EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 2.7.2015. COM(2015) 316 final IZVJEŠĆE KOMISIJE GODIŠNJE IZVJEŠĆE ZA 2014.

O ODNOSIMA EUROPSKE KOMISIJE S NACIONALNIM PARLAMENTIMA



GODIŠNJE IZVJEŠĆE ZA 2014.

O ODNOSIMA EUROPSKE KOMISIJE S NACIONALNIM PARLAMENTIMA 1. Uvod Godina 2014. bila je godina institucionalne tranzicije obilježena izborima za novi Europski parlament u svibnju i dolaskom nove Komisije na čelu s predsjednikom Jean-Claudeom Junckerom. Nova je Komisija objavila svoju namjeru da uspostavi novo partnerstvo s nacionalnim parlamentima i naglasila da će povjerenici češće posjećivati nacionalne parlamente kako bi predstavljali inicijative Komisije i raspravljali o njima. Institucijska pitanja također su bila na dnevnom redu u 2014. s obzirom na to da je nekoliko domova parlamenata pozvalo na temeljitu raspravu o budućoj ulozi nacionalnih parlamenata u međuinstitucijskom okviru. Između siječnja i svibnja danski Folketing, House of Lords Ujedinjene Kraljevine i nizozemski Tweede Kamer podnijeli su izvješća s detaljnim prijedlozima o tome kako ojačati ulogu nacionalnih parlamenata u postupku odlučivanja na europskoj razini. Nastavljaju se rasprave o tim temama između nacionalnih parlamenata. U međuvremenu, odnosi između Komisije i nacionalnih parlamenata i dalje se razvijaju na dva tradicionalna kolosijeka: mehanizam kontrole poštovanja načela supsidijarnosti uveden Ugovorom iz Lisabona radi ocjene jesu li novi zakonodavni prijedlozi u područjima podijeljene nadležnosti između EU-a i država članica u skladu s načelom supsidijarnosti; i politički dijalog koji je Komisija pokrenula u 2006. radi razmjene informacija i mišljenja o političkim pitanjima te o zakonodavnim i nezakonodavnim inicijativama. Predmet ovog desetog godišnjeg izvješća o odnosima Komisije s nacionalnim parlamentima jest politički dijalog. Posebni aspekti povezani s mehanizmom kontrole poštovanja načela supsidijarnosti tema su Godišnjeg izvješća o supsidijarnosti i proporcionalnosti za 2014., koje se objavljuje istovremeno i trebalo bi se smatrati nadopunom ovom izvješću. 2. Pisana mišljenja nacionalnih parlamenata a.Opće napomene Nakon stalnog porasta broja zaprimljenih mišljenja nacionalnih parlamenata od pokretanja političkog dijaloga 2006., godinu 2014. obilježio je znatan pad broja mišljenja (uključujući obrazložena mišljenja, vidi Prilog 1.). Međutim, broj pisanih mišljenja nacionalnih parlamenata smanjio se u 2014. uglavnom zbog smanjene aktivnosti u području novih inicijativa tijekom godine zbog promjene Komisije. Primjećuju se sljedeći opći trendovi: broj mišljenja koja su dostavili nacionalni parlamenti u 2014. smanjio se za 19 % u usporedbi s 2013.; kao i prethodnih godina većina političkog dijaloga (80 %) zaprimljena je iz deset najaktivnijih domova; nacionalni parlamenti i dalje su usredotočeni na zakonodavne dokumente u svom političkom dijalogu s Komisijom, samo se nekoliko mišljenja odnosi na savjetodavne i ostale nezakonodavne dokumente. b.Sudjelovanje i opseg

Komisija je zaprimila ukupno 506 mišljenja nacionalnih parlamenata u 2014. Portugalski Assembleia da República ponovno je poslao najviše mišljenja u 2014. i njegovih 118 mišljenja predstavlja više od 23 % ukupnog broja zaprimljenih mišljenja. Međutim, došlo je do smanjenja broja mišljenja u odnosu na prethodne godine (192 u 2013. i 227 u 2012.). Ostali su nacionalni parlamenti ili domovi koji su poslali deset ili više mišljenja u 2014. talijanski Senato della Repubblica (63 mišljenja), španjolski Congreso de los Diputados i Senado (45 mišljenja), češki Senát (41 mišljenje), francuski Assemblée nationale (35 mišljenja), rumunjski Camera Deputaților (30 mišljenja), njemački Bundesrat (24 mišljenja), House of Lords Ujedinjene Kraljevine (21 mišljenje), talijanski Camera dei Deputati (15 