HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 30.1.2015. 
COM(2015) 34 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Privremena ocjena Zajedni čkog programa istraživanja  i razvoja za Balti čko more 
BONUS 
 
 
2 
 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
 
Privremena ocjena Zajedni čkog programa istraživanja  i razvoja za Balti čko more 
BONUS 
 
1. UVOD 
U ovom izvješ ću prikazuju se rezultati priv remenog ocjenjivanja u skladu s čl. 13. Odluke 
(862/2010/EU) Europskog parlamenta i Vije ća o sudjelovanju Unije u Zajedni čkom programu 
istraživanja i razvoja za Balti čko more (BONUS) koji provodi nekoliko država članica. 
Odlukom se od Komisije zahtijeva da provede  privremeno ocjenjivanje programa BONUS 
najkasnije do 31. prosinca 2014. kako bi se ocij enio napredak u ostvarenju ciljeva utvr đenih u 
Odluci te dale preporuke  za daljnje poboljšanje pove zivanja, kvalitete i u činkovitosti 
provedbe (uklju čujući znanstveno, upravlja čko i financijsko povezivanje). Privremenim 
ocjenjivanjem procjenjuje se i prikladnos t financijskih doprinosa država sudionica1 s obzirom 
na zahtjeve njihovih nacionalnih istraživa čkih zajednica.  
Neovisno povjerenstvo od pet stru čnjaka provelo je privremeno ocjenjivanje programa 
BONUS, a njegovi nalazi prikazani su u detaljnom izvješ ću o ocjeni2.  
 
U ovom se izvješ ću sažeto navode glavni zaklju čci privremenog ocjenjivanja, a uklju čene su i 
primjedbe Komisije.  
2. KONTEKST I PREGLED PROGRAMA BONUS 
Baltičko more je jedinstveno: poluzatvoreno, jedno od najve ćih svjetskih tijela bo čate vode, 
zimi djelomi čno prekriveno ledom, ome đeno s devet država, od kojih su osam države članice 
EU-a. Na okolišu Balti čkog mora vidljive su znatne posljed ice mnogih pritisaka, prirodnih i 
onih koji su posljedica čovjekova djelovanja. To uklju čuje zagađivače poput otpadnoga 
kemijskog oružja i spojeva teških metala. Tako đer, visoke razine hranjivih tvari povezane su s 
mrtvim zonama osiromašenim kisikom, cvjetanjem algi i utjecajima na prirodnu floru i faunu. Jedinstvena bioraznolikost regije Balti čkog mora dodatno je pogo đena uvođenjem 
neendemskih stranih organizama, ribarstvom, pomorskim prometom, aktivnostima na moru, promjenjivim vremenskim obrascima, rastu ćim gospodarstvima sa sve snažnijim 
poljoprivrednim praksama i širenjem obal nog stanovništva. Kao posljedica tih pritisaka 
ozbiljno se smanjio kapacitet Balti čkog mora za osiguravanje održi vih roba i usluga o kojima 
regija ovisi izravno i u smislu društv enih, kulturnih i gospodarskih koristi. 
 Europsko vije će 2007. je naglasilo zabrinutost  za stanje okoliša u Balti čkom moru, kako je 
opisano u Komunikaciji  Komisije Europskom parlamentu, Vije ću, Europskom gospodarskom 
i socijalnom odboru i Odboru regija o Stra tegiji Europske unije za regiju Balti čkog mora
3.  
 
                                                            
1  Danska, Njema čka, Estonija, Latvija, Litva, Poljska, Finska i Švedska 
2  http://ec.europa.eu/smart-regu lation/evaluation/search/dow nload.do?docum entId=12453881 
3  COM(2009) 248 završna verzija od 10. lipnja 2009. 
 
