Svemir je važan za Europu.

Europa – države članice, Europska svemirska agencija (ESA), Europska organizacija za iskorištavanje meteoroloških satelita (EUMETSAT) i EU – postigla je brojne uspjehe u svemiru s revolucionarnim tehnologijama i istraživačkim misijama, kao što je ESA-ina misija Rosetta, raspolaže jedinstvenim mogućnostima u promatranju Zemlje i meteorologiji, poput Meteosata, te komercijalnim telekomunikacijama i sustavima lansiranja poput onih iz obitelji Ariane i Vega koji su vodeći u svijetu. Europa danas predstavlja drugi najveći proračun za svemir u svijetu s programima i objektima diljem više europskih zemalja. Između 2014. i 2020. samo će EU uložiti više od 12 milijardi EUR u svemirske aktivnosti. Posjeduje sustave svjetske klase, kao što su Copernicus za promatranje Zemlje, te EGNOS i Galileo za satelitsku navigaciju i geopozicioniranje. S 18 satelita koji su trenutačno u orbiti i više od 30 planiranih u sljedećih 10 – 15 godina, EU je najveći institucionalni klijent usluga lansiranja u Europi.

Svemirske tehnologije, podaci i usluge postali su neophodan dio svakodnevnih života europskih građana: pri korištenju mobilnim telefonima i sustavima za automobilsku navigaciju, gledanju satelitske televizije ili podizanju gotovine. Satelitima se pružaju neposredne informacije u slučaju katastrofa, poput potresa, šumskih požara ili poplava, omogućavajući timovima hitne pomoći i spašavanja da se bolje koordiniraju. Poljoprivreda ima koristi od boljeg korištenja zemljišta. Poboljšana je sigurnost prometne i energetske infrastrukture, kojima se zahvaljujući satelitskim tehnologijama može učinkovitije upravljati. Globalni izazovi uslijed porasta stanovništva, povećane potražnje za resursima i klimatskih promjena zahtijevaju informacije o našem planetu koje rješenja temeljena na svemiru mogu lakše pružiti.

Svemirske tehnologije, podaci i usluge mogu poduprijeti brojne politike i ključne političke prioritete EU-a, uključujući konkurentnost našeg gospodarstva, klimatske promjene, jedinstveno digitalno tržište i održivo upravljanje prirodnim resursima. Svemir je i strateški važan za Europu. Jača ulogu Europe kao snažnijeg globalnog čimbenika te je važan za njezinu sigurnost i obranu. Svemirska politika može pomoći u stvaranju novih radnih mjesta, rastu i ulaganjima u Europi. Ulaganje u svemir pomiče granice znanosti i istraživanja. Europa ima svemirski sektor svjetske klase, sa snažnom industrijom proizvodnje satelita, koja obuhvaća oko 33 % otvorenih svjetskih tržišta, kao i dinamičan sektor usluga niže u lancu (downstream) s velikim broj MSP-ova. Europsko svemirsko gospodarstvo, uključujući proizvodnju i usluge, zapošljava više od 230 000 stručnih osoba te mu je 2014. vrijednost bila procijenjena na 46 – 54 milijarde EUR, što predstavlja oko 21 % vrijednosti globalnog svemirskog sektora.

Ukupni međunarodni kontekst svemirskih aktivnosti brzo se mijenja: konkurencija je sve veća, novi sudionici donose izazove i nove ambicije u svemirskim aktivnostima, svemirske aktivnosti postaju sve više komercijalne, s većom uključenosti privatnog sektora, a važne tehnološke prekretnice prekidaju tradicionalne industrijske i poslovne modele u sektoru, smanjujući troškove pristupa svemiru i njegove upotrebe. Kombinacija svemirskih podataka s digitalnim tehnologijama i drugim izvorima podataka otvara brojne poslovne prilike za sve države članice.

