Vlada je u vezi sa slobodom medija i medijskim pluralizmom izradila nacrt zakona za jačanje neovisnosti medijskog regulatornog tijela i povećanje transparentnosti vlasništva nad medijima. Pravo na pristup informacijama u pravilu je pravno i formalno zaštićeno Ustavom, no javna tijela mogu primjenjivati različite prakse objavljivanja. Od Izvješća o vladavini prava za 2020. očuvana je stabilnost sveobuhvatnog okvira za zaštitu novinara. Aktualna pandemija bolesti COVID-19 dovela je do smanjenja prihoda od oglašavanja, što je u gospodarskom smislu utjecalo na medijski pluralizam i novinare jer se smanjila sigurnost radnih mjesta u tom sektoru, posebno za slobodne stručnjake. Vlada je donijela nekoliko mjera potpore za rješavanje tih pitanja.

Strateški okvir za borbu protiv korupcije razrađen je od prošlogodišnjeg izvješća na temelju novog Nacionalnog akcijskog plana za 2021.–2025., koji je Vlada donijela 2021. Akcijskim planom ojačava se sudjelovanje ministarstava u koordinaciji i provedbi mjera za borbu protiv korupcije i razvija se sudjelovanje civilnog društva u rješavanju pitanja borbe protiv korupcije. Kad je riječ o kaznenom progonu korupcije, dokazala se djelotvornost kaznenopravnog sustava u utvrđivanju predmeta korupcije na visokoj razini. Mjere za jačanje prevencije uključuju nove neobvezujuće smjernice za lobiranje i sukob interesa, no one ne sadržavaju jasne provedbene odredbe. U tijeku je zakonodavni postupak za donošenje sveobuhvatnih pravila o zaštiti zviždača i očekuje se da će se dovršiti do kraja ove godine. Sustav imovinskih kartica ažuriran je kako bi se političke savjetnike ministara obvezalo na podnošenje izjave o financijskim interesima. Osim toga, Vlada je najavila da namjerava ojačati okvir za financiranje političkih stranaka.

Akcijskim planom za 2021.–2025. dodijeljene su nove odgovornosti postojećoj mreži za borbu protiv korupcije. Uz praćenje aktivnosti predviđenih Akcijskim planom glavni ciljevi mreže za borbu protiv korupcije uključuju razvoj i razmjenu primjera najbolje prakse, podržavanje suradnje te razmjenu znanja i iskustava. Mreža, koja se izvorno sastojala od koordinatora za borbu protiv korupcije iz svakog ministarstva, sada je proširena tako da uključuje predstavnike policije, civilnog društva, Parlamenta, Nacionalnog ureda za reviziju i povremene vanjske dionike . Predviđeno je da se mreža sastaje četiri do pet puta godišnje, a prema tijelima i civilnom društvu imat će ključnu ulogu u provedbi Akcijskog plana. Očekuje se širenje mreže i razvoj strateških partnerstava. Tijela i civilno društvo smatraju da tijela i organizacije uključene u mrežu dobro surađuju.

Kaznenopravni sustav za istraživanje i kazneni progon korupcije ima odgovarajuće resurse i dobro funkcionira iako nedostaje specijalizirana potpora državnim odvjetnicima. Tijekom 2020. zaprimljeno je 78 prijava kaznenih djela korupcije , a pokrenuto je 56 kaznenih postupaka . Kaznenopravni sustav pokazao se djelotvornim u utvrđivanju slučajeva korupcije: u tijeku su četiri predmeta povezana s korupcijom na visokoj razini, uključujući nedavni predmet koji se odnosi na razvojni projekt Porto Franco u Tallinnu, zbog kojeg je prethodna Vlada podnijela ostavku u siječnju 2021. U državnom odvjetništvu zaposlena su dva državna odvjetnika i jedan pomoćnik državnog odvjetnika koji rade na kaznenim djelima povezanima s korupcijom. U okružnom uredu državnog odvjetništva zaposleno je šest specijaliziranih državnih odvjetnika i četiri pomoćnika državnog odvjetnika odgovornih za predmete korupcije . Ljudski resursi posvećeni istragama korupcije primjereni su s obzirom na broj otvorenih predmeta. Međutim, državnim odvjetnicima trebalo bi pružiti specijaliziranu podršku, kao što su stručnjaci za javnu nabavu i revizori. U Akcijskom planu za borbu protiv korupcije predviđa se da će Ured državnog odvjetništva razviti postupovne i analitičke kapacitete u području poslovne korupcije i financijskog kriminala zapošljavanjem revizorâ i pomoćnog osoblja, no nije utvrđen rok u kojem se to mora ostvariti . Nema novih pomaka u izobrazbi u području borbe protiv korupcije za državne odvjetnike i suce.

