C 351/20

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina u skladu s člankom 97. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2020/C 351/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAZINI UNIJE

„VENEZIA”

PDO-IT-A0517-AM03

Datum zahtjeva: 2.8.2019.

1. Podnositelj zahtjeva i legitiman interes

Consorzio Vini Venezia (Udruženje proizvođača vina Venezia)

Dobrovoljno udruženje

2. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje (primjenjuju) izmjena (izmjene)

☐ Naziv proizvoda

☒ Kategorija proizvoda od vinove loze

☒ Povezanost

☐ Ograničenja stavljanja na tržište

3. Opis i razlozi za izmjenu

3.1. Uvođenje kategorija pjenušavog vina (4) i kvalitetnog aromatičnog pjenušavog vina (6)

Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje (primjenjuju) izmjena (izmjene)

Članak 1. – Oznaka i vina

Opis i razlozi

Opis: Dodaju se kategorije pjenušavog vina (4) i kvalitetnog aromatičnog pjenušavog vina (6).

Obrazloženje: Pjenušava vina obuhvaćena zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI) „Venezia” trenutačno se proizvode u okviru kategorije kvalitetnog pjenušavog vina (5), što znači da je u pogledu proizvodnje i kemijskih/fizikalnih parametara, kao što je najmanja ukupna volumna alkoholna jakost od 10,5 % koja je utvrđena u specifikaciji za pjenušava vina, moguće dodatno navesti nove kategorije proizvoda od vinove loze, a to su pjenušavo vino (4) i kvalitetno aromatično pjenušavo vino (6), ako se proizvodi od aromatičnih sorata grožđa. Uz to, na tom se području uobičajeno provodi druga fermentacija u autoklavima koja može biti različitog trajanja i tijekom koje se mogu upotrebljavati različite količine nadtlaka, a zbog nje se katkad odgađa puštanje vina u promet unutar rokova propisanih važećim zakonodavstvom za relevantne kategorije proizvoda.

Kao što je to slučaj s proizvodnjom vina u kategoriji „Kvalitetno pjenušavo vino”, koja je već uvrštena u postojeću specifikaciju, potrebno je izričito navesti da se vina proizvode i u kategorijama „Pjenušavo vino” i „Kvalitetno pjenušavo vino”. Takva se vina zapravo već proizvode na tom području, što je rezultat neprestanih tehnoloških inovacija. Proizvodnja pjenušavog vina odavno je ustaljena na tom području zahvaljujući dugogodišnjoj prisutnosti sorata grožđa pogodnih za proizvodnju pjenušavog vina, kao što su Pinot Nero, Pinot Grigio, Pinot Bianco, Traminer Aromatico, Tocai Friulano, Verduzzo, Glera i Raboso. Proizvodnja pjenušavih vina na području obuhvaćenom ZOI-jem „Venezia” omogućila je proizvođačima da steknu visoku razinu vještine i znatan komercijalni uspjeh, među ostalim u inozemstvu, zahvaljujući osobnim vještinama i poslovnoj snalažljivosti.

Ovom se izmjenom omogućava širenje komercijalne ponude vina sa ZOI-jem „Venezia” i uvođenje veće fleksibilnosti u lanac proizvodnje. Izmjena se odnosi na odjeljke 1.3., 1.4., 1.5. i 1.8. jedinstvenog dokumenta.

3.2. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje (primjenjuju) izmjena (izmjene)

Članak 8. – Povezanost sa zemljopisnim područjem

Opis i razlozi

Navedene su dodatne informacije o povezanosti koje se odnose na nove kategorije vinskih proizvoda zato što postoji ustaljena tradicija proizvodnje vina koja se zapravo mogu svrstati u kategorije pjenušavog vina, kvalitetnog pjenušavog vina i kvalitetnog aromatičnog pjenušavog vina i koja se tradicionalno proizvode primjenom metode druge fermentacije u autoklavima (Charmatov postupak) na području obuhvaćenim ZOI-jem „Venezia”, tj. na području koje se proteže od brežuljaka oko Trevisa do doline rijeke Piave. Na tom se području uobičajeno provodi druga fermentacija u autoklavima koja može biti različitog trajanja i zbog koje se proizvedeno vino kasnije pušta u potrošnju. Primjenjuje se kako bi vino poprimilo određene posebne značajke, kao što su note korice kruha, koje ovise o trajanju kontakta između razgrađenih stanica kvasca i vina koje drugi put fermentira, i sitni, postojani mjehurići na koje utječe duljina druge fermentacije.