mišljenja), House of Commons Ujedinjene Kraljevine (12 mišljenja), austrijski Bundesrat (deset mišljenja), nizozemski Tweede Kamer (10 mišljenja) i švedski Riksdag (deset mišljenja). Kao i prethodnih godina politički dijalog nacionalnih parlamenata s Komisijom bio je usredotočen na zakonodavne prijedloge, a samo mali broj mišljenja nacionalnih parlamenata u 2014. odnosio se na nezakonodavne inicijative. U tom smislu, svih 13 dokumenata Komisije koji su potaknuli najveći broj mišljenja (tj. šest ili više) nacionalnih parlamenata u 2014. bili su zakonodavni dokumenti (vidi Prilog 2.). Čini se da je to trend koji je ojačao tijekom godina. Komisija potiče nacionalne parlamente da se uključe u predzakonodavnu fazu odgovaranjem na javno savjetovanje ili komentiranjem dokumenata o politici, primjerice zelenih knjiga. Međutim, dosad je vrlo malo domova iznijelo svoje stavove prije donošenja zakonodavnih prijedloga. c.Ključne teme u političkom dijalogu Sljedeći su zakonodavni prijedlozi bili među onima koji su privukli najveći broj mišljenja nacionalnih parlamenata u 2014. (više pojedinosti nalazi se u Prilogu 2.). Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva o otpadu, o ambalaži i ambalažnom otpadu, o odlagalištima otpada, o otpadnim vozilima, o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (Direktiva o recikliranju i drugim ciljevima u pogledu otpada) Komisija je 2. srpnja 2014. objavila prijedlog kao dio paketa za stvaranje u većoj mjeri kružnog gospodarstva s ciljem da Europu učini konkurentnijom i da smanji potražnju za skupim ograničenim resursima. Prijedlogom se pretpostavlja recikliranje 70 % komunalnog otpada i 80 % ambalažnog otpada do 2030. te predlaže zabrana zakopavanja reciklažnog otpada na odlagalištima od 2025. Prijedlogom se postavljaju ambiciozni ciljevi i dodaju ključne odredbe o instrumentima potrebnima za njihovo postizanje i praćenje. Komisija je zaprimila 13 mišljenja o tom prijedlogu od kojih su tri bila obrazložena mišljenja u kojima se osporava sukladnost prijedloga s načelom supsidijarnosti. Razlozi i odgovori Komisije opisani su u Godišnjem izvješću za 2014. o supsidijarnosti i proporcionalnosti. Iako se u mišljenjima nacionalnih parlamenata općenito podržao cilj učinkovitosti resursa i prelazak na kružnije gospodarstvo, uložen je niz prigovora u odnosu na prijedlog. Ti su se prigovori osobito odnosili na visoku razinu obvezujuće prirode ciljeva (četiri doma), rok za postizanje ciljeva određen državama članicama (četiri doma), neuzimanje u obzir već postignutih rezultata država članica (dva doma), gospodarske posljedice prijedloga za države članice i poduzeća (dva doma), utvrđene odluke u pogledu metoda za postizanje okolišnih ciljeva (četiri doma), broj i sadržaj odredbi kojima se Komisija ovlašćuje za donošenje delegiranih akata (četiri doma) i uporabu statističkih podataka (dva doma). Komisija je 16. prosinca 2014. donijela svoj program rada za 2014. kojim je predložila povlačenje ili izmjenu 80 od 450 prijedloga za koje se čeka odluka Europskog parlamenta i Vijeća. Komisija je navela da namjerava povući predloženu Direktivu, ali istovremeno je najavila da će je zamijeniti do kraja 2015. novim, ambicioznijim prijedlogom za promicanje kružnog gospodarstva. Komisija je ponovno potvrdila svoju predanost promicanju prelaska na kružno gospodarstvo u kojem se učinkovito iskorištavaju resursi EU-a, što bi imalo znatan pozitivan učinak na zaposlenost, rast, konkurentnost i inovacije. Nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem Komisija je potvrdila ta povlačenja 25. veljače 2015. Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda Komisija je 25. ožujka 2014. objavila Prijedlog kojim se nastoji osigurati zadovoljavanje javnih zahtjeva u području okoliša i kvalitete. Tri su glavna cilja prijedloga: zadržati povjerenje potrošača, zadržati povjerenje proizvođača i olakšati poljoprivrednicima prelazak na ekološku proizvodnju. Komisija je posebno predložila i. jačanje i usklađivanje pravila unutar EU-a i za uvezene proizvode uklanjanjem mnogih postojećih iznimaka u pogledu proizvodnje i kontrole, ii. uvođenje sustava kontrole koji se temelji na riziku, iii. uvođenje mogućnosti učlanjivanja u sustav skupnog certificiranja za male poljoprivrednike kako bi im se olakšao prelazak na ekološki uzgoj, iv. bolje rješavanje međunarodne dimenzije trgovine ekološkim proizvodima dodavanjem novih odredaba o izvozu, i v. pojednostavnjivanje zakonodavstva kako bi se smanjili administrativni troškovi poljoprivrednika i povećala transparentnost. Komisija je zaprimila 12 mišljenja o tom prijedlogu od kojih su dva obrazložena mišljenja u kojima se osporava sukladnost prijedloga s načelom supsidijarnosti. Razlozi i odgovori Komisije opisani su u Godišnjem izvješću o supsidijarnosti i proporcionalnosti za 2014.. U odnosu na druga pitanja, većina nacionalnih parlamenata pozdravila je cilj prijedloga da se pojednostavni postojeće zakonodavstvo i poveća povjerenje potrošača u ekološku proizvodnju. Primjedbe dane u mišljenjima nacionalnih parlamenata uglavnom su se odnosile na prijedlog ukidanja postojećih iznimaka od europskih pravila o ekološkoj proizvodnji (četiri doma), prijedlog zabrane gospodarstava s kombiniranom ekološkom i neekološkom proizvodnjom (četiri doma), broj i područje primjene odredaba kojima se Komisija ovlašćuje za donošenje delegiranih akata (pet domova), prijedlog za prijenos odredaba o ekološkim kontrolama u opću Uredbu o kontroli (tri doma) te uvođenje sustava kontrole temeljenog na procjeni rizika (tri doma). S obzirom na dugi proces pregovaranja u Europskom parlamentu i Vijeću, Komisija je u prosincu 2014. u svom programu rada najavila svoju namjeru da povuče predloženu Uredbu i zamijeni je novom inicijativom, osim ako se postigne dogovor u roku od šest mjeseci. Prijedlog uredbe Vijeća o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja (UEJT) Prijedlog uredbe o osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja i dalje je privlačio veliku pozornost nacionalnih parlamenata u 2014. Cilj je prijedloga osigurati da se u svakom slučaju sumnje na prijevaru povezanu s proračunom EU-a pokrene postupak u državama članicama i na taj način kaznena djela ove vrste kazneno gone i privode pravdi. Komisija je u 2013. zaprimila 20 mišljenja, uključujući 13 obrazloženih mišljenja, koja su pokrenula drugi postupak žutog kartona. U studenome 2013. Komisija je donijela Komunikaciju u kojoj je najavila da će zadržati svoj prijedlog s obzirom na to da je utvrdila da je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti. Slijedom toga Komisija je poslala pojedinačne odgovore svakom parlamentu ili domu koji je poslao mišljenje. U 2014. 10 nacionalnih parlamenata ili domova poslalo je Komisiji mišljenja o prijedlogu. Većina tih mišljenja nastavljala su se na odgovore Komisije na mišljenja dostavljena u 2013., a izražavala su nezadovoljstvo odlukom Komisije navedenom u njezinoj Komunikaciji od studenoga 2013. o zadržavanju svojeg prijedloga. Nacionalni parlamenti posebno su osporavali Komisijino razlikovanje, izneseno u komunikaciji i njezinim pojedinačnim odgovorima na obrazložena mišljenja nacionalnih parlamenata, između argumenata o supsidijarnosti i argumenata koji nisu izravno vezani uz supsidijarnost. Komisija se također kritizirala za odgovaranje na pojedinačna obrazložena mišljenja tek nakon donošenja odluke o zadržavanju prijedloga. Neki nacionalni parlamenti također su podnijeli znatna očitovanja koja će poslužiti kao doprinos za pregovore o prijedlogu u Europskom parlamentu i Vijeću, uključujući očitovanja o usklađenosti s načelom proporcionalnosti.

