(3)Svjetska zdravstvena organizacija službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti COVID-19. Pandemija je ozbiljna javnozdravstvena kriza koja pogađa građane, društva i gospodarstva. Veliko je opterećenje za nacionalne zdravstvene sustave, uzrokuje poremećaje u globalnim lancima opskrbe, kolebanja na financijskim tržištima, šokove potražnje potrošača i negativno utječe na razne sektore. Ugrožava radna mjesta, dohotke radnika i poslovanje poduzećâ. Uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se ozbiljne negativne posljedice već osjećaju u Europskoj uniji. Komisija je 13. ožujka 2020. donijela Komunikaciju u kojoj je pozvala na koordiniran gospodarski odgovor na krizu suradnjom svih dionika na nacionalnoj razini i na razini Unije.

(4)Više država članica proglasilo je izvanredno stanje ili je uvelo izvanredne mjere. Sve izvanredne mjere trebale bi biti strogo proporcionalne, nužne, ograničena trajanja i u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Trebale bi biti predmet demokratskog nadzora i neovisnog sudskog preispitivanja.

(5)Komisija je 20. ožujka 2020. donijela Komunikaciju o aktivaciji opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu. Ta klauzula olakšava koordinaciju proračunskih politika u vrijeme ozbiljnog gospodarskog pada, kako je utvrđeno u članku 5. stavku 1., članku 6. stavku 3., članku 9. stavku 1. i članku 10. stavku 3. Uredbe (EZ) 1466/97 te članku 3. stavku 5. i članku 5. stavku 2. Uredbe (EZ) 1467/97. Komisija je u Komunikaciji Vijeću iznijela stajalište da trenutni uvjeti dopuštaju aktivaciju te klauzule zbog očekivanog ozbiljnog gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19. Ministri financija država članica složili su se 23. ožujka 2020. s Komisijinom procjenom. Aktivacijom opće klauzule o odstupanju dopušta se privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time srednjoročno ne ugrozi fiskalna održivost. Vijeće na preporuku Komisije može za korektivni dio donijeti i odluku o usvajanju revidirane fiskalne putanje. Općom klauzulom o odstupanju ne obustavljaju se postupci u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, nego se državama članicama omogućuje da odstupe od proračunskih zahtjeva koji bi se obično primjenjivali, a Komisiji i Vijeću da u okviru Pakta poduzmu potrebne mjere za koordinaciju politika.

(6)Nužno je kontinuirano djelovanje radi ograničenja i nadzora širenja pandemije, povećanja otpornosti nacionalnih zdravstvenih sustava, ublažavanja socioekonomskih posljedica mjerama potpore poduzećima i kućanstvima te radi uvođenja adekvatnih zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta na radnom mjestu u cilju nastavka gospodarske aktivnosti. Unija bi trebala u cijelosti iskoristiti razne instrumente koji su joj na raspolaganju i tako poduprijeti napore država članica u tim područjima. Istodobno bi države članice i Unija, izvlačeći pouke iz krize, trebale surađivati na pripremi mjera potrebnih za povratak na normalno funkcioniranje naših društava i gospodarstava te na održiv rast, koje bi među ostalim uključivale zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju.

(7)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 naglasila je fleksibilnost koju jedinstveno tržište nudi radi prilagodbe u izvanrednim situacijama. Međutim, da bi se osigurao brz i neometan prelazak na fazu oporavka i slobodnog kretanja robe, usluga i radnika, izvanredne mjere koje sprječavaju normalno funkcioniranje jedinstvenog tržišta moraju se ukinuti čim prestanu biti neophodne. Aktualna je kriza pokazala da je zdravstvenom sustavu potrebna pripravnost za krizne situacije, uz poboljšane strategije nabave, diversificirane lance opskrbe i strateške rezerve osnovne medicinske opreme. Ključni su to elementi za izradu širih planova pripravnosti za krizne situacije.

