C 300/36

Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne vlasti za zaštitu morskog okoliša

(2021/C 300/08)

Izvjestiteljica: Emma Nohrén (SE/Zeleni), zamjenica gradonačelnika općine Lysekil Referentni dokument/i: Portugalsko predsjedništvo Vijeća

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

1. pozdravlja zahtjev portugalskog predsjedništva Vijeća za savjetovanje o ulozi lokalnih i regionalnih vlasti u zaštiti morskog okoliša;

2. duboko je zabrinut jer u morskom okolišu EU-a do 2020. nije postignuto dobro stanje okoliša u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o pomorskoj strategiji i obvezama koje je EU preuzeo na Konferenciji UN-a o oceanima 2017.;

3. podsjeća da su zdrava mora ključna za funkcije planeta kojima se podržava život, kao što su proizvodnja kisika, regulacija klime, proizvodnja hrane i mnoge druge usluge ekosustava;

4. napominje da su obale najgušće naseljena područja u EU-u i da u njima živi velik broj raznih organizama; ribama su u tim osjetljivim morskim ekosustavima potrebna uzgajališta i hranilišta kako bi rasle i razvijale se; zabrinut je zbog ribljih stokova, uključujući stokove koji se iskorištavaju u komercijalne svrhe, s obzirom na sve veći pritisak na obalna područja uzrokovan urbanim razvojem i turizmom;

5. upozorava da je stanje obala i mora u Uniji dodatno pogoršano pritiscima zbog klimatskih promjena i zakiseljavanja oceana, čime se fizikalne i kemijske značajke mora mijenjaju i približavaju točki ograničenja našeg planeta, nakon koje bi uslijedile nepovratne promjene ekoloških uvjeta života na Zemlji;

6. podržava ciljeve zaštite bioraznolikosti navedene u zelenom planu EU-a i Strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.; naglašava da se ključna uloga oceana za EU mora bolje prikazati i istaknuti; potiče Komisiju da u svoj akcijski plan za očuvanje ribolovnih resursa i zaštitu morskih ekosustava uključi jasne i mjerljive ciljeve s pripadajućim rokovima u skladu s globalnim okvirom za politiku bioraznolikosti nakon 2020. dogovorenim na 15. Konferenciji stranaka Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, koji će biti objavljen 2021. ( 1 ) ; podsjeća da bi ključnu ulogu naših oceana i obala u ublažavanju klimatskih promjena i strategiji prilagodbe tim promjenama trebalo na odgovarajući način uzeti u obzir u predloženim rješenjima ( 2 )

7. naglašava da 94 % građana EU-a smatra da je zaštita okoliša važna ( 3 ) , što jasno pokazuje da zaštitu okoliša treba primjenom sustavnog i međusektorskog pristupa potpuno integrirati u javno donošenje odluka na svim razinama;

8. smatra da pandemija i njezina ograničenja dodatno pokazuju važnost prirode za rekreaciju, zdravlje i mentalnu dobrobit; naglašava da je pri obnovi našeg gospodarstva potrebno u cijelosti uzeti u obzir stvarnu vrijednost prirode i bioraznolikosti u okviru planova za zeleni oporavak i otpornost; ističe da ulaganja u morski okoliš mogu donijeti kratkoročne socioekonomske koristi, a srednjoročne do dugoročne koristi za okoliš, među ostalim, aktivnom obnovom morskih ekosustava, povećanjem daljinskog elektroničkog praćenja i zaustavljanjem onečišćenja plastikom na njegovu izvoru ( 4 )

9. naglašava da je za uspješnu obnovu bioraznolikosti i zaustavljanje uništavanja okoliša ključno uspostaviti istinsko kružno gospodarstvo koje se temelji na odgovornoj proizvodnji, s jasnim ciljevima za ponovnu uporabu robe, smanjenje potrošnje i recikliranje materijala, čime bi se znatno smanjila upotreba novih sirovina; čvrsto vjeruje da bi se međusobno povezane krize u području klime, bioraznolikosti i korištenja resursa trebale rješavati zajedno;

10. naglašava da su pristup temeljen na ekosustavu, načelo opreznosti i načelo „onečišćivač plaća” temeljna načela politike za oblikovanje zakonodavstva EU-a o morskom okolišu;

