PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta o prijelaznim aranžmanima ZPP-a i višegodišnjem financijskom okviru

Pričuva za krizne situacije

Od uspostave 2014., pričuva za krize u poljoprivrednom sektoru nikad nije aktivirana zbog mehanizma financijske discipline predviđenog člankom 25. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, prema kojem se sredstva za tu pričuvu na početku svake godine mobiliziraju iz ukupnog iznosa izravnih plaćanja. Neiskorištena sredstva vraćaju se u izravna plaćanja na kraju godine. Stoga pričuva nikad nije iskorištena kako bi se izbjeglo uskraćivanje sredstava poljoprivrednicima.

S obzirom na to da je njezina svrha pomoći poljoprivrednicima suočenima s nestabilnošću cijena ili tržišta, činjenica da pričuva nikad nije aktivirana dokaz je ograničenja njezine financijske strukture i funkcioniranja. Znatni poremećaji na tržištu kao posljedica sve učestalijih nepovoljnih ekonomskih, klimatskih i zdravstvenih uvjeta ukazuju na hitnu potrebu za potpuno funkcionalnom pričuvom za krizne situacije, koja se može aktivirati i staviti na raspolaganje kako bi se reagiralo na učinkovit način.

Europski parlament ističe da bi u cijelosti financirana pričuva za krizne situacije, koja je isprva trebala iznositi 400 milijuna EUR povrh proračuna EFJP-a i EPFRR-a, te je kumulativna, što znači da se neiskorištena sredstva prenose i dodaju u narednu godinu tijekom programskog razdoblja, efikasnije funkcionirala i imala bolji učinak u pružanju pravodobne pomoći u kriznim situacijama i financiranju ciljanih mjera za pogođene sektore.

POSEI i otoci u Egejskom moru

Najudaljenije regije, kako je navedeno u članku 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, zbog svojeg zemljopisnog položaja, osobito udaljenosti, izoliranosti, male površine, nepovoljne topografije i klime, suočavaju se s posebnim socioekonomskim problemima povezanima s opskrbom hranom i poljoprivrednim proizvodima bitnima za potrošnju ili poljoprivrednu proizvodnju. U Uredbi (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđene su posebne mjere u poljoprivrednom sektoru za otklanjanje poteškoća uzrokovanih tom posebnom situacijom, na temelju tog članka Ugovora. Nadalje, posebnim mjerama za poljoprivredu u korist manjih egejskih otoka iz Uredbe (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća također se rješavaju isti problemi no na drugoj geografskoj lokaciji.

Važnost posebnih mjera i prilika u tim regijama i otocima opravdava razinu posebne potpore koja je ključna za uspješnu provedbu tih mjera. Stoga, uzimajući u obzir obveze koje je Komisija prethodno javno preuzela u pogledu tih regija i otoka, Europski parlament poziva na neometan nastavak vrlo uspješnih programa koji se provode na temelju uredbi (EU) No 228/2013 i (EU) No 229/2013 te na održavanje barem trenutačne razine potpore tim regijama i otocima. Na taj bi način Unija pokazala svoju solidarnost i predanost onim regijama i otocima koji su u posebno nepovoljnom položaju.

Izjava Europskog parlamenta o sektorskim organizacijama u najudaljenijim regijama

