Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Prikladniji pokazatelji za evaluaciju ciljeva održivog razvoja – doprinos civilnog društva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 440/03)

Izvjestiteljica: Brenda KING Suizvjestitelj: Thierry LIBAERT

Odluka Plenarne skupštine: 15.2.2018. Pravni temelj: pravilo 29. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 5.9.2018. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 19.9.2018. Plenarno zasjedanje br.: 537 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 194/2/3

1. Zaključci i preporuke

1.1. Još otkako su europske institucije 2015. usvojile UN-ov Program održivog razvoja do 2030., EGSO poziva Komisiju da osmisli sveobuhvatnu europsku strategiju održivog razvoja s konkretnim ciljevima, ciljnim vrijednostima i mjerama radi ostvarivanja 17 ciljeva održivog razvoja. Premda je EU odigrao odlučujuću ulogu u usvajanju Programa održivog razvoja do 2030. te iako ciljevi održivog razvoja odražavaju temeljne vrijednosti EU-a uz pomoć kojih bi trebalo promicati veću socijalnu, političku, gospodarsku i okolišnu harmoniju, Europska komisija nije osmislila sveobuhvatnu strategiju. Dokument za razmatranje „Ususret održivoj Europi do 2030.”, koji bi trebao biti objavljen koncem 2018., prilika je za naglašavanje važnosti usvajanja sveobuhvatne europske strategije.

1.2. Nepostojanje europske strategije održivog razvoja predstavlja rizik za dosljednu provedbu Programa održivog razvoja do 2030. na europskoj i nacionalnoj razini. Moglo bi se dogoditi da se ostvarivanju ciljeva održivog razvoja pristupa na različite načine jer nekoliko država članica već priprema vlastite nacionalne strategije održivog razvoja, dok ujedno ne postoje ni europski strateški okvir ni zajedničke provedbene smjernice.

1.3. EGSO pozdravlja prvo godišnje izvješće Eurostata o praćenju napretka u ostvarenju ciljeva održivog razvoja za 2017. ( 1 ) , zasnovano na skupu od 100 pokazatelja i strogim kriterijima u pogledu podataka. Međutim, EGSO je utvrdio više nedostataka u vezi s postojećim skupom pokazatelja, koje bi trebalo uzeti u obzir prilikom objavljivanja sljedećeg godišnjeg izvješća Eurostata o praćenju napretka u ostvarenju ciljeva održivog razvoja.

1.4. EGSO poziva na uvođenje pokazatelja koji mogu poslužiti kao temelj za planiranje i oblikovanje politika. Uz pomoć postojećeg skupa pokazatelja ne može se izmjeriti udaljenost od postizanja ciljnih vrijednosti niti sastaviti odgovarajući pregled napretka. Potrebno je uvesti konkretne ciljne vrijednosti politika EU-a u području ciljeva održivog razvoja, a pomoću pokazatelja mora se moći pratiti njihovo ostvarivanje. U nedostatku konkretnih ciljnih vrijednosti europskih politika, EU bi mogao ocjenjivati napredak postignut na nacionalnoj razini u usporedbi s najboljim i prosječnim ostvarenim napretkom.

1.5. EGSO je utvrdio i određena tehnička ograničenja koja treba razmotriti kako bi se osigurala primjena najboljih pokazatelja. Primjerice, primjena transverzalnih pokazatelja i dalje je nedostatna za pružanje informacija o sinergijama i dilemama u vezi s ciljevima. U obzir se u potpunosti ne uzimaju ni učinci prelijevanja na održivi razvoj zemalja partnera ni praćenje usklađenosti politika između važnih ciljeva vanjskih i unutarnjih politika.

1.6. Eurostat i nacionalni statistički zavodi moraju primjenjivati dosljedni okvir pokazatelja. Trebao bi postojati sveobuhvatni i integrirani sustav pokazatelja kako bi se osiguralo pouzdano praćenje ostvarivanja ciljeva održivog razvoja na europskoj i nacionalnoj razini.

1.7. Eurostat i nacionalni statistički zavodi imaju ograničene ljudske i financijske resurse za prikupljanje novih podataka i stoga nije uvijek moguće oblikovati nove i ciljanije pokazatelje. EGSO poziva na izdvajanje dovoljno sredstava kako bi se prevladalo to znatno ograničenje.

1.8. EGSO poziva na veliku uključenost civilnog društva u definiranje pokazatelja i ocjenjivanje napretka EU-a prema zadanim ciljevima. Međusektorska priroda ciljeva održivog razvoja iziskuje integriranu višedioničku suradnju.

