Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Kriptoimovina – izazovi i prilike”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 486/05)

Izvjestitelj: Philip VON BROCKDORFF Suizvjestiteljica: Louise GRABO

Odluka Plenarne skupštine: 24.3.2022. Pravna osnova: pravilo 52. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 9.9.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 22.9.2022. Plenarno zasjedanje br.: 572 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 148/0/3

1. Zaključci i preporuke

1.1. Uzimajući na znanje sve veću tržišnu kapitalizaciju kriptoimovine, EGSO snažno podupire Prijedlog uredbe Europske komisije o tržištima kriptoimovine (MiCA), čiji je cilj reguliranje kriptoimovine unutar EU-a i koji je rezultirao privremenim političkim dogovorom suzakonodavaca 30. lipnja 2022. ( 1 )

1.2. EGSO također poziva na donošenje čvrstog regulatornog i operativnog okvira za poboljšanje financijskog praćenja transakcija i porezne discipline povezane s kriptoimovinom.

1.3. EGSO snažno preporučuje da se tijela pridržavaju načela „ista aktivnost, isti rizik, ista pravila”. Za to je potrebno nadograditi postojeće regulatorne okvire u slučaju poduzeća koja transakcije provode u kriptoimovini te obuhvatiti rizike slične onima koji proizlaze iz tradicionalnih transakcija. EGSO smatra da je to potrebno kako bi se izbjegle asimetrije između analognih usluga i imovine koje bi zbog tehničkih pitanja mogle biti obuhvaćene različitim okvirima.

1.4. Regulatorni okvir za kriptoimovinu mora biti usklađen u svim jurisdikcijama, a ne samo u EU-u. I u EU-u i izvan njega trebalo bi postaviti standarde temeljene na jednakim uvjetima kako bi se zaštitilo potrošače. EGSO podržava Uredbu o prijenosu novčanih sredstava ( 2 ) (TFR), iako u nekim aspektima ona nadilazi tradicionalne financijske transakcije. Međutim, EGSO istodobno podržava inovacije unutar EU-a i važno je da se s običnim proizvodima koji se temelje na tehnologiji lanca blokova, a koji nisu financijske prirode, postupa kao s fizičkim proizvodima, a ne kao s financijskim instrumentima, u skladu s načelom „ista aktivnost, isti rizik, ista pravila”.

1.5. EGSO sa zabrinutošću primjećuje utjecaj kriptoimovine i s njome povezanih aktivnosti rudarenja na okoliš s obzirom na obveze EU-a u području klime u okviru zelenog plana te smatra da, iako se čini da se novim tehnologijama decentraliziranog vođenja evidencije transakcija kao što je lanac blokova može osigurati održiva infrastruktura za budućnost s niskom razinom emisija ugljika, nema uvjerljivih dokaza da se to događa.

1.6. EGSO smatra da bi lanac blokova, kao glavna tehnologija na kojoj se temelji kriptoimovina, mogao pridonijeti uklanjanju rizika koji trenutačno prevladavaju na tržištu. Lanac blokova ima potencijalne prednosti u rasponu od transakcija u stvarnom vremenu koje omogućuju smanjenje rizika i bolje upravljanje kapitalom do bolje regulatorne djelotvornosti; primjerice, lanac blokova može se primjenjivati za prepoznavanje klijenata ili provjere usmjerene na sprječavanje pranja novca.

1.7. EGSO ujedno napominje da razvoj tehnologije može pridonijeti prevladavanju postojećih ograničenja u pogledu porezne discipline i na taj način poboljšati transparentnost i kvalitetu podataka koji se šalju poreznim tijelima u svrhe kontrole, uz rješavanje problema poreznih prijevara i nezakonitih transakcija.

1.8. Daljnji razvoj tehnologije u području lanca blokova također bi mogao potaknuti banke na suradnju unutar ekosustava lanca blokova i omogućiti im razmjenu informacija i iskustava sa širom zajednicom lanca blokova putem platforme za financiranje trgovine temeljene na tehnologiji lanca blokova.

1.9. Naposljetku, EGSO u potpunosti podržava ulogu Europske središnje banke (ESB) u praćenju kretanja u području kriptoimovine i njihovih potencijalnih učinaka na monetarnu politiku te rizika koje kriptoimovina može predstavljati za neometano funkcioniranje tržišnih infrastruktura i plaćanja, kao i za stabilnost financijskog sustava.

