Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

(COM(2020) 70 final)

(2020/C 232/03)

Glavna izvjestiteljica: Ellen NYGREN

Zahtjev za savjetovanje: Vijeće Europske unije, 6.3.2020. Pravni temelj: članak 148. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 7.5.2020. Plenarno zasjedanje br.: 551 – plenarno zasjedanje na daljinu Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 251/03/07

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozdravlja predložene revidirane smjernice za zapošljavanje. Njihova uloga da služe kao dugoročni orijentir za politike zapošljavanja država članica EU-a važna je i u kriznim vremenima. Politike zapošljavanja ključne su za gospodarski i socijalni razvoj Europske unije kao cjeline i njezinih država članica. Provedba europskog stupa socijalnih prava zajedničko je sredstvo za postizanje održive uzlazne konvergencije, pa je u tom smislu revizija smjernica za zapošljavanje primjerena. EU i njegove države članice moraju uložiti dodatne napore u uklanjanje razlika. Uzlazna konvergencija transverzalno je načelo o kojem se mora voditi računa i koje se mora integrirati u sve politike EU-a.

1.2. Prijedlog revidiranih smjernica za zapošljavanje objavljen je prije rasprostranjenog izbijanja bolesti COVID-19. Od tada se COVID-19 razvio u pandemiju čiji su učinci doveli do dramatične potrebe za hitnim djelovanjem, između ostalog i u pogledu politika tržišta rada. Kako bi se ograničilo širenje bolesti, u svim državama članicama EU-a i šire uvedene su mjere na dosad nezabilježen način. EGSO smatra da je u vezi s tim potrebno postupati usklađenije.

1.3. EGSO je uvjeren da bi samo sveobuhvatni europski plan gospodarskog oporavka omogućio državama članicama EU-a, njihovim građanima, poduzećima i radnicima da se na najbolji mogući način suoče s posljedicama pandemije bolesti COVID-19 i izgrade održivije i otpornije europsko gospodarstvo. Iako je nejasno koliko će dugo trajati ova izvanredna krizna situacija izazvana bolešću COVID-19, jasno je da će se njezine posljedice na tržištu rada osjećati tijekom dužeg razdoblja. Stoga bi i smjernice za zapošljavanje za 2020. trebalo prilagoditi kako bi odražavale tu novonastalu situaciju.

1.4. Gospodarski šok izazvan izbijanjem epidemije bolesti COVID-19 već je doveo do krize zapošljavanja i socijalne krize, što može imati ozbiljan i dugotrajan učinak na europska tržišta rada. U tom bi kontekstu ove godine trebalo razmotriti mogućnost usvajanja smjernice za zapošljavanje u izvanrednim i kriznim situacijama kako bi države članice EU-a svoje politike zapošljavanja mogle podvrgnuti prilagodbi potrebnoj za prevladavanje ove nezabilježene situacije. Ta smjernica za zapošljavanje u vrijeme krize izazvane koronavirusom mogle bi upućivati na učinkovite privremene mjere potrebne za ublažavanje posljedica krize, kao što su skraćeno radno vrijeme, potpora dohotku, produljenje bolovanja i promicanje rada na daljinu (uz poštovanje odgovornosti poslodavaca za zdravlje i sigurnost zaposlenika).

1.5. U skladu sa smjernicom 5. države članice i dalje se potiču na promicanje „inovativnih oblika rada”. Iako novi oblici rada i inovacije pružaju mogućnosti za rast, EGSO je već istaknuo brojne izazove povezane s tom vrstom rada. Smjernicama za zapošljavanje trebalo bi nastojati trendove povezane s tim novim oblicima rada pretvoriti u pravedne mogućnosti zapošljavanja. Treba pozdraviti poziv na uspostavu odgovarajućih i pravednih plaća bilo poboljšanjem mehanizama za zakonski propisane minimalne plaće, gdje oni postoje, bilo kolektivnim pregovaranjem. Uključivanje socijalnih partnera od ključne je važnosti i vrlo je pozitivno to što se u smjernici br. 5 kaže da bi države članice trebale „promicati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje s ciljem određivanja plaća”. Ta bi smjernica u tom smislu trebala na samom kraju sadržavati prijedloge za jačanje učinkovitosti kolektivnih ugovora povećanjem područja njihove primjene.

1.6. Kad je riječ o smjernici br. 6, „Poboljšanje ponude radne snage i pristupa zapošljavanju, vještinama i kompetencijama”, EGSO cijeni to što se ona odnosi na sveobuhvatnu viziju kompetencija usklađenih s održivim proizvodnim sustavom. EGSO pozdravlja činjenicu da se smjernicama države članice pozivaju da prilagode svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja te u njih ulažu kako bi osigurale visokokvalitetno i uključivo obrazovanje, među ostalim i strukovno obrazovanje i osposobljavanje. EGSO u tom pogledu poziva da se djelotvornijim europskim i nacionalnim strategijama osigura održivo financiranje prekvalifikacije i usavršavanja za sve odrasle osobe u okviru cjeloživotnog učenja, pri čemu poseban naglasak treba staviti na pružanje djelotvorne potpore radnicima i nezaposlenima.

