Objava odobrene standardne izmjene specifikacije proizvoda zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla u sektoru poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz članka 6.b stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014

(2023/C 40/07)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 6.b stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Obavijest o odobrenju standardne izmjene (Uredba (EU) br. 1151/2012)

„Wiśnia nadwiślanka”

EU br.: PDO-PL-0586-AM01

Datum podnošenja zahtjeva: 26.10.2022.

ZOZP ( ) ZOI (X)

1. Naziv proizvoda

„Wiśnia nadwiślanka”

2. Država članica u kojoj se nalazi zemljopisno područje

Poljska

3. Tijelo države članice koje dostavlja obavijest o standardnoj izmjeni

Ministarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja ul. Wspólna 30, 00-930 Varšava Poljska

oznaczenia@minrol.gov.pl

4. Opis odobrenih izmjena

Zemljopisno područje

Opis

Tekst točke 5. specifikacije i točke 4. jedinstvenog dokumenta (Sažeta definicija zemljopisnog područja):

„Višnja ‚Wiśnia nadwiślanka’ proizvodi se na zemljopisnom području koje obuhvaća:

općine Lipsko, Sienno i Solec nad Wisłą u okrugu Lipsko (vojvodstvo Mazowieckie),

općine Ożarów i Tarłów u okrugu Opatów (vojvodstvo Świętokrzyskie),

općinu Annopol u okrugu Kraśnik (vojvodstvo Lubelskie).”

zamjenjuje se sljedećim tekstom:

„Višnja ‚Wiśnia nadwiślanka’ proizvodi se na zemljopisnom području koje obuhvaća:

općine Lipsko, Sienno, Solec nad Wisłą i Rzeczniów u okrugu Lipsko (vojvodstvo Mazowieckie),

općine Ożarów i Tarłów u okrugu Opatów i općine Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów i Bodzechów u okrugu Ostrowiec (vojvodstvo Świętokrzyskie),

– općinu Annopol u okrugu Kraśnik (vojvodstvo Lubelskie).”

Izmjenom se zemljopisno područje proširuje na općine Rzeczniów, Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów i Bodzechów.

Te se općine nalaze odmah pored glavnog područja i imaju isto tlo i klimu, a njihovi proizvođači posjeduju iste vještine. Time se omogućuju uzgoj i uvođenje višnje „wiśnia nadwiślanka” sa svojstvima utvrđenima u zahtjevu i ostvarivanje zadovoljavajućih prinosa. Vapnenačka podloga i vodotokovi, uključujući rijeku Kamiennu, glavne su značajke tla iz kojih proizlazi jedinstven karakter tog područja: zbog njih tijekom cvjetanja vladaju blaži klimatski uvjeti, koji omogućuju djelotvorno oprašivanje i oplodnju cvjetova. Iako ih je dosad bilo malo, u tim je općinama sve više nasada višanja „wiśnia nadwiślanka”, što je najbolji dokaz da se na tom području može uzgajati ta sorta višnje.

Izmjena se odnosi na zemljopisno područje i kao takva je obuhvaćena definicijom standardne izmjene kako je navedena u članku 53. stavku 2. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Izmjena ne pripada kategoriji izmjena iz članka 53. stavka 2. točaka od (a) do (d).

Izmjena utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Wiśnia nadwiślanka”

EU br.: PDO-PL-0586-AM01— 26.10.2022.

ZOZP ( ) ZOI (X)

1. Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Wiśnia nadwiślanka”

2. Država članica ili treća zemlja

Poljska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda [vidjeti Prilog XI.]

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Pod zaštićenim nazivom „Wiśnia nadwiślanka” mogu se prodavati samo plodovi izdanačke višnje „sokówka”.

