HR Službeni list Europske unije C 325/1

KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

Godišnji financijski izvještaji Europskog razvojnog fonda za 2016.

(2017/C 325/01)

SADRŽAJ

POTVRĐIVANJE FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA 2

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVO SREDSTAVA ERF-A 3

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA 6

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 7

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a 15

PRIHODI 30

RASHODI 31

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 40

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA BÊKOU 41

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a BÊKOU 41

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA EU-A ZA AFRIKU 46

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a ZA AFRIKU 46

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-A I UZAJAMNIH FONDOVA EU-a 51

IZVJEŠTAJ ERF-A O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 55

GODIŠNJE IZVJEŠĆE O IZVRŠENJU – SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 84

POTVRĐIVANJE FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA

Godišnji financijski izvještaji Europskog razvojnog fonda za 2016. pripremljeni su u skladu s glavom IX. Financijske uredbe 11. Europskog razvojnog fonda i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama utvrđenima u prilogu financijskim izvještajima.

Potvrđujem svoju odgovornost za pripremu i prikaz godišnjih financijskih izvještaja Europskog razvojnog fonda u skladu s člankom 20. Financijske uredbe 11. Europskog razvojnog fonda.

Od dužnosnika za ovjeravanje i Europske investicijske banke primila sam sve informacije potrebne za sastavljanje financijskih izvještaja u kojima se prikazuje imovina i obveze Europskog razvojnog fonda kao i izvršenje proračuna, pri čemu su dužnosnik za ovjeravanje i Europska investicijska banka jamčili pouzdanost navedenih informacija.

Ovime potvrđujem da na temelju navedenih informacija i provjera koje sam smatrala potrebnima za ovjeru financijskih izvještaja imam razumno jamstvo da je financijsko stanje Europskog razvojnog fonda u svim značajnim aspektima u izvještaju iskazano na istinit i točan način.

[potpis] Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodstveni službenik 23. lipnja 2017.

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVO SREDSTAVA ERF-A

1. KONTEKST

Europska unija (dalje u tekstu: EU) surađuje s brojnim zemljama u razvoju. Glavni je cilj suradnje promicanje gospodarskog, društvenog i ekološkog razvoja s posebnim naglaskom na dugoročno smanjenje i iskorjenjivanje siromaštva pružanjem razvojne i tehničke pomoći zemljama korisnicama. Kako bi taj cilj ostvario, EU zajedno s partnerskim zemljama izrađuje strategije za suradnju i mobilizira financijska sredstva za njihovu provedbu. Ta sredstva EU-a namijenjena razvoju dolaze iz triju izvora:

— proračuna EU-a,

— Europskog razvojnog fonda,

— Europske investicijske banke.

Europski razvojni fond (dalje u tekstu: ERF) glavni je instrument za pružanje pomoći EU-a za razvojnu suradnju s afričkim, karipskim i pacifičkim državama (dalje u tekstu: AKP) te prekomorskim zemljama i područjima (dalje u tekstu: PZP).

ERF se ne financira iz proračuna EU-a. Uspostavljen je unutarnjim sporazumom predstavnika država članica koji zasjedaju u Vijeću, a njime upravlja poseban odbor. Europska komisija (dalje u tekstu: Komisija) nadležna je za financijsko izvršenje aktivnosti koje se financiraju sredstvima ERF-a. Europska investicijska banka (dalje u tekstu: EIB) upravlja Investicijskim instrumentom.

Tijekom razdoblja 2014. – 2020. pomoć koja se državama AKP-a i PZP-ovima dodjeljuje na temelju geografskog kriterija i dalje će se financirati uglavnom iz ERF-a. Svaki ERF obično se sklapa na razdoblje od približno pet godina i djeluje u skladu s vlastitom financijskom uredbom, kojom se propisuje izrada financijskih izvještaja za svaki pojedinačni ERF. U skladu s tim, financijski izvještaji za dijelove kojima upravlja Komisija izrađuju se odvojeno za svaki ERF. Ti financijski izvještaji prikazuju se i u skupnom obliku kako bi se dobila ukupna slika financijskog stanja sredstava za koja je nadležna Komisija.

Unutarnji sporazum o uspostavi 11. ERF-a potpisale su države članice sudionice, koje su se sastale u okviru Vijeća u lipnju 2013 (1). Sporazum je stupio na snagu 1. ožujka 2015. Kako bi se osigurao kontinuitet između kraja 10. ERF-a i stupanja na snagu 11. ERF-a, Komisija je predložila prijelazne mjere, koje se nazivaju instrument za premošćivanje (IP) (2). IP je predstavljen u okviru 11. ERF-a.

Istodobno je izmijenjena Financijska uredba koja se primjenjuje na 10. Europski razvojni fond (3) i donesena je nova Financijska uredba primjenjiva na prijelazno razdoblje (4). Stupile su na snagu 30. svibnja 2014. Vijeće je 2. ožujka 2015. donijelo Financijsku uredbu za 11. Europski razvojni fond (5) te provedbena pravila (6). Stupili su na snagu 6. ožujka 2015.

U okviru Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a osnovan je Investicijski instrument. Njime upravlja EIB, a upotrebljava se za potporu razvoju privatnog sektora u državama AKP-a financiranjem uglavnom, ali ne isključivo, privatnih ulaganja. Instrument je zamišljen kao obnovljiv fond u kojem se otplate kredita mogu ponovno uložiti u druge aktivnosti, što omogućuje samostalno obnavljanje i financijsku neovisnost instrumenta. Budući da Investicijskim instrumentom ne upravlja Komisija, on se ne konsolidira u prvom dijelu godišnjih financijskih izvještaja – financijskih izvještaja ERF-a i povezanog izvještaja o financijskom izvršenju. Financijski izvještaji Investicijskog instrumenta dodaju se kao zasebni dio godišnjih financijskih izvještaja (dio II.) kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a (7).

2. KAKO SE FINANCIRA ERF?

Europsko vijeće je na zasjedanju 2. prosinca 2013. donijelo višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. U tom je kontekstu odlučeno da se geografska suradnja s državama AKP-a neće uključiti u proračun Europske unije, nego će se i dalje financirati postojećim međuvladinim ERF-om.

Proračun EU-a donosi se za razdoblje od jedne godine te se rashodi i prihodi, u skladu s proračunskim načelom jedne godine, planiraju i odobravaju za jednu godinu. Za razliku od EU-a, ERF je fond koji djeluje u višegodišnjem razdoblju. Za svaki ERF utvrđuje se ukupni fond sredstava za provedbu razvojne suradnje, obično tijekom petogodišnjeg razdoblja. Budući da se sredstva dodjeljuju za više godina, dodijeljena sredstva mogu se iskoristiti tijekom razdoblja djelovanja ERF-a. Nepostojanje načela jedne proračunske godine ističe se u proračunskom izvješćivanju, u kojem se izvršenje proračuna ERF-ova uspoređuje s ukupnim sredstvima.

Sredstva ERF-a čine ad hoc doprinosi država članica EU-a. Približno svakih pet godina predstavnici država članica sastaju se na međuvladinoj razini kako bi donijeli odluku o ukupnom iznosu sredstava koja će se dodijeliti fondu i nadzirali njegovo izvršenje. Nakon toga Komisija upravlja fondom u skladu s politikom Unije o razvojnoj suradnji. Budući da države članice imaju vlastite razvojne politike i politike pomoći, koje se provode paralelno s politikom Unije, one svoje politike moraju usklađivati s EU-om kako bi se osigurala njihova komplementarnost.

Uz navedene doprinose, države članice mogu sklopiti sporazume o sufinanciranju ili uplatiti dobrovoljne financijske doprinose u ERF.

3. IZVJEŠĆIVANJE NA KRAJU GODINE

3.1 GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI

U skladu s člankom 46. Financijske uredbe ERF-a, financijski izvještaji ERF-a pripremaju se na temelju računovodstvenih pravila nastanka poslovnih događaja, koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Računovodstvena pravila koja donosi računovodstveni službenik Komisije primjenjuju sve institucije i tijela EU-a kako bi se utvrdio jedinstven skup pravila za računovodstvo, vrednovanje i financijsko izvještavanje u cilju usklađivanja postupka sastavljanja financijskih izvještaja i konsolidacije, u skladu s člankom 152. Financijske uredbe EU-a. Ta računovodstvena pravila EU-a primjenjuju se i na ERF uz uvažavanje posebne prirode njegovih aktivnosti.

Priprema godišnjih financijskih izvještaja ERF-a povjerava se računovodstvenom službeniku Komisije, koji je računovodstveni službenik ERF-a. On osigurava da godišnji financijski izvještaji ERF-a prikazuju istinitu i vjernu sliku financijskog stanja ERF-a.

Godišnji financijski izvještaji prikazuju se na sljedeći način:

Dio I.: Sredstva kojima upravlja Komisija

i. Financijski izvještaji i bilješke ERF-a

ii. Financijski izvještaji uzajamnih fondova EU-a konsolidiranih u ERF-u

iii. Konsolidirani financijski izvještaji ERF-a i uzajamnih fondova EU-a

iv. Izvještaj o financijskom izvršenju ERF-a

Dio II.: Godišnje izvješće o izvršenju – sredstva kojima upravlja Europska investicijska banka

i. Financijski izvještaji Investicijskog instrumenta

Dio „Financijski izvještaji uzajamnih fondova EU-a konsolidirani u ERF-u” obuhvaća financijske izvještaje dvaju uzajamnih fondova osnovanih u okviru ERF-a: Uzajamnog fonda EU-a Bêkou (vidjeti dio „Financijski izvještaji uzajamnog fonda EU-a Bêkou”) i uzajamnog fonda EU-a za Afriku (8) (vidjeti dio „Financijski izvještaji uzajamnog fonda EU-a za Afriku”). Za pripremu pojedinačnih financijskih izvještaja uzajamnih fondova odgovoran je računovodstveni službenik Komisije, a vanjsku reviziju tih izvještaja provodi privatni revizor. Financijski izvještaji uzajamnih fondova koji su uključeni u ove godišnje financijske izvještaje konačni su financijski izvještaji, tj. izvještaji nakon potrebnih revizijskih ispravaka.

Potrebno je napomenuti da je 2016. izmijenjen prikaz financijskih izvještaja i bilješki. Izmjene se odnose isključivo na prikaz financijskih informacija i cilj im je postići bolju usklađenost s drugim subjektima EU-a. Usporedivi iznosi za 2015. prikazani su u skladu s novim formatom.

Komisija do 31. srpnja sljedeće godine donosi godišnje financijske izvještaje i podnosi ih Europskom Parlamentu i Vijeću za davanje razrješnice.

4. REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

4.1 REVIZIJA

Reviziju godišnjih financijskih izvještaja ERF-a i upravljanja resursima vrši vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji sastavlja godišnje izvješće za Europski parlament i Vijeće.

4.2 RAZRJEŠNICA

Završna je kontrola razrješnica financijskog izvršenja sredstava ERF-a za određenu financijsku godinu. Europski parlament tijelo je nadležno za davanje razrješnice ERF-u. To znači da nakon revizije i finalizacije godišnjih financijskih izvještaja Vijeće daje preporuku, a Europski parlament odlučuje hoće li Komisiji dati razrješnicu za financijsko izvršenje sredstava ERF-a za određenu financijsku godinu. Ta se odluka temelji na reviziji financijskih izvještaja i godišnjeg izvješća Revizorskog suda (koje sadržava službenu izjavu o jamstvu) te odgovorima Komisije, a nakon što su Komisiji upućena pitanja i zahtjevi za dodatne informacije.

