RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UTJECAJA /* SWD/2013/0496 final */





1. Uvod U posljednja dva desetljeća, mladim je ljudima ulazak na tržište bitno olakšan pripravničkim stažom[1]. Iako su oni standardna pojava na tržištima rada, češće upošljavanje pripravnika popraćeno je zabrinutošću povezanom s obrazovnim sadržajem i radnim uvjetima koji se u okviru pripravničkog staža pružaju. Kako bi se učinkovito olakšao pristup zapošljavanju, pripravnički staž bi morao pružati kvalitetan obrazovni sadržaj, primjerene uvjete rada i ne bi trebao biti zamjena regularnom obliku zapošljavanja, samo uz manje troškove. Nakon nekoliko poziva Europskog parlamenta[2] i Europskog vijeća[3], Komisija je prošle godine organizirala savjetovanja sa socijalnim partnerima i objavila predstavljanje kvalitativnog okvira za pripravništvo (Quality Framework for Traineeships - QFT) do kraja 2012[4]. Cilj je procjene učinka utvrditi i analizirati mogućnosti politika kojima bi se mogao povećati udio kvalitetnih pripravništva, posebice omogućavanjem standarda najbolje prakse i suzbijanjem nedovoljno kvalitetnog zapošljavanja. Procjenom učinka nadograđuje se analitički dokument koji je Komisija predstavila u prosincu 2012. u kontekstu savjetovanja sa socijalnim partnerima[5] o QFT-u. Njime su obuhvaćeni prethodno nedostupni podaci o broju i kvaliteti pripravništva te se pružaju novi dokazi koji povezuju probleme kvalitete sa slabijim izgledima zapošljavanja predmetnih pripravnika. Također, u dokumentu se predlaže QFT kojim se povećavaju izgledi zapošljavanja pripravnika. Novim prijedlozima o transparentnosti mladim se ljudima želi olakšati razlikovanje kvalitetnih pripravništva od onih manje kvalitetnih. 2. SAVJETOVANJA I MIŠLJENJA ZAINTERESIRANIH STRANA O GLAVNIM PROBLEMIMA PRIPRAVNIČKOG STAŽA Javno savjetovanje Komisija je konzultirala veliki broj zainteresiranih strana u vezi s problemom pripravničkog staža i mogućih rješenja. Rezultati savjetovanja detaljno su izneseni u ranije spomenutom analitičkom dokumentu. Tijekom javnog savjetovanja u 2012., sindikati, nevladine organizacije, udruženja mladih, obrazovne ustanove i većina individualnih ispitanika općenito su podržali inicijativu Komisije. Iako su udruženja poslodavaca, gospodarske komore i države članice uglavnom podržale inicijativu, naglašavali su kako je potrebno jamčiti fleksibilnost okvira kako bi se uzele u obzir raznovrsne nacionalne prakse. U pogledu elemenata koji bi se ugradili u budući QFT, većina zainteresiranih strana složila se s analizom Komisije (ugovori o pripravničkom stažu, jasni ciljevi i sadržaj, trajanje zaposlenja, prikladno socijalna sigurnost/nadoknada, itd.) Tvrtke i pojedina udruženja poslodavaca izjavili su kako pitanja nadoknade i socijalne sigurnosti ne potpadaju pod nadležnosti EU-a. Savjetovanja sa socijalnim partnerima U razdoblju između listopada 2012. i veljače 2013. u dva navrata su održana savjetovanja sa socijalnim partnerima o inicijativi QFT-a. Socijalni partneri EU-a nisu inicirali pregovore o potencijalnom sporazumu sukladno članku 154. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; stoga je Komisija odlučila izložiti vlastitu inicijativu uzimajući u obzir stavove izražene tijekom savjetovanja. Unutar okvira djelovanja za zapošljavanje mladih europskih socijalnih partnera (lipanj 2013.) navedeno je kako će Komisija izraditi nacrt prijedloga Preporuke Vijeća za europski QFT. Nakon savjetovanja s malim i srednjim poduzećima kroz Europsko udruženje obrtnika i malih i srednjih poduzetnika u 2012., u razdoblju od ožujka do lipnja 2013. provedena je anketa u malim i srednjim poduzećima kako bi se istražila kvaliteta pripravništva koje nude mala i srednja poduzeća (iz perspektive poslodavca) te proučili troškovi usklađivanja s potencijalnim mjerama QFT-a. 3. Definicija problema 3.1. Regulatorni okvir Studija o pripravničkom stažu prati regulatorni okvir i stavlja naglasak na razlike između različitih vrsta pripravništva i razlike među državama članicama. Na jednoj strani spektra, u Francuskoj su zakonski uređene sve vrste pripravništva, dok u npr. Bugarskoj ili Ujedinjenoj Kraljevini nema posebnog pravnog okvira za pripravnike. Manje od polovice država članica propisuje odredbe povezane s trajanjem, nadoknadom ili socijalnom sigurnošću. U 11 država članica još uvijek postoje pravne i administrativne zapreke za zapošljavanje pripravnika iz drugih država članica, čime se priječi razvoj transnacionalnih pripravništva. Gledajući općenito, zasad ne postoje međunarodno dogovoreni standardi za odlike koje bi pripravništva trebala imati kako bi ih se smatralo kvalitetnima. 