·sudjelovati u uključivom dijalogu, imajući na umu da je Europska unija spremna poduprijeti one koji žele raditi na smirivanju nasilja i uspostavi takvog dijaloga,

Na gospodarskom je planu 2019. bila teška godina za Hong Kong, uz smanjenje BDP-a od 1,2 % i prvi proračunski deficit u 15 godina. To je uglavnom bilo rezultat vanjskih čimbenika koji su se pojavili već krajem 2018., tj. usporavanja kineskoga gospodarstva i trgovinskog spora između SAD-a i Kine, ali nemiri u drugoj polovini 2019. imali su presudan utjecaj, posebno u sektorima povezanima s turizmom. Međutim, Hong Kong ima velike fiskalne i devizne pričuve zahvaljujući kojima može savladati teškoće, ali i osigurati stabilnost valute i poduprijeti poslovni sektor. Njegovi financijski i bankarski sektori ostali su otporni i visoko konkurentni, zbog čega je zadržao položaj glavnog svjetskog središta za inicijalne javne ponude (IPO) i izbjegao odljev kapitala izazvan panikom.

Izbori za okružna vijeća u studenome protekli su mirno, što je pobudilo nadu u smirivanje nasilja. Povijesno visoka izlaznost od 71,2 % pokazala je da stanovnici Hong Konga pridaju veliku važnost ostvarivanju svojih demokratskih prava. Nakon tih izbora pa do kraja godine dolazilo je uglavnom do mirnih masovnih prosvjeda i tek ponekih nasilnih incidenata.

Za Hong Kong je 2019. bila posebno teška godina. Prijedlozi za izmjenu zakona o izručenju, čije je prvo čitanje u Zakonodavnom vijeću bilo 3. travnja 2019., izazvali su dugotrajne nemire. U drugoj polovini godine došlo je do velikih javnih skupova, prosvjeda i nasilja, blokada sveučilišta, vandalizma i ometanja prometnih mreža, zračnih luka i drugih aspekata svakodnevnog života. Prosvjednici su vladi Hong Konga uputili pet zahtjeva. Uzroci nemira uključivali su politička i socioekonomska pitanja. Vlada je odgovorila tako što je povukla zakon o izručenju te se prvi put od 1967. pozvala na ovlasti u kriznim situacijama kako bi zakonski zabranila nošenje maski i tek se u ograničenoj mjeri upustila u dijalog s prosvjednim pokretom. Policija je u nekoliko navrata bila optužena za nasilje, čime su zahtjevi prosvjednika da se osnuje istražni odbor sa širokim ovlastima dobili veći legitimitet. Međutim, vlada Hong Konga odbila je osnovati takav neovisan odbor. Neovisno vijeće za pritužbe na rad policije preispituje nekoliko slučajeva navodnog policijskog nasilja i trebalo je početkom 2020. objaviti preliminarno izvješće. Međutim, upitno je jesu li njegove ovlasti primjerene.

Glavni događaji 2019. bili su rasprava o zakonu o počiniteljima u bijegu i uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima („zakon o izručenju”) i masovni prosvjedi koji su započeli zbog predložene mjere. Ured za sigurnost Hong Konga iznio je taj prijedlog u veljači 2019. , a cilj mu je olakšavanje izručenja počinitelja Kini, Tajvanu i drugim zemljama. Kao jedan od razloga za pokretanje te reforme naveden je slučaj građanina Hong Konga protiv kojeg je u Tajvanu podignuta optužnica za ubojstvo, ali ne postoji osnova za njegovo izručenje.

