Člankom 65. stavkom 1. drugim podstavkom Pravilnika o osoblju predviđeno je da se određeni iznosi na koje se u njemu upućuje i koji određuju osnovne plaće, različite naknade i koeficijente ažuriraju na godišnjoj osnovi u skladu s Prilogom XI. Komisija u svrhu obavještavanja u roku od dva tjedna nakon ažuriranja objavljuje te ažurirane iznose u Službenom listu EU-a, seriji C.

Ograničena prilagodba plaća i mirovina 2011. i 2012. te zamrzavanje primitaka od rada i mirovina 2013. i 2014., koje su usuglasili Europski parlament i Vijeće, doveli su do uštede od oko 3 milijarde EUR u višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014.–2020. i dugoročno od oko 500 milijuna EUR godišnje. Nadalje, posebne mjere koje nemaju izravan učinak na proračun, poput povećanja radnog vremena i smanjenja neplaćenog godišnjeg odmora, u institucijama vrijede otprilike 1,5 milijardi eura.

U razdoblju od 2004. do 2022. osoblje EU-a pretrpjelo je znatan gubitak u smislu realne kupovne moći. Tijekom tog razdoblja osoblje EU-a izgubilo je oko 11,7 % svoje kupovne moći zbog kombiniranog učinka reformi Pravilnika o osoblju u 2004. i rezova u usklađivanju plaća u 2013. Tijekom istog razdoblja nacionalni državni službenici u središnjim službama država članica izgubili su 3 %.

·podacima koji se odnose na proračunski učinak intermedijarnog ažuriranja primitaka od rada i mirovina te koeficijenata ispravka koji se na njih primjenjuju, a koje je provedeno u lipnju 2022. s retroaktivnim učinkom od 1. siječnja 2022. To se ažuriranje odnosilo na cjelokupno osoblje EU-a. Pokrenuto je nakon znatne promjene troškova života u Bruxellesu i Luxembourgu između lipnja i prosinca 2021.,

Ažuriranja za 2022. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika EU-a provode se u skladu s Prilogom XI. Pravilniku o osoblju te se izvršava prije kraja godine. Temelje se na statističkim podacima koje priprema Statistički ured EU-a u dogovoru s nacionalnim statističkim uredima država članica koji odražavaju situaciju u državama članicama od 1. siječnja 2022. do 1. srpnja 2022.

Člankom 65. stavkom 2. predviđeno je da se u slučaju znatne promjene troškova života iznosi iz članka 65 stavka 1. i ponderi iz članka 64. ažuriraju u skladu s Prilogom XI. Komisija u informativne svrhe u roku od dva tjedna nakon ažuriranja objavljuje te ažurirane iznose i pondere („koeficijenti ispravka”) u Seriji C Službenog lista EU-a.

Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri osigurala istovjetna kupovna moć dužnosnika, privremenog i ugovornog osoblja Unije neovisno o mjestu rada, ponderi („koeficijent ispravka”) se ažuriraju jednom godišnje u skladu s pravilima utvrđenima u Prilogu XI. Pravilniku o osoblju. U vezi s ažuriranjem sve se vrijednosti smatraju referentnim vrijednostima. Komisija u svrhu obavještavanja objavljuje ažurirane vrijednosti u seriji C Službenog lista EU-a u roku od dva tjedna nakon ažuriranja.

Člancima 11., 12. i 13. Priloga X. Pravilnika o osoblju utvrđuju se odredbe u pogledu plaćanja primitaka od rada dužnosnicima i ostalim službenicima koji rade u trećim zemljama. Primici od rada isplaćuju se u eurima u EU-u i podliježu ponderiranju („koeficijent ispravka”) koje se primjenjuje na primitke od rada dužnosnika koji rade u Belgiji, ali na zahtjev dužnosnika svi primici ili njihov određeni dio mogu se isplatiti u valuti zemlje zaposlenja. U tom slučaju podložni su ponderiranju („koeficijent ispravka”) za to mjesto rada te se preračunavaju na temelju odgovarajućeg deviznog tečaja.

Nadalje, koeficijenti ispravaka izrađuju se ili povlače te ažuriraju na godišnjoj razini u skladu s Prilogom XI. U vezi s ažuriranjem sve se vrijednosti smatraju referentnim vrijednostima. Komisija u svrhu obavještavanja objavljuje ažurirane vrijednosti u seriji C Službenog lista EU-a u roku od dva tjedna nakon ažuriranja.

U skladu s člankom 8. Priloga XI., budući da su implicitni indeksi izmjereni u Sloveniji i Estoniji bili iznad praga od 6 %, intermedijarno ažuriranje provedeno je s retroaktivnim učinkom do 16. studenoga 2021.

