Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2020/C 398/18)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE KOJA NIJE MANJA U SPECIFIKACIJI PROIZVODA ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI / ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Münchener Bier”

EU br.: PGI-DE-0516-AM04 – 25. srpnja 2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitiman interes

Naziv: Verein Münchener Brauereien e.V.

Adresa: Oskar-von-Miller-Ring 1, 80333 München, Njemačka

Tel. +49 244184770

Faks +49 244184780

E-pošta: Manfred.newrzella@muenchener-bier.de

Legitimni interes:

Podnositelj zahtjeva isti je kao i izvorni podnositelj zahtjeva. Riječ je o udruženju proizvođača i prerađivača predmetnog proizvoda.

2. Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

☐ Naziv proizvoda

☒ Opis proizvoda

☐ Zemljopisno područje

☐ Dokaz podrijetla

☒ Način proizvodnje

☒ Povezanost sa zemljopisnim područjem

☐ Označivanje

☐ Ostalo (navesti)

4. Vrsta izmjene

☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5. Izmjene

(b) Opis

1. Točka 3.2. specifikacije – jedinstvenog dokumenta

Zatraženo je da se vrsta piva, riječ „Diät-Pils” i cijeli opis u nastavku izbrišu iz navedenih vrsta piva.

i. Izvorni tekst: „Diät-Pils Originalni sadržaj slada u %: 8,5–9,3 Alkoholna jakost u %: 4,3–4,9 Boja (EBC jedinice): 5,0–6,5 Europske jedinice gorčine: 26,0–30,0 Nizak udio ugljikohidrata, blago oštrog i suhog okusa.”

ii. Novi tekst: Nema teksta!

iii. Razlozi: Šesnaestom uredbom o izmjeni (16. ÄndV) od 1. listopada 2010. (BGBl. I str. 1306.) izvan snage je stavljen članak 12. njemačke Uredbe o dijetetskoj hrani (Verordnung über diätetische Lebensmittel, DiätV). U skladu s člankom 28. stavkom 4. te uredbe, dijetetska hrana za dijabetičare u skladu s inačicom uredbe koja je bila na snazi do 8. listopada 2010. mogla se stavljati na tržište do 9. listopada 2012. Nakon isteka prijelaznog razdoblja dijetetska hrana za dijabetičare koja nije u skladu s uredbom može se prodavati do datuma do kojeg ju je najbolje upotrijebiti. Budući da je prošlo dosta vremena od isteka prijelaznog razdoblja, proizvod naveden kao „Diät-Pils” („dijetni Pils”) više se ne može stavljati na tržište i mora se ukloniti iz specifikacije.

2. Točka 3.2. specifikacije – jedinstvenog dokumenta

Zatraženo je da se vrsta piva, riječ „ICE-Bier” i cijeli opis u nastavku izbrišu iz navedenih vrsta piva.

i. Izvorni tekst: „ICE-Bier Originalni sadržaj slada u %: 11,2 Alkoholna jakost u %: 4,9 Boja (EBC jedinice): 6,5 Europske jedinice gorčine: 20,0 Skladnog, blagog, punog okusa.”

ii. Novi tekst: Nema teksta!

iii. Razlozi: Pivo vrste „ICE-Bier” već se nekoliko godina ne proizvodi. Radi održavanja tradicije ova se vrsta uklanja iz specifikacije.

3. Točka 3.2. specifikacije – jedinstvenog dokumenta

Zatraženo je da se vrsta piva, riječ „Oktoberfestbier” i cijeli opis u nastavku izbrišu iz navedenih vrsta piva.

i. Izvorni tekst: „Oktoberfestbier Originalni sadržaj slada u %: 13,6–14,0 Alkoholna jakost u %: 5,3–6,6 Boja (EBC jedinice): 6,0–28,0 Europske jedinice gorčine: 16,0–28,0 Svijetle, zlatne, jantarne ili tamne boje, u rasponu od pune, iznimno blage, meke arome ili arome slada do blagih nota hmelja, vrlo blage gorčine ili moćnog, blago slatkog okusa.”

ii. Novi tekst: Nema teksta!

iii. Razlozi: Zaštićeno je samo pivo sa ZOZP-om „Münchener Bier”, ne i pivo „Oktoberfestbier”. Podnositelj zahtjeva u međuvremenu je podnio zahtjev za dodjelu zasebne zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla za pivo „Oktoberfestbier”. U okviru postupka podnošenja zahtjeva za dodjelu zasebnog ZOZP-a za pivo „Oktoberfestbier” Europska komisija smatrala je da je uključivanje piva „Oktoberfestbier” na popise piva obuhvaćenih ZOZP-om „Münchener Bier” u suprotnosti sa zahtjevima Uredbe (EU) br. 1151/2012. Da bi pivo „Oktoberfestbier” bilo registrirano kao zasebni ZOZP, više ne može biti obuhvaćeno pivom „Münchener Bier”.

