IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA

Izvješće o politici tržišnog natjecanja za 2016.

1. Uvod

Politika tržišnog natjecanja temelji se na pravnim i gospodarskim načelima te je često povezana s tim dvama važnim aspektima. No, to je samo dio značaja politike tržišnog natjecanja: ona izravno utječe na živote ljudi, a jedna je od njezinih ključnih značajki promicanje otvorenih tržišta kako bi sva poduzeća i svi građani mogli pošteno ostvarivati korist od rasta.

U govoru o stanju Unije 2016. predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker podsjetio je da „ravnopravni uvjeti znače i to da su u Europi potrošači zaštićeni od kartela i zlouporabe moćnih poduzeća. [...] Komisija se brine o očuvanju te pravednosti. To je socijalna dimenzija prava tržišnoga natjecanja. A to je ono za što se Europa zalaže.” Provedbom tržišnog natjecanja šalje se poruka da svi moraju igrati po pravilima, neovisno o tome koliko su bogati i moćni.

Politika tržišnog natjecanja ne može sama po sebi oblikovati pravednije gospodarstvo, ali može biti ključ promjene jer se provedbom prava tržišnoga natjecanja osigurava zastupanje interesa potrošača. Politikom tržišnog natjecanja pridonosi se razvoju društva u kojem ljudi imaju izbore, potiču se inovacije, sprečavaju se zloupotrebe od strane dominantnih sudionika na tržištu i potiču se poduzeća da na najbolji mogući način iskoriste ograničene resurse te tako pridonesu savladavanju globalnih izazova kao što su klimatske promjene.

Osim toga, svim odlukama koje donose europska tijela za provedbu prava tržišnog natjecanja (Komisija i nacionalna tijela za tržišno natjecanje) potvrđuje se da je EU zajednica koja se temelji na vladavini prava. Njima se civilnom društvu pokazuje i da sustav može djelovati na opće dobro i građanima donijeti konkretne koristi.

Mjere politike tržišnog natjecanja koje je Komisija poduzela 2016. bile su usmjerene na širok raspon područja politike, a njima se nastojalo učiniti tržišta pravednijima za sve. Istodobno se politikom tržišnog natjecanja nastavilo podržavati napore koje Komisija ulaže u ostvarenje ključnih političkih prioriteta, osobito povezanog jedinstvenog digitalnog tržišta, povezanijeg i poštenijeg unutarnjeg tržišta te integrirane i klimatski prihvatljive energetske unije.

Za globalizirano gospodarstvo potrebna je i globalna kultura tržišnog natjecanja. Zato Komisija intenzivno surađuje s ostalim institucijama EU-a, međunarodnim organizacijama i tijelima za provedbu prava tržišnog natjecanja iz svih dijelova svijeta. Suradnjom se povećavaju i šire koristi od poštenog tržišnog natjecanja u Europi i šire.

2. Stvaranje istinski ravnopravnih uvjeta za sve sudionike: kako kontrola državne potpore pomaže u savladavanju izazova

Jedna je od ključnih dužnosti Komisije, a osobito povjerenika za tržišno natjecanje, osigurati da se pravila EU-a pošteno primjenjuju na sva poduzeća koja posluju na jedinstvenom tržištu EU-a neovisno o veličini, sektoru ili nacionalnosti. Samo se na taj način mogu osigurati istinski ravnopravni uvjeti i to je razlog što Komisija u posljednjih nekoliko desetljeća provodi pravila o državnim potporama.

Poduzimanje mjera protiv selektivnih poreznih olakšica

Ovaj se pristup primjenjuje i na fiskalnu potporu: ako nekoliko odabranih poduzeća može izbjeći porez, poduzećima koja plaćaju svoj dio poreza teško je natjecati se u jednakim uvjetima. Davanjem posebnog poreznog tretmana određenom poduzeću tom se poduzeću daje korist koju se može usporediti s primanjem novca. Zato se pravila o državnim potporama primjenjuju na oslobođenje od poreza u istoj mjeri u kojoj se primjenjuju na druge vrste potpora. Komisija je bila vrlo aktivna u borbi protiv nezakonite državne potpore koja se daje poreznim mišljenjima. U kolovozu 2016. Komisija je zaključila da je Irska poduzeću Apple dala neopravdanu poreznu olakšicu koja je nezakonita u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama.

