Kao referentno razdoblje za privremenu evaluaciju uzima se prva polovina razdoblja provedbe Programa, od 2014. do sredine 2017. Evaluacijom su obuhvaćeni godišnji programi rada za 2014., 2015. i 2016. Uglavnom se analiziralo kako je program rada za 2017. zamišljen i strukturiran, ali ne i njegovo izvršenje.

U godišnjim programima rada za razdoblje 2014.–2016. planirano je 143 milijuna EUR. Prema dostupnim izvorima ukupan zatraženi i odobreni doprinos EU-a još uvijek je niži od planiranog iznosa (vidjeti Tablicu 1.). Općenito, većina sredstava namijenjenih za bespovratna sredstva dodijeljena je (uz stopu preuzetih obveza od gotovo 90 %), no stopa preuzetih obveza za aktivnosti nabave bila je znatno manja, otprilike 60 % do 70 %.

Kad je riječ o ciljnim skupinama koje mogu imati koristi, neposredno kao sudionici u aktivnostima programa Pravosuđe ili posredno od provedbe Programa, potencijalno su to svi građani EU-a jer je cilj programa Pravosuđe stvaranje europskog područja pravde u kojem su svi građani upoznati sa svojim pravima i mogu ih ostvarivati.

U pozivima na podnošenje prijedloga za 2014. i 2015. prosječna stopa dodjele za gotovo sve specifične ciljeve bila je približno u rasponu od 16 % do 47 % u okviru ciljeva pravosudne suradnje i pravosudnog osposobljavanja gotovo je polovina podnesenih zahtjeva bila odobrena.

U pogledu odobrenih troškova posebni ciljevi koji se odnose na „politiku o drogama” i „pravosudno osposobljavanje” uglavnom su najbolje usklađeni s odgovarajućim godišnjim programima rada, a u okviru posebnog cilja „pravosudno osposobljavanje” postignuta je i najviša stopa preuzetih obveza. Stopa preuzetih obveza za posebni cilj „djelotvoran pristup pravosuđu” bila je u početku relativno niska, no situacija se s vremenom popravlja. Naposljetku, zbog velikog oslanjanja na mjere javne nabave, pravosudna suradnja u građanskim i kaznenim stvarima poseban je cilj za koji se uočava najveća razlika između planiranih i odobrenih sredstava.

Tijekom 2015. zabilježen je blagi pad broja zaprimljenih zahtjeva za bespovratna sredstva (stoga i dodijeljenih sredstava) za gotovo sve posebne ciljeve. Nadalje, u pozivu na podnošenje prijedloga za 2016. zabilježen je znatan pad zahtjeva (gotovo 51 %): ukupno je primljeno samo 127 zahtjeva za bespovratna sredstva za djelovanje u usporedbi sa 262 zahtjeva u pozivima iz 2015. To se djelomično može objasniti pokretanjem portala za sudionike koji prema rezultatima evaluacije nije prilagođen tipičnim podnositeljima zahtjeva u okviru programa Pravosuđe (kao što su organizacije za osposobljavanje) s obzirom na to da je portal izvorno osmišljen za istraživačke institucije i velika bespovratna sredstva.Bez obzira na manji broj zahtjeva broj dodijeljenih projekata uglavnom je i dalje stabilan u sva četiri posebna cilja, a čak se i znatno povećao za projekte pravosudne suradnje. Zbog smanjenja broja zahtjeva povećala se stopa dodjele.

2.4.Glavni rezultati Programa

Uvođenje sustava pokazatelja za postojeći program Pravosuđe pokazalo se prikladnim za mjerenje njegovih rezultata.

Pokazatelj povezan s pravosudnim osposobljavanjem mjeri se s pomoću broja i postotka sudaca i pravosudnog osoblja koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja, razmjeni osoblja, studijskim posjetima, radionicama i seminarima koji se financiraju u okviru Programa. Pokazatelji povezani s „pravosudnom suradnjom u građanskim i kaznenim stvarima” usmjereni su na racionaliziranu primjenu instrumenata na europskoj razini u području kaznenog prava (prosječno vrijeme postupka predaje na temelju europskog uhidbenog naloga) i upotrebu informacijskih sustava (broj razmjena informacija u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije). Slično tomu, pokazatelji povezani s „pristupom pravosuđu” usmjereni su na ulogu informacijskih sustava (broj pronađenih podataka na portalu e-pravosuđe) te na pitanje prava žrtava (broj organizacija za potporu žrtvama po državama članicama). Naposljetku, pokazatelji za „politiku o drogama” usmjereni su na broj istraženih novih psihoaktivnih tvari i broj korisnika opioida koji se liječe od ovisnosti.

