EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 14.12.2021. COM(2021) 810 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

Akcijski plan za poticanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika



1. Zeleni potencijal željeznice Europska godina željeznice 2021. prilika je za poticaj europskim željeznicama kao čistom, sigurnom i praktičnom prometnom sredstvu za svakoga. Europski željeznički promet je zelen, već sada oko 81 % vlak-kilometara u Europskoj uniji prijeđe se na električni pogon, te ima mali utjecaj na okoliš . Međutim, potencijal željeznice nije u potpunosti iskorišten, posebno ne u prekograničnom prometu. Procjenjuje se da na željeznicu otpada svega oko 10 % kolektivnog prekograničnog prometa u Europi. Hitno je potrebno iskoristiti taj potencijal. U Europskom zelenom planu i Strategiji za održivu i pametnu mobilnost željeznički prijevoz je u središtu nastojanja za ostvarivanje zelenijeg prometnog sustava u Uniji. U zajedničkoj ekonomskoj ocjeni na kojoj se temelji Plan za postizanje klimatskog cilja za 2030. i Strategija za održivu i pametnu mobilnost razmotreno je nekoliko mogućih putanja smanjivanja emisija stakleničkih plinova na razini cijelog gospodarstva za najmanje 55 % do 2030. i postizanje klimatske neutralnosti do 2050. Sadašnja se putanja temelji na kombinaciji određivanja cijena ugljika i posebnih mjera kojima se podupire multimodalna mobilnost i ulaganja u održiv, siguran i pametan prijevoz. Ako se te mjere provedu, promet željeznicama velikih brzina udvostručit će se do 2030. i utrostručiti do 2050. Nadalje, Strategijom se želi ostvariti da skupni prijevoz putnika koji podliježe voznom redu bude ugljično neutralan na relacijama kraćima od 500 km u EU-u. Naglašava se da nitko ne bi trebao biti zapostavljen. Ključno je da su usluge mobilnosti dostupne i pristupačne za svakoga i da ruralne regije budu bolje povezane. Ovaj akcijski plan za poticanje prekograničnog putničkog željezničkog prijevoza na velike udaljenosti pokazuje predanost Komisije da postigne te ambiciozne ciljeve. U njemu se iznosi konkretni raspored mjera od kojih većinu treba poduzeti tijekom sljedeće dvije godine. Kad se sve te mjere provedu, širom našeg kontinenta prekogranična putovanja na velike udaljenosti željeznicom postat će mnogo privlačnija mogućnost za mnoge Europljane. Jedinstveno tržište je kamen temeljac Europske unije i izravno koristi potrošačima, poduzećima i javnim subjektima; putnicima u željezničkom prometu ono je omogućilo češće i inovativne željezničke usluge po povoljnijim cijenama. Postojeći regulatorni i politički okvir unije za željeznice osigurava državama članicama i željezničkom sektoru niz alata i mogućnosti za provedbu jedinstvenog europskog željezničkog prostora, uklanjanje prepreka i otvaranje tržišta za nove sudionike i usluge. Prekretnice u pogledu povećanja broja putnika prevezenih željeznicama velikih brzina utvrđene u Strategiji za održivu i pametnu mobilnost mogu se ostvariti samo uz pomoć dodatnih ulaganja Unije, država članica, željezničkog sektora i privatnih ulagača. Poboljšanja usluga moguća su, uz pažnju na europsku dimenziju željezničke mreže, planiranje kapaciteta te omogućavanje povoljnih cijena i jednostavnog pretraživanja željezničkih karata, uključujući u okviru udobnih multimodalnih putovanja. Sloboda prekograničnog kretanja jedno je od ključnih dostignuća europskih integracija te mora biti osigurana u okviru naših nastojanja za postizanje veće održivosti prometa. 2. Pospješiti ekspanziju željeznice U tijeku su mnoge promjene koje su potrebne za poboljšavanje usluga prekograničnog željezničkog prijevoza na velike udaljenosti u Uniji, i sad je trenutak da se to ubrza. Od 2001. do 2016. četiri su regulatorna paketa za željeznički prijevoz na razini Unije na sljedeći način stvorila poticajan pravni okvir za željeznicu: postupnim otvaranjem željezničkih tržišta za konkurenciju, promicanjem interoperabilnosti nacionalnih željezničkih sustava i pružanjem uvjeta za razvoj jedinstvenog europskog željezničkog prostora, u kojem uvođenje konkurencije i usklađivanje pravila imaju cilj povećati i poboljšati ponudu na tržištu u korist putnika. Smanjivanje cijene karata za putovanje vlakom se dakle postiže optimizacijom i digitalizacijom operacija te prisustvom konkurencije na tržištu, čime se osigurava da je ponuda bolje prilagođena potrebama potrošača a usluga kvalitetnija, s cijenama koje su rezultat tržišnog natjecanja. Otvaranje tržišta za prekogranične usluge 2010. i za domaće usluge 2020. bile su ključne etape u tom procesu. To je bilo popraćeno znatnom i postojanom potporom Unije ulaganjima za razvoj željezničke transeuropske prometne mreže (TEN-T) te istraživanjima i inovacijama. U razdoblju od 2014. do 2020. Europska komisija je zajedno s privatnim sektorom uložila više od 900 milijuna eura u okviru zajedničkog poduzeća Shift2Rail u više od 100 projekata razvoja najsuvremenijih inovativnih rješenja za putničke željezničke sustave budućnosti. U tom istom razdoblju iz Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) pružena je potpora u iznosu od oko 16,5 milijardi eura za više od 400 željezničkih projekata. Ti projekti obuhvaćaju glavne prekogranične veze, nove putničke i teretne linije te poboljšavanje, elektrifikaciju i digitalizaciju mreže u okviru Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS). Prekogranični željeznički promet u Uniji u brojkama U razdoblju od 2001. do 2018. broj putnik-kilometara prijeđenih željeznicom u EU-27 porastao je s 339,9 na 407,2 