Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 272/05)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Pfalz”

PDO-DE-A1272-AM01

Datum obavijesti: 20.4.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Opis vina/proizvoda od vinove loze i analitička i/ili organoleptička svojstva

Opis:

izmjena najmanje prirodne alkoholne jakosti i najmanjeg sadržaja šećera u moštu (koji su premješteni iz točke 5.1. u točku 3.2. specifikacije proizvoda) kvalitetnog vina Qualitätswein proizvedenog od sorte grožđa Dornfelder u godinama kad vladaju izvanredni vremenski uvjeti.

Standardne vrijednosti za kvalitetna vina Qualitätswein proizvedena od sorte Dornfelder: 8,8 % vol. potencijalnog alkohola/68 °Oechsle.

DODATAK:

„Odlukom odbora priznatog udruženja Schutzgemeinschaft Pfalz (Udruženje za zaštitu vinskih sorti ‚Pfalz’) može se utvrditi da najmanja prirodna alkoholna jakost/najmanji sadržaj šećera u moštu za sortu grožđa Dornfelder u godinama kad vladaju izvanredni vremenski uvjeti iznosi 8,3 % vol. alkohola/65 °Oechsle. Takvo se pravilo primjenjuje isključivo na berbu za koju je ta odluka donesena. Odluka udruženja za zaštitu bit će objavljena na primjeren način.”

Navedeni su nazivi različitih proizvoda, informacije o njihovoj najmanjoj prirodnoj alkoholnoj jakosti/najmanjem sadržaju šećera u moštu te opis njihovih organoleptičkih svojstava.

DODATAK:

„Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem ‚Pfalz’ proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.”

Razlozi:

cilj je neznatnog smanjenja najmanje alkoholne jakosti/najmanjeg sadržaja šećera u moštu sorte Dornfelder omogućiti ranije berbe kako bi se negativni učinci novih štetnih organizama sveli na najmanju moguću mjeru. Primjerice, 2014. octena mušica ploda ugrožavala je sorte crnog grožđa koje rano dozrijevaju. Odgađanjem berbe zbog dosad važećeg najmanjeg sadržaja šećera u moštu znatno se riskira smanjenje kvalitete i količine grožđa u takvim godinama.

Opisu organoleptičkih svojstava dodano je više detalja kako bi bolje odražavali različite proizvode.

Ukupna alkoholna jakost vina proizvedenih bez ikakvih obogaćivanja dodana je na temelju uvodne odredbe Uredbe EU-a.

2. Sorte vinove loze

Opis:

dosad su navedene sljedeće sorte grožđa:

bijela vina

„Albalonga, Auxerrois, Bacchus, Chardonnay, Ehrenbreitsteiner, Ehrenfelser, Faberrebe, Früher Malingre, Gelber Muskateller, Grüner Veltliner, Hölder, Huxelrebe, Johanniter, Juwel, Kanzler, Kerner, Kernling, Mariensteiner, Morio-Muskat, Müller-Thurgau, Muskat-Ottonel, Nobling, Optima, Orion, Ortega, Perle, Phoenx, Prinzipal, Regner, Reichensteiner, Rieslaner, Riesling, Roter Elbling, Roter Gutedel, Roter Muskateller, Roter Traminer, Ruländer (Grauer Burgunder), Saphira, Sauvignon Blanc, Scheurebe, Schönburger, Siegerrebe, Silvaner, Sirius, Solaris, Staufer, Weißer Burgunder, Weißer Elbling, Weißer Gutedel, Würzer”

crna vina

„Accent, Acolon, Allegro, Blauer Frühburgunder, Blauer Limberger, Blauer Portugieser, Blauer Spätburgunder, Blauer Trollinger, Blauer Zweigelt, Bolero, Cabernet Carbon, Cabernet Carol, Cabernet Cortis, Cabernet Cubin, Cabernet Dorio, Cabernet Dorsa, Cabernet Franc, Cabernet Mitos, Cabernet Sauvignon, Dakapo, Deckrot, Domina, Dornfelder, Dunkelfelder, Färbertraube, Früher Roter Malvasier, Helfensteiner, Heroldrebe, Merlot, Müllerrebe, Muskat Hamburg, Palas, Portugieser, Prior, Regent, Rondo, Saint-Laurent, Syrah”.

IZMJENA:

dodane su sljedeće sorte:

bijela vina

„Blauer Silvaner, Bronner, Cabernet Blanc, Calardis Blanc, Chardonnay rosé, Felicia, Früher Roter Malvasier, Goldmuskateller, Goldriesling, Hibernal, Muscaris, Osteiner, Roter Müller-Thurgau, Roter Riesling, Ruländer, Sauvignon Gryn, Sauvignon Sary, Sauvitage, Souvignier Gris, Trebbiano di Soave, Villaris”

crna vina

„Baron, Blauburger, Cabernet Cantor, Cabertin, Calandro, Muskattrollinger, Pinotin, Piroso, Reberger, Rosenmuskateller, Tauberschwarz, Wildmuskat”.

Dodani su sinonimi za sorte grožđa.

Uklanjaju se sljedeće sorte:

bijela vina

„Mariensteiner”

crna vina

„Muskat Hamburg”

„Früher Roter Malvasier” (pogrešan popis).

Razlozi:

nadopunjen je popis sorti grožđa jer je bio nepotpun, a treba uključivati sve sorte s područja uzgoja koje su dosad razvrstane. Uklonjena je sorta Mariensteiner jer nije dopuštena na popisu Saveznog ureda za biljne sorte ili na temelju saveznog propisa. Muskat Hamburg stolno je grožđe te nije dopušteno. Früher Roter Malvasier uklonjen je s popisa sorti crnog grožđa jer se upotrebljava za proizvodnju bijelih vina.

