Krajem ožujka 2019. ukupni bruto javni dug iznosio je 94,4 % BDP-a i u biti je ostao nepromijenjen od kraja 2018. Vanjski javni dug iznosio je 39,4 % BDP-a, od čega je 72 % bilo denominirano u valuti USD, na koju je jordanski dinar vezan. Iako je povišena razina javnog duga izvor slabosti, MMF ocjenjuje da je on održiv pod uvjetom da Jordan nastavi provoditi fiskalno prilagođavanje i reforme za jačanje rasta i da međunarodna i regionalna zajednica donatora i dalje pruža značajnu podršku Jordanu, posebno u obliku bespovratnih sredstava i privilegiranog financiranja.

Jordan je postigao značajan napredak u konsolidaciji svojih javnih financija u proteklim godinama, ali zahvaljujući slabom profilu rasta i nepostojanju napretka u rješavanju gubitaka javnih opskrbljivača električnom energijom i vodom, taj se napredak nije mogao održati u 2018. Ukupni fiskalni deficit znatno je smanjen s 3,3 % BDP-a u 2018. na 2,2 % BDP-a u 2017. Kombinirani deficit javnog sektora, što je fiskalna metrika koja uzima u obzir saldo NEPCO-a (javnog opskrbljivača električnom energijom) i WAJ-a (jordanskog tijela nadležnog za vode) skočio je na 4,3 % BDP-a u 2018. s 2,9 % BDP-a u 2017., odražavajući porast troška nafte u kombinaciji s manjkom primjene tarifa koje odražavaju troškove u sektoru električne energije i vode, čime se potiče prekomjerna potrošnja. U programu MMF-a predviđeno je za 2019. smanjenje fiskalnog i kombiniranog deficita javnog sektora na 2,3 %, odnosno 2,6 %. U prva četiri mjeseca 2019. fiskalni deficit smanjen je na godišnjoj razini na 3 % BDP-a s 3,8 % BDP-a. Međutim, porezni prihodi smanjili su se za 1,4 % na godišnjoj razini, što izaziva zabrinutost zbog izvršenja proračuna do kraja 2019.

Inflacija je u 2018. porasla na 4,5 % (s 3,3 % na kraju 2017.), a to je odraz rasta cijena nafte tijekom većeg dijela 2018. i povećanja općeg poreza na promet raznim osnovnim proizvodima koji je donesen u siječnju. Međutim, u prva četiri mjeseca 2019. inflacija se smanjila na 0,6 % jer je slabio učinak povećanja poreza. Središnja banka Jordana povećala je rediskontnu stopu u sedam koraka s 3,75 % na 5,75 % između veljače 2017. i prosinca 2018. To uglavnom odražava porast stope Središnje banke SAD-a, s obzirom na to da je jordanski dinar vezan za američki dolar. Ciklus pooštravanja podudarao se s postupnim, ali umjerenim rastom inflacije, kako je prethodno spomenuto. U lipnju 2019. rediskontna stopa ostala je nepromijenjena (5,75 %), uz pad inflacije i smanjenje pritisaka strane valute, koji su potrajali u 2018. Ipak, u kontekstu drugog preispitivanja programa MMF-a, vlasti su izrazile spremnost na pooštravanje monetarne politike, ako bude potrebno, kako bi se osiguralo ispunjenje ciljeva u pogledu rezerve.

U svjetlu tog zahtjeva i gospodarske situacije u Jordanu, osobito pojave dodatnih potreba za vanjskim financiranjem, Europska komisija podnosi prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću za dodjelu daljnje makrofinancijske pomoći (MFA) Jordanu na temelju članka 212. UFEU-a u visini od najviše 500 milijuna EUR u obliku srednjoročnih do dugoročnih zajmova u tri obroka.