1.9. EGSO preporučuje da se skup pokazatelja nadopuni kvalitativnim izvješćem iz sjene koje treba izraditi u uskoj suradnji s organizacijama civilnog društva kako bi se povećao osjećaj odgovornosti svih dionika za ciljeve održivog razvoja. Kvalitativni podaci mogu istaknuti trendove koji se ne bi mogli mjeriti isključivo kvantitativnim parametrima. EGSO predlaže preuzimanje vodeće uloge u koordinaciji priprema za izradu dopunskog kvalitativnog izvješća. Osim toga, Odbor predlaže da Europska komisija surađuje u organizaciji europskog sastanka na vrhu o ciljevima održivog razvoja koji bi poslužio za pregled stanja i na kojemu bi sudjelovali svi relevantni dionici.

1.10. Dosljedni strateški okvir također iziskuje da drugi pokazatelji EU-a (npr. oni koji su uvršteni u pregled socijalnih pokazatelja ili europski pokazatelji za biološku raznolikost) budu u skladu s okvirom Programa održivog razvoja do 2030. Sveobuhvatna strategija trebala bi omogućiti pregled međusobne povezanosti ciljeva održivog razvoja, politika EU-a i raznih nizova pokazatelja.

1.11. EGSO poziva na to da se postojeći EU-ov sustav upravljanja prilagodi provedbi Programa održivog razvoja do 2030. Sveobuhvatnom i održivom EU-ovom strategijom razvoja potpuno prilagođenom Programu održivog razvoja do 2030. osiguralo bi se uključivanje ciljeva održivog razvoja u sve politike EU-a i pružio okvir za koordinaciju i praćenje ostvarivanja tih ciljeva u EU-u i državama članicama. Na primjer, instrumentarij europskog semestra trebao bi poslužiti za praćenje provedbe ciljeva održivog razvoja i pružanje doprinosa njihovom ostvarivanju. Osim toga, oblikovanje i evaluaciju politika EU-a (primjerice agendu za bolju regulativu) trebalo bi prilagoditi kako bi se ciljevi održivog razvoja potpuno uključili u ciklus politika. Test održivosti trebalo bi primjenjivati na sve prijedloge zakona i politika kako bi se procijenio učinak na ciljeve održivog razvoja i odlučilo o prikladnosti prijedloga.

1.12. EGSO preporučuje da potpredsjednik Komisije, koji bi na raspolaganju imao poseban tim, zaseban proračun i strukturu za suradnju sa svim povjerenicima i odjelima Komisije, bude zadužen za uključivanje ciljeva održivog razvoja u politike EU-a. Nadalje, predsjednik Europske komisije u svojem godišnjem govoru o stanju Europske unije trebao bi predstaviti ostvareni napredak i navesti daljnje mjere potrebne za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja.

1.13. Naposljetku, EGSO poziva na postizanje suglasnosti oko proračuna EU-a čiji je glavni cilj održiv razvoj. EGSO podsjeća na to da će konačni višegodišnji financijski okvir (VFO) za razdoblje od 2021. do 2027. biti pokazatelj toga hoće li EU moći ispuniti svoje obveze u okviru Programa održivog razvoja do 2030. Premda prijedlog Europske komisije iz svibnja 2018. predstavlja korak u pravom smjeru, u njemu se propušta prilika za utvrđivanje Programa održivog razvoja do 2030. kao prioriteta dnevnog reda EU-a.

2. Nepostojanje strategije EU-a

2.1. EU bi se u većoj mjeri trebao posvetiti svojoj vodećoj ulozi u osiguravanju i promicanju održivog razvoja. U stvari, UN-ov Program održivog razvoja do 2030. potpuno je u skladu s temeljnom svrhom Europske unije : promicanje veće socijalne, političke, gospodarske i okolišne harmonije unutar Europe i u cijelom svijetu. Međutim, premda su EU i države članice potpisnici globalnog Programa, Europa je u zaostatku sa svojim obvezama. Europska unija i više država članica još uvijek nisu provele strategiju održivog razvoja kojom bi osigurale ostvarivanje ciljeva održivog razvoja.

2.2. U članku 3. Ugovora o Europskoj uniji upućuje se na održivi razvoj te se navodi: „U svojim odnosima s ostatkom svijeta, Unija … doprinosi … održivom razvoju Zemlje ….”. Iako razne politike EU-a, primjerice industrijska, prometna i energetska politika, u sve većoj mjeri sadržavaju elemente održivosti, nedostaju im ambicija i financijska sredstva. Sve u svemu, EGSO izražava žaljenje zbog očitog nepostojanja strategije, dosljednosti politika i integracije u ukupnu koordinaciju politika EU-a.

