Mišljenje Europskog odbora regija – Jačanje obrazovanja u području STE(A)M-a u EU-u

(2019/C 404/06)

Izvjestitelj : Csaba BORBOLY (RO/EPP), predsjednik Vijeća okruga Harghita

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

1. pozdravlja činjenicu da je znatan dio europskih lokalnih i regionalnih vlasti uvidio da postoje značajne prilike i odgovornosti u definiranju dosljednog i integriranog pristupa obrazovanju u području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika) te razvoju vještina i kompetencija povezanih s tim disciplinama koje su sve raširenije na svjetskoj razini i na različitim razinama obrazovanja;

2. ističe da, iako se u gospodarskim sektorima s velikom razinom inovativnosti, kao što su IKT, robotika, automatizacija, tehničko istraživanje i razvoj, logistika i razne inženjerske djelatnosti, može predvidjeti znatan daljnji rast, mogla bi ga omesti neprikladna provedba obrazovanja u području STEM-a;

3. smatra da, iako u području STEM-a zasigurno postoje provjerene metode podučavanja s tradicijom od nekoliko desetljeća i ispunjenim materijalnim uvjetima, i dalje postoji potreba za novim mjerama jer je potreban veći broj profesora koji mogu prijeći tradicionalne granice između različitih disciplina i poticati interdisciplinarno obrazovanje na temelju primijenjenog istraživanja, znanstvene metode i projekata, te s obzirom na činjenicu da u brojnim slučajevima potreba za ulaganjem u to područje dosad nije bila priznata u nacionalnim obrazovnim politikama u raznim državama članicama;

4. naglašava da se obrazovanje u području STEM-a ne svodi tek na zasebno prenošenje različitih predmeta ili znanstvenih disciplina. Jedno je od temeljnih načela to da se njihovo poučavanje ne treba planirati i provoditi odvojeno, već u kontekstu dosljednog međupredmetnog pristupa i u skladu sa sustavom koji je u praksi multidisciplinaran;

5. napominje da će se prema različitim studijama broj radnih mjesta u srednjoročnom ili dugoročnom razdoblju znatno povećati u sektorima povezanima s područjem STEM-a i da je nezaposlenost upravo u tim sektorima na najnižoj razini u gotovo svim državama članicama;

6. upozorava da, prema podacima Svjetskog gospodarskog foruma ( 1 ) , dihotomija humanističkih i prirodnih znanosti ne priprema nove generacije na nove transverzalne uloge za koje će zaposlenicima biti potrebne ne samo tehničke već i socijalne i analitičke vještine. Stoga poziva na snažno usmjeravanje na područje STEAM-a, čime će se kod učenika i studenata razviti kreativnost, kritičko mišljenje i kognitivna fleksibilnost te sposobnosti rješavanja složenih problema i upravljanja ljudskim resursima;

7. smatra da se, s obzirom na rezultate postignute u području STEM-a na međunarodnoj razini, ne treba usredotočiti samo na visoko obrazovanje već i na postavljanje temelja za te predmete na svim razinama obrazovanja, od osnovnog nadalje, što se može postići tako da se u osnovne vještine koje trebaju biti dostupne svima uključe i temeljna znanja o STEM-u, a osobito tehnička i znanstvena pismenost;

8. smatra da u skladu s načelima supsidijarnosti i višerazinskog upravljanja valja ispitati kako lokalna i regionalna razina na temelju otvorene metode koordinacije mogu pridonijeti ispravljanju postojećih nedostataka i neusklađenosti između sustava osposobljavanja, radne snage i radnih mjesta u području STEM-a, tako stvarajući ravnopravne uvjete na europskoj razini;

9. podsjeća da, u interesu supsidijarnosti i decentralizacije u državama članicama, trebamo biti potpuno svjesni činjenice da lokalne i regionalne vlasti, koje financiraju škole ili na druge načine podupiru obrazovnu mrežu, neupitno imaju svoje mjesto u tom procesu jer imaju odlučujuću ulogu u mobilizaciji sredstava EU-a;