d.Politički dijalog i ishod politike Dva od tri zakonodavna prijedloga koja su privukla najveću pozornost nacionalnih parlamenata u 2013. donesena su 2014. Riječ je o sljedećim prijedlozima: Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda (Direktiva o duhanskim proizvodima) Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za pomorsko prostorno planiranje i integrirano upravljanje obalom. Direktiva o duhanskim proizvodima Direktivu o duhanskim proizvodima suzakonodavci su donijeli 3. travnja 2014. Komisija je zaprimila 17 mišljenja o povezanom prijedlogu u 2013. uključujući sedam obrazloženih mišljenja u kojima su nacionalni parlamenti napominjali da neki dijelovi prijedloga nisu u skladu s načelom supsidijarnosti. Općenito govoreći, nacionalni parlamenti izrazili su snažnu potporu općem cilju prijedloga da se poboljša funkcioniranje unutarnjeg tržišta istodobno osiguravajući visoku razinu zaštite zdravlja, a posebno cilj odvraćanja djece i mladih ljudi od pušenja. Međutim, iznijeli su i brojne prigovore u pogledu posebnih elemenata prijedloga. Većina prigovora odnosila se na broj i sadržaj odredaba kojima se Komisija ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 290. UFEU-a (osam domova). Ostali prigovori odnosili su se na prijedlog o zabrani tankih cigareta (četiri doma), odabir članka 114. UFEU-a kao pravne osnove za prijedlog (tri doma), veličina zdravstvenih upozorenja na ambalažama (dva doma) te nastavak zabrane, osim za Švedsku, duhana za oralnu uporabu (snus) (dva doma). Konačna direktiva razlikovala se od početnog prijedloga Komisije u nekoliko točaka. U pogledu pitanja koja su postavili nacionalni parlamenti, suzakonodavci su se dogovorili da će smanjiti broj odredaba kojima se Komisija ovlašćuje za usvajanje delegiranih akata sa 16. na 10., izmijeniti sadržaj određenih ovlasti i uvjeta za njihovu upotrebu i ograničiti njihovo trajanje na pet godina. Nadalje, konačnom direktivom nije se prihvatio prijedlog Komisije za zabranu tankih cigareta te su članak 53. stavak 1. i članak 62. dodani pravnoj osnovi. Postojeća zabrana duhana za oralnu uporabu (snus) nije se podržala. U pogledu kombiniranih zdravstvenih upozorenja suzakonodavci su odlučili da bi trebala pokrivati 65 % prednje i stražnje vanjske površine pojedinačnog pakiranja i svake vanjske ambalaže, tj. 10 postotnih bodova manje nego što je Komisija prvotno predložila. Direktiva o prostornom planiranju morskog područja Direktivu o pomorskom prostornom planiranju suzakonodavci su donijeli 23. srpnja 2014. U 2013. Komisija je zaprimila 14 mišljenja kao odgovor na svoj prijedlog uključujući devet obrazloženih mišljenja u kojima se osporava sukladnost prijedloga s načelom supsidijarnosti. Nekoliko domova nacionalnih parlamenata osporilo je dodanu vrijednost prijedloga Komisije (šest domova) i utvrdilo da prijedlog zadire u nacionalne, regionalne i lokalne nadležnosti u pogledu prostornog planiranja, koje su u isključivoj nadležnosti država članica (dva doma). Neki domovi izrazili su dvojbe u Komisijin izbor pravne osnove za prijedlog (dva doma) ili su pozivali na potrebu za većom uključenosti trećih zemalja ili većim uzimanjem u obzir međunarodnih odredaba (četiri doma), dok su ostali osporavali što se prijedlogom dodjeljuju provedbene ovlasti Komisiji (dva doma) ili tvrdili da će se prijedlogom države članice snažno administrativno opteretiti, uključujući zahtjeve za izvješćivanje (dva doma). Najbitnija razlika između početnog prijedloga Komisije i konačne direktive izričito je izdvajanje zemljišta iz geografskog područja primjene Direktive. Obalne vode ili njihovi dijelovi obuhvaćeni prostornim planiranjem države članice također su isključeni iz područja primjene Direktive. Što se tiče navodnog ometanja nacionalnog suvereniteta, u Direktivi se navodi da ne utječe na suverena prava i jurisdikciju država članica nad morskim vodama koji proizlaze iz relevantnog međunarodnog prava, posebno u pogledu određivanja morskih granica. U konačnoj verziji Direktive izmijenjeni su predloženi zahtjevi za izvješćivanje u obvezu slanja preslika pomorskih prostornih planova Komisiji. Naposljetku, Direktivom se ne dodjeljuju provedbene ovlasti Komisiji. Pravna osnova ostala je nepromijenjena. 