2.3. EGSO je jedina institucija na europskoj razini kojoj je održivi razvoj glavni prioritet. Europski parlament nema nijedno tijelo koje se bavi održivim razvojem, no neki politički klubovi uvrštavaju Program održivog razvoja do 2030. u svoje političke prioritete za europske izbore koji će se održati u svibnju 2019. Europska komisija u međuvremenu je uspostavila Višedioničku platformu za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, što je korak u pravom smjeru, ali nije jasno hoće li platforma djelovati i po isteku mandata ove Komisije. Pored toga, EGSO se u prošlosti zalagao za forum civilnog društva koji bi bio ambiciozniji i širi od onoga koji je naposljetku uspostavljen ( 2 )

2.4. Na nacionalnoj razini postoje razlike u stupnju planiranja i ostvarivanja ciljeva održivog razvoja ( 3 ) . Neke su države članice već usvojile sveobuhvatne nacionalne strategije održivog razvoja, a i neke lokalne i regionalne vlasti, kao i zainteresirani dionici, provode inicijative u području ciljeva održivog razvoja radi podizanja javne svijesti. Postoji opasnost od nedosljednosti među nacionalnim pristupima jer nedostaje europski okvir. EGSO poziva na uključivanje održivog razvoja u nacionalne politike te na potpuno uključivanje organiziranog civilnog društva u osmišljavanje i provedbu u skladu sa sveobuhvatnom strategijom EU-a.

3. Predstojeći zadaci

3.1. Predsjednik Juncker najavio je 13. rujna 2017. sastavljanje dokumenta za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030., o daljnjem djelovanju u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, među ostalim o Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama”, koji će biti objavljen tijekom zime 2018. Komisija u pripremnoj fazi razmatra stajališta članova Višedioničke platforme za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Članovi Platforme iznose prijedloge o tome kako unaprijediti upravljanje EU-a u području ciljeva održivog razvoja (npr. usvajanjem sveobuhvatne strategije), o preporukama za politike te o načinu na koji treba razvijati alate EU-a za koordinaciju politika, praćenja i odgovornosti.

3.2. Ostvarivanje ciljeva održivog razvoja obuhvaća gospodarske, socijalne, političke i okolišne ciljeve, što će iziskivati korjenite promjene u europskim društvima i unutar institucija EU-a.

3.3. Rasprave o budućnosti Europe uoči europskih izbora 2019. od presudne su važnosti za podizanje svijesti građana o održivom razvoju. Europske političke stranke moraju zauzeti stajalište i uvrstiti održivi razvoj u svoje izborne programe.

3.4. Štoviše, EGSO smatra da bi nova Europska komisija i novi Europski parlament nakon europskih izbora 2019. za prioritet trebali postaviti bolju integraciju ciljeva održivog razvoja u politike EU-a. EGSO poziva Europski parlament da ojača svoj kapacitet za praćenje i nadziranje napretka u području ciljeva održivog razvoja te da preuzme odgovornost za te ciljeve. Ujedno se preporučuje da Komisija osnaži vodeću ulogu potpredsjednika zaduženog za održivi razvoj te restrukturira ovlasti glavnih uprava kako bi se jasno utvrdilo tko je odgovoran za pojedine ciljeve održivog razvoja.

3.5. Konačna odluka o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje od 2021. do 2027. poslužite će kao pokazatelj za to hoće li EU moći ispuniti svoje obveze u okviru Programa održivog razvoja do 2030. VFO ima ključnu važnost u pogledu uključivanja ciljeva održivog razvoja. Premda prijedlog Europske komisije objavljen u svibnju 2018. predstavlja korak u pravom smjeru, u njemu se propušta prilika za utvrđivanje Programa održivog razvoja do 2030. kao prioriteta dnevnog reda EU-a. Osim predloženog ograničenog povećanja cilja u pogledu uključivanja klimatskih pitanja, u sklopu novog VFO-a potrebno je dodijeliti znatna financijska sredstva za održivi razvoj te ujedno osigurati da se financiranjem ne naruši ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Trebaju se osigurati sredstva za inovativne, nadogradive projekte onima koji ostvaruju ciljeve održivog razvoja, među ostalim državama članicama, lokalnim vlastima, poduzećima i nevladinim organizacijama.

3.6. EU se suočava s velikom političkom i institucionalnom krizom te s izazovima kao što su sve veće socijalne nejednakosti, okolišni problemi i gubitak povjerenja u vlasti i EU ( 4 ) . Kako bi se prevladala ta situacija, EU treba razviti novu viziju u okviru koje se mogu pružiti opipljiva rješenja za izazove s kojima se suočavaju naša društva. Tekuće rasprave o budućnosti Europe trebale bi pridonijeti toj novoj viziji, vodeći računa o Programu održivog razvoja do 2030. i o 6. scenariju za Europu ( 5 ) kako bi EU postao pokretačka snaga održivosti. Potrebno je snažnije vodstvo čelnika europskih država kako bi ciljevi održivog razvoja postali središnji element njihova političkog diskursa i vizije Europe.

