HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 11.6.2015.  
COM(2015) 288 final  
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM 
GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Treće izvješće o provedbi nacionalnih strateških planova i strateških smjernica 
Zajednice za ruralni razvoj (2007. – 2013.)  
{SWD(2015) 114 final}   
 
2 PREDGOVOR  
 
Ovo je izvješće treće izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom 
odboru i Odboru regija o provedbi nacionalnih strateških planova1 i strateških smjernica Zajednice za ruralni 
razvoj (2007.  – 2013.)2.  
Ovo se izvješće Komisije3 temelji na analizi i procjeni sažetih izvješća koja su države članic e dostavile  2014.4 te 
na drugim dostupnim informacijama, posebno zajedničkim financijskim i fizičkim pokazateljima praćenja te 
djelatnostima Europske mreže za ruralni razvoj.  
U njemu su sažeti glavni razvoji događanja, postojeći trendovi i izazovi koji se odnose na provedbu nacionalnih 
strateških planova i strateških smjernica Zajednice.  
Važno je napomenuti da su podatci korišteni u ovom izvješću agregati s početka programskog razdoblja od  2007. 
do kraja  2013. Iako  2013. označava kraj programskog razdoblja , to nije kraj njegove provedbe, koja seže 
do 31. prosinca  2015.5 Znatan broj aktivnosti i dalje će se provoditi do tog datuma, a završni pregled postignuća 
programa neće biti dostupan prije kraja  2016.  
  
                                                                 
1 Vidi glavu  II. poglavlje  II. Uredbe Vijeća (EZ) br.  1698/2005 od  20. rujna  2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog 
poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj („EPFR R”). 
2 Odluka Vijeća od  20. veljače  2006. o strateškim smjernicama Zajednice za ruralni razvoj (programsko razdoblje od  2007. 
do 2013.) (2006/144/EZ).  
3 Vidi članak  14. „Izvješće Komisije” Uredbe Vijeća (EZ) br.  1698/2005 od  20. rujna  2005.  
4 Vidi članak  13. Uredbe Vijeća (EZ) br.  1698/2005 od  20. rujna  2005. U tim se sažetim izvješćima iznosi napredak u provedbi 
nacionalnih strateških planova i ciljeva, kao i doprinos ostvarivanju strateških smjernica Zajednice.  
5  Prema tzv. pravilu „N +  2”, države članice mogu do kraja  2015. ostvarivati rashode za programsko razdoblje od  2007. do  2013.  
 
3  
SADRŽAJ  
1. KONTEKST I PREGLED  ................................ ................................ ................................ ................................ ... 4 
1.1. Prioriteti Zajednice u vezi s ruralnim razvojem za razdoblje od 2007.  do 2013.  ...........................  4 
1.2. Pregled proračuna i operativnih ciljeva  ................................ ................................ ............................  5 
2. PROVEDBA PRIORITETA ZAJEDNICE  ................................ ................................ ................................ .............  6 
2.1. Pregled glavnih rezultata  ................................ ................................ ................................ ....................  6 
2.2. Provedba po osi i po mjerama  ................................ ................................ ................................ ............  8 
3. IZGLEDI  ................................ ................................ ................................ ................................ ........................  12 
 