Ta zaštićena oznaka izvornosti odnosi se na plodove višnje „Wiśnia nadwiślanka”, koja se uzgaja za upotrebu u prerađivačkoj industriji te, zbog svojeg iznimnog okusa, za izravnu potrošnju. „Wiśnia nadwiślanka” sorta je izdanačke višnje „sokówka” koja raste u Poljskoj i to najčešće na lokacijama uz rijeku Vislu (poljski: Wisła), po kojoj je i dobila ime (u prijevodu: „višnja koja raste uz Vislu”). Nema latinsko ime. Ta višnja nastala je selektivnim uzgojem od europske patuljaste višnje, koja se vegetativno razmnožava izdancima koji rastu iz korijena. Poznata je i kao stepska višnja (Prunus fruticosa Pall.) i pripada porodici Rosaceae Juss., potporodici Prunoideae, rodu Prunus L. i podrodu Cerasus (Mill.). O vjerojatnom podrijetlu višnje „wiśnia nadwiślanka” od vrste Prunus fruticosa Pall. svjedoče njezin način razmnožavanja, veličina ploda, intenzitet boje i činjenica da se reliktni primjerci vrste Prunus fruticosa Pall. danas mogu pronaći na području uzgoja samo u nekoliko prirodnih enklava. Plodovi višnje „wiśnia nadwiślanka” manji su od plodova kultiviranih sorti koje potječu od vrsta Prunus avium L., Prunus cerasus L i njihovih križanaca.

Pojam „sokówka” znači da se to voće uglavnom upotrebljava za proizvodnju soka (poljski: sok); meso višnje ima intenzivnu boju; koštica je tamna i slične boje kao meso ploda. Pojam „izdanačka” odnosi se na činjenicu da na stablima te vrste višnje pet godina nakon sadnje izrastu korijenski izdanci za razmnožavanje.

Voće ima intenzivnu boju, u rasponu od tamnocrvene do grimizne, koja ujednačeno prekriva cijelu površinu ploda. Plod je okrugao i pomalo spljošten. Omjer mase koštice i ploda ovisi o starosti stabla i obično iznosi od 9,4 do 11,3 %. Prosječan je promjer ploda od 12 do 20 mm, a masa od 1,6 do 3,3 g, ovisno o starosti i lokaciji stabla. U slučaju dopunske lisne prihrane i povoljnih vremenskih uvjeta mogu se uzgojiti veći plodovi, promjera do čak 25 mm i mase do 4 g. Meso ploda je tamnocrvene i potpuno ujednačene boje. Zadržava svoju intenzivnu boju čak i nakon prerade. Voće je aromatično te ima miris i okus tipičan za višnje, s tim da je okus vrlo intenzivan i pomalo kiseo.

Bez obzira na predviđenu namjenu višnje „wiśnia nadwiślanka” moraju biti zdrave, bez znakova truljenja i vidljive strane tvari, bez štetnih organizama i štete uzrokovane njima te bez prekomjerne vanjske vlažnosti i bilo kakvog stranog mirisa ili okusa.

Višnje „wiśnia nadwiślanka” namijenjene industrijskoj preradi moraju se brati bez peteljke i to kada boja ploda pokaže potpunu zrelost. Veličina plodova može varirati i dopuštena su oštećenja od sunca ili tuče pod uvjetom da su svojstva višnje „wiśnia nadwiślanka” i dalje prisutna.

Višnje „wiśnia nadwiślanka” namijenjene izravnoj potrošnji moraju se brati ručno. Voće ne smije imati oštećenja i mora izgledati svježe.

3.3. Sirovine (samo za prerađene proizvode) i hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Svi proizvodni postupci moraju se provesti na definiranom zemljopisnom području. Voćnjaci se moraju nalaziti na zemljopisnom području utvrđenom u točki 4., na vapnenačkom ili vapnenačko-glinenom tlu. Sadni materijal dobiva se od korijenskih izdanaka iz plodnih voćnjaka koji su stari najmanje pet godina i nalaze se na predmetnom zemljopisnom području. Površina prostora za sadnju ne smije biti manja od 4 m puta 2 m, čime se dobiva površina od 8 m2 po stablu. Tlo se gnoji u skladu sa standardnim pravilima za gnojidbu voćaka.

Višnje „wiśnia nadwiślanka” namijenjene izravnoj potrošnji moraju se brati ručno. U srpanjskoj berbi voće se bere s peteljkama, no kasnije u godini može se brati bez peteljki.

