PISMO IZMJENE BR. 1 ZA OPĆI PRORAČUN ZA 2014. IZVJEŠTAJ O RASHODIMA PO ODJELJCIMA Odjeljak III. – Komisija /* COM/2013/0644 final - 2013/ () */





PISMO IZMJENE BR. 1 ZA OPĆI PRORAČUN ZA 2014. IZVJEŠTAJ O RASHODIMA PO ODJELJCIMA Odjeljak III. – Komisija Uzimajući u obzir: – Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 314., u vezi s Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegovim člankom 106.a, – Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije[1], a posebno njezin članak 39., – nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. koji je Komisija podnijela 28. lipnja 2013.[2], ovime Europska komisija proračunskom tijelu podnosi pismo izmjene br. 1 za nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. iz razloga navedenih u obrazloženju. SADRŽAJ 1 Uvod.. 5 2 Pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za Horizont 2020., Erasmus, COSME i YEI 5 2.1 Ishod pregovora o višegodišnjem financijskom okviru.. 5 2.2 Učinak na naslov 1a ¾ Konkurentnost za rast i zapošljavanje. 6 2.2.1 Pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za Horizont 2020., COSME i Erasmus. 6 2.2.2 Pojačano financiranje na kraju proračunskog razdoblja za CEF – Energetika i ITER.. 6 2.2.3 Revidirani profil programâ iz naslova 1a. 7 2.3 Učinak na naslov 1b ¾ Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija.. 7 2.3.1 Početno pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja i pojačano financiranje na kraju proračunskog razdoblja 7 2.3.2 Dodatno pojačano financiranje na kraju proračunskog razdoblja. 8 2.3.3 Detalji o posljedicama. 8 3 Dodatna pomoć Cipru.. 8 3.1 Razlozi zahtjeva.. 8 3.2 Financiranje aktivacijom instrumenta fleksibilnost.. 9 4 Nova generacija zajedničkih tehnoloških inicijativa.. 10 4.1 Zakonodavni prijedlozi 10 4.2 Učinak na ljudske i financijske resurse. 11 5 Stvaranje proračunske linije za posebnu tehničku pomoć za kohezijsku politiku.. 12 5.1 Zakonodavni prijedlozi 12 5.2 Učinak na proračunsku nomenklaturu.. 12 6 Zaključak.. 13 7 Sažeta tablica po naslovima financijskog okvira.. 14 IZVJEŠTAJ O RASHODIMA PO ODJELJCIMA Promjene izvještaja o prihodima i rashodima po odjeljcima dostupne su na EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Verzija na engleskom jeziku koja se odnosi na promjene tih izvještaja priložena je u informativne svrhe kao prilog proračunu. 1 Uvod Pismom izmjene br. 1 za nacrt proračuna za 2014. (NP za 2014.) obuhvaćeno je sljedeće: ¾ Pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja odobrenih sredstava za Okvirni program za istraživanje i inovacije (Horizont 2020.), Obrazovanje, osposobljavanje, mladi i sport (Erasmus), Konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), iznad pojačanog financiranja na početku programskog razdoblja za Inicijativu za zapošljavanje mladih (YEI) koje je već predloženo u NP-u za 2014. kao posljedica političkog dogovora o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014. – 2020. koji je postignut krajem lipnja 2013. ¾ Dodatna pomoć Cipru u okviru strukturnih fondova, za što je predložen iznos od 100 milijuna EUR koji će se financirati iz marže naslova 1b (21,6 milijuna EUR) i aktivacijom instrumenta fleksibilnosti (78,4 milijuna EUR). ¾ Posljedice, u smislu ljudskih i financijskih resursa, predložene nove generacije zajedničkih tehnoloških inicijativa (JTI). ¾ Stvaranje proračunskih linija s oznakom „p.m.” kako bi se omogućilo da dijelom sredstava nacionalne omotnice za tehničku pomoć iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI) upravlja Komisija na zahtjev države članice koja ima privremene proračunske poteškoće. Neto učinak na proračun tih promjena jest povećanje odobrenih sredstva za preuzimanje obveza u iznosu od 100 milijuna EUR u odnosu na nacrt proračuna za 2014. U pismu izmjene ne predlažu se nikakve promjene odobrenih sredstva za plaćanje. 