Sažetak godišnjih izvješća o provedbi operativnih programa sufinanciranih iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije 2017.

1.UVOD

Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) usmjeren je na najteže oblike siromaštva u EU-u, kao što su oskudica hrane, siromaštvo djece i beskućništvo. Ukupna dostupna sredstva iz Fonda iznose 3,8 milijardi EUR (tekuće cijene). EU osigurava najviše 85 % sredstava, kojima se dopunjuju sredstva koja pružaju države članice, pa tako ukupna vrijednost Fonda iznosi otprilike 4,5 milijardi EUR. Države članice provode: i. operativni program za hranu i/ili osnovnu materijalnu pomoć (OP I) i/ili ii. operativni program za socijalnu uključenost najpotrebitijih osoba (OP II). Uz pomoć u hrani i osnovnu materijalnu pomoć nužne su i prateće mjere, primjerice upućivanje socijalnim službama. U skladu s člankom 13. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 223/2014 (Uredba o FEAD-u) ovaj se sažetak temelji na informacijama iz izvješća o provedbi 2017., kako ih je prihvatila Komisija. Primjenjuju se određena ograničenja u pogledu podataka. Konkretno, vrijednosti za određeni broj pokazatelja utvrđene su na temelju informiranih procjena, dok kumulativne vrijednosti treba uzeti u obzir s oprezom (vidjeti i Prilog). Izvješća država članica sada su potpunija, ali i dalje postoje određeni nedostaci. Primjerice, izvješćivanje o horizontalnim načelima često ne uključuje informacije o mjerama poduzetima radi postupanja u skladu s tim načelima. Izvješćivanje o pratećim mjerama poboljšano je, ali je i dalje teško na temelju dostavljenih dokaza ocijeniti njihov doprinos cilju socijalne uključenosti te se i dalje ne izvješćuje sustavno o preprekama i izazovima u njihovoj provedbi. Izvješće o provedbi dostavile su sve države članice osim Ujedinjene Kraljevine. S obzirom na vremenski odmak od provedbe do izvješćivanja, ovo sažeto izvješće uključuje i kasniji razvoj događaja ako su te informacije dostupne.

2.Nedavna kretanja na razini EU-a

Iako se 2017. udio osoba kojima prijeti siromaštvo ili socijalna isključenost smanjio s 23,5 % na 22,4 %, rizik socijalne isključenosti i dalje je problem, kojem su posebno izloženi djeca, beskućnici, osobe s invaliditetom i osobe migrantskog podrijetla. Ukupan broj osoba kojima prijete siromaštvo i socijalna isključenost iznosio je 113 milijuna, što je manje od razine prije krize, ali i dalje daleko od ostvarivanja ciljeva strategije Europa 2020. Teška materijalna oskudica dosegnula je novu nisku razinu, ali je njezina razina i dalje visoka u nekoliko država članica. Stopa beskućništva nedavno se povećala u gotovo svim državama članicama. Rizik siromaštva za djecu i dalje je znatno veći od rizika za opću populaciju. U tom je kontekstu i dalje neophodna pomoć FEAD-a najugroženijim skupinama u društvu u obliku hrane i drugih osnovnih potrepština, kao što su školski pribor i higijenski proizvodi, ili organiziranja aktivnosti za socijalnu uključenost.

Komisija je 2018. donijela ambiciozan prijedlog o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) za sljedeće programsko razdoblje spajanjem FEAD-a s ESF-om i trima drugim instrumentima financiranja. O prijedlogu se trenutačno pregovara sa suzakonodavcima. Cilj je Uredbe o ESF-u plus, koja je popraćena procjenom učinka, osigurati da su sredstva pod podijeljenim upravljanjem usmjerena na ključne izazove, odnosno na podupiranje načela europskog stupa socijalnih prava i provedbu preporuka u okviru europskog semestra. S obzirom na prethodno navedene trajne izazove, na temelju Uredbe namjerava se potaknuti socijalnu uključenost s pomoću znatnog udjela nacionalnih sredstava dodijeljenih iz fonda ESF plus (barem 25 %) i poduzeti mjere za suzbijanje materijalne oskudice utvrđivanjem cilja na razini EU-a od 4 % te minimalnih dodijeljenih sredstava od 2 % po državi članici. Time će se osigurati minimalna količina sredstava namijenjena najpotrebitijima, pri čemu Komisija procjenjuje da će potpora ostati na istoj razini kao za trenutačni FEAD. U Uredbi o ESF-u plus uvažen je i zahtjev dionika da se zadrže blaži zahtjevi za tu vrstu pomoći te pojednostavnjeni zahtjevi u pogledu prikupljanja podataka, praćenja i izvješćivanja.