3 
 Znanost može odgovoriti na te iz azove i osigurati rješenja za hitne ekološke probleme s 
kojima je suo čeno Baltičko more. Stoga je nastala potreba za kvalitativnim i kvantitativnim 
jačanjem istraživanja u balti čkoj regiji razvojem i provedbo m potpuno integriranog pristupa, 
čime bi se relevantni istraživa čki programi svih država s granicama na Balti čkom moru mogli 
racionalizirati i usmjeriti na rješavanje složenih i hitnih pitanja na uskla đen, učinkovit i 
djelotvoran na čin. 
 Kao odgovor na tu potrebu i slijedom prethodnog napretka u smjeru boljeg povezivanja uz 
potporu programa ERA-NET
4od 2003. do 2008. i ERA-NET Plus od 2007. do 2012., Vije će 
je pozvalo Komisiju da predstavi prijedlog inicijative na temelju članka 185. Ugovora o 
funkcioniranju Europske unije (bivši članak 169. Ugovora o osnivanju Europske zajednice) za 
regiju Balti čkog mora koja bi EU-u omogu ćila sudjelovanje u istraživa čkim programima koje 
zajednički provodi nekoliko država članica. Inicijativama na temelju članka 185. nastoji se 
uspostaviti trajna poveza nost nacionalnih istraživa čkih programa, kako bi se prevladala 
rascjepkanost i ostvarila  povezanost na znanstvenoj, financijskoj i upravlja čkoj razini.  
 Program BONUS pokrenut je nakon Odluke
5 Europskog parlamenta i Vije ća kao zajedni čko 
poduzeće Danske, Njema čke, Estonije, Latvije, Litve, Poljske, Finske i Švedske (dalje u 
tekstu: „države sudionice”) uz sudjelovanje EU-a, na temelju članka 185.   
 Opći cilj programa BONUS jest „ poboljšati istraživa čki kapacitet regije Balti čkog mora u 
cilju potpore razvoju i provedbi  „svrsishodnih” propisa, politik a i praksa upravljanja, kako 
bi se moglo djelotvorno odgovor iti na velike ekološke i klju čne društvene izazove s kojima je 
regija suo čena i s kojima će se suočiti u nadolaze ćim godinama te poboljšati u činkovitost i 
djelotvornost rascjepkanog istraživa čkog programa za zaštitu okoliša i pristupa zaštiti okoliša 
regije Balti čkog mora povezivanjem istraživa čkih aktivnosti u sustavu Balti čkog mora u 
trajan, suradni čki, interdisciplinaran, dobro povezan i usmjeren multinacionalni program. 
Programom BONUS pridonijet će se i uspostavi te strukturiranju Europskog istraživa čkog 
prostora (EIP) u regiji Balti čkog mora. ”
6  
 Kako bi se taj cilj ostvario, u programu BONUS potrebno je us postaviti strateški istraživa čki 
program koji se temelji na politici, pove ćati povezivanje i koordinaciju prekograni čnih i 
međusektorskih javnih istraživa čkih programa, oja čati istraživa čki kapacitet u balti čkim 
državama u kojima se provodi manje istraživanja, uspostaviti odgovaraju će modalitete za 
uvođenje pravnog subjekta za zajedni čko upravljanje i upravne strukture te pokrenuti 
zajedničke pozive na podnošenje prijedloga koji su  višetematski, stra teški usmjereni i 
uključuju više partnera.  
 BONUS je program u vrijednosti od 100 milijuna EUR, pri čemu financijski doprinos 
Europske unije može iznositi najviše 50 milijuna EUR, uz nacionalne doprinose država sudionica do istog iznosa. Do 25 % naciona lnih doprinosa mogu se dati u naravi kao 
infrastruktura koja se besplatno daje na uporabu korisnicima u okviru projekata programa 
BONUS.  
                                                            
4  Financijski instrument u okviru 7. okvirnog progr ama za potporu umrežavanju nacionalnih istraživanja: 
http://cordis.europa.eu/fp7/coor dination/about- era_en.html  
5  Br. 862/2010/EU od 22. rujna 2010. 
6  Dio I. Priloga I. Odluci 862/2010/EU 
 
4 
 Program BONUS provodi Europsko gospodarsko interesno udruženje (BONUS EEIG) sa 
sjedištem u Helsinkiju. Tajništvo je odgovorno upravnom odboru za administrativno, 
financijsko i ugovorno upravljanje i izvješ ća. Upravni odbor sastoji se od predstavnika svih 
država sudionica i vrhovno je upravno tijelo programa. Up ravni odbor donosi odluke i 
upravlja radom tajništva. Komis ija ima status stalnog promatra ča u tom tijelu. 
 Odlukom se zahtijeva provedba programa BONUS u dvije faze: po četna strateška faza i 
kasnija provedbena faza. U po četnoj strateškoj fazi, BONUS EEIG uspostavio je strateški 
istraživački program i odredio potrebne detaljne modalitete provedbe. Ti modaliteti op ćenito 
su u skladu sa 7. okvirnim programom i odnose se na pravila za financij sko upravljanje, stope 
financiranja i zahtjeve za izvješ ćivanje, koji su navedeni u okviru sporazuma o provedbi 
sklopljena izme đu Komisije i BONUS EEIG-a u listopadu 2012. nakon ex-ante  revizije 
kapaciteta BONUS EEIG-a za upravljanje programom i naknadnih kriti čkih preporuka. 
 Sklapanjem sporazuma o provedbi zapo čela je provedbena faza programa BONUS. 
Provedbena faza mora trajati najmanje pet godi na do listopada 2017. te se uglavnom sastoji 
od objave poziva, odabira prijedloga i podupiranja suradni čkih istraživa čkih projekata. 
Daljnje aktivnosti uklju čuju širenje, redovito ažurir anje strateškog istraživa čkog programa, 
povezivanje sa znanstvenom politikom, suradnj u i razmjenu najboljih praksi s odgovaraju ćim 
znanstvenim zajednicama iz podru čja drugih europskih morskih bazena. 
 U studenome 2012. u okviru program a BONUS objavljeni su prvi pozivi, s temama „Održivi 
ekosustav” i „Inovacije”.  Nakon procjene preporu čeno je da se podupr e 7 projekata za 
„Održivi ekosustav”
7 i 13 projekata za „Inovacije”8. Bespovratna sredstva za projekte na temu 
„Održivi ekosustav”  dodijeljena su po četkom 2014., a bespovratna sredstva za projekte na 
temu „Inovacije” kasnije u 2014. Tre ći poziv, s temom „Održive usluge ekosustava”, 
objavljen je u sije čnju 2014. i kao takav nije predmet ove ocjene.   
 Organizirano je niz doga đaja u cilju širenja, uklju čujući suradnju s Helsinškom komisijom 
(HELCOM)
9, Programom za regiju Balti čkog mora10 i Europskim parlamentom.  
 