U kolovozu 2016. Jordan i Međunarodni monetarni fond (MMF) postigli su sporazum oko trogodišnjeg proširenog instrumenta za financiranje u iznosu od 723 milijuna USD (150 % kvote), koji je nedavno produljen do ožujka 2020. Nakon tog programa slijedio je trogodišnji stand-by aranžman u iznosu od dvije milijarde USD (800 % kvote) za koji je sporazum postignut u kolovozu 2012. i dovršen u kolovozu 2015. Programi MMF-a nadopunjeni su s dva programa makrofinancijske pomoći (MFA): MFA I., u iznosu od 180 milijuna EUR u obliku zajmova, koji su suzakonodavci donijeli u prosincu 2013. i koji je završen u listopadu 2015; i MFA II., u iznosu od 200 milijuna EUR u obliku zajmova, koji su suzakonodavci donijeli u prosincu 2016. i koji je završen u srpnju 2019.

Jordan je ključni partner za EU zbog njegove važne uloge u promicanju stabilnosti i međuvjerske tolerancije na Bliskom Istoku, ali i zbog gostoprimstva koje i dalje pruža za 1,3 milijuna Sirijaca (od kojih je 660 330 registrirano pri UNHCR-u). EU i Jordan imaju jako partnerstvo u mnogim sektorima i povezani su Sporazumom o pridruživanju koji je stupio na snagu u svibnju 2002. U skladu s revidiranom europskom politikom susjedstva, EU i Jordan su 2016. donijeli Prioritete partnerstva EU–Jordan (koji su u to vrijeme uključivali i Pakt EU-a i Jordana). U prosincu 2018. Prioriteti partnerstva EU–Jordan produljeni su za još dvije godine kako bi obuhvatili razdoblje 2016.–2020.

Unatoč povoljnim kretanjima u izvozu i turizmu, i dalje ostaje niz makroekonomskih slabosti. Jordan nastavlja djelovati u teškom gospodarskom okruženju na koje utječu dugotrajni regionalni sukob, prihvat sirijskih izbjeglica, poremećaj ili spori oporavak ključnih izvoznih tržišta i značajan pad izravnih stranih ulaganja. Kao rezultat toga, gospodarski rast ostao je na vrlo niskim razinama, nedovoljnim za smanjenje visoke nezaposlenosti. Kao što se dogodilo u 2018., tempo buduće fiskalne prilagodbe mogao bi biti sporiji nego što je predviđeno ako se rast dalje uspori i Jordan ne uspije mobilizirati porezne prihode suzbijanjem utaje poreza i povećanjem kapaciteta porezne uprave. Isto bi se moglo dogoditi ako Jordan ne ostvari djelotvorno restrukturiranje državnih poduzeća (za električnu energiju i vodu) koja posluju s gubitkom, što povećava opći deficit države. Uz prethodno navedene rizike, troškovi zaduživanja euroobveznicama veći su u usporedbi s troškovima jordanskih euroobveznica koje će dospjeti u narednim godinama (od kojih su mnoge bile pod jamstvom SAD-a), zbog čega obnova obveznica postaje skupa. Iz prethodno navedenih razloga, trenutna projekcija pada javnog duga na 83,7 % do 2024. ostaje nestabilna i ovisi o uspjehu fiskalne prilagodbe i reformi za jačanje rasta koje su vlasti obvezale provesti, kao i o njihovoj sposobnosti da nastave privlačiti znatno financiranje donatora i tržišno financiranje. Rezerve su i dalje ispod MMF-ovih standarda primjerenosti i opet bi se mogle naći pod pritiskom u razdoblju 2020–2021. jer se tada od Jordana očekuju isplate povezane s državnim vanjskim dugom i vanjskim dugom u euroobveznicama u iznosu oko 3,1 milijardi USD (kamate i glavnica). U tom kontekstu daljnje povećanje jordanskih međunarodnih pričuva čini se nužnim, a EU bi dodatnom makrofinancijskom pomoći mogao pružiti korisnu potporu tom nastojanju, izravno (isplatama) i neizravno (kao katalizator priljeva privatnog kapitala i ulijevanjem povjerenja u lokalnu valutu).

Trenutačnu razinu rezervi, koja je na kraju travnja 2019. iznosila 13,2 milijarde USD (ili 7,1 mjeseci uvoza), trebalo bi povećati kako bi zemlja bila otpornija na prethodno navedene čimbenike. To je posebno važno s obzirom na osjetljivost vanjskog položaja, povišene rizike zbog regionalnih sukoba ili geopolitičkih napetosti, vezanosti deviznog tečaja i izloženosti šokovima povezanih s cijenom nafte.