 
4 1. KONTEKST I PREGLED  
1.1. Prioriteti Zajednice u vezi s ruralnim razvojem za razdoblje od 2007. do 2013.  
U veljači  2006. Vijeće Europske unije donijelo je Strateške smjernice za ruralni  razvoj za razdoblje 
od 2007. do  2013.2, uspostavljajući tri glavna tematska prioriteta:  
 Poboljšanje konkurentnosti poljoprivrednog i šumarskog sektora . Europski poljoprivredni fond 
za ruralni razvoj („EPFRR”6) trebao bi doprinijeti snažnom i dinamičnom eu ropskom 
poljoprivredno -prehrambenom sektoru usmjeravanjem na prioritete prijenosa znanja, 
modernizacije, inovacija i kvalitete u prehrambenom lancu te na prioritetne sektore za ulaganja 
u fizički i ljudski kapital. Mjere grupirane u „osi  1” većinom doprino se cilju konkurentnosti 
programâ ruralnog razvoja („PRR -ovi”).  
 Poboljšanje okoliša i krajobraza . Radi zaštite i poboljšanja prirodnih resursa EU -a i krajobraza 
ruralnih područja, resursi namijenjeni tom prioritetu trebali bi doprinijeti trima prioritetnim 
područjima na razini EU -a, a to su sljedeća: biološka raznolikost i očuvanje i razvoj sustava 
poljoprivrede i šumarstva visoke prirodne vrijednosti te tradicionalnih poljoprivrednih 
krajobraza; voda i klimatske promjene. Mjere grupirane u „osi  2” PRR -ova v ećinom doprinose 
cilju zaštite okoliša.  
 Poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima i poticanje raznolikosti ruralnoga 
gospodarstva . Resursi namijenjeni tim područjima trebaju doprinijeti sveobuhvatnom prioritetu 
stvaranja mogućnosti zapošljavanja i  uvjeta rasta. Intervencije je potrebno posebno 
upotrebljavati za promicanje izgradnje kapaciteta, stjecanja vještina i organizacije za razvoj 
lokalne strategije te za pomoć u osiguravanju da ruralna područja ostanu privlačna budućim 
generacijama. U promic anju osposobljavanja, informiranja i poduzetništva treba uzeti u obzir 
posebne potrebe žena, mladeži i starijih radnika. Mjere grupirane u osi  3 PRR -ova većinom 
doprinose širim ciljevima ruralnog razvoja zajedno s osi 4.  
Osim tematskih prioriteta, u usvoje nim Strateškim smjernicama za ruralni razvoj istaknuta je i potreba 
za sljedećim:  
 Izgradnja lokalnih kapaciteta za zapošljavanje i raznolikost , istovremeno doprinoseći 
tematskim prioritetima. Ta horizontalna os, zvana još i „os Leader” (os  4), trebala bi i grati 
važnu ulogu u poboljšanju upravljanja i aktiviranju endogenog razvojnog potencijala ruralnih 
područja s pomoću lokalnih razvojnih strategija.  
 Osiguravanje dosljednosti u programiranju.  Treba osigurati najveće moguće sinergije među 
osima i unutar njih . Tamo gdje je to primjereno, treba uzeti u obzir ostale strategije na razini 
EU-a. Treba pokrenuti načine za poboljšanje upravljanja i provođenja politike. Europske i 
nacionalne mreže za ruralni razvoj trebaju se ponajprije uspostaviti kao platforma za ra zmjenu 
najbolje prakse i stručnih mišljenja o svim vidovima oblikovanja i provedbe politike među 
dionicima te upravljanja njome.  
 Dopunjavanje instrumenata Zajednice.  U svrhu poticanja sinergije među strukturnom 
politikom, politikom zapošljavanja te politik om ruralnog razvoja, države članice trebale bi 
osigurati dopunjavanje i usklađenost mjera koje se financiraju iz različitih fondova EU -a. 
Strateškim smjernicama osiguran je okvir na temelju kojeg su države članice pripremile svoje 
nacionalne strateške plan ove kojima se prioriteti EU -a pretvaraju u nacionalne te služe kao referenca 
za PRR -ove. Njima se provode prioriteti s pomoću skupa odabranih mjera grupiranih u osi (vidi 
tablicu  1.7 s popisom mjera po osi). Programi mogu biti nacionalni ili regionalni, a odobrila ih je 
Komisija  2007. i  2008. Njihova se provedba prati i procjenjuje na temelju Zajedničkog okvira za 
praćenje i evaluaciju (ZOPE).  
 
                                                                 
6 Uredba Vijeća (EZ) br.  1698/2005 od  20. rujna  2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni 
razvoj (EPFRR).  
7 Sve su tablice predsta vljene u radnom dokumentu službi Komisije.  
 