3.2. Definicija problema I javne konzultacije i studija o pripravničkom stažu navode spektar problema koji se trenutno tiču pripravništva u EU-u. U vezi s potencijalnom intervencijom EU-a, važno je nabrojati dva glavna problema: nedostatan obrazovni sadržaj izobrazbe i nezadovoljavajući uvjeti rada. 1) Obrazovni sadržaj odnosi se na pritužbe pripravnika kojima se dodjeljuju osnovni, nezahtjevni zadaci umjesto omogućavanja smislene obuke. Ako tijekom pripravničkog staža pripravnici ne prođu odgovarajuću obuku, ne samo što ih može pratiti loš glas, već im se dugoročno otežava nesmetani prelazak iz škole na tržište rada, što nadilazi razinu etičkog problema. 2) Problem uvjeta rada proizlazi iz pritužbi povezanih s radnim vremenom, nedovoljnom pokrivenošću zdravstvenog osiguranja u pogledu zdravstvenih i sigurnosnih rizika, nejasnoćom kod primjenjivanja pravila i propisa, jednakim tretmanom itd. U ostatku analize, pripravništvo koje u smislu sadržaja ili uvjeta rada ne zadovoljava, definira se kao pripravništvo nedovoljne kvalitete. Osim ta dva problema, zainteresirane strane naglasile su i činjenicu da veliki broj pripravnika nije plaćen i ne nudi im se nadoknada kojom bi pokrivali barem osnovne troškove života. To predstavlja tzv. equal access problem (problem jednakog pristupa) [6]. Nadalje, činjenica da se povećava broj neplaćenih praktičnih pripravništva mogla bi stvoriti trend na tržištu rada u kojem bi poslodavci zapošljavali pripravnike umjesto plaćenih radnika[7]. Problem nadoknada ne može se razmatrati na razini EU-a zbog supsidijarnosti, no veća transparentnost omogućila bi učinkovitije funkcioniranje tržišta rada. Iako nema pritužbi na mali broj nacionalnih pripravništva, mali je broj transnacionalnih pripravništva. Čini se kako je to velik propust u kontekstu smanjenja nezaposlenosti mladih kroz mobilnost, s obzirom da bi transnacionalna pripravništva mogla biti ključni faktor olakšavanja zapošljavanja u inozemstvu te se mnoga radna mjesta ne mogu popuniti lokalno. Koliko su česti problemi povezani s kvalitetom? Anketa Eurobarometra o iskustvima tijekom pripravničkog staža provedena je na 13 000 ljudi u EU-u i Hrvatskoj. Temeljem odgovora bilo je moguće pobrojati ključne elemente koji su identificirane u studiji o pripravničkom stažu. Iz ankete je vidljivo kako je većina pripravništva imala zadovoljavajuću razinu kvalitete, samo mali broj pokazao se nezadovoljavajućim. 18 % pripravništva nije pripravnicima omogućilo dovoljan obrazovni sadržaj, dok je jedna od četiri nudila uvjete rada (isključivši plaću) koji nisu bili u skladu s uvjetima koje regularno nude poslodavci u smislu radnog vremena, dopusta, itd. Sveukupno, 30 % pripravništva ocijenjeno je nedovoljnima u kontekstu obrazovnog sadržaja ili uvjeta rada. Pripravništva često nisu zadovoljavale po pitanju oba navedena uvjeta[8]. Što se tiče transnacionalnih pripravništva, samo 9 % od ukupnog broja pripravništva organizirano je u drugoj državi. Nesigurnost glede uvjeta u inozemstvu igra veliku ulogu u sprečavanju razvoja tržišta transnacionalnih pripravništva: prema anketi Eurobarometra, 38 % onih koji se nisu odlučili za pripravnički staž u inozemstvu rekli su kako je glavna prepreka bio manjak informacija. Prema rezultatima ekonometrijske analize Eurobarometra, osobe koje su pohađale pripravnički staž nedovoljne kvalitete, imaju manju mogućnost pronalaska zaposlenja nakon završetka pripravništva. Kvalitetan pripravnički staž pruža veću mogućnost kasnijeg zaposlenja unutar organizacije koja ga je i pružila, ali nose i manji rizik kasnije nezaposlenosti. Podaci potvrđuju povezanost kvalitete programa i kasnije vjerojatnosti zapošljavanja. Najkvalitetniji