Višnje „wiśnia nadwiślanka” koje se dopremaju u pogon za preradu unutar 24 sata ne moraju biti ohlađene. Ako se drže dulje, moraju se adekvatno ohladiti.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Višnje namijenjene izravnoj potrošnji beru se u pakiranja od 0,5 do 5 kg.

Višnje „wiśnia nadwiślanka” namijenjene industrijskoj preradi beru se u rešetkaste kutije čija neto masa ne prelazi 13 kg ili u paletne kutije zatvorenog dna odgovarajuće mase.

Višnje „wiśnia nadwiślanka” pakiraju se u prikladna pakiranja neposredno na mjestu berbe. Ta je obveza uvedena kako bi se osigurala odgovarajuća kvaliteta proizvoda te radi nadzora i praćenja podrijetla.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Višnja „Wiśnia nadwiślanka” proizvodi se na zemljopisnom području koje obuhvaća:

općine Lipsko, Sienno, Solec nad Wisłą i Rzeczniów u okrugu Lipsko (vojvodstvo Mazowieckie),

općine Ożarów i Tarłów u okrugu Opatów i općine Ostrowiec Świętokrzyski, Bałtów i Bodzechów u okrugu Ostrowiec (vojvodstvo Świętokrzyskie),

– općinu Annopol u okrugu Kraśnik (vojvodstvo Lubelskie).

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Područje na kojem se proizvode višnje „wiśnia nadwiślanka” nalazi se uz rijeku Vislu i karakteristično je po povoljnim okolišnim uvjetima i vapnenačkom ili vapnenačko-glinenom tlu. Površinski sloj tla uglavnom nije dublji od 0,5 m, a ispod njega nalazi se čvrsta vapnenačka stijena. Na klimatske uvjete na opisanom području utječe i njegov smještaj uz rijeku Vislu, najveću poljsku rijeku, u čijoj neposrednoj blizini vlada jedinstvena mikroklima. Na području na kojem se uzgajaju višnje „wiśnia nadwiślanka” moguća je i pojava mraza u razdoblju cvjetanja, zbog čega zametanje plodova varira iz godine u godinu, no zagrijavajuće djelovanje rijeke Visle oslabljuje učinak mraza. Zahvaljujući tome višnje se na tom zemljopisnom području mogu uzgajati uz relativno visok stupanj pouzdanosti.

Tlo na području na kojem ta višnja raste uglavnom je neutralno i lužnato, a „wiśnia nadwiślanka” ima dobru toleranciju na pH-vrijednost višu od 7,0, za razliku od kultiviranih sorti, čija optimalna pH-vrijednost iznosi 6,7–7,1. Ta tla imaju visoku pH-vrijednost zbog visokog sadržaja kalcija (više od 1 000 mg/l).

Znanje i vještina lokalnih proizvođača važan su dio posebnosti tog područja jer su naučili uzgajati višnju tipičnu za to područje i prilagoditi metode uzgoja pedoklimatskim uvjetima koji ondje prevladavaju. To se prije svega odnosi na odgovarajući izbor gustoće sadnje i metodu odstranjivanja izdanaka prema vrsti tla u kojem je stablo višnje posađeno te na odstranjivanje korijenskih izdanaka počevši od pete godine uzgoja. Ako se ti izdanci ostave, stabla postanu grmolika i dolazi do pogoršanja fitosanitarnih uvjeta voćke te smanjenja prinosa i veličine plodova. Kako bi se povećala otpornost višnje „wiśnia nadwiślanka” na bolesti, nužno je odabrati odgovarajuće mjere zaštite bilja. To se posebno odnosi na mjere za kontrolu trešnjine muhe (Rhagoletis cerasi). Zbog toplog proljeća u kombinaciji s ranijim cvjetanjem ove sorte višanja odrasle trešnjine muhe mogu napasti stabla u razdobljima u kojima to nije uobičajeno za kultivirane sorte.

