Koordinacija ekonomskih politika u 2021.:

prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva

1.Uvod

Europska unija poduzela je dosad nezabilježene mjere za prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, ublažavanje posljedica krize i usmjeravanje gospodarstva na put snažnog, održivog i uključivog rasta. Tijekom protekle godine EU i države članice pokazale su odlučnost i solidarnost u donošenju mjera politike za prevladavanje pandemije, ograničavanje njezina gospodarskog i socijalnog učinka, očuvanje povoljnih uvjeta financiranja, zaštitu cjelovitosti jedinstvenog tržišta i pripremu brzog, održivog i uključivog oporavka. U skladu s Komisijinom proljetnom gospodarskom prognozom 2021. , pad gospodarske aktivnosti bio je manji od očekivanoga zahvaljujući hitnim mjerama potpore za osiguravanje likvidnosti poduzeća i zaštitu prihoda i radnih mjesta građana EU-a.

Zahvaljujući revolucionarnom razvoju cjepiva i masovnom cijepljenju perspektiva se poboljšala u odnosu na prethodnu jesen. Cijepljenje u EU-u dobro napreduje i izgledno je da će se cilj procijepljenosti od 70 % odraslog stanovništva postići do srpnja ove godine. Prema Komisijinoj proljetnoj gospodarskoj prognozi 2021., gospodarstvo EU-a trebalo bi tijekom 2021. dostići svoju tromjesečnu razinu outputa iz razdoblja prije krize, uz gospodarski oporavak u svim državama članicama. Nakon padajućeg trenda posljednjih godina kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 mogla bi dovesti do povećanih rizika za makroekonomsku stabilnost. Snažna koordinacija i učinkovita primjena svih instrumenata politike EU-a bit će ključna za ublažavanje tih rizika i sprečavanje daljnjih razlika.

NextGenerationEU, vrijedan 750 milijardi EUR, ključni je instrument EU-a za poticanje ulaganja i oporavka kako bi EU iz ove krize izašao snažniji i otporniji. Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost („Mehanizam”) omogućit će da naša gospodarstva i društva postanu održivija, uključivija i otpornija te bolje pripremljena za zelenu i digitalnu tranziciju. Mehanizmom za oporavak i otpornost, koji čini okosnicu instrumenta NextGenerationEU, državama članicama pružit će se snažna financijska potpora u iznosu do 672,5 milijardi EUR u obliku bespovratnih sredstava i zajmova za financiranje reformi i ulaganja.

U akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava utvrđene su konkretne mjere za jačanje socijalne dimenzije u svim područjima politike Unije kako bi se osigurao uključiv oporavak . Na socijalnom samitu u Portu od 7. do 8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali su europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka te su u izjavi iz Porta naglasili svoju odlučnost da nastave produbljivati njegovu provedbu na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Time će se učvrstiti napori Unije u provedbi digitalne, zelene i pravedne tranzicije te pridonijeti ostvarenju uzlazne socijalne i gospodarske konvergencije, rješavanju demografskih izazova i osiguravanju jednakih mogućnosti za sve. Tri nova glavna cilja EU-a do 2030. i pripadajući podciljevi u području zapošljavanja, vještina i socijalne uključenosti poduprijet će nas na putu prema snažnoj socijalnoj Europi . Osim toga, revidirani pregled socijalnih pokazatelja omogućit će praćenje napretka u provedbi načela stupa socijalnih prava kao dio okvira za koordinaciju politika u kontekstu europskog semestra. Nadalje, čelnici EU-a pozdravili su zajednički prijedlog europskih socijalnih partnera o alternativnom skupu pokazatelja za mjerenje gospodarskog i socijalnog napretka te napretka u području okoliša, kojim bi se dopunio BDP kao pokazatelj blagostanja u smislu uključivog i održivog rasta.

Okolišna održivost, produktivnost, pravednost i makroekonomska stabilnost ostaju vodeća načela gospodarskog programa EU-a. Koncept konkurentne održivosti s četiri osi, utvrđen na početku mandata ovog Kolegija, i dalje je među glavnim prioritetima dugoročne strategije rasta EU-a u skladu s europskim zelenim planom, a time i jedan od temelja planova za oporavak i otpornost država članica. Nadalje, digitalna transformacija naših društava, poduzeća i gospodarstava ključna je za povećanje europske produktivnosti i konkurentnosti u cilju stabilnog oporavka, u skladu s digitalnim desetljećem.

