EU je stoga pojačao svoju koordinaciju i pripravnost. Prijetnje koje proizlaze iz rata ukazuju na potrebu za izgradnjom kulture razmjene informacija i stručnog znanja između EU-a, država članica i zajednica za kibersigurnost. To uključuje zajedničko jačanje integriranog osvješćivanja situacije institucija, tijela i agencija EU-a te država članica, posebno u pogledu kritične infrastrukture o kojoj ovisi neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

Okvir sigurnosne unije ključan je za postizanje sigurnosti u cijelom EU-u. Četiri strateška prioriteta utvrđena u strategiji za sigurnosnu uniju i dalje su izravno relevantna za tu zadaću u trenutačnom geopolitičkom kontekstu: i. sigurnosno okruženje otporno na promjene u budućnosti, ii. suočavanje s novim prijetnjama, iii. zaštita Europljana od terorizma i organiziranog kriminala i iv. snažan europski sigurnosni ekosustav. Rat je ukazao na potrebu da EU i njegove države članice u potpunosti iskoriste zakonodavne i političke instrumente koji su im već dostupni u okviru strategije za sigurnosnu uniju, a kojima se podupire koordinirana potpora EU-a državama članicama u pitanjima od organiziranog kriminala i terorizma do kibersigurnosti i hibridnih prijetnji.

Od početka ruske ratne agresije na Ukrajinu povećalo se praćenje kibersigurnosne situacije u državama članicama i institucijama EU-a. Agencija EU-a za kibersigurnost (ENISA), Europski centar za kiberkriminalitet pri Europolu, tim za hitne računalne intervencije za institucije, tijela i agencije EU-a (CERT-EU) te Obavještajni i situacijski centar EU-a (EU INTCEN) pridonijeli su zajedničkoj informiranosti EU-a o stanju, među ostalim redovitim praćenjem sumnjivih kiberaktivnosti, uključujući one u određenim sektorima kao što su energetika, promet i zrakoplovstvo, te su dostavili procjene za usmjeravanje preventivnog djelovanja.

Europska unija i njezine države članice, zajedno s međunarodnim partnerima, 10. svibnja snažno su osudile zlonamjerne kiberaktivnosti protiv Ukrajine od 24. veljače koje su bile usmjerene na satelitsku mrežu KA-SAT u vlasništvu Viasata i utvrdile odgovornost Ruske Federacije za napad. Taj je kibernapad imao znatan učinak koji je doveo do neselektivnih prekida i poremećaja u komunikaciji više javnih tijela, poduzeća i korisnika u Ukrajini, a pogodio je i nekoliko država članica EU-a.

Komisija je dovršila javno savjetovanje o mjerama za povećanje kiberotpornosti digitalnih proizvoda te pripremila prijedlog koji će biti objavljen ove jeseni. Time će se riješiti slabosti digitalnih proizvoda i pomoćnih usluga koji, iako otvaraju mogućnosti za gospodarstva i društva EU-a, donose i nove izazove jer što je povezanost veća, to je lakše da jedan kiberincident utječe na cijeli sustav, a time i da se poremete gospodarske i društvene aktivnosti.

Nakon napretka u pogledu Direktive NIS2 trebalo bi što prije dovršiti pregovore o predloženoj direktivi o otpornosti kritičnih subjekata, kojom bi se nakon donošenja i provedbe trebala povećati otpornost kritičnih subjekata na niz prijetnji, uključujući terorističke napade, unutarnje prijetnje ili sabotažu. Ključno je i da razina ambicije Direktive o otpornosti kritičnih subjekata odgovara razini iz prijedloga Komisije te da se održi dosljednost s političkim kompromisom koji je postignut u vezi s Direktivom NIS2. Tim će se mjerama povećati otpornost i pripravnost uspostavom usklađenijeg i otpornijeg sustava, među ostalim s pomoću nacionalnih planova za odgovor na incidente i krize. One su se ujedno nalazile i u prošlogodišnjoj Preporuci Komisije o uspostavljanju Zajedničke jedinice za kibersigurnost, u kojoj je utvrđeno kako različiti akteri u kibersigurnosnom ekosustavu (diplomatski, policijski, civilni i, prema potrebi, obrambeni) trebaju surađivati na operativnoj razini. Trenutačne prijetnje ukazuju na vrijednost takve djelotvorne suradnje među ključnim akterima.

