Mehanizam je i dalje jednako važan. Od 2015. schengenski prostor pod stalnim je pritiskom, a stvarnost s kojom se suočavamo danas drukčija je od one u trenutku stvaranja Schengena. Nestabilnost u europskom susjedstvu i šire, posljedice krajnje iznimnih okolnosti izbjegličke krize iz 2015., krize uzrokovane bolešću COVID-19 i terorističkih prijetnji zahtijevaju razmatranje i daljnja postupanja.

Ako se u izvješću zaključi da postoje ozbiljni nedostaci, Komisija mora bez odgode obavijestiti Vijeće, a na daljnje se mjere primjenjuju kraći rokovi. Evaluirane zemlje moraju predati akcijski plan u roku od mjesec dana od preporuke Vijeća. Komisija može razmotriti ponovnu provjeru kako bi provjerila provedbu mjera poduzetih za otklanjanje utvrđenih nedostataka. Nadalje, ako se u izvješću o evaluaciji zaključi da evaluirana zemlja ozbiljno zanemaruje svoje obveze, a Komisija tijekom praćenja utvrdi da se to nastavlja, Komisija može pokrenuti primjenu postupka predviđenog člankom 29. Zakonika o schengenskim granicama, što bi moglo dovesti do preporuke za ponovno uvođenje nadzora na unutarnjim granicama, ako su za to ispunjeni svi uvjeti.

2.2.Prvi višegodišnji program evaluacije

U razdoblju od 2015. do 2019. provedeno je više od 200 evaluacijskih provjera unutar schengenskog prostora i u 27 trećih zemalja, u kojima se provjeravala provedba vizne politike. Provedeno je 29 nenajavljenih provjera i osam ponovnih provjera za 15 zemalja u svim glavnim područjima politika osim zaštite podataka i policijske suradnje. Provedene su dvije tematske evaluacije, 2015. odnosno 2019./2020., o lokalnoj schengenskoj suradnji u području vizne politike i o nacionalnim strategijama za integrirano upravljanje granicama.

Na temelju tih evaluacijskih provjera Komisija je donijela 198 izvješća o evaluaciji, a Vijeće je državama članicama uputilo više od 4 500 preporuka. Međutim, završeno je samo 45 evaluacija te je još potrebno donijeti niz izvješća o evaluaciji i preporuka za evaluacije provedene u 2019.

U ovih prvih pet godina poseban naglasak stavljen je na razvoj metoda rada kojima se poboljšavaju kvaliteta, učinkovitost i usklađenost evaluacija. S obzirom na središnju ulogu nacionalnih stručnjaka, naročita se pozornost posvetila daljnjem razvoju prilagođenog osposobljavanja koje je uvedeno već nakon prethodnog sustava evaluacije. Trenutačno osposobljavanja za stručnjake u pogledu njihova sudjelovanja u evaluacijskim timovima nude Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) i Agencija Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) uz potporu voditeljâ osposobljavanja iz Komisije i Agencije za temeljna prava (FRA). Osposobljavanja uključuju posebne module za vanjske granice, vraćanje, policijsku suradnju i Schengenski informacijski sustav. Pripremljeni su i standardizirani kontrolni popisi kako bi se osiguralo da ocjenjivanja budu usklađena.

Agencije EU-a znatno su doprinijele postupku organizacijom osposobljavanja, osiguravanjem analiza rizika čiji su podaci poslužili za pripremu godišnjih programa za evaluaciju Schengena te sudjelovanjem u evaluacijama kao promatrači. U području upravljanja vanjskim granicama 2016. uspostavljen je dodatni alat za kontrolu kvalitete provedbom procjena osjetljivosti utvrđenih Uredbom o europskoj graničnoj i obalnoj straži (Frontex). Takve godišnje procjene osjetljivosti koje provodi Frontex nadopunjuju mehanizam evaluacije i praćenja Schengena kratkim prikazom operativnih kapaciteta zemalja za upravljanje vanjskim granicama. Oni se uzimaju u obzir pri evaluaciji određene zemlje.

Financijska potpora iz Fonda za unutarnju sigurnost i Fonda za azil, migracije i integraciju olakšala je provedbu preporuka. Države članice poticalo se da (pre)raspodijele sredstva unutar svojih nacionalnih programa kako bi dale prednost otklanjanju nedostataka koji su utvrđeni u izvješćima o evaluaciji.

3.TRENUTAČNO STANJE PROVEDBE SCHENGENSKE PRAVNE STEČEVINE

3.1.Glavni rezultati i napredak ostvaren tijekom prvog višegodišnjeg programa evaluacije

Na temelju rezultata evaluacija provedenih u posljednjih pet godina može se zaključiti da se države članice općenito pridržavaju bitnih odredbi schengenske pravne stečevine u svim područjima politika koja se evaluiraju. Međutim, evaluacije su pokazale da postoje neki učestali nedostaci u državama članicama i jednako tako različite prakse među državama članicama zbog neusklađene provedbe schengenske pravne stečevine. Te razlike narušavaju razinu usklađenosti i dosljednosti te bi naposljetku mogle utjecati na dobro funkcioniranje schengenskog prostora.

