Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2494/95 /* COM/2014/0724 final - 2014/0346 (COD) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Europska komisija i Europska središnja banka zahtijevaju harmonizaciju mjera za inflaciju u EU-u kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje Europske unije, a posebno radi provedbe učinkovite monetarne politike. Harmonizirani indeksi potrošačkih cijena ključni su za procjenu i mjerenje: · konvergencije u pogledu stabilnosti cijena unutar EU-a i · rezultata monetarne politike europodručja u pogledu ostvarenja cilja stabilnosti cijena. Harmonizirane mjere za inflaciju upotrebljavaju se i za procjenu nacionalne konkurentnosti u okviru Komisijinog postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. Za te potrebe, indeksi potrošačkih cijena moraju biti usporedivi diljem svih zemalja i svih skupina proizvoda. Oni moraju biti dovoljno detaljni, a mora ih biti moguće izraditi u razumnom vremenskom razdoblju. Stope inflacije izračunane prema indeksima potrošačkih cijena moraju predstavljati objektivnu i nepristranu osnovu za donošenje odluka. Osim toga, usporedivi i pouzdani indeksi potrošačkih cijena su, zajedno s ostalim izvorima, vrijedan podatak za deflaciju ekonomskih veličina kao što su plaće, najamnine, kamatne stope i podaci iz nacionalnih računa. Tim vremenskim nizovima procijenjenih količina prikazuje se razvoj određene pojave u gospodarstvu bez utjecaja inflacije te su oni ključni podaci za donošenje političkih i gospodarskih odluka. U listopadu 1995. sastavljena je i donesena Uredba Vijeća o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (HIPC), nakon čega je uslijedilo 20 provedbenih uredaba u sljedećih 17 godina. Standardizirana pravila kojima se osigurava najveća razina usporedivosti i dalje su važna za glavne korisnike HIPC-a, a posebno za Komisiju i Europsku središnju banku, ali određeni su se parametri promijenili od donošenja početnog okvira: · razvojem Europskog statističkog sustava (ESS) znatno se pridonijelo širem prihvaćanju potrebe za harmoniziranim pristupom mnogim metodološkim aspektima koji se odnose na indekse potrošačkih cijena. · tehnički aspekti prikupljanja podataka i objedinjavanja indeksa uvelike su se promijenili zbog brzog tehnološkog napretka u posljednjih nekoliko godina. Naprednim informacijskim sustavima omogućava se primjena metoda koje se unatrag dva desetljeća ne bi ni uzelo u obzir: pojavom podataka prikupljenih očitavanjem bar kodova zauvijek su promijenjeni načini prikupljanja podataka, dok se upotreba različitih internetskih izvora za cijene neprekidno razvija. · Ugovorom iz Lisabona utemeljeno je novo uređenje komitologije čime su utvrđeni delegirani i provedbeni akti. To se mora uzeti u obzir pravnim okvirom. Zbog svih tih raznih promjena potrebno je ponovno sastavljanje zakonodavstva o HIPC-u kako bi se modernizirala i racionalizirala pravna osnova te kako bi ju se prilagodilo stvarnim i potencijalnim potrebama koje postoje danas. Revizijom Uredbe o HIPC-u dionicima se daje prilika da razmotre postojeća pravila i preporuke, racionaliziraju ih i usredotoče se na određene aspekte uzimajući u obzir njihov trenutačan značaj te najbolje interese različitih skupina korisnika. U mnogim područjima politike u kojima EU ima aktivnu ulogu zahtijevaju se informacije o događanjima i kretanjima koja utječu na indekse potrošačkih cijena kako bi se omogućilo oblikovanje operativnih ciljeva i ocjenjivanje napretka. Zakonodavstvom EU-a od Eurostata se zahtijeva da osigura deflatore najveće moguće kvalitete pri čemu su HIPC-ovi vrijedan izvor informacija. Indeksi moraju biti pravodobni, točni, potpuni, usklađeni i usporedivi na razini EU-a, kao i među različitim skupinama proizvoda. Samo se modernizacijom europskog zakonodavstva o HIPC-u mogu ispuniti ti zahtjevi. Predloženom Uredbom o HIPC-u utjelovljuju se načela Kodeksa prakse europske statistike koja se odnose na predanost postizanju kvalitete, valjanu metodologiju, isplativost, značaj, točnost, pouzdanost, usklađenost i usporedivost. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA O nacrtu Uredbe o HIPC-u raspravljale su stručne skupine tijela odgovornih za izradu statističkih podataka, posebno nacionalnih statističkih instituta, i korisnika statističkih podataka, uključujući Europsku komisiju, Europsku središnju banku i nacionalne središnje banke. Provedeno je savjetovanje s Odborom za europski statistički sustav. Odlučeno je da procjena učinka nije potrebna. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Cilj je ovog prijedloga uspostaviti zajednički pravni okvir za izradu harmoniziranih indeksa od strane država članica, a kojim je obuhvaćeno prikupljanje, objedinjavanje, obrada i dostava harmoniziranih indeksa potrošačkih cijena. To je nužno za sustavnu izradu mjera za inflaciju u Europskoj uniji. Ovim se prijedlogom pojednostavnjuju i razjašnjavaju zahtjevi za objedinjavanje tih indeksa. Njime se posebno: · predviđa novi opći okvir koji se primjenjuje na precizno utvrđene kategorije skupina proizvoda, · uspostavlja jasno i precizno utvrđeno područje primjene, · provode posebne mjere za posebna područja kao što su zdravstvo, obrazovanje, socijalna zaštita i osiguranje, · uzimaju u obzir moguće razlike u tumačenju i poteškoće za dobavljače podataka u primjeni pravila, · osigurava da se sa sličnim skupinama proizvoda postupa na isti način diljem EU-a, · ukidaju odredbe koje su postale suvišnima i · razjašnjavaju odredbe zbog kojih je došlo do pogrešnog tumačenja u prošlosti. U područjima u kojima su potrebne dodatne pojedinosti ili jedinstveni uvjeti za provedbu, Uredbom se predviđa mogućnost donošenja delegiranih ili provedbenih akata u skladu s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Posebno, kako bi se osigurala potpuna usporedivost indeksa potrošačkih cijena, potrebni su jedinstveni uvjeti za: · raščlambu HIPC-a prema kategorijama Europske klasifikacije osobne potrošnje prema namjeni (ECOICOP), · metodologiju koja se upotrebljava pri izradi harmoniziranih indeksa, · značenje i upotrebu statističkih jedinica, · pondere koji se upotrebljavaju pri izračunu harmoniziranih indeksa i metapodatke o ponderima, · godišnji kalendar za prosljeđivanje harmoniziranih indeksa i podindeksa, · standarde za razmjenu podataka i metapodataka, · uvjete za reviziju podataka, · osnovne informacije i metode koje se upotrebljavaju, na temelju ocjene pilot-istraživanja