Zajednički do pobjede nad bolešću COVID-19

Europski pristup omogućit će cijepljenje više od milijarde ljudi u Europi, njezinu susjedstvu i šire. Od dosad odobrenih cjepiva (proizvođačâ BioNTech/Pfizer i Moderna) bit će isporučena količina dovoljna za 380 milijuna ljudi, ili više od 80 % stanovništva EU-a. Stručna kontrola koju provodi Europska agencija za lijekove (EMA) jamči sigurnost svih cjepiva. EMA trenutačno procjenjuje sigurnost trećeg po redu cjepiva – cjepiva proizvođačâ Oxford/AstraZeneca – a očekuje se da će odluku donijeti do kraja mjeseca. EMA je započela i s kontinuiranim ispitivanjem cjepiva proizvođača Johnson & Johnson.

Strategija EU-a za cjepiva pokazala se uspješnom u osiguravanju potrebne količine i kvalitete cjepiva za države članice. To je ostvareno potporom razvoju cjepivâ, poticanjem njihove proizvodnje i nabavom zaliha. Na temelju pregovaračke snage 27 država članica i 450 milijuna ljudi, Europska komisija uspjela je osigurati 2,3 milijarde doza cjepiva kao dio najšireg portfelja sigurnih cjepiva protiv bolesti COVID-19 na svijetu.

Nada i trezven pogled na situaciju koje to donosi sa sobom moraju biti popraćeni obnovljenom i zajedničkom odlučnošću Europe da ulaže zajedničke napore kako bi:

Da bi se postigli ti ciljevi, moramo znatno pojačati opskrbu cjepivima. Europska komisija i EIB kontinuirano podupiru povećanje proizvodnih kapaciteta u EU-u, putem sporazumâ o predviđenoj kupoprodaji i zajmova EIB-a. Oni će nastaviti surađivati s proizvođačima kako bi se maksimalno povećali proizvodni kapaciteti u EU-u. U tu svrhu Komisija će ući u strukturirani dijalog s dionicima u vrijednosnom lancu proizvodnje cjepiva. Potpora se može davati u raznim oblicima, kao što su potpora ulaganjima u proizvodne pogone, poticanje i po potrebi pomoć u sklapanju sporazuma među proizvođačima radi prenamjene proizvodnih pogona jednog proizvođača za proizvodnju odobrenog cjepiva drugog proizvođača, daljnje povećanje kapaciteta putem proizvodnje po narudžbi itd. To će pridonijeti i prevladavanju svih problema u vezi s lancem opskrbe.

Cijepljenje nije utrka među zemljama nego utrka s vremenom. Budući da se novi sojevi šire, potreba za ubrzanjem cijepljenja postaje sve veća. Cijepljenje zahtijeva složen paket upravljačkih i logističkih koraka kao i spremnost za njihovo intenziviranje u razmjeru s povećanjima isporuke. Oni uključuju posjedovanje odgovarajućih zaliha, učinkovite sustave dodjele termina za cijepljenje, organiziranje lokacija i objekata za masovno cijepljenje, pripremu potrebne opreme za hladno skladištenje i obuku dodatnog osoblja. Kako bi to podržala, Komisija će surađivati s poduzećima da bi se utvrdio jasan i transparentan raspored isporuka različitih cjepiva. Putem EU-ove zajedničke javne nabave Komisija je osigurala liniju opskrbe ključnom medicinskom opremom potrebnom za cijepljenje, pa države članice sad mogu početi naručivati.

Svaka država članica provodi cijepljenje u skladu s vlastitom strategijom, ali važno je da mjere cijepljenja u Europi ostanu uglavnom sinkronizirane – iz razloga povezanih sa zdravljem i onih povezanih s jedinstvenim tržištem. Međutim, prvi podaci upućuju na znatne razlike među državama članicama u postotku cijepljenih ljudi, pri čemu su brojke u rasponu od više od 2 % do manje od 0,5 %. Još smo u ranoj fazi, ali važno je pratiti napredak i zato će Komisija i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, ECDC, uspostaviti sustav za praćenje napretka u cijepljenju kako bi poduprli njegovu brzu i učinkovitu provedbu u svim državama članicama.

Cijepljenje Europljana započelo je tijekom Europskih dana cijepljenja od 27. do 29. prosinca 2020. Državama članicama otad je, na temelju ključa raspodjele prema broju stanovnika, isporučeno više od 13 milijuna doza (12,25 milijuna doza proizvođača BioNTech/Pfizer i 850 000 doza proizvođača Moderna) i u EU-u je obavljeno više od 5 milijuna cijepljenja.

Brzina identifikacije novih sojeva od ključne je važnosti za utvrđivanje opasnosti koja od njih prijeti i potrebnog odgovora politike. Sekvenciranje genoma omogućuje praćenje promjena genoma virusâ, što je ključno za razumijevanje napretka virusa i traženje novih sojeva. To može pomoći u identifikaciji sojeva koji povećavaju rizik, bilo da se brže šire ili da uzrokuju teže simptome.

Nedavna pojava novih sojeva virusa doista je razlog za zabrinutost. Zasad nema dokaza da oni uzrokuju teže oblike bolesti, ali čini se da je njihova prenosivost veća za 50 – 70 %. To znači da se virus može lakše i brže širiti, i još više povećati opterećenje ionako preopterećenih zdravstvenih sustava. To je vjerojatan uzrok znatnog povećanja broja slučajeva u većini država članica proteklih tjedana.