1.7. U pogledu smjernice br. 7, „Poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga”, valja reći da je pravilno funkcioniranje socijalnog dijaloga ključno za svaku politiku zapošljavanja, uključujući i provedbu smjernica EU-a za zapošljavanje. Stoga je potrebno učiniti više kako bi se socijalni dijalog olakšao i promicao i na nacionalnoj i na europskoj razini. Usto, Komisija je postigla napredak u pogledu uključivanja civilnog društva u postupak europskog semestra, i to je potrebno pozdraviti i proširiti. U ovoj smjernici ne spominje se potreba za boljom sigurnošću i zdravljem na radu. U kontekstu pandemije izazvane bolešću COVID-19 zdravo i sigurno radno mjesto ključno je za borbu protiv zaraze virusom i njegova širenja te širenja drugih bolesti. Kao i inače, a posebno u ovim iznimnim okolnostima, poslodavci moraju preuzeti odgovornost za zdravlje i sigurnost svojih radnika, njima i njihovim predstavnicima pružiti odgovarajuće informacije te provesti procjenu rizika i poduzeti mjere prevencije. U zaštiti radnika, njihovih obitelji i društva u cjelini moraju sudjelovati svi: i javna tijela, i poduzeća, i zaposlenici, i socijalni partneri

1.8. Većina malih i mikropoduzeća raspolaže ograničenim financijskim i upravljačkim resursima, pa bi im stoga trebalo osigurati praktičnu i prilagođenu financijsku potporu za programe sigurnosti i zdravlja na radu kako bi mogli prilagoditi radna mjesta i brzo uvesti nove postupke i prakse za zaštitu radnika. Inspektori rada, Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA), Europska poduzetnička mreža i nadležna tijela na nacionalnoj razini mogu ponuditi praktičnu potporu kao što su troškovno učinkoviti, besplatni i jednostavni alati, informacije, smjernice i savjeti.

1.9. Što se tiče smjernice br. 8, „Promicanje jednakih prilika za sve, poticanje socijalnog uključivanja te suzbijanje siromaštva”, treba se boriti protiv svih oblika diskriminacije. Socijalnu i zdravstvenu zaštitu potrebno je pružiti svima. Promicanje sudjelovanja žena u radnoj snazi, kao i aktivnog starenja za sve, trebalo bi poduprijeti odgovarajućim mjerama kao što su pristup kvalitetnim javnim uslugama i pristojni uvjeti rada za sve. U smjernicama za zapošljavanje trebalo bi uzeti u obzir i ciljeve socijalne zaštite kao što su potpuna i djelotvorna pokrivenost, primjerenost i transparentnost.

2. Kontekst

2.1. Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je da države članice svoje ekonomske politike i promicanje zapošljavanja moraju smatrati pitanjima od zajedničkog interesa te usklađivati svoje djelovanje u okviru Vijeća ( 1 ) . Člankom 148. UFEU-a propisano je da Vijeće usvaja smjernice za zapošljavanje. Smjernicama se formulira područje primjene i smjer usklađivanja politika država članica, a one služe i kao temelj za preporuke za pojedine zemlje u okviru postupka europskog semestra.

2.2. Smjernice za zapošljavanje i smjernice ekonomske politike prvi su put usvojene kao „objedinjeni paket” 2010. godine u okviru strategije Europa 2020. Godine 2018. smjernice za zapošljavanje usklađene su s načelima europskog stupa socijalnih prava. EGSO je već na samom početku pozdravio to usklađivanje ( 2 ) , no i tada i u više mišljenja koja su uslijedila ( 3 ) zatražio je da se u praksi učini više da se stup istinski ispuni i provede.

2.3. Budući da je europski semestar ažuriran kako bi se u njega integrirali ciljevi održivog razvoja UN-a, godišnji pregled rasta pretvoren je u godišnju strategiju održivog rasta, a sada se predlaže revizija smjernica za zapošljavanje.

2.4. Komisijin Prijedlog odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica donesen je 26. veljače 2020., prije početka koordinacije hitnih mjera za suzbijanje bolesti COVID-19. Neposredni cilj tijela javne vlasti mora biti osiguravanje prave ravnoteže između zaštite javnog zdravlja suzbijanjem širenja virusa i održavanja vitalne gospodarske aktivnosti.

2.5. ILO je upozorio da su posljedice bolesti COVID-19 na zapošljavanje „duboke, dalekosežne i dosad nezabilježene” ( 4 ) te da bi mogle dovesti do gubitka milijuna radnih mjesta, ali i do povećanja podzaposlenosti i broja siromašnih radnika. To uvelike premašuje posljedice financijske krize 2008. i 2009. godine. Smanjenje učinka ove krize ovisit će o tome koliko se političke odluke brzo i odlučno donose i provode.

2.6. EGSO je uvjeren da bi samo sveobuhvatni europski plan gospodarskog oporavka omogućio državama članicama EU-a, njihovim građanima, poduzećima i radnicima da se na najbolji mogući način suoče s posljedicama pandemije bolesti COVID-19 i izgrade održivije i otpornije europsko gospodarstvo ( 5 ) . Države članice trebale bi postići brzi dogovor o novom višegodišnjem financijskom okviru (VFO), čime bi se smanjila nesigurnost u pogledu financiranja ulaganja EU-a od 2021. godine.

2.7. Situacija drastično utječe na poduzeća i radnike u nizu gospodarskih sektora. Mnogim poduzećima, posebno mikropoduzećima, MSP-ovima i socijalnim poduzećima, prijeti insolventnost, a milijuni radnika izloženi su gubitku prihoda i riziku od otpuštanja ( 6 ) . U prosjeku oko 90 % MSP-ova prijavilo je da osjeća ekonomske posljedice i da očekuje povećanje stope nezaposlenosti u rasponu od 3 do 5 postotnih bodova ( 7 ) . Potrebne su ciljane mjere za podupiranje posebno pogođenih poduzeća i radnih mjesta u ključnim sektorima.

2.8. Zdravstvene radnike u Europi i diljem svijeta s pravom se slavi kao junake na prvoj liniji koji čine sve što je u njihovoj moći da spase ljudske živote, prečesto plaćajući vlastitim životom. Međutim, baš kao i u slučaju nastavnika, drugih radnika u javnom sektoru, njegovatelja koji žive u kućanstvu i pružatelja skrbi, u nekim ih se državama dovoljno ne cijeni zbog čega su bili najviše pogođeni mjerama štednje uvedenima nakon krize 2008. U budućnosti će biti ključno da ta ponovno otkrivena zahvalnost dovede do boljih uvjeta i nužnih ulaganja u javne službe, a posebice u sustav socijalne skrbi.