2. Kontekst

2.1. Tržišna kapitalizacija kriptoimovine više se nego utrostručila u 2021., dosegnuvši vrijednost od 2,6 bilijuna USD, ali kriptoimovina i dalje ima tek mali udio u ukupnoj imovini svjetskog financijskog sustava ( 3 ) . Kriptoimovina se u pogledu brojeva može usporediti s nekima od etabliranih kategorija imovine, iako je po važnosti daleko iza državnih obveznica, tržišta dionica i izvedenih instrumenata. Brzi rast kriptoimovine privukao je u taj ekosustav nekolicinu novih igrača te je povećan broj vrsta kriptoimovine koji se nude. Neke od njih nazivaju se „virtualnim valutama” ili digitalnim „kovanicama” ili „tokenima”. Najpoznatije vrste kriptoimovine zasad su bitcoin i ether, koji zajedno čine oko 60 % ukupne tržišne kapitalizacije kriptoimovine.

2.2. stablecoins ) Tijekom protekle godine zabilježen je dosad nezapamćen rast potražnje za kategorijom kriptoimovine koja se naziva „stabilnim kriptovalutama” (engl. ( 4 ) , čemu je pridonio razvoj tehnologije, posebice lanca blokova. Opseg trgovine stabilnim kriptovalutama nadmašio je gotovo sve ostale vrste kriptoimovine, uglavnom zato jer se njima u velikoj mjeri namiruje promptno trgovanje i trgovanje izvedenim instrumentima na burzama. Relativna cjenovna stabilnost stabilnih kriptovaluta također pridonosi zaštiti vlasnika kriptoimovine od volatilnosti koja se povezuje s drugim vrstama kriptoimovine.

2.3. Jedan od glavnih razloga za povećanje potražnje za kriptoimovinom predstavljaju decentralizirane financije ili DeFi ( 5 ) , koje se zasnivaju na tehnologiji lanca blokova i primjenjuju za pružanje financijskih usluga na temelju stabilnih i drugih kriptovaluta, s obzirom na to da decentralizirane financije korisnicima omogućuju trgovanje kriptoimovinom bez posrednika. Osim toga, ne zahtijevaju procjenu kreditnog rizika za klijenta tijekom transakcije. Zanimljivo je da u takvim transakcijama uglavnom sudjeluju institucijski igrači iz razvijenih ekonomija, u kojima se uglavnom obavljaju transakcije u stabilnim kriptovalutama ( 6 )

2.4. Lanac blokova ili tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (DLT) može se opisati kao jedna velika javna datoteka koja se dijeli i pohranjuje u ogromnoj mreži računala i koja sadržava sve transakcije u kriptovalutama. Budući da se ona dijeli javno i da se njezin sadržaj potvrđuje, nije moguće poništiti ili izmijeniti transakciju. Stoga se javnom datotekom koja je nastala kao posljedica upotrebe DLT-a isključuju prijevarne transakcije.

2.5. bitcoina nije imao previše veze s pandemijom i njezinim utjecajem na tržište dionica halving ). Prepolavljanje bitcoina događa se svake četiri godine ili svaki put kad se dostigne broj od 210 000 rudarenih blokova. Dogodilo se 2012., kad su zabilježene iste predvidljive fluktuacije u cijenama bitcoina. Taj se obrazac nije znatno promijenio od 2012. Na vrhuncu krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19, u vrijeme tržišnog stresa, bitcoin je dosegnuo najvišu vrijednost od 10 367,53 USD sredinom veljače 2020., koja je sredinom ožujka iste godine pala na 4 994,70 USD. Međutim, nagli rast i pad vrijednostinije imao previše veze s pandemijom i njezinim utjecajem na tržište dionica ( 7 ) . Naizgled nepredvidljivo kretanje vrijednosti bitcoina posljedica je pojave koju rudari i stručnjaci nazivaju „prepolavljanjem” (engl.). Prepolavljanje bitcoina događa se svake četiri godine ili svaki put kad se dostigne broj od 210 000 rudarenih blokova. Dogodilo se 2012., kad su zabilježene iste predvidljive fluktuacije u cijenama bitcoina. Taj se obrazac nije znatno promijenio od 2012.

