Informacije o djelatnostima i proizvodima subjekata od presudne su važnosti pružateljima kapitala pri donošenju odluka. Jedinstvena europska pristupna točka doprinijet će daljnjoj integraciji financijskih usluga i tržištâ kapitala u jedinstveno tržište, učinkovitijoj raspodjeli kapitala u cijelom EU-u te promicanju razvoja manjih nacionalnih tržišta kapitala i gospodarstava zahvaljujući njihovoj većoj vidljivosti. Jedinstvena europska pristupna točka omogućit će i subjektima koji nisu uvršteni na burzu, među ostalim malim i srednjim poduzećima, da dobrovoljno stave informacije na raspolaganje. To će im olakšati pristup kapitalu.

Uspostavljanje jedinstvene europske pristupne točke do 2024. glavna je mjera akcijskog plana za uniju tržišta kapitala koji je Europska komisija donijela u rujnu 2020. Jedinstvena europska pristupna točka doprinijet će postizanju ciljeva unije tržišta kapitala tako što će u cijelom EU-u omogućiti pristup informacijama koje objavljuju subjekti i koje su relevantne za tržišta kapitala, financijske usluge i održivo financiranje, tj. prvenstveno informacijama o njihovim gospodarskim aktivnostima i proizvodima. Jedinstvena europska pristupna točka omogućit će učinkovit i nediskriminirajući pristup tim informacijama.

Većina dionika ima slična stajališta o dimenziji infrastrukture i tome kako bi jedinstvena europska pristupna točka trebala prikupljati informacije te predlaže da se jedinstvena europska pristupna točka temelji na postojećim nacionalnim ili europskim kanalima za izvješćivanje. Osim toga, dionici su pozvali na to da se informacije objavljuju putem jedinstvene europske pristupne točke u isto vrijeme kad se objavljuju na drugi način ili putem drugog kanala.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Države članice ne mogu pojedinačno u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove inicijative. Države članice trenutačno imaju određenu slobodu u osmišljavanju pravila o mehanizmima i formata obveza korporativnog izvješćivanja koje su uspostavljene zakonodavstvom EU-a. Rezultat toga izražena je zemljopisna i tematska fragmentacija mehanizama i formata za objavu informacija u Uniji, što povećava troškove pristupa i obrade za korisnike korporativnih informacija. Dodatnim pojedinačnim mjerama država članica ta bi se fragmentacija smanjila samo ako bi one bile usmjerene na isti cilj stvaranja jedinstvene pristupne točke i uklanjanja niza prepreka, što nije vjerojatan scenarij bez koordiniranog pristupa.

Komisija pruža prilagođeno stručno znanje putem inicijative za tehničku pomoć kako bi pomogla državama članicama EU-a u osmišljavanju i provedbi reformi za poticanje rasta u širokom rasponu područja politike. Tehnička pomoć nacionalnim nadležnim tijelima za provedbu jedinstvene europske pristupne točke može se djelomično financirati Komisijinim programom inicijative za tehničku pomoć. Komisija će programom inicijative za tehničku pomoć davati i informacije o praktičnim aspektima reformi. To može biti u obliku strateškog ili pravnog savjeta, studija, osposobljavanja i službenih putovanja stručnjaka u predmetnu državu. Financiranje putem inicijative za tehničku pomoć temelji se na godišnjim krugovima zahtjeva.

Ovim se prijedlogom poštuju temeljna prava i načela priznata posebno Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Jedinstvena europska pristupna točka poboljšat će pristup informacijama koje uključuju osobne podatke. To je nužno kako bi se promicale inovacije na temelju podataka u području financija, pridonijelo integraciji europskih tržišta kapitala, usmjeravala ulaganja u održive djelatnosti te povećala učinkovitost za potrošače i poduzeća. Jedinstvena europska pristupna točka poboljšat će pristup samo onim osobnim podacima koji se moraju obrađivati u skladu s pravom Unije ili drugom pravnom osnovom u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 jer se ovim prijedlogom ne uvode novi zahtjevi za izvješćivanje o podacima koji nadilaze već postojeće zahtjeve.

