ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
15.

Odnos vlasti i društva mijenja se iz temelja. Digitalizacija društva građane čini aktivnijima, zahtjevnijima i snažnijima (novo građanstvo). Uz to, ti isti građani postaju sve svjesniji svoje društvene odgovornosti. Sve više poduzeća nudi proizvode proizvedene po načelu „od kolijevke do kolijevke” (cradle to cradle), čime se smanjuje rasipanje sirovina i osobama u nepovoljnom položaju pruža prilika za integraciju na tržište rada. Također, gradska vijeća žele sve tješnje surađivati na više razina u sklopu četverostruke spirale (koja se temelji na modelu trostruke spirale, odnosno na suradnji upravnih tijela, poduzeća, ustanova koje se bave istraživanjem i organizacijama civilnog društva) kako bi se pronašla rješenja za izazove u društvu. U tom kontekstu, lokalne vlasti često imaju zadaću koordinacije i kao prvi glavni korisnik usluga ili koordinator nude drugim partnerima platformu za pronalaženje rješenja. Grad pritom djeluje kao mjesto (živi laboratorij) u kojem se, u suradnji s partnerima, izvode projekti koji najviše odgovaraju lokalnim uvjetima. Gradovi u kojima se nalaze sjedišta sveučilišta i visokih škola imaju dodatnu ulogu u poticanju poduzetništva i povezivanju tehnoloških mogućnosti s društvenim izazovima. Gradska su područja tako postala idealna pilot-područja za europsku politiku.
36.

sa zabrinutošću primjećuje da bi to moglo dovesti do porasta RAL-a (6) (nepodmirenih obveza). Taj je problem posebno prisutan u području kohezijske politike i ruralnog razvoja. Pod pretpostavkom da primjena pravila o automatskom opozivu izdvojenih sredstava u načelu ne dovede do znatnog smanjenja proračunskih izdvajanja za države članice, moglo bi biti potrebno znatno povećanje proračuna EU-a za 2014. i 2015. godinu;
50.

smatra da revizija tijekom provedbe koju će provesti Europska komisija treba uzeti u obzir sve promjene do kojih je došlo od pokretanja strategije u 2011. g. do revizije tijekom provedbe u 2015. g., a posebice novi financijski okvir i fondove EU-a za razdoblje od 2014- do 2020. g. te mnoge mjere u okviru strategije, koje treba provesti prije revizije u tijeku provedbe. U tom pogledu OR snažno podupire stav Vijeća da Europska komisija treba predložiti daljnje mjere, (15) koje će pridonijeti poboljšanju učinkovitosti druge faze provedbe strategije, kako bi se osiguralo da se glavni cilj strategije postigne do 2020. g.;
25.

mišljenja je da su projekti vodilje ključna komponenta partnerstva "Pametni gradovi i zajednice". S obzirom na to da lokalne vlasti najbolje mogu odrediti potrebe grada vezano uz održiva rješenja, one bi trebale imati vodeću ulogu u konzorciju i projektima vodiljama. Komunikacija Komisije to ne spominje, pa bi to trebalo razjasniti u budućem radu;
8.

ističe da nedavna studija Odbora regija pod naslovom Dinamični zdravstveni sustavi i nove tehnologije: rješenja za e-Zdravlje na lokalnoj i regionalnoj razini (Dynamic health systems and new technologies: eHealth solutions at local and regional levels) ukazuje na to da je e-Zdravlje na vrhu dnevnog reda za lokalne i regionalne vlasti u Europi;
13.

izražava zabrinutost zbog predviđenog smanjenja zajmova dodijeljenih za razvoj ruralnih područja u okviru financijske perspektive za razdoblje od 2014. do 2020. godine. Izražava žaljenje zbog značajnog smanjenja iznosa iz proračuna dodijeljenog za razvoj ruralnih područja, koji je manji od 85 milijardi eura dok je u okviru financijske perspektive za razdoblje od 2007. do 2013. godine iznosio 95,7 milijardi eura. Zajmovi koje će ruralne zajednice zaista moći koristiti još uvijek su podložni potencijalnom smanjenju zbog prava država članica da prenesu do 15 % zajmova iz drugog stupa Zajedničke poljoprivredne politike u prvi stup (u određenim regijama EU-a taj postotak može doseći i do 25 %);
27.