2.6. Kako stvari stoje, čini se da kriptoimovina ne predstavlja značajan rizik za financijsku stabilnost, što je potvrdio Odbor za financijsku stabilnost (FSB) u izvješću iz 2018. Bez obzira na to, i sam FSB izrazio je zabrinutost zbog rizika koji bi mogli proizaći iz njezine povećane tržišne kapitalizacije, posebno rizika povezanih s povjerenjem ulagača, rizika koji proizlaze iz izravne i neizravne izloženosti financijskih institucija te rizika koji proizlaze iz uporabe kriptoimovine za plaćanja i razmjene.

2.7. Iste bojazni izrazila su i europska nadzorna tijela (Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala te Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje), upozorivši potrošače da su mnoge vrste kriptoimovine visokorizične i špekulativne te nisu prikladne za većinu malih ulagača niti su primjerene kao sredstvo plaćanja ili razmjene. Navedene institucije smatraju da se potrošači suočavaju s vrlo realnom mogućnošću da pri kupnji visokorizičnih vrsta kriptoimovine izgube sav uloženi novac. Također upozoravaju da bi potrošači trebali biti svjesni rizika koji proizlaze iz zavaravajućih oglasa, uključujući one koje viđaju na društvenim mrežama i one koje objavljuju utjecajne osobe. Potrošači bi trebali biti osobito oprezni kad im se obećava brz ili visok povrat.

2.8. Izravne veze kriptoimovine i sistemski važnih financijskih institucija te temeljnih financijskih tržišta, iako brzo rastu, trenutačno su ograničene. Ipak, uključenost institucija u tržišta kriptoimovine i u svojstvu ulagača i u svojstvu pružatelja usluga porasla je tijekom protekle godine, iako je početna vrijednost bila niska. Mogući nastavak trenutačnog rasta opsega i međusobne povezanosti kriptoimovine s navedenim institucijama mogao bi se odraziti na globalni financijski sustav.

2.9. Kako opseg i međupovezanost kriptoimovine rastu, sve je potrebnije i važnije da se kriptoimovina podvrgne dosljednim, usporedivim i objektivnim revizijama, uz objektivno izvješćivanje o točnosti i potpunosti financijskih informacija koje se stavljaju na raspolaganje javnosti. U tom kontekstu Europska komisija u rujnu 2020. predstavila je zakonodavni prijedlog za usklađivanje i legitimiziranje propisa o kriptovalutama na tržištima kriptoimovine ( 8 ) . Prijedlogom se utvrđuje sveobuhvatan okvir za reguliranje i nadzor izdavatelja i ponuditelja kriptoimovine i pružatelja usluga povezanih s kriptoimovinom, s ciljem zaštite potrošača te integriteta i stabilnosti financijskog sustava. Privremeni politički dogovor između suzakonodavaca postignut je 30. lipnja 2022. Očekuje se da će konačni zakonodavni tekst biti objavljen i stupiti na snagu u nadolazećim mjesecima. EGSO je svoje stajalište o toj temi iznio u mišljenju o kriptoimovini i tehnologiji decentraliziranog vođenja evidencije transakcija ( 9 )

3. Rizici koji proizlaze iz kriptoimovine

3.1. ransomware ), počinitelji od svojih žrtava često zahtijevaju plaćanje otkupnine u kriptovalutama kao što je bitcoin Brzi rast kriptoimovine općenito karakteriziraju slaba operativna struktura, slabo upravljanje kiberrizicima i slabi okviri upravljanja. Zbog te kombinacije čimbenika povećava se rizik za klijente, a jedan od problema u području kriptoimovine predstavlja kibersigurnost. Ukradena kriptoimovina obično završava na ilegalnim tržištima i njome se financiraju daljnje kriminalne aktivnosti. Isto tako, u kontekstu napada ucjenjivačkim softverom (engl.), počinitelji od svojih žrtava često zahtijevaju plaćanje otkupnine u kriptovalutama kao što je bitcoin ( 10 ) . Uredbom o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijski sektor (DORA), koju su suzakonodavci nedavno donijeli i koja je trenutačno u procesu finalizacije prije objave, utvrđuju se jedinstveni zahtjevi u pogledu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava kojima se podupiru poslovni procesi financijskih subjekata, uključujući pružatelje usluga povezanih s kriptoimovinom, što je potrebno za postizanje visoke zajedničke razine digitalne operativne otpornosti.