4. Točka 3.2. specifikacije – jedinstvenog dokumenta

Zatraženo je da se tekst iza ii. umetne na kraj te točke, iza sažetka vrsta piva koji slijedi iza popisa vrsta piva (odnosno iza dijela „Nähr-/Malzbier”):

i. Izvorni tekst: Nema teksta!

ii. Novi tekst: „Na te se vrijednosti primjenjuju dopuštena odstupanja utvrđena zakonom koja priznaju mjerodavna tijela za praćenje hrane u Bavarskoj. Pri analizi navedenih vrijednosti potrebno je uzeti u obzir i ta odstupanja.”

ii.-2. Novi tekst koji se dodaje samo specifikaciji, ali ne i jedinstvenom dokumentu. „Pregled: analitička i zakonski dopuštena odstupanja 1. Originalni sadržaj slada (a) piva s niskim originalnim sadržajem slada => maseni udio +/– 0,3 % (b) točeno pivo => maseni udio +/– 0,3 % (c) obično pivo => maseni udio +/– 0,3 % (d) jako pivo => maseni udio +/– 0,5 % (e) pivo fermentirano u boci => maseni udio +/– 0,5 % 2. Alkoholna jakost (a) do 5,5 % vol. => +/– 0,5 % vol. (b) preko 5,5 % vol. => +/– 1,0 % vol. 3. Boja EBC jedinice => +/– 5 EBC 4. Gorčina EBC jedinice gorčine => +/– 5 EBC”

iii. Razlozi: Istražna tijela pogrešno prihvaćaju mjerna odstupanja i promjene propisane zakonom koje priznaju nadležna tijela za praćenje prehrambenih proizvoda u Bavarskoj samo ako su navedeni ili se na njih upućuje u specifikaciji. Međutim, Europska komisija očito je smatrala da se ta odstupanja primjenjuju u svim slučajevima i da ih se treba pridržavati. Stoga neće biti navedena u jedinstvenom dokumentu, ali trebala bi biti navedena u specifikaciji radi pojašnjenja. Ako nadležna tijela smatraju da je upućivanje na mjerna odstupanja na bilo koji način potrebno, mora ih se navesti.

5. Točka 3.3. jedinstvenog dokumenta

Zatraženo je da se važeći tekst zamijeni tekstom iza točke ii.

i. Izvorni tekst: „Obvezni sastojci su slad, hmelj, kvasac i voda. Voda mora dolaziti iz tercijarnih slojeva šljunčane ravnice unutar područja grada Münchena.”

ii. Novi tekst: „Proizvodnja se provodi u skladu s Minhenskim zakonom o čistoći piva (‚Münchner Reinheitsgebot’) iz 1487. u obliku članka 9. njemačkog Privremenog zakona o pivu (‚Vorläufiges Biergesetz’). Obvezni sastojci su slad, hmelj, kvasac i voda. Osim toga, voda mora dolaziti iz dubokih bunara u privatnom vlasništvu koji se nalaze unutar područja grada Münchena i mora se crpiti pomoću vodonosnika koji se sastoji od pješčenjaka i konglomerata tercijarne molase. Ti su bunari danas duboki od 140 do 250 m, ovisno o lokaciji. Voda iz komunalne vodoopskrbe Münchena ne ispunjava te uvjete.”

iii. Razlozi:

Ograničavanje na najvažniji sastojak ne čini se prikladnim i suprotno je svrsi Uredbe (EU) br. 1151/2012. Štoviše, tijela i predstavnici EU-a poticali su podnositelje zahtjeva da navedu sve sastojke. Europska komisija isto je tako poticala podnositelje zahtjeva da integriraju taj tekst u točku 3.3. umjesto da ga navedu pod točkom 3.2. kako je prvotno zatraženo.

Osim toga, potrebno je dodatno pojasniti razliku u odnosu na druge pivovare u pogledu sirovine „voda”, osobito kad je riječ o vodi iz komunalne vodoopskrbe Münchena, koju koriste druge pivovare, a dolazi iz različitih područja izvan Münchena.