Kako porezna mišljenja mogu uključivati državnu potporu: odluka o Appleu Komisija je utvrdila da je dvama poreznim mišljenjima koja je Irska donijela u odnosu na Apple u znatnoj mjeri umjetno snižen porez koji je Apple plaćao u Irskoj od 1991. U mišljenjima je odobrena metoda za utvrđivanje oporezive dobiti za dva društva grupacije Apple (Apple Sales International i Apple Operations Europe) registrirana u Irskoj koja nije odgovarala ekonomskoj stvarnosti: gotovo sva dobit od prodaje koju su ta dva poduzeća zabilježila interno je dodijeljena „sjedištu” koje se nalazilo izvan Irske i koje je postojalo samo na papiru jer nigdje nije bilo fizički prisutno i nije imalo zaposlenike te nikada nije moglo ostvariti tu dobit. Kao rezultat metode raspodjele dobiti koja je odobrena u poreznim mišljenjima, Apple je platio znatno manji porez na poslovnu dobit od ostalih poduzeća u Irskoj: takav selektivan tretman omogućio je Appleu da na dobit ostvarenu u Europi plaća efektivnu stopu poreza na dobit od 1 % 2003., a 2014. stopa je pala na 0,005 %. Takav selektivan porezni tretman Applea u Irskoj nezakonit je u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama jer Appleu daje znatnu prednost u odnosu na poduzeća koja podliježu uobičajenim nacionalnim poreznim propisima. Komisija može narediti povrat nezakonite državne potpore za desetogodišnje razdoblje koje prethodi prvom zahtjevu za informacije koji je Komisija poslala 2013. Irska sada od Applea mora primiti povrat neplaćenog poreza u Irskoj za razdoblje od 2003. do 2014., koji iznosi do 13 milijardi EUR, uvećan za kamate.

Pravilima EU-a o državnim potporama u načelu se zahtijeva da se nespojiva državna potpora vrati kako bi se uklonilo narušavanje tržišnog natjecanja stvoreno tom potporom. Pravilima EU-a o državnim potporama ne predviđaju se novčane kazne i povratom se ne kažnjava predmetno poduzeće. Jednostavno se ponovno uspostavlja jednako postupanje kao s ostalim poduzećima. Nadalje, sve odluke Komisije podliježu kontroli sudova EU-a. Ako država članica odluči podnijeti žalbu protiv odluke Komisije, i dalje mora osigurati povrat nezakonite državne potpore, osim ako Sudu Europske unije podnese zahtjev za privremene mjere kojima se naređuje suspenzija povrata potpore i Sud EU-a joj te mjere odobri. Kako bi ispunila obvezu povrata do zaključenja postupaka pred Sudom država članica može, na primjer, položiti iznos čiji je povrat osiguran na založni račun.

Komisija je u rujnu pokrenula i detaljnu istragu poreznog tretmana grupe GDF Suez (sada Engie) u Luksemburgu. Komisija je zabrinuta da je Luksemburg s nekoliko izdanih poreznih mišljenja dao grupi GDF Suez nepoštenu prednost u odnosu na ostala poduzeća, čime je povredio pravila EU-a o državnim potporama. Komisija je istraživala i porezna mišljenja koja je Luksemburg odobrio poduzeću McDonald’s te dogovor oko određivanja transfernih cijena koji je Luksemburg odobrio Amazonu.

Kako bi djelotvorno dopunila svoje provedbene aktivnosti, Komisija je predložila i koordinirani odgovor na izbjegavanje plaćanja poreza na dobit na razini EU-a, nakon što je OECD u jesen 2015. razvio globalne standarde. U tu je svrhu Komisija u siječnju donijela ambiciozan Paket mjera za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza kako bi državama članicama pomogla da poduzmu stroge i koordinirane mjere za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza i da osiguraju da poduzeća plaćaju poreze kada ostvaruju dobit u EU-u.