Bliska suradnja s SAD-om pojačala se i u kontekstu Vijeća EU-a i SAD-a za trgovinu i tehnologiju (TTC). U zajedničkoj izjavi nakon ministarskog sastanka u Parizu u svibnju naglašena je središnja uloga Vijeća za trgovinu i tehnologiju u obnovljenom transatlantskom partnerstvu, koje služi za koordinaciju zajedničkih mjera EU-a i SAD-a u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu. Obje strane složile su se da je bliska suradnja kojom bi se unaprijedila otpornost lanaca opskrbe važnija nego ikad prije. Osim toga, osnovana je posebna radna skupina za javno financiranje sigurne i otporne digitalne infrastrukture u trećim zemljama kako bi dovela do zajedničkog javnog financiranja digitalnih projekata (koje SAD i EU provode) u trećim zemljama na temelju zajedničkih temeljnih načela.

Rat i sankcije doveli su i do brojnih poteškoća u prometnom sektoru u EU-u, od sigurnosnih rizika za civilno zrakoplovstvo EU-a i vozače kamiona koji su zapeli u područjima sukoba do uništenja ukrajinske prometne infrastrukture, prekidanja lanaca opskrbe i ugrožavanja globalne sigurnosti opskrbe hranom. Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa u bliskoj suradnji s Komisijom i Europskom organizacijom za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) od početka rata savjetuje operatore zrakoplova da ne lete u ukrajinskom zračnom prostoru i da izbjegavaju upotrebu zračnog prostora unutar 100 nautičkih milja od granice Bjelarusa i Rusije s Ukrajinom.

Osim toga, EU radi na procjeni moguće srednjoročne potpore Moldovi, Gruziji i zapadnom Balkanu. Zajednička misija za procjenu kibersigurnosnih potreba u Moldovi provedena je 3. i 4. ožujka 2022. i dovela je do donošenja posebne mjere za odgovor na krizu kako bi se brzo povećala kibersigurnost u toj zemlji. Slična potpora brzom odgovoru priprema se za određeni broj zemalja zapadnog Balkana za koje se smatra da su posebno izložene riziku zbog svojeg usklađivanja sa sankcijama EU-a. Procjenjuje se i moguća dodatna pomoć Moldovi u okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći.

III.ORGANIZIRANI KRIMINAL I TERORIZAM

Ruska ratna agresija na Ukrajinu prisilila je milijune ljudi da napuste svoje domove, što je znatno povećalo kretanje preko vanjskih granica EU-a. Do 18. svibnja gotovo šest milijuna ljudi stiglo je u EU iz Ukrajine i Moldove, a do danas se 2,8 milijuna ljudi prijavilo za privremenu zaštitu u EU-u. EU je nastojao osigurati najbrži i najfleksibilniji prihvat osoba koje bježe od rata, a da se pritom ne ugrozi sigurnost na vanjskim granicama EU-a. EU je poduzeo dosad nezabilježene mjere kako bi osobama koje bježe od rata ponudio privremenu zaštitu te je predan postupanju sa svim novopridošlim osobama bez diskriminacije. Istodobno se ne mogu zanemariti potencijalni rizici do kojih može doći zbog kretanja velikog broja ljudi te je EU, uz snažnu potporu svojih relevantnih agencija, i dalje na oprezu kad je riječ o novim razvojima događaja u području organiziranog kriminala i terorizma.

