Trenutačno u EU-u ne postoji usklađen i dosljedan pristup uklanjanju nezakonitog sadržaja. Štoviše, u EU-u postoje različiti pristupi ovisno o državama članicama, kategoriji sadržaja ili vrsti internetske platforme. Usklađenijim pristupom povećala bi se djelotvornost borbe protiv nezakonitog sadržaja. On bi koristio i razvoju jedinstvenog digitalnog tržišta i smanjio trošak usklađivanja s mnoštvom pravila za internetske platforme, uključujući novim sudionicima na tržištu.

Smjernicama u ovoj Komunikaciji ne dovodi se u pitanje pravna stečevina EU-a i one se odnose na aktivnosti internetskih platformi, a posebno na usluge smještaja koje pružaju te platforme u smislu članka 14. Direktive o elektroničkoj trgovini i njome su obuhvaćene sve kategorije nezakonitog sadržaja uzimajući u obzir činjenicu da bi s različitim vrstama sadržaja trebalo drugačije postupati.

Nadalje, člankom 15. zabranjuje se državama članicama da uvedu „opću obvezu za davatelje usluga da pri pružanju usluga iz [članka 14] prate informacije koje prenose ili pohranjuju niti opću obvezu da aktivno traže činjenice ili okolnosti koje bi ukazivale na protuzakonite aktivnosti.” Istodobno se u uvodnoj izjavi 47. Direktive podsjeća da se to odnosi samo na obvezu praćenja opće naravi i „to se ne odnosi na obveze praćenja u pojedinom slučaju, a posebno ne utječe na naloge državnih tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom”.

U nedavnim izvješćima o nekima od tih sektorskih inicijativa opisan je određeni napredak. Kada je riječ o nezakonitom govoru mržnje, u izvješćima iz 2017. istaknuto je na uzorku prijavljenog sadržaja da se uklanjanje takvog sadržaja u nekim državama EU-a povećalo s 28 na 59 posto u razdoblju od šest mjeseci, ali da među platformama postoje velike razlike. U istom razdoblju zabilježen je napredak i u pogledu brzine uklanjanja, ali je 28 posto sadržaja ipak uklonjeno tek nakon tjedan dana. To pokazuje da se određeni rezultati mogu postići i neregulatornim pristupom, posebno u kombinaciji s mjerama kojima se olakšava suradnja među svim uključenim subjektima. Od osnivanja internetskog foruma EU-a koji se bavi sadržajem povezanim s terorizmom uklonjeno je otprilike 80 – 90 posto sadržaja kojeg je označio Europol. U kontekstu materijala koji prikazuje spolno zlostavljanje djece, sustav linija za pomoć INHOPE već je 2015. prijavio učinkovitost uklanjanja od 91 % u roku od 72 sata, pri čemu bi u roku od 24 sata bila uklonjena jedna trećina tih materijala.

Komisija je u svojim komunikacijama iz 2016. i 2017. naglasila da internetske platforme moraju postupati odgovornije i pojačati samoregulacijske napore usmjerene na uklanjanje nezakonitog sadržaja. Nadalje, Komisija se obvezala poboljšati koordinaciju različitih sektorskih dijaloga s platformama i istražiti potrebu za smjernicama o službenim postupcima prijava i djelovanja. To bi trebalo činiti u sinergiji s dijalozima koji su već u tijeku i aktivnostima pokrenutima u drugim područjima, na primjer u okviru Europskog programa sigurnosti ili u području nezakonitog govora mržnje, i ne bi ih trebalo dovoditi u pitanje.

Ovom Komunikacijom utvrđuje se skup smjernica i načela za internetske platforme kako bi one mogle pojačati borbu protiv nezakonitog sadržaja na internetu u suradnji s nacionalnim tijelima, državama članicama i drugim relevantnim dionicima. Njome se nastoji olakšati i pojačati provedba dobre prakse za sprječavanje, otkrivanje, uklanjanje i onemogućavanje pristupa nezakonitom sadržaju kako bi se osiguralo djelotvorno uklanjanje nezakonitog sadržaja kao i veća transparentnost i zaštita temeljnih prava na internetu. Također joj je cilj platformama dati objašnjenja u pogledu njihove odgovornosti kada poduzimaju proaktivne mjere za otkrivanje i uklanjanje nezakonitog sadržaja ili onemogućivanje pristupa tom sadržaju (takozvane mjere „dobrog Samaritanca”).

