EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 23.2.2021. COM(2021) 87 final 2021/0048(NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA ·Razlozi i ciljevi prijedloga Cilj je Obzora Europa, novog okvirnog programa EU-a za istraživanje i inovacije (2021.–2027.), povećati učinak EU-a u području istraživanja i inovacija kombiniranjem zajedničkih ulaganja europskog partnerstva s dodatnim sredstvima iz privatnog i javnog sektora u područjima u kojima opseg i razmjeri sredstava za istraživanje i razvoj mogu pridonijeti postizanju prioriteta EU-ova Obzora Europa, konkretno njegova drugog stupa, „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”. [U članku 8. stavku 1. točki (c)] Uredbe o Obzoru Europa propisano je da se institucionalizirana europska partnerstva na temelju članaka 185. i 187. UFEU-a „provode [...] samo ako se drugim dijelovima programa Obzor Europa, uključujući druge oblike europskih partnerstava, ne bi ostvarili ciljevi ili potrebni očekivani učinci te ako je to opravdano dugoročnom perspektivom i visokim stupnjem integracije.” U Uredbi o Obzoru Europa suzakonodavci su također utvrdili osam prioritetnih područja za moguća institucionalizirana europska partnerstva na temelju članka 185. odnosno 187. UFEU-a. Shodno tome, kandidirano je dvanaest inicijativa za koje je provedena usklađena procjena učinka. Ovaj prijedlog obuhvaća devet institucionaliziranih europskih partnerstava na temelju članka 187. UFEU-a i njime se uspostavljaju pojedinačna zajednička poduzeća radi njihove provedbe. Osim toga, Europska komisija je donijela prijedlog institucionaliziranog europskog partnerstva za računalstvo visokih performansi na temelju članka 187. UFEU-a [COM(2020) 569 final] i planira donijeti prijedlog europskog partnerstva za mjeriteljstvo na temelju članka 185. UFEU-a [dodati upućivanje]. Među prvim kandidatima za institucionalizirana europska partnerstva bile su dvije inicijative, jedna za suradničku, povezanu i automatiziranu mobilnost i druga za inovativna mala i srednja poduzeća Međutim, u postupku procjene učinka zaključeno je da bi drugi oblik intervencije bio prikladniji. · Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Kao dio višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027., Obzor Europa bit će u većoj mjeri usmjeren na učinak i na ostvarivanje europske dodane vrijednosti. Njegova će provedba biti učinkovitija i djelotvornija jer će se osigurati dosljednost, usklađenost i komplementarnost u okviru programa Obzor Europa i u odnosu na druge EU-ove, lokalne, regionalne, nacionalne i, prema potrebi, međunarodne inicijative i njihove izvore financiranja. Cilj je Obzora Europa odgovoriti na globalne izazove s kojima se EU suočava i za koje je potreban „radikalan novi pristup razvoju i primjeni novih tehnologija i inovativnih rješenja za građane i planet u dosad neviđenom opsegu i dosad neviđenom brzinom te prilagodbi našeg političkog i gospodarskog okvira kako bi se globalne prijetnje pretvorile u nove prilike za naše društvo i gospodarstvo, građane i poduzeća.” Obzor Europa i dalje nastoji ojačati znanstvene i tehnološke temelje EU-a i potaknuti konkurentnost, pri čemu ulaganjima EU-a u istraživanja i inovacije pristupa s većom strateškom usmjerenošću i naglaskom na učinku. Stoga se u ciljevima Obzora Europa ističe da je potrebno djelovati kako bi se „ostvarili strateški prioriteti Unije, kako bi se doprinijelo ostvarenju ciljeva i politika EU-a te suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja u skladu s načelima Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma”. Europska partnerstva ključan su dio Obzora Europa. Njima se nadopunjuje postojeći politički okvir rješavanjem globalnih izazova i prioriteta EU-a za koje je potrebna kritična masa i dugoročna vizija o kojoj su se dogovorili i na koju su se obvezali odgovarajući sektori. Radi rješavanja izazova povezanih s klimatskim promjenama i pitanjima okoliša, postizanja vodećeg položaja Europe u području tehnologije i otvorene strateške autonomije te osiguravanja održivog i uključivog oporavka potrebno je raspršena nastojanja u području istraživanja i inovacija usmjeriti prema zajedničkoj viziji potrebnog procesa preobrazbe. Povezivanjem s javnim i privatnim sektorom europska partnerstva pomažu pri bržem iznalaženju novih rješenja, osobito onih kojima se mogu smanjiti emisije stakleničkih plinova do 2030. u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, i onih koja mogu pridonijeti postizanju zelene i digitalne tranzicije. Ona omogućuju sustavnu interakciju s nizom dionika i krajnjih korisnika, uključujući normizacijska tijela i međunarodne partnere, kako bi se osiguralo da se nova rješenja prihvate i mogu doprinijeti ostvarenju ambicioznih ciljeva. Partnerstva također doprinose jačanju europskog istraživačkog prostora usklađivanjem agenda za istraživanje i inovacije, unapređenjem vještina i povećanjem apsorpcijskih kapaciteta europskih poduzeća. Devet institucionaliziranih europskih partnerstava na temelju članka 187. UFEU-a potpuno je u skladu s novim pristupom politike Obzora Europa prema europskim partnerstvima koji se temelji na učinku. Ta su partnerstva dio skupa od 49 kandidata za europska partnerstva, čime se osigurava usklađeno okruženje. U sklopu strateškog planiranja odlučeno je da će se institucionalizirana europska partnerstva koristiti za postizanje ciljeva i učinaka koji se ne mogu postići drugim oblicima europskih partnerstava i za dugoročne prioritete koji iziskuju visok stupanj integracije. ·Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Kao dio VFO-a za razdoblje 2021.–2027., Obzor Europa, novi okvirni program EU-a za istraživanje i inovacije, imat će vodeću ulogu u provedbi socijalnih, ekonomskih i okolišnih tranzicija koje su potrebne za postizanje prioriteta politika EU-a. U sklopu procesa strateškog planiranja Obzora Europa izrađen je prvi strateški plan za razdoblje 2021.–2024. Ključne strateške smjernice za potporu istraživanjima i inovacijama, koja su razrađena u suradnji s dionicima, potpuno su u skladu s prioritetima EU-a. Djelovanja u okviru drugog stupa Obzora Europa, „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”, stoga će se usmjeriti na odabrane teme velikog učinka koje mogu znatno pridonijeti ostvarenju političkih prioriteta EU-a. Europska partnerstva dobro su etablirana u kontekstu i strukturi Obzora Europa s obzirom na društvene izazove koji su prioriteti drugog stupa Obzora Europa kad je riječ o istraživanju i inovacijama. Ona će odigrati važnu ulogu u postizanju strateških ciljeva Komisije, omogućujući bržu zelenu, klimatski neutralnu i digitalnu tranziciju Europe uz istodobno jačanje otpornosti i konkurentnosti europske industrije. U nastavku je opisano kako će devet institucionaliziranih europskih partnerstava obuhvaćenih prijedlogom doprinijeti prioritetima EU-a. Europa kao kružno biogospodarstvo: ovim će se partnerstvom uvelike doprinijeti klimatskim ciljevima za 2030., otvoriti put prema klimatskoj neutralnosti do 2050. te povećati održivost i kružnost sustava proizvodnje i potrošnje, u skladu s europskim zelenim planom. Cilj mu je razviti i proširiti održivu nabavu i pretvorbu biomase u biotehnološke proizvode usmjeravanjem na višestupanjsku preradu u biorafinerijama te primjenom pristupa kružnog gospodarstva kao što je iskorištavanje biološkog otpada iz poljoprivrede, industrije i komunalnog sektora. Namijenjeno je i potpori uvođenju biotehnoloških inovacija na regionalnoj razini uz aktivno sudjelovanje lokalnih aktera i radi revitalizacije ruralnih, obalnih i perifernih regija. Čisto zrakoplovstvo: ovim se partnerstvom zrakoplovstvo usmjerava prema klimatskoj neutralnosti, i to bržim razvojem, integracijom i vrednovanjem uglavnom disruptivnih rješenja u području istraživanja i inovacija kako bi se mogla što prije primijeniti. Uz to, cilj mu je razviti iduću generaciju iznimno učinkovitih niskougljičnih zrakoplova opremljenih novim izvorima energije, motorima i sustavima, koji će biti rezultat faze istraživanja i demonstracije na visokim razinama tehnološke spremnosti. Potporom istraživanjima i inovacijama u području zrakoplovstva poboljšava se konkurentnost i zapošljavanje u tom sektoru, što će biti posebno važno za oporavak. Neki od ciljeva koje treba ostvariti do 2030. su dokazati da se disruptivnim tehnološkim inovacijama u zrakoplovima neto emisije stakleničkih plinova do 2030. mogu smanjiti za najmanje 55 % u usporedbi s razinama iz 1990. te otvoriti put prema postizanju klimatske neutralnosti do 2050. Čisti vodik: ovim će se partnerstvom ubrzati razvoj i primjena europskog vrijednosnog lanca za tehnologije vodika proizvedenog iz obnovljivih izvora te time doprinijeti održivom, dekarboniziranom i potpuno integriranom energetskom sustavu u skladu s Komunikacijom „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020) 301). Pritom se naglasak stavlja na proizvodnju, distribuciju i skladištenje čistog vodika te opskrbljivanje sektora koje je teško dekarbonizirati kao što je teška industrija i primjena u prijevozu teškim vozilima. Jedan od ciljeva za razdoblje do 2030. jest proizvodnja čistog vodika po cijeni od otprilike 1,5–3 EUR po kilogramu, za što će trebati postići ciljeve za 2030. u pogledu veće učinkovitosti i nižih kapitalnih izdataka. Osim toga, pretpostavlja se i dostupnost energije iz obnovljivih izvora po povoljnim cijenama te omogućivanje prodora na masovna tržišta, kao i smanjenje troškova distribucije na manje od 1 EUR po kilogramu za velike količine vodika.

