C 229/29

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 229/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou”

EU br.: PGI-GR-02791 – 27.7.2021

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Naziv ZOZP-a

„Αρνάκι Λήμνου / Arnaki Limnou”

2. Država članica ili treća zemlja

Grčka

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.1. Svježe meso (i iznutrice)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Arnaki Limnou” je meso janjadi zaklane u dobi od 60 do 120 dana mase veće od 10 kg. Meso s oznakom „Arnaki Limnou” potječe od trupova životinja ojanjenih na otocima Limnos i Agios Efstratios (regionalna jedinica Limnos). Životinje su potomci ovaca koje se tradicionalno uzgajaju na tim otocima i prilagođene su im te se hrane vegetacijom jasno definiranog zemljopisnog područja (otok).

Meso „Arnaki Limnou” mekano je i sočno te ima prepoznatljiv, karakterističan i ugodan miris i okus. Meso je svjetlocrvene boje i ujednačenog izgleda, dok je masno tkivo posve bijelo. Ima potkožnu mast i dobro razvijenu mišićnu masu, naročito u komadima koji su vrlo traženi i imaju visoku komercijalnu vrijednost kao što su butovi, stražnje noge i rebra (kotleti).

Meso „Arnaki Limnou” ima visok postotak masti u jestivom tkivu, koje je većinom međumišićno („prošaranost”). To proizvodu daje posebna organoleptička svojstva i pridonosi njegovoj mekoći i okusu.

Sadržaj masti u jestivom tkivu trupova „Arnaki Limnou” u rasponu je od 10 do 15 %, dok slični trupovi iz drugih dijelova Grčke imaju prosječan sadržaj masti u jestivom tkivu od 1,5 do 3 %.

Kemijski sastav jestivog tkiva mesa „Arnaki Limnou” naveden je u sljedećoj tablici:

Proizvod Bjelančevine Mast „Arnaki Limnou” od 17,6 do 23,4 % od 10,0 do 15,0 %

Meso „Arnaki Limnou” prodaje se svježe u sljedećim oblicima:

— cijelo,

— polovica,

— kao komadi po masi.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Janjad se janji od kraja studenoga do kraja veljače, a hrani se uglavnom majčinim mlijekom od 45 do 60 dana. Na kraju tog razdoblja janjad se privikava na konzumiranje grubog krmiva s pomoću prilagođene hrane koja se sastoji od grubog lokalno proizvedenog sijena žitarica i povrća. Nakon odbijanja od sise obično slijedi razdoblje od 1 do 2 mjeseca u proljeće tijekom kojeg janjad s odraslim ovcama pase lokalnu vegetaciju.

Na populaciju ovaca koje se uzgajaju na otocima Limnos i Agios Efstratios („ovce Limnos”) u ograničenoj mjeri utječu pasmine Mytilini (ili Lesvos) i Chios.

Ishrana odraslih ovaca temelji se uglavnom na slobodnoj ispaši na pašnjacima određenog zemljopisnog područja. Ishrana ovaca uključuje i dopunske mješavine koje obično sadržavaju proizvode dobivene od žitarica, mahunarke, slamu žitarica (uglavnom durum pšenica), djetelinu i proizvode uljarica, koji se uglavnom proizvode na razgraničenom zemljopisnom području, te vitamine i elemente u tragovima.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Oznaka „Arnaki Limnou” može se upotrebljavati isključivo za janjad ojanjenu, uzgojenu i zaklanu unutar razgraničenog područja. To uključuje iskrvarenje i skidanje kože. Ovce od kojih je janjad ojanjena isto su tako ojanjene i uzgojene na razgraničenom zemljopisnom području.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Bez obzira na to kako se proizvod predstavlja za prodaju (cijeli, polovica ili u komadima), uz zahtjeve za označivanje navedene u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a, na meso „Arnaki Limnou” postavlja se sljedeći poseban logotip:

Taj logotip mora imati i brojčanu oznaku životinje i gospodarstva s kojeg potječe trup te datum klanja. Brojčana oznaka sastoji se od:

— numeričkog koda koji se odnosi na gospodarstvo na kojem se proizvode životinje,

— identifikacijske oznake žive životinje koja odgovara trupu,

— datuma klanja.