3.7. Program održivog razvoja do 2030. zasniva se na temeljnim vrijednostima Europe: demokraciji i sudjelovanju, socijalnoj pravdi, solidarnosti i održivosti, poštovanju vladavine prava i ljudskih prava, kako unutar Europe tako i diljem svijeta. Nova vizija održivog razvoja trebala bi građanima dati odgovore na pitanja o tome kako javne uprave i organizirano civilno društvo namjeravaju ostvarivati njihove težnje za gospodarskom, socijalnom i okolišnom dobrobiti.

4. Pitanje pokazatelja

4.1. EGSO smatra da pristup u pogledu pokazatelja EU-a za ciljeve održivog razvoja mora nadilaziti puko ocjenjivanje, odnosno da se pokazateljima mora pridonositi osmišljavanju i oblikovanju politika, a ne ih koristiti samo kao alat izvješćivanja. Uz pomoć tih pokazatelja tvorci politika EU-a trebali bi osmišljavati buduće politike i planirati kako uspješnije ostvarivati ciljeve održivog razvoja te utvrđivati odstupanja u napretku prema njihovu ostvarivanju i pravodobno uvoditi potrebne promjene u politikama kako bi se ciljevi postigli do 2030. godine.

4.2. EGSO smatra da izvješće Eurostata o praćenju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a iz 2017. predstavlja dobar početak, ali da postoji prostor za poboljšanje. Treba ga nadograditi unapređenjem pokazatelja. Sadašnja metoda evaluacije napretka (1 % pozitivnih promjena) zbog nepostojanja brojčano izraženih ciljnih vrijednosti EU-a može navoditi na pogrešne zaključke jer ne pruža podatke o udaljenosti od postizanja ciljeva održivog razvoja (za razliku od drugih izvješća). Na primjer, Eurostat izvodi zaključak da je Europa postigla znatan napredak u ostvarivanju 12. cilja održivog razvoja ( 6 ) , dok drugi izvori, kao što je OECD, dolaze do drugačijih zaključaka ( 7 ) . U izvješću o praćenju potrebno je jasnije istaknuti isprepletenu prirodu Programa te poduzimati napore za jačanje svih ciljeva, a ne za narušavanje nekih od njih. Premda je primjena transverzalnih pokazatelja korisna, i dalje je nedostatna za pružanje informacija o sinergijama i dilemama u vezi s ciljevima. Osim toga, u izvješću bi trebalo procijeniti učinke prelijevanja na održivi razvoj zemalja partnera i pratiti usklađenost politika između važnih ciljeva vanjskih i unutarnjih politika. I konačno, pokazatelji bi trebali odražavati usporedbu između europskih zemalja i ukazivati na razlike u provedbi u državama članicama, a uz to bi ih trebalo često ažurirati kako bi se zasnivali na najboljim dostupnim znanstvenim spoznajama, znanju i informacijama.

4.3. Za dosljedan niz pokazatelja koji omogućuju jasan pregled stanja u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja na razini EU-a od presudne je važnosti osmisliti sveobuhvatan sustav pokazatelja koji će obuhvaćati i europsku i nacionalnu razinu. Kao prvo, postojeći pokazatelji koji se primjenjuju na pojedina područja politika na razini EU-a moraju se uskladiti ili barem povezati s EU-ovim pokazateljima za ciljeve održivog razvoja. Primjerice, relevantni nizovi pokazatelja poput onih koji su uvršteni u pregled socijalnih pokazatelja i europskih pokazatelja za biološku raznolikost moraju biti povezani s EU-ovim pokazateljima za ciljeve održivog razvoja, a njihov uzajamni odnos mora biti jasno definiran. Kao drugo, u nacionalnim strategijama održivog razvoja trebali bi se primjenjivati isti pokazatelji ili barem oni koji su usporedivi s EU-ovim pokazateljima za ciljeve održivog razvoja. U suprotnom će postojati velik rizik od nedosljednosti između različitih pristupa koje primjenjuju države članice. Kao treće, EU mora uvesti sveobuhvatni postupak za podnošenje izvješća UN-ovu političkom forumu na visokoj razini o održivom razvoju. Europska komisija morala bi biti u mogućnosti iznijeti jasan pregled stanja u pogledu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja na razini EU-a i u svim državama članicama.