Europska željeznica: ovim će se partnerstvom ubrzati razvoj i primjena inovativnih tehnologija (posebno digitalizacije i automatizacije) kako bi se postigla korjenita preobrazba željezničkog sustava i ostvarili ciljevi europskog zelenog plana, primjerice preusmjeravanje znatnog dijela od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama na prijevoz željeznicom i unutarnjim plovnim putovima. U okviru partnerstva razvit će se rješenja koja imaju široku potporu u cijelom EU-u, što će dovesti do prihvaćenosti na tržištu koja bi do 2030. mogla iznositi i do 75 %, povećati konkurentnost željeznice i pridonijeti tehnološkom vodstvu Europe u željezničkom sektoru. Globalno zdravlje EDCTP3: ovim će se partnerstvom iznaći nova rješenja za smanjenje tereta zaraznih bolesti u supsaharskoj Africi te ojačati istraživački kapaciteti za pripremu i odgovor na ponovno pojavljivanje zaraznih bolesti u supsaharskoj Africi i drugdje u svijetu. Cilj mu je postići da se do 2030. licenciraju barem dvije nove zdravstvene tehnologije za suzbijanje zaraznih bolesti i pružiti potporu za barem 100 istraživačkih instituta u 30 zemalja kako bi se omogućio učinkovit i brz odgovor istraživačke djelatnosti radi razvoja zdravstvenih tehnologija za suzbijanje epidemija. Inicijativa za inovativno zdravlje: ovom će se inicijativom pridonijeti stvaranju istraživačkog i inovacijskog ekosustava na razini EU-a kojim će se olakšati prijenos znanstvenih spoznaja u konkretne inovacije. Njome će se podržati razvoj sigurnih, djelotvornih i troškovno učinkovitih proizvoda i usluga usmjerenih na ljude kojima se nastoje zadovoljiti ključne potrebe u području javnog zdravlja i potaknuti međusektorske inovacije u tom području kako bi europska zdravstvena industrija bila globalno konkurentna. Obuhvaćat će prevenciju, dijagnostiku, liječenje i upravljanje bolestima. Neki od ciljeva inicijative za 2030. uključivali bi pokretanje najmanje 30 velikih međusektorskih projekata usmjerenih na inovacije u području zdravlja i demonstraciju izvedivosti integriranja proizvoda ili usluga u zdravstvenoj zaštiti. Inicijativa će pridonijeti postizanju ciljeva europskog plana za borbu protiv raka, nove industrijske strategije za Europu i farmaceutske strategije za Europu. Ključne digitalne tehnologije: ključne digitalne tehnologije obuhvaćaju elektroničke komponente, njihov dizajn, proizvodnju i integraciju u sustave te softver koji određuje njihov način rada. Glavni je cilj tog partnerstva podržati digitalnu transformaciju svih gospodarskih i društvenih sektora, povećati koristi od transformacije u Europi i podržati europski zeleni plan. Cilj mu je da se do 2030. zahvaljujući vodećoj ulozi EU-a u ključnim digitalnim tehnologijama ojačaju uporišta industrije tako da se iskoriste novonastale prilike za uspostavu tehnološke suverenosti i jačanje konkurentnosti. Istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu: ovom se inicijativom nastoji omogućiti digitalna transformacija upravljanja zračnim prometom kako bi europski zračni prostor postao globalno najučinkovitiji i najpovoljniji za okoliš te kako bi se podržali konkurentnost i oporavak europskog zrakoplovnog sektora nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Ciljevi inicijative uključuju bolju povezivost, integraciju i automatizaciju veze između zrakoplova i zemlje, veću fleksibilnost i proširivost upravljanja zračnim prostorom te sigurno uključivanje bespilotnih zrakoplova. U okviru inicijative nastojat će se do 2030. iznaći rješenja iz europskog glavnog plana upravljanja zračnim prometom za fazu D na razini tehnološke spremnosti 6. Pametne mreže i usluge: ovim će se partnerstvom omogućiti potpora tehnološkoj suverenosti za pametne mreže i usluge u skladu s novom industrijskom strategijom za Europu i paketom instrumenata za kibersigurnost 5G tehnologije. Cilj mu je pomoći u rješavanju društvenih izazova i omogućiti digitalnu i zelenu tranziciju. U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 podupirat će tehnologije za odgovor na zdravstvenu krizu i gospodarski oporavak. Partnerstvo će omogućiti europskim akterima razvoj tehnoloških kapaciteta za 6G sustave koji će biti temelj za buduće digitalne usluge do 2030. Pomoći će u razvoju vodećih tržišta za 5G infrastrukturu i usluge u Europi usklađivanjem uvođenja 5G tehnologija s Instrumentom za povezivanje Europe 2 za digitalne tehnologije (CEF). 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST ·Pravna osnova Navedeni prijedlozi za institucionalizirana europska partnerstva temelje se na članku 187. UFEU-a, prema kojem EU može osnovati zajednička poduzeća ili bilo koju drugu strukturu potrebnu za učinkovito provođenje svojih istraživačkih, tehnološko-razvojnih i demonstracijskih programa. ·Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Prema UFEU-u, istraživanje je u podijeljenoj nadležnosti EU-a i njegovih država članica. U članku 4. stavku 3. navodi se da u područjima istraživanja, tehnološkog razvoja i svemira EU može provoditi posebne aktivnosti, uključujući utvrđivanje i provedbu programa, pri čemu ne smije utjecati na slobodu država članica da djeluju u tim područjima. Predložene inicijative usmjerene su na područja u kojima postoji dokaziva dodana vrijednost djelovanja na razini EU-a zbog razmjera, brzine i opsega napora koje EU mora uložiti kako bi postigao svoje dugoročne ciljeve iz Ugovora, ostvario svoje strateške političke prioritete i ispunio obveze. Predloženim inicijativama trebale bi se također dopuniti i ojačati nacionalne i podnacionalne aktivnosti u istom području. Budući da se europska partnerstva temelje na zajedničkoj dugoročnoj strateškoj agendi za istraživanja i inovacije, primjerena su za rješavanje složenih prekograničnih izazova. Njima se može ukloniti niz sistemskih, tržišnih i transformacijskih nedostataka, što je preduvjet za brži razvoj i širenje inovacija. Pritom je naglasak stavljen na sljedeće: ·jačanje suradnje i razmjene znanja među ključnim akterima u europskom istraživačkom i inovacijskom sustavu, uključujući interdisciplinarnu i međusektorsku suradnju i bolju integraciju vrijednosnih lanaca i ekosustava, ·osiguravanje usklađenosti i integracije europskih, nacionalnih/regionalnih i industrijskih istraživačkih i inovacijskih strategija, programa i ulaganja s dogovorenim usmjerenjima, ·stvaranje kritične mase ulaganja u zajedničke prioritete i povećanje privatnih ulaganja u istraživanje i inovacije, ·smanjenje rizika i neizvjesnosti za industriju povezanih s ulaganjima u istraživačke i inovacijske aktivnosti te nove tehnologije i rješenja podjelom rizika i omogućivanjem predvidljivosti ulaganja. Djelovanjima samo na nacionalnoj razini ili na razini industrije ne mogu se ostvariti razmjeri, brzina ni opseg potpore istraživanjima i inovacijama koji su potrebni EU-u kako bi postigao dugoročne ciljeve iz Ugovora, ostvario svoje strateške političke prioritete (uključujući klimatske i energetske ciljeve iz Pariškog sporazuma i europskog zelenog plana) te pridonio rješavanju globalnih izazova i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. ·Proporcionalnost Cjelokupni pristup koji je doveo do ovog prijedloga temelji se na načelu proporcionalnosti. Politički i pravni kontekst promijenio se od uspostave postojećih partnerstava. Sada se veći naglasak stavlja na potrebu za racionalizacijom glavnih prioriteta politike EU-a i osiguravanje njihova mjerljivog učinka. S obzirom na novi kontekst, važno je odabrati samo ona europska partnerstva koja pružaju stvarnu i dokazivu dodanu vrijednost. Stoga svako institucionalizirano europsko partnerstvo mora dokazati svoju dodanu vrijednost, konkretno to da se njegovi ciljevi ne mogu djelotvornije ostvariti jednostavnijim sredstvima, uključujući standardni pristup tradicionalnih poziva u okviru Obzora Europa ili jednostavnije oblike partnerstva kao što su partnerstva za zajedničke programe.

Proporcionalnost kandidata za partnerstva ocijenjena je u skladu sa sljedećom logikom od dva koraka: (1)obrazloženje partnerskog pristupa u određenom području (uključujući razmatranja o dodatnosti, usmjerenosti i povezanosti sa strateškim prioritetima) umjesto drugih oblika djelovanja koji su dostupni u okviru Obzora Europa; (2)ako se partnerski pristup smatra primjerenim, razmatranja o proporcionalnosti vodila su procjenu vrste partnerstva (partnerstva za zajedničke programe, sufinancirana ili institucionalizirana partnerstva) koja bi bila najdjelotvornija za postizanje željenih ciljeva. ·Odabir instrumenta Cilj je ovog prijedloga uspostaviti devet zajedničkih poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a. Prema članku 188. stavku 1. UFEU-a za takvu je strukturu potrebno donošenje uredbe Vijeća. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA ·Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Pri razradi Obzora Europa temeljito su razmotreni zaključci prijašnjih evaluacija. Njihovi su rezultati pridonijeli oblikovanju novog pristupa partnerstvima koji se temelji na učinku i pomogli pri operacionalizaciji kriterija za njihov odabir, provedbu, praćenje i postupno ukidanje. Kako je navedeno u Prilogu 5. procjeni učinka Obzora Europa, poboljšanja se mogu ostvariti u sljedećim područjima: ·Zaključak privremene evaluacije Obzora 2020. bio je da je cjelokupno okruženje partnerstava postalo previše složeno i rascjepkano. Ukupni je broj partnerstava za istraživanje i inovacije u Obzoru 2020. oko 100, a oni u prosjeku predstavljaju oko 25 % raspoloživog proračuna tog programa, pri čemu javno-privatna partnerstva čine oko 17,5 % proračuna Obzora 2020. U privremenoj evaluaciji utvrđena je potreba za racionalizacijom cjelokupnog europskog okruženja istraživačkih i inovacijskih partnerstava, poboljšanjem njihove otvorenosti i transparentnosti te njihovim povezivanjem s budućim strateškim prioritetima EU-a u području istraživanja i inovacija i misijama programa Obzor Europa. ·U evaluaciji inicijativa na temelju članka 187. ističe se da aktivnosti u okviru javno-privatnih partnerstava treba uskladiti s politikama EU-a te nacionalnim i regionalnim politikama. Predlaže se revizija ključnih pokazatelja uspješnosti i uključivanje većeg broja dionika u upravljačke strukture ili u podnesene prijedloge. Ističe se i potreba za boljom i intenzivnijom komunikacijom, posebno kako bi se osiguralo djelotvorno širenje rezultata projekata. Kad je riječ o pojedinačnim inicijativama, u tematskim dijelovima svake procjene učinka priložene ovom prijedlogu objašnjeno je kako su primijenjene pozitivne i negative pouke iz prijašnjih evaluacija. ·Savjetovanja s dionicima Ovaj prijedlog i popratne procjene učinka bili su predmet opsežnog savjetovanja s dionicima, i to tijekom pripreme prijedloga o Obzoru Europa i kasnije u pogledu svih kandidata za europska partnerstva: –savjetovanje s državama članicama obavljeno je u okviru programskog odbora Obzora Europa, tzv. „strateškog sastava u sjeni”, –otvoreno javno savjetovanje za kandidate za institucionalizirana partnerstva na temelju članaka 185. i 187. UFEU-a održano je od 11. rujna do 6. studenoga 2019. i primljeno je više od 1 600 odgovora dionika, –održana su ciljana savjetovanja radi pripreme procjena učinka za 12 kandidata za institucionalizirana partnerstva. Za svakog je kandidata vanjski konzultant obavio razgovor s reprezentativnim uzorkom dionika kako bi dobio njihovo mišljenje o potrebi za djelovanjem na razini EU-a i njegovoj dodanoj vrijednosti. Rezultati svih savjetovanja s dionicima ugrađeni su u pojedinačne procjene učinka priložene predloženim partnerstvima i pomogli su u odabiru načina provedbe kojemu će se dati prednost. ·Prikupljanje i primjena stručnog znanja Radi pripreme procjene učinka ovog prijedloga Komisija je angažirala vanjskog izvođača za provedbu studije o kandidatima za institucionalizirana partnerstva i razvoj zajedničke metodologije za procjenu djelotvornosti i učinkovitosti pojedinih inicijativa te njihove dosljednosti i dodane vrijednosti EU-a kako bi se osigurala usporedivost. Ta je studija javno dostupna u internetskoj knjižari EU-a (EU Bookshop) i na nju se upućuje u procjenama učinka za svaku inicijativu. Komisija je primijenila dokaze prikupljene za studiju, posebno u pogledu mišljenja dionika, rezultata ex post evaluacije, utvrđivanja problema koje treba riješiti i očekivanih učinaka opcija politike, a provela je i vlastitu analizu tih informacija s obzirom na nedavne promjene politike i dodatne dokaze koji su postali dostupni nakon završetka studije. ·Procjena učinka

Nakon što su utvrđeni kandidati za institucionalizirana europska partnerstva, pokrenut je postupak procjene učinka kako bi se za svaku inicijativu odredio najprimjereniji modalitet provedbe među sljedećim opcijama politike: Opcija 0 – osnovni scenarij – tradicionalni pozivi u sklopu okvirnog programa Opcija 1 – europsko partnerstvo za zajedničke programe Opcija 2 – sufinancirano europsko partnerstvo Opcija 3 – institucionalizirano partnerstvo ·Podopcija 3.a – institucionalizirano partnerstvo na temelju članka 185. UFEU-a ·Podopcija 3.b – institucionalizirano partnerstvo na temelju članka 187. UFEU-a Usporedna procjena koristi svake opcije uključivala je analizu relevantnosti intervencije, njezine proporcionalnosti i djelotvornosti za postizanje željenih ciljeva. To je dovelo do toga da se za svakog kandidata predlaže prilagođeni pristup, od administrativno manje složenih oblika suradnje do institucionaliziranih oblika suradnje, ovisno o planiranim ciljevima politike, posebnim izazovima i željenom ishodu koji je utvrđen za svakog kandidata. Pojedinačne procjene učinka predstavljene su Odboru za nadzor regulative na tri odvojena saslušanja u razdoblju od ožujka do lipnja 2020. Dvije procjene učinka dobile su pozitivno mišljenje u prvom čitanju, šest ih je dobilo pozitivno mišljenje sa zadrškama, a četiri su dobile negativno mišljenje te ih je trebalo ponovno podnijeti Odboru. Glavne kritike u pogledu predmeta koji su dobili negativno mišljenje odnosile su se na opseg predložene inicijative, potrebu za pojašnjenjem problema i ciljeva koji bi se mogli djelotvorno riješiti odnosno postići predloženom inicijativom u idućem okvirnom programu, učinak ukidanja postojeće inicijative (ako je primjenjivo) i, u nekim slučajevima, razliku između najpoželjnije opcije i drugih alternativa. Četiri procjene učinka koje su u prvom čitanju dobile negativno mišljenje ponovno su podnesene Odboru. Tri su dobile pozitivno mišljenje sa zadrškama, a četvrta je dobila pozitivno mišljenje. ·Primjerenost i pojednostavnjenje propisa Predloženim inicijativama odgovara se na potrebu za pojednostavnjivanjem pristupa partnerstvima kako je navedeno u prijedlogu o Obzoru Europa. Tu su potrebu podržali Europski parlament i Vijeće. Shodno tome dogovoreno je da će se programom Obzor Europa podupirati tri vrste partnerstva: sufinancirano partnerstvo, partnerstvo za zajedničke programe i institucionalizirano partnerstvo (na temelju članka 185. ili 187. UFEU-a i zajednica znanja i inovacija EIT-a). To je u skladu s duhom Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT). U procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu sve se inicijative razmatraju zasebno, ali se primjenjuje i međusektorski pristup i utvrđuju načini za povećanje učinkovitosti i usklađenosti, a time i postizanje maksimalnog učinka svakog partnerstva. U njoj se utvrđuju zajednički elementi koji će svim inicijativama pomoći u ispunjavanju njihovih ciljeva uz smanjenje troškova, primjerice prilagodbom upravljačkih mehanizama kako bi se osigurala usklađenost s drugim inicijativama. Taj je pristup potpuno u skladu s okvirom za bolju regulativu i nastojanjima za pojednostavnjenje. Jedinstveni temeljni akt doprinosi postizanju cilja racionalizacije financiranja istraživanja i inovacija u EU-u i strateškom pristupu europskim partnerstvima temeljenom na učinku. Uredba o Obzoru Europa uključuje nekoliko zajedničkih zahtjeva za uspostavu i provedbu europskih partnerstava. Primjenom modularnog pristupa jedinstveni temeljni akt omogućuje da se zajedničke odredbe za sva zajednička poduzeća dosljedno prenesu (u dijelu prvom) i omogući dovoljna fleksibilnost za zadovoljavanje posebnih potreba svakog od njih (u dijelu drugom). ·Temeljna prava U ovoj se Uredbi poštuju temeljna prava utvrđena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Većina predloženih inicijativa nema izravan učinak na temeljna prava. U slučajevima kada inicijative imaju izravan učinak na temeljna prava, u odjeljku 6. svake procjene učinka nalazi se posebna procjena. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Maksimalni financijski doprinos Unije zajedničkim poduzećima iznosi 9 600 milijuna EUR, uključujući doprinose Europskog udruženja za slobodnu trgovinu, isplaćeno iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih Posebnom programu za provedbu Okvirnog programa Obzor Europa. Taj će se doprinos izdvojiti iz drugog stupa, „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”. Doprinosi članova koji nisu Unija bit će najmanje jednaki sredstvima koja je Unija dodijelila za pokrivanje operativnih troškova. Administrativni troškovi zajedničkih poduzeća ne prelaze 501,174 milijuna EUR u razdoblju trajanja zajedničkih poduzeća. Ti će se troškovi pokriti financijskim doprinosima Unije i članova koji nisu Unija.