pripravnički staž obično nude organizacije koje žele kasnije zaposliti nove ljude. Time se objašnjava i povezanost kvalitete i plaćanja, odnosno činjenice da je organizacija koja nudi pripravništvo voljna ponuditi više. 3.3. Pokretači problema Razlozi postojanja pripravništva koje nisu odgovarajuće kvalitete povezani su jednako s ponudom kao i s potražnjom. Što se ponude tiče, organizacije domaćini koje nude pripravništvo možda nude pripravništvo nedovoljne kvalitete jer ne znaju kako osigurati kvalitetu (nenamjerna loša kvaliteta); s druge strane, ponuda pripravništva nedovoljne kvalitete može biti namjerna s ciljem svjesne strategije maksimalnog profita. Pokretači koji uzrokuju problem razlikuju se od slučaja do slučaja. U vezi s nenamjernom niskom kvalitetom, rezultati ispitivanja malih i srednjih poduzeća kontinuirano ukazuju kako veliki broj malih i srednjih poduzeća ne primjenjuje elemente kvalitete identificirane u studiji o pripravničkom stažu, iako većina tvrdi kako im provedba istih ne bi predstavljala problem. Nije moguće odrediti točan omjer nenamjernih pripravništva nedovoljne kvalitete, no temeljeno na rezultatima ispitivanja malih i srednjih poduzeća, može se pretpostaviti da je između 20 % i 35 % pripravništva koje nemaju zadovoljavajuću razinu obrazovnog sadržaja. U vezi s potražnjom, glavni razlog zbog kojeg se pripravnici prijavljuju na pripravništva koja nisu dovoljno kvalitetna jest manjak transparentnosti (informacijska asimetrija). Teško je procijeniti kvalitetu pripravničkog staža prije početka samog pripravništva, a jednom kad je pripravnik uključen, gubi se volja i mogućnost žalbe. Može se stoga reći kako tržište pripravništva karakterizira ravnoteža unutar koje je određeni dio pripravništva nedovoljne kvalitete. 4. PRAVNA OSNOVA I SUPSIDIJARNOST Pravna osnova Pravna osnova ove inicijative članak je 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojim Unija podupire i nadopunjuje aktivnosti država članica u području, inter alia, uvjeta rada, socijalne sigurnosti i socijalne zaštite radnika, kao i integracije osoba koje su isključene s tržišta rada ili se bore sa socijalnom isključenošću. Supsidijarnost U vezi s koristima standardizacije, rješenje koje bi se primjenjivalo na razini EU-a imalo bi sljedeće prednosti: · Smjernice kvalitete koje različita tijela u različitim državama donose ili predlažu prilično su slične. Glavne razlike odnose se na nadoknadu i eventualne obvezne ili obvezujuće elemente poput ograničenja u smislu uzastopnih pripravništva, koje se obično ne nalaze u dobrovoljnim ugovorima. To je pokazatelj kako ne postoji potreba za prilagođavanjem standarda kvalitete lokalnim uvjetima. · Drugo, rješenje na razini EU-a nudilo bi prednosti u smislu mobilnosti pripravnika. Mladi ljudi lakše bi prihvatili pripravništvo u drugoj državi ako bi postojeće standardne prakse ili pravila davali jasnu sliku onoga što ih očekuje. · Treće, iskustvo je pokazalo kako bi se zbog problema koordinacije definicija međunarodno prihvaćenih standarda kvalitete stvorila lakše kad bi nadnacionalne institucije prihvatile koordinacijsku ulogu i uloga pružanja podrške. EU je idealno pozicioniran za to s obzirom da nije prisutan spontani razvoj međunarodnih standarda kvalitete, ili on postoji u maloj mjeri. Države članice mogle bi neovisno usvajati mjere za poboljšanje kvalitete pripravničkog staža. U praksi, međutim, često su se obraćale Komisiji u pogledu usvajanja QFT-a (npr. vidjeti zaključke triju nedavno održanih sjednica Europskoga vijeća: prosinac 2012., veljača 2013. i lipanj 2013.) U situaciji u kojoj se regulatorni okviri razilaze, bilo bi korisno odrediti zajedničke stavove o definiciji pripravničkog staža i njegovih minimalnih standarda. Time bi se lakše oblikovale politike i regulatorni stavovi država članica te bi EU mogao pružiti konkretnu potporu državama članicama u provođenju smjernice za zapošljavanje br. 8 iz Europe 2020, a posebice u vezi sa „zakonski donesenim planovima pomoći mladima koji su nedavno diplomirali u nalaženju zaposlenja ili daljnjeg obrazovanja i mogućnosti obuke, uključujući pripravnički staž te brze intervencije kod nezaposlenosti mladih“. Time bi se apostrofirala jedna ključna prepreka prekograničnoj mobilnosti – manjak informacija u području velike regulatorne rascjepkanosti – a Preporuka bi pomogla u podupiranju kroz ERASMUS+. 