(5)Opća klauzula o odstupanju aktivirana je u ožujku 2020. Komisija je u svojoj Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u EU-u ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Povećana neizvjesnost i znatni negativni rizici za gospodarske izglede u kontekstu rata u Europi, dosad nezabilježeno povećanje cijena energije i kontinurani poremećaji u lancu opskrbe opravdavaju produljenje opće klauzule o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu tijekom 2023.

(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu stabilnosti za 2021., smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica i time ojačati koordinaciju politika. Na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., Komisija smatra da je prelazak s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Komisija je najavila da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Komisija je pozvala države članice da te smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. Na temelju tih razmatranja, fiskalnim odgovorom treba povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te održati kupovnu moć najranjivijih kućanstava kako bi se ciljanim i privremenim mjerama ublažio učinak povećanja cijena energije i ograničio inflacijski pritisak zbog sekundarnih učinaka; fiskalna politika trebala bi ostati fleksibilna radi prilagodbe okolnostima koje se brzo mijenjaju i trebala bi se razlikovati po državama članicama, ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim u pogledu izloženosti krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Grčka je 27. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 6. srpnja 2021. donijelo Odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Grčke. Isplata obroka ovisi o odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, da je Grčka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da mjere povezane s ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima nisu ukinute.

(10)Grčka je 30. travnja 2022. dostavila Nacionalni program reformi, a 29. travnja 2022. Program stabilnosti za 2022., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti, ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2022. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Grčke o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Grčku za 2022. Ocijenila je napredak Grčke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala provedbu plana za oporavak i otpornost Grčke na temelju tablice pokazatelja za oporavak i otpornost. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Grčke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(12)Komisija je provela detaljno preispitivanje za Grčku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 23. svibnja 2022. Komisija je zaključila da u Grčkoj postoje makroekonomske neravnoteže. Slabosti se odnose na visok državni dug, nepotpun vanjski rebalans i visoke razine neprihodonosnih kredita u kontekstu niskog potencijalnog rasta i visoke nezaposlenosti.

(13)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Grčke jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 2. ožujka 2022. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti relevantnost prijedloga za pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(14)Vijeće je 20. srpnja 2020. Grčkoj preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021. poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Grčka, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Grčkoj se u 2021. smanjio na 7,4 % sa 10,2 % BDP-a koliko je iznosio u 2020. Grčka je odgovorom u okviru fiskalne politike pomogla gospodarski oporavak u 2021., a privremene hitne mjere potpore smanjile su se s 7,6 % BDP-a u 2020. na 7,2 % u 2021. Mjere koje je Grčka poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. bile su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, dug opće države u 2021. iznosio je 193,3 % BDP-a.

(15)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022 realan je za 2022. i povoljan za 2023. U Programu stabilnosti za 2022. predviđa se da će se realni BDP povećati za 3,1 % u 2022. i za 4,8 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se veći rast realnog BDP-a od 3,5 % u 2022. i manji rast od 3,1 % u 2023. Razlika između prognoza uglavnom se temelji na različitim pretpostavkama o brzini apsorpcije sredstava EU-a te o učinku vojne agresije, posebno na privatnu potrošnju. Vlada u Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će se ukupni deficit smanjiti na 4,4 % BDP-a u 2022. i na 1,4 % u 2023. Smanjenje u 2022. uglavnom je rezultat trenutačnog oporavka gospodarske aktivnosti i ukidanja većine hitnih mjera. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u snažno smanjiti na 180,2 % u 2022. i pasti na 168,6 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 4,3 % BDP-a za 2022. i 1,0 % BDP-a za 2023. To je uglavnom u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2022. Neovisno o razlici u rastu realnog BDP-a, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se dinamičniji rast cijena i plaća za 2022. i 2023., zbog čega se predviđaju veći prihodi od osobnih primanja. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u od 185,7 % u 2022. i 180,4 % u 2023. Razlika je posljedica različitih procjena razlika između fiskalnog salda na gotovinskoj osnovi i proračunskoj osnovi te različite pretpostavke o neto akumulaciji financijske imovine.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. trenutačno se procjenjuje da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi -0,3 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni rast Grčke.

