Tematsko izvješće Upravlja li Komisija 
dobro sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu?HR 2015  BR. 11
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-2740-9 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/20514 QJ-AB-15-010-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-2704-1 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/46048 QJ-AB-15-010-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-2738-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/119752 QJ-AB-15-010-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnožavanje karte na str. 46. dopuštenje treba zatražiti izravno od nositelja autorskih prava.
Printed in Luxembourg
Upravlja li Komisija 
dobro sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim 
podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2015  BR. 11
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je I. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Augustyn Kubik, a specijalizirano je za 
rashodovna područja upravljanja prirodnim resursima i njihova očuvanja. Reviziju je predvodio član Suda Jan Kinšt, a   
potporu su mu pružali voditelj kabineta Alejandro Ballester Gallardo, voditelj odjela Colm Friel, glavna revizorica Maria 
Luisa Gómez -Valcárcel, revizorica Oana Dumitrescu i revizor Frédéric Soblet.
Slijeva nadesno: F. Soblet, M. L. Gómez -Valcárcel, C. Friel, J. Kinšt, A. Ballester Gallardo, 
O. Dumitrescu.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice
I–XIII  Sažetak
1–13 Uvod
1–3 Potreba za međunarodnim sporazumima u ribarstvu
4–8 Sporazumi o partnerstvu u ribarstvu
9–13 Europska flota za ribolov na otvorenome moru i sporazumi o partnerstvu u ribarstvu
14–16 Opseg revizije i revizijski pristup
17–83 Opažanja
17–53 Dio I. – Pregovori o sporazumima o partnerstvu u ribarstvu
17–25 Komisija je pravodobno dogovorila i obnovila sporazume o partnerstvu u ribarstvu kako bi se izbjegao 
prekid ribolovnih aktivnosti
26–28 Komisija je dogovorila relevantnu mrežu sporazuma, no mogla bi se poboljšati dosljednost u okviru regije 
Indijskog oceana
29–32 Teško je bilo ostvariti cilj iz sporazuma o partnerstvu u ribarstvu u pogledu jamčenja da dogovorene 
ribolovne mogućnosti obuhvaćaju samo višak ribolovnih resursa
33–46 Troškovi sporazuma o partnerstvu u ribarstvu koje je dogovorila Komisija bili su relativno visoki s obzirom 
na prijašnje stope iskorištenosti
47–53 Informacije pribavljene ex post  evaluacijama nisu bile uvijek korisne u procesu donošenja odluka i pregovorima
54–83 Dio II. – Provedba prava na pristup ribolovnim resursima sporazuma o partnerstvu u ribarstvu 
i sektorske potpore
55–60 Iako je proces izdavanja odobrenja za ribolov (licenciranje) bio dugotrajan i složen, Komisija nije poduzela 
mjere za utvrđivanje mogućnosti poboljšanja
61–65 Središnje praćenje ulova nije bilo odgovarajuće, čime se ugrožava pravodobno utvrđivanje problema 
i točan izračun isplata
66–70 Komisija i partnerske zemlje složile su se u pitanju odgovarajućih aktivnosti koje se financiraju u okviru 
sektorske potpore, no nedostajala je koordinacija s ostalim partnerima u sektoru
71–76 Nadzor nad mjerama financiranima u okviru sektorske potpore koji provodi Komisija bio je vrlo ograničen, 
a mjere koje su partnerske zemlje uistinu provele često su se razlikovale od onih dogovorenih
77–83 Sredstva koja je Komisija isplatila u okviru sektorske potpore nisu bila povezana s napretkom koji su 
partnerske zemlje postigle u provedbi dogovorenih mjera
04 Sadržaj
84–95 Zaključci i preporuke
 Prilog I.  —  Sporazumi o partnerstvu u ribarstvu: dodatne informacije o pregovorima i provedbi
 Prilog II. — Sporazumi o partnerstvu u ribarstvu na snazi za 2015.
 Prilog III. — Sporazumi o partnerstvu u ribarstvu
 Odgovor Komisije
05
 Kratice
GU: Glavna uprava
ERF : Europski razvojni fond
EU: Europska unija
IOTC : Komisija za tunu u Indijskom oceanu
STECF : Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo
UNCLOS : Konvencija Ujedinjenih naroda o pravu mora
06
 Sažetak
IV
Iako su postupci pregovaranja o sporazumima o par -
tnerstvu u ribarstvu i njihove obnove često složeni 
i dugotrajni, Komisija je uspješno riješila te poteškoće 
i, uz neke iznimke, uspjela izbjeći prekid ribolovnih 
aktivnosti flote. Dogovorena mreža sporazuma bila je 
važna u pogledu potreba i prioriteta predmetne flote 
EU-a.
V
Kada je dugotrajnim pregovorima o novim proto -
kolima nastavak ribolovnih aktivnosti bio ugrožen, 
u zemljama koje čekaju odobrenja za ribolov preko 
Komisije bilo je dopušteno korištenje plovilima do 
potpisivanja novog protokola, kako je predviđeno 
člankom 9. Uredbe (EZ) br. 1006/2008. Međutim, to 
nije u skladu s drugim zakonskim uvjetom, odnosno 
„klauzulom o isključivosti“, stoga je njezina primjena 
dovela do nesporazuma između partnerske zemlje 
i Komisije.
VI
Sporazumi o partnerstvu u ribarstvu instrumenti su 
kojima se jamči održivost predmetnog sektora ribar -
stva. Kako je utvrđeno u osnovnoj Uredbi o zajednič -
koj ribarstvenoj politici, dogovorenim bi se ribolovnim 
mogućnostima plovilima EU -a trebalo omogućiti 
da love samo viškove resursa partnerskih zemalja. 
Međutim, pojam viška vrlo je teško primijeniti u praksi 
zbog nedostatka pouzdanih informacija o zalihama 
ribe i izlovima domaćih ribolovnih flota ili flota drugih 
država kojima su partnerske zemlje omogućile pristup 
ribolovnim resursima.I
Europska unija (EU) dogovara sporazume s obalnim 
državama kako bi vanjskoj floti EU -a zajamčila prava 
na pristup ribolovnim resursima tih država. Ti su se 
sporazumi razvili iz sporazuma o pristupu ribolovnim 
resursima iz 80-ih godina prošloga stoljeća u spora -
zume o partnerstvu u održivom ribarstvu kojima se 
nastoje održati ribolovni resursi uz istovremeni razvoj 
sektora ribarstva partnerske zemlje pružanjem sektor -
ske potpore. Komisija nastoji proširiti mrežu spora -
zuma jer se njima nude znatne prednosti ne samo za 
flotu EU -a, već i za partnerske zemlje.
II
Sud je proveo reviziju sporazuma o ribarstvu za koje 
su dodijeljena sredstva iz proračuna EU -a (drugim 
riječima, sporazumi temeljeni na razmjeni ribolov -
nih kvota bili su izuzeti). Sud je preispitao četiri od 
ukupno dvanaest sporazuma koji su bili na snazi 
u vrijeme revizije: Mauritanija (sporazum o više vrsta 
riba u Atlantskom oceanu), Madagaskar, Mozambik 
i Sejšeli (sporazumi o tuni u Indijskom oceanu). 77 % 
isplata namijenjenih sporazumima o partnerstvu 
u ribarstvu 2013. godine provedeno je u okviru ta četiri 
sporazuma.
III
Cilj ove revizije bio je ocijeniti upravlja li Komisija 
dobro sporazumima o partnerstvu u ribarstvu. To 
je uključivalo ispitivanje pregovora o sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu te provedbu prava na pristup 
ribolovnim resursima i sektorske potpore. Revizijom je 
utvrđeno da Komisija u cjelini dobro upravlja spora -
zumima o partnerstvu u ribarstvu, no još uvijek ima 
mjesta za poboljšanja u nekoliko područja, u pogledu 
pregovaračkog procesa i provedbe protokola.
Sažetak 07
VII
Stvarni jedinični trošak za tonu ribe često je bio veći 
od dogovorene jedinične cijene. Iako su pregovo -
rima obuhvaćeni ulovi zabilježeni u okviru prijašnjih 
protokola, referentna tonaža dogovorena u najnovijim 
protokolima često je bila viša, što je dovelo do njihove 
nedovoljne iskorištenosti. Međutim, financijski dopri -
nos EU -a isplaćen je u cijelosti bez obzira na iskori -
štene ribolovne mogućnosti. Nedovoljno iskorišta -
vanje protokola i visoki troškovi koji iz toga proizlaze 
mogli bi se djelomično pripisati tehničkim uvjetima 
dogovorenima s partnerskim zemljama radi usklađiva -
nja s njihovim nacionalnim zakonima ili radi jamčenja 
održivosti ribolovnih aktivnosti.  
VIII
Informacije pribavljene neovisnim ex post  evaluaci -
jama sporazuma o partnerstvu u ribarstvu nisu uvijek 
dovoljno potpune, dosljedne ili usporedive, čime se 
njihova korisnost u donošenju odluka pri dogovaranju 
protokola smanjuje.
IX
Revizijom je zaključeno da upravljanje provedbom 
uvjeta za pristup ribolovnim resursima nije bilo 
dovoljno strogo. Komisija nije na odgovarajući način 
pratila tijek dugotrajnog i složenog procesa izdavanja 
odobrenja kako bi utvrdila razloge kašnjenja i pod -
ručja koja bi se mogla poboljšati.
X
Revizijom su utvrđeni nedostatci u upravljanju podat -
cima o ulovu, što je vidljivo u razlikama u podatcima 
o ulovu koje su dostavile države članice, Komisija 
i onima dobivenima ex post  evaluacijama. Budući da se 
isplate u okviru sporazuma o partnerstvu u ribarstvu 
temelje na podacima o ulovu, time se izaziva financij -
ski rizik.XI
Iako je planiranje sektorske potpore poboljšano, uloga 
Komisije u praćenju provedbe protokola obuhvaćenog 
revizijom i dalje je bila ograničena. Ne postoji jasan 
okvir kojim bi se utvrdila pravila prihvatljivosti i slje -
divosti za financirane mjere. Nadalje, Komisija nema 
dovoljno prava na kontrolu; partnerske su zemlje 
primjerice u nekim slučajevima provele drugačije 
mjere od planiranih, čime se može smanjiti učinko -
vitost postizanja ciljeva iz sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu.
XII
Konačno, ako su dogovorene mjere ili rezultati samo 
djelomično ostvareni, protokolima se omogućuje obu -
stava plaćanja, no ne i djelomična smanjenja isplata 
sektorske potpore. Osim toga, unatoč primjeni istoga 
koncepta razvoja, uvjeti isplate sredstava sektorske 
potpore drugačiji su od onih za proračunske potpore 
Europskog razvojnog fonda (ERF), što je ponekad 
rezultiralo nedosljednostima.
XIII
Sud daje sljedeće preporuke.
U svrhu poboljšanja pregovora o novim sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu i protokolima, Komisija bi 
trebala:
(a) pregledati sporazume u mirovanju i razmotriti na -
čine kojima bi se prekid ribolovnih aktivnosti koji 
proizlazi iz klauzule o isključivosti mogao izbjeći, 
a da se istovremeno poštuju načela zajedničke 
ribarstvene politike. Nadalje, Komisija bi treba -
la pojasniti i uključiti u protokole odgovarajuće 
odredbe kojima se jamči kontinuitet ribolovnih 
aktivnosti između dva protokola;
(b) definirati regionalne strategije za razvoj uprav -
ljanja ribarstvom te se pobrinuti da dogovoreni 
protokoli unutar iste regije budu u skladu s rele -
vantnom regionalnom strategijom i drugim fondo -
vima EU -a;
Sažetak 08
(i) za nove protokole, predložiti uvođenje uvjeta 
prihvatljivosti za procjenu mjera razmatranih za fi -
nanciranje u okviru sektorske potpore (ostali uvjeti 
mogli bi biti povezani sa sljedivošću, odabirom, 
izvješćivanjem i mjerenjem uspješnosti te pravima 
na kontrolu za Komisiju);
(j) zajamčiti učinkovitu koordinaciju u pogledu sek -
torske potpore sporazuma o partnerstvu u ribar -
stvu s drugim razvojnim partnerima koji djeluju 
u sektoru ribarstva;
(k) pobrinuti se da isplate sektorske potpore budu 
u skladu s drugim isplatama proračunske potpo -
re EU -a te da se temelje na rezultatima koje su 
partnerske zemlje ostvarile u provedbi matrice 
zajednički dogovorenih mjera.(c) pri pregovorima o ribolovnim mogućnostima 
novih protokola, uzeti u obzir stope iskorištenosti 
prijašnjih protokola te nastojati bolje uskladiti 
isplate za prava na pristup ribolovnim resursima sa 
stvarnim ulovima, istovremeno jamčeći da ribolov -
ne aktivnosti ne budu ugrožene;
(d) bolje analizirati mogući učinak klauzula sporazu -
ma o partnerstvu u održivom ribarstvu na iskori -
štenost protokola, uz očuvanje uzajamnih koristi 
za EU i predmetne partnerske zemlje, eventualno 
se savjetujući s relevantnim dionicima kako bi 
se utvrdilo gdje su potrebne detaljnije procjene 
kritičnih klauzula;
(e) bolje usmjeriti ex post  evaluacije u svrhu dobivanja 
dosljedne i usporedive analize povrata od javnog 
novca potrošenog u okviru protokola, kao i sveo -
buhvatne i kritičke analize njihove učinkovitosti za 
EU i predmetnu partnersku zemlju.
U svrhu poboljšanja provedbe sporazuma o partner -
stvu u ribarstvu, Komisija bi bez odlaganja trebala:
(f) utvrditi postupke praćenja svakoga koraka u pro -
cesu izdavanja odobrenja, uključujući vrijeme po -
trebno državama članicama, partnerskim zemlja -
ma i službama Komisije za utvrđivanje i praćenje 
nedostataka u postupku;
(g) promicati prihvaćanje elektroničkih odobrenja ili 
popisa ovlaštenih plovila tijekom cijelog razdoblja 
valjanosti odobrenja;
(h) pobrinuti se da se države članice zastave u pot -
punosti koriste novom bazom podataka o ulovu 
te da ona sadrži pouzdane podatke o ulovu koji se 
mogu konsolidirati, pratiti i ažurirati;
09
 Uvod
Potreba za 
međunarodnim 
sporazumima u ribarstvu
01 
Načelo slobodnog pristupa otvore -
nome moru postupno je nestalo od 
sredine 70-ih godina prošloga stoljeća 
te nakon treće konferencije Ujedinje -
nih naroda o pravu mora (UNCLOS III). 
Stupanjem na snagu 1982., nakon 
devet godina pregovora, Konvencijom 
je u međunarodnom pravu utvrđeno 
pravo država da zatraže suverenitet 
nad vodama na udaljenosti do 200 na -
utičkih milja od svoje obale (isključivi 
gospodarski pojas), u svrhu istraživa -
nja, iskorištavanja i očuvanja prirodnih 
resursa tih voda te upravljanja njima. 
Sve više država odlučilo je proširiti svoj 
suverenitet na granicu od 200 milja te 
je, kao rezultat toga, oko 90 % ribljih 
resursa dospjelo pod kontrolu obalnih 
zemalja. Mnoge flote za ribolov na 
otvorenome moru1, koje su prethodno 
obavljale aktivnosti u tim vodama, bile 
su obvezne sklopiti sporazume o pri -
stupu ribolovnim resursima s obalnim 
zemljama.
02 
Kao rezultat toga, EU (ili tadašnja „Eu -
ropska zajednica“) počeo je dogova -
rati dvostrane sporazume u ribarstvu 
s obalnim zemljama, većinom zemlja -
ma u razvoju. Ti su sporazumi izvorno 
bili sporazumi o pristupu ribolovnim 
resursima, kojima su se jamčile ribolov -
ne mogućnosti floti EU -a za ribolov na 
otvorenome moru i važan izvor priho -
da za te zemlje u razvoju. Sporazumi 
su bili trgovačke prirode i obično su se 
temeljili na načelu „plati, lovi i idi“.03 
Od 1981. EU je također pregovarao 
o nekoliko „sjevernih sporazuma“. To 
su uzajamni sporazumi koji podrazu -
mijevaju razmjenu ribolovnih moguć -
nosti između flota EU -a i flota Norveš -
ke, Islanda i Farskih otoka, bez ikakvih 
financijskih doprinosa. Ovim izvješćem 
ti sporazumi nisu obuhvaćeni.
Sporazumi o partnerstvu 
u ribarstvu
04 
Sporazumi o pristupu ribolovnim 
resursima bili su podložni kritikama, 
posebno u pogledu njihova učinka na 
prekomjerno iskorištene zalihe, nedo -
statka transparentnosti i provedbe te 
usklađenosti s propisima, slabog ka -
paciteta pregovora i provedbe obalnih 
zemalja u razvoju, kao i činjenice da 
oni nisu odgovarajuće sredstvo za po -
stizanje razvojne suradnje u ribarstvu.
05 
Kao odgovor na te kritike, refor -
mom zajedničke ribarstvene politike 
2002. godine uveden je koncept 
„partnerstva“ kako bi se istaknuli ciljevi 
EU-a u pogledu podupiranja razvoja 
nacionalnih sektora ribarstva u par -
tnerskim zemljama, poticanja i jačanja 
političkog dijaloga između EU -a i ze -
malja u razvoju te promicanja održivog 
ribarstva. Ova nova generacija spora -
zuma nazvana je sporazumima o par -
tnerstvu u ribarstvu (vidjeti okvir 1. ). 
Financijski doprinos podijeljen je na 
dva odvojena dijela: prava na pristup 
isključivom gospodarskom pojasu 
i „sektorsku“ financijsku potporu, čiji je 
cilj promicanje razvoja održivog ribar -
stva u partnerskim zemljama.1 Ribarska plovila koja obavljaju 
aktivnosti izvan svojih 
nacionalnih voda.
10 Uvod
Ciljevi sporazuma o partnerstvu u ribarstvu2
 οzajamčiti razumno i održivo iskorištavanje morskih resursa u partnerskim zemljama (uvodeći pojam viška iz 
Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora)3
 οzaštititi radna mjesta u regijama Unije koje ovise o ribolovu
 οzajamčiti neprekinuto postojanje i konkurentnost sektora ribarstva EU -a
 οzajamčiti odgovarajuću opskrbu tržišta Unije
 οstvoriti dodanu vrijednost Unije
 οpoboljšati upravljanje ribarstvima partnerskih zemalja razvojem njihovih kapaciteta upravljanja ribolovnim 
resursima i kontrole
 οpromicati gospodarski razvoj sektora ribarstva u partnerskim zemljama, kao i zapošljavanje, zdravstvene 
uvjete te poslovno okruženje u sektoru
2 Zaključci Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo, 19. srpnja 2004. i 19. – 20. ožujka 2012.
Većina tih ciljeva navedena je i u Uredbi Vijeća (EZ) br. 861/2006 od 22. svibnja 2006. o uspostavi financijskih mjera Zajednice za provedbu 
zajedničke ribarstvene politike i u području prava mora (članak 7.) (SL L 160, 14.6.2006., str. 1.).
Člankom 31. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba 
Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ 
(SL L 354, 28.12.2013., str. 22.) utvrđuju se načela i ciljevi sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu.
3 Članak 62. stavak 2. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) odnosi se na taj višak kao dio dopuštenog ulova koji obalna zemlja ne 
može ili ne želi sama iskoristiti.Okvir 1.
06 
Komisija smatra da se sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu nude znatne 
prednosti u odnosu na druge načine 
dobivanja pristupa europske flote za 
ribolov na otvorenome moru vodama 
i resursima trećih zemalja. Posebno:
- Sporazumima o partnerstvu u ri -
barstvu europskim se flotama daje 
pristup ribolovnim područjima 
na temelju jasnijeg, ujednačenog 
i stabilnijeg pravnog okvira, kojim 
se pruža veća pravna sigurnost 
nego privatnim sporazumima 
između vlasnika europskih plovila 
i država izvan EU -a. Europski su 
brodovlasnici također dali pred -
nost sporazumima o partnerstvu 
u ribarstvu te tražili od Komisije da proširi mrežu sporazuma, čak i po 
cijenu povećanja njihova dopri -
nosa u pogledu prava na pristup 
ribolovnim resursima.
- Sporazumima o partnerstvu 
u ribarstvu potiče se znanstvena 
suradnja između EU -a i njegovih 
partnerskih zemalja. Protokolima 
se predviđa da se na sastancima 
znanstvenog odbora pregledaju 
razine zalihe i razmotre odluke 
regionalnih ribolovnih organiza -
cija. Partnerske zemlje ponekad 
surađuju sa znanstvenicima EU -a 
koji rade u području aktivnosti 
flota u njihovim zemljama.

11 Uvod
4 Podatci iz godišnjega 
gospodarskog izvješća 
za 2014. o ribarskoj floti EU -a 
(STECF 14. – 16.), koja 
odgovara floti za ribolov na 
otvorenome moru iz 2012. 
Europska flota za ribolov na 
otvorenome moru u ovome je 
izvješću definirana kao flota 
koja obuhvaća sva registrirana 
plovila EU -a duljine preko 
24 metra koja obavljaju 
aktivnosti u drugim 
ribolovnim regijama, 
uključujući neke najudaljenije 
regije EU -a.- Kako bi se zajamčili jednaki uvjeti 
flotama za ribolov na otvorenome 
moru u isključivom gospodarskom 
pojasu obalnih zemalja, protoko -
lima se također predviđa klauzula 
o zabrani diskriminacije. To znači 
da bi se tehnički standardi i druga 
načela održivosti koja se primje -
njuju na sporazume o partnerstvu 
u ribarstvu trebali primjenjivati i na 
sporazume između predmetnih 
partnerskih zemalja i drugih flota 
prisutnih u njihovom isključivom 
gospodarskom pojasu. Time bi se 
trebalo poticati i održivo upravlja -
nje ribolovnim resursima.
- U partnerskim se zemljama spora -
zumima o partnerstvu u ribarstvu 
potiče poboljšano upravljanje 
lokalnim sektorom ribarstva 
podupiranjem praćenja i kontrole 
aktivnosti nacionalnih i inozemnih 
flota te nadzora nad njima. Spora -
zumima o partnerstvu u ribarstvu 
pružaju se znatna sredstva kako 
bi se doprinijelo održivom razvoju 
lokalnih ribolovnih aktivnosti.
