Trenutačni gospodarski rast trebao bi dovesti do pravodobnog ulaganja u modernizaciju i dekarbonizaciju europske industrije i prometnih i energetskih sustava. Ulaganja u infrastrukturu u tim područjima trebala bi ispunjavati nove buduće potrebe i olakšati uključivanje poduzeća iz EU-a u međunarodne vrijednosne lance unutar i izvan jedinstvenog tržišta. Potrebno je kontinuirano razdvajanje korištenja energije i resursa od gospodarskog rasta kako bi se postigli klimatski i energetski ciljevi EU-a do 2030., u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma. Ulaganje u kružno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika, među ostalim putem inovacija, važno je da bi Europa zadržala globalnu konkurentnost i povećala produktivnost, a da se pritom ne ugrozi životni standard. U nizu država članica i dalje je problem unapređenje prometne infrastrukture, uključujući ulaganja u pametnu, održivu i sigurnu mobilnost. Potrebno je ciljano ulaganje u stambenu izgradnju, zajedno s pojednostavnjenim nacionalnim propisima, kako bi se omogućila pristupačnost stanovanja i smanjila potrošnja energije.

Treba više iskoristiti i privatna ulaganja koja proizlaze iz funkcionalnog i integriranog tržišta kapitala. S obzirom na to da EU dovršava provedbu akcijskog plana o izgradnji unije tržišta kapitala, Europa bi trebala dalje razvijati svu raznolikost tržišta kapitala, od globalnih čvorišta do regionalno integriranih mreža i lokalnih inicijativa, radi financiranja poduzeća te promicanja dekarbonizacije i prijelaza na održivije gospodarstvo.

Prijedlozima Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir EU-a u cijelosti se podupire ostvarivanje većih i boljih ulaganja nacionalnih tijela i privatnog sektora. Kao što je već spomenuto, Komisija namjerava osigurati učinkovitiju povezanost između europskog semestra i financiranja EU-a u razdoblje od 2021. do 2027. (vidjeti okvir u nastavku). Nadalje, novim programom InvestEU objedinit će se mnoštvo financijskih instrumenata EU-a dostupnih za potporu ulaganjima. Tako će EU-ovo financiranje projekata strateškog ulaganja u Europi biti jednostavnije, učinkovitije i fleksibilnije. Jačanjem postojeće prakse u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru, programi EU-a provodit će se na koherentan način kako bi se maksimalno povećala dodana vrijednost EU-ova financiranja i poduprle reforme na nacionalnoj razini u okviru europskog semestra, a krajnji je cilj uspješno provođenje političkih prioriteta EU-a.

Okvir: Bolje usklađivanje europskog semestra i financiranja iz kohezijskih fondova EU-a

Rješavanje problema utvrđenih u okviru europskog semestra ključno je za poticanje ulaganja i povećanje njegove učinkovitosti u postizanju veće socioekonomske i teritorijalne kohezije diljem EU-a. Istovremeno, u nekim su slučajevima ulaganja potrebna za provedbu preporuka po državama članicama. Između financiranja iz kohezijske politike EU-a i koordinacije ekonomskih politika u okviru Europskog semestra već postoje formalne veze. Ostvarivanje još bolje sinergije i komplementarnosti među njima može biti od velike koristi za oba procesa.

Da bi se to postiglo, u odlučivanju o programiranju za razdoblje od 2021. do 2027. Europski semestar 2019. više će se baviti procjenom potreba za ulaganjem. Analizom u izvješćima po državama za 2019. razmotrit će se potrebe za ulaganjem u svakoj državi, uključujući, prema potrebi, sektorsku i regionalnu dimenziju. Na temelju te analize u novom prilogu izvješću po državama utvrdit će se potrebe ulaganja koje će u razdoblju od 2021. do 2027. biti relevantne za Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond plus i Kohezijski fond. To će biti kvalitetan analitički doprinos dijalogu s državama članicama o programiranju.

Na temelju izvješća po državama Komisija u okviru svojih prijedloga za preporuke po državama članicama za 2019. namjerava utvrditi prioritetna područja za javna i privatna ulaganja kako bi se još više olakšala provedba reformi za poticanje rasta.