KRATICE

BOMCA : Program upravljanja granicama u središnjoj Aziji

CADAP : Akcijski program za suzbijanje droga u središnjoj Aziji

CRIS : Zajednički informacijski sustav RELEX

DCI : Instrument za razvojnu suradnju

EBRD : Europska banka za obnovu i razvoj

ESVD : Europska služba za vanjsko djelovanje

EIDHR : Europski instrument za demokraciju i ljudska prava

ENPI : Instrument europskog susjedstva i partnerstva

EU : Europska unija

BDP : Bruto domaći proizvod

IfS : Instrument za stabilnost

MMF : Međunarodni monetarni fond

INOGATE : Međudržavni sustav za transport nafte i plina za Europu

MDG : Milenijski razvojni ciljevi

NVO : Nevladina organizacija

ODA : Službena razvojna pomoć

OECD : Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj

OESS : Organizacija za europsku sigurnost i suradnju

SPS : Sporazum o partnerstvu i suradnji

PEFA : Javna potrošnja i financijska odgovornost

PFM : Upravljanje javnim financijama

JPP : Javno-privatno partnerstvo

RRM : Mehanizam brze reakcije

RSP : Regionalni strateški dokument

SBS : Sektorska proračunska potpora

SMART : Specifični, mjerljivi, ostvarivi, relevantni i pravodobni ciljevi

TACIS : Tehnička pomoć za Zajednicu nezavisnih država

UFEU : Ugovor o funkcioniranju Europske unije

TRACECA : Transeuropski koridori prema zemljama Kavkaza

UNICEF : Fond Ujedinjenih naroda za djecu

američki dolar/USD : Dolar Sjedinjenih Američkih Država

SAŽETAK

I. Revizijom se ocjenjivalo kako su Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) u razdoblju od 2007. do 2012. godine planirale i upravljale razvojnom pomoći za srednjoazijske republike (Kazahstan, Kirgistan, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan).

II. Revizijom je utvrđeno da su Komisija i ESVD uložili ozbiljne napore u teškim okolnostima kako bi isplanirali i primijenili programe razvojne potpore EU-a za središnju Aziju postavljene u regionalnom strateškom dokumentu iz travnja 2007. godine. Planiranje i raspodjela potpore bili su općenito zadovoljavajući. Provedba je bila manje zadovoljavajuća.

III. Komisija je raspravljala o prioritetima s partnerskim zemljama te je nastojala uskladiti planove rashoda s njihovim nacionalnim prioritetima. Zemljopisnom raspodjelom pomoći uzeto je u obzir relativno blagostanje. Svi odabrani projekti za potporu EU-a pridonijeli su ispunjavanju dalekosežnih ciljeva postavljenih u regionalnom strateškom dokumentu. Međutim, Komisija je pružila pomoć većem broju sektora nego što je to običaj u najboljim primjerima iz prakse.

IV. Komisija je planove provodila na različite načine. Uključila je velik broj malih projekata, čime se povećalo administrativno opterećenje delegacija. Upravljanje programom otežano je širokim rasponom uključenih financijskih instrumenata i višestrukim izvještajnim kanalima, što je otežalo utvrđivanje rashoda EU-a po sektoru i državi u središnjoj Aziji. Komisija nije pokušala procijeniti ukupne administrativne rashode svoga programa razvojne pomoći za središnju Aziju.

V. Komisija je mogla i trebala biti stroža prilikom upravljanja programima proračunske potpore u Tadžikistanu i Kirgistanu te ih povezati s posebnim antikorupcijskim mjerama. Odluke o isplatama temeljile su se na tome koliko su partnerske zemlje bile predane reformama, umjesto na postignutom napretku.

VI. Provedba je općenito bila spora, iako postoje značajne razlike. Regionalni programi nisu postigli istinsku regionalnu dimenziju: značajan dio programa sastojao se samo od "višenacionalnih" instrumenata pojedinačno dostupnih svakoj partnerskoj zemlji. Komisija je poduzela određene mjere kako bi mogla učiti iz vlastitog iskustva, te s vremenom poboljšati svoje programe. Taj je postupak doveo do korisnih rezultata, premda ti rezultati u nekim slučajevima nisu uvijek bili pravodobno dostupni, dok u drugim slučajevima korisne preporuke nisu uzete u obzir. Izvješća su bila usredotočena na aktivnosti, a ne na rezultate.

VII. Ovim se izvješćem iznose preporuke o tome kako se iskustvo iz razdoblja od 2007. do 2012. godine može iskoristiti za buduću suradnju EU-a s ovom regijom.

UVOD

1. U ovom se izvješću raspravlja o planiranju i upravljanju razvojnom pomoći Europske unije (EU) za pet srednjoazijskih republika (Kazahstan, Kirgistan, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan) tijekom razdoblja od 2007. do 2012. godine (vidi kartu).

KARTA

SREDIŠNJA AZIJA

+++++ TIFF +++++

Izvor: Na temelju UN-ove karte središnje Azije br. 3763, Rev. 7, prosinca 2011. Prilagodba je odgovornost isključivo Europskog revizorskog suda.

2. Pet država, koje su postale neovisne raspadom Sovjetskog Saveza 1991. godine, jako se razlikuju prema broju stanovnika, površini teritorija, bogatstvu prirodnim resursima i blagostanju. Kazahstan i Turkmenistan imaju velike rezerve nafte i plina čiji se izvoz odražava u razmjerno visokom BDP-u po glavi stanovnika. U pogledu postizanja Milenijskih razvojnih ciljeva (MDG-ova), situacija je raznolika (vidi Prilog I. za više pojedinosti o svakoj zemlji). Razlike postoje i u relativnoj spremnosti zemalja za suradnju i integraciju s ostatkom svijeta.

EUROPSKA UNIJA I SREDIŠNJA AZIJA

3. EU aktivno surađuje s državama središnje Azije otkad su stekle nezavisnost. Strateški dokument Komisije za središnju Aziju od 2002. do 2006. godine postavio je ključne ciljeve potporne strategije. Njima se trebala promicati stabilnost i sigurnost u zemljama središnje Azije te osigurati pomoć u provođenju održivog gospodarskog razvoja i smanjenju siromaštva.

4. Za razdoblje od 2007. do 2013. godine Europska je komisija (EK) izradila planove za razvojnu pomoć u regionalnom strateškom dokumentu prihvaćenom u travnju 2007. godine [1]. O politici EU-a prema središnjoj Aziji tijekom razdoblja obuhvaćenog revizijom odlučilo je Europsko vijeće u lipnju 2007. godine te je ta politika predstavljena dokumentom Vijeća pod nazivom Europska unija i središnja Azija: Strategija za novo partnerstvo [2]u kojem je podržan Komisijin pristup.

5. Kroz strategiju Vijeća i Komisijin program potpore EU je odredio prioritete za suradnju sa cjelokupnom regijom, naglašavajući sigurnost i stabilnost kao glavne strateške interese. Strategija je zagovarala aktivnu suradnju s državama središnje Azije radi promicanja mira, demokracije i gospodarskog blagostanja. Europska je unija posebice:

- predložila korištenje širokog raspona instrumenata, programa, sporazuma o suradnji [3] i političkog dijaloga,

- nastojala postići ravnotežu između bilateralnih pristupa i aktivnosti usmjerenih na rješavanje zajedničkih regionalnih izazova [4],

- utvrdila sedam glavnih područja politika od posebne važnosti [5], te

- povećala proračunsku potporu EU-a za financijsku perspektivu razdoblja 2007.–2013. g. na oko 750 milijuna eura tijekom toga razdoblja [6].

6. 6. Europska komisija otvorila je delegaciju u Kazahstanu 1993. godine te je krajem 2009. godine [7] te su ogranci u Kirgistanu i Tadžikistanu postali punopravne delegacije EU-a. Godine 2012. uspostavljena je delegacija EU-a u Uzbekistanu. Godine 2005. Europsko vijeće imenovalo je posebnog predstavnika u središnjoj Aziji [8] čija je dužnost bila promicati dobre odnose između EU-a i srednjoazijskih zemalja te jačati stabilnost, suradnju, demokraciju i poštivanje ljudskih prava u regiji, kao i poboljšati djelotvornost i transparentnost EU-a u regiji.

RAZVOJNA POMOĆ EU-A

7. Između 1991. i 2013. godine Europska unija dodijelila je više od 2,1 milijarde eura za razvojnu i humanitarnu pomoć tim zemljama, od kojih je 750 milijuna bilo za razdoblje od 2007. do 2013. godine. U razdoblju od 2007. do 2012. godine, Komisija je platila 435 milijuna eura za razvojnu potporu središnjoj Aziji pri čemu su glavni korisnici tih sredstava bili Kirgistan i Tadžikistan (vidi graf 1.).

GRAF 1.

PLAĆANJA EU-A SREDNJOJ AZIJI OD 2007. DO 2012. GODINE PO DRŽAVI I ZA REGIJU (U MILIJUNIMA EURA I POSTOTCIMA)

+++++ TIFF +++++

Izvor: Analiza podataka Suda iz Komisijine baze podataka CRIS.

8. Tijekom početnih godina ovog razdoblja rashodi su se uglavnom provodili u okviru tehničke pomoći za Zajednicu nezavisnih država (program TACIS) čiji su glavni ciljevi bili promicanje prijelaza na tržišno gospodarstvo te poboljšanje demokracije i vladavine prava.

9. Od 2007. godine TACIS je zamijenio Instrument za razvojnu suradnju (DCI), čiji su glavni ciljevi smanjenje siromaštva, održivi gospodarski i društveni razvoj te integracija zemalja u razvoju u svjetsko gospodarstvo. U tom su se razdoblju sredstva pružala i kroz druge instrumente poput Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava (EIDHR) te Instrumenta za stabilnost (IfS), uključujući i mehanizam za brze intervencije (vidi graf 2.).

