Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje je potrebno donijeti, u ime Europske unije, na osmoj Konferenciji stranaka Helsinške konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća o prijedlogu izmjene Priloga I. /* COM/2014/0652 final - 2014/0301 (NLE) */





Obrazloženje 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Europska unija i većina njezinih država članica stranke su potpisnice Konvencije UNECE-a o prekograničnim učincima industrijskih nesreća[1]. Ta se Konvencija odnosi na sprječavanje, pripravnost i odgovaranje na industrijske nesreće na mjestima na kojima se odvijaju opasne djelatnosti koje mogu izazvati prekogranične učinke. Pravni instrument za ispunjavanje obveza Europske unije koje proizlaze iz Konvencije je Direktiva Seveso II[2]. U svrhu definiranja opasnih djelatnosti, u Prilogu I. Konvenciji i Prilogu I. Direktivi Seveso II navedene su kategorije opasnih tvari i pojedinačne opasne tvari. Direktiva Seveso II zamijenit će se u lipnju 2015. Direktivom Seveso III[3], kojom će se, među ostalim, izmijeniti Prilog I. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA Na 7. sastanku održanom 2012. Konferencija stranaka (CoP) Konvencije UNECE-a o prekograničnim učincima industrijskih nesreća povjerila je Radnoj skupini za razvoj Konvencije (WGD) izradu nacrta revidiranog Priloga I. Konvenciji za potrebe njezine prilagodbe Globalno usklađenom sustavu razvrstavanja i označivanja kemikalija Ujedinjenih naroda (GHS) te održavanja dosljednosti s odgovarajućim zakonodavstvom Europske unije (tj. s Direktivom Seveso III). Radna skupina dovršila je prijedlog izmjene Priloga I. Konvenciji. U raspravama su sudjelovali stručnjaci iz država članica EU-a te Komisija. Na sastanku u srpnju 2014. Predsjedništvo Konvencije podržalo je prijedlog, koji će se proslijediti Konferenciji stranaka na donošenje na sastanku u prosincu 2014. Budući da se ovim prijedlogom Prilog I. Konvenciji usklađuje s Prilogom I. Direktivi Seveso III, on neće imati nikakav ekološki ili socioekonomski utjecaj u EU-u. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Sadržaj Priloga I. Konvenciji nacrtom teksta prilagođuje se sadržaju Priloga I. Direktivi Seveso III. Stoga je u potpunosti usklađen s postojećim zakonodavstvom Europske unije, a sve relevantne zadrške Europske unije u vezi s postojećim Prilogom I. Konvenciji mogu se povući nakon što Konferencija stranaka donese predloženu izmjenu te nakon što ona stupi na snagu. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Predložena odluka nema utjecaj na proračun Unije. S obzirom na navedeno, na osmom sastanku Konvencije UNECE-a o prekograničnim učincima industrijskih nesreća Europska unija trebala bi poduprijeti donošenje nacrta revidiranog Priloga I. 2014/0301 (NLE) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje je potrebno donijeti, u ime Europske unije, na osmoj Konferenciji stranaka Helsinške konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća o prijedlogu izmjene Priloga I. VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniraju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Unija je stranka potpisnica Konvencije UNECE-a o prekograničnim učincima industrijskih nesreća1 (dalje u tekstu: „Konvencija”). (2) Prilog I. Konvenciji sadržava kategorije i imenovane opasne tvari u svrhu definiranja opasnih djelatnosti. (3) U skladu s člankom 26. stavkom 4. Konvencije sve izmjene Priloga I. stupaju na snagu, za one stranke Konvencije koje nisu uložile prigovor, dvanaest mjeseci nakon što izvršni tajnik obavijesti stranke o njihovu donošenju na Konferenciji stranaka sa devet desetina glasova prisutnih stranaka koje glasuju, pod uvjetom da najmanje šesnaest stranaka nije uložilo