3. Glavni sastanci i konferencije Unatoč znakovima stabilizacije europskog gospodarstva, europski odgovor na krizu i oporavak nacionalnih gospodarstava i dalje je važan predmet rasprave s nacionalnim parlamentima i među njima u 2014., posebno što se tiče tekućeg pitanja osiguravanja demokratske legitimnosti i odgovornosti u definiranju europskog odgovora na krizu. COSAC Rasprave među nacionalnim parlamentima i s institucijama EU-a nastavile su se odvijati unutar utvrđenih međuparlamentarnih foruma, posebno COSAC-a (Konferencija parlamentarnih odbora za poslove Unije parlamenata Europske unije).

U siječnju 2014. predsjednici COSAC-a sastali su se u Ateni, gdje se ponovno govorilo o ulozi nacionalnih parlamenata i demokratskog legitimiteta i odgovornosti. Nizozemski Tweede Kamer i danski Folketing predstavili su nove ideje i prijedloge o ulozi i pravima nacionalnih parlamenata u pitanjima EU-a za daljnju raspravu na plenarnim sjednicama COSAC-a. Ishod europskih izbora u svibnju odredio je tijek 51. plenarne sjednice COSAC-a u Ateni u lipnju 2014. Povjerenik Andor predstavio je Europsku strategiju zapošljavanja, naglašavajući potrebu za reformama tržišta rada i za ulaganjem u vještine za rješavanje neusklađenosti na tržištima rada. Parlamenti su također raspravljali o konkretnim mjerama za rješavanje problema nezaposlenosti mladih i poticanje poduzetništva među njima. Druga pitanja o kojima se raspravljalo odnosila su se na krizu u Ukrajini i pripojenje Krima Rusiji. Na sastanku predsjednika COSAC-a u srpnju 2014. g. Sandro Gozi, talijanski državni podtajnik za europske poslove, predstavio je ključne prioritete talijanskog predsjedništva, a potpredsjednik Šefčovič govorio je o izgledima EU-a nakon europskih izbora. Osim toga, g. Graziano Delrio, talijanski državni podtajnik, i povjerenik Hahn održali su prezentacije o europskim strukturnim i investicijskim fondovima za razdoblje od 2014. do 2020. COSAC je također pozdravio prijedlog nizozemskog Tweede Kamer da se tijekom njihovih nadolazećeg saslušanja kandidata za povjerenike zatraži od zastupnika Europskog parlamenta da uključe pitanja o stajalištima kandidata o ulozi nacionalnih parlamenata. Na plenarnoj sjednici COSAC-a u studenome i prosincu 2014. prvi potpredsjednik Timmermans sastao se s COSAC-om. Potvrdio je novu predanost Komisije novom partnerstvu s nacionalnim parlamentima u suradnji s Europskim parlamentom. Prvi potpredsjednik Timmermans odao je počast radu nacionalnih parlamenata koji su bili aktivni u iznošenju prijedloga o svojoj ulozi. Potvrdio je da će Komisija biti proaktivnija u svojim odnosima s nacionalnim parlamentima i da će povjerenici dolaziti u nacionalne parlamente objasniti ključne prijedloge i inicijative naglašavajući važnost načela supsidijarnosti. Naglašavajući da je Komisija obvezna poštovati Ugovor, prvi potpredsjednik Timmermans potvrdio je da je Komisija voljna razmotriti zakonodavne prijedloge nacionalnih parlamenata. COSAC je također raspravljao o preispitivanju strategije Europa 2020., ulozi EU-a na Sredozemlju i u istočnoj Europi te demokratskom nadzoru europskih agencija. Europski parlamentarni