2 Pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za Horizont 2020., Erasmus, COSME i YEI 2.1 Ishod pregovora o višegodišnjem financijskom okviru U skladu s postignutim političkim sporazumom o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014. – 2020., u 2014. i 2015. moguće je pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja do iznosa od 2 543 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.), kao dio godišnjeg proračunskog postupka, za posebne ciljeve politike povezane sa zapošljavanjem mladih, istraživanjem, programom Erasmus, posebno za naukovanje, i malim i srednjim poduzećima. Sporazumom je predviđeno da se iznosi pojačanog financiranja na početku proračunskog razdoblja (koji se koriste na sljedeći način: 2 143 milijuna EUR za Zapošljavanje mladih, 200 milijuna EUR za Horizont 2020., 150 milijuna EUR za Erasmus i 50 milijuna EUR za COSME) u potpunosti kompenziraju odobrenim sredstvima iz naslovâ i/ili među naslovima kako bi ukupne godišnje gornje granice svakog naslova i podnaslova u razdoblju 2014. – 2020. ostale nepromijenjene. U pismu izmjene br. 1 za nacrt proračuna za 2014. uzima se u obzir postignuti politički sporazum o novom višegodišnjem financijskom okviru tako što se financijske omotnice za 2014. odgovarajućih programa iz naslova 1a (Konkurentnost za rast i zapošljavanje) i naslova 1b (Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija) u skladu s time prilagođavaju. Ne predlažu se nikakve promjene u pogledu pojačanog financiranja na početku proračunskog razdoblja za Inicijativu za zapošljavanje mladih (YEI), koja je već uključena u NP za 2014. Međutim, pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za programe iz naslova 1a utječe na iznose koji se pojačano financiraju na početku programskog razdoblja iz naslova 1b, kako se detaljnije navodi u nastavku. 2.2 Učinak na naslov 1a ¾ Konkurentnost za rast i zapošljavanje 2.2.1 Pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za Horizont 2020., COSME i Erasmus Komisija predlaže pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja u iznosu od 400 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.) u 2014. i 2015. u naslovu 1a, raščlanjeno prema sljedećim stavkama: 200 milijuna EUR za Horizont 2020., 150 milijuna EUR za Erasmus i 50 milijuna EUR za COSME. Ukupan iznos za sva tri programa u razdoblju 2014. – 2020. ostaje nepromijenjen. Odgovarajuća raspodjela prema programima jest sljedeća: · Horizont 2020.: u cijenama iz 2011. iznos pojačanog financiranja na početku proračunskog razdoblja jest 200 milijuna EUR u 2014. (212,2 milijuna EUR u sadašnjim cijenama), podijeljen 50/50 na sljedeće dvije proračunske stavke: „15 03 01 01 — Djelovanja Marie Skłodowska-Curie — Razvijanje novih vještina i inovacija” i „08 02 01 01 ¾ Jačanje pionirskih istraživanja u ERC-u — Europsko istraživačko vijeće”. · COSME: raspoloživa sredstva povećavaju se za 30 milijuna EUR u 2014. i 20 milijuna EUR u 2015. u cijenama iz 2011. (31,7 milijuna EUR odnosno 21,6 milijuna EUR, u sadašnjim cijenama). Komisija predlaže usmjeravanje većine pojačanog financiranja na početku proračunskog razdoblja (85 %) na financijske instrumente u korist MSP-ova „02 02 02 ¾ Poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP) u obliku vlasničkog i dužničkog kapitala”, a ostatka na proračunski članak „02 02 01 ¾ Promicanje poduzetništva i poboljšanje konkurentnosti poduzeća iz Unije te njihova pristupa tržištima”. · Erasmus: u cijenama iz 2011. program se pojačano financira na početku proračunskog razdoblja s 130 milijuna EUR u 2014. i 20 milijuna EUR u 2015. Odgovarajući iznosi u sadašnjim cijenama jesu 137,5 milijuna EUR odnosno 21,6 milijuna EUR. Preostali iznosi trebaju se koristiti za poboljšanje komponente naukovanja („15 02 01 ¾ Promicanje izvrsnosti i suradnje u području europskog obrazovanja, osposobljavanja i mladih, njihova značaja na tržištu rada i sudjelovanja mladih u europskom demokratskom životu”). 2.2.2 Pojačano financiranje na kraju proračunskog razdoblja za CEF – Energetika i ITER Usporedo s prethodno navedenim pojačanim financiranje na početku proračunskog razdoblja za Horizont 2020., COSME i Erasmus, odobrena sredstva predviđena za energetsku komponentu Instrumenta za povezivanje Europe (CEF Energetika) i Međunarodnog termonuklearnog eksperimentalnog reaktora (ITER) financiraju se na kraju proračunskog razdoblja, uzimajući u obzir i njihova specifična predviđanja provedbe u tom razdoblju. · ITER: iznos od 200 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.) financira se u 2015. umjesto u 2014. kako bi se uzelo u obzir revidirano planiranje javne nabave. Zajedničko poduzeće za ITER Fuzija za energiju (F4E) blisko je surađivalo s izvoditeljima kako bi dobilo rezultate po troškovima manjim od planiranih ili proizvode bolje kvalitete po istoj cijeni kao proizvodi s nižom