naglašava da to podrazumijeva povećana financijska izdvajanja za potporu decentralizaciji i osnaživanju lokalnih i regionalnih vlasti i njihovih udruga. Sada je vrijeme za to, na početku novog financijskog razdoblja. Lokalne i regionalne vlasti trebale bi biti jasno definirane kao korisnici svih instrumenata paketa Globalna Europa. Potrebna je značajna promjena smjera Europskog fonda za razvoj. Tematska globalna procjena Komisijine potpore postupcima decentralizacije (3) iz veljače 2012. godine pokazuje da u razdoblju od 2000. do 2004. godine na izravne doprinose za decentralizaciju otpada samo 1 % ukupnih financijskih doprinosa Komisije (svi sektori i zemlje), u razdoblju od 2004.- do 2008. njih samo oko 2,5 %, a u posljednjem razdoblju obuhvaćenom procjenom (2008. –2009.) još mnogo manje. Osnaživanje lokalnih vlasti za poboljšano upravljanje i učinkovitije razvojne rezultate vrijedi više;
27.

smatra da, unatoč tome što su uvjeti provedbe i odredbe o financijskoj kontroli pooštreni, pojednostavljivanja najavljena u razdoblju 2007. – 2013. nisu ostvarena; upravo suprotno, došlo je do nesrazmjernih troškova. Odbor stoga ponavlja da je potrebno stvarno pojednostaviti administrativno opterećenje i više napora uložiti u upravljanje programom. To bi pojednostavljivanje trebalo sezati od Komisije do potencijalnih korisnika i biti u skladu s nužnim praćenjem i nadzorom aktivnosti i s jamstvima korisnicima;
9.

pozdravlja namjeru da se 2014. godine revidira Direktiva o odlagalištima otpada. Smatra da bi to trebalo dovesti do zabrane odlagališta plastičnog i visokozapaljivog otpada do 2020. godine. Odbor regija uviđa da su industriji za gospodarenje otpadom i lokalnim i regionalnim vlastima potrebni vrijeme, ulaganje i sigurnost kako bi mogle osigurati sredstva odgovarajućim infrastrukturama za sakupljanje, sortiranje, recikliranje i učinkovitu završnu obradu. Iako državama članicama koje zaostaju možda treba uvodno razdoblje za postupno uvođenje zabrane, svim plastičnim otpadom mora se gospodariti kao resursom kao što je predviđeno u Planu za Europu učinkovitih resursa (Roadmap to a Resource-Efficient Europe) kako bi se postigli ciljevi za 2020. godinu;
1.

potvrđuje da su Europi potrebni financijski prihvatljivi, održivi, globalno konkurentni i sigurni izvori energije bez ugljičnog otiska, što predstavlja velik izazov za Europsku uniju. To je ujedno i razlog zbog kojeg države članice nastoje pronaći sve alternativne izvore, što je potaknulo veliko zanimanje za nekonvencionalne ugljikovodike. Zanimanje se razvilo u kontekstu trenutno nedosljednog i neusklađenog regulatornog okvira u zemljama EU-a; međutim, ukazuje na to da nekonvencionalni ugljikovodici ipak nisu održivi u pogledu klimatskih promjena ili dugoročne opskrbe energijom, a uz to su i visokorizični;
46.

pozdravlja prijedlog da se najmanje 20 % sredstava ESF-a u svakoj državi članici naznači za promicanje socijalne uključenosti i borbu protiv siromaštva. Odbor bi za to želio dobiti dodatna jamstva kako bi se osiguralo da se financiranjem pravilno upravlja i da se ono usmjerava onima kojima je najpotrebnije. To može značiti da se sredstva u svakoj državi članici naznačuju na regionalnoj razini, a ne središnjoj, i to na temelju niza čimbenika pomoću kojih se određuje veća potreba za podrškom (pokazatelji siromaštva, BDP po glavi stanovnika, zaposlenost, razina obrazovanja, imigracija, itd.);
11.

iako bi, u okviru određenih analiza troškova i koristi, gospodarsko vrednovanje usluga ekosustava moglo pomoći u odlučivanju između suprotnih ciljeva, smatra da kod takvog vrednovanja postoje metodološke poteškoće, i to do te mjere da bi ono u mnogim situacijama čak bilo neprikladno, kao i očite etičke implikacije. Također treba naglasiti da postoji još jedan način procjene troškova gubitka biološke raznolikosti, a to je izračunavanje troška održavanja ekološkog potencijala za njeno obnavljanje izračunavanjem troškova ulaganja potrebnih za održavanje ili poboljšanje biološke raznolikosti kako bi se osigurao neprekinuti tijek ekoloških usluga. OR bi želio da se usvoji ta metoda;
28.