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA (1)

SADRŽAJ

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVO SREDSTAVA ERF-A 3

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA 6

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 7

BILANCA ERF-a 7

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a 8

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a 9

IZVJEŠTAJ ERF-a O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 10

BILANCA PO ERF-u 11

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a 12

IZVJEŠTAJ ERF-a O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 13

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a 15

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 40

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA BÊKOU 41

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a BÊKOU 41

BILANCA UZAJAMNOG FONDA EU-a BÊKOU 43

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU UZAJAMNOG FONDA EU-a BÊKOU 44

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU UZAJAMNOG FONDA BÊKOU 44

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI UZAJAMNOG FONDA EU-a BÊKOU 45

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA EU-A ZA AFRIKU 46

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a ZA AFRIKU 46

BILANCA UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU 48

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU 49

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU 49

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU 50

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-A I UZAJAMNIH FONDOVA EU-a 51

KONSOLIDIRANA BILANCA 51

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 52

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 53

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 54

IZVJEŠTAJ ERF-A O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 55

GODIŠNJE IZVJEŠĆE O IZVRŠENJU – SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 84

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a (9)

BILANCA ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2016. 31.12.2015. DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 409 516 Doprinosi uzajamnom fondu 2.2 98 34 507 550 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 1 372 1 145 Potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama 2.3 132 171 Novac i novčani ekvivalenti 2.4 680 504 2 184 1 820 UKUPNA IMOVINA 2 691 2 370 DUGOROČNE OBVEZE Rezervacije 2.5 (4) (4) Financijske obveze 2.6 (6) (10) (10) (14) KRATKOROČNE OBVEZE Poslovne obveze 2.7 (549) (520) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi 2.8 (776) (855) (1 324 ) (1 376 ) UKUPNE OBVEZE (1 334 ) (1 389 ) NETO IMOVINA 1 357 980 SREDSTVA I PRIČUVE Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.9 42 323 38 873 Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova 2.9 2 252 2 252 Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova 2.9 — — Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (40 146 ) (36 994 ) Poslovni rezultat godine (3 073 ) (3 152 ) NETO IMOVINA 1 357 980





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 2016. 2015. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Povrat rashoda 8 90 8 90 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi 3 8 Ostali prihodi 62 42 66 50 Ukupni prihodi 73 140 IZDACI Instrumenti pomoći 3.3 (2 970 ) (3 059 ) Izdaci za sufinanciranje 3.4 15 (69) Financijski izdaci 3.6 4 (1) Ostali izdaci 3.7 (196) (162) Ukupni izdaci (3 146 ) (3 291 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (3 073 ) (3 152 )





IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a

u milijunima eura Bilješka 2016. 2015. Poslovni rezultat godine (3 073 ) (3 152 ) Poslovanje Povećanje kapitala – doprinosi 3 450 3 200 (Povećanje)/smanjenje doprinosa uzajamnim fondovima (64) 5 (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja (120) 214 (Povećanje)/smanjenje potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama 39 (87) Povećanje/(smanjenje) rezervacija — 4 Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza (4) (24) Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza 28 (179) Povećanje/(smanjenje) obračunanih troškova i odgođenih prihoda (80) 131 NETO NOVČANI TOK 177 113 Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata 177 113 Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 2.4 504 391 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 2.4 680 504





IZVJEŠTAJ ERF-a O PROMJENAMA U NETO IMOVINI

u milijunima EUR Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31.12.2014. 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Povećanje kapitala – doprinosi (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Smanjenje kapitala – sredstva za koja su obveze preuzete u okviru instrumenta za premošćivanje (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) Priznavanje kapitala 11. ERF-a 29 367 29 367 — — Poslovni rezultat godine — — — (3 152 ) — (3 152 ) STANJE NA DAN 31.12.2015. 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Povećanje kapitala – doprinosi (3 450 ) 3 450 3 450 Poslovni rezultat godine — (3 073 ) (3 073 ) STANJE NA DAN 31.12.2016. 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357





BILANCA PO ERF-u

u milijunima EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 — 32 242 135 — 63 368 84 Doprinosi uzajamnom fondu 2.2 — — — 98 — — — 34 — 32 242 232 — 63 368 118 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 1 50 909 412 3 67 879 195 Potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama 2.3 1 71 59 2 1 65 103 2 Povezujući računi 2.3 196 424 3 424 — 214 657 1 190 — Novac i novčani ekvivalenti 2.4 — — — 680 — — — 504 198 544 4 391 1 094 218 790 2 172 701 UKUPNA IMOVINA 198 577 4 633 1 327 218 853 2 541 819 DUGOROČNE OBVEZE Rezervacije 2.5 — — — (4) — — — (4) Financijske obveze 2.6 — — (6) — — — (10) — — — (6) (4) — — (10) (4) KRATKOROČNE OBVEZE Poslovne obveze 2.7 (0) (12) (438) (99) (0) (14) (492) (14) Povezujući računi 2.3 — — — (4 043 ) — — — (2 062 ) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi 2.8 (1) (93) (567) (115) (3) (114) (682) (57) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) UKUPNE OBVEZE (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) NETO IMOVINA 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 ) SREDSTVA I PRIČUVE Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.9 12 164 10 973 19 187 — 12 164 10 973 15 737 — Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova 2.9 (2 496 ) 2 214 247 35 (2 476 ) 2 376 35 65 Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (481) Poslovni rezultat godine 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (26) (2 232 ) (901) NETO IMOVINA 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 )





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a

u milijunima EUR 2016. 2015. Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Povrat rashoda 1 5 (2) 4 1 10 77 2 1 5 (2) 4 1 10 77 2 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi (0) 2 2 (1) (0) 6 0 2 Ostali prihodi 2 17 40 3 3 15 22 2 2 19 43 2 3 21 22 4 Ukupni prihodi 3 23 41 7 4 30 99 6 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) 5 (47) (2 197 ) (820) Izdaci za sufinanciranje 3.4 — — 15 — — — (68) (1) Financijski troškovi 3.6 (0) (0) 4 (0) 0 7 (8) (0) Ostali rashodi 3.7 (3) (19) (46) (129) (3) (15) (58) (86) Ukupni rashodi (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) 2 (56) (2 331 ) (907) POSLOVNI REZULTAT GODINE 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (25) (2 232 ) (901)





IZVJEŠTAJ ERF-a O PROMJENAMA U NETO IMOVINI

u milijunima EUR 8. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31.12.2014. 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Smanjenje kapitala – sredstva za koja su obveze preuzete u okviru instrumenta za premošćivanje (676) (676) (676) Prijenosi u 10. ERF i iz njega — (6) (6) Prijenosi u 11. ERF i iz njega 676 676 Poslovni rezultat godine — 6 6 STANJE NA DAN 31.12.2015. 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Prijenosi u 10. ERF i iz njega — (20) (20) Prijenosi u 11. ERF i iz njega — — — Poslovni rezultat godine — 2 2 STANJE NA DAN 31.12.2016. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197





u milijunima EUR 9. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2014. 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Smanjenje kapitala – sredstva za koja su obveze preuzete u okviru instrumenta za premošćivanje (727) — (727) (727) Prijenosi u 10. ERF i iz njega — (109) (109) Prijenosi u 11. ERF i iz njega 727 727 Poslovni rezultat godine — (26) (26) STANJE NA DAN 31.12.2015. 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Prijenosi u 10. ERF i iz njega — (163) (163) Prijenosi u 11. ERF i iz njega — — — Poslovni rezultat godine — (91) (91) STANJE NA DAN 31.12.2016. 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472





u milijunima EUR 10. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2014. 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Povećanje kapitala – doprinosi (4 795 ) 4 795 4 795 Smanjenje kapitala – sredstva za koja su obveze preuzete u okviru instrumenta za premošćivanje (192) (192) (192) Prijenosi u 8. i 9. ERF i iz njega — 84 84 Prijenosi u 11. ERF i iz njega — 160 160 Poslovni rezultat godine — (2 232 ) (2 232 ) STANJE NA DAN 31.12.2015. 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Povećanje kapitala – doprinosi (3 450 ) 3 450 3 450 Prijenosi u 8. i 9. ERF i iz njega — 182 182 Prijenosi u 11. ERF i iz njega — 30 30 Poslovni rezultat godine — (1 397 ) (1 397 ) STANJE NA DAN 31.12.2016. 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622





u milijunima EUR 11. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2014. — — — (481) — 1 597 1 116 Priznavanje kapitala 11. ERF-a u skladu s Unutarnjim sporazumom 29 367 (29 367 ) — — Prijenosi u 8., 9. i 10. ERF i iz njega — — (1 532 ) (1 532 ) Poslovni rezultat godine — (901) (901) STANJE NA DAN 31.12.2015. 29 367 (29 367 ) — (1 382 ) 65 (1 317 ) Prijenosi u 8., 9. i 10. ERF i iz njega — (30) (30) Poslovni rezultat godine — (1 587 ) (1 587 ) STANJE NA DAN 31.12.2016. 29 367 (29 367 ) — (2 969 ) — 35 (2 934 )

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a (10)

1. BITNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1 RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Svrha je financijskih izvještaja pružiti informacije o financijskom stanju, rezultatu i novčanom toku subjekta koje su korisne širem krugu korisnika.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba pratiti u pripremi financijskih izvještaja utvrđena su u računovodstvenom pravilu EU-a br. 1 „Financijski izvještaji”, a to su pravila opisana u IPSAS-u 1: vjerno prikazivanje, načelo nastanka poslovnog događaja, načelo trajnosti poslovanja, dosljedno prikazivanje, značaj, zbirni prikaz, prijeboj i usporedne informacije. Kvalitativna su svojstva financijskog izvještavanja relevantnost, pouzdanost, razumljivost i usporedivost.

1.2 OSNOVA ZA PRIPREMU

1.2.1 Izvještajno razdoblje

Financijski izvještaji prezentiraju se jednom godišnje. Računovodstvena godina počinje 1. siječnja i završava 31. prosinca.

1.2.2 Valuta i osnova za konverziju

Godišnji financijski izvještaji iskazuju se u milijunima eura jer je euro funkcijska i izvještajna valuta ERF-a. Transakcije u stranim valutama pretvaraju se u eure na temelju deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koje su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i ponovnog izračuna tečaja koji vrijede na kraju godine, a odnose se na monetarnu imovinu i obveze izražene u stranoj valuti, prikazuju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Različite metode konverzije primjenjuju se na nekretnine, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, koji zadržavaju svoju vrijednost u eurima na datum kad su kupljeni.

Stanja novčane imovine i obveza na kraju godine iskazana u stranim valutama pretvaraju se u eure na temelju deviznih tečajeva Europske središnje banke (ESB) koji se primjenjuju 31. prosinca.

Devizni tečajevi eura

Valuta 31.12.2016. 31.12.2015. Valuta 31.12.2016. 31.12.2015. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,4103 4,2639 CZK 27,0210 27,0230 RON 4,5390 4,5240 DKK 7,4344 7,4626 SEK 9,5525 9,1895 GBP 0,8562 0,7340 CHF 1,0739 1,0835 HRK 7,5597 7,6380 JPY 123,4000 131,0700 HUF 309,8300 315,9800 USD 1,0541 1,0887

1.2.3 Uporaba procjena

U skladu s načelima IPSAS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima financijski izvještaji obvezno sadržavaju iznose u skladu s procjenama i pretpostavkama uprave izrađenima na temelju najpouzdanijih dostupnih podataka. Važne procjene između ostalog obuhvaćaju obračunane i odgođene prihode i troškove, rezervacije, financijski rizik na potraživanja, nepredviđenu imovinu i obveze i stupanj umanjenja imovine. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena.

Razumne procjene bitan su dio izrade financijskih izvještaja i ne umanjuju njihovu pouzdanost. Procjenu će možda biti potrebno promijeniti ako se promijene okolnosti na kojima se ona temelji ili ako se pojave novi podaci ili stekne više iskustva. Po svojoj prirodi promjena procjene ne odnosi se na prethodna razdoblja i ne smatra se ispravljanjem greške. Učinak promjene u računovodstvenoj procjeni priznaje se u višku ili manjku u razdobljima u kojima je uočen.

1.3 BILANCA

1.3.1 Nematerijalna imovina

Kupljene licencije za računalni softver prikazuju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Imovina se amortizira na linearnoj osnovi tijekom njezina procijenjenog vijeka uporabe. Procijenjeni vijek uporabe nematerijalne imovine ovisi o njezinu specifičnom ekonomskom vijeku ili zakonskom vijeku određenom ugovorom. Interno razvijena nematerijalna imovina kapitalizira se kad se zadovolje relevantni kriteriji računovodstvenih pravila EU-a. Kapitalizirani troškovi uključuju sve izravne troškove potrebne za stvaranje, proizvodnju i pripremu imovine kako bi djelovala u skladu s namjerama rukovodstva. Troškovi povezani s istraživačkim aktivnostima, nekapitalizirani troškovi razvoja te troškovi održavanja priznaju se kao nastali izdaci.

1.3.2 Nekretnine, postrojenja i oprema

Sve nekretnine, postrojenja i oprema prikazuju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Povijesni trošak uključuje rashode koji se mogu izravno pripisati kupovini ili izgradnji imovine. Naknadni troškovi uključuju se u knjigovodstvenu vrijednost imovine ili se iskazuju kao posebna imovina, prema potrebi, samo ako je vjerojatno da će buduće gospodarske koristi ili potencijal usluge povezani s tom stavkom ići u korist subjekta i ako se taj trošak može pouzdano utvrditi. Troškovi popravaka i održavanja upisuju se u izvještaj o financijskom rezultatu tijekom financijskog razdoblja u kojem su nastali. Ne vrši se amortizacija zemljišta i umjetničkih djela jer se smatra da je njihov korisni vijek uporabe neodređen. Ne vrši se amortizacija imovine u izgradnji jer ona još nije dostupna za uporabu. Amortizacija ostale imovine izračunava se na temelju linearne metode kako bi se trošak ostatka njihove vrijednosti rasporedio unutar razdoblja korisnog vijeka uporabe kako slijedi:

Vrsta imovine Stopa linearne amortizacije Zgrade 4 % do 10 % Postrojenja i oprema 10 % do 25 % Namještaj i vozila 10 % do 25 % Računalni hardver 25 % do 33 % Ostalo 10 % do 33 %

Dobici ili gubici od otuđenja utvrđuju se usporedbom prihoda umanjenih za troškove prodaje s knjigovodstvenom vrijednosti otuđene imovine te se uključuju u izvještaj o financijskom rezultatu.