specifikacijom. To je međutim zahtijevalo preispitivanje prvotnih planova i nacrta, za što je potrebno više vremena nego što je izvorno planirano. · CEF – Energetika: ukupna odobrena sredstva za program CEF Energetika smanjuju se za 160 milijuna EUR u 2014. i za 240 milijuna EUR u 2015. (u cijenama iz 2011.), kao protuteža pojačanom financiranju na početku proračunskog razdoblja programâ iz naslova 1a. Ukupan iznos za program u sedmogodišnjem razdoblju ostaje nepromijenjen. Vremenski profil programa CEF Energetika u indikativnom financijskom planiranju za razdoblje 2015. – 2020. prilagođava se u skladu s time, uzimajući u obzir očekivane zahtjeve za financiranje infrastrukturnih projekata. Posebno se postiže linearniji razvoj financijske potpore kako bi se time odrazilo postupno završavanje programa CEF, istovremeno uzimajući u obzir dvogodišnji ciklus obnove popisa projekata od zajedničkog interesa. Preraspodjelom među četirima operativnim proračunskim linijama nastoji se uskladiti nacrt proračuna i indikativno financijsko programiranje s najnovijim rezultatima pregovora o pravnom aktu o CEF-u, tj. uvođenje najvećeg ograničenja od 10 % za financijsku omotnicu raspoloživu za financijske instrumente. 2.2.3 Revidirani profil programâ iz naslova 1a Promjene u NP-u za 2014. i, kao posljedica toga, promjene okvirnog financijskog programiranja za programe iz naslova 1a, koje proizlaze iz predloženih prethodno navedenih operacija pojačanog financiranja na početku proračunskog razdoblja i pojačanog financiranja na kraju proračunskog razdoblja iznose (u milijunima EUR, u cijenama iz 2011.): Program || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO ITER || - 200,0 || + 200,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 Horizont 2020. || + 200,0 || 0,0 || - 25,0 || - 25,0 || - 50,0 || - 50,0 || - 50,0 || 0,0 Erasmus || + 130,0 || + 20,0 || - 63,8 || - 67,5 || - 12,5 || - 6,2 || 0,0 || 0,0 COSME || + 30,0 || + 20,0 || - 6,2 || - 12,5 || - 12,5 || - 18,8 || 0,0 || 0,0 CEF-Energetika || - 160,0 || - 240,0 || + 95,0 || + 105,0 || + 75,0 || + 75,0 || + 50,0 || 0,0 Za 2014. u tablici u nastavku nalaze se odgovarajući iznosi u sadašnjim cijenama: Program || 2014. ITER || -212,2 Horizont 2020. || +212,2 Erasmus || +137,5 COSME || +31,7 CEF-Energetika || -169,2 Ukupno || 0,0 2.3 Učinak na naslov 1b ¾ Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija 2.3.1 Početno pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja i pojačano financiranje na kraju proračunskog razdoblja U svom nacrtu proračuna za 2014. Komisija predlaže pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja Inicijative za zapošljavanje mladih (YEI) u iznosu od 1 271,4 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.) kako bi potkrijepila borbu protiv nezaposlenosti mladih. U nacrtu proračuna to je pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja uravnoteženo odgovarajućim smanjenjem doprinosa iz Kohezijskog fonda za Instrument za povezivanje Europe (CEF – Promet: minus u iznosu od 471,2 milijuna EUR u 2014.); Europsku teritorijalnu suradnju (ETC: minus u iznosu od 640,2 milijuna EUR u 2014.); i za gornju granicu iz naslova 1a (minus u iznosu od 160 milijuna EUR u 2014.) Dok je to pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja bilo neutralno u tom razdoblju za sve predmetne naslove i programe, podrazumijevalo je prilagodbu među godišnjim gornjim granicama. Konačni politički sporazum o VFO-u podrazumijeva prihvaćanje pojačanog financiranja na početku proračunskog razdoblja nekoliko programa, ali bez promjene bilo koje godišnje gornje granice. Stoga se u ovom pismu izmjene predlaže smanjenje rashoda iz naslova 1b u NP-u za 2014. za iznos od 160 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.) kako bi ih se uskladilo s dogovorenom gornjom granicom za 2014. 