11. smatra da je vrijeme za djelovanje ispravljanjem strukturnih problema u vezi s provedbom Okvirne direktive o pomorskoj strategiji i istodobno pokretanjem mjera kojima se može osloboditi neiskorišteni potencijal lokalnih i podnacionalnih vlasti za zaštitu morskog okoliša EU-a;

Poboljšanje provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji uz doprinos lokalnih i regionalnih vlasti

12. ističe da mnoge politike i odluke koje donose tijela na lokalnoj ili podnacionalnoj razini u pogledu planiranja i izdavanja odobrenja za ljudske aktivnosti kao što su urbana gradnja, prometni projekti, pročišćavanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom, industrijska proizvodnja, poljoprivreda, proizvodnja energije itd. izravno ili neizravno utječu na kvalitetu vode i mora odnosno morsku bioraznolikost, kako u obalnim područjima tako i na otvorenom moru; naglašava da zelena javna nabava može imati ključnu ulogu u pomaganju zajednicama i regijama da postanu resursno učinkovite i ekološki održive;

13. pohvaljuje mnoge općine i regije koje već međusobno surađuju na nizu uspješnih mjera za poboljšanje stanja morskog okoliša te očekuje od država članica da u potpunosti uzmu u obzir te napore i integriraju ih u planiranje i procjenu svojih nacionalnih strategija za morski okoliš; ponavlja da su države članice odgovorne za jamčenje kontinuiteta, koordinacije i suradnje u svojim strategijama za morski okoliš kako bi se ojačala i poboljšala vertikalna koordinacija između nacionalnih, podnacionalnih i lokalnih vlasti;

14. napominje da mnoge općine i regije nisu svjesne svojeg prava na djelovanje niti svojih dužnosti u pogledu provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; poziva sve države članice da ocijene postupke koje su uvele radi postizanja ciljeva Okvirne direktive o pomorskoj strategiji te da razjasne odgovornosti među različitim tijelima nadležnima za donošenje odluka i da ih o tome obavijeste kako bi se osigurala djelotvornost i učinkovitost strategije;

15. naglašava da je potrebno prepoznati ulogu lokalnih i podnacionalnih vlasti u provedbi Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; poziva Komisiju da predloži pravila za države članice o tome kako uključiti te razine vlasti u postupak savjetovanja i u postupak utvrđivanja, osmišljavanja i planiranja mjera, pojašnjavanja nadležnosti i poticanja većeg angažmana i odgovornosti lokalnih i regionalnih vlasti;

16. prima na znanje spremnost poduzeća da podrže konkretne projekte obnove; naglašava važnost kontinuiteta i dugoročne vizije pomorske strategije, među ostalim i na lokalnoj razini; smatra da se uspostavom jasnog i transparentnog smjera za pomorsku strategiju poduzećima pružaju prilike za ulaganja;

17. prima na znanje napore Komisije da među državama članicama, kao i sa susjednim zemljama koje nisu članice EU-a, uskladi standarde, postupke, granične vrijednosti i izvješćivanje povezano s vodom i bioraznolikošću u okviru različitih zakonodavnih akata EU-a;

18. podržava daljnju suradnju s regionalnim konvencijama o moru; naglašava da je ključno zajedničko regionalno shvaćanje onoga što čini dobro stanje okoliša; čvrsto vjeruje da će se usklađenim pristupom i sinkroniziranim izvješćivanjem u konačnici stvoriti sinergije i uštedjeti resursi; poziva države članice da podrže i obvežu se na ostvarivanje usklađenog i pouzdanog sustava prikupljanja podataka;

19. naglašava da su serije podataka koje se odnose na duga razdoblja iznimno važne za otkrivanje sporih promjena u okolišu, praćenje onoga što pokreće propadanje ekosustava i ocjenjivanje djelovanja i mjera;

20. preporučuje da države članice u prikupljanje i procjenu podataka uključe obalne općine i regije koje poznaju situaciju na terenu; zalaže se za otvorenost prema građanskoj znanosti;

21. čestita Komisiji na javno dostupnom internetskom portalu WISE Marine ( 5 ) , koji, među ostalim, sadržava informacije o statusu svakog deskriptora o kojima izvješćuju države članice; time bi se, bez daljnje odgode, trebalo poboljšati elektroničko izvješćivanje;

