Višegodišnji plan prvi je put primijenjen u ribolovnoj sezoni koja je počela 1. siječnja 2017. Kao prvi plan te vrste, višegodišnji plan za Baltičko more bio je model za buduće višegodišnje planove za Sjeverno more, zapadne vode i zapadno Sredozemlje. Iskustvo stečeno provedbom višegodišnjeg plana za Baltičko more iskorišteno je za njegovo poboljšanje i pri izradi budućih višegodišnjih planova.

Dionici s kojima je provedeno savjetovanje i države članice imaju različita mišljenja o višegodišnjem planu. Države članice smatraju da je prerano za procjenu učinaka višegodišnjeg plana, ali u njemu vide potencijal da postane važniji instrument za upravljanje ribarstvom jer sadržava sve elemente potrebne za postizanje relevantnih ciljeva. Međutim, Savjetodavno vijeće za Baltičko more (BSAC) i njegovi članovi imaju uglavnom negativno mišljenje. Sektor ribarstva bi iz ekonomskih razloga bio skloniji široj primjeni gornjih raspona FMSY. Međutim, dosadašnje je iskustvo pokazalo da preintenzivan ribolov stokova koji nisu u dobrom stanju dugoročno dovodi do prelova i urušavanja ribarstva. S druge strane, nevladine organizacije smatraju da gornji rasponi nisu u skladu s najvišim održivim prinosom („MSY”). Komisija se ne slaže s tim gledištem i smatra da je cjelokupan raspon u skladu s MSY-jem, koji je dugoročni gospodarski koncept o kojem su se suzakonodavci usuglasili 2014.

2.1.1.Zapadni stok bakalara

Godinama se znalo da su se znatne količine bakalara u istočnom Baltiku pojavile na području 24, koje je dio područja gospodarenja zapadnim stokom bakalara. ICES je 2015. uspio kvantificirati tu pojavu i ponuditi mogućnosti upravljanja. Te su mogućnosti izravno utjecale na relativnu stabilnost, ali države članice Baltičkog mora nisu se uspjele dogovoriti oko daljnjih koraka. U oba slučaja Komisija je naknadno predložila TAC u najvišoj vrijednosti FMSY (što je odgovaralo smanjenju od 35 % i 88 % u odnosu na TAC iz prethodne godine) na temelju prisutnosti istočnog i zapadnog stoka bakalara u području upravljanja. Vijeće je utvrdilo TAC za 2017. smanjenjem TAC-a za 56 % u odnosu na TAC iz 2016. Za 2018. Komisija je ponovno uzela u obzir pojavu dvaju stokova bakalara i predložila prebačaj TAC-a za 2017., što je Vijeće slijedilo. Štoviše, kako je količina ribe u moru već duži niz godina ispod razine Btrigger, Komisija je predložila, a Vijeće donijelo, zabranu ribolova za vrijeme mrijesta i ograničenje ulova za rekreacijski ribolov. Kad je riječ o TAC-u za 2019., treba napomenuti da su znanstveni savjeti pružili vrlo širok raspon (od +30 % do gotovo +400 %). Komisija je predložila nižu vrijednost jer su znanstveni savjeti pokazali da se stok oslanja na jedno dobro godište. Vijeće je utvrdilo TAC u donjem rasponu uz povećanje od 70 %. Slijedeći savjete ICES-a da se količina ribe u jednom dobrom godištu mora popraviti za 54 %, Komisija je predložila da se za 2020. TAC utvrdi u najnižoj vrijednosti, što predstavlja smanjenje od 68 % u odnosu na TAC za 2019. Vijeće je TAC utvrdilo u donjem rasponu smanjivši ga za 60 %.