Stručna skupina FEAD-a, u kojoj sudjeluju članovi upravljačkih tijela, sastala se po dva puta 2017. i 2018. kako bi razmotrila provedbu programa FEAD-a, uključujući razvoj mjera za osnovnu materijalnu pomoć (posebni cilj XI.) i socijalnu integraciju najpotrebitijih (posebni cilj X.) u fond ESF plus. Tijekom rasprava u obliku okruglog stola iznesene su informacije o trenutačnom stanju komplementarnosti FEAD-a s ESF-om. Komisija je bila domaćin sastanaka Mreže FEAD-a, na kojima je isto tako bilo riječi o budućnosti FEAD-a u novom programskom razdoblju. Do kraja 2018. održano je 13 događanja na kojima su razmijenjeni iskustvo i dobra praksa. Sudionici, a posebno države članice domaćini, predstavili su studije slučaja te razmijenili probleme i rješenja za pitanja od zajedničkog interesa u pogledu provedbe programa FEAD-a. Sastanci su posebno bili usmjereni na prateće mjere te smanjenje beskućništva i isključenosti u pogledu stanovanja. Sastanak Mreže prvi put održan je zajedno s dodjelom „Nagrada za iskorjenjivanje beskućništva za 2018.” Europske federacije nacionalnih organizacija koje rade s beskućnicima (FEANTSA). U drugoj polovini 2017. i 2018. održani su godišnji sastanci s predstavnicima partnerskih organizacija na razini EU-a s naglaskom na izazovima u provedbi te idejama za novo programsko razdoblje i komunikacijske aktivnosti.

Evaluacijom FEAD-a u sredini programskog razdoblja potvrđeno je da FEAD pruža prijeko potrebnu pomoć najpotrebitijima. U prosjeku je u razdoblju 2014.–2017. u okviru FEAD-a pomoć dobilo 12,7 milijuna osoba godišnje. Fond je komplementaran i usklađen s nacionalnim fondovima i fondovima EU-a za smanjenje siromaštva, a posebno s ESF-om. FEAD ima zamjetan pozitivan utjecaj u gotovo svim državama članicama, a posebno u smislu novih ciljnih skupina, novih aktivnosti i veće teritorijalne pokrivenosti. Jedan zamjetan učinak bio je povećanje kapaciteta i profesionalizacije partnerskih organizacija. Međutim, postoje dosljedni dokazi o prekomjernoj regulaciji koja dovodi do pretjeranih zahtjeva, kao što je zahtjev registracije krajnjih primatelja koji propisuje većina država članica. Stečena iskustva uključuju potrebu za zadržavanjem usmjerenosti na najpotrebitije, jačanjem daljnjih sinergija s ESF-om i zadržavanjem fleksibilnosti provedbe. Ta se pitanja razmatraju u prijedlogu Komisije za fond ESF plus.

Sve države članice koje provode OP I provele su 2017. strukturirane ankete među krajnjim primateljima u skladu s Uredbom o FEAD-u. U ovom izvješću razmatraju se i te ankete. Cilj je bio steći uvid u socioekonomski položaj krajnjih primatelja, sadašnju i prijašnju situaciju i njihovo zadovoljstvo u odnosu na pomoć u okviru FEAD-a te prikupiti od partnerskih organizacija podatke o pružanju materijalne pomoći i vrsti provedenih pratećih mjera.

3.NAPREDAK U PROVEDBI OPERATIVNIH PROGRAMA

3.1.Financijska provedba

Financijska provedba programâ FEAD-a općenito se nastavila ubrzavati 2017. Ukupni prihvatljivi javni rashodi (nacionalni rashodi i rashodi EU-a) odobreni za potporu aktivnostima FEAD-a na terenu iznosili su 637,3 milijuna EUR, što je povećanje u odnosu na 569,5 milijuna EUR 2016. i znatno povećanje u odnosu na 2015. (444,2 milijuna EUR). Time su dodijeljena sredstva u razdoblju 2014.–2017. ukupno iznosila 1 973,5 milijuna EUR, što je 44 % ukupnih sredstava programâ (sredstva EU-a i nacionalna sredstva). Plaćanja korisnicima 2017. bila su niža nego prethodne godine (405,2 milijuna EUR 2017. u odnosu na 434,9 milijuna EUR 2016.), ali su bila nešto viša nego 2015. (395,2 milijuna EUR). Detaljna financijska raščlamba po državama članicama navedena je u tablici I. Priloga.

Znatan napredak zabilježen je u zahtjevima za plaćanje podnesenima Komisiji. Države članice prijavile su 2017. ukupno 475 milijuna EUR prihvatljivih javnih rashoda u odnosu na 353,4 milijuna EUR 2016. i 46,3 milijuna EUR 2015.

Kad je riječ o financijskom izvršenju, Komisija je do 31. prosinca 2018. platila ukupno 955 milijuna EUR u obliku međuplaćanja. Do tada je financijska provedba, izražena kao razina međuplaćanja koje je izvršila Komisija, premašila 25 % ukupnih dodijeljenih sredstava za razdoblje 2014.–2020.

3.2.Stvarna provedba

Pomoć u okviru FEAD-a 2017. pružalo je 26 država članica, što je znatan napredak u odnosu na prethodnu godinu. Cipar, Mađarska i Hrvatska počeli su pružati pomoć 2017., a Portugal je nastavio s podjelom hrane, koja je bila obustavljena 2016. Pomoć u hrani i/ili osnovnu materijalnu pomoć te prateće mjere (OP I, vidjeti sliku 1.) pružale su 22 države članice od njih 26, a četiri su provodile programe socijalne uključenosti (OP II, vidjeti sliku 1.). Osim Ujedinjene Kraljevine, jedina država članica koja 2017. nije pružala pomoć bila je Rumunjska, koja je zbog institucijskih promjena morala preoblikovati svoj operativni program.