i · tehničke zahtjeve za osiguranje kvalitete koji se odnose na sadržaj godišnjih izvješća o kvaliteti, rok za dostavu tih izvješća Eurostatu i strukturu popisa. U skladu s člankom 291. UFEU-a, provedbene se ovlasti predloženom Uredbom stoga dodjeljuju Komisiji. U skladu s člankom 290. UFEU-a, ovlast za donošenje nezakonodavnih akata opće primjene radi dopune ili izmjene dijelova Uredbe koji nisu ključni predloženom se Uredbom delegira Komisiji. Time će se Komisiji omogućiti da: · osigura, na međunarodnoj razini, usporedivost klasifikacije osobne potrošnje prema namjeni (COICOP) koja se koristi za raščlambu HIPC-a, · odredi prag ispod kojeg ne postoji obveza dostave podindeksa harmoniziranih indeksa i · uspostavi popis podindeksa koje države članice nisu dužne izraditi. Komisija bi trebala osigurati da se tim delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno administrativno opterećenje državama članicama. Cilj je prijedloga revidirane Uredbe o HIPC-u stvaranje jedne pravne mjere kojom se obuhvaćaju svi jedinstveni uvjeti. Trenutačno postoji 20 različitih provedbenih uredaba. Novom Uredbom njih bi se objedinilo u jednu uredbu, čime bi se dionicima i državama članicama olakšalo razumijevanje i administracija, koja bi istovremeno postala i učinkovitijom. Takvo pojednostavnjenje zahtjeva i njihove provedbe jedan je od glavnih ciljeva predložene strategije za novi pravni okvir za HIPC. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Nema utjecaja na proračun EU-a. 2014/0346 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2494/95 (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke[1], djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: 1. Harmonizirani indeksi potrošačkih cijena (HIPC) osmišljeni su za mjerenje inflacije na harmonizirani način diljem država članica. Komisija i Europska središnja banka upotrebljavaju HIPC u svojoj procjeni stabilnosti cijena u državama članicama u skladu s člankom 140. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (Ugovor). 2. Europski sustav središnjih banaka (ESSB) upotrebljava HIPC kao indeks za mjerenje postizanja ESSB-ovog cilja stabilnosti cijena u skladu s člankom 127. stavkom 1. Ugovora, koji je posebno važan za utvrđivanje i provođenje monetarne politike Unije u skladu s člankom 127. stavkom 2. Ugovora. 3. Uredbom Vijeća (EZ) br. 2494/95[2] utvrđen je zajednički okvir za određivanje harmoniziranih indeksa potrošačkih cijena. Taj pravni okvir treba prilagoditi postojećim potrebama i tehničkom napretku. 4. Ovom se Uredbom uzima u obzir Komisijin program za bolje zakonodavno uređenje i, posebno, Komunikacija Komisije o pametnom donošenju propisa u Uniji[3]. Kao prioritet u području statistike Komisija je navela pojednostavnjenje i poboljšanje regulatornog okruženja u statistici[4]. 5. HIPC-ove bi trebalo raščlaniti prema kategorijama Europske klasifikacije osobne potrošnje prema namjeni (ECOICOP). Tom raščlambom trebala bi se osigurati dosljednost i usporedivost svih europskih statističkih podataka koji se odnose na osobnu potrošnju. ECOICOP bi trebao biti i u skladu s međunarodnim standardom UN-a za klasifikaciju osobne potrošnje prema namjeni (UN COICOP) te bi ga se stoga trebalo prilagoditi u skladu s promjenama UN-ova COICOP-a. 6. Redoviti HIPC-ovi temelje se na promatranim cijenama u koje su uključeni i porezi na proizvode. Promjene stopa poreza na proizvode stoga utječu na inflaciju. Za analizu inflacije i procjenu konvergencije u državama članicama potrebno je prikupiti informacije i o učinku promjene poreza na inflaciju. U tu svrhu, HIPC je potrebno izračunati i na temelju cijena po stalnim poreznim stopama. 7. Utvrđivanje indeksa cijena za stambene objekte, a posebno za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici, važan je korak prema poboljšanju značaja i usporedivosti HIPC-ova. Indeksi cijena nekretnina nužan su temelj za objedinjavanje indeksa cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici. Osim toga, indeksi cijena nekretnina sami su po sebi važni pokazatelji. 8. Referentno razdoblje indeksa cijena treba ažurirati u redovitim vremenskim razmacima. Kako bi se osiguralo da su izračunani indeksi usporedivi i odgovarajući, potrebno je utvrditi pravila za zajednička referentna razdoblja harmoniziranih indeksa i njihovih podindeksa koji su integrirani u različitim vremenskim trenucima. 9. Kako bi se potaknula postupna harmonizacija indeksa potrošačkih cijena, trebalo bi pokrenuti pilot-istraživanja s ciljem procjene izvedivosti upotrebe dodatnih osnovnih informacija ili primjene novih metodoloških pristupa. 10. U okviru metodološkog priručnika potrebno je navesti smjernice o različitim fazama izrade visokokvalitetnih harmoniziranih indeksa kako bi se pomoglo državama članicama da izrade usporedive indekse potrošačkih cijena. Metodološki priručnik, kojeg je potrebno redovito ažurirati, trebala bi sastaviti Komisija (Eurostat) u bliskoj suradnji s državama članicama unutar Europskog statističkog sustava. U godišnjem popisu HIPC-ova iz članka 9. stavka 2. točke (b) ove Uredbe, države članice trebale bi obavijestiti Komisiju (Eurostat) o razlikama, ako one postoje, između statističkih metoda koje su upotrijebljene i onih koje su preporučene u metodološkom priručniku. 11. Komisija (Eurostat) bi trebala provjeriti izvore i metode koje države članice upotrebljavaju za izračun harmoniziranih indeksa i pratiti provedbu pravnog okvira u državama članicama. U tu svrhu, Komisija (Eurostat) bi trebala održavati redovan dijalog s nadležnim statističkim tijelima država članica. 12. Popratne informacije presudne su za procjenjivanje razine usporedivosti detaljnih harmoniziranih indeksa koje su dostavile države članice. Osim toga, transparentnim metodama i praksama objedinjavanja koje se upotrebljavaju u državama članicama pomaže se svim dionicima da razumiju harmonizirane indekse i dodatno poboljšaju njihovu kvalitetu. Stoga je potrebno utvrditi niz pravila za dostavljanje harmoniziranih metapodataka. 13. Kako bi se osigurala kvaliteta harmoniziranih indeksa, Komisija (Eurostat), nacionalne središnje banke i Europska središnja banka trebale bi razmjenjivati povjerljive podatke i metapodatke u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća.[5]. 14. S obzirom na to da države članice ne mogu ostvariti cilj postojeće Uredbe, odnosno stvaranje zajedničkih statističkih standarda za harmonizirane indekse, u dovoljnoj mjeri, nego se on može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom istom članku, ova Uredba odnosi se samo na mjere koje su nužne za postizanje spomenutog cilja. 