milijarde. Pri tome je udio željeznice velikih brzina porastao s 19.2 % na 31 %, to jest gotovo je udvostručen, sa 65 na 126 milijardi putnik-kilometara. Modalni udio željeznice, mjereno u putnik-kilometrima, malo je porastao, s 6,7 % na 6,9 %. Modalni udio osobnih automobila, motocikla, mopeda i autobusa se smanjio, dok je modalni udio zračnog prometa porastao sa 6.1 % na 9.6 %. Broj prekograničnih putnik-kilometara je porastao s 20 milijardi u 2007. na 28 milijardu u 2018. (+40 %), to je samo 7 % od svih putnik-kilometara prijeđenih željeznicom. Broj usluga prekograničnog željezničkog prijevoza na velike udaljenosti u Europi nije se mnogo promijenio od 2001., te iznosi oko 4500 odlazno-povratnih vožnji vlakova tjedno. U tom razdoblju broj usluga noćnog željezničkog prijevoza pao je za 65 %, a broj usluga željeznica velikih brzina povećao se za 95 %. Također se smanjio broj linija, dok je na ključnim linijama povećan broj vožnji. Tijekom 2020. i 2021. željeznički sektor pretrpio je velike štete od posljedica pandemije COVID-a 19. Broj putnik-kilometara prijeđenih željeznicom u Uniji pao je za 75 % u drugom tromjesečju 2020. u usporedbi s istim razdobljem 2019. te se tijekom sljedećih tromjesečja blago oporavio (–38 % u trećem, a –56 % u četvrtom tromjesečju). Nacionalne mjere potpore tek su djelomično ublažile negativni utjecaj krize. Željeznička poduzeća koja posluju na komercijalnoj osnovi, bez subvencija, i pružaju takozvane usluge „otvorenog pristupa”, bila su posebno ugrožena. U tom kontekstu Mehanizam za oporavak i otpornost (RRF) znači dosad nezabilježenu mogućnost za renesansu željeznice i nova ulaganja u željeznicu, pri čemu se očekuju dodatna sredstva za željeznicu u iznosu od gotovo 50 milijardi eura. U ovom trenutku postoji potreba za jačim djelovanjem u području putničkog željezničkog prometa, a prisutan je i zamah u tom smjeru. Države članice iskazale su svoju podršku, među ostalim putem svoje Platforme za međunarodni željeznički prijevoz putnika i predstavljanja koncepta Trans-Europe Express 2.0. U lipnju 2021. Vijeće se također izjasnilo da potiče daljnji razvoj željezničkog prijevoza putnika u Europi. Najnoviji Eurobarometar na temu svakodnevnih putovanja i putovanja na veće udaljenosti potvrđuje da su Europljani spremni prijeći na održivija prometna sredstva za putovanja na velike udaljenosti ako ih dovedu do odredišta jednako brzo (37 %) ili po sličnoj cijeni (36 %) u usporedbi s prometnim sredstvom koje inače koriste. U Rezoluciji Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o Europskom zelenom planu naglašeno je „...da je jedinstveni europski željeznički prostor preduvjet za promjenu načina prijevoza...” i istaknuta potreba da „se na razini EU-a omogući jednak pristup javnom željezničkom prijevozu te da se on učini privlačnijim”. Slijedom prijedloga Komisije 2021. je proglašena europskom godinom željeznice, čime su povećana očekivanja koja sada treba ispuniti. 3. Mjere za poticanje željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnog željezničkog prijevoza putnika Tržište prekograničnih usluga željezničkog prijevoza otvoreno je od 2010., a tržište domaćih usluga željezničkog prijevoza od prosinca 2020. Operatori s otvorenim pristupom mogu slobodno nuditi svoje usluge, pod uvjetom da ne ugrožavaju održivost postojećih javnih usluga. Iskustvo i nedavne najave željezničkih poduzeća pokazuju da usluge prijevoza na velike udaljenosti i usluge prijevoza velikim brzinama mogu često biti profitabilne i kao usluge otvorenog pristupa, uključujući usluge noćnog željezničkog prijevoza. Uvođenje konkurencije na linijama kojima se prometuje željeznicama velikih brzina u Italiji i Španjolskoj, kao i na konvencionalnim rutama u Češkoj, Slovačkoj i Švedskoj, dovelo je do privlačnije ponude, često po nižim cijenama, i povećanja broja putnika. Za veze ili mreže na kojima tržište (još) ne može ili nije spremno ponuditi usluge koje se smatraju potrebnima za povezivost ili na drugi način poželjnima za društvo, nadležna tijela mogu propisati obvezu pružanja javne usluge (PSO) i dodijeliti ugovore o javnim uslugama (PSC) željezničkim prijevoznicima u skladu s Uredbom (EU) 1370/2007 o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika . Obveze pružanja javnih usluga mogu se nametnuti samo ako operatori s otvorenim pristupom ne pružaju razinu i kvalitetu usluge koju nadležna tijela smatraju potrebnom. Bilo da se usluge pružaju u okviru otvorenog pristupa ili u okviru obveze javne usluge, tehničke, operativne i pravne prepreke i dalje otežavaju razvoj željezničkog sektora i ulazak na tržište. Stoga je Komisija naručila studiju i utvrdila sljedeće mjere za uklanjanje prepreka daljnjem razvoju prekograničnih usluga željezničkog prijevoza putnika i željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti. 3.1. Bolja provedba pravne stečevine Unije u području željezničkog prometa i ubrzana interoperabilnost Osiguravanje potpune i pravilne provedbe postojećeg regulatornog okvira Unije ključno je za usklađivanje pravila i otvaranje tržišta. U suradnji s državama članicama Komisija će nastaviti raditi na ispravnoj i potpunoj provedbi i primjeni pravne stečevine u području željezničkog prometa, uključujući uklanjanje suvišnih nacionalnih pravila. Tehničke i operativne prepreke koje proizlaze iz upotrebe različitih sustava ometaju prekogranični promet i povećavaju troškove te je u tom kontekstu uvođenje Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERMTS) vrlo važno kako bi se smanjili troškovi i time privukli putnici.