Eurostat je izračunao i da je predviđeni opći posebni pokazatelj (dalje u tekstu „GSI”) za referentno razdoblje od srpnja 2021. do srpnja 2022. iznosio –2,3 %. U skladu s člankom 5. Priloga XI. Pravilniku o osoblju, ako prognoza daje negativan postotak, polovina tog postotka mora se uzeti u obzir za izračun intermedijarnog ažuriranja (–1,1 %).

Budući da je zajednički indeks za referentno razdoblje (od lipnja do prosinca 2021.) iznosio 103,5 (odnosno 3,5 %), ta je promjena premašila utvrđeni prag (±3,0 %). Stoga se primici od rada i mirovine dužnosnika i ostalih službenika EU-a za sva mjesta rada ažuriraju u skladu s postupkom godišnjeg ažuriranja.

Eurostat je u dogovoru s nacionalnim tijelima za statistiku s pomoću zajedničkog indeksa izračunao da je promjena troškova života u Belgiji i Luksemburgu u razdoblju od lipnja 2021. do prosinca 2021. iznosila 3,5 %.

U skladu s člankom 65. stavkom 2. Pravilnika o osoblju i člancima 4. i 6. Priloga XI. Pravilnika o osoblju primici od rada i mirovine u mjestima u kojima je došlo do znatne promjene troškova života morali su biti ažurirani.

Komisija uzima u obzir različita ažuriranja primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika EU-a koja se provode u skladu s Prilogom XI. Pravilniku o osoblju u referentnom razdoblju od dvanaest mjeseci do 1. srpnja 2022. i koja se provode prije kraja 2022. Ta ažuriranja, detaljno opisana u točkama od 4.1. do 4.5. u nastavku, temelje se na statističkim podacima koje priprema Statistički ured EU-a (Eurostat) u dogovoru s nacionalnim statističkim uredima država članica i koji odražavaju situaciju 1. srpnja 2022. u državama članicama.

U skladu s člankom 8. Priloga XI. Pravilniku o osoblju, ako se implicitni indeks promijeni za više od 6 %, ažuriranje se primjenjuje s učinkom od 16. svibnja. To je slučaj u Sofiji, Kopenhagenu, Talinu, Madridu, Zagrebu, Vareseu, Nikoziji, Budimpešti, Varšavi, Bukureštu, Bratislavi i Stockholmu. U skladu s istim člankom, ako se implicitni indeks promijenio za više od 10 %, ažuriranje se primjenjuje s učinkom od 1. svibnja 2022. To je slučaj u Pragu, Ateni, Rigi, Vilniusu i Lisabonu.

Stoga će do kraja 2022. Komisija u seriji C Službenog lista EU-a objaviti ažurirane iznose iz članka 65. stavka 1. drugog podstavka Pravilnika o osoblju koji se primjenjuju od 1. srpnja 2022. na primitke od rada i mirovine dužnosnika i ostalih službenika Europske unije, kako je navedeno u Prilogu I. ovom Izvješću.

Stoga je 15. lipnja 2022. Komisija u seriji C Službenog lista EU-a objavila ažurirane iznose na koje upućuje članak 65. stavak 1. drugi podstavak Pravilnika o osoblju i koeficijente ispravka koji se primjenjuju od 1. siječnja 2022. na primitke od rada i mirovine dužnosnika i ostalih službenika EU-a koji rade u EU-u, kako je navedeno u Prilogu IV. ovom Izvješću.

4.1.4.Za razdoblje od veljače 2022. do lipnja 2022.

Stoga je 15. lipnja 2022. Komisija u seriji C Službenog lista EU-a objavila šest mjesečnih tablica koje prikazuju obuhvaćene zemlje, s njihovim odgovarajućim ponderima („koeficijenti ispravka”) i datumima primjene, kako je navedeno u Prilogu V. ovom Izvješću.

4.1.3.Za razdoblje od kolovoza 2021. do siječnja 2022.

Stoga će do kraja 2022. Komisija u seriji C Službenog lista EU-a objaviti pondere („koeficijenti ispravka”) koji se primjenjuju od 1. srpnja 2022. na primitke od rada dužnosnika, privremenog osoblja i ugovornog osoblja EU-a koji rade u trećim zemljama, kako je navedeno u Prilogu II. ovom Izvješću.

Stoga će do kraja 2022. Komisija u seriji C Službenog lista EU-a objaviti koeficijente ispravka koji se primjenjuju od 1. svibnja, 16. svibnja i 1. srpnja 2022. na mirovine isplaćene izvan Belgije i Luksemburga i pondere („koeficijenti ispravka”) za prijenose primitaka od rada dužnosnika i ostalih službenika Europske unije, kako je navedeno u Prilogu I. ovom Izvješću.