3.2. Ekosustav kriptoimovine također je izložen određenom stupnju koncentracijskog rizika, s obzirom na to da trgovanjem dominira relativno mali broj subjekata ( 11 ) . U jednoj studiji utvrđeno je da manje od 10 000 osoba u cijelom svijetu zajedno posjeduje 4,8 milijuna bitcoina ( 12 ) , što čini gotovo trećinu od 18,5 milijuna bitcoina zasad dobivenih rudarenjem. Njihova je tržišna vrijednost iznosila gotovo 600 milijardi USD. Situacija se nije znatno promijenila. Ekosustavom bitcoina i dalje vladaju veliki i koncentrirani igrači, bez obzira na to radi li se o velikim rudarima ( 13 ) , vlasnicima bitcoina ili razmjenjivačima. Bitcoin je zbog te koncentracije podložan sistemskom riziku, a to ujedno znači da će najveći dio zarade iz njegova daljnjeg usvajanja završiti u rukama nerazmjerno malog broja sudionika (14).

3.3. FSB u svojem najnovijem izvješću ( 15 ) navodi da su tržišni sustavi kao što je bankarstvo u velikoj mjeri zaštićeni od volatilnosti kriptoimovine. Međutim, FSB upozorava na sve veću važnost digitalne imovine u poslovanju financijskih institucija. Mogući pad neke od vodećih stabilnih kriptovaluta (koja se u velikoj mjeri upotrebljava za plaćanja) mogao bi dodatno utjecati na financijsku stabilnost u vrijeme sve veće nesigurnosti prouzročene ratom u Ukrajini i stalno visokih cijena robe. Pad stabilne kriptovalute također bi mogao dovesti do manjka likvidnosti u širem ekosustavu kriptoimovine te posljedično do ograničenja opsega trgovanja.

3.4. Kao što je već napomenuto u jednom prethodnom mišljenju ( 16 ) , EGSO u potpunosti podupire nastojanja da se poveća nadzor nad kriptoimovinom u EU-u. Međutim, kriminalci se unatoč poboljšanom praćenju mogu i dalje usmjeravati na kriptoimovinu zbog percepcije o njezinoj anonimnosti. Kriptoimovina je u posljednje vrijeme također omiljena valuta kibernapadača, koji se koriste ucjenjivačkim softverom za provaljivanje u sustave i zatim zahtijevaju isplate u bitcoinima kako ne bi uništili ili objavili dragocjene podatke poduzeća. Osim toga, sve je više prijava o prijevarnim piramidalnim sustavima temeljenim na kriptovalutama. ESB također tvrdi da se kriptovalute upotrebljavaju za izbjegavanje sankcija nametnutih ruskim oligarsima zbog rata u Ukrajini ( 17 ) . Rizik od zlouporabe kriptoimovine u svrhu zaobilaženja sankcija protiv Rusije važan je podsjetnik da se ta tržišta moraju obvezati na poštovanje propisanih standarda, uključujući informacije o ulagačima, sprječavanje pranja novca i zahtjeve u pogledu objavljivanja.

3.5. Obmanjujuće informacije i nedostatak transparentnosti također izazivaju veliku zabrinutost. Neke vrste kriptoimovine agresivno se oglašavaju prema javnosti s pomoću marketinških materijala i drugih informacija koje mogu biti nejasne, nepotpune, netočne i namjerno obmanjujuće, uz preuveličavanje potencijalnih dobitaka i zanemarivanje uključenih rizika. Marketing često provode utjecajne osobe na društvenim mrežama, koje ne navode imaju li financijski poticaj za reklamiranje određenih vrsta kriptoimovine, što se osobito odnosi na nedavni porast umjetnosti temeljene na nezamjenjivim tokenima (engl. non-fungible token, NFT), koja se povezuje s raznim slavnim osobama i sportašima.