(e) Način proizvodnje

Specifikacija

Zatraženo je da se treća rečenica ove točke zamijeni drugačijom rečenicom i da se iza nje dodaju još dvije nove rečenice.

i. Izvorni tekst: „Voda koju koriste pivovare iz Münchena dolazi iz njihovih vlastitih dubokih bunara u gradu, od kojih su mnogi duboki kao i slojevi iz tercijara.”

ii. Novi tekst: „Osim toga, voda mora dolaziti iz dubokih bunara u privatnom vlasništvu koji se nalaze unutar područja grada Münchena i mora se crpiti pomoću vodonosnika koji se sastoji od pješčenjaka i konglomerata tercijarne molase. Ti su bunari danas duboki od 140 do 250 m, ovisno o lokaciji. Voda iz komunalne vodoopskrbe Münchena ne ispunjava te uvjete.”

iii. Razlozi: Pojašnjenje u pogledu sirovine „voda” mora se dosljedno primjenjivati u cijelom dokumentu.

(f) Povezanost sa zemljopisnim područjem

1. Jedinstveni dokument podnaslov 2. „Posebnosti proizvoda”, drugi članak, prva i druga rečenica

Zatraženo je da se druga polovina prve rečenice i druga rečenica promijene te da se iza njih doda nova, treća rečenica.

i. Izvorni tekst: „... osobito na činjenici da minhenske pivovare vodu za proizvodnju piva dobivaju iz dubokih bunara na šljunčanoj ravnici grada. Ti bunari, čija dubina doseže do slojeva iz tercijara, na nekim su mjestima duboki i 250 m.”

ii. Novi tekst: „... osobito na činjenici da minhenske pivovare vodu za proizvodnju piva dobivaju iz vlastitih dubokih bunara koji se nalaze unutar gradskog područja i koju crpe pomoću vodonosnika koji se sastoji od pješčenjaka i konglomerata tercijarne molase. Ti su bunari danas duboki od 140 do 250 m, ovisno o lokaciji. Voda iz komunalne vodoopskrbe Münchena ne ispunjava te uvjete.”

iii. Razlozi: Pojašnjenje u pogledu sirovine „voda” mora se dosljedno primjenjivati u cijelom dokumentu.

2. Specifikacija – jedinstveni dokument, podnaslov 3. „Uzročna povezanost”, deseti stavak (jedna rečenica) Zatraženo je da se dvije riječi u tom odlomku/rečenici zamijene drugim riječima. i. Izvorni tekst: „Dakako, ti pivski vrtovi, festival ‚Oktoberfest’ i gradski restorani imali su važnu ulogu u stvaranju ugleda piva ‚Münchener Bier’ u svim dijelovima svijeta.” ii. Novi tekst: „Dakako, ti pivski vrtovi, festivali piva i gradski restorani imali su važnu ulogu u stvaranju ugleda piva ‚Münchener Bier’ u svim dijelovima svijeta.” iii. Razlozi: Ako se pojam „Oktoberfest” izbriše, nema potrebe za obrazloženjima u pogledu tog piva ni upućivanjem na njegov sadržaj. U tom je pogledu radi jasnoće potrebno prilagoditi tekst.

3. Specifikacija – jedinstveni dokument, podnaslov 3. „Uzročna povezanost”, dvanaesti stavak

Zatraženo je da se taj odlomak izbriše.

i. Izvorni tekst: „Isto je tako bilo neuspješnih pokušaja kopiranja festivala ‚Oktoberfest’, koji je prvi put održan 1810. godine, a razvio se iz konjske utrke. Sada se diljem svijeta održava više od 2 000 festivala ‚Oktoberfest’. Festival ‚Oktoberfest’ zajedno sa svojim pivom ‚Oktoberfestbier’, koje smiju proizvoditi samo minhenske pivovare, pridonosi dobrom ugledu piva ‚Münchener Bier’ u cijelom svijetu. Svake godine prosječno šest milijuna posjetitelja dolazi na ‚Oktoberfest’ u München kako bi kušali svjetski poznato pivo. Festival ‚Oktoberfest’ zajedno s pivom ‚Oktoberfestbier’ predstavlja vrhunac piva ‚Münchener Bier’. Jednom prilikom je Landgericht München (Zemaljski sud u Münchenu) čak proglasio ‚Oktoberfest’‚festivalom piva ’‚Münchener Bier’.”

ii. Novi tekst:

Nema teksta!

iii. Razlozi:

Ako se pojam „Oktoberfest” izbriše, nema potrebe za obrazloženjima u pogledu tog piva ni upućivanjem na njegov sadržaj. U tom je pogledu radi jasnoće potrebno prilagoditi tekst.