2.1.2.Bakalar u istočnom Baltiku

Tijekom razdoblja obuhvaćenog ovim izvješćem nije provedena procjena MSY-ja za bakalar u istočnom Baltiku, a ICES je do 2019. svake godine savjetovao da se na temelju savjeta utemeljenog na načelu predostrožnosti smanji TAC-a za bakalar u istočnom Baltiku. Komisija je za 2017. predložila TAC od –39 % u skladu sa savjetima ICES-a o pojavi bakalara u istočnom Baltiku u području distribucije. Vijeće je utvrdilo TAC od –25 % u odnosu na TAC iz 2016. Komisija je za 2018. uzela u obzir pojavu stoka u području distribucije i predložila smanjenje TAC-a za 28 %, čime je TAC utvrđen malo iznad savjeta ICES-a. Stoga je Komisija predložila zadržavanje TAC-a za zapadni stok, čime ga je utvrdila ispod vrijednosti FMSY. Vijeće je za istočni stok smanjilo TAC za 8 % u odnosu na TAC iz 2017. Komisija je za 2019. predložila, a Vijeće donijelo, TAC koji odgovara smanjenju od 15 % u odnosu na TAC za 2018. TAC-ovi koje je Vijeće utvrdilo za te tri godine bili su iznad razine iz savjeta utemeljenog na načelu predostrožnosti ICES-a.

Savjet ICES-a za 2020. postao je mnogo stroži i prvi je put preporučeno apsolutno ograničenje. Komisija je stoga razmotrila prijedlog kojim se uzima u obzir stvarno stanje mješovitog ribolova u Baltičkom moru, u kojem je bakalar u istočnom Baltiku neizbježan usputni ulov u većini drugih vrsta ribolova. Stoga je predložila obustavu svakog ciljanog ribolova bakalara u istočnom Baltiku i dopuštanje restriktivnog TAC-a za usputni ulov od 2000 t (tj. –92 % u usporedbi s TAC-om za 2019.). Taj restriktivni TAC za usputni ulov mora obuhvatiti neizbježne usputne ulove bakalara u istočnom Baltiku u drugim ribarstvima kako bi ta ribarstva mogla nastaviti svoju aktivnost. To je popraćeno korektivnim mjerama u skladu sa zahtjevima višegodišnjeg plana, kao što je zabrana ribolova za vrijeme mrijesta za sve flote koje love bakalar u istočnom Baltiku. Vijeće je prihvatilo prijedlog Komisije. S obzirom na teško stanje ovog stoka Komisija je predložila izmjenu višegodišnjeg plana za Baltičko more kako bi se ojačale određene mjere upravljanja, a subjektima ponudila opcija da povuku plovila iz službe i trajno napuste sektor.

2.1.3.Haringa u zapadnom Baltiku

TAC za haringu u zapadnom Baltiku bio je utvrđen u skladu s MSY-jem dugi niz godina do 2018. ICES je 2018. ponovno procijenio stok i zaključio da je njegova biomasa ispod opasne granične razine Blim. Budući da u sljedećoj godini nijedan pozitivni TAC ne bi obnovio stok iznad razine Blim, izdao je preporuku o apsolutnoj zabrani za 2019. Komisija je tražila uravnoteženo rješenje, istodobno predlažući da TAC bude dovoljno nizak da pomogne obnovi stoka. Na temelju pravilâ iz višegodišnjeg plana Komisija je predložila smanjenje TAC-a od 44 % za 2019. (tj. donja točka FMSY), zajedno s korektivnom mjerom u skladu s višegodišnjim planom za dodatno smanjenje od 19 postotnih bodova. Vijeće je u skladu s višegodišnjim planom smanjilo TAC za 48 % u odnosu na TAC za 2018. Komisija je za 2020. predložila smanjenje TAC-a od 42 % (tj. donja točka FMSY) zajedno s korektivnom mjerom dodatnog smanjenja od 29 postotnih bodova. Prema ICES-u, to bi trebalo obnoviti stokove iznad razine Blim do 2022. Vijeće je u skladu s višegodišnjim planom utvrdilo TAC na razini koja odgovara smanjenju od 65 % u odnosu na TAC za 2019. Te odluke pokazuju da je Vijeće poduzelo teške, ali nužne, korake, koji su omogućeni dugoročnim okvirom oporavka u okviru višegodišnjeg plana, u kojem su objedinjeni restriktivni TAC-ovi i dodatne korektivne mjere.

