I. UVOD

Teroristički napadi kojima smo svjedočili u zadnje vrijeme redom su bili usmjereni na javne prostore. Napadači su pritom iskoristili slabosti tih „lakih meta” koje proizlaze upravo iz toga što su ti prostori otvoreni i javni. To se odnosi na pješačke zone, turističke lokacije, prometna čvorišta, trgovačke centre, vjerske objekte, tržnice na otvorenom, koncertne dvorane i gradske trgove, koji su bili poprišta napada u Barceloni, Berlinu, Bruxellesu, Londonu, Manchesteru, Nici i Stockholmu. Osim složenijih napada većih razmjera s kombinacijom eksploziva i vatrenog oružja Europa doživljava i sve više „niskotehnoloških” napada u javnim prostorima, u kojima se napadači služe svakodnevnim objektima, npr. vozilom za gaženje meta ili noževima za ubadanje. Mete se najčešće odabiru tako da broj žrtava bude što veći. Procjene prijetnje koje su proveli Europol i Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN) potvrđuju takvu orijentaciju u odabiru meta, koju teroristi otvoreno potiču i u svojim objavama na internetu.

Zaštita javnih prostora poseban je izazov za države članice. Naime, metom su bili ili bi mogli postati razni javni prostori, od potpuno otvorenih prostora do prostora koji su na različite načine donekle zaštićeni. U zaštitu takvih prostora mogu biti uključeni različiti dionici, a mete se razlikuju i prema razini rizika od velikog broja žrtava. Kako bi građani mogli nastaviti sa svakodnevnim životom, posebno je važno postići ravnotežu između poboljšanja sigurnosti i očuvanja otvorenosti javnih prostora.

Za zaštitu javnih prostora prvenstveno su odgovorne države članice, ali EU može i treba bolje poduprijeti njihova nastojanja. Kako je najavljeno u pismu namjere Europskom parlamentu i predsjedništvu Vijeća te u popratnom Planu za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Uniju, u ovom akcijskom planu iznose se mjere za pružanje smjernica i potpore državama članicama na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini radi zaštite javnih prostora. Ovaj je akcijski plan dio opsežnijeg paketa mjera za borbu protiv terorizma koji će se provoditi sljedećih šesnaest mjeseci. Iako se rizik nikad neće potpuno ukloniti, tim će se operativnim mjerama države članice poduprijeti u otkrivanju prijetnji, smanjenju osjetljivosti javnih prostora, nošenju s posljedicama terorističkih napada i poboljšanju suradnje.

EU može poduprijeti zaštitu javnih prostora na dva načina. Kao prvo, može poticati prekograničnu razmjenu najbolje prakse ciljanim financiranjem (poglavlje II.) te smjernicama i mrežama stručnjaka (poglavlje III.). Kao drugo, može u rad u tom području uključiti mnogo različitih dionika s lokalne razine i iz privatnog sektora (poglavlje IV.). Ovim se akcijskim planom na temelju zajedničkog, mrežnog pristupa uspostavlja niz foruma za sustavniju i bolje strukturiranu razmjenu informacija i najbolje prakse s ciljem zaštite javnih prostora. Rad na zaštiti javnih prostora temeljit će se na relevantnim mjerama i iskustvu stečenom u područjima kao što su zaštita kritične infrastrukture ili pripravnost na kemijske, biološke, radiološke i nuklearne sigurnosne rizike, čime će se stvoriti sinergije među tim povezanim područjima.

II. FINANCIJSKA SREDSTVA EU-A ZA ZAŠTITU JAVNIH PROSTORA

Financijska sredstva EU-a još su jedan način potpore državama članicama u zaštiti javnih prostora, iskorištavanju iskustva i najbolje prakse drugih država članica te jačanju prekogranične suradnje. To se, naprimjer, može odnositi na mjere za promicanje i podupiranje razvoja inovativne infrastrukture radi osiguranja javnih prostora uz očuvanje njihove otvorenosti. S tim ciljem Komisija kratkoročno i dugoročno stavlja na raspolaganje više sredstava EU-a.

Za hitne, kratkoročne potrebe Komisija uz ovaj akcijski plan danas objavljuje i poziv na podnošenje projektnih prijedloga u okviru Fonda za unutarnju sigurnost (ISF) – Policija, i to u ukupnom iznosu od 18,5 milijuna EUR. Tim će se sredstvima poduprijeti transnacionalni projekti za bolju zaštitu javnih prostora.

Osim toga, ona se mogu upotrijebiti za potporu operativnoj suradnji na terenu. Kako bi se poboljšala suradnja službi koje prve reagiraju nakon terorističkog napada, EU će u okviru tog poziva na podnošenje prijedloga osigurati sredstva za projekte suradnje radi jačanja koordinacije između službi za kazneni progon, službi civilne zaštite i zdravstvenih službi u kritičnoj fazi neposredno nakon napada.

To će se kratkoročno financiranje 2018. dopuniti sredstvima iz inicijative Inovativne mjere za gradove u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj. Među mjerama koje se mogu financirati su osiguravanje otpornosti konstrukcija zgrada na napade, fizička zaštita lokacija na kojima se okuplja velik broj ljudi i promicanje integrirane sigurnosti (en. „security by design”). To bi moglo uključivati mjere za povećanje zaštite, promicanje javne sigurnosti u fazi projektiranja javnih prostora i rasvjete te informativne kampanje u okviru mjera urbane obnove. Komisija je 15. rujna 2017. objavila poziv na iskaz interesa u okviru Inovativnih mjera za gradove kako bi se upoznala s interesom i potencijalnim idejama za testiranje inovativnih rješenja za sigurnost javnih prostora. Ta će saznanja uključiti u oblikovanje budućih poziva na podnošenje prijedloga u tom području. Na temelju toga Komisija će u listopadu 2018. objaviti poziv s proračunskim sredstvima u iznosu i do 100 milijuna eura u okviru Inovativnih mjera za gradove, a jedna od glavnih tema bit će sigurnost.

