*Na temelju metodologije CEPEJ-a građanski i trgovački parnični predmeti odnose se na sporove između stranaka, primjerice na sporove oko ugovora. S druge strane, izvanparnični građanski (i trgovački) predmeti odnose se na izvanparnične postupke, npr. neosporene platne naloge. Trgovačkim se predmetima u nekim državama bave posebni trgovački sudovi, a u drugima ih rješavaju redovni (građanski) sudovi. ES: Razlike je navodno moguće objasniti uvođenjem sudskih pristojbi za fizičke osobe u ožujku 2014. i isključivanjem platnih naloga. EL: Metodološke promjene uvedene 2014. IT: Godine 2013. uvedena je drukčija klasifikacija građanskih predmeta te bi se usporedbom podataka za različite godine moglo doći do pogrešnih zaključaka.

* Na temelju metodologije CEPEJ-a ova kategorija uključuje sve građanske i trgovačke parnične i neparnične postupke, neparnične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se odnose na ostale registre, ostale neparnične predmete, upravne predmete i druge predmete koji nisu kazneni predmeti. IT: Godine 2013. uvedena je drukčija klasifikacija građanskih predmeta te bi se usporedbom podataka za različite godine moglo doći do pogrešnih zaključaka. DK: To što su sudovi na svim razinama zaprimili manje predmeta navodno se objašnjava poboljšanim poslovnim okruženjem.

EU će od 2014. do 2020. u okviru Europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) za potporu reformama pravosuđa osigurati do 4,2 milijarde EUR. Četrnaest država članica u svojim je programskim dokumentima utvrdilo da je pravosuđe područje kojemu je potrebna potpora iz ESI fondova. Komisija ističe da pristup provedbi fondova mora biti usmjeren na rezultat: taj se pristup zahtijeva i Uredbom o ESI fondovima. Komisija s državama članicama raspravlja o tome kako najbolje ocijeniti i vrednovati učinak ESI fondova na predmetne pravosudne sustave.

Slika 7.: Stopa rješavanja građanskih, trgovačkih, upravnih i drugih predmeta* (prvi stupanj / u % – vrijednosti veće od 100 % ukazuju na to da se rješava više predmeta nego što je zaprimljeno, a vrijednosti ispod 100 % ukazuju na to da se rješava manje predmeta nego što je zaprimljeno) (izvor: studija CEPEJ-a)

Stopa rješavanja predmeta omjer je između broja riješenih predmeta i broja novih predmeta. Njome se mjeri sposobnost suda da rješava količinu novih predmeta. Kada je stopa rješavanja predmeta oko 100 % ili viša, to znači da je pravosudni sustav sposoban riješiti barem sve nove predmete. Kada je stopa rješavanja ispod 100 %, to znači da sudovi rješavaju manje predmeta od broja novih predmeta.

U ovom se odjeljku detaljnije prikazuju informacije o vremenu koje je sudovima potrebno za rješavanje sporova u posebnim područjima prava i dopunjuju opći podaci o učinkovitosti pravosudnih sustava. Područja se odabiru na temelju njihove važnosti za jedinstveno tržište, gospodarstvo i poslovno okruženje uopće. Podaci o prosječnom trajanju postupaka u tim posebnim područjima omogućuju bolje razumijevanje načina na koji funkcioniraju pravosudni sustavi. Pregled stanja za 2016. temelji se na prethodno prikupljenim podacima i njime su obuhvaćena područja stečajnog postupka, prava tržišnog natjecanja, prava zaštite potrošača, prava intelektualnog vlasništva, prava elektroničkih komunikacija i javne nabave.

Posebno je važno prilikom primjene prava EU-a u posebnim područjima pobliže promotriti kako funkcioniraju sudovi. Pravo EU-a čini zajednički temelj pravnih sustava država članica i stoga su parnice koje se temelje na pravu EU-a posebno prikladne za dobivanje usporedivih podataka. Kad nacionalni sudovi primjenjuju pravo EU-a djeluju kao sudovi Unije i osiguravaju učinkovitu provedbu prava i obveza predviđenih na temelju prava EU-a. Pažljivijim promatranjem posebnih područja prava EU-a stječe se uvid u koliko se učinkovito izvršava pravo EU-a. Posljedice dugotrajnih kašnjenja sudskih postupaka mogle bi se negativno odraziti na izvršenje prava proizašlih iz predmetnog prava EU-a, npr. kad više nisu dostupni odgovarajući pravni lijekovi ili kad više nije moguće osigurati povrat financijske štete.

Slika 13. Stečajni postupak: Vrijeme potrebno za okončanje stečajnog postupka* (u godinama) (izvor: Svjetska banka: projekt Doing Business)

* Vrijeme potrebno vjerovnicima da vrate uložena sredstva. Vremensko razdoblje računa se od trenutka neplaćanja pa do plaćanja dijela ili ukupnog iznosa koji poduzeće duguje banci. Uzimaju se u obzir moguće taktike odgađanja koje stranke primjenjuju, kao što su podnošenje žalbi ili traženje odgode. Podatke na temelju upitnika dobivaju lokalni stečajni upravitelji i oni se provjeravaju analizom zakona i propisa te na temelju javnih podataka o stečajnim sustavima. Podaci se svake godine prikupljaju u lipnju.