4.4. EGSO smatra da je potrebno riješiti određena ograničenja u pogledu postupka utvrđivanja pokazatelja. Eurostat i nacionalni statistički zavodi imaju ograničene ljudske i financijske resurse za prikupljanje novih podataka i stoga nije uvijek moguće oblikovati nove i ciljanije pokazatelje. Prema podacima iz Godišnjeg izvješća za 2017. koje je Europski savjetodavni odbor za upravljanje statističkim podacima (ESGAB) podnio Europskom parlamentu, za europski statistički sustav izdvaja se 0,02 % BDP-a, a nakon kadrovskih rezova povezanih s proračunskom štednjom broj zaposlenika i dalje je manji u usporedbi s razdobljem prije gospodarske krize ( 8 ) . Kako bi se unaprijedio postojeći niz pokazatelja, potrebno je dati veći prioritet razvijanju pokazatelja održivosti, a Eurostatu i nacionalnim statističkim zavodima moraju se dodjeljivati primjerena financijska sredstva za pokazatelje održivosti, u skladu s ciljnim vrijednostima koje se tiču 17. cilja održivog razvoja. Time će se omogućiti dodavanje novih pokazatelja za koje bi moglo biti potrebno prikupiti dodatne podatke.

4.5. EGSO je u pogledu trenutačnog skupa pokazatelja Eurostata utvrdio brojne nedostatke koje je potrebno riješiti, po mogućnosti objavljivanjem izvješća o praćenju napretka u postizanju ciljeva održivog razvoja za 2018. Nekoliko područja u kojima su potrebna poboljšanja: — objektivnija vizualna prezentacija ukupnih rezultata, kako bi se izbjegao pogrešan dojam da je Europa uglavnom na dobrom putu prema postizanju ciljeva održivog razvoja, što nije u skladu s drugim kvalitativnim ili tematskim istraživanjima te percepcijom građana; — posvećivanje veće pozornosti učincima prelijevanja postojećeg europskog modela razvoja (primjerice oslanjanjem na dosadašnji rad Eurostata u vezi s ekološkim otiskom) i doprinosu Europe u pružanju potpore zemljama partnerima u postizanju ciljeva održivog razvoja; — inovativniji pristup za poimanje nedjeljivosti programa ciljeva održivog razvoja, širi od međusektorskih pokazatelja, koji sami po sebi ne ukazuju na neravnoteže i proturječnosti između različitih dimenzija održivosti i kojima nedostaje odgovarajući okvir za ocjenu usklađenosti politika; — više podataka o rezultatima poduzeća, lokalnih vlasti i nevladinih organizacija; — više podataka o rezultatima država članica u vezi s ciljevima održivog razvoja, jer podaci o prosjeku ne osiguravaju potpun uvid. Važno je i pružanje informacija na nacionalnoj razini jer države članice imaju isključivu nadležnost u pogledu nekoliko ciljeva održivog razvoja; — Bolji pokazatelji odgovornosti u vezi s ostvarivanjem ciljeva održivog razvoja, u skladu s ciljevima br. 16 (9) i 17 (10), primjerice u pogledu prostora za djelovanje civilnog društva u Europi (11) i inovativnih partnerstava; — pouzdanije metode mjerenja napretka u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja kada ne postoji europska ciljna vrijednost, primjerice usporedba prosječnih rezultata s rezultatima najuspješnijih europskih država članica ili zamjenske ciljne vrijednosti izvedene iz drugih međunarodnih obveza ili dostupnih rezultata istraživanja.

4.6. Unatoč korisnosti dugotrajnih nizova, pokazatelje bi trebalo pregledati i poboljšati s obzirom na nove izazove i napredak u znanstvenim spoznajama, uključujući nove podatke. Iako napori Eurostata da u 2018. uključi nove pokazatelje idu u pravom smjeru, ključno je da budu jasni postupak i rokovi za uključivanje pokazatelja „na čekanju”. Na primjer, trebao bi uvesti akcijski plan i vremenski okvir za predloženi pokazatelj „rasprostranjenost beskućništva u EU-u”, prema preporuci Europske federacije nacionalnih organizacija za rad s beskućnicima (FEANTSA), koji je trenutačno „na čekanju”.

4.7. Potrebno je unaprijediti ulogu organiziranog civilnog društva u pogledu godišnjeg izvješća Eurostata. Eurostat bi se trebao više savjetovati s civilnim društvom o postupku utvrđivanja pokazatelja i ocjeni napretka u pogledu pokazatelja. Općenito, s civilnim se društvom treba savjetovati u dovoljno ranoj fazi postupka kako bi se njegove preporuke stigle uzeti u obzir, a Eurostat mora objasniti zašto su preporuke civilnog društva uzete u obzir odnosno zašto nisu.

