Nadalje, financiranje humanitarne pomoći u Turskoj putem Instrumenta za pomoć izbjeglicama u Turskoj znatno se povećalo. To je Komisiji omogućilo da, među ostalim inicijativama, pokrene inovativni program mreže za hitnu socijalnu pomoća, čiji je cilj redovitim novčanim sredstvima pomoći do milijun najranjivijih izbjeglica u Turskoj. Primjer je to pojačane pomoći iz proračuna EU-a kao učinkovitog i djelotvornog načina da potpore stignu do ljudi u hitnim situacijama. Nadalje, osim humanitarne pomoći Komisija podupire i dugoročno poboljšanje životnih uvjeta te socio-ekonomske i obrazovne perspektive izbjeglica i zajednica domaćinau Turskoj. Prvi okvirni rezultati projekta „Generation Found”, obrazovnog projekta koji se provodi zajedno s UNICEF-om:

U tom se smislu poduzimaju mjere za razvoj sinergija i povećanje učinkovitosti, na primjer jednostavnijim pravilima i postupcima, boljim i povezanim financijskim informatičkim sustavima te daljnjom eksternalizacijom i objedinjavanjem stručnog financijskog znanja. To u konačnici dovodi do manjeg administrativnog opterećenja, razmjernih troškova kontrola za korisnike, nižih stopa pogrešaka, veće kvalitete podataka te kraćeg „vremena do dodjele” bespovratnih sredstava i kraćeg „vremena do plaćanja”.

U prvim se godinama provedbe programa informacije o uspješnosti prvenstveno temelje na ulaznim podacima (dodjela financijskih sredstava) i kada je to moguće, izlaznim vrijednostima. Te prve informacije daju dobar uvid u proračunsku potrošnju EU-a i doprinos političkim prioritetima. Provedbom programa dostupnima postaju informacije o rezultatima i učinku, no to se događa tek nakon što protekne dovoljno vremena da potrošeni novac ostvari učinak.

Godina 2015. bila je ključna godina za održivi razvoj diljem svijeta. Svjetski čelnici donijeli su novi globalni okvir za održivi razvoj, Program održivog razvoja do 2030. (dalje u tekstu „Program do 2030.”) 25 na 70. zasjedanju Opće skupštine UN-a 25. rujna 2015. usmjeren na ciljeve održivog razvoja. Iste su godine doneseni pariški klimatski sporazum (COP21)26, Akcijski plan iz Adis Abebe27, kao sastavni dio Programa do 2030., te Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa28.

Organizacija ITER potpisala je ukupno 108 od 136 ugovora o nabavi za različitih radnih paketa za izgradnju reaktora ITER, što čini 91,1 % ukupne vrijednosti projekta u naravi. To znači da je velik dio aktivnosti ITER-a sad u rukama onih članova koji će za ITER isporučiti komponente. Europsko zajedničko poduzeće za ITER (F4E), koje pruža doprinos EU-a Organizaciji ITER-a, do sada je sklopilo većinu ugovora velike vrijednosti (više od 100 milijuna EUR). Do 31. prosinca 2016. Europsko zajedničko poduzeće za ITER (F4E) potpisalo je 1015 operativnih ugovora o nabavi i 156 ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava u vrijednosti od ukupno 3,1 milijarde EUR (vrijednost iz 2008.).

Slično vrijedi i za Europski socijalni fond, u kojemu je prosječna stopa odabira projekata premašila 13 % unatoč niskoj razini potvrđenih izdataka do kraja 2015. Do kraja 2016. razina odabira projekata više se no udvostručila (s više od 30 %), što pokazuje snažno povećanje broja projekata na terenu.

Preduvjeti za provedbu63

Ex ante uvjeti64 jedan su od ključnih novih elemenata europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. čija je svrha povećanje učinkovitosti fondova. Njima se teži osigurati uspostavljanje odgovarajućih regulatornih i političkih okvira te postojanje dovoljnih administrativnih kapaciteta prije ulaganja, čime se poboljšava djelotvornost i učinkovitost ulaganja koja podupiru europski strukturni i investicijski fondovi, kao i drugih javnih i privatnih ulaganja.