3. PRIVREMENO IZVJEŠ ĆE O OCJENI NEOVISNOGA STRU ČNOG 
POVJERENSTVA I PRIMJEDBE KOMISIJE 
Izvješćem o ocjeni obuhva ćeni su napredak programa BONUS prema ostvarivanju ciljeva iz 
članka 2. Odluke i Priloga I. Odluci te uspješnost povezivanja, kvaliteta i u činkovitost 
provedbe.   Komisija smatra metodologiju koju je primijenilo stru čno povjerenstvo dobrom. Glavni izvori 
podataka kojima se koristilo za procjenu bi li su dokumenti koji se odnose na program 
BONUS i povezane politike EU-a te dr uge programe povezane s regijom Balti čkog mora. 
Održani su i razgovori s brojnim unutarnjim i klju čnim dionicima. Razgovorima je 
omogućena triangulacija podataka te  se tako pridonijelo čvrstim zaklju čcima. Na primjer, 
stručno povjerenstvo promatralo je sastanak upravnog odbora programa BONUS, što im je 
omogućilo da potvrde da se istraživa čki projekti ispravno oda biru samo prema popisu 
                                                            
7  http://www.bonusportal.org/bonus_p rojects/viable_ecosystem_projects_2012 
8  http://www.bonusportal.org/bonus_projects/innovation_projects 
9  Komisija za zaštitu okoliša Balti čkog mora – Helsinška ko misija; http ://helcom.fi/ 
10  http://eu.baltic.net/ 
 
5 
 rangiranih projekata sastavljenom na temelju  izvrsnosti u skladu s ocjenama neovisnih 
stručnih ocjenjiva ča i u skladu s pravilima 7. okvirnog programa.  
 Budući da je u trenutku privremenog ocjenjivanja bilo prerano u provedbenoj fazi da bi se 
izvukli zaklju čci iz istraživanja koja se podupiru u okviru programa BONUS, razumno je da 
su preliminarni zaklju čci proizišli iz istraživanja i rezultata istraživanja s dodijeljenim 
bespovratnim sredstvima u sli čnim podru čjima koja su primala potporu u okviru prethodnih 
programa ERA-NET.   U odjeljcima 3.1. – 3.5. sažeto su navedeni zaklju čci stručnjaka u izvješ ću o ocjeni, a 
stajalište Komisije o tim zaklju čcima izraženo je u odjeljku 4. 
 
3.1. 
 Relevantnost 
Ciljevi programa BONUS utvr đeni su kao odgovor na višestruke  pritiske, prirodne i one koji 
su posljedica čovjekova djelovanja, koji nanose ve liku štetu stanju okoliša Balti čkog mora i 
njegovu kapacitetu za održivo osiguravanje roba i usluga o kojima regija ovisi.  
 Kao rezultat reguliranja okoliš Balti čkog mora poboljšao se u posljednjih nekoliko godina, 
međutim, poboljšanja nisu ostvarena u o čekivanoj mjeri i toksi čna cvjetanja algi, mrtve zone 
osiromašene kisikom, strane vrste, iscrpljena ri barska lovišta te pretrpan pomorski prostor i 
dalje su zna čajke Balti čkog mora. 
 Baltičko more gotovo je u potpunosti zatvoreno, uz  nisku stopu recirkulacije te složene 
međuovisnosti ekosustava, ljudskih ak tivnosti, kopna i mora. U izvješ ću o ocjeni naglašava se 
važnost integriranog pristupa programa BONUS. Naglašava se da  je sudjelovanje svih država 
na Baltičkom moru klju čno jer se time podupiru zajedni čko razumijevanje i uskla đeno 
djelovanje kako bi se odgovorilo na izazove s kojima je suo čeno Baltičko more.  
 U tu svrhu, u okviru programa BONUS održano je  opsežno savjetovanje s dionicima te je u 
dogovoru sa svim državama sudionicama razvijen strateški istraživa čki program koji se 
temelji na politici i kojim se odre đuju temeljne istraživa čke potrebe i prioriteti koje treba 
riješiti kako bi se poboljšao okoliš Balti čkog mora i omogu ćio održivi razvoj, čime će se 
podupirati gospodarstva balti čkih država.  
 