07 
Reformom Zajedničke ribarstvene 
politike 2014. uveden je koncept 
sporazuma o partnerstvu u održivom 
ribarstvu. Cilj je reforme unaprijediti 
neke aspekte sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu, poput količine raspolo -
živih informacija na temelju kojih se 
utvrđuje dostupan višak u isključivom 
gospodarskom pojasu partnerskih 
zemalja, promicanja održivog ribarstva 
u vodama partnerskih zemalja boljim 
usmjeravanjem i redovitim praćenjem 
sektorske potpore EU -a te uvođenja 
klauzule o ljudskim pravima. Glavni je 
cilj sporazuma o partnerstvu u održi -
vom ribarstvu pružiti pravni, ekološki, 
gospodarski i društveni okvir za uprav -
ljanje ribolovnim aktivnostima koje 
provode ribarska plovila Unije u vo -
dama trećih zemalja, gdje bi se trebali 
primjenjivati standardi slični onima 
koji se primjenjuju na ribarska plovila 
Unije u vodama EU -a.08 
Komisija je na nekoliko godina uvela 
klauzulu o isključivosti, primjenjivu na 
sve sporazume o partnerstvu u ribar -
stvu na snazi, u svrhu postroživanja 
okvira za upravljanje ribolovnim 
aktivnostima flote EU -a za ribolov na 
otvorenome moru. Nakon stupanja na 
snagu sporazuma između EU -a i par -
tnerske zemlje, ribarska plovila EU -a 
mogu obavljati aktivnosti u vodama 
partnerske zemlje samo ako imaju 
odobrenje za ribolov izdano u okvi -
ru protokola za taj sporazum (vidjeti 
odlomak 10.).
Europska flota za ribolov 
na otvorenome moru 
i sporazumi o partnerstvu 
u ribarstvu
09 
Iako flota za ribolov na otvorenome 
moru predstavlja manje od 1 % flote 
EU-a, sa samo 335 plovila od 86 283 re -
gistrirana u EU -u, ona je mnogo važnija 
u pogledu ribolovnog kapaciteta, 
s 18 % bruto tonaže i 7 % snage moto -
ra4 ukupne ribarske flote EU -a. Flota za 
ribolov na otvorenome moru važan je 
dobavljač ribe europskom tržištu jer se 
procjenjuje da obuhvaća 15 % ukupnih 
ulova flote EU -a. Predstavlja također 
4 % zapošljavanja flote EU -a. Oko po -
lovine ulova flote za ribolov na otvo -
renome moru ostvareno je na temelju 
sporazuma o partnerstvu u ribarstvu.
12 Uvod
10 
Pri sastavljanju sporazuma o partner -
stvu u ribarstvu, EU i njegove partner -
ske zemlje pregovaraju o sporazumu 
i njegovim provedbenim protokoli -
ma. Tim se sporazumom jamči okvir 
za dugoročnu suradnju u području 
ribarstva, a protokolima se utvrđu -
ju detaljni uvjeti. O protokolima se 
najčešće pregovara svakih tri do šest 
godina, u dogovoru s partnerskom 
zemljom. Pri upućivanju na sporazume 
o partnerstvu u ribarstvu, ovo se izvje -
šće najviše tiče protokola. Više detalja 
o pregovaračkim procesima i odgovor -
nostima iz sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu navedeno je u  Prilogu I .
11 
Godine 2014. iz proračuna EU -a ispla -
ćeno je 69 milijuna eura za sporazume 
o partnerstvu u ribarstvu, što pred -
stavlja znatno smanjenje u odnosu na 
iznos od preko 200 milijuna eura ispla -
ćen 90-ih godina prošloga stoljeća. 
To se djelomično objašnjava istekom 
protokola s Mauritanijom u prosin -
cu 2014., za koji 2014. godine nisu 
izvršene nikakve isplate, no 2013. go -
dine isplaćeno je 67  milijuna  eura. Sam 
Maroko predstavljao je preko 40 % 
ukupno isplaćenog iznosa 2014. Osim 
toga, operateri također daju finan -
cijske doprinose tim sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu u zamjenu 
za odobrenja za ribolov koja dobivaju. 
Njihov se doprinos postupno povećao 
posljednjih godina.12 
U Prilogu II.  prikazuje se 13 sporazuma 
o partnerstvu u ribarstvu na snazi za 
2015. godinu, s godišnjim financijskim 
doprinosom od 71  milijun  eura. Tri od 
13 sporazuma na snazi mješoviti su 
sporazumi kojima se floti EU -a omo -
gućuje pristup različitim zalihama ribe 
u isključivom gospodarskom pojasu 
partnerske zemlje. Ostalo su sporazu -
mi o tuni kojima se dodjeljuju ribolov -
na prava u isključivom gospodarskom 
pojasu partnerske zemlje plovilima 
EU-a koja slijede migratorne vrste tune 
i druge visokomigratorne vrste u kreta -
njima oko Afrike te u Indijskom i Tihom 
oceanu.
13 
Ostali sporazumi o partnerstvu 
u ribarstvu bez trenutačnih proto -
kola sporazumi su s Gambijom (od 
1. 7. 1996.), Ekvatorskom Gvinejom 
(od 30. 6. 2001.), Solomonskim oto -
cima (od 9. 10. 2012.), Mikronezijom 
(od 25. 2. 2010.), Mauritanijom (od 
prosinca 2014.)5 i Mozambikom (od 
siječnja 2015.). Kada je sporazum još 
uvijek na snazi, no njegovi se protokoli 
moraju obnoviti, kao što je to slučaj 
s ovim sporazumima („sporazumi 
u mirovanju“), flota EU -a nema pristup 
ribolovnom području te zemlje, u skla -
du s klauzulom o isključivosti (vidjeti 
odlomak 8.).5 Pregovori između Europske 
komisije i Mauritanije s ciljem 
utvrđivanja novog protokola 
uspješno su završeni 
10. srpnja 2015. Vrijednost tog 
četverogodišnjeg protokola 
iznosi 59,125  milijuna  eura 
godišnje te ga još treba 
odobriti Vijeće, uz suglasnost 
Europskog parlamenta.
13
 Opseg revizije 
i revizijski pristup
14 
Cilj revizije bio je ocijeniti upravlja li 
Komisija dobro sporazumima o par -
tnerstvu u ribarstvu na temelju sljede -
ćih pitanja:
1.  Upravlja li Komisija dobro pregovo -
rima o sporazumima o partnerstvu 
u ribarstvu i njihovim protokolima?
Kako bi odgovorio na to pitanje, Sud 
je preispitao pregovarački proces 
za četiri sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu obuhvaćena revizijom te 
provjerio je li Komisija pravodobno 
dogovarala i obnovila protokole 
u svrhu jamčenja nastavka aktivnosti 
europske flote. Nadalje, revizijom se 
procijenilo jesu li pregovori o ribo -
lovnim mogućnostima i financij -
ski doprinosi u skladu s ciljevima 
sporazuma o partnerstvu u ribarstvu 
u pogledu jamčenja održivosti 
zaliha ribe po razumnoj cijeni za EU, 
poboljšanja upravljanja ribarstvom 
partnerskih zemalja te poticanja 
gospodarskog razvoja njihova sekto -
ra ribarstva.
2.  Upravlja li Komisija dobro proved -
bom sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu?
Kako bi odgovorio na to pitanje, 
Sud je preispitao kako Komisi -
ja upravlja procesom izdavanja 
odobrenja te ispitao pouzdanost 
sustava informiranja o ulovu. 
Nadalje, revizijom se procijenilo je 
li Komisija na odgovarajući način 
izradila, kontrolirala i pratila mjere 
financirane u okviru sektorske 
potpore sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu.15 
Revizijski pristup uključivao je sastanke 
s relevantnim dionicima6, analizu in -
formacija koje je dostavila Komisija te 
posjete na terenu u odabranim država -
ma članicama (Španjolska i Francuska) 
i u četiri partnerske zemlje s kojima je 
EU sklopio sporazume o partnerstvu 
u ribarstvu. Tri partnerske zemlje oda -
brane za ovu reviziju nalaze se u Indij -
skom oceanu (Madagaskar, Mozambik 
i Sejšeli) kako bi se dobila regionalna 
perspektiva. Uz to, Mauritanija je oda -
brana kao primjer sporazuma o više 
vrsta riba, zato što je to sporazum naj -
veće financijske važnosti. Ta su četiri 
sporazuma o partnerstvu u ribarstvu 
obuhvaćena revizijom ukupno pred -
stavljala 77 % sredstava isplaćenih za 
sporazume o partnerstvu u ribarstvu 
2013. godine.
16 
Revizijski je dokaz nadopunjen upitni -
kom upućenim operaterima flote EU -a 
za ribolov na otvorenome moru. Zapri -
mljeni su odgovori 70 % brodovlasnika 
te flote7.6 Dionici su uključivali Europski 
parlament i nevladine 
organizacije koje djeluju 
u području zapošljavanja na 
plovilima i u pomorskom 
sektoru. Sud je također 
posjetio udruženja operatera 
plovila i prerađivača ribe 
u Španjolskoj i Francuskoj.
7 Upitnik Suda ispunio je 
dvadeset i jedan vlasnik 
ribarskog plovila / udruženje, 
koji zajedno upravljaju 
s 319 plovila (od kojih 233 
plove pod zastavom država 
članica EU -a) koja obavljaju 
djelatnost izvan europskih 
voda. Ta 233 plovila 
predstavljala su 70 % od 
335 plovila koja čine europsku 
flotu za ribolov na 
otvorenome moru. Od plovila 
obuhvaćenih upitnikom, 79 % 
obavljalo je djelatnost 
u regijama Atlantskog 
i Indijskog oceana, od čega se 
32 % odnosi na plovila za 
pridneni ribolov, 22 % na 
pelagične koćarice, 7 % na 
plovila s plivaricama 
tunolovkama, 7 % na plovila 
s parangalima velikoga 
kapaciteta, 7 % na koćarice za 
ulov senegalskih oslića 
i plovila s pridnenim 
parangalima te 4 % na plovila 
za ribolov tune ribičkim 
štapovima.
14
 Opažanja
Dio I. – Pregovori 
o sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu
Komisija je pravodobno 
dogovorila i obnovila 
sporazume o partnerstvu 
u ribarstvu kako bi se 
izbjegao prekid ribolovnih 
aktivnosti
17 
Cilj pregovora o sporazumima kojima 
se floti EU -a daje pristup ribolovnim 
područjima isključivoga gospodarskog 
pojasa obalnih zemalja trebao bi biti 
jamčenje stalnog pristupa kako bi se 
izbjegao bilo kakav negativan učinak 
na sektor. Vijeće je tražilo od Komisije 
da spriječi bilo kakve prekide u ri -
bolovnim aktivnostima nakon isteka 
sporazuma ili protokola. Isto tako, pri 
pregovorima o protokolu, Komisija 
nastoji uvesti mogućnost privremene 
primjene od datuma potpisivanja do 
datuma ratifikacije.
18 
Sud je preispitao pregovarački proces 
Komisije za četiri sporazuma o partner -
stvu u ribarstvu obuhvaćena revizijom 
koja su tada bila na snazi. Revizijom 
je provjereno jesu li protokoli pravo -
dobno obnovljeni kako bi se izbjegao 
prekid ribolovnih aktivnosti flote EU -a 
za ribolov na otvorenome moru.19 
Pregovori o novim protokolima du -
gotrajan su i složen proces. Komisija 
pregovara na temelju mandata Vijeća, 
koje potpisuje protokol s partnerskom 
zemljom. Nakon toga Parlament daje 
odobrenje. Više detalja o pregovarač -
kom procesu navedeno je u  Prilogu I . 
Iz tog razloga, radi kontinuiteta ak -
tivnosti flote, Komisija mora započeti 
pregovarački proces o novom protoko -
lu znatno prije isteka postojećeg.
20 
Cijeli pregovarački proces za četiri 
protokola obuhvaćena revizijom – od 
mandata Vijeća do datuma stupanja na 
snagu nakon odobrenja Parlamenta ili 
ratifikacije partnerske zemlje – trajao 
je od 71 tjedan do 134 tjedna (kako je 
prikazano na slici 1. ). Trajanje prego -
vora ovisi o čimbenicima koje pregova -
rači ne mogu u potpunosti predvidjeti 
niti kontrolirati. Komisija je procijenila 
da je potrebno minimalno 12 tjedana 
od završetka pregovora („parafiranja“ 
protokola) do pripreme protokola za 
potpis Vijeća te da je Vijeću potreb -
no dodatnih šest do osam tjedana za 
analizu. Očekivano razdoblje između 
završetka pregovora i potpisivanja Vi -
jeća traje stoga minimalno 20 tjedana, 
uzimajući u obzir eventualna kašnjenja 
u usvajanju protokola tijekom rasprava 
u Vijeću, no u slučaju Madagaskara, 
Mozambika i Sejšela vremenski okvir 
bio je od 29 do 35 tjedana.
15 Opažanja
21 
Sud je utvrdio da Komisija dobro 
upravlja pregovaračkim procesom, 
uz uporabu, kada god je to moguće, 
dostupnih zakonodavnih instrumenata 
kako bi se izbjegao prekid ribolovnih 
aktivnosti. Međutim, 83 % operatera 
koji su ispunili upitnik Suda, a koji 
predstavljaju oko 30 % flote za ribolov 
na otvorenome moru, izjavilo je da je 
osjetilo učinke kašnjenja u pregovo -
rima o protokolu, najviše s Mauritani -
jom i Marokom, koji su dva važna, ali 
iznimna slučaja.22 
Pregovori s Mauritanijom bili su 
dugotrajni (sedam krugova pregovo -
ra u trajanju od ukupno 71 tjedan), 
a prethodni je protokol istekao gotovo 
pet mjeseci prije potpisivanja novog. 
Budući da privremena primjena nije 
bila moguća prije potpisivanja Vijeća 
te kako bi se izbjegao prekid aktiv -
nosti flote EU -a, Komisija je primije -
nila odredbe prava EU -a8 i predložila 
vlastima Mauritanije da se podnoše -
nje zahtjeva za odobrenja za ribolov 
nastavi i tijekom tog petomjesečnog 
razdoblja. Tu su mogućnost iskoristili 
brodovlasnici samo četiriju kategori -
ja ribarstva9 od 1. kolovoza 2012. do 
15. prosinca 2012. Nastavak ribolova je, 
stoga, bio moguć za te kategorije, no 
ne i za preostale kategorije, u kojima 
je ribolov privremeno prekinut. Sud 
primjećuje da, iako je cilj zahtjeva za 
odobrenja za ribolov, u nedostatku 
potpisanog protokola, bila zaštita 
interesa flote EU -a, on nije bio u skla -
du s klauzulom o isključivosti (vidjeti 
odlomak 8.).8 Članak 9. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1006/2008 od 
29. rujna 2008. o odobravanju 
ribolovnih aktivnosti koje 
ribarska plovila Zajednice 
obavljaju izvan voda Zajednice 
i o pristupu plovila trećih 
zemalja vodama Zajednice, te 
o izmjeni uredbi (EEZ) 
br. 2847/93 i (EZ) br. 1627/94 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 3317/94 
(SL L 286, 29.10.2008., str. 33.). 
Ovim se člankom predviđa da, 
kada je protokol istekao, 
a Komisija je novi protokol 
parafirala, no Vijeće ga još nije 
potpisalo ili se on ne može 
privremeno primijeniti, 
Komisija može, na razdoblje 
od šest mjeseci od datuma 
isteka prethodnog protokola, 
prenijeti zahtjeve za 
odobrenja za ribolov 
predmetnoj trećoj zemlji.
9 2. kategorija (senegalski oslić), 
3. kategorija (pridnene vrste 
osim senegalskog oslića), 
5. kategorija (tuna) 
i 6. kategorija (koćarice 
hladnjače za pelagični ribolov).Slika 1.Trajanje pregovaračkog procesa
u tjednima140 120 100 80 60 40 20 0
Početak privremene primjeneProteklo vrijeme između 
potpisivanja i odobrenja Parlamenta 
ili rati/f_ikacije države članiceProteklo vrijeme između kraja 
pregovora i potpisa Vijećai države članiceProteklo vrijeme između 
mandata i kraja pregovora (para/f_iranje)Madagaskar (1 krug pregovora) 
siječanj/uni00A02013./uni00A0–/uni00A0prosinac/uni00A02014.
Mauritanija (7/uni00A0krugova pregovora) 
prosinac/uni00A02013./uni00A0–/uni00A0prosinac/uni00A02014.
Mozambik (2/uni00A0kruga pregovora) 
veljača/uni00A02012./uni00A0–/uni00A0siječanj/uni00A02015.
Sejšeli (3/uni00A0kruga pregovora)         
siječanj/uni00A02014./uni00A0–/uni00A0siječanj/uni00A02020.
Izvor : Europski revizorski sud, na temelju dokumenata povezanih s pregovorima i zakonskim aktima EU -a.
16 Opažanja
23 
Nadalje, iako je iskoristila sve mo -
gućnosti na temelju zakonodavstva, 
Komisija nije mogla spriječiti prekid 
ribolovnih aktivnosti. Vlasti Mauritani -
je smatrale su da su aktivnosti u raz -
doblju od kolovoza do prosinca 2012. 
bile provedene na temelju privremene 
primjene novog protokola. Slijedom 
toga, one su ranije prekinule ribolovne 
aktivnosti u okviru tih četiriju kate -
gorija koje su bile ovlaštene nastaviti 
s ribolovom prije potpisivanja novog 
protokola. Time su uzrokovani gubici 
za te brodovlasnike koji su također 
morali platiti odobrenja do stvarnog 
datuma isteka, 15. prosinca 2014.
24 
Što se tiče Maroka, protokol je pot -
pisan u veljači 2011. i privremeno 
primijenjen do prosinca 2011., kada 
je Europski parlament odbio njegovo 
zaključenje10. Nakon novih pregovora, 
sljedeći je protokol parafiran 24. srp -
nja 2013. te ga je Europski parlament 
ratificirao 10. prosinca 2013., bez 
klauzule o privremenoj primjeni jer 
se marokanski pregovarači nisu složili 
s njezinim uvođenjem. On je stupio na 
snagu tek 15. srpnja 2014. jer ga je Ma -
roko kasno ratificirao, što je dovelo do 
dodatnih izdataka iz proračuna EU -a11 
te imalo izravan financijski učinak na 
brodovlasnike i industriju EU -a jer su 
ribolovne aktivnosti bile prekinute.
25 
Što se tiče protokola o Indijskom ocea -
nu obuhvaćenih revizijom, kontinuitet 
ribolovnih aktivnosti u isključivom 
gospodarskom pojasu Madagaskara 
i Sejšela bio je zajamčen jer su novi 
protokoli potpisani prije isteka pret -
hodnih protokola i uključeni u klauzulu o privremenoj primjeni. U slučaju 
Mozambika, nikakav protokol nije bio 
na snazi mjesec dana (vrijeme između 
datuma isteka prethodnog protoko -
la (1. 1. 2012.) i privremene primjene 
novoga (1. 2. 2012.)), no to nije imalo 
bitnog učinka na flotu EU -a jer tijekom 
tog razdoblja u vodama Mozambika 
nije bilo zaliha tune za ribolov.
Komisija je dogovorila 
relevantnu mrežu 
sporazuma, no mogla bi 
se poboljšati dosljednost 
u okviru regije Indijskog 
oceana
26 
Sud smatra da je koherentna i rele -
vantna regionalna mreža sporazuma 
važna. Na temelju poboljšanih uvjeta 
pravne sigurnosti, flota EU -a prije 
svega može slijediti migratorne vrste. 
Osim toga, takvom se mrežom pove -
ćava pregovaračko stajalište Komisije 
smanjenjem pritiska u smislu posti -
zanja sporazuma ako postoji rizik od 
prekida aktivnosti flote. Nadalje, zbog 
sektorske potpore i kontrole EU -a nad 
vlastitom flotom predviđeni pozitivan 
učinak u pogledu upravljanja partner -
skih zemalja može imati katalitički uči -
nak na regionalne ribolovne aktivnosti. 
Taj je učinak pojačan opsegom aktiv -
nosti europske flote u određenim regi -
jama (na primjer plovila s plivaricama 
tunolovkama EU -a obuhvaćala su 66 % 
ulova plovila s plivaricama tunolov -
kama u zapadnom Indijskom oceanu 
2011. godine12, dok su pak ulovi plovila 
s plivaricama tunolovkama obuhvaćali 
49 % ukupnog ulova u regiji te godine).10 Zakonodavna rezolucija 
Europskog parlamenta od 
14. prosinca 2011. 
(P7_TA(2011)0569).
11 Prema španjolskim vlastima, 
iznos isplaćen španjolskoj floti 
u zamjenu za gubitke nastale 
zbog prekida njihovih 
aktivnosti u Maroku dosegao 
je 4,5 milijuna eura (od čega je 
4,3 milijuna eura isplaćeno iz 
Europskog fonda za ribarstvo).
12 Tablice 4.2. i 4.4. „Pregled 
tunolova u zapadnom 
Indijskom oceanu“ završno 
izvješće, 2014., POSEIDON, 
MRAG, NFDS i COFREPECHE.
17 Opažanja
27 
Cilj je trenutačne strategije Komisije 
odgovoriti na te potrebe proširenjem 
mreže sporazuma u skladu sa zahtje -
vima i prioritetima industrije. Svojim 
odgovorima u revizijskom upitniku 
brodovlasnici su izrazili primarni 
interes u Angoli, Gvineji Bisau i Sijeri 
Leone, nakon kojih su uslijedile Gvine -
ja, Liberija, Tanzanija, Kenija i Senegal. 
Komisija je pokrenula početne raspra -
ve s Tanzanijom, završila pregovore 
s Liberijom i obnovila sporazume 
s Gabonom, Marokom, Mauricijusom 
(za koje su protokoli već stupili na 
snagu u vrijeme upitnika), Gvinejom 
Bisau i Senegalom (za koje su protokoli 
već bili potpisani). Međutim, u vrijeme 
revizije, pregovori o obnovama spora -
zuma s Mozambikom i Mauritanijom 
bili su obustavljeni zbog nepostojanja 
konsenzusa između Komisije i te dvije 
partnerske zemlje.
