1.Uvod

Tri četvrtine europskih građana smatraju da su klimatske promjene vrlo ozbiljan problem. Primijećene promjene klime već uvelike utječu na ekosustave, gospodarske sektore te na zdravlje i dobrobit stanovnika Europe. Ukupni prijavljeni gospodarski gubici uzrokovani ekstremnim vremenskim uvjetima i drugim ekstremnim događajima povezanima s klimatskim promjenama u Europi u razdoblju 1980.–2016. iznosili su više od 436 milijardi EUR te su među državama članicama EU-a bili raspodijeljeni na sljedeći način :

Samo kao posljedica klimatskih promjena, godišnja šteta na europskoj kritičnoj infrastrukturi mogla bi se, prema scenarijima uobičajenog poslovanja, do kraja stoljeća udeseterostručiti (s trenutačnih 3,4 milijarde EUR na 34 milijarde EUR) . Gubici bi bili najveći u sektorima industrije, prometa i energetike.

Očekivana godišnja šteta na kritičnoj infrastrukturi u europskim regijama zbog klimatskih promjena, do kraja stoljeća (u milijunima EUR)

Na ovim zemljovidima, koji prikazuju štetu na kritičnoj infrastrukturi, vidljiv je trend: učinci klimatskih promjena u Europi općenito će biti neravnomjerno raspoređeni s obzirom na mjesto i vrijeme pojavljivanja. Na primjer:

·Sredozemlje će biti teže pogođeno učincima smrtnosti stanovništva zbog vrućine, restrikcija vode, gubitka staništa, potražnje za energijom za hlađenje te šumskih požara,

·prema scenariju s visokim emisijama (porast temperature na globalnoj razini od 3,2 °C do 5,4 °C u razdoblju 2081.–2100.) , u obalnim regijama moglo bi doći do gospodarskih gubitaka od otprilike 39 milijardi EUR godišnje do 2050. te do 960 milijardi EUR godišnje do kraja stoljeća ,

·preliminarni dokazi upućuju na to da bi došlo da znatnog smanjenja ekosustava alpske tundre u Europi, čak i kad bi globalno zatopljenje, u skladu s Pariškim sporazumom, ostalo unutar ograničenja od 2 °C. Osim što ima ključnu ulogu u regulaciji vode i slatke vode koju koriste ljudi, alpska tundra važna je za turizam i ruralne zajednice te u njoj žive endemske vrste koje postoje samo u Europi.

Požari u Švedskoj prošlog ljeta pokazali su da, bez obzira na rezultate modela i projekcija, ni jedna europska zemlja nije zaštićena od posljedica klimatskih promjena.

Sve je više dokaza da je Europa osjetljiva i na učinke klimatskih promjena u dijelovima svijeta izvan njezinih granica, primjerice putem trgovine, međunarodnih financijskih tokova, migracija i sigurnosti. Rizici povezani s klimatskim promjenama ne poznaju granice jer su ljudi, ekosustavi i gospodarstva na globalnoj razini međusobno povezani na bezbroj načina. Pristupanjem prilagodbi kao globalnom javnom dobru za hvatanje u koštac s prekograničnim rizicima mogu se otkriti prilike za jačanje međunarodne suradnje za postizanje otpornosti . Pomažući drugima da se prilagode, zemlje donatori pomažu i same sebi.

Komisija je prikupila početne dokaze o tome kako učinci klimatskih promjena u drugim dijelovima svijeta mogu putem međunarodne trgovine (uvoz i izvoz) utjecati na Europu. Na zemljovidu u nastavku prikazana je procjena gubitaka u godišnjem BDP-u EU-a (u milijardama EUR) zbog učinka klimatskih promjena u ostatku svijeta, putem međunarodne trgovine. Brojke navedene za različite regije predstavljaju gubitke do kraja stoljeća u scenariju s visokim emisijama (crvena boja) i u slučaju da zatopljenje u svijetu bude ograničeno na 2 °C (plava boja). U procjenu su uključena samo četiri sektora: produktivnost rada, poljoprivreda, energetika i riječne poplave.

2 °C Visoki

Učinci na godišnji BDP EU-a (u milijardama EUR) zbog klimatskih promjena u ostatku svijeta, putem međunarodne trgovine (uvoz i izvoz)

0,1 mlrd 0,3 mlrd 1,0 mlrd 3,0 mlrd 5,0 mlrd

Razmjer tih prekograničnih učinaka u području trgovine ovisi o dva čimbenika:

1.o ozbiljnosti učinaka klimatskih promjena u ostalim regijama svijeta te

2.o količini trgovine između tih regija i EU-a .

Na zemljovidu se može vidjeti kako bi na EU najveći utjecaj imale promjene u Sjevernoj i Južnoj Americi te južnoj Aziji. Među četiri procijenjena sektora, najviše prekograničnih učinaka osjeća se u sektoru poljoprivrede te zatim za produktivnost rada. Na primjer, ako se zbog klimatskih promjena smanji prinos trgovinskog partnera EU-a za poljoprivredu, smanjit će se BDP tog partnera, što, među ostalim, znači da će uvoziti manje proizvoda iz (među ostalima) EU-a. Time će se pak smanjiti i BDP EU-a. Jasno je, međutim, da bi učinci mogli biti prouzročeni i poremećajima lanaca opskrbe u uvozu EU-a, štetom u ostalim sektorima, te drugim strukturnim promjenama koje nisu procijenjene u ovom izvješću.