Na razini EU-a Komisija će posebnu pozornost posvetiti pravilnoj provedbi i evaluaciji svih propisa EU-a kojima se uređuje pristupačnost te utvrditi nedostatke i potrebu za daljnjim zakonodavnim mjerama. Djelovanje na razini EU-a uključivat će i daljnji rad na standardizaciji i tehničkim specifikacijama. Komisija će do 2023. ispitati funkcioniranje unutarnjeg tržišta za asistivne tehnologije kako bi utvrdila potrebu za daljnjim djelovanjem jer različita pravila država članica o prihvatljivosti i certificiranju proizvoda mogu narušiti konkurentnost cijena. Na temelju Komunikacije o valu obnove Komisija će 2021. revidirati zakonodavni okvir koji se odnosi na energetsku učinkovitost zgrada, a zahtjevi za obnovu dovest će do poboljšanja pristupačnosti.

üda do 2024. utvrde ciljeve za povećanje stope zaposlenosti osoba s invaliditetom i smanjenje razlika u stopi zaposlenosti između osoba s invaliditetom i osoba bez invaliditeta kako bi se doprinijelo postizanju glavnog cilja u području zapošljavanja do 2030. predloženog u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava koji će odobriti Europsko vijeće,

Komisija će usto:

üdo 2024. izraditi smjernice za države članice i stručnjake, uključujući policijske službenike, o poboljšanju potpore žrtvama nasilja koje su ujedno osobe s invaliditetom,

üpozvati Agenciju za temeljna prava da ispita kakva je situacija osoba s invaliditetom koje žive u ustanovama po pitanju nasilja, zlostavljanja i mučenja.

Komisija poziva države članice:

üda provedu pravnu stečevinu zajedničkog europskog sustava azila uzimajući u obzir posebne potrebe ranjivih podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i korisnika međunarodne zaštite, među kojima su osobe s invaliditetom, kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita u praksi,

üda olakšaju osposobljavanje službenika za zaštitu i usmenih prevoditelja koji obrađuju zahtjeve za azil ranjivih osoba, uključujući osoba s invaliditetom, u bliskoj suradnji s Europskim potpornim uredom za azil.

18.Promicanje prava osoba s invaliditetom u svijetu

EU će i dalje poštovati ljudska prava osoba s invaliditetom i podupirati njihovu socijalnu uključenost u svim međunarodnim odnosima te kao dio cjelokupnog vanjskog djelovanja, planiranja politika, programa financiranja i aktivnosti. Pozornost se mora posvetiti i djeci i mladima s invaliditetom, posebno u društvima u kojima vlada sukob i društvima nakon sukoba ili zemljama u razvoju, u kojima često nedostaju zaštita, pristup školi i osnovne usluge.

To znači da će EU posebnu pozornost posvećivati suradnji s trećim zemljama u okviru svoje politike za proširenje i susjedstvo te šireg programa razvojne suradnje.

Oko 15 % svjetskog stanovništva živi s nekim oblikom invaliditeta, a oko 2–4 % suočava se s ozbiljnim poteškoćama u funkcioniranju, od čega njih oko 80 % živi u zemljama u razvoju. U mnogim dijelovima svijeta osobe s invaliditetom imaju slab pristup uključivim osnovnim uslugama, zaštiti, asistivnim tehnologijama, informacijama, pravosuđu i pravnom identitetu. Povrh toga, suočavaju se s diskriminacijom i nedostatkom mogućnosti zapošljavanja. Hitno je potrebno riješiti pitanja kontinuirane institucionalne skrbi i segregacije. U obrazovnim sustavima često se ne uzimaju u obzir potrebe djece s teškoćama u razvoju. Osim toga, osobe s invaliditetom često su među najranjivijim osobama kad dođe do humanitarnih kriza. U katastrofama je stopa smrtnosti za takve osobe dva do četiri puta veća od stope smrtnosti osoba bez invaliditeta.

U okviru ove strategije EU će ojačati svoju globalnu ulogu zagovornika prava osoba s invaliditetom putem suradnje, humanitarnog djelovanja i dijaloga s međunarodnom zajednicom država potpisnica Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom. Budući da se u ovoj strategiji uzimaju u obzir različiti izazovi s kojima se suočavaju partnerske zemlje i razni postojeći okviri za suradnju s EU-om, ona će poslužiti za usmjeravanje reformi i planiranja pomoći s partnerskim zemljama i relevantnim dionicima. EU će usto i dalje pružati humanitarnu pomoć i zaštitu na temelju potreba, u skladu s humanitarnim načelima.

