·iz rezerve na temelju godišnjih izjava poduzeća u kojima navode svoje potrebe za kvotama. Do 2018. ta je rezerva de facto dodijeljena samo „novim pristupnicima”, tj. poduzećima koja nisu izvješćivala u razdoblju 2009. – 2012. Od 2018. novi pristupnici i pozicionirana poduzeća mogu dobiti kvote iz rezerve na ravnopravnoj osnovi.

Ovo se izvješće temelji na vanjskom tehničkom radu za Komisiju i na opsežnim savjetovanjima s dionicima, uključujući internetsku anketu za poduzeća na koja se to odnosi, te razmatranja u okviru Savjetodavnog foruma koji je osnovan u skladu s člankom 23. Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima.

Uredba o fluoriranim stakleničkim plinovima dovoljno je ambiciozna kako bi EU-u osigurala da ispuni svoje obveze na svjetskoj razini u skladu s Kigalijskom izmjenom. Glavna mjera za postizanje toga postupno je smanjenje upotrebe HFC-ova u EU-u, pri čemu će se ukupne količine HFC-ova koje poduzeća smiju uvesti u EU ili ih ondje proizvesti (tj. staviti na tržište prvi put) postupno smanjivati do 2030. (mjereno u ekvivalentu CO2).

U širem smislu, troškovi nastali za industriju provedbom mjera koje su već bile uključene u prethodnu Uredbu (EZ) br. 842/2006 prethodno su se procjenjivali na otprilike milijardu EUR za 2015., s porastom do 1,5 milijarde EUR 2030. Osim toga, troškovi povezani s postupnim smanjenjem HFC-ova procjenjuju se na otprilike 1,5 milijardi EUR godišnje. Međutim, zapravo se očekuje da će troškovi biti niži. Prvi se iznos temelji na pretpostavci da se upotreba HFC-ova neće smanjiti do 2030., ali pokretanjem postupnog smanjenje HFC-ova u skladu s novom Uredbom, njihova će se upotreba znatno smanjiti. Drugi iznos oprezno se temelji na dostupnim informacijama samo za 2010. Stoga u obzir nisu uzete nove tehnologije koje su se otad pojavile ni smanjenje troškova tehnologija koje su klimatski prihvatljive. Ipak, usporedbom tih iznosa s ostvarenim značajnim smanjenjem emisija vidljivo je da su mjere u pogledu fluoriranih stakleničkih plinova vrlo isplative u usporedbi s eventualnim mjerama u drugim sektorima. Procjenjuje se da prosječni troškovi smanjenja, na temelju tehnologije dostupne 2010., iznose 16 EUR po toni ekvivalenta CO2.3 Dobici u području energetske učinkovitosti vjerojatno će anulirati dodatne prethodne troškove ulaganja.

·na temelju ex post izvješća provjerava imaju li uvoznici opreme s HFC-ovima potrebna odobrenja za kvote te

·na temelju ex post izvješća provjerava jesu li se poduzeća pridržavala svojih ograničenja kvota te ih sankcionira smanjenjem budućih kvota,

·nadzire godišnje ex post izvješćivanje poduzeća u sustavu kojim upravlja Europska agencija za okoliš,

·upravlja ex ante izjavama o kvotama, ponovno izračunava nove referentne vrijednosti kvota svake tri godine i postavlja nove kvote jednom godišnje,