10. Proračun EU-a za razvojnu pomoć zemljama središnje Azije prosječno je iznosio 89 milijuna dolara u 2010. i 2011. godini, u usporedbi sa 175 milijuna dolara koje su izdvojile Sjedinjene Američke Države, 165 milijuna dolara Turske, 124 milijuna dolara Japana i 109 milijuna dolara Njemačke [9].

GRAF 2.

PLAĆANJA EU-A ZA SREDIŠNJU AZIJU OD 2007. DO 2012. GODINE PREMA FINANCIJSKOM INSTRUMENTU (U MILIJUNIMA EURA)

+++++ TIFF +++++

Izvor: Analiza podataka Suda iz Komisijine baze podataka CRIS.

11. U smislu ukupnoga gospodarskog značaja, razvojna pomoć predstavlja malen dio ukupnih financijskih tokova prema regiji. Posebice, u slučaju Kazahstana, Turkmenistana i Uzbekistana, službena razvojna pomoć (ODA) [10] predstavlja manje od 5 % godišnjih izravnih stranih ulaganja (FDI) i manje od 0,2 % godišnjeg bruto domaćeg proizvoda (BDP). Od 1991. do 2011. godine Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) za pet zemalja osigurala je 5945 milijuna eura u obliku zajmova, dionica i jamstava, uključujući 408 milijuna eura iz 2011. godine.

12. Glavna uprava Komisije za razvoj i suradnju (EuropeAid) i, od 2011. godine, Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) [11] odgovorne su za oblikovanje razvojne politike EU-a, za višegodišnje planiranje instrumenata za vanjsku pomoć i određivanje sektorskih politika za takvu vanjsku pomoć. Djeluju iz Bruxellesa uz pomoć delegacija EU-a u partnerskim zemljama.

PREGLEDI VIJEĆA I EUROPSKOG PARLAMENTA

13. Vijeće redovito pregledava napredak provedbe strategija EU-a za središnju Aziju. U posljednjem izvješću [12] Vijeće je zaključilo da strategija ostaje na snazi i da je došlo do napretka u njezinoj provedbi. Međutim, Vijeće je smatralo da bi napori EU-a trebali postati usmjereniji te da bi trebali pridonijeti vidljivosti i učinku aktivnosti EU-a u središnjoj Aziji.

14. U izvješću za 2011. godinu [13] Europski parlament zaključio je da financije EU-a nisu dovoljne da omoguće EU-u utjecaj u svih sedam prioritetnih područja Vijeća [14] te je zahtijevao bolje određivanje prioriteta politike. Parlament je naglasio da partnerske zemlje moraju biti usklađene s međunarodnim standardima demokracije, upravljanja, vladavine prava i ljudskih prava. Kao odgovor na zabrinutost vezanu uz korupciju, Parlament je pozvao Komisiju da podnese izvješće o uporabi sektorske proračunske potpore u Kirgistanu i Tadžikistanu.

REVIZIJSKI OPSEG I PRISTUP

15. Revizijom je procijenjen način na koji su ESVD i Komisija u razdoblju od 2007. do 2012. godine planirale i upravljale razvojnom potporom za središnju Aziju, , posebice potporom plaćenom sukladno Instrumentu za razvojnu suradnju koji je bio glavni financijski instrument. Revizijom je ispitano:

- je li prilikom raspodjele proračuna Komisija slijedila najbolju praksu te poštovala postavljene prioritete za razvojnu potporu središnjoj Aziji,

- je li Komisija razvojnu potporu pružila na odgovarajući način,

- je li Komisija uspješno provela svoju politiku pomoći, je li ju razvila na temelju iskustva te je li odgovarajuće izvještavala o njoj.

Ostali aspekti strategije EU-a, kao što je politički dijalog, nisu uključeni u opseg revizije.

16. Revizija je obavljena između mjeseca lipnja i studenog 2012. godine. Procjena revizije temeljila se na pregledu dokumenata, analizama i razgovorima. U studenome 2012. godine obavljeni su posjeti Kirgistanu, Tadžikistanu i Uzbekistanu te su revizori tom priliku razgovarali s osobljem delegacije EU-a, predstavnicima nacionalnih tijela, veleposlanstvima država članica, tehničkim stručnjacima, organizacijama civilnog društva, kao i drugim donatorima i zainteresiranim stranama. Revizori su pregledali ukupno 21 program potpore (19 programa za pojedinu zemlju i dva regionalna programa, vidi Prilog II. [15]).

17. U reviziji su iskorištene analize iz drugih izvora, npr. studije i izvješća drugih donatora. Sud je proveo anketu o koordinaciji donatora i njihovom mišljenju o radu EU-a u tome području koja je zatim poslana višem lokalnom osoblju ostalih donatora u svakoj od pet republika središnje Azije [16].

OPAŽANJA

RASPODJELA PRORAČUNA

18. U odlomcima od 19. do 36. naznačenima u nastavku prikazuje se kako je Komisija raspodijelila proračun EU-a, u kojoj je mjeri slijedila najbolju praksu te poštovala izražene prioritete za razvojnu potporu središnjoj Aziji.

KOMISIJA JE POSTAVILA ŠIROKE SVEUKUPNE UKUPNE PRIORITETE ZA SVOJE RASHODE

19. Kao što je objašnjeno u odlomku 4., u skladu s politikom EU-a za središnju Aziju, EU je regionalnim strateškim dokumentom (RSP) postavio rashodovne prioritete. Ponovljeno je da je smanjenje siromaštva osnovni cilj razvojne politike EU-a, dok su promicanje dobrog upravljanja i većeg poštivanja ljudskih prava postavljeni kao prateći ciljevi [17]. Utvrđena su tri prioritetna sektora za razvojnu pomoć EU-a:

- promicanje regionalne suradnje, posebice integracije mreža i tržišta, okoliša, upravljanja granicama i migracijama, carine, borbe protiv organiziranog kriminala i prekogranične suradnje između pojedinaca i unutar civilnog društva,

- smanjenje siromaštva i povećanje životnog standarda, posebice kroz razvoj zajednice i ciljane programe ruralnog razvoja; te reforma poljoprivrede i socijalne zaštite,

- promicanje demokratizacije, ljudskih prava, dobrog upravljanja i gospodarske reforme.

20. Komisija je postavila cilj potrošnje redom 30–35 %, 40–45 % i 20–25 % svog ukupnog proračuna na ova tri cilja.

21. Komisija je tada podijelila razdoblje na dva podrazdoblja (2007.–2010. g. i 2011.–2013. g.) te sastavila indikativni program za prvo razdoblje koji je uključivao detaljniji plan raspodjele pomoći i utvrđivanje posebnih prioriteta. Komisija je 2010. godine provela srednjoročni pregled i zaključila da nisu potrebne značajne prilagodbe. Na temelju pregleda, pripremila je plan rashoda za razdoblje od 2011. do 2013. godine.

U NEKIM JE SLUČAJEVIMA PRILIKOM PLANIRANJA I DODJELJIVANJA POTPORE KOMISIJA ODSTUPALA OD NAJBOLJE PRAKSE…

22. Utvrđena najbolja praksa dodjele razvojne pomoći, kako je prikazano primjerice, u konsenzusu EU-a o razvoju, Pariškoj deklaraciji o djelotvornoj pomoći [18] i Kodeksu ponašanja EU-a o dopunjavanju i podjeli rada u okviru razvojne politike [19] uključuje sljedeća načela:

- razvojni prioriteti — uspostavljeni strategijama, političkim dijalozima i programima razvojne suradnje predmetne zemlje — trebali bi se određivati na temelju jasne analize nacionalnih strategija razvoja, institucija i postupaka države primateljice,

- kako bi pomoć bila potpuno djelotvorna, države primateljice trebale bi imati strategije i programe razvoja koje podržavaju donatori,

- donatori EU-a trebali bi usmjeriti svoje aktivno djelovanje u određenoj zemlji na maksimalno tri sektora.

23. RDP-om i indikativnim programima samo se djelomično može opravdati Komisijin odabir rashodovnih prioriteta, na primjer u pogledu toga koliko bi se trebalo trošiti na regionalne, a koliko na bilateralne programe; ili zašto se od određenih sektora ili programa očekivalo da će proizvesti najbolju vrijednost za uloženi novac vezano uz ciljeve EU-a. U stvarnosti su se u predmetnim državama u velikoj mjeri i dalje pratili prijašnji obrasci potrošnje.

…NO U PRAKSI JE DONIJELA OPRAVDANE ODLUKE O RASPODJELI

24. S druge strane, Komisijina raspodjela rashoda u većini slučajeva predstavlja razuman pokušaj primjene prioriteta regionalnog strateškog dokumenta.

25. Kontinuirana raspodjela rashoda omogućila je Komisiji da optimalno upotrijebi svoje prethodno iskustvo, posebice u Tadžikistanu i Kirgistanu.

26. Komisija se pobrinula osigurati da je njezina raspodjela rashoda u zadovoljavajućoj mjeri u skladu s onom drugih donatora, izbjegavajući preklapanja i pridonoseći koordinaciji donatora. Tri četvrtine sudionika ankete Suda o donatorima pohvalilo je odabire sektora kojima je dodijeljena potpora. Dvije trećine smatralo je da je Komisija odabrala kvalitetne programe potpore, posebice u sektorima ljudskih prava i promicanja civilnog društva.