Najmovi

Najmovi materijalne imovine za koju subjekt u znatnoj mjeri nosi sve rizike i koristi povezane s vlasništvom klasificiraju se u financijske najmove. Financijski najmovi kapitaliziraju se na početku najma po fer vrijednosti iznajmljene imovine i sadašnje vrijednosti najmanjeg iznosa najmnine, pri čemu se u obzir uzima niža od obje vrijednosti. Kamate na financijsku najamninu knjiže se na teret izvještaja o financijskom rezultatu tijekom trajanja najma po stalnoj periodičnoj kamatnoj stopi na preostali dio obveze. Obveze najma bez financijskih troškova uključuju se u ostale financijske obveze (dugoročne i kratkoročne). Kamate na financijske troškove knjiže se na teret izvještaja o financijskom rezultatu tijekom razdoblja trajanja najma kako bi se dobila stalna kamatna stopa za preostali dio obveze za svako razdoblje. Imovina u financijskom najmu amortizira se tijekom njezina korisnog vijeka uporabe ili razdoblja najma, pri čemu se uzima u obzir kraće razdoblje.

Najmovi kod kojih najmodavac drži znatan udio rizika i koristi od vlasništva klasificiraju se u poslovne najmove. Plaćanja izvršena za poslovne najmove terete se u izvještaju o financijskom rezultatu linearno tijekom razdoblja trajanja najma.

1.3.3 Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine

Imovina s neodređenim korisnim vijekom uporabe nije predmet amortizacije te se na godišnjoj osnovi ispituje umanjenje njezine vrijednosti. Umanjenje vrijednosti imovine koja jest predmet amortizacije ispituje se kad događaji ili promjene okolnosti ukazuju na to da se knjigovodstvena vrijednost ne može nadoknaditi. Gubitak od umanjenja priznaje se za iznos za koji knjigovodstvena vrijednost imovine premašuje njezinu nadoknadivu vrijednost. Nadoknadiva vrijednost jest iznos neto fer vrijednosti imovine umanjen za troškove prodaje ili iznos njezine vrijednosti pri uporabi, ovisno o tome što je više.

Ostatak vrijednosti i korisni vijek uporabe nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme ispituju se, ako je to potrebno, barem jednom godišnje. Ostatak vrijednosti i korisni vijek uporabe nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme ispituju se, i prilagođavaju ako je to potrebno, barem jednom godišnje. Ako razlozi za umanjenje vrijednosti priznati za prethodne godine više ne vrijede, ispituju se gubici od umanjenja.

1.3.4 Financijska imovina

Financijska imovina klasificirana je u sljedeće kategorije: financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka, zajmovi i potraživanja, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju. Klasifikacija financijskih instrumenata utvrđuje se pri početnom priznavanju i ponovno procjenjuje na svaki datum bilance.

i. Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka

Financijska imovina klasificira se u ovu kategoriju ako je nabavljena prvenstveno u svrhu prodaje u kratkom roku ili ako je tako odredio subjekt. U nju se razvrstavaju i izvedeni instrumenti. Imovina u ovoj kategoriji klasificira se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Tijekom ove financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo ulaganja subjekta.

ii. Zajmovi i potraživanja

Zajmovi i potraživanja neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima koja nije kotirana na aktivnom tržištu. Oni nastaju kad subjekt osigurava novac, robu ili usluge izravno dužniku bez namjere trgovanja potraživanjem. Pripadaju trajnoj imovini, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Zajmovi i potraživanja uključuju oročene depozite s izvornim dospijećem nakon više od tri mjeseca.

iii. Ulaganja koja se drže do dospijeća

Ulaganja koja se drže do dospijeća neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima koju subjekt namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom ove financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo ulaganja subjekta.

iv. Financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju jest neizvedena imovina koja se klasificira ili u ovu kategoriju ili ni u jednu od ostalih kategorija. Klasificira se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina ovisno o razdoblju u kojem subjekt očekuje da tom imovinom može raspolagati, a to je obično datum dospijeća.

Početno priznavanje i mjerenje

Kupnja i prodaja financijske imovine po fer vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju priznaju se na datum trgovanja – datum na koji subjekt preuzima obvezu kupnje ili prodaje imovine. Novčani ekvivalenti, zajmovi i oročeni depoziti priznaju se na datum namire. Financijski instrumenti početno se priznaju po fer vrijednosti. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po fer vrijednost kroz račun dobiti i gubitka transakcijski troškovi dodaju se fer vrijednosti pri početnom priznavanju.

Financijski instrumenti prestaju se priznavati kad prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili subjekt prenese gotovo sve rizike i koristi od vlasništva drugoj stranci.

Naknadna mjerenja

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka naknadno se iskazuje po fer vrijednosti s dobitcima i gubitcima koji proizlaze iz promjena u fer vrijednosti uključenih u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem su nastali.

Zajmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate.

Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se iskazuje po fer vrijednosti. Dobitci i gubitci koji nastaju zbog promjena fer vrijednosti priznaju se u pričuvi fer vrijednosti. Kamata na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju uz primjenu metode efektivne kamate priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Subjekt na svaki datum bilance ocjenjuje postoje li objektivni dokazi da je financijska imovina umanjena i bi li to trebalo unijeti u izvještaj o financijskom rezultatu.

1.3.5 Iznosi pretfinanciranja

Pretfinanciranje je plaćanje kojem je svrha da korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u predmetnom ugovoru, odluci, sporazumu ili temeljnom aktu. Likvidna sredstva ili predujam rabe se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu ili se vraćaju. Ako korisnik nema opravdanih rashoda, dužan je predujam dobiven pretfinanciranjem vratiti subjektu. Iznos sredstava iz pretfinanciranja može se smanjiti (u potpunosti ili djelomično) na temelju opravdanih troškova (koji se priznaju kao izdaci).

Pretfinanciranje se na sljedećim datumima bilance izračunava na temelju iznosa izvorno iskazanog na bilanci umanjenog za opravdane izdatke (po potrebi uključujući procijenjene iznose) nastale tijekom predmetnog razdoblja.

1.3.6 Potraživanja i sredstva za povrat

Kako računovodstvena pravila EU-a zahtijevaju zaseban prikaz razmjenskih i nerazmjenskih transakcija, za potrebe sastavljanja financijskih izvještaja potraživanja se definiraju kao da proizlaze iz nerazmjenskih transakcija, a sredstva za povrat iz razmjenskih transakcija (ako subjekt prima vrijednost od drugog subjekta, a da u zamjenu ne daje izravno približno jednaku vrijednost).

Potraživanja od razmjenskih transakcija u skladu su s definicijom financijskih instrumenata i stoga se klasificiraju kao zajmovi i potraživanja te u skladu s time i obračunavaju (vidjeti prethodnu bilješku 1.3.4 above).

Sredstva za povrat od nerazmjenskih transakcija prenose se u izvornom iznosu (prilagođenom za iznos kamata i kazni) umanjenom za otpis zbog umanjenja. Otpis zbog umanjenja vrijednosti utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da subjekt neće moći naplatiti sve nepodmirene iznose u skladu s izvornim uvjetima za sredstva za povrat. Iznos otpisa razlika je između iznosa knjigovodstvene vrijednosti imovine i nadoknadivog iznosa. Iznos otpisa priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu.

1.3.7 Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti financijski su instrumenti, a obuhvaćaju gotovinu u blagajni, pologe po viđenju ili kratkoročne bankovne pologe te ostala kratkoročna visokolikvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

1.3.8 Rezervacije

Rezervacije se iskazuju kada subjekt ima postojeću zakonsku ili izvedenu obvezu prema trećim osobama koje su posljedica prošlih događaja, pri čemu postoji veća vjerojatnost da će podmirenje te obveze zahtijevati odljev resursa, a iznos se može pouzdano utvrditi. Rezervacije se ne iskazuju za gubitke iz budućeg poslovanja. Iznos rezervacije najbliža je procjena očekivanih rashoda potrebnih za podmirenje postojeće obveze na datum izvještavanja. Ako rezervacija uključuje velik broj stavki, obveza se procjenjuje uspoređivanjem svih mogućih ishoda s vjerojatnostima koje su s njima povezane (metoda „očekivane vrijednosti”).

1.3.9 Poslovne obveze

U poslovne obveze uključeni su iznosi povezani s razmjenskim transakcijama kao npr. nabava robe i usluga i nerazmjenskim transakcijama povezanim s npr. zahtjevima za povrat troškova korisnika, bespovratnim sredstvima ili drugim sredstvima EU-a.

Ako korisnici primaju bespovratna ili druga sredstva, zahtjevi za povrat troškova iskazuju se kao poslovne obveze za zatraženi iznos kada je primljen zahtjev za povrat troškova. Nakon provjere i primitka opravdanih troškova poslovne obveze vrednuju se u visini prihvaćenog i opravdanog iznosa.

Poslovne obveze koje proizlaze iz kupnje robe i usluga priznaju se po primitku računa u visini izvornog iznosa te se odgovarajući izdaci unose u knjige nakon što se roba ili usluge isporuče i subjekt ih prihvati.

1.3.10 Obračunani i odgođeni prihodi i obveze

Transakcije i događaji priznaju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Ako na kraju godine za pruženu uslugu račun još nije izdan, ali je subjekt isporučio robu ili uslugu ili o tome postoji ugovor (npr. upućivanjem na ugovor), obračunani prihodi priznat će se u financijskim izvještajima. Osim toga, ako se na kraju godine izda račun, ali roba ili usluga još nisu isporučeni, prihod se odgađa i iskazuje u budućem računovodstvenom razdoblju.

Izdaci se obračunavaju u razdoblju na koji se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja, obračunani izdaci priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Obračunani izdaci izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama koje izdaje računovodstveni službenik kojima Komisija želi osigurati da se u financijskim izvještajima točno prikazuju gospodarske i ostale pojave koje se u njima trebaju prikazati. Po analogiji, ako su usluge, koje još nisu obavljene, ili roba, koja još nije primljena, plaćeni unaprijed, izdaci se odgađaju i priznaju u kasnijem obračunskom razdoblju.

1.4 IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

1.4.1 Prihodi

Prihodi sadržavaju bruto priljeve gospodarskih koristi ili potencijala usluge koje je subjekt primio ili mu se duguju, što predstavlja povećanje neto imovine, osim povećanja koja se odnose na doprinose od vlasnika.

Ovisno o prirodi odnosnih transakcija u izvještaju o financijskom rezultatu razlikuju se:

i. Prihodi od nerazmjenskih transakcija

Prihodi od nerazmjenskih transakcija uključuju poreze i prijenose jer prenositelj osigurava sredstva subjektu primatelju, a subjekt primatelj pritom ne daje okvirno jednaku vrijednost izravno u zamjenu.

Prijenosi su priljevi budućih gospodarskih koristi ili potencijala usluga od nerazmjenskih transakcija, osim poreza. Subjekt priznaje imovinu u pogledu prijenosa kada subjekt kontrolira sredstva kao posljedicu prošlog događaja (prijenos) i očekuje da će primiti buduće gospodarske koristi ili potencijale usluge od tih resursa, i kada se fer vrijednost može pouzdano izmjeriti. Priljev sredstava iz nerazmjenske transakcije priznat kao imovina (tj. novac) priznaje se i kao prihod, osim ako subjekt ima sadašnju obvezu u pogledu tog prijenosa (uvjet) koji treba ispuniti prije nego što se prihodi mogu priznati. Dok taj uvjet nije ispunjen, prihodi se odgađaju i priznaju kao obveze (primljeno pretfinanciranje).

ii. Prihodi od razmjenskih transakcija

Prihodi od prodaje robe i usluga priznaju se kad se znatan rizik i koristi vlasništva nad robom prenose na kupca. Prihodi povezani s transakcijom koja uključuje pružanje usluga priznaju se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na datum izvještavanja.

1.4.2 Izdaci

Izdaci su smanjenja gospodarskih koristi ili potencijala usluge tijekom izvještajnog razdoblja u obliku odljeva ili uporabe sredstava ili nastanka obveza koje prouzrokuju smanjenja neto sredstava/kapitala. Uključuju izdatke od razmjenskih transakcija i izdatke od nerazmjenskih transakcija.

Izdaci od razmjenskih transakcija koji nastaju zbog kupnje robe i usluga priznaju se po njihovoj isporuci i kad ih subjekt prihvati. Vrednuju se po iznosu iz izvornog računa. Osim toga, na datum bilance izdaci koji se odnose na uslugu koja je isporučena tijekom razdoblja, a za koju račun još nije primljen ili prihvaćen priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Većinu izdataka za poslovanje subjekta čine izdaci koji nisu povezani s razmjenskim transakcijama. Odnose se na prijenos sredstava korisnicima, a moguća su tri oblika troškova: prava, prijenosi u okviru ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi. Prijenosi se iskazuju kao izdaci u razdoblju u kojem je nastao događaj koji je rezultirao prijenosom, uz uvjet da je ta vrsta prijenosa dopuštena uredbom ili je sklopljen ugovor kojim se taj prijenos odobrava; da je korisnik ispunio sve kriterije prihvatljivosti i da se iznos može razumno procijeniti.

