U tom se kontekstu preispitivanjem regulatornog okvira ELTIF-a nastoji ubrzati prihvaćenost i povećati privlačnost ELTIF-a kao „preferirane” strukture fonda za dugoročna ulaganja. Kako bi se taj okvir učinio privlačnijim, predstojećim prijedlogom unijet će se ciljane izmjene pravilâ fonda. To posebno znači proširenje opsega prihvatljive imovine i ulaganja, dopuštanje fleksibilnijih pravila fonda koja uključuju olakšavanje primjene strategija fonda fondova te smanjenje neopravdanih prepreka koje malim ulagateljima onemogućuju pristup ELTIF-ima, posebno obvezu početnog ulaganja u iznosu od 10 000 EUR i zahtjev povezan s ukupnim pragom od najviše 10 % za male ulagatelje čiji su financijski portfelji manji od 500 000 EUR.

Iako je ELTIF još uvijek relativno nov okvir, dostupni tržišni podaci upućuju na to da se razvoj tržišta nije unaprijedio kako se očekivalo, posebno s obzirom na cilj Komisije da promiče dugoročno financiranje u Uniji.

Do listopada 2021. odobrenje za rad dobilo je samo 57 ELTIF-a. Stoga je važno da se preispitivanjem ELTIF-a razmotre brojna pitanja koja su utvrdili dionici kako bi se potaknulo šire prihvaćanje tih fondova na tržištu.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Prijedlog stoga ne prelazi ono što je potrebno za postizanje zajedničkog pravnog okvira za ELTIF-e. No istodobno se bavi regulatornim pitanjima koja utječu na pouzdanost oznake.

Kad je riječ o proporcionalnosti, prijedlogom se uspostavlja odgovarajuća ravnoteža između javnog interesa i troškovne učinkovitosti mjere. Predloženim pravilima nastoji se stvoriti zajednička oznaka proizvoda za koju postoji velik javni interes i kojom bi se postavio temelj za zajedničko, konkurentno i troškovno učinkovito tržište ELTIF-a širom Unije. Zahtjevi nametnuti različitim dionicima pažljivo su definirani. Kad god je to bilo moguće, zahtjevi su izrađeni kao minimalni standardi, a regulatorni zahtjevi prilagođeni su kako bi se izbjeglo nepotrebno narušavanje postojećih poslovnih modela. Prije svega, predloženom Uredbom kombiniraju se parametri prikladni za dugoročna ulaganja i posebne skupine ulagatelja, pri čemu se u potpunosti uzimaju u obzir pitanja sigurnosti i povjerenja povezana sa svakom oznakom ELTIF.

ELTIF-i se u skladu s Uredbom o ELTIF-u izričito smatraju kanalima za podupiranje i dovršetak unije tržišta kapitala jer su izvor dugoročnog financiranja za realno gospodarstvo dostupan malim ulagateljima. Ciljeve Uredbe o ELTIF-u, točnije osiguravanje jedinstvenih zahtjeva u pogledu ulaganja i uvjeta poslovanja ELTIF-a, uzimajući u potpunosti u obzir sigurnost i pouzdanost ELTIF-a za upravitelje, ulagatelje i različite dionike ELTIF-a, države članice ne mogu dostatno ostvariti same.

Nekoliko odgovora na otvoreno javno savjetovanje dostavljeno je izvan službenih kanala za podnošenje, a neki su dostavljeni nakon isteka roka. Nekoliko tih podnesaka (ili ex post savjetovanja) podnijeli su predstavnici upravitelja ELTIF-a.

Međutim, precizno kvantificiranje smanjenja regulatornih troškova najpoželjnijim opcijama bilo bi zahtjevno zbog nekoliko čimbenika. S obzirom na ograničenu veličinu opsega ELTIF-a i povjerljivu prirodu podataka o troškovima povezanima s fondovima, Komisija bi morala izraditi skup pretpostavki i ekstrapolirati moguće učinke koje bi predložene mjere imale na smanjenje troškova oslanjajući se na kvantitativne i kvalitativne procjene predloženih mjera.