Izražavajući zabrinutost zbog niza terorističkih napada u EU-u i širenja terorističke propagande na internetu, Europsko vijeće je na sastanku održanom 22. – 23. lipnja 2017. izjavilo da „očekuje od industrije... da razvije nove tehnologije i alate za poboljšanje automatskog otkrivanja sadržaja kojima se potiče na teroristička djela te njihova uklanjanja. To bi, prema potrebi, trebalo dopuniti relevantnim zakonodavnim mjerama na razini EU-a.” Ti su pozivi ponovljeni u izjavama koje su objavili vođe skupina G7 i G20 na nedavnim sastancima na vrhu. Slično tomu, Europski parlament je u svojoj Rezoluciji o internetskim platformama iz lipnja 2017. poticao te platforme da „postrože mjere za borbu protiv nezakonitog i štetnog sadržaja”, te je pozvao Komisiju da predstavi prijedloge kojima će riješiti ta pitanja.

Uklanjanje nezakonitog sadržaja na internetu brže je i pouzdanije kada internetske platforme uspostave mehanizme kojima se osigurava povlašteni kanal onim podnositeljima prijave koji su posebno stručni za prijavljivanje potencijalno nezakonitog sadržaja na svojem web-mjestu. To su takozvani „provjereni označivači”, odnosno specijalizirani stručnjaci za otkrivanje nezakonitog sadržaja i posebne strukture za otkrivanje i prepoznavanje takvog sadržaja na internetu.

Internetske platforme trebale bi stoga imati nužna sredstva za razumijevanje pravnih okvira u kojima djeluju. One bi također trebale, prema potrebi, blisko surađivati s tijelima za kazneni progon i s drugim nadležnim tijelima, posebno osiguravanjem da im se brzo i djelotvorno mogu podnositi zahtjevi za žurno uklanjanje nezakonitog sadržaja te kako bi, prema potrebi, mogle upozoriti tijela za kazneni progon na znakove zločinačkih aktivnosti na internetu. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora i prijava čime se smanjuje učinkovitost i djelotvornost postupka uklanjanja, tijela za kazneni progon i druga nadležna tijela trebala bi nastojati surađivati u definiranju djelotvornih digitalnih sučelja kojima se olakšava brzo i pouzdano podnošenje prijave i učinkovito identificiranje nezakonitog sadržaja i izvješćivanje o njemu. Kako bi se omogućilo pravilno funkcioniranje takve suradnje, platforme i nadležna tijela moraju uspostaviti kontaktne točke.

U EU-u su sudovi i nacionalna nadležna tijela, uključujući tijela za kazneni progon, nadležni za kazneni progon kaznenih djela i određivanje kaznenih sankcija u zakonitom postupku pokrenutom zbog nezakonitosti određene djelatnosti ili informacija na internetu. Internetske platforme istodobno imaju pravo spriječiti uporabu svoje infrastrukture i poslovne djelatnosti za počinjenje kaznenih djela, odgovorne su zaštititi svoje korisnike i spriječiti nezakoniti sadržaj na svojoj platformi i obično posjeduju tehnička sredstva za utvrđivanje i uklanjanje takvog sadržaja. Zbog toga je još važnije da su internetske platforme uložile znatna sredstva u razvoj naprednih tehnologija za proaktivno prikupljanje informacija o sadržaju koji kruži na njima i o ponašanju korisnika. Unatoč važnosti brzog donošenja odluka o uklanjanju nezakonitog sadržaja, potrebno je primijeniti određene zaštitne mjere. To zahtijeva ravnotežu uloga između javnih i privatnih tijela.

