Kao odgovor na nove sigurnosne prijetnje, većina država članica 2022. najavljuje veliko povećanje proračuna za obranu, u nekim slučajevima čak i iznad 2 % BDP-a, na temelju trenda rasta koji je započeo prije nekoliko godina. Države članice su 2020. zajedno potrošile više od 200 milijardi EUR na obranu, a procjenjuje se da su 2021. njihovi ukupni rashodi porasli na 220 milijardi EUR. Ta su nedavna kretanja ipak uslijedila nakon duljeg razdoblja znatnih rezanja rashoda za obranu nakon gospodarske i financijske krize 2007. – 2008.: sa 183 milijarde EUR u 2008. rashodi su pali na 159 milijardi EUR u 2014., da bi se do 2018. – 2019. vratili na razine prije krize (vidjeti grafikon u nastavku). U razdoblju od 2009. do 2018. države članice smanjile su rashode tako da su ukupna nedovoljna ulaganja iznosila oko 160 milijardi EUR u usporedbi s razinom potrošnje iz 2008.

U ovoj se Zajedničkoj komunikaciji razmatraju: a) rashodi za obranu unutar EU-a, b) nedostaci u sposobnostima i industriji koje je potrebno ukloniti, uključujući one najhitnije, c) načini njihova uklanjanja i d) mogućnosti za poboljšanje nabave obrambenih sposobnosti.

Štoviše, posljednjeg su desetljeća SAD i, što još više zabrinjava, Rusija povećali svoje proračune za obranu mnogo više nego Europa. Valja spomenuti da je Kina u istom razdoblju povećala svoj proračun još i više. Od 1999. do 2021. izdaci EU-a za obranu povećali su se za 19,7 %, dok su se u SAD-u povećali za 65,7 %, u Rusiji za 292 %, a u Kini za 592 %. Pritom nije uzeto u obzir da je potrošnja Kine i Rusije za obranu uvelike podcijenjena jer je kupovna moć njihova proračuna veća nego što to proizlazi iz konverzije na temelju deviznog tečaja. U paritetu kupovne moći ruski se proračun za obranu za 2021. procjenjuje na 178 milijardi USD, a kineski na 332 milijarde USD. Usto, udio ulaganja u rashode za obranu Sjedinjenih Američkih Država, Kine i Rusije znatno je veći od udjela ulaganja država članica EU-a u tu svrhu.

Osim kratkoročnih hitnih potreba povezanih s novom sigurnosnom paradigmom, potrebno je nastaviti stvarati okvir EU-a za zajedničku nabavu u području obrane. Europskog fonda za obranu osigurava EU-u snažan instrument za poticanje zajedničkog istraživanja i razvoja u području obrane do razine prototipa. Europska obrambena agencija nadležna je za provedbu zajedničke nabave, no potrebno ju je ojačati kako bi EU imao koristi od potpuno primjerenog kapaciteta za zajedničku nabavu.

Države članice moraju hitno ponovno uspostaviti pripravnost za borbu u obrani s obzirom na sigurnosnu situaciju i transfere u Ukrajinu koji su već izvršeni. Konkretno, obnova zaliha materijala također bi im omogućila da pruže dodatnu pomoć Ukrajini. Danas države članice koje Ukrajini pružaju vojnu pomoć mogu primiti financijsku naknadu u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći. Međutim, dok nastavljaju obnavljati svoje zalihe i opremu, trebali bi iskoristiti priliku da to čine u međusobnoj suradnji jer bi se time osigurala veća vrijednost za novac iskorištavanjem ekonomije razmjera, a poboljšala bi se i interoperabilnost. Za to je potrebno i dodatno poboljšanje i jačanje europske obrambene tehnološke i industrijske baze.

S obzirom na hitne potrebe, Komisija i Visoki predstavnik / čelnik Agencije brzo će uspostaviti radnu skupinu za zajedničku nabavu u području obrane koja će surađivati s državama članicama kako bi poduprla koordinaciju njihovih vrlo kratkoročnih potreba za javnom nabavom radi suočavanja s novom sigurnosnom situacijom. Radna skupina u početku bi se usredotočila na uklanjanje sukoba i koordinaciju kako bi se izbjegla utrka u osiguravanju narudžbi koja bi dovela do naglog rasta cijena, prevelike koncentracije potražnje u istom vremenskom okviru, nestašica zaliha i poteškoća za izloženije države članice u osiguravanju neophodnih proizvoda, što bi spriječilo moguće sukobe između paralelnih nacionalnih koraka u području javne nabave. To bi moglo uključivati centralizaciju prikupljanja informacija, pružanje metodološke potpore i koordinaciju ili upravljanje kupnjom. Radna skupina utvrdila bi i ukupnu procjenu potreba te mapirala i podupirala širenje onih kapaciteta EU-a za industrijsku proizvodnju koji su potrebni za odgovor na potrebe.