4. Specifikacija – jedinstveni dokument, podnaslov 3. „Uzročna povezanost”, stavak 21., druga rečenica

Zatraženo je da se u drugoj rečenici izbriše 12 riječi.

i. Izvorni tekst: „Povećanje izvoza u posljednjih 30 godina, posebno poznatog piva ‚Oktoberfestbier’ (naziv koji za svoje proizvode smiju koristiti samo minhenske pivovare), govori samo za sebe.”

ii. Novi tekst: „Povećanje izvoza u posljednjih 30 godina govori samo za sebe.”

iii. Razlozi:

Ako se pojam „Oktoberfest” izbriše, nema potrebe za obrazloženjima u pogledu tog piva ni upućivanjem na njegov sadržaj. U tom je pogledu radi jasnoće potrebno prilagoditi tekst.

5. Specifikacija – jedinstveni dokument, podnaslov 3. „Uzročna povezanost”, stavak 21., treća i četvrta rečenica

Zatraženo je da se te rečenice izbrišu.

i. Izvorni tekst: „‚Oktoberfest’ je kao minhenski festival piva poznat u cijelom svijetu. Povorka ljudi odjevenih u tradicionalne nošnje i odjeću streljačkih društava, svečanost otvaranja i svakodnevno izvještavanje iz šatora na festivalu ‚Oktoberfest’ pridonose popularnosti piva ‚Münchener Bier’.”

ii. Novi tekst:

Nema teksta!

iii. Razlozi:

Ako se pojam „Oktoberfest” izbriše, nema potrebe za obrazloženjima u pogledu tog piva ni upućivanjem na njegov sadržaj. U tom je pogledu radi jasnoće potrebno prilagoditi tekst.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Münchener Bier”

EU br.: PGI-DE-0516-AM04 – 25. srpnja 2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Naziv(i)

„Münchener Bier”

2. Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 2.1. – Pivo

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Helles Originalni sadržaj slada u %: 11,4–11,9 Alkoholna jakost u % vol.: 4,7–5,4 Boja (EBC jedinice): 5,0–8,5 Europske jedinice gorčine: 14,0–25,0

Svijetložuto, svijetlo, puna okusa, čisto, nježno, blage do srednje note hmelja, nježno aromatično do aromatično svježe s ugodnom gorčinom koja ovisi o postupku proizvodnje piva.

Export Hell Originalni sadržaj slada u %: 12,5–12,8 Alkoholna jakost u % vol.: 5,5–6,0 Boja (EBC jedinice): 5,5–7,5 Europske jedinice gorčine: 15,0–26,0

Svijetložuto, potpuno fermentirano, puna okusa, u rasponu od blagog i nježnog do snažno aromatičnog okusa, blagih nota hmelja i blage gorčine.

Export Dunkel Originalni sadržaj slada u %: 12,5–13,7 Alkoholna jakost u % vol.: 5,0–5,9 Boja (EBC jedinice): 42,0≤60,0 Europske jedinice gorčine: 15,0–24,0

Punog okusa, blago, arome slada do snažnog minhenskog slada koji ponekad prevladava.

Pils Originalni sadržaj slada u %: 11,5–12,5 Alkoholna jakost u % vol.: 4,9–5,8 Boja (EBC jedinice): 5,5–7,0 Europske jedinice gorčine: 30,0–38,0

Blago trpko, nježno, blago, gorčina hmelja, s izraženim notama hmelja do arome hmelja, lagano, profinjeno, oporo.

Bezalkoholno Weißbier Originalni sadržaj slada u %: 3,5–8,0 Alkoholna jakost u % vol.: <0,5 Boja (EBC jedinice): 8,0–21,0 Europske jedinice gorčine: 7,0–19,0

Tipično pšenično pivo: resko, slatko, punog okusa, svijetlo, zlatne do jantarne boje, u rasponu od blago mutnog zbog kvasca i prirodno mutnog do maglovitog od kvasca, blage note hmelja do vrlo blagog gorkog okusa.