tjedan i konferencije iz članka 13. Rasprave o gospodarskom upravljanju koje uključuju nacionalne parlamente nastavile su se na drugom „Europskom parlamentarnom tjednu” koji su zajedno organizirali Europski parlament i grčki Vouli ton Ellinon u siječnju 2014. Velik broj nazočnih – više od 150 zastupnika nacionalnih parlamenata i brojni zastupnici Europskog parlamenta – pokazuje sve veću važnost događaja. Godine 2014. jedna od središnjih točaka Europskog parlamentarnog tjedna bila je međuparlamentarna konferencija o gospodarskom upravljanju na temelju članka 13. Fiskalnog ugovora. Na toj su konferenciji održane četiri plenarne rasprave o makroekonomskim neravnotežama, demokratskoj legitimnosti programa gospodarske prilagodbe, promicanju rasta i otvaranja radnih mjesta te o jačanju fiskalnog nadzora u ekonomskoj i monetarnoj uniji. U 2014. drugo zasjedanje međuparlamentarne konferencije u skladu s člankom 13. Fiskalnog ugovora, koja se održava dva puta godišnje, održalo se u rujnu u Rimu. Rasprava je obuhvaćala četiri opće teme, tj. ponovno pokretanje ulaganja i smanjenje nejednakosti, sredstva EU-a za gospodarsko i financijsko upravljanje, dovršetak bankovne unije i financiranje realnog gospodarstva, koordinacija poreznih politika i digitalno gospodarstvo. Na konferenciji se također raspravljalo o njezinom poslovniku. Konferencije za ZVSP/ZSOP Još jedan važan forum za razmjenu između nacionalnih parlamenata i institucija EU-a međuparlamentarna je konferencija za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku te zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZVSP/ZSOP). Četvrto zasjedanje konferencije održano je u Ateni u travnju 2014., a domaćin je bio grčki Vouli ton Ellinon. Među temama o kojima se raspravljalo bili su sigurnosni izazovi južnog i istočnog susjedstva EU-a, a posebno situacija u Ukrajini te pomorska dimenzija zajedničke sigurnosne i obrambene politike. Rasprava je održana između visoke predstavnice za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednice Komisije barunice Ashton i zamjenika premijera i ministra vanjskih poslova Helenske Republike g. Venizelosa te ministra nacionalne obrane Helenske Republike g. Avramopoulosa. Peti sastanak međuparlamentarne konferencije za ZVSP/ZSOP održan je u Rimu u studenome 2014., a domaćin je bio talijanski Senat. Nastavila se rasprava o Istočnom partnerstvu, južnom susjedstvu i obrambenim pitanjima. Održane su plenarne rasprave s visokom predstavnicom za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednicom Mogherini, talijanskim ministrom vanjskih poslova g. Gentilonijem i talijanskom ministricom obrane gđom Pinotti. Na konferenciji je sudjelovalo više od 100 zastupnika nacionalnih parlamenata i 16 zastupnika Europskog parlamenta. Komisija je imala svoje predstavnike na političkoj razini na većini ostalih međuparlamentarnih sastanaka održanih tijekom 2014. 4. Širi kontekst U 2014. nekoliko nacionalnih parlamenata i Europski parlament podnijeli su nove ideje i prijedloge o ulozi nacionalnih parlamenata u odlučivanju na europskoj razini. Prijedlozi o budućoj ulozi nacionalnih parlamenata Razmišljanja o ulozi nacionalnih parlamenata započela su na sastanku predsjednika COSAC-a u Ateni 26. i 27. siječnja 2014., gdje je danski Folketing predstavio dokument naslovljen „Dvadeset i tri preporuke za jačanje uloge nacionalnih parlamenata u mijenjanju europskog upravljanja”. Dokumentom su obuhvaćeni brojni prijedlozi, uključujući i. kako učiniti nacionalne parlamente proaktivnijim u pogledu odlučivanja na europskoj razini, ii. kako poboljšati pripreme nacionalnih parlamenata za provjere supsidijarnosti, iii. novi demokratski okvir za europsko