Mora se ubrzati uvođenje ERTMS-a i povezano uklanjanje postojećih signalno-sigurnosnih sustava razreda B. Time će se postići veća učinkovitost mreže i povećati kapacitet po nižoj cijeni od izgradnje nove infrastrukture, uz znatne uštede na troškovima održavanja za upravitelje infrastrukture. Općepriznato i dokazano u praksi, upotreba sustava kao što je ERTMS s odgovarajućim sustavom blokova omogućuje povećanje kapaciteta postojeće infrastrukture do 40 %. Pravodobno i potpuno uvođenje i dalje je otežano zbog nepovoljnog položaja prvog korisnika sustava, posebno za željezničke prijevoznike koji sustav ugrade prije nego što je nova tehnologija u potpunosti uvedena i potpuno korisna. U kontekstu revizije Uredbe o TEN-T-u Komisija predlaže da se ubrza uvođenje (radijskog) ERTMS-a, dakle 2040. umjesto 2050. za sveobuhvatnu mrežu i za novouvedenu „proširenu osnovnu mrežu”. Posebni koordinator mreže TEN-T za ERMTS pomaže Komisiji u tim nastojanjima. Revizije tehničkih specifikacija za interoperabilnost (TSI-jeva) planirane za 2022. uključivat će poboljšane postupke za uvođenje novih tehnologija i utrti put uvođenju automatiziranog upravljanja vlakovima, 5G željezničkih komunikacija i potencijalno satelitskih usluga na mreži. Novi interoperabilni sustavi podupiru se istraživačkim programima Unije. Sistemski stup uveden u okviru Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu omogućit će mehanizam za prelazak na usklađeni inovativni okvir, na temelju postignuća prethodnog zajedničkog poduzeća Shift-to-Rail. Komisija će: - ubrzati rad kako bi se osigurala provedba i pravilna primjena četiriju željezničkih paketa; - ubrzati rad na uklanjanju nacionalnih operativnih i infrastrukturnih pravila te dodatno razviti planove uvođenja za provedbu tehničkih specifikacija za interoperabilnost kako bi se osigurala njihova prekogranična usklađenost; - predložiti ubrzavanje uvođenja ERTMS-a u reviziji Uredbe o TEN-T-u (2040. umjesto 2050. za sveobuhvatnu mrežu, a do 2030. za osnovnu mrežu); - predložiti reviziju tehničkih specifikacija za interoperabilnost tijekom 2022.; - nastaviti svoja nastojanja za: - osiguravanje potpune i sveobuhvatne sukladnosti s usklađenim tehničkim specifikacijama Unije i zajedničkim sigurnosnim metodama, među ostalim strogim pristupom prema odstupanjima i iznimkama; - skraćivanje vremena potrebnog za stavljanje na tržište ključnih novih tehnologija/aplikacija i usklađenu provedbu odgovarajućih novih zahtjeva i standarda u Uniji, što uključuje pravnu, tehničku i financijsku potporu; - osiguravanje da TSI-jevi obuhvaćaju odgovarajuću standardizaciju svih sučelja željezničkog sustava; - nastaviti podupirati opremanje infrastrukture ERTMS-om, s posebnim naglaskom na eliminiranju praznina, uključujući prekogranične dionice, čvorove i terminalne veze; - iskoristiti rad Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu i promicati brže i koordinirano uvođenje inovacija putem sistemskog stupa; - raspraviti o mogućnosti izuzimanja javnog financiranja ERTMS-a od obveze obavješćivanja u skladu s pravilima o državnim potporama, čime bi se moglo ubrzati uvođenje ERTMS-a. ERA bi trebala: - podupirati nastojanja Komisije pravodobnim savjetima i tehničkim prijedlozima, a posebno preporukama za reviziju TSI-ja; -nastaviti i dovršiti suradnju s državama članicama na ukidanju nacionalnih tehničkih, sigurnosnih i operativnih pravila koja su bila usklađena na razini Unije; - podupirati Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu u sistemskom stupu. 3.2. Bolja infrastruktura za putnički željeznički promet Transeuropskom prometnom mrežom kako je definirana u Uredbi (EU) br. 1315/2013 uspostavljena je osnovna mreža koju treba ostvariti do 2030. i sveobuhvatna mreža koju treba ostvariti do 2050. U politici TEN-T stavljen je veći naglasak na prekogranične veze i organizaciji najvažnijih veza u koridorima kako bi se osiguralo koordinirano planiranje i provedba. Također je osigurana čvrsta osnova za bližu suradnju u planiranju i razvoju infrastrukture sa susjednim trećim zemljama. Ključni pravci s trećim zemljama ključni su za dovršetak europske željezničke mreže, a članstvo Unije u OTIF-u doprinosi osiguravanju da se europski tehnički zahtjevi mogu primjenjivati izvan željezničke mreže Unije. Direktiva o mjerama racionalizacije radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže, donesena 7. srpnja 2021., osigurat će brže postupke izdavanja dozvola za projekte. U razdoblju od 2021. do 2027. željeznička infrastruktura i dalje će biti glavni korisnik sredstava Instrumenta za povezivanje Europe te će i dalje imati koristi od potpore iz Kohezijskog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj. Prijedlog revidiranih smjernica za mrežu TEN-T znatno pridonosi poboljšanju prekogranične željezničke mreže za prijevoz putnika. Prijedlog je popraćen kartom ključnih željezničkih pruga za prijevoz putnika željeznicama velikih brzina koje se moraju dovršiti do 2030. i dodatnih pruga koje su dio strateški najvažnijih veza mreže TEN-T koje treba dovršiti do 2040. Te se pruge protežu od jednog kraja europskog kontinenta do drugog. Nadalje, predloženom se uredbom utvrđuje minimalna standardna brzina od 160 km/h za željezničke putničke pruge ili osnovnu mrežu TEN-T i novostvorenu proširenu osnovnu mrežu te se jačaju veze između važnih čvorišta diljem Europe, što treba postići do 2030. za osnovnu mrežu i do 2040. za proširenu osnovnu mrežu. Budući da postoji interes putnika za