Suprotno tome, mogućnost izdavanja odobrenja za kvote uvelike je upotrebljavana 2015. i 2016., s obzirom na to da se određeni broj uvoznika pripremao na obvezu posjedovanja odobrenja za uvoz rashladne i klimatizacijske opreme te opreme za dizalice topline od 1. siječnja 2017. Od ukupne kvote, 9 % odobreno je uvoznicima opreme 2015., odnosno 12 % 2016. Radi usporedbe, udio HFC-ova u uvezenoj rashladnoj i klimatizacijskoj opremi te opremi za dizalice topline u ukupnoj količini HFC-ova namijenjenih EU-u 2015. iznosio je, u skladu s izvješćem poduzeća, 7 %. Iako su poduzete te pripremne radnje, neki su uvoznici opreme u anketi izrazili brojne sumnje u pogledu razumijevanja pravila, poteškoća u planiranju svoje potražnje ili pronalasku nositelja kvota koji su voljni prodati odobrenja te u pogledu visokih cijena za odobrenja. Kako bi se otklonila zabrinutost, registar HFC-ova izmijenjen je kako bi se omogućilo delegiranje odobrenja te kako bi poduzeće potom moglo koordinirati stjecanje odobrenja za skupinu uvoznika. Na primjer, strani proizvođači opreme mogu dobiti odgovarajuća odobrenja i dalje ih delegirati onim poduzećima koja uvoze opremu. Očekuje se da će se tom novom mogućnošću pospješiti usklađenost, posebno uvoznicima manjih količina, obično MSP-ovima i mikropoduzećima. Tu su mjeru općenito prihvatile organizacije dionika. 14

Ex post podaci o izvješćivanju poduzeća trenutačno su dostupni samo za 2015. Ti podaci pokazuju da je postupno smanjenje u 2015. premašeno. Ukupne prijavljene količine iznosile su 8 % ispod dopustivog ograničenja. Brojna poduzeća nisu u potpunosti iskoristila svoje dodijeljene kvote, pri čemu su novi pristupnici bili općenito manje učinkoviti nego pozicionirana poduzeća. Dionici su istaknuli kako je to vjerojatno tako zbog i. nerazumijevanja novih pravila, uključujući razliku između kvota i odobrenja, ii. potrebe da se osigura i sukladnost s obvezama na temelju Uredbe REACH kojih neki novi pristupnici možda nisu bili svjesni kad su se prijavljivali za kvote, te iii. činjenica da su se mnoga poduzeća za postupno smanjenje pripremala povećanjem uvoza 2014., netom prije početka postupnog smanjenja (tako da im možda više nije trebala puna kvota 2015.). Više dionika naglasilo je i kako će još uvijek biti potrebna nastojanja sa svih strana kako bi svi sudionici na tržištu, posebno proizvođači prethodno napunjene opreme i njihovi uvoznici te novi pristupnici, bolje razumjeli svoju ulogu u postupnom smanjenju.

5.Troškovi Kigalijske izmjene Montrealskog protokola

Procjenjuje se da će se primjenom Kigalijske izmjene spriječiti porast temperature za gotovo 0,5 Celzijevih stupnjeva do kraja stoljeća, čime se znatno doprinosi klimatskim ciljevima Pariškog sporazuma. Uredba o fluoriranim stakleničkim plinovima omogućit će EU-u ispunjenje obveza u skladu s Kigalijskom izmjenom do 2030., što je ujedno i posljednja godina za koju je postavljen cilj u Uredbi o fluoriranim stakleničkim plinovima. Kigalijskom izmjenom jamči se da će i ostale zemlje koje su ratificirale Sporazum poduzeti mjere za smanjenje HFC-ova. Tako će europsko poduzetništvo postati konkurentnije onome u inozemstvu. Osim toga, očekuje se da će globalni prijelaz na klimatski prihvatljive tehnologije rezultirati povećanjem ulaganja u inovacije i nižim cijenama alternativnih tehnologija zbog ekonomije razmjera. Time se otvaraju poslovne prilike za predvodnike kao što je industrija EU-a.

Primjenom Kigalijske izmjene podrazumijeva se da će države članice ubuduće morati davati veći doprinos za Multilateralni fond. U ovom se trenutku ne mogu izračunati točni iznosi. Iznosi će ovisiti o budućim pregovorima, koji se održavaju svake tri godine između razvijenih stranaka i stranaka u razvoju iz Montrealskog protokola, te o detaljnim parametrima kao što su kriteriji prihvatljivosti troškova za postupno smanjenje HFC-ova, koje još treba usuglasiti.