2.1.4.Sažetak

Od sedam TAC-ova za stokove s procjenom MSY-ja 2016., tri su utvrđena u skladu sa savjetima o MSY-ju - haringa u zapadnom i središnjem Baltiku te iverak zlatopjeg. Od 2017. do 2019. svake je godine u skladu s MSY-jem utvrđeno šest TAC-ova. To nije bio slučaj za bakalar u zapadnom Baltiku 2017., iverak zlatopjeg 2018. i haringu u zapadnom Baltiku 2019. s obzirom na to da je za njih izdan savjet o apsolutnoj zabrani ulova jer je biomasa stoka pala ispod sigurnih bioloških granica. Ribolov koji dobije savjet o apsolutnoj zabrani ulova u načelu nije u skladu s MSY-jem i prioritet je obnova stoka. Tek nakon obnove stoka ponovno se postavlja pitanje koji se TAC može uspostaviti u skladu sa savjetima ICES-a o MSY-ju i višegodišnjim planom. Pet od šest TAC-ova za stokove za koje je procijenjen MSY 2020. utvrđeno je u skladu s MSY-jem. To nije bilo moguće za haringu u zapadnom Baltiku jer je za nju ponovno izdan savjet o apsolutnoj zabrani ulova.

Dionici s kojima se savjetovalo izrazili su različita mišljenja o ulozi višegodišnjeg plana u pogledu utvrđivanja TAC-ova. Prema nacionalnim upravama, višegodišnjim planom olakšan je postupak te je naglašena važnost analitičkih procjena stokova i utjecaja godišnjih fluktuacija preporučenih razina TAC-a, kao i čimbenika koji nisu povezani s ribarstvom. Prema BSAC-u, višegodišnjim planom nitko nije zadovoljan, a neki članovi čak ga smatraju kontraproduktivnim. Postoje dva argumenta kojima se potkrepljuje ova procjena: neki smatraju da je višegodišnji plan prestrog jer ne dopušta dovoljno povećanje TAC-a u određenim situacijama, dok drugi tvrde da je previše fleksibilan, pa stoga njime nije osigurano to da se svi TAC-ovi utvrde na razini MSY-ja najkasnije do 2020.

Komisija se ne slaže sa stajalištima BSAC-a. Uzimajući u obzir prethodno navedeno, očito je da je višegodišnji plan olakšao dogovor o ribolovnim mogućnostima i korektivnim mjerama, pružajući jasan skup pravila koja Komisija treba slijediti u svojim prijedlozima, ali i kojih se Vijeće treba pridržavati kad donosi odluke. Budući da se donose slijedeći detaljna pravila izložena u višegodišnjem planu, odluke su dosljedne i usklađene s ciljevima ZRP-a te daju rezultate. Primjerice, očekuje se da će se zapadni stok bakalara oporaviti 2020., a haringa u zapadnom Baltiku na putu je prema oporavku.

2.2.Obveza iskrcavanja i odbačeni ulov

Jedan je od ključnih ciljeva reforme ZRP-a provedba obveze iskrcavanja i postupno eliminiranje prakse odbačenog ulova izbjegavanjem i smanjenjem neželjenog ulova. Obveza iskrcavanja odnosi se na vrste kojima se upravlja na temelju TAC-a. U Baltičkom moru obveza iskrcavanja stupila je na snagu 1. siječnja 2015. za bakalara, haringu, papalinu i lososa, a 1. siječnja 2017. za iverka zlatopjega.