2.3.2 Dodatno pojačano financiranje na kraju proračunskog razdoblja Kako bi se ostalo unutar prvotne gornje granice iz naslova 1b, Komisija predlaže daljnje financiranje na kraju proračunskog razdoblja Europske teritorijalne suradnje (ETC) za dodatnih 160 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.). Namjera je da će se revidirani profil za ETC bolje podudarati s očekivanim vremenskim rasporedom donošenja programa u svjetlu odgoda u zakonodavnom procesu: iskustva iz prethodnih programskih razdoblja ukazuju na to da su ti programi doneseni među posljednjima zbog relativne složenosti povezane s njihovim prekograničnim operacijama. Novi rashodovni profil (u milijunima EUR, u cijenama iz 2011.) iz naslova 1b u tom razdoblju prikazan je u tablici u nastavku[3]. Jedina promjena u usporedbi s nacrtom proračuna odnosi se na ETC, svi ostali rashodi ostaju nepromijenjeni. || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO YEI – početno || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 428,6 || 3 000,0 pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja || +1 271,4 || + 871,4 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || - 428,6 || 0,0 YEI revidirano || 1 700,0 || 1 300,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 3 000,0 CEF – CF početno || 1 397,5 || 1 401,8 || 1 403,8 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 pojačano financiranje na kraju proračunskog razdoblja || - 471,2 || - 277,5 || + 748,7 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 CEF – CF revidirano || 926,3 || 1 124,3 || 2 152,5 || 1 414,8 || 1 440,9 || 1 451,3 || 1 489,9 || 10 000,0 ETC početno[4] || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 1 278,3 || 8 948,3 pojačano financiranje na kraju proračunskog razdoblja || - 800,2 || - 593,9 || -320,1 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || + 428,6 || 0,0 ETC revidirano[5] || 478,1 || 684,4 || 958,2 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 1 706,9 || 8 948,3 2.3.3 Detalji o posljedicama U usporedbi s nacrtom proračuna za 2014., prilagođeni profil ukazuje na smanjenje predloženih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za proračunski članak „13 03 64 ¾ Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) ¾ Europska teritorijalna suradnja” za iznos od 169,2 milijuna EUR (u sadašnjim cijenama). Nije potrebna nikakva promjena odobrenih sredstava za plaćanje jer je Komisija već pretpostavila manju razinu odobrenih sredstava za ETC, u usporedbi s programima iz strukturnih fondova, kako bi se pokrilo pretfinanciranje. 3 Dodatna pomoć Cipru 3.1 Razlozi zahtjeva Na sastanku održanom 27. – 28. lipnja 2013. Europsko vijeće zaključilo je da Cipru treba odobriti dodatnu pomoć. Dok je specifičan učinak gospodarske krize na razinu blagostanja u više država članica u eurozoni već prepoznat u dodjeli sredstava iz strukturnih fondova, kako stoji u zaključcima Europskog vijeća iz veljače 2013., tada još nije odlučeno o programu makroekonomske pomoći Cipru. S obzirom na novije događaje, na sastanku u lipnju Europsko vijeće pozvalo je Europski parlament i Vijeće da preispitaju mogućnosti koje nudi fleksibilnost VFO-a, uključujući instrument fleksibilnosti, kako bi se riješilo posebno teško stanje na Cipru[6]. Komisija predlaže da se Cipru dodijele dodatna sredstva iz strukturnih fondova tijekom dvije godine (podijeljeno na dvije jednake tranše u 2014. i 2015.) u ukupnom iznosu od 200 milijuna EUR u sadašnjim cijenama. Taj dodatan iznos uključio bi se, iznad prvotno dodijeljenih sredstava, u odgovarajuće programe strukturnih fondova za Cipar, koji se financiraju iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskog socijalnog fonda (ESF), jednako kao i sva druga dodatna dodijeljena sredstva utvrđena za druge države članice prošle veljače. Zbog gospodarske krize i njezina negativnog učinka na financijski sektor, ciparsko gospodarstvo pogođeno je ozbiljnim nedostatkom likvidnosti. Međutim, od presudne je važnosti i dalje razvijati brojne projekte koji su trenutačno u pripremi. Tim projektima u prvom redu nastoje se promicati energetska učinkovitost i obnovljivi izvori energije te, osim toga, pružati potpora malim i srednjim poduzećima (MSP) kojima je trenutačno uskraćen pristup redovitom financiranju iz bankarskog sektora. Dodatnom financijskom pomoći EU-a iz EFRR-a omogućit će se financiranje i provedba tih projekata. Stoga će se dopunskim sredstvima iz EFRR-a pridonijeti ponovnom pokretanju gospodarstva i otvaranju/zadržavanju radnih mjesta koja bi se inače izgubila. Stalno opadanje stope zaposlenosti i rastuća nezaposlenost, posebno među mladima, još je pogoršano fiskalnom, financijskom i gospodarskom krizom. To zahtijeva povećanu potporu kako bi se poboljšala zapošljivost i stvorile nove mogućnosti zapošljavanja za nezaposlene, a posebno mlade. Dodatnim sredstvima iz ESF-a omogućit