Navedene su dodatne informacije i o povezanosti s ljudskim čimbenicima, i to nadopunjavanjem informacija koje su već uvrštene u članak 8. specifikacije proizvoda.

Dodatne informacije o povezanosti odnose se na odjeljak 4. jedinstvenog dokumenta i članak 8. specifikacije proizvoda.

3.3. Najveći prinosi

Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje (primjenjuju) izmjena (izmjene)

Članak 4. – Norme za uzgoj vinove loze

Opis i razlozi

Navedeni su prinosi za nove kategorija proizvoda od vinove loze „Pjenušavo vino” i „Kvalitetno aromatično pjenušavo vino” i odnose se na prinose koji su već utvrđeni za kategoriju „Kvalitetno pjenušavo vino”. Radi jasnoće najveći su prinosi navedeni u jedinstvenom dokumentu i pritom su naznačene kategorije proizvoda od vinove loze, ali i relevantne vrste vina, dok su predmetne kategorije vina dodane u tablicu prinosa u članku 4. specifikacije proizvoda.

Izmjena se odnosi na odjeljak 1.5.2. jedinstvenog dokumenta i članak 4. specifikacije proizvoda.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Venezia

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Pjenušavo vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

6. Kvalitetno aromatično pjenušavo vino

8. Biser vino

4. Opis vina

Kategorija „Vino” (1) – crna vina: „Venezia” Rosso i vina „Venezia” s oznakom sorte grožđa

Boja crnih vina sa ZOI-jem „Venezia”, uključujući onih s oznakama sorata grožđa Merlot, Cabernet Sauvignon, Carmènere, Malbech, Cabernet, Refosco dal Peduncolo Rosso i Pinot Nero, u rasponu je od rubin crvene do tamnocrvene s mogućim naznakama granatno crvene i ljubičaste nakon starenja, kao što je to slučaj s verzijama s oznakom Riserva. Imaju intenzivnu, profinjenu i dugotrajnu aromu te suh, skladan i baršunast okus, koji može biti travnati ili voćni ovisno o tom koja sorta grožđa prevladava. Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi 11,00 % ili 12,50 % za vina s oznakom Riserva. Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera iznosi 23 g/l ili 25 g/l za vina s oznakom Riserva.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (% volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (% volumnog udjela) 11 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Kategorija „Vino” (1) – bijela i rosé vina: „Venezia” Bianco, vina „Venezia” s oznakom sorte grožđa, „Venezia” Rosato

Bijela vina sa ZOI-jem „Venezia”, uključujući ona s oznakama sorata grožđa Chardonnay, Pinot i Pinot Grigio (i u rosé verziji), Manzoni Bianco, Verduzzo, Sauvignon, Pinot Bianco, Tai i Traminer, slamnato su žute do zlatno žute boje, katkad s naznakama zelene. Rosé vina ružičaste su boje različitog intenziteta, a mogu biti i boje bakra. Imaju intenzivnu, prepoznatljivu aromu te suh, skladan i baršunast okus, koji je katkad voćni ovisno o tome koja sorta grožđa prevladava, kao što je to slučaj s vrstama Pinot i Pinot Grigio. Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost varira od 10,50 % za „Venezia” Rosato do 11,00 % za druge vrste. Najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera iznosi 14 g/l ili 16 g/l za „Venezia” Rosato.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (% volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (% volumnog udjela) 10,5 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Kategorija „Vino” (1) – „Venezia” s terminom Passito, među ostalim s oznakom sorte grožđa