prigovor. (4) Radna skupina za razvoj Konvencije usuglasila je tekst prijedloga izmjene Priloga I., koji je prihvatilo Predsjedništvo Konvencije, te će on biti predložen za donošenje na sljedećoj Konferenciji stranaka koja će se održati od 3. do 5. prosinca 2014. u Ženevi. (5) Tom bi se izmjenom Prilog I. u potpunosti uskladio s Prilogom I. Direktivi 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012.3 (6) Stoga je potrebno odobriti izmjenu Priloga I. Konvenciji. (7) Zadrška koju je je Europska unija izrazila u vrijeme donošenja prve izmjene Priloga I. Konvenciji temeljila se na trenutačnim razlikama između Priloga I. i zakonodavstva EU-a na snazi koje neće postojati nakon izmjene Priloga I. Zadršku bi trebalo povući nakon stupanja na snagu izmjene Priloga I. Konvenciji. DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Stajalište Europske unije na osmoj Konferenciji stranaka Konvencije podržavanje je predložene izmjene Priloga I. Konvenciji kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci. Članak 2. Predsjednika Vijeća ovime se ovlašćuje da imenuje osobu/osobe koje će biti ovlaštene da u ime Unije povuku preostale zadrške navedene u Prilogu I. Odluci Vijeća 98/685/EZ podložno stupanju na snagu izmjene Priloga I. Konvenciji iz članka 1. u skladu s člankom 26. stavkom 4. Konvencije. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] Odluka Vijeća 98/685/EZ od 23. ožujka 1998. o sklapanju Konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća koju je donijela Europska zajednica (SL L 326 od 3.12.1998., str. 5.). [2] Direktiva Vijeća 96/82/EZ od 9. prosinca 1996. o kontroli opasnosti od teških nesreća koje uključuju opasne tvari (SL L 10, 14.01.1997., str. 13.). [3] Direktiva 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (SL L 197, 24.7.2012., str. 1.). PRILOG Privitak uz Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje je potrebno donijeti, u ime Europske unije, na osmoj Konferenciji stranaka Helsinške konvencije o prekograničnim učincima industrijskih nesreća o prijedlogu izmjene Priloga I. Prijedlog izmjene Priloga I. Konvenciji UNECE-a o prekograničnim učincima industrijskih nesreća koji je dostavila Radna skupina za razvoj Konvencije Konferencija stranaka, prepoznajući potrebu za ažuriranjem kategorija tvari i pripravaka te imenovanih tvari i njihovih graničnih količina, kako su navedene u Prilogu I. Konvenciji, u svrhu uvođenja kriterija Globalno usklađenoga sustava razvrstavanja i označivanja kemikalija Ujedinjenih naroda (ST/SG/AC.10/30/Rev.4) te održavanja dosljednosti s odgovarajućim zakonodavstvom EU-a, uzimajući u obzir odluku o revidiranju opasnih tvari i njihovih količina iz Priloga I. te Odluku 2004/4 o osnivanju Radne skupine za razvoj Konvencije, uvažavajući prijedlog izmjene Priloga I. koji je sastavila Radna skupina na temelju detaljne provjere (više detalja dostupno je u zapisnicima dvaju sastanaka: WGD3/3. – 4. rujna 2013. i WGD4/28. – 29. travnja 2014.) te uz potporu Predsjedništva, izmjenjuje Prilog I. Konvenciji o opasnim tvarima za potrebe definiranja opasnih djelatnosti kako je navedeno u nastavku. Predložena revizija Priloga I. Konvenciji Opasne tvari za potrebe definiranja opasnih djelatnosti1 Ako je tvar ili smjesa navedena u dijelu II. također razvrstana u jednu ili više kategorija iz dijela I., primjenjuje se granična količina iz dijela II. Za potrebe identificiranja opasnih djelatnosti stranke uzimaju u obzir stvarna ili očekivana opasna svojstva i/ili količine svih prisutnih opasnih tvari ili opasnih tvari za koje je razumno predvidjeti da mogu nastati za vrijeme gubitka kontrole nad djelatnošću, uključujući djelatnosti skladištenja, u okviru opasne djelatnosti. 