ponovno naglašava svoje čvrsto neodobravanje bilo kojeg oblika makroekonomske uvjetovanosti te smatra da mogućnost njezinog proširenja na sve stavke proračuna, kao što su to predložile neke države članice, nije ni od kakve pomoći, budući da bi se time moglo teško sankcionirati regionalne i lokalne vlasti koje nisu odgovorne za to što države članice ne poštuju te zahtjeve. Izražava žaljenje što se makroekonomska uvjetovanost i dalje spominje u članku 6. nacrta Uredbe Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2014. do 2020.
6.

zamjećuje da u najvećim svjetskim poduzećima (nalaze se na popisu S&P 500) aktiva temeljena na znanju već čini 80 % vrijednosti poduzeća. Pokretači rasta uglavnom se nalaze u sektorima s najvećim potencijalom za globalno širenje: zelenoj ekonomiji, poljoprivredi (uključujući učinkovito korištenje lokalnih bioloških resursa i biogospodarstva), „srebrnoj ekonomiji”, proizvodima i uslugama povezanima sa zdravstvenom i socijalnom skrbi, IT aplikacijama, poslovnim aplikacijama i aplikacijama za životni stil iz kreativnog sektora. U SAD-u se, na primjer, velik dio (gotovo 60 %) novih radnih mjesta koja će se otvoriti u sljedećih deset godina može povezati s proizvodima i uslugama koji još ne postoje. Gospodarska korist od ponovne upotrebe ili dodavanja vrijednosti informacijama iz javnog sektora putem računalnih aplikacija mogla bi iznositi do 140 milijardi eura godišnje, što će dovesti do odgovarajućeg porasta BDP-a (1);
18.

podsjeća da je OR bio usko povezan s pripremama tog izvještaja te da on uzima u obzir saznanja i prijedloge ankete koju je OR naručio o ulozi lokalnih i regionalnih vlasti u promicanju građanstva Unije i prava građana; (5)
7.

ističe da pojam „sport za osobe s invaliditetom” pokriva široko područje aktivnosti, od elitnog sporta do rekreacijskih sportskih aktivnosti te od prilagođenog tjelesnog odgoja do rehabilitacije putem sporta. Raznolikost tih aktivnosti odražava, pa čak i premašuje, složenost pojma „sport”. To je jedan od razloga za razne definicije sporta koje postoje u različitim regijama EU-a. Na području „fizičke aktivnosti” i „sporta” postoje različiti aspekti radi kojih fizička aktivnost može biti sportska, rekreativne prirode, nešto što je dobro za zdravlje itd. U svakom slučaju, to je razlog zbog kojeg se osobe bave njome, međutim, opće pravilo sportske aktivnosti je poboljšanje zdravstvenog stanja, kako fizičkog tako mentalnog, za sve;
9.

naglašava da je time što je ocjenu europske politike o otpadu uvrstio u prioritete radnog programa u području supsidijarnosti za 2013. godinu OR pokazao svoju odlučnost da lokalnim i regionalnim vlastima osigura veći udio u određivanju novih ciljeva koje će morati ispunjavati. OR traži da razina uključenosti i suradnje lokalnih i regionalnih vlasti u potpunosti odgovara načelu supsidijarnosti. OR se sa svojom Skupinom stručnjaka za supsidijarnost i partnerima iz Mreže za praćenje supsidijarnosti savjetovao o reviziji zakonodavstva EU-a o otpadu;
26.

zamjećuje da su ispunjena dva preduvjeta za pridržavanje načelu supsidijarnosti, a to su potreba za djelovanjem EU-a i dodana vrijednost djelovanja na razini EU-a. Predložena djelovanja su važna jer uključuju transnacionalne aspekte koje države članice i/ili lokalne i regionalne vlasti same ne mogu regulirati na odgovarajući način. Predložena će djelovanja u usporedbi s izoliranim djelovanjem na lokalnoj, regionalnoj i državnoj razini biti mnogo korisnija jer se, na primjer, osobni podaci sve više prenose preko granica, kako unutarnjih, tako i vanjskih. Uz to će regulatorne obveze na razini EU-a snažno doprinijeti stvaranju jednakih uvjeta i nestanku rupa u zakonu;
21.

