C 235/7

Objava zahtjeva za upis naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 235/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye”

EU br.: PDO-HU-02380 – 20.12.2017.

ZOI (X) ZOZP ()

1. Naziv (nazivi)

„Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye”

2. Država članica ili treća zemlja

Mađarska (država članica)

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka izvornosti (ZOI) „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” [crne trešnje kratke peteljke iz Szomolye] obuhvaća plodove namijenjene konzumaciji u svježem stanju koji pripadaju sortama „Rövidszárú fekete” [crna trešnja kratke peteljke] i „Mézédes fekete” [slatka crna trešnja] trešnje (Prunus avium (L.) L.) koje rastu u Szomolyi i okolici te državno priznatoj sorti „Szomolyai fekete” [crna trešnja iz Szomolye].

Sto komada tih trešanja teži najmanje 450 g, a srednja masa jedne trešnje, na temelju mase 100 komada, iznosi 4,5 g±0,7 g. Promjer trešnje kreće se u rasponu od najmanje 18 mm do najviše 23 mm.

Plod je u obliku širokog, plosnatog krnjeg stošca koji podsjeća na srce, a vršak mu je blago potisnut ili poravnan s mesom ploda. Peteljka je kratka (2–3 cm) i lako se odvaja od ploda.

Kožica je tamne ljubičastocrvene boje, a kod potpuno zrelih plodova postaje crnocrvena ili gotovo crna. Kožica je srednje čvrsta i otporna pa su plodovi prikladni za prijevoz. Meso je tamne ljubičastocrvene boje, umjerene čvrstoće i sočno. Sok je intenzivne, tamnocrvene boje koja ne blijedi tijekom obrade.

Plodovi su slatkog medenog okusa.

Plod ima sljedeća kemijska svojstva:

udio šećera: 20 ili više stupnjeva Brixa;

najveća kiselost: 0,4 g/100 g;

suha tvar: najmanje 19 %.

Trešnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” dozrijevaju sredinom lipnja.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Uzgoj i berba obavljaju se na definiranom zemljopisnom području.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Trešnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” proizvode se unutar administrativnih granica sljedećih mjesta: Szomolya, Ostoros, Novaj, Noszvaj, Bogács, Tard i Tibolddaróc.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Kvaliteta i svojstva trešanja „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” rezultat su utjecaja zemljopisnog okruženja te povezanih prirodnih i ljudskih čimbenika.

Trešnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” dobivaju se od tradicionalnih lokalnih sorti „Rövidszárú fekete” i „Mézédes fekete”, koje se uzgajaju isključivo na predmetnom zemljopisnom području, i od državno priznate sorte „Szomolyai fekete”, koja se selektivno uzgaja na području Szomolya te je uvrštena u Nacionalni katalog sorti.

Sljedeća svojstva trešanja „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” proizlaze iz predmetnog zemljopisnog područja: srcolik oblik ploda, kratka peteljka, crnkasta boja i sladak medeni okus.

Plodovi sorti koje se uzgajaju na predmetnom zemljopisnom području karakterističnog su srcolikog oblika, male veličine i mase te imaju kratku peteljku dugu od dva do tri centimetra. Zahvaljujući vrsti tla plod sadržava mnogo spojeva koji mu daju boju, pa on stoga naginje crnoj, te ima sjajnu (reflektirajuću) površinu. Nizak udio kiselosti zbog pedoloških uvjeta i visok udio šećera zbog klimatskih uvjeta plodu daju sladak medeni okus.

Prirodni čimbenici

Predmetno zemljopisno područje nalazi se na jugozapadnom dijelu županije Borsod-Abaúj-Zemplén u mađarskoj regiji Bükkalja, gdje se brežuljkasta područja spajaju sa širokim ravničarskim područjima Velike mađarske nizine.

Regiju karakteriziraju strmi obronci zasađeni vinogradima i voćnjacima, osunčani grebeni i vrhovi brežuljaka, duge i uske doline usmjerene prema jugu, zatvorene šume i ravničarska područja uz Veliku mađarsku nizinu na kojima se već dugo odvija poljoprivredna proizvodnja. Lanac brežuljaka strmih sjevernih padina, koji je izrazito asimetričan i spušta se prema Velikoj mađarskoj nizini, nastao je premještanjem vulkanskih površinskih stijena uzrokovanim strukturnim pomicanjima u tercijaru i kvartaru. U regiji prevladavaju naslage riolitnog tufa vulkanskog podrijetla prekrivene karbonatnim lesom, što određuje i pedološke uvjete: prevladavajuća glinasto-muljevita šumska tla, smeđa tla i, na nekim mjestima, crna bazaltna tla blago su kisela. Razlog je tomu to što se na rubovima vapnenačkog masiva Bükk tijekom miocena magma koja je izbijala na površinu kemijski i fizički miješala s izvornim karbonatnim tlom.

Na predmetnom zemljopisnom području vlada umjereno hladna i umjereno suha klima. Ima od 1 850 do 1 900 sunčanih sati godišnje: 720–740 ljeti i 150–170 zimi. Prosječna godišnja temperatura kreće se od 8,6 °C do 8,8 °C, a višegodišnji prosjek za vegetacijsko razdoblje iznosi od 15,5 °C do 16 °C. Ukupna godišnja količina padalina iznosi 550–650 mm, s prosječnom količinom padalina u vegetacijskom razdoblju od 370–400 mm.