5. CILJEVI POLITIKA Glavni ciljevi inicijative u ovom području su: (1) Poboljšanje kvalitete pripravništva kako bi se kroz pripravništvo olakšao prijelaz edukacija – zaposlenje; (2) Smanjenje nesklada na europskom tržištu rada kroz promicanje razvoja transnacionalnih pripravništva. Kako bi se ovi općeniti ciljevi postigli, izabrani su sljedeći specifični ciljevi: (1) Povećanje broja kvalitetnih pripravništva; (2) Smanjenje loše prakse u pripravništvu, ali održavanje visine troškova za Organizacije domaćine (Host Organisations - HO) ograničenima; (3) Jačanje informacija povezanih s transnacionalnim pripravništvima te olakšavanje pristupa transnacionalnim pripravništvima. Operativni ciljevi su: (1) Stvaranje okvira / standarda / smjernica koje države članice, organizacije domaćini, socijalni partneri i druga tijela mogu uzeti kao referencu za aktivnosti povezane s razvojem kvalitetnih pripravništva i olakšavanje organizacije transnacionalnih pripravništva; (2) Osiguravanje učinkovitog usvajanja predmetnog okvira / standarda ili smjernica u instrumentima politika EU-a, posebice Inicijative za zapošljavanje mladih (Youth Employment Initiative - YEI), Europskog semestra te financijskih programa EU-a. 6. Povezanost politika i doprinos ciljevima Europe 2020 Tijekom 2010. inicijativom 'Youth on the Move' (Mladi u pokretu) u sklopu Europe 2020 najavljen je prijedlog Komisije povezan s kvalitativnim okvirom za pripravništvo. Inicijativa o mogućnostima mladih (The Youth Opportunities Initiative) iz 2011. te Paket mjera za zapošljavanje (Employment Package) kao i Paket mjera za zapošljavanje mladih (Youth Employment Package). iz 2012. dodatno su potvrdili predanost tim ciljevima. Kvalitetna pripravništva sastavni su dio i koncepta Jamstvo za mlade (Youth Guarantee) te je stoga njihov razvoj ključni cilj Inicijative za zapošljavanje mladih 2013 (2013 Youth Employment Initiative). Smjernice za pripravništva posebno su korisne državama koje nemaju puno iskustva ili tradiciju u partnerstvima s tvrtkama. QFT pomogao bi Komisiji u nadzoru napretka spomenutih preporuka te predlaganju daljnjih aktivnosti država članicama, ukoliko bi one bile potrebne. Nadalje, standardiziranim rješenjem EU-a podržalo bi se širenje EURES-a na pripravnički staž i naukovanje, kako je Europsko vijeće i zatražilo u svojim zaključcima od 28./29. lipnja 2012. Slično tome, zahtjevi za kvalitetu pripravničkog staža potrebni su kako bi se osigurala učinkovitost pripravništva ponuđenog u kontekstu Jamstva za mlade (vidjeti Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013.) 7. mogućnosti politika Tablica 1. Pregled mogućnosti Broj mogućnosti || Naziv || Vrsta || Kratak opis 0 || Osnovna mogućnost || - || Nema izmjene politika 1 || Web stranica s informacijama || Informacija || Stvaranje web stranice s informacijama za pripravnike, koji bi sadržavao sve propise i vrste pripravništva u svakoj državi članici 2 || Dobrovoljno označavanje kvalitete || Informacija || Označavanje pripravništva prema kvaliteti na potpuno dobrovoljnoj osnovi 3a || Preporuka Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo „osnovno“ (QFT ‘osnovno) || Smjernica || Sporazum o pripravničkom stažu koji bi potpisivali pripravnici i HO. Sporazum bi morao uključivati podatke o ciljevima, obrazovnom sadržaju i trajanju nadzora, isplati ili nadoknadi te pokrivenosti u smislu socijalne sigurnosti. 3b || Preporuka Vijeća o QFT-u s većom transparentnošću (QFT + transparentnost) || Smjernica || Informacije o dohotku / nadoknadi u oglasu za mjesto + uvjet transparentnosti u politici zapošljavanja neplaćenih pripravnika 4 || Direktiva o QFT-u + veća transparentnost || Uredba || Isto kao 3b, ali u obliku direktive 8. analiza učinka 8.1. Mogućnost 0 — Osnovna Uzimajući u obzir napredak na ovome području, vidljivo je kako je prema spontanom razvoju i usvajanju standarda na razini EU-a napravljen samo ograničen pomak. Inicijative država članica su rijetke, a usprkos postojanju Europske povelje o kvaliteti stažiranja i stručnog osposobljavanja kojeg su sastavile organizacije mladih pod pokroviteljstvom Europskog foruma mladih, tvrtke ga rijetko primjenjuju. U nedostatku nacionalnih ili šire prihvaćenih internacionalnih inicijativa za poboljšanje kvalitete pripravništva, ukupan omjer pripravništva nedovoljne kvalitete vjerojatno će se povećavati pod utjecajem krize, ili će u najboljem slučaju ostati nepromijenjen. 