Europa mora zajedno raditi na promicanju svojeg vodećeg položaja u svemiru, povećanju svojeg udjela na svjetskim svemirskim tržištima i iskorištavanju prednosti i prilika koje svemir pruža. Na temelju članka 189. Ugovora (UFEU) Komisija stoga predlaže novu Svemirsku strategiju za Europu usmjerenu na četiri strateška cilja.

1.Povećavanje koristi svemira za društvo i gospodarstvo EU-a

Potencijal svemirskih rješenja još nije u potpunosti iskorišten, kao ni šire mogućnosti korištenja svemirskih podataka. Svemirski sektor mora biti bolje povezan s drugim politikama i gospodarskim područjima na razini EU-a te u svim državama članicama. Svemirski programi EU-a, Copernicus, EGNOS i Galileo, trebali bi biti bolje iskoristivi. Cilj je Komisije optimizirati koristi koje svemir donosi društvu i širem gospodarstvu EU-a. Postizanje toga podrazumijeva poticanje potražnje među javnim i privatnim korisnicima, olakšavanje pristupa i korištenja svemirskim podacima te poticanje razvoja i korištenja inovativnim aplikacijama niže u lancu. Podrazumijeva i osiguravanje kontinuiteta i razvoja svemirskih programa EU-a usmjerenih na korisnike.

1.1.Poticanje korištenja svemirskim uslugama i podacima

Podaci i usluge dobiveni svemirskim sustavima, uključujući satelitske slike, informacije o zemljopisnom položaju i satelitske komunikacije, već doprinose brojnim javnim politikama i gospodarskim sektorima: od zaštite okoliša do sigurnosti u prometu, precizne poljoprivrede, kontrole ribljih stokova, praćenja pomorskih ruta i uočavanja izljeva nafte, do urbanog i regionalnog planiranja. Potencijalna su područja primjene iznimno velika i još uvijek nedovoljno iskorištena. Komisija će stoga poticati korištenje svemirskim uslugama, podacima i aplikacijama u politikama EU-a kad god pružaju učinkovita rješenja. Osigurat će potporu zakonodavstva EU-a u pogledu njihova čim većeg korištenja te će poduzeti redovita preispitivanja kako bi utvrdila prepreke i nove prilike, uključujući administrativna pojednostavnjenja.

Komisija će poduzeti konkretne mjere, uključujući i regulatorne ako je to opravdano i korisno, kako bi predstavila program Galileo na određenim tržištima ili područjima, kao što su mobilni telefoni, europska kritična infrastruktura i zrakoplovstvo. Novi čipsetovi i prijamnici koji dođu na europsko tržište trebali bi biti kompatibilni s Galileom i EGNOS-om. Kako bi poduprla nastojanja industrije, Komisija će uspostaviti dobrovoljno označivanje i postupak certificiranja.

Dugoročno gledano, Komisija će poticati upotrebu svemirskih rješenja putem standardizacije mjera i planova te integriranjem svemira u buduće strategije u područjima, primjerice, autonomnih i povezanih automobila, željeznica, zrakoplovstva i bespilotnih letjelica. Komisija će objaviti europski plan radionavigacije kako bi olakšala uvođenje aplikacija globalnog navigacijskog satelitskog sustava u sektorske politike.

To bi se trebalo poduprijeti popratnim mjerama na nacionalnoj i regionalnoj razini. Komisija će, zajedno s GSA-om i drugima, organizirati kampanje podizanja razine svijesti, uspostaviti mreže potpore (na primjer Copernicus Relays i Copernicus Academy) te pružiti tehničku podršku kad je riječ o inovativnoj i prekograničnoj nabavi za svemirska rješenja.