Njihova mala veličina i izoliranost čini lokalna tržišta u najudaljenijim regijama posebno osjetljivima na fluktuacije cijena povezane s uvoznim tokovima iz ostatka Unije ili iz trećih zemalja. Člankom 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) uvažavaju se posebne potrebe najudaljenijih regija i utvrđuju se temelji za zakonodavni okvir koji će im pomoći u nošenju s njihovim pojedinačnim situacijama. To se pitanje razrađuje u Uredbi (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. Konkretno, s obzirom na to da je upotreba sektorskih organizacija pokazala potencijal za zadovoljavanje posebnih potreba sektora poljoprivredne proizvodnje u najudaljenijim regijama, fleksibilnost u provedbi relevantnih odredbi Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u tim regijama već bi trebala biti dopuštena kako bi se u potpunosti iskoristila sredstva koja su tim regijama dodijeljena ovom Prijelaznom Uredbom. Stoga bi sektorske organizacije koje su priznate u skladu s člankom 157. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i smatraju se reprezentativnima trebale imati mogućnost poduzimanja potrebnih kolektivnih mjera kako bi osigurale da lokalna proizvodnja ostane konkurentna na dotičnim lokalnim tržištima i održiva. U tu svrhu, neovisno o člancima 28., 29. i 110. UFEU-a i članku 165. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i ne dovodeći u pitanje članak 164. te Uredbe i na temelju članka 349. UFEU-a kako ga tumači Sud Europske unije u svojoj presudi u spojenim predmetima od C-132/14 do C-136/14, Europski parlament naglašava važnost toga da se prouče svi prikladni instrumenti kako bi se dotičnim državama članicama omogućilo da, u kontekstu proširenih sektorskih sporazuma i nakon savjetovanja s dotičnim dionicima, obvežu pojedine subjekte ili skupine gospodarskih subjekata koji nisu članovi dotične sektorske organizacije, ali koji djeluju na dotičnom lokalnom tržištu, neovisno o njihovom podrijetlu, da toj organizaciji plate sve ili dio financijskih doprinosa koje plaćaju njezini članovi, pa čak i u slučajevima kada se prihodom od tih doprinosa financiraju mjere za održavanje samo lokalne proizvodnje ili kada se prilozi prikupljaju u drugoj fazi procesa u kojemu se proizvodi stavljaju na tržište.

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća o najudaljenijim regijama i manjim egejskim otocima

Europski parlament i Vijeće podsjećaju na:

— važnost posebnih mjera za najudaljenije regije, u skladu s člankom 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Uredbom (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, kojima se uzimaju u obzir posebne značajke tih regija;

— važnost posebnih mjera za poljoprivredu u korist manjih egejskih otoka uspostavljenih Uredbom (EU) br. 229/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te

— činjenicu da navedeno opravdava posebnu potporu tim regijama i otocima kako bi se provele odgovarajuće mjere.

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća o mehanizmima financiranja EU-a za POSEI i manje egejske otoke

Europski parlament i Vijeće ističu da su mjere za financiranje programa POSEI i manjih egejskih otoka uvrštene u ovu Prijelaznu uredbu za 2021. i 2022. iznimne, da odražavaju posebne okolnosti i ne predstavljaju presedan za buduće financiranje u okviru ZPP-a, ni za najudaljenije regije i manje egejske otoke, ni za izravna plaćanja.

Izjava Komisije o pravilima o stavljanju na tržište maslinovog ulja

Komisija prima na znanje politički dogovor postignut između Parlamenta i Vijeća o amandmanu Parlamenta 106. kojim se u Uredbu o ZOT-u umeće novi članak 167.a u pogledu sektora maslinova ulja. Komisija napominje da taj amandman koji su dogovorili Parlament i Vijeće nije u skladu s načelom kontinuiteta postojećih pravila na kojem se temelji prijelazna uredba, da je bitan te da su ga suzakonodavci uključili bez procjene učinka propisane točkom 15. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva. Komisija podsjeća na svoju obvezu održavanja učinkovitog tržišnog natjecanja u sektoru poljoprivrede i potpunog ostvarivanja ciljeva ZPP-a utvrđenih u članku 39. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Izjava komisije o plaćanjima za ANC

Komisija prima na znanje dogovor suzakonodavaca o tome da se sredstvima EURI-ja, ako su integrirana u EPFRR, mogu financirati plaćanja za područja s prirodnim ili drugim posebnim ograničenjima (plaćanja za ANC).

Komisija je već iznijela primjedbe u pogledu ograničenog doprinosa plaćanja za ANC okolišnim i klimatskim ciljevima, s obzirom na to da poljoprivrednici ne moraju primjenjivati nikakve posebne prakse da bi primili plaćanje. Zbog toga se uključivanje plaćanja za ANC u dio sredstava EURI-ja namijenjenih doprinosu okolišnim i klimatskim ciljevima ne bi trebalo smatrati presedanom tijekom pregovora o budućem ZPP-u.