(16)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 7,2 % BDP-a u 2021. na 1,8 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 1,1 % BDP-a u 2022., a u 2023. se ne očekuje fiskalni učinak jer je u planu njihovo postupno ukidanje. Taj je učinak na deficit djelomično neutraliziran većim prihodima od emisijskih jedinica. Te se mjere uglavnom sastoje od subvencija za korisnike energije, socijalnih transfera siromašnijim kućanstvima i smanjenja neizravnih poreza na usluge prijevoza. Mjere su prvotno bile najavljene kao privremene. Nakon podnošenja Programa stabilnosti Grčke i krajnjeg roka za Komisijinu proljetnu prognozu 2022. vlada je najavila novi paket mjera za 2022. kojim se nastoje ublažiti posljedice povećanja cijena energije. Ako cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od tih mjera mogle bi se nastaviti. Na državni deficit utječu i troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,1 % BDP-a u 2022. i 0,1 % u 2023.

(17)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo da bi Grčka u 2022. trebala iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Osim toga, trebala bi očuvati ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Grčka, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(18)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz grčkog Programa stabilnosti za 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti poticajan i iznositi -3.3 % BDP-a. Grčka namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti ekspanzivan i iznositi 0,8 postotna boda BDP-a. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Grčka namjerava očuvati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2022. imati ekspanzivan učinak od 2,2 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (0,6 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a), a predviđa se da će rastu tekućih neto rashoda pridonijeti (0,6 % BDP-a) i povećani rashodi za mirovine i socijalne naknade. Na temelju Komisijine prognoze, te mjere nisu u potpunosti popraćene kompenzacijskim mjerama.

(19)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi +1,5 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Grčka 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,3 postotna boda BDP-a u odnosu na 2022., što je odraz početne faze novog programskog razdoblja za druge fondove EU-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,6 postotna boda BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 1,7 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije od 1,1 % BDP-a.

(20)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 0,4 % BDP-a u 2024. i na 0,1 % do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države tijekom trajanja programa ostati ispod 3 % BDP-a. U tim se predviđanjima pretpostavlja da će se gospodarski oporavak nastaviti i uzima se u obzir produljenje smanjenja naknade za solidarnost dodane porezu na dohodak, koje pogoduje rastu, te doprinosa za socijalnu solidarnost. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u dalje smanjivati., točnije na 155,2 % u 2024. i zatim pasti na 146,5 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju visoke razine.