27. Komisija se pri koordinaciji s partnerskim zemljama suočila sa sljedećim izazovima :

- Kazahstan, Turkmenistan i Uzbekistan, s obzirom na to da nisu bile države pristupnice Pariške deklaracije, nisu prikazale procjene o potrebama razvojnih potpora ili strategije smanjenja siromaštva u obliku koji se upotrebljava u programima EU-a,

- RSP je naveo da je svrha razvojne potpore EU-a bila podržati primjenu njegove političke strategije, napominjući da EU teži promicanju blagostanja, solidarnosti, ljudskih prava i demokracije, dostojnog rada, sigurnosti i održivog razvoja diljem svijeta. Ljudska prava, dobra vladavina i razvojni ciljevi, kao što su smanjenje siromaštva, za partnerske vlade nisu uvijek najveći prioriteti,

- nacionalnim programskim dokumentima može nedostajati jasno usmjerenje. Na primjer, u Kirgistanu je akcijski plan državne strategije razvoja za razdoblje od 2009. do 2011. godine uključivao 508 aktivnosti u 19 različitih sektora.

28. Bez obzira na te teškoće, Komisija je raspravljala o prioritetima pomoći s vladama zemalja primateljica te nastojala, kada je to bilo moguće, uskladiti svoje rashode s nacionalnim planovima. Rezultati ovog postupka odraženi su u regionalnom strateškom dokumentu i indikativnim programima.

29. Programi i projekti koje je Sud pregledao u Kirgistanu i Tadžikistanu bili su u skladu sa strategijom Komisije i, koliko se moglo ustanoviti, s prioritetima vlada primateljica. Na primjer:

- u Kirgistanu je potpora koju je Komisija pružila obrazovnom sektoru od 2009. godine nadalje bila od pomoći za vladine planove reforme i razvoja državnog obrazovnog sustava,

- u Tadžikistanu je potpora Komisije socijalnoj zaštiti bila u skladu s vladinim prioritetom za socijalni sektor, a to je bilo povećanje broja i kvalitete socijalnih usluga za siromašne, kao i postizanje odgovarajućih Milenijskih razvojnih ciljeva;

30. U Uzbekistanu su projekti koje je pregledao Sud (na primjer, potpora reformi sustava kaznenog prava i poboljšanje zdravstvenih sustava za majke i djecu) bili u skladu s državnim potrebama koje je definirala vlada. S druge strane, to što su projekti bili u skladu s potrebama koje su prepoznale vlade predmetnih država nije nužno značilo da su državne vlasti u potpunosti pružale potporu provedbi tih projekata. Na primjer, međunarodnim stručnjacima koji su radili na reformi kaznenog pravosuđa nije dopušten pristup zatvorima i sudskim predmetima. Kako bi osigurala suradnju vlade sa svojim programom za smanjenje pothranjenosti dojenčadi, Komisija je morala naglasak staviti na promicanje zdrave prehrane za majke i djecu jer uzbečka vlada nije priznavala da pothranjenost uopće postoji.

RAZINE POMOĆI ODRAŽAVALE SU RELATIVNO BLAGOSTANJE

31. Komisija je izdvojila najviše razine pomoći zemljama za koje je smatrala da im je pomoć najpotrebnija i koje su pokazivale najviše volje i sposobnosti upotrijebiti je, a to su bili Tadžikistan i Kirgistan. Sredstva dodijeljena ovim dvjema državama bila su tri puta veća po glavi stanovnika nego za ostale tri zemlje primateljice (vidi tablicu 1. i Prilog I.).a

TABLICA 1.

UKUPNA POMOĆ DODIJELJENA ZA INSTRUMENT ZA RAZVOJNU SURADNJU (DCI) U SREDIŠNJOJ AZIJI SUKLADNO RSP-U ZA 2007.–2013. G. I BDP-U PO GLAVI STANOVNIKA

Izvor: Razvojna suradnja EU-a sa središnjom Azijom, Europska komisija, 2011. g. i Svjetska banka, pokazatelji svjetskog razvoja.

Područje | Ukupna dodijeljena sredstva od 2007. do 2013. godine (milijuna eura) | BDP po glavi stanovnika u 2007. g. (trenutačnih američkih dolara) |

Kazahstan | 74 | 6771 |

Kirgistan | 106 | 722 |

Tadžikistan | 128 | 563 |

Turkmenistan | 53 | 2606 |

Uzbekistan | 71 | 830 |

Regija | 242 | |

Ukupno | 674 | |

POMOĆ JE RASPODIJELJENA U PREVIŠE SEKTORA...

32. Komisijin je pristup bio manje zadovoljavajući u odnosu na broj sektora za koje je isplatila potporu.

33. Kao što je navedeno u odlomku 22., vodeće načelo politike održivog razvoja na koju se Komisija obvezala jest da donatori EU-a trebaju usmjeriti svoje napore na maksimalno tri sektora u bilo kojoj partnerskoj zemlji kako bi se postigli najbolji mogući rezultati i smanjili troškovi transakcija.

34. Bez obzira na mali opseg njezinog programa razvojne potpore u središnjoj Aziji, Komisija nije strogo primijenila ovo načelo. u U Kirgistanu je za potporu odabrala četiri sektora (upravljanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, obrazovanje te socijalna zaštita); u Tadžikistanu pet sektora (upravljanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, socijalna zaštita, privatni sektor i zdravlje); i u Uzbekistanu šest (privatni sektor, upravljanje, zdravstvo, poljoprivreda i ruralni razvoj, okoliš i energija te obrazovanje).

35. Osim toga, Komisija je sredstva razvojne potpore EU-a izdvojila i za razne dodatne sektore, i to putem regionalnih i tematskih programa. Tim se programima pružala potpora sektorima kao što su energija, promet, okoliš, voda, upravljanje granicama i borba protiv droga, vladavina prava, demokracija i ljudska prava, razvoj privatnog sektora i visokoškolsko obrazovanje.

…ALI JE VODILA RAČUNA O STRATEŠKIM PRIORITETIMA KOMISIJE

36. Analizom Komisijine baze podataka koju je proveo Sud nisu utvrđeni značajni slučajevi u kojima je pomoć pružena nacionalnim programima koji se nisu odnosili na neki od opsežnih ciljeva smanjenja siromaštva i poboljšanja upravljanja; mnogi nacionalni programi usmjereni su i na smanjenje siromaštva i na dobro upravljanje. Iznosi ugovoreni do kraja 2012. godine poštovali su prioritete postavljene u regionalnom strateškom dokumentu (vidi odlomak 20.).

PROVOđENJE POLITIKE

37. Odlomci od 38. do 62. u nastavku proučavaju načine na koje je Komisija pružila pomoć: njezin izbor načina provedbe, pozornost koju je Komisija pridala administrativnim rashodima, jesu li programi uključivali jasne ciljeve i pokazatelje uspješnosti kako bi se omogućilo praćenje; te Komisijino oblikovanje i upravljanje proračunskom potporom pruženom u dvije države središnje Azije.

KOMISIJA JE PRUŽILA POMOĆ NA RAZNE NAČINE

38. Komisija je svoje programe pomoći provela na različite načine, ovisno o okolnostima (vidi primjere u okviru 1.):

- ugovorima o financijskom doprinosu s međunarodnim organizacijama, u slučajevima kada su te organizacije organizirale aktivnosti u partnerskim zemljama i kada su ih nadležna tijela prihvatila kao partnere,

- proračunskom potporom, u slučajevima u kojima je to prihvatljivo, budući da je to, prema Europskom konsenzusu o razvoju [20]najprimjereniji način razvojne suradnje, ako je to u skladu s uvjetima,

- bespovratnim sredstvima nevladinim organizacijama u slučajevima u kojima je postojalo aktivno civilno društvo,

- ugovorima o pružanju usluga (i nekolicinom ugovora o izvođenju radova), posebice za tehničku pomoć, u slučajevima kad je cilj bio približiti se europskim standardima i dobrim praksama, u kombinaciji sa sektorskom proračunskom potporom.

OKVIR 1.

PRIMJERI PROGRAMA KOJE JE FINANCIRALA EU

UGOVORI O FINANCIJSKOM DOPRINOSU S MEđUNARODNIM ORGANIZACIJAMA

Cilj je potpore projektu reforme zatvora poboljšati upravljanje zatvorima i ponovno uključivanje počinitelja u društvo izradom programa reforme zatvora u Kirgistanu. U okviru programa provodile su se i aktivnosti vezane uz poboljšanje higijenskih uvjeta i pružanja potpore aktivnostima za stjecanje dohotka. Ukupni je proračun aktivnosti koje je proveo Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal iznosio 2,78 milijuna eura, od kojih je doprinos EU-a iznosio 2,5 milijuna eura.

PROGRAM PRORAČUNSKE POTPORE

Program potpore sektorskoj politici socijalne zaštite i upravljanja javnim financijama u Kirgistanu financira se geografskim i tematskim financijskim instrumentima. Sedmogodišnjim je strateškim dokumentom programu dodijeljeno 53 milijuna eura. Cilj je komponente socijalne zaštite razviti učinkovitiji sustav socijalne pomoći kojim bi se poboljšali uvjeti osjetljivim osobama i socijalno ugroženoj djeci. Istovremeno je cilj komponente upravljanja javnim financijama pružiti potporu kirgiskoj vladi da poboljša postupak donošenja godišnjeg proračuna u pogledu transparentnosti, odgovornosti, predvidljivosti i njezinih unutarnjih kontrola.