Ipak, tehničko tijelo Montrealskog protokola, Odbor za tehničku i ekonomsku procjenu (TEAP), izračunalo je troškovne raspone do 2050. za četiri prijedloga izmjena u pogledu HFC-ova prije sastanka u Kigaliju kako bi se ubrzali pregovori. Te grube procjene mogu dati naznake opsega potrebnog financiranja. Analizom Odbora za tehničku i ekonomsku procjenu dobiveni su troškovni rasponi prijedloga koji se kreću od 3200 do 5000 milijuna EUR za najjeftiniji prijedlog te od 8800 do 13 400 za najskuplji. Uzimajući u obzir obveze utvrđene u Kigalijskoj izmjeni, troškovi će vjerojatno biti viši od najniže procjene i znatno niži od najviše procjene. Uz napomenu da su te približne vrijednosti vrlo nesigurne, godišnja potreba za financiranjem vjerojatno će iznositi najmanje 100 milijuna EUR godišnje, od čega će države članice morati doprinijeti oko 50 % u skladu s rasponom doprinosa koji utvrđuju Ujedinjeni narodi.

Taj se iznos čini prilično skromnim u usporedbi s obvezama razvijenih zemalja u okviru Pariškog sporazuma, u skladu s kojima moraju osigurati 100 milijardi USD godišnje za financiranje u području klime do 2025.

6.Zaključci

U ovom je trenutku dovršen samo jedan puni „godišnji” ciklus postupnog smanjenja, a rashladna i klimatizacijska opreme te oprema za dizalice topline obuhvaća se u okviru postupnog smanjenja tek odnedavno – od 1. siječnja 2017. Isto tako postoje naznake da na trenutačno dostupne podatke još uvijek utječe početni nedostatak razumijevanja kod dionika. Stoga je prerano za dubinsku procjenu funkcioniranja mehanizma za postupno smanjenje i za detaljnu ocjenu svih mogućih učinaka odabranog načina dodjele kvota.

Ipak, provedena analiza i savjetovanje s dionicima ukazuju na to da se postupno smanjenje odvija kako bi trebalo. Razvoj cijena potpuno je u skladu s očekivanjima i poštuje se ukupno ograničenje EU-a u pogledu HFC-ova. Odabrani način dodjele s jedne strane omogućuje stabilnost na tržištu, a s druge strane fleksibilnost novih dionika pri ulasku na tržište.

Imajući na umu da će poduzeća morati smanjiti svoju prodaju HFC-ova u skladu s postupnim smanjenjem, besplatna dodjela kvota nekim dionicima na tržištu može koristiti više nego drugima. Osim toga, dostupnost besplatnih kvota iz rezerve na jednostavan zahtjev znatno je povećala broj dionika s malim iznosima kvota. Kako bi se vidjelo u kojem će se smjeru sljedećih godina kretati ta situacija za male i nove uvoznike plina, potrebno je daljnje praćenje. Osim toga, potrebno je kontinuirano pratiti i tržišnu situaciju uvoznika opreme, koji u trenutačnom sustavu dodjele ovise o nositeljima kvota za dobivanje odobrenja za uvoz.

Trenutačni način, koji se temelji na internetskom portalu F-Gas, Europskoj komisiji omogućuje provedbu sustava kvota uz tek malo dodatno opterećenje ili dodatne troškove za države članice. Na taj se način omogućuje uspješna provedba postupnog smanjenja i zaštićuju se ciljevi koji se odnose na zaštitu okoliša. Većina periodičnih troškova u državama članicama posljedica su obveza koje su već utvrđene prethodnom Uredbom (EZ) br. 842/2006. Međutim, od država članica ubuduće će se tražiti veći doprinos Multilateralnom fondu u svrhu financiranja Kigalijske izmjene, u skladu s njihovim obvezama iz Montrealskog protokola.

U skladu s prethodno navedenim nalazima Komisija trenutačno ne namjerava izmijeniti način dodjele kvota. Komisija će se umjesto toga usredotočiti na omogućivanje nesmetane provedbe postojećeg načina i pomaganje svim dionicima da bolje shvate i ispune svoje obveze kako bi postupno smanjenje HFC-ova u EU-u bilo uspješno. Istodobno će Komisija nastaviti pobliže pratiti funkcioniranje tog načina dodjele i njegove učinke, imajući na umu da je do 31. prosinca 2022. potrebno provesti sveobuhvatno preispitivanje Uredbe o fluoriranim stakleničkim plinovima.