putovanja „od vrata do vrata”, Komisija predlaže da sve velike zračne luke u Uniji te multimodalna putnička čvorišta u velikim europskim gradovima budu povezana s uslugama željezničkog prijevoza. Komisija predlaže reviziju Uredbe o transeuropskoj prometnoj mreži (TEN-T), čime će se poboljšati željeznička mreža za prijevoz putnika i osigurati njezina bolja integracija u multimodalni prometni sustav. Predloženom revidiranom Uredbom osigurat će se: - nova visokokvalitetna infrastruktura za željeznički prijevoz putnika; - ambiciozniji standardi i rokovi za provedbu; - minimalna brzina od 160 km/h na prugama u osnovnoj i proširenoj osnovnoj mreži; - snažan naglasak na dovršenje osnovne mreže do 2030. i daljnjih planiranih željezničkih veza velikih brzina u proširenoj osnovnoj mreži do 2040.; - poseban naglasak na povezivosti prvog/posljednjeg kilometra putem multimodalnih putničkih čvorišta u svim gradovima EU-a s više od 100 000 stanovnika koji su povezani s mrežom TEN-T; - bolja međusobna povezanost zračnog i željezničkog prijevoza za sve glavne zračne luke (zračne luke osnovne mreže) u EU-u i zračne luke u EU-u s prometom od više od 4 milijuna putnika. 3.3. Dovoljan broj željezničkih vozila Za uspostavu novih željezničkih usluga potrebna su velika ulaganja u željeznička vozila, bilo od strane željezničkih prijevoznika, društava koja daju željeznička vozila u najam ili nadležnih tijela ako se usluga pruža u okviru obveze javne usluge. Iako se većina prekograničnih usluga na velike udaljenosti može pružati na komercijalnoj osnovi, potrebno je povećati dostupnost željezničkih vozila za te usluge. Javna potpora za stvaranje udruženih voznih parkova željezničkih vozila za prekogranični promet na velike udaljenosti, ili za ublažavanje komercijalnih rizika pri kupnji i iznajmljivanju željezničkih vozila za prekogranični promet na velike udaljenosti za poduzeća koja daju takva vozila u najam mogla bi pomoći u stvaranju željenog poticaja. Kako bi se očuvali jednaki uvjeti za sve, takva javna potpora trebala bi se pružati u skladu s jasnim i nediskriminirajućim okvirnim uvjetima. Slično tome, u skladu s postojećim Smjernicama za željeznice, državne potpore za financiranje željezničkih vozila mogu se dodijeliti ako se tom potporom pridonosi cilju od zajedničkog interesa, uz istodobno osiguravanje ravnopravnih uvjeta među željezničkim prijevoznicima i poduzećima koja daju željeznička vozila u najam. Aktualnom revizijom Smjernica za željeznice rješavat će se i utvrđena ograničenja pristupa željezničkim vozilima. U određenim uvjetima željeznička vozila mogu se financirati i sredstvima iz kohezijskih fondova Unije. Kako bi se povećala dostupnost željezničkih vozila, Europska investicijska banka (EIB) pokreće platformu za zelena ulaganja u željeznice kako bi potpomogla ulaganja javnih i privatnih subjekata u projekte u tom području putem postojećih produkata EIB-a i financijskih instrumenata koje je Komisija stavila na raspolaganje. Cilj je te platforme poduprijeti održiva ulaganja u željezničku infrastrukturu, željeznička vozila i digitalne sustave. Odabrani projekti u području nabave željezničkih vozila za komercijalni prijevoz putnika na velike udaljenosti ili prekogranični prijevoz putnika ili prekogranične usluge prijevoza tereta velikim brzinama mogu biti prihvatljivi za potpore iz fonda InvestEU. Tijekom posljednjih pet godina EIB je pružio gotovo 17 milijardi EUR zajmova kao potporu ulaganjima u željeznicu u Uniji, od čega više od 8,7 milijardi EUR za željeznička vozila, uključujući projekte naknadne ugradnje i nadogradnje ERTMS-a, a slične razine kreditiranja očekuju se i u sljedećih pet godina. Uz to, putem programa InvestEU može se osigurati i privući privatno financiranje, uključujući promicanje zelenih obveznica, te pripadajuće savjetovanje za potporu digitalizaciji i uvođenju inovativnih željezničkih poduzeća, održive infrastrukture i željezničkih vozila. Alati kao što je EU-ova taksonomija održivih aktivnosti mogu poslužiti kao vodič za usklađivanje ulaganja s klimatskim i okolišnim ciljevima Unije. U svojim zaključcima od 3. lipnja 2021. Vijeće je prepoznalo „da su potrebna velika ulaganja tog sektora u željeznička vozila u

međunarodnom prijevozu na velike udaljenosti” i „da su hitno potrebna ulaganja privatnog sektora” te je podsjetilo „države članice da

postoje međunarodni sporazumi i ugovori kojima se olakšavaju privatna ulaganja, kao što je Željeznički protokol iz Luxembourga uz Konvenciju iz Cape Towna [o međunarodnim stvarnopravnim osiguranjima pokretne opreme]”. Unija (u okviru svojih nadležnosti) i nekoliko država članica već su ratificirali protokol. Stupanjem na snagu Protokola financiranje željezničkih vozila bit će lakše i jeftinije za privatni sektor. Komisija će promicati njegovu brzu provedbu u cijeloj Uniji. Postupnom provedbom zahtjeva interoperabilnosti za željeznička vozila i infrastrukturu, lokomotive, kompozicije vlakova i putnički vagoni moći će slobodno prelaziti granice i prometovati na više mreža u Uniji (ili na svima). Takva željeznička vozila koja mogu prometovati bilo gdje olakšat će uspostavljanje i rad prekograničnih usluga te bi znatno smanjila rizik preostale vrijednosti za ulagače ili zajmodavce. Prioritet će Komisije biti da do 2022. razvije zahtjeve kojima će se poticati takva željeznička vozila koja mogu prometovati bilo gdje. Komisija će: - u suradnji s Europskom investicijskom bankom aktivno tražiti prihvatljive pilot-projekte s ciljem