10. smatra da inicijative, strategije, akcijski planovi i javno-privatna partnerstva na lokalnoj i regionalnoj razini u području STEM-a mogu imati važnu ulogu u premošćivanju razlika u razvoju među različitim regijama. U mnogim slučajevima za poboljšanje kompetencija povezanih s radnim mjestima u području STEM-a nije potrebna skupa tradicionalna obrazovna infrastruktura i usto postoje brojne mogućnosti za organizaciju specijaliziranih kratkih tečajeva, ponekad od samo nekoliko mjeseci, posebno u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju odraslih. Prisutnost stručne radne snage u području STEM-a na području regija odlučujući je čimbenik njihove konkurentnosti, a uključenost različitih lokalnih i regionalnih vlasti u tom području može biti posebno učinkovita. promatranje STEM-a kao lokalnog i regionalnog obrazovnog prioriteta i davanje prioriteta ulaganjima i usklađenim inicijativama u svrhu razvoja tog područja znatno bi moglo doprinijeti ublažavanju štetnih učinaka odljeva mozgova jer bi radnoj snazi pružilo odgovarajuće mogućnosti za zapošljavanje u području STEM-a;

11. smatra da će se uključivanjem strukovnih komora i drugih aktivnih i etabliranih lokalnih i regionalnih organizacija u planiranje i proces osposobljavanja promicati učinkovitost pristupa povezanog s područjem STEM-a i time bolje izraziti i istaknuti lokalne i regionalne dodane vrijednosti i interesi;

12. imajući u vidu planiranje sredstava kohezijske politike za razdoblje 2021. –2027. te u skladu s izvješćima za pojedine zemlje u okviru europskog semestra koja sadrže smjernice u tu svrhu, poziva Europsku komisiju i države članice da daju odgovarajuću prednost potpori inicijativama povezanima s područjem STEM-a i poduzmu mjere potrebne za ostvarenje potrebnih ulaganja iz fondova država članica ili iz fondova Unije te da planiranje kohezijske politike ima ciljani pristup nedostatku vještina u području STEM-a. Također poziva Europsku komisiju da prilikom sastavljanja smjernica za zapošljavanje i u skladu s „poboljšanjem ponude radne snage i vještina”, kao odgovorom na strukturne nedostatke u sustavima obrazovanja i osposobljavanja, potakne države članice da daju odgovarajuću potporu inicijativama povezanima s područjem STEM-a jer one mogu doprinijeti održavanju europskog gospodarskog modela utemeljenog na znanju koji se može uspješno razviti, a da istodobno bude uključiv i promiče jednake mogućnosti;

13. smatra da je sada vrijeme da Europska komisija, osim ambicioznih planova za europski prostor obrazovanja, osigura da se svi prioriteti koji se odnose na STEM uključe u njezino izravno upravljanje relevantnim programima EU-a. Nadalje preporučuje da Komisija potiče predstavljanje i razmjenu najboljih praksi u području STEM-a putem posebnog portala EU-a;

14. preporučuje da Europska komisija i države članice poduzmu koordinirane napore kako bi se osiguralo sljedeće: — rodno nepristran pristup u obrazovanju, savjetovanju i razvoju nastavnog programa u području STEM-a, — da se godišnji pregled pokazatelja „Žene u digitalnom dobu”, kojim Europska komisija prati sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu, proširi kako bi se ocjenjivalo i u kolikoj mjeri žene stječu vještine u području STEM-a i koliko su uključene na radna mjesta u području STEM-a, — da se jezična prava etničkih i jezičnih manjina očuvaju i u naporima povezanim s inovativnim obrazovanjem kako njihovi obrazovni materijali i nastavni programi ne bi zaostajali, — izravno i učinkovito djelovanje i razmjena dobrih praksi u pogledu dopiranja do mladih u obrazovnom sustavu i do osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju kako bi ih se privuklo na tečajeve i radna mjesta u području STEM-a; također poziva na poduzimanje konkretnih mjera kako bi se poljuljali rodni stereotipi, promicale vještine i obrazovanje žena u području STEM-a te kako bi se radilo na povećanju broja žena na radnim mjestima ili u poduzetništvu u području STEM-a;