4.8. Ono što se prati i ono što se ne prati, a osobito oblik i odabir pokazatelja, ima znatne političke posljedice ( 12 ) . Stoga bi Eurostatov postupak pripreme godišnjeg izvješća trebao omogućiti civilnom društvu da pridonosi kvalitativnim tumačenjem pokazatelja. Uz to bi često trebalo provoditi ankete Eurobarometra kako bi se utvrdilo što građani misle o postignutom napretku.

4.9. EGSO uviđa da civilno društvo ima ograničenu statističku sposobnost predlaganja novih pokazatelja koji mogu zadovoljiti kriterije Eurostata u pogledu statističke pouzdanosti. Međutim, civilno društvo može utvrditi korisne pokazatelje koji se služe drugim izvorima osim podataka Eurostata. Primjer toga su pokazatelji koje razvija Mreža za rješenja za održivi razvoj. Unatoč tomu, EGSO smatra da je potrebno podržati organizacije civilnog društva s pomoću mjera za jačanje kapaciteta kako bi se osigurao njihov bolji doprinos raspravi s Eurostatom.

4.10. Kako bi se osigurala spomenuta uvjerljiva nova vizija zasnovana na održivom razvoju, EGSO poziva Europsku komisiju i Eurostat da poboljšaju način na koji izvješćuju o napretku u postizanju ciljeva održivog razvoja. Izvješće Eurostata nije potpuno prilagođeno čitateljima i s njim nije upoznata šira javnost, pa bi stoga trebalo istražiti nove načine za podizanje svijesti nespecijalizirane publike i građana. U okviru ambiciozne strategije podizanja svijesti trebalo bi razmotriti i mogućnost korištenja drugih proizvoda istraživačkih i komunikacijskih aktivnosti. Na primjer, postavljanje rubrike „Praćenje koje provodi civilno društvo” na Eurostatovu internetsku stranicu posvećenu ciljevima održivog razvoja omogućilo bi interaktivno zajedničko praćenje stanja u pogledu tih ciljeva.

4.11. EGSO uviđa da Eurostatovo godišnje izvješće ne sadrži i ne može sadržavati kvalitativne podatke. Kako bi se to kompenziralo (te kako bi se povećala uključenost civilnog društva), EGSO predlaže da se praćenje ostvarivanja ciljeva održivog razvoja dopuni zasebnim i neovisnim kvalitativnim izvješćem iz sjene, koje će biti sastavljeno u bliskoj suradnji s predstavnicima civilnog društva. To bi se izvješće iz sjene trebalo usredotočiti na: a) razmatranje i analiziranje Eurostatova izvješća; b) nadopunjavanje Eurostatova izvješća kvalitativnim podacima organiziranog civilnog društva; te c) iznošenje stajališta organiziranog civilnog društva o napretku u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. EGSO upravo provodi studiju o uključenosti civilnog društva u praćenje ostvarivanja ciljeva održivog razvoja (koja bi trebala biti dovršena do studenog 2018.), u kojoj će se razmotriti i predložiti metodološki pristup za pripremu tog izvješća koje bi trebalo nadopunjavati Eurostatovo godišnje izvješće.

4.12. Odgovornost je u središtu Programa održivog razvoja. Ambicioznu strategiju za ciljeve održivog razvoja potrebno je nadopuniti snažnim okvirom odgovornosti u kojem ključnu ulogu ima organizirano civilno društvo. To zahtijeva podizanje svijesti građana diljem Unije te ispitivanja javnog mnijenja i druge mehanizme za dobivanje povratnih informacija od građana. S tim u vezi Europska komisija trebala bi (u suradnji s EGSO-om) organizirati sastanak na vrhu o ciljevima održivog razvoja na kojemu bi se, uz sudjelovanje država članica, Europskog parlamenta, civilnog društva, poslovne zajednice te regionalnih i lokalnih vlasti, proveo godišnji pregled stanja. Također bi se trebala obvezati na uključiv i redoviti dijalog s dionicima. Naposljetku, trebalo bi promicati razmjenu dobre prakse u vezi s uključivanjem civilnog društva u ocjenu ciljeva održivog razvoja. EGSO bi mogao imati ključnu ulogu u pružanju podrške organizacijama civilnog društva u razmjeni takvih iskustava, stvaranju sinergija, jačanju znanja i podizanju svijesti te promicanju suradnje.

5. Integracija ciljeva održivog razvoja u upravljanje EU-om

5.1. Postojeći sustav upravljanja EU-a trebao bi se prilagoditi kako bi mogao pridonositi provedbi Programa održivog razvoja do 2030. Kako bi se to postiglo, sve institucije EU-a trebale bi poduzimati mjere za osiguravanje usklađenog rada na ostvarivanju ciljeva održivog razvoja.