nabave željezničkih vozila u okviru platforme za zelena ulaganja u željeznice/InvestEU; - u suradnji s ERA-om pripremiti specifikacije za putnička željeznička vozila koja mogu prometovati bilo gdje (TSI se očekuje u 2022.); - do 2023. u revidiranim smjernicama za željeznice pojasniti pravila o državnim potporama za javno financiranje interoperabilnih željezničkih vozila za prekogranične usluge. U tom kontekstu razmotrit će se pitanje rashodovanja postojećih željezničkih vozila; - nastaviti pružati potporu za ugradnju i naknadnu ugradnju ERTMS-a u željeznička vozila; - promicati ratifikaciju Željezničkog protokola iz Luxembourga uz Konvenciju iz Cape Towna i podupirati njegovu provedbu unutar EU-a. EIB planira: - pokrenuti platformu za zelena ulaganja u željeznice kako bi se, među ostalim, financirala željeznička vozila. 3.4. Usklađivanje izobrazbe i certifikacije strojovođa i željezničkog osoblja s budućim potrebama Za učinkovito i sigurno obavljanje željezničkih usluga potrebni su strojovođe i drugo željezničko osoblje koje može bez poteškoća raditi izvan granica svoje države, neovisno o operativnim i jezičnim okruženjima. Češće prekogranične operacije također znače da je potrebno razviti načine za praćenje novih pitanja, uključujući poštovanje vremena vožnje i odmora. Današnji strojovođe certificirani su za svaku lokomotivu i vlak za koje se očekuje da će ih voziti te za svaku trasu na kojoj će prometovati. Usklađivanje i priznavanje osposobljavanja i certifikata bio je jedan od ciljeva koji još nije u zadovoljavajućoj mjeri ostvaren postojećim okvirom Unije. Nadalje, zahtjevi prema kojima osoblje vlaka u prekograničnim željezničkim uslugama mora komunicirati na jeziku svake države članice koju prolazi povećavaju složenost i ograničavaju broj osoblja koje može obavljati takve usluge.

Istodobno se željeznički sektor, u svjetlu inovacija i digitalizacije, suočava s nedostatkom vještina, i to bi se moglo još pogoršati zbog predviđenog umirovljenja velikog dijela postojeće radne snage u sljedećih 10 godina. Zelena tranzicija i posljedična pojava novih profila radnih mjesta dodatno će povećati potrebu za novim vještinama i kompetencijama. U sektorskom socijalnom dijalogu u željezničkom sektoru izražena je potpora povećanju privlačnosti profesije, među ostalim za mlade i žene. U kontekstu tog dijaloga u studenome 2021. potpisan je pravno obvezujući sporazum o ženama u željezničkom prometu. Tijekom Europske godine mladih Komisija će nastaviti podupirati mjere za privlačenje mladih ljudi u zanimanja u željezničkom sektoru. Naukovanje bi trebalo imati ključnu ulogu u pružanju mladim ljudima vještina i znanja u skladu s potrebama sektora i osigurati njihovu zapošljivost. Komisija poziva željezničke prijevoznike da se pridruže „Europskom savezu za naukovanje” i da ponude veći broj naukovanja. Europska godina mladih 2022. prikladna je platforma za potporu takvim inicijativama i njihovo jačanje. U okviru projekta STAFFER koji se financira iz programa Erasmus+ može se podupirati opća strategija za razvoj vještina u željezničkom sektoru te razvijati konkretne mjere za zadovoljavanje kratkoročnih i srednjoročnih potreba za vještinama, što bi bila osnova za izgradnju opsežnog partnerstva za vještine u okviru „Pakta za vještine”. Nadovezujući se na uspješnu provedbu Akcijskog plana Unije za sigurnost željeznica, Komisija će nastaviti suradnju s državama članicama i dionicima kako bi održala najvišu razinu zaštite korisnika, radnika i infrastrukture u željezničkom prometu. Komisija će: - tijekom 2022. predložiti revidirani regulatorni okvir za strojovođe kako bi se uklonili nedostaci postojećeg sustava i ograničila obveza opetovanog pribavljanja dodatnih dokumenata i potvrda. Takav prijedlog može uključivati i jezični režim za željeznički promet i izmjene koje odražavaju tehnološki razvoj u sektoru; - promicati politike i programe za usavršavanje i prekvalifikaciju osoblja kako bi se osiguralo ispunjavanje budućih potreba za vještinama, primjerice pružanjem potpore zainteresiranim dionicima i, s tim povezano, mogućom uspostavom opsežnog partnerstva za vještine u željezničkom sektoru u okviru Pakta za vještine, nadovezujući se na okvir vještina za željeznički sektor STAFFER. - iskoristiti Godinu mladih 2022. za promicanje željezničkog sektora među mladima i privlačenje talenata. 3.5. Učinkovitija uporaba mreža Kako bi mogao nuditi česte i brze usluge prijevoza putnika diljem Unije, željeznički sektor mora bolje planirati vozne redove i kapacitete uzimajući u obzir prekogranične aspekte i jedinstveni europski željeznički prostor. Za željezničke prijevoznike koji planiraju uvesti prekogranične usluge na velike udaljenosti dobivanje privlačnih prekograničnih trasa vlakova može biti složeno, skupo i vrlo nefleksibilno, posebno za nove sudionike. Sve više dionica i čvorišta željezničke mreže u Uniji već se intenzivno koristi, što stvara ograničenja za daljnje širenje željezničkih usluga i dovodi do potrebe za određivanje prioriteta između različitih vrsta usluga prijevoza putnika i tereta. U tom se kontekstu prekogranične usluge često nalaze u nepovoljnom položaju u odnosu na domaće usluge kojima konkuriraju za ograničene kapacitete. To utječe i na noćne vlakove koji dolaze na velike postaje tijekom jutarnjih gužvi. Učinkovitiji i prilagodljiviji sustav potreban je za optimalno upravljanje kapacitetom u kojem se uzimaju u obzir svi relevantni elementi, kako za putnički tako i za teretni