8.2. Mogućnost 1. —Web-mjesto s informacijama Prva mogućnost predviđa kreiranje web-mjesta s informacijama koji bi sadržavao detaljne i redovito ažurirane informacije o pravilima i propisima primjenjivima na sve vrste pripravništva u svakoj od država članica. Web-mjesto po mogućnosti u sklopu portala EURES, uključivalo bi poveznice na nadležna tijela u državama članicama. Ovaj alat odnosi se na problem manjka informacija, odnosno, nedostatka općenitih informacija o postojećim nacionalnim propisima. Njime se, međutim, ne bi pružale informacije o kvaliteti pojedinih pripravništva koji su u ponudi, kao ni inicijative prema HO u smislu poboljšanja kvalitete njihovih pripravništva. Utjecaj ove mogućnosti na kvalitetu pripravništva stoga se može smatrati pozitivnim, ali je vrlo skroman s obzirom da se pokazalo kako svijest o pravima ima ograničeni učinak na domaća pripravništva. Veći učinak mogao bi biti vidljiv na području poticanja transnacionalnih pripravništva, zahvaljujući tome što je teže pronaći informacije za strane zemlje. Općenito gledano, ova mjera bila bi bolja u svojstvu nadopune ostalim rješenjima, nego kao jedina mogućnost. Iako je ova mogućnost ograničena s smislu djelotvornosti (s obzirom da nije vjerojatno kako će moći promijeniti ravnotežu između nekvalitetnih i kvalitetnih pripravništva) i učinkovitosti, dosljedna je cilju postizanja mobilnosti. 8.3. Mogućnost 2. — Dobrovoljno označavanje kvalitete U okviru druge mogućnosti predviđa se osmišljanje oznake kvalitete na razini EU-a, koja bi jamčila da se HO dobrovoljno prijavljuju za dodjelu oznake s obzirom na pridržavanje određenih standarda kvalitete. Kriteriji za dodjelu oznake kvalitete znatno bi varirali ovisno o državi i sektoru: alternativno, moglo bi se pokušati definirati slične ili čak jednake kriterije za čitavi EU. Načela kvalitete mogla bi se razvijati u suradnji sa socijalnim partnerima, određujući minimalne standarde za format, obrazovni sadržaj i uvjete rada pripravničkog staža. Dobrovoljno pristajući na poštivanje tih standarda, HO bi dali do znanja da su pošteni prema pripravnicima. Oznaka kvalitete mogla bi također uključivati obveze povezane s nadoknadom i socijalnim osiguranjem. Cilj ovakvog neregulatornog pristupa je poticanje i usmjeravanje HO-a pružajući im mjerila standarda kvalitete, dok bi dobrovoljni pristup jamčio da je postupak usklađivanja HO-a sa standardima prihvatljiv. Ova mogućnost mogla bi također potaknuti prekogranična pripravništva. Glavni nedostatak ove mogućnosti je rizik da će samo mali broj organizacija imati potrebu zatražiti oznaku kvalitete, s obzirom da je potražnja za pripravništvima daleko veća od ponude. Broj trenutno postojećih primjera oznaka iznimno je mali: u Italiji se samo nekoliko desetaka tvrtki prijavilo za oznaku stupnja OK, što iznosi otprilike omjer 1:10 000. Situacija je jednako loša i u drugim državama, stoga se čini kako ova mogućnost nije djelotvorna. Uzimajući u obzir sve navedeno, cilj ove mogućnosti bio bi potaknuti razvoj transnacionalnih pripravništva, no nije vjerojatno kako bi se njome postigla promjena omjera kvalitetnih pripravništva i onih nedovoljne kvalitete. S druge strane, mogućnost se može smatrati učinkovitom s obzirom na niske troškove. 