1. Uvod: predanost EU-a održivom razvoju

Održivi razvoj dugo je u samom središtu europskog projekta. U Ugovorima EU-a potvrđene su njegove gospodarske i socijalne dimenzije te dimenzije zaštite okoliša prema kojima je potrebno objedinjeno djelovati. EU je predan razvoju kojim se odgovara na potrebe današnjice, a da se pritom ne umanji sposobnost budućih generacija da odgovore na vlastite potrebe. Dostojanstven život za sve u okviru ograničenja planeta, u kojem su usklađeni gospodarsko blagostanje i učinkovitost, miroljubiva društva, socijalna uključenost i odgovornost za zaštitu okoliša suština je održivog razvoja.

Danas su europska društva suočena s brojnim izazovima održivosti, od nezaposlenosti mladih do starenja stanovništva, klimatskih promjena, onečišćenja, održivih izvora energije te migracija. Moramo rješavati postojeće izazove i pripremati se za budućnost i pritom se prilagođavati brzini i složenosti globalnih promjena, ali i potrebama sve brojnijeg svjetskog stanovništva. Da bismo očuvali europski socijalni model i socijalnu koheziju nužno je ulagati u mlade ljude, poticati uključiv i održiv rast, uklanjati nejednakosti i dobro upravljati migracijama. Provedbom odgovornih fiskalnih politika i reformi osnažuje se održivost našeg zdravstvenog i mirovinskog sustava. Da bismo očuvali naša prirodna bogatstva važno je ubrzati prelazak na niskougljično kružno gospodarstvo na koje klimatske promjene ne utječu i koje se učinkovito koristi svojim resursima. Da bi ti izazovi postali prilike za nove poslove i nova radna mjesta, potrebna je intenzivna suradnja u području istraživanja i razvoja.

EU je već u dobrom položaju jer je uspješno ostvario visoku razinu gospodarskog razvoja, socijalnu koheziju, demokratska društva i predanost održivom razvoju čvrsto utemeljenu u europskim Ugovorima. Prema Ugovoru o Europskoj uniji Unija osigurava koherentnost među različitim područjima svojeg vanjskog djelovanja, kao i između njih i svojih drugih politika.

U mandatu aktualne Komisije održivi je razvoj postao glavna sastavnica ključnih međusektorskih projekata, sektorskih politika i inicijativa. Prethodna Strategija EU-a za održivi razvoj pokrenuta je u 2001., revidirana u 2006. te ocijenjena u 2009. Od 2010. održivi razvoj povezan je sa strategijom Europa 2020., koju je aktualna Komisija potvrdila i koja je posvećena obrazovanju i inovacijama („pametna”), niskim emisijama ugljika, prilagodbi klimatskim promjenama i utjecaju na okoliš („održiva”) te otvaranju novih radnih mjesta i smanjenju siromaštva („uključiva”).

1.1. Program održivog razvoja do 2030. i ciljevi održivog razvoja

U cijelom je svijetu 2015. obilježena kao prijelomna godina za održivi razvoj. Na 70-om zasjedanju Opće skupštine UN-a održanom 25. rujna 2015. svjetski su vođe donijeli okvir svjetskog održivog razvoja: Program održivog razvoja do 2030. u čijem su središtu ciljevi održivog razvoja. Iste su godine doneseni pariški klimatski sporazum (COP21) i Akcijski plan iz Addis Abebe, kao sastavni dio Programa održivog razvoja do 2030., te Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa.

EU je znatno pridonio oblikovanju globalnog Programa održivog razvoja do 2030. koji je potpuno usklađen s vizijom Europe i sada je postao svjetski plan za održivi razvoj na svjetskoj razini. Programom održivog razvoja do 2030. potvrđuje se obveza da se do 2030. iskorijeni siromaštvo i postigne održivi razvoj u cijelom svijetu i da se to odnosi na sve. Svih 17 ciljeva održivog razvoja i s njima povezanih 169 kratkoročnih ciljeva globalne su naravi, univerzalno su primjenjivi i uzajamno povezani. Sve razvijene i nerazvijene zemlje dijele odgovornost za ostvarenje ciljeva održivog razvoja. Programom održivog razvoja do 2030. ujednačeno su obuhvaćene tri dimenzije održivog razvoja – gospodarska i socijalna dimenzija te dimenzija zaštite okoliša i njime je po prvi put postignut međunarodni konsenzus o tome da mir, sigurnost, pravosuđe za sve i socijalna uključenost nisu samo pojedinačni ciljevi nego i da se uzajamno osnažuju.