Strateški istraživa čki program
11 ažuriran je u sije čnju 2014. nakon još jednog opsežnog 
savjetovanja s dionicima.    Programom BONUS i dalje se nastoji prevladati raniju rascjepkanost istraživa čkih programa u 
području okoliša te je uspostavljen trajan, suradni čki, interdisciplinaran i multinacionalni 
istraživački program. Njime se osigurava znanje za potporu upravljanju na temelju znanosti i 
održivom razvoju za bolju budu ćnost Balti čkog mora. 
 Povezanost nacionalnih istraživa čkih programa u okviru programa BONUS postignuta je 
zahvaljuju ći deset godina sve bliskije suradnje uz  potporu prethodnih programa ERA-NET.  
 
                                                            
11  http://www.bonusportal.org/files/2981/Publication_No._14.pdf 
 
6 
 Općenito, povjerenstvo je zaklju čilo da su prvotni ciljevi ko jima je opravdana uspostava 
programa BONUS i dalje relevantni te da će se provedbom strateškog istraživa čkog programa 
podupirati istraživanja i inovacije kojima se i dalje nastoji odgovoriti na trajne izazove s 
kojima je suo čeno Baltičko more. 
 
3.2.  Djelotvornost 
U izvješću o ocjenjivanju navodi se da je pr ogramom BONUS ostvaren visok stupanj 
međunarodne znanstvene povezanosti s pomo ću zajedni čkog definiranja tema istraživanja i 
zajedničkog ocjenjivanja projektnih  prijedloga na temelju izvr snosti koje provode neovisni 
stručnjaci bez obzira na nacionalnost. Tim pr istupom, zajedno s aktivnostima umrežavanja, 
stvorena je transnacionalna istraživa čka „zajednica”, čime je znatno sman jena rascjepkanost 
istraživanja na Balti čkom moru i oja čano povezivanje nacionalnih istraživa čkih programa. 
 U izvješću o ocjeni zaklju čuje se da se operativno upravljanje BONUS EEIG-a temelji na 
sveobuhvatnim i odgovaraju ćim postupcima. Financijski nadzor  osiguravaju izvršni direktor i 
stručan financijski upravitelj. Utvr đeno je da BONUS EEIG djeluj e djelotvorno kao posebna 
provedbena struktura koja provodi operativno upravljanje i osigurava primjenu zajedni čkih 
pravila financiranja.   Nakon razgovora i promatranja, utvr đeno je da je upravni odbor djelotvoran, jer me đu 
njegovim članovima vlada povjerenje te se konstrukt ivno pristupa rješavanju problema. 
Komisija sudjeluje kao promatra č u upravnom odboru i njezine primjedbe cijene se kao 
potpora konstruktivnim raspravama unut ar pravnog okvira programa BONUS.  
 Zajedničkim pravilima financiranja  i jedinstvenim prora čunom za svaki poziv na podnošenje 
prijedloga za istraživanje u okviru programa BONUS osigurava se financijska povezanost. 
Projekti se biraju nakon centralizira nog ocjenjivanja koje provode neovisni stru čnjaci 
primjenjuju ći pravila 7. okvirnog programa i isklju čivo na temelju popisa rangiranih prema 
rezultatu, ne uzimaju ći u obzir druge čimbenike, kao što su nacionalne kvote. 
 U trenutku izrade izvješ ća, Europska unija i države sudionice zajedni čki su podupirale 20 
istraživačkih projekata u vrijednosti od 32 milijuna  EUR s važnim temama kao što su 
smanjenje unosa hranjivih tvari s obale, poti canje održivog ribarstva, potpora boljem nadzoru 
morskog okoliša i u činci kombiniranih pomorskih aktivnosti. Nakon tre ćeg poziva, dodjela 
bespovratnih sredstava za daljnje projekte  koje su uspješno ocijenili neovisni stru čnjaci 
primjenjuju ći pravila 7. okvirnog programa sada je  dovršena, a dodatni pozivi provodit će se 
do završetka programa BONUS 2017. 
U okviru poziva s temom „Inovacije” 25 % uspješnih korisnika bila su poduze ća, od kojih su 
16 % mala i srednja poduze ća. Međutim, zbog ve će usmjerenosti na temeljna istraživanja, 
samo 3 % uspješnih korisnika u okviru poziva s temom „Održivi ekosustav” bila su mala i 
srednja poduze ća te su stoga potrebne mjere za pove ćanje sudjelovanja malih i srednjih 
poduzeća. 
 
