U Komisijinoj Europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije, objavljenoj u srpnju 2016., utvrđuje se cilj u skladu s kojim će do 2050. emisije stakleničkih plinova u prometu morati biti barem 60 % niže nego u 1990. i u stalnom padu prema njihovu potpunom ukidanju. Potrebno je hitno i drastično smanjiti emisije onečišćivača zraka u prometu. U Strategiji se također jasno ističe da se vozila s niskom razinom emisije i bez nje moraju staviti na tržište do 2030. kako bi se EU dugoročno usmjerio prema mobilnosti bez emisija.

Ovim se Prijedlogom daje doprinos ostvarenju cilja Okvirne strategije za energetsku uniju u pogledu prelaska na sigurno i konkurentno gospodarstvo s niskom emisijom ugljika. Njime će se pomoći u ostvarenju ciljeva utvrđenih u okviru za klimatsku i energetsku politiku EU-a do 2030., kojim se nastoji postići smanjenje domaćih emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na 1990. Smanjenja emisija stakleničkih plinova u sektorima izvan ETS-a, koji uključuju cestovni promet, morat će do 2030. biti najmanje 30 % u odnosu na 2005. Komisija je predložila ciljne vrijednosti smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. za države članice u skladu s Uredbom o raspodjeli tereta, koja obuhvaća sektore izvan ETS-a. Standardima za CO2 za laka vozila za razdoblje nakon 2020. pomoći će se državama članicama da ostvare te ciljeve.

Štoviše, sustav trgovanja emisijama (ETS) kao temelj klimatske politike EU-a doprinosi dekarbonizaciji energetskog sektora koji će imati sve veću ulogu u cestovnom prometu kako bude rastao udio elektrificiranih vozila.

Sedmi okvirni program i Obzor 2020. omogućili su financijska sredstva u iznosu od ukupno više od 1,5 milijardi EUR kako bi se poduprli istraživanje i razvoj baterija, alternativnih goriva i svih aspekata elektrifikacije vozila.

Prijedlogom Komisije iz 2016. o revidiranoj Direktivi o obnovljivoj energiji (RED II) nastoje se smanjiti emisije stakleničkih plinova iz goriva uvođenjem obveze na razini EU-a prema kojoj opskrbljivači gorivom moraju do 2030. osigurati najmanje 6,8 % niskoemisijskih i obnovljivih goriva, uključujući električnu energiju iz obnovljivih izvora i napredna biogoriva.

U prijedlogu revizije Direktive o eurovinjeti predviđene su pristojbe s obzirom na razinu emisija, čime se omogućuje kompenzacija vozilima koja najmanje onečišćuju okoliš te se potiče obnova voznog parka.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Kako je naglašeno u nedavno donesenoj Obnovljenoj strategiji industrijske politike, moderna i konkurentna automobilska industrija ključna je za gospodarstvo EU-a. Međutim, da bi sektor zadržao vodstvo u području tehnologije i napredovao na svjetskim tržištima, morat će ubrzati prelazak na održivije tehnologije i nove poslovne modele. Samo će se tako moći osigurati da Europa ima najkonkurentniju, najinovativniju i najodrživiju industriju do 2030. i nakon nje.

Osim toga, Komisijin Plan za sektorsku suradnju u području vještina, pokrenut u svibnju 2016., među ciljnim sektorima obuhvaća automobilski sektor. U Planu se nudi mogućnost da se u okviru prijava za projekte udruže glavni dionici među socijalnim partnerima kako bi se utvrdila pomanjkanja kvalifikacija i vještina te razvile namjenske strategije na nacionalnoj ili regionalnoj razini kojima se ta pomanjkanja mogu ukloniti.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Pravna je osnova ovog Prijedloga članak 192. UFEU-a. U skladu s člankom 191. i člankom 192. stavkom 1. UFEU-a Europska unija doprinosi, među ostalim, ostvarenju sljedećih ciljeva: očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša, promicanju mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih, odnosno svjetskih problema okoliša, a osobito borbi protiv klimatskih promjena.

•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

Standardi emisija CO2 za automobile upotrebljavaju se na razini EU-a od 2009. i za kombije od 2011. te su njima utvrđene ciljne vrijednosti do 2020./21. Bez djelovanja EU-a u tom području vjerojatno bi došlo do malog dodatnog smanjenja CO2 iz novih lakih automobila, što je bio slučaj u EU-u u razdoblju od 1995. do 2006. za osobne automobile. Moglo bi se očekivati određeno smanjenje emisija nakon 2021. zbog stalnog obnavljanja postojećeg voznog parka novijim automobilima i kombijima koji ispunjavaju standarde u pogledu CO2 za 2020./21. Međutim, s obzirom na to da se očekuje dodatno povećanje prometnih aktivnosti, ukupno smanjenje CO2 ne bi bilo dovoljno za postizanje cilja smanjenja stakleničkih plinova do 2030. i ispunjenja obveza prema Pariškom sporazumu.

Djelovanje EU-a opravdano je s obzirom na prekogranični utjecaj klimatskih promjena i potrebu zaštite jedinstvenih tržišta vozila. Bez djelovanja na razini EU-a, postojao bi rizik da na snazi bude niz nacionalnih sustava za smanjenje emisija CO2 iz lakih vozila. Kad bi do toga došlo, imali bismo različite ciljne razine i konstrukcijske parametre za koje bi bio potreban niz tehnoloških rješenja i konfiguracija vozila, čime bi se smanjila ekonomija razmjera. Nacionalne i lokalne inicijative same za sebe najvjerojatnije bi bile manje učinkovite jer postoji rizik da budu neusklađene, pa bi se fragmentiralo unutarnje tržište.

Budući da proizvođači imaju različite udjele u tržištu automobila u različitim državama članicama, na njih bi stoga različita nacionalna zakonodavstva različito utjecala te bi moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja. Tako bi se za proizvođače povećali troškovi usklađivanja te bi se uslijed fragmentacije europskog tržišta oslabili poticaji za izradu automobila i kombija s ekonomičnom potrošnjom goriva.

I dobavljači komponenti i proizvođači automobila imali bi dodatne troškove uslijed nepostojanja zajedničkih standarda i zajedničkih tehničkih rješenja. Međutim, bez usklađenog djelovanja EU-a oni bi na kraju bili preneseni na potrošače, koji bi skuplje plaćali automobile uz istu razinu smanjenja stakleničkih plinova.

•Proporcionalnost

Ovaj je Prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti jer ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. Prijedlogom se utvrđuju novi standardi na troškovno učinkovit način kako bi se postiglo potrebno smanjenje emisija CO2 iz automobila i kombija u skladu s dogovorenim klimatskim i energetskim okvirom EU-a do 2030., istodobno osiguravajući pravilnu raspodjelu tereta među proizvođačima.

•Odabir instrumenta

Budući da je Prijedlog preinaka dviju važećih uredaba, uredba je jedini odgovarajući instrument.