5 1.2. Pregled proračuna i operativnih ciljeva  
Ukupni proračun EPFRR -a iznosio je  96,2 milijarde EUR za cijelo prog ramsko razdoblje od  2007. 
do 2013. Kako bi se osigurala uravnotežena strategija, EPFRR ima minimalne razine potrošnje za 
svaku tematsku os koje se primjenjuju u svakom PRR -u (10  %, 25  % i 10  % za osi  1, 2 i 3). Za os  4 
(Leader ) rezerviran je minimum od 5  % (2,5 % za EU -12) financiranja EU -a za svaki program. 
Ukupni raspoloživi proračun veći je zbog toga što se sredstva EPFRR -a dopunjuju nacionalnim 
javnim financiranjem8. 
 
 
Slika  1.: Relativna važnost osi unutar ukupnog doprinosa EPFRR -a za programsko razdoblje  od 
2007. do  2013. za EU -27. 
 
Nakon što je programiranje izvršeno na razini država članica, iz financijske raspodjele među različitim 
osima i definiranja glavnih ciljeva  za 2013. proizašlo je sljedeće, kao što je prethodno prikazano na 
slici 1.: 
– Os 1 poboljšanje konkurentnosti poljoprivrednog i šumarskog sektora  predstavlja  33 % 
ukupnog EPFRR -a. Očekuje se da će ta os do kraja programskog razdoblja doprinijeti broju 
od 575 000 projekata ulaganja za modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava i 
podu prijeti  34 000 poduzeća zbog dodavanja vrijednosti poljoprivrednim i šumskim 
proizvodima.  
– Os 2 poboljšanje okoliša i krajobraza  prevladava sa  45 % ukupnog EPFRR -a. Planirani je 
rezultat imati  47 milijuna hektara (ha) poljoprivrednog zemljišta u okviru agro okolišne 
uprave,  55 milijuna ha poljoprivrednog zemljišta u područjima s težim uvjetima gospodarenja i 
planinskim područjima kojima su isplaćene naknade za njihova ograničenja i  1,3 milijuna ha 
poljoprivrednog zemljišta koje je primilo potporu kako bi ispu nilo zahtjeve mreže 
NATURA  2000.  
– Os 3 kvaliteta života u ruralnim područjima i raznolikost ruralnoga gospodarstva  ima manje 
od 14 % udjela u ukupnom EPFRR -u. Očekuje se da će do  2013. doprinijeti razvoju ili 
stvaranju  73 350 poduzeća u ruralnim područjima te pružanju potpora za  29 000 projekata 
obnove sela.  
– Udio osi  4 Leader  iznosi  6 % ukupnog financiranja EPFRR -a. Planira se da najveći udio 
potpore za provedbu lokalnih razvojnih strategija doprinese raznolikosti i kvaliteti života 
(projekti osi  3). 
Zdravstvena provjera (ZP) i Europski plan za gospodarski oporavak (EPGO) dobili su dodatni 
proračun od  4,9 milijardi EUR  raspodijeljenih na šest „izazova”. Većina financijskih sredstava 
koncentrirana je u područjima bioraznolikosti (31  % svih sredstava,  1,5 milijardi EUR) i gospodarenja 
vodama (27  %, 1,3 milijarde EUR). Restrukturiranje mljekarstva predstavlja  15 % dodatnog  
proračuna (0,7 milijardi EUR), mjere povezane s klimatskim promjenama predstavljaju  14 % (0,7 
milijardi EUR), a obnovljiva energija  6 % (0,3 milijarde EUR). Države članice odlučile su uložiti 
i 35 % financijskih sredstava Europskog paketa za gospodarski o poravak za širokopojasnu mrežu, 
odnosno 0,3  milijarde EUR od dostupne  1 milijarde EUR.  
                                                                 
