EUROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 17.4.2018. COM(2018) 211 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU I VIJEĆU

Četrnaesto izvješće o napretku u uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije



I. UVOD Ovo je četrnaesto izvješće o ostvarenom napretku u uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije, koje obuhvaća promjene u dvama glavnim stupovima: suzbijanju terorizma, organiziranog kriminala i infrastrukture kojom se oni podupiru te jačanju zajedničke obrane i stvaranju otpornosti na te prijetnje. Brutalni napadi u Trèbesu i Carcassonneu (Francuska) 23. ožujka 2018. podsjetnik su da je teroristička prijetnja i dalje vrlo prisutna u EU-u. U okviru trajnih nastojanja u sigurnosnoj uniji za borbu protiv te prijetnje Komisija je, uz ovo Izvješće o napretku, predstavila novi sigurnosni paket s mjerama za sužavanje prostora za djelovanje terorista i drugih kriminalaca, čime će im otežati planiranje i izvršenje njihovih bezočnih zločina. Paket uključuje zakonodavne prijedloge za poboljšanje prekograničnog prikupljanja elektroničkih dokaza i pristupa financijskim informacijama za potrebe istraga i kaznenog progona, posebno kad je riječ o teškim kaznenim djelima, te za jačanje suradnje između financijsko-obavještajnih jedinica i tijela kaznenog progona. Paket uključuje i operativne mjere kojima je cilj onemogućiti teroristima i drugim kriminalcima pristup uvezenom vatrenom oružju i prekursorima eksploziva koji se mogu zloupotrijebiti za proizvodnju eksploziva kućne izrade, kao što je to bio slučaj u nekoliko nedavnih napada. Konačno, zakonodavni prijedlog za poboljšanje sigurnosti nacionalnih osobnih iskaznica i dokumenata o boravku otežat će teroristima i drugim kriminalcima da zloupotrijebe ili krivotvore te dokumente kako bi ušli u EU ili se kretali na području EU-a. Napad u Salisburyju 4. ožujka 2018. potresan je primjer stvarne prijetnje koju kemijske tvari mogu predstavljati za zajedničku sigurnost. Europsko vijeće na svojoj je sjednici 22.–23. ožujka 2018. najoštrije osudilo taj napad. Istaknulo je da odgovor EU-a mora biti jačanje njegove otpornosti na rizike od kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji. U ovom se Izvješću o napretku utvrđuju mjere koje se poduzimaju u tu svrhu i kojima se provodi Akcijski plan iz listopada 2017. za poboljšanje spremnosti u odnosu na te sigurnosne rizike. U ovom Izvješću o napretku navode se i ažurirane informacije o provedbi drugih prioritetnih dosjea u sigurnosnoj uniji, što obuhvaća mjere za borbu protiv radikalizacije na internetu, poboljšanje razmjene informacija, potporu zaštiti javnih prostora i borbu protiv kibernetičkih prijetnji. II. SUŽAVANJE PROSTORA ZA DJELOVANJE TERORISTA I KRIMINALACA 1.Novi alati za prikupljanje elektroničkih dokaza u kaznenim postupcima Elektronički dokazi postali su važan čimbenik u velikom broju kaznenih istraga i pravosudna tijela sve češće moraju podnijeti zahtjev u drugoj jurisdikciji kako bi pribavili potrebne dokaze od davatelja usluga. Stoga je omogućivanje lakšeg i bržeg pribavljanja tih dokaza preko nacionalnih granica od ključne važnosti za istragu i progon kaznenih djela, uključujući terorizam ili kiberkriminalitet. U tu je svrhu Komisija, zajedno s ovim Izvješćem o napretku, predstavila dva zakonodavna prijedloga za poboljšanje prekograničnog prikupljanja elektroničkih dokaza u kaznenim postupcima, odnosno prijedlog Uredbe o europskim nalozima za podnošenje i očuvanje elektroničkih dokaza u kaznenim stvarima i prijedlog Direktive o utvrđivanju usklađenih pravila za imenovanje pravnih zastupnika za potrebe prikupljanja dokaza u kaznenim postupcima . Predloženom uredbom i direktivom