5.DRUGI ELEMENTI ·Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Partnerstva će se pratiti i evaluirati u skladu s člancima 45. i 47. i Prilogom III. Uredbi o Obzoru Europa. Međuevaluacije i ex post evaluacije provest će se uz potporu vanjskih izvođača i uključiti u sveukupne evaluacije Obzora Europa. U skladu s kriterijima utvrđenima za europska partnerstva, u evaluacijama će se procijeniti najdjelotvorniji načini intervencije politike za svako buduće djelovanje kao i moguća obnova partnerstva u sveukupnom okruženju europskih partnerstava. Ako do obnove ne dođe, razvit će se odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo postupno ukidanje financiranja okvirnog programa u skladu s uvjetima i vremenskim okvirom dogovorenim s partnerima partnerstva. ·Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga Institucionalizirana europska partnerstva osmišljena su kako bi se povećala usklađenost i maksimalno povećao učinak u okruženju istraživanja i inovacija koje se neprestano razvija. Predložena Uredba Vijeća sastoji se od tri dijela: ·Dio prvi sadržava odredbe koje su zajedničke za sva zajednička poduzeća i namijenjene su pojednostavnjivanju i usklađivanju uvjeta pravnih granica te omogućuju modularni pristup na kojem pojedinačna zajednička poduzeća mogu temeljiti svoju operativnu strukturu. ·Dio drugi sadržava odredbe koje su specifične za pojedinačna zajednička poduzeća i pružaju potrebnu fleksibilnost kako bi se uzele u obzir operativne potrebe i potrebe politike. ·Dio treći sadržava završne odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća. ·Članak 4.: ciljevi i načela za zajednička poduzeća uspostavljeni su na temelju ciljeva i strukture Obzora Europa i neposredno povezani s postizanjem ciljeva politike EU-a. Na temelju usklađene procjene rizika utvrđen je skup zajedničkih ciljeva. ·Članak 5.: operativni ciljevi i zadaće – u tim se odredbama odražavaju zahtjevi i kriteriji provedbe za europska partnerstva, uključujući potrebu za osiguravanjem sustavnog pristupa za postizanje ciljeva, pristup rezultatima, praćenje radi ocjene napretka u postizanju ciljeva politike, promicanje uključivosti u odnosu na dionike i uključivanje malih i srednjih poduzeća. ·Članak 7.: utvrđuje se zajednički postupak za odabir novih članova i tako osigurava transparentnost i otvorenost cijele inicijative, u skladu s Uredbom o Obzoru Europa. ·Članak 11.: pruža se okvir kojim će se osigurati doprinosi partnera tijekom cijelog trajanja inicijative i podjela troškova između EU-a i partnera koji nisu Unija, što je temeljni uvjet partnerskog pristupa. Tim se člankom propisuje da se doprinosi i obveze moraju kvalitativno i kvantitativno povećati u skladu s Uredbom o Obzoru Europa. Njime se uvodi sustavan pristup u pogledu doprinosa partnera iz industrije za sve inicijative na temelju članka 187. UFEU-a koji je odgovoran, dosljedan, transparentan i pravedan te kojim se podržava otvorenost inicijativa i osigurava njihova privlačnost za nove članove. ·Postupno ukidanje: odredbe su neposredno povezane s postizanjem posebnih ciljeva. U članku 16. stavku 2. točki (y) od upravnog odbora se zahtijeva da do kraja 2022., dovoljno rano da se može uključiti u međuevaluaciju Obzora Europa, pripremi realan plan kako bi se inicijativa nastavila izvan okvira institucionaliziranog partnerstva. Time bi se trebalo osigurati da se aktivnosti širenja rezultata nastave i nakon prestanka sudjelovanja Unije i da se uspostave veze s industrijskom i drugim politikama kako bi se inicijativa preusmjerila s istraživanja i inovacija na primjenu. ·Odredbe o upravljanju: usklađivanje funkcioniranja različitih tijela u svim zajedničkim poduzećima. Svako zajedničko poduzeće ima potporu savjetodavnih skupina koje im pružaju znanstvene i stručne savjete, omogućuju savjetovanje s dionicima i uključivanje država članica (ako nisu partneri). Ipak, postoji određena fleksibilnost koja omogućuje zajedničkim poduzećima da se služe postojećim konfiguracijama za savjetodavnu ulogu ili da uspostave jednu konfiguraciju koja se upotrebljava za više njih. ·Usklađenost i sinergije (članci 5., 16., 18. i 24.): u Uredbi o Obzoru Europa navode se „aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija”. U skladu s tim, u dijelu prvom utvrđuje se način kako se od zajedničkih partnerstava očekuje da surađuju s drugim partnerstvima i stupaju u kontakt sa širim ekosustavom, osobito kad je riječ o njihovim zadaćama i zadaćama njihova upravnog odbora, kao i uloga skupine predstavnika država i izvješćivanje putem godišnjeg izvješća o radu. U dijelu drugom navode se neka prioritetna europska partnerstva s kojima se očekuje da će pojedinačna zajednička poduzeća uspostaviti formalnu i redovitu suradnju. 2021/0048 (NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 187. i članak 188. prvi stavak, uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, budući da: (1)Kako bi se postigao najveći mogući učinak financiranja Unije i najučinkovitiji doprinos ciljevima politike Unije, Uredbom [XXXX] Europskog parlamenta i Vijeća („Uredba o Obzoru Europa”) uspostavljen je okvir politika i pravni okvir za europska partnerstva s partnerima iz privatnog i/ili javnog sektora. Europska partnerstva ključan su element politike Obzora Europa. Osmišljena su radi ostvarenja prioriteta Unije određenih u programu Obzor Europa i jasnog učinka za EU i njegove građane, koji učinkovitije može postići partnerstvo, putem zajedničke strateške vizije na koju se obvezuju partneri, a ne samo Unija. (2)Prije svega europska partnerstva u stupu „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” u okviru Obzora Europa imaju važnu ulogu u postizanju strateških ciljeva kao što je ubrzavanje tranzicije prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zelene i digitalne Europe te bi trebala pridonijeti oporavku od dosad neviđene krize koju je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. Europska partnerstva bave se složenim prekograničnim izazovima koji iziskuju cjelovit pristup. Ona omogućuju uklanjanje transformacijskih, sustavnih i tržišnih nedostataka opisanih u procjenama učinka priloženima ovoj Uredbi okupljanjem širokog raspona sudionika u lancima vrijednosti i ekosustavima kako bi radili na zajedničkoj viziji i prenijeli je u konkretne planove i koordiniranu provedbu aktivnosti. Osim toga, omogućuju i usmjeravanje rada i resursa na zajedničke prioritete kako bi poradili na složenim izazovima. (3)Kako bi se ostvarili prioriteti i učinak, trebalo bi razvijati europska partnerstva širokim uključivanjem relevantnih dionika u cijeloj Europi, uključujući industriju, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koje podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije. Ona bi trebala biti i dio mjera za jačanje suradnje između partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da Unija može očuvati svoje interese u strateškim područjima. (4)Privremena evaluacija Obzora 2020. pokazala je da je s vremenom uveden znatan repertoar instrumenata i inicijativa za partnerstvo, sa sedam oblika provedbe i gotovo 120 inicijativa za partnerstvo u okviru Obzora 2020. Osim složenosti koja proizlazi iz širenja instrumenata i inicijativa, ocijenjeno je i da njihova sposobnost da doprinesu povezanim politikama na razini Unije i nacionalnoj razini u cjelini nije dovoljna unatoč činjenici da imaju niz pozitivnih učinaka na ostvarenje ciljeva, primjerice utvrđivanjem dugoročnih programa, strukturiranjem suradnje u području istraživanja i inovacija između inače raspršenih dionika i poticanjem dodatnih ulaganja. U procjeni učinka Obzora Europa utvrđuje se stoga potreba za analizom i racionalizacijom mogućnosti financiranja istraživanja i inovacija, posebice u pogledu partnerstava, te za preusmjeravanjem partnerstava na veći učinak i ostvarenje prioriteta Unije. (5)Radi rješavanja tih problema i postizanja ambicioznijih ciljeva za europska ulaganja, u okviru Obzora Europa trebalo bi predložiti znatno pojednostavnjenje i reformu politike Komisije o partnerstvima za istraživanja i inovacije. Kako bi se odrazila sustavna priroda Obzora Europa kojom se nastoji doprinijeti „transformacijama” na razini Unije radi ostvarenja ciljeva održivosti, u njemu bi se trebala učinkovitije iskoristiti ta partnerstva primjenom više strateški usmjerenog i usklađenijeg pristupa vođenog učinkom. (6)Uredbom (EU) 2020/852 uspostavlja se opći okvir za utvrđivanje smatra li se gospodarska djelatnost okolišno održivom za potrebe određivanja održivih ulaganja. Time se stvara zajednička referenca koju ulagači, banke, industrija i istraživači mogu koristiti pri ulaganju u projekte i gospodarske aktivnosti koje imaju znatan pozitivan učinak na klimu i okoliš te im ne nanose bitnu štetu. Referenca je to za zelena ulaganja u Uniji. (7)Ako je relevantno, partnerstva bi trebala razmotriti kriterije tehničke provjere prema članku 3. i načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 kao instrument za poboljšanje spremnosti projekata i pristupa zelenom financiranju koje će biti ključno za prihvaćanje na tržištu i širu primjenu inovativnih tehnologija i rješenja koje će oblikovati. Znanstveni dokazi u središtu su kriterija tehničke provjere. Istraživanja i inovacije, koje partnerstva provode, trebala bi uvelike pomoći gospodarskim subjektima da dosegnu ili premaše standarde i pragove uspostavljene Uredbom i kako bi kriteriji tehničke provjere bili ažurirani i u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. (8)Na temelju Uredbe o Obzoru Europa trebalo bi biti moguće da se europska partnerstva uspostavljaju u tri različita oblika: „sufinancirana partnerstva”, „partnerstva za zajedničke programe” i „institucionalizirana partnerstva”. Uspostava institucionaliziranih partnerstava trebala bi uključivati novo zakonodavstvo Unije i uspostavu posebnih provedbenih struktura u skladu s člankom 185. ili 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). (9)Uredbom o Obzoru Europa definira se osam prioritetnih područja u kojima bi se mogla predložiti institucionalizirana partnerstva. U tim prioritetnim područjima predloženo je nekoliko inicijativa za institucionalizirana partnerstva, a devet ih je obuhvaćeno ovom Uredbom. (10)Aktivnosti istraživanja i inovacija koje provode zajednička poduzeća trebale bi se