ZOI „Venezia” uključuje i verziju Passito Bianco s oznakom sorte grožđa Verduzzo. Ta su vina zlatno žute boje različitog intenziteta, koja katkad prelazi u jantarnu. Imaju intenzivnu, prepoznatljivu aromu te sladak, skladan i baršunast okus. Najmanja ukupna alkoholna jakost iznosi 15,00 %, a najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera 26 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (% volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (% volumnog udjela) 12 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 25 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Kategorije pjenušavo vino (4), kvalitetno pjenušavo vino (5) i kvalitetno aromatično pjenušavo vino (6)

Pjenušava vina iz različitih kategorija obuhvaćenih ZOI-jem „Venezia”, koja su bijela ili rosé i mogu nositi oznake sorata grožđa Pinot, Pinot Grigio, Pinot Nero, Chardonnay i Traminer, imaju nježnu i brzo prolaznu pjenu i slamnato su žute boje različitog intenziteta, katkad s naznakama zlatne ili bakrene. Mogu naginjati i ružičastoj ako su proizvedena od sorti crnog grožđa i fermentirana bez kožica. Imaju blagu, voćnu aromu i svjež, skladan okus u rasponu od brut nature do demi-sec, koji u slučaju sorte Traminer može biti sladak i aromatičan.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi 10,50 %, a najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (% volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (% volumnog udjela) 10,5 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Kategorija „Biser vino” (8) – „Venezia” Frizzante Bianco, Rosato i s oznakom sorte grožđa

Biser vina sa ZOI-jem „Venezia”, koja su bijela ili rosé i mogu nositi oznake sorata grožđa Pinot, Pinot Grigio i Chardonnay, slamnato su žute boje različitog intenziteta i katkad bakrene ili ružičaste boje različitog intenziteta. Imaju blagu, voćnu aromu i okus u rasponu od suhog do polusuhog.

Najmanja ukupna volumna alkoholna jakost iznosi 10,50 %, a najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (% volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (% volumnog udjela) 10,5 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Postupci proizvodnje vina

(a) Osnovni enološki postupci

Proizvodnja pjenušavog vina i biser vina

Poseban enološki postupak

Sva pjenušava vina sa ZOI-jem „Venezia” iz različitih kategorija, točnije pjenušavo vino (4), kvalitetno pjenušavo vino (5), kvalitetno aromatično pjenušavo vino (6) i biser vino (kategorija 8), moraju se proizvoditi isključivo drugom fermentacijom u autoklavima (Charmatov postupak).

Upotreba prosušenog grožđa za proizvodnju vrsta s oznakom Riserva

Poseban enološki postupak

Prosušeno grožđe u omjeru od najviše 30 % može se upotrebljavati za proizvodnju vina s oznakom Riserva.

(b) Najveći prinos

Kategorija „Vino” (1) – „Venezia” Rosso, među ostalim s oznakom sorte crnog grožđa

112 hektolitara po hektaru

Kategorija „Vino” (1) – „Venezia” Bianco, među ostalim s oznakom sorte bijelog grožđa

105 hektolitara po hektaru

„Venezia” Spumante Bianco i „Venezia” Spumante Rosato u kategorijama pjenušavog vina (4) i kvalitetnog pjenušavog vina (5)

119 hektolitara po hektaru

„Venezia” Spumante s oznakom sorte bijelog grožđa u kategorijama pjenušavog vina (4) i kvalitetnog pjenušavog vina (5)

105 hektolitara po hektaru

„Venezia” Pinot Spumante, uključujući Rosato, kategorije pjenušavog vina (4) i kvalitetnog pjenušavog vina (5)

112 hektolitara po hektaru

„Venezia” Traminer Spumante u kategorijama pjenušavog vina (4), kvalitetnog pjenušavog vina (5) i kvalitetnog aromatičnog pjenušavog vina (6)