Snažan Schengen u trenutku povećanih prijetnji Postizanje visoke razine sigurnosti na schengenskom području i unutar EU-a nikad nije bilo toliko važno kao u atmosferi povećanih prijetnji koje proizlaze iz rata nadomak vanjskih granica EU-a. Kako bi ostvarila ambiciozan program za schengensko područje utvrđen u strategiji iz lipnja 2021., Komisija je u svibnju donijela prvo izvješće o stanju Schengena. Godišnjim schengenskim ciklusom osigurava se novi model upravljanja za schengensko područje koji uključuje redovitu provjeru stanja Schengena. Time će se osigurati brzo utvrđivanje nedostataka i učinkoviti daljnji postupci kako bi schengensko područje postalo snažnije i otpornije. U prvom izvješću potvrđuje se potreba za dodatnim radom na provedbi ključnih inicijativa na razini EU-a, uključujući sustavne provjere svih putnika na vanjskim granicama, pri čemu se u potpunosti trebaju iskoristiti mandati Frontexa i Europola te predloženi i dostupni instrumenti za prekograničnu policijsku suradnju. Konkretno, nova arhitektura informacijskih sustava EU-a za granice, migracije i sigurnost te njihova interoperabilnost temelj su nastojanja da se poboljša unutarnja sigurnost i upravljanje granicama. Bit će ključna djelotvorna provedba svih elemenata okvira za interoperabilnost u skladu s dogovorenim rokovima.

Oprez i koordinacija

Snažnija suradnja u području izvršavanja zakonodavstva među državama članicama i s trećim zemljama ključna je za informiranje o novim kriminalnim i terorističkim prijetnjama te za djelovanje povezano s kriminalnim mrežama i pojedincima koji mogu pokušati iskoristiti rat protiv Ukrajine. Države članice i operativni partneri aktivno razmjenjuju relevantne dostupne informacije i kriminalističke obavještajne podatke s Europolom, koji ih unakrsno provjerava i analizira te ih pretvara u iskoristive operativne obavještajne objave, kao što su objave ranog upozorenja i procjene prijetnji, koje se dijele s partnerima.

Organizirani kriminal

Počinitelji organiziranog kriminala već pronalaze načine za iskorištavanje trenutačne situacije. U početnoj analizi obavještajnih podataka utvrđeni su obrasci kriminala u nizu područja, uključujući trgovinu ljudima, lažne deklaracije uvezene i izvezene robe, internetske prijevare, kiberkriminalitet i trgovinu vatrenim oružjem. Postoje dokazi i da počinitelji kiberkriminaliteta lažno prikupljaju sredstva za Ukrajinu kako bi ukrali novac i kriptovalute. Zločinačke organizacije iz Ukrajine mogu se zbog trenutačne situacije pokušati premjestiti i nastaviti sa svojim aktivnostima u EU-u.

Komisija i francusko predsjedništvo Vijeća surađivali su međusobno i s agencijama EU-a za pravosuđe i unutarnje poslove, posebno Europolom, na mobilizaciji Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT) kako bi procijenili, predvidjeli, spriječili i suzbili postojeće ili nove prijetnje teškog i organiziranog kriminala. Europol je 7. travnja 2022. bio domaćin sastanka EMPACT-a na kojem su se okupili predstavnici i stručnjaci iz država članica EU-a i sigurnosne zajednice EU-a kako bi se usredotočili na prijetnje teškog i organiziranog kriminala koje su se pojavile kao posljedica rata u Ukrajini. Konkretni koraci o kojima se raspravljalo uključivali su prikupljanje više obavještajnih podataka, provedbu hitnih operativnih mjera i preusmjeravanje postojećih, kao i ad hoc dane zajedničkih akcija.

CELBET (Carinski stručni tim za istočnu i jugoistočnu kopnenu granicu), projekt suradnje koji financira Europska komisija, prati razvoj događaja na granici u okviru svoje misije pružanja operativne potpore i smjernica carinskim službenicima te prati carinske zapljene na graničnim prijelazima na granici EU-a (Poljska, Slovačka, Mađarska i Rumunjska) s Ukrajinom.