(8)Zakonodavac Unije već je izmijenio relevantne zakonodavne okvire kako bi se državama članicama omogućilo da sva neiskorištena sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mobiliziraju za ublažavanje izvanrednih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Te će izmjene osigurati dodatnu fleksibilnost, ali i znatno jednostavnije i povezanije procedure. Kako bi ublažile pritisak na novčane tokove, države članice u obračunskoj godini 2020.–2021. mogu iskoristiti i stopu sufinanciranja sredstvima iz proračuna Unije od 100 %. Bugarska se potiče da u cijelosti iskoristi te mogućnosti i tako pomogne najugroženijim građanima i sektorima.

(9)Socioekonomske posljedice pandemije vjerojatno će biti neravnomjerno raspoređene u bugarskim regijama zbog različitih uzoraka specijalizacije, posebno u regijama koje se znatno oslanjaju izravno poslovanje s potrošačima. To uključuje znatan rizik od povećanja regionalnih razlika u Bugarskoj i nastavka već uočenog trenda povećanja nejednakosti između glavnog grada i ostatka zemlje te između urbanih i ruralnih područja. Među ostalim zbog rizika od privremenog prekida procesa konvergencije među državama članicama, na postojeću je situaciju nužno odgovoriti ciljanim politikama.

(10)Bugarska je 30. travnja 2020. dostavila Nacionalni program reformi za 2020. i Program konvergencije za 2020. Kako bi se uzela u obzir njihova povezanost, programi su ocijenjeni istodobno.

(11)Na Bugarsku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te pravilo o dugu.

(12)Vlada u svojem Programu konvergencije za 2020. planira da će se ukupni saldo sa suficita od 2,1 % BDP-a u 2019. pogoršati na deficit od 3,1 % BDP-a u 2020. Nakon smanjenja na 20,4 % BDP-a u 2019., prema Programu konvergencije za 2020. očekuje se da će u 2020. udio duga opće države u BDP-u porasti na 25,8 %. Na makroekonomske i fiskalne izglede utječe vrlo izražena nesigurnost izazvana pandemijom bolesti COVID-19.

(13)Bugarska je u okviru koordiniranog Unijina pristupa na pandemiju bolesti COVID-19 odgovorila donošenjem proračunskih mjera za povećanje kapaciteta svojeg zdravstvenog sustava, ograničenje pandemije i pomoć osobito ugroženim građanima i poduzećima. Prema Programu konvergencije za 2020., vrijednost tih proračunskih mjera iznosi 1,3 % BDP-a. Mjere uključuju veću potrošnju na zdravstvenu zaštitu i socijalne usluge te program potpore zapošljavanju u sektorima u poteškoćama. Osim toga, Bugarska je donijela mjere koje će pridonijeti potpori likvidnosti poduzeća bez izravnog proračunskog učinka, koje se u Programu konvergencije za 2020. procjenjuju na 0,6 % BDP-a. Te mjere uključuju jamstva Bugarske razvojne banke u državnom vlasništvu i odgode plaćanja poreza na dobit. Mjere koje je Bugarska poduzela općenito su u skladu sa smjernicama iz Komunikacije Komisije o koordiniranom gospodarskom odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19. Puna provedba tih mjera uz preusmjeravanje fiskalnih politika prema ostvarenju razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija kada to gospodarski uvjeti dopuste, pridonijet će očuvanju fiskalne održivosti u srednjem roku.

(14)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2020. predviđa se da će ne bude li promjene politika u Bugarskoj deficit opće države iznositi 2,8 % BDP-a u 2020. te 1,8 % u 2021. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u u 2020. i 2021. ostati ispod 60 %.

(15)Komisija je 20. svibnja 2020. objavila izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora jer je Bugarska u 2020. planirala premašiti referentnu vrijednost deficita od 3 % BDP-a. Na temelju ocjene svih relevantnih čimbenika u izvješću je zaključeno da je kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/1997 ispunjen.