Izrađene su neobvezujuće smjernice o lobiranju i sukobu interesa. Vlada je 18. ožujka 2021. donijela dva nova skupa smjernica. Smjernicama „Dobra praksa u komunikaciji s lobistima za dužnosnike”, koje su namijenjene ministrima, njihovim savjetnicima, višim dužnosnicima u ministarstvima i vladinim agencijama, uključujući državnog tajnika, nastoji se povećati transparentnost donošenja politika. Dobrovoljne su i neobvezujuće. Donesene su na preporuku GRECO-a, koji je savjetovao da se izradi dobrovoljan opći registar lobista i uspostavi dobrovoljan sustav lobiranja za zastupnike u Parlamentu . Međutim, u dokumentu se ne navodi kako će se poticati njihova provedba: službenici kojima je namijenjena dobra praksa moraju pročitati smjernice, a čelnik predmetnog tijela zadužen je za nadzor praktične provedbe smjernica. „Smjernice za ministre i njihove savjetnike o izbjegavanju sukoba interesa”, koje su namijenjene samo ministrima i njihovim savjetnicima, sadržavaju skup načela , uključujući načelo o rotirajućim vratima. Načelima se savjetuje suzdržavanje od prelaska u upravljačko ili nadzorno tijelo privatnih poduzeća i zaklada koje djeluju u istom području djelatnosti u roku od godinu dana od odstupanja s dužnosti. Ograničenje se ne odnosi na druge funkcije u takvom poduzeću ili zakladi. Prema odredbama o provedbi ministar ili savjetnik moraju proučiti smjernice i poticati da se završi namjenski internetski tečaj. Donošenje tih smjernica, zajedno s novim modulom e-izobrazbe o komunikaciji s lobistima, jedan su od očekivanih rezultata Akcijskog plana za borbu protiv korupcije 2021.–2025. Skupina država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) istaknula je da je uvrštavanje pravila o rotirajućim vratima u smjernice konkretan i pozitivan korak naprijed .

Zakon o borbi protiv korupcije izmijenjen je kako bi se obveza prijavljivanja interesa proširila i na političke savjetnike ministara . Prema GRECO-u izmjene predstavljene Parlamentu pozitivan su razvoj događaja . Kad je riječ o zaštiti zviždača, u tijeku je zakonodavni postupak za novi sveobuhvatni propis i očekuje se da će se dovršiti do kraja 2021.

U tijeku su rasprave o nadzoru financiranja stranaka. Prijedlog za ukidanje Odbora za nadzor financiranja političkih stranaka i prijenos njegovih ovlasti na Nacionalni ured za reviziju donesen je 2020. Nakon promjene vlade prijedlog je odbačen i nova Vlada, koja je jačanje nadzora financiranja političkih stranaka proglasila ključnim prioritetom, radi na novoj zakonodavnoj reformi kako bi povećala nadležnosti Odbora. Trenutačno je Odbor za nadzor financiranja političkih stranaka glavno tijelo zaduženo za nadzor računa političkih stranaka. Ima ovlasti istraživati i prijavljivati moguće nepravilnosti i ispitivati zakonitost donacija. U okviru ovlasti za izricanje sankcija može izricati novčane kazne i zahtijevati vraćanje nezakonitih donacija. Vlada smatra da bi se moglo poboljšati još nekoliko područja, posebno ovlasti za traženje dokumenata i provođenje sankcija kad se nezakonite donacije ne vrate niti ne prebace u državni proračun. Na primjer, trenutačno Odbor može tražiti dokumente isključivo od subjekata navedenih u zakonu, ali ne i od drugih (treće strane).