3. Važeći zahtjevi utvrđeni zakonodavstvom EU-a ili nacionalnim zakonodavstvom

Opis:

dodatni zahtjevi u pogledu označivanja utvrđeni su u točki 9. (koja će postati točka 10.) specifikacije proizvoda.

Manje zemljopisne jedinice:

DODATAK:

„Štoviše, registar vinograda popis je naziva područja, velikih i pojedinačnih vinograda i sustava otvorenih polja, koji se mogu upotrebljavati za manje zemljopisne jedinice. U njemu su navedene granice lokacija i područja prema katastarskim oznakama (katastarska jedinica, katastarska podjedinica, sustav otvorenih polja, čestica). Registar vodi Poljoprivredna komora savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Osnivanje i vođenje registra vinograda temelji se na:

— članku 23. stavcima 3. i 4. Saveznog zakona o vinu (Weingesetz),

— članku 29. Savezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— Zakonu savezne pokrajine Porajnje-Falačka o utvrđivanju lokacija i područja i o registru vinograda (Zakon o vinogradima) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— članku 2. broju 16. Uredbe savezne pokrajine Porajnje-Falačka o nadležnostima u području zakonodavstva o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Granice manjih zemljopisnih jedinica mogu se mijenjati samo uz suglasnost nadležne organizacije u skladu s člankom 22.g Saveznog zakona o vinu, koja o svakoj promjeni mora obavijestiti Savezni ured za poljoprivredu i hranu.”

Razlozi:

odredbe o označivanju trebalo bi nadopuniti kako bi se obuhvatile manje zemljopisne jedinice i kako bi se uskladile s važećim zakonodavstvom.

4. Razgraničenje područja

Opis:

izmijenjeno je razgraničenje područja ZOI-ja „Pfalz”.

DODATAK:

„Područje je ograničeno na Vorderpfalz/Rheinpfalz, tj. od planinskih rubova Falačke šume na zapadu preko Haardtranda do nizina Vorderpfalza u središnjim i istočnim dijelovima. Vinogradarstvo se pretežito odvija u Haardtrandu te na međurječjima i visoravnima prekrivenima lesom. Prirodne granice regije čine Haardtrand na zapadu, Rajna na istoku, Alzas (Francuska) ili granica s Bienwaldom na jugu, granica s Wormsom na sjeveroistoku te Kirchheimbolanden, Stetten, Gauersheim i Zellertal, uključujući općine Albisheim, Einselthum i Zell, na sjeverozapadu.”

Navedene su pojedinačne općine, uključujući katastarske jedinice.

Točno razgraničenje može se vidjeti na kartama koje prikazuju vinograde u predmetnim općinama s granicama parcela. Karte se mogu vidjeti na poveznici www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Razlozi:

izmjene područja razgraničenja dobro su promišljene i namjera je da se njima spriječe znatni nepovoljni uvjeti za vinogradarstvo, poljoprivredu i kultivirani krajolik regije Pfalz prema onom kako se razvila tijekom vremena. Tomu je tako jer se vinogradarstvo u Pfalzu razvijalo stoljećima unutar određenih zemljopisnih granica relevantnih katastarskih jedinica, kao što je to slučaj kod svih tradicionalnih vinogradarskih područja u Europi.

Razlozi razgraničenja područja detaljnije su objašnjeni u nastavku.

Neprekidni vinogradi neophodni su za osiguravanje kvalitete, osobito u pogledu mjera zaštite bilja.

Mjere zaštite bilja koje se provode u vinogradarstvu nisu uvijek kompatibilne s drugim kulturama i obrnuto. Postavljanje vinograda uz zemljišta koja se koriste u druge svrhe dovodi do problema koje treba maksimalno izbjegavati.

— Što je manje dodirnih točaka između vinograda i zemljišta koja se koriste u druge svrhe (ratarstvo, uzgoj voća, pašnjaci itd.), to je manje povezanih negativnih učinaka na uzgoj i kvalitetu grožđa.

Razlog tomu specifični su zahtjevi u pogledu gospodarenja u vinogradarstvu, posebno kad je riječ o zaštiti bilja. Sredstva za zaštitu bilja koja se upotrebljavaju ponekad se znatno razlikuju, osobito u pogledu zadanih ciljeva, odobrenja (koja su ograničena na određene kulture) i trajanja karence.

— Čak i kad se sredstva za zaštitu bilja propisno primjenjuju, može doći do raznošenja na susjedne parcele druge namjene i time do neželjene štete na vegetaciji u neciljanim područjima te do umanjenja kvalitete/utrživosti proizvoda zbog prisutnosti određenih rezidua. Na primjer, ako upotreba sustavnih herbicida na susjednim područjima dovede do neželjenog raznošenja, to može utjecati na zametanje plodova ako do kontaminacije dođe prije cvata vinove loze. Ako se upotrebljavaju kontaktni herbicidi, neželjeno raznošenje može dovesti do opeklina na pogođenim dijelovima listova/mladica. S druge strane, problemi mogu nastati ako se fungicidi upotrijebljeni u vinogradarstvu raznesu na susjedno ratarsko zemljište. To bi posebno bio problem u Pfalzu jer najveće njemačko neprekinuto područje s uzgojem povrća graniči s područjem ZOI-ja „Pfalz”. Zbog tako visokog udjela specijaliziranih kultura još je više potrebno kao i dosad jasno razgraničiti vinograde i poljoprivredna područja. Budući da sredstva za zaštitu bilja nisu dopuštena za neke od kultura koje se uzgajaju na tom području, istraživanjima rezidua na temelju točne analize i niskih ograničenja maksimalne količine rezidua može se utvrditi da proizvod nije prikladan za stavljanje na tržište, osobito u slučaju svježeg povrća. Isto vrijedi i za pripravke na osnovi bakra koji se upotrebljavaju u ekološkoj proizvodnji vina. Takvi se slučajevi često događaju u praksi pa ih treba izbjegavati.