Zakon o izručenju oštro su kritizirali pravnici, poslovni sektor i civilno društvo. Najviše ga se kritiziralo zbog toga što je prvotni nacrt obuhvaćao velik raspon kaznenih djela, nije osiguravao dostatni nadzor nad predloženim predmetima izručenja i zato što kontinentalnim pravnim sustavom nisu predviđeni primjerena zaštita ljudskih prava i zakonitost postupanja. Vlada Hong Konga odgovorila je tako što je revidirala prijedlog te je smanjila broj kaznenih djela koja podliježu izručenju s 46 na 37 i odredila je da se za kaznena djela koja podliježu izručenju mora izreći kazna zatvora dulja od tri godine. Protivljenje javnosti tom prijedlogu postajalo je sve jače te su održani veliki skupovi i žestoke rasprave u Zakonodavnom vijeću.

Sukobi o tom pitanju zaoštravali su se, a vlada je istodobno smanjila nadzor nad izradom nacrta zakonodavstva u odboru Zakonodavnog vijeća. Uključivanje dodatnih zaštitnih mjera u taj zakon nije ublažilo protivljenje javnosti. Fronta za građanska i ljudska prava tvrdila je da je 9. lipnja u prosvjednom maršu protiv zakona o izručenju sudjelovalo milijun ljudi. Čelnica vlade Carrie Lam najavila je 15. lipnja suspenziju, ali ne i odustajanje od zakona o izručenju. Idući marš održan 16. lipnja privukao je navodno dva milijuna sudionika, što je najveće takvo okupljanje u povijesti Hong Konga. Oba su marša protekla mirno. Nakon toga su se prosvjednici sve više okupljali oko zgrade Zakonodavnog vijeća i drugih vladinih zgrada. Skupina prosvjednika upala je 1. srpnja u zgradu Zakonodavnog vijeća i prouzročila znatnu štetu, nakon čega je zgrada bila zatvorena tri mjeseca. Nasilni napadi maskiranih muškaraca na putnike na stanici javnog željezničkog prijevoza u Yuen Longu izazvali su negodovanje javnosti. Napad se dogodio nakon marša protiv zakona o izručenju i upozorenja da će prosvjednici biti kažnjeni ako odu u Yuen Long. Policija je oštro kritizirana jer nije na vrijeme reagirala da zaustavi nasilje. Neovisno vijeće za pritužbe na rad policije trenutačno istražuje taj incident.

Zakon je u potpunosti i službeno povučen tek 23. listopada. Djelomično popuštanje u lipnju nije ublažilo prosvjede i prosvjednici su tada artikulirali pet zahtjeva:

1.službeno povlačenje zakona;

2.osnivanje neovisnog istražnog odbora koji će se baviti pitanjima kao što su navodno policijsko nasilje tijekom nemira;

3.prestanak upotrebe riječi „neredi”, kojom su tijela vlasti opisivala prosvjede, jer se za to kazneno djelo može izreći dugotrajna kazna zatvora do 10 godina;

4.amnestija za uhićene; i

5.uvođenje općeg prava glasa na izborima za čelnika vlade i Zakonodavno vijeće, u skladu s odredbama Temeljnog zakona.

Tijekom prosvjeda nastala je taktika prosvjednog pokreta koji nema vođu, ali koji je svejedno dobro organiziran. Osim redovitih odobrenih i neodobrenih skupova i marševa, povremeno je blokiran i hongkonški prometni sustav. Masovni pasivni prosvjedi i demonstracije u međunarodnoj zračnoj luci od srpnja do rujna ozbiljno su omeli rad službi i doveli do uvođenja mjera kojima se ograničava ulazak na terminale. Sustav javnog prijevoza bio je česta meta ometanja i vandalizma uslijed tvrdnji prosvjednika da je korporacija nadležna za upravljanje tim sustavom ometala prosvjede u dogovoru s vladom, i to tako što je zatvarala stanice na lokacijama prosvjeda. Trgovački lanci za čije se vlasnike ili upravu smatralo da simpatiziraju Peking isto su tako bili meta vandalizma.