financirati iz Obzora Europa. Kako bi se postigao najveći mogući učinak, zajednička poduzeća trebala bi ostvariti bliske sinergije s drugim Unijinim programima i instrumentima za financiranje, posebice onima koji podupiru primjenu inovativnih rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj, kako bi se povećala gospodarska i socijalna kohezija i smanjile nejednakosti. (11)Za novi pristup politika za europska partnerstva, a posebno institucionalizirana europska partnerstva, potreban je inovativan način uspostavljanja pravnog okvira u kojem bi djelovala. Iako se osnivanje zajedničkih poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a za potrebe programa Obzor 2020. pokazalo učinkovitim kad je riječ o provedbi, potrebno je na tome dodatno raditi. Stoga je cilj ove Uredbe povećati usklađenost, učinkovitost, djelotvornost i usmjerenost na učinak provedbe usklađenim prenošenjem odredbi o Obzoru Europa i iskustva stečenog provedbom programa u okviru Obzora 2020. u zajedničke odredbe za sva zajednička poduzeća. Želi se i olakšati uspostava suradnje i sinergija između europskih partnerstava uz potpuno iskorištavanje međupovezanosti na organizacijskoj razini. Zajednička poduzeća trebala bi iskoristiti prilike da uključe predstavnike drugih europskih partnerstava u rasprave tijekom izrade svojih programa rada, utvrditi u kojim se područjima dodatnim ili zajedničkim aktivnostima učinkovitije i djelotvornije mogu ukloniti poteškoće, izbjeći preklapanja, uskladiti vremenski plan provedbe aktivnosti i osigurati pristup rezultatima i drugim relevantnim oblicima razmjene znanja. (12)Nakon utvrđivanja sinergija među njima zajednička poduzeća trebala bi nastojati odrediti udjele u proračunu koji bi se trebali iskoristiti za dodatne ili zajedničke aktivnosti među zajedničkim poduzećima. Cilj je ove Uredbe postići veću učinkovitost i usklađivanje pravila pojačanom operativnom suradnjom i iskorištavanjem ekonomije razmjera, uključujući uspostavu zajedničkog pozadinskog ureda, koji bi zajedničkim poduzećima trebao pružiti horizontalne potporne funkcije. Zajednički pozadinski ured trebao bi olakšati postizanje većeg učinka i usklađenosti u zajedničkim točkama uz zadržavanje određenog stupnja fleksibilnosti kako bi se zadovoljile posebne potrebe svakog zajedničkog poduzeća. Struktura bi se trebala uspostaviti na temelju sporazuma o razini usluga koje zajednički sklapaju zajednička poduzeća. Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda trebale bi obuhvaćati funkcije koordinacije i administrativne potpore u područjima u kojima se njegov nadzor pokazao učinkovitim i isplativim i u njima bi se trebala uzeti u obzir usklađenost sa zahtjevom odgovornosti svakog pojedinog dužnosnika za ovjeravanje. Pravni ustroj trebao bi u najvećoj mjeri ispunjavati zajedničke potrebe zajedničkih poduzeća, omogućivati njihovu blisku suradnju i uzeti u obzir sve moguće sinergije među europskim partnerstvima te, posljedično, među raznim dijelovima programa Obzor Europa te među drugim programima kojima upravljaju zajednička poduzeća. (13)U procjenama učinka koje se odnose na pojedina zajednička poduzeća uspostavljena ovom Uredbom izneseni su dokazi kojima se opravdava provedba partnerstava u skladu s Uredbom o Obzoru Europa samo ako drugi dijelovi programa Obzor Europa, uključujući druge oblike europskog partnerstva, ne bi mogli ispuniti ciljeve ili ne bi stvorili potrebne očekivane učinke, pri čemu je takva provedba opravdana dugoročnom perspektivom i visokim stupnjem integracije. (14)Programom Obzor Europa u europska partnerstva uvodi se više strateški usmjeren i usklađeniji pristup vođen učinkom, na temelju iskustava utvrđenih privremenom evaluacijom Obzora 2020. U skladu s novom ambicijom, cilj je ove Uredbe djelotvornija primjena institucionaliziranih europskih partnerstava usmjerenošću na jasne ciljeve, ishode i učinke koji se mogu postići do 2030. te osiguravanjem jasnog doprinosa povezanim prioritetima politika i politikama Unije. Bliska suradnja i sinergije s drugim relevantnim inicijativama na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice s drugim europskim partnerstvima, ključne su za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. Pri procjeni ukupnog učinka trebalo bi uzeti u obzir šira ulaganja koja nadilaze doprinose partnera i koja zajednička poduzeća pokreću radi ostvarenja svojih ciljeva. (15)Ova se Uredba temelji na načelima i kriterijima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa, uključujući otvorenost i transparentnost, jak učinak poluge i dugoročne obveze svih uključenih strana. Jedan je od ciljeva ove Uredbe osigurati otvorenost inicijativa širokom rasponu subjekata, uključujući nove sudionike. Partnerstva bi trebala biti otvorena svim subjektima koji su voljni i sposobni raditi na ostvarenju zajedničkog cilja te promicati široko i aktivno sudjelovanje dionika u aktivnostima, članstvu i upravljanju, kao i osigurati da rezultati budu na korist svim Europljanima, posebice širokom diseminacijom rezultata i aktivnostima prije uvođenja u cijeloj Uniji.

(16)Kad je riječ o aktivnostima povezanima sa strateškom imovinom, interesima, autonomijom ili sigurnošću Unije, mjere utvrđene u [članku 16.] Uredbe o Obzoru Europa trebale bi se primjenjivati na programe rada zajedničkih poduzeća. (17)U [Prilogu III.] Uredbi o Obzoru Europa zahtijeva se da financijski doprinosi i/ili doprinosi u naravi od partnera osim Unije moraju iznositi najmanje 50 % te mogu iznositi do 75 % agregiranih proračunskih obveza europskog partnerstva. Stoga bi se ovom Uredbom trebali utvrditi potrebni doprinosi članova zajedničkih poduzeća na istoj ili višoj razini od doprinosa Unije. Unija bi trebala moći smanjiti svoj doprinos ako članovi koji nisu Unija ne ispune svoje obveze. (18)U skladu s ambicijama utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa jedan je od preduvjeta za uspostavu institucionaliziranih partnerstva osiguravanje doprinosa partnera tijekom cijelog trajanja inicijativa. U tom bi kontekstu privatni partneri znatan dio svojih doprinosa trebali dati u obliku doprinosa u naravi za operativne troškove zajedničkog poduzeća. Zajednička poduzeća trebala bi moći tražiti mjere za lakše izdvajanje tih doprinosa putem svojih programa rada, prije svega smanjivanjem stopa financiranja. Te mjere trebale bi se temeljiti na posebnim potrebama zajedničkog poduzeća i povezanim aktivnostima. U opravdanim slučajevima trebalo bi biti moguće uvesti dodatne uvjete koji zahtijevaju sudjelovanje člana zajedničkog poduzeća ili njegovih sastavnih ili povezanih subjekata, uz usmjerenost na aktivnosti u kojima industrijski partneri zajedničkog poduzeća mogu imati ključnu ulogu, kao što su demonstracijske aktivnosti velikih razmjera i vodeći projekti, te dati veći doprinos putem nižih stopa financiranja. Stupanj sudjelovanja članova trebao bi pratiti izvršni direktor kako bi upravni odbor mogao poduzeti odgovarajuće mjere i osigurati ravnotežu između obveza partnera i otvorenosti. U opravdanim slučajevima kapitalni izdaci za npr. velike demonstracijske projekte ili vodeće projekte mogu se smatrati prihvatljivim troškom u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. (19)U skladu s načelom pravedne raspodjele doprinosa među članovima zajedničkih poduzeća, financijski doprinosi administrativnim troškovima zajedničkih poduzeća trebali bi se ravnomjerno raspodijeliti između Unije i članova koji nisu Unija. Odstupanja od tog načela trebala bi se razmatrati samo u iznimnim i opravdanim slučajevima, primjerice ako bi zbog veličine ili članske strukture člana zajedničkog poduzeća koji nije Unija doprinosi po sastavnim ili povezanim subjektima, posebice malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima), bili toliko visoki da bi ozbiljno ugrozili poticaj da postanu ili ostanu sastavni ili povezani subjekt člana zajedničkog poduzeća. U tim slučajevima minimalni postotak godišnjeg financijskog doprinosa administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća od članova koji nisu Unija trebao bi biti 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, a doprinosi MSP-ova trebali bi biti znatno niži od doprinosa većih sastavnih ili povezanih subjekata. Kad se postigne kritična masa članstva koja omogućuje doprinos veći od 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, godišnji doprinosi po sastavnom ili povezanom subjektu trebali bi se održavati ili povećati kako bi se postupno povećao udio članova koji nisu Unija u ukupnom doprinosu godišnjim administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća. Članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija trebali bi nastojati povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi se doprinos povećao na 50 % administrativnih troškova zajedničkog poduzeća tijekom njegova životnog vijeka. (20)Uredbom o Obzoru Europa od partnera se zahtijeva da dokažu svoju dugoročnu obvezu, uključujući minimalni udio javnih i/ili privatnih ulaganja. Stoga je potrebno da Unija u ovoj Uredbi utvrdi članove osnivače s poslovnim nastanom u državama članicama ili zemljama pridruženima programu Obzor Europa ili one koji su međunarodne organizacije. Međutim, ako je potrebno, trebalo bi biti moguće proširiti bazu članova zajedničkih poduzeća nakon njihova osnivanja pridruženim članovima odabranima na temelju otvorenih i transparentnih postupaka, uzimajući u obzir posebno nova tehnološka dostignuća ili pridruživanje dodatnih zemalja programu Obzor Europa. Pravnim subjektima koji u svojim posebnim područjima istraživanja žele podržavati ciljeve zajedničkih poduzeća a da ne postaju članovi trebalo bi također ponuditi mogućnost da postanu partneri tih zajedničkih poduzeća koji daju doprinos. (21)Osnivanje zajedničkog poduzeća uključenim članovima jamči uzajamno korisno javno-privatno partnerstvo, među ostalim davanjem sigurnosti u pogledu većih proračunskih sredstava za relevantne industrije tijekom razdoblja od sedam godina. Članstvo kao osnivač ili pridruženi član ili jedan od njihovih sastavnih ili povezanih subjekata omogućuje stjecanje utjecaja, izravno ili preko predstavnika industrije, u upravnom odboru zajedničkog poduzeća. Upravni odbor je tijelo koje donosi odluke u zajedničkom poduzeću o dugoročnim strateškim smjernicama partnerstva i njegovim