Trenutačne mjere zaštite bilja usmjerene na kulture mogu prouzročiti štetu na ratarskom zemljištu i vinogradima.

Neprekidni vinogradi omogućuju djelotvorno gospodarenje i primjenu mjera zaštite u vinogradarstvu.

Strategije zaštite bilja koje imaju ograničene negativne učinke te kvalitativne, okolišne i ekonomske prednosti važne su za osiguravanje održive proizvodnje visokokvalitetnih vina.

— Dobar primjer upotreba je feromona za suzbijanje grozdovih moljaca. Ta mjera zaštite učinkovita je jedino ako se feromonske ampule, koje su potrebne da bi se kod štetnih organizama izazvala konfuzija i ograničila reprodukcija, raspoređuju na cjelokupnoj površini pod vinovom lozom. U tom kontekstu znatno je jeftinije ako se izbjegava praksa dvostrukih ampula na rubovima (granice s ostalim kulturama, namjenama ili vegetacijom). Međutim, to se može postići samo u neprekidnom vinogradu.

— I za zaštitu zrelog grožđa od ptica neophodne su neprekidne površine pod vinovom lozom jer je to, i iz tehničkih i iz ekonomskih razloga, jedini način da se osigura djelotvorna zaštita.

— Neprekidni vinogradi pomažu i u sprečavanju štete koju izaziva divljač. Ograničavanje populacije divljači iznimno je važno/potrebno iz vinogradarske perspektive, ponajviše zato što pokrajina Porajnje-Falačka ne nadoknađuje automatski štetu koju prouzroče te životinje. Neprekidni vinogradi smanjuju i rizik od izbijanja afričke svinjske kuge, koja se mora obvezno prijaviti i koja je za stočarstvo u Njemačkoj velika opasnost. Kretanje divljih svinja jednostavnije je i jeftinije regulirati u neprekidnim vinogradima nego na područjima na kojima se uzgajaju različite kulture (npr. grožđe, ratarske kulture i voće) i na kojima divlje svinje imaju više mjesta za zaklon i izvore hrane.

— Praksa navodnjavanja vinograda kapanjem, koja se upotrebljava za uzgoj vinove loze, postaje sve važnija, naročito u mladim vinogradima. Kad je riječ o izgradnji i upravljanju potrebnom infrastrukturom (bunari, cijevi itd.), neprekidne površine pod vinovom lozom prednost su u tom kontekstu. One omogućuju učinkovitiju i financijski povoljniju upotrebu kolektivnih izvora vode i zajedničku upotrebu prijevoznih i distribucijskih kanala.

— Zahtjevi za mreže redova u vinogradima razlikuju se od onih za, na primjer, ratarstvo. Stoga će u bivšim vinogradima koji imaju strukturu redova namijenjenu uzgoju vinove loze možda biti nemoguće ili vrlo teško zemlju prenamijeniti za ratarstvo i/ili pašnjak. Tomu je tako jer vinogradi obično nisu projektirani tako da u njih mogu ući velika i teška vozila i mehanizacija; no oni su potrebni i koriste se za obradu zemlje pri proizvodnji poljoprivrednih kultura. Kad bi sve te redove trebalo projektirati tako da mogu podnositi teži teret, to bi bilo veće financijsko opterećenje za vlasnike zemljišta na tom području. Kultivirani krajolik nastao tijekom povijesti i tradicionalni pejzaž s vinogradima bitni su za ZOI „Pfalz” i njegov ugled.

— Prema mišljenju lokalnih stanovnika, članova vinske industrije te regije, stručnjaka pa i potrošača, vinsku regiju Pfalz obilježava vinogradarstvo u tradicionalnim vinogradima koji oblikuju krajolik, ponajviše zato što ima najveće područje neprekinutih vinograda. Ta je povezanost jasno vidljiva i iz činjenice da se u reklamiranju vina za predstavljanje te vinogradarske regije redovito koriste upravo fotografije vinograda na tim tradicionalnim položajima.

— Upotrebom zemljišta za tradicionalno ratarstvo izmijenio bi se karakterističan prirodni krajolik i utjecalo na razvijeni kultivirani krajolik.

— U kombinaciji s tradicionalnom vinogradarskom regijom i tradicionalnim vinogradima, vino isto tako ima važnu ulogu u turizmu.

— Vina prikazana u specijaliziranim izdanjima koja snažno oblikuju percepciju i ugled ZOI-ja „Pfalz” često potječu iz tradicionalnih vinograda (Schweigener Sonnenberg, Birkweiler Kastanienbusch, Forster Kirchenstück, Kallstadter Saumagen, među ostalima).

— Sukladno tomu, ZOI „Pfalz” ima pozitivan odjek među maloprodajnim trgovcima i potrošačima. Kupovina i konzumacija vina iz Pfalza u mislima potrošača oživljava slike tradicionalnih vinograda, što je ponekad pojačano eventualnim doživljajima s odmora. To ZOI „Pfalz” čini iznimnim i jedinstvenim.

— Mnogi tradicionalni vinogradi našli bi se u opasnosti od prodora neželjene šikare jer nisu prikladni za druge namjene osim vinogradarstva zbog male veličine, svojih karakteristika i činjenice da je u njih često vrlo teško dovesti veće strojeve. Takav razvoj nepovoljno bi utjecao na vinogradarsko područje već s estetskog stajališta pa tako i iz turističke i ekonomske perspektive. Osim toga, biljke domaćini štetnim organizmima (npr. kupine) mogle bi početi spontano rasti na tim neobrađenim područjima, što bi dovelo do toga da ih koloniziraju octena mušica ploda i ostali neželjeni štetni organizmi. Takvi štetni organizmi ugrozili bi zdravlje i kvalitetu grožđa u susjednim vinogradima.