Važno je naglasiti da se tim pravnim okvirom ne definira, a još manje usklađuje, „nezakoniti” sadržaj. Nezakonitost se utvrđuje u skladu s posebnim zakonodavstvom na razini EU-a i nacionalnim zakonodavstvom. Iako su, na primjer, priroda i obilježja materijala povezanog s terorizmom , nezakonitog govora mržnje ili materijala koji prikazuje spolno zlostavljanje djece ili materijala povezanog s trgovanjem ljudima i štete koja se njima uzrokuje znatno drugačiji od povreda prava intelektualnog vlasništva, pravila o sigurnosti proizvoda, nezakonite poslovne prakse na internetu ili internetskih aktivnosti klevetničke prirode, sve te različite vrste nezakonitog sadržaja obuhvaćene su istim općim pravnim okvirom utvrđenim Direktivom o elektroničkoj trgovini. Nadalje, zbog znatnih sličnosti u postupku uklanjanja tih različitih vrsta sadržaja, ovom Komunikacijom obuhvaćen je čitav raspon nezakonitog sadržaja na internetu, ali se, prema potrebi i kada je to opravdano, uzimaju u obzir razlike specifične za određene sektore.

Korisnici ne bi trebali imati obvezu identificirati se kada prijavljuju ono što smatraju nezakonitim sadržajem, osim ako su te informacije potrebne za utvrđivanje zakonitosti sadržaja (npr. utvrđivanje vlasništva u slučaju prava intelektualnog vlasništva). To se posebno primjenjuje kada bi mogla biti ugrožena njihova sigurnost ili kada bi otkrivanje nečijeg identiteta moglo imati pravne posljedice. Korisnike koji žele ostati anonimni na platformama treba poticati da prijave podnose posredstvom provjerenih označivača.

Internetske platforme trebale bi uspostaviti lako dostupne i jednostavne mehanizme kojima se njihovim korisnicima omogućuje da prijavljuju sadržaj koji se smatra nezakonitim, a koji one smještaju na svojem poslužitelju.

Kako bi se osiguralo kvalitetno prijavljivanje i brže uklanjanje nezakonitog sadržaja, industrija na razini EU-a trebala bi dogovoriti kriterije koji se posebno temelje na poštovanju temeljnih prava i demokratskih vrijednosti. To se može postići s pomoću samoregulacijskih mehanizama ili u okviru normizacijskog okvira EU-a unutar kojeg se određeni subjekt može smatrati provjerenim označivačem, čime se omogućava dostatna fleksibilnost da se uzmu u obzir obilježja koja su specifična za određeni sadržaj i uloga provjerenog označivača. Drugi takvi kriteriji mogli bi uključivati unutarnje standarde osposobljavanja, standarde postupka i osiguranje kvalitete te pravne zaštitne mjere u pogledu neovisnosti, sukoba interesa, zaštite privatnosti i osobnih podataka i ostalo. Te su zaštitne mjere posebno važne u ograničenom broju slučajeva kada platforme smiju uklanjati sadržaj na temelju prijave provjerenog označivača bez da dodatno same provjeravaju zakonitost tog sadržaja. U tim ograničenim slučajevima provjereni označivači mogli bi biti podložni reviziji u skladu s tim kriterijima, a sustavom certifikacije mogao bi se potvrđivati status provjerenog označivača. U svim slučajevima trebale bi biti dostupne dostatne zaštitne mjere za sprječavanje zlouporabe sustava, kako je opisano u odjeljku 4.3.

Za razliku od običnih korisnika, može se očekivati da će provjereni označivači pridonijeti svojom stručnošću i da će njihov rad biti vrlo kvalitetan, što bi trebalo dovesti do kvalitetnijih prijava i bržeg uklanjanja sadržaja. Potiče se internetske platforme da iskoriste postojeće mreže provjerenih označivača. Na primjer, stručnjaci Europolove Jedinice za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima mogu ocijeniti ima li određeni internetski sadržaj obilježja terorizma ili nasilnog ekstremizma i oni stoga svojoj ulozi tijela za kazneni progon mogu pridodati i ulogu provjerenih označivača. Još jedan primjer provjerenog označivača je mreža linija za prijavljivanje materijala koji prikazuje spolno zlostavljanje djece INHOPE. Kada je riječ o sadržaju nezakonitih govora mržnje, organizacije civilnog društva i polu-javna tijela specijalizirani su za utvrđivanje i prijavljivanje rasističkog i ksenofobnog sadržaja na internetu.