će se financiranje mjera koje će se predložiti u okviru jamstva za mlade te će se poduprijeti doseg i učinkovitost aktivnih mjera na tržištu rada. Nadalje, daljnje financiranje iz ESF-a poslužit će za provedbu reformi ciparske javne uprave, zdravstvenog sustava i sustava socijalne skrbi, na što se obvezao u Memorandumu o razumijevanju/Programu ekonomske prilagodbe potpisanom u travnju 2013. Stvarna raspodjela tih dodatnih odobrenih sredstava između ESF-a (30,7 milijuna EUR za proračunski članak 04 02 62) i EFRR-a (69,3 milijuna EUR za proračunski članak 13 03 62) u 2014. ovisit će o konačnoj raspodjeli u programima kako zatraže ciparske vlasti, na jednaki način kao za sve programe iz strukturnih fondova, u okviru ograničenja utvrđenih Uredbom. U skladu s time, Komisija je slijedila sličan pristup u svom nacrtu proračuna, pod pretpostavkom da se udio ESF-a utvrdi na najmanjoj razini određenoj u najnovijoj fazi pregovora o Uredbi o zajedničkim odredbama o europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) i ne dovodeći u pitanje konačni sporazum. U slučaju Cipra najmanji udio ESF-a iznosio bi 30,7 %. Kada se konačno postigne sporazum o programima, Komisija će izvršiti prijenose kako bi po potrebi prilagodila ovu raspodjelu sredstava. 3.2 Financiranje aktivacijom instrumenta fleksibilnost Kako bi se Cipru dodijelila dodatna pomoć, Komisija predlaže podupiranje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza sa 100 milijuna EUR (u sadašnjim cijenama) pored sredstava u nacrtu proračuna za 2014. Kako daj dodatni iznos premašuje maržu u okviru gornje granice rashoda iz naslova 1b, Komisija predlaže istovremenu aktivaciju instrumenta fleksibilnost za 2014. u ukupnom iznosu od 78,4 milijuna EUR u naslovu 1b, nakon što se iskoristi preostala raspoloživa marža (21,6 milijuna EUR) u okviru gornje granice. Budući da u 2014. nije predviđena nikakva nadoknada sredstava, nema potrebe da se odobrena sredstva za plaćanje revidiraju prema gore. 4 Nova generacija zajedničkih tehnoloških inicijativa 4.1 Zakonodavni prijedlozi Više istraživanja i inovacija presudno je kako bi se ostvarili održivi gospodarski rast i zapošljavanje te ojačala međunarodna konkurentnosti Europe. Ključan element programa za istraživanje i inovacije EU-a, Horizonta 2020., jest prijedlog o udruživanju snaga s privatnim sektorom i državama članicama kako bi se postigli rezultati za koje je manje izgledno da će ih jedna država ili poduzeće ostvariti sami. U tom cilju Komisija je u srpnju 2013. donijela niz zakonodavnih prijedloga radi uspostave javno-privatnih partnerstava s državama članicama u okviru programa Horizont 2020. Naslanjanjem na iskustvo stečeno u zajedničkim tehnološkim inicijativama (JTI) tijekom sadašnjeg 7. okvirnog programa za istraživanje (FP7), i jasne obveze koje su preuzeli partneri iz industrije, zajedničkim tehnološkim inicijativama u okviru programa Horizont 2020. koristit će zakonodavni okvir bolje prilagođen snažnom sudjelovanju industrije i znatno pojednostavnjenje ostvareno potpunim korištenjem novih odredaba Financijske uredbe, što uključuje namjenske odredbe o javno-privatnim partnerstvima, primjerice izričito određivanje zajedničkih tehnoloških inicijativa kao tijelâ javno-privatnih partnerstava s mogućnosti donošenja vlastite „ublažene” financijske uredbe prilagođene njihovim specifičnim potrebama. U tom općem cilju uspostave strukturnih partnerstava između javnog i privatnog sektora radi zajedničkog razvoja, financiranja i provedbe ambicioznih planova za istraživanje i inovacije, Komisija je predložila[7] uspostavu pet zajedničkih tehnoloških inicijativa na početku programa Horizont 2020., od kojih svaka ima jasno definirane ciljeve postizanja prijelomnih rezultata u sljedećim područjima: · Inicijativa za inovativne lijekove (IMI2): poboljšanje zdravlja i dobrobit europskih građana osiguravanjem novih i učinkovitijih postupaka dijagnostike i liječenja, poput novog načina antimikrobnog liječenja; · Bioindustrija (BBI): razvoj novih i konkurentnih vrijednosnih lanaca bioindustrije kojima se zamjenjuje potreba za fosilnim gorivima te koji imaju snažan učinak na ruralni razvoj; · Gorivne ćelije i vodik (FCH2): razvoj komercijalno održivih i čistih rješenja u kojima se vodik upotrebljava kao izvor energije, a gorivne ćelije kao pretvarači energije; · Clean Sky (Clean Sky 