U skladu s člankom 8. Priloga XI. Pravilniku o osoblju, ako se implicitni indeks promijeni za više od 6 %, ažuriranje se primjenjuje s učinkom od 16. svibnja. To je slučaj u Bugarskoj, Danskoj, Estoniji, Irskoj, Grčkoj, Mađarskoj, Hrvatskoj, Poljskoj, Portugalu, Rumunjskoj i Švedskoj. U skladu s istim člankom, ako se implicitni indeks promijenio za više od 10 %, ažuriranje se primjenjuje s učinkom od 1. svibnja. To je slučaj u Češkoj, Latviji, Litvi i Slovačkoj.

Stoga će do kraja 2022. Komisija u seriji C Službenog lista EU-a objaviti koeficijente ispravka koji se primjenjuju od 1. svibnja, 16. svibnja i 1. srpnja 2022. na primitke od rada i mirovine dužnosnika i ostalih službenika Europske unije, kako je navedeno u Prilogu I. ovom Izvješću.

Stoga će do kraja 2022. Komisija u seriji C Službenog lista EU-a objaviti pet mjesečnih tablica koje prikazuju obuhvaćene zemlje, s njihovim odgovarajućim ponderima („koeficijenti ispravka”) i datumima primjene, kako je navedeno u Prilogu III. ovom Izvješću.

5.1.2.Za razdoblje od veljače 2022. do lipnja 2022.

5.1.1.Za razdoblje od kolovoza 2021. do siječnja 2022.

Primjenom klauzule o izuzećima 2020. odgođena je provedba GSI-ja za 2020. To ima financijski učinak na sve proračunske linije povezane s rashodima za osoblje u svim institucijama i agencijama na koje se primjenjuje Pravilnik o osoblju.

Privremeno ažuriranje pondera („koeficijenti ispravka”) koji se primjenjuju na primitke od rada osoblja EU-a u trećim zemljama s učinkom od 1. veljače 2022., 1. ožujka 2022., 1. travnja 2022., 1. svibnja 2022. i 1. lipnja 2022. ima financijski učinak na više proračunskih linija povezanih s rashodima za osoblje unutar naslova V.

u milijunima EUR

Naslov VII. Godina

2021. Godina

2022. Sljedeće godine Procijenjeni utjecaj na izdatke –0,01 –0,01 –0,01

6.Učinci i održivost „metode” u okruženju visoke inflacije

6.1.Pozadina

Vijeće je 6. rujna 2022. donijelo stajalište o nacrtu općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2023. Vijeće je u svojoj izjavi napomenulo da trenutačno inflacijsko okruženje stavlja znatan pritisak na proračun EU-a, što zahtijeva mobilizaciju posebnih instrumenata koji bi se inače mogli upotrijebiti u druge svrhe. Nadalje, izrazilo je zabrinutost zbog štetnog učinka koji bi automatska indeksacija plaća mogla imati na gospodarsku i socijalnu situaciju u EU-u. U tom pogledu Vijeće je od Komisije na temelju članka 241. UFEU-a i do kraja rujna 2022. zatražilo da „procijeni učinke i održivost automatskog ažuriranja plaća osoblja EU-a u okruženju visoke inflacije te da joj podnese sve odgovarajuće prijedloge za smanjenje pritiska na administrativne rashode”.

Odgovor Komisije na zahtjev Vijeća dostavljen je 29. rujna 2022. Komisija je u svojem odgovoru objasnila da nije raspolagala konačnim statističkim podacima potrebnima za provedbu takve evaluacije do kraja rujna 2022. Nadalje, Komisija je podsjetila da su učinci i održivost automatskog ažuriranja plaća za osoblje EU-a, otkad su ga Europski parlament i Vijeće 2014. unijeli u Pravilnik o osoblju, sveobuhvatno razmotreni u travnju 2022. u Izvješću Komisije o primjeni Priloga XI. Pravilniku o osoblju i njegova članka 66.a, iako ne u kontekstu visoke inflacije do koje je došlo nakon razdoblja analiziranog za potrebe izvješća iz travnja 2022. Naposljetku, Komisija je napomenula da bi se u ovom Izvješću o proračunskom učinku godišnjeg ažuriranja plaća, koje se u skladu s člankom 65. Pravilnika o osoblju mora dostaviti do kraja 2022., procijenili učinci i održivost automatskog ažuriranja plaća za 2022. u okruženju visoke inflacije.