(16)Bugarska je 13. ožujka 2020. proglasila izvanredno stanje od 13. ožujka 2020. do 13. travnja 2020., koje je naknadno produljeno do 13. svibnja 2020, a potom do 14. lipnja 2020. Parlament je 6. travnja 2020. usvojio prijedlog Vlade o izmjenama državnog proračuna za 2020. U novom je proračunu predviđen deficit od 3,5 milijardi BGN (2,9 % BDP-a) zbog većih rashoda za krizne mjere i očekivanog smanjenja prihoda za 2,4 milijarde BGN. Predviđa se peterostruko povećanje gornje granice novog duga koji Vlada može izdati, s 2,2 milijarde BGN na 10 milijardi BGN. Kako bi pružila potporu zdravstvenom sustavu i odgovorila na socioekonomske posljedice pandemije, Bugarska je u okviru više operativnih programa koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova u razdoblju 2014.–2020. mobilizirala financijski paket u ukupnoj vrijednosti od više od 870 milijuna BGN.

(17)Bugarska je na krizu odgovorila uvođenjem mjere potpore za zapošljavanje na temelju koje se država obvezuje plaćati 60 % dohotka radnika i povezanih doprinosa za socijalno osiguranje u razdoblju do tri mjeseca, pod uvjetom da poslodavac plati razliku i obveže se zadržati radnike u radnom odnosu. Uvjete za korištenje te mjere ispunjuju poduzeća izravno pogođena ograničenjima nametnutima zbog izvanrednog stanja. Uvjete ispunjuju i poduzeća iz drugih sektora koja mogu dokazati da su u ožujku 2020. imala pad prihoda od 20 % u odnosu na ožujak 2019.

(18)Kapital Bugarske razvojne banke povećan je radi potpore likvidnosti gospodarstva. Iznos od 500 milijuna BGN dodijeljen je bankama za portfeljna jamstva kako bi se poduzećima osigurali fleksibilniji uvjeti poslovnih kredita, a iznos od 200 milijuna BGN za jamstva za beskamatne kredite u iznosu do 4 500 BGN za osobe na prisilnom neplaćenom dopustu ili samozaposlene osobe. Bugarska razvojna banka provest će i program jamstava u iznosu od 100 milijuna EUR za kreditiranje malih i srednjih poduzeća, koji će se financirati putem operativnog programa „Inovacije i konkurentnost” u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj. Upravitelj bugarskog Fonda za financijske instrumente preispitao je portfelj fonda i prilagođava njegove instrumente za potporu poduzetništvu trenutačnoj gospodarskoj situaciji. Kako bi se smanjili negativni učinci ograničenja na građane i poduzetnike, Bugarska narodna banka uvela je paket mjera u vrijednosti od 9,3 milijarde BGN, čiji je cilj održavanje otpornosti bankarskog sustava i povećanje njegove fleksibilnosti.

(19)Bugarsko je gospodarstvo teško pogođeno krizom, koja je utjecala i na uslužni i na proizvodni sektor. Negativan učinak dodatno su pogoršali pad potražnje i ponude te poremećaji u globalnim lancima vrijednosti. Mjere koje Vlada poduzima u izvanrednoj situaciji mogu pomoći u ublažavanju posljedica krize, ali ključno je da ih brzo i učinkovito provede kako bi se očuvala radna mjesta i poboljšala likvidnost poduzeća, posebno malih i srednjih poduzeća, i osoba koje obavljaju samostalnu djelatnost. U procesu izrade i provedbe tih mjera treba voditi računa o otpornosti bankarskog sektora. U skladu sa Smjernicama Komisije Bugarska je ukinula zabrane izvoza osobne zaštitne opreme i uspostavila „zelene trake” za brze kontrole na graničnim prijelazima.