BESPOVRATNA SREDSTVA NEVLADINOJ ORGANIZACIJI

Komisija je sufinancirala 80 % projekta za osnaživanje djece i socijalno ugroženih obitelji s 200000 eura. Projekt je proveo uzbečki odjel SOS Dječjeg sela, međunarodna nevladina organizacija koja u Uzbekistanu postoji od 1996. godine. Ugovor je potpisan 2011. godine kao dio partnerskog programa institucionalne izgradnje kojem je cilj poboljšanje životnog standarda osjetljivih skupina u Uzbekistanu, i to jačanjem suradnje između nevladinih organizacija i lokalnih tijela vlasti.

UGOVOR O PRUŽANJU USLUGA: PROGRAM TEHNIČKE POMOĆI ZAJEDNO S PROGRAMOM SEKTORSKE PRORAČUNSKE POTPORE

Tadžikistan. Kako bi podržala program sektorske proračunske potpore socijalnoj zaštiti Komisija je od 2007. godine, razvila programe tehničke pomoći i razvoja kapaciteta koji su usmjereni na: (a) poboljšanje usmjeravanja i racionalizaciju programa socijalnih naknada; (b) razvoj socijalnih službi; (c) modernizaciju sustava domova za njegu; (d) razvoj politike tržišta rada. Ukupni proračun programa iznosi 5 milijuna eura, a ugovori su potpisani sa sedam europskih konzultantskih tvrtki u vrijednosti od 90000 eura do 2,5 milijuna eura.

39. Komisija je iskoristila sve ove načine provedbe (vidi tablicu 2.).

MNOGOBROJNI MALI PROJEKTI I FINANCIJSKI INSTRUMENTI: IZAZOV ZA UPRAVLJANJE

40. Kao što je navedeno u tablici 2., bespovratna sredstva i ugovori o pružanju usluga brojčano čine velik udio (ali mali po vrijednosti) u Komisijinoj pomoći središnjoj Aziji. Administrativne posljedice tako velikog broja programa mogu biti znatne [21].

41. Delegacija EU-a u Kirgistanu u vrijeme revizije upravljala je s 56 ugovora. Delegacija je izvijestila da su joj mogućnosti posjećivanja mjesta na kojima se provode aktivnosti iz ugovora bile vrlo ograničene. Delegacija je također pružala potporu [22] za dodatnih 99 ugovora kojima su upravljale službe središnjeg ureda.

TABLICA 2.

IZNOSI UGOVORENI SUKLADNO DCI-JU I TEMATSKOM PROGRAMU DCI-JA OD 2007. DO KRAJA 2012. GODINE PREMA NAČINU DOSTAVLJANJA

Izvor: Analiza podataka iz Komisijine baze podataka CRIS koju je proveo Sud.

| Broj potpisanih ugovora / sporazuma | Ugovoreni iznos do kraja 2012. godine (milijuna eura) | % ukupnog iznosa (prema vrijednosti) |

Ugovori o sufinanciranju | 33 | 128 | 36 % |

Programi proračunske potpore | 15 | 98 | 28 % |

Bespovratna sredstva NVO-ima | 143 | 61 | 17 % |

Ugovori o pružanju usluga i izvođenju radova | 244 | 66 | 19 % |

| 435 | 353 | 100 % |

42. Komisija pruža razvojnu pomoć središnjoj Aziji kroz putem raznih financijskih instrumenata. Instrument za razvojnu suradnju glavni je izvor financiranja putem svojeg zemljopisnog programa za Aziju, kao i kroz pet tematskih instrumenata za razvojnu suradnju: sigurnost hrane, nedržavni subjekti i lokalne vlasti u razvoju, migracija i azil, okoliš i održivo upravljanje prirodnim resursima uključujući energiju te ulaganje u ljude. Financiranje za središnju Aziju (vidi odlomak 8.) osigurava i pet globalnih instrumenata, kao i Instrument za europsko susjedstvo i partnerstvo, koji su u nadležnosti različitih dijelova središnjeg ureda Komisije.

43. Ovo mnoštvo izvora financiranja čini upravljanje rashodima EU-a još složenijima, kako u delegacijama tako i centralno. Na primjer, za 31 od 56 ugovora kojima je u vrijeme revizije upravljala delegacija u Kirgistanu, ta je delegacija bila u kontaktu sa zemljopisnom jedinicom EuropeAida za središnju Aziju. Za preostalih 25 ugovora bila je u kontaktu sa šest drugih jedinica EuropeAida i jednoj jedinici ESVD-a. Potpora delegacije za drugih 99 ugovora zahtijevala je od nje da bude u kontaktu s 11 jedinica EuropeAida, dvjema drugim delegacijama EU-a (u Kazahstanu i Tadžikistanu), ESVD-om i Glavnim upravama za istraživanje i inovacije te za gospodarske i financijske poslove.

44. Povećanje broja instrumenata za rashode također otežava utvrđivanje (bez dugotrajnih ad hoc postupaka) iznosa koji je EU potrošila po zemlji i po sektoru u središnjoj Aziji:

- Komisijin zajednički informacijski sustav RELEX (CRIS) ne utvrđuje rashod po partnerskoj zemlji u regionalnim programima [23],

- izvješća CRIS-a u regionalnim i globalnim programima ne uključuju komponentu zemlje, osobito u okviru Europskog instrumenta za demokraciju i ljudska prava te Instrumenta za stabilnost,

- naposljetku, Komisija ne navodi rashode u zemljama središnje Azije u programima financiranima Instrumentom za europsko susjedstvo i partnerstvo [24].

NEDOVOLJNA USMJERENOST NA ADMINISTRATIVNE TROŠKOVE

45. Pružanje razvojne pomoći, često u teškim okolnostima, može biti zahtjevna i skupa aktivnost. Odluke o tome što i kako potrošiti trebaju uzeti u obzir razmatranja o vjerojatnim rezultatima s jedne strane i troškove s druge strane, a rezultate (posebno u osjetljivom području kao što je središnja Azija) treba sveobuhvatno procijeniti. Međutim, razumno je očekivati da agencija za pomoć treba biti svjesna troškova administrativnog dijela proračuna za pomoć.

46. Komisija upravlja administrativnim troškovima pomoću nekoliko metoda, uključujući i procjene radnog opterećenja za svaku delegaciju. Međutim, Komisija nije uspostavila sustav za izvješćivanje o ukupnim administrativnim troškovima potrebnima za provedbu razvojne potpore, na regionalnoj razini i razini zemlje.

47. Sud je procijenio administrativne troškove za Komisijine razvojne aktivnosti u središnjoj Aziji na temelju Komisijinih podataka. Sud je u procjenu uključio troškove osoblja i administrativne troškove povezane s osobljem za razvojnu potporu u središnjem uredu i delegacijama. U procjenu su uključeni i troškovi potpore (npr. za Europske kuće [25], usluge savjetovanja i praćenja).

48. Sud je izračunao da su relevantni administrativni troškovi u 2011. godini, posljednjoj dovršenoj godini u vrijeme revizije, iznosili 10,5 milijuna eura (vidi Prilog III.). Od toga je 6,6 milijuna eura (63 %) bilo za rad vezan za razvojnu suradnju (plaće osoblja i drugi operativni rashodi) u trima delegacijama koje su tada bile otvorene (vidi odlomak 6.). Troškovi osoblja središnjeg ureda iznosili su 1,8 milijuna eura (17 %), a razni rashodi za potporu (uključujući troškove savjetovanja radi pružanja potpore prepoznavanju i izradi projekata, praćenje usmjereno na rezultate te vrednovanje i troškove vezane za Europske kuće) iznosili su 2,1 milijuna eura (20 %) [26].

49. Taj iznos predstavlja 14,6 % rashoda za razvoj u središnjoj Aziji u 2011. godini (71,7 milijuna eura) [27]. Ovaj se postotak treba promatrati kao red veličine, a ne kao precizna procjena: aritmetika je, primjerice, osjetljiva na promjene u razini godišnjih isplata.

50. Osim toga, proračuni za pojedinačne programe uključivali su administrativne troškove. Na primjer, Sud je pregledao 20 ugovora o bespovratnim sredstvima i sufinanciranju s međunarodnim organizacijama i utvrđeno je da je prosječno 6 % njihova proračuna izdvojeno za opće administrativne troškove. Za programe proračunske potpore odgovarajuće su brojke izražene u postotcima bile mnogo niže. Cijena redovitih provjera napretka, koje su ugovoreni s vanjskim stručnjacima, iznosila je 1,1 % proračuna programa u Tadžikistanu i oko 1,6 % u Kirgistanu.

51. Budući da Komisija ne izvještava o pokazateljima administrativnih troškova, nije moguće usporediti te procijene s troškovima koji nastaju provedbom programa pomoći drugdje u svijetu. Međutim, Sud sa zabrinutošću primjećuje da se čini kako Komisija ima neodgovarajuće informacije o administrativnim troškovima koji predstavljaju znatan udio troškova u rashodima za razvojnu pomoć u središnjoj Aziji.

CILJEVI I POKAZATELJI: NEJASNA SLIKA

52. Pregledom programa koji je Sud izvršio u trima posjećenim zemljama utvrđena je nejasna slika u dijelu koji se tiče postavljanja SMART ciljeva (i pokazatelja kojima se ti ciljevi procjenjuju), kao što pokazuju primjeri u nastavku:

- u Tadžikistanu je šest od sedam pregledanih programa tehničke pomoći imalo dobro utvrđene ciljne vrijednosti izlaznih proizvoda za pripremu sektorskih studija, strategija, smjernica i preporuka vladi. S druge strane, u programu tehničke pomoći kojim se pruža potpora Ministarstvu financija ciljevi su nejasno oblikovani,

- u Kirgistanu je informativni program o sigurnosti hrane sadržavao nejasne pokazatelje, kao što su "informacije o sigurnosti hrane općenito se prihvaćaju kao točne i pravovremene", "obučen je odgovarajući broj djelatnika" i "korisnost prognoza za usjeve". S druge strane, program za "operacionalizaciju dobrog upravljanja za socijalnu pravdu" odredio je mjerljive ciljne vrijednosti,

- u Uzbekistanu su dva od četiri pregledana programa imala mjerljive ciljeve, no nisu određene referentne i osnovne vrijednosti koje bi omogućile procjenu dodane vrijednosti tih programa.