28 
Ipak, revizijom u Indijskom oceanu 
utvrđeno je da ima prostora za po -
boljšanje u pogledu dosljednosti 
među sporazumima o partnerstvu 
u ribarstvu te njihove komplementar -
nosti s drugim regionalnim mjerama 
EU-a i izvorima financiranja u sektoru 
ribarstva. To je primjerice bio slučaj 
s centrima za praćenje ribarstva. Us -
postavljen je sporazum za regionalnu 
razmjenu podataka sustava za praće -
nje plovila među državama Komisije 
za Indijski ocean (Komori, Mauricijus, 
Madagaskar, Reunion i Sejšeli) s pomo -
ću poslužitelja razvijenog uz potporu 
Komisije za Indijski ocean i regionalnih 
fondova Europskog razvojnog fonda. 
Mozambik nije dio Komisije za Indij -
ski ocean, stoga unatoč činjenici da 
je važan partner u regionalnoj mreži 
sporazuma o partnerstvu u ribarstvu trenutačno nema pristup tim podat -
cima. Umjesto podupiranja pristupa 
Mozambika postojećem sustavu 
regionalne razmjene podataka sustava 
za praćenje plovila, Komisija podupire 
Mozambik u razvoju regionalnog cen -
tra za praćenje ribarstva financiranjem 
njegove studije izvedivosti u okviru 
programa ACP FISH II, financiranog iz 
Europskog razvojnog fonda. Komisija 
je istovremeno podupirala i njegov 
nacionalni sustav za praćenje plovila 
u okviru sektorske potpore sporazuma 
o partnerstvu u ribarstvu.
Teško je bilo ostvariti cilj 
sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu u pogledu 
jamčenja da dogovorene 
ribolovne mogućnosti 
obuhvaćaju samo višak 
ribolovnih resursa
29 
Ključno načelo održivosti sporazuma 
o partnerstvu u ribarstvu jest da bi se 
ribolovnim mogućnostima dogovo -
renima u protokolima (količine i broj 
odobrenja) plovilima EU -a trebao omo -
gućiti ribolov isključivo viška resursa13. 
To zahtijeva pouzdane informacije 
o zalihama (na temelju najboljih dostu -
pnih znanstvenih savjeta) i izlovima14 
obalnih država, kao i druge sporazu -
me. Protokolima bi se zatim trebala 
pružiti prava na pristup određenom 
dijelu tog viška. Komisija bi se isto tako 
trebala pobrinuti da sporazumi o par -
tnerstvu u ribarstvu odražavaju načelo 
najvećeg održivog prinosa15 te odluke 
i preporuke regionalnih organizacija 
za upravljanje ribarstvom u pogledu 
stanja zaliha ribe.13 Članak 31. Uredbe (EU) 
br. 1380/2013.
14 Izlov je umnožak kapaciteta 
i aktivnosti ribarskog plovila; 
za skupinu plovila to je zbroj 
izlova svakog plovila u skupini.
15 Najveći održivi prinos, koji je 
pokazatelj optimalne stope 
iskorištavanja, Organizacija 
Ujedinjenih naroda za hranu 
i poljoprivredu definira kao 
maksimalan ulov na održivoj 
osnovi.
18 Opažanja
30 
Sud je preispitao način izračuna viška 
te ocijenio je li se količinama ribe za 
ulov iz sporazuma poštovao koncept 
viška. Nekoliko dogovorenih sporazu -
ma o partnerstvu u ribarstvu analizira -
no je i uspoređeno radi ocjene sadržaj -
ne dosljednosti.
31 
Revizijom je utvrđeno da je koncept 
viška iznimno teško primijeniti u prak -
si. Člankom 61. UNCLOS -a predviđa 
se da odgovornost utvrđivanja viška, 
uzimajući u obzir najbolje dostupne 
znanstvene dokaze, bude na partner -
skoj zemlji. Međutim, revizijom je 
utvrđeno da partnerske zemlje nemaju 
kapaciteta za utvrđivanje viška. To je 
posebno važno za mješovite sporazu -
me (npr. s Mauritanijom) ili široko ras -
pršene ribolovne resurse, poput malih 
pelagičnih ili visokomigratornih vrsta, 
zbog teškoće utvrđivanja viška u isklju -
čivom gospodarskom pojasu određene 
obalne zemlje, posebno ondje gdje 
ne postoji sustav ribolovnih kvota na 
regionalnoj razini16. Nadalje, informaci -
je o izlovima domaćih ribarskih flota ili 
flota drugih država kojima su partner -
ske zemlje omogućile pristup ribolov -
nim resursima17 nisu uvijek pouzdane. 
Iz tog je razloga Komisiji vrlo teško 
izračunati udio ukupnog izlova flote 
EU-a, a time i ograničenja ulova za flo -
tu EU -a u skladu s pristupom viška.32 
U regiji Indijskog oceana Komisija za 
tunu u Indijskom oceanu (IOTC) prepo -
ručila je najveći održivi prinos za neke 
vrste (npr. iglunu) kao dio znanstve -
nih savjeta18 te je donijela rezolucije 
za zaštitu dvije vrste morskih pasa. 
Međutim, standard najvećeg održivog 
prinosa za visokomigratorne vrste, 
poput onih obuhvaćenih sporazumi -
ma o partnerstvu u ribarstvu, teško je 
primijeniti na razini pojedine zemlje.
Troškovi sporazuma 
o partnerstvu u ribarstvu 
koje je dogovorila Komisija 
bili su relativno visoki 
s obzirom na prijašnje stope 
iskorištenosti
33 
Pri pregovorima Komisija bi se trebala 
pobrinuti da se klauzulama protokola 
s gospodarskim učinkom na europ -
sku flotu i gospodarstva partnerskih 
zemalja (tj. trajanje protokola, cijena, 
količine, vrste, tehnički uvjeti, dopri -
nosi brodovlasnika, uvjeti izvješćivanja 
i iskrcavanja) europskoj floti omogući 
učinkovita uporaba sporazuma i do -
pusti pristup odgovarajućem udjelu 
dostupnog viška po pravednoj cijeni 
za partnerske zemlje. Komisija bi se 
također trebala pobrinuti da se načela 
ekonomičnosti, učinkovitosti i djelo -
tvornosti uzmu u obzir pri pripremi 
pregovora o sporazumu o partnerstvu 
u ribarstvu. Vijeće je zatražilo19 od 
Komisije da se, u suradnji s državama 
članicama, obveže optimizirati korište -
nje ribolovnim mogućnostima kako bi 
se zajamčilo ostvarenje vrijednosti za 
uloženi novac te usklađenost s načeli -
ma dobrog financijskog upravljanja.16 Rezolucijom IOTC -a 14/02 
predviđa se uvođenje sustava 
kvota na regionalnoj razini.
17 Na razini regionalne 
organizacije za upravljanje 
ribarstvom EU poziva na veću 
transparentnost, odnosno od 
strana traži da dostave sve 
podatke o ribolovnim 
aktivnostima treće zemlje 
i pristupu njihovim isključivim 
gospodarskim pojasevima. 
IOTC je donio Rezoluciju 14/05 
u pogledu vođenja evidencije 
licenciranih stranih plovila koja 
love vrste IOTC -a u području 
nadležnosti IOTC -a te 
informacija o sporazumu 
o pristupu resursima.
18 Znanstvena izvješća IOTC -a 
od 2013. i 2014.
19 3155. sastanak Vijeća za 
poljoprivredu i ribarstvo 
u Bruxellesu, održan 
19. i 20. ožujka 2012.
19 Opažanja
34 
Financijski doprinos EU -a partnerskim 
zemljama podijeljen je na dva odvoje -
na dijela: prava na pristup isključivom 
gospodarskom pojasu i „sektorsku“ fi -
nancijsku potporu (vidjeti odlomak 5.). 
Iako partnerska zemlja nema ograniče -
nja u pogledu korištenja prvim dije -
lom, kojim je uređen pristup nacional -
nim ribolovnim područjima, uvjet za 
isplatu sredstava sektorske potpore 
trebalo bi biti ostvarenje mjera, koje 
se tiču upravljanja sektorom ribarstva, 
dogovorenih između EU -a i partnerske 
zemlje. Ovaj je uvjet utvrđen u novoj 
zajedničkoj ribarstvenoj politici i u 
naknadno potpisanim sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu. Raspodje -
la ukupnog financijskog doprinosa 
između ta dva dijela važan je aspekt 
pregovaračkog procesa.
Pregovaranje o pravima na 
pristup ribolovnim resursima
35 
Protokolima se utvrđuje vrsta ribe za 
koju je pristup odobren te uvjeti ko -
jima se taj pristup uređuje u pogledu 
broja odobrenja, vrste plovila i refe -
rentne tonaže. Ta „referentna tonaža“ 
predstavlja količinu ulova u odnosu na 
koju EU mora isplatiti minimalan iznos 
za prava na pristup ribolovnim resur -
sima20. Ako se ta razina premaši, EU će 
izvršiti isplate za dodatne ulove. Proto -
kolima se također preciziraju tehnički 
i radni uvjeti.36 
Pri dogovaranju „prava na pristup“ 
ribolovnim resursima Komisija nastoji 
pribaviti odobrenja koja su zatražile 
države članice (što ovisi o dostupnim 
ograničenjima21), uzimajući u obzir 
i vanjske čimbenike koji bi mogli utje -
cati na izdavanje odobrenja za ribolov. 
Partnerska zemlja obično nastoji dobiti 
najveći mogući financijski doprinos, 
koji se zatim „preračunava“ u referen -
tnu tonažu.
37 
Na slici 2.  u nastavku prikazuje se pri -
jašnje korištenje ribolovnim mogućno -
stima (ulovi ribe) u referentnoj tonaži 
u partnerskim zemljama posjećenima 
u regiji Indijskog oceana. Unatoč 
nedovoljnom iskorištavanju ribolovnih 
mogućnosti dogovorenih u prethod -
nim protokolima, referentna tonaža 
dogovorena najnovijim protokolima 
ostala je relativno stabilna.
38 
Budući da se financijski doprinos EU -a 
temelji na referentnoj tonaži, a ne na 
stvarnim ulovima, redovito nedovoljno 
iskorištavanje protokola dovodi do 
stvarnog plaćenog jediničnog troška 
koji je često veći od jedinične cijene 
koja je služila kao temelj pregovora. Na 
slici 3.  prikazuje se stvarni trošak sva -
kog sporazuma o tuni uzimajući u ob -
zir ukupni financijski doprinos spora -
zuma o partnerstvu u ribarstvu. Njome 
se primjerice pokazuje da je stvarni 
trošak po toni tune ulovljene u Mo -
zambiku 2013. godine bio oko šest 
puta veći od dogovorene cijene. To se 
objašnjava vrlo visokim financijskim 
doprinosom (koji je dodatno povećan 
protokolom od veljače 2012. do siječ -
nja 2015. s 900 000 na 980 000 eura) 
u kombinaciji s vrlo niskim iskorištava -
njem ribolovnih mogućnosti.20 Minimalni financijski doprinos 
za prava na pristup ribolovnim 
resursima izračunava se kao 
umnožak referentne tonaže 
i dogovorene jedinične cijene.
21 U regiji Indijskog oceana 
nekoliko je plovila zajedno 
s bruto tonažom zamrznuto 
na razini iz 2006. za plovila za 
ribolov tropske tune i na razini 
iz 2007. za plovila za ribolov 
iglune i tunja dugokrilca, 
u skladu s Rezolucijom 12/11 
IOTC -a o provedbi ograničenja 
ribolovnoga kapaciteta 
ugovornih strana 
i neugovornih strana koje 
surađuju.
20 Opažanja Slika 2.Korištenje ribolovnim mogućnostima u pogledu tune u partnerskim zemljama 
posjećenima u regiji Indijskog oceana
Izvor:  Europski revizorski sud, na temelju podataka GU -a za pomorstvo i ribarstvo o korištenju ribolovnim mogućnostima.0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.%/uni00A0iskorištene referentne tonaže%/uni00A0neiskorištene referentne tonaže
Sejšeli Mozambik MadagaskarSlika 3.Jedinični trošak po toni tune koji je platio EU
Izvor:  Europski revizorski sud, na temelju protokola i podataka GU -a za pomorstvo i ribarstvo o korištenju ribolovnim mogućnostima.01002003004005006007008009001 000
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
2008.
2009.
2010.
2011.
2012.
2013.
Madagaskar Mozambik Sejšeliu eurima
Stvarni trošak po toni ribe
Dogovorena cijena po toni ribe koja 
odgovara pravu na pristup ribolovnim resursima i sektorskoj potpori
21 Opažanja
39 
Tržišna vrijednost zaliha ribe dogovo -
renih u protokolima imala je izravan 
učinak na vrijednost protokola. Komisi -
ja bi, stoga, trebala to uzeti u obzir pri 
pregovaranju o ukupnoj cijeni proto -
kola. Međutim, to nije uvijek bio slučaj. 
U najnovijem protokolu (2013. – 2014.) 
s Mauritanijom, kategorija glavono -
žaca, koja ima veliku komercijalnu 
vrijednost i čija je prosječna stopa 
iskorištenosti iznosila 93 % u protokolu 
za razdoblje 2008. – 2012., povučena je 
iz protokola zbog primjene koncepta 
viška i odluke nacionalnih vlasti da se 
glavonošci čuvaju za nacionalnu flotu. 
Zbog velike vrijednosti i visoke sto -
pe iskorištenosti ove kategorije, ta je 
odluka imala znatan negativan učinak 
na flotu EU -a. Ribolovne mogućno -
sti za pelagične vrste iz protokola za 
razdoblje 2013. – 2014., koje imaju 
manju komercijalnu vrijednost, bile su 
povećane. Financijski je doprinos za 
pristup ribolovnim resursima povećan 
s prosjeka od 60 milijuna eura godiš -
nje u razdoblju 2008. – 2012. (i samo 
50 milijuna  eura godišnje 2012. godine) na 67 milijuna eura godišnje za 2013. 
i 2014. Novi je protokol, stoga, bio rela -
tivno skuplji za EU. Ex post  evaluacijom 
tog protokola (kojom je obuhvaćeno 
prvih 11 mjeseci) utvrđeno je da je iz -
ravna dodana vrijednost za sve korisni -
ke iznosila 0,8 eura. Međutim, izravna 
dodana vrijednost za EU, koja pred -
stavlja povrat EU -u od svakog eura koji 
je uložio, iznosila je samo 0,39 eura22. 
U razdoblju od 2006. do 2009. taj je 
omjer u prosjeku iznosio 0,63 eura.
40 
Sveukupno gledajući, u Mauritaniji 
je konačna plaćena jedinična cijena 
po toni bila puno veća od teorijskog 
troška pristupa ribolovnim resursima 
na temelju potpune iskorištenosti. Na 
slici 4.  prikazuje se procijenjeni trošak 
prava na pristup ribolovnim resursima 
za EU na temelju stvarne iskorištenosti 
ribolovnih mogućnosti23.22 Kao što je prikazano 
u tablici 3. , taj omjer iznosi 
5,53 za Sejšele, 4,09 za 
Madagaskar i 0,91 za 
Mozambik.
23 Podatci za 2014. dostupni su 
samo do rujna, a iznosi su 
prilagođeni proporcionalno 
proteklom vremenu. Kako bi 
ocijenio raščlambu isplata 
u pogledu prava na pristup 
ribolovnim resursima po 
kategorijama, Sud je u obzir 
uzeo referentnu tonažu 
i tržišnu cijenu ribe (na temelju 
ex post  evaluacije i podataka 
GU-a za pomorstvo 
i ribarstvo). Ta raščlamba ne 
postoji za prethodni protokol 
jer kategorije nisu bile 
usporedive.Slika 4.Procijenjeni trošak ribolovnih mogućnosti iskorištenih u Mauritaniji
Izvor:  Europski revizorski sud, na temelju protokola za razdoblje od 2013. do 2014., podataka GU -a za pomorstvo i ribarstvo, ex post  evaluacije za 2014.Trošak pristupa ribolovnim 
resursima u pogledu iskorištenih mogućnostiPlaćeni trošak pristupa 
ribolovnim resursimau tisućama/uni00A0eura
2014. (do rujna) 2013.70 000
60 000
50 000
40 000
30 000
20 000
10 000
0
22 Opažanja
41 
Prihvaćanje nekih klauzula koje su do -
vele do problema u provedbi, posebno 
u Mauritaniji i Mozambiku, možda je 
doprinijelo nedovoljnom iskorištava -
nju protokola. Glavni problem u Mo -
zambiku bio je uvjet prema kojemu je 
33 % plovila trebalo proći inspekcije 
prije ribolova24.
42 
Glavni problemi u Mauritaniji bili su 
ograničeni tehnički uvjeti iz protokola 
za razdoblje od 2013. do 2014., uključu -
jući usku definiciju ribolovnih područ -
ja. Većina tih uvjeta bila je namijenjena 
zaštiti prekomjerno iskorištenih zaliha, 
izbjegavanju neželjenih ulova i zaštiti 
ekosustava. U razdoblju od kolovo -
za 2012. do prosinca 2013. dijelovi 
flote EU -a na koje su ti tehnički uvje -
ti25 imali najveći učinak imali su vrlo 
niske stope iskorištenosti: npr. nula za 
rakovice i iznimno niske za kategoriju 
„svježe pelagične vrste“ i „rakovi“. To je potvrđeno odgovorima na upitnik 
Suda gdje se 70 % operatera pri odgo -
varanju na pitanja u pogledu protokola 
u Mauritaniji izjasnilo da su dogovoreni 
tehnički uvjeti neodgovarajući, a 58 % 
njih reklo je da su ti uvjeti utjecali na 
njihovu profitabilnost.
Pregovaranje o sektorskoj 
potpori
43 
Sektorska je potpora važan alat za 
postizanje ciljeva poboljšanja uprav -
ljanja ribarstvom partnerskih zemalja 
i poticanja gospodarskog razvoja 
njihova sektora ribarstva. Tijekom 
pregovora Komisija, u pokušaju da se 
država obveže poboljšati upravljanje 
u sektoru ribarstva, nastoji povećati 
sektorsku potporu. Međutim, ona je 
ograničena na 50 % ukupnog doprino -
sa EU -a (vidjeti tablicu 1. ).24 Inspekcije prije ribolova 
obvezne su za 33 % plovila 
EU-a ovlaštenih obavljati 
ribolovnu djelatnost u vodama 
Mozambika. U odgovorima 
koje su iznijeli u upitniku Suda, 
operateri plovila smatrali su da 
taj uvjet izaziva prekomjerne 
troškove.
25 Tehnički uvjeti bili su vrlo 
ograničavajući te je zajednički 
odbor, nakon vrlo niske stope 
iskorištenosti u prvih nekoliko 
mjeseci, odlučio olakšati te 
uvjete, imajući i dalje na umu 
okolišne aspekte. Zbog 
problema s tehničkim 
uvjetima stvarna provedba 
protokola odgođena je na 
gotovo godinu dana.Tablica 1.Važnost sektorske potpore u dva najnovija protokola preispitana za svaku 
posjećenu partnersku zemlju
Protokol1 i2Madagaskar Mauritanija Mozambik Sejšeli
Ukupan doprinos1 (u eurima) 1 525 000 76 250 0003650 000 5 600  000
% sektorske potpore 36,1 % 21,3 % 38,5 % 39,6 %
Ukupan doprinos2 (u eurima) 1 526  875370 000  000 980 000 5 116 6673
% sektorske potpore 45,8 % 4,3 % 45,9 % 49,5 %
1 Prethodni protokoli odnosili su se na: Madagaskar (2005. – 2011.), Mauritaniju (2008. – 2012.), Mozambik (2008. – 2011.) i Sejšele (2011. – 2013.).
2  Protokoli na snazi u vrijeme revizije odnosili su se na: Madagaskar (2013. – 2014.), Mauritaniju (2013. – 2014.), Mozambik (2012. – 2014.) i Sejšele 
(2014. – 2020.).
3 Za taj je protokol izračunan prosjek jer se godišnji doprinos mijenja svake godine.
Izvor:  Europski revizorski sud, na temelju sadržaja protokola.
23 Opažanja
44 
Sud smatra da je povećanje udjela 
sektorske potpore u skladu s ciljevima 
sporazuma o partnerstvu u ribarstvu 
u pogledu poboljšanja upravljanja 
ribarstvom trećih zemalja i promicanja 
gospodarskog razvoja njihova sektora 
ribarstva.
45 
Mauritanija je bila jedina iznimka 
od tog pozitivnog trenda povećanja 
udjela ukupnog financijskog doprinosa 
EU-a namijenjenog sektorskoj potpori. 
U njezinom se slučaju Komisija složila 
znatno smanjiti sektorsku potporu 
s 21 % ukupnog doprinosa sporazuma 
o partnerstvu u ribarstvu u protoko -
lu za razdoblje od 2008. do 2012. na 
samo 4 % u protokolu za razdoblje 
od 2013. do 2014. To je smanjenje uve -
deno kao rezultat problema s kojima 
se Komisija suočila u pribavljanju infor -
macija od vlasti Mauritanije u pogledu 
mjera financiranih u okviru sektorske 
potpore u protokolu za razdoblje 
od 2008. do 2012. (kako je prikaza -
no u  okviru 2. ). Kao što je prikazano u prethodno navedenoj tablici 1. , 
ukupni su godišnji financijski doprinosi 
koje je dogovorila Komisija u ta dva 
protokola slični. To znači da je Komi -
sija smanjila udio sredstava u okviru 
sektorske potpore i proporcionalno 
povećala udio sredstava u okviru prava 
na pristup ribolovnim resursima, za 
koja partnerske zemlje imaju ograniče -
ne obveze u pogledu transparentnosti 
i izvješćivanja. Prema mišljenju Suda 
taj odgovor nije bio u skladu s razvoj -
nim ciljem sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu.