8 Svi se financijski podatci u izvješću odnose na EPFRR ako nije drukčije označeno.  

 
6 2. PROVEDBA PRIORITETA ZAJEDNICE  
2.1. Pregled glavnih rezultata  
Ukupni rashodi EPFRR -a koje su ostvarile države članice EU -27 krajem  2013. iznosili su  71 milijardu 
EUR9, što predstavlja  74 % ukupnog proračuna za razdoblje od  2007. do  2013. u iznosu od  96,2 
milijarde EUR (razmatrano razdoblje predstavlja  7 godina od ukupnog provedbenog razdoblja od  9 
godina10). Godišnji rashodi općenito se razvijaju prema planu nakon prvo tnog sporog početka tijekom 
prvih godina programskog razdoblja od  2007. do  2013.  
Stanje u državama članicama nije homogeno (slika 2.) jer su dvije države članice imale razine 
potrošnje više od  90 %, dok je osam država članica potrošilo manje od  70 %. 
  
 
Slika 2.: Ukupni proračunski rashodi EPFRR -a krajem  2013. u usporedbi s ukupnim dodijeljenim 
iznosom za razdoblje od  2007. do  2013.  
 
Provedba osi 1 (68  %) općenito je u skladu s ciljem potrošnje za razdoblje od  2007. do  2013. jer treba 
završiti znatan broj  odobrenih projekata ulaganja.  
Najveću stopu izvršenja ima os  2 (86  %), s podjednakom raspodjelom među državama članicama. 
Visoka stopa izvršenja može se objasniti razlikama u mehanizmima isporuke među mjerama ulaganja 
osi 1 i 3 i najvažnijih mjera osi  2. 
Os 3 pokazuje znatan porast u odnosu na kraj  2011. (60  % u usporedbi s 31  % ostvareno do 
kraja  2011.), kada je prijavljeno znatno kašnjenje u provedbi mjera11. Međutim, postoje razlike među 
državama članicama, a neke od njih još uvijek kasne s ostvarivanje m ciljeva.  
Os 4 ima stopu provedbe od 46  %, što je vrijednost na koju znatno utječu kašnjenja u provedbi 
lokalnih strategija i lokalnih akcijskih skupina (LAG) u različitim državama članicama. Postoji znatna 
neujednačenost među državama članicama u provedb i osi Leader . 
                                                                 
9 Plaćanja državama članicama koja se odnose na kalendarske godine  2007.,  2008.,  2009.,  2010.,  2011.,  2012. i  2013. To se ne 
može usporediti s financijskim izvješćima Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi EPFRR -a koja se temelje na financijskoj 
godini.  
10 Plaćanja EPFRR -a za razdoblje od  2007. do  2013. mogu se izvršiti  2 godine nakon posljednje obveze (2013.), dakle do kraja  2015.  
11 Drugo izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o 
provedbi nacionalnih strateških planova i strateških smjernica Zajednice za ruralni razvoj (2007. – 2013.).  

 
7  
Slika 3.: Proračunski rashodi EPFRR -a krajem 2013. u usporedbi s ukupnom dodjelom sredstava u 
razdoblju od  2007. do  2013. po osi.  
 
Ako se posebno usredotočimo na stopu provedbe ZP -a i EPGO -a, 3,3 milijarde EUR od ukupno 
programiranih  4,95 milijardi EUR (74  %) potrošeno je do kraja  2013., što pokazuje pozitivan trend 
zabilježen  2012., nakon očekivanog skromnog početka 2010. Promatra li se iskorištenost prema 
izazovima, vidi se da izazovi povezani s klimatskim promjenama, bioraznolikosti i se ktorom 
mljekarstva imaju najveću iskorištenost od  100 %, 94 % i  85 %, dok širokopojasna mreža, 
gospodarenje vodama i obnovljiva energija zaostaju sa 31  %, 28 % i 21 %. Veća iskorištenost izazova 
povezanih s bioraznolikosti i klimatskim promjenama objašnjav a se činjenicom da se ti izazovi 
pretežno rješavaju mjerama osi 2.  
 