2): radikalno smanjenje utjecaja sljedeće generacije zrakoplova na okoliš; · Elektroničke komponente i sustavi za vodeći položaj u Europi (ECSEL): zadržavanje vodećeg položaja Europe u području elektroničkih komponenti i sustava te brži prijelaz na njihovo iskorištavanje. Četiri od tih pet prijedloga čine sljedeću fazu zajedničkih tehnoloških inicijativa uspostavljenih u sklopu FP7 (uključujući zajedničku tehnološku inicijativu za elektroničke komponente i sustave (ECSEL) kojom se ujedinjuju postojeće zajedničke tehnološke inicijative ARTEMIS i ENIAC). Zajednička tehnološka inicijativa za bioindustriju (BBI) prepoznata je kao nova inicijativa. Predlaže se da će zajedničke tehnološke inicijative djelovati do 2024. Ti prijedlozi imaju učinak na odobrena sredstva za preuzimanje obveza do 2020. Usporedo sa zajedničkim tehnološkim inicijativama Komisija je predložila[8] produljenje Zajedničkog poduzeća za SESAR (istraživanje o upravljanju zračnim prometom jedinstvenog europskog neba) u okviru programa Horizont 2020. Zajedničko poduzeće za SESAR koordinira projekt SESAR, tehnički stup inicijative za jedinstveno europsko nebo kojom se nastoji modernizirati upravljanje zračnim prometom (Air Traffic Management (ATM)) u Europi. Zbog svojih specifičnih, na politike usmjerenih aktivnosti SESAR nije uspostavljen kao zajednička tehnološka inicijativa. Predloženim produljenjem osigurat će se da se koordinacija istraživanja i inovacija u području upravljanja zračnim prometom nastavi u okviru programa Horizont 2020. u potpunoj dosljednosti s ciljevima politike jedinstvenog europskog neba. Jednako kao i zajedničke tehnološke inicijative, predviđeno je da će SESAR djelovati do 2024., dok prijedlog ima učinak na odobrena sredstva za preuzimanje obveza do 2020. 4.2 Učinak na ljudske i financijske resurse Predloženo je da se rashodi poslovanja i rashodi za potporu za sve zajedničke tehnološke inicijative i SESAR u 2014. (u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje) financiraju preraspodjelom iz najvećih operativnih proračunskih linija dotičnih programa u okviru Horizonta 2020., koji služe istim ciljevima politika. Preraspodjela odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje u sklopu programa Horizont 2020., kako bi se omogućilo funkcioniranje pet zajedničkih tehnoloških inicijativa i SESAR-a, ukupno iznosi 609,2 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 76,9 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje. Prethodno navedene financijske omotnice za zajedničke tehnološke inicijative i SESAR prvenstveno se sastoje od odobrenih sredstava za poslovanje, radi ostvarenja njihovih ciljeva politika, i doprinosa za njihove tekuće troškove, koji se financiraju na osnovi 50/50 s industrijskim i ostalim partnerima u zajedničkom poduzeću. Predviđeno je da će se ukupni iznos rashoda poslovanja kojima upravljaju zajedničke tehnološke inicijative i SESAR znatno povećati tijekom novog VFO-a. Uzevši u obzir to znatno povećanje, predloženo je povećanje ukupnog broja osoblja pet zajedničkih tehnoloških inicijativa i SESAR-a za 37 ekvivalenata punog radnog vremena u 2014. u odnosu na ukupan broj osoblja predviđen u nacrtu proračuna za 2014., koji je odražavao postupno završavanje sadašnje generacije zajedničkih tehnoloških inicijativa. To je neto povećanje u velikoj mjeri posljedica broja osoblja potpuno nove zajedničke tehnološke inicijative za bioindustriju (+ 16 ekvivalenata punog radnog vremena u 2014.), što se djelomično kompenzira smanjenjem broja osoblja nakon predloženog spajanja ARTEMIS-a i ENIAC-a u ECSEL (–3 ekvivalenta punog radnog vremena u 2014.). Ukupno predloženo povećanje broja osoblja za 37 ekvivalenata punog radnog vremena može se raščlaniti na sljedeći način: + 26 privremenog osoblja (od čega 25 AD i 1 AST) te + 11 ugovornog osoblja. Iznosi potrebni za odgovarajuće plaće dodatnog broja osoblja izračunani su na osmomjesečnoj osnovi kako bi se uzelo u obzir procijenjeno vrijeme potrebno za zapošljavanje. Iznimno, iznosi potrebni za plaće za BBI izračunavaju se na šestomjesečnoj osnovi jer je riječ o potpuno novom tijelu. Administrativni rashodi povezani s dodatnim brojem osoblja u zajedničkim tehnološkim inicijativama za upravljanje dijelom operativnih odobrenih sredstava u okviru programa Horizont 2020. kompenziraju se u potpunosti odgovarajućim smanjenjem rashoda za administrativnu potporu u sklopu Horizonta 2020. u Komisiji kako bi ukupni administrativni rashodi u okviru navedenog programa ostali nepromijenjeni. U skladu s time, ukupni doprinos EU-a za tekuće troškove svih zajedničkih tehnoloških inicijativa, u iznosu od 3,5 milijuna EUR, preuzima se iz postojećih proračunskih linija za rashode za administrativnu potporu u okviru programâ Horizonta 2020. Detalji o ljudskim i financijskim resursima predviđenima za zajedničke tehnološke inicijative, uključujući predloženu preraspodjelu, nalaze se u proračunskim prilozima. 