1. Dio I. Kategorije tvari i smjesa koji nisu izričito navedene u dijelu II. Kategorije prema Globalno usklađenom sustavu razvrstavanja i označivanja kemikalija Ujedinjenih naroda (GHS) || Granična količina (u metričkim tonama) || 1. Akutna toksičnost 1. kategorije, svi putovi izlaganja2 || 20 2. Akutna toksičnost: 2. kategorija, svi putovi izlaganja3 3. kategorija, izlaganje inhalacijom4 || 200 3. Specifična toksičnost za ciljne organe (STOT) – jednokratno izlaganje STOT SE, 1. kategorija5 || 200 4. Eksplozivi – nestabilni eksplozivi ili eksplozivi, ako je tvar, smjesa ili proizvod razvrstan u pododjeljak 1.1., 1.2., 1.3., 1.5. ili 1.6. poglavlje 2.1.2. prema kriterijima GHS-a ili tvari ili smjese koje imaju eksplozivna svojstva u skladu s ispitnom serijom 2 iz dijela I. Preporuka UN-a o prijevozu opasnih tvari: Ispitivanja i kriteriji te ne pripadaju razredima opasnosti organskih peroksida ni samoreagirajućih tvari i smjesa6, 7 || 50 5. Eksplozivi, ako je tvar, smjesa ili proizvod razvrstana u pododjeljak 1.4. poglavlje 2.1.2. GHS-a8 || 200 6. Zapaljivi plinovi 1. ili 2. kategorije9 || 50 7. Aerosoli10 1. ili 2. kategorije koji sadržavaju zapaljive plinove 1. ili 2. kategorije ili zapaljive tekućine 1. kategorije || 500 (neto) 8. Aerosoli 1. ili 2. kategorije koji ne sadržavaju zapaljive plinove 1. ili 2. kategorije ni zapaljive tekućine 1. kategorije11 || 50 000 (neto) 9. Oksidirajući plinovi 1. kategorije12 || 200 10. Zapaljive tekućine: zapaljive tekućine 1. kategorije ili zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije pohranjene na temperaturi iznad njihova vrelišta13 ili druge tekućine s plamištem ≤ 60 °C pohranjene na temperaturi iznad njihova vrelišta14 || 50 11. Zapaljive tekućine: zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije, ako posebni uvjeti prerade poput visokog tlaka ili visoke temperature mogu uzrokovati opasnosti od industrijskih nesreća15 ili druge tekućine s plamištem ≤ 60 °C, ako posebni uvjeti prerade poput visokog tlaka ili visoke temperature mogu uzrokovati opasnosti od industrijskih nesreća || 200 12. Zapaljive tekućine 2. ili 3. kategorije koje nisu obuhvaćene točkama 10. i 11.16 || 50 000 13. Samoreagirajuće tvari i smjese te organski peroksidi: samoreagirajuće tvari i smjese tipa A ili B ili organski peroksidi tipa A ili B17 || 50 14. Samoreagirajuće tvari i smjese te organski peroksidi: samoreagirajuće tvari i smjese tipa C, D, E ili F ili organski peroksidi tipa C, D, E ili F18 || 200 15. Piroforne tekućine i krutine 1. kategorije || 200 16. Oksidirajuće tekućine i krutine 1., 2. ili 3. kategorije || 200 17. Opasno za vodeni okoliš, 1. kategorija akutne toksičnosti ili 1. kategorija kronične toksičnosti19 || 200 18. Opasno za vodeni okoliš, 2. kategorija kronične toksičnosti20 || 500 19. Tvari i smjese koje burno reagiraju s vodom, kao što su acetil-klorid i titanijev tetraklorid. || 500 20. Tvari i smjese koje u dodiru s vodom otpuštaju zapaljive plinove, 1. kategorija21 || 500 21. Tvari i smjese koje u dodiru s vodom oslobađaju toksične plinove (tvari i smjese koje u dodiru s vodom ili vlažnim zrakom otpuštaju plinove razvrstane u 1., 2. ili 3. kategoriju akutne toksičnosti, kao što su aluminijev fosfid i fosforov pentasulfid) || 200 2. Dio II. Imenovane tvari Tvar || Granična količina (u metričkim tonama) || 1.a Amonijev nitrat22 || 10 000 1.b Amonijev nitrat23 || 5000 1.c Amonijev nitrat24 || 2500 1.d Amonijev nitrat25 || 50 2.a Kalijev nitrat26 || 10 000 2.b Kalijev nitrat27 || 5000 3. Arsenov pentoksid, arsenova (V) kiselina i/ili soli || 2 4. Arsenov trioksid, arsenasta (III) kiselina i/ili soli || 0,1 5. Brom || 100 6. Klor || 25 7. Spojevi nikla u obliku praha koji se može udisati: niklov monoksid, niklov dioksid, niklov sulfid, triniklov disulfid, diniklov trioksid || 1 8. Etilenimin || 20 9. Fluor || 20 10. Formaldehid (koncentracija ≥ 90 %) || 50 11. Vodik || 50 12. Klorovodik (ukapljeni plin) || 250 13. Olovni alkili || 50 14. Ukapljeni zapaljivi plinovi 1. ili 2. kategorije (uključujući ukapljeni naftni plin) i prirodni plin28 || 200 15. Acetilen || 50 16. Etilen oksid || 50 17. Propilen oksid || 50 18. Metanol || 5000 19. 