Na primjer, trup s gospodarstva s brojčanom oznakom EL8330**** i živa životinja broj 002 zaklana 1. prosinca 2020. dobili bi jedinstvenu oznaku 8330****002-01/12/2020.

Ako se meso „Arnaki Limnou” reže i pakira, prethodno navedena etiketa premješta se na pojedinačne komade mesa ili vanjski omot ako je proizvod već pakiran kako bi krajnji potrošač dobio sve relevantne informacije.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se proizvodi „Arnaki Limnou” definirano je zemljopisnim granicama otoka Limnos i Agios Efstratios.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost proizvoda s razgraničenim područjem temelji se na posebnim svojstvima kvalitete mesa. Meso „Arnaki Limnou” cijenjen je proizvod. Ima ugodna organoleptička svojstva, koja proizlaze iz tradicionalnih metoda uzgoja janjadi i ovaca te njihove ishrane, koja se uglavnom temelji na bogatoj vegetaciji pašnjaka na razgraničenom zemljopisnom području.

Posebnosti zemljopisnog područja

Otoci Limnos i Agios Efstratios pripadaju skupini otoka sjeveroistočnog Egejskog mora. Limnos se uglavnom sastoji od ravnih prostranstava bez drveća i ravnica. Među glavnim su značajkama krajolika polja pšenice i žitarica, vinogradi, šikare i široki pašnjaci, koji čine više od polovine otoka. Sličan je i otok Agios Efstratios (ili „Ai Stratis”).

Dva su otoka neodvojivo povezana u društvenom i kulturnom smislu, ali i u smislu gospodarstva i trgovine. Brojni su se proizvodi tijekom godina prodavali i prevozili između dvaju otoka. To neometano kretanje stoke uključivalo je i ovce, što je pridonijelo njihovu homogenom razvoju na dvama otocima. Otok Agios Efstratios ima redovnu brodsku vezu samo s Limnosom.

Prirodni čimbenici

Kao i u ostatku Grčke klima na tom području tipična je mediteranska. Zime su blage i vlažne. Ljeta su relativno vruća i suha, a duga razdoblja sunčanog vremena traju većinu godine. Ipak, klima je na tom području suša s povremenim jakim vjetrovima i rijetkim padalinama.

Kao otoci u Egejskom moru Limnos i Agios Efstratios predstavljali su bitnu rutu za postupnu migraciju lokalnih biljnih vrsta s istoka u Grčku zbog blizine biljaka podrijetlom iz Male Azije.

Ovce s obaju otoka hrane se uglavnom bogatom zeljastom vegetacijom s aromatskim biljem i grmljem. Studije su pokazale da se prirodna vegetacija Limnosa sastoji od 756 biljnih vrsta, uglavnom terofita (55 %). Među njima je osam grčkih endemskih vrsta, jedna je endemska za sjeveroistočno Egejsko more, a jedna za Limnos. Osim toga, otok Agios Efstratios unatoč maloj veličini ima 438 različitih biljnih vrsta.

Nisko raslinje (šikara) općenito je široko rasprostranjeno na otocima Limnos i Agios Efstratios. Točnije, šikare čine 25 % pašnjaka na tom području. Sljedeće su tipične vrste niskog raslinja: hrast oštrika, trnovita oskorušica, majčina dušica, origano, kapinika, sporiš, kadulja, Anthyllis hermanniae, mlječika, kantarion, ružičasti bušin, bušin, bijeli bušin i velenduh. I sljedeće su biljke prisutne na tom području: sredozemna mlječika, ljepljivi oman i grčka marulja.

Drvenasta vegetacija makije na dvama otocima obuhvaća i sljedeće vrste: judino drvo, kapinika, esparto, buhačicu, drvo zelene masline, divlju maslinu, ružmarin, divlje šparoge, veprinu i ostalo.