Po primitku zahtjeva za plaćanja ili izjave o troškovima koji zadovoljavaju kriterije za priznavanje, njihov opravdani iznos priznaje se kao izdatak. Na kraju godine nastali opravdani izdaci koji su dospjeli korisnicima, ali još nisu prijavljeni, procjenjuju se i knjiže kao obračunani izdaci.

1.5 NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE

1.5.1 Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina potencijalna je imovina koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi isključivo nastankom ili izostankom najmanje jednog neizvjesnog budućeg događaja koji nije u potpunosti pod nadzorom subjekta. Nepredviđena imovina objavljuje se kad je vjerojatan priljev gospodarske koristi ili potencijala usluge.

1.5.2 Nepredviđene obveze

Nepredviđena obveza moguća je obveza koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati; ili sadašnja obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer: nije vjerojatno da će za namiru obveze biti potreban odljev sredstava s gospodarskim koristima i potencijala usluge ili, u rijetkim okolnostima, jer se iznos obveze ne može dovoljno pouzdano izmjeriti.

1.6 SUFINANCIRANJE

Zaprimljeni doprinosi sufinanciranja ispunjuju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i prikazuju se kao poslovne obveze državama članicama, državama nečlanicama i ostalima. ERF je dužan rabiti doprinose u svrhu pružanja usluga trećim osobama, a u suprotnom je tu imovinu (primljene doprinose) dužan vratiti. Nepodmirene obveze u okviru sporazuma o sufinanciranju predstavljaju primljene doprinose za sufinanciranje umanjene za izdatke nastale u vezi s projektom. One ne utječu na neto imovinu.

Izdaci povezani s projektima sufinanciranja iskazuju se kao nastali. Odgovarajući iznos doprinosa iskazuje se kao prihod od poslovanja i nema učinka na gospodarski rezultat godine.

2. BILJEŠKE UZ BILANCU

IMOVINA

2.1 PRETFINANCIRANJE

Mnogim je ugovorima predviđena isplata predujma prije početka radova, isporuke robe ili pružanja usluga. Ponekad se rasporedom plaćanja ugovora predviđaju plaćanja na temelju izvještaja o napretku radova. Pretfinanciranje se obično plaća u valuti države ili područja na kojem se projekt izvodi.

Vrijeme predviđeno za povrat ili upotrebu pretfinanciranja određuje hoće li se pretfinanciranje iskazati kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina pretfinanciranja. Uporaba se definira ugovorom na temelju kojeg se projekt izvodi. Sva plaćanja ili uporaba koji dospijevaju u roku od dvanaest mjeseci od datuma izvještavanja iskazuju se kao kratkoročno pretfinanciranje. Budući da su mnogi ERF-ovi projekti po svojoj prirodi dugoročni, potrebno je odgovarajuće predujmove učiniti dostupnima na rok dulji od jedne godine. Stoga se neki iznosi pretfinanciranja prikazuju kao dugotrajna imovina.

u milijunima eura Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Dugoročno pretfinanciranje 2.1.1 — 32 242 135 409 516 Kratkoročno pretfinanciranje 2.1.2 1 50 909 412 1 372 1 145 Ukupno 1 82 1 151 546 1 781 1 661

2.1.1 Dugoročno pretfinanciranje

u milijunima EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Izravno upravljanje 71 65 Provoditelj: Komisija 39 43 Izvršne agencije EU-a 4 1 Delegacije EU-a 29 21 Neizravno upravljanje 338 451 Provoditelj: EIB i EIF 180 323 Međunarodne organizacije 87 90 Tijela privatnog prava s misijom javne službe 25 3 Tijela javnog prava 13 10 Treće zemlje 34 25 Ukupno 409 516

2.1.2 Kratkoročno pretfinanciranje

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Pretfinanciranje (bruto) 9 231 2 945 1 560 4 745 4 250 Otpisano (8) (181) (2 037 ) (1 148 ) (3 373 ) (3 105 ) Ukupno 1 50 909 412 1 372 1 145





u milijunima EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Izravno upravljanje 246 283 Provoditelj: Komisija 115 123 Izvršne agencije EU-a 10 1 Delegacije EU-a 122 159 Neizravno upravljanje 1 125 861 Provoditelj: EIB i EIF 372 235 Međunarodne organizacije 432 336 Tijela privatnog prava s misijom javne službe 121 5 Tijela javnog prava 53 56 Treće zemlje 148 229 Ukupno 1 372 1 145

Ukupno pretfinanciranje na dan 31. prosinca 2016. (1 781 milijuna EUR) usporedivo je s ukupnim pretfinanciranjem na dan 31. prosinca 2015. (1 661 milijun EUR).

Neznatno povećanje kratkoročnog pretfinanciranja za 227 milijuna EUR u usporedbi s 31. prosincem 2015. objašnjeno je velikim brojem novih ugovora za koji u 2016. još nije bilo nikakvih troškova. To se povećanje prebija smanjenjem dugoročnog pretfinanciranja (vidjeti bilješku 2.1.1.).

2.1.3 Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem

Jamstvima se osigurava pretfinanciranje, a vraćaju se nakon isplate završnog potraživanja u okviru projekta. Na dan 31. prosinca 2016. jamstva koja je ERF primio u vezi s pretfinanciranjem iznosila su 53 milijuna EUR (u 2015. 83 milijuna EUR).

Većina pretfinanciranja isplaćuje se u okviru neizravnog upravljanja. U tom slučaju korisnik jamstva nije ERF, već naručitelj.

2.2 DOPRINOSI UZAJAMNIM FONDOVIMA

U ovom naslovu prikazan je iznos plaćen u obliku doprinosa uzajamnom fondu EU-a Bêkou i uzajamnom fondu EU-a za Afriku. Doprinosi su prikazani bez troškova koje su imali uzajamni fondovi, a koji se pripisuju ERF-u.

Doprinose uzajamnim fondovima izvršava ERF u okviru izravnog upravljanja.

u milijunima eura Uzajamni fondovi Neto doprinos na dan 31.12.2015. Uplaćeni doprinosi u 2016. Dodjela neto troškova uzajamnog fonda 2016. Neto doprinos na dan 31.12.2016. Afrika — 99 (27) 72 Bêkou 34 — (8) 26 Ukupno 34 99 (35) 98

2.3 NAPLATIVI IZNOSI U VEZI S NERAZMJENSKIM TRANSAKCIJAMA I POTRAŽIVANJA U VEZI S RAZMJENSKIM TRANSAKCIJAMA

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2016. 31.12.2015. Sredstva za povrat od nerazmjenskih transakcija 2.3.1 62 104 Potraživanja od razmjenskih transakcija 2.3.2 70 67 Ukupno 132 171

2.3.1 Sredstva za povrat od nerazmjenskih transakcija

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Države članice — 0 40 — 40 90 Korisnici usluga 4 9 6 0 18 23 Javna tijela — 13 10 0 23 16 Treće države 0 3 1 — 4 2 Otpis (3) (17) (5) — (25) (29) Povezujući računi s institucijama EU-a — — — 2 2 1 Ukupno 1 8 51 2 62 104

Sredstva za povrat koje duguju države članice uključuju obične doprinose i iznose koji se još trebaju primiti kao posljedica prilagodbi instrumenta za premošćivanje. Aktivnosti instrumenta za premošćivanje financirane su opozvanim sredstvima iz prethodnih ERF-ova, a s tim povezana kretanja kapitala zabilježena su u 2015.

Iznosi su sažeti u tablici u nastavku:

u milijunima EUR Države članice Iznosi koji će se primiti od država članica Iznosi koji će se oduzeti od doprinosa država članica Neto iznos na dan 31.12.2016. Belgija 25 — 25 Cipar 0 — 0 Češka 2 — 2 Grčka 0 — 0 Latvija 0 — 0 Portugal 0 — 0 Rumunjska 2 — 2 Slovenija 1 — 1 Ujedinjena Kraljevina 10 — 10 Ukupno 40 — 40

2.3.2 Potraživanja od razmjenskih transakcija

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Obračunani prihodi 0 63 7 0 70 67 Povezujući računi između ERF-ova 196 424 3 424 (4 043 ) (0) 0 Ukupno 196 487 3 431 (4 043 ) 70 67

U obračunane prihode uključeni su prvenstveno iznosi obračunanih kamata na pretfinanciranje povezano s projektima (63 milijuna EUR) i povezani s uzajamnim fondom EU-a za Afriku (7 milijuna EUR).

Radi veće učinkovitosti 11. ERF-u (11) dodijeljena je jedinstvena riznica kojom su obuhvaćeni svi ERF-ovi; to za posljedicu ima operacije između različitih ERF-ova koje se poravnavaju u povezujućim računima između različitih bilanci ERF-ova. Povezujući računi prikazani su samo u pojedinačnim ERF-ovima.

2.4 NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI (12)

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Posebni računi: financijske institucije država članica — — — 291 291 126 Tekući računi: komercijalne banke — — — 389 389 377 Posebni fond za Demokratsku Republiku Kongo (*1) — — — — — 1 Ukupno — — — 680 680 504

Ukupno povećanje novca i novčanih ekvivalenata uglavnom se objašnjava plaćanjima predujma prvih doprinosa za 2017. koje su neke države članice izvršile u prosincu 2016.

Potrebno je napomenuti da države AKP-a drže sredstva Stabex-a i stoga nisu uključene u bilancu ERF-a. Stabex je kratica za sustav za kompenzacijsko financiranje EU-a kojim se stabiliziraju izvozni prihodi država AKP-a. Nakon što Komisija i država korisnica (AKP-a) postignu dogovor o načinu upotrebe sredstava Stabex-a, obje strane potpisuju ugovor o prijenosu. U skladu s odredbama članka 211. Četvrte konvencije iz Loméa (13) (kako je revidirana), sredstva se prenose na račun koji donosi kamatu s dva potpisnika (Komisija i država korisnica) otvoren na ime dotične države AKP-a. Sredstva ostaju na tim računima s dva potpisnika sve dok se Okvirom međusobnih obveza ne omogući prijenos za određeni projekt. Dužnosnik za ovjeravanje Komisije zadržava pravo potpisa na računu kako bi se zajamčilo da se sredstva isplaćuju na planirani način. Sredstva na računima s dva potpisnika vlasništvo su države AKP-a pa se slijedom toga ne knjiže kao imovina na računima ERF-a. Prijenosi na te račune knjiže se kao plaćanja u okviru Stabex-a. Za više informacija vidjeti bilješku 3.1.1.

U cilju poboljšanja prikaza godišnjih financijskih izvještaja za 2016., revidirana je klasifikacija financijskih institucija i banaka. U skladu s tim objavljeni su usporedni podaci za 2015.

OBVEZE

2.5 REZERVACIJE

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Rezervacije — — — 4 4 4 Ukupno — — — 4 4 4

Rezervacija je najbolja moguća procjena vjerojatnog iznosa koji treba platiti iz ERF-a za financiranje propisanog zatvaranja Centra za razvoj poduzetništva (CDE), kako je odlučio Odbor veleposlanika AKP-EU (Odluka br. 4/2014 od 23. listopada 2014.).

Iznos uključuje sudske predmete (1,2 milijuna EUR) protiv CDE-a i preostale očekivane troškove pasivne faze (npr. preostale administrativne zadatke, preostale sudske postupke, arhivu itd.) koja je započela 31. prosinca 2016. (vidjeti bilješku 4.3.2.)

2.6 FINANCIJSKE OBVEZE

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Sufinanciranje – poslovne obveze — — 6 — 6 10 Ukupno — — 6 — 6 10

Promjena ukupnih poslovnih obveza u vezi sa sufinanciranjem objašnjena je u bilješci 2.7.2.1.

2.7 POSLOVNE OBVEZE

u milijunima EUR Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Kratkoročne poslovne obveze 2.7.1 0 12 112 97 222 180 Razne obveze iz poslovanja 2.7.2 — (0) 325 2 327 340 Ukupno 0 12 438 99 549 520

2.7.1 Kratkoročne poslovne obveze

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Dobavljači 0 11 69 19 98 79 Države članice — — 0 — 0 0 Treće države 0 0 29 61 91 83 Javna tijela 0 1 18 14 32 21 Ostale kratkoročne poslovne obveze 0 1 (4) 4 1 (3) Ukupno 0 12 112 97 222 180

Poslovne obveze uključuju troškovnike koje je ERF primio u okviru aktivnosti dodjele bespovratnih sredstava. Knjiže se u zahtijevanom iznosu od trenutka kada je zahtjev zaprimljen. Isti se postupak primjenjuje za račune i financijska odobrenja primljene u okviru aktivnosti nabave. Predmetni zahtjevi za povrat troškova uzimaju se u obzir u postupku razdvajanja računovodstvenih razdoblja na kraju godine. Nakon unosa zaključnih podataka u izvještaj o financijskom rezultatu unose se procijenjeni prihvatljivi iznosi.