godišnjim prioritetima. Članovi osnivači i pridruženi članovi koji, ako je primjenjivo, predstavljaju svoje sastavne subjekte, trebali bi stoga moći doprinijeti programu i određivanju prioriteta zajedničkog poduzeća donošenjem i mogućim izmjenama strateške agende za istraživanje i inovacije te donošenjem godišnjeg programa rada, uključujući sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, primjenjive stope financiranja po temi poziva i povezana pravila za postupke podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja. (22)Primjereno je da se članovi koji nisu Unija obvežu na provedbu ove Uredbe izjavom o preuzimanju obveze. Te izjave o preuzimanju obveze trebale bi biti pravno valjane tijekom cijelog trajanja inicijative, a zajedničko poduzeće i Komisija trebali bi ih pomno pratiti. Zajednička poduzeća trebala bi stvoriti pravno i organizacijsko okruženje koje članovima omogućuje da ispune obveze uz osiguravanje trajne otvorenosti inicijative i transparentnosti tijekom provedbe, prije svega za utvrđivanje prioriteta i sudjelovanje u pozivima na podnošenje prijedloga. (23)Daljnje pojednostavnjenje temelj je okvirnog programa Obzor Europa. U tom kontekstu trebao bi postojati pojednostavnjeni mehanizam izvješćivanja za partnere, koji više nisu obvezni izvješćivati o neprihvatljivim troškovima. Doprinosi u naravi za operativne aktivnosti trebali bi se obračunavati isključivo na temelju prihvatljivih troškova. Time se omogućuje automatizirani izračun doprinosa u naravi za operativne aktivnosti putem informatičkih alata programa Obzor Europa, smanjuje administrativno opterećenje za partnere i povećava djelotvornost mehanizma izvješćivanja za doprinose. Zajednička poduzeća trebala bi pomno pratiti doprinose u naravi za operativne aktivnosti, a izvršni direktor upravnog odbora trebao bi pripremati redovna izvješća kako bi se utvrdilo je li ostvaren zadovoljavajući napredak u postizanju ciljeva u pogledu doprinosa u naravi. Upravni odbor trebao bi procijeniti i poduzete napore i rezultate koje su postigli članovi koji doprinose operativnim aktivnostima te druge čimbenike, kao što su razina sudjelovanja MSP-ova i privlačnost inicijative za nove sudionike. Prema potrebi, trebao bi poduzimati odgovarajuće korektivne mjere uzimajući u obzir načela otvorenosti i transparentnosti. (24)Zajednička poduzeća trebala bi sustavno pružati priliku i poticati članove koji nisu Unija da kombiniraju svoje istraživačke i inovacijske aktivnosti s aktivnostima zajedničkog poduzeća. Dodatne aktivnosti ne bi trebale primati financijsku potporu zajedničkog poduzeća. Međutim, mogu se obračunavati kao doprinosi u naravi članova kad je riječ o doprinosu ciljevima zajedničkog poduzeća te mogu biti izravno povezani s njegovim aktivnostima. Ta veza može se uspostaviti prihvaćanjem rezultata iz neizravnih aktivnosti koje financira zajedničko poduzeće ili njegovih prethodnih inicijativa ili dokazivanjem znatne dodane vrijednosti Unije. Ovom bi se Uredbom trebale utvrditi konkretnije odredbe o opsegu dodatnih aktivnosti svakog zajedničkog poduzeća u mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje željene usmjerenosti i učinka. Upravni odbori zajedničkih poduzeća trebali bi dodatno odlučiti je li za vrednovanje doprinosa potrebna primjena pojednostavnjenih metoda kao što su paušalni iznosi ili jedinični troškovi kako bi se postiglo pojednostavnjenje, troškovna učinkovitost i odgovarajuća razina zaštite povjerljivih poslovnih podataka. (25)Upravljanje zajedničkim poduzećima trebalo bi zajamčiti da su njihovi procesi donošenja odluka prikladni za prilagodbu naglim promjenama u socioekonomskom i tehnološkom okruženju te globalnim izazovima. Zajednička poduzeća trebala bi imati koristi od stručnog znanja, savjeta i potpore svih relevantnih dionika kako bi učinkovito provodila svoje zadaće i osigurala sinergije na razini Unije i na nacionalnoj razini. Stoga bi zajednička poduzeća trebala imati mogućnost osnivanja savjetodavnih tijela koja bi im pružala stručne savjete i obavljala druge zadaće savjetodavne prirode potrebne za postizanje ciljeva zajedničkih poduzeća. Pri osnivanju savjetodavnih tijela zajednička poduzeća trebala bi osigurati uravnoteženu zastupljenost stručnjaka unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća, među ostalim u pogledu rodne ravnoteže. Savjeti tih tijela trebali bi uključivati znanstvenu perspektivu i perspektivu nacionalnih i regionalnih tijela i drugih dionika zajedničkih poduzeća. (26)Zajednička poduzeća trebala bi moći osnovati savjetodavno tijelo sa znanstvenom savjetodavnom funkcijom. To tijelo ili njegovi članovi trebali bi moći pružati neovisne znanstvene savjete i potporu dotičnom zajedničkom poduzeću. Znanstveni savjeti trebali bi se odnositi posebice na godišnje planove rada, dodatne aktivnosti i sve druge aspekte zadaća zajedničkih poduzeća, prema potrebi. (27)Zajednička poduzeća trebala bi osigurati da su države članice dovoljno informirane o aktivnostima zajedničkih poduzeća, da mogu pružati pravodobne informacije o aktivnostima u državama članicama i da imaju priliku doprinijeti pripremnim procesima i procesima donošenja odluka. Takav dijalog s državama članicama posebno je važan u kontekstu sinergija i potrebe za osiguravanjem usklađenosti napora i aktivnosti na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije i europskoj razini kako bi se ostvario veći učinak. Zajednička poduzeća bez izravnog ili neizravnog sudjelovanja država članica kao partnera trebala bi osnovati skupinu predstavnika država s ciljem usklađivanja aktivnosti zajedničkih poduzeća s politikama i mjerama poduzetima na nacionalnoj i regionalnoj razini. (28)Kako bi se osiguralo da su zajednička poduzeća svjesna stajališta i mišljenja dionika iz cijelog lanca vrijednosti u svojim područjima, ona bi trebala moći osnovati savjetodavne skupine dionika s kojima bi se savjetovala o horizontalnim ili posebnim pitanjima, u skladu s potrebama svakog zajedničkog poduzeća. Takve skupine trebale bi biti otvorene za sve javne i privatne dionike, uključujući organizirane interesne skupine aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja i drugih zemalja. (29)Zajednička poduzeća trebala bi poslovati otvoreno i transparentno tako da svojim odgovarajućim tijelima pravodobno dostavljaju sve relevantne informacije kao i da promiču svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i širenja rezultata, u široj javnosti. (30)Zajednička poduzeća trebala bi se provoditi s pomoću strukture i pravila kojima se povećava učinkovitost i osigurava pojednostavnjenje. U tu bi svrhu zajednička poduzeća trebala donijeti financijska pravila usklađena s njihovim potrebama u skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća. (31)Provedba zajedničkih poduzeća trebala bi se temeljiti na kriterijima utvrđenima za institucionalizirana partnerstva u Uredbi o Obzoru Europa. Trebalo bi je poduprijeti primjenom elektroničkih sredstava kojima upravlja Komisija. Informacije o neizravnim djelovanjima koja financiraju zajednička poduzeća, uključujući rezultate, ključne su za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju politika ili programa Unije. Stoga bi zajednička poduzeća trebala osigurati da institucije Unije i tijela, uredi ili agencije Unije imaju pristup svim informacijama o neizravnim djelovanjima koja financiraju, uključujući rezultate korisnika koji sudjeluju u neizravnim djelovanjima. Takva prava pristupa trebala bi biti ograničena na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu i trebala bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o povjerljivosti. Osoblju institucija Unije i tijela, ureda ili agencija Unije trebalo bi odobriti pristup tim informacijama u skladu s odgovarajućim standardima IT i informacijske sigurnosti te načelima nužnosti i proporcionalnosti. (32)Sudjelovanje u neizravnim djelovanjima koja financiraju zajednička poduzeća u okviru Obzora Europa trebalo bi biti u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa. Zajednička poduzeća trebala bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Zajednička poduzeća trebala bi primjenjivati korporativni model sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koji je izradila Komisija. Kad je riječ o razdoblju prava na prigovor na prijenos vlasništva nad rezultatima iz [članka 36. stavka 4.] Uredbe o Obzoru Europa, trebalo bi uzeti u obzir trajanje inovacijskih ciklusa u područjima djelovanja pojedinih zajedničkih poduzeća. (33)Jedna je od glavnih svrha zajedničkih poduzeća poticanje gospodarskih kapaciteta Unije, a posebno njezina znanstvenog i tehnološkog suvereniteta. Nadalje, za oporavak poslije pandemije potrebno je ulagati u ključne tehnologije kao što su 5G, umjetna inteligencija, računalstvo u oblaku, kibersigurnost i zelena tehnologija te vrednovanje tih tehnologija u Uniji. Rezultati koje su ostvarili svi sudionici imat će u tome veliku ulogu, a svi sudionici imat će koristi od financiranja Unije u obliku rezultata ostvarenih tijekom projekta i pristupa tim rezultatima, čak i oni sudionici koji nisu primili financijska sredstva Unije. Stoga bi se radi zaštite interesa Unije pravo zajedničkih poduzeća na prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili na dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata trebalo primjenjivati i na sudionike koji nisu primili financijska sredstva Unije. Pri ostvarivanju tog prava na prigovor zajedničko poduzeće trebalo bi postići pravednu ravnotežu između interesa Unije i zaštite temeljnih prava u pogledu rezultata sudionika bez financiranja u skladu s načelom proporcionalnosti, uzimajući u obzir da ti sudionici nisu primili financijska sredstva Unije za djelovanje u okviru kojeg su rezultati ostvareni. (34)Financijskim doprinosom Unije trebalo bi upravljati u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i pravilima neizravnog upravljanja koja su utvrđena u Uredbi (EU, Euratom) br. 2018/1046. (35)Radi pojednostavnjenja trebalo bi smanjiti administrativno opterećenje svih strana. Trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije te prekomjernu količinu dokumentacije i izvješća. Revizije primatelja sredstava Unije iz ove Uredbe trebale bi se provoditi u skladu s Uredbom o Obzoru Europa i drugim relevantnim programima Unije za financiranje.