Na temelju opsega projekata koji su dobivali pot poru te rezultata srodni h istraživanja koja su 
dobivala potporu pretho dnih programa ERA-NET , u izvješću o ocjeni navodi se da se o čekuju 
visoka kvaliteta istraživanja koja se podupiru u okviru programa BONUS i često pozivanje na 
njih.  
 
7 
 U izvješću o ocjeni navodi se da se  cijeni proaktivna komuni kacijska politika programa u 
okviru koje se redovito objavljuju glasnici, b ilteni i posebna izvješ ća. Program BONUS 
sudjeluje u relevantnim or ganizacijama kao što su HELCOM, Inicijativa za zajedni čku izradu 
programa „Oceani”12 i ICES13. Predstavnici programa BONUS tako đer su često glavni 
govornici na doga đajima povezanima s pomorskim istraživanjem i drugim doga đajima 
povezanima sa suradnjom u istraživanju, kao što su Europski dan pomorstva, konferencija 
EurOcean i forum Strategije  EU-a za regiju Balti čkog mora. BONUS EEIG proveo je anketu 
o djelotvornosti svojih aktivnosti širenja te će njezine rezultate upotrijebiti za bolje 
usmjeravanje te bolje širenje svojih komunikacija kako bi  se maksimalno pove ćao učinak.  
Učinak programa BONUS vjerojatno će se pove ćati zbog politike otvorenog pristupa 
podacima i uporabe javno dostupnih baza podataka za metapodatke, čime će rezultati postati 
šire dostupni te će se omogu ćiti bolje razumijevanje mehanizama koji ugrožavaju okoliš 
Baltičkog mora.  
U okviru programa BONUS podupire se klub mladih znanstvenika s pomo ću događaja kojima 
se promiče širenje vještina za razvoj karijere, kao što su vještine predstavljanja istraživanja 
neznanstvenoj publici. Takvim doga đajima podupire se sposobnost istraživa ča da 
komuniciraju sa širom zajednicom i tako pove ćaju utjecaj svojeg rada.   
Na početku programa BONUS predvi đene su nacionalne obveze financiranja za države 
sudionice za cijelo vrijeme trajanja programa.  Neke države sudionice namijenile su više 
sredstava od drugih. Iskustvo iz prvog poz iva u okviru programa BONUS otkrilo je 
neusklađenost izme đu nacionalnih izdvojenih  sredstava i odgovaraju ćih sredstava potrebnih 
za potporu uspješnim nacionalnim korisnicima nakon završetka svakog ocjenjivanja. U nekim slučajevima predvi đeni nacionalni fondovi nisu dovoljni da  bi poduprli potražnju uspješnih 
korisnika doti čne države. Dosada se ta poteško ća prevladavala fleksibilnoš ću predmetnih 
država sudionica koje su osiguravale dodatna sredstva. Me đutim, traženje rješenja od slu čaja 
do slu
čaja prouzro čilo je nesigurnost i odgode pri dodj eli bespovratnih sredstava.  
Drugi problem odnosi se na dio nacionalnih do prinosa programu BONUS u naravi u obliku 
infrastrukture kojom se može besplatno koris titi u projektima u okviru programa BONUS. 
BONUS EEIG predvidio je da će vrijednost doprinosa u naravi iznositi 25 % ukupnih 
nacionalnih doprinos a, što je najve ća vrijednost dopuštena u Odluci. Me đutim, prve naznake 
upućuju na to da se daje manje nacionalnih do prinosa u naravi u obliku infrastrukture od 
očekivanog. Ako se tako nastavi, predvi đeni novčani doprinosi država sudionica ne će biti 
dovoljni i morat će se povećati kako bi se nadoknadio taj nedostatak. 
3.3.  Učinkovitost 
Tajništvo programa BONUS zapošljava sedam osoba i u izvješ ću o ocjeni navodi se da je to 
dovoljno za upravljanje programom s ograni čenim rezervnim kapacitetom u slu čaju bolesti, 
odmora itd. Teku ći troškovi programa BONUS  Odlukom su ograni čeni na 5 milijuna EUR, 
što predstavlja 5 % ukupni h troškova, i u izvješ ću o ocjeni procjenjuje se da je taj iznos 
primjeren. U izvješ ću o ocjeni navodi se i da države sudionice osiguravaju dodatna sredstva 
za tajništvo izvan strukture za BONUS na temelju čl. 185. radi potpore dodatnim aktivnostima 
kao što su radionice, publikacije i ši renje. Stoga 5 milijuna EUR ne obuhva ća u potpunosti sve 
aktivnosti povezane s upravljanjem programom  BONUS. Ako se uzmu u obzir dodatne 
                                                            
12  Inicijativa za zajedni čku izradu programa „Zdrava i produktivna mora”: http://www.jpi-oceans.eu/ 
13  Me đunarodno vije će za istraživanje mora:  http://www.ices.dk 
 
