OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Promicanjem razvoja sekuritizacijskog tržišta na temelju dobrih poslovnih praksi pridonijet će se ponovnoj uspostavi održivog razvoja i otvaranju radnih mjesta u dosljednosti s prioritetnim ciljem Komisije. Nadalje, zajedničkim, kvalitetnim okvirom EU-a za sekuritizacije potaknut će se daljnja integracija financijskih tržišta Unije te pridonijeti diversifikaciji izvora financiranja i oslobađanju kapitala kako bi kreditne institucije lakše mogle kreditirati kućanstva i poduzeća. Radi ostvarenja tog cilja potrebno je poduzeti sljedeće dvije mjere. Kao prvo, treba razviti zajednički temeljni okvir za sekuritizacije za sve sudionike na tržištu i utvrditi podgrupu transakcija koje ispunjuju određene kriterije prihvatljivosti: jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije, odnosno STS sekuritizacije. Upravo je to predmet Komisijina Prijedloga uredbe o sekuritizaciji. Kao drugo, treba izmijeniti regulatorni okvir za sekuritizacije u zakonodavstvu EU-a, uključujući u područjima kapitalnih zahtjeva za kreditne institucije i investicijska društva koja su inicijatori, sponzori ili ulagatelji u te instrumente, kako bi se osigurao regulatorni tretman STS sekuritizacija koji je osjetljiviji na rizik. Takav diferencirani regulatorni tretman već postoji u određenim zakonodavnim instrumentima, osobito u delegiranom aktu o bonitetnim zahtjevima u pogledu likvidnosti banaka (koeficijent likvidnosne pokrivenosti). To se sada mora dopuniti izmjenama tretmana regulatornog kapitala za STS sekuritizacije u Uredbi br. 575/2013 (Uredba o kapitalnim zahtjevima). Trenutačni okvir za sekuritizaciju u Uredbi o kapitalnim zahtjevima u osnovi se temelji na standardima koje je izradio Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) prije više od jednog desetljeća te se u njima STS sekuritizacije ne razlikuju od drugih složenijih i manje transparentnih transakcija. Globalna financijska kriza otkrila je niz nedostataka u sadašnjem okviru za sekuritizaciju. Među njima su: • automatsko oslanjanje na eksterne rejting-sustave pri utvrđivanju kapitalnih zahtjeva; • nedostatna osjetljivost na rizik zbog nedostatka dostatnih činitelja rizika u pristupima za utvrđivanje pondera rizika; • prociklički učinci litice u kapitalnim zahtjevima. Kako bi se riješili ti nedostatci i pridonijelo povećanju otpornosti institucija na tržišne šokove, BCBS je u prosincu 2014. donio preporuku za revidirani sekuritizacijski okvir (revidirani bazelski okvir). Revidirani bazelski okvir osmišljen je radi smanjenja složenosti trenutačnih regulatornih kapitalnih zahtjeva, boljeg odražavanja rizika pozicija u sekuritizaciji i omogućivanja uporabe podataka koji su institucijama na raspolaganju za određivanje kapitalnih zahtjeva na temelju vlastitih izračuna, čime bi se smanjilo oslanjanje na eksterne rejting-sustave. Na temelju revidiranog bazelskog okvira institucije mogu izračunati kapitalne zahtjeve za svoje sekuritizacijske pozicije u skladu s jedinstvenom hijerarhijom pristupa na čijem se vrhu nalazi pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. Ako institucija ne može primijeniti pristup zasnovan na internim rejting-sustavima, mora primijeniti pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting-sustavima, pod uvjetom da za tu izloženost ima vanjsku procjenu kreditnog rizika koja ispunjuje niz operativnih zahtjeva. Ako institucija ne može primijeniti ni pristup zasnovan na eksternim rejting-sustavima, zato što se nalazi na području sudske nadležnosti u kojem to nije dopušteno ili stoga što joj nedostaju podatci potrebni za uporabu tog pristupa, treba primijeniti standardizirani pristup na temelju nadzorne formule. Revidiranim bazelskim okvirom trenutačno nije predviđen tretman STS sekuritizacija koji je osjetljiviji na rizik. Međutim, BCBS trenutačno radi na tome da se u novi okvir uključe kriteriji za STS koji su 23. srpnja 2015. zajednički doneseni s Međunarodnom organizacijom komisija za vrijednosne papire (IOSCO). Ishod u tom području djelovanja ne očekuje se prije sredine 2016. Na europskoj razini, nakon što je Komisija objavila poziv za savjetovanje, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) objavilo je 7. lipnja 2015. „Izvješće o kvalificiranim sekuritizacijama”, u kojem je preporučilo snižavanje kapitalnih zahtjeva za STS sekuritizacije na razumnu razinu u odnosu na one utvrđene revidiranim bazelskim okvirom i izmjenu regulatornih kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije utvrđenih u Uredbi o kapitalnim zahtjevima u skladu s revidiranim bazelskim okvirom kako bi se riješile slabosti sadašnjih propisa. EBA je za STS sekuritizacije rekalibrirala prema dolje tri pristupa koja je BCBS osmislio za revidirani bazelski okvir. Kako bi se pridonijelo općim ciljevima Komisijina Prijedloga uredbe o sekuritizaciji, a to su ponovno pokretanje sekuritizacijskih tržišta na održivijoj osnovi i stvaranje sigurnog i učinkovitog instrumenta za financiranje i upravljanje rizikom, predlaže se izmjena regulatornih kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije u Uredbi o kapitalnim zahtjevima radi: - provedbe pristupâ za izračun regulatornog kapitala utvrđenih u revidiranom bazelskom okviru (članci 254. do 268.); i - uvođenja rekalibracije za STS sekuritizacije, dosljedno s preporukom EBA-e (članci 243., 260., 262., i 264.).

Kao prvo i kako bi uklonila svaki oblik automatskog oslanjanja na eksterne rejting-sustave, institucija bi trebala primjenjivati vlastiti izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva ako ima odobrenje za primjenu pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima (IRB) u odnosu na izloženosti iste vrste kao odnosne izloženosti te sekuritizacije i u mogućnosti je izračunati regulatorne kapitalne zahtjeve u odnosu na odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane (Kirb), u svakom slučaju podložno nekim unaprijed definiranim parametrima (SEC-IRBA). Institucijama koje ne mogu primjenjivati pristup SEC-IRBA u odnosu na svoje pozicije u određenoj sekuritizaciji trebao bi biti na raspolaganju pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting-sustavima (SEC-ERBA) . U okviru pristupa SEC-ERBA, sekuritizacijskim tranšama trebali bi se dodijeliti kapitalni zahtjevi na temelju njihova eksternog rejtinga. Ako prva dva pristupa nisu na raspolaganju ili bi primjena pristupa SEC-ERBA dovela do nerazmjernih regulatornih kapitalnih zahtjeva u odnosu na kreditni rizik koji je uključen u odnosne izloženosti, institucije bi trebale imati mogućnost primjenjivati standardizirani pristup sekuritizaciji (SEC-SA) koji bi se oslanjao na nadzornu formulu, a kao parametar upotrebljavaju se kapitalni zahtjevi koji bi se, na temelju SA pristupa, izračunali za odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane (Ksa).