EU poziva sve države da poštuju, štite i ostvaruju prava osoba s invaliditetom, što se odražava i u svim političkim inicijativama kojima se oblikuje sljedeće desetljeće. Nužno je da se u okviru vanjskog djelovanja poštuju i provode načela Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i Program održivog razvoja do 2030. te da se pristup univerzalnog dizajna za bolju pristupačnost i osiguravanje razumne prilagodbe za osobe s invaliditetom uključi u sva djelovanja. EU će to učiniti služeći se svim svojim alatima, od političkih dijaloga, dijaloga o ljudskim pravima i trgovinskih dijaloga do suradnje s trećim zemljama u susjedstvu EU-a te politike proširenja i politike međunarodnog partnerstva koje obuhvaćaju i humanitarno djelovanje i suradnju s multinacionalnim organizacijama. EU podupire reforme javnih politika na globalnoj razini kako bi one postale uključivije i nastoji osigurati da sva ljudska prava, uključujući prava osoba s invaliditetom, ostanu temelj odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 i globalnog oporavka. Delegacije EU-a pružaju potporu za unapređenje prava osoba s invaliditetom i smjernice za uspostavu pristupačnosti te osiguravaju konstruktivno savjetovanje s osobama s invaliditetom na temelju postojećih dobrih praksi, među ostalim preko organizacija koje ih predstavljaju. EU teži ciljanom djelovanju kad je riječ o invaliditetu, a pitanja povezana s invaliditetom nastoji uključiti u svoje vanjsko djelovanje. U Akcijskom planu EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024. i Akcijskom planu EU-a za rodnu ravnopravnost III 2021.–2025. utvrđeno je da će EU intenzivirati borbu protiv svih oblika diskriminacije s kojima se suočavaju osobe s invaliditetom, uz posvećivanje posebne pozornosti višestrukim i isprepletenim oblicima diskriminacije, u skladu sa svojim smjernicama za ljudska prava o nediskriminaciji u vanjskom djelovanju.

EU će također nastojati osigurati da se humanitarnom pomoći koju financira EU na odgovarajući način uvaže potrebe osoba s invaliditetom pa će poticati angažman osoba s invaliditetom i suradnju s civilnim društvom te podupirati izgradnju kapaciteta. Osim toga, EU će poboljšati prikupljanje podataka o osobama s invaliditetom u okviru humanitarne pomoći koju financira EU, primjerice promicat će upotrebu serije pitanja Washingtonske skupine. Nadalje, u revidiranu Uredbu o EU-ovu općem sustavu povlastica uključit će se upućivanje na Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom kako bi se trgovinske partnere potaknulo na poštovanje te konvencije.

Isto tako, EU će pojačati i konsolidirati suradnju s drugim državama strankama i potpisnicama kako bi pospješio ratifikaciju i provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom te osnažio svoju vodeću ulogu, posebno u kontekstu godišnje Konferencije država stranaka Konvencije. EU i dalje podupire organizacije civilnog društva kako bi predstavnici osoba s invaliditetom mogli sudjelovati u svim relevantnim procesima putem posebnih i uključivih strukturiranih dijaloga na razini EU-a, partnerskih zemalja i na globalnoj razini. Ti dijalozi potiču razmjenu informacija o strateškim inicijativama i najboljim praksama u kombinaciji s boljim širenjem rezultata.

EU će svoje strategije i prakse povezane s provedbom Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom podijeliti na multilateralnim forumima UN-a, kao što su Vijeće za ljudska prava, Komisija o statusu žena ili Komisija za socijalni razvoj, te s organizacijama za regionalnu integraciju kao što su Afrička unija, ASEAN ili USAN. Cilj je te razmjene potaknuti transparentnu i ambicioznu provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom u cijelom svijetu, dok bi EU imao koristi i od razmjene praksi na globalnoj razini. Većom uključenošću EU-a u Odbor Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom mogla bi se potaknuti učinkovitija provedba Konvencije u EU-u i izvan njega. Komisija će državama članicama predložiti da EU predstavi kandidata za izbore za Odbor Konvencije u skladu sa Zajedničkom komunikacijom o multilateralizmu.

Komisija i Visoki predstavnik za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednik Komisije učinit će sljedeće:

üu 2021. ažurirati paket instrumenata za razvojnu suradnju EU-a utemeljenu na pravima koja obuhvaća sva ljudska prava kako bi se u vanjskom djelovanju riješila sva pitanja nejednakosti, među ostalim diskriminacija osoba s invaliditetom,

üosigurati da delegacije EU-a imaju aktivniju ulogu u podupiranju provedbe Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom i poticanju globalne ratifikacije,

üsustavno upotrebljavati pokazatelje za invaliditet Odbora OECD-a za razvojnu pomoć (DAC) kako bi se pratila ulaganja koja uključuju aspekt invaliditeta radi ciljanog praćenja financijskih sredstava EU-a,

üzajedno s državama članicama pružati tehničku pomoć administracijama partnerskih zemalja putem njihovih programa i instrumenata,