2.9. Kriza izazvana COVID-om 19 također jasno pokazuje postojeće strukturne probleme na europskim tržištima rada. I dalje postoje nejednakosti između radnika koji uživaju u pogodnostima stabilnijih i sigurnijih oblika zapošljavanja i onih koji rade u prekarnim oblicima zapošljavanja. Da bi se odgovorilo na brze promjene u svijetu rada i poslodavci i radnici moraju biti fleksibilni, a u tome im se mora pomoći promicanjem sigurnosti i pravednih radnih uvjeta u svim oblicima rada.

2.10. Mnogi radnici koji se obično smatraju niskokvalificiranima i zbog toga su slabo plaćeni zapravo su ključni za normalno odvijanje naših života te često izlažu riziku i sebe i svoje najmilije.

2.11. Ti radnici, koji su ionako najugroženiji u pogledu pristupa i sudjelovanja na tržištu rada, istodobno su izloženi i većem riziku od isključenja iz njega. Među njima su žene, mladi, osobe s invaliditetom i druge skupine koje se suočavaju s diskriminacijom na radnom mjestu, poput migranata i Roma. Pojedini radnici, osobito žene, prisiljeni su napustiti svoj posao kako bi skrbili za djecu i ostale članove obitelji.

2.12. Glavna je preokupacija europskih poduzeća zadržati svoj položaj na tržištu, a time i radna mjesta milijuna radnika. Poduzeća i socijalni partneri pronalaze pragmatična rješenja (prilagodba poslovnih planova, uvođenje kratkih radnih programa, rad na daljinu i druge fleksibilne alternative) i stvaraju uvjete za obuku na daljinu na razini poduzeća.

2.13. S obzirom na takav razvoj događaja, usklađivanje politika zapošljavanja Europske unije mora se prilagoditi novoj i dosad nezabilježenoj situaciji. Prijedlog Komisije za Uredbu Vijeća o uspostavi europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) nakon izbijanja bolesti COVID-19 ( 8 ) dobrodošla je inicijativa za pružanje hitne potpore radnicima i poduzećima. Ako se počne brzo provoditi, ublažit će negativne posljedice na svijet rada i potaknuti stvaranje uvjeta za brzi oporavak. Iako je nejasno koliko će dugo ova izvanredna krizna situacija izazvana bolešću COVID-19 trajati, jasno je da će se njezine posljedice još dugo osjećati. Stoga bi i smjernice za zapošljavanje za 2020. trebalo prilagoditi novonastaloj situaciji.

2.14. Smjernice za zapošljavanje trebale bi biti stabilne tijekom dužeg razdoblja i primjenjivati se na sve države članice, uzimajući u obzir različite nacionalne okolnosti. Međutim, s obzirom na aktualnu pandemiju bolesti COVID-19 zbog koje su već zabilježeni znaci gospodarske i socijalne krize s ozbiljnim i dugotrajnim posljedicama na europska tržišta rada, trebalo bi razmotriti mogućnost da se ove godine usvoji dodatna smjernica za zapošljavanje u izvanrednim i kriznim situacijama kako bi države članice EU-a svoje politike zapošljavanja mogle podvrgnuti prilagodbi potrebnoj za prevladavanje ove nezabilježene situacije. Postojeću otvorenu metodu koordinacije trebalo bi dodatno poboljšati kako bi se državama članicama pružila potpora u ocjenjivanju napretka reformi i poboljšanju uspješnosti njihovih politika zapošljavanja i nacionalnih sustava socijalne zaštite.

2.15. Ta smjernica za zapošljavanje u vrijeme bolesti COVID-19 mogla bi upućivati na učinkovite privremene mjere potrebne za ublažavanje posljedica krize, kao što su skraćeno radno vrijeme, potpora dohotku, produljenje bolovanja, odgoda plaćanja socijalnih doprinosa poslodavaca, predujma poreza na dohodak i PDV-a te promicanje rada na daljinu (uz poštovanje odgovornosti poslodavaca za zdravlje i sigurnost zaposlenika).

2.16. U kontekstu krize izazvane COVID-om 19, EGSO koristi priliku da u ovom mišljenju iznese primjedbe i preporuke u vezi s rješavanjem dosad neviđenih poremećaja na tržištima rada u sve većem broju zemalja, prouzročenih djelomičnom obustavom društvenog i gospodarskog života radi borbe protiv virusa. Zbog te situacije države članice EU-a morat će prilagoditi svoje politike zapošljavanja.