22. uviđa da je prvi ciklus provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji složen izazov, ali ističe da se napredak neće nikad postići ako se ne definiraju granične vrijednosti i jasni, ambiciozni i mjerljivi ciljevi; stoga poziva na definiranje tih ciljeva bez daljnje odgode;

23. naglašava da postizanje ciljeva Okvirne direktive o pomorskoj strategiji u potpunosti ovisi o uspješnoj provedbi Okvirne direktive o vodama i Direktive o komunalnim otpadnim vodama; stoga traži od Komisije da istraži kako poboljšati koordinaciju i usklađenost direktiva te da predloži smjernice za države članice o tome kako koordinirati provedbu direktiva;

24. smatra da postoji potreba da se upravljanje pomorskim prostorom uskladi među različitim dionicima; ističe da je pristup koji se temelji na ekosustavu osnova za provedbu Direktive o pomorskom prostornom planiranju u cilju izvršenja odluka o upravljanju kojima se doprinosi postizanju dobrog stanja okoliša;

Iskorištavanje potencijala lokalnih i regionalnih vlasti

25. predlaže da obalne zajednice i regije iskoriste priliku za poticanje lokalnog gospodarstva, otvaranje novih radnih mjesta i istovremeno poboljšanje stanja svojih obalnih voda korištenjem Europskog fonda za pomorstvo i akvakulturu, programa LIFE i drugih fondova EU-a za mjere i projekte koji doprinose ostvarenju ciljeva Okvirne direktive o pomorskoj strategiji;

26. ističe da se rezultati lokalno provedenih mjera moraju uključiti u procjenu u nacionalnim pomorskim strategijama; naglašava da bi mjere po mogućnosti trebale biti dugoročne jer na rezultate treba dugo čekati zbog sporog oporavka morskog okoliša; napominje da se financijska sredstva moraju osigurati za odgovarajuću dugoročnu procjenu;

27. napominje da je turizam jedan od glavnih gospodarskih sektora u obalnim regijama; naglašava da u održivom turizmu treba primjenjivati cjelovit pristup uzimajući u obzir i dobrobit lokalnog stanovništva i „život ispod površine mora”;

28. ističe da plastični otpad i podvodna buka koji proizlaze iz turizma mogu imati ogroman utjecaj na morske životinje te stoga naglašava važnost očuvanja prirode i života u moru, koji su glavne atrakcije obalnih područja; potiče obalne zajednice da promiču ideje poput „tihih zaljeva” za vožnju kajakom ili područja bez motornih čamaca, čime se doprinosi dobrobiti i lokalnog stanovništva i stanovnika „ispod površine mora”;

29. napominje da ekološki diferencirane lučke naknade mogu biti učinkovit način da obalne regije poboljšaju stanje okoliša i smanje emisije u zrak i vodu, kao i otpad i buku;

30. poziva na to da se pri odlukama o usmjeravanju pomorskog prometa provede savjetovanje s obalnim općinama i regijama;

31. smatra da se kombiniranim kopneno-morskim zaštićenim područjima kojima se dobro upravlja može poboljšati zaštita osjetljivih prijelaznih područja između kopnenog i morskog okoliša te istodobno povećati privlačnost obalnih regija kao središta rekreacije i održivog turizma;

32. ističe da zajednice i regije bez izlaza na more također ovise o oceanima zbog njihovih funkcija kojima se podržava život, kao i u pogledu hrane, rekreacije, prijevoza, energije itd. te su također odgovorne za onečišćenje koje se događa uzvodno;

33. potiče općine i regije da pokrenu vlastite inicijative i međusobno surađuju, među ostalim i na prekograničnoj razini, kao i s regijama koje se nalaze uzvodno u slivnom području, kako bi identificirale i osmislile mjere za rješavanje konkretnih problema, kao što su onečišćenje plastikom, višak hranjivih tvari, zagađeni odroni, prekomjerni pomorski promet ili bilo koji drugi problem; ponavlja da su sredstva EU-a dostupna za podupiranje takvih inicijativa;

34. spreman je podržati svaku inicijativu za uspostavu „Gradova EU-a za zdrave oceane”, platforme namijenjene gradovima EU-a za zajedničko uklanjanje uzroka gubitka morske bioraznolikosti i degradacije morskog okoliša;

35. ističe da su interakcije kopna i mora i međusobna povezanost različitih područja politike složena pitanja kada je riječ o očuvanju mora, te su izazov za većinu lokalnih i podnacionalnih vlasti čije su mogućnosti, ljudski resursi, dostupno vrijeme i financijska sredstva ograničeni;

