I. UVOD

Ovo je petnaesto izvješće o napretku u uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije, koje obuhvaća promjene u dvama glavnim stupovima: suzbijanju terorizma, organiziranog kriminala i infrastrukture kojom se oni podupiru te jačanju zajedničke obrane i stvaranju otpornosti na te prijetnje.

Nakon napada bojnim otrovom u Salisburyju Europsko vijeće izjavilo je u ožujku 2018. da „Europska unija mora poboljšati svoju otpornost na kemijske, biološke, radiološke i nuklearne rizike („KBRN rizici”), među ostalim putem uže suradnje Europske unije i njezinih država članica, kao i s NATO-om.” Pozvalo je Komisiju i Visokog predstavnika da nastave s radom na tom području i izvijeste o napretku do sastanka Europskog vijeća u lipnju 2018. Ovo izvješće o napretku dio je odgovora na taj poziv, uz Zajedničku komunikaciju „Jačanje otpornosti i povećanje sposobnosti za odgovor na hibridne prijetnje” i Zajedničko izvješće o provedbi Zajedničkog okvira za suzbijanje hibridnih prijetnji u razdoblju od srpnja 2017. do lipnja 2018. U njemu se analiziraju i predstavljaju sljedeći koraci u provedbi Akcijskog plana iz listopada 2017. za poboljšanje spremnosti s obzirom na rizike za kemijsku, biološku, radiološku i nuklearnu sigurnost. Kao dio mjera sigurnosne unije za poboljšanje zaštite i otpornosti protiv terorizma taj Akcijski plan temeljio se na preventivnom pristupu uz pretpostavku da prijetnje kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim tvarima nisu vrlo izgledne, ali u slučaju napada podrazumijevaju rizik od ozbiljnih i dugotrajnih posljedica. U međuvremenu napad u Salisburyju te sve veća zabrinutost zbog zanimanja terorista za te tvari i njihove sposobnosti da ih upotrijebe u EU-u i izvan njega ukazuju na to da je prijetnja od kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih materijala stvarna. Zbog toga je još važnija hitna potpuna provedba Akcijskog plana s ponovnim naglaskom na kemijskim prijetnjama.

Osim toga, u ovom izvješću daje se pregled trenutačnog stanja u pogledu uklanjanja terorističkog sadržaja na internetu nakon Preporuke Komisije iz ožujka 2018. te daljnjih koraka Komisije u pogledu sprečavanja radikalizacije nakon završnog izvješća stručne skupine na visokoj razini za borbu protiv radikalizacije. Napad u Liègeu 29. svibnja 2018. još je jednom istaknuo važnost suzbijanja radikalizacije jer je, prema belgijskim vlastima, počinitelj bio u kontaktu s radikaliziranim osobama. U ovom se izvješću utvrđuje i niz mjera za poboljšanje sigurnosti putnika u željezničkom prometu. Naposljetku, u njemu se analizira provedba drugih prioritetnih dosjea, posebice interoperabilnosti informacijskih sustava, za što postoje dva prijedloga o izmjenama koje je Komisija donijela uz ovo Izvješće i kojima će se omogućiti dogovor suzakonodavaca do kraja godine. U ovom se izvješću daje i pregled provedbe Direktive o evidenciji podataka o putnicima nakon roka za njezinu provedbu 25. svibnja 2018., mjera za poboljšanje kibersigurnosti i borbu protiv financiranja terorizma te nedavnih zbivanja s obzirom na vanjsku dimenziju sigurnosti.

U Komisijinim prijedlozima za višegodišnji financijski okvir 2021.–2027. „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani” također se uzima u obzir da su za nove sigurnosne prijetnje potrebni novi odgovori te se naglašava da je sama sigurnost prekogranične i višesektorske prirode zbog čega je potreban odlučan i usklađen odgovor EU-a. Komisija predlaže da se sredstva za unutarnju sigurnost množe s faktorom 1,8 u odnosu na trenutačno razdoblje 2014.–2020. Elementi kojima se uzimaju u obzir novi sigurnosni izazovi navedeni su u različitim sektorskim zakonodavnim prijedlozima koji su dio višegodišnjeg financijskog okvira.