4,4’-metilen bis (2-kloranilin) i/ili soli, u prahu || 0,01 20. Metil izocijanat || 0,15 21. Kisik || 2000 22. Toluen diizocijanat (2,4-toluen diizocijanat i 2,6-toluen diizocijanat) || 100 23. Karbonil diklorid (fozgen) || 0,75 24. Arsin (arsenov trihidrid) || 1 25. Fosfin (fosforov trihidrid) || 1 26. Sumporov diklorid || 1 27. Sumporov trioksid || 75 28. Poliklorirani dibenzofurani i poliklorirani dibenzodioksini (uključujući tetraklorirani dibenzodioksin (TCDD)), izračunati kao ekvivalent TCDD-a29 || 0,001 29. Sljedeće karcinogene tvari ili smjese koje sadržavaju sljedeće karcinogene tvari u koncentracijama većima od 5 % masenog udjela: 4-aminobifenil i/ili njegove soli, benzotriklorid, benzidin i/ili soli, bis(klorometil) eter, klorometil metil eter, 1,2-dibromoetan, dietil sulfat, dimetil sulfat, dimetilkarbamoil klorid, 1,2-dibromo-3-kloropropan, 1,2-dimetilhidrazin, dimetilnitrozamin, heksametilfosforov triamid, hidrazin, 2-naftilamin i/ili soli, 4-nitrodifenil i 1,3-propansulton || 2 30. Naftni derivati i alternativna goriva: (a) benzini i ligroini; (b) kerozini (uključujući goriva za mlazne motore); (c) plinska ulja (uključujući dizel goriva, loživa ulja za domaćinstva i mješavine plinskih ulja); (d) teška loživa ulja; (e) alternativna goriva s istim namjenama i sličnim svojstvima s obzirom na zapaljivost i opasnosti za okoliš kao i proizvodi iz točaka od (a) do (d) || 25 000 31. Bezvodni amonijak || 200 32. Borov trifluorid || 20 33. Vodikov sulfid || 20 34. Piperidin || 200 35. Bis(2-dimetilaminoetil) (metil)amin || 200 36. 3-(2-etilheksiloksi)propilamin || 200 37. Smjese natrijeva hipoklorita koje su razvrstane u 1. kategoriju akutne toksičnosti za vodeni okoliš [H400], koje sadržavaju < 5 % aktivnog klora i nisu razvrstane ni u jednu drugu kategoriju opasnosti iz dijela 1. Priloga I.30 || 500 38. Propilamin31 || 2000 39. Terc-butil akrilat31 || 500 40. 2-metil-3-butennitril31 || 2000 41. Tetrahidro-3,5-dimetil-1,3,5,-tiadiazin-2-tion (dazomet)31 || 200 42. Metil akrilat31 || 2000 43. Metilpiridin31 || 2000 44. Brom-3-kloropropan31 || 2000 Napomene: 1 Kriteriji u skladu s Globalno usklađenim sustavom razvrstavanja i označivanja kemikalija Ujedinjenih naroda (GHS) (ST/SG/AC.10/30/Rev.4). Stranke bi se trebale koristiti tim kriterijima prilikom razvrstavanja tvari ili smjesa za potrebe dijela I. ovog Priloga, osim ako su u okviru nacionalnog zakonodavstva doneseni drugi obvezujući kriteriji. Sa smjesama se postupa na isti način kao i s čistim tvarima, pod uvjetom da im koncentracije ostaju unutar graničnih vrijednosti koje su utvrđene prema njihovim svojstvima u skladu s GHS-om, osim ako je točno naveden njihov sastav u postocima ili drugi opis. 2 U skladu s kriterijima iz poglavlja 3.1.2. i 3.1.3. GHS-a. 3 U skladu s kriterijima iz poglavlja 3.1.2. i 3.1.3. GHS-a. 4 Tvari koje su razvrstane u 3. kategoriju akutne toksičnosti oralnim putem razvrstavaju se u unos 2. „Akutna toksičnost” u slučaju da ih nije moguće razvrstati ni na temelju akutne inhalacijske toksičnosti, ni na temelju akutne dermalne toksičnosti, na primjer zbog nedostatka jasnih podataka o njihovoj inhalacijskoj i dermalnoj toksičnosti. 