3. Opće napomene

3.1. EGSO upućuje na prethodna mišljenja o smjernicama za zapošljavanje te ponavlja neka i dalje aktualna stajališta iz tih mišljenja: — Potrebno je uložiti veće napore kako bi se ulagalo u otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i kako bi se riješio problem nesigurnih radnih mjesta jer to ujedno koči produktivnost (9). — EU i njegove države članice moraju uložiti dodatne napore u uklanjanje razlika. Uzlazna konvergencija transverzalno je načelo o kojem se mora voditi računa i koje se mora integrirati u sve politike EU-a (10). — EGSO ponavlja svoj poziv na uvođenje odgovarajućeg paketa mjera za socijalna ulaganja kao dio europskog programa za rast i ulaganja u vrijednosti od 2 % BDP-a (11). — U sve smjernice treba uključiti odredbe o rodnoj ravnopravnosti, a pri rješavanju pitanja razlike u primanjima između spolova iznimno se usredotočiti na temu niskih plaća (12). — U brojnim mišljenjima višestruko je potvrđena strategija socijalnog uključivanja osoba s invaliditetom, migranata i Roma. — Dobro funkcioniranje socijalnog dijaloga odlučujuće je za postizanje uzlazne socijalne konvergencije i pristupa kvalitetnim radnim mjestima, kvalifikacijama i kompetencijama, kao i za poboljšanje oblikovanja i provedbe reformi koje proizlaze iz tih ciljeva (13). — Jedini način za izgradnju ravnopravnijih društava jest stvaranje uključivijeg i održivijeg rasta i inkluzivnijih i održivijih radnih mjesta u kombinaciji s većom produktivnošću i konkurentnošću kako bi se stanovništvu zajamčili pristojni radni uvjeti, dostatne plaće i mirovine i mogućnost da ostvaruje svoja prava (14). — Odbor je u jednom od svojih mišljenja o stupu socijalnih prava (15) skrenuo pozornost i na potrebu za poboljšanjem pregleda pokazatelja te potrebu za gospodarskim i socijalnim europskim semestrom. Od presudne je važnosti odnos između nadzora makroekonomskih pitanja i politika zapošljavanja te socijalnih politika. — Ipak, EGSO smatra da je unatoč napretku u pogledu stupa socijalnih prava i integraciji smjernica za zapošljavanje u opće smjernice ekonomskih politika i dalje zamjetna neusklađenost između tih dvaju paketa smjernica. EGSO pozdravlja ažuriranje smjernica, koje je bilo nužno zbog uključivanja ciljeva održivog razvoja u europski semestar.

3.2. EGSO ponovno ističe potrebu da se pri oblikovanju politika kojima se uređuju tržište rada i socijalna prava usklađuju međusobno povezane dimenzije konkurentnosti, produktivnosti i socijalne održivosti odnosno prava radnika. U svim politikama koje provode europske, nacionalne i lokalne institucije trebalo bi predvidjeti odgovarajuću ravnotežu između gospodarske, socijalne i okolišne održivosti ( 16 )

3.3. Politike zapošljavanja ključne su za gospodarski i socijalni razvoj EU-a kao cjeline i njegovih država članica. Smjernice za zapošljavanje imaju važnu ulogu jer potiču Komisiju, nacionalne vlade, poslodavce i sindikate da se zajednički posvete modernizaciji politika zapošljavanja i sustava socijalne zaštite radi prilagodbe promjenjivom gospodarskom i društvenom kontekstu u Europi.

3.4. Europski stup socijalnih prava mogao bi biti sredstvo za promicanje uzlazne konvergencije te boljih životnih i radnih uvjeta u cijelom EU-u. Budućnost tržišta rada trebala bi biti ključna tema u raspravama o stupu socijalnih prava, koje bi trebale biti usmjerene na veliku preobrazbu tržišta rada koja je u tijeku pa je potrebna koherentna europska strategija zapošljavanja koja bi obuhvatila sljedeće teme: — ulaganja i inovacije, — zapošljavanje i stvaranje kvalitetnih radnih mjesta, — pravedne radne uvjete za sve, — pravednu i bezbolnu tranziciju koju podupiru aktivne politike tržišta rada, — jednake mogućnosti za sve, — uključivanje svih dionika, a posebno socijalnih partnera, — ulaganje u sustave obrazovanja i osposobljavanja radi pružanja visokokvalitetnog i uključivog obrazovanja, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, cjeloživotno učenje, usavršavanje i prekvalifikaciju kako bi se u obzir uzeli zahtjevi u pogledu digitalnih i zelenih vještina.

3.5. Učinkovita provedba europskog stupa socijalnih prava u državama članicama bit će moguća samo ako budu dostupna dostatna financijska sredstva za ulaganje u socijalne politike usmjerene na provedbu prava i načela u okviru određenih političkih inicijativa. U tu bi svrhu trebalo primijeniti mehanizme kao što su Europski socijalni fond i Europski fond za strateška ulaganja ( 17 )

3.6. Povećanje nezaposlenosti predstavlja osobito velik izazov za većinu zemalja. Posljedice krize izazvane bolešću COVID-19 iziskuju veće napore u vidu aktivnih politika tržišta rada no što je slučaj u uobičajenim okolnostima. Potrebno je učiniti više kako na razini EU-a tako i na nacionalnoj razini.

3.7. U skladu s načelima europskog stupa socijalnih prava smjernice za zapošljavanje mogu biti važno sredstvo za izradu i provedbu politika i mjera država članica za ublažavanje gospodarskih i društvenih posljedica krize izazvane bolešću COVID-19 u kratkoročnom razdoblju te za izlazak iz krize bez narušavanja radnih prava ili gubitka konkurentnosti. To se može koordinirati u okviru europskog semestra. Za smjernice za zapošljavanje prioritet bi trebao biti promicanje socijalnog dijaloga. Na svim razinama treba osigurati snažan socijalni dijalog kako bi se na posljedice krize odgovorilo na socijalno i gospodarski održiv način.

3.8. Zadržavanje radnih mjesta i odgovarajuća plaća za rad sa skraćenim radnim vremenom u tom su pogledu i za poslodavce i za zaposlenike bolje rješenje od otpuštanja. Promicanje i financiranje takvih instrumenata tržišta rada na razini EU-a u velikoj bi mjeri doprinijeli stabiliziranju gospodarskog i društvenog života u ovim iznimnim okolnostima.

3.9. U tom je kontekstu EGSO pozdravio pokretanje instrumenta SURE ( 18 ) koji je najavila Europska komisija, a koji je osmišljen za pružanje financijske potpore uvođenju skraćenog radnog vremena, mehanizama naknade za dohodak i drugih mjera usmjerenih na sprečavanje nezaposlenosti koja prijeti zbog pandemije bolesti COVID-19.

