Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o zaštiti i stvaranju građanskih prostora za mlade kojima se olakšava smisleno sudjelovanje mladih

(2021/C 501 I/04)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U VIJEĆU,

PREPOZNAJUĆI DA:

1. Europska unija i njezine države članice složile su se da se suradnjom na razini EU-a u području mladih „podupire socijalni i civilni angažman te se nastoji osigurati da svi mladi imaju potrebna sredstva za sudjelovanje u društvu.” (1).

2. Mladi su jedan od stupova našega društva kao i nositelji prava pojedinaca. Stoga imaju pravo na smisleno sudjelovanje u razvoju, provedbi, praćenju, evaluaciji i naknadnom praćenju politika koje utječu na njih i društvo u cjelini (2).

3. „Zdrava demokracija oslanja se na angažman građana i aktivno civilno društvo u svakom trenutku, ne samo u vrijeme izbora. Angažirani, informirani i odgovorni mladi građani i organizacije koje zagovaraju njihove interese najbolje su jamstvo otpornosti naših demokracija” (3) te općeg dobra.

4. Europska unija temelji se na vrijednostima kao što su demokracija, pluralizam, jednakost i vladavina prava. Poštovanje ljudskih prava, sloboda, nediskriminacija, rodna ravnopravnost, tolerancija i zaštita manjina neotuđivi su temelji europske ideje (4).

5. „Aktualna pandemija bolesti COVID-19 i njezine socioekonomske posljedice sve više negativno utječu na ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava, među ostalim i na prostor za građansko djelovanje.” (5)

6. Daljnji razvoj sudjelovanja mladih u demokratskim procesima u skladu s Rezolucijom Vijeća o poticanju sudjelovanja mladih u demokratskom životu Europe, (6) sa Zaključcima Vijeća o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (7) i Zaključcima o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (8) doprinijet će jačanju građanskih prostora za mlade te potaći angažman mladih u okviru tih prostora.

SMATRAJU DA:

7. Građanski prostori za mlade prostori su kojima se mladima omogućuje smisleno sudjelovanje u društvu te su ključan dio svakog demokratskog društva (9). To su politička, javna i društvena okruženja (na internetu i izvan njega), koja zadovoljavaju skup pravnih, političkih, institucijskih i praktičnih uvjeta koji mladima omogućuju ostvarivanje građanskih sloboda u pogledu pristupa informacijama, izražavanja stajališta i osnivanja udruga ili organizacija za sudjelovanje u javnome životu, kako bi utjecali na društvo i oblikovali ga.

8. Budući da su građanski prostori za mlade dinamični i neprekidno se mijenjaju, sve demokratske i neovisne organizacije aktivne u području mladih odnosno neformalnih skupina mladih pokazale su se ključnim akterima u promicanju sudjelovanja mladih te bi ih stoga trebalo podupirati i štititi.

9. Mladima su potrebni slobodni, sigurni, otvoreni, pristupačni, uključivi i reprezentativni građanski prostori koji im omogućuju osnivanje udruga, sudjelovanje u područjima povezanima s njihovim potrebama i interesima, neovisno o temi, kako bi mogli progovoriti o javnim pitanjima i sudjelovati u javnome donošenju odluka.

10. Aktivna uključenost različitih skupina mladih, uključujući ranjive skupine ili mlade ljude čiji se glas rijetko čuje, poput mladih migranata, u razne građanske prostore pomaže im da razviju kompetencije potrebne za građanski angažman. Njome se istodobno promiče njihov osobni, profesionalni i društveni razvoj, doprinosi vrijednostima Europske unije, (10) socijalnoj koheziji, međugeneracijskoj suradnji te osigurava to da demokracija i građanstvo odražavaju raznolikost gledišta i postojeći pluralizam u društvu.

11. Sudjelovanje mladih u građanskim prostorima jest „važan katalizator za razne društvene inovacije (11)”, čime se pokazuje da ti prostori doprinose demokratskijim i bolje informiranim postupcima donošenja odluka, čime se jača kvaliteta demokracije. S druge strane, mladi su posebno izloženi diskriminaciji i ograničavanju građanskih prostora (12).