Slika 14. Tržišno natjecanje: prosječno trajanje sudskog preispitivanja odluka nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog natjecanja na temelju primjene članaka 101. i 102. UFEU-a* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Europskom mrežom za tržišno natjecanje).

Jedan od glavnih aspekata privlačnog poduzetničkog okruženja pravilna je primjena prava tržišnog natjecanja. To je neophodno kako bi se osiguralo natjecanje u ravnopravnim uvjetima na tržištu. Usporedimo li trajanje sudskog preispitivanja odluka nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog natjecanja u prvom stupnju s vremenom potrebnim za donošenje odluke u upravnim predmetima (slika 6.) ili u ukupnim trgovačkim, administrativnim i ostalim predmetima (slika 4.), čini se da ono traje duže. Ti rezultati najvjerojatnije ukazuju na složenost i gospodarsku važnost tih predmeta tamo gdje se primjenjuje pravo EU-a o tržišnom natjecanju.

* U predmetnom razdoblju nije bilo takvih predmeta u BG, EE, CY, MT i IE: ne vrijedi scenarij za dobivanje podataka opisan na ovoj slici (nacionalno tijelo za zaštitu tržišnog natjecanja nije ovlašteno donositi odluke na temelju primjene članaka 101. i 102. UFEU-a ). AT: Taj se scenarij ne primjenjuje izravno, podacima su obuhvaćeni svi predmeti o kojima odlučuje Sud za kartele koji uključuju povredu članaka 101. i 102. UFEU-a. Vrijeme potrebno za rješavanje predmeta sudskog preispitivanja izračunano je na temelju trajanja predmeta za koje je odluka donesena u referentnoj godini. Države članice prikazuju se na temelju ponderiranog prosječnog trajanja sudskih postupaka tijekom tih triju godina. Broj je relevantnih predmeta po državama članicama različit, a u mnogim je slučajevima malen (manji od tri godišnje). Zbog toga prosječno trajanje može ovisiti o trajanju jednog iznimno dugog ili kratkog predmeta, a razlike između uzastopnih godina mogu biti velike (npr. BE, DE, PL i UK). Neki od predmeta koji su trajali najdulje uključivali su upućivanje na donošenje prethodne odluke Suda Europske unije (npr. CZ).

Slika 15. Elektroničke komunikacije: prosječno trajanje sudskog preispitivanja odluka nacionalnih regulatornih tijela na temelju primjene prava EU-a o elektroničkim komunikacijama* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Odborom za komunikacije)

Zakonodavstvom o elektroničkim komunikacijama nastoji se povezana tržišta učiniti konkurentnijima i ostvariti ulaganja, inovacije i rast. Učinkovita provedba tog zakonodavstva bitna je i radi ostvarenja ciljeva kao što su niže cijene za građane, kvalitetnije usluge i povećana transparentnost. Općenito, prosječno trajanje postupaka preispitivanja prvostupanjskih sudskih odluka u području prava elektroničkih komunikacija čini se dužim od vremena prosječno potrebnog za donošenje odluke u građanskim, trgovačkim, upravnom i drugim postupcima (slika 4.) Usporedbom s pravom u područjima tržišnog natjecanja (slika 14.) i zaštite potrošača (slika 17.) otkrivaju se veća odstupanja unutar skupine predmeta koji se odnose na elektroničke komunikacije. Razlog tome najvjerojatnije je širok spektar predmeta obuhvaćenih tom kategorijom u rasponu od opsežnih „tržišnih analiza” do pitanja usmjerenih na potrošače.

* U predmetnom razdoblju nije bilo takvih predmeta u LU i LV, u FI za 2013. te u IE i MT za 2014. Broj relevantnih predmeta sudskog preispitivanja razlikuje se po državama članicama. U nekim slučajevima zbog ograničenog broja relevantnih predmeta (BE, EE, IE, CY, LT i UK) predmeti vrlo dugog trajanja mogu znatno utjecati na prosjek. AT: Nadležni su sudovi 2013. odlučivali o neuobičajeno velikom broju predmeta koji su se odnosili na složene tržišne analize. DK: Za prvostupanjske žalbe nadležno je neformalno sudsko tijelo. U ES, AT i PL nadležni su različiti sudovi, ovisno o sadržaju predmeta.

