesti COVID-19. U njoj se pozvalo na revoluciju vještina i promjenu paradigme u kontekstu politike usmjerene na razvoj vještina te je najavljeno 12 mjera za postizanje tog cilja. U jednoj od tih mjera najavljena je inicijativa o individualnim računima za učenje kojom se osobama omogućuje da stječu i čuvaju prava na osposobljavanje kako bi ih mogli iskoristiti za osposobljavanje, usmjeravanje ili vrednovanje.

Promjena paradigme u kontekstu politike usmjerene na razvoj vještina utječe i na oblikovanje mnogih ključnih inicijativa Komisije:

·Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava uključivao je ambiciozan glavni cilj u području vještina: do 2030. svake bi godine u osposobljavanju trebalo sudjelovati 60 % radno sposobnih odraslih osoba u EU-u. Čelnici EU-a podržali su to u Izjavi iz Porta od 8. svibnja 2021. i zaključcima Europskog vijeća od 25. lipnja 2021.;

·u europskom zelenom planu vještine su prepoznate kao ključni pokretači zelene tranzicije na moderno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo. U Komunikaciji Komisije od 14. srpnja 2021., „Spremni za 55 %” prepoznato je da zelena tranzicija može biti uspješna samo ako EU ima kvalificiranu radnu snagu koja mu je potrebna kako bi ostao konkurentan;

·predsjednica von der Leyen u svojem je govoru o stanju Unije 2021. naglasila važnost ulaganja u digitalne vještine i potrebu da se čelnicima EU-a na to skrene pozornost. U Komunikaciji Komisije o digitalnom desetljeću Europe ponavlja se cilj da do 2030. najmanje 80 % stanovništva EU-a stekne barem osnovne digitalne vještine te se postavlja cilj da do iste godine bude zaposleno 20 milijuna stručnjaka u području IKT-a, s podjednakim udjelom žena i muškaraca. U nedavno donesenom prijedlogu Komisije o programu „Put u digitalno desetljeće” uspostavljen je okvir za daljnji napredak prema navedenim ciljevima;

·u Komunikaciji Komisije o novoj industrijskoj strategiji za Europu poziva se na odlučno djelovanje kako bi cjeloživotno učenje postalo stvarnost za sve te kako bi obrazovanje i osposobljavanje išli ukorak s dvostrukom tranzicijom te je pomogli ostvariti;

·Mehanizam za oporavak i otpornost, dio instrumenta Next Generation EU, i višegodišnji financijski okvir državama članicama osiguravaju financijska sredstva EU-a za ulaganja u vještine u dosad neviđenom opsegu. Svi nacionalni planovi za oporavak i otpornost koje je Komisija dosad donijela uključuju mjere za usavršavanje i prekvalifikaciju odraslih.