8 
 aktivnosti izvan podru čja primjene čl. 185., ukupni teku ći troškovi bili bi bliži iznosu od 
7 milijuna EUR, što je sli čno udjelu troškov a upravljanja koji se pr imjenjuju u istraživa čkim 
projektima EU-a.   
U izvješću o ocjeni zamje ćuje se da je strateška faza trajala duže od predvi đenih 18 mjeseci, 
uglavnom zbog poteško ća u utvrđivanju detaljnih modaliteta provedbe unutar zadanoga 
pravnog okvira s kojima su se sve zainteresirane strane složile. 
Prosječan udio relevantnih nacionalnih sredstav a za istraživanje koja se dodjeljuju u okviru 
programa BONUS u izvješ ću o ocjeni procijenjen je na 14 %.  
U izvješću o ocjeni navodi se da je svaka nacionalna institucija za financiranje zasebno 
upravljala nacionalnim financijskim doprinosima14, što je uzrokovalo nepotrebnu složenost. 
Kao posljedica toga, za svaki poziv BONUS EEIG mora sklapati posebne sporazume o 
financiranju sa svakom nacionalnom institucijom za financiranje kako bi osigurao pravilno plaćanje nacionalnih sredstava, primjenu zajedni čkih pravila financiranja  i revizijska prava. 
Nacionalne institucije za financ iranje zatim dodjeljuju  sredstva svojim kor isnicima u skladu 
sa sporazumom o financiranj u. Time se višestruko pove ćavaju tokovi financiranja i 
administracija. Na razini projekta svaki korisni k dobiva sredstva iz dva izvora i mora dostaviti 
dva izvješ ća, BONUS EEIG-u i naci onalnoj instituciji. O čito je da nije u činkovito na taj na čin 
upravljati višestrukim tokovima financir anja unutar integr iranog programa.  
U usporedbi s drugim inicijativama na temelju čl. 185., BONUS je malen. Me đutim, upravni 
su zahtjevi sli čni neovisno o visini sredstava o kojima je rije č. Stoga je administrativni teret za 
BONUS relativno velik u odnosu na njegovu veli činu.  
 
3.4. 
  Dodana vrijednost EU-a 
U izvješću o ocjeni navodi se da je okoliš Baltika složen, s mnogim me đusobno povezanim 
subjektima u razli čitim podru čjima, od prometa, turizma, ribarstva, planiranja, do 
poljoprivrede. Balti čko more gotovo je u po tpunosti zatvoreno podru čje, u kojemu je potrebno 
primijeniti na čela kružnoga gospodarstva ka ko bi se osigurao dugoro čan održivi razvoj. 
Baltičko more uglavnom je okruženo državama članicama EU-a te stoga u toj regiji uskla đeno 
makroregionalno djelovanje EU-a kao što je program BONUS ima velik u činak. 
Intervencijom EU-a pridonosi se prevladavanju rascjepkanosti te se olakšavaju stvaranje 
kritične mase znanja i osiguravanje financijski h sredstava kako bi se odgovorilo na izazove s 
kojima je suo čeno Baltičko more. Doprinosima država sudionica od 50 % izravno je uve ćana 
vrijednost ulaganja EU-a. U izvješ ću o ocjeni navodi se da se ciljevi programa BONUS ne bi 
mogli ostvariti bez intervencije EU-a.  
 U izvješćuje se zamje ćuje i da je u okviru programa BONUS razvijen u činkovit mehanizam 
suradnje s pomo ću memoranduma o razumijevanju kojima se  subjektima iz Ruske Federacije 
omogućilo sudjelovanje bez ikakve  potpore EU-a. Komisija smatra da je to sudjelovanje 
                                                            
14  Mogu ćnost zasebnog upravljanja nacionalnim fondovima proizlazi iz Priloga 1. Odluci, odjeljka 3.4.,  
u kojemu se navodi: „ Država sudionica može odlu čiti da će sama upravljati vl astitim nacionalnim 
sredstvima i namijeniti svoje nov čane doprinose isklju čivo doma ćim istraživanjima izabranima na 
središnjoj razini, ili da će njezinim nov čanim doprinosima centralno upravljati BONUS EEIG. ” 
 