12. Smanjivanje građanskoga prostora za mlade i prijavljena kršenja temeljnih i demokratskih prava globalne su pojave koje mogu predstavljati prijetnju demokracijama diljem Europe, neovisno o gospodarskom razvoju ili zemljopisnom položaju. Studije pokazuju da se prilike za sudjelovanje organizacija civilnog društva mladih u političkim procesima također prikazuju kao ograničene (13).

13. Organizacije aktivne u području mladih odnosno neformalnih skupina mladih trebale bi biti uključene u razvoj ključnih projekata o svim temama, među ostalima onima obuhvaćenima u okviru 11 europskih ciljeva za mlade. Osim toga, te su organizacije ključne za pružanje usluga i potpore mladima, pri čemu često dopunjuju usluge koje pružaju javna tijela.

14. Zbog pandemije bolesti COVID-19 građanski prostori za mlade u mnogim se zemljama dodatno smanjuju te pritom njihovi ekvivalenti na internetu često služe kao jedina održiva alternativa. Neka od stečenih iskustava pozitivna su, primjerice, u slučajevima kad su u digitalnim prostorima pronađene nove funkcije, no prelazak na internetske građanske prostore razotkrio je probleme povezane s pristupom (infrastruktura), sposobnošću (kompetencijama) i sigurnošću mladih na internetu.

ISTIČU DA:

15. Jednak pristup za sve nije prikladan za izgradnju poticajnog okruženja za potporu organizacijama aktivnima u području mladih odnosno neformalnih skupina mladih. Potrebno je voditi računa o univerzalnom dizajnu, različitom kulturnom i geografskom podrijetlu, strukturnim nejednakostima, rodnoj neravnopravnosti i drugim utjecajnim čimbenicima kada oni sprečavaju mlade ljude i organizacije civilnog društva za mlade u slobodnom djelovanju i smislenom sudjelovanju.

16. Prekomjerno izlaganje zaslonima odnosno internetskim aktivnostima negativno utječe na mentalno, fizičko i socijalno zdravlje mladih (14). No, građanski prostori na internetu mnogim su mladima pružili važno utočište u kojemu mogu iskoristiti svoja građanska prava, osobito tijekom pandemije bolesti COVID-19. Međutim, premda su pitanja povezana sa zdravljem jedan od aspekata koji treba imati na umu, potrebno je pozabaviti se i sigurnošću na internetu te digitalnim jazom (uključujući infrastrukturu i kognitivne prepreke). Postizanje odgovarajuće ravnoteže između angažmana na internetu i izvan njega trebalo bi, stoga, biti prioritet za sve dionike kada je riječ o pružanju potpore građanskim prostorima za mlade.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA, U SKLADU S NAČELOM SUPSIDIJARNOSTI I NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA:

17. zaštite i prošire građanske prostore za sve mlade, posebno one najviše pogođene pandemijom bolesti COVID-19 te uvedu dodatne mjere kako bi se osiguralo to da mladi ljudi u nepovoljnom položaju i s manje mogućnosti, osobito oni iz udaljenih i ruralnih područja te mladi s invaliditetom, mogu pristupiti tim prostorima i sudjelovati u njima. Osim toga bi trebalo poticati i vidljivost i pristupačnost tih prostora za mlade;

18. rješavaju bojazni povezane s procesima i instrumentima koji uzrokuju nedostatak slobodnih i pristupačnih javnih prostora ili postavljaju znatne prepreke mladima koji žele pristupiti građanskim prostorima i sudjelovati u njima, a pritom se misli na komercijalne alate koji upotrebljavaju algoritme za pružanje personaliziranog marketinga, gentrifikaciju, migracije iz ruralnih područja i povećanu komercijalizaciju fizičkih i internetskih prostora (15).