Izravna strana ulaganja pala su na 959 milijuna USD (2,2 % BDP-a) u 2018., što je pad za 52 % u američkim dolarima u odnosu na 2017. To predstavlja najniži neto priljev od izravnih stranih ulaganja od 2003. Taj trend pada u skladu je s dugoročnim slabljenjem izravnih stranih ulaganja (kao udjela u BDP-u) nakon sukoba u Siriji: od prosječno 12,7 % u razdoblju 2005.–2010. do 4,5 % u razdoblju 2011.–2018. Regionalni sukob, koji je osam godina blokirao trgovinske putove, smanjenje gospodarskog rasta zaljevskih zemalja, koje su bili glavni ulagači Jordana, ali i strukturalne slabosti zemlje kao što su nefleksibilno tržište rada, ograničenja za strane investitore i visoki troškovi poslovanja, pridonijeli su smanjenju priljeva od izravnih stranih ulaganja.

Kad je riječ o vanjskom sektoru, deficit tekućeg računa Jordana smanjen je u 2018. na 2,9 milijardi USD ili 7 % BDP-a (10,3 % bez bespovratnih sredstava) s 10,5 % BDP-a iz istog razdoblja u 2017. To je odraz umjerenog povećanja izvoza robe (koji se u pogledu vrijednosti povećao za 3,4 %), dok je uvoz roba smanjen (za 1,3 % u pogledu vrijednosti). U prvom tromjesečju 2019. izvoz robe pokazao je još znatnije rezultate, pa je tako zabilježen rast od 9,3 % u pogledu vrijednosti, dok se uvoz robe smanjio za 3,2 %. U istom su razdoblju prihodi od turizma na godišnjoj razini porasli za 6,1 %, dok su doznake iz inozemstva samo neznatno porasle.

Zaključak te ex post evaluacije je da prvi program makrofinancijske pomoći ispunjava svoje ciljeve. Program je svojim oblikom relevantan za gospodarske izazove Jordana, te je u velikoj mjeri doprinio učinkovitoj stabilizaciji vanjskog i fiskalnog financijskog položaja Jordana. Program je imao značajnu dodanu vrijednost za EU jer se njime poduprla makroekonomska stabilnost u susjednoj partnerskoj zemlji i ublažio utjecaj izbjegličke krize. Osmišljen je i proveden dosljedno ostalim politikama ili instrumentima EU-a. Program je imao i pozitivan društveni učinak, a snažno je doprinio održivosti javnog duga ponudom izuzetno povoljnih uvjeta financiranja.

Prijedlog Komisije za makrofinancijsku pomoć temelji se na iskustvu stečenom na temelju ex post evaluacija ranijih programa u susjedstvu EU-a, posebno na ex post evaluaciji prvog programa makrofinancijske pomoći koja je pružena Jordanu u 2015., a koja je regulirana Odlukom 1351/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

Načelo supsidijarnosti primjenjuje se jer države članice ne mogu same dostatno ostvariti ciljeve obnove kratkoročne makroekonomske stabilnosti u Jordanu te se stoga oni bolje mogu ostvariti na razini Europske unije. Glavni su razlozi proračunska ograničenja na nacionalnoj razini i potreba za dobrom koordinacijom donatora kako bi se maksimalno povećali opseg i učinkovitost pomoći.

Komisija će jedanput godišnje podnositi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi ove odluke u prethodnoj godini. Nadalje, najkasnije dvije godine nakon isteka razdoblja dostupnosti pomoći, Komisija će ocijeniti ispunjenje ciljeva pomoći, među ostalim u kontekstu ex post ocjene koju Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

Komisija i jordanske vlasti dogovorili bi memorandum o razumijevanju u kojem se utvrđuju mjere strukturnih reformi povezane s predloženim programom makrofinancijskom pomoći, uključujući pitanja vremenskog okvira i redoslijeda. Kao što je to uobičajeno kada je riječ o makrofinancijskoj pomoći, isplate bi se među ostalim uvjetovale zadovoljavajućim revizijama u okviru programa MMF-a i daljnjim korištenjem sredstava MMF-a od strane Jordana.