 
Slika 4.: Ukupni proračunski rashodi ZP -a i EPGO -a (EPFRR) krajem  2013. u usporedbi s ukupnom 
dodjelom sredstava za razdoblje od  2007. do  2013. po „novim izazovima” (podatci iz ZOPE -a 2013.). 
Sinergije među osima i unutar njih i sveukupna usklađenost uzete su u obzir tijekom procesa 
programiranja (oslanjanje PRR -a na analizu prednosti i nedostataka situacije,  ex-ante evaluacija PRR -
a...). Izvodile su se tijekom cijelog programskog razdobl ja, naročito s pomoću monitoringa (odbori za 
praćenje...), evaluacija i djelatnosti nacionalnih ruralnih mreža te preko Europske mreže za ruralni 

 
8 razvoj (EMRR) (zajedničke analize ili razmjena podataka i praksi između voditelja i dionika PRR -
a...). 
Tijekom  prvih godina razdoblja provedbe uspostavljeni su mehanizmi kojima se osigurava 
dopunjavanje između EPFRR -a i strukturnih fondova EU -a. Oblik koji ti mehanizmi poprimaju su crte 
razgraničenja i/ili koordinacijski mehanizmi, kao što je međuministarsko tijel o. 
 
2.2. Provedba po osi i po mjerama  
 
Os 1 – Poboljšanje konkurentnosti poljoprivrednog i šumarskog sektora  
Ukupni rashodi osi 1 EPFRR -a evidentirani za razdoblje od 2007. do 2013. iznose  68 % od ukupne 
dodjele sredstava za razdoblje od 2007. do 2013. (prosjek za EU -27).  
Glavni su rezultati za taj cilj krajem 2013. sljedeći:  
 broj sudionika koji su uspješno zavr šili osposobljavanje u području poljoprivrede i/ili 
šumarstva jest  2 430 000 (88  % od procijenjenog cilja 2013. za razdoblje)  
 broj gospodarstava koja uvode nove proizvode i/ili nove tehnike:  136 000 (54  % cilja)  
 80 milijardi EUR ukupnog opsega ulaganja (80  % cilja12) za mjere ulaganja za glavnu os  1 za 
doprinos EPFRR -a od 17 milijardi EUR (28  milijardi EUR ukupne javne potrošnje) (EPFRR + 
partner u državi članici)).  
 
 
Slika 5.: Proračunski rashodi EPFRR -a krajem 2013. u usporedbi s ukupnom dodjelom sredstav a u 
razdoblju od 2007. do 2013. u okviru osi 1 po mjerama.  
 
Mjera 121 (Modernizacija poljoprivrednih gospodarstava) najveća je mjera osi 1 u smislu dodjele 
proračuna EPFRR -a (11,6 milijardi EUR). Iskorištenost plaćanja te mjere je 75  % njezina ukupnog 
proračuna s  379 000 već završenih projekata modernizacije (66  % cilja). Ukupni opseg ostvarenih 
ulaganja premašuje 39  milijardi  EUR te se očekuje da će dosegnuti 49  milijardi  EUR do kraja 
programskog razdoblja 2007.  – 2013. Njezina pozitivna iskorištenost pokazuje veliko zanimanje 
poljoprivrednika za ulaganja kako potv rđuje povećanje proračuna tijekom programskog razdoblja.  
                                                                 
12 Ukupno ulaganje obuhvaća privatne i javne rashode za sljedeće mjere ulaganja (112; 121; 122; 123; 125; 126).  

 
9 Mjera 123 (Dodavanje vrijednosti poljoprivrednim i šumskim proizvodima) dosegla je iskorištenost 
od 58  % sa 22  885 gospodarstava koja su primila potporu, od ciljanih 34  029. Ukupni opseg ulaganja 
iznosi 17,4 milijarde EUR (71  % cilja).  
Mjera 125 (Infrastruktura vezana za razvoj i prilagodbu poljoprivrede i šumarstva) ima stopu 
financijskog izvršenja od 55  % do kraja 2013. Rezultat dosadašnjih rashoda EPFRR -a od 2,6 milijardi 
EUR je ukupno ulaganje o d 7,2 milijarde EUR (javna + privatna sredstva). Potporu je primilo više od 
43 500 aktivnosti (99  % cilja) s prosječnim ulaganjem od oko  160 000 EUR, što je manje od 
očekivanog i u skladu s nižom iskorištenosti rashoda (55  %).  
Mjera 112 (Ustrojavanje mlad ih poljoprivrednika) dosegla je razinu iskorištenosti od 77  %, rashodi 
EPFRR -a iznose više od  2,1 milijarde EUR, a potporu je primilo gotovo 145  000 mladih 
poljoprivrednika.  
 