8.4. Mogućnost 3. — Preporuka Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo Ova mjera sastoji se od prijedloga Komisije za preporuku Vijeća povezanu s kvalitativnim okvirom za pripravništvo (QFT), koja bi se prenosila u nacionalnu praksu svake od država članica i/ili njihov nacionalni pravni sustav. Preporukom bi se od država članica zatražilo da osiguraju obveznost pisanog sporazuma o pripravničkom stažu, što trenutno u mnogim državama članicama nije slučaj. Sporazum bi uključivao niz jasnih elemenata za koje je poznato da omogućuju bolju kvalitetu pripravništva, poput identificiranja ciljeva učenja, mentora, uvjeta rada i dr. Predlažu se dvije podmogućnosti: u mogućnosti 3a Preporuka Vijeća sadržavala bi samo „osnovne“ smjernice o kvaliteti. Opcijom 3b predlaže se jačanje sadržaja QFT-a uključivanjem dodatnih zahtjeva za transparentnost kojima bi se potaknule inicijative za kvalitetna pripravništva i/ili obeshrabrivanje organizacije pripravništva nedovoljne kvalitete. 8.4.1. Mogućnost 3a — Preporuka Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo „osnovno“ QFT bi podrazumijevao sklapanje pisanog sporazuma o pripravničkom stažu između dviju strana. Elementi koji bi trebali biti uključeni predstavljali bi umjereni pristup u odnosu na elemente koji su predstavljeni u seriji nedavnih inicijativa raznih tijela. Polje 1. Ključni elementi kvalitete definirani studijom o pripravničkom stažu Studijom o pripravničkom stažu istražila se situacija u svih 27 država članica za sve vrste pripravništva, a s ciljem određivanja najbolje prakse vodeći se načelom po kojem bi kvalitetna pripravništva morala omogućiti pripravniku stjecanje praktičnih vještina usmjerenih prema potrebama tržišta koje se ujedno nadopunjuju s teoretskim znanjem pripravnika kako bi se povećala mogućnost zapošljavanja. Kvalitetan pripravnički staž karakterizira velik broj načela. Jedna od osnovnih točaka je postojanje obvezatnog sporazuma o pripravničkom stažu. Kvalitetan pripravnički staž trebao bi se temeljiti na sporazumu između pripravnika i organizacije domaćina (npr. tvrtke, javne agencije i sl.) U tom smislu treba naglasiti kako je, prema anketi o pripravništvima Eurobarometra iz 2013., samo 62 % pripravnika potpisalo sporazum[9]. Sporazum o pripravničkom stažu trebao bi pokrivati sljedeće elemente, koji su Studijom definirani kao najvažniji: • Ciljevi, sadržaj i nadzor: Pripravništva bi morala omogućiti pripravniku stjecanje praktičnih vještina koje su u skladu s njegovim ili njezinim teoretskim obrazovanjem. Smjernice Studije podrazumijevaju da je valjanost obrazovnog sadržaja osigurana od strane osobe koja nadgleda pripravnički staž ili mentora, a kojeg organizacija domaćin dodjeljuje svakom pripravniku. Uloga je osobe koja nadzire pripravnički staž vođenje pripravnika kroz zadatke koji su mu/joj dodijeljeni, praćenje napretka i općenito objašnjavanje načina i tehnika rada. Smjernicama se također predviđa ocjena izvedbe pripravnika od strane voditelja, u obliku kratke konačne ocjene (1-2 stranice), u obliku pisma preporuke. • Trajanje: Pripravništva na otvorenom tržištu ne bi trebale trajati duže od šest mjeseci. Ova preporuka, međutim nije primjenjiva ili obvezatna za poslijediplomske stručne obuke za liječnike, odvjetnike, nastavnike i sl., koje postoje u većini država članica i uglavnom traju duže i u velikoj su mjeri uređene.[10]. • Uvjeti rada: Sporazumom bi se moralo definirati radno vrijeme te pravo korištenja godišnjeg odmora, kao i bolovanja; • Dohodak/nadoknada troškova: Ukoliko, u smislu prijenosa znanja i učenja, postoji obostrana korist za organizaciju domaćina i pripravnika, mogu se dozvoliti neplaćena pripravništva. Smjernicama o kvaliteti stoga se uvjetuje jedino jasno određivanje eventualnog dohotka ili nadoknade troškova pisanim ugovorom. • Odredbe koje se odnose na socijalnu sigurnost: Odredbe koje se odnose na socijalnu sigurnost pripravnika moraju biti jasne svim uključenim stranama, a posebno one koje se odnose na pokrivenost zdravstvenog osiguranja i osiguranja od nesreće na radnom mjestu. U većini država članica sama država ili obrazovna ustanova studentima omogućuje socijalno osiguranje od zdravstvenih rizika i nesreće tijekom trajanja pripravničkog staža. Ukoliko, međutim, pripravnik više nije student, situacija postaje nejasna. U slučaju da je pripravnički staž pokriven sporazumom o zapošljavanju, poslodavac i zaposlenik moraju ispunjavati obveze o osiguranju kako su propisane Zakonom o radu predmetne države. Ukoliko to nije slučaj, ugovorom se mora odrediti plan osiguranja koji će platiti organizacija domaćin ili