(14)S obzirom na to da u platnoj bilanci Jordana još postoji preostali manjak u financiranju koji premašuje sredstva koja su osigurali MMF i ostale multilateralne institucije, smatra se da je makrofinancijska pomoć Unije Jordanu, s obzirom na trenutačne iznimne okolnosti, prikladan odgovor na zahtjev Jordana upućen Uniji za potporu gospodarskoj stabilizaciji, u kombinaciji s programom MMF-a. Makrofinancijska pomoć Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu strukturnih reformi u Jordanu, nadopunjavajući sredstva na raspolaganju u okviru financijskog sporazuma s MMF-om.

(4)U kolovozu 2016. jordanske vlasti i MMF dogovorili su drugi program gospodarske prilagodbe koji se podupire iz trogodišnjeg proširenog instrumenta za financiranje (EFF) u iznosu od 723 milijuna USD, a koji je uslijedio nakon trogodišnjeg stand-by aranžmana u iznosu od 2 milijarde USD koji je trajao od 2012. do 2015. U svibnju 2019. program EFF-a produljen je do ožujka 2020.

3.Ako okolnosti dopuštaju poboljšanje kamatne stope na zajam i ako Jordan to zatraži, Komisija može odlučiti refinancirati cijelo prvotno zaduživanje ili jedan njegov dio, ili može restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Poslovi refinanciranja ili restrukturiranja provode se u skladu sa stavcima 1. i 4. i ne smiju imati za posljedicu produženje dospijeća dotičnog zaduživanja ili povećanje iznosa glavnice nepodmirene na dan refinanciranja ili restrukturiranja.

2.Ako okolnosti to dopuštaju i na zahtjev Jordana, Komisija može poduzeti potrebne korake kako bi osigurala da se u uvjete kreditiranja uključi odredba o prijevremenoj otplati i da se ista podudara s odgovarajućom odredbom za poslove zaduživanja.

2.Najkasnije dvije godine nakon isteka razdoblja dostupnosti iz članka 1. stavka 4. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ex post evaluaciji u kojem se procjenjuju rezultati i učinkovitost isplaćene makrofinancijske pomoći Unije te opseg u kojemu se njome pridonijelo ciljevima pomoći.

1.Komisija do 30. lipnja svake godine Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o provedbi ove Odluke u prethodnoj godini, zajedno s ocjenom te provedbe. U tom izvješću se:

Prijedlogom zakonodavne odluke predviđeno je i da se Vijeću i Europskom parlamentu podnosi godišnje izvješće koje sadržava ocjenu provedbe ove pomoći. Nezavisna ex post evaluacija pomoći provest će se unutar dvije godine nakon isteka razdoblja provedbe.

Službe Komisije nastavljaju nadzirati upravljanje javnim financijama nakon operativne procjene financijskih krugova i administrativnih postupaka u Jordanu koji će biti obavljeni u prvom tromjesečju 2020. Delegacija EU-a u Jordanu uz to će redovito izvješćivati o pitanjima koja se odnose na praćenje pomoći. Službe Komisije ostat će u bliskom kontaktu s MMF-om i Svjetskom bankom kako bi imale koristi od njihovih uvida na temelju njihovih tekućih aktivnosti u Jordanu.

Predložena pomoć sastoji se od iznosa do 500 milijuna EUR u obliku zajma EU-a Jordanu u svrhu doprinosa održivijem stanju platne bilance. Pomoć će se isplatiti u tri obroka, a trebala bi pridonijeti rješavanju teške gospodarske situacije i lošeg stanja platne bilance u zemlji. Pomoć potiče i strukturne reforme usmjerene na povećanje održivog gospodarskog rasta i poboljšanje upravljanja javnim financijama. Osim toga, pružajući dugoročno financiranje pod izrazito povoljnim uvjetima, program makrofinancijske pomoći doprinijet će i poboljšanju održivosti duga Jordana, a istovremeno će i pomoći zemlji da očuva potrebne razine socijalnih davanja usred trajnih ekonomskih i socijalnih pritisaka koji proizlaze iz problematičnog regionalnog konteksta, uključujući prisutnost velikog broja Sirijaca (1,3 milijuna prema procjenama jordanskih vlasti, od kojih je 660 330 registrirano pri UNHCR-u na temelju podataka od 4. kolovoza 2019.). Programom makrofinancijske pomoći naglasit će se solidarnost i povjerenje EU-a u Jordan te geopolitička važnost Jordana za EU u kontekstu sirijske krize.