36. čvrsto vjeruje da se pružanjem potpore lokalnim i podnacionalnim vlastima u vidu razmjene znanja, tehničke pomoći i resursa može osloboditi neiskorišteni potencijal za ambicioznija djelovanja i mjere na podnacionalnoj razini u cilju učinkovitije provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji;

37. predlaže korištenje odgovarajućih fondova EU-a i stvaranje „Akademije EU-a za oceane” koja bi se bavila aktivnostima informiranja, a obuhvaćala bi mlade znanstvenike iz svih država članica s dobrim komunikacijskim vještinama koji bi, u suradnji sa sveučilištima, poticali i kontinuirano širili nova znanja i informacije o važnosti zdravih oceana, vezama između morskog okoliša i drugih politika, mogućim mjerama i najboljim praksama;

38. poziva Komisiju da poduzme mjere u pogledu supsidijarnosti i uspostavi europsku radnu skupinu za morsku bioraznolikost do 2030., koja bi se sastojala od skupine operativnih voditelja projekata u području okoliša koji bi bili na raspolaganju podnacionalnim vlastima da bi im se omogućilo pokretanje dobrovoljnih projekata i mjera za rješavanje određenog problema na konkretnom morskom ili kopnenom području; smatra da bi ta radna skupina mogla pomoći regijama koje zajednički upravljaju projektom da steknu odgovarajuće vještine angažiranjem stručnjaka, pružanjem operativne potpore pri planiranju i organizaciji i savjetovanjem o projektima i načinu prijave za financiranje sredstvima EU-a;

Područja u kojima EU treba osigurati jednake uvjete tržišnog natjecanja

39. pozdravlja ciljeve strategije „od polja do stola” u pogledu smanjenja pesticida i hranjivih tvari te napominje da su poljoprivredna gnojiva jedan od glavnih izvora eutrofikacije u morima EU-a. Smatra da se novim ciljevima mora osigurati okolišna, gospodarska i socijalna održivost;

40. naglašava da je za morski okoliš važna učinkovita provedba ambicioznog akcijskog plana EU-a za nultu stopu onečišćenja vode, zraka i tla, koji će biti objavljen u svibnju 2021.;

41. shvaća da su dušik i fosfor kao hranjive tvari ključne sirovine i da je fosfor uvršten na EU-ov popis kritičnih sirovina; upoznat je s činjenicom da se hranjive tvari mogu učinkovito reciklirati pročišćavanjem otpadnih voda i zamijeniti primarne sirovine iz rudarstva; poziva Komisiju da predloži pravila EU-a o obveznim kvotama za reciklirane hranjive tvari u gnojivima koja se stavljaju na tržište u EU-u;

42. snažno podupire prijedlog Komisije da se uspostavi koherentna mreža zaštićenih morskih područja kojima se učinkovito upravlja i koja obuhvaćaju 30 % mora EU-a, uključujući područja za oporavak ribljih stokova, kako je predviđeno u okviru zajedničke ribarstvene politike (ZRP), i područja u kojima su najrazornije ribolovne tehnike i gospodarske aktivnosti ograničene;

43. slaže se s ciljem prema kojem 10 % mora u EU-u mora imati visoku razinu zaštite, uključujući područja u kojima je zabranjen sav ribolov i sve gospodarske aktivnosti, tj. područja potpune zabrane; naglašava da mreža zaštićenih morskih područja mora biti reprezentativna za raznolikost morskih ekosustava EU-a; naglašava da svako zaštićeno morsko područje mora imati upravljačko tijelo i plan upravljanja s jasnim ciljevima i mjerama očuvanja i odgovarajućim praćenjem;

44. zabrinut je zbog slabe zaštite i nedovoljnog praćenja i kontrole postojećih zaštićenih morskih područja EU-a; primjećuje da bi se, prema podacima Europske agencije za okoliš ( 6 ) , manje od 1 % zaštićenih morskih područja u EU-u moglo smatrati potpuno zaštićenim morskim rezervatima; napominje da mnoge ljudske aktivnosti često nisu regulirane u zaštićenim morskim područjima, kao što su odobalno vađenje nafte, vađenje minerala, jaružanje, pomorski promet, ribarstvo i akvakultura itd.; traži da se u zaštićenim morskim područjima ograniče najrazornije aktivnosti na usklađenoj razini mreže;