Leichtes Weißbier Originalni sadržaj slada u %: 7,7–8,4 Alkoholna jakost u % vol.: 2,8–3,2 Boja (EBC jedinice): 11,0–13,0 Europske jedinice gorčine: 13,0–15,0

Osvježavajuće, pikantno, resko, maglovito od kvasca, tipičnog okusa pšeničnog piva gornjeg vrenja.

Kristall Weizen Originalni sadržaj slada u %: 11,5–12,4 Alkoholna jakost u % vol.: 4,9–5,5 Boja (EBC jedinice): 7,5–12,5 Europske jedinice gorčine: 12,0–16,0

Pikantno, izrazito resko, filtrirano do bistrine, bistro, oporo, note gornjeg vrenja, tipično pivo gornjeg vrenja.

Hefeweizen Hell Originalni sadržaj slada u %: 11,4–12,6 Alkoholna jakost u % vol.: 4,5–5,5 Boja (EBC jedinice): 11,0–20,0 Europske jedinice gorčine: 12,0–20,0

Jako fermentirano, prirodno mutno, tipična svojstva gornjeg vrenja, resko, osvježavajuće, pikantno, ponekad s notama kvasca, aroma pšeničnog piva.

Hefeweizen Dunkel Originalni sadržaj slada u %: 11,6–12,4 Alkoholna jakost u % vol.: 4,5–5,3 Boja (EBC jedinice): 29,0–45,0 Europske jedinice gorčine: 13,0–16,0

Prirodno mutno, punog okusa, okus/svojstva slada, note/svojstva piva gornjeg vrenja.

Märzen Originalni sadržaj slada u %: 13,2–14,0 Alkoholna jakost u % vol.: 5,3–6,2 Boja (EBC jedinice): 8,0–32,5 Europske jedinice gorčine: 21,0–25,0

Iznimno puna okusa, bogato, blage „altbayerisch” („starobavarske”) arome do arome slada, vrlo blage gorčine.

Bockbier Originalni sadržaj slada u %: 16,2–17,3 Alkoholna jakost u % vol.: 6,2–8,1 Boja (EBC jedinice): 7,5–40,0 Europske jedinice gorčine: 18,0–32,5

Jako fermentirano, u rasponu od zaokruženog, punog, bogatog, blagog, aromatičnog okusa do nježne arome hmelja, blago oštra okusa do izraženih nota hmelja, ponekad voćnog okusa.

Doppelbock Originalni sadržaj slada u %: 18,2–18,7 Alkoholna jakost u % vol.: 7,2–7,7 Boja (EBC jedinice): 44,0–75,0 Europske jedinice gorčine: 18,0–28,0

Snažno, moćno, aromatično, punog okusa slada.

Bezalkoholno pivo Originalni sadržaj slada u %: 1,0–8,0 Alkoholna jakost u % vol.: <0,5 Boja (EBC jedinice): 4,0–13,0 Europske jedinice gorčine: 13,0–29,0

Tipično suho do slatko pivo: svježe, bogato, blagog do punog okusa, bistro, svijetlo, svijetložute do zlatnožute boje, blago aromatično do aromatično, blage note hmelja do arome hmelja.

Leichtbier Originalni sadržaj slada u %: 7,5–7,7 Alkoholna jakost u % vol.: 2,7–3,2 Boja (EBC jedinice): 5,5–7,0 Europske jedinice gorčine: 24,0–26,5

Blago trpkog, ugodnog okusa.

Schwarz-Bier Originalni sadržaj slada u %: 11,3 Alkoholna jakost u % vol.: 4,8 Boja (EBC jedinice): 70,0 Europske jedinice gorčine: 17,0

Nježno aromatična aroma slada.

Nähr-/Malzbier Originalni sadržaj slada u %: 12,3–12,7 Alkoholna jakost u % vol.: 0,0–1,2 Boja (EBC jedinice): 65,0–90,0 Europske jedinice gorčine: 8,0–15,0

Nizak udio alkohola, vrlo blago fermentirano, aroma slada, aromatično, vrlo nježnih nota hmelja.

Na te se vrijednosti primjenjuju dopuštena odstupanja utvrđena zakonom koja priznaju mjerodavna tijela za praćenje hrane u Bavarskoj. Pri analizi navedenih vrijednosti potrebno je uzeti u obzir i ta odstupanja.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Proizvodnja se provodi u skladu s Minhenskim zakonom o čistoći piva („Münchner Reinheitsgebot”) iz 1487. u obliku članka 9. njemačkog Privremenog zakona o pivu („Vorläufiges Biergesetz”).