·Dogovor o zajedničkom pristupu u pogledu potvrda o cijepljenju treba postići do kraja siječnja 2021. kako bi potvrde država članica ubrzo mogle biti upotrebljive u zdravstvenim sustavima u cijelom EU-u i šire.

·Države članice trebale bi utvrditi cilj da do ožujka 2021. bude cijepljeno najmanje 80 % radnika u sustavu zdravstvene i socijalne skrbi i osoba starijih od 80 godina, a do ljeta najmanje 70 % ukupne odrasle populacije.

Komisija će nastaviti surađivati s državama članicama na razvoju potvrda o cijepljenju koje bi vrijedile i bile priznate u zdravstvenim sustavima u cijelom EU-u uz potpunu usklađenost s EU-ovim zakonodavstvom o zaštiti podataka te koje bi se mogle dalje razviti za upotrebu u cijelom svijetu u okviru sustava certifikacije Svjetske zdravstvene organizacije. Mreža e-zdravstvo utvrdit će minimalni skup podataka potreban za takve potvrde na razini EU-a, uključujući jedinstveni identifikator i odgovarajući okvir za povjerenje kojim bi se osigurala i privatnost i sigurnost. Taj bi rad trebao biti dovršen do kraja siječnja 2021. i predstavljen u SZO-u kao mogući univerzalni standard.

To će biti nadopunjeno studijama sigurnosti i učinkovitosti cjepiva protiv bolesti COVID-19, koje će se provoditi u cijelom EU-u a koordinirat će ih EMA i ECDC. Komisija će podupirati razmjenu znanstvenih informacija i dobre prakse, koja će se odvijati putem platforme EU-a za znanstveno savjetovanje o bolesti COVID-19.

EU hitno mora ubrzati sekvenciranje. Zasad samo jedna država članica testira više od 1 % uzoraka, dok druge ili ne sekvenciraju dovoljno ili uopće ne sekvenciraju. Ta stopa sekvenciranja nije dovoljna ni za praćenje progresije postojećih sojeva ni za otkrivanje novih. ECDC trenutačno radi na izradi smjernica za sekvenciranje za svaki novi soj posebno. Za takav rad potrebna je razmjena podataka dobivenih sekvenciranjem genoma u cijelom EU-u i s našim međunarodnim partnerima.

Sve države članice EU-a trebale bi postići kapacitet koji omogućuje sekvenciranje barem 5 % slučajeva pozitivnog rezultata testiranja na virus (a po mogućnosti 10 %). Kašnjenje rezultata trebalo bi smanjiti na najmanju moguću mjeru, a države članice trebale bi osigurati razmjenu tih podataka u usporedivom obliku.

ECDC ima kapacitet za upotpunjavanje i nadopunjavanje nacionalnih kapaciteta za sekvenciranje genoma za do 18 000 uzoraka virusa. Dosad su samo dvije države članice iskoristile tu uslugu, a očekuje se da će još dvije to uskoro učiniti. Države članice, osobito one koje nemaju nacionalne kapacitete, hitno bi trebale iskoristiti kapacitete ECDC-a. Komisija će također poduprijeti države članice u povećanju tih kapaciteta, primjerice mobiliziranjem sredstava za kupnju opreme za sekvenciranje genoma, i u pružanju potpore mreži referentnih laboratorija Svjetske zdravstvene organizacije. Postojeću opremu za sekvenciranje u nacionalnim istraživačkim ustanovama trebalo bi u potpunosti iskoristiti. Komisija će iskoristiti inicijative i resurse u područjima genomskih podataka, umjetne inteligencije i računalâ visokih performansi kako bi poduprla važnu obradu i analizu genomskih podataka .

Ubrzavanje testiranja

Učinkovito testiranje igra ključnu ulogu u suzbijanju širenja virusa, jer pruža ključne informacije za praćenje kontakata kao i informacije o širim trendovima. Također olakšava slobodno kretanje ljudi i neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

RT-PCR testovi ostaju zlatni standard, ali trebalo bi proširiti upotrebu brzih antigenskih testova (engl. „Rapid Antigen Tests”, RAT) . Zasad devet država članica ima strategiju ili posebne smjernice za upotrebu brzih antigenskih testova, a dvanaest država članica koristi ih u praksi. Primjena svih preporuka Komisije i brz dogovor u Vijeću o zajedničkom okviru za brze antigenske testove od ključne su važnosti za uspostavu potrebnog sustava testiranja.

To je osobito važno u kontekstu novih sojeva. Nacionalne strategije testiranja hitno treba ažurirati uzimajući u obzir nove sojeve. To će omogućiti praćenje i karantenske mjere na područjima sa znatno većom incidencijom novih sojeva i trebalo bi biti popraćeno specifičnim mjerama identificiranja kontakata.

Potrebno je poticati države članice na uzajamno priznavanje rezultata testova na COVID-19. Zajednički istraživački centar trebao bi utvrditi zajednički popis brzih antigenskih testova i njihovih upotreba, kao što su države članice dogovorile uz podršku Odbora EU-a za zdravstvenu sigurnost. Komisija će surađivati s državama članicama na utvrđivanju standardnog skupa podataka koji trebaju biti uključeni u obrazac za rezultate testiranja. Trebalo bi razmotriti i razvoj drugih brzih testova na bazi nukleinske kiseline koji bi se mogli upotrebljavati za otkrivanje virusa.