46 
Nadalje, Sud smatra da je tijekom pre -
govora potrebno uzeti u obzir ukupan 
financijski doprinos EU -a partnerskim 
zemljama. Uključeni iznosi imaju važnu 
ulogu u razvoju partnerskih zemalja, 
kako je prikazano u  tablici 2.  Međutim, 
o doprinosima sporazuma o partner -
stvu u ribarstvu i ERF -a te ciljevima 
i provedbi pregovara se zasebno. Sud 
smatra da se time ne olakšava položaj 
Komisije tijekom pregovora s partner -
skim zemljama.Tablica 2.Doprinosi EU‑a partnerskim zemljama posjećenima tijekom revizije i njihova važnost 
u odnosu na proračun za ribarstvo te ukupni nacionalni proračun (2013.)
2013. Madagaskar Mauritanija Mozambik Sejšeli
Doprinos sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu u odnosu na nacionalni 
proračun za ribarstvo 41 % 689 %120 % 250 %2
Ukupan doprinos EU‑a u odnosu na 
ukupni nacionalni proračun5 % 11 % 2 % 2 %
1  Proračun Ministarstva za ribarstvo kako je naveden u Zakonu Mauritanije o financijama. Njime nisu obuhvaćeni znatni troškovi poput troškova 
luke.
2 Samo operativni troškovi sejšelske uprave za ribarstvo, bez kapitalnih ulaganja.
Izvor:  Europski revizorski sud, na temelju nacionalnih dokumenata, dokumenti GU -a Komisije za međunarodnu suradnju i razvoj te sporazumi 
o partnerstvu u ribarstvu.
24 Opažanja
Informacije pribavljene 
ex post  evaluacijama nisu 
uvijek bile korisne u  
procesu donošenja odluka 
i pregovorima
47 
Ex ante  i ex post  evaluacijama26 koriste 
se Vijeće, Parlament i Komisija u proce -
su donošenja odluka. Njihov je cilj pru -
žiti pouzdane informacije o korištenju 
sporazumima i dodanoj vrijednosti za 
EU i partnerske zemlje, procijeniti eko -
loški, gospodarski i društveni učinak 
sporazuma o partnerstvu te provjeriti 
jesu li rezultati postignuti sporazumi -
ma o partnerstvu u ribarstvu u skladu 
s predviđenim ciljevima, prema uvje -
tima koje je utvrdilo Vijeće27 i onima iz 
nove zajedničke ribarstvene politike28.
48 
Prije nego što Komisiji da mandat za 
pregovaranje o novom protokolu, 
Vijeće od Komisije traži da provede 
neovisnu ex post  i ex ante  evaluaciju 
ako je protokol već na snazi te ex ante  
evaluaciju ako nema prethodnih spo -
razuma o partnerstvu u ribarstvu. Ta je 
obveza pojačana tako što je uključena 
u novu zajedničku ribarstvenu politiku.
49 
Dionici koje se konzultiralo tijekom 
revizije izrazili su svoje zadovoljstvo 
činjenicom da je izvještaj o  ex post  eva -
luaciji dostupan. Oni ga smatraju kori -
snim alatom jer daje cjelokupnu sliku 
o korištenju ribolovnim mogućnostima 
na temelju sporazuma (preuzimanje 
odobrenja i ulovi) te o funkcionira -
nju i dodanoj vrijednosti sporazuma. Međutim, podatci o ulovu predstavlje -
ni u tom izvješću nisu najnoviji, iako je 
uloga Komisije kao upravitelja podat -
cima te podatke pravodobno staviti na 
raspolaganje dionicima nadležnima za 
donošenje odluka.
50 
Vrijeme potrebno za evaluaciju mora 
se zatim dodati već dugotrajnom pre -
govaračkom procesu. Prije uvođenja 
nove zajedničke ribarstvene politike 
većina je protokola vrlo kratko traja -
la (oko tri godine29). Evaluacijama se 
stoga moglo obuhvatiti samo kratko 
operativno razdoblje protokola, od 
jedne godine ili manje. Time se sma -
njila korisnost evaluacija kao alata za 
donošenje odluka. Pozitivna promjena 
bilo je duže trajanje (od četiri do šest 
godina) najnovijih protokola, što može 
imati pozitivan učinak na potpunost 
podataka sadržanih u njihovim ex post  
evaluacijama.
51 
Ex post  evaluacijama sporazuma 
o partnerstvu u ribarstvu u Indijskom 
oceanu predstavljene su informacije 
o zalihama i ulovima na regionalnoj 
razini i one uključuju sporedne opisne 
informacije koje se ponavljaju od jed -
nog ocijenjenog razdoblja do sljede -
ćeg, čime izvješće postaje preopširno.26 Ex ante  i ex post  evaluacija 
sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu obvezna je na 
temelju Financijske uredbe 
(EU) br. 966/2012 (SL L 298, 
26.10.2012., str. 1.) za sve 
programe i aktivnosti koji 
podrazumijevaju znatnu 
potrošnju (veću od 
5 000 000 eura) kako bi se 
provjerilo da su dodijeljeni 
resursi i postignuti rezultati 
u skladu s utvrđenim ciljevima.
27 2599. sastanak Vijeća za 
poljoprivredu i ribarstvo, 
Bruxelles, 19. srpnja 2004.
28 Članak 31. Uredbe (EU) 
br. 1380/2013.
29 Kratko je trajanje bilo 
određeno činjenicom da 
Komisija nije htjela da se 
postojeći protokoli 
primjenjuju znatno nakon 
stupanja na snagu nove 
zajedničke ribarstvene 
politike, tako da se promjene 
utvrđene tom politikom mogu 
primijeniti što prije.
25 Opažanja
52 
S druge strane, revizijom je utvrđeno 
da se evaluacijama nedostatno procje -
njuje opseg u kojem se sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu ostvaruju 
svi utvrđeni ciljevi (vidjeti odlomak 5. 
i okvir 1. ) (npr. nema upućivanja na 
zapošljavanje u regijama EU -a koje 
ovise o ribarstvu, nema informacija 
o opskrbi tržišta EU -a ribom). Nadalje, 
evaluacijama u Indijskom oceanu nije 
se na dosljedan način izračunala doda -
na vrijednost sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu. Time se nije olakšao pro -
ces donošenja odluka jer metodologije 
kojima se koristilo za izračun dodane 
vrijednosti nisu bile usporedive među 
protokolima te su se njima, u slučaju 
Mozambika, ostvarili vrlo različiti rezul -
tati ( tablica 3. ).53 
Tijekom revizije i nakon unutarnje 
revizije procesa evaluacije, Komisija je 
izradila novu metodologiju za evalua -
cije dodane vrijednosti, koja se primje -
njuje od siječnja 2015. Metodologija 
kojom se koristilo za evaluaciju proto -
kola s Madagaskarom (veljača 2014.) 
i Mozambikom (travanj 2014.) također 
je bila relativno nova (siječanj 2014.), 
no metode korištene za izračun do -
dane vrijednosti još uvijek nisu bile 
usporedive.Tablica 3.Nedosljednosti u izračunu povrata od javnih ulaganja EU‑a po zemljama, kao što je 
predstavljeno u  ex post  evaluacijama protokola o Indijskom oceanu
Izračunan povrat 
javnog novca koji je 
uložio EU po euru  
(ex post )Napomene 
Madagaskar
(izdan u veljači 2014.)4,09Taj model obuhvaća koristi i troškove samo u većim kategorijama (npr. gorivo, 
održavanje, lučke naknade, osiguranje itd.) koji nisu uvijek u skladu s kategori ‑
jama korištenima u drugim evaluacijama (u primjeru Sejšela, njima se dodatno 
precizira posada, amortizacija plovila i alata te opći troškovi). Međutim, Sud je 
smatrao da se tim modelom1 dobro procjenjuju troškovi i  koristi.
Mozambik (izdan u travnju 2014.) 2,08Ocjenjivači nisu podijelili koristi između EU‑a i Mozambika te nisu svi nastali javni 
troškovi EU‑a uključeni u izračun (sektorska je potpora izuzeta). Prema ponovnom 
izračunu koji je proveo Sud uporabom istog modela kao i za Madagaskar, povrat 
od javnih ulaganja bio bi samo 0,91 euro po euru koji je uložio EU.
Sejšeli (izdan u siječnju 2013.) 4,5Isplate brodovlasnika bile su uključene, za razliku od ostalih evaluacija, u kojima 
je u obzir uzet samo javni novac; troškovi su pravilno raspodijeljeni među strana ‑
ma i svi su javni troškovi uzeti u obzir. Prema ponovnom izračunu koji je proveo 
Sud uporabom istog modela kao i za Madagaskar, povrat od javnih ulaganja bio bi 
veći, odnosno 5,53 eura po euru koji je uložio EU.
1 Omjer:  izravna dodana vrijednost EU -u / ukupan doprinos EU -a (prava na pristup ribolovnim resursima i sektorska potpora).
Izvor : ex post  evaluacije.
26 Opažanja
Dio II. – Provedba prava 
na pristup ribolovnim 
resursima sporazuma 
o partnerstvu u ribarstvu 
i sektorske potpore
54 
Provedba sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu uključuje dva glavna as -
pekta: pristup plovila EU -a ribolovnim 
mogućnostima (vidjeti odlomke od 
55. do 65.) i potporu za razvoj sektora 
ribarstva partnerskih zemalja (vidjeti 
odlomke od 66. do 83.). Kako bi svaki 
aspekt dobro funkcionirao (tj. kako bi 
se floti zajamčili dobri uvjeti za ribolov 
te kako bi se sektorskom potporom 
poboljšalo upravljanje ribarstvom 
u partnerskim zemljama), Komisija 
treba uspostavljene odgovarajuće su -
stave za praćenje provedbe. Revizijom 
su ispitani ti sustavi praćenja.
Iako je proces izdavanja 
odobrenja za ribolov 
(licenciranje) bio dugotrajan 
i složen, Komisija nije 
poduzela mjere za 
utvrđivanje mogućnosti 
poboljšanja
55 
Proces izdavanja odobrenja kojim 
plovila dobivaju dopuštenje za ribo -
lov na temelju protokola za operatere 
u ribarstvu ne bi trebao biti nepotreb -
no složen niti dugotrajan. Komisija 
bi trebala pregledati različite faze 
procesa izdavanja odobrenja i procije -
niti mogu li one biti učinkovitije. Sud 
smatra da je potpuni pregled vremena 
potrebnog za različite faze procesa 
ključan za utvrđivanje i ispravljanje 
neučinkovitosti. Revizijom je utvrđeno 
da Komisija nema dovoljno informacija 
o vremenskom planu procesa izdava -
nja odobrenja.56 
Protokolima se utvrđuje proces izda -
vanja odobrenja između partnerskih 
zemalja i EU -a, primjerice podnošenje 
zahtjeva relevantnim tijelima javne 
vlasti. Protokolima se također predviđa 
elektronička razmjena informacija o ri -
bolovnim aktivnostima. Proces uklju -
čuje Komisiju, države članice, delegaci -
je EU -a i partnerske zemlje. Više detalja 
može se pronaći u  Prilogu I.  Revizija 
koju je proveo Sud bila je usmjerena 
na dostupne podatke u svrhu praće -
nja tog procesa i analize bilo kakvih 
kašnjenja.
57 
Postoje naznake da su kašnjenja u pro -
cesu izdavanja odobrenja negativno 
utjecala na ribolovne aktivnosti: 78 % 
ispitanika u upitniku je Suda izrazilo 
zabrinutost zbog tih kašnjenja, što je 
također istaknuto u komunikacijama 
koje su zastupnici operatera ribarstva 
uputili Komisiji.
58 
Revizijom je utvrđeno da posjećene 
partnerske zemlje nisu bile voljne ili 
nisu bile u mogućnosti, zbog naci -
onalnih zakonskih uvjeta, prihvatiti 
elektronička odobrenja za ribolov te su 
tražile da se original odobrenja čuva 
na ovlaštenom plovilu tijekom ribolov -
nih aktivnosti.
27 Opažanja
59 
Kao što je prikazano na slici 5. , dok su 
u Mozambiku i na Sejšelima delegacije 
i atašei za ribarstvo imali informacije 
o vremenu koje je proteklo od zahtjeva 
za odobrenjem koji je podnio opera -
ter do datuma kada ga je partnerska 
zemlja izdala, na Madagaskaru su 
informacije u posjedu delegacije obu -
hvaćale samo vrijeme koje je proteklo 
otkad je delegacija zaprimila zahtjev 
do njegova prosljeđivanja Komisiji. 
U Mauritaniji nije bilo dostupnih tabli -
ca praćenja.
60 
Sud je uočio da je u nekim slučajevima 
došlo do znatnih kašnjenja prije nego 
što je zahtjev za izdavanje odobrenja 
stigao do nadležnih tijela partnerskih 
zemalja. Međutim, što se tiče ispitanih protokola, Komisija nije imala nikakav 
informacijski sustav koji bi joj pomo -
gao u praćenju vremena potrebnog za 
svaki korak u podnošenju zahtjeva za 
izdavanje odobrenja, stoga nije mogla 
utvrditi gdje je došlo do kašnjenja 
(je li to bilo na razini države članice, 
partnerske zemlje ili Komisije). Na -
dalje, iako baza podataka odobrenja 
za ribolov predviđena Uredbom (EZ) 
br. 1006/2008 postoji i sadržava ažuri -
rane informacije o postojećim odo -
brenjima, ona ne sadržava dovoljno 
podataka za analizu bilo kakvih kašnje -
nja. Sud stoga nije bio u mogućnosti 
utvrditi razloge kašnjenja. Izmjena 
Uredbe o odobrenju ribolova, najav -
ljena 2011. godine, mogla bi pomoći 
u utvrđivanju i smanjenju postupovnih 
prepreka, no prijedlog Komisije još 
uvijek nije finaliziran i podnesen za 
suodlučivanje.Slika 5.Poznato trajanje procesa izdavanja odobrenja
Operater –  
Država članica
Država članica –  
Komisija
Komisija  – Delegacija
Delegacija –  
Partnerska zemlja
Nadležna tijela 
partnerske zemlje
Partnerska zemlja  –
Delegacija
Delegacija Europske 
komisije
Komisija  –  
Država članica
Država članica –   
Operater
Madagaskar Nema dostupnih informacija 41 dan Nema dostupnih informacija
Mauritanija Nema dostupnih tablica praćenja
Mozambik Dulje od 5 mjeseci 1 dan1Nema dostupnih informacija
SejšeliNema dostupnih informacija 19 dana Nema dostupnih informacija
126 danaNije primjenjivo (odobrenje je poslano izravno 
operaterima)
1 Činjenica da su odobrenja za ribolov izdana isti dan kada su zabilježeni zahtjevi za izdavanje odobrenja dovodi u pitanje pouzdanost datuma 
registracije.
Izvor : tablice praćenja koje su dostavili delegacija i ataše za ribarstvo.
28 Opažanja
Središnje praćenje ulova 
nije bilo odgovarajuće, čime 
se ugrožava pravodobno 
utvrđivanje problema i točan 
izračun isplata
61 
Komisija i države članice moraju pratiti 
i provjeriti točnost podataka u pogle -
du stvarnih ulova, radi utvrđivanja 
problema u provedbi, donošenja 
informiranih odluka pri pregovara -
nju o novim protokolima te jamčenja 
ispravnog izračuna isplata za dodatne 
ulove, kada god do toga dođe.
62 
Uredbom (EZ) br. 1006/2008 od plovila 
se traži da tjedno podnose podatke 
o ulovu svojim državama članicama. 
Na temelju tih informacija države 
članice zatim moraju svaki mjesec 
Komisiji podnositi sve podatke o ulovu, 
raščlanjene po ribolovnim područjima 
unutar cijelog isključivog gospodar -
skog pojasa (bez obzira na to podliježu 
li sporazumu ili ne) i u međunarodnim 
vodama. Više detalja o ulozi država čla -
nica u tom području dostupno je u  Pri-
logu I.  Komisija bi trebala održavati 
bazu podataka o ulovu s tim informa -
cijama. Tom se Uredbom od Komisije 
također traži da izradi bazu podataka 
odobrenja za ribolov koju bi države 
članice trebale redovito ažurirati.63 
Revizijom su utvrđeni nedostatci 
u načinu na koji je Komisija upravljala 
podatcima o ulovu za preispitane pro -
tokole. Sud je pronašao nekoliko bitnih 
razlika u podatcima o ulovu priku -
pljenima iz različitih izvora: od država 
članica, GU -a za pomorstvo i ribarstvo 
te ex post  evaluacijama. Te su razlike 
prikazane u  tablici 4.  Podatci o stvar -
nim ulovima ribe na temelju sporazu -
ma o partnerstvu u ribarstvu na razini 
Komisije nisu bili dovoljno pouzdani, 
dosljedni i potpuni.
64 
Slične razlike uočene su između po -
dataka koje je Sud primio od država 
članica i podataka koje je dostavila 
Komisija. Te se razlike mogu objasniti 
i činjenicom da su države članice Komi -
siji poslale podatke o ulovu (raščlanje -
ne po plovilima i vrstama) u različitim 
formatima. Komisija je zatim ručno 
obradila podatke, no nije ih objedinila 
u središnjoj bazi podataka. Komisija je 
nedavno poduzela mjere za rješavanje 
te situacije. U siječnju 2015. upravljanje 
podatcima preneseno je službi odgo -
vornoj za sporazume o partnerstvu 
u ribarstvu. Uz to, podatci o ulovima 
bili su objedinjeni, iako te objedinjene 
informacije nisu bile dostupne za raz -
doblje obuhvaćeno protokolima nad 
kojima je provedena revizija. Konačno, 
Komisija je uspostavila bazu podataka 
(podatci o ulovu počevši od 2013.), iako 
ona nije bila u funkciji u vrijeme revi -
zije jer države članice tada još uvijek 
nisu zadovoljile uvjete o izvješćivanju.
29 Opažanja
65 
Nedostatak objedinjenih i provjere -
nih podataka može imati negativne 
učinke. Na primjer, ako je konačni ulov 
veći od referentne tonaže može se 
tražiti dodatna isplata, što onda može 
stvoriti financijski rizik. Sud je zapravo 
već utvrdio slučaj u kojemu je neod -
govarajuće praćenje ulova rezultiralo nepredviđenim izdatcima za Komi -
siju30. Osim toga, redovitim praće -
njem i ažuriranjem podataka o ulovu 
omogućilo bi se korištenje ažuriranim 
informacijama i olakšalo donošenje 
odluka u pregovorima u kojima infor -
macije dobivene ex post  evaluacijama 
nisu najnovije (vidjeti odlomak 49.).30 Kao što je prikazano 
u godišnjem izvješću Suda 
za 2011., u odjeljku 4.46. koji se 
tiče protokola s Mauritanijom 
za razdoblje od 2008. do 2012. 
U tom su slučaju nacionalne 
vlasti obavijestile Komisiju da 
je kvota od 300 000 tona za 
godinu koja je završila 
31. srpnja 2010. prekoračena. 
Komisija je morala platiti 
1,9 milijuna  eura Mauritaniji za 
47 346 tona prekomjerno 
ulovljene ribe. Boljim 
praćenjem ulova ribe službe 
Komisije mogle su poduzeti 
preventivne mjere kojima bi se 
izbjegla dodatna plaćanja.Tablica 4.Primjeri razlika u podatcima o ulovu između GU‑a za pomorstvo i ribarstvo te onih 
dobivenih ex post  evaluacijama za protokole o Indijskom oceanu
 (u tonama)
2009. 2010. 2011. 2012.
Madagaskar
Ukupni ulovi – ex post  evaluacija 14 596 10 055 10 282 8 053
Ukupni ulovi – GU za pomorstvo i ribarstvo 14 653 9 916 9 870 8 083
Razlika (u tonama) ‑57 139 412 ‑30
Razlika (u %) 0 % 1 % 4 % 0 %
Mozambik
Ukupni ulovi – ex post  evaluacija 3 840 4 261 2 330 1 156
Ukupni ulovi – GU za pomorstvo i ribarstvo 3 426 4 261 1 442 1 132
Razlika (u tonama) 414 0 888 24
Razlika (u %) 12 % 0 % 62 % 2 %
Sejšeli
Ukupni ulovi – ex post  evaluacija — — 40 545 —
Ukupni ulovi – GU za pomorstvo i ribarstvo 23 762 41 668 40 078 34 779
Razlika (u tonama) — — 467 —
Razlika (u %) — — 1 % —
— : nije dostupno.
Izvor:  GU za pomorstvo i ribarstvo u vrijeme revizije i  ex post  evaluacije.
30 Opažanja
Komisija i partnerske zemlje 
složile su se u pitanju 
odgovarajućih aktivnosti 
koje se financiraju u okviru 
sektorske potpore, no 
nedostajala je koordinacija 
s ostalim partnerima 
u sektoru
66 
Prema odredbama sporazuma o par -
tnerstvu u ribarstvu zajednički odbor 
trebao bi uspostaviti višegodišnji 
sektorski program u obliku matrice 
u skladu s potrebama i prioritetima 
sektora ribarstva partnerskih zemalja. 
U smjernicama Komisije za upravljanje 
sektorskom potporom navodi se da bi 
se mjerama uključenima u tu matricu 
trebao uzeti u obzir cilj poboljšanja 
upravljanja putem razvoja učinkovitog 
sustava upravljanja i kontrole za sektor 
ribarstva te održivog iskorištavanja ribolovnih resursa. Matrica sektorske 
potpore trebala bi biti popraćena ja -
snim ciljevima, kriterijima, postupcima 
i pokazateljima radi ocjene rezultata 
dogovorenih mjera. Sektorsku potpo -
ru u ribarstvu trebalo bi koordinirati 
s ostalim mjerama financijskih partne -
ra u partnerskim zemljama.
67 
U sve četiri posjećene zemlje Sud je za -
ključio da su mjere predložene za sek -
torsku potporu u skladu s nacionalnim 
strategijama. Većina planiranih mjera 
odnosila se na upravljanje i ulaganja 
u sektoru ribarstva. Time se pružio 
dobar temelj za planiranu sektorsku 
potporu i one su bile u skladu s mjera -
ma planiranima u okviru prethodnih 
protokola. To je prikazano u  tablici 5.
Slika 1. – Postaja za opskrbu gorivom ribarske flote za mali ribolov na Sejšelima
Izvor : Europski revizorski sud.
31 Opažanja Tablica 5.Glavne financirane mjere i udio ukupne sektorske potpore (SP)  
(proračunski troškovi 2013.)