(21)Na temelju reformi poduzetih u okviru plana za oporavak i otpornost izmjene grčkog okvira porezne politike mogle bi pomoći u rješavanju problema nedostatka ulaganja. Točnije, uvođenjem sustava prethodnih poreznih mišljenja mogla bi se povećati pravna sigurnost za ulagače i pojačati napori koji su u tijeku kako bi se pojednostavnio porezni sustav. Nadalje, po uzoru na dobre primjere iz prakse drugih država članica, preispitivanjem postojećeg godišnjeg paušalnog poreza na samozaposlene (uz porez na dohodak i porez na dodanu vrijednost) mogla bi se poboljšati struktura poreznog opterećenja samozaposlenih osoba, potaknuti porezna disciplina i poduprijeti ulaganja. Grčka i dalje poduzima korake za modernizaciju javne uprave, ali su njezini ukupni rezultati i dalje niski, što je djelomično posljedica problema s privlačenjem i zadržavanjem visokokvalificiranog osoblja. Plan za oporavak i otpornost sadržava mjere za poboljšanje učinkovitosti javne uprave, a posebno njezinih digitalnih usluga. Osim mjera koje su dio njezina plana, Grčka napreduje u uspostavi integriranog sustava upravljanja ljudskim resursima s digitalnim organigramima za subjekte javnog sektora i opisima poslova za sva trenutačno raspoloživa radna mjesta. Očekuje se da će se time olakšati raspodjela resursa u skladu s utvrđenim i prioritetnim potrebama. Istodobno, iako je broj stalnog osoblja uglavnom stabilan zahvaljujući zapošljavanju prema pravilu „jedan za jedan”, koje je i dalje na snazi, privremeno se osoblje naglo povećalo za gotovo 25 % od 2018. Povećanjem javne uprave mogli bi se poništiti napori uloženi u približavanje rashoda za plaće u Grčkoj (u usporedbi s BDP-om) prosjeku EU-a. S obzirom na to da postupak odabira privremenog osoblja nije toliko detaljan kao za stalna radna mjesta, to bi, osim što postoji fiskalni rizik, moglo oslabiti integritet novog postupka odabira za stalne službenike. Nastavkom primjene pravila „jedan za jedan” za stalno osoblje, koje je dopunjeno utvrđivanjem gornje granice za privremeno osoblje koja se primjenjuje od 2022., uspostavlja se opći okvir za jačanje središnje kontrole zapošljavanja i omogućuje vraćanje na broj osoblja prije pandemije. Ako se ostvari očekivano smanjenje ukupnog broja osoblja, to bi moglo omogućiti prilagodbu razina primitaka za određena radna mjesta i subjekte koji se smatraju kritičnima te u slučajevima u kojima se javna uprava suočava s poteškoćama u privlačenju i zadržavanju kvalificiranog osoblja. To bi moglo podrazumijevati povezivanje opisa radnog mjesta s ljestvicom dodataka na plaću ili uspostavu posebne ljestvice plaća za određene subjekte javnog sektora (npr. regulatore tržišta) jer takvi sustavni pristupi ne bi ugrozili jedinstvenu ljestvicu plaća i u skladu su s razboritom fiskalnom politikom. Naposljetku, iako plan za oporavak i otpornost uključuje mjere za jačanje aktivnih politika tržišta rada, i dalje ima prostora za dodatne mjere kojima bi se povećala zapošljivost mladih i žena te tako poduprlo uključivo tržište rada koje se temelji na brojnijim i boljim radnim mjestima.

(22)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Grčkoj u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Te se preporuke konkretno odnose na kvalitetu i održivost javnih financija; dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava; aktivne politike tržišta rada; politike kojima se podupiru javna ulaganja u obrazovanje, vještine i zapošljivost; istraživanje i razvoj; siguran, pametan, održiv i otporan prijevoz i logistiku; čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, uključujući projekte obnovljive energije i interkonekcije; okolišnu infrastrukturu; obnovu urbanih područja; te digitalnu transformaciju javne uprave i poduzeća. Plan uključuje i znatan broj mjera za rješavanje izazova u područjima fiskalnih strukturnih politika, socijalne skrbi, financijske stabilnosti, tržišta rada i proizvodnog tržišta te modernizacije javne uprave, a sve te mjere prate, proširuju i dopunjuju obveze nakon provedbe programa. Plan sadržava i mjere za povećanje konkurentnosti i promicanje privatnih ulaganja poboljšanjem poslovnog okruženja i pojednostavnjenjem regulatornog okvira. Te su reforme dopunjene kreditnim instrumentom čija je svrha potaknuti privatna ulaganja u transformativne sektore gospodarstva, uključujući zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

(23)Očekuje se da će provedba plana za oporavak i otpornost Grčke pridonijeti daljnjem napretku u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Mjerama potpore klimatskim ciljevima u Grčkoj namijenjeno je 37,5 % % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, dok je mjerama potpore digitalnim ciljevima namijenjeno 23,3 % % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana. Potpuna provedba plana za oporavak i otpornost, u skladu s dogovorenim relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, pomoći će Grčkoj da se brzo oporavi od posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje otpornosti. Sustavno uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.