9 
 korisno za poticanje zajedni čkih pristupa rješavanju pitanja povezanih s Baltikom koja su 
značajna za EU. 
3.5. Usklađenost 
BONUS je me đusektorska inicijativa, što je primjereno za razne izazove s kojima je suo čeno 
Baltičko more.  
U izvješću o ocjeni upu ćuje se na važan doprinos programa BONUS Strategiji EU-a za regiju 
Baltičkog mora i njezinu cilju „ spašavanja mora ”. Na primjer, na program BONUS izri čito se 
upućuje u izvješ ćima Komisije „Upravljanje makroregionalnim strategijama”15, „Dodana 
vrijednost makroregionalnih strategija”16 i „Provedba Strategije EU-a za regiju Balti čkog 
mora”17 te u Komunikaciji „Strategija Europske unije za regiju Balti čkog mora”18.  
Programom BONUS podupi ru se i inovacije, čime se pridonosi podupiranju održivoga 
„plavog gospodarstva ” u skladu s ciljevima iz Komunikacije Komisije „ Plavi rast – 
mogućnosti održivog rasta u morsk om i pomorskom sektoru ”19 i posebnim upu ćivanjem na 
BONUS u radnom dokumentu službi Komisije „ Program održivog plavog rasta za regiju 
Baltičkog mora ”20. 
Priznato je da BONUS pridonos i održivom ribarstvu u Balti čkom moru u skladu s ciljevima 
zajedničke ribarstvene politike EU-a.21 U okviru programa BONUS r azmatraju se i pitanja 
veze kopna i mora te se poti če uspostava zajedni čkih pristupa mjerenju „dobrog stanja 
okoliša” u skladu s Okvirnom direktivom EU-a o pomorskoj strategiji22.  
BONUS je uskla đen s radom Helsinške komisije (HELCOM) i upravljanjem Helsinške 
konvencije, koja je glavni me đunarodni sporazum o zaštiti morskog okoliša Balti čkog mora. 
Program BONUS ima status promatra ča u tom tijelu i u izvješ ću o ocjeni naglašava se važnost 
istraživanja u okviru programa BONUS za provedbu akcijskog plana HELCOM-a za Balti čko 
more.  
4. ZAKLJU ČAK 
Ocjena se smatra dobrom i odražava ishod logi čke analize na temelju odgovaraju će 
metodologije koju je provelo povjerenstvo sastavljeno od vis okokvalificiranih stru čnjaka. Na 
temelju toga, Komisija smatra da se u okvi ru programa BONUS postupno ostvaruju njegovi 
ciljevi te je uspješno uspostavljen integriran i program istraživanja i razvoja za rješavanje 
izazova s kojima je suo čeno Baltičko more. Programom BONUS pr evladava se rascjepkanost 
istraživačkih programa, okupljaju se razli čite vještine te se nastojanja usredoto čuju na 
stvaranje klju čnih znanja i inovativnih rješenja za  prevladavanje e koloških problema 
Baltičkog mora. Napominje se da je zbog me đusektorske prirode programa BONUS i 
različitih struktura za financiranje istraživanja  u državama sudionicama teško jasno odrediti 
udio nacionalnih resursa upotrijebl jenih u okviru programa BONUS. 
                                                            
15  COM(2014) 284, svibanj 2014. 
16  COM(2013) 468, lipanj 2013. 
17  COM(2011) 381, lipanj 2011.  
18  COM(2012) 128, ožujak 2012. 
19  COM(2012) 494, rujan 2012. i http://ec. europa.eu/maritimeaffair s/policy/blue_growth/ 
20  SWD(2014) 167, svibanj 2014. 
21  http://ec.europa.eu/fis heries/cfp/index_en.htm 
22  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju  okvira za 
djelovanje Zajednice u podru čju politike morskog okoliša 
 
10 
 Makroregionalnim pristupom programa BONUS Baltiku i njegovim slivnim podru čjima 
omogućen je jači utjecaj nego što bi ga bi o postigao širi program usmjeren na EU kao cjelinu. 
Ostvarivanje tješnje veze izme đu programa BONUS i Programa za regiju Balti čkog mora 
dodatno pove ćava taj utjecaj te je ono u skladu s ciljevima programa Obzor 2020.23, kojim se 
također nastoji dodatno oja čati sinergije izme đu istraživanja i europskih strukturnih i 
investicijskih fondova. 
Programom BONUS povezuju se istraživa čki programi, podupire se uspostava Europskog 
istraživačkog prostora te se  pridonosi nekim klju čnim politikama, posebno: Strategiji EU-a za 
regiju Balti čkog mora, Okvirnoj direktivi EU-a  o pomorskoj strategiji, zajedni čkoj 
ribarstvenoj politici EU-a te akcijskom planu HELCOM-a za Balti čko more.  
Iako je postignuta trajna povezanost s posebno visokom razinom znanstvene i upravlja čke 
povezanosti, došlo je do poteško ća u financijskom povezivanju.  
Kako bi se pove ćali potencijalni rezultati programa BONUS, u izvješ ću o ocjeni preporu čuje 
se sljedeće: 
1. izraditi sintezu istraživanja s potporo m u okviru programa  BONUS od njegova 
početka kao ERA-NET do njegova trenuta čnog stanja kao inicijative na temelju 
članka 185. U sintezi bi se trebali nagl asiti postignu ća i učinci; 
 