PRORAČUNSKA POTPORA: KOMISIJA JE MOGLA BITI STROŽA…

53. Sektorska proračunska potpora predstavlja prijenos sredstava EU-a u državnu riznicu određene zemlje korisnice radi potpore ciljevima politika za točno određene sektore i ciljeve reformi. Razvojna pomoć Komisije u središnjoj Aziji uključivala je sektorske proračunske potpore Kirgistanu i Tadžikistanu za socijalnu zaštitu, u okviru čega im je u razdoblju od 2007. do 2012. godine redom isplaćeno 39,4 milijuna eura i 24,4 milijuna eura.

54. Komisija zahtijeva od svake zemlje koja prima proračunsku potporu da uvede relevantne i vjerodostojne programe za poboljšanje upravljanja javnim financijama [28]. Kako bi osigurala da programi proračunske potpore za sektor postignu svoje ciljeve, kako u smislu razvoja sektora tako i poboljšanja upravljanja javnim financijama, Komisija propisuje određene uvjete. Komisija isplaćuje proračunsku potporu u obrocima koji su raspodijeljeni na nekoliko godina, ovisno o tome ispunjava li zemlja postavljene uvjete koji trebaju biti jasni te se strogo primjenjivati kako bi bili djelotvorni.

55. Komisija je pratila ovaj obrazac u programima proračunske potpore u Tadžikistanu i Kirgistanu. Obje vlade imale su program za upravljanje javnim financijama te je Komisija u oba slučaja uvjetovala isplate sektorskih proračunskih potpora napretkom u provedbi tog programa.

56. Godine 2007. Komisija je obustavila tadžički program sektorskih proračunskih potpora na dvije godine jer je Međunarodni monetarni fond (MMF) otkrio da je Ministarstvo financija izdalo jamstva koja su ugrozila državni proračun i makroekonomsku stabilnost. Program je ponovno pokrenut 2009. godine nakon postignutog dogovora s MMF-om. Reakcija Komisije pridonijela je rješavanju problema.

57. Međutim, u drugim aspektima Komisijina primjena uvjeta vezanih za upravljanje javnim financijama nije bila dovoljno stroga. Komisija je isplatila proračunsku potporu Kirgistanu u tri obroka [29] kojima su prethodile procjene napretka prema ciljevima upravljanja javnim financijama [30]. Komisija je procijenila da je napredak bio spor, no opravdala je isplatu svakog od triju obroka smatrajući da kirgiska vlada i dalje predano radi na daljnjim reformama. Nije bilo jasnih dokaza za takvo stajalište. Ključni dio Komisijinog obrazloženja odluke o isplati temelji se na procjeni predanosti partnerskih zemalja reformama, a ne na stvarnom postignutom napretku [31].

58. U pogledu sektorske proračunske potpore za socijalnu zaštitu u razdoblju od 2007. do 2009. godine u Tadžikistanu, Komisija nije odredila stroge rokove do kada je vlada trebala ispuniti uvjete. Zbog toga partnerska zemlja nije imala poticaj da ustraje u potrebnim reformama te je provedba reformi koje su zatražene od vlade kasnila. Međutim, Komisija je ovom nedostatku posvetila pozornost u narednom programu sektorske proračunske potpore.

…I TO NIJE ODLUČNO POVEZALA S UTVRđENIM UVJETIMA KAKO BI SMANJILA KORUPCIJU

59. Korupcija je ozbiljan problem u republikama središnje Azije. U indeksu percepcije korupcije organizacije Transparency International, sve su one u 2011. godini ocijenjene s manje od 28 od 100 bodova, a Kirgistan, Turkmenistan i Uzbekistan ušli su u 10 % najlošijih od 182 ispitane zemlje. Osim toga, međunarodne organizacije redovito izvješćuju o tome da antikorupcijske strategije Kirgistana i Tadžikistana slabo napreduju [32].

60. Takva sveprisutna korupcija može utjecati na ugled Komisije te smanjiti djelotvornost programa potpore.

61. Programi za upravljanje javnim financijama mogu se iskoristiti i za borbu protiv korupcije. Tadžički i kirgiski programi za upravljanje javnim financijama sadržavali su mjere čiji je cilj bio poboljšati učinkovitost i transparentnost vladinog financijskoga upravljanja, od kojih se može očekivati da će pomoći u smanjenju korupcije. Te mjere uključuju poboljšane unutarnjih kontrola, postupaka nabave te unutarnje revizije u javnoj upravi.

62. Komisija provodi programe upravljanja javnim financijama, tehničke suradnje i reforme sudstva, koji sigurno imaju pozitivan utjecaj na sprječavanje korupcije. Međutim, Komisija nije pokušala izravno povezati programe proračunske potpore s posebnim antikorupcijskim mjerama, na primjer kriminalizacijom korupcije, mjerama za sprječavanje korupcije te jačanjem odgovornosti javnih institucija.

PROVEDBA I IZVJEŠĆIVANJE

63. Odlomci od 64. do 81. u nastavku ispituju tri aspekta Komisijina upravljanja politikom pomoći tijekom revidiranog razdoblja: u kojoj je mjeri i koliko brzo Komisija uspjela provesti politiku pomoći, je li izmijenila programe s obzirom na stečena iskustva te koji su načini izvješćivanja o pružanju razvojne pomoći središnjoj Aziji.

PROVEDBA UKUPNO SPORA, ALI PROMJENJIVA...

64. Do kraja 2012. godine sklopljeni su ugovori u vrijednosti od 50 % ukupnih planiranih obveza za razdoblje od 2007. do 2013. godine u skladu s instrumentom DCI-Azija, a plaćeno je 27 % (vidi tablicu 3.).

TABLICA 3.

REGIONALNA STRATEGIJA ZA SREDIŠNJU AZIJU ZA RAZDOBLJE OD 2007. DO 2013. GODINE. PROVEDBA INSTRUMENTA DCI-AZIJA NA DAN 31. 12. 2012 – UGOVORI I ISPLATE

Izvor: Razvojna suradnja EU-a i središnje Azije, Europska komisija, Europska komisija, 2011. g i podatci izvučeni iz CRIS-a.

Područje | Ukupna dodijeljena sredstva od 2007. do 2013. godine (milijuna eura) | Ugovoreni iznosi od 2007. do 2012. godine | Isplaćeni iznosi od 2007. do 2012. godine |

Kazahstan | 74 | 60 % | 28 % |

Kirgistan | 106 | 73 % | 45 % |

Tadžikistan | 128 | 65 % | 32 % |

Turkmenistan | 53 | 21 % | 13 % |

Uzbekistan | 71 | 28 % | 9 % |

Regija | 242 | 42 % | 26 % |

Ukupno | 674 | 50 % | 27 % |

65. Revizijom su utvrđeni slučajevi u kojima su postojala velika kašnjenja u pokretanju programa. Na primjer, u uzorku ispitanih programa u Uzbekistanu trebale su prosječno dvije godine da se potpiše ugovor o financiranju te jedna godina da počne provedba programa. Složeni birokratski postupci u administraciji zemlje primateljice sredstava, poteškoće u pronalasku odgovarajućih aktivnosti za financiranje i složeni postupci Komisije pridonijeli su kašnjenju u provedbi strategije. Oko tri četvrtine onih koji su odgovorili na anketu za donatore pomoći koju je proveo Sud naveli su da su Komisijine proceduralne i zakonske obveze bile odviše složene.

66. Brzina provedbe uvelike se razlikovala između zemalja primateljica. Napredak je bio osobito spor u Turkmenistanu i Uzbekistanu. Razlog je uglavnom u razlikama u prioritetima i pristupima razvojnoj suradnji EU-a i tih zemalja. Usto, važna politička događanja, kao što su zbivanja u Andijanu u Uzbekistanu iz svibnja 2005. g., usporila su aktivnosti razvojne suradnje tijekom prve tri godine ispitanog razdoblja te je Komisiji bilo teško nadoknaditi izgubljeno vrijeme.

67. U Kirgistanu i Tadžikistanu provedba je bila brža. To odražava poboljšanja u razvojnoj suradnji EU-a i tih dviju zemalja koje su pristupnice Pariške deklaracije. Tijekom ispitanog razdoblja znatan dio pomoći tim partnerskim zemljama pružen je u obliku sektorske proračunske potpore. Tijekom razdoblja od 2007. do 2012. godine Komisija je izdvojila proračunsku potporu u iznosu od 24,4 milijuna eura za Tadžikistan (22 % pružene pomoći) i 39,4 milijuna eura za Kirgistan (36 % pomoći).

…S REGIONALNIM PROGRAMIMA KOJI NISU USPJELI POSTIĆI ISTINSKU REGIONALNU DIMENZIJU

68. Kao što je izneseno u njezinom regionalnom strateškom dokumentu i u skladu sa strategijom EU-a, Komisija je izdvojila oko trećine strateškog proračuna za regionalne programe kojima je cilj postizanje učinka poluge za svoja politička nastojanja kojima se promiče regionalna suradnja (vidi odlomke 19. i 20.). Iako je ovo bilo u skladu sa strateškim ciljevima, regionalni programi nisu postigli "istinsku regionalnu dimenziju ni u smislu zajedničke provedbe, ni u smislu regionalnog učinka" koji su bili zamišljeni u razvojnoj strategiji [33].