3.6. Nadzorna tijela EU-a smatraju da ekstremne fluktuacije u cijenama kriptoimovine predstavljaju velik rizik za ulagače, iako bi slični rizici mogli proizaći i iz fluktuacija na svjetskim tržištima dionica. Zapravo, mnoge vrste kriptoimovine podliježu iznenadnim i ekstremnim promjenama cijena, što ih čini visoko špekulativnom imovinom čije cijene uglavnom ovise o potražnji ulagača. Ekstremne promjene cijena pobuđuju nove sumnje u pogledu budućnosti kriptoimovine kao kategorije imovine.

3.7. Zabrinjava što je ulagačima gotovo nemoguće podnijeti odštetne zahtjeve ili druge pravne zahtjeve povezane s kriptoimovinom, primjerice, u slučaju obmanjujućih informacija, osobito zato što ta imovina dosad nije bila obuhvaćena postojećom zaštitom koja se pruža aktualnim propisima EU-a u području financijskih usluga. Ulagači nisu zaštićeni ni sustavima banaka za osiguranje depozita, budući da su tim sustavima obuhvaćene samo valute, a ne kriptoimovina, dionice i obveznice.

3.8. EU smatra da bi, s obzirom na moguće stupanje na snagu MiCA-e, trebalo riješiti aktualni problem nedostatka usklađenosti među državama članicama. Kad je riječ o oporezivanju, u različitim državama članicama primjenjuju se različiti pristupi, a neke države članice obračunavaju porez na kapitalnu dobit proizašlu iz kriptoimovine po stopama od 0 do 50 %. EU je 2020. usvajanjem paketa za digitalno financiranje, čija je svrha regulirati financijske tehnologije, prepoznao potencijal digitalnih financija u smislu inovacija i tržišnog natjecanja, uz istodobno ublažavanje rizika koji iz njih proizlaze.

3.9. EGSO poziva na donošenje djelotvornog regulatornog i operativnog okvira kako bi se poboljšalo praćenje transakcija i porezna disciplina povezana s kriptoimovinom. Iako prepoznaje probleme uzrokovane nedostatkom centralizirane kontrole kriptoimovine, njezinom pseudoanonimnošću, poteškoćama u vrednovanju, hibridnim obilježjima i brzim razvojem glavne tehnologije, EGSO smatra da je porezna disciplina temeljena na simetričnom pristupu ostvariva. U nedavnoj studiji ( 18 ) navodi se da je potencijal poreznih prihoda od kapitalnih dobitaka od bitcoina unutar EU-a 2020. iznosio ukupno 850 milijuna EUR, čime se naglašavaju znatni potencijalni porezni dobici koji se mogu ostvariti od tog sektora. To, dakako, podrazumijeva da bi prihod proizašao iz kriptoimovine trebao biti podložan oporezivanju kao i tradicionalni financijski instrumenti. To zahtijeva pravilnu provedbu poreznih obveza na temelju pravilnog izvješćivanja te pristup podacima dostavljenima poreznim upravama. Poboljšano praćenje poslovne prodaje u stvarnom vremenu unaprijedilo bi i proces naplate PDV-a.

3.10. Spomenimo i da bi se neke vrste kriptoimovine mogle smatrati financijskim instrumentima u smislu područja primjene Direktive o tržištima financijskih instrumenata II (MiFID II), elektroničkim novcem u smislu Direktive o elektroničkom novcu (EMD) ili novčanim sredstvima u smislu Direktive o platnim uslugama 2 (PSD 2). Problem je u tome što su neke države članice donijele prilagođena pravila za kriptoimovinu na nacionalnoj razini koja nisu obuhvaćena postojećim propisima EU-a, što dovodi do regulatorne rascjepkanosti. Time se narušava tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu, a pružateljima usluga povezanih s kriptoimovinom otežava se prekogranično širenje poslovanja, što dovodi do regulatorne arbitraže.