Komisija smatra da proaktivne mjere iz članka 14. Direktive o elektroničkoj trgovini koje takve internetske platforme poduzimaju za otkrivanje i uklanjanje nezakonitog sadržaja koji smještaju na poslužitelju, uključujući uporabu automatskih alata i alata kojima se nastoji osigurati da se prethodno uklonjeni sadržaj ne učitava ponovno, same po sebi ne dovode do gubitka izuzeća od odgovornosti.

U većini slučajeva sada je najbolja praksa u industriji upotrijebiti automatske alate za sužavanje skupa spornog sadržaja koji će ljudski stručnjaci potom provjeriti i za koji će možda trebati procijeniti je li nezakonite prirode. To načelo uključivanja ljudskog elementa u načelu je važan dio automatskih postupaka kojima se nastoji utvrditi nezakonitost određenog sadržaja, posebno u područjima u kojima postoje visoke stope pogreške ili u kojima je potrebna kontesktualizacija.

S obzirom na obujam materijala koji su dostupni posredstvom internetskih platformi i uzimajući u obzir tehnološki napredak u obradi informacija i strojnoj inteligenciji, uporaba tehnologija za automatsko otkrivanje i filtriranje postaje još važniji alat u borbi protiv nezakonitog sadržaja na internetu. Mnoge velike platforme sada se koriste nekim vrstama algoritama uparivanja koje se temelje na različitim tehnologijama, od jednostavnog filtriranja metapodataka do raspršivanja i označivanja (fingerprinting) sadržaja radi praćenja.

Iz toga slijedi da internetska platforma poduzimanjem proaktivnih mjera za otkrivanje i uklanjanje nezakonitog sadržaja može saznati za nezakonite aktivnosti ili nezakonite informacije, što bi moglo dovesti do gubitka prava na izuzeće od odgovornosti u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (a) Direktive o elektroničkoj trgovini. Međutim, u takvim slučajevima internetska platforma, kada sazna za te informacije ili aktivnosti, ipak može brzo djelovati kako bi uklonila predmetne informacije ili im onemogućila pristup. Ako to učini, internetska platforma i dalje može iskoristiti izuzeće od odgovornosti u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (b). Stoga zabrinutost zbog mogućeg gubitka prava na izuzeće od odgovornosti ne bi trebala odvraćati od primjene djelotvornih proaktivnih dobrovoljnih mjera koja se nastoji potaknuti ovom Komunikacijom ili sprječavati njihovu primjenu.

Sud je objasnio da je tim uvjetima obuhvaćena „svaka situacija u kojoj predmetna [internetska platforma] sazna, na bilo koji način, za [činjenice ili okolnosti na temelju kojih je dobar gospodarstvenik uz dužnu pažnju trebao prepoznati predmetnu nezakonitost]” i da to uključuje, osim prijave treće strane, situaciju kada „platforma, tijekom istrage pokrenute na njezinu inicijativu, otkrije nezakonitu aktivnost ili nezakonite informacije”.

To znači da sama činjenica da internetska platforma poduzima određene mjere povezane s općim pružanjem svojih usluga ne znači nužno da ima aktivnu ulogu u pogledu pojedinačnih stavki sadržaja koje pohranjuje i da internetska platforma ne može iz tog razloga iskoristiti izuzeće od odgovornosti. Komisija smatra da takve mjere mogu, i trebale bi, uključivati i proaktivne mjere za otkrivanje i uklanjanje nezakonitog sadržaja na internetu, posebno ako su se takve mjere poduzimaju u okviru primjene uvjeta za pružanje usluge internetske platforme. To će biti u skladu s ravnotežom između različitih interesa koji se žele postići Direktivom o elektroničkoj trgovini. Ona podsjeća da je u interesu svih uključenih stranaka donositi i provoditi brze i pouzdane postupke za uklanjanje i onemogućavanje pristupa nezakonitim informacijama. Iako se tom Direktivom isključuje obveza internetskih platformi da aktivno traže činjenice,njome se potvrđuje važnost dobrovoljnih mjera.

Posebno u pogledu članka 14. Direktive o elektroničkoj trgovini, u predmetu L'Oréal protiv eBaya, Sud EU-a objasnio je da „sama činjenica da [internetska platforma] na svojem poslužitelju pohranjuje ponude za prodaju, utvrđuje uvjete prodaje, prima naknadu za uslugu i pruža opće informacije korisnicima ne može utjecati na to da joj se uskrati izuzeće od odgovornosti predviđeno [člankom 14. Direktive o elektroničkoj trgovini]”. Međutim, taj učinak postoji, kako je odlučio Sud, „ako je, s druge strane, [internetska platforma] pružila pomoć koja posebno uključuje poboljšanje prikaza predmetnih ponuda za prodaju ili promoviranje tih ponuda.”.