105 hektolitara po hektaru

Kategorija „Biser vino” (8) – „Venezia” Frizzante Bianco i Rosato

119 hektolitara po hektaru

Kategorija „Biser vino” (8) – „Venezia” Chardonnay i „Venezia” Pinot Grigio, uključujući Rosato

105 hektolitara po hektaru

Kategorija „Vino” (1) – „Venezia” Raboso

119 hektolitara po hektaru

Kategorija „Vino” (1) – „Venezia” s terminom Passito, među ostalim s oznakom sorte grožđa

75 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Grožđe koje se može upotrijebiti za proizvodnju vina sa ZOI-jem „Venezia” uzgaja se na području koje obuhvaća cijelo administrativno područje pokrajina Venecija i Treviso.

7. Glavne sorte vinove loze

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Carmenère N. – Cabernet

Chardonnay B.

Glera Lunga B. – Glera

Malbech N.

Manzoni Bianco B.

Merlot N.

Pinot Bianco B. – Pinot

Pinot Grigio – Pinot

Pinot Nero N. – Pinot

Raboso Piave N. – Friularo

Raboso Veronese N. – Raboso

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Refosco

Sauvignon B.

Tocai Friulano B. – Tai

Traminer Aromatico Rs

Verduzzo Friulano B. – Verduzzo

Verduzzo Trevigiano B. – Verduzzo

8. Opis povezanosti

ZOI „Venezia” – povezanost s okolišem

Vinogradarstvo je na području oko Venecije i Trevisa prisutno od pamtivijeka, no tek je Mletačka Republika, usporedno sa širenjem svojih kopnenih posjeda poznatih kao Stato da Terra, pružila velik poticaj razvoju lokalne proizvodnje vina. Vinogradarstvo je preživjelo velik pad u 18. i djelomično 19. stoljeću zahvaljujući ustrajnom i vještom radu za koji je uglavnom zaslužna Enološka škola u Coneglianu, koja je pomogla u stvaranju važnog vinogradarskog središta sjeveroistočne Italije. Područje obuhvaćeno ZOI-jem „Venezia” ima umjereno toplu vlažnu klimu koja je rezultat geografske širine, ali i blizine mora i planina, prisutnosti područjâ s lagunama, ravnog terena i, posljedično, izloženosti vjetru.

Područje proizvodnje obuhvaćeno ZOI-jem „Venezia” prostire se pokrajinama Treviso i Venecija. Riječ je o širokom području aluvijalnog podrijetla, čija su se tla formirala od naslaga aluvijalnih materijala koji su nastali otapanjem alpskih i predalpskih glečera i potom djelovanjem velikih rijeka (Brenta, Piave, Tagliamento i, u manjoj mjeri, Livenza). Ta se nizina može podijeliti na dva dijela, visoke i nizinske ravnice, koje razdvaja linija izvora. Tla na visokoj ravnici karakterizira prisutnost šljunčanih lepeza fluvioglacijalnog i fluvijalnog podrijetla u kojima se donji sloj zemlje u potpunosti sastoji od šljunka. Na južnoj strani, ispod linije izvora, lepezasti šljunčani sloj postupno prelazi u naslage sa sve većim razinama pijeska, a tekstura postaje finija zahvaljujući prisutnosti mulja i gline.

Različita vina sa ZOI-jem „Venezia” mogu imati specifične značajke zbog područja na kojem se proizvode, što ovisi o sorti vinove loze koja je upotrijebljena i mjestu na kojem se uzgaja. Bijele sorte obično se uzgajaju u rahlijem, kamenitijem tlu radi postizanja jačeg mirisa i svježine. Vina koja se na taj način dobivaju imaju svježe cvjetne i voćne note te su ujedno odlična za proizvodnju pjenušavog vina. Za sorte crnog grožđa upotrebljava se glineno tlo kako bi se proizvela crna i rosé vina s jačim tijelom i strukturom. Glinena tla imaju visok sadržaj minerala, pa je moguće dobiti vina punog okusa zahvaljujući dobrom sadržaju tanina i optimalnoj ravnoteži kiselosti.