Iz navedenih razloga jasno je da uzgoj vinove loze na okrupnjenoj i po mogućnosti neprekidnoj površini ima puno različitih prednosti za vlasnike i upravitelje vinograda kao i za okoliš. Dakle, s obzirom na mnoge navedene nedostatke, ne bi trebao rasti već mali broj vinograda raštrkanih na više lokacija.

5. Nadzorna tijela

Opis:

dodatak točki 10. (koja će postati točka 11.) specifikacije proizvoda o imenovanim nadzornim tijelima i njihovim zadaćama.

DODATAK:

poljoprivrednoj komori u obavljanju provjera potporu pruža:

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz (Zavod za ispitivanja pokrajine Porajnje-Falačka) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

Tel. 02 61/91 49-0

Faks 02 61/91 49 19-0

E-pošta: poststelle@lua.rlp.de

Razlozi:

Zavod za ispitivanje treba biti uvršten kao nadzorno tijelo jer na tom području obavlja provjere.

6. Ostalo

Opis:

uredničke izmjene u skladu sa zahtjevima EU-a.

Razlozi:

uredničke izmjene morale su se izvršiti kako bi se udovoljilo zahtjevima EU-a.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Pfalz

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

8. Biser vina

4. Opis vina

1. Qualitätswein (kvalitetna vina), bijela vina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom). Osim toga, proizvodi sa ZOI-jem „Pfalz” mogu se upotrebljavati za proizvodnju biser vina i kvalitetnih pjenušavih vina Qualitätsschaumwein.

Bijela vina

Arome tih vina obično su u rasponu od voćnih i svježih do voćnih i egzotičnih. Ovisno o sorti i praksi dozrijevanja, mogu imati zelene arome, pikantne okuse i dimljene, mineralne note. Ovisno o postupku proizvodnje vina u buke se mogu dodati arome vanilije, prepečenosti i kokosa zbog kontakta s drvom. Tehnikama reduktivnog dozrijevanja mogu nastati arome kremena i tartufa, dok tehnikama oksidativnog dozrijevanja mogu nastati arome oksidirane jabuke te orašaste arome.

Karakterizira ih uravnoteženost kiselosti i slatkoće, a obično su punog okusa te izražene do umjerene kiselosti.

Boja vina obično je u rasponu od bljedožute sa zelenim nijansama do slamnatožute i zlatnožute. Ovisno o sorti grožđa mogu imati i blage crvene nijanse.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2. Qualitätswein (kvalitetna vina), crna vina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom). Osim toga, proizvodi sa ZOI-jem „Pfalz” mogu se upotrebljavati za proizvodnju biser vina i kvalitetnih pjenušavih vina Qualitätsschaumwein.

Crna vina

Ta vina naročito imaju arome bobičastog i crvenog voća. Mogu imati i zelene arome. Ovisno o praksi dozrijevanja i o tome stari li vino u drvu, u bukeu se mogu nalaziti pikantne arome, kao što su vanilija, prepečenost, čokolada i kokos, kao i reduktivne note poput kremena i tartufa. Obično zaokružena vina imaju blagu do izraženu kiselost.

Njihova crvena boja obično je u rasponu od bljedocrvene boje trešnje do tamnocrvene boje bazge.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3. Qualitätswein (kvalitetna vina), ružičasta vina, Weißherbst, Blanc de Noir

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom). Osim toga, proizvodi sa ZOI-jem „Pfalz” mogu se upotrebljavati za proizvodnju biser vina i kvalitetnih pjenušavih vina Qualitätsschaumwein.

Ružičasta vina te vina Weißherbst i Blanc de Noir

Te vrste vina proizvode se od brzo prešanih sorti crnoga grožđa. Vina Blanc de Noir imaju spektar boja bijelih vina, dok je boja ružičastih vina i vina Weißherbst obično u rasponu od bljedoružičaste do svjetlocrvene. Budući da mošt dozrijeva na isti način kao bijelo vino, ta vina obično imaju voćnu i svježu aromu bobičastog te crvenog i bijelog/žutog voća. Ovisno o upotrijebljenoj sorti grožđa vina mogu imati note zelene paprike i začinskog bilja, a ako dozrijevaju u drvu, note vanilije, prepečenosti i kokosa. Ružičasta vina imaju umjereniju alkoholnu jakost, a okusom su snažnije kisela.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4. Qualitätswein (kvalitetna vina), Rotling

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom). Osim toga, proizvodi sa ZOI-jem „Pfalz” mogu se upotrebljavati za proizvodnju biser vina i kvalitetnih pjenušavih vina Qualitätsschaumwein.

Vina Rotling

Ta vina proizvode se miješanjem sorti crnog i bijelog grožđa ili mošta. Sličnih su organoleptičkih svojstava kao ružičasta vina.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Prädikatswein Kabinett (vina s predikatnom oznakom „Kabinett”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom).

Prädikatswein Kabinett (vina s predikatnom oznakom „Kabinett”)

Ta vina obično obilježavaju svježe i voćne arome bijelog, žutog i egzotičnog voća te mogu pokazivati note zelene trave i pikantnosti. Imaju nisku do umjerenu alkoholnu jakost. Jasno odražavaju svojstva upotrijebljenih sorti grožđa u kombinaciji s obično umjerenim do snažnim osjetom kiselosti. Kad je riječ o boji, vrijedi opis za relevantnu vrstu kvalitetnih vina Qualitätswein.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6. Prädikatswein Spätlese (vina s predikatnom oznakom „Spätlese”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom).