45. ističe da prema izvješću Revizorskog suda ( 7 ) velik dio zakonodavstva EU-a o okolišu, primjerice Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji i direktive o prirodi, nije u dovoljnoj mjeri proveden te da su, s obzirom na stanje morskog okoliša, potrebne strože mjere očuvanja; poziva Komisiju i države članice da ulože veće napore u provedbu odgovarajućih mjera kako bi se omogućila učinkovitija zaštita morskog okoliša;

46. naglašava da smo od 2013. i reforme ZRP-a postali itekako svjesni toga kako klimatske promjene i zakiseljavanje oceana utječu na oceane i koliko se brzo te promjene događaju; smatra da se više ne možemo usredotočiti isključivo na maksimiziranje prinosa ribarstva kao temeljnog cilja upravljanja ribarstvom EU-a; čvrsto vjeruje da cilj mora biti povratak ribljih populacija na razinu iznad one koja im omogućuje da ispune svoju ključnu ulogu u morskim ekosustavima kako bi postojala rezerva za ublažavanje sve većeg utjecaja stresora poput klimatskih promjena i smanjenja bioraznolikosti, a da bi ti ekosustavi mogli nastaviti pružati ključne usluge kao što su proizvodnja kisika, regulacija klime, skladištenje ugljika i opskrba hranom;

47. čvrsto vjeruje da se moraju ukinuti sve vrste štetnih subvencija u ribarstvu kojima se doprinosi prekomjernom ribolovnom kapacitetu, prelovu, klimatskim promjenama i zakiseljavanju oceana; poziva na veću potporu istraživanju i inovacijama kako bi se smanjio ekološki otisak europske pomorske flote, posebno razvojem alternativnih goriva koja bi se mogla upotrebljavati u postojećim brodovima i ukidanjem izuzeća iz Direktive o oporezivanju energije koje se odnosi na gorivo korišteno u ribarstvu;

48. skreće pozornost na spor oporavak osjetljivih dubokomorskih ekosustava, a time i na potrebu za učinkovitom provedbom Uredbe EU-a o ribolovu dubokomorskih stokova; podsjeća na zahtjev da se prekine ribolov pridnenim alatima na dubinama ispod 400 metara u područjima u kojima je prisutnost osjetljivih morskih ekosustava poznata ili vjerojatna; potiče precizno utvrđivanje otiska pridnenog ribolova u područjima dubine od 400 do 800 metara i u blizini područja u kojima je prisutnost osjetljivih morskih ekosustava poznata ili vjerojatna;

49. potiče Komisiju da ojača provedbu pristupa upravljanju ribarstvom koji se temelji na ekosustavu, među ostalim sve većom primjenom pristupa koji uključuju više vrsta kako bi se na najmanju moguću mjeru svele negativne posljedice ribolovnih aktivnosti i drugih čimbenika, primjerice klimatskih promjena, na morske ekosustave, riblje populacije i društvo te kako bi se osigurala otpornost oceana na klimatske promjene; ponavlja da su potpuno dokumentirani podaci o ribarstvu i kvaliteti ključni za poboljšanje upravljanja ribarstvom; poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne korake kako bi se poboljšalo prikupljanje podataka o rekreacijskom ribolovu, uzimajući u obzir njegov utjecaj na okoliš i socioekonomsku vrijednost;

50. pozdravlja prijedlog Komisije o propisu EU-a o klimi; ističe ključnu ulogu oceana u regulaciji Zemljine klime i obavljanju funkcija kojima se podržava život; naglašava da su oceani izloženi velikom pritisku i da se njihovo stanje brzo pogoršava; stoga poziva Komisiju da predloži propis o oceanima, u duhu propisa o klimi;

51. čvrsto vjeruje da bi se provedbom prijedloga iznesenih u ovom mišljenju mogao iskoristiti potencijal lokalnih i regionalnih vlasti u pogledu provedbe Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; EU mora pokazati vodstvo u procesu pripreme globalnog okvira za bioraznolikost nakon 2020. i njegovoj provedbi, ali i u pogledu UN-ovog cilja održivog razvoja br. 14, odnosno očuvanja i održivog iskorištavanja oceana, mora i morskih resursa;