Ovaj prijedlog odnosi se prvenstveno na imenovanje tijela za prikupljanje koja su potrebna za uspostavljanje jedinstvene europske pristupne točke. Zahvaljujući pojednostavnjenju kanala za objavu, jedinstvena europska pristupna točka dovest će do pojednostavnjenja i veće učinkovitosti prvenstveno na strani potražnje (korisnici), uz manje troškove pretraživanja i obrade, a u određenoj mjeri i za subjekte u pogledu obveza podnošenja podataka.

Procijenjeni su i sljedeći aspekti, no smatra se da su oni u većoj mjeri tehničke prirode i manje važni za ostvarenje specifičnih ciljeva jedinstvene europske pristupne točke: i. pravovremenost pristupa informacijama putem jedinstvene europske pristupne točke; ii. osiguranje cjelovitosti podataka i vjerodostojnosti izvora; iii. nastavak priznavanja prethodnih odredbi; iv. razdoblje zadržavanja; v. načela povezana s „dobrovoljnim informacijama” koje će biti dostupne putem jedinstvene europske pristupne točke.

U procjeni učinka analizirano je više opcija politike kako bi se ostvarili specifični ciljevi omogućivanja neometanog i integriranog pristupa javnim informacijama relevantnih subjekata i kako bi se povećala digitalna upotreba (i ponovna upotreba) tih informacija. Potencijalne opcije politike koje su relevantne za ovaj Prijedlog povezane su sa sljedećim dimenzijama: 1. raspon informacija kojima se može pristupiti putem jedinstvene europske pristupne točke; 2. format informacija kojima se može pristupiti putem jedinstvene europske pristupne točke; 3. prikupljanje informacija kojima se može pristupiti putem jedinstvene europske pristupne točke i povezivanje postojećih točaka za prikupljanje. To su glavni aspekti u rješavanju prepoznatih problema i glavni čimbenici troškova.

(7)Kako bi informacije bile digitalno upotrebljive, subjekti bi ih trebali dostavljati tijelima za prikupljanje u formatu iz kojeg se mogu izdvojiti podaci ili, ako je to propisano pravom Unije, u strojno čitljivom formatu. Subjekti bi uz informacije koje dostavljaju tijelima za prikupljanje trebali priložiti i metapodatke koje ta tijela za prikupljanje zahtijevaju. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje provedbenih tehničkih standarda koje je izradilo relevantno europsko nadzorno tijelo i kojima se pobliže određuju metapodaci za svaku informaciju, struktura informacija i informacije koje je potrebno dostaviti u strojno čitljivom formatu te koji se strojno čitljivi format treba upotrebljavati u tom slučaju.

(5)Za potrebe funkcioniranja ESAP-a trebalo bi imenovati tijela za prikupljanje koja će od relevantnih subjekata prikupljati informacije o financijskim uslugama, tržištima kapitala i održivosti. U slučaju da tijelo za prikupljanje osnovano u skladu s pravom Unije ne postoji, države članice određuju jedan od službeno imenovanih mehanizama uspostavljenih na temelju Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća za prikupljanje i pohranu informacija te o tome na odgovarajući način obavješćuju Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA). Taj službeno imenovani mehanizam trebao bi djelovati kao tijelo za prikupljanje kako je definirano u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) XXXX/XXX [Uredba o ESAP-u] i obavljati posebne zadaće utvrđene u toj uredbi. Ako se od europskog nadzornog tijela ili određenog nadležnog tijela u skladu s pravom Unije zahtijeva da na svojim internetskim stranicama sastavlja i objavljuje informacije o relevantnim subjektima i njihovim financijskim proizvodima u vezi s financijskim uslugama, tržištima kapitala i održivosti, to bi tijelo trebalo djelovati kao tijelo za prikupljanje kako je definirano u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) XXXX/XXX [Uredba o ESAP-u]. To bi tijelo informacije trebalo objavljivati u formatu iz kojeg se mogu izdvojiti podaci te navesti imena i identifikacijsku oznaku pravnog subjekta za taj subjekt, ako je dostupna, te vrstu informacija.