predlaže, u svrhu lakše integracije sve većeg udjela energije vjetra i solarne energije te jamčenja stabilne ravnoteže između ponude i potražnje, jasan regulatorni okvir koji definira ulogu različitih činitelja i omogućava pronalaženje tržišno utemeljenih rješenja što bi dovelo do ispravnih cjenovnih pokazatelja na energetskom tržištu. Jasni cjenovni pokazatelji dovode do uštede energije na strani potražnje i do potrebne fleksibilnosti na strani ponude. Ovo se odnosi i na učinkovit sustav trgovanja emisijama koji potiče odgovarajuće poticaje za ulaganja u obnovljivu energiju i fleksibilnost. Kako bi Sustav Europske unije za trgovanje emisijama mogao u dovoljnoj mjeri poticati ulaganja u razvoj nisko-ugljične tehnologije, Odbor regija poziva da se donese strukturno rješenje za akutni problem prekomjernih dozvoljenih količina emisija;
12.

primjećuje da nema dovoljno pouzdanih statističkih podataka o pograničnim radnicima. Pogranični radnik prema definiciji Uredbe (EEZ) br. 1408/71 je svaka zaposlena ili samozaposlena osoba koja obavlja svoje zanimanje na području jedne države članice i boravi na području druge države članice u koju se u pravilu vraća dnevno ili najmanje jednom tjedno. Prema Znanstvenom izvješću o mobilnosti prekograničnih radnika u državama EU–27, EEA-e i EFTA-e (Scientific Report on the Mobility of Cross-Border Workers within the EU-27/EEA/EFTA Countries) izrađenom 2009. godine za Europsku komisiju, broj prekograničnih radnika u Europskoj uniji (uključno s EEA-om i EFTA-om) je 2006.–2007. godine dosegao oko 780 000 zaposlenih. U EU-15, EEA-i i EFTA-i, ukupan broj pograničnih radnika porastao je između 2006.–2007. i 2000. za 26 %;
8.

slaže se s ocjenom Komisije da je u okviru postizanja dugoročnog cilja klimatske neutralnosti potrebno suzbiti negativan trend smanjenja ponora ugljika u EU-u; slaže se s predloženim ciljem EU-a za neto apsorpciju 310 milijuna tona ekvivalenta CO 2 do 2030. i predlaže dodatni nacionalni doprinos neto cilju do 2030. koji bi bio veći od nacionalnih ciljeva navedenih u Prilogu II.a i koji bi predlagale pojedinačne države članice. Potencijal za povećanje neto apsorpcije ugljika i smanjenje emisija stakleničkih plinova u sektoru LULUCF-a uvelike se razlikuje od jedne države članice do druge. Ovisi o prirodnom proizvodnom kapacitetu zemljišta i raspodjeli ukupne površine zemljišta na različite kategorije korištenja zemljišta. OR smatra da bi povećane ambicije do 2030. trebale biti na razini koja je kompatibilna s domaćim okvirom klimatske politike država članica i koja omogućuje razvoj biogospodarstva u svakoj državi članici;
2. Energetski certifikat mora se najkasnije do 31. prosinca 2025. uskladiti s predloškom iz Priloga V. U njemu mora biti naveden razred energetskih svojstava zgrade, označen u okviru ograničenog raspona uz upotrebu isključivo slova od A do G. Slovo A odnosi se na zgrade s nultim emisijama kako su definirane u članku 2. točki 2., a slovo G na 15 % zgrada s najlošijim svojstvima u nacionalnom fondu zgrada u trenutku uvođenja tog raspona. Države članice osiguravaju da se pokazatelji energetskih svojstava ravnomjerno razvrstavaju u preostale razrede energetskih svojstava (od B do F). Države članice osiguravaju zajednički vizualni identitet energetskih certifikata na svojem državnom području.

2. Energetski certifikat mora se najkasnije do 31. prosinca 2025. uskladiti s predloškom iz Priloga V. U njemu mora biti naveden razred energetskih svojstava zgrade, označen u okviru ograničenog raspona uz upotrebu isključivo slova od A do G. Slovo A + odnosi se na zgrade s nultim emisijama kako su definirane u članku 2. točki 2., a slovo G na 15 % zgrada s najlošijim svojstvima u nacionalnom fondu zgrada u trenutku uvođenja tog raspona. Države članice osiguravaju da se pokazatelji energetskih svojstava ravnomjerno razvrstavaju u preostale razrede energetskih svojstava (od B do F). Države članice osiguravaju zajednički vizualni identitet energetskih certifikata na svojem državnom području.
17.

