Istovremeno bi se Komisijinim prijedlozima trebalo osigurati da je taj prelazak jednako pristupačan i europskim građanima i poduzećima te da dovodi do novih radnih mjesta, vještina i prilika, potičući rast i osiguravajući visoku kvalitetu života u Europskoj uniji. To je nešto što i mladi Europljani očekuju od Europske unije.

To zahtijeva i snažnu vanjsku dimenziju. U geopolitičkom okruženju koje se brzo mijenja uspješna je energetska unija ključna kako bi se zaštitili dugoročni gospodarski interesi te dobrobit Europe i njezinih građana. Stoga je rad na unutarnjem programu dopunjen pojačanom energetskom diplomacijom, osmišljenom za povećanje sigurnosti opskrbe energijom, veći izvoz europskih niskougljičnih tehnoloških rješenja i jačanje industrijske konkurentnosti. Općenito, energetska diplomacija trebala bi povećati manevarski prostor Europe zajedno s njezinim međunarodnim partnerima u nestabilnijem svijetu. To je područje u kojem Europa ima dobar potencijal da preuzme vodeću ulogu u svijetu.

Slika 2.: Udjeli obnovljivih izvora energije (OIE) u Europskoj uniji u odnosu na Direktivu o obnovljivoj energiji i dinamiku nacionalnog akcijskog plana za obnovljive izvore energije (NAPOIE)

Druga je važna tendencija da Europska unija nastavlja uspješno razdvajati svoj gospodarski rast od emisija stakleničkih plinova. U razdoblju od 1990. do 2015. ukupni bruto domaći proizvod (BDP) Europske unije porastao je za 50 %, dok su se emisije smanjile za 22 %. Očekuje se nastavak tog razdvajanja u skladu s trenutačnim kretanjima i projekcijama.

Slika 3.: Prethodna i predviđena kretanja BDP-a (realnog), emisija stakleničkih plinova i intenziteta emisija gospodarstva (omjer emisija i BDP-a) Indeks (1990. = 100)

Europska unija uspjela je i znatno smanjiti intenzitet stakleničkih plinova svojega gospodarstva. Ono je trenutačno jedno od najučinkovitijih velikih gospodarstava u pogledu emisija stakleničkih plinova te je na putu da postane najučinkovitije gospodarstvo u pogledu stakleničkih plinova u skupini G20 zahvaljujući provedbi klimatskih i energetskih ciljeva za 2030. Međutim, i druge regije znatno smanjuju intenzitet svojih stakleničkih plinova na temelju klimatskih planova prema Pariškom sporazumu. Drugim riječima, bez obzira na ta pozitivna kretanja, Europa se ne smije opustiti ako želi zadržati svoju vodeću ulogu u svijetu.

Slika 4.: Intenzitet emisija stakleničkih plinova (ekvivalent MtCO2 / milijarde USD)

III. ocjena napretka i izazova

U tijeku je prelazak na moderno, niskougljično gospodarstvo

Okvirnom strategijom za energetsku uniju utvrđen je cilj udaljavanja od gospodarstva koje ovisi o fosilnim gorivima. Dekarbonizacija europskoga gospodarstva već je u tijeku. Suzakonodavci su rekordnom brzinom dogovorili ratifikaciju Pariškog sporazuma od strane Europske unije. Kako bi ispunila obveze Europske unije, Komisija je donijela prijedloge potrebne za ostvarivanje okvira za klimatsku i energetsku politiku do 2030., za sustav trgovanja emisijama Europske unije već u srpnju 2015. i za sektore izvan sustava za trgovanje emisijama, uključujući i integraciju korištenja zemljišta, prenamjene korištenja zemljišta i šumarstva (LULUCF), u srpnju 2016. U sljedećem koraku pažnja će se usmjeriti na pripremu sudjelovanja Europske unije u prvom „pospješujućem dijalogu” u 2018., gdje bi sudionici trebali napraviti pregled zajedničkih ciljeva i napretka u provedbi Pariškog sporazuma.

Komisija je 2016. predstavila i europsku strategiju za mobilnost s niskim razinama emisija s jednako jasnim ciljem: do sredine stoljeća emisije stakleničkih plinova iz prometa trebale bi biti barem 60 % niže nego 1990. i na dobru putu prema nestajanju, uz osiguravanje potreba za mobilnošću ljudi i robe te globalne povezivosti. Trebalo bi hitno i drastično smanjiti i emisije tvari koje onečišćuju zrak i dolaze iz prometa, a štete javnom zdravlju. Komisija se posebno usredotočila na cestovni promet, koji je odgovoran za više od 70 % emisija stakleničkih plinova u prometu.