nadležna tijela kaznenog progona i pravosudna tijela imat će na raspolaganju nove alate za pribavljanje elektroničkih dokaza za istragu i progon kaznenih djela, uključujući terorizam i kiberkriminalitet. Ti su prijedlozi odgovor Komisije na pozive Europskog parlamenta i Vijeća da predloži zakonodavni okvir na razini EU-a u pogledu mjera za pribavljanje elektroničkih dokaza preko granica, zajedno s čvrstim mjerama za zaštitu prava i sloboda pojedinaca . Predloženom uredbom predviđa se uvođenje Europskog naloga za dostavljanje i Europskog naloga za čuvanje. Ti će nalozi omogućiti nadležnim tijelima iz jedne države članice da izravno prisile davatelje usluga (pružatelje usluga elektroničke komunikacije i posebne pružatelje usluga informacijskog društva) s poslovnim nastanom ili predstavništvom u drugoj državi članici da pohrane ili izrade postojeće elektroničke podatke za potrebe istrage i progona kaznenih djela obuhvaćenih područjem primjene Uredbe, na način koji je razmjeran i potreban u pojedinom predmetu. Kako bi se osiguralo poštovanje tih naloga, predloženom direktivom obvezuju se davatelji usluga da imenuju barem jednog pravnog zastupnika u Uniji. S obzirom na činjenicu da internet ne poznaje granice, prijedlozima su obuhvaćeni relevantni davatelji usluga koji pružaju usluge u jednoj državi članici ili više njih, bez obzira na to gdje se nalazi njihovo sjedište, njihova infrastruktura ili mjesto na kojem pohranjuju informacije. Predloženom uredbom predviđene su snažne zaštitne mjere kojima se osigurava potpuno poštovanje temeljnih prava, kao što su ex ante sudjelovanje pravosudnih tijela i dodatni zahtjevi za pribavljanje određenih kategorija podataka. Osim toga, budući da se nalozi mogu izdati jedino u okviru kaznenog postupka i ako je to predviđeno u usporedivim nacionalnim situacijama, primjenjuju se sva postupovna jamstva iz kaznenog prava. U Uredbi su ujedno predviđena posebna pravila za učinkovite pravne lijekove za pogođene pojedince. Uredba uključuje i pravo davatelja usluga da na temelju utvrđenih razloga zatraži preispitivanje u državi članici izdavateljici ili, ako se nalog prenosi radi izvršenja, u državi članici domaćinu. To uključuje slučajeve u kojima je vidljivo da nalog nije izdalo ili potvrdilo nadležno tijelo, da je on nepotpun, da se njime jasno krši Povelja Europske unije o temeljnim pravima ili da jasno može dovesti do zlouporabe. Osim toga, tom se uredbom predviđaju mehanizmi za izbjegavanje i ublaživanje mogućih sukoba s obvezama koje davatelji usluga mogu imati na temelju zakona trećih zemalja. Zakonodavni prijedlozi temelje se na detaljnoj procjeni učinka i informacijama prikupljenima tijekom dvogodišnjeg postupka savjetovanja koji je uključivao stručnjake, građane, davatelje usluga, vladine i nevladine organizacije te članove akademske zajednice . Komisija je sudjelovala i u raspravama u Vijeću Europe povezanima s tom temom i pažljivo je pratila razvoj situacije u trećim zemljama, uključujući Zakon o pojašnjenju zakonite prekomorske uporabe podataka (Clarifying Lawful Overseas Use of Data Act, Zakon CLOUD), koji je nedavno donio Kongres Sjedinjenih Američkih Država. Prijedlozi doneseni zajedno s ovim Izvješćem o napretku čine osnovu za koordiniran i usklađen pristup u cijelom EU-u i na međunarodnoj razini, uzimajući u obzir pravila EU-a, uključujući ona o zabrani diskriminacije među državama članicama i njihovim državljanima. Komisija i dalje aktivno sudjeluje u raspravama u okviru Konvencije Vijeća Europe o kiberkriminalitetu. Komisija poziva suzakonodavce da odmah prouče to predloženo zakonodavstvo, koje je uključeno u Zajedničku izjavu o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2018.