Osiguravanje učinkovite koordinacije politika u okviru europskog semestra i dalje je ključno kako bi gospodarstvo EU-a krenulo putem snažnog oporavka nakon krize. Iako je ovogodišnji ciklus privremeno prilagođen pokretanju Mehanizma za oporavak i otpornost, u okviru europskog semestra i dalje se potiču rasprave o politikama među državama članicama, razmjena najbolje prakse i dogovori o usklađenom daljnjem djelovanju. U planovima za oporavak i otpornost države članice trebaju učinkovito odgovoriti na sve ili znatan dio izazova utvrđenih u relevantnim preporukama po državama članicama, uključujući njihove fiskalne aspekte. Neovisno o području primjene Mehanizma, preporuke koje nisu provedene vrijede i dalje i nastavljaju se pratiti u okviru europskog semestra.

2.Stanje i izgledi gospodarstva i zaposlenosti

Očekuje se snažan oporavak gospodarstva EU-a. Stroge mjere za suzbijanje širenja bolesti COVID-19 poduzete od prošle jeseni ponovno su gurnule gospodarstvo EU-a u recesiju. S postupnim ublažavanje mjera i napredovanjem kampanje cijepljenja očekuje se da će u svim državama članicama EU-a doći do rasta aktivnosti, koji bi se posebno trebao ubrzati u drugoj polovini 2021., među ostalim zahvaljujući i impulsu rasta koji proizlazi iz provedbe planova za oporavak i otpornost. Brzina oporavka među državama članicama i regijama bit će neujednačena, a predviđa se da će sve države članice EU-a do kraja 2022. doseći tromjesečnu razinu outputa iz razdoblja prije krize.

Veliki fiskalni paket i opsežne monetarne mjere ograničili su gospodarsku štetu i pokreću oporavak. Brzom aktivacijom opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu i privremenim okvirom za državne potpore omogućeno je da se u svim državama članicama pruži opsežna fiskalna potpora. U 2020. države članice osigurale su ukupnu fiskalnu potporu koja se procjenjuje na više od 6,5 % BDP-a. Time je ukupni državni deficit europodručja povećan s oko 0,5 % BDP-a u 2019., što je najniža razina u povijesti, na oko 7 % u 2020. Osim toga, ESB je poduzeo opsežan skup mjera monetarne politike radi održavanja povoljnih uvjeta financiranja za sve sektore gospodarstva kako bi se poduprla gospodarska aktivnost i očuvala srednjoročna stabilnost cijena. Učinci mjera fiskalne i monetarne politike, koji se međusobno pojačavaju, u kombinaciji s regulatornim i bonitetnim mjerama za financijski sektor, bili su ključni za ublažavanje krize.

Zahvaljujući mjerama poduzetima na razini EU-a i na nacionalnoj razini, utjecaj pandemije na europska tržišta rada bio je ograničen. U trenutku izbijanja pandemije europsko tržište rada punih je šest godina bilo u usponu te je u četvrtom tromjesečju 2019. bilo zaposleno više od 209 milijuna ljudi, a stopa nezaposlenosti iznosila je 6,5 %. Godinu dana kasnije zaposlenost se smanjila za tri milijuna, a stopa nezaposlenosti povećala na 7,2 %. S obzirom na veličinu šoka, broj izgubljenih radnih mjesta bio je ograničen. Kako bi ublažile posljedice, države članice provele su niz mjera za očuvanje radnih mjesta, kao što su programi skraćenog radnog vremena i privremeni dopust, čime je zaštićeno do 32 milijuna radnih mjesta u Europi. Pritom je važnu ulogu imalo financiranje EU-a, među ostalim u okviru instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i Investicijske inicijative kao odgovor na koronavirus (CRII). Zajmove u okviru instrumenta SURE u iznosu većem od 90 milijardi EUR dosad je primilo 19 država članica, čime je osigurana potpora za oko 25 do 30 milijuna ljudi i oko 1,5 do 2,5 milijuna poduzeća.

Kriza je različito utjecala na različite socijalne skupine, sektore i regije: najteže su pogođeni oni najranjiviji. Nerazmjerno su pogođeni mladi, žene, niskokvalificirani radnici, migranti, osobe s invaliditetom, osobe s ugovorom na određeno vrijeme ili u drugim nestandardnim oblicima zaposlenja, ali i samozaposlene osobe. Stanje je dodatno pogoršano time što su teško pogođena uslužna poduzeća, posebno ona u području turizma, kulture i kreativnih djelatnosti. Potpora dohotku i mreža socijalne sigurnosti spriječili su doduše veliki pad dohotka kućanstava, ali je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 razotkrila i nedostatke u pristupu socijalnoj zaštiti, čime je naglašena važnost jačanja otpornosti. Zbog toga je većina država članica pojačala svoje postojeće programe, odnosno privremeno proširila pokriće i ublažila uvjete prihvatljivosti, ali i dalje ima prostora za održivo jačanje socijalne zaštite.