promet. Postojećim zakonodavstvom Unije propisan je godišnji postupak dodjele kapaciteta, što je odgovaralo potrebama razdoblja u kojem je postojao suvišni kapacitet kolosijeka. Tim se postupkom, s fiksnim vremenskim okvirom za sve vrste željezničkih usluga, ne mogu pomiriti dulja razdoblja planiranja za usluge prijevoza putnika na dugim relacijama (prekogranične) i zahtjevi za kratkoročni kapacitet, među ostalim za usluge željezničkog prijevoza tereta. Uz to, takav sistem novim sudionicima otežava osiguravanje odgovarajućih trasa vlakova kako bi zadovoljili potražnju na tržištu. Integrirani program za određivanje reda vožnje i prilagodbu kapaciteta (TTR) omogućuje željezničkim prijevoznicima da provedu prioritetno planiranje za neometane prekogranične veze prije nego što konačno usklade te planove s nacionalnim i regionalnim uslugama. To je novost koja može prekogranične usluge prijevoza putnika u Uniji učiniti bržima, češćima i stoga privlačnijima. Komisija će stoga tijekom 2022. procijeniti potrebu za regulatornim mjerama za uključivanje TTR-a i drugih najboljih praksi u pravo Unije, i takve mjere predložiti ako se pokaže da su potrebne. Komisija će predložiti reviziju Uredbe o željezničkim teretnim koridorima i iskoristiti tu priliku kako bi osigurala skladnu dodjelu kapaciteta i upravljanje prometom na europskoj razini za prekogranične usluge željezničkog prijevoza robe i putnika. Mogućnosti bi mogle uključivati stvaranje subjekta na razini Unije za potporu učinkovitijem upravljanju željezničkim kapacitetima za putničke i teretne vlakove te za praćenje i optimizaciju učinkovitosti vlakova koji prometuju na mreži Unije. Dionici u prometnom sektoru trebali bi razmjenjivati operativne podatke među vrstama prijevoza kako bi se olakšala prilagođena intermodalna rješenja i doprinijelo optimalnoj uporabi cijelog prometnog sustava. Komisija će: - procijeniti potrebu za regulatornim mjerama za poboljšanje dodjele kapaciteta i postupaka upravljanja prometom, s ciljem bolje koordinacije dodjele kapaciteta unutar cjelokupnog željezničkog sustava, uključujući usluge prijevoza putnika i prijevoza tereta, te ih, ako se pokaže da su potrebne, predložiti tijekom 2022; - razmotriti uspostavu tijela na razini Unije koje bi nadziralo optimizaciju prekograničnog željezničkog prometa i mehanizme koordinacije radi njegove bolje integracije u nacionalni promet. 3.6. Određivanje odgovarajućih cijena za pristup pruzi Iako se željeznica financira javnim sredstvima, to ne dovodi do konkurentne razine pristojbi za korištenje infrastrukture kojom bi se povećao željeznički promet i snizile cijene karata. Fiksni infrastrukturni troškovi željeznice visoki su u usporedbi s drugim vrstama prijevoza, a Direktivom 2012/34/EU omogućuje se upraviteljima infrastrukture da naplaćuju marže, povrh izravnih troškova za upotrebu infrastrukture, ako ih tržište može podnijeti. Ta se odredba često koristi i primjenjuje posebno na usluge prijevoza putnika na velike udaljenosti i usluge prijevoza putnika željeznicama velikih brzina. Istodobno su vanjski troškovi koje željeznica stvara za društvo vrlo niski u usporedbi s drugim vrstama prijevoza. Međutim, taj se aspekt samo djelomično odražava u stvarnim troškovima i oporezivanju različitih prometnih sredstava. Visoke i raznolike pristojbe za pristup pruzi preko granica, posebno kad je riječ o maržama, odlučujući su čimbenik troškova i mogu ometati uvođenje novih usluga te otežati privlačenje novih sudionika i privatnih ulaganja. Države članice mogu snažno utjecati na razinu marži na pristojbe za pristup pruzi putem razine financiranja upravitelja infrastrukture. Ako se takvo financiranje učinkovito koristi, manje je potrebno da upravitelji infrastrukture primjenjuju visoke pristojbe za pristup pruzi. Države članice mogu uspostaviti i programe kompenzacije za nenaplaćene troškove onečišćenja okoliša, nesreća i troškove infrastrukture, u skladu sa Smjernicama za željeznice. S druge strane, upravitelji infrastrukture imaju obvezu koordinirati i jamčiti optimalnu konkurentnost prekograničnih željezničkih usluga, koja im je neizravno nametnuta Direktivom 2012/34/EU. U kontekstu sloma putničkog prometa tijekom pandemije bolesti COVID-19 donesena je Uredba kojom se državama članicama omogućilo da privremeno smanje ili ukinu pristojbe za pristup pruzi radi potpore željezničkom prijevozu. Države članice i upravitelji infrastrukture trebali bi primjenjivati te odredbe kako bi poboljšali postojeće prakse ubiranja pristojbi i time povećali ukupnu ponudu usluga i konkurentnost željeznice. U tijeku su rasprave u okviru Platforme za upravitelje željezničke infrastrukture u Europi (PRIME). Jasan cilj trebao bi biti da se osigura da se marže primjenjuju samo ako ih tržište može podnijeti i ako to ne šteti konkurentnosti željeznice. Komisija će: - tijekom 2023. pružiti smjernice za određivanje pristojbi za pristup pruzi kojima se podupiru i potiču putnički prijevoz na velike udaljenosti i prekogranični putnički prijevoz; - aktivno promicati pilot-projekte kako bi se istražilo može li se smanjenjem pristojbi za pristup pruzi na razinu izravnih troškova bolje podupirati uspostava prekograničnih usluga; – tijekom 2023. u kontekstu revizije Smjernica za željeznice razmotriti mogućnost izuzimanja javnog financiranja smanjenja pristojbi za pristup pruzi od obveze prijave u skladu s pravilima o državnim potporama. 3.7. Pojednostavljivanje izdavanja karata i pristupa željezničkom sustavu za korisnike