Prädikatswein Spätlese (vina s predikatnom oznakom „Spätlese”)

Budući da ta vina imaju veći sadržaj šećera u moštu od vina s predikatnom oznakom „Kabinett”, imaju izražene karakteristike upotrijebljenih sorti grožđa, obično s punijim okusom i većom alkoholnom jakosti. To se naročito odražava u voćnim aromama i slatkastim, pikantnim natruhama. Spektar boja vina isti je kao kod relevantne vrste kvalitetnih vina Qualitätswein.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

7. Prädikatswein Auslese (vina s predikatnom oznakom „Auslese”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom).

Prädikatswein Auslese (vina s predikatnom oznakom „Auslese”)

Zbog upotrebe potpuno zrelog i prezrelog grožđa, svojstva upotrijebljenih sorti intenzivno se osjećaju. Uz grožđe koje je duže dozrijevalo na trsu, može se upotrebljavati i grožđe koje je postalo koncentrirano zbog plemenite plijesni (Botrytis cineria). Njihovim bukeom obično dominiraju intenzivne voćne arome s natruhama egzotičnog voća, meda i suhog voća. Osim toga, općenito ih karakterizira visok stupanj preostale slatkoće. Kad je riječ o boji, vrijedi opis za relevantnu vrstu kvalitetnih vina Qualitätswein.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

8. Prädikatswein Beerenauslese (vina s predikatnom oznakom „Beerenauslese”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom).

Prädikatswein Beerenauslese (vina s predikatnom oznakom „Beerenauslese”)

Ta vina imaju visok udio šećera zbog upotrebe zdravog, potpuno zrelog do prezrelog grožđa, suhog grožđa i koncentriranog grožđa s botritisom. Zbog sve češće upotrebe grožđa s botritisom neke od aroma tipičnih za upotrijebljene sorte gube se u pozadini, a dominantnije obično postaju arome meda, suhog voća, grožđica, karamela i egzotičnog voća. Budući da ta vina obično sadržavaju neprevreli šećer, imaju vrlo nizak do umjereni udio alkohola. Spektar boja vina isti je kao kod relevantne vrste kvalitetnih vina Qualitätswein.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

9. Prädikatswein Eiswein (vina s predikatnom oznakom „Eiswein”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom).

Prädikatswein Eiswein (vina s predikatnom oznakom „Eiswein”)

Zbog smrzavanja vode u vinogradu plemenita plijesan jedva utječe na grožđe i njegovi su sastojci koncentrirani. To znači da ledena vina obično imaju veću kiselost i snažnije arome upotrijebljenih sorti. Ta svojstva ovise o vremenu potrebnom da se dosegnu dovoljno niske temperature nakon što grožđe potpuno dozre. Posebno prevladavaju arome žutog i egzotičnog voća. Nadopunjuju ih slatkaste, pikantne arome kao što su arome meda i suhog voća. Kad je riječ o boji, vrijedi opis za relevantnu vrstu kvalitetnih vina Qualitätswein.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

10. Prädikatswein Trockenbeerenauslese (vina s predikatnom oznakom „Trockenbeerenauslese”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom).

Prädikatswein Trockenbeerenauslese (vina s predikatnom oznakom „Trockenbeerenauslese”)

Zbog upotrebe zdravog, potpuno zrelog do prezrelog grožđa, suhog grožđa i koncentriranog grožđa s botritisom ta vina imaju visok udio šećera. Zbog sve češće upotrebe grožđa s botritisom neke od aroma tipičnih za upotrijebljene sorte gube se u pozadini, a dominantnije obično postaju arome meda, suhog voća, grožđica, karamela i egzotičnog voća. Budući da ta vina obično sadržavaju neprevreli šećer, imaju vrlo nizak do umjereni udio alkohola. Spektar boja vina isti je kao kod relevantne vrste kvalitetnih vina Qualitätswein.

Vina Trockenbeerenauslese razlikuju se od vina Beerenauslese po višem sadržaju šećera i intenzivnijim aromama i boji. Ovisno o upotrijebljenoj sorti grožđa mogu imati i koncentriranu kiselost.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

11. Qualitätsschaumwein (kvalitetna pjenušava vina)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom). Osim toga, proizvodi sa ZOI-jem „Pfalz” mogu se upotrebljavati za proizvodnju biser vina i kvalitetnih pjenušavih vina Qualitätsschaumwein.

Qualitätsschaumwein (kvalitetna pjenušava vina)

Ta vina proizvode se od osnovnih vina (bijela, ružičasta, crna, Rotling) ili od mješavina bijelih vina i brzo prešanog crnog grožđa. Umjerenim sadržajem šećera u grožđu čuva se visok stupanj kiselosti. Vina su obilježena aromama osnovnih sorti i senzornim učincima čuvanja na talogu nakon sekundarne fermentacije. To se pokazuje u blago orašastim notama i notama brioša. Ako osnovna vina dozrijevaju u dodiru s drvom, mogu imati prepečene i pikantne arome. Kvalitetno pjenušavo vino Qualitätsschaumwein općenito je svježe, kiselo i ne izrazito alkoholno. Neprevreli šećer varira od jedva primjetnog do vrlo slatkog. Spektar boja obično je u rasponu od blijedožute sa zelenim nijansama do žute boje cvijeta lipe, ali i ružičaste i crvene.

Kvalitetna pjenušava vina s izrazom Cremant obično su nježno voćna oštre kiselosti. Obično su bijele ili ružičaste boje. Zahvaljujući dužem minimalnom razdoblju pohrane, pjenušava vina Cremant fina su, kremasta, uravnotežena i nježno pjenušava.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

12. Biser vina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

U Pfalzu se tradicionalno proizvode bijela, crna i ružičasta vina te u ograničenoj mjeri vina Rotling. Te vrste vina na tržište se mogu stavljati i kao Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom). Osim toga, proizvodi sa ZOI-jem „Pfalz” mogu se upotrebljavati za proizvodnju biser vina i kvalitetnih pjenušavih vina Qualitätsschaumwein.