15. Kako bi se osigurala usporedivost na međunarodnoj razini klasifikacije osobne potrošnje prema namjeni koja se upotrebljava za raščlambu HIPC-a i prilagodba promjenama UN-ova COICOP-a te kako bi se utvrdio prag ispod kojeg ne postoji obveza dostave podindeksa harmoniziranih indeksa i popis podindeksa koje države članice ne moraju izrađivati, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u pogledu harmoniziranih indeksa. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom pripreme i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobno, pravovremeno i primjereno dostavljanje odgovarajućih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. 16. Kako bi se osigurala potpuna usporedivost indeksa potrošačkih cijena potrebni su jedinstveni uvjeti za raščlambu HIPC-a prema kategorijama ECOICOP-a za: primijenjenu metodologiju u izradi harmoniziranih indeksa, informacije koje se dobivaju od statističkih jedinica, dostavljanje pondera i metapodataka o ponderima, utvrđivanje godišnjeg kalendara za prosljeđivanje harmoniziranih indeksa i podindeksa, standarde za razmjenu podataka i metapodataka, jedinstvene uvjete za revizije, poboljšane osnovne informacije ili poboljšane metode koje se temelje na ocjenjivanju pilot-istraživanja i tehničke zahtjeve za osiguranje kvalitete u pogledu sadržaja godišnjih izvješća o kvaliteti, roka za podnošenje izvješća Komisiji (Eurostatu) i strukture popisa. Radi osiguravanja tih jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te ovlasti trebaju se izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća[6].. 17. Pri donošenju provedbenih mjera i delegiranih akata u skladu s ovom Uredbom, Komisija bi u najvećoj mogućoj mjeri trebala uzeti u obzir isplativost. 18. U smislu članka 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009, od Odbora za europski statistički sustav traži se da osigura stručne smjernice. 19. Uredbu (EZ) br. 2494/95 potrebno je staviti izvan snage, DONIJELI SU OVU UREDBU: Članak 1. Predmet Ovom se Uredbom utvrđuje zajednički okvir za razvoj, izradu i širenje harmoniziranih indeksa potrošačkih cijena (HIPC) i cijena stambenih objekata na razini Unije, kao i nacionalnoj i podnacionalnoj razini. Članak 2. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (a) „razvoj statistike” znači utvrđivanje i poboljšavanje statističkih metoda, standarda i postupaka koji se upotrebljavaju pri izradi i širenju statističkih podataka, s ciljem osmišljavanja novih statističkih mjera i pokazatelja; (b) „izrada statistike” znači svi koraci u postupku pripreme statističkih podataka, uključujući prikupljanje, pohranu, obradu i analizu statističkih podataka; (c) „širenje statističkih podataka” znači aktivnost kojom se statistički podaci, statističke analize i informacije koje nisu povjerljive prirode stavljaju na raspolaganje korisnicima; (d) „proizvodi” znači robe i usluge kako je određeno u Prilogu A, točki 3.01. Uredbe (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[7] (dalje u tekstu „ESA 2010”); (e) „potrošačke cijene” znači kupovne cijene koje plaćaju kućanstva za kupnju pojedinih proizvoda novčanim transakcijama; (f) „kupovna cijena” znači cijena koju kupac stvarno plaća za proizvode, uključujući sve poreze umanjeno za subvencije na proizvode, nakon odbitaka popusta na veleprodajnu ili izvansezonsku kupnju od standardnih cijena ili naknada, i isključujući kamate ili naknade za usluge dodane u skladu s uvjetima kredita i sve dodatne naknade nastale zbog neplaćanja u razdoblju navedenom u trenutku kupnje; (g) „harmonizirani indeksi potrošačkih cijena (HIPC)” znači usporedivi indeksi potrošačkih cijena koje izrađuje svaka država članica; (h) „harmonizirani indeksi potrošačkih cijena po stalnim poreznim stopama” znači indeksi kojima se mjere promjene potrošačkih cijena tijekom određenog vremenskog razdoblja ne uzimajući u obzir promjene stopa poreza na proizvode tijekom tog razdoblja; (i) „regulirane cijene” znači cijene koje se izravno utvrđuju ili na njih u znatnoj mjeri utječe vlada; (j) „indeks cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici” znači indeks kojim se mjere promjene transakcijskih cijena stambenih objekata koji su tek ušli u sektor kućanstava i drugih proizvoda koje su kućanstva stekla kao vlasnici-stanari; (k) „indeks cijena nekretnina” znači indeks kojim se mjere promjene transakcijskih cijena stambenih objekata koje kupe kućanstva; (l) „podindeks HIPC-a” znači indeks cijena za bilo koju kategoriju Europske klasifikacije osobne potrošnje prema namjeni (dalje u tekstu „ECOICOP”) kako je utvrđeno u Prilogu; (m) „harmonizirani indeksi” znači harmonizirani indeksi potrošačkih cijena, harmonizirani indeksi potrošačkih cijena po stalnim poreznim stopama, indeksi cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici i indeksi cijena nekretnina; (n) „Laspeyresov indeks” znači indeks cijena u obliku pri čemu je P relativni indeks razina cijena u dvama razdobljima, Q su potrošene količine, t0 je bazno razdoblje, a tn je razdoblje za koje je indeks izračunan, (o) „indeks vrste Laspeyres” znači indeks kojim se mjere promjene prosječnih cijena na temelju nepromijenjenih rashoda u usporedbi s baznim razdobljem, odnosno održavanjem obrasca potrošnje kućanstava stalnim od baznog razdoblja nadalje; (p) „referentno razdoblje indeksa” znači razdoblje za koje je indeks utvrđen na 100 indeksnih bodova; (q) „osnovne informacije” u vezi s harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena i harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena po stalnim poreznim stopama, znači podaci kojima se obuhvaćaju – sve kupovne cijene proizvoda koje je potrebno uzeti u obzir za izračunavanje podindeksa HIPC-a u skladu s ovom Uredbom, – sva obilježja kojima se određuje cijena proizvoda i sva druga obilježja koja su značajna za predmetnu svrhu potrošnje, – informacije o porezima i trošarinama, – informacije o tome je li cijena u potpunosti ili djelomično regulirana i – svi ponderi kojima se odražavaju razina i struktura potrošnje predmetnih proizvoda. (r) „osnovne informacije” u vezi s indeksima cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici i indeksima cijena nekretnina, znači podaci kojima se obuhvaćaju – sve transakcijske cijene stambenih objekata koje su kućanstva kupila te