Os 2 – Poboljšanje okoliša i krajobraza  
Ukupni rashodi osi 2 EPFRR -a za razdoblje  od 2007. do 2013. predstavljaju 86  % od njezine ukupne 
dodjele.  
Glavni rezultati postignuti za taj cilj krajem 2013. jesu sljedeći:  
 46,9 milijuna hektara u okviru upravljanja zemljištem koji doprinose poboljšanju okoliša 
(bioraznolikost, kvaliteta vode, tlo i rješavanje problema klimatskih promjena), što predstavlja 
27 % ukupne korištene poljoprivredne površine (KPP) u EU -u13. Obuhvaćeno je 7,6 milijuna 
hektara za potporu organske poljoprivrede  
 1,5 milijuna hektara za potporu posebnog upravljanja zemljište m u područjima mreže 
NATURA 2000 ili s pomoću Okvirne direktive o vodama  
 340 000 hektara za potporu pošumljavanja poljoprivrednih i nepoljoprivrednih površina.  
 
Slika 6.: Proračunski rashodi EPFRR -a krajem 2013. u usporedbi s ukupnom dodjelom sredstava u 
razdoblju od 2007. do 2013. u okviru osi 2 po mjerama.  
 
Tri najveće mjere u smislu dodjele proračuna ujedno su one s najvećom iskorištenosti među mjerama 
osi 2: 211 (Plaćanja za područja s prirodnim ograničenjima poljoprivrednicima u planinskim 
područjima,  s iskorištenosti od 100  %), 212 (Plaćanja poljoprivrednicima u područjima s prirodnim 
                                                                 
13 KPP iz istraživanja Strukture poljo privrednih gospodarstava za 2010. (Eurostat, ažurirano u studenome 2014.).  

 
10 ograničenjima, osim planinskih područja, s iskorištenosti od 91  %) te 214 (Agrookolišna plaćanja, s 
iskorištenosti od 87  %).  
Za mjeru 214 rashodi EPFRR -a iznose više od  20 milijardi EUR. Agrookolišna plaćanja obuhvatila su 
više od 1,5 milijuna gospodarstava s ukupnim područjem od 46,9 milijuna hektara za koje je 
dodijeljena potpora. Provedba različitih aktivnosti među europskim PRR -ovima ne teče ujednačeno, 
iako se ukupn im stopama izvršenja potkrjepljuje činjenica da su u vodstvu agrookolišna plaćanja u 
okviru okolišnih mjera. Mjera 214 ima vodeću ulogu i u postizanju ciljeva zdravstvene provjere ZPP -a 
u području bioraznolikosti i klimatskih promjena.  
Mjerama 211 i 212 za jedno podupire se više od 55  milijuna hektara u područjima s težim uvjetima 
gospodarenja i planinskim područjima kako bi se nadoknadila njihova prirodna ograničenja. Njihova 
je razina financijske iskorištenosti gotovo 100  %. 
Mjera 221 (Prvo pošumljavanje p oljoprivrednog zemljišta) ima ulogu i u osi 2 proračuna, osobito u 
smislu nastavka obveza iz prethodnih programskih razdoblja. U većini PRR -ova cjelokupni je 
proračun manji u odnosu na početak programskog razdoblja. Međutim, ta mjera pokazuje razinu 
iskori štenosti od 77  % i obuhvaća više od 271  000 hektara pošumljenog zemljišta. Mjera 226 
(Obnavljanje šumskog potencijala i uvođenje preventivnih radnji) i mjera 227 (Neproduktivna 
ulaganja) druge su najvažnije mjere potpore sektoru šumarstva u smislu dodjele proračunskih 
sredstava. Obje su mjere potpomogle ulaganja u europske šume s više od 3  milijarde  EUR.  
 