69. Upravljanje regionalnim programima Komisiji je stvorilo dodatnu razinu poteškoća. Komisija je trebala dobiti suglasnost svih zemalja korisnica u svakoj fazi pripreme programa, iako se stupanj političke predanosti regionalnim programima razlikovao od zemlje do zemlje i od programa do programa.

70. Znatan udio regionalnih sredstava iz regionalnog strateškog dokumenta [34] dodijeljen je programima kao što su Erasmus i Tempus (36 %) ili investicijskom instrumentu za programe u središnjoj Aziji (29 %). Ti "višenacionalni" programi uglavnom preslikavaju slične aktivnosti u više od jedne zemlje korisnice umjesto da promiču suradnju republika središnje Azije.

71. Program upravljanja granicama u središnjoj Aziji (BOMCA) pruža primjer nejednakog sudjelovanja među zemljama primateljicama sredstava. BOMCA je program usmjeren na reformu upravljanja granicama. Uz ukupne obveze od 33,7 milijuna eura u razdoblju od 2003. do 2014. godine, dugoročni strateški cilj programa jest prihvaćanje standarda i dobrih primjera iz prakse EU-a u području integriranog upravljanja granicama. BOMCA-u provodi Program Ujedinjenih naroda za razvoj sa sjedištem u Biškeku i s uredima u svakoj od pet republika.

72. Kirgistan i Tadžikistan relativno predano sudjeluju u programu BOMCA. Međutim, nakon gotovo deset godina provedbe, Uzbekistan i Turkmenistan selektivno su sudjelovali u regionalnim aktivnostima izgradnje kapaciteta te nisu htjeli podijeliti vlastito stručno iskustvo s drugim zemljama.

UČENJE IZ ISKUSTVA: USPJESI, ALI I PROPUŠTENE PRILIKE

73. Komisija je 2010. godine provela srednjoročni pregled (vidi odlomak 21.) kako bi procijenila jesu li prioriteti i načini provedbe koji su korišteni tijekom prvog indikativnog programa za razdoblje od 2007. do 2010. godine još uvijek prikladni. Kao rezultat srednjoročnoga pregleda, u indikativnom programu za razdoblje od 2011. do 2013. godine vodilo se računa o novom razvoju događaja u partnerskim zemljama, kao što su postupni razvoj civilnog društva, potreba uparivanja programa tehničke pomoći s proračunskom potporom i programima za institucionalne reforme ili nužnost pružanja potpore lokalnoj proizvodnji i infrastrukturi.

74. Indikativnim su programom također obuhvaćene neke nove vrste programa koji su provjereni u drugim geografskim regijama, kao što je program investicijskog instrumenta [35]. Međutim, Komisija nije iskoristila mogućnost da prida veću važnost promicanju uske suradnje (tj. twinninga) i upućivanja osoblja na rad iz administracije EU-a u središnju Aziju, što je određeno kao prioritet u strategiji Vijeća za odnose EU-a i središnje Azije.

75. Komisija je uložila značajne napore da na temelju iskustva tijekom ispitanog razdoblja poboljša programe. Relativna stabilnost i kontinuitet Komisijine potpore u smislu najvažnijih sektora, načina provedbe i programa značilo je da bi se sve naučeno moglo uzeti u obzir. Bilateralni programi kao što su program za poboljšanje zdravstvenih usluga za majke i djecu u Uzbekistanu (vidi okvir 2.) i drugo pokretanje programa za institucionalnu izgradnju i partnerstvo poboljšani su na temelju stečenog iskustva tijekom ranijih faza. Akcijski program za suzbijanje droga u središnjoj Azijidodatni je primjer regionalnog programa u kojem je stečeno iskustvo dovelo do bolje usklađenosti s potrebama partnerskih zemalja.

76. S druge strane, dva izvješća o praćenju usmjerenom na rezultate kojima su se procjenjivali učinak i održivost 7. faze programa BOMCA bili su dostupni tek nakon što je isplanirana sljedeća faza.

77. Programi proračunske potpore u Kirgistanu i Tadžikistanu slijedili su prethodne, usporedive programe za potporu sigurnosti hrane. Komisija je razmotrila iskustva iz tih prethodnih programa iz 2008. godine te poboljšala posebna područja za određene sektora te korištenje tehničke pomoći kako bi pružila podršku programima. Međutim, Komisija nije prihvatila korisne preporuke poput sljedećih:

- izraditi programe na višegodišnjoj osnovi jer je jedna godina vrlo kratko razdoblje za procjenu ukupnog napretka i predvidljivosti pomoći,

- jasno odrediti uvjete za provedbu plaćanja,

- usredotočiti se na nekoliko ključnih područja, s dvama ili trima uvjetima koji se odnose na nekoliko godina.

OKVIR 2.

UZBEKISTAN

Program poboljšanja skrbi za majke i djecu program je koji je usmjeren na ispunjavanje 4. i 5. milenijskog razvojnog cilja — smanjenje smrtnosti djece i poboljšanje zdravlja majki. Program je pokrenut 2007. godine s proračunom od 3,5 milijuna eura te ga provodi Fond Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) uz suradnju s uzbečkim Ministarstvom zdravstva. Nakon pozitivne procjene programa iz 2010. godine, Komisija je odlučila financirati drugu fazu programa dodatnim proračunom od 7,2 milijuna eura.

IZVJEŠĆIVANJE: O AKTIVNOSTI, UMJESTO O REZULTATIMA

78. Komisije sastavlja dva ključna godišnja izvješća relevantna za razvojnu pomoć. Prvo, ravnatelj Glavne uprave EuropeAid sastavlja godišnje izvješće o radu te glavne uprave. Drugo, Komisija izdaje godišnje izvješće o politikama razvojne i vanjske pomoći EU-a i njihovoj provedbi. Oba izvješća sadrže poglavlje o razvojnoj pomoći središnjoj Aziji.

79. Godišnja izvješća o radu sadržesedam pokazatelja za središnju Aziju [36]. Iako su općenito relevantni za uspješnost razvojne pomoći EU-a u središnjoj Aziji, ti se pokazatelji razlikuju od pokazatelja utvrđenih u regionalnom strateškom dokumentu i indikativnim programima te nisu izravno povezani s planiranim rezultatima nove partnerske strategije Vijeća za središnju Aziju.

80. Odjeljak o središnjoj Aziji u svakom godišnjem izvješću o politikama razvojne i vanjske pomoći napisan je pripovjednim stilom. Iako se u njemu daje nekoliko primjera, u njemu je vrlo malo informacija o mjerljivim rezultatima aktivnosti EU-a i njihovom učinku na stanovništvo, ne iznose se pokazatelji koji su relevantni za aktivnosti EU-a te se ne uspoređuju postignuća s ciljnim vrijednostima. U izvješću se općenito izbjegava spominjanje poteškoća i prepreka u provedbi ciljeva EU-a.

81. U nijednom od sastavljenih izvješća ne uspoređuje se raspodjela rashoda s raspodjelom koja je utvrđena u regionalnom strateškom dokumentu (vidi odlomak 20.) niti se iznose informacije o administrativnim troškovima (vidi odlomke od 45. do 51.).

ZAKLJUČCI

82. Komisija i ESVD uložili su ozbiljne napore u teškim okolnostima kako bi isplanirali i primijenili program razvojne pomoći EU-a za središnju Aziju postavljene u regionalnom strateškom dokumentu iz travnja 2007. godine. Planiranje i raspodjela potpore bili su općenito zadovoljavajući. Provedba je bila manje zadovoljavajuća.

83. Komisija je raspravljala o prioritetima s partnerskim zemljamate je nastojala uskladiti vlastite planove rashoda s njihovim nacionalnim prioritetima. Zemljopisnom raspodjelom pomoći uzeto je u obzir relativno blagostanje. Svi odabrani projekti za potporu EU-a pridonijeli su ispunjavanju dalekosežnih ciljeva postavljenih u regionalnom strateškom dokumentu. Međutim, Komisija je pružila pomoć većem broju sektora nego što je to običaj u najboljim primjerima iz prakse.

84. Komisija je planove provodila na različite načine. Uključila je velik broj malih projekata, čime se povećalo administrativno opterećenje delegacija. Upravljanje programom otežano je širokim rasponom uključenih financijskih instrumenata i višestrukim izvještajnim kanalima, što je otežalo utvrđivanje rashoda EU-a po sektoru i državi u središnjoj Aziji. Komisija nije pokušala procijeniti ukupne administrativne rashode svoga programa razvojne pomoći za središnju Aziju.

85. Komisija je mogla i trebala biti stroža prilikom upravljanja programima proračunske potpore u Tadžikistanu i Kirgistanu te ih povezati s posebnim antikorupcijskim mjerama. Odluke o isplatama temeljile su se na tome koliko su partnerske zemlje bile predane reformama, umjesto na postignutom napretku.

86. Provedba je općenito bila spora, iako postoje značajne razlike. Regionalni programi nisu postigli istinsku regionalnu dimenziju: značajan dio programa sastojao se samo od "višenacionalnih" instrumenata pojedinačno dostupnih svakoj partnerskoj zemlji. Komisija je poduzela određene mjere kako bi mogla učiti iz vlastitog iskustva te s vremenom poboljšati svoje programe. Taj je postupak doveo do korisnih rezultata, premda ti rezultati u nekim slučajevima nisu uvijek bili pravodobno dostupni, dok u drugim slučajevima korisne preporuke nisu uzete u obzir. Izvješća su bila usredotočena na aktivnosti, a ne na rezultate.