Neke je prosvjede obilježilo učestalo i opasno nasilje te bacanje molotovljevih koktela i drugih predmeta. Pojavila se bojazan od radikalizacije nekih članova prosvjednog pokreta. Policija je često upotrebljavala suzavac te ispaljivala gumene metke i nesmrtonosnu sačmu za onesposobljavanje. Ispaljivani su i pravi meci. Tijekom godine je otkriveno nekoliko improviziranih eksplozivnih naprava. U studenome je jedan prosvjednik zadobio teške ozljede nakon što ga je policija nastrijelila u trbuh, a jedan je poginuo nakon pada s parkirališta. Došlo je i do incidenta u kojem je jedan muškarac nakon svađe s prosvjednicima zapaljen i pritom teško ozlijeđen.

Tijela za izvršavanje zakonodavstva u više su navrata bila optužena za prekomjernu upotrebu sile i nasilje. Neki slučajevi tog nasilja snimljeni su kamerom. Te optužbe istražuje Neovisno vijeće za pritužbe na rad policije, koje do početka 2020. mora sastaviti javno izvješće o postupanju policije tijekom prosvjeda. Mnogi pripadnici prosvjednog pokreta nemaju povjerenja u Neovisno vijeće za pritužbe na rad policije, čija je vjerodostojnost dovedena u pitanje nakon povlačenja petorice međunarodnih stručnjaka koje je vlada u rujnu 2019. imenovala da mu pomažu u radu. Ti su stručnjaci javno izjavili da Neovisno vijeće za pritužbe na rad policije nema odgovarajuće istražne ovlasti i kapacitete. Objava privremenog izvješća Neovisnog vijeća za pritužbe na rad policije odgođena je do donošenja zaključka u sudskom preispitivanju kojim se želi utvrditi ima li to vijeće potrebne ovlasti za provođenje istraga povezanih s građanskim nemirima.

U studenome su prosvjednici zauzeli sveučilišne kampuse. Kinesko sveučilište i Politehničko sveučilište bili su poprište nasilnih sukoba s policijom i višednevnih opsada. Mnogo je osoba ozlijeđeno i uhićeno. Nekoliko istaknutih aktivista civilnog društva, uključujući i neke koji su tradicionalno bliski Pekingu, nastojalo je posredovati između policije i prosvjednika te osigurati siguran prolaz za neke prosvjednike. Uhićenja i zlostavljanja zdravstvenih radnika koji su pružali hitnu medicinsku pomoć na Politehničkom sveučilištu izazvala su snažno negodovanje. Zaključeno je da neki ozlijeđeni prosvjednici zbog toga nisu tražili liječničku pomoć i da su time prekršene humanitarne norme. Zbog štete nanesene objektima i nemirnog ozračja sveučilišni su semestri skraćeni i ostatak nastave odrađen je na daljinu. Nakon izbora za okružna vijeća u studenome uslijedilo je mirnije razdoblje u prosincu, u kojem su se opet održavali uglavnom mirni masovni skupovi i marševi. Policija je pokazala veću spremnost na odobravanje okupljanja i prvi put od kolovoza dopustila je Fronti za građanska i ljudska prava da organizira marš. Prosvjedni pokret zadržao je veliku potporu: mnogo se ljudi odazvalo na odobrene marševe, a Fronta za građanska i ljudska prava procijenila je da se na maršu održanom 8. prosinca na UN-ov Dan ljudskih prava okupilo 800 000 ljudi.

Vlada Hong Konga na neprekidne je nemire među ostalim odgovorila i pozivanjem na široke ovlasti u kriznim situacijama, koje su utvrđene tijekom kolonijalnog razdoblja. U listopadu se čelnica vlade u Vijeću pozvala na Pravilnik o donošenju propisa u kriznim situacijama iz 1922. kako bi se donio propis o zabrani nošenja maski na javnim okupljanjima, koji se počeo primjenjivati 5. listopada („Propis o zabrani pokrivanja lica”). Te su ovlasti upotrijebljene prvi put od 1967. Iako je taj potez naišao na veliku potporu u političkim krugovima koji podupiru postojeću vlast, s druge je strane oštro kritiziran zbog ograničavanja osobne slobode, neprimjenjivosti i nemogućnosti parlamentarnih zastupnika da temeljito razmotre taj propis.