U uvodnoj izjavi 38. Komisijinog prijedloga Direktive o autorskim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu od 14. rujna 2016. navedeno je sljedeće: „U odnosu na članak 14. [Direktive o elektroničkoj trgovini], nužno je provjeriti ima li pružatelj usluge aktivnu ulogu, među ostalim poboljšavanjem prikaza učitanih djela ili sadržaja ili njihovom promidžbom, neovisno o prirodi sredstava koja se za to upotrebljavaju.”

Prvo, to izuzeće od odgovornosti dostupno je samo davateljima usluga „smještaja informacija na poslužitelju” koji ispunjavaju uvjete iz članka 14. te Direktive. To su davatelji usluga čije se djelatnosti sastoje od pohrane informacija na zahtjev trećih strana i koji nemaju toliko aktivnu ulogu da bi imali znanja o tim informacijama ili kontrolu nad njima.

S obzirom na središnju ulogu i sposobnosti internetskih platformi i njihove povezane odgovornosti, one bi trebale donositi djelotvorne proaktivne mjere za otkrivanje i uklanjanje nezakonitog sadržaja na internetu i ne ograničavati se samo na reagiranje na zaprimljene prijave. Nadalje, za određene kategorije nezakonitog sadržaja možda neće biti moguće potpuno ostvariti cilj smanjenja rizika od ozbiljne štete ako platforme ne budu poduzimale takve proaktivne mjere.

Dokaze o kaznenim djelima prikupljene tijekom uklanjanja nezakonitog sadržaja trebalo bi dostaviti tijelima za kazneni progon, ako je to u skladu sa zahtjevima propisanima u Uredbi (EU) 2016/679, posebno sa zakonskom osnovom za obradu osobnih podataka.

Zbog potrebe za suradnjom s tijelima za kazneni progon u istrazi i kaznenom progonu kaznenih djela platforme će se u nekim slučajevima možda morati suzdržati od uklanjanja nezakonitog sadržaja kada je to potrebno u okviru posebne istrage koja je u tijeku. To se odvija pod strogim nadzorom nacionalnih tijela i u skladu s nacionalnim pravilima o kaznenom postupku.

Naposljetku, internetske platforme trebale bi prijaviti tijelima za kazneni progon sva saznanja ili dokaze o kaznenim ili drugim djelima kako bi upozorila nadležna tijela ili im omogućila istrage i kazneni progon pojedinaca koji stvaraju takav sadržaj ili zlouporabe usluga od strane organiziranog kriminala ili terorističkih skupina. One bi pritom trebale poštovati primjenjive pravne zahtjeve, među ostalim Uredbu (EU) 2016/679 o zaštiti osobnih podataka.To može biti primjereno i u slučajevima ponuda i prodaje proizvoda i trgovačke prakse koji nisu u skladu sa zakonodavstvom EU-a.

U određenim slučajevima, posebno kad je internetskim platformama teško procijeniti zakonitost određene stavke sadržaja i kada je riječ o odluci koja bi mogla biti sporna, moglo bi biti korisno da one u slučaju dvojbe zatraže savjet treće strane. Tu ulogu u različitim državama članicama imaju samoregulacijska ili nadležna tijela. Takva suradnja snažno se potiče kao dio pojačane suradnje između internetskih platformi i nadležnih tijela.

U praksi je za utvrđivanje zakonitosti različitih vrsta sadržaja potrebna različita količina kontekstualnih informacija. Na primjer, dok je nezakonitu prirodu materijala koji prikazuje spolno zlostavljanje djece lakše utvrditi, za utvrđivanje nezakonitosti klevetničkih izjava u načelu je potrebna pažljiva analiza konteksta u kojem su one dane.