(36)Financijske interese Unije i ostalih članova zajedničkih poduzeća trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprječavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 2018/1046. S obzirom na specifičnu prirodu djelovanja koja provode neka zajednička poduzeća i koja zahtijevaju postupno ukidanje tijekom nekoliko godina, trebalo bi biti moguće razdvojiti višegodišnje proračunske obveze Komisije i odgovarajućeg zajedničkog poduzeća u godišnje obroke. U tom pogledu, proračunske obveze zajedničkih poduzeća iz članka 3. stavka 1. točaka (b), (d) i (h) mogu se podijeliti na godišnje obroke. Do 31. prosinca 2024. kumulativni iznos tih proračunskih obveza ne smije prelaziti 50 % maksimalnog doprinosa Unije utvrđenog u članku 10. i članku 145. Od 1. siječnja 2025. najmanje 20 % kumulativnog proračuna preostalih godina ne smije biti pokriveno godišnjim obrocima. (37)Imajući u vidu posebnu prirodu i trenutačni status zajedničkih poduzeća, ona bi trebala i dalje podlijegati zasebnoj razrješnici. Revizorski sud trebao bi provesti reviziju računa te zakonitosti i regularnosti temeljnih transakcija. (38)U skladu s [člankom 8. stavkom 2. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa zajednička poduzeća trebala bi imati jasno određen životni ciklus. Kako bi se primjereno zaštitili financijski interesi Unije, zajednička poduzeća trebalo bi osnovati na razdoblje koje završava 31. prosinca 2031. kako bi im se omogućilo da izvršavaju svoje odgovornosti u pogledu provedbe bespovratnih sredstava dok se ne završe zadnja neizravna djelovanja. (39)U kontekstu prioriteta Europske komisije da se provede europski zeleni plan, kojem pridonose revidirana strategija Unije za biogospodarstvo, strategija EU-a za bioraznolikost, Komunikacija „Čist planet za sve”, akcijski plan za kružno gospodarstvo i nova komunikacija o strategiji „od polja do stola”, europski biotehnološki sektor, uključujući MSP-ove, regije i primarne proizvođače, trebao bi postati klimatski neutralan, kružniji i održiviji, ali istovremeno konkurentan na globalnoj razini. Stabilan, resursno učinkovit i konkurentan inovacijski ekosustav biotehnološke industrije može smanjiti ovisnost o neobnovljivim fosilnim sirovinama i mineralnim resursima i ubrzati njihovu zamjenu. Održivošću i inovacijama usmjerenima na kružnost može razviti obnovljive biotehnološke proizvode, materijale, procese i hranjive tvari iz otpada i biomase. Takav ekosustav može stvoriti vrijednost i od lokalnih sirovina, uključujući otpad, ostatke i sporedne tokove, te tako potaknuti otvaranje radnih mjesta, gospodarski rast i razvoj diljem Unije, ne samo u urbanim područjima, nego i u ruralnim i obalnim područjima u kojima se proizvodi biomasa i koja su često rubne regije koje rijetko imaju koristi od industrijskog razvoja. (40)Zajedničko poduzeće za biotehnološku industriju osnovano u okviru programa Obzor 2020. usmjerilo se na održivo korištenje resursa, posebno u sektorima s intenzivnim iskorištavanjem resursa i velikim učinkom, kao što su poljoprivreda, tekstilna proizvodnja i građevinarstvo, i pritom obuhvatilo prije svega lokalne subjekte, proizvođače, postrojenja i tvornice. U privremenoj evaluaciji objavljenoj u listopadu 2017. navode se 34 preporuke koje su uzete u obzir pri osmišljavanju Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo osnovanog ovom Uredbom. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo nije izravan nastavak Zajedničkog poduzeća za biotehnološku industriju, nego program koji se temelji na postignućima prethodnika i kojim se rješavaju njegovi nedostaci. U skladu s preporukama, Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uključivati širi raspon dionika, uključujući primarni sektor (poljoprivredu, akvakulturu, ribarstvo i šumarstvo) te pružatelje otpada, ostataka i sporednih tokova, regionalna tijela i ulagače kako bi se spriječili tržišni nedostaci i neodrživi biotehnološki procesi. Kako bi ostvarilo svoje ciljeve, trebalo bi financirati samo projekte kojima se poštuju načela kružnosti, održivosti i ograničenja planeta. (41)Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uspostaviti skupine za uvođenje koje bi trebale služiti kao savjetodavna tijela i aktivno sudjelovati u strateškim raspravama kojima se određuje agenda partnerstva. Važno je uključiti ta savjetodavna tijela u upravljačku strukturu kako bi se osiguralo šire sudjelovanje i veća privatna ulaganja u kružnom biotehnološkom sektoru. Skupine za uvođenje prije svega bi trebale pružati potporu sastancima strateškog upravnog odbora na kojima se industrijski vođe i predstavnici dionika te predstavnici Komisije na visokoj razini sastaju sa stalnim upravnim odborom kako bi raspravljali i odredili strateško usmjerenje partnerstva. (42)Glavni cilj Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo trebao bi biti doprinos smanjenju ekološkog otiska zrakoplovstva ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija kako bi se mogle što prije uvesti, čime bi se znatno doprinijelo postizanju ambicioznih ciljeva europskog zelenog plana koji se odnose na ublažavanje utjecaja na okoliš, tj. smanjenja emisija od 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i klimatske neutralnosti do 2050. Taj cilj se može postići samo ubrzavanjem i optimizacijom istraživačkih i inovacijskih procesa u aeronautici i poboljšanjem globalne konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo bi osigurati i da čišće zrakoplovstvo ostane sigurno, zaštićeno i djelotvorno u svrhu prijevoza putnika i robe zrakom. (43)Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo temelji se na iskustvu stečenom u zajedničkim poduzećima „Clean Sky” i „Clean Sky 2”. Novo partnerstvo trebalo bi biti ambicioznije i razvijati revolucionarne demonstracijske projekte. U skladu s nalazima međuevaluacije Zajedničkog poduzeća „Clean Sky 2”, novom inicijativom trebalo bi se osigurati da se svaki demonstracijski projekt temelji na poslovnom slučaju kako bi razvijene tehnologije zaista služile najranijem mogućem uvođenju, što je ključni prioritet. Stoga bi nova inicijativa trebala biti usmjerena na povećanje vidljivosti pojedinačnih ciljeva iskorištavanja i jačanje sposobnosti zajedničkog poduzeća za praćenje, upravljanje i izvješćivanje kako bi se odrazila složenost napora uloženih u istraživanje i inovacije koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva partnerstva. (44)Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo bi se oslanjati na raznoliku bazu članova, u kojoj bi se okupio širok spektar dionika i ideja. Kako bi se utvrdili najperspektivniji pristupi i subjekti koji ih mogu primjenjivati, Komisija je objavila poziv na iskaz ideja i potencijalnih članova. Upravnom odboru trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata tog poziva kako bi se skupina članova mogla brzo proširiti. (45)Kako bi se maksimalno povećao i ubrzao učinak istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje su poduzeli Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo i Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 na djelotvorno smanjenje emisija i digitalizaciju zrakoplovne industrije, ta bi poduzeća trebala blisko surađivati s Agencijom Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) u radu partnerstva te tako osigurati ranu razmjenu znanja o novim razvijenim tehnologijama. To će biti ključno za brže uvođenje na tržište olakšavanjem procesa certifikacije proizvoda i usluga koji proiziđu iz tog partnerstva, kako se zahtijeva Uredbom (EU) 2018/1189. (46)Kako bi se maksimalno iskoristile sinergije među programima na razini Unije, nacionalnoj i regionalnoj razini, članovi skupine predstavnika država u Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo trebali bi istražiti mogućnosti pružanja financijske potpore na nacionalnoj razini za izvrsne prijedloge koje Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo nije odabralo za financiranje zbog prevelikog broja prijava. (47)Europa se suočava s izazovom da mora imati vodeću ulogu u internalizaciji društvenih troškova emisija stakleničkih plinova u poslovnom modelu zračnog prijevoza i istodobno osiguravati ravnopravne uvjete za europske proizvode na globalnom tržištu. Stoga bi Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo podupirati europske predstavnike u međunarodnoj normizaciji i međunarodnim zakonodavnim aktivnostima. (48)Interes za vodik drastično je porastao u posljednjih pet godina, što pokazuje činjenica da su sve države članice potpisale i ratificirale Pariški sporazum Konferencije stranaka (COP21). Krajem 2019. Komisija je predstavila europski zeleni plan, čija je svrha preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova. Prioritetna područja uključuju čisti vodik, gorivne ćelije, druga alternativna goriva i skladištenje energije. Vodik je tema Komunikacije o strategiji za vodik za klimatski neutralnu Europu i Komunikacije o strategiji EU-a za integraciju energetskog sustava iz srpnja 2020. i u središtu je pokretanja europskog saveza za čisti vodik koji okuplja sve dionike kako bi utvrdili tehnološke potrebe, prilike za ulaganja i regulatorne prepreke za izgradnju ekosustava čistog vodika u Uniji. (49)Posebne istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s primjenama vodika podupiru se od 2008. uglavnom putem zajedničkih poduzeća za gorivne ćelije i vodik (FCH i FCH 2) u okviru Sedmog okvirnog programa i Obzora 2020. te putem tradicionalnih suradničkih projekata koji obuhvaćaju sve faze/područja lanca vrijednosti vodika. Zajedničko poduzeće za čisti vodik trebalo bi jačati i integrirati znanstvene kapacitete Unije kako bi se ubrzali razvoj i poboljšanje naprednih primjena čistog vodika spremnih za tržište u području energije, prometa, građevinarstva i industrijske krajnje uporabe. To će biti moguće samo ako se kombinira s jačanjem konkurentnosti Unijina lanca vrijednosti čistog vodika, a ponajprije MSP-ova. (50)Kako bi se ostvarili znanstveni ciljevi Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, svim sektorima obuhvaćenima gospodarstvom temeljenim na vodiku trebalo bi dati mogućnost da se uključe u pripremu i provedbu strateške agende za istraživanja i inovacije. Trebalo bi uključiti i javni sektor, posebno regionalna i nacionalna tijela, pri čemu su potonja nadležna za uspostavu klimatskih politika i mjera povezanih s tržišnim mehanizmima, kako bi se popunile praznine između razvoja tehnologija spremnih za tržište i šire primjene. (51)Budući da se vodik može upotrebljavati kao gorivo, nositelj energije i za skladištenje energije, važno je da partnerstvo za čisti vodik uspostavi strukturiranu suradnju s mnogim drugim partnerstvima u okviru Obzora Europa, ponajprije radi krajnje uporabe. Partnerstvo za vodik trebalo bi prije svega surađivati s partnerstvima za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, te postupke za planet i čisti čelik. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti strukturu koja će podnositi izvješće upravnom odboru kako bi se osigurala suradnja i sinergije između tih partnerstava u području vodika. Inicijativa za čisti vodik bila bi jedino partnerstvo usmjereno na tehnologije proizvodnje vodika. Suradnja s partnerstvima za krajnju uporabu trebala bi se posebno usredotočiti na demonstraciju tehnologije i zajedničko utvrđivanje specifikacija. (52)Željeznice pridonose jedinstvenom europskom prometnom prostoru (SETA) i predstavljaju temeljni element politike Unijine dugoročne strategije održivog razvoja. U smislu ekonomske snage izravna bruto dodana vrijednost europskog željezničkog sektora iznosi 69 milijardi EUR, a neizravna vrijednost 80 milijardi EUR. U željezničkom sektoru izravno je zaposleno bilo 1,3 milijuna osoba, a neizravno više od milijun. (53)Europskim zelenim planom Uniju se nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s uporabom resursa. Prioritetna područja uključuju ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost. (54)U Komunikaciji Komisije o novoj industrijskoj strategiji za Europu (ožujak 2020.) naglašava se da održive industrije i industrije pametne mobilnosti kao što je željeznička industrija imaju odgovornost i potencijal za poticanje digitalne i zelene tranzicije, podupiranje industrijske konkurentnosti Europe i poboljšanje povezivosti. Stoga bi cestovni, željeznički, zračni i vodni promet trebali doprinijeti ukupnom smanjenju emisija u prometu za 90 % do 2050. Danas se 75 % kopnenog prijevoza robe obavlja cestom te je jedan od prioriteta da se znatan dio tog prijevoza prebaci na željeznicu i unutarnje plovne putove. (55)Zajedničko poduzeće Shift2Rail osnovano je 2014. za upravljanje aktivnostima istraživanja, razvoja i vrednovanja inicijative Shift2Rail združivanjem financiranja sredstvima javnog i privatnog sektora koje osiguravaju njegovi članovi te korištenjem unutarnjih i vanjskih tehničkih resursa. Njime su uspostavljeni novi oblici suradnje koji su u skladu s pravilima o natjecanju, među dionicima cjelokupnog željezničkog lanca vrijednosti i izvan tradicionalnog željezničkog sektora te je iskorišteno iskustvo i stručno znanje Agencije Europske unije za željeznice povezano s pitanjima interoperabilnosti i sigurnosti.