–2019., kako bi se postigao brz dogovor. Uz rad na zakonodavnim prijedlozima Komisija nastavlja svoj rad na praktičnim mjerama za poboljšanje pravosudne suradnje na temelju uzajamne pravne pomoći i Direktive o Europskom istražnom nalogu te na suradnji nadležnih tijela i davatelja usluga u skladu s postojećim pravnim okvirom. Te mjere uključuju osposobljavanje nadležnih tijela, poticanje uporabe jedinstvenih kontaktnih točaka na nacionalnoj razini i stvaranje internetske platforme za sigurnu razmjenu zahtjeva i odgovora u okviru Europskog istražnog naloga na temelju elektroničke verzije obrazaca Europskog istražnog naloga. Komisija blisko surađuje s relevantnim agencijama EU-a i dionicima kako bi osigurala brzu provedbu tih mjera. 2.Olakšavanje uporabe financijskih informacija za potrebe sprječavanja, otkrivanja, istrage ili progona teških kaznenih djela Kriminalci i teroristi djeluju u različitim državama članicama te u razdoblju od nekoliko sati mogu prenijeti financijska sredstva s jednog bankovnog računa na drugi kako bi pripremili djelovanje ili prebacili i oprali zaradu ostvarenu kaznenim djelom. Istrage teških kaznenih i terorističkih djela mogu završiti u slijepoj ulici jer nije osiguran pravodoban, pouzdan i sveobuhvatan pristup relevantnim financijskim podacima. S obzirom na važnost financijskih informacija za istrage ključno je pojačati suradnju među tijelima odgovornima za suzbijanje teških kaznenih djela i terorizma te poboljšati njihov pristup financijskim informacijama i uporabu tih informacija uz potpuno poštovanje temeljnih prava i primjenjivih postupovnih jamstava. U tu je svrhu Komisija, zajedno s ovim Izvješćem o napretku, donijela prijedlog Direktive o olakšavanju uporabe financijskih i drugih informacija za potrebe sprječavanja, otkrivanja, istrage ili progona teških kaznenih djela . Prijedlog je utemeljen na detaljnoj procjeni učinka i omogućuje imenovanim tijelima kaznenog progona i uredima za oduzimanje imovinske koristi izravan pristup informacijama o bankovnim računima koje se čuvaju u nacionalnim i centraliziranim registrima bankovnih računa te sustavima za dohvat podataka kako je utvrđeno na temelju Direktive o sprečavanju pranja novca. Takav će se pristup odobriti na pojedinačnoj osnovi za potrebe suzbijanja teških kaznenih djela. Time će se ujedno znatno smanjiti administrativno opterećenje financijskih institucija, koje više neće morati odgovarati na „bjanko” zahtjeve za informacije koje im podnose tijela kaznenog progona. Prijedlogom se dodatno jača suradnja između nacionalnih financijsko-obavještajnih jedinica i tijela kaznenog progona te između financijsko-obavještajnih jedinica u raznim državama članicama. Osim toga, države članice morat će osigurati da njihova nacionalna jedinica Europola odgovara na zahtjeve Europola za informacije koje se nalaze u centraliziranim registrima bankovnih računa te za financijske informacije i financijske analize. Zahtjevi koje podnese Europol morat će biti propisno opravdani i podneseni na pojedinačnoj osnovi, u granicama odgovornosti Europola i radi obavljanja njegovih zadaća. Bolji pristup tijelâ kaznenog progona financijskim podacima i bolja suradnja s financijsko-obavještajnim jedinicama ubrzat će istrage i omogućiti nadležnim tijelima da se djelotvornije bore protiv prekograničnog kriminala. Europol će isto tako moći poboljšati svoju potporu državama članicama u borbi protiv kaznenih djela u nadležnosti Europola. Kako bi se poštovala temeljna prava na zaštitu osobnih podataka i privatnost, u prijedlogu Direktive predviđene su stroge zaštitne mjere u pogledu obrade osobnih podataka. Komisija poziva suzakonodavce da odmah prouče taj prijedlog, koji je uključen u Zajedničku izjavu o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2018.