Obvezni sastojci su slad, hmelj, kvasac i voda. Osim toga, voda mora dolaziti iz dubokih bunara u privatnom vlasništvu koji se nalaze unutar područja grada Münchena i mora se crpiti pomoću vodonosnika koji se sastoji od pješčenjaka i konglomerata tercijarne molase. Ti su bunari danas duboki od 140 do 250 m, ovisno o lokaciji. Voda iz komunalne vodoopskrbe Münchena ne ispunjava te uvjete.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Cijeli postupak proizvodnje piva „Münchener Bier” mora se provesti unutar područja grada Münchena.

Započinje mljevenjem i gnječenjem slada, a završava skladištenjem, tijekom kojeg mlado pivo prirodno proizvodi ugljikov dioksid i dozrijeva sve dok ne postigne svoj zreli okus.

Isto vrijedi i za cijeli postupak proizvodnje bezalkoholnog piva „Münchener Bier” donjeg i gornjeg vrenja. Međutim, ovisno o vrsti proizvodnje, postupak uključuje i vakuumsku destilaciju i isparavanje ili raniji završetak faze fermentacije

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Označivanje piva temelji se na opisu proizvoda „Münchener Bier” ili „Münchner Bier” u kombinaciji s jednom od vrsta piva navedenih u točki 3.2.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Granice grada Münchena.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Minhenske pivovare stoljećima su koristile oznaku „Münchener Bier” bez ikakvih prigovora trećih strana. Dokazi za tu dugu tradiciju uključuju činjenicu da u urbaru vojvode Ludviga Strogog postoje zapisi još iz 1280. o plaćanjima minhenskih pivara u gotovini i naturi (vidjeti München und sein Bier, autora Heckhorna i Wiehra, München 1989., ili doktorsku disertaciju dr. Karin Hackel-Stehr – kao i za točku 4. – i Die „prewen” Münchens autora Sedlmayra i Grohsmanna, Nürnberg 1969., čiji su odlomci priloženi. Vidjeti i djelo 125 Jahre Verein Münchener Brauereien e.V. autorice dr. Christine Rädlinger, prigodna publikacija 1996.).

München ima i dugu tradiciju bezalkoholnih piva. Na stranici 1928. izdanja novina Allgemeine Brauer- und Hopfen-Zeitung od 17. kolovoza 1898. navodi se da se u Bavarskoj proizvodi bezalkoholno pivo. Na stranici 1590. izdanja istih novina od 9. srpnja 1898. upućuje se na bezalkoholno pivo u Münchenu. Odlomak govori o zahtjevu koji je podnio Karl Michel, vlasnik minhenske škole „Praktische Brauerschule”, koji je htio prodavati bezalkoholno pivo (usp. str. 105. djela Münchner Brauindustrie 1871.–1945. autora Christiana Schädera). Iako je taj zahtjev tada odbijen, bezalkoholno pivo nije nestalo u Münchenu, osobito jer su se, kako je poznato, zbog manjka sirovina i teških prilika tijekom i nakon dva svjetska rata proizvodila piva s niskim postotkom alkohola. U svakom slučaju minhenske pivovare od 1986. opet kontinuirano proizvode bezalkoholno pivo i bezalkoholno pivo Weißbier.

5.2. Posebnosti proizvoda

Potrošači s pivom koje se proizvodi u Münchenu povezuju poseban ugled i očekivanja najveće kvalitete.

Ta se kvaliteta ne temelji samo na usklađenosti s Minhenskim zakonom o čistoći piva iz 1487., koji je donesen 29 godina prije Bavarskog zakona o čistoći piva iz 1516. nego osobito na činjenici da minhenske pivovare vodu za proizvodnju piva dobivaju iz vlastitih dubokih bunara koji se nalaze unutar gradskog područja i koju crpe pomoću vodonosnika koji se sastoji od pješčenjaka i konglomerata tercijarne molase. Ti su bunari danas duboki od 140 do 250 m, ovisno o lokaciji. Voda iz komunalne vodoopskrbe Münchena ne ispunjava te uvjete.

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda

Snažna veza stanovništva s pivom „Münchener Bier” i s time povezan ugled na području Münchena proizlaze iz duge tradicije proizvodnje piva u Münchenu i povijesnih veza. Kao rezultat zdravog razvoja pivo „Münchener Bier” priskrbilo si je dobar ugled najprije na lokalnoj, zatim na regionalnoj i nacionalnoj te na kraju na međunarodnoj razini.