3.11. Iako se EGSO slaže da se prednost daje sveobuhvatnom pristupu usmjerenom na kriptoimovinu koja bi se mogla smatrati postojećim financijskim instrumentima, kao i na kriptoimovinu koja trenutačno nije obuhvaćena regulatornim okvirom, snažno preporučuje da se tijela vlasti pridržavaju načela „ista aktivnost, isti rizik, ista pravila”. Za to je potrebno nadograditi postojeće regulatorne okvire u slučaju poduzeća koja transakcije provode u kriptoimovini te obuhvatiti rizike slične onima koji proizlaze iz tradicionalnih transakcija. EGSO smatra da je to potrebno kako bi se izbjegle asimetrije između analognih usluga i imovine koje bi zbog tehničkih pitanja mogle biti obuhvaćene različitim okvirima. Osim toga, sve inovacije povezane s kriptoimovinom moraju biti popraćene djelotvornim regulatornim odgovorom kako bi se smanjili rizici.

3.12. Konačno, utjecaj kriptoimovine i s njome povezanih aktivnosti rudarenja na okoliš od velike su važnosti s obzirom na obveze EU-a u području klime u okviru zelenog plana. U nedavnoj studiji koju je provela nizozemska središnja banka (2021.) navodi se da se ugljični otisak mreže bitcoina povećava, pri čemu se ukupna potrošnja električne energije te mreže može usporediti s potrošnjom električne energije Nizozemske, a ukupni trošak za okoliš koji proizlazi iz tih aktivnosti iznosi 4,2 milijarde EUR ( 19 ) . Međutim, moglo bi biti uputno usporediti potrošnju električne energije svjetske bankarske industrije. S tim u vezi EGSO napominje da se novi DLT-ovi, kao što je lanac blokova, upotrebljavaju kako bi se omogućilo uvođenje održive infrastrukture za budućnost s niskom razinom emisija ugljika. Međutim, i dalje ne postoje konkretni dokazi da je to tako. S pozitivne strane, razvojni programeri u energetskom sektoru nastoje iskoristiti tehnologiju DLT-a kako bi se pridonijelo decentralizaciji distribucije energije, kontroli energetskih mreža putem pametnih ugovora i pružanju usluga upravljanja potrošnjom povezanih s potrošnjom električne energije i predviđanjem opskrbe.

4. Prilike koje proizlaze iz kriptoimovine

4.1. U svjetlu spomenutih rizika, nije jasno hoće li kriptoimovina ikad postati općeprihvaćeno sredstvo razmjene. Međutim, nije nerazumno predvidjeti da će se razvojem tehnologije u budućnosti otkloniti aktualni nedostatci kriptoimovine kao što su kapacitet obrade i vrlo velika potrošnja energije na rudarenje. Isto bi se moglo reći za rizike povezane s kriminalnim aktivnostima i pranjem novca. Udio nezakonitih transakcija u ukupnim transakcijama u kriptovalutama smanjio se s 0,62 % u 2020. na 0,15 % u 2021. ( 20 ) , a tijela kaznenog progona postaju sve bolja u praćenju i zapljeni nezakonitih kriptovaluta. S obzirom na to, EGSO napominje da Komisija od objave svojeg Akcijskog plana za financijske tehnologije u ožujku 2018. razmatra mogućnosti i izazove koje donosi kriptoimovina.

4.2. Bez obzira na potrebu za uvođenjem čvrstog zakonodavnog okvira za kriptoimovinu, koju Komisija opisuje u svojem prijedlogu ( 21 ) , EGSO smatra da bi lanac blokova kao glavna tehnologija na kojoj se kriptoimovina temelji mogao uvelike pridonijeti otklanjanju postojećih rizika. Lanac blokova ima potencijalne prednosti u rasponu od transakcija u stvarnom vremenu koje omogućuju smanjenje rizika i bolje upravljanje kapitalom do bolje regulatorne djelotvornosti; primjerice, lanac blokova može se primjenjivati za prepoznavanje klijenata ili provjere usmjerene na sprječavanje pranja novca. Osim toga, lanac blokova omogućuje i pojačanu kibersigurnost, s obzirom na to da bi provaljivanje u ekosustav temeljen na lancu blokova zahtijevalo pretjerane resurse u smislu mrežne i računalne snage. Postoji i golem potencijal za integraciju s drugim tehnologijama u nastajanju kao što su umjetna inteligencija i internet stvari, koji mogu poslužiti kao potpora za tehnologije kriptoimovine.