Glavne mjere planirane za 2013.Madagaskar1
% SP‑aMauritanija2  
% SP‑a (2012. – 2013.)Mozambik1,5
% SP‑aSejšeli1
% SP‑a
Aktivnosti praćenja, kontrole i nadzora 
(ophodnje, inspekcije, sustav za praćenje 
plovila, elektronički sustavi za bilježenje 
i izvješćivanje)52 % 38 % 7 % 16 %
Aktivnosti praćenja, kontrole i nadzora 
(promatrači)4 % — 4 % 2 %
Znanstveno istraživanje za zalihe — 3 % 63 % 10 %
Laboratoriji, sigurnost hrane (izvoz) 44 % 2 %Prethodno provedene 
mjere3 %
Izgradnja kapaciteta i sudjelovanje na 
sastancima— 3 % 22 % 22 %
Infrastruktura izravno povezana s ribolov ‑
nim aktivnostima / sektorom ribarstva— 53 %38 % bilance pret -
hodnog protokola, 
potrošeno 2012.538 %
Infrastruktura koja nije povezana s ribolov ‑
nim aktivnostima—3,4—46 % bilance pret -
hodnog protokola, 
potrošeno 2012.5—
Kreditni fond za lokalni sektor ribarstva — — — 10 %
1 Izračun na temelju proračunskih troškova.
2 Izračun na temelju isplata u razdoblju od 2012. do 2013.
3 Mjere su prethodno provedene.
4 Iznos nije dostupan.
5 Zbroj troškova koje je predložila partnerska zemlja ne odgovara ukupnim proračunskim sredstvima EU -a za tu godinu.
Izvor : matrice i izvješća o radu.
68 
Međutim, protokoli ne uključuju for -
malne uvjete prihvatljivosti za mjere 
koje se financiraju sektorskom potpo -
rom. U zapisnicima zajedničkih odbora 
za protokole o Indijskom oceanu obu -
hvaćenima revizijom nema nikakvih 
dokaza da se o kriterijima, postupcima i pokazateljima za ocjenu rezultata 
sektorske potpore detaljno rasprav -
ljalo. Protokolima o Indijskom oceanu 
koji su odobreni kasnije nije se slijedio 
pozitivan primjer protokola s Maurita -
nijom za razdoblje od 2008. do 2012., 
kojim su uspostavljena posebna pod -
ručja aktivnosti i pokazatelji.
32 Opažanja
Slika 2. – Plovila škole za ribolov financirana iz sektorske potpore na Sejšelima
Izvor : Europski revizorski sud.
69 
Revizijom je također utvrđeno da je, 
u posjećenim zemljama Indijskog 
oceana, koordinacija među razvojnim 
partnerima u sektoru ribarstva bila 
nedostatna. O sektorskoj se potpori 
ne raspravlja na redovnim koordinacij -
skim sastancima između predstavnika 
odgovornih za potporu ERF -a u dele -
gaciji EU -a i drugih financijskih partne -
ra, a ataše za ribarstvo ne sudjeluje na 
tim sastancima. To se događa unatoč 
činjenici da se Sporazumom iz Coto -
noua31 održiv razvoj sektora ribarstva 
utvrđuje kao prioritet općega gospo -
darskog razvoja.70 
Uz to, ni u jednoj posjećenoj zemlji 
sektorska potpora u okviru sporazu -
ma o partnerstvu u ribarstvu nije bila 
uključena u globalnu matricu zajedno 
s ostalim sredstvima namijenjenima 
za korištenje u sektoru ribarstva. 
U Mozambiku primjerice, gdje različiti 
partneri financiraju slične mjere, po -
stoji rizik od dvostrukog financiranja, 
posebno u pogledu sudjelovanja na 
sastancima te inspekcijskim aktivnosti -
ma. Iako Mozambik ima uspostavljenu 
globalnu matricu, ona ne uključuje 
relevantne partnere niti sektorsku pot -
poru. To je bio slučaj i na Madagaskaru.31 Sporazum o partnerstvu 
između afričkih, pacifičkih 
i karipskih država i Europske 
unije, članak 23. i 23.a, kako je 
izmijenjen 11. ožujka 2010.
33 Opažanja
Nadzor nad mjerama 
financiranima u okviru 
sektorske potpore koji 
provodi Komisija bio je 
vrlo ograničen, a mjere 
koje su partnerske zemlje 
uistinu provele često su 
se razlikovale od onih 
dogovorenih
71 
Za jamstvo da su ciljevi sektorske pot -
pore sporazuma o partnerstvu u ribar -
stvu postignuti i da se sredstvima EU -a 
koristi kako je predviđeno, Komisija bi 
trebala pratiti učinkovitost provedenih 
mjera i provjeriti odgovaraju li one 
mjerama koje je odobrio zajednički 
odbor. Time bi se od partnerske zemlje 
tražilo i da dostavi dovoljno informa -
cija kako bi se zajedničkom odboru 
omogućila procjena rezultata i ispla -
tivosti financiranih mjera. Komisija je 
razvila smjernice za praćenje sektorske 
potpore. Tim se smjernicama predviđa 
da ataše za ribarstvo bude odgovoran 
za terensku provjeru provedbe mjera, 
politički dijalog, praćenje ostalih aktiv -
nosti financijskih partnera i održavanje 
podataka o državi.72 
U praktičnom smislu, Komisija prati 
provedbu dogovorenih mjera finan -
ciranih u okviru sektorske potpore 
svojim sudjelovanjem na godišnjem 
sastanku zajedničkog odbora. Među -
tim, protokoli obuhvaćeni revizijom 
nisu sadržavali nikakve uvjete kojima 
se precizira koje dokumente partner -
ske zemlje trebaju dostaviti u svrhu 
praćenja, niti su se njima uspostavili 
postupci o načinu rješavanja proved -
benih problema u okviru zajedničkog 
odbora. U nedostatku posebnih pravila 
o praćenju i prava na kontrolu u proto -
kolima, zadaća praćenja sektorske pot -
pore bila je otežana. Nadalje, ataše za 
ribarstvo u Indijskom oceanu u praksi 
nema potrebne resurse za provedbu 
temeljitog praćenja u pet partnerskih 
zemalja (tj. posjeta na terenu za finan -
cirane projekte), posebno u slučajevi -
ma kada je suradnja s vlastima složena.
73 
Osim poteškoća zbog nedostatka sveo -
buhvatnog okvira za praćenje, kontrola 
izdataka u okviru sektorske potpore 
koju Komisija provodi bila je dodatno 
otežana činjenicom da informacije koje 
su dostavile partnerske zemlje, osim 
što su obično ograničene na rezulta -
te, nije uvijek bilo moguće provjeriti. 
Većina mjera uistinu nije bila sljediva 
u proračunu, stoga je Komisija imala 
ograničeno jamstvo da su navedene 
mjere zaista poduzete te da je trošak 
razuman.
34 Opažanja
74 
Sud je utvrdio da zajednički odbor 
nije sustavno provjeravao isplativost 
mjera financiranih u okviru sektorske 
potpore, kao što je to činio za protokol 
sa Sejšelima za razdoblje 2011. – 2013. 
U tom je konkretnom slučaju prove -
dena revizija uspješnosti radi procjene 
mjera financiranih u okviru sektorske 
potpore, provedenih 2012. godine, za 
koje je izdvojeno 8,45 milijuna eura 
proračunskih sredstava. Revizijom je 
utvrđeno da je samo nekoliko mje -
ra dobro provedeno (npr. sustav za 
praćenje plovila), neke su bile u tijeku 
(npr. baze podataka, studije, infrastruk -
turni projekti za industrijsku i polui -
ndustrijsku flotu), a ostale su ili imale 
prosječnu stopu dovršetka nižu od 
50 % (planovi upravljanja, istraživačke 
studije) ili nisu uopće bile provedene 
(npr. promatrači na plovilu, oprema 
za komunikaciju na moru, infrastruk -
ture za mali ribolov itd.). O nalazima 
revizije, napretku u provedbi prepo -
ruka i daljnjim mjerama raspravljalo 
se na sljedećem sastanku zajedničkog 
odbora. Što se tiče Mozambika, iako je 
odredba kojom se predviđa procjena 
ostvarenja vrijednosti za novac koji 
je uložio EU bila uvedena u tekstu 
protokola za razdoblje 2012. – 2014., 
nije pronađen nikakav dokaz da je ta 
procjena provedena.75 
Nadalje, revizijom je utvrđeno da 
Komisija nije posvetila dovoljno 
pozornosti poteškoćama partnerskih 
zemalja u korištenju sredstvima sek -
torske potpore, što je utjecalo na tri od 
četiri protokola obuhvaćena revizijom. 
U tablici 6.  u nastavku prikazuju se 
preostali iznosi sredstava sektorske 
potpore na kraju četiri protokola 
obuhvaćena revizijom. Unatoč važnosti 
udjela nepotrošenih sredstava, Komi -
sija je postala svjesna neiskorištenog 
iznosa sredstava i mjera koje je potreb -
no provesti uporabom tih sredstava 
tek kada se bližio datum isteka proto -
kola. Takvim se scenarijem stvara rizik 
da će partnerske zemlje, posebno pred 
istekom protokola te kako ne bi izgu -
bile dostupna sredstva, potrošiti iznos 
sektorske potpore na mjere na koje se 
može iskoristiti znatan udio nepotro -
šenih sredstava, no koje nisu u skladu 
s prioritetima sporazuma o partner -
stvu u ribarstvu u pogledu poboljšanja 
upravljanja ribarstvom.Tablica 6.Preostali iznos sektorske potpore na kraju prethodnih protokola, potrošen tijekom 
protokola koji su bili na snazi u vrijeme revizije
Zemlja Madagaskar Mauritanija Mozambik Sejšeli
Preostali iznos na kraju prethodnog 
protokola (u eurima)0 25 000  000 788 555 5 568 928
Udio iznosa koji odgovara ukupnim 
sredstvima sektorske potpore tijekom 
protokola0 % 38 % 63 % 63 %
Izvor : protokoli, zapisnici i izvješće o provedbi zajedničkih odbora.
35 Opažanja
76 
Revizijom je naime utvrđeno da, una -
toč relativno dobrom odabiru mjera, 
sredstva nisu u potpunosti iskorištena 
na predviđen način u svim partner -
skim zemljama posjećenima tijekom 
revizije (kako je prikazano u  okviru 2. ). Umjesto toga, u nekim su slučajevima 
sredstva iskorištena za druge projekte, 
koji nisu bili toliko relevantni za uprav -
ljanje ribarstvom kao planirane mjere 
te koji su se razlikovali od okvirnih mje -
ra predstavljenih u smjernicama Komi -
sije za provedbu sektorske potpore.
Primjeri sredstava sektorske potpore koja se nisu mogla pratiti u nacionalnom 
proračunu ili koja nisu iskorištena kako je dogovoreno između Komisije 
i partnerskih zemalja
Madagaskar
Sljedivost sredstava u nacionalnom proračunu nije bila zajamčena, unatoč ponovnim zahtjevima delegacije da 
se odredi posebna proračunska linija za sektorsku potporu. Činjenica da doprinos EU -a i financijska sredstva 
drugih razvojnih partnera nisu bili izdvojeni i utvrdivi u nacionalnom proračunu otežala je praćenje prijenosa 
sredstava. Zbog tog nedostatka sljedivosti uočavanje preklapanja sredstava s regionalnim programom inspek -
cije može također biti otežano.
Komisija je obustavila isplate za jednu godinu (2011.) zbog problema u pogledu provedbe.
Mauritanija
Ta je zemlja iskoristila 65 milijuna eura sektorske potpore u okviru protokola za razdoblje od 2008. do 2012. Od 
2011. do isteka protokola u srpnju 2012., vlasti nisu dostavile Komisiji dovoljno informacija o načinu na koji su 
iskoristile sredstva sektorske potpore. Tek je u kolovozu 2012., nakon nekoliko zahtjeva Komisije, partnerska 
zemlja objavila da su nepotrošena sredstva sektorske potpore na kraju protokola iznosila 25 milijuna eura. Oko 
90 % tog iznosa izdvojeno je za stavke infrastrukture poput lučke infrastrukture i plovila za ophodnju. Od tog 
je iznosa partnerska zemlja potrošila gotovo 50 % bez prethodnog dogovora s Komisijom.
Mozambik
Vlasti su dodijelile projektne oznake u proračun. Međutim, to samo po sebi nije dovoljno za ublažavanje rizika 
od preklapanja sredstava različitih financijskih partnera za mjere poput promatrača, inspekcija, službenih 
putovanja radi međunarodnih sastanaka itd.
Iznos sektorske potpore za mjere financirane u okviru prethodnog protokola (2007. – 2011.) koje nisu bile 
uključene u višegodišnje (2012. – 2014.) ili godišnje (2012.) matrice, stoga ih zajednički odbor nije prethodno 
odobrio. Komisija u tom slučaju nije obustavila isplate. 84 % sredstava potrošenih 2012. godine odnosilo se na 
infrastrukturu. Komisija je o tome bila obaviještena tek kada su mjere provedene. Izdatci nisu uvijek bili izrav -
no povezani s razvojem sektora ribarstva Mozambika niti poboljšanjima u upravljanju ribarstvom (46 % iznosa 
za 2012. odnosilo se na zgradu ministarstva, a 38 % odnosilo se na ogradu škole za ribolov).Okvir 2.
36 Opažanja
Sredstva koja je Komisija 
isplatila u okviru sektorske 
potpore nisu bila povezana 
s napretkom koji su 
partnerske zemlje postigle 
u provedbi dogovorenih 
mjera
77 
Kako bi se zajamčila primjena načela 
uvjetovanosti, protokolom bi trebala 
biti predviđena mogućnost prilagodbe 
isplata u odnosu na napredak u mje -
rama ili u slučaju da ne postoji dobro 
financijsko upravljanje u partnerskoj 
zemlji, umjesto da ih se jednostavno 
obustavi.
78 
Revizijom je utvrđeno da protokolima 
nije predviđeno smanjenje sredstava 
sektorske potpore na temelju stvarnog 
napretka koji su partnerske zemlje po -
stigle u provedbi dogovorenih mjera.
79 
Pregledanim protokolima o Indijskom 
oceanu omogućuje se obustava isplate 
sredstava sektorske potpore, nakon 
savjetovanja sa zajedničkim odborom, 
ako provedene mjere nisu u skladu 
s programom za koji je predviđen 
proračun (mjere i financijsko izvršenje). 
Tom definicijom uvjetovanosti Komi -
siji se otežava odgovarajuća primjena 
obustave sredstava sektorske potpore. 
Samo je u jednom slučaju došlo do 
obustave, na Madagaskaru 2011. godi -
ne, i to nije bilo povezano s napretkom 
države u provedbi sektorske potpore.80 
U slučaju Mauritanije, Komisija je 
poboljšala uvjetovanost sektorske 
potpore za protokol za razdoblje od 
2013. do 2014. uvođenjem izričitijih 
uvjeta. Konkretno, prva isplata na 
temelju protokola bila je uvjetova -
na uporabom iznosa iz prethodnog 
protokola, a isplata sredstava sektorske 
potpore bila je povezana s proved -
bom dogovorenih mjera. Komisija je 
te odredbe primijenila i nije isplatila 
sredstva sektorske potpore jer posto -
jeći iznos nije u potpunosti potrošen. 
Međutim, što se tiče protokola o Indij -
skom oceanu, djelomične isplate nisu 
bile moguće.
81 
Novom zajedničkom ribarstvenom 
politikom uvedeno je načelo odvaja -
nja isplata u pogledu prava na pristup 
ribolovnim resursima i onih sektorske 
potpore32. To znači da isplata sredstava 
sektorske potpore nije više određena 
datumom kao što je to slučaj sa sred -
stvima u pogledu prava na pristup ri -
bolovnim resursima, no ona bi trebala 
biti isplaćena kada partnerske zemlje 
dokažu postignute rezultate. Sud to 
smatra poboljšanjem u pogledu ranije 
usredotočenosti na mjere. Međutim, 
primjena tog načela otežana je činjeni -
com da se protokolima koji su trenu -
tačno na snazi još uvijek ne predviđa 
mogućnost djelomičnog smanjenja 
isplata ako su rezultati samo djelomič -
no postignuti, već se njima samo nudi 
mogućnost Komisiji da obustavi isplate 
ako rezultati nisu zadovoljavajući.32 Člankom 32. Uredbe 
(EU) br. 1380/2013 predviđa se 
da sektorska potpora bude 
uvjetovana ostvarenjem 
posebnih rezultata te 
komplementarna i u skladu 
s projektima i programima 
razvoja provedenima 
u predmetnoj trećoj zemlji. 
Sektorska potpora trebala bi 
biti odvojena od isplata za 
pristup ribolovnim resursima. 
Unija zahtijeva postizanje 
posebnih rezultata kao uvjet 
za isplate u okviru financijske 
pomoći, te pažljivo prati 
napredak.
37 Opažanja
82 
Revizijom je također utvrđen nedosta -
tak dosljednosti između upravljanja 
(GU -a Komisije za pomorstvo i ribar -
stvo) sektorskom potporom sporazu -
ma o partnerstvu u ribarstvu te isplata 
u okviru ERF -a za proračunsku potpo -
ru (GU -a za međunarodnu suradnju 
i razvoj). Sektorska potpora (sporazum 
o partnerstvu u ribarstvu) i proračun -
ska potpora (ERF) imaju isti koncept jer 
se sredstva isplaćuju izravno tijelima 
javne vlasti u partnerskim zemljama na 
temelju napretka postignutog u ne -
koliko prethodno definiranih područ -
ja. U nekim je slučajevima Komisija 
odgodila isplate u okviru ERF -a zbog 
različitih problema povezanih s politič -
kom situacijom ili upravljanjem javnim 
financijama. GU za pomorstvo i ribar -
stvo nije se koristio tim pristupom za 
isplate sredstava sektorske potpore. 
U okviru 3.  prikazuje se ta nedo -
sljednost u slučajevima Madagaskara 
i Mozambika.83 
Protokoli, za razliku od smjernica EU -a 
za proračunsku potporu33, ne uklju -
čuju pravila u vezi s transparentnošću 
proračuna u partnerskoj zemlji. Dok 
Mozambik zaslužuje pohvalu jer je 
poduzeo korake u pogledu utvrđivanja 
mjera projektnom oznakom u proraču -
nu, sljedivost sredstava u ostale tri po -
sjećene zemlje bila je slaba, što je utje -
calo na vidljivost potpore i potencijal 
za daljnje praćenje uporabe sredstava 
sektorske potpore EU -a. Činjenica da 
se protokolima od partnerskih zemalja 
ne traži da zajamče sljedivost i tran -
sparentnost sredstava nije u skladu 
s uvjetima za proračunsku potporu za 
sektorske reforme na temelju Sporazu -
ma iz Cotonoua.
Nedosljednosti među isplatama EU‑a u partnerskim zemljama
Na Madagaskaru je gotovo sva financijska pomoć EU -a obustavljena od 2010. do svibnja 2014., na temelju 
članka 96. Sporazuma iz Cotonoua, ili u očekivanju odgovarajućih mjera u pogledu ljudskih prava, demokrat -
skih načela i vladavine prava. Međutim, isplate na temelju sporazuma o partnerstvu u ribarstvu i dalje su se 
provodile.
U Mozambiku je jedna isplata proračunske potpore odgođena za sedam mjeseci, sve dok vlada nije riješila 
pitanje transparentnosti nacionalnih javnih financija, kao što su zatražili donatori Međunarodnog monetarnog 
fonda / opće proračunske potpore. Međutim, isplate sredstava sektorske potpore na temelju sporazuma o par -
tnerstvu u ribarstvu provedene su tijekom tog razdoblja.
Izvor : Europski revizorski sud, na temelju informacija GU -a za pomorstvo i ribarstvo i GU -a za međunarodnu suradnju i razvoj.Okvir 3.33 Proračunska potpora podliježe 
kriterijima prihvatljivosti 
(odjeljak 5.1. smjernica za 
proračunsku potporu, 2012.). 
Oni obuhvaćaju:  
– dobro upravljanje javnim 
financijama ili vjerodostojan 
i relevantan program za 
njegovo poboljšanje,  
– transparentnost i nadzor nad 
proračunom.  
Nadalje, člankom 61. 
stavkom 2. Sporazuma iz 
Cotonoua predviđa se 
sljedeće: „Neposredna 
proračunska pomoć za 
potporu makroekonomskih ili 
sektorskih reformi dodjeljuje 
se: […] (c) ako je upravljanje 
javnom potrošnjom dovoljno 
transparentno, odgovorno 
i učinkovito.“
38
 Zaključci  
i preporuke
84 
Sporazumima o partnerstvu u ribar -
stvu između EU -a i njegovih partner -
skih zemalja ribarskim se flotama EU -a 
omogućuje ribolov u vodama partner -
skih zemalja i podupire održiv razvoj 
njihova nacionalnog sektora ribar -
stva. Sud je svojom revizijom ispitao 
upravlja li Komisija dobro sporazumi -
ma o partnerstvu u ribarstvu, uzevši 
u obzir pregovore o sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu i njihovim 
protokolima, provedbu prava na pri -
stup ribolovnim resursima i provedbu 
potpore nacionalnom sektoru ribar -
stva. Revizijom je utvrđeno da Komisija 
u cjelini dobro upravlja sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu, no još uvijek 
ima mjesta za poboljšanja u neko -
liko područja, posebno u pogledu 
provedbe.
85 
Iako je pregovaranje o sporazumu 
o partnerstvu u ribarstvu i njegovim 
povezanim protokolima dugotrajan 
i složen proces, Komisija je uspješno 
riješila te poteškoće i, uz neke iznim -
ke, uspjela izbjeći prekide ribolov -
nih aktivnosti flote EU -a. Međutim, 
revizijom je utvrđeno nekoliko nedo -
stataka u načinu na koji je Komisija 
vodila pregovarački proces (odlomci 
od 17. do 25.).
86 
Radi nastavka aktivnosti europske flote 
Komisija može, na temelju članka 9. 
Uredbe (EZ) br. 1006/2008, omogućiti plovilima da preko Komisije podne -
su zahtjev za odobrenja za ribolov 
predmetnoj trećoj zemlji dok čekaju 
potpisivanje obnovljenog protokola. 