52. potiče Komisiju da pojača napore za postizanje ravnoteže između kapaciteta ribarske flote i ribljih stokova koristeći se instrumentima iz uredbi o ZRP-u i EFPRA-i na koordiniraniji i aktivniji način;

53. veoma je zabrinut zbog sve veće upotrebe sustava za ispiranje plina na brodovima kao načina da se zadovolje ograničenja emisija sumpora; ukazuje na činjenicu da otpadne vode iz ispirača sadrže vrlo toksične tvari koje imaju dugoročne posljedice na morski okoliš i dovode do bioakumulacije, zakiseljavanja i eutrofikacije; poziva Komisiju da predloži zabranu ispuštanja vode iz ispirača u EU-u i mjere za poticanje upotrebe alternativnih rješenja za teška goriva u pomorskom prometu;

54. poziva Komisiju da uspostavi fond za oceane, što je Europski parlament predložio u svojem izvješću o globalnom sustavu prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima, i izmijeni Uredbu (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća ( 8 ) kako bi se poboljšala energetska učinkovitost brodova i pružila potpora ulaganjima u inovativne tehnologije i infrastrukturu za dekarbonizaciju sektora pomorskog prometa i uvođenje održivih alternativnih goriva proizvedenih iz obnovljivih izvora i pogonskih tehnologija bez emisija; podržava prijedlog da se 20 % prihoda u okviru tog fonda iskoristi za doprinos zaštiti, obnovi i boljem upravljanju morskim ekosustavima na koje utječe globalno zatopljenje, kao što su zaštićena morska područja;

55. poziva Komisiju da u svojoj reviziji Direktive o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon usvoji ambiciozne granične vrijednosti emisija ispušnih plinova i buke, uključujući emisije iznad i ispod površine; potiče Komisiju da u područje primjene Direktive uključi električne motore;

56. veoma je zabrinut zbog nepovratnog onečišćenja okoliša prouzročenog ispuštanjem mikroplastike u okoliš; ukazuje na činjenicu da troškove čišćenja mikroplastike iz vode snose lokalne vlasti, postrojenja za pročišćavanje vode i poduzeća za opskrbu vodom; stoga poziva Komisiju da donese stroge obvezujuće regulatorne mjere kako bi se smanjilo nenamjerno ispuštanje sve mikroplastike na izvoru i postupno uklonila namjerno dodana mikroplastika, uključujući nanoplastiku te biorazgradive i topive polimere;

57. ističe da su sportski tereni jedan od najvećih uzročnika namjernog dodavanja mikroplastike koja se ispušta u okoliš te da uglavnom lokalne zajednice i općine snose troškove mjera za ublažavanje tog ispuštanja; ističe da postoji nekoliko prirodnih alternativa za gumene granule i stoga poziva Komisiju da zabrani sva nova granulirana punjenja za sportske terene s prijelaznim razdobljem od šest godina;

58. prepoznaje sustave za povratne naknade kao učinkovito sredstvo za postizanje obveznog cilja da se do 2029. godine prikuplja 90 % plastičnih spremnika za napitke, kako je utvrđeno u Direktivi EU-a o plastici za jednokratnu upotrebu; poziva države članice koje još nemaju sustave za povratne naknade za plastične spremnike za napitke da ga uspostave i predlaže da se oslone na uspješna iskustva iz susjednih država članica; poziva Komisiju da usmjeri države članice prema upotrebi kompatibilnih nacionalnih sustava za povratne naknade kao korak prema jedinstvenom tržištu ambalaže;

Bruxelles, 7. svibnja 2021. Predsjednik Europskog odbora regija Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) COM(2020) 380 final.

(2) Kako je istaknuto u „Posebnom izvješću o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena” Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCCC).

(3) (Europska komisija, 2017.b) Izvješće Europske agencije za okoliš br. 17/2019: Marine messages II (Morske poruke II.).

(4) Vidjeti https://www.birdlife.org/sites/default/files/turning_the_tide_june2020_1.pdf

(5) https://water.europa.eu/marine

(6) Vidjeti okvir 3.2 Izvješća Europske agencije za okoliš br. 17/2019: Marine messages II (Morske poruke II.).

(7) Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 26/2020: Marine environment: EU protection is wide but not deep (Morski okoliš: zaštita koju pruža EU seže daleko, ali ne ulazi u dubinu).

(8) https://eur-lex.europa.eu/eli/reg/2015/757/oj