Na području ima i dina s vegetacijom koju čini sklerofilna šikara.

Osim toga, vegetacija dvaju otoka često obuhvaća prirodne trave i mahunarke koje su idealne za ispašu ovaca.

Stoka

Zbog dugotrajne i kontinuirane prilagodbe na okolinu uz primjenu dugog postupka selekcije i uzgoja populacija ovaca savršeno se prilagodila posebnom lokalnom tlu i klimatskim uvjetima te razvila vrlo posebna svojstva kao što su samodostatnost i otpornost na nepovoljne uvjete okoliša, otpornost na endemske bolesti te visokokvalitetna produktivnost.

Životinje su prosječne veličine i dobrih proporcija. Prilagodile su se teškim geofizičkim i klimatskim uvjetima područja te mikroklimi i okolišu otoka Limnos i Agios Efstratios.

Općenito, ishrana ovaca i janjadi doprinosi proizvodnji mesa karakterističnog profila masnih kiselina. Sastav masti u mesu povezan je s dovoljnim omjerom višestruko nezasićenih masnih kiselina iz biljaka, što se smatra iznimno poželjnim jer se povezuje s posebnim okusom proizvedenog mesa. Slobodnom ispašom povećava se i koncentracija drugih poželjnih mikronutrijenata u mesu, kao što su vitamini i prirodni antioksidansi.

Ljudski čimbenici

Tradicionalna metoda uzgoja životinja temelji se na tipičnim ograđenim prostorima („mantre”) u kojima su životinje smještene u blizini pašnjaka. Takav tradicionalni oblik nastambi za životinje („mantre”) omogućuje izravan pristup okolnim pašnjacima.

Tradicionalne prakse stočara utječu na svojstva proizvoda „Arnaki Limnou”. Prije svega, kasno odbijanje janjadi od sise (nakon otprilike 60 dana) pridonosi zdravom rastu s obilnim naslagama masti u tijelu. Osim toga, s obzirom na to da se stada drže u tradicionalnim prostorima, ovce hranu mogu pronaći u blizini jer se pašnjaci nalaze pored tih prostora, a udaljenosti su na otocima male. Životinje se stoga ne naprežu, pa mogu imati znatno veće zalihe međumišićne masti od ostalih sličnih životinja i razviti mišićnu masu.

Koliko je moguće, odbijena janjad i odrasle životinje imaju stalan pristup pašnjacima do klanja. Odrasle životinje i janjad pasu cijele godine, a zahvaljujući poluekstenzivnom uzgoju imaju pristup pašnjacima s raznolikim aromatskim jestivim biljem i travama. Zbog toga nastaju mirisne komponente u masnom tkivu, što pridonosi ugodnim organoleptičkim svojstvima proizvoda. Takva svojstva uključuju okus u kombinaciji s mekoćom mesa zbog količine međumišićne masti.

Poluekstenzivan uzgoj koji se temelji na iskorištavanju prirodnog ekosustava tog područja ispašom razvio se tijekom vremena zbog posebnih uvjeta okoline i radi prilagodbe na njih. Upravo je to način očuvanja ekosustava i bioraznolikosti područja, a istodobno i sastavni dio lokalnog kulturnog naslijeđa.

Umijeće uzgoja ovaca prenosi se s generacije na generaciju tako što se stočarska praksa i iskustva prenose mlađim poljoprivrednicima, koji i danas proizvode poznato, visokokvalitetno meso „Arnaki Limnou”. Stoljećima su stada držali iskusni stočari lokalno poznati kao „kehagiades”, koji su stoku vodili na ispašu u posebne ograđene prostore. Tako je uspostavljen održiv model poluekstenzivnog ovčarstva.

Posebnosti proizvoda

Meso „Arnaki Limnou” mekano je i sočno kad je riječ o njegovim organoleptičkim svojstvima. Ukupan sadržaj masti visok je, a mast je uglavnom međumišićna („prošaranost”), što ima pozitivan učinak na okus i mekoću proizvoda.