II. POBOLJŠANA SPREMNOST S OBZIROM NA RIZIKE ZA KEMIJSKU, BIOLOŠKU, RADIOLOŠKU I NUKLEARNU SIGURNOST

1.Napredak u provedbi Akcijskog plana

Kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) prijetnje sigurnosti složene su i mogu brzo postati ozbiljne, kao što se vidi iz napada bojnim otrovom u Salisburyju. Terorističke organizacije ne upotrebljavaju KBRN agense u Europi, ali postoje pouzdane naznake da bi možda mogle planirati nabavu KBRN materijala ili oružja te da razvijaju znanje i kapacitet za njihovu uporabu. Akcijski plan iz listopada 2017. za poboljšanu spremnost s obzirom na rizike za kemijsku, biološku, radiološku i nuklearnu sigurnost bio je odgovor na te prijetnje i usmjeren je na udruživanje znanja i resursa na razini EU-a kako bi se unaprijedila operativna spremnost diljem Unije. Ostvaren je vidljiv napredak u provedbi Akcijskog plana te su poduzete mjere u brojnim područjima kako bi se postigla njegova četiri cilja: smanjiti pristupačnost KBRN materijala, osigurati bolju spremnost i odgovor na incidente povezane s KBRN sigurnošću, izgraditi snažnije unutarnje i vanjske veze s ključnim regionalnim i međunarodnim partnerima EU-a kad je riječ o KBRN sigurnosti i produbiti znanje o KBRN rizicima.

Prvo, u okviru nastojanja da se smanji dostupnost KBRN materijala Unija pojačava mjere carinskih tijela radi sprečavanja nezakonitog ulaska KBRN materijala. Sustavi informiranja o teretu nužni su za jačanje praćenja i kontrola međunarodnih lanaca opskrbe u skladu s procjenom rizika. Komisija stoga nastoji znatno poboljšati sustav analize ranih informacija o teretu i carinski sustav za upravljanje rizikom preoblikovanjem postojećih slabo povezanih nacionalnih sustava u integrirani opsežni IT sustav. Novi sustav temeljit će se na zajedničkom repozitoriju podataka o trgovini koji može primati kvalitetnije informacije o teretu u stvarnom vremenu. Njime će se međusobno povezati sustavi za procjenu rizika nacionalnih carinskih tijela. Novi sustav bit će povezan s tisućama dodatnih strana uključenih u međunarodnu logistiku kao što su špediteri, pružatelji logističkih usluga ili poštanski operatori u svim vrstama prometa koji će u sustav slati vrijedne podatke o teretu koji danas nisu dostupni. Sustavom se želi obuhvatiti sve carinske rizike, uključujući prijetnje KBRN materijalima.

Drugo, kad je riječ o jačanju spremnosti i otpornosti, države članice poboljšavaju svoje kapacitete za otkrivanje KBRN materijala kako bi pomogle spriječiti KBRN napade. Na inicijativu Komisije konzorcij nacionalnih stručnjaka proveo je analizu nedostataka opreme za otkrivanje za otprilike 70 različitih KBRN scenarija. Zahvaljujući izvješću o analizi nedostataka koje im je poslano na raspravu, države članice mogle su usmjeriti buduće istraživačke potrebe, donijeti utemeljene odluke o strategijama otkrivanja i poduzeti operativne mjere za uklanjanje utvrđenih nedostataka. Analiza je također jasno pokazala da su potrebni tehnički standardi za opremu za otkrivanje na razini EU-a. Na temelju rezultata analize i u okviru Savjetodavne skupine za KBRN uspostavljene Akcijskim planom Komisija će raditi na normizaciji opreme za otkrivanje KBRN materijala na razini EU-a. Osim toga, države članice trebale bi sastaviti popis zaliha osnovnih medicinskih protumjera, laboratorija, kapaciteta za pružanje liječničke pomoći i drugih usluga. Komisija će surađivati s državama članicama u redovitom evidentiranju dostupnosti tih zaliha diljem EU-a kako bi ih se u slučaju KBRN napada moglo lakše i brže upotrijebiti. Priprema za posljedice KBRN napada te upravljanje njima zahtijevaju jaču suradnju i koordinaciju među državama članicama, uključujući tijela civilne zaštite. Mehanizam Unije za civilnu zaštitu može imati ključnu ulogu u tom procesu kojim se nastoje ojačati zajednički kapaciteti Europe za pripremu i odgovor.