Posebnosti proizvoda

„Wiśnia nadwiślanka” ima sljedeća tipična svojstva:

— znatno manji plod u odnosu na kultivirane sorte,

— vrlo intenzivna boja soka,

— vrlo visok sadržaj antocijanina: više od 115 mg/100 g (izmjeren metodom HPLC),

— visoka refraktometrijska vrijednost: 16–23ooBx,

— visok sadržaj šećera: više od 13 %,

— visoka kiselost (sadržaj organskih kiselina): najmanje 1,4 % izražena kao jabučna kiselina, uz pH-vrijednost od 8,1.

Višnje „wiśnia nadwiślanka” imaju barem 20 % veći sadržaj antocijanina od višnje Łutówka, najpopularnije kultivirane sorte višnje u Poljskoj, koja se ujedno smatra najpogodnijom za preradu, a ta razlika može iznositi čak 100 %. Točna razlika i stvaran sadržaj u apsolutnom smislu ovise o atmosferskim uvjetima u određenoj godini i na lokaciji.

„Wiśnia nadwiślanka” posebna je i po tome što nakon uklanjanja peteljke (pogotovo u prvim tjednima berbe) mala količina soka iscuri u udubinu oko peteljke i zgusne se kao žele, čime se sprečava daljnje curenje soka i produljuje rok trajanja ploda u odnosu na posebno kultivirane sorte.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda

Stabla izdanačke višnje sokówka izvorno su se uzgajala na području oko sela Słupia Nadbrzeżna. S vremenom su se proširila na sve dijelove uz rijeku Vislu sa sličnim pedoklimatskim uvjetima. Budući da se pojavljuje na tom strogo definiranom području uz rijeku Vislu, višnja koja se dobiva od lokalne izdanačke višnje sokówka poznata je kao „wiśnia nadwiślanka”.

Ako se uzgajaju na lužnatom tlu s višim sadržajem kalcija, stabla su kratkog vijeka (20–25 godina) i imaju manje, aromatičnije plodove intenzivnije boje. Na glinenom tlu u kojem se vapnenac nalazi na većoj dubini mogu se pronaći stabla koja su starija od 50 godina i imaju veće i ne tako aromatične plodove. Prisutnost kalcija u nižem sloju tla uzrokuje visoku kondenzaciju soka, što se očituje u relativno visokom sadržaju ekstrakta i pigmenta, a voće ima izvrstan okus i iznimno je traženo u prerađivačkoj industriji. Takva se svojstva ne mogu ostvariti ako tlo ima pH-vrijednost nižu od neutralne vrijednosti i nizak sadržaj kalcija.

Ako se premjesti na druga zemljopisna područja, lokalna izdanačka sokówka obično dobro raste, no ima problema s razvojem ploda. Oni se javljaju zbog relativno ranog razdoblja cvjetanja i štete koju uzrokuje hladno proljetno vrijeme, što onemogućuje zadovoljavajuće prinose. Zbog mikroklimatskih uvjeta koji se razlikuju od onih na definiranom zemljopisnom području plodovi su veći, s većim sadržajem vode i manjim ekstraktom.

Kombinirani učinak lokalnih tipova tla i blizine rijeke utječe na rast i cvjetanje te uzrokuje visok stupanj zametanja plodova i voće najviše kvalitete koje posjeduje posebne značajke navedene ranije u tekstu. Ta je kvaliteta blisko i neodvojivo povezana s lokacijom voćnjaka i pedoklimatskim uvjetima koji ondje prevladavaju. Sve druge sorte višanja slabo rastu i rađaju u pedoklimatskim uvjetima koji prevladavaju na definiranom području.

Konačna kvaliteta proizvoda ovisi o posebnom okolišu u kojem se uzgajaju višnje „wiśnia nadwiślanka”, ali uvelike i o iznimnoj vještini lokalnih proizvođača, opisanoj ranije u tekstu.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/produkty-zarejestrowane-jako-chronione-nazwy-pochodzenia-chronione-oznaczenia-geograficzne-oraz-gwarantowane-tradycyjne-specjalnosci

(1) SL L 179, 19.6.2014., str. 17.