OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

Razlozi i ciljevi prijedloga

Gospodarstvu EU-a potrebna su zdrava i uspješna trgovačka društva koja mogu jednostavno poslovati na jedinstvenom tržištu. Takva trgovačka društva imaju ključnu ulogu u promicanju gospodarskog rasta EU-a, stvaranju radnih mjesta u EU-u i privlačenju ulaganja u EU. Ona pomažu u ostvarivanju većeg gospodarskog i društvenog značaja za društvo u cjelini. Kako bi se to postiglo, trgovačka društva trebaju poslovati u pravnom i administrativnom okruženju koje vodi do rasta i prilagođeno je suočavanju s novim gospodarskim i društvenim izazovima globaliziranog i digitalnog svijeta te koje istodobno omogućuje bavljenje drugim zakonitim javnim interesima kao što su zaštita radnika, vjerovnika i manjinskih dioničara i pružanje nadležnim tijelima svih potrebnih zaštitnih mehanizama za borbu protiv prijevare ili zloupotrebe.

Upravo u tom cilju Komisija iznosi ovaj prijedlog, zajedno s prijedlogom Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 u pogledu prekograničnih preoblikovanja, spajanja i podjela – radi se o sveobuhvatnom skupu mjera za poštena, poticajna i moderna pravila prava društava u EU-u.

U Europskoj uniji postoji otprilike 24 milijuna društava, od čega otprilike 80 % čine društva kapitala. Otprilike 98 – 99 % društava kapitala čine mala i srednja poduzeća.

Društva u svojem poslovanju sve više upotrebljavaju digitalne alate i moraju komunicirati s javnim tijelima, no to nije uvijek moguće obaviti internetom. U Europskoj uniji postoje znatne razlike među državama članicama u dostupnosti internetskih alata društvima kojima bi komunicirala s javnim tijelima u području prava društava. Države članice pružaju usluge e-uprave na različitim razinama: neke od njih vrlo su napredne i pružaju jednostavna rješenja koja su u potpunosti dostupna na internetu, dok druge uopće ne nude internetska rješenja za ključne korake u životnom ciklusu društva, poput upisa društva u registar kao pravne osobe.

Ostvarenje povezanijeg i pravednijeg unutarnjeg tržišta jedan je od deset ključnih prioriteta Komisije, zajedno s razvojem jedinstvenog digitalnog tržišta. Strategijom jedinstvenog digitalnog tržišta iz 2015. i Akcijskim planom za e-upravu iz 2016. naglašena je uloga javne uprave u pomaganju poduzećima u jednostavnom pokretanju poslovanja, internetskom poslovanju i prekograničnom širenju. U Akcijskom planu za e-upravu posebno je prepoznata važnost poboljšane upotrebe digitalnih alata pri ispunjavanju zahtjeva povezanih s pravom društava. Prijedlogom Uredbe o uspostavi jedinstvenog digitalnog pristupnika naglašava se važnost digitalnih alata i postupaka u pomaganju poduzećima da iskoriste sve prednosti jedinstvenog tržišta i zahtijeva potpuna digitalizacija najvažnijih administrativnih postupaka za prekogranične korisnike.

U svojoj rezoluciji o Akcijskom planu za e-upravu iz 2017. Europski parlament pozvao je Komisiju da razmotri druge načine poticanja digitalnih rješenja za formalnosti u životnom ciklusu društva te naglasio važnost rada na povezivanju poslovnih registara.

Vijeće je u svojim Zaključcima o politici jedinstvenog tržišta iz 2015. potaknulo Komisiju da internetski upis društava u registar riješi i upotrebom paketa za jedinstveno digitalno tržište. U tom kontekstu program rada Komisije za 2017. uključuje inicijativu u okviru prava društava za olakšavanje upotrebe digitalnih tehnologija tijekom cijelog životnog ciklusa društva (što je potvrđeno i u preispitivanju provedbe Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini provedbenog razdoblja). Nadalje, nedavno su u Izjavi iz Tallinna o e-upravi države članice naglasile potrebu za većim radom na provedbi učinkovitih i korisnicima prilagođenih elektroničkih postupaka u Europskoj uniji. Komisija je inicijativu u okviru pravu društava uključila u svoj program rada za 2017.

Pravo društava Europske unije trenutačno uključuje određene elemente digitalizacije poput obveze država članica da na internetu objave podatke o društvima kapitala upisanima u središnje registre, trgovačke registre i registre društava (dalje u tekstu „registri”). Međutim, ti su zahtjevi ograničeni i neprecizni, što dovodi do vrlo različite provedbe na nacionalnoj razini.

Nadalje, neki digitalni postupci, kao što je upis društva u registar internetom, uopće nisu obuhvaćeni pravom EU-a te ih samo neke države članice provode na nacionalnoj razini. Neke države članice dopuštaju obavljanje postupka upisa društva u registar i upisa promjena samo uz fizičku prisutnost, dok druge dopuštaju obavljanje tog postupka uz fizičku prisutnost i internetom ili samo internetom. Slična je situacija i kod upisa podružnica u registar internetom. Iako podružnice nemaju pravnu osobnost, one ipak moraju biti upisane u poslovni registar. Za upis podružnice vrijede uglavnom isti zahtjevi kao i za upis društva.

Sadašnjim pravilima EU-a predviđa se i objava svih ili dijela upisanih podataka o društvu u nacionalnom službenom listu. Samo objavom u nacionalnom službenom listu (ili jednako učinkovitim sredstvima) objavljeni podaci postaju pravno učinkoviti. Takvi zahtjevi potječu još iz ranijih dana europskog prava društava kada je objavljivanje u službenom listu bio jedini način osiguravanja točnosti i transparentnosti poslovnih podataka. Države članice mogu voditi nacionalni službeni list u elektroničkom obliku, no u državama članicama još postoje zahtjevi za višestruko podnošenje podataka (tj. i u poslovni registar i nacionalni službeni list). Nadalje, društva s podružnicama u drugoj državi EU-a moraju podnijeti godišnji financijski izvještaj i u registar u koji je društvo upisano i u registar u državi članici u kojoj je upisana podružnica.

Treće strane (ulagači, građani, ostala društva) trebaju pristupiti podacima o društvu u registrima. Pravom EU-a određuje se minimalan skup podataka koji uvijek mora biti besplatno dostupan, no taj je skup ograničen. Za pristup ostalim podacima o društvu većina država članica zaračunava naknade za sve podatke ili za neke od tih podataka. Stoga pristup podacima nije isti u cijeloj Europskoj uniji; u nekim je državama članicama više podataka besplatno dostupno nego u drugima, što stvara neujednačenost u Europskoj uniji.

Nedostatna pravila o upisu, podnošenju dokumenata i objavi internetom ili odstupanje od takvih pravila u državama članicama stvaraju nepotrebne troškove i opterećenja za poduzetnike koji žele internetom pokrenuti poslovanje ili proširiti svoje poslovanje upisom društva kćeri ili podružnica u registar ili ispuniti posebne zahtjeve. To može dovesti do propuštenih poslovnih prilika zbog kašnjenja u upisu poslovanja ili u najgorem slučaju do odustajanja od pokretanja poslovanja.