gospodarsko upravljanje i iv. reformu međuparlamentarne suradnje u EU-u. Dana 11. ožujka 2014. Odbor za Europsku uniju Gornjeg doma parlamenta Ujedinjene Kraljevine donio je izvješće pod nazivom „Uloga nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji”. To izvješće rezultat je opsežne istrage Gornjeg doma s iskazima koje su dali mnogi ključni akteri, uključujući potpredsjednika Šefčoviča. Prijedlozi u izvješću odnose se na i. rano uključivanje nacionalnih parlamenata u predlaganje politika, ii. uspostavu izravnog kontakta s povjerenicima i dužnosnicima Komisije, iii. uvođenje „zelenog kartona”, iv. promjene u mehanizmu kontrole poštovanja načela supsidijarnosti, v. međuparlamentarnu suradnju i vi. gospodarsko i financijsko upravljanje. Dana 20. svibnja 2014. nizozemski Tweede Kamer donio je izvješće pod nazivom „Naprijed u Europu – o ulozi Tweede Kamera i nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji” s preporukama o načinu na koji bi nacionalni parlamenti mogli poboljšati svoje radne metode i ojačati suradnju s drugim parlamentima s naglaskom na transparentnosti i učinkovitosti kao ključnim čimbenicima za legitimnost. Izvješćem se daju preporuke za nacionalne parlamente u Europi kao i za funkcioniranje doma Tweede Kamer s obzirom na europska pitanja. Iako se izvješća danskog Folketing, House of Lords Ujedinjene Kraljevine i nizozemskog Tweede Kamer razlikuju u sadržaju, ona imaju određene sličnosti. Sva tri doma posebno ukazuju na to da bi nacionalni parlamenti trebali imati proaktivniju ulogu, a posebno da bi trebali imati mogućnost predložiti Komisiji stavljanje novih prijedloga na raspravu. U svim se trima izvješćima naglašava da je potrebna veća uključenost nacionalnih parlamenata prije donošenja zakonodavstva kako bi se utjecalo na prijedloge Komisije. U trima izvješćima također se predlažu poboljšanja mehanizma kontrole primjene načela supsidijarnosti u pogledu usklađivanja mišljenja nacionalnih parlamenata. House of lords Ujedinjene Kraljevine i nizozemski Tweede Kamer predložili su znatne izmjene mehanizma kontrole primjene načela supsidijarnosti s ciljem jačanja učinka obrazloženih mišljenja nacionalnih parlamenata. Iako oba doma priznaju da bi formalne izmjene mehanizma zahtijevale izmjenu Ugovora, predložili su da se promjene izvedu u obliku neslužbenog sporazuma ili obveze Komisije prema nacionalnim parlamentima.

Europski parlament također je pridonio raspravi o ulozi nacionalnih parlamenata. Netom prije europskih izbora Odbor Europskog parlamenta za ustavna pitanja donio je u travnju izvješće Carla Casinija (EPP/IT) o nacionalnim parlamentima. U izvješću se, među ostalim, „pohvaljuju (…) nacionalni parlamenti za poduzimanje koraka za poboljšanje postupaka usmjeravanja i nadzora radi postizanja veće dosljednosti”. Ukazuje se na mehanizam ranog upozorenja kao jedan od alata za osiguranje učinkovite suradnje između europskih i nacionalnih institucija i pozdravlja se činjenica da se mehanizmom koristi i kao kanalom za savjetovanje i kooperativni dijalog među različitim institucijama u sustavu upravljanja EU-a na više razina. Dana 30. lipnja 2014. 29 potpisnika domova nacionalnih parlamenata poslalo je pismo kandidatu za predsjednika Junckeru o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji. Pismom se poziva novu Komisiju „na osnivanje radne skupine, na uključivanje parlamentarnih zastupnika i predstavnika institucija EU-a, na sagledavanje uloge nacionalnih parlamenata u EU-u”. Naglasak Junckerove komisije na nacionalnim parlamentima Junckerova komisija preuzela je dužnost 1. studenoga 2014. U svojim mandatnim pismima članovima Komisije predsjednik Juncker najavio je namjeru Komisije da uspostavi novo partnerstvo s nacionalnim parlamentima i njezinu posebnu obvezu da će članovi Komisije što je češće moguće posjećivati nacionalne parlamente kako bi se predstavili i raspravili važni prijedlozi ili inicijative Komisije. Komisija sa zanimanjem prati rasprave o ulozi nacionalnih parlamenata u odlučivanju na europskoj razini. 