Rizici za projekcije rasta općenito su uravnoteženi. Međutim, povećana nesigurnost bit će i dalje prisutna dok god pandemija bude prijetila gospodarstvu EU-a i svjetskom gospodarstvu. Unatoč dobrom napredovanju kampanje cijepljenja, s prognozom su povezani znatni epidemiološki i gospodarski rizici. Kretanje pandemije te učinkovitost i djelotvornost programa cijepljenja mogli bi u konačnici biti bolji, ali i lošiji od očekivanoga, što bi moglo značiti i drukčiju razinu ograničenja aktivnosti. Gospodarski rast mogao bi biti slabiji od očekivanoga ako se potpora politike prerano ukine. Isto tako, njezino zakašnjelo ukidanje moglo bi dovesti do neželjenih nuspojava i odgoditi prelazak na održivije gospodarstvo prilagođeno budućnosti. S pozitivne strane, u projekcijama je možda podcijenjena sklonost kućanstava potrošnji nakon više tromjesečja ograničenih mogućnosti potrošnje i povećanja štednje. Osim toga, i oporavak izvan EU-a mogao bi se pokazati snažnijim od očekivanoga.

Gospodarska politika trebala bi ostati poticajna tijekom cijele 2021. i 2022. Dugoročnije gledano, kad gospodarski uvjeti to dopuste, politike bi se trebale preusmjeriti na smanjivanje srednjoročnih posljedica krize. Provedbom Mehanizma za oporavak i otpornost doprinijet će se povećanju potencijalnog rasta i zaposlenosti, a time i smanjenju neravnoteža. U ranoj fazi krize i tijekom razdoblja ograničenja kretanja mjere potpore politika bile su snažno usmjerene na sprečavanje gubitka radnih mjesta i stečajeva. Time je izbjegnuta ozbiljna i dugotrajna šteta za europska gospodarstava. Dugoročnije gledano, ciljanim mjerama potpore trebalo bi pomoći održivim, ali još uvijek ranjivim poduzećima da prilagode svoje poslovne modele. Težište potpore postupno bi se trebalo preusmjeriti na jačanje kapaciteta, među ostalim stavljanjem većeg naglaska na osposobljavanje, razvoj vještina, istraživanje i inovacije te potporu otvaranju kvalitetnih radnih mjesta i prelascima s jednog radnog mjesta na drugo. Stoga će se u okviru Mehanizma podupirati ulaganja i reforme za jačanje potencijalnog rasta i zaposlenosti država članica. Kao posljedica toga udio javnih ulaganja u BDP-u u Uniji 2021. i 2022. bit će na najvišoj razini u zadnjih deset godina. U ažuriranoj novoj industrijskoj strategiji utvrđen je okvir za ubrzanje europskog oporavka i prelaska na čišći, digitalniji i otporniji gospodarski i industrijski model te izgradnju snažnijeg i otpornijeg jedinstvenog tržišta.

Nastavak reformi i ulaganja u državama članicama u skladu sa smjernicama za zapošljavanje bit će ključan kako bi se potaknuo oporavak, poduprlo otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i olakšale tranzicije na tržištu rada, uz aktivno sudjelovanje socijalnih partnera. Smjernice za zapošljavanje sadržavaju smjernice za modernizaciju institucija tržišta rada, obrazovanja i osposobljavanja te sustava socijalne i zdravstvene skrbi kako bi oni postali uključiviji i pravedniji. Uključuju i posebne smjernice za ublažavanje utjecaja krize na zaposlenost i njezinih socijalnih posljedica te za ostvarenje pravedne zelene i digitalne tranzicije. S obzirom na to da su postojeće smjernice za zapošljavanje i dalje aktualne, Komisija predlaže da se prenesu u 2021. te posebno naglašava ulogu novih glavnih ciljeva EU-a i smjernica politike utvrđenih na socijalnom samitu u Portu.

Osim toga, u Preporuci Komisije o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) pružaju se konkretne smjernice za postupni prelazak s hitnih mjera za zadržavanje radnih mjesta na aktivne politike tržište rada, koje su potrebne za oporavak koji donosi velik broj radnih mjesta.