1.Uvod

Europska unija, kao i mnoge druge regije u svijetu, trenutačno se suočava s naglim porastom cijena energije. To je razlog za veliku zabrinutost građana, poduzeća, europskih institucija i vlada u cijeloj Uniji.

Trenutačni nagli porast uglavnom je potaknut povećanom globalnom potražnjom za energijom, a posebno plinom, u kontekstu oporavka. I prije je bilo fluktuacija cijena energije, ali EU sada izlazi iz krize uzrokovane bolešću COVID-19. Europska kućanstva i poduzeća suočavaju se s mogućnošću povećanja troškova za energiju u trenutku kada su mnogi pogođeni gubitkom prihoda zbog pandemije. To može negativno utjecati na oporavak i na njegovu pravednost i uključivost. Time se ugrožava i povjerenje i potpora energetskoj tranziciji, koja je nužna ne samo kako bi se spriječile katastrofalne posljedice klimatskih promjena, nego i kako bi se smanjila osjetljivost EU-a na volatilnost cijena fosilnih goriva.

Europska komisija prije svega želi pomoći i pružiti potporu sprečavanju negativnog utjecaja na kućanstva i poduzeća. Nakon što je saslušala države članice i Europski parlament, pripremila je ovu komunikaciju kako bi donijela i podržala odgovarajuće mjere za ublažavanje učinka privremenog rasta cijena energije.

Okvir politike EU-a već omogućuje državama članicama da odmah poduzmu niz ciljanih mjera za zaštitu ugroženih potrošača i ublažavanje utjecaja na industriju. Većina država članica već je najavila mjere za suočavanje s trenutačnom situacijom. Ovim paketom mjera omogućuje se koordinirani pristup zaštiti najugroženijih skupina. Pomno je prilagođen kako bi se ispunio cilj uklanjanja negativnih utjecaja naglog rasta cijena i osigurala cjenovna pristupačnost bez fragmentacije europskog jedinstvenog energetskog tržišta ili ugrožavanja ulaganja u energetski sektor i zelenu tranziciju.

Iako opskrba energijom nije neposredno ugrožena i tržišta trenutačno očekuju da će se veleprodajne cijene plina do travnja 2022. stabilizirati na nižoj razini, prije zimske sezone potrebno je posebno pratiti sigurnost opskrbe, razine skladištenja plina i pravilno funkcioniranje tržišta plina. U ovoj se Komunikaciji, osim kratkoročnih mjera, iznose koordinirane mjere koje Komisija razmatra u srednjoročnom razdoblju kako bi se osigurala bolja pripremljenost na fluktuacije cijena plina uz istodobno smanjenje ovisnosti EU-a o fosilnim gorivima.

2.Cijene energije

Zbog jeftinijih goriva, slabe potražnje i brzog rasta proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, veleprodajne cijene energije naglo su pale u 2019., a u 2020. cijene električne energije često su bile negativne. To silazno kretanje cijena naglo se preokrenulo tijekom ove godine. Veleprodajne cijene električne energije povećale su se za 200 % na godišnjoj osnovi. To je pak dovelo do povećanja maloprodajnih cijena, ali u znatno manjoj mjeri (prosječno + 9 % u EU-u do kolovoza 2021.).

2.1.Koji je uzrok trenutačnog naglog porasta?

Trenutačno povećanje cijena električne energije prvenstveno je posljedica globalne potražnje za plinom, koja je znatno porasla zbog gospodarskog oporavka. Taj porast potražnje nije pratila povećana ponuda, a učinci se osjećaju ne samo u EU-u, nego i u drugim regijama svijeta. Osim toga, primijećeno je da je količina plina koji dolazi iz Rusije niža od očekivane, što neposredno prije početka sezone grijanja stvara napetosti na tržištu. Iako je Gazprom ispunio dugoročne ugovore s europskim partnerima, gotovo da nije ponudio dodatne kapacitete za smanjenje pritiska na tržištu plina u EU-u. Opskrba plinom manja je i zbog kašnjenja u održavanju infrastrukture tijekom pandemije.

Budući da su cijene prirodnog plina ključna odrednica cijena električne energije u većini EU-a, ta je dinamika temeljni razlog trenutačnog povećanja cijena električne energije. Osim toga, cijene električne energije povećale su se i zbog sezonskih vremenskih uvjeta (nizak vodostaj i slab vjetar tijekom ljeta). Zbog toga je smanjena proizvodnja energije iz obnovljivih izvora u Europi.

Cijena ugljika u Europi također je naglo porasla u 2021., iako znatno manje od cijene plina. Učinak povećanja cijene plina na cijenu električne energije devet je puta veći od učinka povećanja cijene ugljika. Cijena ugljika porasla je ove godine za oko 30 EUR po toni CO2 i trenutačna cijena iznosi oko 60 EUR po toni CO2. Cijena je porasla zbog veće potražnje za emisijskim jedinicama uslijed povećanja gospodarske aktivnosti nakon pandemije bolesti COVID-19 i očekivanja povezanih s klimatskim ambicijama za 2030. Visoke cijene plina i same pridonose povećanju cijene ugljika jer dovode do povećane uporabe ugljena za proizvodnju energije, a time i do veće potražnje za emisijskim jedinicama. U sustav EU-a za trgovanje emisijama (ETS) ugrađene su zaštitne mjere osmišljene za uklanjanje posljedica velikih fluktuacija cijena. Iako uvjeti za pokretanje tih mjera trenutačno nisu ispunjeni, Komisija će i dalje pratiti kretanje cijene ugljika. Važno je napomenuti da cijena ugljika u okviru ETS-a nudi ključni poticaj za prelazak na jeftiniju energiju iz obnovljivih izvora, veću energetsku učinkovitost i izgradnju zgrada s poboljšanim energetskim svojstvima te na izvore s niskom emisijom ugljika, čime se dugoročno pridonosi snižavanju veleprodajnih cijena i smanjenju osjetljivosti na globalne šokove poput sadašnjeg.