(2)ESAP se uspostavlja u skladu s Uredbom (EU) XXX/XXX Europskog parlamenta i Vijeća [Uredba o ESAP-u] kako bi se donositeljima odluka u gospodarstvu i društvu omogućio jednostavan pristup podacima u cilju donošenja utemeljenih odluka koje služe učinkovitom funkcioniranju tržišta. Uspostava zajedničkih europskih podatkovnih prostora u ključnim sektorima, uključujući financijski, služila bi toj svrsi. Očekuje se da će se u financijskom svijetu u nadolazećim godinama provesti digitalna transformacija i Unija bi to trebala poduprijeti, posebno promicanjem financiranja temeljenog na podacima. Nadalje, stavljanje održivog financiranja u središte financijskog sustava ključno je za ostvarivanje zelene tranzicije gospodarstva Unije. Kako bi zelena tranzicija gospodarstva bila ostvarena održivim financiranjem, informacije o održivosti poduzeća moraju biti lako dostupne kako bi se ulagači bolje informirali pri donošenju odluka o ulaganjima. U tu svrhu potrebno je poboljšati javni pristup financijskim i nefinancijskim informacijama o fizičkim ili fizičkim osobama koje moraju objavljivati informacije ili koje tijelu za prikupljanje na dobrovoljnoj osnovi dostavljaju financijske informacije i informacije o održivosti u vezi sa svojim gospodarskim aktivnostima („subjekti”). Učinkovito sredstvo za to na razini Unije uspostava je centralizirane platforme, jedinstvene europske pristupne točke („ESAP”), koja omogućuje elektronički pristup svim relevantnim informacijama.

(8)Subjekti bi morali biti odgovorni za informacije koje dostavljaju tijelima za prikupljanje. Osiguravanjem cjelovitosti podataka i vjerodostojnosti izvora omogućila bi se zaštita subjekata od neopravdanih izmjena njihovih informacija i izgradilo povjerenje javnosti u ESAP. Stoga bi dokumenti koje subjekti dostavljaju tijelima za prikupljanje trebali sadržavati kvalificirani elektronički pečat, koji subjekt koji dostavlja informacije prilaže informacijama koje dostavlja tijelima za prikupljanje ako se taj pečat zahtijeva, u skladu sa specifikacijama utvrđenima u Uredbi (EU) XXXX/XXX [Uredba o ESAP-u].

(9)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao mišljenje [unijeti datum].

(10)S obzirom na to da cilj ove Uredbe, to jest usklađivanje zahtjeva za objavljivanje javnih informacija koje bi trebale biti dostupne u okviru ESAP-a, ne mogu dostatno ostvariti države članice, te se zbog njezina opsega ili učinaka on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

(11)Sljedeće uredbe trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti:

–Uredba (EZ) br. 1060/2009 o agencijama za kreditni rejting;

–Uredba (EU) br. 236/2012 o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza;

–Uredba (EU) br. 648/2012 o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju;

–Uredba (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala;

–Uredba (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo;

–Uredba (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i ulaganja;

–Uredba (EU) br. 537/2014 o posebnim zahtjevima u vezi zakonske revizije subjekata od javnog interesa;

–Uredba (EU) br. 596/2014 o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta);

–Uredba (EU) br. 600/2014 o tržištima financijskih instrumenata;

–Uredba (EU) br. 909/2014 o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira;

–Uredba (EU) br. 1286/2014 o dokumentima s ključnim informacijama za upakirane investicijske proizvode za male ulagatelje i investicijske osigurateljne proizvode (PRIIP-ovi);

–Uredba (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja;

–Uredba (EU) 2015/2365 o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i ponovne uporabe;

–Uredba (EU) 2016/1011 o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova;

–Uredba (EU) 2017/1129 o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu;

–Uredba (EU) 2017/1131 o novčanim fondovima;