naglašava važnost koalicije Under2 kao prvog globalnog klimatskog sporazuma za podnacionalne vlasti, pokrenutog uoči sklapanja Pariškog sporazuma; ističe ažurirane i ambicioznije ciljeve koalicije Under2 utvrđene u memorandumu o razumijevanju za 2021., koji sadrže i obvezu poduzimanja mjera usmjerenih na to da se do 2050. ili ranije postigne cilj od 1,5 o C i nulte neto stope emisija; poziva članove i članice OR-a da potpišu taj sporazum, a dosadašnje potpisnike sporazuma koalicije Under2 da potpišu ambiciozniji memorandum o razumijevanju za 2021.;
Umeću se sljedeći članci od 27.a do 27.d:

Umeću se sljedeći članci od 27.a do 27.d:

1. Države članice zahtijevaju da do 30. lipnja 2030. operater u svoj sustav upravljanja okolišem iz članka 14.a uključi plan preobrazbe za svako postrojenje koje obavlja bilo koju aktivnost navedenu u točkama 1., 2., 3., 4., 6.1.a ili 6.1.b Priloga I. Plan preobrazbe sadržava informacije o tome kako će se postrojenje preobraziti u razdoblju 2030.–2050. kako bi se doprinijelo nastanku održivog, čistog, kružnog i klimatski neutralnoga gospodarstva do 2050., i to u formatu iz stavka 4. Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da do 31. prosinca 2031. organizacija za ocjenjivanje koju je operater angažirao u okviru svojeg sustava upravljanja okolišem ocijeni usklađenost planova preobrazbe iz stavka 1. prvog podstavka sa zahtjevima utvrđenima u provedbenom aktu iz stavka 4.
2. Ured može odlučiti produljiti prijelazno razdoblje odobreno na temelju stavka 1. do 15 godina ili dopustiti daljnju upotrebu do najviše 15 godina pod uvjetom da se dodatno dokaže: (a) da se naziv u oznaci iz stavka 1. zakonito i pošteno neprekidno upotrebljava najmanje 25 godina prije podnošenja zahtjeva za registraciju predmetne oznake zemljopisnog podrijetla Uredu; (b) da svrha upotrebe naziva u oznaci iz stavka 1. ni u jednom trenutku nije bila iskorištavanje ugleda naziva proizvoda registriranog kao oznaka zemljopisnog podrijetla; i da (c) da potrošači nisu bili niti su mogli biti u zabludi u vezi s pravim podrijetlom proizvoda.
8.

poziva na produljenje razdoblja prihvatljivosti do lipnja 2026. s obzirom na to da europsku solidarnost ne treba ograničavati na 2021. i 2022. godinu te na to da nisu predviđena sredstva za ublažavanje posljedica Brexita od 2023. nadalje; — OR ukazuje na znatnu nedosljednost između trajanja prijelaznog razdoblja za sektor ribarstva i razdoblja prihvatljivosti pričuve za prilagodbu Brexitu. Samo će se produljenjem razdoblja prihvatljivosti rashoda do lipnja 2026. omogućiti odgovarajuća potpora tom sektoru. Iako su komplementarnosti s EFPR-om nužne, EFPR je i dalje strukturni instrument za provedbu zajedničke ribarstvene politike i ne može uzeti u obzir asimetrične teritorijalne posljedice Brexita; — kad je riječ o uspostavi trajne kontrolne infrastrukture, OR primjećuje da zbog zdravstvene situacije povezane s COVID-om 19 nije moguće izmjeriti stvarne tokove niti smjesta početi s ulaganjima; — određene mjere ili ulaganja mogu uključivati minimalna razdoblja pripreme ili provedbe, koja ne dopuštaju izvršavanje obveza i plaćanja prije 31. prosinca 2022. OR ovdje upućuje i na postupke javne nabave i na postupke kojima se osigurava usklađenost mjera ili ulaganja s važećim pravilima EU-a ili nacionalnim pravilima (studije utjecaja na okoliš, urbanističke dozvole, javne istrage, postupci prijave državnih potpora itd.); — naglašava da Brexit u različitim europskim regijama ima različite posljedice i stoga toplo pozdravlja činjenicu da države članice mogu biti fleksibilne u osmišljavanju mjera kojima će na najbolji način zadovoljiti svoje potrebe. Važno je da se, ovisno o lokalnim i regionalnim potrebama, mogu razviti i mjere koje pogoduju industriji, turizmu, prometu, istraživanju i inovacijama te poljoprivrednom ili poljoprivredno-prehrambenom sektoru. OR smatra da u Uredbi treba izričito navesti potencijalnu raznolikost područja primjene pričuve kako bi se olakšalo pravilno razumijevanje i provedba sredstava;
9.