Direktivom o elektroničkoj trgovini zahtijeva se od internetskih platformi da, nakon što su saznale za nezakoniti sadržaj, „žurno” djeluju kako bi ga uklonile, ako žele da se na njih i dalje primjenjuje izuzeće od odgovornosti. Što će to značiti u praksi ovisit će o posebnostima svakog pojedinog slučaja, posebno o vrsti nezakonitog sadržaja, točnosti prijave i mogućoj uzrokovanoj šteti.

Postupci prijave i djelovanja mogu se ponekad zloupotrebljavati lošom praksom ili zlonamjerno. Takvu praksu trebalo bi snažno obeshrabrivati, na primjer ukidanjem povlaštenog tretmana prijava podnositelja koji šalje veliki broj nevažećih prijava ili zaprima veliki broj odgovora na prijave, ili oduzimanjem statusa provjerenog označivača, u skladu s utvrđenim i transparentnim kriterijima. Te politike trebalo bi jasno opisati u uvjetima pružanja usluge internetske platforme i one bi trebale biti dio općeg izvješćivanja o transparentnosti internetskih platformi, kako bi se povećala odgovornost javnosti. Slične mjere trebalo bi uspostaviti u odnosu na zloupotrebljavajuće odgovore na prijave.

U određenim okolnostima obavješćivanje pružatelja sadržaja i/ili dopuštanje odgovora na prijavu ne bi bilo primjereno, posebno u slučajevima kada bi to utjecalo na istražne ovlasti nadležnih tijela država članica koje su nužne za sprječavanje, otkrivanje i kazneni progon kaznenih djela, kao u slučaju materijala koji prikazuje spolno zlostavljanje djece.

Mogućnost osporavanja odluka trebala bi dovesti do smanjenja broja neopravdanih uklanjanja zakonitog sadržaja i njome bi se trebali osigurati dokazi za mehanizme za izvansudsko rješavanje sporova ili za žalbene sudske postupke.

U načelu bi se osobama koje su dostavile sadržaj trebala dati mogućnost osporavanja odluke podnošenjem odgovora na prijavu. To se primjenjuje i u slučaju automatskog uklanjanja sadržaja.

Internetske platforme trebale bi u svojim uvjetima pružanja usluga dati jasno, lako razumljivo i detaljno objašnjenje svoje politike sadržaja. Ono bi trebalo uključivati postupanje s nezakonitim sadržajem i sadržajem koji nije u skladu s uvjetima pružanja usluga te platforme. Trebalo bi jasno navesti sva ograničenja u pogledu vrste sadržaja koji je dopušten na određenoj platformi i priopćiti ih korisnicima. Ovim objašnjenjem trebali bi biti obuhvaćeni i uspostavljeni postupci za osporavanje odluka o uklanjanju, uključujući one koje su pokrenuli provjereni označivači.

Internetske platforme trebale bi u svojim uvjetima pružanja usluga objavljivati podroban opis svoje politike sadržaja i to jasno priopćiti svojim korisnicima. U tim uvjetima ne bi se trebala definirati samo politika uklanjanja sadržaja ili onemogućivanja pristupa sadržaju već bi se trebale navoditi i zaštitne mjere kojima se osigurava da se mjerama povezanima sa sadržajem ne uzrokuje prekomjerno uklanjanje. U uvjetima pružanja usluga internetskih platformi trebalo bi jasno navesti mogućnosti korisnika za osporavanje odluka o uklanjanju kao dio pojačane transparentnosti opće politike uklanjanja tih platformi. Time bi se trebalo pridonijeti i smanjenju mogućeg negativnog utjecaja na temeljna prava korisnika na slobodu izražavanja i informiranja.

20.Sprječavanje ponovne pojave nezakonitog sadržaja

Kada je jednom otkriven i uklonjen, nezakoniti sadržaj ne bi se trebao ponovno pojavljivati na internetu. Učinkovito i djelotvorno sprječavanje ponovne pojave na temelju postojeće dobre prakse i na temelju odgovarajućih zaštitnih mjera od ključne je važnosti za sustav koji dobro funkcionira. Za sprječavanje širenja poznatog nezakonitog materijala na platformama potrebna je bliža suradnja između davatelja usluga na internetu u skladu s primjenjivim pravilima prava tržišnog natjecanja. Također je važno pojačati suradnju tijela za kazneni progon s manjim, manje otpornim trgovačkim društvima, koja bi mogla postati preferirana platforma zločinaca i drugih počinitelja povreda na internetu, ako ih budu smatrali ranjivijima od ostalih.