Osim toga, ELTIF je dobrovoljan okvir. Upravitelji imovinom nemaju obvezu odabrati ELTIF kao strukturu fonda. Umjesto toga upravitelji imovinom mogu odabrati mogućnost sudjelovanja u osnivanju ELTIF-a. Mogu slobodno odlučiti hoće li osnovati fond kao standardni AIF u skladu s Direktivom o UAIF-ima ili bilo kojom alternativnom nacionalnom strukturom fonda ili strukturirati svoja dugoročna ulaganja drugim sredstvima (kao što su ulaganja u privatni vlasnički kapital). S obzirom na te učinke zamjene i distribucije, bilo bi teško vjerodostojno potkrijepiti sve potencijalne ili implicirane uštede troškova najpoželjnijih opcija politike s dovoljnom razinom pouzdanosti.

Naposljetku, u okviru otvorenog javnog savjetovanja Komisija je od dionika izričito zatražila informacije o troškovima i opterećenjima određenih odredbi i zahtjeva pravnog okvira ELTIF-a. Međutim, unatoč raznim pokušajima prikupljanja brojčanih informacija o troškovima i uštedama određenih političkih odluka, dostavljeno je malo informacija. To bi se djelomično moglo objasniti inherentnim ograničenjima prethodno navedenog pravnog okvira ELTIF-a (ograničen uzorak fonda, netransparentnost sektora, ograničenja povezana s povjerljivošću i dobrovoljna priroda okvira ELTIF-a). To, međutim, implicitno upućuje na to da relevantnim dionicima nisu toliko važni troškovi usklađivanja s pravilima ELTIF-a kao što im je važan njihov ograničavajući karakter.

•Temeljna prava

Uredbom o ELTIF-u poštuju se temeljna prava i načela Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Okvir ELTIF-a primjenjivao bi se u skladu s tim pravima i načelima, a ciljane izmjene Uredbe o ELTIF-u ne bi imale nikakve posljedice ni negativne učinke na ostvarivanje temeljnih prava.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Prijedlog ne utječe na proračun Komisije.