Treće, u Akcijskom planu u području KBRN-a naglašava se potreba za bliskom suradnjom s glavnim međunarodnim partnerima i organizacijama. Komisija će u suradnji s Ministarstvom energetike SAD-a 28. i 29. lipnja 2018. organizirati radionicu EU-a i SAD-a o sigurnosti radioaktivnih izvora. Komisija ujedno poboljšava institucijske i zajedničke kapacitete u području KBRN-a u partnerskim zemljama europskog susjedstva. Osim toga, Unija poduzima konkretne korake za razvoj bliskije suradnje s NATO-om u području KBRN-a, među ostalim civilne pripravnosti. Predstavnici EU-a sudjelovali su kao promatrači na radionici NATO-a o civilno-vojnoj suradnji u slučaju odgovora na teroristički KBRN napad velikih razmjera. Nadalje, EU i NATO razmatraju pokretanje zajedničkog modula osposobljavanja za osvješćivanje donositelja odluka o KBRN-u. Nadalje, EU bi trebao istražiti mjere za očuvanje poštovanja međunarodnih pravila i standarda protiv upotrebe kemijskog oružja, uključujući moguće uvođenje posebnog režima sankcija EU-a za kemijsko oružje. U pogledu prometa Komisija i države članice surađuju s međunarodnim partnerima kako bi ojačale spremnost EU-ova sustava sigurnosti zračnog prometa za borbu protiv KBRN prijetnji. Na temelju tog rada izrađen je popis mjera za uklanjanje KBRN prijetnji u zračnom prometu.

Četvrto, za djelotvoran odgovor na KBRN rizike potrebno je stručno znanje na svim razinama, zbog čega je nužno ubrzati udruživanje i dijeljenje znanja. Primjer najbolje prakse je srednjoeuropski KBRN-E centar za izobrazbu koji je 2016. u Budimpešti osnovalo osam država članica. Njegov je cilj u okviru izobrazbe i vježbi podijeliti, povećati i produbiti znanje, iskustvo i vještine za KBRN-E osoba koje prve dolaze na mjesto događaja. Osim toga, Komisija je pozitivno ocijenila prijedlog projekta za jačanje te suradnje osnivanjem mobilne jedinice za hitnu intervenciju u slučaju KBRN-E / „prljave bombe” koja bi se na zahtjev mogla rasporediti u slučaju KBRN-E incidenta. Dobar primjer područja u kojem treba stvoriti zajedničke kapacitete jest forenzika. Prikupljanje dokaza i njihova obrada u kontaminiranom području vrlo su zahtjevni i za njih su potrebne specijalizirane ustanove. Zajednički istraživački centar Komisije s pomoću kapaciteta nuklearne forenzike radi na inicijativama u tom području s ciljem dijeljenja specijaliziranog znanja o povezanim kapacitetima. Na temelju rezultata prethodno spomenute analize nedostataka Komisija surađuje i sa Savjetodavnom skupinom za KBRN kako bi utvrdila područja za udruživanje kapaciteta za otkrivanje.