naglašava da postupke izdavanja dozvola treba provesti uz dužnu pažnju. Međutim, OR podržava korake predložene u članku 10. Prijedloga uredbe kako bi se osiguralo razumno vrijeme za provedbu postupaka izdavanja dozvola za različita uključena tijela. U tom je pogledu ključno uspostaviti jedinstvene kontaktne točke s dostatnim nadležnostima, ovlastima za donošenje odluka i jasnim obvezama u pogledu rokova. To će pak dovesti do veće sigurnosti za sudionike u projektu i do bolje procjene njihove izloženosti riziku pri ulasku u taj proces;
25.

žali zbog nedostatka posebne tablice supsidijarnosti za prijedlog Socijalnog fonda za klimatsku politiku, no pozdravlja činjenicu da se zakonodavni prijedlog temelji na članku 91. stavku 1. točki (d), članku 192. stavku 1. i članku 194. stavku 1. točki (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) koji se odnose na promet, klimatske promjene i energiju te smatra da se u prijedlogu jasno navodi njegova europska dodana vrijednost te da je on u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti;
Ostvarivanje povećanih klimatskih ambicija zahtijevat će znatne javne resurse u EU-u kao i nacionalne proračune namijenjene klimatskoj tranziciji. Da bi se dopunili i povećali znatni rashodi u proračunu EU-a povezani s klimom, svi prihodi od dražbi koji se ne pripisuju proračunu Unije trebali bi se upotrijebiti za svrhe povezane s klimom. To uključuje upotrebu financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom smanjenjem štetnih poreza. Osim toga, da bi se ublažilo distribucijske i socijalne učinke tranzicije u državama članicama s niskim dohotkom, dodatnih 2,5 % količine emisijskih jedinica na razini Unije od [godina stupanja na snagu ove Direktive] do 2030. trebalo bi upotrijebiti da bi se, u okviru Modernizacijskog fonda iz članka 10.d Direktive 2003/87/EZ, financirala energetska tranzicija država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 65 % Unijina prosjeka u razdoblju od 2016. do 2018.

Ostvarivanje povećanih klimatskih ambicija zahtijevat će znatne javne resurse u EU-u kao i nacionalne , regionalne i lokalne proračune namijenjene klimatskoj tranziciji. Da bi se dopunili i povećali znatni rashodi u proračunu EU-a povezani s klimom, svi prihodi od dražbi koji se ne pripisuju proračunu Unije trebali bi se upotrijebiti za svrhe povezane s klimom, među ostalim i u okviru postojećih nacionalnih, regionalnih i lokalnih planova . To uključuje upotrebu financijske potpore za rješavanje socijalnih aspekata u kućanstvima s nižim i srednjim dohotkom smanjenjem štetnih poreza. Osim toga, da bi se ublažilo distribucijske i socijalne učinke tranzicije u državama članicama s niskim dohotkom, dodatnih najmanje 2,5 % količine emisijskih jedinica na razini Unije od [godina stupanja na snagu ove Direktive] do 2030. trebalo bi upotrijebiti da bi se, u okviru Modernizacijskog fonda iz članka 10.d Direktive 2003/87/EZ, financirala energetska tranzicija država članica čiji je bruto domaći proizvod (BDP) po stanovniku manji od 65 % Unijina prosjeka u razdoblju od 2016. do 2018. i regija razine NUTS3 u državama članicama u kojima postoje jasne unutarnje razlike.
12.

podržava najavu Europske komisije da će predložiti veću usklađenost standarda kvalitete zraka sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije, koje su sada u postupku revizije, ali skreće pozornost na sljedeća razmatranja. Uzimajući u obzir da velik broj država članica ne ispunjava trenutačne standarde, primjereno je po potrebi predvidjeti dodatnu pomoć za njihovu provedbu i odgovarajuće i pomno praćene vremenske okvire za usklađivanje. OR smatra da je uvođenje pravila o emisijama izuzetno učinkovit pristup te stoga preporučuje da se više pozornosti posveti postroživanju tih pravila; istovremeno, OR pozdravlja činjenicu da neke države članice, regije ili gradovi mogu na vlastitu inicijativu već primjenjivati strože granične vrijednosti ako to žele;