Od 2004. provedeno je petnaest ex post evaluacija povezanih s programima makrofinancijske pomoći. U tim je evaluacijama zaključeno da se programima makrofinancijske pomoći zaista pridonosi, iako ponekad skromno i neizravno, poboljšanju vanjske održivosti, makroekonomskoj stabilnosti i postizanju strukturnih reformi u zemlji koja prima pomoć. U većini slučajeva programi makrofinancijske pomoći imali su pozitivan učinak na platnu bilancu zemlje korisnice i pomogli su smanjiti proračunska ograničenja. Doveli su i do nešto većeg gospodarskog rasta.

Programom makrofinancijske pomoći naglasit će se solidarnost i povjerenje EU-a u Jordan te geopolitička važnost Jordana za EU u kontekstu sirijske krize. To je u skladu s obvezama EU-a prema Jordanu, potvrđenim u nekoliko navrata posljednjih godina, uključujući na Londonskoj konferenciji Londonska inicijativa u veljači 2019. i na III. konferenciji u Bruxellesu u ožujku 2019.

–Financijski učinak od 2020. do 2023. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2020. do 2023. za odobrena sredstva za plaćanje.

Postoji rizik da bi se makrofinancijska pomoć mogla zloupotrijebiti. Budući da makrofinancijska pomoć nije namijenjena određenim troškovima Jordana (za razliku od financiranja projekata, na primjer), taj se rizik odnosi na čimbenike kao što su opća kvaliteta sustava upravljanja u Središnjoj banci Jordana i ministarstvu financija, administrativni postupci, kontrolne i nadzorne funkcije, sigurnost informacijskih sustava i primjerenosti unutarnje i vanjske revizije.

Drugi rizik proizlazi iz mogućnosti da Jordan neće uspjeti ispuniti financijske obveze prema EU-u koje proizlaze iz predloženih zajmova makroekonomske pomoći (rizik nastanka statusa neispunjavanja obveza ili kreditni rizik) koje bi moglo prouzročiti, na primjer, znatno dodatno pogoršanje platne bilance i fiskalne politike zemlje.

Još jedan ključni rizik proizlazi iz regionalne geopolitičke situacije, a osobito sukoba u Siriji, što je važan odvraćajući čimbenik za privatni kapital i priljeve te je ometao trgovinu sa susjednim zemljama kao što su Sirija i Irak. Pogoršanje regionalne geopolitičke situacije moglo bi negativno utjecati na makroekonomsku stabilnost Jordana, provedbu programa MMF-a i isplatu i/ili otplatu predložene makroekonomske pomoći. Uz to, valja napomenuti da Jordan ostaje izložen potencijalnim šokovima povezanima s naftom, s obzirom na to da se u velikoj mjeri oslanja na uvoznu naftu za svoje energetske potrebe. Nadalje, rastuće kamatne stope USD-a na koje je vezan jordanski dinar povećavaju troškove vanjskog zaduživanja. Na kraju, povećala se ovisnost Jordana o stranoj pomoći. Iako se međunarodna zajednica obvezala pružiti podršku Jordanu, ta zemlja treba nastaviti prikupljati znatne količine strane pomoći kako bi pokrila svoje potrebe za financiranjem u narednim godinama.

Na domaćem području, glavni rizici proizlaze iz nezadovoljstva građana zbog pogoršanja gospodarske situacije i porasta nezaposlenosti. To bi moglo dovesti do manjkave provedbe reformi ili društvenih nemira kao što se dogodilo s izmjenom vlade sredinom 2018. i tako omesti provedbu predložene makrofinancijske pomoći, među ostalim i utjecajem na napredak programa MMF-a.