2.7.2 Razne obveze iz poslovanja

u milijunima EUR Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem 2.7.2.1 — — 63 1 64 31 Odloženi doprinos kapitalu fonda 2.7.2.2 — — 261 — 261 307 Ostale razne obveze iz poslovanja 2.7.2.3 — — — 2 2 2 Ukupno — — 324 3 327 340

2.7.2.1 Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem

Raspodjela dugoročnih i kratkoročnih poslovnih obveza u vezi sa sufinanciranjem po državi članici sažeta je u tablici u nastavku:

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Dugoročno sufinanciranje Belgija — — 2 — 2 1 Njemačka — — 0 — 0 1 Ujedinjena Kraljevina — — 1 — 1 3 Švedska — — 2 — 2 4 Kanada — — 0 — 0 1 — — 6 — 6 10 Kratkoročno sufinanciranje Belgija — — 3 1 4 3 Danska — — 1 0 1 1 Francuska — — 37 — 37 10 Njemačka — — 1 — 1 1 Nizozemska — — 1 — 1 1 Španjolska — — 3 — 3 3 Ujedinjena Kraljevina — — 11 — 11 1 Švedska — — 7 — 7 12 Kanada — — 0 — 0 (1) — — 63 1 64 31 Ukupno — — 69 1 70 41

Ukupne dugotrajne i kratkotrajne poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem povećane su za 29 milijuna EUR u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje.

Tijekom 2016. primljeni su novi doprinosi sufinanciranja od Ujedinjene Kraljevine (9,4 milijuna EUR), Belgije (3,3 milijuna EUR) i Švedske (0,9 milijuna EUR).

Ukupne dugotrajne i kratkotrajne poslovne obveze sufinanciranja povećane su za 15 milijuna EUR radi iskazivanja prihoda i izdataka povezanih s projektima sufinanciranja (vidjeti bilješke 3.1.2. i 3.4.).

2.7.2.2 Odgođeni doprinosi kapitalu fonda

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Ujedinjena Kraljevina — — 252 — 252 259 Švedska — — — — — 48 Mađarska — — 9 — 9 — Ukupno — — 261 — 261 307

Naslov odgođeni doprinosi kapitalu fonda odnosi se na doprinose država članica koji su plaćeni unaprijed.

2.7.2.3 Ostale razne obveze iz poslovanja

U ovaj su naslov uključeni uglavnom neraspoređeni gotovinski primitci i vraćene uplate.

2.8 OBRAČUNANI TROŠKOVI I ODGOĐENI PRIHODI

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Obračunani troškovi 1 93 567 110 770 853 Ostala aktivna i pasivna vremenska razgraničenja — (0) (0) 6 6 2 Ukupno 1 93 567 115 776 855

Obračunani troškovi sastoje se od procijenjenih troškova poslovanja za tekuće ili završene ugovore bez validiranih zahtjeva za povrat troškova pri čemu su prihvatljivi troškovi za 2016. koje su imali korisnici ERF-a procijenjeni korištenjem najdostupnijih informacija o postojećim ugovorima. Dio procijenjenih obračunanih troškova koji se odnosi na plaćeno pretfinanciranje zabilježeno je kao smanjenje iznosâ pretfinanciranja (vidjeti bilješku 2.1.)

NETO IMOVINA

2.9 KAPITAL FONDA

2.9.1 Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Kapital fonda 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nepozvani kapital fonda (0) (0) (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Pozvani kapital fonda na dan 31.12.2015. 12 164 10 973 15 737 — 38 873 Kapital fonda 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nepozvani kapital fonda — (0) (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Pozvani kapital fonda na dan 31.12.2016. 12 164 10 973 19 187 — 42 323

Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica odgovarajućem fondu ERF-a kako je utvrđeno u svakom od unutarnjih sporazuma. Nepozvana sredstva početna su dodijeljena sredstva za koja još nije upućen poziv državama članicama.

Pozvani kapital fonda iznos je početnih dodijeljenih sredstava za koja je državama članicama upućen poziv za prijenos u račune riznice (vidjeti bilješku 2.9.2. u nastavku).

2.9.2 Pozvani i nepozvani kapital fonda po državama članicama

u milijunima EUR Doprinosi % Nepozvani kapital na dan 31.12.2015. Pozvani kapital u 2016. Nepozvani kapital na dan 31.12.2016. Austrija 2,41 126 (83) 43 Belgija 3,53 184 (122) 63 Bugarska 0,14 7 (5) 2 Cipar 0,09 5 (3) 2 Češka 0,51 27 (18) 9 Danska 2,00 104 (69) 35 Estonija 0,05 3 (2) 1 Finska 1,47 77 (51) 26 Francuska 19,55 1 021 (674) 347 Njemačka 20,50 1 071 (707) 364 Grčka 1,47 77 (51) 26 Mađarska 0,55 29 (19) 10 Irska 0,91 48 (31) 16 Italija 12,86 672 (444) 228 Latvija 0,07 4 (2) 1 Litva 0,12 6 (4) 2 Luksemburg 0,27 14 (9) 5 Malta 0,03 2 (1) 1 Nizozemska 4,85 253 (167) 86 Poljska 1,30 68 (45) 23 Portugal 1,15 60 (40) 20 Rumunjska 0,37 19 (13) 7 Slovačka 0,21 11 (7) 4 Slovenija 0,18 9 (6) 3 Španjolska 7,85 410 (271) 139 Švedska 2,74 143 (95) 49 Ujedinjena Kraljevina 14,82 774 (511) 263 Ukupno 100,00 5 223 (3 450 ) 1 773

Kapital pozvan u 2016. u potpunosti sadržava pozive iz 10. ERF-a. Ukupni iznos sastoji se od običnog poziva (3 450 milijuna EUR). Kapital 8. i 9. ERF-a u cijelosti je pozvan i primljen. Iz 11. ERF-a kapital još nije pozvan.

2.9.3 Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ovaj naslov obuhvaća sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova u 8. i 9. ERF.

2.9.4 Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Stanje na dan 31.12.2014. (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (6) (109) 114 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (32) 32 — Prijenos iz pričuva za uspješnost 10. i 11. ERF-a u instrument za premošćivanje — — (41) 41 — Povrati iz instrumenta za premošćivanje u pričuve za uspješnost 10. i 11. ERF-a — — 11 (11) — Povrat sredstava za koja su obveze preuzete u okviru instrumenta za premošćivanje 676 727 192 (1 595 ) — Stanje na dan 31.12.2015. (2 476 ) 2 376 35 65 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (20) (163) 182 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (356) 356 — Prijenos iz pričuve za uspješnost 11. ERF-a u Instrument mirovne pomoći za Afriku (10. ERF) — — 386 (386) — Stanje na dan 31.12.2016. (2 496 ) 2 214 247 35 —

Ovaj naslov uključuje sredstva prenesena između aktivnih ERF-ova.

Od stupanja na snagu Sporazuma iz Cotonoua, sva nepotrošena sredstva iz prethodnih aktivnih ERF-ova prenose se u najnoviji ERF nakon oslobađanja sredstava. Sredstva prenesena iz drugih ERF-ova povećavaju odobrena sredstva fonda primatelja i smanjuju odobrena sredstva fonda podrijetla. Sredstva prenesena u pričuvu za uspješnost 10. i 11. ERF-a mogu se obvezati samo pod posebnim uvjetima utvrđenima u unutarnjim sporazumima.

U 2016. iz pričuve za uspješnost 11. ERF-a preuzeto je 386 milijuna EUR za financiranje Instrumenta mirovne pomoći za Afriku u okviru 10. ERF-a.

3. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

PRIHODI

u milijunima EUR Bilješka 2016. 2015. Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 8 90 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 66 50 Ukupno 73 140

3.1 PRIHODI OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

u milijunima EUR Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016. 2015. Povrat rashoda 0 5 13 4 23 20 Povrat sredstava Stabex-a 3.1.1 1 — — — 1 1 Prihodi iz sufinanciranja 3.1.2 — — (15) — (15) 69 Ukupno 1 5 (2) 4 8 90

Nerazmjenski prihodi mogu se raščlaniti po načinu upravljanja, kako slijedi:

u milijunima EUR 2016. 2015. Izravno upravljanje 6 61 Provoditelj: Komisija 1 3 Delegacije EU-a 5 58 Neizravno upravljanje 2 29 Provoditelj: Treće zemlje (0) 14 Međunarodne organizacije 2 14 Tijela javnog prava 0 0 Tijela privatnog prava s misijom javne službe 0 1 Ukupno 8 90

3.1.1 Povrat sredstava Stabex-a

Tijekom 2016. u ERF je vraćeno 1 milijuna EUR s računâ s dva potpisnika u državama AKP-a. Ti su prihodi uključeni u prihode od nerazmjenskih transakcija (povrat sredstava instrumenta Stabex) u izvještaju o financijskom rezultatu 8. ERF-a.

3.1.2 Prihodi od sufinanciranja

Zaprimljeni doprinosi sufinanciranja ispunjavaju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i kao takvi ne bi trebali utjecati na izvještaj o financijskom rezultatu. Primljeni doprinosi klasificirani su u obveze (vidjeti bilješku 2.7.2.1.) dok se ne ispune uvjeti vezani za donirana sredstva, npr. nastanak prihvatljivih troškova (vidjeti bilješku 3.4.) Odgovarajući iznos tada se priznaje kao nerazmjenski prihod od sufinanciranja. Posljedično je učinak na poslovni rezultat godine jednak nuli.

3.2 PRIHODI OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016. 2015. Financijski prihodi (0) 2 2 (1) 3 8 Ostali prihodi 2 17 40 3 62 42 Ukupno 2 19 43 2 66 50

Financijski prihodi većinom se sastoje od kamata na iznose pretfinanciranja koje su u 2016. iznosile 3 milijuna EUR (2) (2015.: 7 milijuna EUR).

Drugi prihodi u cijelosti se odnose na dobitke od ostvarenih i neostvarenih tečajnih razlika.

RASHODI

3.3 INSTRUMENTI POMOĆI

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016. 2015. Programska pomoć 1 (3) 1 007 746 1 751 1 971 Makroekonomska potpora — 39 — — 39 51 Sektorska politika (0) 18 — — 18 (24) Projekti unutar AKP-a — 41 301 351 693 746 Subvencije za kamatne stope (3) — — — (3) (6) Hitna pomoć — (0) 98 300 398 285 Ostali programi pomoći povezani s prethodnim ERF-ovima — 1 — — 1 0 Institucijska potpora — — 5 33 38 34 Naknada za prihode od izvoza (0) 0 — — 0 (3) Doprinosi uzajamnim fondovima — — — 35 35 5 Ukupno (2) 95 1 411 1 465 2 970 3 059

Troškovima poslovanja ERF-a obuhvaćeni su različiti instrumenti pomoći i različitih su oblika, ovisno o načinu isplate novčanih sredstva i načinu na koji se njima upravlja.

3.4 IZDACI ZA SUFINANCIRANJE

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016. 2015. Sufinanciranje — — (15) — (15) 69

U ovaj su naslov uključeni troškovi nastali pri sufinanciranju projekata u 2016. Potrebno je napomenuti i da nastali troškovi uključuju procijenjene iznose povezane s postupkom razdvajanja računovodstvenih razdoblja (i kao posljedica ukidanja procijenjenih iznosa povezanih s prošlom godinom). Zbog toga što ukidanja procijenjenih izdataka iz 2015. (50 milijuna EUR) premašuju izdatke nastale u 2016. (35 milijuna EUR) izdaci za sufinanciranje za 2016. negativni su. Odgovarajući negativni prihodi priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu (vidjeti bilješku 3.1.2.)

3.5 INSTRUMENTI POMOĆI I IZDACI ZA SUFINANCIRANJE PO VRSTI UPRAVLJANJA

u milijunima EUR 2016. 2015. Izravno upravljanje 1 173 1 106 Provoditelj: Komisija 140 99 Izvršne agencije EU-a 10 2 Uzajamni fondovi 36 5 Delegacije EU-a 987 1 000 Neizravno upravljanje 1 781 2 023 Provoditelj: EIB i EIF 5 31 Međunarodne organizacije 821 990 Tijela privatnog prava s misijom javne službe 143 31 Tijela javnog prava 57 70 Treće zemlje 756 900 Tijela privatnog prava koja provode javno-privatno partnerstvo (1) 1 Ukupno 2 954 3 128

3.6 FINANCIJSKI TROŠKOVI

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016. 2015. Otpis potraživanja 0 0 (4) — (4) 1 Ostali izdaci za financijsko poslovanje: — — — 0 0 0 Ukupno 0 0 (4) 0 (4) 1

Naslov otpis potraživanja sadržava završnu procjenu izdataka o nepovratnim potraživanjima i uključuje ukidanja procijenjenih iznosa koji se odnose na prošlu godinu. Zbog toga što ukidanja iznosa iz 2015. (29 milijuna EUR) premašuju iznose nastale u 2016. (25 milijuna EUR) ukupni izdaci koji se odnose na otpise potraživanja za 2016. negativni su.