2. nastojati udružiti nacionalna sredstva kako bi se smanjile brojnost i složenost 
prouzročene razli čitim tokovima financiranja. Time bi se osiguralo u činkovitije 
upravljanje, smanjilo vrijeme potrebno za dodj elu bespovratnih sredstava i prevladale 
poteškoće povezane s primjenom zajedni čkih pravila financiran ja unutar nacionalnih 
uprava;    
3. poduzeti korake za pove ćanje doprinosa u naravi u obli ku infrastrukture projektima u 
okviru programa BONUS. Na primjer, naci onalna tijela mogla bi davati poticaje za 
djelomično subvencioniranje osiguravanja infrastrukture za BONUS. Ako se 
osiguravanje doprinosa u naravi u obliku infrastrukture ne može pove ćati, bit će 
potrebni dodatni nacionalni gotovinski dopr inosi kako bi se osigurala provedba 
programa BONUS u potpunosti;  
 
4. poduzeti korake kako bi se osiguralo da se  projektima u okviru programa BONUS 
ostvaruju sinergije i umrežavanje s drug im projektima i inicijativama u regiji 
Baltičkog mora; 
 
5. povećati komunikaciju izme đu savjetodavnog odbora i up ravnog odbora programa 
BONUS, npr. virtualnim sastancima na internetu;  
6. usmjeravati komunikacije kojima se naglašavaju u činci programa BONUS prema 
potrebama posebnih skupina dionika: usta nova, konvencija, politika, glavnih uprava 
Komisije, ministarstava i regionalnih tijela, uklju čujući i ona koja su nadležna za 
regionalni razvoj;   
                                                            
23  http://ec.europa.eu/prog rammes/horiz on2020/en/ 
 
11 
 7. države sudionice i Komisija trebale bi oja čati stratešku komunikaciju s uklju čenim 
glavnim upravama te u okviru programa Obzor 2020. o potencijalu koji rezultati 
istraživanja financiranih u okviru progr ama BONUS imaju za politiku. Države 
sudionice trebale bi pove ćati svijest o u činku programa BONUS na njihove nacionalne 
programe u više podru čja, npr. u upravljanju ribarstvom , regionalnom razvoju, razvoju 
obalnih zona, poljoprivredi itd.;  
8. poboljšati nadzor nad programom BONUS su stavnijim prikupljanjem i analizom 
podataka o njegovim ishodima i u čincima, primjerice osiguravanjem redovitog i 
učinkovitog ispitivanja mišljenja dionika i pra ćenjem trendova u ukupnom iznosu i 
udjelu nacionalnih sredst ava u programu BONUS;  
 
9. usmjeravati obavijesti o pozivima na podnošen je prijedloga prema malim i srednjim 
poduzećima i dodatno podupirati n jihovo prijavljivanje te  olakšavati njihovo 
uključivanje u konzorcije za projekte u razvoju.  
Komisija prihva ća te preporuke, koje se smatra ju utemeljenima na odgovaraju ćoj analizi i 
pouzdanoj metodologiji. Preporuke će se razmatrati u rasprava ma Komisije i BONUS EEIG-
a, a Komisija će pratiti njihovu prove dbu u okviru nadzora nad programom BONUS. 
Druga i tre ća preporuka koje se odnose na osiguravan je nacionalnih sredstava smatraju se 
posebno važnima. Zbog posebnog upravljan ja nacionalnim sredstvima za doma će korisnike 
razvila se manje u činkovita struktura. Zbog ne dostatka „stvarne zajedni čke riznice” u kojoj bi 
se objedinila nacionalna sredst va postoji opasnost od manjka dostupnih nacionalnih sredstava 
za potporu uspješnim korisnicima iz odre đenih zemalja u kasnijim pozivima u okviru 
programa BONUS. Kako bi se to izbjeglo, dr žave sudionice moraju osigurati dostatna 
nacionalna sredstva raspoloživa za potporu svim  korisnicima u uspješnim projektima u okviru 
programa BONUS. Prve naznake upu ćuju na mogu ći manjak u vrijednosti nacionalnih 
doprinosa u naravi u obliku infrastrukture. Sve nedostatke bit će nužno riješiti osiguravanjem 
više besplatne infrastrukture za korišten je u projektima u okviru programa BONUS ili 
povećanjem nacionalnih gotovinskih doprinosa. U suprotnome, do ći 
će do ozbiljnog 
nedostatka u smislu da se BONUS ne će provesti u svojoj punoj o čekivanoj financijskoj 
vrijednosti od 100 milijuna EUR.  
Također, u skladu s tim preporukama, Komisija će nastojati sustavnije pr ikupljati i analizirati 
relevantne podatke kako bi se poboljšalo pra ćenje učinaka programa BONUS te će više 
obavješćivati odgovaraju će službe u Komisiji o relevantnim rezultatima.  
Komisija želi zahvaliti stru čnom povjerenstvu na njihovu izvješ ću o ocjeni nakon 
privremenog ocjenjivanja programa BONUS.