Pandemija bolesti COVID-19 ograničeno je utjecala na rizike od korupcije. Pandemija nije uvelike utjecala na broj istraga koje je otvorilo državno odvjetništvo. Kako bi spriječila rizike od korupcije i povećala transparentnost u okviru pandemije, Vlada je donijela posebne smjernice o postupku javne nabave u posebnoj ili izvanrednoj situaciji. Osim toga, donijela je smjernice radi sprječavanja rizikâ od korupcije i povećanja transparentnosti u kampanji cijepljenja protiv bolesti COVID-19.

III.Medijski pluralizam i sloboda medija

U Estoniji je sloboda izražavanja pravno i formalno zaštićena Ustavom Republike Estonije . Sekundarnim zakonodavstvom izričito se jamči pravo novinara da zaštite svoje izvore te se potiče sloboda medija u radijskom i televizijskom sektoru . Pravo na informacije izričito je priznato Ustavom, Zakonom o javnom informiranju i Zakonom o zaštiti osobnih podataka . U tijeku je izrada zakonodavnog akta za prenošenje revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u estonsko nacionalno pravo.

Ministarstvo kulture izradilo je nacrt zakona za jačanje neovisnosti medijskog regulatornog tijela – Tijela za zaštitu potrošača i tehničkog regulatornog tijela. Nacrt zakona o prenošenju revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u nacionalno pravo , koji je bio u pripremi 2020. , sada je odobrila Vlada i podnijela ga Parlamentu . Nacrtom se predviđaju promjene povezane s funkcijama i nadležnostima nacionalnog medijskog regulatornog tijela, koje djeluje kao upravno tijelo Ministarstva gospodarstva i komunikacija, a trenutačno nema nadležnosti za nadzor medijskog sadržaja. Predviđena je posebna odredba kojom će se omogućiti neovisnost i nepristranost medijskog regulatornog tijela u izvršavanju zadaća kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu neovisnosti navedeni u revidiranoj Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama . Medijsko regulatorno tijelo izvješćuje je li uspjelo zadržati odgovarajuće resurse za izvršavanje svojih zadaća, pa čak i osigurati neke dodatne ljudske resurse .

Očekuje se da će se izmjenama zakonodavstva poboljšati transparentnost vlasništva nad medijima. Prenošenjem odgovarajućih odredbi revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama u nacionalno pravo prvi bi se put konkretno obvezalo medijske kuće da objave svoju vlasničku strukturu . Trenutačno ne postoje posebne zakonske odredbe kojima se zahtijeva objavljivanje podataka o vlasništvu iako su opće informacije o poduzetništvu elektronički, javno i slobodno dostupne u Poslovnom registru, a vlasnici svih glavnih kanala poznati su javnosti . U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. za situaciju povezanu s transparentnošću vlasništva nad medijima do donošenja novog zakona i dalje je utvrđen srednji rizik jer informacije o krajnjem vlasništvu nad medijskim kućama nisu u svim slučajevima dostupne javnosti. U Estoniji je zabilježena visoka koncentracija informativnih medija.

Smatra se da je pandemija bolesti COVID-19 novinarima uzrokovala uglavnom gospodarske probleme. Dionici smatraju da je pandemija utjecala na medijski pluralizam i zaštitu novinara prvenstveno u gospodarskom smislu jer se smanjila sigurnost radnih mjesta u tom sektoru, posebno za slobodne stručnjake. Kako bi ublažilo učinak smanjenja prihoda od oglašavanja uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 na izdavače, ali i pomoglo izdavačima dnevnih i/ili tjednih novina, uključujući lokalne novine, da ostanu financijski održivi, Ministarstvo kulture provelo je 2020. dva kruga za primanje zahtjeva za pomoć zbog krize. Nadalje, stopa PDV-a za elektroničke publikacije smanjena je s 20 na 9 %, odnosno na razinu za tiskane publikacije. Povećanje broja digitalnih pretplata pomoglo je izdavačima da ublaže učinke smanjenih prihoda od oglašavanja .