5 Stvaranje proračunske linije za posebnu tehničku pomoć za kohezijsku politiku 5.1 Zakonodavni prijedlozi U skladu s predloženim odredbama iz članka 5. stavka 1. točke (k) nacrta Uredbe o zajedničkim odredbama o europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF), tehnička pomoć na inicijativu Komisije može obuhvaćati mjere za određivanje, utvrđivanje prioriteta i provedbu strukturnih i administrativnih reformi kao odgovor na gospodarske i socijalne izazove u državama članicama koje imaju privremenih proračunskih poteškoća kako je definirano člankom 22. stavkom 1. istog nacrta Uredbe. Moglo bi biti potrebno jačanje tih mjera, na zahtjev predmetne države članice i u dogovoru s Komisijom, prijenosom dijela nacionalne tehničke pomoći u tehničku pomoć na inicijativu Komisije. To jačanje koristi se za provedbu spomenutih mjera u odnosu na predmetnu državu članicu, a time izravno ili neizravno upravlja Komisija. U okviru međuinstitucijskih pregovora o nacrtu Uredbe o zajedničkim odredbama, u zakonodavnom trijalogu od 10. rujna 2013. Komisija je predstavila relevantne prijedloge kojima se državi članici omogućuje da podnese takav zahtjev na temelju nove odredbe koja će se dodati nacrtu Uredbe o zajedničkim odredbama (članak 22.a). Iako bi se dotičnim iznosom upravljalo kao s operativnom tehničkom pomoći na inicijativu Komisije, i dalje bi ga se uzimalo u obzir u granicama nacionalne omotnice za tehničku pomoć, umjesto da ga se uključi u okviru gornje granice namijenjene za tehničku pomoć na inicijativu Komisije. 5.2 Učinak na proračunsku nomenklaturu U skladu s prijedlozima koji se razmatraju u području zakonodavstva, predlaže se stvaranje posebnih proračunskih linija uz postojeće za tehničku pomoć na inicijativu Komisije, unutar istog članka. Kako se taj dodatni element predlaže u odredbama koje su zajedničke za svih pet fondova ESI-ja, predlaže se stvaranje pet proračunskih linija s oznakom (p.m.) i odgovarajućim proračunskim napomenama. Možebitne potrebe mogu se procijeniti tek u kasnijoj fazi na zahtjev predmetne države članice. Ta operacija ne bi uključivala nikakvo dodatno preuzimanje obveza ili plaćanje iz proračuna EU-a. Stoga Komisija predlaže stvaranje sljedećih pet proračunskih stavki (odgovarajući učinak na postojeću nomenklaturu navodi se u kurzivu): ¾ || Stavka 04 02 63 02 ¾ Europski socijalni fond (ESF) — Operativna tehnička pomoć kojom upravlja Komisija na zahtjev države članice (članak 04 02 63 postaje stavka 04 02 63 01 unutar članka 04 02 63) ¾ || Stavka 05 04 60 03 ¾ Operativna tehnička pomoć kojom upravlja Komisija na zahtjev države članice (unutar članka 05 04 60 ¾ Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj) ¾ || Stavka 11 06 63 02 — Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) — Operativna tehnička pomoć kojom upravlja Komisija na zahtjev države članice (članak 11 06 63 postaje stavka 11 06 63 01 unutar članka 11 06 63) ¾ || Stavka 13 03 65 02 — Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) — Operativna tehnička pomoć kojom upravlja Komisija na zahtjev države članice (članak 13 03 65 postaje stavka 13 03 65 01 unutar članka 13 03 65) ¾ || Stavka 13 04 61 02 — Kohezijski fond (CF) — Operativna tehnička pomoć kojom upravlja Komisija na zahtjev države članice (članak 13 04 61 postaje stavka 13 04 61 01 unutar članka 13 04 61) 6 Zaključak Ovim pismom izmjene nacrt proračuna za 2014. usklađuje se s ishodom pregovora o VFO-u. Osim toga, uzimaju se u obzir prijedlozi Komisije za novu generaciju zajedničkih tehnoloških inicijativa i posebnu tehničku pomoć za kohezijsku politiku. Na taj se način pismom izmjene osigurava ažurirana osnovica za lagano donošenje proračuna za 2014., u iščekivanju prijedloga Komisije za delegiranje programâ potrošnje izvršnim agencijama i redovitog jesenskog ažuriranja poljoprivrednih tržišta i ribarstva, koje će Komisija podnijeti pravovremeno za početak postupka mirenja. 