Države članice trebale su do 31. prosinca 2016. ispuniti sve ex ante uvjete te će o njihovu ispunjavanju trebati izvijestiti Komisiju najkasnije do lipnja 2017. u godišnjim izvješćima o provedbi ili do kolovoza 2017. u izvješćima o napretku predviđenima u pravnoj osnovi. Ako ex ante uvjeti nisu ispunjeni u trenutku donošenja programa, države članice trebaju pravovremeno provesti akcijski plan osmišljen kako bi se osiguralo njihovo ispunjavanje. Države članice izvijestile su do početka 2017. da je završen velik dio od 660 različitih akcijskih planova primjenjivih na prioritete Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda. Do 25. siječnja 2017. završeno ih je 358, dok je za još 115 prijavljeno da su završeni, no u fazi čekanja ocjene Komisije. Komisija je do početka veljače 2017. ocijenila ispunjenima ili u fazi ispunjavanja 89 % akcijskih planova za ex ante uvjete koji utječu na ulaganja Europskog socijalnog fonda.

Zbog relativno kratkog vremenskog okvira provedbe ex ante uvjeta nije bilo moguće u potpunosti ocijeniti njihovu dosadašnju učinkovitost. No na temelju preliminarne procjene mehanizma ex ante uvjeta, ex ante uvjeti pridonijeli su poboljšanju okvira unutar kojega funkcionira proračun EU-a. Njima je uspostavljena izravna poveznica između ulaganja sufinanciranih iz europskih strukturnih i investicijskih fondova i politika na razini EU-a. Pridonijeli su prenošenju i provedbi relevantnog zakonodavstva Europske unije, pomogli u premošćivanju prepreka ulaganjima u EU-u te podržali ciljeve politike o klimatskim promjenama.

Ex ante uvjeti potaknuli su strateške, regulatorne i institucionalne te upravne promjene. Također su potaknuli reforme politika i provedbu relevantnih preporuka po državama članicama na nacionalnoj i regionalnoj razini, što bi trebalo rezultirati učinkovitijim i djelotvornijim trošenjem europskih strukturnih i investicijskih fondova. Te prednosti nisu ograničene na europske strukturne i investicijske fondove, već pozitivno utječu na ostvarenje strukturnih promjena i poboljšanje ulagačkog okruženja u EU-u.65

Države članice su krajem svibnja 2016. izvijestile Komisiju o prvim podacima o provedbi programa kohezijske politike za 2014. i 2015., a Komisija ih je objedinila u Godišnjem sažetom izvješću o europskim strukturnim i investicijskim fondovima za 2016.,66 prvom u nizu godišnjih izvješća namijenjenih institucijama EU-a o provedbi europskih strukturnih i investicijskih fondova. Unaprijeđena je i Otvorena platforma podataka o europskim strukturnim i investicijskim fondovima67 kako bi prikazivala financijski opseg odabira projekata te predviđanja i postignuća za zajedničke pokazatelje prema izvješćima po programima za 2016.

Otvorena platforma podataka obuhvaća više od 40 % proračuna EU-a te joj je početkom 2017. dodijeljena prva nagrada europskog Ombudsmana za izvrsnost u otvorenom upravljanju.

U području pametnog rasta 3,4 milijarde EUR dodijeljene su posebnim istraživačkim i inovacijskim projektima u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj, što predstavlja 5,7 od ukupno planiranih sredstava za razdoblje 2014. – 2020. Cilj je projekata odabranih za potporu u sklopu programa Europskog fonda za regionalni razvoj koji promiču suradnju s istraživačkim institutom do kraja 2015. podržati više od 19 000 poduzeća (15 ciljnih), i 5000 istraživača koji imaju koristi od unaprijeđene istraživačko-razvojne infrastrukture (7 ciljnih)68.

Broj projekata suradnje poduzeća s istraživačkim ustanovama

36 421

U punom je zamahu odabir projekata u područjima koja pridonose jedinstvenom digitalnom tržištu. Do kraja 2016. odabrano je oko 1200 projekata zbog njihova doprinosa postizanju povezanoga jedinstvenog digitalnog tržišta, što odgovara ulaganju od ukupno 2,6 milijardi EUR (Europski fond za regionalni razvoj i nacionalno sufinanciranje). Zahvaljujući tim projektima još će približno 80 000 kućanstava dobiti pristup širokopojasnom internetu, a time će se povećati konkurentnost i gospodarski rast područja koja obuhvaćaju.

