AT.

budući da bolja koordinacija sama po sebi neće riješiti temeljne probleme koji proizlaze iz činjenice da u različitim državama članicama vrijede različita pravila o oporezivanju dobiti; budući da cjelovit odgovor na agresivno porezno planiranje mora obuhvatiti konvergenciju ograničenog broja nacionalnih poreznih praksi; budući da se to može postići uz istovremeno očuvanje suvereniteta država članica u pogledu ostalih elemenata njihovih sustava poreza na dobit; (i) budući da agresivno porezno planiranje može ponekad proizaći iz kumulativnih koristi sporazuma o dvostrukom oporezivanju koje su potpisale različite države članice, što pak tada rezultira dvostrukim neoporezivanjem; budući da sve veći broj sporazuma o dvostrukom oporezivanju koje su pojedinačne države članice sklopile s trećim zemljama može značiti i mogućnost novih rupa u zakonu; budući da je, u skladu s mjerom 15. u okviru BEPS projekta OECD-a i skupine G20, potrebno razviti multilateralni instrument za izmjenu bilateralnih poreznih sporazuma; budući da Komisija treba imati ovlasti zastupanja Unije u pregovorima s trećim zemljama o poreznim sporazumima umjesto primjene trenutačne prakse vođenja bilateralnih pregovora koja ne donosi optimalne rezultate; budući da se Komisija treba pobrinuti za to da takvi sporazumi sadržavaju odredbe o reciprocitetu i da se njima sprječavaju negativni utjecaji na građane i poduzeća u Uniji, osobito mala i srednja poduzeća, koji proizlaze iz izvanteritorijalne primjene zakonodavstva trećih zemalja unutar područja nadležnosti Unije i njezinih država članica; (ii) budući da Unija treba imati vlastitu ažuriranu definiciju „poreznih oaza”; (iii) budući da Unija u slučaju poduzeća koja se koriste takvim poreznim oazama treba primijeniti protumjere; budući da je Europski parlament već pozvao na takve mjere u svojem Izvješću o godišnjem poreznom izvješću za 2014. (7), u kojem se „poziva na uvođenje oštrih kazni kako bi se spriječilo da poduzeća krše ili izbjegavaju porezne standarde EU-a, na način da se nepoštenim poduzećima ili poduzećima sa sjedištima u poreznim oazama ili poduzećima koja narušavaju tržišno natjecanje povoljnim poreznim uvjetima ne odobre financiranja sredstvima EU-a i pristup državnoj potpori ili javnoj nabavi; potiče države članice da vrate sve vrste javne potpore koje su dodijeljene poduzećima uključenima u kršenje poreznih standarda EU-a”; budući da bi se i na države članice trebale primjenjivati protumjere u slučaju da odbiju djelovati u cilju izmjene svojih štetnih povlaštenih poreznih režima koji potkopavaju postizanje jednakih uvjeta za sve u Uniji; (iv) budući da je potrebna nova obvezujuća definicija „stalnog poslovnog nastana” kako bi se zajamčilo da će do oporezivanja doći tamo gdje se odvija gospodarska aktivnost i gdje je stvorena gospodarska vrijednost; budući da su uz to potrebni minimalni obvezujući kriteriji uz pomoć kojih će se odrediti je li gospodarska aktivnost dovoljno izražena da bi bila oporeziva u državi članici, kako bi se izbjegao problem „fiktivnih poduzeća”, osobito u pogledu izazova koje nosi digitalno gospodarstvo; (v) budući da je aktualnim istragama Komisije o navodnim kršenjima pravila Unije o državnim potporama otkriven nepovoljan nedostatak transparentnosti u pogledu toga kako bi se ta pravila trebala primjenjivati; budući da bi Komisija, kako bi popravila tu situaciju, trebala objaviti smjernice o državnoj potpori i tako razjasniti kako će odrediti slučajeve državne potpore u vezi s porezom, te na taj način i poduzećima i državama članicama pružiti dodatnu pravnu sigurnost; budući da bi Komisija u okviru modernizacije režima državne potpore trebala zajamčiti učinkovitu ex post kontrolu zakonitosti dodijeljene državne potpore; (vi) budući da je jedna od neželjenih posljedica koja je proizašla iz Direktive Vijeća 2003/49/EZ (8) ta da bi prekogranični prihodi od kamata i licencija mogli biti neoporezivani (ili oporezivani na vrlo niskoj razini); budući da bi tom Direktivom, kao i Direktivom Vijeća 2005/19/EZ (9) i drugim relevantnim zakonodavstvom Unije, trebalo biti obuhvaćeno opće pravilo protiv zlouporabe; (vii) budući da bi se uvođenjem poreza po odbitku ili mjere sličnog učinka na razini Unije zajamčilo oporezivanje svake dobit stvorene unutar Unije, a koja će biti premještena izvan Unije, barem jednom na području Unije prije nego što prijeđe granice Unije, (viii) budući da sadašnji okvir Unije o rješavanju sporova o dvostrukom oporezivanju između država članica nije učinkovit i da su potrebna jasnija pravila i stroži rokovi, što će se postići unaprjeđenjem već postojećih sustava; (ix) budući da porezni savjetnici imaju ključnu ulogu u omogućavanju agresivnog poreznog planiranja tako što poduzećima pomažu uspostaviti složene pravne strukture kako bi se iskoristila nepodudaranja i rupe u zakonu koje proizlaze iz različitosti poreznih sustava; budući da do temeljite revizije sustava poreza na dobit ne može doći bez provođenja istrage o praksama tih savjetodavnih poduzeća; budući da je u okviru tog istraživanja potrebno razmotriti sukob interesa svojstven takvim poduzećima, koja istodobno pružaju savjete nacionalnim vladama o tome kako uspostaviti porezne sustave te poduzećima o tome kako najbolje optimizirati svoje porezne obveze unutar tih sustava;