Međutim, ta mogućnost nije u skladu 
s drugim zakonskim uvjetom, odnosno 
„klauzulom o isključivosti“, stoga je 
njezina primjena dovela do nesporazu -
ma između partnerske zemlje i Komisi -
je (odlomci 22. i 23.)
87 
Strategija Komisije u pogledu pro -
širenja mreže sporazuma o partner -
stvu u ribarstvu važna je za potrebe 
i prioritete flote EU -a. Ipak, još uvijek 
ima prostora za poboljšanje komple -
mentarnosti i dosljednosti među spo -
razumima o partnerstvu u ribarstvu 
dogovorenima u istoj regiji, kako bi se 
maksimalno iskoristio njihov potencijal 
u pogledu poboljšanja upravljanja ri -
barstvom na regionalnoj razini (odlom -
ci od 26. do 28.).
88 
Jedan je od glavnih ciljeva sporazu -
ma o partnerstvu u ribarstvu ribolov 
isključivo viška zaliha. Međutim, to je 
bilo vrlo teško provesti u praksi zbog 
nedostatka pouzdanih informacija 
o zalihama ribe i o izlovima domaćih 
ribolovnih flota ili flota drugih država 
kojima su partnerske zemlje omogućile 
pristup ribolovnim resursima (odlomci 
od 29. do 32.).
39 Zaključci i preporuke 
89 
Stvarni jedinični trošak za tonu ribe 
često je bio veći od dogovorene 
jedinične cijene. Iako su pregovorima 
obuhvaćeni ulovi zabilježeni u okviru 
prijašnjih protokola, referentna tonaža 
dogovorena u najnovijim protokoli -
ma često je bila viša, što je dovelo do 
njihove nedovoljne iskorištenosti. Me -
đutim, financijski doprinos EU -a morao 
je biti isplaćen u cijelosti bez obzira 
na iskorištene ribolovne mogućnosti. 
Nedovoljno iskorištavanje protokola 
i visoki troškovi koji iz toga proizlaze 
mogli su se ponekad pripisati klau -
zulama dogovorenima s partnerskim 
zemljama radi usklađivanja s njihovim 
nacionalnim zakonima ili radi jamčenja 
održivosti ribolovnih aktivnosti (od -
lomci od 33.do 46.).
90 
Korisnost neovisnih ex post  evalua -
cija kao pomoći u donošenju odluka 
u pregovaračkom procesu otežana je 
zbog nepotpunih informacija o stopa -
ma iskorištenosti protokola, nedostat -
ka njihove usporedivosti te izostanka 
kritičke analize učinkovitosti sporazu -
ma o partnerstvu u ribarstvu (odlomci 
od 48. do 53.).1. preporuka  
Pregovori o sporazumima 
o partnerstvu u ribarstvu
Za buduće protokole i sporazume, 
Komisija bi trebala:
(a) pregledati sporazume u mirovanju 
i razmotriti načine kojima bi se 
prekid ribolovnih aktivnosti koji 
proizlazi iz klauzule o isključivosti 
mogao izbjeći, a da se istovremeno 
poštuju načela zajedničke ribar -
stvene politike. Nadalje, Komisija bi 
trebala pojasniti i uključiti u proto -
kole odgovarajuće odredbe kojima 
se jamči kontinuitet ribolovnih 
aktivnosti između dva protokola;
(b) definirati regionalne strategije za 
razvoj upravljanja ribarstvom te se 
pobrinuti da dogovoreni protokoli 
unutar iste regije budu u skladu 
s relevantnom regionalnom strate -
gijom i drugim fondovima EU -a;
(c) pri pregovorima o ribolovnim 
mogućnostima novih protokola, 
uzeti u obzir stope iskorištenosti 
prijašnjih protokola te nastojati 
bolje uskladiti isplate za prava na 
pristup ribolovnim resursima sa 
stvarnim ulovima, istovremeno 
jamčeći da ribolovne aktivnosti ne 
budu ugrožene;
(d) bolje analizirati mogući učinak klau -
zula sporazuma o partnerstvu u odr -
živom ribarstvu na iskorištenost 
protokola, uz očuvanje uzajamnih 
koristi za EU i predmetne partnerske 
zemlje, eventualno se savjetujući 
s relevantnim dionicima kako bi se 
utvrdilo gdje su potrebne detaljnije 
procjene kritičnih klauzula;
(e) bolje usmjeriti ex post  evaluaci -
je u svrhu dobivanja dosljedne 
i usporedive analize povrata od 
javnog novca potrošenog u okvi -
ru protokola, kao i sveobuhvatne 
i kritičke analize njihove učinkovi -
tosti za EU i predmetnu partnersku 
zemlju.
40 Zaključci i preporuke 
91 
Revizijom je također zaključeno da 
upravljanje provedbom uvjeta za 
pristup ribolovnim resursima i sektor -
skom potporom nije dovoljno strogo.
92 
Proces izdavanja odobrenja dugotra -
jan je i složen, a kašnjenjima se mogu 
zakomplicirati ili smanjiti ribolovne ak -
tivnosti flote. Međutim, Komisija nema 
informacijski sustav kojim bi joj se 
omogućilo praćenje različitih faza pro -
cesa podnošenja zahtjeva za izdavanje 
odobrenja, čime joj se utvrđivanje 
razloga kašnjenja i prostora za pobolj -
šanje otežava (odlomci od 55. do 60.).
93 
Unatoč nedavnim inicijativama Komi -
sije, postojali su nedostatci u uprav -
ljanju podatcima o ulovima ribe, uz 
nedostatak pouzdanosti, dosljednosti 
i potpunosti informacija (odlomci 
od 61. do 65.).2. preporuka  
Upravljanje uvjetima 
za pristup ribolovnim 
resursima
Komisija bi, bez odlaganja, trebala:
(a) utvrditi postupke praćenja sva -
koga koraka u procesu izdavanja 
odobrenja, uključujući vrijeme 
potrebno državama članicama, 
partnerskim zemljama i službama 
Komisije za utvrđivanje i praćenje 
nedostataka u postupku;
(b) promicati prihvaćanje elektronič -
kih odobrenja ili popisa ovlaštenih 
plovila tijekom cijelog razdoblja 
valjanosti odobrenja;
(c) pobrinuti se da se države člani -
ce zastave u potpunosti koriste 
novom bazom podataka o ulovu te 
da ona sadrži pouzdane podatke 
o ulovu koji se mogu konsolidirati, 
pratiti i ažurirati.
94 
Planiranje mjera financiranih u okviru 
sektorske potpore postupno se pobolj -
šalo. Međutim, uloga Komisije u praće -
nju provedbe te komponente i dalje je 
ograničena. Nije postojao jasan okvir, 
pravila prihvatljivosti i sljedivosti, niti 
uvjeti izvješćivanja za financirane 
mjere. Kao rezultat toga, utvrđeni 
su slučajevi u kojima su partnerske 
zemlje provele drugačije mjere od onih 
isplaniranih zajedno s Komisijom, što 
je dovelo do daljnjeg rizika u pogledu 
učinkovitosti sektorske potpore (od -
lomci od 66. do 76.).
41 Zaključci i preporuke 
95 
Konačno, protokolima je omogućena 
obustava isplata sredstava sektorske 
potpore, no ne i smanjenje isplata na 
temelju stvarne provedbe dogovo -
renih mjera ili postignutih rezultata. 
Osim toga, uvjeti isplate sredstava 
sektorske potpore drugačiji su od onih 
za proračunske potpore ERF -a, što 
ponekad može rezultirati nedosljedno -
stima (odlomci od 78. do 83.).3. preporuka  
Upravljanje sektorskom 
potporom
Komisija bi, bez odlaganja, trebala:
(a) za nove protokole, predložiti 
uvođenje uvjeta prihvatljivosti za 
procjenu mjera razmatranih za 
financiranje u okviru sektorske 
potpore (ostali uvjeti mogli bi biti 
povezani sa sljedivošću, odabi -
rom, izvješćivanjem i mjerenjem 
uspješnosti te pravima na kontrolu 
za Komisiju);
(b) zajamčiti učinkovitu koordinaciju 
u pogledu sektorske potpore spo -
razuma o partnerstvu u ribarstvu 
s drugim razvojnim partnerima koji 
djeluju u sektoru ribarstva;
(c) pobrinuti se da isplate sektorske 
potpore budu u skladu s drugim 
isplatama proračunske potpore 
te da se temelje na rezultatima 
koje su partnerske zemlje ostva -
rile u provedbi matrice zajednički 
dogovorenih mjera.
I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Augustyn KUBIK, 
usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 15. srpnja 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik
42
 Prilozi
Sporazumi o partnerstvu u ribarstvu: dodatne informacije o pregovorima i njihovoj 
provedbiPrilog I.Uvod
01 
Pri sastavljanju sporazuma o partnerstvu u ribarstvu, EU i njegove partnerske 
zemlje pregovaraju o sporazumu i njegovim provedbenim protokolima. Tim 
se sporazumom jamči okvir za dugoročnu suradnju u ribarstvu, uključujući 
opća načela i standarde kojima se upravlja pristupom plovila EU -a vodama 
u nadležnosti partnerskih zemalja. Protokolima se utvrđuju detaljni uvjeti 
u pogledu, primjerice, ribolovnih mogućnosti i vrsta, financijskog doprinosa (i 
za pristup ribolovnim resursima i za sektorsku potporu), razine naknada koju 
brodovlasnici moraju platiti, broja i veličine plovila ovlaštenih za ribolov te 
posebnih područja u kojima im je ribolov dopušten.
Odgovornosti
02 
Sporazumima o partnerstvu u ribarstvu centralno upravlja Komisija na 
temelju mehanizama izravnog upravljanja. Vijeće daje mandat Komisiji, koju 
predstavlja GU za pomorstvo i ribarstvo, da otvori pregovore u ime EU -a za 
svaki novi sporazum ili obnovu protokola. Od Ugovora iz Lisabona sporazume 
i protokole sklapa Vijeće uz suglasnost Europskog parlamenta. Kada je spora -
zum na snazi, o protokolima se najčešće pregovara svakih tri do šest godina, 
kako je dogovoreno s partnerskom zemljom.
03 
Svakodnevno upravljanje sporazumima o partnerstvu u ribarstvu odgo -
vornost je središnjih ureda GU -a za pomorstvo i ribarstvo i šestero atašea 
za ribarstvo odgovornih za praćenje i redovitu komunikaciju s partnerskim 
zemljama.
04 
Partnerske zemlje odgovorne su za promatranje i jačanje mjera očuvanja 
i upravljanja te za uspostavljanje učinkovitih mehanizama za praćenje i pro -
vjeru aktivnosti ribarskih plovila. S druge strane, EU i države članice zastave1 
odgovorni su za provedbu učinkovite kontrole nad svojim plovilima te se mo -
raju pobrinuti da ona ispunjavaju sve svoje obveze, posebno one u pogledu 
prikupljanja podataka o ulovu i podataka sustava za praćenje plovila.1 Država zastave jest država 
u kojoj je plovilo registrirano.
43 Prilozi
Pregovori o sporazumima o partnerstvu u ribarstvu
05 
Pregovarački proces sastoji se od različitih faza, no kako bi se zajamčio konti -
nuitet aktivnosti flote, Komisija mora započeti pregovarački proces o novom 
protokolu najkasnije oko godinu dana prije isteka postojećeg. Nakon inicijati -
ve Komisije od Vijeća se dobiva mandat, a zatim između Komisije i partnerske 
zemlje nastupa jedan krug pregovora ili više njih. Na kraju tih pregovora Ko -
misija i predmetna partnerska zemlja parafiraju sporazum koji potom odobra -
va i potpisuje Vijeće i partnerska zemlja. Protokol se zatim može privremeno 
primijeniti, ako se stranke slažu, prije njegove ratifikacije. Protokol ratificira 
partnerska zemlja, a Europski parlament daje svoju suglasnost za zaključenje 
protokola, koji zatim stupa na snagu.
Odobrenja za ribolov
06 
Uredbom o odobrenju ribolova (EZ) br. 1006/2008 od Komisije se traži da 
čuva bazu podataka o odobrenjima koju redovito ažuriraju države članice, 
odgovorne za provjeru prihvatljivosti zahtjeva za izdavanje odobrenja koje su 
podnijeli operateri. Ti se zahtjevi dalje prosljeđuju Komisiji na provjeru. Komi -
sija preko delegacije zahtjeve šalje partnerskim zemljama. Kada je partnerska 
zemlja izdala odobrenje, izvorni se dokument šalje natrag operateru preko 
delegacije, Komisije i država članica.
Zajednički odbori
07 
Sporazumima se predviđa uspostavljanje zajedničkog odbora za praćenje 
primjene svakog sporazuma o partnerstvu u ribarstvu. Svaki zajednički odbor 
sastavljen je od predstavnika Komisije i predmetne partnerske zemlje te je 
odgovoran za praćenje učinkovitosti sporazuma o partnerstvu u ribarstvu, 
njegovo tumačenje i primjenu, utvrđivanje godišnjeg i višegodišnjeg progra -
ma za sektorsku potporu i ocjenu njihove provedbe, suradnju u pitanjima od 
zajedničkog interesa u vezi s ribarstvom, te djeluje kao forum za sporazumno 
rješavanje bilo kakvih sporova u pogledu tumačenja ili primjene sporazuma 
o partnerstvu u ribarstvu i ponovno procjenjuje, ako je potrebno, razine ribo -
lovnih mogućnosti, a onda i financijskog doprinosa.Prilog I.
44 Prilozi
Ataše za ribarstvo
08 
Ataše za ribarstvo predstavlja GU za pomorstvo i ribarstvo u partnerskim 
zemljama te ima izravnu ulogu u praćenju provedbe protokola. Ataše za 
ribarstvo pomaže u pripremi pregovora i sastanaka zajedničkog odbora, odr -
žava kontakte s nacionalnim vlastima, provjerava jesu li odredbe protokola 
i sektorska potpora pravilno provedene, redovito izvješćuje GU za pomorstvo 
i ribarstvo, analizira dokumente i sudjeluje na znanstvenim sastancima regio -
nalnih organizacija za upravljanje ribarstvom, prati razvoj pitanja povezanih 
s politikom GU -a za pomorstvo i ribarstvo na međunarodnoj razini, prati 
aktivnosti ostalih partnera u sektoru ribarstva i priprema ažuriranu projektnu 
dokumentaciju za sve projekte koje financira EU.
09 
GU za pomorstvo i ribarstvo trenutačno ima šest atašea za ribarstvo, jednog 
u regiji Indijskog oceana2, četiri u regiji zapadne Afrike (središnjeg Atlantika)3 
i jednog odgovornog za regiju Tihog oceana, posebno Kiribatija.
Praćenje koje provode države članice
10 
Države članice prate aktivnosti svojih flota i zakonitost tih aktivnosti preko 
svojih centara za praćenje ribolova. One prate i ulove svojih flota s pomoću 
elektroničkog sustava za bilježenje i izvješćivanje. Te podatke o ulovu, zajed -
no s informacijama o ribolovnom području dobivenima s pomoću sustava 
za praćenje plovila, države članice šalju Komisiji. U slučaju protokola o tuni, 
znanstveni instituti država članica potvrđuju godišnje ulove nakon završetka 
godine u skladu s vlastitim znanstvenim postupcima. Godišnji konsolidira -
ni ulovi upotrebljavaju se za završno izvješće o naknadama dogovorenima 
s partnerskim zemljama, za rasprave o iskorištenosti sporazuma o partnerstvu 
u ribarstvu s partnerskim zemljama te za isplate ako je referentna tonaža 
prekoračena, u skladu s uvjetima protokola. Potvrđeni godišnji ulovi šalju se 
i relevantnoj regionalnoj organizaciji za upravljanje ribarstvom, u svrhu ispu -
njavanja uvjeta EU -a o izvješćivanju.2 Taj ataše za ribarstvo radi 
u delegaciji na Mauricijusu 
i odgovoran je za pet 
sporazuma u Indijskom 
oceanu (Komori, Mozambik, 
Mauricijus, Madagaskar 
i Sejšeli).
3 Prvi je odgovoran za Kabo 
Verde, Côte d’Ivoire, Senegal 
i Gvineju -Bisau, drugi za 
Svetog Tomu i Prinsipe te 
Gabon, treći za Mauritaniju 
i četvrti za Maroko.Prilog I.
45 Prilozi
Sporazumi o partnerstvu u ribarstvu na snazi za 2015.Prilog II.
Država Vrsta RazdobljeUkupan do ‑
prinos EU ‑a 
(u eurima)Sektorska 
potpora
(u eurima)Prava na 
pristup ribolov ‑
nim resursima 
(u eurima)Referentna tonaža
Kabo Verde1TunaPrivremena primjena od 
23. 12. 2014. do 22. 12. 2018.525 000 262 500 262 500 5000 i broj plovila
Komori Tuna 1. 1. 2014. – 1. 1. 2017. 600  000 300 000 300 000 6 000
Côte d’Ivoire Tuna 1. 7. 2013. – 30. 6. 2018. 680 000 257 500 422 500 6 500
Gabon Tuna 24. 7. 2013. – 23. 7. 2016. 1 350 000 450 000 900  000 20 000
GrenlandMješoviti 
sporazum1. 1. 2013. – 31. 12. 2015. 17 847 244 2 743 041 15 104 203 Bakalar  2200 Pelagijska škarpina  3000 Pridnena škarpina 2000 Grenlandska 
ploča – zapad 2500 Grenlandska ploča – istok 4315 Kozice – zapad 3400 
Kozice – istok 7500 Veliki romb – zapad 200 Veliki romb – istok 200 Kapelin 
60 000 Snježna rakovica 250 Grenadir – zapad 100 Grenadir – istok 100
Gvineja BisauMješoviti 
sporazum24. 11. 2014. – 23. 11. 2017. 9 200 000 3 000  000 6 200 000 Škamp, pridnene vrste, glavonošci i tuna
Nema referentne tonaže. Broj plovila i ukupni ribolovni kapacitet 
Kiribati Tuna 16. 9. 2012. – 15. 9. 2015. 1 325 000 350 000 975 000 15 000
Madagaskar Tuna 1. 1.  2015. – 31. 12.  2018. 1 566 250 700 000 866 250 15 750
Mauricijus Tuna 28. 1. 2014. – 27. 1. 2017. 660 000 302 500 357 500 5 500
MarokoMješoviti 
sporazum15. 7. 2014. – 14. 7. 2018. 30 000 000 14 000  000 16 000  000 Pelagične vrste, pridnene vrste i tuna
80 000 pelagičnih vrsta. Za ostale: nema referentne tonaže. Broj plovila i 
ukupni ribolovni kapacitet 
Mozambik Tuna 1. 2. 2012. – 31. 1. 2015. 980 000 460 000 520 000 8 000
Sveti Toma i Prinsipe Tuna 23. 5. 2014. – 22. 5. 2018. 710 000 325 000 385 000 7 000
Senegal1Tuna 20. 11. 2014. – 19. 11. 2019. 1 738 000 750 000 988 000 14 000
Sejšeli1Tuna 18. 1. 2014. – 17. 1. 2020. 5 116 666 2 533  333 2 583 333 50 000
Ukupna godišnja plaćanja 72 298 160 26 433 874 45 864 286 
Posljednji protokoli sa zemljama s kojima su pregovori kasnili
Mauritanija2 Mješoviti 
sporazum16. 12. 2012. – 15. 12. 2014. 70 000  000 3 000  000 67 000  000 Rakovi 5000 (kvota) Senegalski oslić 4000 (kvota) Pridnene vrste osim sene ‑
galskog oslića, alatima koji nisu koće 2500 (kvota) Tunolovci s hladnjačom 5000 
Plovila za ribolov tuna s ribarskim štapovima i plovila s površinskim paranga ‑
lima 10 000 Koćarice ‑hladnjače za pelagični ribolov 285 000 (kvota) Ribolov 
rakova 200 (kvota) Plovila za pelagični ribolov bez hladnjače 15 000 (kvota)
Mozambik Tuna 1. 2. 2012. – 31. 1. 2015. 980 000 460 000 520 000 8 000
1 Financijski doprinos za prava na pristup ribolovnim resursima izračunan je kao prosjek godišnjih plaćanja.
2 Pregovori između Europske komisije i Mauritanije s ciljem utvrđivanja novog protokola uspješno su završeni 10. srpnja 2015. Vrijednost tog četverogodišnjeg protokola 
iznosi 59,125 milijuna eura godišnje te ga još treba odobriti Vijeće, uz suglasnost Europskog parlamenta.
Izvor:  internetske stranice GU-a za pomorstvo i ribarstvo i Uredba.
46 Prilozi
Sporazumi o partnerstvu u ribarstvuPrilog III.
Vode EU-a
Sjeverni sporazumiMješoviti sporazum Sporazum o tuni i
Grenland
18
Madagaskar
1,5Maroko
30
Mauritanija
-
Kabo Verde
0,5
Gabon
1,4Gvineja Bisau
9Sejšeli
5Kiribati
1,3
Gambija
-
Côte d’Ivoire
0,7Solomonski otoci
-Mikronezija
-
Senegal
1,8Komori
0,6
Mauricijus
0,7Mozambik
- -Sveti Toma
i Prinsipe
0,7Ekvatorska
Gvineja
-Države sa sporazumima bez protokola 
na snazi:
Ekvatorska Gvineja, Gambija, 
Mauritanija1, Mikronezija, Mozambik, 
Solomonski otoci.
1 Pregovori između Europske komisije
i Mauritanije s ciljem utvrđivanja novog 
protokola uspješno su završeni 10. srpnja 2015. Vrijednost tog četverogodišnjeg protokola iznosi 59,125 milijuna eura godišnje te ga još treba odobriti Vijeće, uz suglasnost Europskog parlamenta.Sporazum o partnerstvu u ribarstvu na 
snazi za 2015.:Sporazum o partnerstvu u ribarstvu na snazi za 2015.:
Grenland, Gvineja Bisau, Maroko.
Vrsta 
sporazumaDržava (sporazum u mirovanju)Vrsta 
sporazumaDoprinos EU-a za 2015. 
u milijunima euraDržavaKabo Verde, Komori, Côte d’Ivoire, 
Gabon, Kiribati, Madagaskar, Mauricijus, Sveti Toma i Prinsipe, Senegal, Sejšeli.