5.2. Unatoč vodstvu potpredsjednika Europske komisije, očito je da je nekoliko odjela Komisije nedovoljno uključeno, čime se otežava napredak. Isto vrijedi i za Parlament, koji u svim odborima mora uspostaviti vjerodostojan postupak za raspravu o provedbi ciljeva održivog razvoja. Naposljetku, radna skupina za ciljeve održivog razvoja u okviru Europskog vijeća, čije postojanje Odbor pozdravlja, treba osigurati primjereno uključivanje ciljeva održivog razvoja u sva pitanja kojima se bavi Europsko vijeće, primjerice u ona u vezi s budućnošću ZPP-a, u kohezijsku politiku, prometnu politiku ( 13 ) , vanjske odnose ( 14 ) te idući VFO za razdoblje 2021. – 2027.

5.3. Buduća sveobuhvatna strategija održivog razvoja EU-a trebala bi imati ključnu ulogu u uključivanju ciljeva održivog razvoja u sve politike EU-a i pružila okvir za koordinaciju i praćenje ostvarivanja ciljeva održivog razvoja na razini EU-a i na razini država članica. Kao što je navedeno, u strategiji bi trebalo utvrditi ciljne vrijednosti, sredstva za njihovo postizanje i dosljedan skup pokazatelja za praćenje napretka. EGSO se slaže s Vijećem u pogledu potrebe za razvojem „referentnog okvira pokazatelja” ( 15 )

5.4. Kao što je već navedeno, u tom referentnom okviru pokazatelja trebalo bi objediniti sve relevantne europske pokazatelje koji se trenutačno primjenjuju u raznim područjima politika te definirati poveznice između postojećih pokazatelja i pokazatelja za ciljeve održivog razvoja. Na primjer, Europska komisija trebala bi osigurati potpunu usklađenost i dosljednost između pregleda socijalnih pokazatelja i EU-ovih pokazatelja za ciljeve održivog razvoja. Od 12 pokazatelja iz pregleda socijalnih pokazatelja trenutačno ih je osam u cijelosti ili djelomice uključeno u skup ciljeva održivog razvoja EU-a.

5.5. Koordinaciju i praćenje ciljeva održivog razvoja treba uključiti u postupak europskog semestra, na što je EGSO pozivao u više navrata (vidjeti npr. mišljenja EGSO-a NAT/693 ( 16 ) , NAT/700 ( 17 ) , SC/047 ( 18 ) , SC/050 ( 19 ) ). To bi trebalo podrazumijevati postupak provjere primjerenosti strategija za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja na razini država članica. Nacionalne bi vlasti trebale dobiti zajedničke smjernice, a trebalo bi i pratiti njihovo djelovanje kako bi sav rad išao u istom smjeru. Osim toga, trebalo bi promicati razmjenu najboljih praksi među državama članicama. Opseg europskog semestra trebalo bi proširiti izvan okvira tradicionalne gospodarske dimenzije te njime potpuno obuhvatiti socijalnu i okolišnu dimenziju i dati im jednaku važnost u kontekstu buduće sveobuhvatne strategije održivog razvoja. Posljedično, preporuke za pojedine zemlje te analiza koja se provodi u izvješćima o zemljama u okviru procesa europskog semestra trebali bi biti usklađeni s ciljevima održivog razvoja.

5.6. Nedavno uspostavljenim Programom potpore strukturnim reformama nastoji se pomoći državama članicama da provedu institucionalne, strukturne i administrativne reforme. Očekuje se da će taj program imati važnu ulogu tijekom idućih godina. Kao što su EGSO ( 20 ) i Falkenbergovo izvješće ( 21 ) već istakli, u Programu potpore strukturnim reformama treba se podrazumijevati da svaka podržana reforma mora biti usklađena s Programom do 2030. i ciljevima održivog razvoja.

5.7. Kako bi se osiguralo da ciljevi održivog razvoja budu uključeni u sve politike EU-a, potrebno je prilagoditi agendu za bolju regulativu kako bi se osigurao sveobuhvatan i cjelovit pristup ciljevima održivog razvoja. EGSO smatra da se u smjernicama i paketu instrumenata za bolju regulativu treba izričito uputiti na načela ciljeva održivog razvoja. Osim toga, trebalo bi revidirati metodologije za bolju regulativu kako bi se osiguralo da se njima mogu ocijeniti dugoročni ciljevi i izmjeriti udaljenost od postizanja ciljeva održivog razvoja. Naposljetku, potrebno je posvetiti više pozornosti usklađenosti politika kao sredstvu za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja, primjerice s pomoću okvira OECD-a za usklađenost politika radi održivog razvoja.