Os 3 – Poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima i poticanje raznolikosti ruralnoga gospodarstva  
Ukupni rashodi osi 3 EPFRR -a za razdoblje od 2007. do 2013. predstavljaju 60  % od njezine ukupne 
dodjele.  
Glavni rezultati postignuti za taj cilj krajem 2013. jesu sljedeći:  
 os 3 doprinijela je otvaranju 75  000 radnih mjesta u kontekstu sve veće nezaposle nosti u 
ruralnim područjima14 
 21 milijarda EUR ukupnih ulaganja (privatnih i javnih) uz doprinos EPFRR -a od 7  milijardi 
EUR (10  milijardi EUR ukupnih javnih sredstava (EPFRR + javni doprinos država članica))15 
 135 000 aktivnosti za potporu razvoja nepoljopri vrednih djelatnosti u ruralnim područjima, 
uključujući osnivanje novih poduzeća i nove turističke djelatnosti16. 
 
 
                                                                 
14 Nezaposlenost je globalno narasla sa 7,1  % 2007. godine na 10,3  % 2013. u slabo naseljenim ruralnim područjima i sa 7  % 2007. 
godine na 10,2  % 2013. u srednje naseljenim područjim a (izvor: Eurostat). 
15 Uzimajući u obzir sljedeće mjere ulaganja (311, 313, 321, 322 i 323). 
16 Uzimajući u obzir mjere 311, 312 i 313.  
 

 
11 Slika 7.: Proračunski rashodi EPFRR -a krajem 2013. u usporedbi s ukupnom dodjelom sredstava u 
razdoblju od 2007. do 2013. u okviru osi 3 po mjerama.  
Najveća mjera osi 3 u smislu ukupne dodjele sredstava je 321 (Osnovne gospodarske i usluge za 
stanovništvo) s financijskom iskorištenosti od 60  % i više od 50  000 dovršenih projekata. Njezin 
ukupni opseg ulaganja ostvaren do kraja 2013. iznosi oko  5,3 milijarde EUR uz doprinos EPFRR -a od 
2,3 milijarde EUR.  
Međutim, u pogledu izvršenja najnaprednija mjera osi 3 je 322 (Obnova i razvoj sela) s razinom 
iskorištenosti od 73  %, što odgovara 6,8 milijardi EUR ukupnog opsega ulaganja za potporu 
djelatnos ti obnove (doprinos EPFRR -a iznosi 2,5 milijardi EUR) u gotovo 40  000 sela.  
Naprotiv, mjera 312 (Stvaranje i razvoj poduzetnika) ima i dalje prilično nisku stopu izvršenja (45  %), 
iako se broj mikropoduzeća kojima je dodijeljena potpora (više od 61  000) pr ilično približio cilju 
(84 %). 
Naposljetku, razina provedbe mjere 311 (Proširenje na nepoljoprivredne djelatnosti) u skladu je s osi 3 
(62 %). Ukupni udio ulaganja iznosi više od 4,2 milijarde EUR za 35  000 korisnika.  
 
Os 4 – Izgradnja lokalnih kapaciteta za zapošljavanje i raznolikost  
Ukupni rashodi osi 4 EPFRR -a za razdoblje od 2007. do 2013. predstavljaju 46  % od njezine ukupne 
dodjele.  
Glavni rezultat postignut za taj cilj krajem 2013. jest sljedeći:  
 gotovo 139  000 projekata koji se financiraju iz 2402 LAG -a. 
 
 
Slika 8.: Proračunski rashodi EPFRR -a krajem 2013. u usporedbi s ukupnom dodjelom sredstava za 
razdoblje od 2007. do 2013. u okviru osi 4 po mjerama17. 
 