6.2.Primjena metode u okruženju visoke inflacije

Na temelju procjene učinaka i održivosti metode automatskog ažuriranja plaća od njezina uvođenja 2014., kako je detaljno opisano u Izvješću Komisije o Prilogu XI., nakon dovršetka ciklusa ažuriranja za 2022. mogli bi se donijeti sljedeći glavni zaključci:

-odražavajući politike država članica u pogledu razvoja primitaka od rada, GSI osigurava da osoblje EU-a ima isti razvoj kupovne moći kao i državni službenici u središnjim službama država članica. To vrijedi i za ažuriranje iz 2022., za koje su, općenito, države članice EU-a za svoje državne službenike odlučile da neće biti usklađeno s inflacijom. Ta se odluka u potpunosti odražava u metodi s istim učinkom na javne službenike EU-a (tj. –3,9 %),

-zajednički indeks za mjerenje inflacije za osoblje EU-a u Bruxellesu i Luxembourgu pokazao je svoju važnost u kontekstu visoke inflacije. Budući da je osmišljen tako da odražava posebne obrasce potrošnje osoblja EU-a, a ne potrošnje stanovništva općenito, tako dobiveni rezultati znatno su niži od nacionalne inflacije izmjerene u Belgiji i Luksemburgu. Konkretno, ove je godine zajednički indeks (8,6 %) oko 20 % niži od nacionalne inflacije izmjerene u Belgiji i Luksemburgu od srpnja 2021. do srpnja 2022. (tj. 10,5 % odnosno 10,3 %). To je znatno utjecalo na iznos godišnjeg ažuriranja za 2022. (4,4 %),

-mnoge države članice EU-a uvele su jednokratne socijalne mjere za zaštitu kupovne moći nacionalnih državnih službenika. Većina tih jednokratnih socijalnih mjera, koje nisu obuhvaćene metodom, utjecala je na državne službenike u središnjim službama država članica, ali se nije primjenjivala na javne službenike EU-a,

-kad je riječ o provedbi načela jednake kupovne moći među osobljem EU-a bez obzira na mjesto rada, trenutačna se metoda pokazala jednako učinkovitom. Konkretno, aktivirani su mehanizmi utvrđeni člankom 8. Priloga XI. Pravilniku o osoblju, uspostavljeni radi rješavanja situacija visoke inflacije u određenim državama članicama EU-a, kako bi se bolje uskladio inflacijski kontekst u nizu država članica, kako je objašnjeno u poglavlju 4.

Općenito, u okruženju visoke inflacije zabilježene tijekom referentnog razdoblja metoda je rezultirala godišnjim ažuriranjem od 4,4 %, što je manje od polovine inflacije izmjerene na nacionalnoj razini u istom razdoblju. To potvrđuje da se za primitike od rada osoblja EU-a ne provodi indeksacija na temelju inflacije. Ta brojka istodobno dodatno jača trend gubitka kupovne moći osoblja EU-a i na taj način umanjuje opću privlačnost javne službe EU-a.

6.3.Proračunski učinak i održivost automatskog ažuriranja za 2022. u okruženju visoke inflacije

Godišnje ažuriranje primitaka od rada i mirovina (4,4 %) za 2022. najveće je izmjereno od stupanja na snagu izmjena Pravilnika o osoblju kojima se 2014. uvela trenutačna metoda ažuriranja plaća i mirovina. To je posljedica okruženja visoke inflacije i kretanja realnih plaća državnih službenika u središnjim službama država članica.

Čimbenici kao što su izbijanje bolesti COVID-19 i ruska agresija protiv Ukrajine pridonijeli su okruženju visoke inflacije zabilježene tijekom relevantnog referentnog razdoblja za godišnje ažuriranje za 2022.

Međutim, kao što je opisano u poglavlju 6.2., metoda je rezultirala godišnjim ažuriranjem od 4,4 %, što je manje od polovine inflacije izmjerene na nacionalnoj razini u istom razdoblju. Taj učinak ublažavanja metode u razdoblju visoke inflacije pokazuje relevantnost odabira suzakonodavaca iz 2014. da se razdoblju visoke inflacije u obzir uzima samo kupovna moć dužnosnika država članica. Ako su javne financije država članica doista odredile i smatrale održivom određenu razinu kupovne moći svojih nacionalnih državnih službenika (povećanje ili smanjenje kupovne moći državnih službenika ovisno o inflaciji u njihovoj državi članici), primjena istog kretanja na javne službenike EU-a vjerojatno će biti jednako primjerena iz proračunske perspektive.

Budući da je u izvješću Komisije o Prilogu XI. zaključeno da je metoda primjerena (uz moguća poboljšanja u pogledu koeficijenata ispravka), održivost i proračunski učinak godišnjeg ažuriranja za 2022. u kontekstu visoke inflacije ne mogu se razmatrati odvojeno od ostalih značajki metode, kao što je zajednički indeks za mjerenje inflacije za osoblje EU-a u Bruxellesu i Luxembourgu ili klauzula o izuzećima.