Slični pedološki i klimatski uvjeti ne postoje nigdje drugdje u Mađarskoj.

Povezanost proizvoda i zemljopisnog područja

Trešnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” karakterističnog su srcolikog oblika; kožica i meso su im intenzivne tamnocrvene, gotovo crne boje; zahvaljujući visokom udjelu suhe tvari, visokom udjelu šećera i niskom udjelu kiselosti, imaju uravnotežen, sladak medeni okus.

Trešnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” usko su povezane sa zemljopisnim područjem.

U razvoju prethodno opisanih posebnih svojstva trešanja „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” odlučujuću ulogu ima kombinacija mikroklimatskih i pedoloških čimbenika karakterističnih za predmetnu regiju.

Karakterističan oblik imaju zbog sorti trešanja koje se upotrebljavaju, odnosno državno priznatog kultivara uzgojenog od tih sorti.

Visok udio suhe tvari te intenzivna crvena, gotovo crna boja, kojima se odlikuju isključivo plodovi uzgojeni na predmetnom zemljopisnom području, nastaju zbog pedoloških svojstva naslaga riolitnog tufa vulkanskog podrijetla.

Zahvaljujući činjenici da je područje uzgoja izloženo prema jugu, da ima velik broj sunčanih sati te da se zbog umjereno hladnog vremena produljuje razdoblje zrenja, akumulacija šećera traje dulje, zbog čega plodovi imaju visok udio šećera (najmanje 20 stupnjeva Brixa). To je puno više od prosječnog udjela šećera u trešnjama koje se uzgajaju u Mađarskoj, koji iznosi 14 stupnjeva Brixa. Zbog velikog broja sunčanih sati kožica i meso ploda obiluju antocijaninom te su stoga intenzivne boje.

Zbog činjenice da se tla u regiji sastoje od lesnog tla koje je umjereno karbonatno te slabo kiselih tala koji su kombinacija metavulkanskih andezita i riolitnog tufa, trešnje uzgojene u toj regiji imaju nizak udio kiselosti (najviše 0,4 g/100 g plodova). To je puno manje od prosječnog udjela kiselosti u trešnjama koje se uzgajaju u Mađarskoj, koji iznosi 0,68 g/100 g.

Kombinirani učinak visokog udjela šećera i niske kiselosti znači da su Szomolya i okolica jedina lokacija u Mađarskoj na kojoj sladak medeni okus karakterističan za te trešnje dolazi do punog izražaja.

Zbog sorata od kojih se dobivaju, trešnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” imaju malu prosječnu masu (4,5 g), što je puno manje od prosječne mase drugih vrsta trešanja, koja iznosi 7–8 g.

Tijekom cijelog proizvodnog procesa ključnu važnost imaju i ljudsko znanje i stručnost. S područjem Szomolya povezana je ne samo tradicija uzgoja drevnih sorata trešnje „Szomolyai rövidszárú fekete cseresznye” („Rövidszárú fekete” i „Mézédes fekete”) nego i selektivan uzgoj kultivara „Szomolyai fekete”. Te su sorte temelj na kojem stoljetna kultura uzgoja trešanja iz Szomolye dolazi do punog izražaja.

Berba, za koju je potrebna velika stručnost, obavlja se ručno. S obzirom na to da trešnje dozrijevaju na stablu i ne mogu naknadno dozrijevati, lokalno je znanje ključno za određivanje jesu li plodovi dovoljno zreli za berbu. Odluka o berbi trešanja donosi se na temelju njihove boje i slatkoće te toga jesu li umjerene tvrdoće. To su čimbenici koje berač uzima u obzir pri odabiru plodova dovoljno zrelih za branje. Radi lakšeg ručnog branja, stabla se moraju orezivati kako bi po obliku i veličini bila najprikladnija za ručnu berbu. Krošnja je široka, a ne visoka, okrugla je i promjera 10–12 metara. Stablo trešnje oblikuje se za sljedeću godinu u vrijeme berbe. Berač orezuje grane i oblikuje stablo kako bi dobio optimalan oblik za ručnu berbu. Orezivanjem se krošnja prozračuje iznutra te su trešnje izložene većoj sunčevoj svjetlosti, što olakšava stvaranje šećera. Nadalje, oblikovanjem krošnje omogućuje se potpuno dozrijevanje plodova unutar krošnje.

Tradicionalna oprema koja se upotrebljava pri branju plodova jest platforma za branje trešanja. To je 3–4 metra visoka drvena konstrukcija slična ljestvama, na čijem je vrhu platforma na kojoj berači mogu držati kantu za odlaganje ubranih plodova ili sjediti na njoj tijekom branja. Za branje plodova koje ne mogu dohvatiti rukom berači privlače grane posebno oblikovanom kukom s dugom drškom, koju lokalno stanovništvo naziva „kamó”. Ubrane trešnje skupljaju se u naprtnjaču od pruća ili trske (koju lokalno stanovništvo naziva „hátyi”) te se dobro pazi da se sačuva cjelovitost plodova, koji su izuzetno krhki kad su zreli. Kada se naprtnjača „hátyi” napuni, prazni se u kantu s poklopcem koja se nalazi na platformi. To omogućuje očuvanje cjelovitosti zrelih trešanja.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

www.gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.