3.10. Kad je riječ o smjernicama za države članice o načinu primjene tog instrumenta, EGSO poziva Komisiju da zajamči barem sljedeće: a) da sve države članice uvedu skraćeno radno vrijeme ili slične mjere, b) da te mjere obuhvaćaju sve radnike, sektore i poduzeća, c) da se sredstva isplaćuju po mogućnosti poduzećima koja ulažu veće napore u izbjegavanje otpuštanja i d) da socijalni partneri budu u potpunosti uključeni u osmišljavanje, razvoj i provedbu programa na nacionalnoj i sektorskoj razini i razini poduzeća, a da EU dodjeljuje odgovarajuća sredstva za pomoć državama članicama pri provedbi potrebnih mjera.

3.11. U svojoj nedavnoj zajedničkoj izjavi o bolesti COVID-19 ( 19 ) europski socijalni partneri pozvali su na poduzimanje svih napora kako bi se radnicima, poduzećima, gospodarskim subjektima i javnim službama pomoglo da prebrode krizu i po njezinom završetku nastave obavljati svoje djelatnosti te kako bi se u međuvremenu radnike zadržalo na njihovim radnim mjestima, osigurala zaštita od nezaposlenosti i gubitka prihoda te smanjili financijski gubici.

3.12. Socijalni partneri potiču vlade da posebno odobre mjere kojima se predviđa: — izbjegavanje narušavanja jedinstvenog tržišta, uključujući zabrane i ograničenje izvoza, i to posebice izvoza medicinske opreme i lijekova, te sprečavanje zatvaranja granica za protok dobara; očuvanje svih vrsta prijevoza tereta jedan je od prioriteta EU-a, koji ima ključnu ulogu i u informiranju o mjerama koje se poduzimaju u državama članicama te koordinaciji tih mjera; — poticanje potrošnje i ulaganja država članica, posebno u pogledu povećanja broja osoblja, količine opreme i sredstava nacionalnih zdravstvenih službi, sustava socijalne zaštite i drugih usluga od općeg interesa; — mobilizacija neiskorištenih strukturnih fondova i drugih fondova EU-a kako bi se državama članicama pružila potpora u osiguravanju financijske potpore i potpore dohotku za nezaposlene radnike ili radnike koji su privremeni tehnološki višak; — koordinirana intervencija proračuna EU-a, ESB-a, EIB-a i nacionalnih razvojnih banaka radi osiguranja financijske potpore i pristupa kreditima za poduzeća, posebno sve vrste MSP-ova, pogođena karantenom i izvanrednim mjerama; — aktiviranje Fonda solidarnosti za prirodne katastrofe i svih drugih sredstava dostupnih na razini EU-a prilagodbom trenutno nedostatnih proračunskih sredstava; — uzimanje u obzir nastojanja Europske komisije da uvede potpunu fleksibilnost u pogledu pravila o državnim potporama.

3.13. Države članice trebale bi u oblikovanje i provedbu nacionalnih mjera uključiti nacionalne socijalne partnere.

3.14. Komisija i države članice moraju osigurati da financijska potpora dopre do poduzeća (a posebno svih vrsta MSP-ova) i svih radnika, uključujući i onih najranjivijih, zaposlenih na prekarnim radnim mjestima.

3.15. Plan Komisije da bude fleksibilnija u primjeni pravila o fiskalnoj politici i državnim potporama ključan je za pružanje potpore javnim službama, koje su napregnute do krajnjih granica, te poduzećima i radnicima pogođenima krizom.

3.16. Sredstva EU-a uložena u zaštitu radnika i poduzeća od najgorih posljedica krize trebala bi se smatrati nadopunom sredstava koja u tu svrhu izdvajaju države članice.

3.17. Europa zaštitom svojih građana, radnika i poduzeća mora pokazati odgovornost, solidarnost i učinkovitost u rješavanju ove krizne situacije.

4. Posebne napomene

4.1. Smjernice za zapošljavanje mogu imati ulogu kompasa, što je također važno u krizi izazvanoj bolešću COVID-19, kada je pažnja većinom usredotočena na kratkoročne mjere. Želimo li postići održivu uzlaznu konvergenciju, dugoročnu perspektivu ne smijemo zanemariti čak ni u hitnim slučajevima.

4.2. Smjernica br. 5: Povećanje potražnje za radnom snagom

4.2.1. Dugoročno gledano, ova smjernica ne sadrži mjere koje učinkovito potiču potražnju za radnom snagom. Sve predložene mjere odnose se na prepreke za poduzeća i preusmjeravanje poreznog opterećenja kako bi se smanjio fiskalni teret rada. Ovaj je prijedlog kratkoročne prirode i ne vodi računa o političkim implikacijama smanjenja financijskih mogućnosti države.

4.2.2. U skladu sa smjernicom 5. države članice i dalje se potiču na promicanje „inovativnih oblika rada”. Iako novi oblici rada i inovacije pružaju mogućnosti za rast, EGSO je već istaknuo brojne izazove povezane s tom vrstom rada. Cilj smjernica za zapošljavanje trebao bi biti da se na temelju trendova povezanih s novim oblicima rada stvore pravedne mogućnosti zapošljavanja utemeljene na ravnoteži između nesmetane tranzicije na tržištu rada i odgovarajućih odredbi za sigurnost radnika ( 20 )

4.2.3. Treba pozdraviti poziv na uspostavu pravednih plaća bilo poboljšanjem mehanizama za zakonski propisane minimalne plaće, gdje oni postoje, bilo kolektivnim pregovaranjem. Uključivanje socijalnih partnera od ključne je važnosti i vrlo je pozitivno to što se u smjernicama kaže da bi države članice trebale „promicati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje s ciljem određivanja plaća”. EGSO trenutno radi na mišljenju o pristojnim minimalnim plaćama ( 21 )