15. izražava zabrinutost zbog činjenice da je tijekom posljednjih desetljeća došlo do triju zabrinjavajućih nedostataka u području STEM-a: i. diljem Europe nedostaje nastavnika specijaliziranih za STEM na svim razinama obrazovanja; ii. u mnogim se slučajevima smanjuje interes studenata za STEM; iii. rezultati obrazovnog sustava nisu uvijek u skladu s potrebama tržišta rada;

16. smatra, međutim, da se ta pitanja ne bi smjela smatrati problemom nego konkretnim izazovom s kojim se treba suočiti i da je za djelotvoran odgovor na ta pitanja potrebno odgovarajuće planiranje, uspostava lokalnih i regionalnih partnerstava i suradnja s poslodavcima; nadalje, budući da samo u devet država članica trenutačno postoji nacionalna strategija u području STEM-a, jasno je da sve države članice hitno trebaju naći optimalno rješenje tog pitanja putem lokalnih i regionalnih strategija;

17. ističe da je udio žena u tim obrazovnim programima i zanimanjima i dalje nizak, što znači da treba uložiti još mnogo napora u pogledu rodne ravnopravnosti, ali i da to područje i ta zanimanja imaju potencijal za rast. Za djevojčice može biti vrlo značajno da imaju uzore kako bi ih se potaknulo na to da razmotre područje STEAM-a. Stoga je za sve dobne skupine potrebno uspostaviti brojne mjere, uključujući programe profesionalnog usmjeravanja i posebne stipendije za obrazovanje i osposobljavanje. Studije pokazuju da bi se prevladavanjem rodnih razlika u području STEM-a pridonijelo povećanju EU-ovog BDP-a po stanovniku s 2,2 % na 3,0 %, i da bi se zaposlenost u EU-u povećala za 850 000 na 1 200 000 radnih mjesta do 2050., dok bi jednako sudjelovanje žena u brzorastućem, ali vrlo segregiranom sektoru IKT-a dovelo do povećanja EU-ovog BDP-a od oko 9 milijardi EUR svake godine; ( 2 )

18. napominje da trenutačno u 35 europskih zemalja žene čine manje od jedne petine osoba s diplomom računalnih znanosti. ( 3 ) Naglašava da je prevladavanje rodno uvjetovanih razlika u vještinama u području STEM-a tim važnije jer se radna mjesta u sve većoj mjeri otvaraju ponajviše u sektorima STEM-a, a u sektoru IKT-a svake se godine otvara oko 120 000 novih radnih mjesta. Prema navodima Europske komisije, Europa bi se do 2020. mogla suočiti s nedostatkom od čak 900 000 kvalificiranih radnika u području IKT-a. ( 4 ) U tom smislu ističe da je, želi li se većem broju djevojčica i žena pomoći da se uključe u područje STEM-a, potrebno uspostaviti partnerstvo među roditeljima, obrazovnim institucijama, svim razinama vlasti i industrije, dok su ključni elementi poticanje, mentorstvo i promicanje ženskih uzora;

19. uviđa da se širenjem STEM-a regionalnim i građanskim sveučilištima pružaju znatne mogućnosti jer se, s jedne strane, sveučilišni programi i discipline u području STEM-a mogu internacionalizirati i time postati osobito privlačni za ambiciozna sveučilišta, dok s druge strane, nove smjernice u području STEM-a – koje se odnose na razvoj timskog rada, olakšavanje međusektorskih sinergija, širenje i podržavanje programa pripravništva, jačanje obrazovanja na temelju projekata, kao i sudjelovanje studenata u nepovoljnom položaju, studenata s invaliditetom ili studenata koji pripadaju manjinama u aktivnostima obrazovanja i osposobljavanja – mogu regijama i njihovim sveučilištima i strukovnim školama omogućiti zauzimanje vodeće uloge ako u ranoj fazi iskoriste mogućnosti koje im nudi STEM;