Program Copernicus jedan je od vodećih pružatelja podataka dobivenih promatranjem Zemlje. No, tehničke prepreke korisnicima trenutačno ne dopuštaju potpuno iskorištavanje podataka i informacija koje on pruža. Komisija će stoga unaprijediti pristup i iskorištavanje svemirskih podataka omogućavajući njihovo uzajamno obogaćivanje s drugim izvorima podataka, olakšavajući integraciju s digitalnim istraživačkim infrastrukturama, u podudarnosti s inicijativom Europski oblak. Točnije, Komisija će raditi na većem širenju podataka iz Copernicusa dobivenih promatranjem Zemlje. Pokrenut će više poticajnih usluga temeljenih na platformama koje pružaju pristup dodatnim skupovima podataka i mogućnostima mrežnog procesiranja u kojima će europska industrija zauzeti vodeću ulogu. Te će mjere otvoriti nove poslovne prilike za europsku industriju, uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća, te će istraživačkim institucijama, tijelima javne vlasti i poduzećima omogućiti daljnji razvoj i koristi od svemirskih rješenja. S obzirom na to da svemirske podatke često treba iskorištavati zajedno s nesvemirskim podacima kako bi se ostvario njihov puni potencijal za krajnje korisnike, Komisija će obratiti posebnu pozornost na interoperabilnost skupova podataka, nadovezujući se na Direktivu INSPIRE i Europski okvir za interoperabilnost.

Snažnije veze s komercijalnim sektorom niže u lancu ključne su za razvijanje prilagođenih aplikacija, približavanje novim korisnicima i povezivanje svemira s drugim sektorima. Stoga će Komisija uspostaviti okvirne uvjete za poticanje tih veza. Utvrdit će jasne granice između besplatnih osnovnih informacijskih usluga programa Copernicus i komercijalnih aplikacija niže u lancu. Uvest će i „industrijsko ispitivanje” kojim će se provjeravati mogu li dobavljači koji se nalaze niže u lancu pružati pouzdane i pristupačne usluge.

Svemirske i satelitske komunikacije mogu poboljšati i povezivost za europsko digitalno društvo i gospodarstvo. Sateliti mogu pružiti troškovno učinkovita rješenja, osobito pri povezivanju imovine i ljudi u udaljenim i odobalnim područjima, ili kao dio budućih 5G mreža, gdje će i brojne aplikacije i usluge koje se koriste svemirskim podacima zahtijevati neprekinutu povezanost. Komisija će s državama članicama raditi na promicanju dugoročnih okvira suradnje koji potiču međudjelovanje satelita i zemaljskih tehnologija te će okupiti predmetne poslovne zajednice.

Glavne mjere: Komisija će učiniti sljedeće: -promicati korištenje rješenjima programa Copernicus, EGNOS i Galileo u politikama EU-a ako je to opravdano i korisno, uključujući i kratkoročno, s mjerama koje uvode upotrebu Galilea za mobilne telefone te kritičnim infrastrukturama koje se koriste vremenskom sinkronizacijom, -olakšati korištenje podacima i informacijama programa Copernicus pojačanim širenjem podataka i uspostavljanjem usluga temeljenih na platformama, promicanjem sučelja s nesvemirskim podacima i uslugama, -poticati razvoj svemirskih aplikacija s većom uključenosti novih sudionika iz različitih područja, -zajedno s državama članicama i industrijom promicati učinkovitu upotrebu satelitskih komunikacija temeljenu na potražnji kako bi se poticala opća povezivost u svim državama članicama.

1.2.Unapređenje svemirskih programa EU-a i ispunjavanje potreba novih korisnika

Privatni će sektor upotrebljavati i ulagati u svemirska rješenja samo ako korisnici i poduzeća budu sigurni da će se pružanje usluga i podataka Copernicusa, EGNOS-a i Galilea nastaviti i ubuduće. Komisija stoga potvrđuje svoju predanost stabilnosti svemirskih programa EU-a i jačanju konkurentskih prednosti sustava, značajkama kao što su provjera autentičnosti i visok stupanj točnosti Galilea. U promjenjivoj okolini i na tržištima koja se brzo razvijaju, ovi se sustavi moraju nastaviti razvijati kako bi i dalje pružali najsuvremenije usluge uz veću učinkovitost i stabilnost.