koje je potrebno uzeti u obzir za izračunavanje indeksa cijena nekretnina u skladu s ovom Uredbom, – sva obilježja kojima se određuje cijena stambenog objekta ili druga odgovarajuća obilježja. (s) „kućanstvo” znači kućanstvo kako je opisano u Prilogu A stavku 2.119. točkama (a) i (b) ESA-e 2010, bez obzira na nacionalnost ili boravišni status; (t) „gospodarsko područje države članica” znači područje kako je definirano u Prilogu A stavku 2.05. ESA-e 2010, uz izuzeće da su time izvanteritorijalne enklave smještene unutar granica pojedine države uključene, a teritorijalne enklave smještene u ostatku svijeta isključene; (u) „novčani izdaci za finalnu potrošnju kućanstva” znači onaj dio izdataka finalne potrošnje koji nastaju: – kućanstvima, – pri novčanim transakcijama, – na gospodarskom području države članice, – za proizvode koji se upotrebljavaju za izravno zadovoljenje pojedinačnih potreba ili želja, kako je definirano u Prilogu A stavku 3.101. ESA-e 2010, – u jednom ili oba vremenska razdoblja koja se uspoređuju. (v) „znatna promjena u načinu proizvodnje” znači promjena za koju se smatra da utječe na godišnju stopu promjene određenog harmoniziranog indeksa ili njezin dio u bilo kojem razdoblju za više od: – 0,1 postotnih bodova za sve stavke harmoniziranih indeksa potrošačkih cijena, indeksa cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici ili indeksa cijena nekretnina, – 0,3, 0,4, 0,5 ili 0,6 postotnih bodova za svako odjeljenje, skupinu, razred ili podrazred ECOICOP-a (5 znamenki). Članak 3. Objedinjavanje harmoniziranih indeksa 1. Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) sve harmonizirane indekse kako je definirano u članku 2. točki (m). 2. Harmonizirani indeksi objedinjavaju se upotrebom formule vrste Laspeyres. 3. Harmonizirani indeksi potrošačkih cijena i harmonizirani indeksi potrošačkih cijena po stalnim poreznim stopama temelje se na promjenama cijena i ponderima proizvoda uključenim u novčane izdatke za finalnu potrošnju kućanstva. 4. HIPC-ima se ne obuhvaćaju transakcije među kućanstvima, osim u slučaju najamnina koje stanari plaćaju privatnim stanodavcima, ako stanodavac djeluje kao tržišna proizvodna jedinica usluga koje je kućanstvo (stanar) kupilo. 5. Podindeksi HIPC-a objedinjuju se za kategorije ECOICOP-a. Jedinstveni uvjeti za raščlambu HIPC-a prema kategorijama ECOICOP-a donose se provedbenim aktima. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. Članak 4. Usporedivost harmoniziranih indeksa 1. Kako bi se HIPC i indeksi cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici mogli smatrati usporedivima, sve razlike među državama, bez obzira na razinu detalja, smatraju se tek odrazom razlika u promjenama cijena ili obrascima izdataka. 2. Svi podindeksi harmoniziranih indeksa koji odstupaju od pojmova ili metoda ove Uredbe smatraju se usporedivima ako iz njih proizlazi indeks za koji se procjenjuje da se sustavno razlikuje za: (a) u prosjeku 0,1 posto ili manje tijekom razdoblja od godinu dana u odnosu na prethodnu godinu od indeksa koji je objedinjen slijedeći metodološki pristup iz ove Uredbe, u slučaju HIPC-a, (b) u prosjeku 1 posto ili manje tijekom razdoblja od godinu dana u odnosu na prethodnu godinu od indeksa koji je objedinjen slijedeći metodološki pristup iz ove Uredbe, u slučaju indeksa cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici i indeksa cijena nekretnina. Ako takav izračun nije moguć, moraju se detaljno opisati posljedice upotrebe metodologije kojom se odstupa od pojmova i metoda iz ove Uredbe. 3. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. radi izmjene Priloga kako bi se osigurala usporedivost harmoniziranih indeksa na međunarodnoj razini. 4. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti, provedbenim aktima utvrđuje se odgovarajuća metodologija za izradu usporedivih harmoniziranih indeksa. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. Članak 5. Zahtjevi u pogledu podataka 1. Države članice prikupljaju osnovne informacije koje su značajne za njihovu zemlju u svrhu izrade harmoniziranih indeksa i podindeksa. 2. Informacije se dobivaju od statističkih jedinica kako je utvrđeno u Uredbi Vijeća (EEZ) br. 696/93[8]. 3. Statističke jedinice od kojih se dobivaju informacije o proizvodima koji su uključeni u novčane izdatke za finalnu potrošnju kućanstava prema potrebi moraju surađivati pri prikupljanju ili davanju osnovnih informacija. Statističke jedinice pružaju točne i potpune informacije, uključujući informacije u elektroničkom obliku, ako se to zatraži. Na zahtjev nacionalnih tijela zaduženih za objedinjavanje službenih statističkih podataka, statističke jedinice pružaju informacije u elektroničkom obliku, poput podataka prikupljenih očitavanjem bar kodova, i onoliko detaljno koliko je potrebno kako bi se izradili harmonizirani indeksi i ocijenilo ispunjavanje zahtjeva usporedivosti te kvaliteta harmoniziranih indeksa. Jedinstveni uvjeti za pružanje tih informacija utvrđuju se provedbenim aktima. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. 4. Harmonizirani indeksi i njihovi podindeksi usklađuju se sa zajedničkim referentnim razdobljem indeksa 2015. To usklađivanje počinje proizvoditi učinke počevši s indeksom za siječanj 2016. 5. Harmonizirani indeksi i njihovi podindeksi ponovno se usklađuju s novim zajedničkim referentnim razdobljem indeksa u slučajevima znatne metodološke promjene harmoniziranih indeksa ili svakih 10 godina, počevši od 2015. Ponovno usklađivanje s novim referentnim razdobljem indeksa počinje proizvoditi učinke s indeksom za siječanj sljedeće kalendarske godine. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. kako bi utvrdila detaljna pravila o ponovnom usklađivanju harmoniziranih indeksa povezanih sa značajnim metodološkim promjenama. 6. Kako se državama članicama ne bi nametalo nepotrebno opterećenje i u mjeri u kojoj su podindeksi harmoniziranih indeksa bitni tek iznad određenog praga, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. kako bi utvrdila prag ispod kojeg ne postoji obveza dostave tih podindeksa. 7. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. kako bi utvrdila popis podindeksa ECOICOP-a koje države članice ne moraju izraditi jer se njima ne obuhvaća osobna potrošnja ili zato što razina metodološke harmonizacije nije dovoljna. Članak 6. Učestalost 1. Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) harmonizirane indekse potrošačkih cijena, harmonizirane indekse potrošačkih cijena po stalnim poreznim stopama i njihove odgovarajuće podindekse svaki mjesec, uključujući one podindekse koji se izrađuju za duže vremenske razmake. 2. Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) indekse cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici i indekse cijena nekretnina svaka tri mjeseca. Mogu se dostavljati svaki mjesec na dobrovoljnoj osnovi. 3. Države članice nemaju obvezu izrade podindeksa svakog mjeseca ili svaka tri mjeseca ako se manje učestalim prikupljanjem podataka ispunjavaju zahtjevi usporedivosti iz članka 4. Države članice obavješćuju Komisiju (Eurostat) o kategorijama ECOICOP-a i za koje namjeravaju prikupljati podatke u vremenskim razmacima duljima od mjesec dana te o kategorijama cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici za koje namjeravaju prikupljati podatke u vremenskim razmacima duljima od tri mjeseca. 4. Države članice revidiraju i ažuriraju pondere podindeksa za harmonizirane indekse svake godine. Jedinstveni uvjeti za dostavu pondera i metapodataka o ponderima utvrđuju se provedbenim aktima. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. Članak 7. Rokovi, standardi za razmjenu podataka i revizije 1. Države članice dostavljaju harmonizirane indekse i sve podindekse Komisiji (Eurostatu) najkasnije 20 kalendarskih dana nakon završetka referentnog mjeseca za mjesečne nizove i 85 kalendarskih dana nakon završetka referentnog tromjesečja za tromjesečne nizove. 2. Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) podatke i metapodatke koji se zahtijevaju ovom Uredbom u skladu sa standardima za razmjenu podataka i metapodataka. 3. Moguće je revidirati podindekse harmoniziranih indeksa koji su već objavljeni. 4. U provedbenim aktima detaljno se opisuju utvrđivanje godišnjeg kalendara za dostavljanje harmoniziranih indeksa i podindeksa iz stavka 1., standardi za razmjenu podataka i metapodataka navedeni u stavku 2. te jedinstveni uvjeti za reviziju iz stavka 3. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. Članak 8. Pilot-istraživanja 1. Kada su za objedinjavanje harmoniziranih indeksa potrebne poboljšane osnovne informacije, ili kada se u metodama iz članka 4. stavka 2. uvidi da je potrebna bolja usporedivost indeksa, Komisija (Eurostat) može pokrenuti pilot-istraživanja koja države članice provode na dobrovoljnoj osnovi. 2. Pilot-istraživanjima procjenjuje se izvedivost prikupljanja poboljšanih osnovnih informacija ili donošenje novih metodoloških pristupa. 3. Komisija (Eurostat) ocjenjuje rezultate pilot-istraživanja u bliskoj suradnji s državama članicama i glavnim korisnicima harmoniziranih indeksa, uzimajući u obzir koristi od poboljšanih informacija o cijenama u odnosu na dodatne troškove prikupljanja i objedinjavanja. 4. Na temelju ocjene pilot-istraživanja, provedbenim aktima uvode se poboljšane osnovne informacije ili poboljšane metode. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. Članak 9. Osiguranje kvalitete 1. Države članice osiguravaju kvalitetu dostavljenih harmoniziranih indeksa. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se kriteriji kvalitete utvrđeni u članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009. 2. Države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu): (a) godišnje standardno izvješće o kvaliteti kojime su obuhvaćeni kriteriji kvalitete iz članka 12. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009; (b) godišnji popis s pojedinostima o izvorima podataka, upotrijebljenim definicijama i metodama, uključujući pojedinosti o svim razlikama između statističkih metoda koje su upotrijebljene i onih koje su preporučene u metodološkom priručniku i (c) dodatne povezane informacije onoliko detaljne koliko je potrebno za ocjenu ispunjenja zahtjeva o usporedivosti i kvalitete harmoniziranih indeksa ako Komisija (Eurostat) to zatraži. 3. Ako država članica namjerava uvesti znatnu promjenu u metodama izrade harmoniziranih indeksa ili njihova djela, države članice obavješćuju Komisiju (Eurostat) najkasnije tri mjeseca prije nego što bi te promjene trebale stupiti na snagu. Država članica dostavlja Komisiji (Eurostatu) rezultate mjerenja učinka promjene. 4. Tehnički zahtjevi za osiguranje kvalitete u pogledu sadržaja standardnog godišnjeg izvješća o kvaliteti, rok za dostavljanje izvješća Komisiji (Eurostatu) i struktura popisa utvrđuju se provedbenim aktima. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2. Članak 10. Delegiranje 1. Ovlast donošenja delegiranih akata dodijeljena je Komisiji pod uvjetima utvrđenima ovim člankom. 2. Ovlasti iz članka 4. stavka 3. i članka 5. stavaka 5., 6. i 7. delegiraju se na neodređeno vrijeme. 3. Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 4. stavka 3., članka 5. stavaka 5., 6. i 7. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje su u njoj navedene. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. Njime se ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. 4. Čim donese delegirani akt, Komisija istodobno o tome obavješćuje Europski parlament i Vijeće. 5. Delegirani akt donesen na temelju članka 4. stavka 4. i članka 5. stavaka 5., 6. i 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca nakon što ih je Komisija o tome obavijestila na njega ne ulože prigovor ili ako su prije isteka tog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. Članak 11. Odbor 1. Komisiji u radu pomaže Odbor Europskog statističkog sustava osnovan Uredbom (EZ) br. 223/2009. Navedeni Odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. 2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Članak 12. Stavljanje izvan snage 1. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., države članice nastavljaju dostavljati harmonizirane indekse u skladu s Uredbom (EZ) br. 2494/95 do prosljeđivanja podataka koji se odnose na 2015. 2. Uredba (EZ) br. 2494/95 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2016. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao upućivanje na ovu Uredbu. Članak 13. Stupanje na snagu Ova Uredba stupa na snagu dvadeset dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije. Ona počinje proizvoditi učinke po prvi puta na podatke koji se odnose na siječanj 2016. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik [1] SL C […]. [2] Uredba Vijeća (EZ) br. 2494/95 od 23. listopada 1995. o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (SL L 257, 27.10.1995., str. 1.). [3] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Pametni propisi u Europskoj uniji”, COM(2010) 543. [4] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o „metodi izrade statistike EU-a: vizija za sljedeće desetljeće”, COM(2009) 404 završna verzija. [5] Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici (SL L 87, 31.3.2009., str. 164.). [6] Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.). [7] Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL L 174, 26.6.2013., str. 1.). [8] Uredba Vijeća (EEZ) br. 696/93 od 15. ožujka 1993. o statističkim jedinicama za promatranje i analizu proizvodnoga sustava unutar Zajednice (SL L 76, 30.3.1993., str. 1.). PRILOG Europska klasifikacija osobne potrošnje prema namjeni (ECOICOP) 01. HRANA I BEZALKOHOLNA PIĆA 01.1. Hrana 01.1.1. Kruh i žitarice 01.1.1.1. Riža 01.1.1.2. Brašna i ostale žitarice 01.1.1.3. Kruh 01.1.1.4. Ostali pekarski proizvodi 01.1.1.5. Pizze i pite 01.1.1.6. Tjestenine i kuskus 01.1.1.7. Žitne pahuljice za doručak 01.1.1.8. Ostali proizvodi od žitarica 01.1.2. Meso 01.1.2.1. Govedina i teletina 01.1.2.2. Svinjetina 01.1.2.3. Janjetina i jaretina 01.1.2.4. Meso peradi 01.1.2.5. Ostale vrste mesa 01.1.2.6. Jestive iznutrice 01.1.2.7. Suho, usoljeno ili dimljeno meso 01.1.2.8. Ostale mesne prerađevine 01.1.3. Riba i plodovi mora 01.1.3.1. Svježa ili rashlađena riba 01.1.3.2. Smrznuta riba 01.1.3.3. Svježi ili rashlađeni plodovi mora 01.1.3.4. Smrznuti plodovi mora 01.1.3.5. Sušena, dimljena ili usoljena riba i morski plodovi 01.1.3.6. Ostala konzervirana ili prerađena riba i pripravci na temelju plodova mora 01.1.4. Mlijeko, sir i jaja 01.1.4.1. Svježe punomasno mlijeko 01.1.4.2. Svježe mlijeko s niskim udjelom masti 01.1.4.3. Konzervirano mlijeko 01.1.4.4. Jogurt 01.1.4.5. Sir i skuta 01.1.4.6. Ostali mliječni proizvodi 01.1.4.7. Jaja 01.1.5. Ulja i masti 01.1.5.1. Maslac 01.1.5.2. Margarin i ostale biljne masti 01.1.5.3. Maslinovo ulje 01.1.5.4. Ostala jestiva ulja 01.1.5.5. Ostale jestive životinjske masti 01.1.6. Voće 01.1.6.1. Svježe ili rashlađeno voće 01.1.6.2. Smrznuto voće 01.1.6.3. Suho voće i orašasti plodovi 01.1.6.4. Konzervirano voće i voćni proizvodi 01.1.7. Povrće 01.1.7.1. Svježe ili rashlađeno povrće osim krumpira i ostalih gomolja 01.1.7.2. Smrznuto povrće osim krumpira i ostalih gomolja 01.1.7.3. Suho povrće, ostalo konzervirano ili prerađeno povrće 01.1.7.4. Krumpir 01.1.7.5. Čips 01.1.7.6. Ostali gomolji i proizvodi od gomoljastog povrća 01.1.8. Šećer, džem, med, čokolada i slatkiši 01.1.8.1. Šećer 01.1.8.2. Džemovi, marmelade i med 01.1.8.3. Čokolada 01.1.8.4. Slatkiši 01.1.8.5. Jestivi led i sladoled 01.1.8.6. Umjetni nadomjesci za šećer 01.1.9. Prehrambeni proizvodi, d. n. 01.1.9.1. Umaci, začini 01.1.9.2. Sol, začini i kulinarsko začinsko bilje 01.1.9.3. Dječja hrana 01.1.9.4. Gotovi obroci 01.1.9.9. Ostali prehrambeni proizvodi, d. n. 01.2. Bezalkoholna pića 01.2.1. Kava, čaj i kakao 01.2.1.1. Kava 01.2.1.2. Čaj 01.2.1.3. Kakao i čokolada u prahu 01.2.2. Mineralna voda, osvježavajuća pića, sokovi od voća i povrća 01.2.2.1. Mineralna ili izvorska voda 01.2.2.2. Osvježavajuća pića 01.2.2.3. Sokovi od voća i povrća 02. ALKOHOLNA PIĆA, DUHAN I NARKOTICI 02.1. Alkoholna pića 02.1.1. Žestoka alkoholna pića 02.1.1.1. Žestoka alkoholna pića i likeri 02.1.1.2. Alkoholna pića s niskim udjelom alkohola 02.1.2. Vino 02.1.2.1. Vino od grožđa 02.1.2.2. Vino od drugog voća 02.1.2.3. Pojačana vina 02.1.2.4. Pića na bazi vina 02.1.3. Pivo 02.1.3.1. Lager 02.1.3.2. Ostala alkoholna piva 02.1.3.3. Pivo s niskim udjelom alkohola i bezalkoholno pivo 02.1.3.4. Pića na bazi piva 02.2. Duhan 02.2.0. Duhan 02.2.0.1. Cigarete 02.2.0.2. Cigare 02.2.0.3. Ostali duhanski proizvodi 02.3. Narkotici 02.3.0. Narkotici 02.3.0.0. Narkotici 03. ODJEĆA I OBUĆA 03.1. Odjeća 03.1.1. Materijal za odjeću 03.1.1.0. Materijal za odjeću 03.1.2. Odjevni predmeti 03.1.2.1. Odjevni predmeti za muškarce 03.1.2.2. Odjevni predmeti za žene 03.1.2.3. Odjevni predmeti za dojenčad (od 0 do 2 godine) i djecu (od 3 do 13 godina) 03.1.3. Ostali odjevni predmeti i odjevni dodaci 03.1.3.1. Ostali odjevni predmeti 03.1.3.2. Odjevni dodaci 03.1.4. Čišćenje, popravak i posudba odjeće 03.1.4.1. Čišćenje odjeće 03.1.4.2. Popravak i posudba odjeće 03.2. Obuća 03.2.1. Cipele i ostala obuća 03.2.1.1. Obuća za muškarce 03.2.1.2. Obuća za žene 03.2.1.3. Obuća za dojenčad i djecu 03.2.2. Popravak i posudba obuće 03.2.2.0. Popravak i posudba obuće 04. STANOVANJE, VODA, ELEKTRIČNA ENERGIJA, PLIN I OSTALA GORIVA 04.1. Stvarne najamnine za stanovanje 04.1.1. Stvarne najamnine koje plaćaju stanari 04.1.1.0. Stvarne najamnine koje plaćaju stanari 04.1.2. Ostale stvarne najamnine 04.1.2.1. Stvarne najamnine koje plaćaju stanari za druga boravišta 04.1.2.2. Garažne najamnine i ostale najamnine koje plaćaju stanari 04.2. Imputirane najamnine za stanovanje 04.2.1. Imputirane najamnine za vlasnike-stanare 04.2.1.0. Imputirane najamnine za vlasnike-stanare 04.2.2. Ostale imputirane najamnine 04.2.2.0. Ostale imputirane najamnine 04.3. Održavanje i popravci stambenog objekta 04.3.1. Proizvodi za održavanje i popravke stambenog objekta 04.3.1.0. Proizvodi za održavanje i popravke stambenog objekta 04.3.2. Usluge za održavanje i popravke stambenog objekta 04.3.2.1. Usluge vodoinstalatera 04.3.2.2. Usluge električara 04.3.2.3. Usluge održavanja sustava grijanja 04.3.2.4. Usluge soboslikara 04.3.2.5. Usluge stolara 04.3.2.9. Ostale usluge za održavanje i popravke stambenog objekta 04.4. Opskrba vodom i razne komunalne usluge za stambeni objekt 04.4.1. Opskrba vodom 04.4.1.0. Opskrba vodom 04.4.2. Odvoz smeća 04.4.2.0. Odvoz smeća 04.4.3. Odvodnja otpadnih voda 04.4.3.0. Odvodnja otpadnih voda 04.4.4. Ostale usluge za stambeni objekt, d. n. 04.4.4.1. Naknade za održavanje u zgradama s više stanova 04.4.4.2. Usluge sigurnosti 04.4.4.9. Ostale usluge za stambeni objekt 04.5. Električna energija, plin i ostala goriva 04.5.1. Električna energija 04.5.1.0. Električna energija 04.5.2. Plin 04.5.2.1. Prirodni plin i gradski plin 04.5.2.2. Ukapljeni ugljikovodici (butan, propan itd.) 04.5.3. Tekuća goriva 04.5.3.0. Tekuća goriva 04.5.4. Kruta goriva 04.5.4.1. Ugljen 04.5.4.9. Ostala kruta goriva 04.5.5. Toplinska energija 04.5.5.0. Toplinska energija 05. POKUĆSTVO, KUĆANSKA OPREMA I REDOVITO ODRŽAVANJE KUĆANSTVA 05.1. Namještaj i pokućstvo, tepisi i ostale podne prostirke 05.1.1. Namještaj i pokućstvo 05.1.1.1. Kućanski