Pravo na pristup informacijama pravno je i formalno zaštićeno Ustavom, ali se njegova provedba u praksi može razlikovati. Kao i prošle godine, dionici su skrenuli pozornost na to da javna uprava u određenim slučajevima uskraćuje i/ili odgađa pristup javnim informacijama. Prema izvješćima neka ministarstva široko tumače utvrđene iznimke koje se odnose na zahtjeve za objavljivanje, kao što je zaštita podataka . To dovodi do raznolikih praksi u pristupu informacijama. To je potvrđeno i u Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021., u kojem je za zaštitu prava na informacije i dalje utvrđen srednji rizik.

Nisu zabilježene velike sustavne prijetnje novinarima. Od Izvješća o vladavini prava za 2020. očuvana je stabilnost sveobuhvatnog okvira za zaštitu novinara. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. i dalje se rizikom smatra to što kleveta nije dekriminalizirana i što se za nju izriče novčana kazna ili kazna zatvora od najviše dvije godine. Od Izvješća o vladavini prava za 2020. na Platformi Vijeća Europe za zaštitu novinarstva i sigurnost novinara objavljena su dva nova upozorenja. Upozorenja se odnose na akte koji negativno utječu na slobodu medija . Prvo je upozorenje u međuvremenu riješeno i Vlada je odgovorila da se drugo upozorenje odnosi na građanski postupak pred neovisnim sudom u čiji rad ona ne smije intervenirati.

IV.Druga institucionalna pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže

Estonija je parlamentarna republika s jednodomnim parlamentom, u kojem Vijeće Vrhovnog suda za ocjenu ustavnosti može provoditi ex-post ocjenu ustavnosti, uključujući, pod određenim uvjetima, na temelju ustavne tužbe. Uz pravosudni sustav Ured državnog odvjetnika (pravobranitelja) važan je za sustav provjere i ravnoteže. Napredni alati informacijske i komunikacijske tehnologije omogućuju uključivanje javnosti i dionika.

Ministarstvo pravosuđa nastavlja razvijati projekt za poboljšanje postupka donošenja zakona. Ministarstvo pravosuđa radi na novim načinima za poboljšanje zakonodavnog postupka, posebno kad je riječ o savjetovanju s dionicima. Projektom „radnog prostora za zajedničko stvaranje” nastoji se poboljšati postupak donošenja zakona, a posebno sudjelovanje dionika. Cilj je osigurati da zakonodavna politika bude uključiva, predvidljiva i zasnovana na znanju te da građani u vrlo ranoj fazi dobiju dobar pregled onoga što Vlada planira. Projektom bi se trebala povećati i transparentnost te pojednostavniti koordinacija zahvaljujući upotrebi modernih digitalnih alata. Vremenski okvir za provedbu projekta dio je novih Smjernica za razvoj zakonodavne politike do 2030., koje je Parlament donio u studenome 2020. Opći je cilj tih smjernica dobiti dosljedan temelj za zakonodavstvo te dionicima i društvu pružiti jasna očekivanja na kojima će temeljiti svoje sudjelovanje u zakonodavnom postupku. Konačno, cilj je povećati kvalitetu i smanjiti količinu novog zakonodavstva .

Izmjenama zakonodavstva Zdravstvenom odboru i Vladi dodijeljene su ovlasti za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 bez uspostavljanja sustava za krizne situacije. Kao što je navedeno u Izvješću o vladavini prava za 2020., Estonija je proglasila kriznu situaciju od 12. ožujka 2020. do 18. svibnja 2020. i imenovala premijera upraviteljem kriznim situacijama. Zakonodavne naredbe premijera u toj ulozi bile su otvorene za sudsko preispitivanje pred Upravnim sudom, ali nisu bile podložne parlamentarnoj ni predsjedničkoj kontroli. Parlament je 17. svibnja 2020. donio izmjene Zakona o sprječavanju i suzbijanju zaraznih bolesti kojima su Zdravstvenom odboru i Vladi dodijeljene ovlasti za donošenje mjera za sprječavanje i kontrolu pandemije bolesti COVID-19 . Na temelju tog zakonodavstva Vlada može uvesti privremena ograničenja, pri čemu bi svako ograničenje trebalo odgovarati opsegu i svrsi problema u to vrijeme te bi trebalo biti u skladu s načelom proporcionalnosti. Parlament u skladu sa svojim poslovnikom i unutarnjim pravilima redovnim postupkom nadzire aktivnosti izvršne vlasti. Parlament je nastavio raditi tijekom pandemije, a donesen je i niz mjera kako bi se fizički kontakti, a time i rizik od zaraze, što više smanjili.