Slika 16. Žig Zajednice: prosječno trajanje postupaka koji se odnose na povredu žiga Zajednice* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Europskim opservatorijem za povrede prava intelektualnog vlasništva)

Prava intelektualnog vlasništva ključna su za poticanje ulaganja u inovacije. Bez djelotvornih sredstava provedbe prava intelektualnog vlasništva, inovativnost se i stvaralaštvo obeshrabruju, dok se ulaganja smanjuju. Stoga su na slici 16. prikazani podaci o vremenu koje je nacionalnim sudovima potrebno za donošenje odluka o predmetima koji se odnose na povredu najčešćeg prava intelektualnog vlasništva u EU-u – žiga Zajednice. U zakonodavstvu EU-a o žigu Zajednice važna uloga dodijeljena je nacionalnim sudovima koji djeluju kao sudovi Unije i donose odluke koje se odražavaju na području jedinstvenog tržišta. Podaci pokazuju razlike u prosječnom trajanju tih postupaka u različitim državama članicama što može utjecati na nositelje žiga Zajednice koji podnose pravni lijek u slučajevima navodne povrede.

* HR: U tom razdoblju nije bilo takvih predmeta. U LU i IE nije bilo takvih predmeta 2012., kao ni u LT 2013. i u EE i FI 2014. Prosječno trajanje postupaka izračunano je na temelju statističkih podataka, ako su bili dostupni, ili na uzorku predmeta. Države članice razvrstane su na temelju ponderiranog prosječnog trajanja sudskih postupaka tijekom tih triju godina. DK: U podacima dostavljenima za 2012. i 2013. nalaze se svi predmeti koji se odnose na žigove. EL: Podaci za 2014. prosjek su izračunan na temelju podataka dobivenih od različitih sudova. Za DE, ES, PT i SE upotrijebljene su procjene sudova. Broj relevantnih predmeta različit je po državama članicama. Broj relevantnih predmeta bio je ograničen (manji od pet) u LT 2012., u EE i FI 2012 i 2013., u IE i LU 2013. i 2014. te u HU 2012. i 2014. Zbog toga prosječno trajanje može ovisiti o trajanju jednog iznimno dugog ili kratkog postupka, a razlike između godina mogu biti velike.

Slika 17. Zaštita potrošača: prosječno trajanje sudskog preispitivanja odluka tijela za zaštitu potrošača na temelju primjene prava EU-a* (prvi stupanj / u danima) (izvor: Europska komisija s Europskom mrežom za zaštitu potrošača)

Učinkovitom provedbom prava EU-a o zaštiti potrošača potrošačima se osigurava korist od njihovih prava i onemogućuje se društvima da povredom pravila o zaštiti potrošača ostvaruju nepošteno korist. Tijela za zaštitu potrošača i sudovi imaju ključnu ulogu u provedbi prava EU-a o zaštiti potrošača. Scenarijem u nastavku obuhvaćene su države članice u kojima su tijela za zaštitu potrošača nadležna donositi odluke o povredi prava o zaštiti potrošača. Predmeti koje razmatraju tijela za zaštitu potrošača često se odnose na važna pitanja iz područja zaštite potrošača. Dugotrajni postupci sudskog preispitivanja mogli bi produljiti rješavanje mogućih povreda prava o zaštiti potrošača, što bi za potrošače i poduzeća moglo imati ozbiljne posljedice.

* Taj se scenarij ne primjenjuje na BE, LU, AT, FI, SE i UK. U IE, CY i MT u razdoblju za koje su podaci bili dostupni nije bilo relevantnih predmeta. DE: Upravna tijela nadležna su donositi odluke samo u prekograničnim predmetima, a u tom razdoblju nije bilo ni jednog prekograničnog predmeta. FR: Broj je podnesenih žalbi zanemariv, a podaci su dostupni samo za 2013. ES: Iz podataka je vidljiv prosjek za četiri autonomne zajednice svake godine, a za druge autonomne zajednice prosjek može biti različit. Broj predmeta u DK, EE, FR, HR, LT, NL i SI u predmetnom je razdoblju nizak što znači da jedan predmet vrlo dugog ili kratkog trajanja može znatno utjecati na prosjek i dovesti do većih razlika za svaku godinu. Neke su države članice dostavile procjene (IT, PL, RO za 2013.). Općenito podacima nisu obuhvaćene financijske usluge i proizvodi. Prosječno trajanje izračunano je u kalendarskim danima, počevši od dana podnošenja tužbe ili žalbe pred sudom, do dana kad je sud donio konačnu odluku.



Ostala posebna područja

Komisija je 2015. ispitala načine prikupljanja podataka s Udruženjem državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova Europske unije (ACA-Europe) u području javne nabave. Pravo EU-a o javnoj nabavi ima veliku gospodarsku važnost jer postojećim i potencijalnim ponuditeljima koji pobijaju dodjelu javnih ugovora pruža brze i učinkovite pravne lijekove. Iz podataka dobivenih od 17 država članica vidljivo je da je u razdoblju 2013. – 2014. prosječno trajanje meritornog postupka u predmetima u području javne nabave na sudovima najvišeg stupnja bilo kraće od jedne godine (268 dana). Učinkovitim sudskim preispitivanjem ponuditeljima se omogućuje da iskoriste potpun opseg pravnih lijekova na temelju prava EU-a o pravnim lijekovima u području javne nabave i osigurava se da spora provedba javnih ugovora ne utječe na društvo u cjelini.