Kako bi željeznica postala privlačan izbor za putovanje za mnogo više putnika, potrebno je odlučno djelovati u području izdavanja karata kako bi se prekogranične željezničke karte lakše pronalazile i rezervirale te kako bi njihove cijene bile privlačnije. Iako je sektor to prepoznao , iskustvo iz posljednja dva desetljeća pokazuje da se sektorske inicijative vrlo sporo ostvaruju zbog interesnih skupina i nespremnosti da se prihvate koristi koje otvaranje tržišta može donijeti. Usporedba i kupnja karata za vlak mora biti jednako laka i udobna kao i za druge vrste prijevoza, u okviru jedne transakcije i potpomognuta primjenom najsuvremenije tehnologije. Putnici koji presjedaju trebaju sigurnost da će njihov vlak stići na vrijeme ili, ako to ne bude moguće, da će im se pružiti potrebna pomoć kako bi stigli na svoje odredište. Prodavači karata i željeznički prijevoznici trebali bi moći ponuditi sjedala na temelju jednakih uvjeta, uključujući znatno prije samog putovanja vlakom. Željeznički prijevoznici i prodavači karata trebali bi moći ponuditi privlačne karte bez nepotrebnih tržišnih prepreka pri pristupu postojećim kanalima za prodaju karata, podacima o kartama i cijenama karata, kao i podacima i operacijama u sustavima rezervacija. Inicijativom Komisije o multimodalnim digitalnim uslugama mobilnosti, zajedno s revizijom TSI-ja za telematske aplikacije za putnički promet (TSI za TAP) i novom obvezom pružanja informacija o putovanjima i prometu u stvarnom vremenu koja je utvrđena u novoj Uredbi o pravima putnika u željezničkom prijevozu neovisnim prodavačima karata osigurat će se tehnička dostupnost podataka i pružanje informacija putnicima u stvarnom vremenu. Kako je predviđeno u četvrtom željezničkom paketu, Komisija će tijekom 2022. izvijestiti o dostupnosti zajedničkih informacija i sustava za izdavanje jedinstvenih karata. U okviru pripreme tih inicijativa Komisija će surađivati sa željezničkim sektorom i podupirati provedbu obveza predstavljenih u sektorskoj izjavi iz ožujka 2021. na temelju pravednih, razumnih i nediskriminirajućih (FRAND) načela. Kako bi prekogranično putovanje vlakom postalo privlačno, putnike je potrebno zaštititi tijekom cijelog putovanja. Novom Uredbom o pravima putnika u željezničkom prometu donesenom u travnju 2021. prvi je put uvedena obveza ponude jedinstvenih karata od 7. lipnja 2023., ali na prilično ograničenoj osnovi. Međutim, ograničena obveza da ih se nudi i mala aktualna ponuda jedinstvenih karata na tržištu ograničavaju zaštitu putnika, čime se smanjuje privlačnost željeznice. Od ključne je važnosti da putnici koji spajaju nekoliko relacija u jedno putovanje budu sigurni da neće ostati na nekoj od postaja gdje presjedaju ako jedan od vlakova kasni, bez obzira na to jesu li karte prodane kao jedinstvena karta ili kao zasebni ugovori. Rješenje bi moglo biti da se putnicima koji putuju s kombinacijom zasebnih karata barem osigura nastavak putovanja u slučaju propuštenih veza pod određenim uvjetima. Komisija će stoga riješiti pitanje nastavka putovanja u slučaju kašnjenja u okviru inicijative o multimodalnim digitalnim uslugama mobilnosti. Cjenovna pristupačnost ključna je za osiguravanje da svi budu dio zelene tranzicije i da od nje imaju koristi. Kako je navedeno u Komunikaciji o dugoročnoj viziji za ruralna područja EU-a, Komisija će posvetiti punu pozornost boljoj povezanosti i ruralnih i udaljenih područja, posebno putem posebne vodeće inicijative o najboljim praksama održive multimodalne mobilnosti u ruralnim područjima. Također je od ključne važnosti osigurati da osobe s invaliditetom i osobe sa smanjenom pokretljivošću imaju pristup uslugama željezničkog prijevoza putnika na velike udaljenosti i prekograničnom željezničkom prijevozu putnika jednako kao i svi drugi, što uključuje i izdavanje karata i nove digitalne tehnologije. Kao referenca, zahtjevi u pogledu pristupačnosti iz Europskog akta o pristupačnosti trebali bi se primjenjivati na sve željezničke usluge. To podržava i TSI u vezi s pristupačnošću željezničkog sustava Unije osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću te nova Uredba o pravima putnika u željezničkom prometu donesena u travnju 2021. Komisija će: - predložiti Uredbu, koja bi se trebala donijeti do kraja 2022., o multimodalnim digitalnim uslugama mobilnosti kako bi se poboljšala razmjena podataka među pružateljima usluga mobilnosti i olakšalo sklapanje poštenih komercijalnih sporazuma među željezničkim prijevoznicima i neovisnim prodavateljima karata, uključujući nastavak putovanja i zaštitu u slučaju propuštenih veza za putnike koji putuju s kombiniranim zasebnim kartama; - pratiti usklađenost s novom Uredbom o pravima putnika u željezničkom prometu, nakon što se počne primjenjivati u lipnju 2023. 