3.7 OSTALI RASHODI

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2016. 2015. Administrativni rashodi i rashodi IT-a — (0) 4 126 129 113 Rezervacija za rizik i troškovi — — — — — 4 Ostvareni gubitci od potraživanja od kupaca 0 0 0 — 0 2 Gubici od tečajnih razlika 3 19 42 3 66 44 Ukupno 3 19 46 129 196 162

U ovom naslovu nalaze se rashodi za potporu, tj. administrativni troškovi povezani s programiranjem i provedbom ERF-ova. Njime su obuhvaćeni troškovi za pripremu, praćenje, nadzor i ocjenjivanje projekata te troškovi za računalne mreže, tehničku pomoć itd.

4. NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE TE OSTALE VAŽNE OBJAVE

4.1 NEPREDVIĐENA IMOVINA

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Jamstva za ispunjavanje obveza (0) 4 5 0 9 13 Jamstva za zadržane iznose — 4 3 — 7 6 Ukupno (0) 7 8 0 16 20

Jamstva za ispunjavanje obveza zahtijevaju se kako bi se osiguralo da korisnici sredstava ERF-a ispune svoje obveze iz ugovora s ERF-om.

Jamstva za zadržane iznose odnose se samo na ugovore o radovima. Obično se zadržava 10 % privremenih plaćanja korisnicima kao jamstvo da će izvođač radova ispuniti svoje obveze. Ti se zadržani iznosi iskazuju kao dospjeli iznosi. Ovisno o odobrenju javnog naručitelja, izvođač radova može umjesto toga dostaviti jamstvo za zadržane iznose kojim se zamjenjuju iznosi zadržani od privremenih plaćanja. Primljena jamstva iskazuju se kao nepredviđena imovina.

U slučaju ugovora kojima se upravlja u okviru neizravnog upravljanja, jamstva pripadaju naručitelju, a ne ERF-u i ERF ih ne iskazuje.

4.2 OSTALE VAŽNE OBJAVE

4.2.1 Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu prikazane kao izdaci

Taj iznos obuhvaća proračunski RAL („Reste à Liquider”) umanjen za povezane iznose koji su prikazani kao izdaci u izvještaju o financijskom rezultatu. Proračunski RAL iznos je otvorenih preuzetih obveza za koje još nije izvršeno plaćanje i/ili koje još nisu poništene. To je uobičajena posljedica višegodišnjih programa.

u milijunima EUR 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2016. 31.12.2015. Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu prikazane kao izdaci 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821 Ukupno 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821

Proračunski RAL 31. prosinca 2016. iznosio je ukupno 7 665 milijuna EUR (2015.: 6 809 milijuna EUR).

4.2.2 Centar za razvoj poduzetništva

Vijeće ministara AKP-a i EU-a dogovorilo je u lipnju 2014. „da će pristupiti propisnom zatvaranju Centra za razvoj poduzetništva (CDE)” i istodobno „osigurati da se projekti potpore CDE-a privatnom sektoru u državama i regijama AKP-a u potpunosti provedu”. U tu svrhu Vijeće ministara AKP-a i EU-a odobrilo je delegiranje ovlasti Odboru veleposlanika AKP-a i EU-a kako bi poduzeo daljnje korake u cilju donošenja potrebnih odluka.

Odlukom br. 4/2014 od 23. listopada 2014. Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a ovlastio je Izvršni odbor CDE-a da poduzme, s trenutačnim učinkom, sve prikladne mjere radi pripreme zatvaranja CDE-a. Kako je navedeno u članku 2. te Odluke, Izvršni odbor dobio je uputu o sklapanju ugovora s upraviteljem radi pripreme i provedbe plana zatvaranja.

Upravitelj je Izvršnom odboru CDE-a krajem lipnja 2015. dostavio konačni strateški plan, s proračunom i planom rada, u kojem se odražavao ishod socijalnog dijaloga. Proračun za konačni strateški plan, koji je odobrio Izvršni odbor CDE-a, bio je osnova prijedloga Komisije za Odluku o financiranju koju je Europska Komisija donijela 2015. u ukupnom iznosu od 18,2 milijuna EUR. Nakon donošenja te Odluke o financiranju, u prosincu 2015. sklopljen je ugovor o bespovratnim sredstvima između CDE-a i Europske komisije kojim su predviđena nužna financijska sredstva za realizaciju imovine CDE-a i pokrivanje njegovih obveza. Primjena tog ugovora o bespovratnim sredstvima započela je 1. siječnja 2016. i trajat će do 31. prosinca 2017. Vrijednost ugovora pokrivena je nepodmirenim obvezama koje još nisu prikazane kao izdaci.

5. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZIKOM

Sljedeće objave povezane s upravljanjem financijskim rizikom ERF-a odnose se na operacije riznice koje izvršava Komisija u ime ERF-a u izvršavanju sredstava Fonda.

5.1 POLITIKE UPRAVLJANJA RIZIKOM I AKIVNOSTI ZAŠTITE OD RIZIKA

Pravila i načela za upravljanje operacijama riznice ERF-a utvrđeni su Financijskom uredbom o koja se primjenjuje na 11. ERF i Unutarnjim sporazumom.

Na temelju navedene Uredbe primjenjuju se sljedeća načela:

— države članice doprinose za ERF uplaćuju na posebne račune otvorene pri emisijskoj banci svake države članice ili financijske institucije koju ta država članica odredi. Iznosi doprinosa ostaju na tim posebnim računima sve dok ne treba izvršiti isplate ERF-a,

— države članice doprinose za ERF uplaćuju u eurima, a plaćanja ERF-a iskazuju se u eurima i drugim valutama, uključujući i one manje poznate.

— Na bankovnim računima koje Komisija otvori u ime ERF-a ne može doći do prekoračenja.

Uz posebne račune Komisija u ime ERF-a u financijskim institucijama (središnje banke i komercijalne banke) otvara i druge bankovne račune za potrebe izvršavanja plaćanja i primanja primitaka, osim za doprinose država članica proračunu.

Operacije riznice i plaćanja visoko su automatizirane i koriste se suvremenim informatičkim sustavima. Kako bi se jamčila sigurnost sustava i osiguralo razdvajanje dužnosti u skladu s Financijskom uredbom, standardima interne kontrole Komisije i revizijskim načelima, primjenjuju se posebni postupci.

Upravljanje operacijama riznice i plaćanja uređeno je pisanim smjernicama i postupcima kojima je cilj ograničiti operativni i financijski rizik i osigurati odgovarajuću razinu kontrole. Njima su obuhvaćena različita područja djelovanja, a poštovanje smjernica i postupaka redovito se provjerava.

5.2 VALUTNI RIZIK

Izloženost ERF-a valutnom riziku na kraju godine – neto pozicija

u milijunima EUR 31.12.2016. 31.12.2015. USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno Financijska imovina Potraživanja i sredstva za povrat 0 — — — 129 3 132 — — — — 171 1 171 Novac i novčani ekvivalenti 2 0 — — 678 — 680 4 0 — — 500 — 504 Ukupno 2 0 — — 807 3 812 4 0 — — 671 1 675 Financijske obveze Dugoročne financijske obveze — — — — (6) — (6) 0 — — — (10) — (10) Poslovne obveze 0 — — — (495) (54) (549) 0 — — — (473) (47) (520) Ukupno 0 — — — (501) (54) (555) 0 — — — (483) (47) (530) Ukupno 2 0 — — 306 (51) 257 4 0 — — 188 (46) 145

Svi doprinosi drže se u eurima, a druge se valute kupuju samo kada su potrebne za izvršenje plaćanja. Zbog toga operacije riznice ERF-a nisu izložene valutnom riziku.

5.3 KAMATNI RIZIK

ERF ne pozajmljuje novac i stoga nije izložen kamatnom riziku.

Kamate se ostvaruju na sredstva koja drži na različitim bankovnim računima. Stoga je Komisija u ime ERF-a uvela mjere kojima se osigurava redovita usklađenost ostvarene kamate s tržišnim kamatnim stopama kao i za njihove eventualne fluktuacije.

Doprinose proračunu ERF-a svaka država članica stavlja na poseban račun otvoren pri financijskoj instituciji koju je relevantna država članica odredila. Kako plaćanja koja se primjenjuju za neke od tih računa mogu trenutačno biti negativna, uspostavljeni su postupci upravljanja gotovinom kako bi se što više smanjila salda na tim računima. Osim toga, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2016/888 sva negativna plaćanja na tim računima snosi relevantna država članica.

Za depozite preko noći na računima u komercijalnim bankama kamata se obračunava svakodnevno. Naknada salda na tim računima temelji se na promjenjivim tržišnim kamatnim stopama na koje se primjenjuje (pozitivna ili negativna) ugovorna marža. Za većinu računa izračun kamate povezan je s tržišnom referentnom kamatnom stopom te se prilagođava kako bi odražavao sve promjene te stope. Zbog toga ERF nije izložen riziku da bi za svoja sredstva mogao dobiti kamatu nižu od tržišne.

5.4 KREDITNI RIZIK (RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE)

Financijska imovina koja nije dospjela ni umanjena:

u milijunima EUR Ukupno Ni dospjela niti umanjena Dospjela, ali ne umanjena < 1 godina 1 – 5 godina > 5 godina Potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama 132 93 36 4 — Ukupno na dan 31.12.2016. 132 93 36 4 — Potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama 171 50 120 1 — Ukupno na dan 31.12.2015. 171 50 120 1 —





Financijska imovina prema kategoriji rizika:

u milijunima EUR 31.12.2016. 31.12.2015. Potraživanja Gotovina Ukupno Potraživanja Gotovina Ukupno Druge ugovorne strane s vanjskim kreditnim rejtingom Izvrstan i visoki 34 284 318 6 167 173 Gornji srednji stupanj 3 371 374 34 16 50 Niži srednji stupanj 2 16 18 36 312 348 Neulagački stupanj 1 9 10 14 9 23 Ukupno 40 680 720 90 503 593 Druge ugovorne strane bez vanjskog kreditnog rejtinga Skupina 1. (dužnici bez nepodmirenih dugovanja u prošlosti) 92 0 92 81 1 82 Skupina 2. (dužnici s nepodmirenim dugovanjima u prošlosti) — — — — — — Ukupno 92 0 92 81 1 82 Ukupno 132 680 812 171 504 675

Sredstva u kategorijama neulagački stupanj i niži srednji stupanj odnose se prvenstveno na doprinose država članica ERF-u kojise stavljaju na posebne račune koje su države članice otvorile u skladu s člankom 22. stavkom 3. Financijske uredbe ERF-a. U skladu s tom Uredbom iznos takvih doprinosa mora ostati na tim posebnim računima dok ne bude potrebno izvršiti plaćanja.

Većina sredstava riznice ERF-a drži se, u skladu s Financijskom uredbom ERF-a, na „posebnim računima” koje su države članice otvorile radi plaćanja svojih doprinosa. Većinu tih računa drže riznice država članica ili njihove nacionalne središnje banke. Te institucije nose najmanji rizik druge ugovorne strane za ERF (izloženost je na državama članicama kojima te institucije pripadaju).

Nadopuna računa na kojima se nalaze sredstva riznice ERF-a koja se drže u komercijalnim bankama radi pokrivanja poslova plaćanja obavlja se neposredno prije roka i njome automatski upravlja sustav Komisije za upravljanje gotovinom riznice. Na svakom računu drži se najmanja količina gotovine razmjerna prosječnom obujmu dnevnih plaćanja koja se s njih izvršavaju. Zbog toga su iznosi koji se na tim računima drže preko noći stalno na niskoj razini, čime se ograničava izloženost ERF-a riziku.

Uz to se pri odabiru komercijalnih banaka primjenjuju posebne smjernice kako bi se dodatno smanjio rizik druge ugovorne strane kojem je izložen ERF.

Sve komercijalne banke biraju se na temelju poziva na podnošenje ponuda. Najniži je kratkoročni kreditni rejting potreban za sudjelovanje u postupku nadmetanja rejting P-1 agencije Moody’s ili jednakovrijedna ocjena (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i opravdanim okolnostima može se zahtijevati niža razina.

5.5 RIZIK LIKVIDNOSTI

Analiza dospijeća financijskih obveza prema preostalom ugovornom dospijeću

u milijunima EUR < 1 godina 1 – 5 godina > 5 godina Ukupno Financijske obveze 549 6 — 555 Ukupno na dan 31.12.2016. 549 6 — 555 Financijske obveze 520 10 — 530 Ukupno na dan 31.12.2015. 520 10 — 530

Proračunskim načelima koja se primjenjuju na ERF osigurava se da su ukupna gotovinska sredstva za proračunsko razdoblje uvijek dovoljna za izvršenje svih povezanih plaćanja. Ukupni iznos doprinosa država članica jednak je ukupnom iznosu odobrenih sredstava za plaćanje za odgovarajuće proračunsko razdoblje.

Doprinosi država članica ERF-u plaćaju se međutim u tri obroka godišnje, a plaćanja podliježu određenim sezonskim varijacijama.

Kako bi se osiguralo da sredstva riznice uvijek budu dovoljna za plaćanja za svaki pojedinačni mjesec, riznica Komisije i odgovarajuće službe koje izvršavaju plaćanja redovito razmjenjuju informacije o stanju riznice u cilju osiguravanja da izvršena plaćanja ni u jednom razdoblju ne prekorače dostupna sredstva riznice.