Odmah nakon stupanja na snagu Pariškog sporazuma Komisija je donijela paket za čistu energiju, kojim se utvrđuje regulatorni okvir za razdoblje nakon 2020., ali i daje snažan poticaj za prelazak na čišće gospodarstvo. Otprilike u isto vrijeme donesena je revidirana Direktiva o nacionalnim gornjim granicama emisija. Utvrđivanjem strožih graničnih vrijednosti emisija za glavne tvari koje onečišćuju zrak Europska unija pridonosi poboljšanju zdravlja svojih građana i izbjegavanju preuranjenih smrti, uz istovremeno smanjenje golemih gospodarskih troškova za društvo. U modernom gospodarstvu građani bi trebali imati koristi od ulaganja u zdravlje.

Napredak prema inovativnom, energetski i resursno učinkovitom gospodarstvu

Komisija je održala svoje obećanje o tretiranju energetske učinkovitosti kao zasebnog izvora energije. Predložila je obvezujući cilj na razini Europske unije od 30 % za povećanje energetske učinkovitosti do 2030. Nizom popratnih inicijativa o energetskoj učinkovitosti osigurat će se troškovno učinkovito ispunjenje cilja prilagodbom relevantnog zakonodavstva kontekstu 2030. i uklanjanjem niza prepreka ulaganjima u energetsku učinkovitost te osobito u obnovu zgrada.

Moderno gospodarstvo trebalo bi biti učinkovito ne samo u potrošnji energije, nego i u upotrebi resursa tijekom njihova životnog ciklusa. Energetska tranzicija trebala bi ići ruku pod ruku s prelaskom na kružno gospodarstvo jer se velike uštede energije mogu postići boljim sprečavanjem nastajanja otpada i recikliranjem. Kako je primjerice navedeno u nedavno donesenoj Komunikaciji o ulozi stvaranja energije iz otpada, uz poštovanje načela hijerarhije otpada, količina energije dobivene iz otpada mogla bi se povećati za 29 % da se na ispravan način primijene dokazane tehnike i popratne mjere radi ispunjavanja ciljeva utvrđenih u okvirnoj strategiji za energetsku uniju i u Pariškom sporazumu. Europa je predvodnik u sektoru zelenih tehnologija. Proizvodnja robe i usluga u području okoliša po jedinici bruto domaćeg proizvoda (BDP) porasla je za više od 50 % tijekom posljednjeg desetljeća, a zapošljavanje povezano s tim „zelenim gospodarstvom” poraslo je na više od 4 milijuna ekvivalenata punog radnog vremena. I u tom području u poslovnom smislu postoji snažan poticaj i dokazani gospodarski potencijal.

Modernizacija europskoga gospodarstva zahtijeva učinkovito tržišno natjecanje i stabilan regulatorni okvir na tržištima energije radi poticanja inovacija i konkurentnosti. U Komunikaciji „Ubrzavanje inovacija u području čiste energije” predstavljena je strategija Europske unije za omogućavanje europskim poduzećima i novim poduzećima da potiču istraživanja i inovacije u području čiste energije te bi trebala osigurati da njihovi rezultati brzo i uspješno dođu na tržište. Postignut je znatan napredak u svim prioritetnim područjima Strateškog plana za energetsku tehnologiju (SET) s ciljem integriranja isplativih niskougljičnih tehnologija u energetski sustav.

Snažna potpora istraživanju i inovacijama u području tehnologija čiste energije dovela je i do pristupanja Europske unije globalnoj inicijativi Misija za inovacije. Europska unija ispunit će svoju ulogu predvodnika tako što će se osigurati da ta inicijativa ostvari rezultate koji omogućuju promjenu, u bliskoj suradnji s ulagačima. Poboljšani i dodatni pokazatelji, primjerice o uvozu, izvozu i tržišnim udjelima tehnologija čiste energije, dovest će do bolje ocjene globalne učinkovitosti i konkurentnosti Europske unije u tom području te do ažuriranja naših ciljeva istraživanja i inovacija. U tu svrhu Komisija će surađivati s državama članicama, industrijom, istraživačkom i inovatorskom zajednicom te drugim ključnim dionicima u okviru Foruma za industrijsku konkurentnost čiste energije koji se planira održati u bliskoj suradnji s već postojećim forumima do kraja ove godine.