5 Tvari koje imaju značajno toksično djelovanje na ljude odnosno za koje se na temelju dokaza iz istraživanja na pokusnim životinjama može pretpostaviti da mogu imati značajno toksično djelovanje na ljude nakon jednokratnog izlaganja. Daljnje smjernice nalaze se na slici 3.8.1. i u tablici 3.8.1. dijela 3. GHS-a. 6 Ispitivanje eksplozivnih svojstava tvari i smjesa potrebno je samo ako je postupkom kontrole u skladu s dijelom 3. Dodatkom 6. Priručnika za ispitivanja s kriterijima utvrđeno da bi tvar ili smjesa mogla imati eksplozivna svojstva. 7 Razred opasnosti „Eksplozivi” uključuje eksplozivne proizvode. Ako je količina eksplozivne tvari ili smjese sadržane u proizvodu poznata, ta se količina razmatra za potrebe ove Konvencije. Ako količina eksplozivne tvari ili smjese sadržane u proizvodu nije poznata, tada se za potrebe ove Konvencije čitav proizvod smatra eksplozivnim. 8 Ako su eksplozivi iz pododjeljka 1.4. nezapakirani ili prepakirani, razvrstavaju se u unos 4. (Eksplozivi), osim ako se dokaže da opasnost još uvijek odgovara pododjeljku 1.4. u skladu s GHS-om. 9 U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.2.2. GHS-a. 10 Aerosoli se razvrstavaju u skladu s kriterijima navedenima u poglavlju 2.3. GHS-a te u Preporukama UN-a o prijevozu opasnih tvari, Priručnik za ispitivanja s kriterijima, dio III. odjeljak 31. 11 Za uvrštavanje u ovaj unos potrebno je dokazati da aerosolni raspršivač ne sadržava zapaljivi plin 1. ili 2. kategorije ni zapaljivu tekućinu 1. kategorije. 12 U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.4.2. GHS-a. 13 U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.4.2. GHS-a. 14 Tekućine s plamištem iznad 35 °C mogu se smatrati nezapaljivim tekućinama za neke regulatorne potrebe (npr. prijevoz) ako su rezultati ispitivanja podržavanja gorenja L.2, prema dijelu III. odjeljku 32. Priručnika za ispitivanja s kriterijima, negativni. To, međutim, ne vrijedi u izmijenjenim uvjetima, kao što su visoka temperatura ili tlak, i stoga su takve tekućine uključene u ovaj unos. 15 U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.4.2. GHS-a. 16 U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.4.2. GHS-a. 17 U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.8.2. i 2.15.2.2. GHS-a. 18 U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.8.2. i 2.15.2.2. GHS-a. 19 U skladu s kriterijima iz poglavlja 4.1.2. GHS-a. 20 U skladu s kriterijima iz poglavlja 4.1.2. GHS-a. 21 U skladu s kriterijima iz poglavlja 2.12.2. GHS-a. 22 Amonijev nitrat (10 000): gnojiva sposobna za samoodrživu razgradnju. Odnosi se na složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijeva nitrata (složena/kombinirana gnojiva koja sadržavaju amonijev nitrat s fosfatom i/ili potašom) sposobna za samoodrživu razgradnju prema ispitivanju u koritu (vidjeti Priručnik za ispitivanja s kriterijima, dio III. pododjeljak 38.2.) i u kojima je maseni udio dušika koji potječe iz amonijeva nitrata: (a) između 15,75 % i 24,5 % (15,75 % i 24,5 % masenog udjela dušika koji potječe iz amonijeva nitrata odgovara udjelu amonijeva nitrata od 45 %, odnosno 70 %) te koja sadržavaju ukupno najviše 0,4 % zapaljivih/organskih tvari ili ispunjavaju zahtjeve odgovarajućeg ispitivanja otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 cm); (b) 15,75 % ili manje, uz neograničenu količinu zapaljivih tvari. 23 Amonijev nitrat (5000): gnojivo. Odnosi se na čista gnojiva na bazi amonijeva nitrata i na složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijeva nitrata u kojima je maseni udio dušika koji potječe iz amonijeva nitrata: (a) veći od 24,5 %, osim za smjese čistih gnojiva na bazi amonijeva nitrata s dolomitom, vapnencem i/ili kalcijevim karbonatom najmanje 90-postotne čistoće; (b) veći od 15,75 % za smjese amonijeva nitrata i amonijeva sulfata; (c) veći od 28 % (28 % masenog udjela dušika koji potječe iz amonijeva nitrata odgovara udjelu amonijeva nitrata od 80 %) za smjese čistih gnojiva na bazi amonijeva nitrata s dolomitom, vapnencem i/ili kalcijevim karbonatom najmanje 90-postotne čistoće; (d) te koja ispunjavaju zahtjeve odgovarajućeg ispitivanja otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 cm). 