(56)Cilj bi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao biti uspostava integrirane europske željezničke mreže velikog kapaciteta uklanjanjem prepreka interoperabilnosti i osiguravanjem rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge. Pritom bi se trebao iskoristiti velik potencijal digitalizacije i automatizacije kako bi se smanjili troškovi željeznice i povećali kapacitet, fleksibilnost i pouzdanost te bi temelj trebala biti stabilna arhitektura referentnog funkcionalnog sustava koja je zajednička tom sektoru, u koordinaciji s Agencijom Europske unije za željeznice. (57)Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu trebalo bi u svojem glavnom planu definirati prioritetne istraživačke i inovacijske aktivnosti te cjelokupnu arhitekturu sustava i usklađeni operativni pristup, uključujući opsežne demonstracijske aktivnosti potrebne kako bi se ubrzala penetracija integriranih, interoperabilnih i standardiziranih tehnoloških inovacija potrebnih kako bi se podupro jedinstveni europski željeznički prostor. (58)Željeznica je složen sustav s vrlo bliskom interakcijom upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i njihove opreme (infrastrukture odnosno željezničkih vozila). Nemoguće je ostvariti inovacije bez zajedničkih specifikacija i strategije u cijelom željezničkom sustavu. Stoga bi sistemski stup Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao omogućiti tom sektoru da se usuglasi oko jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava, uključujući definiranje usluga, funkcionalnih blokova i sučelja, koji su osnova za rad željezničkog sustava. On bi trebao služiti kao sveobuhvatni okvir kojim se osigurava da se istraživanje usmjeri na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika i operativne potrebe. Model upravljanja i postupak donošenja odluka Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebali bi odražavati vodeću ulogu Komisije u ujedinjenju i integraciji europskog željezničkog sustava, posebno u brzoj i djelotvornoj provedbi jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava uz uključivanje privatnih partnera u savjetodavne uloge i uloge tehničke podrške. (59)Kako bi se osiguralo da se rezultati istraživanja na niskim razinama tehnološke spremnosti učinkovito koriste na višim razinama tehnološke spremnosti, a posebno u Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu, programski ured Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao bi provoditi takve aktivnosti. (60)Ako je potrebno za osiguravanje brze tranzicije i povećanja članstva, upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata poziva na iskaz interesa koji je objavila Komisija. (61)U kontekstu prioriteta Komisije u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno cilja održivog razvoja br. 3 i Komunikacije „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom”, Unija angažirano doprinosi poboljšanju zdravlja i dobrobiti svih, izgradnji jačeg partnerstva između naših dvaju kontinenata i podupiranju razvoja istraživačkih i inovacijskih kapaciteta u Africi. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi riješiti problem nedostatka odgovarajućih metoda dijagnostike i liječenja te cjepiva, među ostalim tzv. zdravstvenih tehnologija, za suzbijanje zaraznih bolesti kao što su HIV, malarija i tuberkuloza, ali i drugih zaraznih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih zaraznih bolesti koje prevladavaju u Africi, posebno u supsaharskoj Africi. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da se zbog veće povezanosti različitih regija u svijetu, putem svjetske trgovine i turizma, zarazne bolesti mogu brzo proširiti diljem svijeta. Razvoj zdravstvenih tehnologija stoga je ključan kako bi se ograničilo širenje zaraznih bolesti i kako bi ih se suzbilo nakon širenja te tako zaštitilo zdravlje građana u dotičnim zemljama i u Uniji. Kako bi se postiglo snažnije globalno vodstvo u području zdravlja od aktualne inicijative EDCTP2, opseg partnerstva trebao bi se proširiti na odgovor na nove zarazne bolesti koje prijete, sve veći problem antimikrobne otpornosti i komorbiditete nezaraznih bolesti. (62)Za suzbijanje zaraznih bolesti koje pogađaju supsaharsku Afriku primjenom modernih tehnoloških alata potrebni su uključivanje velikog broja dionika i preuzimanje dugoročnih obveza. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi posredovati u produktivnom i održivom umrežavanju i suradnji između sjevera i juga te juga i juga u okviru kojih bi se gradili odnosi s mnogim organizacijama privatnog i javnog sektora radi jačanja suradnje u projektima i institucijama. Program bi trebao pomoći i u uspostavi suradnje između sjevera i juga te juga i juga za provedbu studija u više zemalja i na više lokacija u supsaharskoj Africi. Osim toga, redovita međunarodna konferencija, forum EDCTP, trebala bi služiti kao platforma za znanstvenike i relevantne mreže iz Europe, Afrike i drugih regija na kojoj bi mogli razmjenjivati saznanja i ideje i uspostavljati suradnju. (63)Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi se oslanjati na iskustvo stečeno u programima EDCTP i EDCTP2, u kojima su se rezultati ostvarivali iskorištavanjem ulaganja Unije, država članica, pridruženih zemalja i afričkih zemalja, što ne bi mogle postići pojedinačne zemlje niti bi se moglo ostvariti samo okvirnim programom Unije za istraživanje. Udruženje EDCTP koje predstavlja države sudionice programa trebalo bi doprinijeti programu EDCTP3 i njegovoj provedbi financijski i dodatnim aktivnostima. Ono bi trebalo osigurati da supsaharske zemlje aktivno sudjeluju i budu uključene u proces donošenja odluka, što je ključno za suzbijanje bolesti u tim zemljama. Inicijativa bi trebala uključivati druge međunarodne ulagače u istraživanja, kao što su dobrotvorne udruge, farmaceutska industrija i ostale treće zemlje, koji bi doprinosili partnerstvu kao partneri koji daju doprinos na ad hoc osnovi. Osim toga, kako bi se povećao učinak programa, Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi za posebne pozive moći utvrditi koji bi pravni subjekti mogli sudjelovati u neizravnim djelovanjima. Trebalo bi biti moguće u programu rada predvidjeti da takvi pravni subjekti nemaju pravo na financiranje iz Zajedničkog poduzeća. (64)Nužno je da su istraživačke aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 ili koje su na neki drugi način obuhvaćene njegovim programom rada u potpunosti usklađene s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i njezinim dopunskim protokolima, etičkim načelima ugrađenima u Helsinšku deklaraciju Svjetske liječničke udruge iz 2008., standardima dobre kliničke prakse donesenima na Međunarodnoj konferenciji o usklađivanju tehničkih zahtjeva za registraciju farmaceutskih proizvoda za ljudsku uporabu, relevantnim zakonodavstvom Unije i lokalnim etičkim zahtjevima zemalja u kojima se trebaju provesti te istraživačke aktivnosti. Osim toga, Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi zahtijevati da inovacije i intervencije razvijene na temelju rezultata neizravnih djelovanja koja se podupiru iz programa budu cjenovno pristupačne i dostupne ranjivom stanovništvu. (65)Kako bi Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 uspjelo i potaknulo sudjelovanje u partnerstvu, financiranje iz zajedničkog poduzeća trebalo bi biti ograničeno na pravne subjekte koji imaju pravo na financiranje u okviru programa Obzor Europa i imaju poslovni nastan u državama članicama Udruženja EDCTP (Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija). Subjekti s poslovnim nastanom u drugim državama članicama Unije, pridruženim zemljama i zemljama supsaharske Afrike trebali bi moći sudjelovati u pozivima bez primanja financijskih sredstava. Usto bi trebalo biti moguće da subjekti s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu članice Udruženja EDCTP3 imaju pravo na financiranje za posebne teme poziva ili u slučaju poziva koji se odnosi na izvanredno stanje u području javnog zdravlja ako je to predviđeno u programu rada. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće mjere, uključujući ugovorne, za zaštitu financijskih interesa Unije. Trebalo bi težiti sklapanju sporazuma o znanosti i tehnologiji s trećim zemljama. Prije njihova sklapanja, ako subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji bez takvog sporazuma financiranjem sudjeluju u neizravnom djelovanju, Zajedničko poduzeće EDCTP3 trebalo bi primjenjivati alternativne mjere za zaštitu interesa Unije: financijski koordinator djelovanja trebao bi imati poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji, a iznos pretfinanciranja i odredbe o odgovornosti iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi prilagoditi kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir financijski rizici. (66)U kontekstu prioriteta Europske komisije „gospodarstvo u interesu građana” i „Europa spremna za digitalno doba” europska industrija, uključujući MSP-ove, trebala bi postati zelenija, kružnija i digitalnija te istodobno ostati konkurentna na globalnoj razini. Komisija je naglasila ulogu medicinskih proizvoda i digitalnih tehnologija u rješavanju novih problema te primjenu usluga e-zdravstva za pružanje visokokvalitetne zdravstvene skrbi te pozvala na opskrbu cjenovno pristupačnim lijekovima kako bi se ispunile potrebe Unije i poduprla inovativna europska farmaceutska industrija koja je vodeća u svijetu. Cilj je Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje pridonijeti jačanju konkurentnosti zdravstvene industrije Unije, temelja gospodarstva Unije utemeljenog na znanju, i povećanju gospodarske aktivnosti u razvoju zdravstvenih tehnologija, posebice integriranih zdravstvenih rješenja, te tako poslužiti kao sredstvo za povećanje tehnološke suverenosti i poticanje digitalne transformacije naših društava. Takvi politički prioriteti mogu se postići okupljanjem ključnih aktera: akademske zajednice, poduzeća različitih veličina i krajnjih korisnika zdravstvenih inovacija, u javno-privatno partnerstvo u području zdravstvenog istraživanja i inovacija. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi pomoći u ostvarenju ciljeva europskog plana za borbu protiv raka i europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi se uskladiti s novom industrijskom strategijom za Europu, farmaceutskom strategijom za Europu i strategijom za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu. (67)Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje oslanja se na iskustvo Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (Zajedničko poduzeće IMI 2), uključujući rad ostvaren u okviru te inicijative na suzbijanju pandemije bolesti COVID-19. U skladu s preporukama iz međuevaluacije Zajedničkog poduzeća IMI 2 inicijativa sljednik treba „omogućiti aktivnu suradnju drugih industrijskih sektora s farmaceutskom industrijom kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje u razvoju novih oblika zdravstvene skrbi”. Stoga ti industrijski sektori trebaju obuhvatiti biofarmaceutski i biotehnološki sektor te sektor medicinske tehnologije, uključujući poduzeća aktivna u digitalnom području. Inicijativa bi trebala obuhvaćati prevenciju, dijagnostiku, liječenje i upravljanje bolestima, a opseg se mora utvrditi uzimajući u obzir veliko opterećenje za pacijente i/ili društvo zbog ozbiljnosti bolesti i/ili broja oboljelih, te velik gospodarski učinak bolesti na pacijente i zdravstvene sustave. Financirane aktivnosti moraju odgovoriti na potrebe javnog zdravstva Unije i poduprijeti razvoj budućih zdravstvenih inovacija koje su sigurne, usmjerene na ljude, djelotvorne, troškovno učinkovite i cjenovno pristupačne za pacijente i zdravstvene sustave. (68)Kako bi se stvorila najbolja prilika za osmišljavanje novih znanstvenih ideja i uspješnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, ključni akteri u Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje trebali bi biti istraživači iz raznih subjekata, javnih i privatnih. Istodobno bi krajnji korisnici, kao što su građani Unije, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene skrbi, trebali bi dati svoj doprinos strateškom oblikovanju i aktivnostima inicijative te tako osigurati da ona ispunjava njihove potrebe. Regulatorna tijela na razini Unije i nacionalna regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i nositelji troškova zdravstvene skrbi trebali bi isto tako u ranoj fazi dati doprinos aktivnostima partnerstva, uz izbjegavanje sukoba interesa, kako bi se povećala vjerojatnost da rezultati financiranih djelovanja ispune zahtjeve potrebne za prihvaćanje i ostvarenje očekivanih učinaka. Taj cjelokupni doprinos trebao bi pomoći u boljem usmjeravanju istraživačkih aktivnosti prema područjima u kojima postoje neispunjene potrebe. (69)Trenutačni zdravstveni izazovi i prijetnje zdravlju prisutni su na svjetskoj razini. Stoga bi inicijativa trebala biti otvorena za sudjelovanje međunarodnih akademskih, industrijskih i regulatornih dionika kako bi imali koristi od šireg pristupa podacima i stručnom znanju pri odgovoru na nove zdravstvene prijetnje i ostvarili potreban društveni učinak, ponajprije u obliku boljih zdravstvenih ishoda za građane Unije. Pritom bi se većina aktivnosti partnerstva trebala provoditi u državama članicama Unije i zemljama pridruženima programu Obzor Europa. (70)Ciljevi partnerstva trebali bi biti usmjereni na pretkonkurentsko područje i tako stvoriti siguran prostor za učinkovitu suradnju među poduzećima aktivnima u različitim područjima zdravstvenih tehnologija. Kako bi se odrazila integrativna priroda inicijative, pomoglo u povezivanju sektora zdravstvene industrije i ojačala suradnja između industrije i akademske zajednice, većina projekata koji se financiraju inicijativom trebala bi biti međusektorska. (71)Pojam ključne digitalne tehnologije odnosi se na elektroničke komponente i sustave na kojima se temelje svi važni gospodarski sektori. Komisija je istaknula potrebu za ovladavanjem tim tehnologijama u Europi, posebice u kontekstu ostvarenja europskih ciljeva politike kao što je autonomija digitalne tehnologije. Zbog važnosti područja i izazova s kojima se dionici u Uniji suočavaju potrebno je hitno djelovanje kako bi se izbjegle slabe karike u lancu inovacija i vrijednosti Europe. Stoga bi trebalo uspostaviti mehanizam na razini Unije kako bi se povezalo i usmjerilo pružanje potpora država članica, Unije i privatnog sektora istraživanju i inovacijama u području elektroničkih komponenti i sustava. (72)Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi se baviti jasno utvrđenim temama koje bi omogućile europskim poduzećima u širem smislu da osmišljavaju, proizvode i upotrebljavaju najinovativnije tehnologije za elektroničke komponente i sustave. Strukturirana i koordinirana financijska potpora na europskoj razini nužna je kako bi se pomoglo istraživačkim timovima i europskim industrijama da zadrže svoje trenutačne prednosti kao predvodnici u iznimno konkurentnom međunarodnom kontekstu i uklone nedostatke u tehnologijama ključnima za digitalnu transformaciju u Europi koja odražava temeljne vrijednosti Unije, uključujući privatnost i povjerenje, sigurnost i zaštitu. Suradnja među dionicima ekosustava koji predstavljaju sve segmente lanaca vrijednosti ključna je za razvoj novih tehnologija i brzo uvođenje inovacija na tržište. Ujedno je vrlo bitna i otvorenost i fleksibilnost za integraciju relevantnih dionika, uključujući ponajprije MSP-ove, u nova i/ili blisko povezana tehnološka područja. (73)Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi kombinirati financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje sve većim tempom inovacija u tom području, širenje znanja na društvo i dijeljenje rizika usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom. Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa na dobrovoljnoj osnovi i udruženja kao privatni članovi koji predstavljaju poduzeća koja su njihovi članovi [i druge pravne subjekte aktivne u području elektroničkih komponenti i sustava u Europi]. Sudjelovanje država članica usto će olakšati dosljedno usklađivanje s nacionalnim programima i strategijama i tako smanjiti preklapanja i rascjepkanost napora uz osiguravanje sinergija među dionicima i aktivnostima. (74)U skladu s [člankom 8. stavkom 1. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa države sudionice trebale bi Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije povjeriti provedbu svojih doprinosa svojim nacionalnim sudionicima u neizravnim djelovanjima. Korisnici bi trebali potpisati jedinstveni sporazum o bespovratnim sredstvima sa zajedničkim poduzećem u skladu s pravilima programa Obzor Europa, uključujući odgovarajući okvir za prava intelektualnog vlasništva, ovisno o programu Unije kojim se podupire odgovarajuća aktivnost financirana bespovratnim sredstvima. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi obrađivati zahtjeve za povrat troškova i izvršavati plaćanja korisnicima. (75)Pri provedbi doprinosa država sudionica njihovim nacionalnim sudionicima u neizravnim djelovanjima Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi uzeti u obzir da se države sudionice moraju pridržavati strogih nacionalnih proračunskih pravila. U tom smislu države sudionice i Zajedničko poduzeće trebali bi sklopiti pravno obvezujuće sporazume kojima se države sudionice obvezuju na plaćanje punog iznosa njihova doprinosa neizravnim djelovanjima tijekom trajanja inicijative. Takvi bi se sporazumi trebali sklapati u kontekstu godišnjeg proračunskog postupka i programskog planiranja Zajedničkog poduzeća. Upravni odbor trebao bi donijeti godišnji program rada u kojem se ti sporazumi propisno uzimaju u obzir. Tek nakon toga i u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća dužnosnik za ovjeravanje trebao bi preuzeti proračunske i pravne obveze za ta neizravna djelovanja.