Biser vina

Ta vina imaju umjerenu alkoholnu jakost i blago su pjenušava. Općenito imaju voćne arome i okuse tipične za upotrijebljene sorte grožđa. Od najčešće korištenih aromatičnih sorti naročito nastaju cvjetne arome i note egzotičnog, kao i bobičastog i crvenog voća. Spektar boja općenito je u rasponu od blijedožute sa zelenim nijansama do žute boje cvijeta lipe ako se upotrebljavaju bijele sorte. Ako se upotrebljavaju crne sorte, spektar obuhvaća ružičastu i crvenu.

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Pfalz” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Postupci proizvodnje vina

5.1. Posebni enološki postupci

1. Svi proizvodi Poseban enološki postupak Primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

2. Svi proizvodi Relevantna ograničenja u proizvodnji vina Primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

3. Svi proizvodi Postupci uzgoja Primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

5.2. Najveći prinosi

1. 105 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Područje je ograničeno na Vorderpfalz/Rheinpfalz, tj. od planinskih rubova Falačke šume na zapadu preko Haardtranda do nizina Vorderpfalza koje zauzimaju središnji i istočni dio. Vinogradarstvo se pretežito odvija u Haardtrandu te na međurječjima i visoravnima prekrivenima lesom. Prirodne granice regije čine Haardtrand na zapadu, Rajna na istoku, Alzas (Francuska) ili granica s Bienwaldom na jugu, granica s Wormsom na sjeveroistoku te Kirchheimbolanden, Stetten, Gauersheim i Zellertal, uključujući općine Albisheim, Einselthum i Zell, na sjeverozapadu.

Područje ZOI-ja sastoji se od vinograda u sljedećim općinama: Albersweiler (5426), Albisheim (Pfrimm) (4555), Altdorf (5470), Annweiler am Trifels (Gräfenhausen (5424), Queichhambach (5421)), Bad Bergzabern (5372), Bad Dürkheim (Bad Dürkheim (4351), Grethen (4354), Leistadt (4356), Seebach (4353), Ungstein (4358)), Barbelroth (5360), Battenberg (Pfalz) (4396), Bellheim (5619), Billigheim-Ingenheim (Appenhofen (5383), Billigheim (5386), Ingenheim (5384), Mühlhofen (5385)), Birkweiler Birkweiler (5393), Bischheim (4571), Bissersheim (4404), Bobenheim am Berg (4379), Bobenheim-Roxheim (3951), Bockenheim an der Weinstraße (Großbockenheim (4414), Kleinbockenheim (4415)), Böbingen (5472), Böchingen (5399), Böhl-Iggelheim (Böhl (4006), Iggelheim (4007)), Bolanden (4573), Bornheim (Südliche Weinstraße) (5516), Bubenheim (Donnersbergkreis) (4550), Burrweiler (5491), Dackenheim (4375), Dannstadt-Schauernheim (Dannstadt (3994)), Deidesheim (4310), Dierbach (5358), Dirmstein (4408), Dörrenbach (5366), Ebertsheim (4420), Edenkoben (Edenkoben (5466), 4 Mittelhainger (5467)), Edesheim (Edesheim (5479), 3 Mittelhainger (5480)), Einselthum (4554), Ellerstadt (4339), Erpolzheim (4366), Eschbach (Südliche Weinstraße) (5390), Essingen (5517), Flemlingen (5483), Forst an der Weinstraße (4309), Frankweiler (Südliche Weinstraße) (5397), Freckenfeld (5676), Freimersheim (Pfalz) (5476), Freinsheim (4369), Freisbach (5601), Friedelsheim (4337), Fußgönheim (3978), Gauersheim (4567), Gerolsheim (4407), Gleisweiler (5493), Gleiszellen-Gleishorbach (5374), Göcklingen (5388), Gönnheim (4338), Gommersheim (5474), Großfischlingen (5478), Großkarlbach (4405), Großniedesheim (3962), Grünstadt (Asselheim (4426), Grünstadt (4427), Sausenheim (4428)), Hainfeld (5485), Haßloch (4301), Hergersweiler (5359), Herxheim am Berg (4373), Herxheim bei Landau/Pfalz (5527), Herxheimweyher (5526), Heßheim (3965), Heuchelheim bei Frankenthal (3963), Heuchelheim-Klingen (Heuchelheim (5381), Klingen (5382)), Hochdorf-Assenheim (Assenheim (3995), Hochdorf (3996)), Hochstadt (Pfalz) (Niederhochstadt (5519), Oberhochstadt (5518)), Ilbesheim bei Landau in der Pfalz (5389), Immesheim (4548), Impflingen (5387), Insheim (5529), Kallstadt (4371), Kandel (5671), Kapellen-Drusweiler (5363), Kapsweyer (5355), Kindenheim (4416), Kirchheim an der Weinstraße (4402), Kirchheimbolanden (4577), Kirrweiler (Pfalz) (5455), Kleinfischlingen (5477), Kleinkarlbach (4400), Kleinniedesheim (3961), Klingenmünster (5375), Knittelsheim (5618), Knöringen (5403), Lambsheim (3971), Landau in der Pfalz (Arzheim (5560), Dammheim (5555), Godramstein (5558), Landau (5551), Mörlheim (5553), Mörzheim (5562), Nußdorf (5556), Queichheim (5554), Wollmesheim (5561)), Laumersheim (4406), Leinsweiler (5391), Lingenfeld (5599), Lustadt (Niederlustadt (5597), Oberlustadt (5596)), Maikammer (5453), Marnheim (4572), Meckenheim (4306), Mertesheim (4418), Minfeld (5675), Morschheim (4570), Neuleiningen (4398), Neustadt an der Weinstraße (Diedesfeld (4254), Duttweiler (4252), Geinsheim (4251), Gimmeldingen (4259), Haardt (4258), Hambach (4256), Königsbach (4260), Lachen-Speyerdorf (4253), Mußbach (4261), Neustadt (4257)), Niederhorbach (5362), Niederkirchen bei Deidesheim (4308), Niederotterbach (5357), Oberhausen (Südliche Weinstraße) (5361), Oberotterbach (5364), Obersülzen (4409), Obrigheim (Pfalz) (Albsheim an der Eis (4411), Colgenstein- Heidesheim (4410), Mühlheim (4412), Obrigheim (4413)), Offenbach an der Queich (5515), Ottersheim (4549), Ottersheim bei Landau (5617), Pleisweiler-Oberhofen (5373), Ranschbach (5392), Rhodt unter Rietburg (Rhodt unter Rietburg (5487), 3 Mittelhainger (5488)), Rittersheim (4568), Rödersheim-Gronau (Alsheim-Gronau (3992), Rödersheim (3991)), Römerberg (Berghausen (4071), Heiligenstein (4072), Mechtersheim (4073)), Rohrbach (Südliche Weinstraße) (5530), Roschbach (5481), Rüssingen (4547), Ruppertsberg (4307), Sankt Martin (5451), Schwegenheim (5600), Schweigen-Rechtenbach (Rechtenbach (5353), Schweigen (5351)), Schweighofen (5354), Siebeldingen (5395), Speyer (4101), Steinfeld (5356), Steinweiler (5673), Stetten (4566), Venningen (5468), Vollmersweiler (5677), Wachenheim an der Weinstraße (4336), Walsheim (5401), Weingarten (Pfalz) (5602), Weisenheim am Berg (4377), Weisenheim am Sand (4367), Westheim (Pfalz) (5598), Weyher in der Pfalz (Weyher in der Pfalz (5489), 3 Mittelhainger (5490)), Winden (Germersheim) (5674), Zeiskam (5616), Zellertal (Harxheim (4551), Niefernheim (4552), Zell (4553)).