4.2.4. Pozdravljamo to što se u smjernicama oporezivanje preusmjerava s rada na druge izvore, kao i novu specifikaciju. Međutim, postoji potreba za većom jasnoćom u pogledu drugih mogućih izvora. EGSO je usvojio mišljenja o pitanjima poput agresivnog poreznog planiranja, prijevare i utaje poreza ( 22 )

4.2.5. Ova bi smjernica trebala na samom kraju sadržavati prijedloge za povećanje učinkovitosti kolektivnih ugovora povećanjem područja njihove primjene. Jedan od iznimno važnih preduvjeta je i istodobno potpuno poštovanje načela supsidijarnosti i neovisne uloge socijalnih partnera ( 23 )

4.3. Smjernica br. 6: Poboljšanje ponude radne snage i pristupa zapošljavanju, vještinama i kompetencijama

4.3.1. Dobro je da se u smjernici govori o sveobuhvatnoj viziji kompetencija usklađenih s održivim proizvodnim sustavom. EGSO pozdravlja činjenicu da se u smjernicama države članice pozivaju da prilagode svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja te u njih ulažu kako bi osigurale visokokvalitetno i uključivo obrazovanje, među ostalim i strukovno obrazovanje i osposobljavanje.

4.3.2. EGSO potiče države članice da na najbolji način iskoriste mogućnosti koje im pružaju fondovi EU-a, što bi trebalo poduprijeti i nacionalnim sredstvima. EGSO poziva da se djelotvornijim europskim i nacionalnim strategijama osigura održivo financiranje prekvalifikacije i usavršavanja za sve odrasle osobe, pri čemu se poseban naglasak stavlja na pružanje djelotvorne potpore radnicima i nezaposlenima posredstvom javnih službi za zapošljavanje, poduzeća, individualnih računa za osposobljavanje i drugih mogućnosti dostupnih na nacionalnoj razini. S obzirom na učinak izbijanja bolesti COVID-19, možda će biti potrebno poduzeti hitne mjere kako bi se ponuda radne snage prilagodila trenutačnim potrebama i zahtjevima. Primjerice, poduzeća u uslužnom sektoru mogla bi svoje osoblje privremeno dati na posudbu zdravstvenom sektoru.

4.3.3. EGSO predlaže Europskoj komisiji da u smjernici za zapošljavanje br. 6. uspostavi ambicioznije pokazatelje i referentna mjerila za sudjelovanje odraslih u obrazovanju i za pristup zaposlenika osposobljavanju, kao i pokazatelje za javna i privatna ulaganja u strukovno obrazovanje i osposobljavanje te da razmotri i iziskuje pravo radnika na plaćeni dopust za osposobljavanje ( 24 )

4.3.4. Prekvalifikacija i stjecanje dodatnih vještina bit će ključni za prilagodbu tržišta rada u vrijeme krize izazvane bolešču COVID-19, ali i za to da Europa iz te krize izađe jača i konkurentnija. Države članice trebale bi uz potporu Europskog socijalnog fonda uspostaviti ili ojačati mehanizme i sustave za potporu pri promjeni radnih mjesta. Svrha tih mehanizama jest stvarati mogućnosti za ponovno zapošljavanje, sprječavati otpuštanja koja dovode do dugotrajne nezaposlenosti, ali i otvarati mogućnosti za nova radna mjesta i različite procese stvaranja radnih mjesta.

4.3.5. Bolje razumijevanje promjenjive prirode rada i radnih odnosa u digitalnom dobu trebalo bi dovesti do djelotvornijih politika zapošljavanja EU-a. Pandemija bolesti COVID-19 dovela je do toga da više ljudi nego ikad prije radi na daljinu. Rad na daljinu ne odgovara svim okolnostima i položajima, ali ako se odvija ispravno, može biti važan za osiguravanje fleksibilnosti radnog vremena kako bi se radnicima pomoglo da postignu bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života, što može biti i u interesu poduzeća. Od ključne je važnosti osigurati odgovarajuće zdravstvene mjere i mjere zaštite (primjerice poštovanje radnog vremena) i to ne samo na radnom mjestu već i u kontekstu rada na daljinu. Potrebna su i dodatna istraživanja i ulaganja u pogledu mjera za suočavanje s novim rizicima i rizicima u nastajanju, uključujući stres i ostale psihosocijalne rizike.

4.3.6. Kako bi se ostvarila potpuna digitalna pismenost svih nastavnika i učenika, ali i građana, uključujući i one iz marginaliziranih područja, potrebno je ulaganje odgovarajućih javnih sredstava i zapošljavanje stručnog tehničkog osoblja. Od ključne je važnosti svim osobama izloženima riziku zajamčiti pristup internetu, osigurati im poduku u digitalnoj pismenosti te im pružiti priliku da ostvare svoja prava i pristup socijalnim uslugama.

4.3.7. EGSO je već istaknuo da tijekom osposobljavanja treba očuvati dostojne prihode. Potrebno je razmotriti i instrumente koji se koriste u nekim državama članicama EU-a kako bi dobre prakse u području minimalnih standarda u pogledu prava na dopust za stručno osposobljavanje postale standardna praksa i u drugim državama članicama.