(76)Kao nastavak prakse uspostavljene u okviru Zajedničkog poduzeća ECSEL, potrebno je odstupanje od [članka 30.] Uredbe o Obzoru Europa kako bi se omogućilo da se različite stope nadoknade ovisno o vrsti sudionika, odnosno o tome je li riječ o MSP-ovima i neprofitnim pravnim subjektima, te vrsti djelovanja, primjenjuju bez iznimke na korisnike iz svih država sudionica. Time bi se trebala osigurati ravnoteža sudjelovanja dionika u djelovanjima koje financira Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije i potaknuti veće sudjelovanje MSP-ova kako je preporučeno u međuevaluaciji Zajedničkog poduzeća ECSEL. (77)Pravnim okvirom Unije za jedinstveno europsko nebo nastoji se reformirati sustav upravljanja europskim zračnim prometom (ATM) i to putem institucionalnih, operativnih, tehnoloških i regulatornih mjera s ciljem poboljšanja njegove učinkovitosti u smislu kapaciteta, sigurnosti, učinkovitosti i utjecaja na okoliš. (78)Projektom istraživanja i razvoja u području upravljanja zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba („projekt SESAR”) nastoji se modernizirati upravljanje zračnim prometom i objediniti tehnološke i operativne inovacije za potporu jedinstvenom europskom nebu. Cilj mu je pružiti tehnološka rješenja za vrlo učinkovito upravljanje zračnim prometom do 2035. kako bi se omogućilo nezagušeno, sigurnije i ekološki prihvatljivije funkcioniranje sektora zračnog prometa. Projekt SESAR obuhvaća tri međusobno povezana i trajna suradnička procesa koji se neprekidno razvijaju i u kojima se definiraju, oblikuju i uvode inovativni tehnološki sustavi i operativni postupci na kojima se temelji digitalno europsko nebo definirano u europskom glavnom planu ATM-a. (79)Europski glavni plan ATM-a alat je za planiranje modernizacije ATM-a diljem Europe koji povezuje istraživačke i inovacijske aktivnosti u području ATM-a s aktivnostima uvođenja kako bi se postigli ciljevi performansi jedinstvenog europskog neba. (80)Zajedničko poduzeće SESAR osnovano je 2007. s ciljem upravljanja fazama definiranja i razvoja projekta SESAR kombiniranjem financiranja iz javnog i privatnog sektora koje osiguravaju njegovi članovi te korištenjem unutarnjih i vanjskih tehničkih resursa te radi izvršavanja i ažuriranja, prema potrebi, europskog glavnog plana ATM-a. Zajedničko poduzeće je uspostavilo nov i učinkovit oblik suradnje među dionicima u sektoru u kojem je napredak moguć samo kad svi dionici usklađeno uvedu nova rješenja. S obzirom na to da je SESAR u međuvremenu postao prepoznatljiv pojam, Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 bi ga trebalo i dalje upotrebljavati. (81)Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi se oslanjati na iskustvo Zajedničkog poduzeća SESAR i nastaviti svoju koordinacijsku ulogu u istraživanju o ATM-u u Uniji. Glavni ciljevi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebali bi biti jačanje i daljnja integracija kapaciteta za istraživanje i inovacije u Europi, što bi pomoglo ubrzavanju digitalizacije sektora i njegovoj većoj otpornosti i prilagodljivosti fluktuacijama u prometu. Zajedničko poduzeće bi trebalo ojačati, putem inovacija, konkurentnost zračnog prijevoza s posadom i bez posade i usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski oporavak i rast. Trebalo bi razvijati i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu. (82)Novo Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi moći razviti i potvrditi tehnički doprinos pomaganjem Komisiji u regulatornim aktivnostima u ATM-u, npr. pripremom sve tehničke dokumentacije za zajedničke projekte uspostavljene u skladu s Uredbom o jedinstvenom europskom nebu, provedbom tehničkih studija ili potporom aktivnostima normizacije. Trebalo bi osigurati i upravljanje europskim glavnim planom ATM-a koji je odobren Odlukom Vijeća 2009/320/EZ, uključujući njegovo praćenje, izvješćivanje i ažuriranje. Osim toga, Komisija bi trebala imati broj glasova proporcionalan doprinosu Unije proračunu, i to najmanje 25 % glasova. Taj aranžman Komisiji omogućuje upravljanje, iz perspektive politike, radom Zajedničkog poduzeća na izvršenju tih zadaća putem ojačanih nadzornih mehanizama uspostavljenih za takva tijela. (83)Sudjelovanje u Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi u raznim oblicima biti otvoreno najširem mogućem rasponu i zastupljenosti dionika iz svih država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, uključujući MSP-ove. Sudjelovanje bi posebno trebalo zajamčiti ravnotežu između proizvođača opreme za zrakoplovstvo s posadom ili bez posade, korisnika zračnog prostora, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, zračnih luka, vojske i stručnog osoblja te pružati mogućnosti MSP-ovima, akademskoj zajednici i istraživačkim organizacijama. Kako bi se utvrdili najperspektivniji pristupi i subjekti koji ih mogu primjenjivati, Komisija je objavila poziv na iskaz interesa potencijalnih članova. Upravnom odboru trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata tog poziva kako bi se skupina članova mogla brzo proširiti. (84)Rutne naknade u cijelosti snose korisnici zračnog prostora, koji neizravno doprinose aktivnostima istraživanja i razvoja koje financiraju glavni dionici ATM-a kao što su pružatelji usluga u zračnoj plovidbi ili proizvodna industrija koja gradi i oprema zrakoplove kojima se služe korisnici zračnog prostora. Stoga bi korisnici zračnog prostora trebali biti odgovarajuće zastupljeni u Upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3. (85)Kako bi se osiguralo da se rezultati izviđajnog istraživanja o ATM-u (niske razine tehnološke spremnosti) djelotvorno koriste na višim razinama tehnološke spremnosti, a posebno u Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3, programski ured Zajedničkog poduzeća trebao bi upravljati takvim aktivnostima. (86)Agencija EUROCONTROL ima odgovarajuću infrastrukturu i potrebne administrativne, IT, komunikacijske i logističke pomoćne usluge. Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi imati koristi od takve infrastrukture i usluga EUROCONTROL-a. U tom kontekstu postoji malo potencijalnih sinergija koje bi se mogle ostvariti udruživanjem administrativnih resursa s drugim zajedničkim poduzećima putem zajedničkog pozadinskog ureda. Iz tog razloga Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi izuzeti iz funkcija zajedničkog pozadinskog ureda utvrđenih ovom Uredbom. (87)Za potrebe stvaranja široke baze dionika kako bi se osiguralo ostvarenje ciljeva partnerstva za pametne mreže i usluge, osnovano je Udruženje za 5G infrastrukturu na temelju Udruženja za 5G infrastrukturu. Očekuje se da će novo industrijsko udruženje u prvim godinama nakon osnivanja imati ograničen broj sastavnih i povezanih subjekata, ali mu je cilj uključiti nove članove iz skupina dionika aktivnih u lancu vrijednosti pametnih mreža i usluga. S obzirom na njegovu očekivanu skromnu veličinu i učinak na sastavne subjekte koji su mala i srednja poduzeća, nije održivo da udruženje doprinosi 50 % administrativnih troškova Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge tijekom svojeg životnog vijeka, posebno u prvim godinama nakon njegova osnivanja. Osim toga, kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 i njezine posljedice na gospodarstvo predstavljaju izazove za europske gospodarske subjekte, među ostalim u području IKT-a. Stoga bi trebalo osigurati da privatni partneri Zajedničkog poduzeća mogu ispuniti svoje obveze, a da uvjeti ostanu privlačni i potiču nove partnere da se pridruže udruženju. Minimalni postotak godišnjeg financijskog doprinosa administrativnim troškovima od članova koji nisu Unija pritom bi trebao biti 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova. Posebno bi trebalo biti moguće da sastavni subjekti koji su mala i srednja poduzeća doprinose manje od većih poduzeća. Članovi Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija trebali bi nastojati povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi se doprinos povećao na 50 % administrativnih troškova Zajedničkog poduzeća tijekom njegova životnog vijeka. (88)U kontekstu prioriteta Europske komisije za razdoblje 2019.–2024. „Europa spremna za digitalno doba” i „gospodarstvo u interesu građana” te ciljeva politike utvrđenih u Komunikaciji „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” Europa treba razviti ključnu digitalnu infrastrukturu koja se temelji na 5G mrežama i izgraditi tehnološke kapacitete za 6G do 2030. U tom je kontekstu Komisija naglasila stratešku važnost europskog partnerstva za pametne mreže i usluge u pružanju sigurnih usluga koje se temelje na povezivosti potrošačima i poduzećima. Ti prioriteti mogu se ostvariti okupljanjem ključnih aktera, tj. industrije, akademske zajednice i javnih tijela, u europsko partnerstvo koje se temelji na postignućima inicijative javno-privatnog partnerstva za 5G infrastrukturu, u okviru koje su uspješno razvijene tehnologije i standardi za 5G. (89)Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osmišljeno je za rješavanje pitanja politike u području digitalne infrastrukture i proširenje tehnološkog opsega istraživanja i inovacija za 6G mreže. Ono bi uz blisku suradnju s državama članicama trebalo ojačati odgovor na politike i socijalne potrebe Unije u pogledu mrežne energetske učinkovitosti, kibersigurnosti,