21.Mjere protiv višestrukih počinitelja povreda

Kako bi se izbjegla ponovna pojava nezakonitog sadržaja koji postavljaju korisnici koji stalno postavljaju istu vrstu sadržaja kojom se vrše povrede, mnoge internetske platforme već su uspostavile mjere protiv višestrukih počinitelja povreda, kao što su obustava ili zatvaranje računa ili mjere prikrivenog zabranjivanja.

Internetske platforme trebale bi poduzimati mjere kojima se korisnici obeshrabruju od toga da više puta učitavaju nezakoniti sadržaj iste prirode i čiji je cilj djelotvorno onemogućiti širenje takvog nezakonitog sadržaja.

To bi se trebalo primjenjivati kada je počinitelj povrede isti, kada je predmetni sadržaj iste prirode i kada je, ako je to opravdano, korisnik pravodobno obaviješten o prijavama koje su zaprimljene protiv njega/nje i o obustavi ili zatvaranju računa. Time bi se korisniku omogućilo da ospori odluku i olakšao bi se pristup pravnoj zaštiti protiv mjere, ako je to prikladno u skladu s ugovorom između korisnika i platforme i primjenjivog prava. I u takvim slučajevima obrada osobnih podataka mora biti potpuno u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka.

Ponavljamo još jednom, pružatelja sadržaja ne bi trebalo informirati ni obavješćivati ako bi to moglo utjecati na istražne ovlasti država članica koje su nužne za sprječavanje, otkrivanje i kazneni progon kaznenih djela, ako za to postoji nužna pravna osnova.

22.Filtri za automatsko ponovno učitavanje

Povrh tehnologija koje se upotrebljavaju za utvrđivanje potencijalno nezakonitog sadržaja koje su navedene u odjeljku 3.3., tehnološki alati mogu se upotrebljavati s višim stupnjem pouzdanosti za označavanje i filtriranje (uklanjanje i onemogućivanje ponovnog učitavanja) sadržaja za koji je utvrđeno da je nezakonit i koji je ocijenjen nezakonitim. Komisija stoga snažno potiče daljnju uporabu takvih alata podložno zaštitnim mjerama kao što su reverzibilnost i iznimke, kako je navedeno u nastavku.

To se trenutačno odvija u pogledu „Baze podataka hashtagova” koja se upotrebljava u odnosu na teroristički sadržaj i koja je razvijena u okviru internetskog foruma EU-a ili u području autorskog prava ili materijala koji prikazuje spolno zlostavljanje djece, ali i za proizvode koje su tijela za kazneni progon označila kao nesukladne s primjenjivim zakonodavstvom. Tim su praksama ostvareni dobri rezultati. Međutim, njihova djelotvornost ovisi o daljnjim unaprjeđenjima kojima će se ograničiti pogrešno utvrđivanje sadržaja i olakšati donošenje odluka u skladu s kontekstom i nužnih zaštitnih mjera reverzibilnosti.

Na primjer, na temelju prakse u području autorskog prava u pogledu automatskog prepoznavanja sadržaja, u prijedlogu Komisije o autorskom pravu na jedinstvenom digitalnom tržištu takve se tehnologije, ako su primjerene i razmjerne, priznaju kao moguće sredstvo za, među ostalim, sprječavanje dostupnosti nelicenciranog sadržaja u okviru relevantnih internetskih usluga.

U okviru automatskih postupaka kojima se onemogućuje ponovno učitavanje uklonjenog sadržaja trebalo bi dopustiti iznimke povezane s kontekstom i slučajeve kada se uklonjeni sadržaj izmijeni i uskladi s pravnim ili drugim zahtjevima. Područjem primjene i vremenskim okvirom za iznimke povezane s kontekstom trebalo bi uzeti u obzir posebnu prirodu sadržaja i povezane prijetnje sigurnosti te mogućnost privremene suspenzije takvog sadržaja dok ne bude provedena detaljnija procjena.