Boja proizvedenih vina varira od slamnato žute do zlatne ovisno o trajanju maceracije. Aroma im je intenzivna, profinjena i dugotrajna zahvaljujući varijacijama temperature u razdoblju prije žetve i imaju skladan, čist i zaokružen okus zahvaljujući šljunčanom tlu na sjevernom dijelu i muljevitom glinenom tlu na južnom dijelu. Bijela vina proizvedena u rahlom tlu zbog toga imaju svježe i voćne note te su posebno pogodna za proizvodnju pjenušavih vina, dok su crne sorte u glinenijem tlu dobro strukturirane i trajne, ali i prikladne za starenje.

Kategorija „Vino” (1):

Zahvaljujući teškom glinenom tlu u kojem se uzgajaju sorte crnog grožđa od kojih se proizvode vina iz ove kategorije, crna i rosé vina obuhvaćena ZOI-jem „Venezia” imaju jače tijelo i strukturu te dugotrajnu i intenzivnu boju. Kada je riječ o mirisu, mogu prevladavati natruhe džema i bobičastog voća ili pikantne note duhana ili travnate note. Ukupno gledajući, okus je uvijek zaokružen zbog dobrog sadržaja tanina i odlične ravnoteže kiselosti. Bijela vina proizvedena od grožđa koje se uzgaja u rahlijem, kamenitijem tlu mirisna su i svježa, a miris im se odlikuje voćnim i cvjetnim natruhama, koje prelaze u note jabuke, kruške i marelice koje čine kontrast s notama akacije, divljeg cvijeća i kamilice. Razina struktura može varirati, no ističe se izvrsna nota jabuke, koja je rezultat velikih razlika između dnevnih i noćnih temperatura. Te su značajke jače izražene u vinima s oznakom Passito. Na tom području postoji ustaljena tradicija odlaganja grožđa za proizvodnju vina s oznakom Passito u sušionice. To se grožđe prije toga često ostavlja da se prosuši na trsu. Točnije, sorte Verduzzo Trevigiano i Friulano posebno su pogodne za prosušivanje i mogu se u većoj ili manjoj mjeri kombinirati s drugim sortama kako bi se povećala aromatska ili kisela frakcija.

Kategorije „Pjenušavo vino” (4) „Kvalitetno pjenušavo vino” (5), „Kvalitetno aromatično pjenušavo vino” (6) i „Biser vino” (8):

Od bijelih se sorti proizvodi vino sa svježim cvjetnim i voćnim notama, što je posljedica krajolika s rahlim, kamenitim tlom na kojem rastu mirisnije i svježije bijele sorte. Tome pridonose i razlike između dnevnih i noćnih temperatura, koje su karakteristične za umjereno tople vlažne klime. Stoga su posebno pogodne za proizvodnju pjenušavih i biser vina, a ta je praksa na tom području postala toliko dobro razvijena da je trenutačno jedna od najvažnijih u svijetu. To je jasan znak iznimne pogodnosti tog okoliša.

Pjenušava vina iz različitih kategorija obuhvaćenih ZOI-jem „Venezia”, koja su bijela ili rosé i mogu nositi oznake sorata grožđa Pinot, Pinot Grigio, Pinot Nero, Chardonnay i Traminer, slamnato su žute boje različitog intenziteta i katkad imaju naznake zlatne ili bakrene. Mogu naginjati i ružičastoj ako su proizvedena od sorti crnog grožđa i fermentirana bez kožica. Imaju nježnu, postojanu pjenu i profinjenu, katkad voćnu aromu. Imaju svjež okus u rasponu od brut nature do demi-sec, koji u slučaju sorte Traminer može biti sladak i aromatičan.