pripravnik. Izvor: Studija o pripravničkom stažu, str. 127 (Europska komisija, 2012.) Ova mogućnost nosi rizik od ukidanja pojedinih mjesta u budućnosti, ukoliko poslodavci procijene da pripravništva koja nude nisu odgovarajuće kvalitete. Mogli bi procijeniti i kako će pojedini elementi kvalitativnog okvira (npr. određivanje obrazovnog sadržaja) biti preveliki trošak pripravničkog staža. Ovaj potencijalno negativan utjecaj, međutim, — uzevši u obzir prihvatljive troškove provedbe — više je prisutan u teoriji i ne očekuje se toliko u praksi. Također, može rezultirati povećanjem broja kvalitetnih pripravništva (jasni uvjeti koji određuju kvalitetu pripravničkog staža mogu potaknuti poslodavce na poboljšanje ponude). Ostaje otvoreno pitanje djelotvornosti učinka na pripravništva nedovoljne kvalitete s obzirom na poteškoće u provedbi. Nadalje, regulatorna rješenja imaju najmanju vjerojatnost učinka u državama članicama sa slabijim provedbenim mehanizmima, a upravo je u takvim državama potreba za rješenjima najveća. Naposljetku, kvalitativan okvir koji se promiče na europskoj i nacionalnoj razini vjerojatno bi srednjoročno rezultirao poboljšanjima u kvaliteti i transparentnosti pripravničkog staža. QFT je proporcionalna aktivnost EU-a kojom se može olakšati postizanje željenog cilja. S aspekta djelotvornosti, osnovna mogućnost QFT-a mogla bi olakšati razvoj transnacionalnih pripravništva, no neće znatno promijeniti omjer kvalitetnih pripravništva i onih nedovoljne kvalitete. Uzimajući u obzir učinkovitost, troškovi usklađivanja su niski i s vremenom se dodatno smanjuju. Sa stajališta povezanosti, nejednaka provedba nije dosljedna cilju postizanja mobilnosti. 8.4.2. Mogućnost 3b — Preporuka Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo s većom transparentnošću Ovom mogućnošću bi se na QFT, kako je ranije opisan, primijenili novi zahtjevi za transparentnošću. Obavijesti o slobodnim mjestima za pripravnike u pripravničkom stažu morale bi sadržavati podatak o tome je li pripravništvo plaćeno, te ako jest, iznos dohotka ili nadoknade. Nadalje, organizacije domaćini koji nude neplaćena pripravništva morali bi se, prilikom sklapanja ugovora o pripravničkom stažu, izjasniti o svojoj politici zapošljavanja; konkretno, morali bi izvijestiti o broju pripravnika kojima su ponudili ugovor o zaposlenju uz nadoknadu po završetku pripravničkog staža[11] [12]. Cilj ove mogućnosti jest poboljšanje funkcioniranja tržišta pripravničkog staža kroz jačanje transparentnosti. Organizacije domaćini ponekad mame potencijalne pripravnike pripravništvima koje zvuče zanimljivo, no izbjegavaju spomen financijskih uvjeta sve do posljednjih etapa u postupku odabira, kada su pripravnici već puno uložili kako bi ušli u uži izbor te su u psihološki slabijoj poziciji pregovarati o ili odbijati slabije plaćene uvjete. Rezultati ankete Eurobarometra pokazuju kako je to najčešći slučaj (46 % u odnosu na 42 % slučajeva u kojima je dohodak bio jasno naznačen). Predložena mjera je jednostavna, troškovi usklađivanja legitimnih pripravništva gotovo i ne postoje te se na taj način umanjuje mogućnost ponude nepoštenih praksa. Predviđa se da bi navedena mjera imala vidljiv učinak. Opće prihvaćanje objavljivanja uvjeta nadoknade prilikom objave slobodnog mjesta za pripravnički staž trebalo bi biti visoko, uzimajući u obzir da se prilikom ispitivanja malih i srednjih poduzeća skoro 90 % tvrtki izjasnilo za tu mogućnost. Prihvaćanje zahtjeva transparentnosti povezanog s politikom zapošljavanja vjerojatno će biti na nižoj razini s obzirom na inventivnost prijedloga; unatoč tome, troškovi usklađivanja s prijedlogom su zanemarivi. Djelotvornost ove mogućnost ocjenjuje se pozitivno s obzirom da se očekuju vidljivi učinci. Učinkovita je i s aspekta zanemarivih troškova usklađivanja u slučaju legitimnih pripravništva. 