5.8. Prilikom predlaganja novog zakonodavstva ili politika Europska komisija trebala bi jasno navesti koji je cilj održivog razvoja u njezinu fokusu te provesti test održivosti kako bi procijenila očekivani učinak na ciljeve održivog razvoja (u sklopu postupka ocjene učinka kojim se procjenjuje gospodarska, socijalna i okolišna dimenzija prijedloga). Potrebno je utvrditi glavne probleme u provedbi ciljeva održivog razvoja koji se nastoje riješiti predloženom politikom. Pored toga, potrebno je prilagoditi praćenje i evaluaciju tekućih politika EU-a kako bi se izmjerio napredak u postizanju ciljeva održivog razvoja te iznijele preporuke za izmjene koje bi imale znatniji utjecaj na promicanje ciljeva održivog razvoja.

5.9. Osim toga, programom Komisije za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) potrebno je obuhvatiti perspektivu održivog razvoja. Radom u okviru programa REFIT trebalo bi osigurati da svako predloženo pojednostavljenje i ažuriranje zakonodavstva EU-a bude dosljedno i pridonosi ostvarenju ciljeva održivog razvoja.

Bruxelles, 19. rujna 2018. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Sustainable development in the European Union: Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context („Održivi razvoj u Europskoj uniji: izvješće o praćenju napretka u ostvarenju ciljeva održivog razvoja u kontekstu EU-a”), izdanje 2017.

(2) Mišljenje EGSO-a „Budući koraci za održivu europsku budućnost” (SL C 345, 13.10.2017., str. 91.).

Mišljenje EGSO-a „Forum europskog civilnog društva za održivi razvoj” (SL C 303, 19.8.2016., str. 73.).

(3) EGSO priprema pregled inicijativa u području održivog razvoja na nacionalnoj razini. Sažetak za svaku državu članicu bit će dostupan na internetskim stranicama EGSO-a.

(4) Mišljenje EGSO-a „Prijelaz u održiviju europsku budućnost”, SC/047 (SL C 81, 2.3.2018., str. 44.).

(5) http://www.foeeurope.org/sites/default/files/other/2017/6th_scenario_future_of_europe.pdf

(6) Cilj održivog razvoja br. 12: odgovorna potrošnja i proizvodnja.

(7) Vidjeti npr. OECD, 2017., Measuring Distance to the SDG Targets: an assessment of where OECD countries stand („Mjerenje udaljenosti od postizanja ciljnih vrijednosti ciljeva održivog razvoja: procjena napretka u zemljama OECD-a”).

(8) Godišnje izvješće ESGAB-a, 2017., str. 25–26.

(9) Cilj održivog razvoja br. 16: mir, pravda i snažnije institucije.

(10) Cilj održivog razvoja br. 17: partnerstvo za ciljeve.

(11) Uz oslanjanje na postojeće metode kao što je CIVICUS monitor, https://civicus.org/index.php/what-we-do/innovate/civicus-monitor.

(12) Mišljenje EGSO-a „Budući koraci za održivu europsku budućnost”, NAT/700 (SL C 345, 13.10.2017., str. 91.).

(13) Mišljenje EGSO-a „Uloga prometa u ostvarivanju ciljeva održivog razvoja i posljedični utjecaj na donošenje politika EU-a” (SL C 367, 10.10.2018., str. 9.).

(14) Mišljenje EGSO-a „Obnovljeno partnerstvo s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama”, REX/485 (SL C 129, 11.4.2018., str. 76.).

(15) https://www.consilium.europa.eu/media/23989/st10370-en17.pdf

(16) Mišljenje EGSO-a „Održivi razvoj: pregled unutarnjih i vanjskih politika EU-a”, NAT/693 (SL C 487, 28.12.2016., str. 41.).

(17) Mišljenje EGSO-a „Budući koraci za održivu europsku budućnost”, NAT/700 (SL C 345, 13.10.2017., str. 91.).

(18) Mišljenje EGSO-a „Prijelaz u održiviju europsku budućnost”, SC/047 (SL C 81, 2.3.2018., str. 44.).

(19) Mišljenje EGSO-a „Godišnji pregled rasta za 2018.”, SC/50 (SL C 227, 28.6.2018., str. 95.).

(20) Mišljenje EGSO-a „Program potpore strukturnim reformama”, ECO/398 (SL C 177, 18.5.2016., str. 47.).

(21) Sustainability Now! („Održivost sada!”), strateške bilješke Europskog centra za političke strategije (EPSC), broj 18. (2016.) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/rapport_kff.pdf