5.DRUGI ELEMENTI

•Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

U članku 1. stavku 2. ponavlja se da je cilj pravnog okvira ELTIF-a prikupljanje i usmjeravanje kapitala prema dugoročnim projektima. Usklađenost ovog okvira s ciljem Unije u pogledu pametnog, održivog i uključivog rasta i dalje je nepromijenjena. Međutim, novopredloženi tekst članka 1. stavka 2. više ne uključuje upućivanje na europske dugoročne projekte za širenje opsega prihvatljive imovine, koja se ne mora nužno nalaziti u Uniji. S obzirom na to da okvir ELTIF-a izričito dopušta da se prihvatljiva imovina i ulaganja nalaze u trećim zemljama, u skladu s uvjetima utvrđenima u Uredbi o ELTIF-u važno je osigurati da se investicijskim strategijama ELTIF-a može provoditi globalna politika ulaganja. Tim bi se pojašnjenjem osigurala i veća jasnoća i pravna sigurnost u pogledu fleksibilnosti ELTIF-a pri geografskoj raspodjeli ulaganja. Takve „tematske” strategije raspodjele mogu uključivati ulaganja u projekte očuvanja okoliša ili održivosti u trećim zemljama, objekte za istraživanje i razvoj ili energetsku infrastrukturu, koji mogu donijeti korist ulagateljima ELTIF-a, pogodovati dugoročnom rastu EU-a i doprinijeti ciljevima ELTIF-a. Članak 2. točka 6. sadržava definiciju „realne imovine”, koja je revidirana tako da znači svu imovinu koja ima unutarnju vrijednost zbog svoje suštine i svojstava. Svrha je ove revizije proširiti opseg strategija ulaganja u realnu imovinu koje upravitelji ELTIF-a mogu provoditi. Takva realna imovina može, ali ne mora nužno osigurati novčane tokove ili povrate od ulaganja, kao što su socijalna, komunikacijska, okolišna, energetska ili prometna infrastruktura, te obrazovanje, zdravstvo, socijalna potpora ili industrijski objekti ili postrojenja. Tom pojednostavnjenom definicijom „realne imovine” osigurava se i to da širi opseg imovine može uključivati imovinu koju nije moguće lako kvantificirati, na primjer onu koja se temelji na diskontiranom novčanom toku ili na metodi usporednog vrednovanja. Nadalje, proširena definicija „realne imovine” podrazumijeva da takva imovina obuhvaća infrastrukturu, intelektualno vlasništvo, plovila, opremu, strojeve, zrakoplove ili željeznička vozila te nepokretnu imovinu, uključujući prava koja proizlaze iz realne imovine ili su povezana s njom, kao što su prava na vodu, šume i minerale. Prošireni opseg definicije „realne imovine” obuhvaća i ulaganja u poslovne nekretnine, objekte za obrazovanje, savjetovanje, istraživanje, sport, razvoj ili stanovanje, primjerice za starije osobe ili socijalno stanovanje. Razmjer infrastrukturnih projekata mogao bi zahtijevati da velike količine kapitala ostanu uložene na dulje razdoblje. U takve infrastrukturne projekte mogu se ubrajati izgradnja javne infrastrukture kao što su škole, bolnice i zatvori, socijalna infrastruktura poput socijalnih stanova, prometna infrastruktura, primjerice ceste, sustavi za prijevoz putnika ili zračne luke, energetska infrastruktura kao što su energetske mreže, projekti za prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje, elektrane ili plinovodi, infrastruktura za upravljanje vodama poput vodoopskrbe, sustava otpadnih voda i sustava za navodnjavanje, komunikacijska infrastruktura kao što su mreže i infrastruktura za gospodarenje otpadom kao što su sustavi za recikliranje ili odlaganje otpada. U članku 2. točki 14.a navodi se definicija jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije upućivanjem na članak 2. točku 1. Uredbe (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju. Članak 3. stavak 3. Uredbe o ELTIF-u revidira se kako bi se osiguralo da nadležna tijela dostavljaju informacije o izdanim ili povučenim odobrenjima i o svim promjenama informacija o ELTIF-ima ESMA-i na mjesečnoj, a ne na tromjesečnoj osnovi. Osim toga, u članku 3. stavku 3. podstavku 2. utvrđuje se detaljniji ustroj javnog registra ELTIF-a te bi trebalo uključiti dodatna podatkovna polja osim imena ELTIF-a koji su dobili odobrenje za rad, upravitelja ELTIF-a i nadležnih tijela ELTIF-a. Svrha je ovog elektroničkog središnjeg registra ELTIF-a osigurati bolju vidljivost cijelog opsega ulaganja ELTIF-a i omogućiti ulagateljima, posebno malim ulagateljima, da dobiju i ocijene relevantne informacije o mogućnostima ulaganja dostupnima u državi članici tih ulagatelja.

Člankom 5. stavcima 1. i 3. Uredbe o ELTIF-u utvrđuje se nekoliko promjena kojima se olakšava izdavanje odobrenja za rad ELTIF-u i racionalizira razdvajanje odredaba koje se odnose na odobrenje za rad ELTIF-a i onih koje se odnose na upravitelje AIF-a (UAIF). Prije svega, članak 5. stavak 3. Uredbe o ELTIF-u mijenja se kako bi se pojasnilo da je nacionalno nadležno tijelo odgovorno za izdavanje odobrenja za rad ELTIF-u isključivo odgovorno za izdavanje odobrenja za rad ELTIF-u i da nije uključeno u dodatno izdavanje odobrenja ili „dozvole” UAIF-a EU-a. Osim toga, pojašnjeno je da odobrenje za rad ELTIF-a ne bi trebalo podlijegati obvezi da ELTIF-om upravlja UAIF koji ima registrirano sjedište u matičnoj državi članici ELTIF-a, kao ni obvezi da UAIF obavlja ili delegira bilo kakve djelatnosti u matičnoj državi članici ELTIF-a.