19. rješavaju pitanja povezana s privatnošću mladih koji ostvaruju svoja građanska prava i slobode, kako bi se jamčilo njihovu osobnu sigurnost odnosno poštovanje prava pojedinca, što bi trebalo promicati na pristupačnom jeziku te dati kontrolu nad njihovim podacima prije svega putem sigurne i zakonite obrade svih podataka koji im pripadaju ili se na njih odnose, kako je utvrđeno Općom uredbom EU-a o zaštiti podataka;

20. uzmu u obzir prepreke sudjelovanju mladih na internetu (među ostalim pristup internetu, digitalne kompetencije, nedostatak infrastrukture i opreme), i nastoje se pobrinuti za sigurnost digitalnih građanskih prostora za mlade poticanjem digitalne otpornosti, osobito jačanjem digitalne i medijske pismenosti i osviještenosti mladih, među ostalim mjerama sigurnosti za zaštitu mladih od pogrešnih informacija, dezinformacija, propagande, društvene polarizacije, govora mržnje i kiberzlostavljanja, mamljenja na internetu, itd.;

21. prepoznaju da su pružatelji obrazovnih usluga u svim područjima učenja (formalnim, neformalnim i informalnim) ključni akteri za promicanje različitih oblika građanskog odgoja i obrazovanja usmjerenih na kompetencije za potrebno aktivno građanstvo, koje zauzvrat doprinosi većoj demokraciji društva;

22. promiču građanske i političke procese i aktivnu suradnju organizacija mladih i ustanova za obrazovanje i osposobljavanje na zajedničkim projektima, među ostalim kako bi se poboljšalo uvjete za postojeće građanske prostore ili stvorilo nove, čime bi se ostvario i praktičan doprinos postizanju ciljeva održivog razvoja i europskih ciljeva za mlade;

23. da se opredijele i pružaju potporu za, prema potrebi, zajednički osmišljene interakcije ili komunikacijske kanale između javnih tijela i mladih u okviru građanskih prostora, kojima se zajednički upravlja, uključujući one prostore koje podupiru i održavaju organizacije aktivne u području mladih odnosno neformalnih skupina mladih, kako bi se olakšalo smislenu i raznoliku zastupljenost mišljenja mladih i ostvario konkretan učinak u pogledu razvoja, provedbe i naknadnog praćenja politika relevantnih za mlade;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I EUROPSKU KOMISIJU DA U SVOJIM PODRUČJIMA NADLEŽNOSTI I NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA, UZ POŠTOVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

24. nastoje očuvati i proširiti niz građanskih prostora za mlade na svim razinama s pomoću održivog strukturnog financiranja i, prema potrebi, razmotre mogućnost financiranja koje se temelji na projektima za organizacije aktivne u području mladih odnosno neformalnih skupina mladih; podižu svijest među mladima o njihovim građanskim i političkim slobodama te mogućnostima za uživanje u njima s pomoću sudjelovanja u građanskim prostorima;

25. podupiru organizacije aktivne u području mladih odnosno neformalnih skupina mladih ljudi koje se bore protiv govora mržnje i drugih prijetnji svojim aktivnostima, osobito u pogledu ostvarivanja slobode izražavanja, udruživanja i okupljanja;

26. kontinuirano prate, procjenjuju i podupiru poticajno okruženje za građanske prostore za mlade te istodobno utvrđuju prijetnje tim prostorima i uklanjaju ih;

27. osiguraju jednostavan pristup informacijama u dostupnim oblicima i, prema potrebi, na jeziku prilagođenome mladima i u skladu s Europskom poveljom o informiranju mladih, (16) s ciljem poticanja transparentnosti i povećanja povjerenja mladih u političke ustanove, te da istodobno poduzmu odgovarajuće mjere, posebno tako da promiču medijsku pismenost radi suzbijanja pogrešnih informacija, dezinformacija, propagande, društvene polarizacije, govora mržnje, teorija zavjera, kiberzlostavljanja i mamljenja na internetu, itd;

28. povećaju broj institucijskih aktivnosti informiranja mladih (izravno ili putem organizacija koje djeluju u području mladih odnosno neformalnih skupina mladih) primjenom učinkovitih alata za sudjelovanje, na internetu i izvan njega; osim toga, da se koriste mehanizmima koji su zajednički osmislili sami mladi, koje su priznali donositelji odluka i koje podupiru neovisna istraživanja, kako bi se olakšalo sudjelovanje mladih u građanskim prostorima i politici;