Predviđene metode kontrole

Makrofinancijska pomoć podliježe postupcima provjere, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud, kako je predviđeno člankom 129. Financijske uredbe

Ex ante: Ocjena mehanizama upravljanja i kontrole u zemljama korisnicama koju provodi Komisija. Za svaku zemlju korisnicu Komisija provodi ex ante operativnu procjenu financijskih krugova i područja kontrole uz tehničku podršku savjetnika. Provodi se analiza računovodstvenih postupaka, segregacije dužnosti i unutarnje/vanjske revizije Središnje banke i Ministarstva financija kako bi se pružila razumna razina sigurnosti u pogledu dobrog financijskog upravljanja. Ako se utvrde slabosti, one se pretvaraju u uvjete koje je potrebno zadovoljiti prije isplate pomoći. Po potrebi se uspostavljaju posebni aranžmani za plaćanja (npr. namjenski računi).

Tijekom provedbe: Komisija provjerava periodične izjave zemalja korisnica. Plaćanje podliježe (1) nadzoru osoblja GU-a ECFIN, uz blisku suradnju s delegacijama EU-a i vanjskim dionicima kao što su MMF, nad provedbom dogovorenih uvjeta; i (2) uobičajenom postupku kontrole predviđenom financijskim krugom (model 2) koji se koristi u GU-u ECFIN, uključujući provjeru koju provodi financijska jedinica o tome jesu li ispunjeni uvjeti povezane s isplatom prethodno spomenute pomoći. Isplata koja se odnosi na programe makrofinancijske pomoći može biti predmet dodatnih neovisnih naknadnih (dokumentarnih i/ili terenskih) provjera koje provode službenici tima za ex post kontrole Glavne uprave. Takve provjere mogu se pokrenuti i na zahtjev nadležnog dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja. Prekidi i obustave plaćanja, financijski ispravci (koje provodi Komisija) i povrati mogu se provoditi tamo gdje je to potrebno (dosad se to nije dogodilo) i izričito su predviđeni u sporazumima o financiranju sa zemljama korisnicama.

2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)

Postojećim kontrolnim sustavima kao što su ex ante operativne procjene ili ex post ocjene osigurana je efektivna stopa pogreške za isplate vanjskih poslova od 0 %. Nisu poznati slučajevi prijevare, korupcije ili nezakonite aktivnosti. Programi makrofinancijske pomoći imaju jasnu logiku intervencije, koja omogućuje Komisiji da procijeni njihov utjecaj. Kontrole omogućuju potvrdu u pogledu osiguravanja i postizanja ciljeva i prioriteta politike.

2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

Kako bi se smanjio rizik od zlouporabe, poduzeto je i poduzet će se nekoliko mjera.

Prvo, Ugovor o zajmu sadržavat će niz odredbi o kontrolama, sprečavanju prijevare, revizijama i povratu sredstava u slučaju prijevare ili korupcije. Uz to se predviđa niz specifičnih uvjeta povezanih s pomoći, uključujući u području upravljanja javnim financijama, s ciljem jačanja učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti. Isto tako, pomoć će se uplaćivati na poseban račun otvoren u Središnjoj banci Jordana.

Nadalje, službe Komisije, u skladu sa zahtjevima Financijske uredbe, provest će operativnu procjenu financijskog i administrativnog okruženja u Jordanu kako bi utvrdile da su u postupcima za upravljanje programima pomoći, uključujući makrofinancijsku pomoć, osigurana primjerena jamstva. Procjenom će se obuhvatiti područja poput izrade i izvršenja proračuna, unutarnje financijske kontrole u javnom sektoru, unutarnje i vanjske revizije, javne nabave, upravljanja gotovinom i javnim dugom te neovisnosti središnje banke. Očekuje se da će operativna procjena početi provoditi u prvom tromjesečju 2020. Delegacija EU-a u Ammanu nastavit će budno motriti kretanja u tom području. Komisija koristi i oblike proračunske potpore kako bi pomogla jordanskim vlastima da poboljšaju svoje sustave upravljanja javnim financijama, a te napore snažno podupiru i drugi donatori.

Naposljetku, pomoć podliježe postupcima provjere, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud, kako je predviđeno člankom 129. Financijske uredbe

3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak

·Postojeće proračunske linije

Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.