Komisija je, primjerice, uvjerljivo intervenirala u trećoj reviziji zbog predstojećeg isteka antidampinške pristojbe koju je uveo Brazil na uvoz mlijeka u prahu iz EU-a. To je dovelo do ukidanja mjera i otvaranja tržišta koje je za izvoznike iz EU-a bilo zatvoreno od 2001. Vrijednost izvoza prije uvođenja mjera iznosila je 45 milijuna EUR.

Kako bi ispravio taj veliki propust u provedbi svojih pravila o instrumentima trgovinske zaštite, EU je odabrao pristup u dvije faze. Prvo, u okviru osuvremenjivanja instrumenata trgovinske zaštite suzakonodavci su odlučili da se antidampinške i antisubvencijske mjere u načelu mogu primjenjivati i na isporuke u epikontinentalnom pojasu/IGP-u EU-a. Drugo, budući da se carinsko pravo primjenjuje samo na carinsko područje, Komisija je uspostavila ad hoc zakonodavni carinski instrument kojim se osigurava da se carinsko zakonodavstvo EU-a može primjenjivati mutatis mutandis za prikupljanje antidampinških i antisubvencijskih pristojbi na isporuke u epikontinentalnom pojasu/IGP-u. Zakonodavni postupak dovršen je 3. srpnja 2019. , a carinski instrument operativan je i u potpunosti se primjenjuje od 4. studenoga 2019. Novi instrument omogućuje i evidentiranje uvoza u epikontinentalni pojas/IGP, a time i dobivanje potrebnih statističkih podataka. On Komisiji omogućuje i primjenu mjera trgovinske zaštite s retroaktivnim učinkom, ako je to potrebno.

III. Djelotvornost primjene najnovijih mjera

Svrha primjene mjera trgovinske zaštite upravo je ponovna uspostava poštenih uvjeta za trgovinu uvezenim proizvodima i proizvodima iz EU-u. Ako treća zemlja izvozi proizvode po umjetno sniženim cijenama (kao rezultat dampinga ili subvencioniranja), to često nanosi štetu poduzećima iz EU-a i narušiti trgovinske tokove iz drugih izvora (tj. pošten uvoz iz trećih zemalja koji nije ni dampinški ni subvencioniran). Svrha je mjera trgovinske zaštite EU-a otklanjanje štetnog učinka koji uzrokuje trgovanje nepošteno uvezenim proizvodima. Otklanjanje štetnog učinka obično se svodi na dodavanje antidampinške ili kompenzacijske pristojbe na uvoznu cijenu. Stoga se količina tako uvezenih proizvoda obično smanjuje jer više nisu konkurentni i na tržištu EU-a ne ostvaruju korist od dampinga i/ili subvencioniranja.

III.1 Smanjenje štetnog uvoza

Nakon što započne ispitni postupak, prvo što Komisija može poduzeti jest evidentiranje uvoza u cilju retroaktivne naplate pristojbi u trenutku uvođenja konačnih mjera. U brojnim slučajevima već samo evidentiranje ima određeni korektivni učinak jer uvoznici predviđaju rizik da će u bliskoj budućnosti morati platiti pristojbe koje bi mogle proizaći iz zaključaka ispitnog postupka.

No, dampinški ili subvencionirani uvoz najviše se smanjuje nakon samog uvođenja mjera. Stopa smanjenja uvoza nakon uvođenja mjera može biti dobar pokazatelj učinkovitosti takvih mjera, jer pokazuje u kojoj se mjeri proizvodi uvezeni po nepoštenim cijenama uklanjaju s tržišta EU-a. Kretanje te stope smanjenja u mnogim slučajevima omogućuje donošenje zaključaka o tome jesu li mjere EU-a djelotvorne i pravilno provedene. Naime, malo smanjenje uvoza nakon uvođenja antidampinških ili antisubvencijskih pristojbi može ukazivati na pokušaje da ih se apsorbira ili zaobiđe. Kao što je već navedeno, pravilno provođenje mjera presudno je za njihovu učinkovitost.

U tablici u nastavku prikazan je učinak mjera EU-a donesenih u razdoblju 2017. – 2018. na uvozne tokove predmetnih proizvoda:

Proizvod na koji se primjenjuje mjera (po zemlji podrijetla) % smanjenja uvoza Proizvodi od lijevanog željeza iz Kine -57 % Čelici otporni na koroziju iz Kine -100 % Električni bicikli iz Kine -83 % Teške ploče iz Kine -99 % Toplovaljani plosnati proizvodi iz Brazila, Kine, Irana, Rusije i Ukrajine -71 % Nove i protektirane gume za autobuse ili kamione iz Kine -74 % Čelične šipke za armiranje betona iz Bjelarusa -86 % Bešavne željezne ili čelične cijevi iz Kine –98 % Cijevni priključci od nehrđajućeg čelika za tupo zavarivanje iz Kine i Tajvana -81 % Termalni papir iz Republike Koreje (Koreja) -90 % Prosječno smanjenje -80 %

Izvor: Vlastiti izračuni na temelju statistike Comext (u kg), osim za električne bicikle i gume, za koje su korišteni carinski podaci država članica o broju uvezenih jedinica.