namještaj 05.1.1.2. Vrtni namještaj 05.1.1.3. Rasvjetna oprema 05.1.1.9. Ostali namještaj i pokućstvo 05.1.2. Tepisi i ostale podne prostirke 05.1.2.1. Tepisi i sagovi 05.1.2.2. Ostale podne prostirke 05.1.2.3. Usluge postavljanja tapisona i podnih prostirki 05.1.3. Popravci namještaja, pokućstva i podnih prostirki 05.1.3.0. Popravci namještaja, pokućstva i podnih prostirki 05.2. Tekstilni proizvodi za kućanstvo 05.2.0. Tekstilni proizvodi za kućanstvo 05.2.0.1. Ukrasne tkanine i zavjese 05.2.0.2. Posteljina 05.2.0.3. Stolno rublje i rublje za kupaonicu 05.2.0.4. Popravak tekstilnih proizvoda za kućanstvo 05.2.0.9. Ostali tekstilni proizvodi za kućanstvo 05.3. Kućanski aparati 05.3.1. Veliki kućanski aparati, električni ili ne 05.3.1.1. Hladnjaci, zamrzivači i hladnjaci-zamrzivači 05.3.1.2. Perilice rublja, sušilice rublja i strojevi za pranje posuđa 05.3.1.3. Štednjaci 05.3.1.4. Grijalice, klimatizacijski uređaji 05.3.1.5. Oprema za čišćenje 05.3.1.9. Ostali veliki kućanski aparati 05.3.2. Mali električni kućanski aparati 05.3.2.1. Aparati za pripremu hrane 05.3.2.2. Uređaji za pripremu kave, čaja i slični uređaji 05.3.2.3. Glačala 05.3.2.4. Tosteri i roštilji 05.3.2.9. Ostali mali električni kućanski aparati 05.3.3. Popravak kućanskih aparata 05.3.3.0. Popravak kućanskih aparata 05.4. Stakleno i stolno posuđe te kućanski pribor 05.4.0. Stakleno i stolno posuđe te kućanski pribor 05.4.0.1. Posuđe od stakla, kristala, keramike i porculana 05.4.0.2. Pribor za jelo i srebrni pribor za jelo 05.4.0.3. Neelektrični kuhinjski pribor i predmeti 05.4.0.4. Popravak staklenog i stolnog posuđa te kućanskog pribora 05.5. Alati i oprema za kuću i vrt 05.5.1. Veći alati i oprema 05.5.1.1. Motorni veći alati i oprema 05.5.1.2. Popravak, iznajmljivanje i unajmljivanje većih alata i opreme 05.5.2. Mali alati i razni pribor 05.5.2.1. Mali alati bez motora 05.5.2.2. Razni mali alati i pribor 05.5.2.3. Popravak malih alata bez motora i raznog pribora 05.6. Proizvodi i usluge za redovito održavanje kućanstva 05.6.1. Potrošni proizvodi za održavanje kućanstva 05.6.1.1. Proizvodi za čišćenje i održavanje 05.6.1.2. Ostali potrošni mali predmeti za kućanstvo 05.6.2. Usluge pomoći u domaćinstvu i kućanske usluge 05.6.2.1. Usluge pomoći u domaćinstvu plaćenog osoblja 05.6.2.2. Usluge čišćenja 05.6.2.3. Najam namještaja i pokućstva 05.6.2.9. Ostale usluge pomoći u domaćinstvu i kućanske usluge 06. ZDRAVLJE 06.1. Medicinski proizvodi, pomagala i oprema 06.1.1. Farmaceutski proizvodi 06.1.1.0. Farmaceutski proizvodi 06.1.2. Ostali medicinski proizvodi 06.1.2.1. Testovi za trudnoću i mehanička sredstva za kontracepciju 06.1.2.9. Ostali medicinski proizvodi, d. n. 06.1.3. Terapeutska pomagala i oprema 06.1.3.1. Korektivne naočale i kontaktne leće 06.1.3.2. Slušna pomagala 06.1.3.3. Popravak terapeutskih pomagala i opreme 06.1.3.9. Ostala terapeutska pomagala i oprema 06.2. Izvanbolničke usluge 06.2.1. Medicinske usluge 06.2.1.1. Usluge opće prakse 06.2.1.2. Usluge specijalističke prakse 06.2.2. Stomatološke usluge 06.2.2.0. Stomatološke usluge 06.2.3. Paramedicinske usluge 06.2.3.1. Usluge medicinskih analitičkih laboratorija i rendgenskih centara 06.2.3.2. Termalne kupelji, terapija korektivne gimnastike, usluge hitne pomoći i najam terapeutske opreme 06.2.3.9. Ostale paramedicinske usluge 06.3. Bolničke usluge 06.3.0. Bolničke usluge 06.3.0.0. Bolničke usluge 07. PRIJEVOZ 07.1. Kupnja vozila 07.1.1. Motorna vozila 07.1.1.1. Nova motorna vozila 07.1.1.2. Rabljena motorna vozila 07.1.2. Motocikli 07.1.2.0. Motocikli 07.1.3. Bicikli 07.1.3.0. Bicikli 07.1.4. Zaprežna vozila 07.1.4.0. Zaprežna vozila 07.2. Održavanje i upotreba prijevoznih sredstava 07.2.1. Rezervni dijelovi i pribor za osobna prijevozna sredstva 07.2.1.1. Gume 07.2.1.2. Rezervni dijelovi za osobna prijevozna sredstva 07.2.1.3. Pribor za osobna prijevozna sredstva 07.2.2. Goriva i maziva za osobna prijevozna sredstva 07.2.2.1. Dizel 07.2.2.2. Benzin 07.2.2.3. Ostala goriva za osobna prijevozna sredstva 07.2.2.4. Maziva 07.2.3. Održavanje i popravci osobnih prijevoznih sredstava 07.2.3.0. Održavanje i popravci osobnih prijevoznih sredstava 07.2.4. Ostale usluge povezane s osobnim prijevoznim sredstvima 07.2.4.1. Najam garaža, parkirnih mjesta i osobnih prijevoznih sredstava 07.2.4.2. Objekti za naplatu cestarine i uređaji za naplatu parkiranja 07.2.4.3. Tečajevi vožnje, vozački ispiti, dozvole i tehnički pregledi vozila 07.3. Usluge prijevoza 07.3.1. Željeznički putnički prijevoz 07.3.1.1. Putnički prijevoz vlakom 07.3.1.2. Putnički prijevoz podzemnom željeznicom i tramvajem 07.3.2. Cestovni putnički prijevoz 07.3.2.1. Putnički prijevoz autobusom 07.3.2.2. Putnički prijevoz taksijem i unajmljenim automobilom s vozačem 07.3.3. Zračni putnički prijevoz 07.3.3.1. Domaći letovi 07.3.3.2. Međunarodni letovi 07.3.4. Putnički pomorski prijevoz i prijevoz unutarnjim vodnim putovima 07.3.4.1. Putnički pomorski prijevoz 07.3.4.2. Putnički prijevoz unutarnjim vodnim putovima 07.3.5. Kombinirani prijevoz putnika 07.3.5.0. Kombinirani prijevoz putnika 07.3.6. Ostale prijevozne usluge 07.3.6.1. Prijevoz uspinjačom, žičarom i vučnicom sa sjedalima 07.3.6.2. Usluge preseljenja i skladištenja 07.3.6.9. Ostale prijevozne usluge, d. n. 08. KOMUNIKACIJA 08.1. Poštanske usluge 08.1.0. Poštanske usluge 08.1.0.1. Usluge rukovanja pismima 08.1.0.9. Ostale poštanske usluge 08.2. Telefonska i telefaks oprema 08.2.0. Telefonska i telefaks oprema 08.2.0.1. Oprema za fiksnu telefoniju 08.2.0.2. Oprema za mobilnu telefoniju 08.2.0.3. Ostala telefonska i telefaks oprema 08.2.0.4. Popravak telefonske i telefaks opreme 08.3. Telefonske i telefaks usluge 08.3.0. Telefonske i telefaks usluge 08.3.0.1. Usluge fiksne telefonije 08.3.0.2. Usluge mobilne telefonije 08.3.0.3. Usluge internetskog pristupa 08.3.0.4. Paketi telekomunikacijskih usluga 08.3.0.5. Ostale komunikacijske usluge 09. REKREACIJA I KULTURA 09.1. Audiovizualna i fotografska oprema te oprema za obradu podataka 09.1.1. Oprema za prijam, snimanje i reprodukciju zvuka i slike 09.1.1.1. Oprema za prijam, snimanje i reprodukciju zvuka 09.1.1.2. Oprema za prijam, snimanje i reprodukciju zvuka i slike 09.1.1.3. Prijenosni uređaji za zvuk i slike 09.1.1.9. Ostala oprema za prijam, snimanje i reprodukciju zvuka i slike 09.1.2. Fotografska i kinematografska oprema i optički instrumenti 09.1.2.1. Fotografski aparati 09.1.2.2. Pribor za fotografsku i kinematografsku