Pravno osporavanje tog propisa razmotreno je na Visokom sudu koji je 18. studenoga odlučio da taj propis nije u skladu s Temeljnim zakonom i da ograničavanje prava koje je sadržano u tom zakonu nije razmjerno zakonitim ciljevima vlade. Čeka se odluka Najvišeg žalbenog suda o tom pitanju.

Carrie Lam morala je 26. rujna odgovarati na teška pitanja koja joj je postavilo 150 pripadnika javnosti na jedinom dosad održanom javnom dijalogu u zajednici. Ured za dijalog koji bi trebao usmjeravati takve aktivnosti osnovan je u okviru vladina Ureda za inovacije u politici i njezinu koordinaciju. Međunarodni partneri, uključujući EU, poticali su rad na jačanju dijaloga radi ublažavanja situacije. Civilno društvo isto je tako nastojalo razviti dijalog.

Kongres SAD-a donio je 21. studenoga Zakon o ljudskim pravima i demokraciji u Hong Kongu i Zakon o zaštiti Hong Konga. Vlada Narodne Republike Kine i vlada Hong Konga oštro su kritizirali taj potez. Međutim, mnogi pripadnici prosvjednog pokreta pozitivno su reagirali. Tim se zakonom predviđa redovita procjena stupnja u kojem se poštuje autonomija Hong Konga, što je povezano s posebnim trgovinskim statusom koji SAD priznaje Hong Kongu, i pritom se utvrđuje temelj za moguće sankcije protiv pojedinaca koji krše ljudska prava u Hong Kongu. Zakonom o zaštiti zabranjuje se izvoz određenih proizvoda za izvršavanje zakonodavstva u Hong Kong.

Izbori za okružna vijeća održani su 24. studenoga unatoč bojaznima određenih pripadnika prosvjednog pokreta da bi mogli biti odgođeni zbog nemira. Međutim, tijekom kampanje došlo je do nasilnih incidenata kao što su fizički napadi na kandidate i vandalizam u stranačkim prostorijama. Sami su izbori ipak održani u mirnom ozračju i na njima je zabilježen dotad neviđeno visok odaziv od 71,2 %. Pandemokratski predstavnici osigurali su 395 od 452 mjesta i kontrolu nad 17 od 18 vijeća. Okružna vijeća imaju tek ograničene savjetodavne i političke ovlasti, ali nadziru znatne proračune. Međutim, okružni vijećnici određuju 117 od 1 200 mjesta u izbornom odboru koji bira čelnika vlade, a pandemokratska frakcija uspjela je steći veći utjecaj u izbornom odboru prije sljedećeg imenovanja čelnika vlade koje je predviđeno za 2022.

Neprestani nemiri i način na koji je vlada na njih reagirala negativno su utjecali na podršku koju vlada ima u javnosti. Rezultati ispitivanja javnog mnijenja objavljeni u listopadu pokazali su da se popularnost čelnice vlade smanjila na rekordno niskih 20,2 %. Druge ankete objavljene krajem godine naglasile su štetan učinak prosvjeda na povjerenje javnosti u nadležna tijela.

EU je tijekom godine objavio nekoliko izjava i očitovanja kojima je reagirao na razvoj događaja u Hong Kongu. Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (HR/VP) objavila je očitovanja u ime EU-a 18. studenoga, 2. listopada i 17. kolovoza. Objavljena je i zajednička izjava s kanadskim ministrom vanjskih poslova 17. kolovoza. Glasnogovornik visoke predstavnice objavio je izjave 13. kolovoza, 1. srpnja i 12. lipnja. Europski parlament održao je 18. srpnja hitnu raspravu o situaciji u Hong Kongu i donio je rezoluciju o toj situaciji. Situacija u Hong Kongu spomenuta je i u izjavama EU-a koje su bile upućene Trećem odboru Opće skupštine UN-a i Vijeću UN-a za ljudska prava.