4.3.8. U pogledu potpora za nezaposlene, a s obzirom na povećani broj dugotrajno nezaposlenih radnika, u smjernicama za zapošljavanje valjalo bi razmotriti potrebu ranog djelovanja kako bi se izbjegle štetne posljedice neuključenosti u tržište rada. Područje primjene naknada za nezaposlenost i njihova razina moraju biti dostatni. Neki nacionalni sustavi nisu dovoljno fleksibilni u pogledu kvalifikacija, a naknade su preniske. EGSO je stoga nedavno pozvao na uvođenje europskih mjera usmjerenih na uvođenje minimalnih standarda za nacionalne sustave u slučaju nezaposlenosti ( 25 )

4.3.9. Pored olakšavanja zapošljavanja za sve oblike rada, u središtu dugoročne vizije zapošljavanja u EU-u trebalo bi biti planiranje kvalitetnih radnih mjesta.

4.4. Smjernica br. 7: Poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga

4.4.1. Poziv na borbu za transparentne i predvidljive uvjete rada kojima bi se spriječila segmentacija i zapošljavanje na prekarnim radnim mjestima te potaknuo prelazak na ugovore na neodređeno vrijeme pozitivan je znak. Isto vrijedi i za jačanje sposobnosti socijalnih partnera za kolektivno pregovaranje. Smjernice za zapošljavanje trebale bi biti usmjerene i na promicanje kolektivnog pregovaranja i osiguravanje prava svih radnika na slobodan pristup sindikalnom zastupanju i njegovo organiziranje.

4.4.2. Odredbe o pristupu nepristranom rješavanju sporova u ovoj smjernici trebale bi se primjenjivati općenito, a ne samo u slučaju „neopravdanog otkaza”. Međutim, u slučaju neuspješnog alternativnog rješavanja sporova treba poštovati pravo stranaka na pristup sudovima ( 26 )

4.4.3. U usporedbi sa sadašnjim smjernicama za zapošljavanje, u Komisijinu prijedlogu pozitivno je i to što se naglasak stavlja na pravedne uvjete za mobilne radnike i što se upućuje na borbu protiv diskriminacije i iskorjenjivanje siromaštva zaposlenih. Bit će važno da države članice pri provedbi mjera za ublažavanje učinka pandemije izazvane bolešću COVID-19 (npr. zatvaranje granica) vode računa o mobilnim radnicima, uključujući i pogranične radnike.

4.4.4. U ovoj smjernici ne spominje se potreba za boljom sigurnošću i zdravljem na radu. U kontekstu pandemije izazvane bolešću COVID-19 zdravo i sigurno radno mjesto ključno je za borbu protiv zaraze virusom i njegova širenja te širenja drugih bolesti. Poslodavci moraju preuzeti odgovornost za zdravlje i sigurnost svojih radnika, njima i njihovim predstavnicima pružiti odgovarajuće informacije te provesti procjenu rizika i poduzeti mjere prevencije. U zaštiti radnika, njihovih obitelji i društva u cjelini moraju sudjelovati svi: i javna tijela, i poduzeća, i zaposlenici, i socijalni partneri Radi boljeg funkcioniranja tržišta rada države članice trebale bi ulagati u zdravlje i sigurnost na radu i osigurati odgovarajuća sredstva i odredbe za inspektorate rada ili predstavnike sindikata u području zdravlja i sigurnosti, kao i potporu za poslodavce.

4.4.5. Većina malih i mikropoduzeća raspolaže ograničenim financijskim i upravljačkim resursima, pa bi im stoga trebalo osigurati praktičnu i prilagođenu financijsku potporu za programe sigurnosti i zdravlja na radu kako bi mogli prilagoditi radna mjesta i brzo uvesti nove postupke i prakse za zaštitu radnika. Inspektori rada, Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA), Europska poduzetnička mreža i nadležna tijela na nacionalnoj razini mogu ponuditi praktičnu potporu kao što su troškovno učinkoviti, besplatni i jednostavni alati, informacije, smjernice i savjeti.

4.4.6. EGSO predlaže da se više radi na promicanju izgradnje sposobnosti socijalnih partnera u socijalnom dijalogu, osiguranju ulaganja u strukture kojima se socijalni dijalog podupire i promicanje zakonodavnih postupaka kojima se on promiče. Postoje zemlje u kojima je socijalni dijalog manje razvijen i zemlje koje su zbog krize nazadovale u tom području. Pozdravljamo nastojanja Europske komisije da poboljša suradnju sa socijalnim partnerima u kontekstu europskog semestra. S obzirom na središnju ulogu socijalnog dijaloga u ostvarivanju ciljeva europskog stupa socijalnih prava i provedbi smjernica za zapošljavanje i preporuka za pojedine zemlje, EGSO ponovo poziva na uspostavu socijalnog dijaloga u svim državama članicama i potiče sve političke dionike na nacionalnoj i europskoj razini da osnaže strukture za kolektivno pregovaranje na svim razinama. Usto, Komisija je postigla napredak u pogledu uključivanja civilnog društva u izvješća za pojedine zemlje, što je potrebno pozdraviti i proširiti.

4.5. Smjernica br. 8: Promicanje jednakih prilika za sve, poticanje socijalnog uključivanja te suzbijanje siromaštva

4.5.1. Pokrivenosti stanovništva socijalnom zaštitom pristupa se u svjetlu demografskih izazova i potrebe da radnici dulje rade. U smjernicama za zapošljavanje trebalo bi uzeti u obzir i ciljeve poput potpune i djelotvorne pokrivenosti, primjerenosti i transparentnosti.

4.5.2. Rodna ravnopravnost može se postići samo većim sudjelovanjem žena na svim razinama tržišta rada, kako u smislu stopa zaposlenosti tako i u smislu povećanja broja njihovih prosječnih radnih sati. Treba poduzeti daljnje mjere za uklanjanje prepreka zapošljavanju žena (primjerice, nedostatak pristupačne i dostupne skrbi) i uklanjanje rodnih razlika u plaćama. Da bi se to ostvarilo, potrebno je ukloniti razne strukturne prepreke na europskoj i nacionalnoj razini, među ostalim povećanim ulaganjem u kvalitetne javne usluge i mjere za rješavanje pitanja transparentnosti plaća. Poduzetništvo može ženama pružiti priliku da steknu ekonomsku neovisnost, ponuditi im kvalitetna radna mjesta i uspješnu karijeru, osloboditi ih od siromaštva i socijalne isključenosti te doprinijeti uravnoteženijoj rodnoj zastupljenosti u donošenju odluka.