–2019., kako bi se postigao brz dogovor. Komisija ujedno ponovno ističe važnost potpune provedbe i primjene Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca te alata stavljenih na raspolaganje na temelju te direktive u cilju borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. To uključuje i potrebu da se financijsko-obavještajnim jedinicama omogući dovoljno sredstava za obavljanje njihovih zadaća. Osim toga, na temelju izmjene Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca, o kojoj su suzakonodavci postigli politički dogovor u prosincu 2017., Komisija je obvezna podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću do lipnja 2020. u kojem će procijeniti mogućnost buduće međusobne povezanosti centraliziranih registara bankovnih računa. Komisija trenutačno provodi studiju o tom pitanju i predstavit će njezine nalaze do sredine 2019. 3.Stroža pravila protiv prekursora eksploziva upotrijebljenih u eksplozivima kućne izrade Teroristi i kriminalci upotrebljavali su eksplozive kućne izrade u velikom broju napada u EU-u, uključujući napade u Madridu (2004.), Londonu (2005.), Parizu (2015.), Bruxellesu (2016.), Manchesteru (2017.) i na postaji Parsons Green (2017.). Još je veći broj neuspjelih i propalih napada uključivao pokušaj uporabe eksploziva kućne izrade. Zbog tih se napada ističe potreba da se teroristima u što većoj mjeri ograniči pristup prekursorima eksploziva koji se mogu zloupotrijebiti za kućnu izradu eksploziva i njihova uporaba. U tu je svrhu Komisija, zajedno s ovim Izvješćem o napretku, donijela prijedlog za reviziju i osnaživanje postojećih ograničenja Uredbe 98/2013 o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva. Taj se prijedlog nastavlja na Preporuku Komisije iz listopada 2017. kojom se utvrđuju hitne mjere za sprječavanje zlouporabe prekursora eksploziva na temelju postojećih pravila. Prijedlog se temelji na nizu savjetovanja između različitih skupina dionika i detaljnoj procjeni učinka. Na temelju Uredbe iz 2013. stavljanje na raspolaganje, uvođenje, posjedovanje i uporaba određenih prekursora eksploziva zabranjeni su te se sumnjive transakcije trebaju prijaviti. Iako su ta ograničenja i kontrole pridonijeli smanjenju količine prekursora eksploziva dostupnih javnosti i doveli do povećanja broja prijava sumnjivih transakcija, pokazali su se nedovoljnima za sprječavanje terorista i kriminalaca da zloupotrebljavaju te tvari kako bi proizveli eksploziv.

Prijedlog Komisije pridonijet će smanjenju tih sigurnosnih razlika te jačanju i pojašnjenju pravnog okvira. Predloženom Uredbom (koja će zamijeniti prethodnu Uredbu iz 2013.) uvest će se niz mjera čiji je cilj dodatno ograničiti pristup javnosti opasnim prekursorima eksploziva. Dvije dodatne tvari dodat će se na popis zabranjenih prekursora eksploziva, mogućnost podnošenja zahtjeva za izdavanje licencije ograničit će se na manji broj tvari i postrožit će se obvezne provjere kaznenih evidencija podnositelja zahtjeva. Sustav za registraciju uspostavljen na temelju Uredbe iz 2013. ukinut će se s obzirom na to da pruža manje sigurnosti. Osim toga, u prijedlogu se objašnjava da će se pravila koja se primjenjuju na gospodarske subjekte u potpunosti primjenjivati i na internetsku prodaju. Predloženom Uredbom poboljšat će se sposobnost nadležnih tijela za izvršavanje te prijenos informacija duž cijelog opskrbnog lanca. Na taj će način, zahvaljujući predloženoj Uredbi, teroristima biti znatno teže proizvesti eksploziv kućne izrade. Komisija poziva suzakonodavce da odmah prouče zakonodavni prijedlog kako bi se postigao brz dogovor. 