8.5. Mogućnost 4. — Direktiva o kvalitativnom okviru za pripravništvo Uzimajući u obzir sadržaj, ova mogućnost jednaka je mogućnosti 3b, odnosno, prijedlogu Komisije o kvalitativnom okviru za pripravništvo sa zahtjevima transparentnosti, ali za razliku od mogućnosti 3b, prijedlog Komisije bio bi u obliku direktive temeljem članka 153. stavka 2(b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Učinkovitost direktive može se smatrati pozitivnom s obzirom da će vjerojatno polučiti vidljive rezultate. Jednako tako, vjerojatno bi predstavljala djelotvorno rješenje koje ne uključuje troškove usklađivanja za legitimna pripravništva, a s druge strane umanjuje mogućnost pojavljivanja nepoštenih praksi. Gledajući povezanost, provedba na razini EU-a osigurala bi dosljednost težnji ka mobilnosti. Unatoč ovim prednostima, ova mogućnost čini se manje proporcionalnom od preporuke Vijeća. Odabir između preporuke Vijeća i direktive ovisi o procjeni relativne važnosti odlučivanja na najnižoj razini, potrebi korištenja mobilnosti kako bi se u potpunosti iskoristile mogućnosti koje nudi Jedinstveno tržište kako bi smanjila nezaposlenost mladih te ravnoteži između potrebe za brzim odobravanjem mjera i koristi koja bi proizašla iz široke, simultane provedbe na razini EU-a. U pogledu ravnoteže, ne treba ustrajati na potpunom usklađivanju različitih nacionalnih zakona o pripravničkom stažu. Preporuka Vijeća stoga je bolja mogućnost, s obzirom da se kasnije može pribjeći i direktivi ukoliko bi se Preporuka Vijeća pokazala nedovoljnom u smislu poticanja aktivnosti država članica. 9. nadzor Manjak relevantnih statistika u području pripravništva predstavlja najveći izazov u nadzoru učinka predviđenih mogućnosti na razvoj tržišta pripravništva. Kako bi se tome doskočilo, Glavna uprava za zapošljavanje već je poduzela mjere na administrativnoj razini, dodajući modul pripravništva u anketu o radnoj snazi koju provodi Eurostat (Eurostat Labour Force Survey - LFS). Postupak bi, međutim, mogao potrajati tri godine, a u međuvremenu bi se za potrebe nadzora, mogla organizirati anketa Eurostata o povratnim informacijama. Anketa bi se provodila u prigodnom razmaku, nakon usvajanja novih propisa o pripravništvima. Format ankete o pripravništvima Eurobarometra 2013 predstavljao bi dobar temelj za buduće nadzorne ankete, s obzirom da bi sadržavao detaljne podatke o kvaliteti pripravništva. Analiziranje učinka na rezultate zapošljavanja, međutim, zahtjeva longitudinalnu anketu. Izvodljivost takve ankete morala bi se raspraviti s Eurostatom, nakon naprednije faze uključivanja modula u LFS. Službe Komisije morat će također nadzirati usvajanje novih propisa u državama članicama nakon odobrenja preporuke Vijeća ili direktive. Nadalje, koordinacijski mehanizmi Europskog semestra zajedno s provedbenim mehanizmima Jamstva za mlade mogli bi se primjenjivati u nadzoru provedbe Preporuke Vijeća o pripravničkom stažu. [1] Prema anketi Eurobarometra iz 2013. (Flash Eurobarometer 378), 74 % više ispitanika odradilo je pripravnički staž nego naukovanje,; 77 % više nego studentski posao i 43 % više od onih koji nisu imali nikakvo iskustvo. Izvor: Komisijino tumačenje Eurobarometra Svezak B, odgovori na Pitanje1., str. 1. [2] EP 2009/2221(INI), 6.7.2010. [3] Zaključci Europske Komisije od prosinca 2012., veljače 2013. i lipnja 2013. [4] SWD(2012)407 završna verzija Bruxelles 5.12.2012. [5] SWD(2012)407 završna verzija, Bruxelles 5.12.2012. [6] Prema izvješću o Minimalnim nacionalnim dohocima (2011) Low Pay Commission Ujedinjene Kraljevine, pripravnički staž sve češće navodi se kao preduvjet za zapošljavanje. [7] Low Pay Commission Ujedinjene Kraljevine u izvješću iz 2013. navodi “široko raširenu praksu neplaćanja minimuma za položaje koji djeluju kao zaposlenje”. [8] U vezi s neplaćanjem ili niskim primanjima, za otprilike polovicu pripravništva ne nudi se nadoknada, a za 25 % ne nudi se nadoknada kojom bi se mogli pokriti osnovni životni troškovi. [9] Flash Eurobarometar 378, odjeljak 2.1.3, str. 36. [10] Također, studija iz preporuke isključuje tzv. “programe pripravničkog staža” za zapošljavanje na visokim menadžerskim razinama. [11] Zbog jednostavnosti i drugih razloga, ovo se primjenjuje samo na sastanke koji se održavaju na istim lokacijama kao i sam pripravnički staž. [12] Treba naglasiti kako se to, kao i u slučaju drugih mogućnosti, ne bi primjenjivalo na pripravništva koje organiziraju škole, sveučilišta ili duge obrazovne ustanove dodiplomskog tipa.