PREPORUKE

87. Pod pretpostavkom da će se programi razvojne pomoći Europske unije za središnju Aziju nastaviti [37], Sud preporučuje da Komisija i ESVD prilikom planiranja i provedbe budućih programa razvojne pomoći iskoriste stečeno iskustvo iz razdoblja od 2007. do 2012. godine. Komisija i ESVD posebno bi trebali:

- izrađivati buduće regionalne programe na način da je vjerojatno da će ti programi postići istinsku regionalnu dimenziju,

- usredotočiti svu osiguranu potporu na mali broj sektora,

- uspostaviti sustav za izračunavanje i izvješćivanje o ukupnim administrativnim troškovima koji nastaju u vezi s pružanjem razvojne potpore,

- odrediti i primijeniti čvrste i objektivno provjerljive uvjete za kontinuirane programe proračunske potpore, posebno posvećujući dovoljno pažnje potpori antikorupcijskim mehanizmima,

- poboljšati izradu i provedbu programa s obzirom na stečeno iskustvo i promjenjive okolnosti,

- izvještavati o rezultatima i učinku na način koji omogućuje usporedbu s planovima i ciljevima.

III. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Karel PINXTEN, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 15. listopada 2013. godine.

Za Revizorski sud

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsjednik

[1] Europska komisija, Regionalni strateški dokument za potporu središnjoj Aziji za razdoblje od 2007. do 2013. godine.

[2] Usvojilo Europsko Vijeće 21.–22. lipnja 2007. g. (Dokument Vijeća br. 11177/1/07). Objavilo Vijeće u listopadu 2007. godine pod nazivom "Europska unija i središnja Azija: Strategija za novo partnerstvo" (ISBN 978-92-824-2244-1).

[3] Sporazumi o partnerstvu i suradnji (SPS) trenutačno su na snazi u Kazahstanu, Kirgistanu, Tadžikistanu i Uzbekistanu. SPS s Turkmenistanom još nije bio ratificiran krajem svibnja 2013. godine.

[4] Primjeri zajedničkih regionalnih izazova su organizirani kriminal, trgovina ljudima, drogom i oružjem, terorizam i neširenje nuklearnog oružja, međukulturni dijalog, energija, zagađenje okoliša, upravljanje vodama, migracije, upravljanje granicama i prometna infrastruktura.

[5] To su i. dobro upravljanje, vladavina prava, ljudska prava i demokratizacija; ii. obrazovanje i osposobljavanje; iii. gospodarski razvoj, trgovina i ulaganja; iv. promet i energija; v. ekološka održivost i gospodarenje vodama; vi. suočavanje sa zajedničkim prijetnjama i izazovima; vii. međukulturni dijalog.

[6] Pomoć EU-a uglavnom se primjenjuje kroz instrument za razvojnu suradnju (DCI) (Uredba (EZ) br. 1905/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o uspostavljanju instrumenta financiranja za razvojnu suradnju (SL L 378, 27.12.2006., str. 41.).

[7] Godine 2011. ukupni broj članova osoblja koji su se bavili razvojnom potporom u trima delegacijama bio je 74.

[8] Odluka Vijeća 2012/328/CFSP od 25. lipnja 2012. o imenovanju posebnog predstavnika Europske unije za Središnju Aziju (SL L 165, 26.6.2012., str. 59.).

[9] Na temelju statističkih podataka službene razvojne pomoći koje je objavila Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj.

[10] Na temelju statistika OECD-a u 2010. i 2011. godini prosječna godišnja ODA Kazahstanu, Turkmenistanu i Uzbekistanu bila je 484 milijuna dolara, u usporedbi s prosječnim FDI-jem od 11093 milijuna dolara u istom razdoblju i BDP-om (u javno-privatnom partnerstvu) od 347 milijuna dolara, kumulativno za tri zemlje, prema izviješću EBRD-a i World Factbooka.

[11] ESVD odgovornosti je preuzela od bivše Glavne uprave Komisije RELEX.

[12] Vijeće Europske unije, zaključci Vijeća o središnjoj Aziji, 3179. sastanak Vijeća za vanjske poslove, Luksemburg, 25. lipnja 2012. i dokument Vijeća br. 11455/12.

[13] Rezolucija Europskog parlamenta od 15. prosinca 2011. o stanju provedbe strategija EU-a za središnju Aziju, Strasbourg, P7_TA(2011)0588.

[14] Vijeće je postavilo sljedeće prioritete: (a)dobro upravljanje, vladavina prava, ljudska prava i demokratizacija;(b)obrazovanje i osposobljavanje;(c)gospodarski razvoj, trgovina i ulaganja;(d)promet i energija;(e)ekološka održivost i gospodarenje vodama;(f)suočavanje sa zajedničkim prijetnjama i izazovima;(g)međukulturni dijalog.

[15] Odabranih tako da pokriju 70 % potrošnje instrumenta za razvojnu suradnju u razdoblju od 2007. do 2011. g. u Kirgistanu i Uzbekistanu te programe proračunske potpore u Tadžikistanu.

[16] Od 91 primatelja ankete, odgovorilo ih je 28.

[17] Zajednička izjava Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali unutar Vijeća, Europskog parlamenta i Komisije o razvojnoj politici Europske unije, Europskom konsenzusu o razvoju (SL C 46, od 24.2.2006., str. 1.).

[18] OECD, Pariška deklaracija o djelotvornoj pomoći, 2005. g. (http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf).

[19] Vijeće Europske unije, 9558/07, Bruxelles, 15. svibnja 2007. g.

[20] Stavak 113. Europskog konsenzusa o razvoju.

[21] Primjerice, u programima za dodjelu bespovratnih sredstava, osoblje Komisije, uključujući i djelatnike u delegacijama, mora upravljati cijelim projektnim ciklusom, tj. izradom i objavom poziva na podnošenje prijedloga, informiranjem sudionika, sastavljanjem i potpisivanjem ugovora, praćenjem i nadziranjem provedbe, upravljanjem financijskim i platnim ciklusima, dogovaranjem revizija, vrednovanjima i izvješćivanjem.

[22] Ova vrsta potpore uključuje pružanje povratnih informacija o prijedlozima koje su podnijeli korisnici, koordiniranje projektnih aktivnosti u zemlji te zastupanje sudjelovanjem u odborima, na seminarima itd.

[23] Vidi tematsko izvješće Suda 5/2012.

[24] Kao što su Transeuropski koridori prema Kavkaskim zemljama (TRACECA) i Međudržavni sustav za transport nafte i plina za Europu (INOGATE).

[25] Europske kuće, koje je ustanovila Komisija, služe kao uredi za tehničku podršku aktivnostima EU-a te podizanje svijesti i vidljivosti politika EU-a u zemljama u kojima nema delegacija EU-a.

[26] Troškovi koji se odnose na tehničku pomoć vezanu za provedbu određenih projekata u partnerskim zemljama nisu prilikom izračuna bili obuhvaćeni rashodima za potporu.

[27] Bez troškova savjetovanja vezanih za prepoznavanje projekata, praćenje usmjereno na rezultate te vrednovanje koji su korišteni u izračunu, ova bi brojka bila 12,7 %.

[28] Na temelju nedostataka i prednosti utvrđenih procjenom javne potrošnje i financijske odgovornosti. Okvir za mjerenje uspješnosti javne potrošnje i financijske odgovornosti te upravljanja javnim financijama alat je za procjenu sustava upravljanja javnim financijama u određenoj zemlji pomoću 28 pokazatelja.

[29] Lipanj 2008. g., prosinac 2010. g., srpanj 2011. g.

[30] Komisija je upotrijebila izvješća vanjskih savjetnika kao ulazne podatke za te procjene.

[31] Ova se praksa razlikuje od preporuka Suda iz tematskog izvješća br. 11/2010 "Komisijino upravljanje općom proračunskom potporom u zemljama AKP-a, Latinske Amerike i Azije": Komisija treba podupirati odluke o isplatama potpore strukturiranijim i formaliziranijim dokazivanjem zadovoljavajućeg napretka tijekom određenog razdoblja, i to jasnim postavljanjem kriterija prema kojima bi se napredak procjenjivao i navođenjem postignutog napretka ili razloga zbog kojih napredak nije postignut prema planu.

[32] Izvješća Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD): Akcijski plan za borbu protiv korupcije iz Istanbula, drugi krug praćenja, Kirgiska Republika, izvješće o napretku, 24. 2. 2012. i Akcijski plan za borbu protiv korupcije iz Istanbula, drugi krug praćenja, Tadžikistan, izvješće o napretku, 16. 2. 2012.

[33] Europska komisija, Regionalni strateški dokument za pomoć središnjoj Aziji za razdoblje od 2007. do 2013. godine.

[34] Regionalni strateški dokument je za regionalnu suradnju izdvojeno 242 milijuna eura.

[35] Programi pokrenuti ranije u Africi (2007. g.) i u susjednim zemljama (2008. g.).

[36] Ti su pokazatelji: i. Sporazum o partnerstvu i suradnji: Broj ratificiranih PCA-ova; ii. Demokracija / Vladavina prava — broj zemalja koje napreduju prema izborima s OSCE normama i standardima Vijeća Europe / Venecijanske komisije; iii. Inicijativa obrazovanja za središnju Aziju: broj zemalja središnje Azije povezanih s Bolonjskim procesom; iv. Okoliš / voda / energija: zemlje koje prihvaćaju nacionalne strategije o klimatskim promjenama i provedbu onih EU-a; v. MDG 1 — Postotak stanovništva središnje Azije ispod razine siromaštva; vi. MDG 4 — Smrtnost novorođenčadi; vii. MDG 6 — Borba protiv HIV-a / AIDS-a, malarije i drugih bolesti.