4.Poboljšanje sigurnosti osobnih iskaznica i dokumenata o boravku kako bi se spriječili krivotvorenje isprava i uporaba lažnih identiteta Kako su pokazali statistički podaci Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu o krivotvorenim ispravama, najčešće su lažno korištene putne isprave u EU-u nacionalne osobne iskaznice sa slabijim sigurnosnim obilježjima. U okviru europskog odgovora na problem krivotvorenja putnih isprava predstavljenog u Akcijskom planu iz prosinca 2016. Komisija je, zajedno s ovim Izvješćem o napretku, donijela prijedlog Uredbe za jačanje sigurnosti osobnih iskaznica izdanih građanima Unije i dokumenata o boravku izdanih građanima Unije i članovima njihovih obitelji. U skladu s pravom EU-a o slobodnom kretanju građani EU-a mogu upotrebljavati nacionalne osobne iskaznice kao putne isprave kad putuju na području EU-a i kad prelaze vanjske granice EU-a kako bi se vratili u EU. U određenim slučajevima građani EU-a mogu upotrijebiti nacionalne osobne iskaznice za ulazak u treće zemlje. Boravišne iskaznice članova obitelji koji nisu građani EU-a koje se upotrebljavaju zajedno s putovnicom omogućuju pravo ulaska u EU bez vize kada su u pratnji građanina EU-a. U pravu EU-a već su predviđeni standardi za sigurnosna obilježja i biometrijske podatke (prikazi lica i otisci prstiju) u putovnicama i putnim ispravama koje izdaju države članice. Poboljšanje sigurnosnih obilježja osobnih iskaznica i dokumenata o boravku otežat će kriminalcima da zloupotrijebe ili krivotvore te dokumente kako bi se kretali na području EU-a ili prešli vanjske granice EU-a. Sigurnije identifikacijske isprave pridonijet će boljem upravljanju vanjskim granicama EU-a (uključujući kad je riječ o problemu povratka stranih terorističkih boraca i članova njihovih obitelji), a istodobno će sigurnije i pouzdanije isprave olakšati građanima EU-a da ostvare svoja prava na slobodno kretanje. Stoga se u prijedlogu Komisije, utemeljenom na detaljnoj procjeni učinka i javnom savjetovanju, utvrđuju minimalni standardi o sigurnosti isprava za nacionalne osobne iskaznice, što posebice uključuje biometrijsku fotografiju i otiske prstiju koji se pohranjuju u čipu na osobnoj iskaznici. U prijedlogu se predviđaju i minimalne informacije koje se moraju dostaviti u pogledu dokumenata o boravku izdanih mobilnim građanima EU-a te potpuno usklađivanje boravišnih iskaznica članova obitelji koji nisu građani EU-a. Komisija poziva suzakonodavce da odmah prouče zakonodavni prijedlog kako bi se postigao brz dogovor. 5.Poboljšanje kontrole uvoza i izvoza vatrenog oružja radi sprječavanja nezakonite trgovine vatrenim oružjem Komisija je primijenila niz mjera za ograničenje ponude vatrenog oružja koje je dostupno kriminalcima i teroristima. Kako bi dopunila mjere za suzbijanje trgovine oružjem i reviziju Direktive o kontroli nabave i posjedovanja vatrenog oružja provedenu u svibnju 2017., Komisija je, zajedno s ovim Izvješćem o napretku, donijela Preporuku kojom poziva na poduzimanje hitnih koraka za poboljšanje sigurnosti mjera za izvoz, uvoz i provoz vatrenog oružja za civilnu uporabu, njegovih dijelova i osnovnih komponenti te streljiva. U Preporuci se države članice EU-a pozivaju na djelovanje kako bi se poboljšale sljedivost i sigurnost postupaka kontrole izvoza i uvoza vatrenog oružja te suradnja među tijelima u cilju borbe protiv trgovine vatrenim oružjem. Te se Preporuka nastavlja na izvješće Komisije iz prosinca 2017. o provedbi Uredbe br. 258/2012 o izvozu i uvozu vatrenog oružja. U izvješću je zaključeno da je potrebno osnažiti sustav odobrenja za izvoz i uvoz vatrenog oružja kako bi se kontrolirali uvjeti za zakonitu trgovinu i time omogućila bolja borba protiv nezakonite trgovine vatrenim oružjem. Komisija će pratiti rezultate