Točno razgraničenje može se vidjeti na kartama koje prikazuju vinograde u navedenim općinama s granicama parcela. Karte se mogu vidjeti na poveznici www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Vina Qualitätswein (kvalitetna vina), Prädikatswein (vina s predikatnom oznakom), Sekt b.A. (kvalitetna pjenušava vina iz određenih regija) ili Qualitätsperlwein b.A. (kvalitetna biser vina iz određenih regija) sa zaštićenim nazivom „Pfalz” smiju se proizvoditi izvan navedenog područja uzgoja u kojem je grožđe ubrano te koje je navedeno na etiketi pod uvjetom da je područje proizvodnje smješteno u istoj ili susjednoj saveznoj pokrajini.

7. Sorte vinove loze

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Auxerrois – Auxerrois blanc, Pinot Auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer Frühburgunder – Frühburgunder, Pinot Noir Precoce, Pinot Madeleine, Madeleine Noir

Blauer Limberger – Limberger, Lemberger, Blaufränkisch

Blauer Portugieser – Portugieser

Blauer Silvaner

Blauer Spätburgunder – Spätburgunder, Pinot Nero, Pinot Noir, Samtrot

Blauer Trollinger – Trollinger, Vernatsch

Blauer Zweigelt – Zweigelt, Zweigeltrebe, Rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet Blanc

Cabernet Carbon

Cabernet Carol

Cabernet Cortis

Cabernet Cubin – Cubin

Cabernet Dorio – Dorio

Cabernet Dorsa – Dorsa

Cabernet Franc

Cabernet Mitos – Mitos

Cabernet Sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay Rosé

Dakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – Faber

Früher Malingre – Malinger

Früher Roter Malvasier – Malvoisie, Malvasier, Früher Malvasier

Färbertraube

Gelber Muskateller – Muskateller, Muscat Blanc, Muscat, Moscato

Goldriesling

Grüner Silvaner – Silvaner, Sylvaner

Grüner Veltliner – Veltliner

Helfensteiner

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – Huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Morio Muskat

Muscaris

Muskat Ottonel

Muskat Trollinger

Müller Thurgau – Rivaner

Müllerrebe – Schwarzriesling, Pinot Meunier

Nobling

Optima 113 – Optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – Phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Roter Elbling – Elbling Rouge

Roter Gutedel – Chasselas Rouge

Roter Muskateller

Roter Riesling

Roter Traminer – Traminer, Gewürztraminer, Clevner

Ruländer – Pinot Gris, Pinot Grigio, Grauburgunder, Grauer Burgunder

Saint Laurent – St. Laurent, Sankt Laurent

Saphira

Sauvignon Blanc

Sauvignon Gryn

Sauvignon Sary

Scheurebe

Schönburger

Siegerrebe – Sieger

Sirius

Solaris

Souvignier Gris

Staufer

Syrah – Shiraz

Tauberschwarz

Villaris

Weißer Burgunder – Pinot Blanc, Pinot Bianco, Weißburgunder

Weißer Elbling – Elbling

Weißer Gutedel – Chasselas, Chasselas Blanc, Fendant Blanc, Gutedel

Weißer Riesling – Riesling, Riesling renano, Rheinriesling, Klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Opis povezanosti

Iz strukturne i geološke perspektive Haardtrand i nizine Vorderpfalza pripadaju Gornjorajnskoj nizini, tektonskom rasjedu koji se proteže u smjeru SSI-JJZ. Vinogradarstvo je u Pfalzu ograničeno na Vorderpfalz/Rheinpfalz, tj. od planinskih rubova Falačke šume na zapadu preko Haardtranda do nizina Vorderpfalza, koje zauzimaju središnji i istočni dio. Vinogradi se u prosjeku nalaze na otprilike 170 m nadmorske visine. Vinogradarstvo se pretežito odvija u Haardtrandu te na međurječjima i visoravnima prekrivenima lesom. Najstrmije padine s nagibom do 60 % na kojima se nalaze strmi vinogradi smještene su na zapadu, na rubovima Falačke šume i u Haardtrandu. Ravni vinogradi (nagib < 10 %) uglavnom se nalaze na međurječjima i visoravnima. Prosječan nagib vinograda u Pfalzu u cjelini iznosi otprilike 4,5 %. Prosječan položaj iznosi 140° (jugoistok).