opremu 09.1.2.3. Optički instrumenti 09.1.3. Oprema za obradu podataka 09.1.3.1. Osobna računala 09.1.3.2. Dodaci za opremu za obradu podataka 09.1.3.3. Softver 09.1.3.4. Kalkulatori i ostala oprema za obradu podataka 09.1.4. Mediji za snimanje 09.1.4.1. Prethodno snimljeni mediji za snimanje 09.1.4.2. Nesnimljeni mediji za snimanje 09.1.4.9. Ostali mediji za snimanje 09.1.5. Popravak audiovizualne i fotografske opreme te opreme za obradu podataka 09.1.5.0. Popravak audiovizualne i fotografske opreme te opreme za obradu podataka 09.2. Ostala trajna dobra za rekreaciju i kulturu 09.2.1. Ostala trajna dobra za rekreaciju na otvorenom 09.2.1.1. Kombi vozila za kampiranje, karavani i prikolice za kampiranje 09.2.1.2. Zrakoplovi, mikrolaki zrakoplovi, zračne jedrilice, zmajari i baloni uzgonjeni toplim zrakom 09.2.1.3. Čamci, vanbrodski motori i opremanje čamaca 09.2.1.4. Konji, poniji i dodaci 09.2.1.5. Veliki predmeti za igre i sportove 09.2.2. Glazbeni instrumenti i velika trajna dobra za rekreaciju u zatvorenom 09.2.2.1. Glazbeni instrumenti 09.2.2.2. Velika trajna dobra za rekreaciju u zatvorenom 09.2.3. Održavanje i popravak ostalih velikih trajnih dobara za rekreaciju i kulturu 09.2.3.0. Održavanje i popravak ostalih velikih trajnih dobara za rekreaciju i kulturu 09.3. Ostali predmeti i oprema za rekreaciju, vrtovi i kućni ljubimci 09.3.1. Igre, igračke i hobiji 09.3.1.1. Igre i hobiji 09.3.1.2. Igračke i predmeti za proslave 09.3.2. Sportska oprema, oprema za kampiranje i rekreaciju na otvorenom 09.3.2.1. Sportska oprema 09.3.2.2. Oprema za kampiranje i rekreaciju na otvorenom 09.3.2.3. Popravak sportske opreme, opreme za kampiranje i rekreaciju na otvorenom 09.3.3. Vrtovi, biljke i cvijeće 09.3.3.1. Proizvodi za vrt 09.3.3.2. Biljke i cvijeće 09.3.4. Kućni ljubimci i proizvodi za kućne ljubimce 09.3.4.1. Kupnja kućnih ljubimaca 09.3.4.2. Proizvodi za kućne ljubimce 09.3.5. Veterinarske usluge i ostale usluge za kućne ljubimce 09.3.5.0. Veterinarske usluge i ostale usluge za kućne ljubimce 09.4. Rekreacijske i kulturne usluge 09.4.1. Rekreacijske i sportske usluge 09.4.1.1. Rekreacijske i sportske usluge – prisustvovanje 09.4.1.2. Rekreacijske i sportske usluge – sudjelovanje 09.4.2. Kulturne usluge 09.4.2.1. Kina, kazališta, koncerti 09.4.2.2. Muzeji, knjižnice, zoološki vrtovi 09.4.2.3. Televizijske i radijske pristojbe, pretplate 09.4.2.4. Najam opreme i dodataka za kulturu 09.4.2.5. Fotografske usluge 09.4.2.9. Ostale kulturne usluge 09.4.3. Igre na sreću 09.4.3.0. Igre na sreću 09.5. Novine, knjige i pribor za pisanje 09.5.1. Knjige 09.5.1.1. Knjige, beletristika 09.5.1.2. Obrazovni udžbenici 09.5.1.3. Ostale knjige dokumentarnog sadržaja 09.5.1.4. Usluge uvezivanja i preuzimanje e-knjiga 09.5.2. Novine i periodika 09.5.2.1. Novine 09.5.2.2. Časopisi i periodika 09.5.3. Razni tiskani materijal 09.5.3.0. Razni tiskani materijal 09.5.4. Pribor za pisanje i crtanje 09.5.4.1. Proizvodi od papira 09.5.4.9. Ostali pribor za pisanje i crtanje 09.6. Paket-aranžmani 09.6.0. Paket-aranžmani 09.6.0.1. Domaći paket-aranžmani 09.6.0.2. Međunarodni paket-aranžmani 10. OBRAZOVANJE 10.1. Predškolsko i osnovnoškolsko obrazovanje 10.1.0. Predškolsko i osnovnoškolsko obrazovanje 10.1.0.1. Predškolsko obrazovanje (ISCED-97 razina 0) 10.1.0.2. Osnovnoškolsko obrazovanje (ISCED-97 razina 1) 10.2. Srednjoškolsko obrazovanje 10.2.0. Srednjoškolsko obrazovanje 10.2.0.0. Srednjoškolsko obrazovanje 10.3. Obrazovanje nakon srednjoškolskog, osim visokog 10.3.0. Obrazovanje nakon srednjoškolskog, osim visokog 10.3.0.0. Obrazovanje nakon srednjoškolskog, osim visokog (ISCED-97 razina 4) 10.4. Visoko obrazovanje 10.4.0. Visoko obrazovanje 10.4.0.0. Visoko obrazovanje 10.5. Obrazovanje koje se ne može definirati po stupnju 10.5.0. Obrazovanje koje se ne može definirati po stupnju 10.5.0.0. Obrazovanje koje se ne može definirati po stupnju 11. RESTORANI I HOTELI 11.1. Ugostiteljske usluge 11.1.1. Restorani, kavane i slično 11.1.1.1. Restorani, kavane i objekti za ples 11.1.1.2. Usluge brze hrane i gotove hrane za ponijeti 11.1.2. Kantine 11.1.2.0. Kantine 11.2. Usluge smještaja 11.2.0. Usluge smještaja 11.2.0.1. Hoteli, moteli, pansioni i slične usluge smještaja 11.2.0.2. Odmarališta, mjesta za kampiranje, hosteli za mlade i slične usluge smještaja 11.2.0.3. Usluge smještaja u drugim objektima 12. RAZNA DOBRA I USLUGE 12.1. Osobna njega 12.1.1. Frizerski saloni i centri za uljepšavanje 12.1.1.1. Usluge uređivanja kose za muškarce i djecu 12.1.1.2. Usluge uređivanja kose za žene 12.1.1.3. Tretmani za uljepšavanje 12.1.2. Električni uređaji za osobnu njegu 12.1.2.1. Električni uređaji za osobnu njegu 12.1.2.2. Popravak električnih uređaja za osobnu njegu 12.1.3. Ostali uređaji, predmeti i proizvodi za osobnu njegu 12.1.3.1. Neelektrični uređaji 12.1.3.2. Predmeti za osobnu higijenu i wellness, ezoterični proizvodi i proizvodi za uljepšavanje 12.2. Prostitucija 12.2.0. Prostitucija 12.2.0.0. Prostitucija 12.3. Osobni predmeti, d. n. 12.3.1. Nakit, zidni i ručni satovi 12.3.1.1. Nakit 12.3.1.2. Zidni i ručni satovi 12.3.1.3. Popravak nakita, zidnih i ručnih satova 12.3.2. Ostali osobni predmeti 12.3.2.1. Predmeti za putovanja 12.3.2.2. Predmeti za malu djecu 12.3.2.3. Popravak ostalih osobnih predmeta 12.3.2.9. Ostali osobni predmeti, d. n. 12.4. Socijalna zaštita 12.4.0. Socijalna zaštita 12.4.0.1. Usluge skrbi o djeci 12.4.0.2. Umirovljenički domovi za starije osobe i domovi za osobe s invaliditetom 12.4.0.3. Usluge za skrb o osobama u njihovim obiteljskim domovima 12.4.0.4. Savjetovanje 12.5. Osiguranje 12.5.1. Životno osiguranje 12.5.1.0. Životno osiguranje 12.5.2. Osiguranje povezano sa stambenim objektom 12.5.2.0. Osiguranje povezano sa stambenim objektom 12.5.3. Zdravstveno osiguranje 12.5.3.1. Javno zdravstveno osiguranje 12.5.3.2. Privatno zdravstveno osiguranje 12.5.4. Osiguranje povezano s prijevozom 12.5.4.1. Osiguranje motornih vozila 12.5.4.2. Putno osiguranje 12.5.5. Ostale vrste osiguranja 12.5.5.0. Ostale vrste osiguranja 12.6. Financijske usluge, d. n. 12.6.1. UFPIM 12.6.1.0. UFPIM 12.6.2. Ostale financijske usluge, d. n. 12.6.2.1. Bankovne i poštanske naknade 12.6.2.2. Pristojbe i naknade za usluge brokera, savjetnika za ulaganja 12.7. Ostale usluge, d. n. 12.7.0. Ostale usluge, d. n. 12.7.0.1. Administrativne pristojbe 12.7.0.2. Pravne i računovodstvene usluge 12.7.0.3. Pogrebne usluge 12.7.0.4. Ostale pristojbe i usluge