20. naglašava da se, ako se školski programi u području STEM-a organiziraju na lokalnoj i regionalnoj razini, specifično lokalno znanje može uključiti u obrazovnu ponudu, čime se i u tom području dodatno proširuju mogućnosti i nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti;

21. skreće pozornost na činjenicu da bi se dodavanjem elementa umjetnosti, stvaralaštva i dizajna području STEM-a, omogućilo i iskorištavanje posebnih lokalnih i regionalnih rješenja i tradicija i da se takvim proširenjem područja STEM-a otvaraju stvarne mogućnosti za inovacije u obrazovanju i osposobljavanju u području STE(A)M-a koje bi, ako se uspješno iskoriste, europskim regijama omogućile i da posluže kao dobar primjer na svjetskoj razini, čime bi se mogao dati dodatni zalet njihovim rastućim inovacijskim kapacitetima jer bi uključivanje umjetnosti moglo dovesti do znatnog povećanja kreativnosti u tom području. Podsjeća na to da je prema nedavnoj studiji OECD-a ( 5 ) umjetničko obrazovanje sve važnije u društvima usmjerenim na inovacije i da sve više sveučilišta razvija nove vrste interdisciplinarnih nastavnih programa;

22. smatra, s jedne strane, da bi mjere podizanja svijesti i atraktivnosti u pogledu područja STEM-a i STE(A)M-a bilo korisno proširiti i na roditelje i, s druge strane, da je ključno pronaći prikladne i atraktivne metode kojima bi se djecu u vrlo ranoj fazi, već u predškolskim programima, privuklo elementima STEM-a;

23. poziva Europsku komisiju da poduzme potrebne korake u pogledu nastavka i obnove Bolonjskog procesa i postupka koji bi trebao dovesti do automatskog priznavanja diploma te od nje traži da osigura da se pitanje što hitnijeg uzajamnog priznavanja diploma i osposobljavanja iz područja STEM-a i umjetnosti smatra prioritetom i da se riješi na odgovarajući način;

24. potiče države članice i Europsku komisiju da s pomoću dostupnih instrumenata i u dogovoru s lokalnim i regionalnim vlastima te uz istodobno uključivanje regionalnih i građanskih sveučilišta osmisle nastavne programe u području STEM-a i STE(A)M-a za različite razine obrazovanja, čime bi se olakšalo fleksibilnije uvođenje STEM-a čak i kao lokalnog nastavnog programa; poziva Europsku komisiju da predloži cjelovit okvir za kompetencije u području STEM-a kako bi se poboljšala usporedivost i standardi razine obrazovanja u EU-u.

25. poziva Europsku komisiju i Eurostat da poboljšaju metode prikupljanja podataka u skladu s njihovom relevantnošću kako bi se osiguralo da se obrazovni sustavi u kojima se predmeti STEM-a podučavaju kao zasebne discipline mogu jasno razlikovati od sustava koji se temelje na holističkom tumačenju STEM-a te da se razjasni regionalna dimenzija tog pitanja, što će također olakšati izradu lokalnih i regionalnih strategija u području STEM-a.

Bruxelles, 26. lipnja 2019. Predsjednik Europskog odbora regija Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Svjetski gospodarski forum, Global Challenge Insight Report („Izvješće o globalnim izazovima”), siječanj 2016.

(2) Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), 2017.: Economic Benefits of Gender Equality in the EU („Gospodarska korist od rodne ravnopravnosti u EU-u”)

(3) OECD-ov portal za podatke o rodovima, Where are tomorrow’s female scientists („Gdje su buduće znanstvenice”, https://www.oecd.org/gender/data/wherearetomorrowsfemalescientists.htm)

(4) Digital skills, jobs and the need to get more Europeans online („Digitalne vještine, radna mjesta i potreba za većom prisutnosti Europljana na internetu”, https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/ansip/blog/digital-skills-jobs-and-need-get-more-europeans-online_en)

(5) Art for Art’s Sake? The impact of Arts education („Umjetnost radi umjetnosti? Utjecaj umjetničkog obrazovanja” https://read.oecd-ilibrary.org/education/art-for-art-s-sake_9789264180789-en#page1)