24 Amonijev nitrat (2500): tehničke čistoće. Primjenjuje se na: (a) amonijev nitrat i smjese amonijeva nitrata u kojima je maseni udio dušika koji potječe iz amonijeva nitrata: i. između 24,5 % i 28 %, a koji ne sadržavaju više od 0,4 % zapaljivih tvari; ii. veći od 28 %, a koji ne sadržavaju više od 0,2 % zapaljivih tvari; (b) vodene otopine amonijeva nitrata u kojima je koncentracija amonijeva nitrata veća od 80 % masenog udjela. 25 Amonijev nitrat (50): materijal koji ne odgovara specifikacijama („off-specs”) i gnojiva koja nisu prošla odgovarajući ispit otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 cm). Primjenjuje se na: (a) materijal odbačen u procesu proizvodnje te na amonijev nitrat i smjese amonijeva nitrata, čista gnojiva na bazi amonijeva nitrata i složena/kombinirana gnojiva na bazi amonijeva nitrata iz bilježaka 23. i 24. koja krajnji korisnik vraća ili je vratio proizvođaču, privremenom skladištu ili pogonu za preradu radi dorade, recikliranja ili obrade radi sigurne uporabe zato što više ne odgovaraju specifikacijama iz bilježaka 23. i 24.; (b) gnojiva iz prve alineje bilješke 22. i iz bilješke 23. koja ne udovoljavaju zahtjevima odgovarajućeg ispita otpornosti na detonaciju (npr. ispit s čeličnom cijevi od 10 cm). 26 Kalijev nitrat (10 000): kombinirana gnojiva na bazi kalijeva nitrata (u kuglicama/granulama) koja imaju ista svojstva kao i čisti kalijev nitrat. 27 Kalijev nitrat (5000): kombinirana gnojiva na bazi kalijeva nitrata (u kristalnom obliku) koja imaju ista opasna svojstva kao i čisti kalijev nitrat. 28 Poboljšani bioplin: za potrebe provedbe Konvencije poboljšani se bioplin može razvrstati u unos 14. dijela 2. Priloga I. ako je prerađen u skladu s važećim normama za pročišćeni i poboljšani bioplin, čime se osigurava kvaliteta koja je jednaka kvaliteti prirodnog plina, uključujući sadržaj metana, te ako sadržava najviše 1 % kisika. 29 Poliklorirani dibenzofurani i poliklorirani dibenzodioksini. Količine polikloriranih dibenzofurana i polikloriranih dibenzodioksina izračunavaju se pomoću sljedećih faktora ekvivalentene toksičnosti za dioksine i dioksinima slične spojeve kod ljudi i sisavaca (TEF), kako ih je 2005. ponovno ocijenila Svjetska zdravstvena organizacija: Faktori ekvivalentne toksičnosti (TEF), Svjetska zdravstvena organizacija, 2005. || || || 2,3,7,8-TCDD || 1 || 2,3,7,8-TCDF || 0 1,2,3,7,8-PeCDD || 1 || 2,3,4,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,7,8-PeCDF || 0 || || 1,2,3,6,7,8-HxCDF || 0 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD || 0 || 2,3,4,6,7,8-HxCDF || 0 OCDD || 0 || 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF || 0 || || 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF || 0 || || OCDF || 0 Skraćenice: Hx = heksa, Hp = hepta, O = okta, P = penta, T = tetra. Literatura: Van den Berg i dr., Ponovna ocjena faktora ekvivalentne toksičnosti za dioksine i dioksinima slične spojeve kod ljudi i sisavaca, Svjetska zdravstvena organizacija, 2005., Toksikološke znanosti, svezak 93., br. 2, str. 223. – 241. (2006.). 30 Pod uvjetom da smjesa bez natrijeva hipoklorita nije razvrstana u 1. kategoriju akutne toksičnosti za vodeni okoliš. 31 Ako je ova opasna tvar razvrstana u kategoriju 10. „Zapaljive tekućine” ili 11. „Zapaljive tekućine”, za potrebe Konvencije primjenjuju se najniže granične količine.