ove Preporuke, a taj će postupak biti sastavni dio cjelokupnog praćenja provedbe Uredbe br. 258/2012. III. PROVEDBA DRUGIH PRIORITETNIH DOSJEA U PODRUČJU SIGURNOSTI 1.Suzbijanje terorističkog sadržaja na internetu Kako je utvrđeno u programu rada Komisije za 2018. i u prethodnim izvješćima o napretku sigurnosne unije, Komisija promiče i pojačava suradnju s internetskim platformama kako bi se teroristički i drugi nezakoniti sadržaj na internetu otkrio i uklonio. Komisija je 1. ožujka 2018. poduzela još jedan važan korak u borbi protiv hitnog i ozbiljnog problema terorističkog sadržaja na internetu donošenjem Preporuke o mjerama koje trebaju poduzeti davatelji usluga na internetu i države članice radi poboljšanja djelovanja povezanog s nezakonitim sadržajem na internetu, što posebice uključuje teroristički sadržaj. Nastavno na Komunikaciju o suzbijanju nezakonitog sadržaja na internetu iz rujna 2017., u Preporuci se davatelji usluga na internetu potiču da osiguraju brže otkrivanje i uklanjanje nezakonitog sadržaja na internetu, pojačaju suradnju između davatelja usluga na internetu, provjerenih označivača i tijela kaznenog progona iz EU-a, povećaju transparentnost izvješćivanja javnih tijela te osiguraju mjere za zaštitu temeljnih prava građana. U Preporuci se donose operativne smjernice davateljima usluga na internetu za brže uklanjanje terorističkog sadržaja i bolju suradnju s tijelima kaznenog progona. S obzirom na to da teroristički sadržaj obično prouzroči najviše štete tijekom prvog sata od njegova pojavljivanja na internetu te s obzirom na posebna stručna znanja i odgovornosti nadležnih tijela i Europola, u Preporuci se ističe da bi davatelji usluga na internetu trebali procijeniti prijavljeni sadržaj te da bi ga, u pravilu i prema potrebi, trebali ukloniti ili mu onemogućiti pristup u roku od jednog sata. Ujedno se i preporučuje platformama da budu proaktivne i upotrebljavaju automatske alate za otkrivanje i utvrđivanje terorističkog sadržaja te ih se poziva da upotrebljavaju dostupne tehnološke alate kako bi spriječile da se takav sadržaj ponovno učita na druge platforme. U tijeku je postupak podnošenja izvješća kojim će se omogućiti praćenje učinaka Preporuke. Očekuje se da će davatelji usluga na internetu dostaviti informacije do početka svibnja 2018., a s pomoću tih informacija Komisija bi trebala moći odlučiti je li trenutačni pristup dovoljan ili su potrebne dodatne mjere kojima će se osigurati brzo i proaktivno otkrivanje i uklanjanje nezakonitog sadržaja na internetu, što bi moglo uključivati i zakonodavne mjere koje će postojeći regulatorni okvir dopuniti. 2.Djelovanje usmjereno na interoperabilnost informacijskih sustava i poboljšanje razmjene informacija U okviru svojeg djelovanja u cilju izgradnje snažnijih i pametnijih informacijskih sustava za sigurnost te upravljanje granicama i migracijama hitan i glavni prioritet EU-a jest ukloniti nedostatke u području upravljanja informacijama i razmjene informacija EU-a. Svi zakonodavni prijedlozi povezani s tim pitanjem uključeni su u Zajedničku izjavu o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2018.–2019. U tijeku su rasprave među suzakonodavcima o zakonodavnim prijedlozima koji se odnose na interoperabilnost informacijskih sustava EU-a. Nakon sjednice Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove održane 8. ožujka 2018., na kojoj su države članice u velikoj mjeri podržale komponente interoperabilnosti koje je predložila Komisija, cilj je Vijeća donijeti opći pristup do lipnja 2018. Tehničke rasprave u Europskom parlamentu isto tako napreduju velikom brzinom, a cilj je pokrenuti trijalog sa suzakonodavcima do srpnja 2018. i postići dogovor do kraja godine. U tu je svrhu, a kako je najavljeno u prosincu 2017., potrebno predstaviti relevantne izmjene prijedlogâ o interoperabilnosti koji se odnose na te pravne instrumente i o kojima suzakonodavci trenutačno pregovaraju. S obzirom na to da je zajednički cilj postizanje dogovora o prijedlozima za interoperabilnost do kraja 2018., kako je utvrđeno u Zajedničkoj izjavi o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2018.