U članku 7. višegodišnjeg plana sadržane su detaljnije odredbe povezane s provedbom obveze iskrcavanja. Na temelju tog članka Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte o izuzećima koja se odnose na visoke stope preživljavanja i de minimis, o posebnim odredbama dokumentacije i utvrđivanju minimalnih referentnih veličina očuvanja. Nadalje, u višegodišnjem planu navodi se da se obveza iskrcavanja ne primjenjuje na rekreacijski ribolov.

ICES procjenjuje da su se prakse odbacivanja ulova vjerojatno jedva promijenile od stupanja na snagu obveze iskrcavanja: odbačeni ulov pelagijskih vrsta i dalje je zanemariv, a za ostale vrste ribolova prijavljeni odbačeni ulov smanjen je gotovo na nulu, ali se nezakonito odbacivanje nastavlja. STEFC je u procjeni godišnjih izvješća država članica o obvezi iskrcavanja za 2018. naznačio da su relevantna regionalna tijela za Baltičko more proaktivno razvila pristupe za poboljšanje provedbe obveze iskrcavanja. Međutim, STECF je naveo i da su kvantitativni podaci o morskim bazenima i dalje previše ograničeni da bi se mogle procijeniti promjene količina odbačenog ulova. Nadalje, postojale su naznake da se postupci ribarske industrije na moru nisu promijenili, što je ukazivalo na to da je smanjenje odbačenog ulova malo vjerojatno.

Dionici s kojima je provedeno savjetovanje dijele mišljenja ICES-a o odbacivanju ulova koje i dalje traje. Smatraju da bi kontrole trebalo poboljšati. Dionici ispravno ističu da su takve kontrole u nadležnosti Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole ZRP-a, a ne višegodišnjeg plana. Neki dionici tvrde da bi češća primjena gornjeg raspona FMSY u određivanju TAC-ova pomogla u smanjenju odbačenog ulova, dok nevladine organizacije uopće ne žele primjenu gornjih raspona. Svi se ispitanici slažu u procjeni da su stvarne razine odbačenog ulova ostale prilično stabilne od stupanja na snagu obveze iskrcavanja.

Komisija smatra da je trajni problem odbačenog ulova prvenstveno uzrokovan nedostatkom kontrole i njezine provedbe za koju su zadužena tijela država članica te da se to mora riješiti okviru sustava kontrole ribarstva EU-a. Višegodišnji plan za Baltičko more nije namijenjen rješavanju tog problema.

2.3.Ekosustavni pristup

U članku 2. stavku 3. Osnovne uredbe o ZRP-u navodi se da ZRP mora provoditi ekosustavni pristup upravljanja ribarstvom kako bi se umanjili negativni utjecaji ribolovnih aktivnosti na morski ekosustav. Člankom 3. stavkom 3. višegodišnjeg plana predviđeno je da višegodišnji plan mora biti usklađen sa zakonodavstvom EU-a o okolišu, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020., kako je propisano Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji 2008/56/EZ (dalje u tekstu: „ODPS”). ODPS-om je predviđeno jedanaest kvalitativnih deskriptora za utvrđivanje dobrog stanja okoliša. Cilj je višegodišnjeg plana osigurati ispunjavanje uvjetâ deskriptora 3. (kao najvažnijeg za upravljanje ribarstvom) i pridonijeti ispunjenju uvjetâ drugih relevantnih deskriptora razmjerno relativnoj ulozi ribarstva.

Deskriptor 3. izravno je povezan s popravljanjem ribolovnih mogućnosti. On glasi kako slijedi: „Populacije svih riba, rakova i mekušaca koji se iskorištavaju u komercijalne svrhe unutar su sigurnih bioloških granica, a raspodjela populacije prema dobi i veličini pokazuje da je stok zdrav”. Ribolovne aktivnosti utječu na deskriptore koji se odnose na biološku raznolikost (deskriptor 1.), hranidbenu mrežu (deskriptor 4.), integritet morskog dna (deskriptor 6.) i morski otpad (deskriptor 10.). Doprinos ribolova ostalim deskriptorima u najboljem je slučaju neizravan i/ili nije značajan.