5. Bilateralni kontakti i posjeti Politički dijalog između Komisije i nacionalnih parlamenata također se nastavio u obliku sastanaka i kontakata na političkoj i administrativnoj razini u Bruxellesu i u predmetnim državama članicama. Bilateralni sastanci Barrosove komisije s nacionalnim parlamentima Potpredsjednik Šefčovič posjetio je nacionalne parlamente pet puta u 2014. (grčki Vouli ton Ellinon, malteški Kamra tad-Deputati, oba doma rumunjskog parlamenta, slovački Národná Rada i švedski Riksdag). Također je primio izaslanstva House of Lords Ujedinjene Kraljevine, irskog Houses of the Oireachtas i češkog Senát. Povjerenica Hedegaard sastala se s francuskim Assemblée Nationale, talijanskim Camera dei Deputati i Senato della Repubblica, House of Commons Ujedinjene Kraljevine i češkim Poslanecká Snemovna i Senát u vezi s klimatskim promjenama u razdoblju od 2020. do 2030. Također se sastala s danskim Folketing radi rasprave o aktualnim europskim temama. Drugo središnje pitanje u 2014. bili su pregovori Komisije sa SAD-om o transatlantskom trgovinskom i investicijskom partnerstvu (TTIP). U tom se kontekstu povjerenik De Gucht sastao s belgijskim Chambre des Représentants, njemačkim Bundesrat i House of Lords Ujedinjene Kraljevine. Nadalje, broj povjerenika koji su posjetili nacionalne parlamente u 2014.: Povjerenici Almunia i Šemeta sastali su se s francuskim Sénat, povjerenik Lewandowski sastao se sa španjolskim Congreso de los Diputados i Senado, povjerenici Cioloş, Dominik i Oettinger sastali su se s njemačkim Bundestag, povjerenica Georgieva sastala se sa španjolskim Congreso de los Diputados i Senado i povjerenik Borg sastao se s malteškim Kamra tad-Deputati. Bilateralni sastanci Junckerove komisije s nacionalnim parlamentima Prvi potpredsjednik Timmermans sastao se s odborima za pitanja EU-a talijanskog parlamenta u studenome 2014., a u prosincu 2014. primio je izaslanstvo Odbora za europske poslove njemačkog Bundestaga. Ostali članovi nove Komisije također su posjetili nacionalne parlamente u 2014.: U studenome 2014. potpredsjednica Georgieva sastala se s potpredsjednikom njemačkog Bundestag, a u prosincu potpredsjednik Dombrovski sastao se s latvijskim Saeima i estonskim Riigikogu. U prosincu 2014. potpredsjednik Ansip i povjerenik Andriukaitis sastali su se s predsjednicima odbora latvijskog Saeima, povjerenik Hahn sastao se s austrijskim Bundesrat, potpredsjednik Katainen sastao se s rumunjskim Senat, a povjerenica Bulc sastala se s francuskim Assemblée nationale. Sastanci dužnosnika Komisije s nacionalnim parlamentima Kao i prethodnih godina, dužnosnici Komisije iz Glavnog tajništva i iz glavnih uprava (GU) COMM, TAXUD, TRADE, ECFIN, ENER, MARKT, OLAF, JRC, JUST, SANCO, HOME, ELARG, ENTR, ENV, COMP, ESTAT, DEVCO, MARE i CNECT prisustvovali su raznim sastancima u odborima nacionalnih parlamenata. Osim toga, dužnosnici Komisije (posebno iz glavnih uprava COMM, TAXUD, ECFIN, MARKT, DEVCO, HOME, MARE, ENER, OLAF, JUST i ENTR) sudjelovali su na sastancima stalnih predstavnika nacionalnih parlamenata u Bruxellesu radi rasprave o raznim aktualnim inicijativama ili tekućim pitanjima. Nadalje, službenici za europski semestar u okviru predstavništava Komisije u državama članicama imaju redovite kontakte s nacionalnim parlamentima, npr. o europskom semestru i drugim gospodarskim pitanjima.