Kako je prikazano u prethodnoj tablici, nakon uvođenja mjera u veljači 2019. uvoz proizvoda od lijevanog željeza smanjio se za 57 %. To je ispod prosječne stope smanjenja zabilježene u nedavnim slučajevima. Komisija je 18. prosinca 2019. za taj proizvod pokrenula antiapsorpcijski ispitni postupak. Postupak je pokrenut na temelju dokaza da su se, nakon razdoblja početnog ispitnog postupka i nakon uvođenja privremenih antidampinških pristojbi, kineske izvozne cijene tog proizvoda smanjile. To je smanjenje moglo umanjiti korektivne učinke postojećih mjera. Dokazi koji su stavljeni na raspolaganje Komisiji upućivali su na to da se pad izvoznih cijena ne može objasniti smanjenjem cijene glavne sirovine ni promjenom u ponudi proizvoda. Iz dokaza je vidljivo i to da se uvoz proizvoda od lijevanog željeza u Uniju nastavio u znatnom obujmu, što potvrđuju i navedeni podaci o uvozu. Rezultati antiapsorpcijskog ispitnog postupka bit će dostupni 2020.

III.2 Veća raznolikost izvorâ opskrbe

Gospodarstvo EU-a koje dobro funkcionira ne ovisi samo o izvozu nego i o uvozu te u tom pogledu mjere trgovinske zaštite EU-a utječu samo na nepošten i štetan uvoz. Mjere trgovinske zaštite djeluju na način da se takav nepošten i štetan uvoz u pravilu zamjenjuje proizvodima iz EU-a ili uvozom iz drugih zemalja za koje ne postoji dokaz o nepoštenom određivanju cijena (i na koje se stoga ne primjenjuju nikakve mjere). Stoga se antidampinškim i antisubvencijskim pristojbama ponovno uspostavljaju jednaki uvjeti tržišnog natjecanja za proizvođače iz EU-a i za druge dobavljače iz trećih zemalja te se korisnicima u EU-u omogućuje da i dalje uživaju u raznolikim izvorima opskrbe. U tablici u nastavku prikazano je kako se nakon uvođenja mjera promijenio udio proizvoda iz EU-a i onih iz neštetnog uvoza u ukupnoj potrošnji EU-a:

Prije mjera Poslije mjera Udio proizvoda iz EU-a na tržištu EU-a: Aluminijski radijatori iz Kine 76 % 95 % Pribor za cijevi iz Koreje, Malezije, Rusije i Turske 72 % 59 % Organski prevučeni proizvodi od čelika iz Kine 76 % 85 % Aluminijska folija u malim svicima iz Kine 85 % 92 % Keramički stolni i kuhinjski proizvodi iz Kine 21 % 31 % Lijevani pribor za cijevi s navojem od temperiranog lijevanog željeza iz Kine i Tajlanda 39 % 63 % Udio nepoštenog štetnog uvoza na tržištu EU-a: Aluminijski radijatori iz Kine 24 % 3 % Pribor za cijevi iz Koreje, Malezije, Rusije i Turske 22 % 21 % Organski prevučeni proizvodi od čelika iz Kine 14 % 0 % Aluminijska folija u malim svicima iz Kine 13 % 2 % Keramički stolni i kuhinjski proizvodi iz Kine 67 % 56 % Lijevani pribor za cijevi s navojem od temperiranog lijevanog željeza iz Kine i Tajlanda 52 % 26 % Udio poštenog uvoza na tržištu EU-a: Aluminijski radijatori iz Kine 0 % 2 % Pribor za cijevi iz Koreje, Malezije, Rusije i Turske 6 % 20 % Organski prevučeni proizvodi od čelika iz Kine 10 % 15 % Aluminijska folija u malim svicima iz Kine 1 % 6 % Keramički stolni i kuhinjski proizvodi iz Kine 12 % 13 % Lijevani pribor za cijevi s navojem od temperiranog lijevanog željeza iz Kine i Tajlanda 8 % 10 %

Izvor: Propisi EU-a

III.3 Radna mjesta u EU-u koja su zaštićena mjerama trgovinske zaštite

Kako je prethodno navedeno, dampinški ili subvencionirani uvoz nanosi štetu ili prijeti nanošenjem štete poduzećima EU-a, čime se ugrožava održivost poslovanja poduzeća u EU-u, a time i radnih mjesta u EU-u. Mjere trgovinske zaštite obnovom neštetnih uvjeta trgovine pridonose zaštiti radnih mjesta u poduzećima iz EU-a. U svakom ispitnom postupku Komisija izračunava broj radnih mjesta u EU-u na koja izravno utječe proizvodnja predmetnog proizvoda u poduzećima kojima je dampinškim ili subvencioniranim uvozom nanesena šteta. Iz tog se broja može steći predodžba o tome kako mjere trgovinske zaštite EU-a zaštitom radnih mjesta u industriji pridonose održavanju uspješnog gospodarstva EU-a. Zahvaljujući 137 antidampinških i antisubvencijskih mjera EU-a, krajem 2019. od nepoštenog tržišnog natjecanja štitilo se oko 343 000 radnih mjesta u samom EU-u. Mjere uvedene 2019. pridonijele su tome da se broj radnih mjesta na koja su mjere trgovinske zaštite imale pozitivan utjecaj poveća za 23 000.

III.4 Novi sustav za praćenje djelotvornosti mjera

Komisija upravo razvija novi interni sustav kojim će se poboljšati praćenje djelotvornosti postojećih mjera.

U okviru tog sustava podaci o trgovinskim tokovima i zaposlenosti u vezi s ispitnim postupcima i mjerama integrirat će se u jednu bazu podataka, koju će Komisija redovito ažurirati.

To će omogućiti uspoređivanje podataka o uvozu proizvoda na koje se primjenjuju mjere s podacima o uvozu koji je bio prijavljen u razdoblju prije uvođenja mjera, a omogućit će i brzu procjenu učinkovitosti i učinka mjera. U taj će se sustav pohranjivati i podaci o profitabilnosti, zaposlenosti i ulaganjima iz daljnjih revizija zbog predstojećeg isteka mjera, što će omogućiti praćenje gospodarskog stanja industrije Unije.