Na području koje je obuhvaćeno ZOI-jem „Venezia”, tj. od brežuljaka oko Trevisa do doline rijeke Piave, prisutna je ustaljena tradicija proizvodnje vina iz kategorija pjenušavog vina, kvalitetnog pjenušavog vina i kvalitetnog aromatičnog pjenušavog vina primjenom metode druge fermentacije u autoklavima (Charmatov postupak). Za ta je vina na tom području uobičajeno da se provodi druga fermentacija u autoklavima, koja može biti različitog trajanja i zbog koje se odgađa puštanje proizvedenog vina u promet. Primjenjuje se kako bi vino poprimilo određene značajke, kao što su note korice kruha, koje ovise o trajanju kontakta između razgrađenih stanica kvasca i vina koje drugi put fermentira, i sitni, postojani mjehurići na koje utječe duljina druge fermentacije.

Vina iz kategorije „Biser vino” (8) sa ZOI-jem „Venezia”, koja su bijela ili rosé i mogu nositi oznake sorata grožđa Pinot Grigio i Chardonnay, slamnato su žute ili ružičaste boje različitog intenziteta, a katkad i bakrene boje u slučaju Pinot Grigia. Imaju blagu, voćnu aromu i okus u rasponu od suhog do polusuhog.

Ljudski čimbenici

Vinogradarstvo je na području obuhvaćenom ZOI-jem „Venezia” prisutno od rimskih vremena, o čemu svjedoče brojni pronađeni dokazi. Mnoga od tih zemljišta opustošena su tijekom barbarskih invazija. U srednjem vijeku biskupi iz Concordije Sagittarije odlučili su sagraditi Opatiju Summaga, što je povjereno benediktincima koji su pridonijeli povećanju površine zemljišta za uzgoj vinove loze i pšenice. Samostani su postali istinska središta učenja i od 19. stoljeća bili su važna referentna točka za vinogradarstvo i proizvodnju vina. No tek je Mletačka Republika, sa širenjem svojih kopnenih posjeda poznatih kao Stato da Terra, pružila velik poticaj razvoju lokalne proizvodnje vina te je stvorila „vinogradarsku aristokraciju” koje će malim poljoprivrednicima omogućiti stjecanje novih informacija i novih vinogradarskih metoda.

Venecijanska vina odlikovala su se kvalitetom koju nisu mogla nadmašiti vina „izvana” (strana vina), i to zahvaljujući prirodnoj pogodnosti okoliša za uzgoj vinove loze, ali i nadmetanju plemića koji su težili boljoj kvaliteti i nastojali učvrstiti svoj prestižan status čak i u vinogradarstvu i proizvodnji vina.

U vinskom sektoru na području obuhvaćenom ZOI-jem „Venezia” u posljednjih 20–25 godina, točnije nakon štete uzrokovane mrazom 1985., počeo se primjenjivati nov pristup upravljanju vinogradima. Temelji se na gustoći nasada i odabiru klonova radi poboljšanja kvalitete vina; velikoj vještini prerade vina, i, posebno kada je riječ o pjenušavim vinima iz raznih kategorija, prilagodbi fermentacije i druge fermentacije u autoklavima; ali i na odabiru prikladnog trenutka za puštanje vina u potrošnju kako bi se dobila najbolja moguća kvaliteta, što je sve rezultat stoljetne povijesti tijekom koje je zahvaljujući pažljivosti, posvećenosti i upornosti proizvođačâ nastala osnova za ZOI „Venezia”.

Kultura pjenušavog vina na tom području sada je i više nego očita i može se smatrati tradicionalnom, baš kao i sorte koje se upotrebljavaju i tradicionalno uzgajaju na tom području proizvodnje. One uključuju Pinot Nero, Pinot Grigio, Pinot Bianco, Traminer, Tocai Friulano, Verduzzo, Gleru i Raboso. Ponuda vina dobar je pokazatelj ZOI-ja „Venezia” i velikih tehničkih vještina i poslovne snalažljivosti proizvođačâ.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, drugi zahtjevi)

Nema

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/15193

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.