–2019., to znači da je potrebno brzo postići dogovor o onim dokumentima o kojima se i dalje pregovara. Komisija će u svakom slučaju do sredine lipnja 2018. predstaviti sve potrebne izmjene svojih prijedloga o interoperabilnosti kako bi se omogućilo da trijalozi započnu do srpnja 2018. Međuinstitucijski pregovori o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) u završnim su fazama i uredba bi se trebala donijeti u sljedećih nekoliko tjedana. Intenzivno se radi kako bi se postigao napredak u pregovorima u okviru trijaloga o trima zakonodavnim prijedlozima za osnaživanje Schengenskog informacijskog sustava (SIS), u cilju postizanja političkog dogovora. Komisija poziva suzakonodavce da postignu dogovor o prijedlozima do kraja svibnja 2018. Usporedno s tim zakonodavnim djelovanjem 5. ožujka 2018. pokrenuta je funkcija automatskog pretraživanja otisaka prstiju (AFIS) kojom se osnažuje Schengenski informacijski sustav u svojem trenutačnom obliku. Tim se tehničkim poboljšanjem ostvaruje neposredna i znatna dodana vrijednost za rad službenika graničnog nadzora i službenika tijela kaznenog progona jer im omogućuje da pretražuju sustav na temelju otisaka prstiju kako bi identificirali osobe koje ulaze u schengensko područje ili se kreću u njemu. To je velika prekretnica u pogledu sigurnosti u schengenskom području jer će biti lakše identificirati kriminalce koji upotrebljavaju višestruke ili lažne identitete. Od tog se datuma svaki novostvoreni zapis otiska prsta provjerava usporedbom sa svim postojećim zapisima u SIS-u kako bi se otkrili višestruki identiteti. Osim toga, jedanaest država schengenskog područja koje sudjeluju u prvoj fazi tog projekta sada izvršavaju pretrage na temelju otisaka prstiju. Novi pravni okvir za SIS kako ga je predložila Komisija temelji se na funkciji AFIS jer će omogućiti obvezne provjere otisaka prstiju ako se identitet osobe ne može utvrditi na neki drugi način. Komisija poziva sve preostale države članice da poduzmu potrebne korake kako bi upotrebljavale novu funkciju za provođenje primarnih provjera na graničnim prijelazima te policijskih provjera na svojim državnim područjima. Kao dodatni korak za jačanje upotrebe Schengenskog informacijskog sustava Komisija je, zajedno s ovim Izvješćem o napretku, donijela novu verziju postojećeg kataloga preporuka i najboljih praksi koje proizlaze iz schengenskih evaluacija provedenih 2016. i 2017. Nastavljaju se i pregovori u okviru trijaloga između suzakonodavaca o prijedlozima za olakšavanje razmjene kaznenih evidencija državljana trećih zemalja u EU-u putem Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije i za osnaživanje Agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA). U okviru svojeg djelovanja u cilju jačanja postojećih informacijskih sustava i njihove interoperabilnosti Komisija će u proljeće 2018. predstaviti prijedlog revizije viznog informacijskog sustava (VIS), utemeljen na tehničkim studijama i procjeni učinka, kako bi se pridonijelo poboljšanju sigurnosti na vanjskim granicama i u schengenskom području. Predstojeća revizija pravnog okvira o VIS-u uključivat će konkretne mjere za interoperabilnost kojima će se povećati učinkovitost obrade viza, a planira se i rješavanje ostalih problema utvrđenih u evaluaciji VIS-a iz 2016.