(20)Bolest COVID-19 dodatno je opteretila bugarski zdravstveni sustav, koji već karakteriziraju problemi ograničenog pristupa zbog niske razine javnog financiranja, ograničene pokrivenosti zdravstvenim osiguranjem, malog broja medicinskih sestara/tehničara i neravnomjerne geografske raspoređenosti zdravstvenih radnika. Stoga ima prostora za jačanje opće otpornosti, pristupačnosti i kapaciteta bugarskog zdravstvenog sustava. Bolnice bi rasteretilo kada bi se zdravstvena zaštita (opća i specijalistička) više pružala u ambulantnom okruženju i uz primjenu telekonzultacija, a testiranje i liječenje trebali bi biti dostupni svima, neovisno o statusu zdravstvenog osiguranja. U cijeloj državi treba osigurati pravilan pristup zdravstvenim djelatnicima i njihovim uslugama. Integracija primarne i dugotrajne skrbi te skrbi u zajednici ključna je za starije osobe i najranjivije skupine.

(21)Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da će nezaposlenost narasti na 7,0 % u 2020. i smanjiti se na 5,8 % u 2021. Od početka izvanrednog stanja nezaposlenost je brzo rasla u ugostiteljskom sektoru, velikim gradovima i među osobama sa osnovnim i srednjim obrazovanjem. Vlada je poduzela mjere za zaštitu radnih mjesta, primjerice programe skraćenog radnog vremena, koje bi trebalo brzo provesti i dodatno poboljšati. Trenutačna situacija nalaže da se u suradnji sa socijalnim partnerima pruži sveobuhvatna potpora poslodavcima i radnicima, uključujući samozaposlene osobe, kako bi se spriječio daljnji gubitak radnih mjesta. Potrebno je ojačati kapacitete i mjere koje provodi nacionalna agencija za zapošljavanje kako bi se smanjili negativni učinci na tržište rada. Za vraćanje ljudi na posao bit će potrebno uložiti dodatne napore u aktivaciju, usavršavanje i prekvalifikaciju te istodobno pripremiti radnu snagu za izazove i mogućnosti digitalizacije. Kriza bi mogla znatno utjecati i na neformalno zaposlene radnike, koji imaju ograničen pristup zdravstvenim uslugama i socijalnoj zaštiti. Ciljanim mjerama politike moglo bi se spriječiti daljnje osiromašenje nezaštićenih radnika i najranjivijih skupina te poboljšati njihove životne uvjete tijekom oporavka.

(22)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 puno jače utječe na ranjive skupine i pogoršava postojeće socijalne probleme. Udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti bio je visok i prije krize, posebno među djecom, starijim osobama, osobama s invaliditetom i Romima, a socijalni transferi imali su ograničen učinak na smanjenje siromaštva. Dohodovna nejednakost bila je među najvišima u EU-u, a porezni sustavi i sustavi naknada imali su jedan od najslabijih učinaka na njezino smanjenje. Kriza zahtijeva uvođenje mjera kojima će se ispraviti nedostaci utvrđeni prethodnih godina, posebno u sustavu minimalnog dohotka, koji je među najmanje adekvatnim sustavima u EU-u za pomoć korisnicima da izađu iz siromaštva. I dalje su aktualni problemi osiguravanja socijalne zaštite svih građana, uključujući radnike s nestandardnim ugovorima, samozaposlene osobe i kućanstva s niskim dohotkom, osiguravanja potpore dohotku, hrane i odgovarajućih socijalnih usluga te pružanja hitnog smještaja i potpore beskućnicima. Reforma socijalnih usluga pridonijela bi stabilizaciji sustava, a bolja suradnja među zdravstvenim i socijalnim službama omogućila bi pružanje veće pomoći osobama koje se ne mogu brinuti o sebi i osobama s invaliditetom. Mnogim romskim kućanstvima, koja su i prije krize živjela u velikom siromaštvu, potrebne su usluge mirenja te osnovne usluge i potpora.