Kad je riječ o postizanju općeg cilja Programa (to jest „doprinijeti daljnjem razvoju europskog područja pravde koje se temelji na uzajamnom priznavanju i uzajamnom povjerenju, posebice promicanjem pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima”), na temelju glavnog pokazatelja (tj. postotka pravnih stručnjaka koji su prošli osposobljavanje o pravu EU-a ili pravu drugih država članica, uključujući građansko pravosuđe, kazneno pravosuđe i temeljna prava, ali ne samo u okviru tog Programa), uočava se stalan i značajan napredak prema ostvarenju cilja programa (700 000 pravnih stručnjaka koji su osposobljeni do 2020.) Broj osposobljenih pravnih stručnjaka stalno se povećavao od 2013. do 2016., a cilj za 2020. gotovo je postignut već 2017.

Nadalje, vidljiv je velik napredak u glavnom pokazatelju koji se upotrebljava za mjerenje ostvarenja posebnog cilja u području pravosudnog osposobljavanja (broj i postotak sudaca i pravosudnog osoblja koji su sudjelovali u aktivnostima osposobljavanja, razmjeni osoblja, studijskim posjetima, radionicama i seminarima koji se financiraju u okviru Programa), a cilj osposobljavanja 20 000 stručnjaka (za cijelu Komisiju) do 2020. postignut je već 2015. U tom pogledu, upravo se programom Pravosuđe ostvario najveći pojedinačni doprinos ostvarenju ciljeva osposobljavanja postavljenih za 2020. Broj pravosudnog osoblja koji se godišnje osposobljava u okviru programa Pravosuđe iznosi približno 14 000 od 2016. (podaci za 2017. još nisu dostupni).

Svi ti rezultati odražavaju prioritet Programa u području pravosudnog osposobljavanja.

U pogledu posebnih ciljeva Programa pokazatelji općenito primjereno odražavaju prioritete za svaki posebni cilj i mogu se mjeriti u odnosu na svoje polazne vrijednosti. Nadalje, iz provedene evaluacije vidljiv je znatan napredak u nekoliko područja, s obzirom na to da su brojni ciljevi gotovo ostvareni.

U pogledu posebnog cilja „pravosudna suradnja u građanskim i kaznenim stvarima” vidljivi su važni rezultati – vjerojatno će se do 2020. ostvariti određen broj razmjena informacija u Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije. Kad je riječ o posebnom cilju „pristup pravosuđu”, cilj za 2020. (broj pronađenih podataka na portalu e-pravosuđe i broj organizacija za potporu žrtvama s nacionalnom pokrivenošću) već je premašen.

Međutim, ponekad je odabrane pokazatelje teško mjeriti jer na njih, primjerice, utječu egzogeni čimbenici (različita razina prijenosa direktiva EU-a na nacionalnoj razini, različiti nacionalni politički prioriteti i krizne situacije, makroekonomski uvjeti itd.) te je stoga teško procijeniti točan doprinos Programa ostvarenju tih pokazatelja.

Još uvijek ima prostora za poboljšanja, među ostalim i zbog nedostatka odgovarajućih alata (npr. ne ispituje se zadovoljstvo sudionika kojim bi se stekao uvid u to što sudionici misle o aktivnostima osposobljavanja). Nadalje, u vezi s, primjerice, geografskom pokrivenošću Programa, u nekim se pokazateljima ne vidi sasvim jasno da su dosad Programom dominirali korisnici iz malog broja država članica.

2.5.Sudionici i partnerstva

Podaci prikupljeni u privremenoj evaluaciji upućuju na to da je Program uspješan u privlačenju više transnacionalnih partnerstava i da je to jedan od ključnih elemenata kojima se podupire područje pravde u Europi.

Prema mišljenju korisnika, partnerstva razvijena s pomoću bespovratnih sredstava za poslovanje i bespovratnih sredstava za djelovanje u okviru programa Pravosuđe unaprijedila su kapacitete njihovih organizacija, posebno u pogledu sposobnosti da osiguraju održivost rezultata i provedu projekte. Bespovratnim sredstvima za poslovanje u okviru Programa financiraju se uglavnom europske mreže aktivne u olakšavanju i podupiranju pravosudne suradnje u građanskim i/ili kaznenim stvarima i pristupa pravosuđu koje su potpisale okvirne sporazume o partnerstvu s Komisijom.

Niz organizacija koje sudjeluju u programu Pravosuđe aktivan je i u Programu o pravima, jednakosti i građanstvu. Stoga se čini da je program Pravosuđe pospješio razvoj trajnih europskih mreža u području pravosudne politike te da strukturirane mreže za suradnju postoje i u odnosu na druge programe financiranja EU-a.

Međutim, pokazalo se da u program Pravosuđe nisu jednako uključene sve države članice.. Oko 25 % svih korisnika je iz Italije ili Belgije, a otprilike polovina partnerskih organizacija je iz pet zemalja. Druga polovina su organizacije iz preostale 21 države članice. Posljedica je nejednaka raspodjela programskih resursa, posebno kad je riječ o organizacijama u državama članicama srednje i istočne Europe.