4.3. Kao što je već napomenuto, nedostatak transparentnosti i informacija ozbiljan je problem koji se javlja u vezi s kriptoimovinom i koji dovodi do pseudoanonimnosti i oskudnosti poreznih podataka. Daljnji razvoj tehnologije može doprinijeti prevladavanju postojećih ograničenja i na taj način poboljšati transparentnost i kvalitetu podataka koji se šalju poreznim upravama u svrhe usklađivanja, uz rješavanje problema poreznih prijevara i nezakonitih transakcija. Osim toga, rješenje bi se moglo pronaći i u sinergiji između lanca blokova i umjetne inteligencije, budući da se tehnologijom lanca blokova osiguravaju podaci visoke kvalitete za aplikacije temeljene na umjetnoj inteligenciji i transparentni obrasci za komparativne analize, a ujedno se omogućuje integritet automatiziranog razreza poreza.

4.4. Daljnji razvoj tehnologije u području lanca blokova također bi mogao potaknuti banke na suradnju unutar ekosustava lanca blokova i omogućiti im razmjenu informacija i iskustava sa širom zajednicom lanca blokova putem platforme za trgovanje. Takvom infrastrukturom omogućila bi se usluga potpuno integriranog trgovanja, namire i skrbništva „s kraja na kraj” za digitalnu imovinu, temeljena na tehnologiji lanca blokova. Također bi se moglo omogućiti sigurno okruženje za izdavanje digitalne imovine i trgovanje njome, pa i tokenizacija postojećih vrijednosnih papira i imovine neprihvatljive za bankarsko financiranje, zahvaljujući čemu bi se moglo trgovati imovinom kojom se dotad nije moglo trgovati.

4.5. Naravno, za to je potreban snažan regulatorni okvir. Međutim, taj okvir mora biti usklađen u svim jurisdikcijama, a ne samo u EU-u. I u EU-u i izvan njega trebalo bi postaviti standarde temeljene na načelima jednakih uvjeta kako bi se zaštitilo potrošače. U tom kontekstu, EGSO podržava Uredbu o prijenosu novčanih sredstava (TFR), iako u nekim aspektima ona nadilazi tradicionalne financijske transakcije. Međutim, EGSO istodobno podržava inovacije unutar EU-a i važno je da se s običnim proizvodima koji se temelje na tehnologiji lanca blokova, a koji nisu financijske prirode, postupa kao s fizičkim proizvodima, a ne kao financijskim instrumentima, u skladu s načelom „ista aktivnost, isti rizik, ista pravila”.

4.6. Ova potonja opaska odnosi se na moguće uvođenje digitalnog eura. Trebalo bi pojasniti da digitalni euro nije kriptoimovina, nego drugačiji oblik eura ( 22 ) . Digitalni euro omogućio bi građanima EU-a da izvršavaju digitalna plaćanja u cijelom europodručju, baš kao što se mogu koristiti gotovinom za fizička plaćanja. Dakako, postoje argumenti u korist i protiv uvođenja digitalnog eura, ali čini se da je to logičan korak koji treba poduzeti jer se plaćanja sve više digitaliziraju. To je ključno iz dvaju glavnih razloga: digitalni euro mogao bi donekle suzbiti dominaciju američkog tržišta stabilnih kriptovaluta te je važno da ESB nastavi pratiti kretanja u području kriptoimovine i njihove moguće posljedice na monetarnu politiku, kao i rizike koje kriptoimovina može predstavljati za neometano funkcioniranje tržišnih infrastruktura i plaćanja, ali i za stabilnost financijskog sustava.

Bruxelles, 22. rujna 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Očekuje se da će tekst biti finaliziran nakon što ga COREPER odobri krajem rujna 2022. te stoga najvjerojatnije neće biti dostupan prije donošenja ovog mišljenja EGSO-a.

(2) TFR je u osnovi rezultat preporuke Stručne skupina za financijsko djelovanje (FATF) da se pružateljima usluga platnog prometa nametne obveza da prijenose sredstava poprate informacijama o platitelju i primatelju. TFR-om će se obuhvatiti nove tehnologije kao što su one koje se upotrebljavaju za prijenose kriptoimovine.

(3) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets (Procjena rizika povezanih s kriptoimovinom za financijsku stabilnost).