U okviru dnevnih operacija riznice ERF-a dnevna količina likvidnosti na svakom od bankovnih računa ERF-a svakodnevno se, uz prethodno navedene mehanizme, osigurava i automatiziranim alatima za upravljanje gotovinom.

6. OBJAVLJIVANJE POVEZANIH STRANAKA

Povezane stranke ERF-a su Uzajamni fond EU-a Bêkou i Uzajamni fond EU-a za Afriku. Transakcije između tih subjekata obavljaju se kao dio uobičajenih aktivnosti EU-a te stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a nisu potrebni posebni zahtjevi u pogledu objavljivanja.

ERF nema posebno upravljanje jer njime upravlja Komisija. Prava osoba na ključnim upravljačkim položajima u EU-u, uključujući Komisiju, objavljena su u Konsolidiranim godišnjim financijskim izvještajima Europske unije pod naslovom 7.2. „Prava osoba na ključnim upravljačkim položajima”.

7. DOGAĐAJI NAKON ZAKLJUČNOG DATUMA BILANCE

Do datuma slanja ovih izvještaja računovodstveni službenik ERF-a nije otkrio nikakva značajna pitanja koja bi u okviru ovog odjeljka nalagala zasebno objavljivanje niti su mu takva pitanja prijavljena. Godišnji financijski izvještaji i s njim povezane bilješke izrađeni su na temelju najnovijih dostupnih podataka, što se odražava u prethodno iskazanim podacima.

8. USKLAĐIVANJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

Poslovni rezultat godine izračunava se na temelju računovodstvenih načela nastanka događaja. Realizacija proračuna temelji se međutim na pravilima gotovinskog obračuna. Budući da su poslovni rezultat i realizacija proračuna rezultat istih transakcija, u smislu provjere korisno je osigurati mogućnost njihova usklađivanja. U sljedećoj tablici prikazano je njihovo usklađivanje uz isticanje ključnih iznosa usklađivanja razdijeljenih između stavki prihoda i rashoda.

u milijunima EUR 2016. 2015. POSLOVNI REZULTAT GODINE (3 073 ) (3 152 ) Prihodi Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna (2) (1) Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu naplaćena (7) (11) Prava utvrđena u prethodnim godinama naplaćena u tekućoj godini 16 19 Neto učinak pretfinanciranja 43 28 Obračunani prihodi (neto) 8 29 Rashodi Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni 63 61 Rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini (129) (221) Ukinuta plaćanja 22 12 Neto učinak pretfinanciranja (459) (53) Obračunani izdaci (neto) 168 200 PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE (3 350 ) (3 088 )

8.1 STAVKE USKLAĐIVANJA – PRIHODI

Proračunski prihodi za financijsku godinu odgovaraju prihodima prikupljenima na temelju prava utvrđenih tijekom godine i iznosima prikupljenima na temelju prava utvrđenih u prethodnim godinama.

Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna knjiže se u poslovnom rezultatu, ali se iz proračunske perspektive ne mogu smatrati prihodima jer se unovčeni iznos prenosi u pričuve i ne može se preraspodijeliti u druge svrhe bez odluke Vijeća.

Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu prikupljena trebaju se zbog usklađivanja odbiti od poslovnog rezultata jer još nisu postala dijelom proračunskih prihoda. Nasuprot tome, prava utvrđena u prethodnim godinama prikupljena u tekućoj godini moraju se zbog usklađivanja dodati poslovnom rezultatu.

Neto učinak pretfinanciranja predstavlja poravnanje iznosa pretfinanciranja za koje je izvršen povrat. Riječ je o gotovinskom primitku koji ne utječe na poslovni rezultat.

Neto obračunani prihodi uglavnom se sastoje od stavki usklađivanja namijenjenih razdvajanju računovodstvenih razdoblja na kraju godine. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani prihodi tekuće godine umanjeni za ukinute obračunane prihode prethodne godine.

8.2 STAVKE USKLAĐIVANJA – RASHODI

Rashode tekuće godine koji još nisu plaćeni treba dodati zbog usklađivanja jer su uključeni u poslovni rezultat, ali nisu dio proračunskih rashoda. Nasuprot tome, rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini moraju se zbog usklađivanja odbiti od poslovnog rezultata jer čine dio proračunskih rashoda tekuće godine, ali nemaju nikakva učinka na poslovni rezultat ili, u slučaju ispravaka, smanjuju rashode.

Gotovinski primitci od ukinutih plaćanja ne utječu na poslovni rezultat, ali utječu na realizaciju proračuna.

Neto učinak pretfinanciranja kombinacija je novih iznosa pretfinanciranja plaćenih u tekućoj godini (koji se iskazuju kao proračunski rashodi predmetne godine) i poravnanja pretfinanciranja plaćenog u tekućoj godini ili prethodnih godina prihvaćanjem opravdanih troškova. Potonji predstavljaju izdatak u smislu računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja, ali ne i u smislu proračunskog računovodstva jer se plaćanje početnog pretfinanciranja u vrijeme njegova plaćanja već uzelo u obzir kao proračunski rashod.

Neto obračunani izdaci uglavnom se sastoje od stavki usklađivanja namijenjenih razdvajanju računovodstvenih razdoblja na kraju godine, tj. opravdanih izdataka koje su imali korisnici sredstava ERF-a, ali koji još nisu prijavljeni ERF-u. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani izdaci tekuće godine umanjeni za ukinute obračunane izdatke prethodne godine.

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF (14)

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA BÊKOU (15)

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a BÊKOU

Opće informacije o uzajamnim fondovima Unije

Uzajamni fond pravni je aranžman sa specifičnom financijskom strukturom kojom se prikupljaju sredstva nekoliko donatora kako bi se zajednički financiralo djelovanje na osnovi zajednički dogovorenih ciljeva i formata izvješćivanja.

U skladu s člankom 187. stavkom 1. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (FU EU-a) i člankom 42. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond (FU ERF-a), Komisija može osnivati uzajamne fondove Unije za vanjsko djelovanje. Uzajamni fondovi Unije za vanjsko djelovanje osnivaju se na temelju sporazuma sklopljenih s drugim donatorima u svrhu odgovora na djelovanja u nuždi, djelovanja nakon djelovanja u nuždi ili tematska djelovanja. Osnivanje takvog fonda mora se opravdati prvenstveno dodanom vrijednošću EU-a (njegove ciljeve može se bolje ispuniti na razini EU-a nego na nacionalnoj razini) i komplementarnošću (uzajamni fond ne smije duplicirati već postojeće i slične instrumente).

Osnivaju se na određeno razdoblje koje je zajedno s ciljevima fonda utvrđeno u osnivačkom aktu pojedinog uzajamnog fonda. U skladu s člankom 187. Financijske uredbe EU-a za vođenje uzajamnih fondova Unije za vanjsko djelovanje utvrđena su posebna pravila, a doprinosi nisu uključeni u proračun EU-a. Svaki uzajamni fond EU-a za vanjsko djelovanje ima upravni odbor („odbor uzajamnog fonda”) kojim predsjedava Komisija, s predstavnicima donatora te s državama članicama koje ne daju doprinos kao promatračima.

Operativni odbor koji se sastoji od predstavnika EU-a („predsjednik”), članova osnivača („zamjenici predsjednika”) i predstavnika drugih donatora, koji su pridonijeli najmanje 3 milijuna EUR („članovi”) odlučuje o upotrebi sredstava uzajamnog fonda EU-a i ocjenjuje učinkovitost aktivnosti koje uzajamni fond EU-a financira. Na administrativnoj razini operativni je odbor među ostalim odgovoran za odobravanje godišnjeg izvješća, revidiranih godišnjih financijskih izvještaja, ocjenu učinkovitosti internih sustava kontrole, poduzimanje mjera na temelju opažanja internih i vanjskih revizora itd.

Uzajamnim fondovima EU-a upravlja Komisija pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja koji daje jamstvo o uporabi sredstava Komisiji i trećim donatorima. Upravitelj uzajamnog fonda EU-a je dužnosnik je za ovjeravanje na osnovi poddelegiranja. Kao u slučaju Europskog razvojnog fonda, računovodstveni službenik uzajamnog fonda EU-a dužnosnik je za ovjeravanje Komisije koji je nadležan za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i kontnog plana koji su zajednički svim uzajamnim fondovima EU-a.

Uzajamni fond Bêkou

Prvi uzajamni fond EU-a s više donatora pod nazivom Bêkou, što na jeziku Sango znači „nada”, 15. srpnja 2014. osnovali su Europska komisija (koju zastupaju glavne uprave DEVCO i ECHO te ESVD) i tri države članice EU-a (Njemačka, Francuska i Nizozemska), u cilju promicanja stabilizacije i obnove Srednjoafričke Republike. Osnovan je za razdoblje od najviše 60 mjeseci. Uzajamnim fondom upravlja se iz Bruxellesa.

Godišnji financijski izvještaji Uzajamnog fonda Bêkou

U skladu s člankom 8. Ugovora o osnivanju Uzajamnog fonda Europske unije za Srednjoafričku Republiku (uzajamni fond EU-a Bêkou) i člankom 11.2.1. Sporazuma o osnivanju godišnji je financijski izvještaj sastavljen od dva dijela: 1. godišnjeg financijskog izvješća koje priprema upravitelj uzajamnog fonda EU-a i 2. godišnjih financijskih izvještaja koje priprema računovodstveni službenik Europske komisije koji je na temelju istog članka ujedno računovodstveni službenik uzajamnog fonda.

U skladu člankom 8. Ugovora o osnivanju financijski izvještaji pripremaju se u skladu s računovodstvenim pravilima koja je donio Komisijin računovodstveni službenik (računovodstvena pravila EU-a) i koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS).

Reviziju godišnjih financijskih izvještaja provodi neovisni vanjski revizor, a konačne godišnje financijske izvještaje upravitelj uzajamnog fonda EU-a i računovodstveni službenik podnose operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

Najvažnija postignuća godine

Do kraja 2016. uzajamnom fondu Bêkou doprinijelo je sedam donatora: Europski razvojni fond (ERF), proračun EU-a, četiri države članice i jedna država nečlanica.

Iz uzajamnog fonda financirat će se aktivnosti koje doprinose pomoći Srednjoafričkoj republici u njezinu oporavku od krize i u svim aspektima obnove, pri čemu je naglasak na mjerama koje su namijenjene:

— ponovnoj uspostavi osnovnih javnih usluga (npr. električna energija, prijevoz, pristup pravosuđu i pristup vodi) i osnovnih socijalnih usluga (zdravlje i obrazovanje) te stabilizaciji stanja u pogledu hrane i prehrane;

— obnovi gospodarske aktivnosti;

— stabilizaciji zemlje i ponovnoj uspostavi strukture društva, posebno s pomoću pomirenja, mirnim suživotom među zajednicama Srednjoafričke republike i poštovanjem ljudskih prava;

— ponovnoj uspostavi legitimnosti, ponovnoj izgradnji kapaciteta te obnovi djelovanja nacionalnih i lokalnih upravnih struktura.

Fond će financirati i aktivnosti koje doprinose smanjenju utjecaja krize na zemlje koje imaju zajedničku granicu sa Srednjoafričkom republikom i/ili osiguravaju utočište izbjeglicama i onima koji bježe pred nasiljem u Srednjoafričkoj republici.

Na kraju 2016. ukupni doprinos preuzetih obveza za uzajamni fond EU-a iznosio je približno 173 milijuna EUR: ERF – 68 milijuna EUR, proračun EU-a – 50 milijuna EUR, a države članice i drugi donatori najavili su doprinose u visini od 55 milijuna EUR.

Doneseno je ukupno 11 programa za oporavak zemlje. Do kraja 2016. u područjima zdravlja, hrane i prehrane, infrastrukture, uključivanja žena u društvo te pomoći za srednjoafričke izbjeglice u susjednim državama preuzete su obveze u vrijednosti od 91,3 milijuna EUR.