Pivo je oduvijek popularno u Münchenu. Već 815. u rukopisu Kozrah u djelu Historia Frisingensis navodi se kako je crkva sv. Ivana od Oberföhringa dana na posudbu đakonu Huwetziju koji je zauzvrat kaptolu trebao poslati puna kola piva kao godišnju desetinu (porez).

U djelu Salbuch der Stadt München iz 1280. potvrđeno je da su se građanima Münchena čak i tada izdavala „pivarska prava”.

Vojvoda Stjepan II. proveo je 1372. reformu prava na proizvodnju piva u Münchenu i donio prvi ustav o pivarstvu, dopustivši pučanima proizvodnju piva „Greußing” (koje je najvjerojatnije bilo vrsta piva s niskim sadržajem slada) „ako to požele”. Važno je napomenuti da se to pravo, nakon što bi bilo dodijeljeno pojedincu, moglo prodati i naslijediti.

U 14. i 15. stoljeću u pivo su se, u pokušaju da mu produži rok trajanja, stalno dodavali brojni sastojci, od kojih su neki bili otrovni. Zbog toga je općinski ured grada Münchena otprilike 1453. izdao statut o pivu u kojemu je utvrđeno da se pivo i „Greußing” moraju kuhati i proizvoditi „samo od ječma, hmelja, vode i nijednog drugog sastojka”. To je bio začetak prvog „zakona o čistoći piva”.

Vojvoda Albert IV. od Bavarske zatim je 30. studenoga 1487. u Münchenu objavio malo preinačenu inačicu teksta statuta o pivu kao Minhenski zakon o čistoći piva. Otada je bilo dopušteno prodavati samo pivo koje je skuhano od hmelja, ječma i vode. Nakon donošenja tog zakona postalo je obvezno provoditi inspekcijske preglede piva slične današnjim postupcima kontrole kvalitete. Stoga se može reći da su krajem 15. stoljeća provedene prve kontrole kvalitete hrane. Minhenskim zakonom o čistoći piva, koji je kamen temeljac za uspjeh i ugled piva „Münchener Bier”, jamči se proizvodnja samo najkvalitetnijeg piva.

Vojvoda Georg Bogati donio je 1493. sličan zakon o čistoći piva za Donju Bavarsku. Nakon njegove smrti i rata za nasljedstvo u Landshutu, bavarski vojvode Vilim IV. i Ludvig X., sinovi vojvode Alberta IV., proglasili su 1516. Minhenski zakon o čistoći piva u obliku koji je bio gotovo istovjetan Bavarskom zakonu o čistoći piva. Zakon je nekoliko puta izmijenjen prije nego što su se iz njega razvili njemački Zakon o porezu na pivo iz 1906. i današnji Privremeni zakon o pivu. Dakle, Minhenski zakon o čistoći piva još je uvijek na snazi.

Tijekom stoljeća ugled piva „Münchener Bier” širio se sve dalje. U 16. stoljeću proširili su ga i vozači kočija i kola koji su svoje konje držali u pivovarama. Na kraju je na svakih 250 stanovnika postojala jedna pivovara.

Stanovnici Münchena toliko su odani svojem pivu da su za njega spremni i ratovati. Primjerice, 1844., kada je cijena piva naglo porasla sa 6 na 6,5 krajcara, došlo je do pivskog rata. U svibnju 1995. oko 25 000 ljudi prosvjedovalo je protiv sudske presude prema kojoj bi se minhenske pivnice na otvorenom („pivski vrtovi”) morale zatvarati u 21.30.

Dakako, ti pivski vrtovi, festivali piva i gradski restorani imali su važnu ulogu u stvaranju ugleda piva „Münchener Bier” u svim dijelovima svijeta.

Kad je riječ o autentičnim gradskim pivskim vrtovima, poznato je pravo i omiljeni običaj stanovnika Münchena ponijeti svoju hranu u pivski vrt ili – kako ih se nekoć nazivalo – pivski podrum.

Od gradskih restorana potrebno je spomenuti samo svjetski poznatu tavernu „Hofbräuhaus”. Pjesma In München steht ein Hofbräuhaus… i sama taverna „Hofbräuhaus” pronijeli su glas o pivu „Münchener Bier” u cijelom svijetu.