Zahvaljujući evaluacijama utvrđeni su i otklonjeni brojni učestali nedostaci. Nekoliko država članica zauzelo je pozitivan i proaktivan stav prema otklanjanju nedostataka utvrđenih tijekom evaluacija. U nekim su slučajevima države članice počele pripremati korektivne mjere i prije nego što je Vijeće donijelo preporuke. Nadalje, ako je u izvješću zaključeno da postoje „ozbiljni nedostaci”, ponovne su provjere pokazale da su države članice brzo djelovale kako bi otklonile najozbiljnije nedostatke. To potvrđuje da su pomno praćenje obveza i odgovornosti država članica te njihovo brzo djelovanje ključni za ispravnu i učinkovitu provedbu schengenske pravne stečevine.

Učestali nedostaci i područja poboljšanja: ·nepotpuno ili neusklađeno prenošenje, provedba i primjena relevantne schengenske pravne stečevine, ·nedostatan broj osoblja i neodgovarajuća kvalifikacija i/ili osposobljenost, ·različite i nedosljedne nacionalne prakse zbog neusklađene provedbe schengenske pravne stečevine, ·rascjepkane administrativne strukture s nedostatnom koordinacijom i integracijom različitih tijela, i ·praktične, tehnološke i regulatorne prepreke suradnji unutar schengenskog prostora.

Rezultati evaluacija poslužili su kao osnova za jačanje politike EU-a u posljednjih nekoliko godina, bitno doprinoseći daljnjem razvoju schengenske pravne stečevine i osiguravanju njezine ispravne i usklađenije provedbe. Rezultati su pridonijeli sastavljanju Preporuke Komisije od 7. ožujka 2017. o djelotvornijoj provedbi vraćanja i poslužili kao jedan od temelja preinake Direktive o vraćanju i revizije Priručnika za vraćanje. U velikoj su mjeri upotrijebljeni za zakonodavne prijedloge u području vizne politike i za poboljšanje Priručnika o vizama. Bili su ključni za poboljšanje pravnog okvira Schengenskoga informacijskog sustava i za izmjenu Zakonika o schengenskim granicama jer je njima uvedena obveza sustavnih provjera. Nadalje, na temelju ishoda tematske evaluacije nacionalnih strategija država članica za integrirano upravljanje granicama uspostavit će se višegodišnji ciklus europskog integriranog upravljanja granicama kako bi se ojačao strateški pristup upravljanju granicama na nacionalnoj razini i na razini EU-a.

3.2.Konkretni rezultati za pojedino područje politike

3.2.1.Upravljanje vanjskim granicama

Za dobro funkcioniranje prostora bez nadzora unutarnjih granica potrebno je zajedničko, jedinstveno i vrlo učinkovito upravljanje vanjskim granicama. Nedostaci u upravljanju vanjskim granicama jedne zemlje mogu utjecati na sve države članice te dovesti u pitanje funkcioniranje schengenskog prostora. Evaluacije upravljanja vanjskim granicama stoga su ključni element mehanizma evaluacije i praćenja Schengena.

Zakonik o schengenskim granicama glavni je zakonodavni akt kojim se uređuje ovo područje. U posljednjih pet godina, kao posljedica novih izazova s kojima se suočava EU, uvedene su dodatne inicijative za jačanje tog zakonodavnog okvira, uključujući sustavne provjere građana EU-a provjerom u relevantnim bazama podataka na vanjskim granicama, donošenje nove Uredbe o Frontexu 2016. i njezinu naknadnu reviziju 2019., u koju je uvrštena Uredba o EUROSUR-u, kao i postupni razvoj integriranog sustava za upravljanje vanjskim granicama EU-a (europsko integrirano upravljanje granicama).

Evaluacije upravljanja vanjskim granicama obuhvaćaju sljedeće glavne elemente: provjere vanjskih granica na moru i u zračnim lukama te na kopnenim graničnim prijelazima, nadzor vanjskih granica, nacionalne strategije i koncepte za europsko integrirano upravljanje granicama, analizu rizika, međuagencijsku i međunarodnu suradnju, nacionalni mehanizam za kontrolu kvalitete, kapacitete (osoblje i oprema) i infrastrukturu za upravljanje vanjskim granicama.

U skladu s člancima 21. i 29. Zakonika o schengenskim granicama postojanje trajnih i ozbiljnih nedostataka u nadzoru vanjskih granica utvrđenih u izvješću o evaluaciji Schengena može dovesti do ponovnog uvođenja nadzora na unutarnjim granicama. Odredbe su primijenjene jednom tijekom ovoga prvog višegodišnjeg programa evaluacije. Tijekom nenajavljene provjere u jednoj državi članici u jesen 2015. utvrđeni su ozbiljni nedostaci u upravljanju vanjskim granicama za koje se smatralo da ugrožavaju sveukupno funkcioniranje prostora bez nadzora unutarnjih granica. Pet država članica stoga je zajednički ponovno uvelo nadzor unutarnjih granica. Vijeće je donijelo preporuke o mjerama koje mora poduzeti predmetna država članica, koja je dostavila akcijski plan i izvješća o napretku kako je propisano Uredbom SCH-EVAL. Evaluacija provedena 2016. već je ukazala na to da su otklonjeni ozbiljni nedostaci.