Do kraja 2015. posebnim projektima Europskog fonda za regionalni razvoj kojima se potiče konkurentnost malih i srednjih poduzeća dodijeljene su potpore EU-a u iznosu od 7,5 milijardi EUR (8,9 % ukupno planiranoga). Financiranje Europskog fonda za regionalni razvoj odobreno je za projekte koji podržavaju 113 000 malih i srednjih poduzeća69. Osam država članica (Finska, Francuska, Irska, Njemačka, Portugal, Španjolska, Švedska, Ujedinjena Kraljevina) i nekoliko programa Interrega čine 95 % tih predviđanja. Podršku u obliku savjeta i savjetovanja primit će 85 000 poduzeća, a predviđa se i 25 000 novoosnovanih poduzeća. U toj ranoj fazi očekuje se izravno stvaranje 65 000 radnih mjesta u poduzećima kojima se pruža potpora. Na temelju projekata koji su već u potpunosti provedeni, izvještaji o postignućima navode 36 379 podržana poduzeća (od čega 3238 novoosnovanih poduzeća) i više od 2500 već otvorenih izravnih radnih mjesta (od čega 174 istraživačka).

Financijski instrumenti postaju sve važniji provedbeni alati za ciljeve kohezijske politike i pomoću tih se instrumenata postupno osigurava sve veći udio resursa. Trenutačni planovi pokazuju da se u financijske instrumente planira uložiti 20,1 milijarda EUR iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda, što iznosi 8 % ukupno dodijeljenih sredstava. Europski fond za regionalni razvoj sve se više provodi primjenom financijskih instrumenata koji postižu visoke učinke poluge na javna i privatna ulaganja. Od toga su koristi počela imati mala i srednja poduzeća (približno 50 % potpora Europskog fonda za regionalni razvoj namijenjenih malim i srednjim poduzećima dodjeljivat će se uporabom financijskih instrumenata), ali i projekti povezani s prijevozom, energetikom i kružnim gospodarstvom. Konkretno, najnoviji podaci pokazuju da je zahvaljujući intervencijama Europskog fonda za regionalni razvoj provedenima pomoću financijskih instrumenata već ostvaren učinak poluge u iznosu od 43 milijuna EUR privatnih ulaganja koja odgovaraju istom iznosu javnih potpora danih poduzećima u obliku bespovratnih sredstava, i dodatnih 35,5 milijuna EUR privatnih ulaganja koja odgovaraju istom istom iznosu javnih potpora poduzećima danih u obliku sredstava koja nisu bespovratna.

Kad je riječ o održivom rastu, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama dobivaju znatnu potporu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u programskom razdoblju 2014. – 2020., koja iznosi više od 114 milijardi EUR, a od čega gotovo polovina, oko 55 milijardi EUR, dolazi iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda.

Glavne vrste ulaganja uključuju:

 ulaganja u energetsku učinkovitost, osobito u energetsku učinkovitost zgrada te malih i srednjih poduzeća

 ulaganja u obnovljivu energiju i pametne distribucijske mreže, kao i infrastrukturu za pametni prijenos i pohranu energije te energetski učinkoviti, dekarbonizirani prijevoz

 prilagodbu klimatskim promjenama i sprječavanje rizika, davanje potpore širokom rasponu mjera, uključujući mjerama sprječavanja poplava i mjerama temeljenima na ekosustavu, kao što je zelena infrastruktura.

O ulaganjima se u ovom području odlučuje ujednačenim tempom te je na terenu već odabrano više od 5000 projekata, što je na kraju 2016. odgovaralo stopi odabira projekata od otprilike 20 %. Iznosi o kojima se odlučivalo predstavljaju više od 10 milijardi EUR ukupnih ulaganja (Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond te nacionalno sufinanciranje). Objedinjeno, mjere Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda u ovom su području postigle sljedeće:

unaprijeđena klasifikacija više od 17 000 kućanstava prema potrošnji energije