29. ispitaju, prema potrebi, učinke koje komercijalni alati koji upotrebljavaju algoritme za pružanje personaliziranog marketinga imaju na građanske prostore za mlade i pokrenu dijalog s pružateljima tih alata kako bi se pristupilo rješavanju pitanja njihovih mogućih učinaka na građanske prostore; razmotre donošenje nužnih, odgovarajućih i proporcionalnih mjera za suzbijanje svih negativnih učinaka komercijalnih alata koje nije moguće ublažiti dijalogom;

30. podupiru istraživanja i prate stanje građanskih prostora za mlade u cijeloj Europskoj uniji kao i na nacionalnoj, regionalnoj odnosno lokalnoj razini, uključujući izazove i prijetnje s kojima se suočavaju te ocjene sudjelovanje mladih u građanskim prostorima;

31. razmotre mogućnost posvećivanja posebne pozornosti građanskim prostorima za mlade i temeljnim slobodama mladih u okviru Europske godine mladih 2022.;

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU DA:

32. pruži potporu nekomercijalnim, otvorenim, uključivim i sigurnim građanskim prostorima za mlade putem različitih europskih programa, među ostalim ključnih programa u području mladih kao što su Erasmus+ i Europske snage solidarnosti te u svim sektorima;

33. dodatno uključi mlade i organizacije aktivne u području mladih odnosno neformalnih skupina mladih u planiranje, provedbu i naknadno praćenje europskih inicijativa koje utječu na njihov život, kao što su Novi europski Bauhaus, klimatski pakt EU-a i Konferencija o budućnosti Europe, imajući na umu ulogu tih inicijativa u osiguravanju građanskog prostora za mlade.

(1) Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (SL C 456, 18.12.2018., str. 1).

(2) Rezolucija Vijeća Europske unije i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o okviru za europsku suradnju u području mladih: strategija Europske unije za mlade za razdoblje 2019. – 2027. (SL C 456, 18.12.2018., str. 1).

(3) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za europsku demokraciju (COM(2020) 790, 3.12. 2020., str. 3).

(4) Ta se točka temelji na članku 2. Ugovora o Europskoj uniji.

(5) Zaključci Vijeća o oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 utemeljenom na ljudskim pravima (6324/21, 22. 2 2021.).

(6) Rezolucija Vijeća o poticanju političkog sudjelovanja mladih u demokratskom životu Europe, (SL C 417, 15.12.2015., str. 10).

(7) Zaključci Vijeća i predstavnikâ vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o poticanju demokratske osviještenosti i demokratskog angažmana među mladima u Europi (SL C 415, 1.12.2020., str. 16).

(8) Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća o jačanju višerazinskog upravljanja pri promicanju sudjelovanja mladih u procesima donošenja odluka (SL C 241, 21.6.2021., str. 3).

(9) Pojam „građanski prostori za mlade” koji se primjenjuje u ovim zaključcima temelji se na OECD-ovoj definiciji građanskih prostora za nevladine dionike.

(10) Pročišćene verzije Ugovora o Europskoj uniji odnosno Ugovora o funkcioniranju Europske unije, (SL C 202, 7.6.2016., str. 1).

(11) Safeguarding Civic Space for Young People in Europe, Europski forum mladih (str. 8.)

(12) Partnerstvo za mlade: Tomaž Deželan i Laden Jurttagüler, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth, 2021.

(13) Partnerstvo za mlade: Tomaž Deželan i Laden Jurttagüler, Pool of European Youth Researchers, Shrinking democratic space for youth, 2021.

(14) Izjava UNICEF-a Growing concern for well-being of children and young people amid soaring screen time, 8. veljače 2021.

(15) Smith, Neil The new urban frontier: Gentrification and the revanchist city. London, Routledge, 1996. Day, Kristen Introducing gender to the critique of privatized public space, 1999. Journal of Urban Design, sv. 4, br. 2. Kohn, M., Brave new neighborhoods: The privatization of public space. New York, Routledge, 2004.

(16) Europska povelja o informiranju mladih skup je profesionalnih načela i smjernica za informiranje i savjetovanje mladih.