·Kiberobrana: Kako bi se suzbio sve veći rizik od kibernapada koje provode državni akteri u kontekstu geopolitičkog natjecanja, EU i njegove države članice mogli bi se angažirati na jačanju kiberobrane u punom spektru (od istraživanja, otkrivanja i zaštite do odgovora, uključujući aktivne obrambene kapacitete). To uključuje sposobnosti za informiranost o situaciji u kiberprostoru i razmjenu informacija (koji se također temelje na potencijalnim sinergijama s europskom infrastrukturom „Cyber Shield” centara za sigurnosne operacije (SOC)), kiberotporno i interoperabilno zapovijedanje i kontrolu vojnih operacija i misija, kibervježbe i osposobljavanje te pričuvne snage za kiberobranu na nacionalnoj razini. U tome EU može ponuditi platformu za suradnju službi EU-a i država članica, uključujući sinergije s relevantnim programima EU-a.

Kako bi se zaštitila poticajna moć EDF-a u kontekstu povećanih nacionalnih rashoda za obranu, Komisija će razmotriti povećanje njegova proračuna u okviru općeg preispitivanja prioriteta u okviru preispitivanja VFO-a u sredini programskog razdoblja. Osim toga, kako je najavljeno u obrambenom paketu iz veljače, Komisija razmatra kako revidirati bonuse EDF-a u svrhu pružanja potpore dodatnoj zajedničkoj nabavi kapaciteta razvijenih u okviru financijske potpore EDF-a.

Naposljetku, Komisija će taj fond učiniti privlačnim za nove sudionike i podupirati inovacije u području obrane, zajedno s Europskom obrambenom agencijom, u okviru najavljenog programa EU-a za inovacije u području obrane. U tu će svrhu Komisija ubrzati uspostavu programa CASSINI za obranu, najavljenog u obrambenom paketu u okviru programa EU-a za inovacije u području obrane. Još jedan dio tog paketa bit će mehanizam mješovitog financiranja u okviru fonda InvestEU, za podupiranje inovacija, usmjeren na MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije koja razvijaju obrambene tehnologije, u suradnji s Europskim investicijskim fondom.

5.7. Jačanje potpore EIB-a obrani

Povećana sigurnosna prijetnja s kojom se EU suočava i potreba da se na najučinkovitiji način iskoriste svi instrumenti koji su mu na raspolaganju iziskuju da Europska investicijska banka poveća svoju potporu europskoj obrambenoj industriji i zajedničkoj nabavi izvan okvira svoje stalne potpore u području dvojne namjene. Nedavnom strateškom europskom sigurnosnom inicijativom Banke (SESI) osigurat će se financijska sredstva za one segmente obrane koji nisu u užem smislu povezani s oružjem, početno procijenjena na otprilike 6 milijardi EUR do 2027., čime će se obuhvatiti područja s dobro utvrđenim tržišnim nedostacima (tj. ne bi bila usmjerena na proizvodne kapacitete). Usmjerit će se na istraživanje, razvoj i inovacije s dvojnom namjenom, civilnu sigurnosnu infrastrukturu i najsuvremenije tehnološke projekte u rasponu od novog svemira, umjetne inteligencije i kvantnih tehnologija do kibersigurnosti i biosigurnosti. Usto, sudjelovanje Banke u financijskom mehanizmu za suradnju koji je pokrenula EDA, kad on počne funkcionirati, bit će ograničeno na razvoj tehnologija s dvojnom namjenom za potrebe ciljeva politike ZSOP-a.

U tom bi kontekstu Banka mogla proširiti ulaganja na zainteresirane promotore i partnere radi potpore projektima suradnje u području istraživanja i tehnologije, koje zajednički poduzimaju dvije države članice ili više njih, uključujući projekte u okviru PESCO-a. Grupa EIB-a podupirala bi i jačanje MSP-ova i malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije duž lanca opskrbe posredovnim kreditiranjem s financijskim partnerima. Naposljetku, surađujući s promotorima u ranim fazama razvoja njihova projekta Grupa EIB-a mogla bi ojačati održivost poslovnog modela novih tehnologija ključnih za budućnost obrambene industrije EU-a.