BILANCA UZAJAMNOG FONDA EU-a BÊKOU

u tisućama EUR 31.12.2016. 31.12.2015. DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 3 604 3 446 3 604 3 446 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 12 458 6 047 Potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama 1 455 1 364 Novac i novčani ekvivalenti 43 036 52 461 56 949 59 873 UKUPNA IMOVINA 60 554 63 319 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze (59 339 ) (63 125 ) (59 339 ) (63 125 ) KRATKOROČNE OBVEZE Obračunani troškovi i odgođeni prihodi (1 215 ) (193) (1 215 ) (193) UKUPNE OBVEZE (60 554 ) (63 319 ) NETO IMOVINA — — SREDSTVA I PRIČUVE Akumulirani višak — — Poslovni rezultat godine — — NETO IMOVINA — —

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU UZAJAMNOG FONDA EU-a BÊKOU

u tisućama EUR 2016. 2015. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija Prihodi od donacija 17 232 9 354 17 232 9 354 Prihod od razmjenskih transakcija Financijski prihodi 48 101 48 101 Ukupni prihodi 17 280 9 455 RASHODI Troškovi poslovanja (16 432 ) (8 824 ) Ostali rashodi (848) (631) Ukupni izdaci (17 280 ) (9 455 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE — —

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU UZAJAMNOG FONDA BÊKOU

u tisućama EUR 2016. 2015. Poslovni rezultat godine — — Poslovanje (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja (6 569 ) (9 493 ) (Povećanje)/smanjenje primitaka od razlika u tečaju i povrata nepovezanih s razlikama (91) (1 364 ) Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza (3 786 ) 18 125 Povećanje/(smanjenje) obračunanih troškova i odgođenih prihoda 1 021 193 NETO NOVČANI TOK (9 425 ) 7 461 Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (9 425 ) 7 461 Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 52 461 45 000 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 43 036 52 461

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI UZAJAMNOG FONDA EU-a BÊKOU

u tisućama EUR Akumulirani višak/ (manjak) Poslovni rezultat godine Neto imovina STANJE NA DAN 31.12.2015. — — — Poslovni rezultat godine — — — STANJE NA DAN 31.12.2016. — — —

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA EU-A ZA AFRIKU (16)

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a ZA AFRIKU

Opće informacije o uzajamnim fondovima Unije

Uzajamni fond pravni je aranžman sa specifičnom financijskom strukturom kojom se prikupljaju sredstva nekoliko donatora kako bi se zajednički financiralo djelovanje na osnovi zajednički dogovorenih ciljeva i formata izvješćivanja.

U skladu s člankom 187. stavkom 1. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (FU EU-a) i člankom 42. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond (FU ERF-a), Komisija može osnivati uzajamne fondove Unije za vanjsko djelovanje. Uzajamni fondovi Unije za vanjsko djelovanje osnivaju se na temelju sporazuma sklopljenih s drugim donatorima u svrhu odgovora na djelovanja u nuždi, djelovanja nakon djelovanja u nuždi ili tematska djelovanja. Osnivanje takvog fonda mora se opravdati prvenstveno dodanom vrijednošću EU-a (njegove ciljeve može se bolje ispuniti na razini EU-a nego na nacionalnoj razini) i komplementarnošću (uzajamni fond ne smije duplicirati već postojeće i slične instrumente).

Uzajamni fondovi EU-a pružaju niz prednosti: to su instrumenti koji se vode na razini EU-a i omogućuju bolju koordinaciju s državama članicama EU-a, bolju kontrolu operacija od strane Unije i drugih donatora te pojačanu vidljivost EU-a. Za uzajamne fondove EU-a upotrebljavaju se brzi postupci odlučivanja, a njihova je druga prednost sposobnost udruživanja velikih novčanih iznosa iz različitih izvora, što ih čini fleksibilnim, proaktivnim i prilagodljivim alatom.

Osnivaju se na određeno razdoblje koje je zajedno s ciljevima fonda utvrđeno u osnivačkom aktu pojedinog uzajamnog fonda. U skladu s člankom 187. Financijske uredbe EU-a za vođenje uzajamnih fondova Unije za vanjsko djelovanje utvrđena su posebna pravila, a doprinosi nisu uključeni u proračun EU-a. Svaki uzajamni fond EU-a za vanjsko djelovanje ima upravni odbor („odbor uzajamnog fonda”) kojim predsjedava Komisija, s predstavnicima donatora te s državama članicama koje ne daju doprinos kao promatračima. Odbor uzajamnog fonda odlučuje o upotrebi sredstava Uzajamnog fonda EU-a za Afriku.

Plan rada Uzajamnog fonda EU-a za Afriku odobrava Operativni odbor koji se sastoji od predstavnika EU-a („predsjednik”), članova osnivača („zamjenici predsjednika”) i predstavnika drugih donatora, koji su pridonijeli najmanje 3 milijuna EUR („članovi”) i koji ocjenjuju učinkovitost aktivnosti koje uzajamni fond EU-a financira. Na administrativnoj razini operativni odbor je među ostalim odgovoran za odobravanje godišnjeg izvješća, revidiranih godišnjih financijskih izvještaja, ocjenu učinkovitosti internih sustava kontrole, poduzimanje mjera na temelju opažanja internih i vanjskih revizora itd.

Uzajamnim fondovima EU-a upravlja Komisija pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja koji daje jamstvo o uporabi sredstava Komisiji i trećim donatorima. Upravitelj uzajamnog fonda EU-a je dužnosnik je za ovjeravanje na osnovi poddelegiranja. Kao u slučaju Europskog razvojnog fonda, računovodstveni službenik uzajamnog fonda EU-a dužnosnik je za ovjeravanje Komisije koji je nadležan za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i kontnog plana koji su zajednički svim uzajamnim fondovima EU-a.

Uzajamni fond EU-a za Afriku

Krizni uzajamni fond Europske unije za stabilnost i rješavanje temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljenih osoba u Africi („EUTF za Afriku”) osnovan je 12. siječnja 2015. tijekom Sastanka na vrhu o migracijama u Valletti. Glavni su ciljevi ovog uzajamnog fonda potpora svih aspekata stabilnosti i doprinos boljem upravljanju migracijama kao i uklanjanje osnovnih uzroka destabilizacije, nasilnog raseljavanja i nezakonitih migracija, posebno promicanjem otpornosti, gospodarskih i jednakih mogućnosti, sigurnosti i razvoja i rješavanja problema kršenja ljudskih prava.

Uzajamni fond djeluje u tri glavna zemljopisna područja, i to u regiji Sahel i području jezera Čad, u regiji Roga Afrike te na sjeveru Afrike, no i susjedne zemlje zemalja koje ispunjavaju uvjete mogu imati koristi od projekata uzajamnog fonda, ovisno o slučaju. Uzajamni fond osniva se na ograničeno razdoblje, do 31. prosinca 2020. kako bi se odgovorilo na kratkoročne i dugoročne izazove u tim regijama. Uzajamnim fondom upravlja se iz Bruxellesa.

Godišnji financijski izvještaji uzajamnog fonda EU-a za Afriku

U skladu s člankom 7. Sporazuma o uspostavi kriznog uzajamnog fonda Europske unije za stabilnost i otklanjanje glavnih uzroka nezakonitih migracija i problema raseljenih osoba u Africi i njegovih internih pravila („Sporazum o uspostavi”) godišnji financijski izvještaji sastoje se iz dva dijela: (1) godišnjeg financijskog izvješća koje priprema upravitelj uzajamnog fonda EU-a i (2) godišnjih financijskih izvještaja koje priprema računovodstveni službenik Komisije, koji je, na temelju istog članka ujedno i računovodstveni službenik uzajamnog fonda.

U skladu s člankom 8. Sporazuma o uspostavi financijski izvještaji pripremaju se u skladu s računovodstvenim pravilima koje je donio računovodstveni službenik Komisije (računovodstvena pravila EU-a), koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS).

Reviziju godišnjih financijskih izvještaja provodi neovisni vanjski revizor, a konačne godišnje financijske izvještaje upravitelj uzajamnog fonda EU-a i računovodstveni službenik podnose operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

2016. je prva godina u kojoj se objavljuju financijski izvještaji uzajamnog fonda EU-a za Afriku. To je u skladu s člankom 8.3.2., prema kojem obveza računovodstvenog službenika za pripremu financijskih izvještaja vrijedi samo za tu prvu financijsku godinu, ako je uzajamni fond postojao više od šest mjeseci. Transakcije iz 2015. izražene su u usporednim podacima.

Najvažnija postignuća godine

Do kraja 2016. ukupne preuzete obveze iznosile su 2 555 milijuna EUR. Ukupni vanjski doprinosi iznosili su 152 milijuna EUR, a doprinosi iz proračuna EU-a i ERF-a iznosili su 2 403 milijuna EUR.

U samo godinu dana ukupno je 106 projekata u vrijednosti od 1 589 milijuna EUR odobreno za regiju Sahel/jezero Čad, Rog Afrike i regiju sjeverne Afrike. Projekte je moguće podijeliti po geografskim područjima kako slijedi: 65 programa u regiji Sahel/jezero Čad u ukupnom iznosu od 918,5 milijuna EUR, 35 programa u regiji Roga Afrike u ukupnom iznosu od 606 milijuna EUR te 6 programa u području sjeverne Afrike u ukupnom iznosu od 64,5 milijuna EUR. Projekt obuhvaća sljedeća prioritetna područja: razvojne koristi migracija (942 milijuna EUR); zakonite migracije i mobilnost (68 milijuna EUR); zaštitu i azil (233 milijuna EUR); sprečavanje nezakonitih migracija i borbu protiv njih; krijumčarenje migranata i trgovinu ljudima (170 milijuna EUR); vraćanje, ponovni prihvat i reintegraciju (163 milijuna EUR) te druga područja (13 milijuna EUR). Od odobrenog iznosa preuzete su obveze od 1 448 milijuna EUR, te su sklopljeni su ugovori s provedbenim partnerima u iznosu od 600 milijuna EUR.

BILANCA UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU

u tisućama EUR 31.12.2016. 31.12.2015. DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 44 854 — 44 854 — KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 70 731 — Primici od razlika u tečaju i povrati nepovezani s razlikama 9 476 — Novac i novčani ekvivalenti 14 879 32 642 95 086 32 642 UKUPNA IMOVINA 139 941 32 642 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze (138 502 ) (32 642 ) (138 502 ) (32 642 ) KRATKOROČNE OBVEZE Poslovne obveze (702) — Obračunani troškovi i odgođeni prihodi (736) — (1 439 ) — UKUPNE OBVEZE (139 941 ) (32 642 ) NETO IMOVINA — — SREDSTVA I PRIČUVE Akumulirani višak — — Poslovni rezultat godine — — NETO IMOVINA — —

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU

u tisućama EUR 2016. 2015. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija Prihodi od donacija 52 246 — 52 246 — Prihodi od razmjenskih transakcija Financijski prihodi 54 — Drugi razmjenski prihodi 43 — 97 — Ukupni prihodi 52 343 — RASHODI Troškovi poslovanja (49 042 ) — Ostali rashodi (3 301 ) — Ukupni rashodi (52 343 ) — POSLOVNI REZULTAT GODINE — —

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU

u tisućama EUR 2016. 2015. Poslovni rezultat godine — — Poslovanje (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja (115 585 ) — (Povećanje)/smanjenje potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama (9 476 ) — Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza 105 860 32 642 Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza 702 — Povećanje/(smanjenje) obračunanih troškova i odgođenih prihoda 736 — NETO NOVČANI TOK (17 763 ) 32 642 Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (17 763 ) 32 642 Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 32 642 — Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 14 879 32 642

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU

u tisućama EUR Akumulirani višak/ (manjak) Poslovni rezultat godine Neto imovina STANJE NA DAN 31.12.2015. — — — Poslovni rezultat godine — — — STANJE NA DAN 31.12.2016. — — —

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-A I UZAJAMNIH FONDOVA EU-a (17)

KONSOLIDIRANA BILANCA

u milijunima EUR 31.12.2016. 31.12.2015. DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 457 520 Doprinosi uzajamnom fondu — — Potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama — — 457 520 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 1 455 1 151 Potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama 143 172 Novac i novčani ekvivalenti 738 589 2 336 1 912 UKUPNA IMOVINA 2 794 2 432 DUGOROČNE OBVEZE Rezervacije (4) (4) Financijske obveze (106) (72) (110) (76) KRATKOROČNE OBVEZE Poslovne obveze (549) (520) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi (778) (855) (1 327 ) (1 376 ) UKUPNE OBVEZE (1 437 ) (1 451 ) NETO IMOVINA 1 357 980 SREDSTVA I PRIČUVE Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 42 323 38 873 Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova 2 252 2 252 Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova — — Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (40 146 ) (36 994 ) Poslovni rezultat godine (3 073 ) (3 152 ) NETO IMOVINA 1 357 980

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

u milijunima EUR 2016. 2015. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija Povrat troškova 8 90 Prihodi iz donacija uzajamnim fondovima 35 4 43 94 Prihodi od razmjenskih transakcija Financijski prihodi 4 8 Ostali prihodi 62 42 66 50 Ukupni prihodi 108 144 RASHODI Instrumenti pomoći (2 935 ) (3 059 ) Rashodi za sufinanciranje 15 (69) Financijski troškovi 4 (1) Rashodi koje su izvršili uzajamni fondovi (65) (4) Ostali rashodi (200) (163) Ukupni rashodi (3 181 ) (3 296 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (3 073 ) (3 152 )

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU

u milijunima EUR 2016. 2015. Poslovni rezultat godine (3 073 ) (3 152 ) Poslovanje Povećanje kapitala – doprinosi 3 450 3 200 (Povećanje)/smanjenje doprinosa uzajamnim fondovima (0) 39 (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja (242) 204 (Povećanje)/smanjenje potraživanja u vezi s razmjenskim transakcijama i naplativi iznosi u vezi s nerazmjenskim transakcijama 29 (43) Povećanje/(smanjenje) rezervacija — 4 Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza 34 (7) Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza 29 (179) Povećanje/(smanjenje) obračunanih troškova i odgođenih prihoda (78) 132 NETO NOVČANI TOK 149 198 Neto povećanje/(smanjenje) no