Peto, znanje o KBRN rizicima može se djelotvorno dijeliti u okviru izobrazbi i vježbi. U okviru projekta eNotice koji je financirao EU uspostavljena je baza podataka s više od 200 relevantnih inicijativa za izobrazbu koja pruža pregled mogućnosti izobrazbe diljem Unije. Države članice potiče se da maksimalno iskoriste dostupne mogućnosti izobrazbe u pogledu KBRN-a. Nadalje, Komisija je potpuno iskoristila Europski centar za izobrazbu u području nuklearne sigurnosti te je pokrenula sveobuhvatnu kampanju za izobrazbu carinskih stručnjaka EU-a koji rade sa sofisticiranom opremom za otkrivanje radijacije i nuklearnom opremom na vanjskim granicama, u lukama i zračnim lukama. Komisija je pozitivno ocijenila prijedlog projekta za razvoj usklađenog plana izobrazbe u području KBRN-a za osobe koje prve dolaze na mjesto događaja i medicinsko osoblje. Kad je riječ o praktičnim vježbama, početkom 2018. Komisija je diljem EU-a u zdravstvenom sektoru te sektoru civilne zaštite i sigurnosti organizirala simulacijsku vježbu Chimera radi testiranja prekogranične spremnosti i planiranja odgovora na temelju fiktivnog scenarija koji je uključivao namjerno širenje zarazne bolesti. Ta vježba diljem EU-a pridonijela je izgradnji međusektorskih kapaciteta te poboljšanju interoperabilnosti i koordinacije između zdravstvenog sektora i sektora civilne zaštite i sigurnosti na razini EU-a i država članica. Budući da KBRN napad može imati dalekosežne posljedice na operatore iz privatnog sektora, razmjena stručnog znanja proširena je i na privatni sektor. U okviru projekta pod vodstvom industrije čiji je cilj bilo podizanje razine osviještenosti sigurnosnog osoblja ponajprije u sektoru zračnog prometa izrađen je alat za e-učenje koji pruža važne informacije osobama u kontaktu s KBRN materijalima i agensima.

2.Pojačane mjere protiv kemijskih prijetnji

U terorističkoj propagandi sve se više ističe potencijalna upotreba kemikalija u terorističkim napadima. To povećava zabrinutost koja se pojavila u vezi s razotkrivenim terorističkim planom u srpnju 2017. u Australiji i nedavnom upotrebom kemikalija u kazalištu. Komisija stoga ubrzava daljnje mjere u pogledu kemijskih prijetnji u sklopu općeg okvira Akcijskog plana u području KBRN-a, nadovezujući se na napredak s obzirom na analizu nedostataka kapaciteta za otkrivanje i razmjenu najboljih praksi unutar Savjetodavne skupine za KBRN sigurnost.

Tijekom povjerljivog sastanka sa stručnjacima iz država članica u ožujku 2018. utvrđen je niz hitnih prioriteta za daljnju suradnju u borbi protiv kemijskih prijetnji. Na temelju toga Komisija će surađivati s državama članicama kako bi do kraja 2018. dovršila sljedeće korake:

·Izrada zajedničkog popisa kemijskih tvari koje su posebna prijetnja kao osnove za daljnje operativne mjere kojima bi se smanjila njihova dostupnost i povećali kapaciteti za njihovo otkrivanje. To će se provesti u okviru posebne stručne skupine za otkrivanje kemijskih prijetnji osnovane u svibnju 2018., na temelju aktualnih istraživanja u državama članicama te u Zajedničkom istraživačkom centru Komisije.

·Uspostava dijaloga s privatnim subjektima u lancu opskrbe radi suradnje na mjerama kako bi se uklonile ozbiljnije i rastuće prijetnje kemikalijama koje se mogu upotrijebiti kao prekursori. Tim se radom nadograđuju koraci poduzeti na razini EU-a radi ograničavanja pristupa prekursorima eksploziva, a već je održana i prva razmjena mišljenja u okviru Stalnog odbora za prekursore.

·Poboljšanje otkrivanja kemijskih prijetnji ubrzanim preispitivanjem scenarija prijetnji i analiziranjem postojećih metoda otkrivanja kako bi se za države članice izradile operativne smjernice za jačanje njihovih kapaciteta otkrivanja. U tom cilju osnovana je prethodno spomenuta stručna skupina za rješavanje kemijskih prijetnji u nastajanju. Rad te skupine dugoročno može biti osnova za normizaciju opreme za otkrivanje.