(4) Liao i Caramichael, „Stablecoins: Growth potential and impact on banking” (Stabilne kriptovalute: potencijal rasta i utjecaj na bankarstvo), International Finance Discussion Papers No 1334, Washington: Upravni odbor Sustava saveznih rezervi (2022.).

(5) DeFi u osnovi znači decentralizirano pružanje financijskih usluga, tj. bez angažiranja posrednika kako bi se olakšalo pružanje financijske usluge. Nakon što ih razviju pojedinci, DeFi aplikacije upotrebljavaju se u lancu blokova i postupno počinju samostalno funkcionirati jer se upravljanje ustupa zajednici korisnika. Krajnji je oblik DeFi aplikacije decentralizirana autonomna organizacija (DAO). To je u suprotnosti s tradicionalnim financijskim sustavom, koji se oslanja na centralizirane posrednike koji kontroliraju pristup financijskim uslugama. Upotreba tehnologije lanca blokova sama po sebi ne znači da se nešto može definirati kao decentralizirano pružanje financijskih usluga (DeFi), već je za takvu definiciju nužno da ne postoji posrednik (a to je moguće zbog lanca blokova).

(6) Chainalysis (2021.)

(7) Vidjeti Sajeev, K.C., Afjal, M., „Contagion effect of cryptocurrency on the securities market: a study of Bitcoin volatility using diagonal BEKK and DCC GARCH models” (Efekt prelijevanja kriptovaluta na tržište vrijednosnih papira: studija volatilnosti bitcoina uz primjenu dijagonalnih modela BEKK i DCC GARCH), SN Bus Econ 2, 57 (2022.).

(8) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima kriptoimovine i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937, COM(2020) 593 final, 24.9.2020.

(9) SL C 155, 30.4.2021., str. 31.

(10) Crypto-assets: Key developments, regulatory concerns and responses (Kriptoimovina: glavna kretanja, regulatorne bojazni i odgovori).

(11) Važno je naglasiti da je stupanj koncentracijskog rizika izražen u relativnom smislu i ograničen na ekosustav kriptoimovine. On ne utječe na koncentraciju bogatstva, kao što, na primjer, dolazi do izražaja na popisu svjetskih milijardera časopisa Forbes.

(12) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Analiza lanca blokova na tržištu bitcoina), 18. travnja 2022.

(13) Rudarenje kriptovaluta proces je stvaranja pojedinačnih blokova dodanih lancu blokova rješavanjem složenih matematičkih problema. Svrha je rudarenja provjeriti transakcije u kriptovalutama i prikazati „dokaze o radu” (engl. proof of work), dodajući te informacije bloku lanca blokova koji djeluje kao knjiga evidencije za transakcije rudarenja.

(14) Makarov, I., Schoar, A., Blockchain Analysis of the Bitcoin Market (Analiza lanca blokova na tržištu bitcoina), 18. travnja 2022.

(15) Assessment of risks to financial stability from crypto-assets (Procjena rizika povezanih s kriptoimovinom za financijsku stabilnost).

(16) Mišljenje EGSO-a o tržištima kriptoimovine i tehnologiji decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (SL C 155, 30.4.2021., str. 31.).

(17) Predsjednica ESB-a Christine Lagarde izjavila je da se kriptovalute upotrebljavaju za izbjegavanje sankcija nametnutih Rusiji.

(18) Thiemann, A. (2021.), Cryptocurrencies: An empirical View from a Tax Perspective (Kriptovalute: empirijski pogled iz porezne perspektive), Radni dokumenti Zajedničkog istraživačkog centra o oporezivanju i strukturnim reformama br. 12/2021, Europska komisija, Zajednički istraživački centar, Sevilla, JRC126109.

(19) Trespalacios, J.P., i Dijk, J., „The carbon footprint of bitcoin” (Ugljični otisak bitcoina), De Nederlandsche Bank, DNB Analysis Series, 2021.

(20) Chainalysis, 2022 Crypto Crime Report (Izvješće o kriptokriminalitetu 2022.).

(21) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o tržištima kriptoimovine i izmjeni Direktive (EU) 2019/1937, COM(2020) 593 final.

(22) Vidjeti samoinicijativno mišljenje o digitalnom euru koje je u pripremi.