Osim njegove povijesti prepoznatljivost minhenskog piva povećale su i tehničke inovacije.

U 19. stoljeću minhenski pivari počeli su proizvoditi pivo u pravim ledenim podrumima. Tehnički zahtjevi potrebni za to bili su toliko složeni da je „Königliche Baugewerkeschule” (Kraljevska građevinska škola) uvela predmete o izgradnji pivskih podruma.

Carl von Linde razvio je 1873. za pivovaru Spaten u Münchenu prvi stroj za hlađenje na svijetu. Taj je stroj bio važan jer je prvi put bilo moguće kontinuirano i u željenoj količini proizvoditi pivo dosljedno visoke kvalitete neovisno o klimi i vanjskoj temperaturi.

Oko 1900. pivovara Hacker u Münchenu čak je dala ugraditi hladnjače temeljene na sustavu Carla von Lindea na dva nizozemska broda kojima je pivo „Münchener Bier” izvozila u prekomorske zemlje i ondje širila svoj ugled.

Osim toga, od 19. stoljeća svaka minhenska pivovara posjedovala je vlastitu flotu od najviše 90 rashladnih željezničkih vagona za prijevoz proizvoda u udaljena prodajna područja. Ti rashladni vagoni, koji su pivovarama istovremeno služili i za oglašavanje, mogli su se koristiti u svim dijelovima europske željezničke mreže, koja se u to vrijeme intenzivno razvijala. Puno važnije od oglašavanja bilo je očuvanje kvalitete, koje je bilo moguće zahvaljujući vagonima. To je bio veliki korak naprijed u smislu roka trajanja piva. Pivo „Münchener Bier” visoke kvalitete izvozilo se i u njemu je bilo moguće uživati i u inozemstvu, što je dodatno pridonijelo njegovu ugledu. Podaci o izvozu, koji je u to vrijeme stalno rastao, svjedoče o dobrom glasu piva „Münchener Bier”.

Kako bi postigle stabilnu temperaturu potrebnu za osiguravanje ujednačeno visokih standarda proizvodnje, mnoge su minhenske pivovare u 19. stoljeću počele koristiti parne strojeve za proizvodnju energije. U suradnji s minhenskim pivovarama osnovano je udruženje „Dampfkessel-Revisionsverein” (Udruženje za ispitivanje parnih kotlova) da bi se riješili sigurnosni i tehnički problemi koji su pritom nastali. Iz tog je udruženja nastalo današnje udruženje „Technischer Überwachungsverein” (TÜV) (Udruženje za tehničke preglede), koje je poznato u cijelom svijetu. I briga o sigurnosti povećala je ugled minhenskih pivovara i piva koje su proizvodile.

S razvojem znanstvenih metoda u 19. stoljeću u poljoprivrednim školama, sveučilištima i privatnim obrazovnim i istraživačkim institutima počelo je osnivanje odjela za tehnologiju proizvodnje piva. Još jedan važan korak bio je pokretanje stručnih publikacija o pivarstvu. U središtu tog razvoja bio je München, o kojem se od toga trenutka može govoriti kao o „cerevisijskom” (pivarskom) sveučilišnom gradu. Fakultet za tehnologiju pivarstva pri Tehničkom sveučilištu München-Weihenstephan i Institut Doemens do danas su vodeće obrazovne institucije za pivare i inženjere pivarstva koji rade diljem svijeta.

Kako smo se i uvjerili, dobar glas i ugled piva „Münchener Bier” tijekom posljednjih 550 godina neprekidno su se širili u Njemačkoj i drugim državama članicama EU-a. Izvoz se povećao u posljednjih 30 godina. Zahvaljujući sportskim sponzorstvima, npr. sponzoriranju njemačke bob reprezentacije ili sponzorstvima u dvorani „Olympiahalle” naziv piva „Münchener Bier” prikazuje se tijekom televizijskih prijenosa diljem svijeta. Tijekom posljednjih desetljeća zahvaljujući radiju, televiziji, a posebno internetu, još je više ljudi u brojnim zemljama saznalo za pivo „Münchener Bier”, piće o kojem se žustro raspravlja na internetskim forumima i u klubovima obožavatelja. Internetske stranice minhenskih pivovara redovito primaju upite iz cijeloga svijeta.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 668/2014)

Markenblatt (publikacija Njemačkog ureda za patente i žigove), svezak 7. od 15. veljače 2019., dio 7a-bb, stranica 3197. https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/41737

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.