Izvor : karta na temelju Flandrijskog pomorskog instituta, 2015. MarineRegions.org. Internetske stranice http://www.marineregions.org , posjeće -
ne 20. 4. 2015.
47
VI
Tim se konceptom, ondje gdje je to primjenjivo, 
podrazumijeva da su ciljevi upravljanja, mjere uprav -
ljanja i ključevi podjele koje je obalna zemlje donijela 
za različite dionike jasno utvrđeni i dobro poznati, 
kako je slučaj u mješovitim sporazumima s Grenlan -
dom, Marokom, Mauritanijom i Gvinejom Bisau.
U pogledu sporazuma o tuni ribolovne mogućnosti 
utvrđuju se na temelju ciljeva i mjera upravljanja koje 
donose odgovarajuće regionalne organizacije za 
upravljanje ribarstvom kojima su dodijeljene ovlasti 
da obavljaju te zadaće na regionalnoj osnovi, te na 
temelju znanstvenog rada i savjeta regionalnih orga -
nizacija za upravljanje ribarstvom.
VII
Komisija uzima u obzir razinu iskorištavanja ribolov -
nih mogućnosti u prošlosti, vanjske čimbenike koji 
mogu utjecati na iskorištavanje ribolovnih mogućno -
sti ovisno o dostupnosti i promjenjivosti ulova.
Referentne razine ulova utvrđene u protokolima uz 
„sporazume o partnerstvu u ribarstvu u pogledu 
tune“ – a to nisu ograničenja ulova – temelje se na 
prethodno prijavljenim ulovima ribarskih flota EU -a. 
Referentna tonaža dogovorena u odnosnim protoko -
lima, što je ključni preduvjet za naše partnere, pravni 
je temelj za isplatu doprinosa EU -a za pristup ribo -
lovnim resursima. Međutim, takvim se referentnim 
razinama ulova u obzir treba uzeti i velika promjenji -
vost ulova u različitim područjima tijekom različitih 
godina zbog promjenjive raspodjele i zastupljenosti 
visokomigratornih vrsta tijekom svake godine.
U pogledu veze između mogućeg nedovoljnog isko -
rištavanja ribolovnih mogućnosti i provedbe strožih 
tehničkih mjera za očuvanje, potrebno je podsjetiti 
da su se oko takvih tehničkih mjera za očuvanje 
dogovorile obje strane kako bi osigurale održivo 
iskorištavanje različitih stokova, kako bi se smanjio 
utjecaj ribolovnih aktivnosti na morske ekosustave 
i kako bi se izbjegli sukobi između stranih industrij -
skih flota i domaćih ribara obrtnika obalnih zemalja.Sažetak
I
Sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu 
u okviru nedavne reforme ZRP -a prije svega su alat 
za poboljšanje upravljanja ribarstvom u isključivim 
gospodarskim pojasevima obalnih partnerskih zema -
lja na temelju istih načela koja se primjenjuju u EU -u. 
Cilj tih sporazuma je osigurati održivo iskorištavanje 
resursa uz istovremeno podupiranje kapaciteta naših 
partnera da razviju svoj sektor ribarstva.
Sporazumi su utemeljeni na najboljim dostupnim 
znanstvenim savjetima, u potpunosti su transpa -
rentni i nediskriminirajući. Ta su načela ugrađena 
u protokole uz sporazume o partnerstvu u ribarstvu 
koji su nedavno dogovoreni. Protokoli su dogovoreni 
u cilju ostvarenja najviše vrijednosti za novac plaćen 
za pristup ribolovnim područjima partnerâ i pružanje 
sektorske potpore.
Odgovori na točke III i IV
Dogovaranje protokolâ uz sporazume o partnerstvu 
u ribarstvu ovisi o brojnim čimbenicima, od kojih su 
mnogi izvan kontrole Komisije. Postoje pravila koja 
se moraju slijediti, a koja uključuju druge institucije 
EU-a, odnosno Vijeće i Parlament. Ukupno vrijeme 
pregovaračkog postupka izrazito ovisi i o unutarnjim 
postupcima donošenja sporazuma u partnerskim 
trećim zemljama.
Kada je dolazilo do prekida, oni su u načelu bili kratki 
i nisu utjecali na ribolovne aktivnosti flote EU -a.
V
Taj prijelazni režim temelji se na članku 9. 
Uredbe o odobravanju ribolovnih aktivnosti (EZ) 
br. 1006/2008 kojim se osigurava nastavak ribolovnih 
aktivnosti tijekom ograničenog vremenskog raz -
doblja od šest mjeseci u situaciji kada su EU i njegova 
partnerska zemlja postigli sporazum oko protokola, 
ali protokol se još uvijek ne primjenjuje privremeno. 
Takve prijelazne dozvole koje na zahtjev Komisije 
partnerska zemlja dodjeljuje na strogo dobrovoljnoj 
osnovi trebalo bi i dalje smatrati dozvolama koje su 
dodijeljene u okviru glavnog sporazuma (iako nema 
protokola) te prema tome ne bi trebalo smatrati da 
su u suprotnosti s klauzulom o isključivosti (za razliku 
od u potpunosti „privatnih dozvola“ kako je Sud 
objasnio u predmetu C-565/13).Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 48
XI
U smjernicama za praćenje provedbe sektorske pot -
pore koje su službe Komisije utvrdile 2013. i ažurirale 
2014. utvrđena su načela za definiranje i praćenje 
sektorske potpore te specifična pravila u pogledu 
zahtjeva povezanih s izvješćivanjem. Time se omogu -
ćavaju prilagodbe programa o kojima će se dogovo -
riti Zajednički odbor.
Te su smjernice u novijim protokolima upotpunjene 
uvođenjem posebnih odredaba povezanih s proved -
bom i praćenjem sektorske potpore.
U njima se, između ostalog, zahtijeva razvoj matrice 
aktivnosti i dogovor oko matrice aktivnosti koje će 
se financirati iz sektorske potpore, u kojoj se jasno 
definiraju aktivnosti koje će se podupirati, ciljevi 
i postignuti rezultati.
Matricu redovito preispituje zajednički odbor, 
a nadzire ataše za ribarstvo kako bi se osiguralo da se 
program matrice poštuje.
XII
Nakon uvođenja nove zajedničke ribarstvene politike 
koja je donesena 2013., uključujući odvajanje isplata 
sektorske potpore i onih u pogledu prava na pri -
stup ribolovnim resursima, te uvjeta koji su s njima 
povezani, isplate sektorske potpore sada su izravno 
povezane s postignutim rezultatima i iskorištavanjem 
sektorske potpore.
Sektorska potpora koja se pruža u okviru spora -
zuma o partnerstvu u održivom ribarstvu pruža 
se na temelju ograničenog broja specifičnih mjera 
koje predlaže partnerska zemlja, a ne na sustavnom 
pristupu kao potpora iz Europskog razvojnog fonda 
iz kojeg se, između ostalog, pruža proračunska 
potpora. Osim toga, sektorska potpora je u načelu 
mnogo manja od one koja se pruža iz ERF -a.
Predviđene su odredbe za reviziju sektorske pot -
pore u zajedničkom odboru za slučajeve u kojima 
partnerske zemlje uz odgovarajuće objašnjenje 
zatraže preraspodjelu sredstava u okviru programa, 
ili, ako je to potrebno, obustavu sektorskih plaćanja 
do trenutka postizanja zadovoljavajuće provedbe 
sektorske potpore.Tehničke mjere za očuvanje u brojnim su slučajevima 
ugrađene u nacionalno zakonodavstvo partnerskih 
zemalja pa prema tome nisu predmet pregovora. 
Mora ih se ugraditi u sporazume o partnerstvu u odr -
živom ribarstvu.
Načelom plaćanja unaprijed doprinosa za pristup 
ribolovnim resursima od strane EU -a, partnerskim 
zemljama osigurava se stabilan prihod, što spora -
zume o partnerstvu u održivom ribarstvu čini privlač -
nim alatima upravljanja.
VIII
Komisija je bila svjesna problema u pogledu uspo -
redivosti metodologija koje su primijenili neovisni 
savjetnici u provedbi evaluacija. Nakon unutarnje 
revizije i na temelju smjernica donesenih tijekom te 
revizije, Komisija je utvrdila zajednički obrazac za 
mandate u pogledu evaluacija koje će se provoditi 
u kontekstu sporazuma o partnerstvu u održivom 
ribarstvu. Dogovorena je jedinstvena i zajednička 
metodologija povezana s ocjenom gospodarskih 
učinaka sporazuma o partnerstvu u ribarstvu koja se 
provodi od početka 2015.
IX
Komisija je tijekom proteklih godina preobliko -
vala svoje informatičke alate te je početkom 2013. 
pokrenula takozvani „projekt IT dozvola“ kojima će 
se digitalno bilježiti prijenos i praćenje odobrenja. 
Postojeći informatički alati omogućuju Komisiji da 
bolje upravlja postupcima povezanima sa zahtjevima 
za izdavanje odobrenja za ribolov te isporukama tih 
odobrenja, od uvođenja ukupne potražnje od strane 
države članice do isporuke odobrenja od strane treće 
zemlje.
X
Komisija od 2011. razvija nove postupke predaje 
podataka i nove baze podataka, osobito takozvano 
„Skladište podataka“ kako bi omogućila bolje 
i ispravnije praćenje svih ulova ribarskih plovila EU -a. 
Taj je sustav bio dostupan krajem 2013., a tijekom 
2014. koristio se sve više, ovisno o kapacitetu država 
članica da ga provedu. Kada se utvrde konkretni pro -
blemi, o njima se raspravlja s državama članicama.
Odgovori Komisije 49
Tijekom pregovora o obnovi protokola, Komisija 
aktivno promiče uporabu elektroničkih dozvola za 
plovila EU -a.
XIII (h)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da već 
poduzima neophodne korake kako bi ispravila tu 
situaciju.
Komisija je u stalnom kontaktu s državama članicama 
kako bi riješila sva tehnička pitanja.
XIII (i)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da ju je 
dijelom provela s obzirom na to da je utvrdila kon -
kretne smjernice za upravljanje i praćenje sektorske 
potpore, a ovisno o pregovorima s partnerskim 
zemljama Komisija će poduzeti neophodne korake 
radi potpune provedbe.
XIII (j) 
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da je dije -
lom već provedena.
U novom ZRP -u načelo „usklađenosti s drugim 
politikama Unije“ postalo je jedno od načela 
dobrog upravljanja (članak 3. točka (h) Uredbe (EU) 
br. 1380/2013). Na temelju toga aspekti ribarstva sve 
se više uključuju u razvojnu politiku.
XIII (k)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da se dije -
lom već provodi.
Isplate se razmatraju jednom godišnje u kontekstu 
zajedničkog odbora svakog pojedinačnog spora -
zuma o partnerstvu u ribarstvu. Ako se u okviru 
zajedničkog odbora smatra da nije bilo odgovara -
jućeg iskorištavanja osiguranih sredstava i ako se 
o tome postigne dogovor, može doći do obustave 
isplate doprinosa za sektorsku potporu za iduće 
godine.XIII (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
XIII (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i započela je s njezi -
nom provedbom.
XIII (c)
Komisija može prihvatiti ovu preporuku, čija pro -
vedba ovisi o pregovorima i dogovoru između EU -a 
i predmetne treće zemlje.
XIII (d)
Komisija može prihvatiti ovu preporuku i već je zapo -
čela postupak savjetovanja s dionicima.
XIII (e)
Komisija prihvaća ovu preporuku..
Nova metodologija predstavljena je Komisiji u pro -
sincu 2014., a prihvaćena je u siječnju 2015. Njome će 
se osigurati zajednička osnova za provedbu procjene 
gospodarskih učinaka protokola, koja će se provoditi 
prije budućih pregovora. Kada se ta metodologija 
bude sustavno primjenjivala, u potpunosti će biti 
u skladu s preporukama Suda.
XIII (f)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da već 
poduzima neophodne korake kako bi ispravila tu 
situaciju.
Komisija je tijekom proteklih godina preoblikovala 
svoje informatičke alate te je pokrenula takozvani 
„projekt IT dozvola“ kojima će se digitalno bilježiti 
prijenos i praćenje odobrenja.
XIII (g)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da već 
poduzima neophodne korake kako bi ispravila tu 
situaciju.
Odgovori Komisije 50
Sektorska potpora EU -a pruža se, između ostalog, 
za pomoć u poboljšanju upravljanja na nacionalnoj 
razini, dok su sredstva koja se na regionalnoj razini 
dodjeljuju Komisiji za Indijski ocean iz ERF -a usmje -
rena na daljnji razvoj regionalne suradnje. Ataše za 
ribarstvo u delegaciji EU -a in situ  u svojim redovitim 
kontaktima s Komisijom za Indijski ocean također 
pridonosi tome da se osigura usklađenost mjera koje 
se financiraju.
31
S pomoću sporazuma o partnerstvu u ribarstvu, 
a osobito s pomoću sektorske potpore, EU nastoji 
ojačati i proces znanstvene suradnje u pogledu 
ocjena stokova, ribarstva i mjera upravljanja između 
znanstvenika EU -a i znanstvenika partnerskih zemalja 
kroz Zajedničke znanstvene odbore u okviru mješo -
vitih sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu 
te podupire i sudjelovanje znanstvenika i upravite -
lja partnerskih zemalja na sastancima regionalnih 
organizacija za upravljanje ribarstvom u kontekstu 
sporazumâ o partnerstvu u održivom ribarstvu 
u pogledu tuna.
U pogledu sporazuma o tuni, protokolima bi trebala 
biti dodijeljena prava pristupa ribolovnim resursima 
samo ako su u skladu s načelima upravljanja UNC -
LOS -a. Komisija bi se stoga trebala pobrinuti da spo -
razumi o partnerstvu u ribarstvu odražavaju odluke 
i preporuke regionalnih organizacija za upravljanje 
ribarstvom u pogledu stanja ribljih stokova.
U pogledu mješovitih sporazuma, Zajednički znan -
stveni odbor redovito revidira sve relevantne i dostu -
pne informacije o ulovima, ribolovnom naporu 
i statusu stoka u oblicima ribolova povezanim 
s odnosnim protokolima uz sporazume o partnerstvu 
u održivom ribarstvu.
U skladu s člankom 61. UNCLOS -a, čak i kada obalna 
zemlja utvrđuje viškove, EU i država zastave isto 
su tako odgovorni da ne dođe do prekomjernog 
izlovljavanja. Iz tog razloga, cilj EU -a je ostvariti punu 
transparentnost u pogledu ribolovnih mogućnosti 
i ciljeva upravljanja. Međutim, koncept viška ne znači 
da se mora donijeti okvir upravljanja koji se temelji 
na ograničenjima ulova. Stope ribolovne smrtnosti 
doista se mogu ograničiti kroz druge vrste mjera, 
poput ograničenja kapaciteta, ograničenja ribolovnih 
napora itd.Opažanja
21
U slučaju Mauritanije, nije došlo do prekida ribo -
lovnih aktivnosti između protokola za razdoblje 
2008. – 2012. i protokola za razdoblje 2013. – 2014.
22
U skladu s člankom 9. Uredbe o odobravanju ribolov -
nih aktivnosti vlasti Mauritanije prihvatile su izdati 
dozvole za zahtjeve koji su im poslani. Da su bro -
dovlasnici iz EU -a zatražili da im se izdaju dozvole za 
druge kategorije ribarstva, te bi im dozvole možda 
bile izdane za te druge kategorije ribarstva. Međutim, 
u tom trenutku nije bio primljen niti jedan zahtjev 
brodovlasnika.
23
Rješenje do kojeg se došlo tijekom pregovora s Mau -
ritanijom u srpnju 2014. kompromis je u pogledu 
pitanja datuma isteka, a prihvatila ga je Komisija uz 
pristanak dotičnih država članica.
24
Mogućnost plaćanja naknade za prekid ribolovnih 
aktivnosti proizlazi iz Uredbe o Europskom fondu 
za ribarstvo. Ti iznosi naknada već su predviđeni 
u proračunu EU -a pa prema tome ne bi bilo dodatnih 
izdataka za EU.
28
U novom ZRP -u načelo „usklađenosti s drugim 
politikama Unije“ postalo je jedno od načela 
dobrog upravljanja (članak 3. točka (h) Uredbe (EU) 
br. 1380/2013).
Pojačanom suradnjom s GU DEVCO, kako na razini 
višeg rukovodstva tako i na provedbenoj razini, osi -
gurat će se učinkovito iskorištavanje financijske pot -
pore koju pružaju EU, kroz sporazume o partnerstvu 
u održivom ribarstvu ili kroz ERF, te drugi donatori.
Odgovori Komisije 51
41
Tijekom pregovora s Mozambikom o novom proto -
kolu, države članice prihvatile su te tehničke uvjete 
imajući u vidu činjenicu da je Komisija čak dobila 
izuzeće od nacionalnog zakonodavstva (1/3 flote koja 
je trebala proći inspekcije umjesto čitave flote) radi 
što boljeg iskorištavanja protokola.
46
Sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu i pro -
računska potpora ERF -a razlikuju se po svojoj prirodi 
te se stoga o njima pregovara odvojeno. Kalendar 
pregovora za potporu iz ERF -a i kalendar prego -
vora za potporu u okviru sporazuma o partnerstvu 
u održivom ribarstvu doista se rijetko preklapaju. 
Programiranje ERF -a razmatra se svakih 7 godina 
dok sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu 
prosječno traju 3 – 4 godine.
Komisija prema tome smatra da to ne utječe na 
njezin položaj tijekom pregovora o sporazumima 
o partnerstvu u održivom ribarstvu.
U načelu, pristupi u pogledu naših partnerskih zema -
lja usklađeni su i dosljedni.
49
Komisija se oslanja na podatke koje su dostavile 
države članice kako se zahtijeva u zakonodavstvu 
EU-a. Moguće nepodudarnosti riješit će se s pomoću 
novog centraliziranog sustava izvješćivanja o ulovu 
koji omogućuje stalno praćenje. Poboljšat će se 
dostupnost podataka tako što će se stalno uspoređi -
vati prijavljeni ulovi s utvrđenim referentnim tona -
žama iz protokola.
50
Protokoli prije reforme ZRP -a trajali su kratko kako 
bi se omogućio prijelaz na provedbu novog ZRP -a. 
Sada kada je stupio na snagu, nastojat će se dogova -
rati protokoli s duljim trajanjem, u prosjeku od 4 do 
5 godina.32
Ribolovna smrtnost ograničena je ograničenjima 
kapaciteta koja su utvrđena na temelju planova 
razvoja flote strana u Komisiji za tunu u Indijskom 
oceanu (IOTC), a razine kapaciteta koje se odnose na 
EU poštuju se u protokolima.
Odgovor na točke 33 i 34
U svim nedavnim pregovorima, načela dobrog finan -
cijskog upravljanja i ostvarenja vrijednosti za uloženi 
novac igrala su važnu ulogu u razvoju pregovora. To 
je vidljivo u restrukturiranju financijske komponente 
uslijed čega je došlo do toga da je industrija od 
EU-a preuzela veći dio financijskog tereta u pogledu 
isplata za pristup ribolovnim resursima.
39
Informacije iz evaluacije isto tako pokazuju da 
je izravna dodana vrijednost za sve korisnike tek 
neznatno smanjena u protokolu za razdoblje 
2013. – 2014. u usporedbi s prethodnim protokolima 
(od 0,86 na 0,8) uz uravnoteženje koristi iz dodane 
vrijednosti u korist Mauritanije.
To bi isto tako trebalo biti uvjetovano činjenicom 
da je evaluacijom obuhvaćeno razdoblje od samo 
11 mjeseci od ukupnog trajanja protokola od dvije 
godine, a obuhvaćeno razdoblje preklapalo se 
s razdobljem slabe iskorištenosti. Osim toga, u obzir 
bi trebalo uzeti i veliku promjenjivost tržišnih cijena 
malih pelagičnih vrsta, što je očito utjecalo na 
procjene dodane vrijednosti. Iz tih razloga zaključke 
evaluacije trebalo bi razmatrati s oprezom.
40
Pregovori s Mauritanijom u pogledu sljedećeg proto -
kola iz tog su razloga obustavljeni.
Odgovori Komisije 52
60
Aktualni informatički sustav Komisiji omogućuje 
samo praćenje potpunih zahtjeva za izdavanje 
odobrenja za ribolov kada ih pošalje relevantna 
država zastave. Cilj projekta koji je pokrenut 2013. 
radi poboljšanja postupka, pod nazivom „projekt 
IT dozvola“, omogućit će bolje praćenje postupaka 
povezanih sa zahtjevima za izdavanje odobrenja za 
ribolov i njihovim isporukama. U međuvremenu, 
Komisija trenutačno preispituje sve svoje unutarnje 
postupke.
62
Poštuju se odredbe u pogledu izvješćivanja iz mje -
rodavnog zakonodavstva EU -a, a Komisija održava 
odgovarajuće evidencije. Osim toga, u postupku je 
razvijanja neophodnih alata za stvaranje baze poda -
taka o ulovu.
63
Komisija od 2011. razvija nove postupke predaje 
podataka i nove baze podataka, osobito takozvano 
„Skladište podataka“ kako bi omogućila bolje 
i ispravnije praćenje svih ulova ribarskih plovila EU -a. 
Taj je sustav bio dostupan krajem 2013., a tijekom 
2014. koristio se sve više, ovisno o kapacitetu država 
članica da ga provedu. Kada se utvrde konkretni pro -
blemi, o njima se raspravlja s državama članicama.
65
Komisija je već prepoznala problem i trenutačno radi 
s državama članicama, institutima EU -a u području 
ribarstva i trećim zemljama kako bi postigli dogo -
vor o jedinstvenim zajedničkim metodologijama za 
procjenu ulova ostvarenih u vodama obuhvaćenim 
sporazumima o partnerstvu u ribarstvu.
Međutim, iako je mogao postojati potencijalni rizik 
od dodatnih troškova za EU, to nije bio slučaj za Indij -
ski ocean gdje ulovi nisu prelazili referentnu tonažu 
u nijednom od sporazuma nad kojima je Sud proveo 
reviziju, osim za Madagaskar u 2005. i 2007.52
S obzirom na to da se ciljevima ZRP -a u pogledu spo -
razuma o partnerstvu u ribarstvu ne predviđa njihov 
učinak na regije EU -a niti na opskrbu tržišta EU -a 
ribom, ne bi se očekivala evaluacija tih aspekata.