Važno je među upravljačkim i lokalnim tijelima te korisnicima odgovornima za upravljanje tim sredstvima povećati svijest o osjetljivosti javnih prostora, informirati ih i razmjenjivati dobru praksu za promicanje integrirane sigurnosti. Komisija poziva države članice, gradove i regije da bolje integriraju zaštitu javnih prostora u ulaganja u infrastrukturu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda.

Urbanističko planiranje i projektiranje mogu doprinijeti zaštiti javnih prostora. Amsterdamskim paktom, koji su 2016. sklopili ministri EU-a nadležni za urbana pitanja, utvrđen je Plan EU-a za gradove. Riječ je o integriranom i koordiniranom pristupu urbanoj dimenziji EU-a te nacionalnim politikama i zakonodavstvu. Taj Plan trenutačno uključuje 12 prioriteta. Komisija će u listopadu 2017. predložiti temu sigurnosti javnih prostora kao novo partnerstvo s državama članicama, usmjereno na poboljšanje znanja, regulative i financiranja. Države članice i lokalne vlasti pozivaju se da podrže tu inicijativu.

Prijetnje javnim prostorima razvijaju se i mijenjaju, zbog čega trebamo bolji uvid u tendencije, rizike i moguće mjere za njihovo ublažavanje. Zato trebamo bolje iskorištavati prilike za istraživanja u tom području. Na temelju Sedmog okvirnog programa i programa Obzor 2020. EU je dosad financirao 48 istraživačkih projekata povezanih sa sigurnosti i zaštitom javnih prostora, i to u ukupnom iznosu od 195 milijuna EUR U mnogima od tih projekata ostvareni su rezultati koje je sada potrebno proširiti i prema potrebi ulaganjima poduprijeti njihovo prenošenje u praksu. Kako bi se rezultati istraživanja povezani sa zaštitom javnih prostora mogli bolje iskoristiti u praksi, Komisija će uspostaviti razmjenu između foruma stručnjaka i Europske mreže službi kaznenog progona nadležnih za tehnološka pitanja (ENLETS) te u razmjenu uključiti mrežu stručnjaka iz programa Obzor 2020.

Potrebno je nastaviti istraživanja radi poboljšanja kapaciteta za detekciju eksploziva, vatrenog oružja i drugih vrsta oružja ili kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih (KBRN) materijala koji se unose u javne prostore. Osim toga, u istraživanjima je potrebno ispitati djelotvornost različitih mjera ublažavanja, utvrditi strategije za smanjenje osjetljivosti i povećati otpornost različitih potencijalnih meta. U tom pogledu ključnu ulogu ima testiranje. Za ispunjavanje tih potreba bit će potrebna prilagodba istraživačkih projekata u okviru programa Obzor 2020.

Cilj Mjera/rezultat Rok Potpora u obliku kratkoročnog financiranja mjera država članica za zaštitu javnih prostora. 18,5 milijuna EUR dostupno iz Fonda za unutarnju sigurnost (ISF). To će uključivati sredstva za projekte suradnje usmjerene na jačanje koordinacije između službi za kazneni progon, službi civilne zaštite i zdravstvenih službi u kritičnoj fazi neposredno nakon napada. Poziv na podnošenje prijedloga objavljen u listopadu 2017. Više sredstava iz strukturnih fondova za zaštitu javnih prostora. Osigurati financijska sredstva u okviru Inovativnih mjera za gradove kao dijela Europskog fonda za regionalni razvoj. Poziv na podnošenje prijedloga objavit će se do listopada 2018.

III. MREŽE STRUČNJAKA I SMJERNICE EU-A ZA ZAŠTITU JAVNIH PROSTORA

Države članice imaju različite pristupe i iskustva u zaštiti javnih prostora. EU ih može podržati u suočavanju sa sve većim izazovima u području zaštite javnih prostora tako da osigura forum za razmjenu s time povezanog stručnog znanja i najbolje prakse. Ta bi se razmjena trebala odvijati na svim bitnim razinama – na razini politike, na razini stručnjaka za kazneni progon i na operativnoj razini među jedinicama za kazneni progon specijaliziranima za zaštitu javnih prostora. Kako je najavljeno u Devetom izvješću o napretku prema uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije i istaknuto u sveobuhvatnoj procjeni sigurnosne politike EU-a, ta se razmjena temelji na mrežnom pristupu kojim se nastoji osigurati strukturiranija razmjena prakse i iskustava iz prošlih napada, oblikovanje smjernica i razmjena inovativnih rješenja za bolju zaštitu javnih prostora.

Na razini politike Komisija je nedavno uspostavila skupinu EU-a za politiku zaštite lakih meta kako bi pojačala suradnju i koordinaciju među državama članicama. U okviru skupine okupljat će se kreatori nacionalnih politika te će se prikupljati, razmjenjivati i širiti primjeri najbolje prakse kako bi ih Komisija uključila u daljnje mjere za zaštitu javnih prostora. Rad skupine usmjerit će se u dva foruma: forum stručnjaka i forum gospodarskih subjekata (više o potonjem u poglavlju IV.).