[37] COM(2011) 840 final od 7. prosinca 2011. g.

--------------------------------------------------

PRILOG I.

OPĆE INFORMACIJE O SREDNJOAZIJSKIM REPUBLIKAMA

Izvori:

1 The World Fact book, Središnja obavještajna agencija (ClA), ažurirano 2013. godine.

2 Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD), pokazatelji tranzicije za 2012. godinu.

3 Svjetska banka 2012. g., godišnji prosjek na temelju podataka iz 2008. g., 2009. g. i 2010. g.

4 Procjena Suda utemeljena na prosječnim godišnjim isplatama za razdoblje od 2007. do 2012. g. iz baze podataka CRIS-a (regionalni programi ravnomjerno su raspoređeni na partnerske zemlje).

5 Transparency International, Indeks percepcije korupcije, 2012. godine.

6 Freedom house, Nacije u tranziciji, 2012. godine.

Država | Kazahstan | Kirgistan | Tadžikistan | Turkmenistan | Uzbekistan | Izvor |

Općenito

Površina (000 km2) | 2725 | 200 | 143 | 488 | 447 | 1 |

Stanovništvo (u 000, srpanj 2013. g., procjena) | 17736 | 5548 | 7910 | 5055 | 28661 | 1 |

Porast stanovništva (srpanj 2013. g., procjena) | 1,20 % | 0,97 % | 1,79 % | 1,15 % | 0,94 % | 1 |

Gospodarstvo

BDP (PKM u milijardama američkih dolara, 2012. g., procjena) | 231,3 | 13,47 | 17,72 | 47,55 | 104,7 | 1 |

BDP po glavi stanovnika (PKM u američkim dolarima) | 13040 | 2430 | 2240 | 9410 | 3650 | 1 |

Porast BDP-a, 2011. g. | 7,5 % | 5,7 % | 7,4 % | 14,7 % | 8,3 % | 2 |

Službena razvojna pomoć (ODA)

Primljena ODA po glavi stanovnika (u američkim dolarima) | 18 | 65 | 55 | 7 | 7 | 3 |

ODA EU-a po glavi stanovnika (u američkim dolarima) | 1,0 | 5,6 | 4,0 | 1,9 | 0,4 | 4 |

Korupcija i institucionalne reforme

Indeks percepcije korupcije (od 0 (najgori) do 100 (najbolji)) | 28 | 24 | 22 | 17 | 17 | 5 |

Civilno društvo (od 1 (najbolje) do 7 (najgore)) | 6,00 | 4,75 | 6,00 | 7,00 | 7,00 | 6 |

Pravosudni okvir i neovisnost (od 1 (najbolje) do 7 (najgore)) | 6,50 | 6,25 | 6,25 | 7,00 | 7,00 | 6 |

Indeks demokracije (od 1 (najbolji) do 7 (najgori)) | 6,54 | 6,00 | 6,18 | 6,93 | 6,93 | 6 |

--------------------------------------------------

PRILOG II.

ISPITANI PROGRAMI

Izvor: Baza podataka CRIS Glavne uprave EuropeAid.

Instrument | Broj odluke | Program | Dodijeljena sredstva (u tisućama eura) |

Kirgistan

DCI–AZIJA | 19225 | Potpora poticanju gospodarske raznovrsnosti u Kirgistanu, poljoprivredna obrada | 1600 |

DCI–AZIJA | 19222 | Potpora reformi zatvora u Kirgistanu | 3000 |

DCI–AZIJA | 19241 | Potpora kirgiskom obrazovnom sektoru | 5500 |

DCI–AZIJA | 19237 | Program potpore sektorskom proračunu — Socijalna zaštita i upravljanje javnim financijama — Kirgistan 2007/2009 g. | 9000 |

DCI–AZIJA | 21363 | Program potpore sektorskom proračunu — Socijalna zaštita i upravljanje javnim financijama — Kirgiska Republika 2007.–2009. g. — 3. dodjela sredstava | 9000 |

DCI–AZIJA | 20590 | Operacionalizacija dobrog upravljanja za socijalnu pravdu | 3000 |

DCI–AZIJA | 22484 | Program potpore sektorskom proračunu, socijalni sektor — Kirgistan 2010. g. | 13000 |

DCI–AZIJA | 21058 | Upravljanje granicama u središnjoj Aziji — 8. faza (BOMCA 8) | 8000 |

DCI–AZIJA | 19812 | Akcijski program za suzbijanje droga u središnjoj Aziji — 5. faza (CADAP 5) | 5000 |

DCI-HRANA | 19169 | Program potpore sektorskom proračunu — Socijalna zaštita i upravljanje javnim financijama — Kirgistan 2007./2009. g. | 9000 |

DCI-HRANA | 21863 | Potpora poboljšanju informacijskog sustava za sigurnost hrane u Kirgiskoj Republici | 2000 |

| | Ukupno | 68100 |

Tadžikistan

DCI-AZIJA | 21994 | Program potpore ljudskom razvoju | 26000 |

DCI-AZIJA | 19236 | Program potpore sektorskom proračunu — Socijalna zaštita, Tadžikistan 2007./2009. | 9000 |

DCI-AZIJA | 19667 | Tehnička pomoć za potporu socijalnoj sektorskoj politici u Tadžikistanu | 5000 |

DCI-AZIJA | 20325 | Projekt modernizacije upravljanja javnim financijama | 2000 |

DCI-HRANA | 19168 | Program sigurnosti hrane — Tadžikistan — 2007. g. | 9000 |

DCI-HRANA | 21365 | Potpora mrežama socijalne sigurnosti — Program globalne pristupačnosti hrani (Tadžikistan) | 7750 |

| | Ukupno | 58750 |

Uzbekistan

DCI–AZIJA | 20509 | Potpora reformama kaznenog pravosuđa u Uzbekistanu | 10000 |

DCI–AZIJA | 22308 | Institucionalna izgradnja i partnerski program | 2200 |

DCI–AZIJA | 22311 | Jačanje dvodomnog parlamentarnog sustava i umrežavanje s regionalnim tijelima vlasti | 2000 |

DCI–AZIJA | 22373 | Poboljšanje zdravstvenih usluga za majku i dijete u Uzbekistanu — II. faza | 6700 |

| | Ukupno | 20900 |

--------------------------------------------------

PRILOG III.

ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI KOMISIJE

UVOD

1. Sud je procijenio administrativne troškove Komisije koji su nastali prilikom isplate pomoći u središnjoj Aziji.

2. Sud je uzeo u obzir sljedeće elemente troškova:

- troškovi osoblja: plaće, doplatci i mirovine za Komisijine službenike, ugovorno osoblje i lokalno osoblje koje radi na razvojnoj pomoći za središnju Aziju, kako u središnjem uredu tako i u delegacijama EU-a,

- ured, oprema i drugi tekući troškovi vezani za osoblje u središnjem uredu i delegacijama,

- rashodi potpore povezani s razvojnom pomoći za središnju Aziju koji su nastali Komisiji za njezine vlastite potrebe (a ne za potrebe zemlje primateljice), uključujući rad savjetnika koji je pridonio prepoznavanju i oblikovanju projekata, praćenju usmjerenom na rezultate te vrednovanju i troškovima vezanim za Europske kuće [1].

IZVORI I METODA IZRAČUNA

3. Sud je utvrdio sljedeće godišnje troškove:

PROCIJENJENI ADMINISTRATIVNI TROŠAK PLANIRANJA I PROVEDBE RAZVOJNE POMOĆI EU-A ZA SREDIŠNJU AZIJU

Opis | Tisuća eura | Izvor / primjedba |

Administrativni trošak središnjeg ureda (trošak pripisan razvojnoj pomoći) | 1786 | Brojke za 2011. g. [1111] |

Administrativni trošak delegacija (trošak pripisan razvojnoj pomoći) | 6611 | Brojke za 2011. g. [2222] |

Međuzbroj | 8397 | |

Trošak potpore Europske kućePrepoznavanje i oblikovanje projekataPraćenje usmjereno na rezultateVrednovanje | 700 560 700 145 | Godišnji prosjeci koje je izračunao revizorski tim na temelju podataka iz CRIS-a za ugovore od 2007. g. (za ROM 2008.–2011. g.). |

Međuzbroj | 2105 | |

Ukupno | 10502 | |

OGRANIČENJA

4. Dio administrativnog troška nije uključen; troškovi mirovina zaposlenika uključeni su samo za lokalno osoblje u delegacijama, a ne za dužnosnike i ugovorno osoblje.

5. Nisu uključeni iznosi za podršku koju su pružili drugi odjeli Komisije (administracija, edukacije, informacijska tehnologija itd.) ili ESVD.

6. Brojke se odnose na 2011. godinu. Delegacije u Kazahstanu, Kirgistanu i Tadžikistanu su tijekom te godine počele raditi punim kapacitetom. U Uzbekistanu i Turkmenistanu postojale su Europske kuće.

[1] Troškovi koji se odnose na tehničku pomoć vezanu za provedbu određenih projekata u partnerskim zemljama nisu uključeni.

[1111] Na temelju standardnih troškova zapošljavanja službenika upotrebljavanih u zakonodavnim financijskim izvještajima. Standardni trošak određuje Komisijina Glavna uprava za proračun te on uključuje plaće i doplatke zajedno s troškovima ureda i opreme.

[2222] Za dužnosnike i ugovorno osoblje trošak se temelji na prosjeku za osoblje koje radi u delegacijama. Za lokalno osoblje i lokalne tekuće troškove upotrebljava se stvarni trošak koji naplati ESVD.

--------------------------------------------------