4.5.3 Za osobe s invaliditetom posebno je važno da se pristup tržištu rada olakša uklanjanjem diskriminacijskih praksi. Potrebna je odgovarajuća potpora službi za zapošljavanje i javnih kampanja za suzbijanje predrasuda i promicanje nediskriminacije osoba s invaliditetom. U pogledu pristupa osoba s invaliditetom uslugama treba voditi računa ne samo o samostalnom životu, već i pristupačnosti.

4.5.4 Kako bi se zdravstvena zaštita osigurala svima, potrebno je pobrinuti se za održivo, učinkovito, cjenovno pristupačno i dostupno pružanje kvalitetnih usluga zdravstvene zaštite i primjerena financijska sredstva za odgovarajuću obuku zdravstvenih radnika.

4.5.5 Kad je riječ o aktivnom starenju, potrebni su konkretni prijedlozi kako bi se izbjeglo promicanje politika neprimjerenih starijim radnicima. Kao što su se složili europski socijalni partneri u Autonomnom okvirnom sporazumu socijalnih partnera o aktivnom starenju i međugeneracijskom pristupu ( 27 ) , aktivno starenje „odnosi se na optimizaciju mogućnosti za radnike svih dobnih skupina da rade u kvalitetnim, proizvodnim i zdravim uvjetima do zakonske dobi za umirovljenje, na temelju uzajamnih obveza i motivacije poslodavaca i radnika”.

4.5.6. EGSO je u brojnim mišljenjima u tom pogledu naglasio i potrebu za promicanjem međugeneracijske solidarnosti popraćene učinkovitim politikama rasta i zapošljavanja. Trebamo stvarnu politiku „aktivnog starenja”, dobre radne uvjete, propise o zdravlju, sigurnosti i radnom vremenu te povećano sudjelovanje u cjeloživotnom učenju. Trebamo dodatno povećati stope zaposlenosti starijih osoba koje često moraju ranije prestati s radom zbog zdravstvenih problema, intenziteta posla, prijevremenih otpuštanja i nedostatka mogućnosti za obuku ili vraćanje na tržište rada ( 28 )

Bruxelles, 7. svibnja 2020. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Članak 146. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

(2) SL C 237, 6.7.2018., str. 57.

(3) SL C 14, 15.1.2020., str. 1.

(4) Vidjeti ILO Monitor, 2. izdanje: COVID-19 and the world of work („COVID-19 i svijet rada”).

(5) Vidjeti deklaraciju EGSO-a „Odgovor EU-a na izbijanje bolesti COVID-19 i potreba za nezapamćenom razinom solidarnosti među državama članicama”.

(6) Udruga SMEunited, A view on the COVID impact on and support measures for SMEs („Stajalište o učinku COVID-a na MSP-ove i mjere podrške koje im se pružaju”); BusinessEurope, Videokonferencija članova Europskog vijeća od 23. travnja 2020. – Dopis Pierrea Gattaza i Markusa J. Beyrera predsjedniku Europskog vijeća Charlesu Michelu.

(7) Udruga SMEunited, A view on the COVID impact on and support measures for SMEs.

(8) COM(2020) 139 final

(9) SL C 282, 20.8.2019., str. 32., točka 3.1.4.

(10) SL C 282, 20.8.2019., str. 32., točka 1.7.

(11) SL C 237, 6.7.2018., str. 57., točke 1.3 i 4.3.

(12) SL C 237, 6.7.2018., str. 57., točka 1.13.

(13) SL C 282, 20.8.2019., str. 32., točka 3.3.1.

(14) SL C 282, 20.8.2019., str. 32., točka 3.4.1.

(15) SL C 81, 2.3.2018., str. 145.

(16) SL C 282, 20.8.2019., str. 32., točka 1.3.

(17) SL C 282, 20.8.2019., str. 32., točka 3.5.5.

(18) Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) uslijed izbijanja bolesti COVID-19.

(19) Zajednička izjava europskih socijalnih partnera o bolesti COVID-19.

(20) SL C 237, 6.7.2018., str. 57., točka 5.1.

(21) Mišljenje EGSO-a o temi „Pristojne minimalne plaće diljem Europe” (SOC/632) (u izradi)

(22) SL C 237, 6.7.2018., str. 57.; SL C 129, 11.4.2018., str. 1.

(23) SL C 237, 6.7.2018., str. 57., točka 5.5.

(24) Mišljenje SOC/629 o temi „Održivo financiranje cjeloživotnog učenja i razvoja vještina u kontekstu nedostatka kvalificirane radne snage” (razmatračko mišljenje na zahtjev hrvatskog predsjedništva) (SOC/629) (vidjeti stranicu 8 u ovome SL-u).

(25) SL C 97, 24.3.2020., str. 32.

(26) SL C 237, 6.7.2018., str. 57., točka 5.9.

(27) European social partners' autonomous framework agreement on active ageing and an inter-generational approach („Autonomni okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o aktivnom starenju i međugeneracijskom pristupu”).

(28) SL C 237, 6.7.2018., str. 57., točka 5.9 i Mišljenje „Promjena svijeta rada i dugovječnost/starenje stanovništva – Preduvjeti za ostanak radnika u novom svijetu rada” (SL C 14, 15.1.2020., str. 60.)