U svim naredbama Vlade povezanima s pandemijom bolesti COVID-19 navode se informacije o tome kako ih se može pravno osporiti . Osim toga, Vrhovni sud utvrdio je da osoba može osporiti opću naredbu u roku od 30 dana od datuma kad naredba počne proizvoditi učinak na tu osobu . Od proljeća 2020. do 1. ožujka 2021. Upravni sud u Tallinnu zaprimio je približno 40 tužbi, od kojih je polovina riješena . Vrhovnom sudu podnesen je jedan zahtjev za pokretanje ocjene ustavnosti. U tom je predmetu Vijeće za ocjenu ustavnosti klauzulu uredbe ministra kulture kojom su utvrđeni uvjeti za državnu potporu institucijama izvedbenih umjetnosti proglasilo nespojivom s ustavnim zahtjevom jednakosti pred zakonom , a samim tim i ništavnom .

Ured državnog odvjetnika dobio je akreditaciju razine A kao nacionalna institucija za ljudska prava. Postupak za akreditaciju pred Globalnim savezom nacionalnih institucija za ljudska prava (GANHRI) započeo je 2019. i odgođen je zbog pandemije bolesti COVID-19. U prosincu 2020. postupak je završen i državni odvjetnik dobio je akreditaciju. Kao što je opisano u Izvješću o vladavini prava za 2020., kao nacionalnoj instituciji za ljudska prava dodijeljene su mu nove zadaće, uključujući djelovanje povezano s ugovorima UN-a i mehanizmima za zaštitu ljudskih prava . Zbog tog proširenog mandata državnom odvjetniku dodijeljeni su dodatni ljudski resursi i financijska sredstva, koji se čine dostatnima za primjereno ispunjavanje njegovih zadaća. Nadalje, u slučaju nedostatnih resursa institucija može zatražiti financijska sredstva od Parlamenta, koja se obično dodjeljuju . Uz svoje nove funkcije i osim uobičajenih zadaća pravobranitelja, državni odvjetnik ima i nekoliko drugih ovlasti. On ima pravo podnijeti zahtjev za ocjenu ustavnosti i pravo pokrenuti disciplinski postupak protiv sudaca te djeluje kao posrednik između građana i Vrhovnog suda. Sama je institucija mehanizam za filtriranje zahtjeva građana za ocjenu ustavnosti, koji se na kraju šalju Vijeću za ocjenu ustavnosti Vrhovnog suda. Na vlastitu inicijativu ili na zahtjev građanina državni odvjetnik može pokrenuti disciplinski postupak protiv sudaca, koji je ograničen na ponašanje u skladu sa sudačkim dužnostima i njihovo ispunjavanje te se ne može odnositi na osnovanost njihovih odluka. Ta se ovlast izvršava u suradnji s Vrhovnim sudom kako bi se izbjeglo preklapanje zahtjeva i postupaka.

Program za civilno društvo za razdoblje 2021.–2024. izradilo je Ministarstvo unutarnjih poslova u suradnji s civilnim društvom. Na temelju estonskog koncepta razvoja civilnog društva Vlada promiče civilno društvo u okviru novog Programa za civilno društvo za razdoblje 2021.–2024., koji je zamijenio prethodni Plan razvoja civilnog društva za razdoblje 2021.–2030. Novi je program usmjereniji na razvoj strateškog partnerstva između organizacija civilnog društva i javnih institucija. Ta praksa suradnje provodi se od početka programa, u okviru kojeg su organizacije civilnog društva bile uključene u postupak, a dionici su rad Ministarstva unutarnjih poslova, koje je odgovorno za projekt, i organizacija civilnog društva na tom projektu opisali kao zajedničko stvaranje.