Ukupan broj LAG -ova na kraju 2013. bio je 240218. Taj se broj udvostručio u usporedbi s pristup om 
Leader+ i pola državnih područja prvi put provodi pristup Leader .  
Zbog činjenice da je proces odabira LAG -ova završen relativno kasno, mnogi odabrani LAG -ovi sa 
zakašnjenjem su počeli provoditi projekte povezane s njihovom lokalnom razvojnom strategijom. 
Time se objašnjava prilično niska financijska iskorištenost EPFRR -ove osi 4 koja predstavlja 46  % 
ukupne dodjele za tu os, ali dolazi do znatnog povećanja posljednjih tromjesečnih rashoda.  
                                                                 
17   413 odnosi se na aktivnosti Leader  kao one iz osi 3, a  431 na upravljanje i animiranje LAG -ova.  
18 Prema istraživanju  EMRR -a (lipanj 2014.).  

 
12 Neke su države članice ukazale na posebne poteškoće. U ključivanje Leadera  osobito je izmijenilo 
pristup podrazumijevajući važne administrativne prilagodbe (administrativni preustroj, 
osposobljavanje osoblja).  
 
 
3. IZGLEDI  
Ukupna financijska iskorištenost općenito se odvija prema planu, unatoč nekim nepovoljnim uvjetima 
kao što je gospodarska situacija. Stopa izvršenja do kraja 2013. i sveukupno postignuće izmjereno s 
pomoću proizvodnih pokazatelja potvrđuju da su glavni provedbeni problemi zabilježeni u 
prethodnim izvješćima uglavnom riješeni.  
Međuti m, i dalje postoji slabija iskorištenost u nekim državama članicama, posebno u odnosu na 
provedbu osi 3 i 4. Iz podataka dostupnih za te dvije osi vidljivo je da postoje razlike među državama 
članicama, osobito u provedbi pristupa Leader . Općenito dobri re zultati provedbe pristupa Leader  
jasno pokazuju njegovu izvodljivost, iako niske razine izvršenja koje su prijavili neki PRR -ovi 
pokazuju razlike među ruralnim područjima Unije. U tom kontekstu važnu ulogu može imati 
umrežavanje preko Europske mreže za rur alni razvoj.  
Mnoge su izmjene pojedinih programa utemeljene na poteškoćama na koje se naišlo prvih godina 
provedbe, uzimajući u obzir preporuke iz srednjoročnih evaluacija i uključujući dodatna sredstva za 
rješavanje novih izazova (Zdravstvena provjera) i gospodarske krize (Europski paket za gospodarski 
oporavak). Većina uočenih promjena bila su preusmjeravanja proračuna između pojedinih mjera, 
prilagodba ciljanih korisnika i/ili kriteriji prihvatljivosti. Glavni razlozi za uočene promjene proračuna 
bile su  izmjene strateških prioriteta, niske stope apsorpcije i reakcije u svrhu rješavanja nepredviđenih 
problema proizašlih iz šireg političkog, gospodarskog ili zakonodavnog konteksta.  
Sustav praćenja politike ruralnog razvoja pruža sliku glavnih ostvarenja i  rezultata za drugi stup ZPP -
a. Konkretno, u okviru osi 1 uspješno je osposobljeno oko 2,4  milijuna poljoprivrednika, a u 637  000 
projekata iskorišteno je više od 80  milijardi EUR ukupnih ulaganja. U okviru osi 2, mjere usmjerene 
na pitanja okoliša provede ne su na 47  milijuna hektara. U okviru osi 3, završeno je više od 50  000 
projekata u okviru osnovnih usluga za gospodarstvo i ruralno stanovništvo, a potporu je primilo ili je 
otvoreno 62  000 mikropoduzeća. Naposljetku, potporu je dosad primilo 140  000 pro jekata iz pristupa 
Leader  (os 4).  
Konačna slika bit će poznata nakon ex post  evaluacije kojom će se ocijeniti ukupni učinci politike 
ruralnog razvoja. Upravljačka tijela dostavit će Komisiji do kraja 2016. ex post  evaluacije PRR -a za 
svaki pojedinačni PRR , nakon čega će uslijediti sinteza na razini EU -a.