3.8. Ravnopravni uvjeti u odnosu na druga prometna sredstva Komisija je već iznijela prijedloge kako bi omogućila ravnopravno tržišno natjecanje među različitim načinima prijevoza. Paket za ostvarivanje cilja od 55 % (Fit for 55) koji je predstavljen 14. srpnja 2021. sadržava ambiciozan skup prijedloga Komisije za usklađivanje gospodarskih poticaja s klimatskim, socijalnim i okolišnim ciljevima, uzimajući u obzir razlike u globalnom kontekstu i kontekstu tržišnog natjecanja u kojima djeluju različiti načini prijevoza. To uključuje predložene izmjene okvira za trgovanje emisijama i okvira za oporezivanje energije. Države članice imaju na raspolaganju djelotvorne alate za osiguravanje ravnopravnog tržišnog natjecanja različitih vrsta prijevoza. Na primjer, države članice imaju znatne mogućnosti da nacionalnim oporezivanjem utječu na cijenu željezničkog prijevoza. U tom smislu Njemačka je 2020. odlučila smanjiti PDV na željezničke karte za velike udaljenosti s 19 % na 7 %. Komisija će procijeniti potrebu za izuzećem međunarodnih željezničkih karata od PDV-a na razini EU-a kako bi se znatno smanjili troškovi za putnike u željezničkom prometu. Ravnopravni uvjeti među vrstama prijevoza mogu se poticati i omogućavanjem povoljnog režima za inovativne ponude u kojima se kombiniraju vrste prijevoza. Na primjer, jednostavnija kombinacija zrakoplovnih i željezničkih karata pomogla bi da željeznica dobije istaknutiju ulogu u transferu do zračnih luka u kojima se putnici ukrcavaju na duge letove. Neke države članice imaju dugogodišnje iskustvo u olakšavanju zračnim prijevoznicima da prodaju karte za usluge željezničkog prijevoza i da putnike prevoze do svojih čvorišnih zračnih luka željeznicom, a ne zrakoplovom . U kontekstu preispitivanja Uredbe o zajedničkim pravilima za obavljanje zračnog prijevoza Komisija procjenjuje mogućnosti i kriterije na temelju kojih države članice EU-a mogu ograničiti zračni promet na nekim rutama ako postoje održivije vrste prijevoza s jednakom razinom usluge, a da se pritom ne dovode u pitanje načela jedinstvenog tržišta. Zajedno s inicijativom o multimodalnim digitalnim uslugama mobilnosti, to bi moglo pomoći u pronalaženju mogućnosti za poticanje multimodalnih usluga u kojima se kombiniraju usluge zračnog i željezničkog prijevoza. Komisija će: - surađivati s Parlamentom i Vijećem kako bi se olakšalo brzo donošenje prijedloga iz paketa za ostvarivanje cilja od 55 %, među ostalim u pitanjima određivanja cijena ugljika i trgovanja emisijama za različite vrste prijevoza; - procijeniti potrebu za izuzećem od PDV-a na razini EU-a za međunarodne željezničke usluge - podupirati i promicati multimodalna putovanja zrakoplovom i željeznicom na rutama na kojima postoji odgovarajuća infrastruktura koja to omogućuje te će procijeniti regulatorne mogućnosti za olakšavanje multimodalnih usluga. 3.9. Promicanje održivog prekograničnog i/ili multimodalnog kolektivnog prijevoza putem obveza javnih usluga Za veze ili mreže za kojima već postoji javna potreba, a tržište (još) ne može ili ne želi ponuditi usluge koje se smatraju neophodnima za povezivost ili na drugi način poželjnima za društvo, nadležna tijela mogu propisati obvezu pružanja javne usluge (PSO) i dodijeliti ugovore o javnim uslugama (PSC) željezničkim prijevoznicima, u pravilu uz financijsku naknadu. Međutim, obveze javnih usluga ne bi se smjele upotrebljavati za ograničavanje tržišnog natjecanja i sprečavanje ponude usluga otvorenog pristupa. Uredbom o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika predviđa se mogućnost da nadležna tijela surađuju i uspostavljaju prekogranične obveze javnih usluga. Za prekogranične usluge željezničkog prijevoza putnika unutar EU-a već je uveden određeni broj obveza javnih usluga. Međutim, pri koordinaciji svojih postupaka za provedbu prekogranične obveze javnih usluga nadležna se tijela često suočavaju s praktičnim i administrativnim preprekama. Neke su prekogranične usluge „hibridne” usluge: prekogranične usluge u kojima se jedna ili više dionica na kojima se prometuje u okviru obveze pružanja javne usluge kombinira s jednom ili više dionica na kojima se prometuje u režimu otvorenog pristupa. Budući da nema posebnih pravila Unije za takve hibridne usluge, nadležna tijela trebaju posebno paziti da u takvim slučajevima ne bude narušavanja tržišnog natjecanja i rizika od unakrsnog subvencioniranja. Drugi način na koji bi države članice mogle pružiti potporu željezničkim uslugama mogao bi biti taj da iskoriste postojeće mogućnosti u skladu s člankom 34. Direktive 2012/34/EU, u skladu s pravilima o državnim potporama, za povrat pristojbi za pristup pruzi kako bi se kompenziralo za nenaplaćene vanjske troškove koje uzrokuju konkurentni načini prijevoza. Nadalje, uvođenje obveze javnih usluga u kolektivnom prijevozu prilika je za nadležna tijela da odrede zahtjeve u pogledu okolišne održivosti. To može biti posebno važno za multimodalni kopneni prijevoz u kojem već postoje vozila s nultim emisijama i željeznička vozila. Postojećim pravilima već je u određenoj mjeri omogućen sustav obveze javnih usluga u multimodalnom prijevozu ako putnik na svojem putovanju koristi više od jednog načina prijevoza, a svaki od tih načina prijevoza obavlja se u okviru obveze javnih usluga. Režim obveze javnih usluga i pravila unutarnjeg tržišta razlikuju se ovisno o vrsti prijevoza. Trenutačno postoje tri različita pravna okvira za kopneni, pomorski i zračni promet. Moguće je dodijeliti zasebne obveze javnih usluga za svaku vrstu prijevoza na takvom putovanju. Također je moguće uspostaviti multimodalnu obvezu javnih usluga u okviru kopnenog prijevoza (željeznički/autobusni/drugi prijevoz na tračnicama). U potonjem bi slučaju takva multimodalna obveza pružanja javne usluge bila u potpunosti obuhvaćena Uredbom o uslugama javnog željezničkog i cestovnog prijevoza putnika. Kako bi se olakšale i promicale prekogranične usluge, Komisija će izdati smjernice za tumačenje propisa o obvezama pružanja javnih usluga u kopnenom prijevozu kako bi pomogla državama članicama i nadležnim tijelima pri uspostavi prekograničnih obveza javnih usluga koje su u potpunosti usklađene sa zakonodavstvom Unije.