7 Sažeta tablica po naslovima financijskog okvira Naslov || Nacrt proračuna za 2014. (NP za 2014.) || Pismo izmjene (PI) br. 1 || NP za 2014. + PI 1 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje 1. || Pametan i uključiv rast || 63 824 732 827 || 62 788 667 818 || 100 000 000 || || 63 924 732 827 || 62 788 667 818 Gornja granica || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marža || 148 267 173 || || || || 126 647 173 || 1a. || Konkurentnost za rast i zapošljavanje || 16 264 152 827 || 11 694 938 804 || 169 200 000 || || 16 433 352 827 || 11 694 938 804 Gornja granica(1) || 16 390 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marža || 125 847 173 || || || || 126 647 173 || 1b. || Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija || 47 560 580 000 || 51 093 729 014 || -69 200 000 || || 47 491 380 000 || 51 093 729 014 Gornja granica(1) || 47 583 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marža || 22 420 000 || || || || 21 620 000 || Instrument fleksibilnosti || || || || || 78 380 000 || Marža || 22 420 000 || || || || 0 || 2. || Održiv rast: prirodni resursi || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 || || || 59 247 714 684 || 56 532 492 046 Gornja granica || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marža || 55 285 316 || || || || 55 285 316 || od toga: Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) — Rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Posebne gornje granice || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Neto prijenos između EFJP-a i EPFRR-a || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marža || 0 || || || || 0 || 3. || Sigurnost i građanstvo || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 || || || 2 139 460 732 || 1 668 006 729 Gornja granica || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marža || 39 539 268 || || || || 39 539 268 || 4. || Globalna Europa || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 || || || 8 175 802 134 || 6 251 299 380 Gornja granica || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marža || 159 197 866 || || || || 159 197 866 || 5. || Administracija || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 || || || 8 595 115 307 || 8 596 738 107 Gornja granica || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marža || 125 884 693 || || || || 125 884 693 || od toga: Administrativni rashodi institucija || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 || || || 6 936 293 672 || 6 937 916 472 Posebne gornje granice || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marža || 119 706 328 || || || || 119 706 328 || 6. || Naknade || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Gornja granica || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marža || 400 000 || || || || 400 000 || Ukupno || 142 011 425 684 || 135 865 804 080 || 100 000 000 || || 142 111 425 684 || 135 865 804 080 Gornja granica || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Instrument fleksibilnosti || || || || || 78 380 000 || Marža || 528 574 316 || 195 920 || || || 506 954 316 || 195 920 || Izvan višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) || 456 181 000 || 200 000 000 || || || 456 181 000 || 200 000 000 Sveukupno: || 142 467 606 684 || 136 065 804 080 || 100 000 000 || || 142 567 606 684 || 136 065 804 080 (1) Gornje granice prikazane u stupcu nacrta proračuna odražavaju stanje pregovora o VFO-u u vrijeme donošenja nacrta proračuna dok se za gornje granice prikazane u stupcu pisma izmjene uzima u obzir politički sporazum konačno postignut krajem lipnja 2013. [1] SL L 298, 26.10.2012., str. 1. [2] COM(2013) 450. [3] Iznosi su zaokruženi na jednu decimalu i ne dovodeći u pitanje članak 9.g nacrta Uredbe o VFO-u. [4] Uključujući doprinos za tehničku pomoć na inicijativu Komisije u iznosu od 0,35 %, koji se oduzima od iznosa koji se unosi u ovaj članak. [5] Uključujući doprinos za tehničku pomoć na inicijativu Komisije u iznosu od 0,35 %, koji se oduzima od iznosa koji se unosi u ovaj članak. [6] Točka 18 zaključaka Europskog vijeća iz lipnja 2013. [7] COM(2013) 495, COM(2013) 496, COM(2013) 501, COM(2013) 505 i COM(2013) 506, 10.7.2013. [8] COM(2013) 503., 10.7.2013.