EIB bi također mogao imati ulogu u kratkoročnom povećanju proizvodnje obrambene industrije i dugoročnijoj modernizaciji. Stoga bi EIB i njegove dioničare, države članice, trebalo pozvati da procijene trebaju li, u aktualnim tržišnim i geopolitičkim okolnostima, proširiti svoju potporu takvim industrijskim projektima u području obrane prilagodbom, bude li potrebno, svoje politike kreditiranja.

Mjere za potporu europskoj suradnji u području obrane ·Komisija i Visoki predstavnik / čelnik Agencije odmah će uspostaviti radnu skupinu za zajedničku nabavu u području obrane koja će surađivati s državama članicama kako bi se poduprla koordinacija njihovih vrlo kratkoročnih hitnih potreba, posebno u pogledu obnavljanja zaliha. ·Komisija će pokrenuti kratkoročni instrument za jačanje kapaciteta europske obrambene industrije putem zajedničke nabave. ·Komisija će do trećeg tromjesečja 2022. predložiti Uredbu o europskim ulaganjima u obranu u kojoj će se definirati uvjeti i kriteriji za osnivanje europskih konzorcija za obrambene kapacitete kao osnova za izuzeće od PDV-a za zajedničku nabavu i instrument (uključujući moguće sufinanciranje) za europske obrambene projekte od velikog zajedničkog interesa. ·Osmisliti zajedničku funkciju EU-a za planiranje i nabavu u području obrane. ·Komisija će predložiti inicijativu za kritične sirovine, uključujući zakonodavne mjere, kako bi se, među ostalim, obrambenoj industriji olakšao pristup kritičnim sirovinama, što će ojačati otpornost i sigurnost opskrbe EU-a. ·Komisija će u okviru općeg preispitivanja prioriteta u sklopu preispitivanja VFO-a u sredini programskog razdoblja razmotriti jačanje proračuna Europskog fonda za obranu i vojne mobilnosti u okviru Instrumenta za povezivanje Europe. ·EIB bi trebao povećati svoju potporu europskoj obrambenoj industriji i zajedničkoj nabavi izvan okvira svoje stalne potpore dvojnoj namjeni. ·Komisija će raditi na daljnjim mjerama (primjerice, koordiniranim pozivima među postojećim instrumentima EU-a i zajmovima EIB-a) za potporu ključnim tehnologijama i industrijskim kapacitetima razvojem strateških projekata. ·Komisija će razmotriti moguće izmjene okvira za istraživanje i inovacije s dvojnom namjenom kako bi se poboljšale sinergije između civilnih i obrambenih instrumenata.

6.Preporuke

Komisija i Visoki predstavnik / čelnik Europske obrambene agencije preporučuju Europskom vijeću da potvrdi ovu analizu u kojoj je istaknuta potreba za hitnim i zajedničkim rješavanjem problema kratkoročnih i srednjoročnih nedostataka ulaganja u obranu u Europi te da pozove:

·Komisiju i Visokog predstavnika / čelnika Agencije da odmah uspostave radnu skupinu za koordinaciju vrlo kratkoročnih potreba za nabavom u području obrane te da surađuju s državama članicama i proizvođačima iz EU-a u području obrane kako bi se poduprla zajednička nabava za obnovu zaliha, posebno s obzirom na potporu koja se pruža Ukrajini;

·Komisiju da predloži kratkoročni instrument za jačanje kapaciteta europske obrambene industrije putem zajedničke nabave;

·Komisiju da do trećeg tromjesečja 2022. predloži uredbu kojom se uspostavlja Europski program ulaganja u obranu (EDIP), s uključenim mehanizmima za izuzeće od PDV-a za zajedničku nabavu i za europske obrambene projekte od velikog zajedničkog interesa.

·države članice, Visokog predstavnika / čelnika Agencije i Komisiju da osmisle zajedničku funkciju EU-a za strateško programiranje i nabavu u području obrane;

·Komisiju da predloži dodatne mjere za mapiranje postojećih i potrebnih dodatnih proizvodnih kapaciteta te jačanje kapaciteta i otpornosti europskog obrambenog tehnološkog i industrijskog sektora;

·EIB da procijeni bi li u sadašnjim tržišnim i geopolitičkim okolnostima trebao povećati svoju potporu europskoj obrani, uključujući industrijske proizvodne kapacitete, prilagodbom, bude li potrebno, svoje politike kreditiranja, a države članice, njegove dioničare, da podrže taj proces.