S obzirom na dob u vrijeme klanja, trup je relativno težak. Ima i dobro razvijenu mišićnu masu, naročito u dijelovima koji su vrlo traženi i imaju visoku komercijalnu vrijednosti kao što su butovi, stražnje noge i rebra (kotleti).

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i posebnih svojstava proizvoda

„Arnaki Limnou” ima ugodna organoleptička svojstva i vrlo je raširen proizvod s dugogodišnjom proizvodnjom na oba otoka. Posebni okolišni čimbenici i ljudske prakse koje dugo prevladavaju na razgraničenom zemljopisnom području otoka Limnos i Agios Efstratios doveli su do razvoja proizvoda s ugodnim svojstvima, pa se „Arnaki Limnou” razlikuje od ostalih sličnih proizvoda.

Uzgoj ovaca temelj je stočarstva na oba otoka. Vegetacija za ispašu na tim dvama otocima vrlo je slična. Limnos ima velike pašnjake koji pokrivaju trećinu ukupnog područja otoka. Šikare čine oko 25 % pašnjaka na otoku. Vegetacija je na tim područjima niska, široko razmaknuta i raspršena. Prevladavaju trnovita oskorušica, majčina dušica i velik broj aromatskog bilja.

Pašnjaci Limnosa i Agiosa Efstratiosa imaju znatan kapacitet za ispašu, a njihova je prednost raznolikost aromatskog bilja. Zbog toga nastaje meso u kojem je mast poprimila organoleptička svojstva definirana raznolikim aromatskim i ostalim biljem s pašnjaka. Kvalitetu i organoleptička svojstva proizvoda određuje široki pristup životinja pašnjacima.

Nježan teren razgraničenog područja s niskim ravnicama omogućuje lak pristup pašnjacima u blizini tradicionalnih nastambi. Životinje se stoga ne naprežu, pa mogu imati znatno veće zalihe međumišićne masti od ostalih sličnih životinja i razviti mišićnu masu.

Ovce koje pasu na otocima Limnos i Agios Efstratios konzumiraju raznovrsno aromatsko jestivo bilje i trave. Ne moraju ići daleko u potrazi za hranom jer su otoci mali.

S obzirom na klimu životinje mogu živjeti na pašnjacima tijekom cijele godine umjesto u nastambama za stoku. Dakle, nakon razdoblja hranjenja isključivo mlijekom janjad ima pristup pašnjacima do klanja. Ispaša je razlog visokog sadržaja masti u jestivom tkivu. Ishrana životinja uvelike se sastoji od slobodne ispaše.

Odrasle ovce imaju gotovo neprekidan pristup pašnjacima tijekom cijele godine, kao i janjad u razdoblju od odbijanja od sise do klanja. Upravo ta kombinacija izravne ispaše bogatom vegetacijom na dvama otocima i dugog razdoblja sisanja životinja koje se uzgajaju poluekstenzivno stvara definirajuća svojstva kvalitete mesa jer trupovi u konačnici imaju dovoljnu mišićnu masu i međumišićnu mast.

Količina međumišićne masti u mesu „Arnaki Limnou” izravno utječe na sadržaj vlage i teksturu mesa te na njegov okus i mirise koji se otpuštaju tijekom kuhanja.

Identitet proizvoda s oznakom „Arnaki Limnou” temelji se na poluekstenzivnom uzgoju, slobodnoj ispaši i tradicionalnim praksama koje primjenjuju stočari. Potražnja za proizvodom „Arnaki Limnou” s opisanim ugodnim svojstvima poticaj je za očuvanje tih praksi uzgoja kako bi se zajamčila ta svojstva.

Sve navedeno pridonosi prihvatljivoj kvaliteti i ugodnim organoleptičkim svojstvima mesa „Arnaki Limnou” zbog kojih je postalo ugledno. Proizvod je povezan s gastronomskom tradicijom otoka na kojima su lokalni recepti, kao što je janjetina „kaspakino”, omiljeni među lokalnim stanovništvom i turistima.

Upućivanje na objavu specifikacije

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/2021/prodiagrafes_arnaki_limnou150222.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.