Falačka šuma na istoku prelazi u rubove brežuljaka Haardtranda, stvarne rasjedne zone Gornjorajnske nizine. To područje široko tek nekoliko kilometara ima vrlo raznolik geološki sastav. Osim tercijarnih sedimenata mjestimično se mogu naći mezozojske stijene. Takve stijene često su potpuno prekrivene relativno debelim sedimentom iz kvartara. U vinogradarskoj regiji Pfalz znatan dio trsova raste na lesu i derivatima lesa. Vinova loza raste i na kvartarnoj fluvijalnoj glini, pijesku i šljunku. Tercijarni vapnenac i lapor treća su najčešća vrsta tla prema površini koju zauzimaju. Vinova loza uzgaja se i na rotliegend pješčenjaku te išaranom pješčenjaku, ali u ograničenom opsegu. Vapnenac, lapor i dolomit iz trijasa, keupera i jure zapravo su egzotične stijene. Mogu se naći i potpuno izolirane naslage rotliegenda i tercijarnih vulkanskih stijena te stijena iz ranog paleozoika.

Kad je riječ o sastavu tla, les i derivati lesa čine primarni sediment u kojem su se razvili parasmeđe tlo, černozem i pararendzina. Najčešća tla u fluvijalnim sedimentima jesu rigolana tla i smeđa tla, dok na poplavnim područjima ima i vegena te glej-vegena. U tercijarnim sedimentima nastale su razne vrste tla, prije svega feralit, ferzijalit i Terrae calcis. Unatoč duboko zaoranim brazdama za potrebe uzgoja vinove loze, vrste prirodnog tla i dalje su često prepoznatljive.

Klima u vinogradarskoj regiji Pfalz ima sljedeće karakteristike. Prosječna godišnja temperatura iznosi oko 10 °C, a prosječna temperatura tijekom razdoblja rasta 14,7 °C. Temperatura u načelu raste od zapada (Haardtrand) prema istoku (Rajnska nizina). Prosječna godišnja količina padalina na tom području iznosi 655 mm (pribl.), a od toga 60 % (390 mm) obično pada tijekom sezone rasta. Padalina je najviše u jugozapadnom dijelu vinogradarske regije Pfalz, dok je prosječna godišnja količina padalina najmanja na sjeveroistoku. Trsovi u Pfalzu primaju u prosjeku 665 000 Wh/m2 izravnog sunčeva svjetla tijekom razdoblja rasta.

Ljudski čimbenici: vinogradari obrađuju velike i povezane parcele, što znači da mehanizacija dobro funkcionira i da se područja mogu obrađivati na troškovno učinkovit način. Pridaju veliku važnost rasponu sorti vinove loze i potencijalu njihova uzgoja, kako to već omogućuju raznoliki profili tla. Rezultat toga široka je paleta okusa za potrošače. Sektor vina doživio je poseban zamah u posljednjih 20 godina. To dokazuje rastući broj vrhunskih mladih proizvođača. Ljudski čimbenik temelji se na stoljetnoj vinogradarskoj tradiciji.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Vino, kvalitetno pjenušavo vino, biser vino

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe o označivanju

Opis uvjeta:

opis:

vina moraju proći službenu inspekciju da bi mogla nositi tradicionalne izraze Qualitätswein (kvalitetno vino), Prädikatswein (vino s predikatnom oznakom), Qualitätsperlwein b.A. (kvalitetno biser vino iz određenih regija) i Sekt b.A. (kvalitetno pjenušavo vino iz određenih regija). Inspekcijski broj izdan u tom kontekstu (amtliche Prüfungsnummer ili A.P.-Nr.) mora biti naveden na etiketi. On zamjenjuje broj serije.

Uz postojeći zaštićeni naziv vina vino i proizvodi od vina moraju biti označeni jednim od tradicionalnih izraza navedenih u točki 5.a specifikacije proizvoda. Upotreba tradicionalnih izraza navedenih u točki 5.b specifikacije proizvoda nije obvezna.

Štoviše, registar vinograda popis je naziva područja, velikih i pojedinačnih vinograda i sustava otvorenih polja, koji se mogu upotrebljavati za manje zemljopisne jedinice. U njemu su navedene granice lokacija i područja prema katastarskim oznakama (katastarska jedinica, katastarska podjedinica, sustav otvorenih polja, čestica).

Registar vodi Poljoprivredna komora savezne pokrajine Porajnje-Falačka.

Osnivanje i vođenje registra vinograda temelji se na:

— članku 23. stavcima 3. i 4. Saveznog zakona o vinu (Weingesetz),

— članku 29. Savezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— Zakonu savezne pokrajine Porajnje-Falačka o utvrđivanju lokacija i područja i o registru vinograda (Zakon o vinogradima) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— članku 2. broju 16. Uredbe savezne pokrajine Porajnje-Falačka o nadležnostima u području zakonodavstva o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Granice manjih zemljopisnih jedinica mogu se mijenjati samo uz suglasnost nadležne organizacije u skladu s člankom 22.g Saveznog zakona o vinu koja o svakoj promjeni mora obavijestiti Savezni ured za poljoprivredu i hranu (BLE).

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.