Komisija snažno potiče daljnju uporabu i razvoj automatskih tehnologija za sprječavanje ponovnog pojavljivanja nezakonitog sadržaja na internetu. Ako se za sprječavanje ponovnog pojavljivanja nezakonitog sadržaja upotrebljavaju automatskih alati, trebale bi biti dostupne zaštitne mjere reverzibilnosti u slučaju pogrešnih odluka, a uporaba i uspješnost te tehnologije trebali bi biti transparentno navedeni u uvjetima pružanja usluge platforme. Sve internetske platforme trebale bi moći pristupiti bazama podataka koje se upotrebljavaju za automatsko prepoznavanje i utvrđivanje nezakonitog sadržaja koji se ponovno pojavljuje, pod uvjetom da je postupak obrade u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o zaštiti osobnih podataka ili tržišnom natjecanju. Politike privatnosti trgovačkih društava trebale bi uključivati transparentne informacije o obradi osobnih podataka u slučaju takvih baza podataka.

Internetske platforme trebale bi osigurati i stalno ažuriranje svojih alata kako bi se osiguralo otkrivanje nezakonitog sadržaja, u skladu s promjenama taktike i ponašanja zločinaca i ostalih počinitelja povreda na internetu. Alate koji se upotrebljavaju za teroristički sadržaj trebalo bi prilagoditi tako da mogu prepoznavati novi i stari sadržaj i osigurati njegovo brzo preispitivanje i uklanjanje. Takav sadržaj trebalo bi unijeti u alate kojima se mogu koristiti sve platforme, kao što je spomenuta baza podataka hashtagova (koja se trenutačno upotrebljava za teroristički sadržaj). Takav tehnološki razvoj trebao bi se odvijati na temelju suradnje među internetskim platformama, nadležnim tijelima i ostalim dionicima, uključujući civilno društvo.

23.Zaključci

Povećanje količine nezakonitog sadržaja na internetskim platformama uzrokuje stvarnu štetu društvu, uključujući opasnosti za cjelovitost, dostojanstvo i zdravlje naših građana. Ako se takva šteta ne spriječi na primjeren način, to će dovesti do smanjenja povjerenja u digitalne usluge i u konačnici u jedinstveno digitalno tržište koje je ključni pokretač inovacija, rasta i zapošljavanja. Iako takav sadržaj stvaraju i učitavaju treće osobe, internetske platforme, zbog sve većeg utjecaja u društvu koji proizlazi iz njihove uloge čuvara sadržaja i informacija, imaju sve veće odgovornosti prema svojim korisnicima i društvu u cjelini. One bi stoga trebale proaktivno uklanjati nezakoniti sadržaj, sprječavati njegovo ponovno pojavljivanje, uspostaviti djelotvorne postupke prijave i djelovanja i sučelja s trećim stranama (kao što su provjereni označivači) koja dobro funkcioniraju te davati posebnu prednost prijavama nacionalnih tijela za kazneni progon. Ako internetske platforme odlučuju o tome koji bi se sadržaj trebao smatrati nezakonitim, u skladu sa zakonom, trebalo bi uspostaviti odgovarajući mehanizam provjera.

U ovoj Komunikaciji daju se smjernice i stoga se njome ne mijenja primjenjivi pravni okvir i ona ne sadržava pravno obvezujuća pravila. Njezin je glavni cilj internetskim platformama dati smjernice o tome kako mogu ispuniti svoje odgovornosti u pogledu nezakonitog sadržaja koji smještaju na poslužitelju. Njome se također nastoji uskladiti dobra praksa postupanja u slučaju različitih vrsta nezakonitog sadržaja u cilju promicanja bliže suradnje među platformama i nadležnim tijelima. U njoj se stoga prikazuje europski pristup rješavanju problema nezakonitog sadržaja na internetskim platformama kombiniranjem potrebe za brzim i djelotvornim uklanjanjem nezakonitog sadržaja i za sprječavanjem i kaznenim progonom kaznenih dijela uz zaštitu prava na slobodu govora na internetu. Ovim smjernicama dopunit će se i pojačati dijalozi o različitim sektorima koji su u tijeku.

Posebno bi trebalo osigurati da takve postupke mogu provoditi manje internetske platforme i mnogi elementi ove Komunikacije osmišljeni su vodeći računa o njihovim posebnim potrebama. Međutim, Komisija će istražiti dodatne načine za podupiranje prihvaćanja smjernica i za manje platforme.