Početkom 2015. savjetnici koje je Komisija angažirala 
da provedu evaluacije razvili su i sa službama Komi -
sije dogovorili zajedničku, homogenu metodu za 
procjenu gospodarskih učinaka u kontekstu spora -
zuma o partnerstvu u održivom ribarstvu.
57
U postupku provjere koju provodi Komisija u pot -
punosti se poštuju odredbe primjenjivog protokola.
Komisija trenutačno razvija novi sustav kojim će se 
digitalno bilježiti prijenos i praćenje odobrenja (pro -
jekt LICENCE) i omogućiti Komisiji da bolje upravlja 
dijelovima postupaka koji se odnose na zahtjeve 
za izdavanje odobrenja za ribolov te isporuke tih 
odobrenja, od uvođenja ukupne potražnje od strane 
države članice do isporuke odobrenja od strane treće 
zemlje.
58
Oblik prijenosa zahtjevâ za odobrenje uvelike ovisi 
o specifičnim odredbama nacionalnog zakonodav -
stva partnerskih zemalja kao i o njihovim ljudskim 
i administrativnim kapacitetima.
59
U pogledu Mauritanije, delegacija EU -a pomno 
prati postupak izdavanja odobrenja i u stalnom je 
kontaktu s nadležnim službama Mauritanije kako 
bi osigurala da se kašnjenja svedu na najmanju 
mjeru. Osim toga, proces je olakšan time što postoje 
agenti koji pred lokalnim tijelima predstavljaju 
brodovlasnike.
Odgovori Komisije 53
73
Komisija nastoji postići da se doprinos sektorske 
potpore jasno navede u nacionalnom proračunu, ali 
to ovisi o nacionalnom financijskom zakonodavstvu 
partnerskih zemalja.
Stajalište je Komisije da je pružena sektorska potpora 
sljediva u odnosnim matricama partnerskih zemalja.
Komisija mora u obzir uzeti i činjenicu da se na mjere 
koje su partnerske zemlje poduzele kako bi provele 
odnosnu matricu u pogledu provedbe sektorske 
potpore obično primjenjuju relevantna nacionalna 
pravila o javnim natječajima i nabavi.
74
Zajednički odbori u okviru protokola prate pro -
vedbu sektorske potpore uključujući, prema potrebi, 
isplativost.
U pogledu Mozambika, osim redovitih praćenja 
u okviru zajedničkog odbora, tek treba provesti 
konačnu ocjenu provedbe sektorske potpore pru -
žene u okviru protokola za razdoblje 2012. – 2014. 
Mozambik je trenutačno u procesu pripremanja 
dokumentacije za tu ocjenu, a organizirat će se 
zajednički odbor kako bi preispitao napredak.
75
Vidjeti odgovor na točku XII. Sažetka.
U pogledu Mauritanije, na razinu iskorištenosti utje -
cao je težak politički kontekst na početku razdoblja 
2008. – 2012. Osim toga, sektorska potpora u pro -
tokolu za razdoblje 2013. – 2014. smanjena je na 
3 milijuna  eura godišnje na izričit zahtjev mauritanij -
skih tijela: to nije bio prvotni cilj Komisije niti izravni 
odgovor na manjak transparentnosti od strane 
mauritanijskog partnera.68
Vidjeti odgovor na točku XI. Sažetka.
69
Kada je to moguće u zemljama u kojima djeluje neko -
liko donatora, EU organizira koordinacijske sastanke 
s drugim sudionicima u razvoju (usp. Mauritaniju i u 
novije vrijeme Mozambik). Ataše za ribarstvo sudje -
luje na koordinacijskim sastancima. Postoji aktivna 
veza između različitih odjela delegacije uključenih 
u razvojnu suradnju.
Odabir prioriteta EU -a vidljiv je na koordinacijskim 
sastancima s drugim donatorima.
70
Delegacija u Mozambiku sudjeluje na sektorskim 
koordinacijskim sastancima donatora koje organizira 
Ministarstvo, a delegacija je predstavljena kao naj -
veći donator u sektoru. Osim toga, tijela nadležna za 
ribarstvo pripremaju plan aktivnosti u skladu s naci -
onalnim pravilima i povezan s transparentnosti aktiv -
nosti koje financiraju različiti donatori i EU. Komisija 
smatra da ne postoji rizik od dvostrukog financiranja.
72
Vidjeti i odgovor na točku XI. Sažetka.
Odgovori Komisije 54
Upravljanje sektorskom potporom poboljšano je 
nakon reforme ZRP -a kojom je financiranje sektorske 
potpore odvojeno od isplata za pristup ribolovnim 
resursima te pojačano praćenje i primjena načela 
uvjetovanosti u procesu zajedničkog odbora.
Vidjeti odgovor na točku XII. Sažetka.
80
Isplate se redovito razmatraju i revidiraju na godiš -
njoj osnovi u kontekstu zajedničkog odbora svakog 
pojedinačnog sporazuma o partnerstvu u ribarstvu. 
Ako se u okviru Zajedničkog odbora smatra da nije 
bilo odgovarajućeg iskorištavanja osiguranih sred -
stava i ako se o tome postigne dogovor, u očekivanju 
poboljšanja u iskorištavanju sredstava, može doći 
do obustave isplate doprinosa za sektorsku potporu 
za iduće godine. To je osobito bio slučaj u pogledu 
Sejšela, Mozambika i Komora.
81
Ako se ne postignu nikakvi ili ograničeni rezultati 
u pogledu prioritetnih mjera / projekata, isplata sek -
torske potpore u sljedećoj godini bit će obustavljena 
dok se ne ostvare ciljevi.
To se mora promatrati u kontekstu toga da mjere 
po svojem trajanju uglavnom nisu ograničene na 
predmetnu financijsku godinu, nego mogu biti 
višegodišnje.
82
Iako su koncepti isti, ciljevi se znatno razlikuju zbog 
različitog djelokruga i opsega potpore te različitog 
upravljanja potporom.Sposobnost iskorištavanja sredstava pomno se prati 
na svakom sastanku zajedničkog odbora na kojima 
se sustavno ocjenjuje i komentira stopa iskorišta -
vanja sredstava, pri čemu su Sejšeli i Mozambik 
ostvarili znatna poboljšanja u odnosu na prethodne 
protokole.
76
Iskorištavanje sredstava sektorske potpore koja je 
pružena partnerskim zemljama utvrđuje se od slučaja 
do slučaja, na temelju toga kako se partnerska zemlja 
želi koristiti tom potporom s obzirom na razvoj svoje 
nacionalne ribarstvene politike.
Okvir 2. – Madagaskar
Sredstva EU -a zamjenjiva su na razini javnog prora -
čuna kao i bilo koji drugi vladin izvor prihoda.
Okvir 2.  – Mauritanija
Iznos od 25  milijuna  eura nepotrošenih sredstava 
sektorske potpore rezultat je zajedničke revizije. 
U ožujku 2013. Mauritanija je poslala izvješće EU -u 
u kojem je navela da je tog datuma iznos preosta -
lih sredstava bio 13 milijuna eura. Ali ta brojka nije 
zajednički priznata s obzirom na to da Mauritanija 
nije u potpunosti opravdala temelj svojeg izračuna.
Okvir 2. – Mozambik
Na svojem sastanku u lipnju 2012. zajednički odbor 
dogovorio se o  ex post  izmjeni programa kako je 
navedeno u prilozima uz izvješće jer su dodatni infra -
strukturni projekti, koji su bili predviđeni u ukupnom 
okviru dogovorenih mjera, bili uključeni u izvršenje 
nacionalnog proračuna.
78
Vidjeti odgovor na točku XII. Sažetka.
Odgovori Komisije 55
Komisija nastoji da se doprinosi sektorske potpore 
uključe u Loi de Finance partnerskih zemalja kako bi 
se osigurala transparentnost sredstava.
Zaključci i preporuke
85
Dogovaranje protokolâ uz sporazume o partnerstvu 
u ribarstvu ovisi o brojnim čimbenicima, od kojih su 
mnogi izvan kontrole Komisije. Postoje pravila koja 
se moraju slijediti, a koja uključuju druge institucije 
EU-a, odnosno Vijeće i Parlament. Ukupno vrijeme 
pregovaračkog postupka izrazito ovisi i o unutarnjim 
postupcima donošenja sporazuma u partnerskim 
trećim zemljama.
86
Taj prijelazni režim temelji se na članku 9. 
Uredbe o odobravanju ribolovnih aktivnosti (EZ) 
br. 1006/2008 kojim se osigurava nastavak ribolovnih 
aktivnosti tijekom ograničenog vremenskog raz -
doblja od šest mjeseci u situaciji kada su EU i njegova 
partnerska zemlja postigli sporazum oko protokola, 
ali protokol se još uvijek ne primjenjuje privremeno. 
Takve prijelazne dozvole koje na zahtjev Komisije 
partnerska zemlja dodjeljuje na strogo dobrovoljnoj 
osnovi trebalo bi i dalje smatrati dozvolama koje su 
dodijeljene u okviru glavnog sporazuma (iako nema 
protokola) te prema tome ne bi trebalo smatrati da 
su u suprotnosti s klauzulom o isključivosti (za razliku 
od u potpunosti „privatnih dozvola“ kako je Sud 
objasnio u predmetu C-565/13).
87
U pogledu „sporazuma o tuni“ taj se pristup već 
primjenjuje, osobito u Indijskom oceanu gdje postoje 
sporazumi o ribarstvu s partnerskim zemljama koji 
odražavaju migracijske putove tune. To bi bilo teže 
postići u pogledu „mješovitih sporazuma“ s obzirom 
na različita predmetna ribarstva.Međutim, poboljšana je usklađenost i dosljednost 
u provedbi tih politika između službi Komisije 
u pogledu korištenja i isplate sektorske potpore. 
Ta se provedba odvija na temelju ciljanih, utvrdivih 
mjera s jasnim pokazateljima postignuća u odnosu 
na koje se mogu mjeriti ostvareni rezultati.
Programi sektorske potpore razvijaju se i teme -
lje na potrebama partnerskih zemalja te o njima 
u okviru zajedničkog odbora raspravljaju obje strane, 
a konačni program aktivnosti rezultat je tog procesa 
savjetovanja.
Okvir 3. – Madagaskar
U Madagaskaru je nastavljeno s isplatama u okviru 
sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu 
nakon što je donesena odluka da Madagaskar više 
neće biti prihvatljiv za proračunsku potporu. Ta je 
odluka donesena uz potpunu koordinaciju među 
mjerodavnim službama institucija EU -a, s obzirom 
na to da su isplate bile jasno usmjerene na upravu 
u ribarstvu i da su pridonosile čuvanju radnih mjesta 
i rasta u sektoru ribarstva, kao i sigurnoj opskrbi hra -
nom u toj zemlji u kontekstu političke krize.
Okvir 3. – Mozambik
Iako je proračunska potpora kasnila, to nije imalo 
nikakve veze s isplatom sektorske potpore s obzirom 
na to da nije bilo izravnih posljedica u pogledu pro -
vedbe dogovorenog specifičnog radnog programa 
sektorske potpore. Time se stoga prepoznaje različita 
priroda ta dva režima potpore.
Komisija vjeruje da bolja usklađenost između 
razvojne i ribarstvene politike ne znači nužno isti 
pristup u pogledu isplate sredstava u okviru odno -
snih politika s obzirom na to da se na svaku politiku 
primjenjuju posebni pravni instrumenti te da svaka 
politika mora poštovati uvjete koji se na nju odnose.
83
Vidjeti odgovor na točku XI. Sažetka.
Odgovori Komisije 56
Tehničke mjere za očuvanje u brojnim su slučajevima 
ugrađene u nacionalno zakonodavstvo partnerskih 
zemalja pa prema tome nisu predmet pregovora. 
Mora ih se ugraditi u sporazume o partnerstvu u odr -
živom ribarstvu.
Načelom plaćanja unaprijed doprinosa za pristup 
ribolovnim resursima od strane EU -a, partnerskim 
zemljama osigurava se stabilan prihod, što spora -
zume o partnerstvu u održivom ribarstvu čini privlač -
nim alatima upravljanja.
90
Komisija je bila svjesna problema u pogledu uspo -
redivosti metodologija koje su primijenili neovisni 
savjetnici u provedbi evaluacija. Nakon unutarnje 
revizije i na temelju smjernica donesenih tijekom te 
revizije, Komisija je utvrdila zajednički obrazac za 
mandate u pogledu evaluacija koje će se provoditi 
u kontekstu sporazuma o partnerstvu u održivom 
ribarstvu. Dogovorena je jedinstvena i zajednička 
metodologija povezana s ocjenom gospodarskih 
učinaka sporazuma o partnerstvu u ribarstvu koja se 
provodi od početka 2015.
1. preporuka (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
1. preporuka (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i započela je s njezi -
nom provedbom.
1. preporuka (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku, čija provedba ovisi 
o pregovorima i dogovoru između EU -a i predmetne 
treće zemlje.
1. preporuka (d)
Komisija prihvaća ovu preporuku i već je započela 
postupak savjetovanja s dionicima.88
Tim se konceptom, ondje gdje je to primjenjivo, 
podrazumijeva da su ciljevi upravljanja, mjere uprav -
ljanja i ključevi podjele koje je obalna zemlje donijela 
za različite dionike jasno utvrđeni i dobro poznati, 
kako je slučaj u mješovitim sporazumima s Grenlan -
dom, Marokom, Mauritanijom i Gvinejom Bisau.
U pogledu sporazuma o tuni ribolovne mogućnosti 
utvrđuju se na temelju ciljeva i mjera upravljanja koje 
donose odgovarajuće regionalne organizacije za 
upravljanje ribarstvom kojima su dodijeljene ovlasti 
da obavljaju te zadaće na regionalnoj osnovi, te na 
temelju znanstvenog rada i savjeta regionalnih orga -
nizacija za upravljanje ribarstvom.
89
Komisija uzima u obzir razinu iskorištavanja ribolov -
nih mogućnosti u prošlosti, vanjske čimbenike koji 
mogu utjecati na iskorištavanje ribolovnih mogućno -
sti ovisno o dostupnosti i promjenjivosti ulova.
Referentne razine ulova utvrđene u protokolima uz 
„sporazume o partnerstvu u ribarstvu u pogledu 
tune“ – a to nisu ograničenja ulova – temelje se na 
prethodno prijavljenim ulovima ribarskih flota EU -a. 
Referentna tonaža dogovorena u odnosnim protoko -
lima, što je ključni preduvjet za naše partnere, pravni 
je temelj za isplatu doprinosa EU -a za pristup ribo -
lovnim resursima. Međutim, takvim se referentnim 
razinama ulova u obzir treba uzeti i velika promjenji -
vost ulova u različitim područjima tijekom različitih 
godina zbog promjenjive raspodjele i zastupljenosti 
visokomigratornih vrsta tijekom svake godine.
U pogledu veze između mogućeg nedovoljnog isko -
rištavanja ribolovnih mogućnosti i provedbe strožih 
tehničkih mjera za očuvanje, potrebno je podsjetiti 
da su se oko takvih tehničkih mjera za očuvanje 
dogovorile obje strane kako bi osigurale održivo 
iskorištavanje različitih stokova, kako bi se smanjio 
utjecaj ribolovnih aktivnosti na morske ekosustave 
i kako bi se izbjegli sukobi između stranih industrij -
skih flota i domaćih ribara obrtnika obalnih zemalja.
Odgovori Komisije 57
Komisija je tijekom proteklih godina preoblikovala 
svoje informatičke alate te je početkom 2013. pokre -
nula takozvani „projekt IT dozvola“ kojima će se 
digitalno bilježiti prijenos i praćenje odobrenjâ.
2. preporuka (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da već 
poduzima neophodne korake kako bi ispravila tu 
situaciju.
Tijekom pregovora za obnovu protokola Komisija 
aktivno promiče uporabu elektroničkih dozvola za 
plovila EU -a.
2. preporuka (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da već 
poduzima neophodne korake kako bi ispravila tu 
situaciju.
Komisija je u stalnom kontaktu s državama članicama 
kako bi riješila sva tehnička pitanja.
94
U smjernicama za praćenje provedbe sektorske pot -
pore koje su službe Komisije utvrdile 2013. i ažurirale 
2014. utvrđena su načela za definiranje i praćenje 
sektorske potpore te specifična pravila u pogledu 
zahtjeva povezanih s izvješćivanjem. Time se omogu -
ćavaju prilagodbe programa o kojima će se dogovo -
riti zajednički odbor.
Te su smjernice u novijim protokolima upotpunjene 
uvođenjem posebnih odredaba povezanih s proved -
bom i praćenjem sektorske potpore.
U njima se, između ostalog, zahtijeva razvoj matrice 
aktivnosti i dogovor oko matrice aktivnosti koje će 
se financirati iz sektorske potpore, u kojoj se jasno 
definiraju aktivnosti koje će se podupirati, ciljevi 
i postignuti rezultati.1. preporuka (e) 
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Nova metodologija predstavljena je Komisiji u pro -
sincu 2014., a prihvaćena je u siječnju 2015. Njome će 
se osigurati zajednička osnova za provedbu procjene 
gospodarskih učinaka protokola, koja će se provoditi 
prije budućih pregovora. Kada se ta metodologija 
bude sustavno primjenjivala, u potpunosti će biti 
u skladu s preporukama Suda.
92
Komisija je tijekom proteklih godina preobliko -
vala svoje informatičke alate te je početkom 2013. 
pokrenula takozvani „projekt IT dozvola“ kojima će 
se digitalno bilježiti prijenos i praćenje odobrenja. 
Postojeći informatički alati omogućuju Komisiji da 
bolje upravlja postupcima povezanima sa zahtjevima 
za izdavanje odobrenja za ribolov te isporukama tih 
odobrenja, od uvođenja ukupne potražnje od strane 
države članice do isporuke odobrenja od strane treće 
zemlje.
93
Komisija od 2011. razvija nove postupke predaje 
podataka i nove baze podataka, osobito takozvano 
„Skladište podataka“ kako bi omogućila bolje 
i ispravnije praćenje svih ulova ribarskih plovila EU -a. 
Taj je sustav bio dostupan krajem 2013., a tijekom 
2014. koristio se sve više, ovisno o kapacitetu država 
članica da ga provedu. Kada se utvrde konkretni pro -
blemi, o njima se raspravlja s državama članicama.
2. preporuka (a) 
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da već 
poduzima neophodne korake kako bi ispravila tu 
situaciju.
Odgovori Komisije 58
3. preporuka  (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da se dije -
lom već provodi.
Isplate se razmatraju jednom godišnje u kontekstu 
zajedničkog odbora svakog pojedinačnog spora -
zuma o partnerstvu u ribarstvu. Ako se u okviru 
zajedničkog odbora smatra da nije bilo odgovara -
jućeg iskorištavanja osiguranih sredstava i ako se 
o tome postigne dogovor, može doći do obustave 
isplate doprinosa za sektorsku potporu za iduće 
godine.
Odgovor na tablicu 4.
U pogledu Mozambika naknadna provjera Komisije 
dovela je do ispravka brojki. Aktualne informacije 
koje Komisija ima ukazuju na to da je ulov iznosio 
2 330 tona, što odražava količine koje su prijavile 
Španjolska i Francuska za istu godinu (2326 tona).Matricu redovito preispituje zajednički odbor, a prati 
ataše za ribarstvo kako bi se osiguralo da se program 
matrice poštuje.
95
Nakon uvođenja nove zajedničke ribarstvene politike 
koja je donesena 2013., uključujući odvajanje isplata 
sektorske potpore i onih u pogledu prava na pri -
stup ribolovnim resursima, te uvjeta koji su s njima 
povezani, isplate sektorske potpore sada su izravno 
povezane s postignutim rezultatima i iskorištavanjem 
sektorske potpore.
Sektorska potpora koja se pruža u okviru spora -
zuma o partnerstvu u održivom ribarstvu pruža 
se na temelju ograničenog broja specifičnih mjera 
koje predlaže partnerska zemlja, a ne na sustavnom 
pristupu kao potpora iz Europskog razvojnog fonda 
iz kojeg se, između ostalog, pruža proračunska 
potpora. Osim toga, sektorska potpora je u načelu 
mnogo manja od one koja se pruža iz ERF -a.
Predviđene su odredbe za reviziju sektorske pot -
pore u zajedničkom odboru za slučajeve u kojima 
partnerske zemlje uz odgovarajuće objašnjenje 
zatraže preraspodjelu sredstava u okviru programa, 
ili, ako je to potrebno, obustavu sektorskih plaćanja 
do trenutka postizanja zadovoljavajuće provedbe 
sektorske potpore.
3. preporuka (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da ju je 
dijelom provela s obzirom na to da je utvrdila kon -
kretne smjernice za upravljanje i praćenje sektorske 
potpore, a ovisno o pregovorima s partnerskim 
zemljama Komisija će poduzeti neophodne korake 
radi potpune provedbe.
3. preporuka  (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da je dije -
lom već provedena.
U novom ZRP -u načelo „usklađenosti s drugim 
politikama Unije“ postalo je jedno od načela 
dobrog upravljanja (članak 3. točka (h) Uredbe (EU) 
br. 1380/2013). Na temelju toga aspekti ribarstva sve 
se više uključuju u razvojnu politiku.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Europska unija (EU) dogovara sporazume s  obalnim 
zemljama s ciljem stjecanja ribolovnih prava za flote EU -a te 
potpore upravljanju i održivom razvoju lokalnog sektora 
ribarstva. Sud je utvrdio da Europska komisija u cjelini dobro 
upravlja tim sporazumima, no potrebna su neka poboljšanja. 
Stvarna iskorištenost flote EU -a redovito je bila niža od 
količine ribe dogovorene s  obalnim zemljama, čime su 
troškovi sporazuma za EU bili nešto veći od predviđenih. 
Praćenje podataka o  ulovu i  proces izdavanja odobrenja nisu 
bili dovoljno strogi, a kad je riječ o pomoći održivom razvoju 
lokalnih sektora ribarstva, bili su potrebni jasniji uvjeti 
prihvatljivosti te bolja koordinacija i  usklađenost s  drugim 
vrstama razvojne pomoći EU -a.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD