Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Tjelesna aktivnost, uključujući redovito bavljenje sportom i vježbanje, jedan je od najučinkovitijih načina za održavanje tjelesne i mentalne kondicije, borbe protiv prekomjerne težine i sprječavanje srodnih stanja. Nadalje sudjelovanje u sportskim i tjelesnim aktivnostima povezano je s drugim čimbenicima, poput socijalne interakcije i uključenosti. Tjelesna aktivnost jedna je od najvažnijih zdravstvenih odrednica u modernom društvu, a sport čini temeljni dio svakog pristupa javne politike kojemu je cilj poboljšati razine tjelesne aktivnosti. Bavljenje tjelesnim aktivnostima i vježbanje tijekom života donose mnoge koristi[1] i općenito pridonose kvaliteti života, kao što potvrđuje Svjetska zdravstvena organizacija (WHO). Istraživanje podržava ulogu koju sport i tjelesne aktivnosti imaju u razvoju djece i mladeži[2] te ukazuje na to da sudjelovanje u sportskim i tjelesnim aktivnostima ima pozitivan utjecaj na razinu tjelesne aktivnosti u odrasloj dobi. Također postoji rastući korpus dokaza o pozitivnoj povezanosti između vježbanja i mentalnog zdravlja, mentalnog razvoja i kognitivnih procesa[3]. U Uniji razine tjelesne aktivnosti pozitivno su povezane sa životnim vijekom, što znači da zemlje s višim razinama tjelesne aktivnosti imaju dulji životni vijek[4]. S druge strane, zbog nedostatka tjelesne aktivnosti nastaju brojne štete, uključujući preranu smrtnost, povećanje prekomjerne tjelesne težine i razine pretilosti, karcinome dojki i debelog crijeva, dijabetes i ishemijsku bolest srca. U 2009. tjelesna je neaktivnost utvrđena kao četvrti vodeći faktor rizika za preuranjeno umiranje i obolijevanje u zemljama s visokim dohotkom diljem svijeta, s više od 1 milijuna smrtnih slučajeva samo u regiji Europe.[5] Dostupni dokazi pokazuju da zdravstveni problemi zbog nedostatka tjelesne aktivnosti stvaraju znatne izravne i neizravne ekonomske troškove zbog bolesti i pobola, bolovanja i prerane smrtnosti, posebno s obzirom na europska društva koja ubrzano stare[6]. Studijama se pokušalo izračunati te troškove. Na primjer u studiji provedenoj za britansku vladu utvrđeni su troškovi za Englesku od malo više od 3 milijarde EUR ili 63 EUR po stanovniku[7]. Uzimajući u obzir te činjenice, tjelesna aktivnost jedna je od ciljeva globalne akcije u kontroli nezaraznih bolesti[8]. U Uniji je promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje prvenstveno u nadležnosti država članica. Uz sve veću svijest o važnosti i blagotvornim učincima tjelesne aktivnosti te o rastućim financijskim troškovima tjelesne neaktivnosti, mnoga tijela javne vlasti pojačavaju napore u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Od 2010. godine većina država članica priopćila je da posjeduje barem neke oblike preporuka u smislu tjelesne aktivnosti, a mnoge su razvile i posebne strategije radi omogućavanja i poticanja stanovništva na veću tjelesnu aktivnost[9]. U tu su svrhu pokrenute posebne mjere u različitim političkim područjima i sektorima, posebno u sportu, zdravstvu, transportu i obrazovanju, a postoje mnogi primjeri dobre prakse koji uključuju odgovarajuće dionike. U nastojanju da podrži države članice, Unija promiče tjelesnu aktivnost kroz svoje politike i financijske instrumente, posebno u području sporta i zdravstva te pruža vodstvo na osnovi dokaza za stvaratelje politike u obliku Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti[10]. Te smjernice, koje je pripremila skupina od 22 stručnjaka iz cijele Europe iz različitih disciplina, koji opširno predstavljaju informirano znanstveno mišljenje, potvrdili su ministri sporta u EU-u 2008. godine. Ponovno su naglašene preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o minimalnoj razini tjelesne aktivnosti naglašavajući važnost međusektorskog pristupa tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje te je dana 41 konkretna smjernica za djelovanje. U Bijeloj knjizi o sportu iz 2007.[11] i Bijeloj knjizi o europskoj strategiji o zdravstvenim problemima povezanima s prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću iz 2007.[12] već je naglašena važnost tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i pomoglo se u jačanju političke rasprave i razmjene dobre prakse. Usprkos sve većoj promociji tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i dostupnim alatima na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, stope tjelesne neaktivnosti u Uniji ostaju neprihvatljivo visoke (npr. 2010. godine 60 % Europljana odgovorilo je da vježba ili se bavi sportom rijetko ili nikada[13]). Prema Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji dvije trećine populacije odraslih osoba u Uniji ne dostiže preporučene razine aktivnosti. Kao rezultat toga, procjenjuje se da će tjelesna neaktivnost Europljana stajati prosječno 8 milijuna dana zdravog života godišnje.[14] Iako rezultati pokazuju velike razlike između pojedinih država članica, većina zemalja nije postigla osnovni cilj politike, tj. povećanje udjela građana koji dostižu razine tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje koje preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i koje su naglašene u Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Za Uniju u cijelosti, politike država članica u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje nisu bile učinkovite. Ta situacija ne suprotstavlja se samo strategiji Europa 2020.[15], koja potvrđuje potrebu borbe protiv zdravstvene nejednakosti kao preduvjet rasta i konkurentnosti već je i nekompatibilna s političkim ambicijama Unije u području sporta i zdravlja. Istraživanje uistinu potvrđuje „nedostatak politika za djelovanje koje bi se temeljile na dokazima” u rješavanju pitanja tjelesne neaktivnosti te je dovelo do hitnog poziva na političko djelovanje vezano uz tjelesnu aktivnost kao samostalni prioritet javnog zdravstva[16]. Razloge za nemogućnost mijenjanja trendova tjelesne neaktivnosti čine prvenstveno nedostaci u načinima na koji se politike o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje razvijaju i provode. Uzimajući u obzir kriterij za učinkovitu politiku tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje utvrđenu znanstvenim alatima, na temelju dokaza, mišljenja stručnjaka i rezultata savjetovanja potvrđeni su sljedeći nedostaci: nedostatak dostatnih međusektorskih pristupa tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje (uključujući suradnju među različitim ministarstvima i tijelima odgovornima za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje), nejasni smjerovi i ciljevi politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje te nedovoljno omogućavanje nadzora i vrednovanja stopa i politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Pouzdani podaci uistinu su rijetko dostupni usprkos njihovoj vrijednosti za formuliranje i optimiziranje politike. Tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje tek postaju političko područje za sebe i počinju se prepoznavati kao kompleksno područje politike koje zahtijeva multisektorske intervencije kao što su one navedene u Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Tjelesna aktivnost do sada nije imala argumente kojima bi se osiguralo da bude politički priznata na odgovarajući način[17]. S obzirom da je tjelesna aktivnost korisna za zdravlje kao političko područje relativno nova tema na dnevnom redu vlada[18], postoji potreba za boljim razumijevanjem odrednica tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, što je ključno za definiranje intervencija u svrhu promjene razina tjelesne aktivnosti, kao i sposobnosti institucija u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Za rješavanje ove situacije i praćenje stručnog rada u kontekstu provedbe Plana rada Europske unije u području sporta 2011. – 2014.[19] i doprinosa drugih područja i razina stručnosti (npr. zdravstva i prometa), Vijeće je u svojim zaključcima o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje iz studenoga 2012. pozvalo Komisiju da izda prijedlog Preporuke Vijeća kojom se promiče međusektorski pristup na temelju Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti, uključujući okvir blažeg nadzora. Uspjeh inicijative u konačnici će znatno ovisiti o uključivanju dionika, osobito onih koji su najizravnije povezani s tjelesnom aktivnošću i imaju snažne preduvjete za dopiranje do građana. Sektor sporta, posebno kroz masovne aktivnosti i aktivnosti usmjerene na popularizaciju sporta, ključni je stoga igrač u svakom uspješnom naporu za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA Prijedlog se temelji na radu Komisije i država članica u okviru provedbe Plana rada u području sporta 2011. – 2014. O sadržaju prijedloga, uključujući okvir nadzora, opširno se savjetovalo s državama članicama, stručnjacima, dionicima i širom javnosti iz različitih područja, uključujući sport, zdravstvo, obrazovanje i promet. Sa zainteresiranim stranama se na različitim razinama savjetovalo u vezi s njihovim mišljenjem o potrebi za promicanjem tjelesne aktivnosti i opsegu njenog promicanja u kontekstu Unije. Nakon Komunikacije o sportu u siječnju 2011.[20], koja je uključivala točku o razmatranju takvog prijedloga, Komisija je stvarateljima politike i dionicima redovito predstavljala svoje planove i rad u tijeku u vezi s tom inicijativom te tražila povratne informacije u različitim forumima. U svojoj Rezoluciji o europskoj dimenziji u sportu od 2. veljače 2012. Europski parlament pozvao je Uniju i države članice da olakšaju angažman u sportu i promiču zdravi način života, uz potpuno iskorištavanje mogućnosti sporta, smanjujući troškove zdravstva[21]. Države članice naglasile su potrebu daljnjih razmjena iskustava i dobre prakse na razini Unije u pogledu tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje te su podržale novu političku inicijativu Unije. Države članice potvrdile su teškoće u uključenju odgovarajućih sektora na nacionalnoj razini i nedostatak konkretnih podataka, dok su također naglasile potrebu ograničavanja opterećenja pri prikupljanju podataka. Sportski dionici, uključujući sportski pokret, ali i organizacije povezane sa sportom, poput industrije sportskih potrepština, snažno su podržali daljnje djelovanje Unije na području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Stajalište da Unija ima ulogu promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje ne dijele samo institucije Unije, postojeće strukture za suradnju u sportu i zdravstvu na razini Unije, stručnjaci i sportski dionici, nego i velik dio građana Unije, što je potvrđeno u internetskoj anketi 2010. godine. Odbor za ocjenu učinka dao je svoje pozitivno mišljenje o nacrtu ocjene učinka od 7. prosinca 2012. Komentari odbora uzeti su u obzir u završnoj verziji Izvješća o ocjeni učinka. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Pravna osnova Predložena inicijativa primjenjuje fokusirani pristup tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje, relativno novoj disciplini koja se znanstveno brzo razvija, kombinirajući s jedne strane tjelesnu aktivnost, koja je blisko povezana sa sportom i vježbanjem, i javno zdravstvo, s druge. Radi postizanja ciljeva iz prijedloga i podrške državama članicama u njihovim nastojanjima u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, Unija može djelovati koristeći se dvjema pravnim osnovama: člancima 165. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojima se Uniji daje potporna nadležnost. Člankom 165. utvrđuje se da Unija „doprinosi promidžbi europskog sporta“ i da je cilj njezina djelovanja „razvijanje europske dimenzije u sportu”. Člankom 168. utvrđuje se da „Djelovanje Unije [...] usmjereno je prema poboljšanju javnog zdravlja [...] te uklanjanju izvora opasnosti za tjelesno i duševno zdravlje ”. U oba područja (sport i javno zdravlje) u Ugovoru se navodi da Vijeće radi ostvarenja tih ciljeva može na prijedlog Komisije donijeti preporuke. Nadalje Ugovorom se izričito ovlašćuje Komisiju za poduzimanje „svake korisne inicijative“ za promicanje koordinacije politike među državama članicama na području javnog zdravstva, posebno „inicijativa kojima je cilj utvrđivanje smjernica i pokazatelja, organizacija razmjene najbolje prakse i priprema potrebnih elemenata za periodičko praćenje i ocjenu“. Cilj je predložene preporuke jačanje napora država članica u području promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i podršci pružanjem okvira za nadzor njihovih politika. Preporukom se želi ojačati suradnja i koordinacija politika među državama članicama i omogućiti daljnje razmjene dobre prakse unutar odgovarajućih struktura za sport i zdravstvo na razini Unije. U ovoj se Preporuci poštuju temeljna prava i načela priznata u Povelji o temeljnim pravima Europske unije. Sažetak predložene inicijative Slijedom zahtjeva Vijeća, u ovoj se Preporuci postavljaju glavni elementi za dosljedne i međusektorske politike i politike na bazi dokaza radi promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje te se pritom nastoji pomoći državama članicama u njihovim nastojanjima da građanima omoguće da budu tjelesno aktivni(ji). Preporuka jasno dokazuje da se politike o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, ako žele postići uspjeh, moraju temeljiti na međusektorskom pristupu. Ona uzima u obzir da države članice, iako dijele zajedničke ciljeve i poštuju temeljna prava, zbog različitih društvenih, gospodarskih i kulturnih okolnosti, postavljaju različite prioritete s obzirom na tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje i koriste različite političke pristupe. Mjere za koordinaciju politike na razini Unije imaju za cilj podržati države članice u njihovim nastojanjima u razvoju i provođenju djelotvorne politike o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje. Okvir nadzora, uključujući njegove pokazatelje koje su razvili stručnjaci za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje, stvoren je kao dovoljno prilagodljiv alat za formiranje politike u ovome kontekstu. Detaljan opis operacionalizacije pokazatelja i izvora podataka naveden je u priloženom Radnom dokumentu službi Komisije. Preporukom se pozivaju države članice: · da razviju nacionalnu strategiju i odgovarajući plan djelovanja kao i odgovarajuće instrumente za međusektorsko promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, poštujući Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti, · da nadziru razine tjelesne aktivnosti i provedbu politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje korištenjem nadzornog okvira i pokazatelja navedenih u Prilogu ove Preporuke, u skladu sa svojim nacionalnim okolnostima, · da blisko surađuju međusobno i s Komisijom, angažirajući se u procesu redovite razmjene informacija i dobre prakse u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje unutar odgovarajućih struktura na razini Unije. Preporukom se poziva Komisija: · da pomaže državama članicama u njihovom nastojanju za djelotvorno promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje te u razvoju i provedbi politika usklađenih sa Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti, · da pruža podršku za uspostavljanje i funkcioniranje nadzornog okvira, na temelju postojećih oblika nadzora i prikupljanja podataka u tom polju, · da na temelju informacija dobivenih od država članica redovito izvješćuje o napretku u provedbi ove Preporuke. Iako će Preporuka najprije biti namijenjena tijelima javne vlasti u državama članicama odgovornima za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, ona će u konačnici pomoći pri dopiranju do većine građana Unije (npr. djece, radnog stanovništva, starijih), potičući provedbu međusektorskih politika pružajući mogućnost angažiranja u tjelesnoj aktivnosti. Inicijativa će također ovisiti o uključivanju dionika, uključujući one koji su najizravnije povezani s tjelesnom aktivnošću, poput sportskih organizacija. Supsidijarnost Iako glavnu odgovornost za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i za definiranje politika povezanih sa sportom i zdravljem nose države članice, djelovanje Unije može dodati znatnu vrijednost povrh onoga što države članice mogu same postići. Unija može pružiti obnovljeni politički zamah usmjerenom djelovanju u vezi tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Učinkovitije politike u vezi tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje pomoći će u doprinosu drugim političkim područjima za koja su se države članice dogovorile postaviti zajedničke ciljeve. Pomažući smanjenju znatnih društvenih i gospodarskih troškova tjelesne neaktivnosti i razmatrajući ključne čimbenike koji pridonose aktivnom i zdravom starenju, zdravoj radnoj snazi te u konačnici višoj produktivnosti, te će politike ojačati sposobnost država članica u postizanju ciljeva rasta postavljenih u strategiji Europa 2020. Također će riješiti odrednice zdravstvenih nejednakosti navedene u Strategiji kao preduvjet za rast i konkurentnost. Bolje politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje također će odgovoriti na nedavne pozive na djelovanje iz Vijeća i Parlamenta u svrhu podrške zdravim životnim navikama, uključujući tjelesnu aktivnost i bavljenje sportom, kao sredstvo za borbu protiv prerane smrtnosti, pobola i invalidnosti u Uniji. Zaključci Vijeća o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje doneseni u studenome 2012. te zahtjeve čine još izričitijima. Nedavna ocjena provedbe Europske strategije o zdravstvenim problemima povezanima s prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću također podržava političku inicijativu na europskoj razini jer potiče Komisiju da poveća prepoznatljivost novih inicijativa usredotočenih na tjelesnu aktivnost[22]. Usredotočenost Preporuke na bolju političku koordinaciju među državama članicama – u obliku razmjene iskustva, zajedničkog učenja i širenja dobre prakse – čini se posebno korisnom s obzirom na velike razlike koje trenutačno postoje među državama članicama u prioritetu danom tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje, izabranim pristupima i mehanizmima koordinacije nacionalne politike. Unijina podrška i koordinacija pridonijet će poboljšanju sposobnosti država članica za međusektorsko promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i oblikovanju politika koje osiguravaju bolja djelovanja. Unija je u dobrom položaju da poboljša mjere za nadzor i ocjenjivanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i time pomogne državama članicama da prate razvoj tijekom vremena. Nadzorni okvir pružit će državama članicama dokaz za opravdanje usredotočenijeg pristupa promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Predložena Preporuka temelji se na postojećim strategijama i alatima razvijenima na međunarodnoj razini, posebno u Globalnoj strategiji Svjetske zdravstvene organizacije o dijeti, tjelesnoj aktivnosti i zdravlju iz svibnja 2004.[23], Globalnim preporukama iz 2010. koje preporučuju barem 150 minuta umjerene tjelesne aktivnosti tjedno za odrasle osobe[24], i globalnom konsenzusu koji je postigla Svjetska zdravstvena skupština 27. svibnja 2013. utvrđenom u „Skupnoj rezoluciji o nezaraznim bolestima”[25]. Preporuka uzima u obzir suradnju razvijenu s regionalnim uredom Svjetske zdravstvene organizacije za Europu u okviru Europske strategije o zdravstvenim problemima povezanima s prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću te njenu ocjenu iz 2013.[26] Cilj je Preporuke poboljšati alate razvijene s obzirom na praćenje tjelesne aktivnosti, posebno Europske baze podataka o prehrani, pretilosti i tjelesnoj aktivnosti Svjetske zdravstvene organizacije (NOPA)[27]. Informacije i podaci koje države članice moraju dostaviti u ovom kontekstu u velikoj su mjeri već dostupni i prikupljeni kao dio postojećih istraživanja i projekata, a određeni se pokazatelji već koriste. Prikupljanje podataka zahtijevat će više napora samo u slučaju vrlo ograničenog broja pokazatelja, posebno u ranoj fazi okvira nadzora. Očekuje se da će se to poboljšati s vremenom i s povećanjem kapaciteta u državama članicama. Okvir nadzora treba se primijeniti u bliskoj suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i uz podršku stručnjaka u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE Teško je izračunati proračun koji je trenutačno dodijeljen politici tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje jer su troškovi promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje rascjepkani po ministarstvima i tijelima vlasti, kao i po raznim nevladinim organizacijama i privatnom sektoru. Osim toga, potrošnja na tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje ne bilježi se sveobuhvatno diljem Unije. To je pogoršano činjenicom da je tjelesna aktivnost korisna za zdravlje po svojoj prirodi međusektorska, da su mnoge politike slabo povezane s tjelesnom aktivnosti korisnom za zdravlje te da politike koje promiču tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje često ne uključuju njeno promicanje kao primarni cilj. Države članice u konačnici bi snosile troškove koji se odnose na provedbu politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje prema ovoj inicijativi. Administrativni troškovi za države članice uglavnom bi proizlazili iz zahtjeva za izvještavanje u kontekstu okvira blažeg nadzora. Oni bi već u prvoj godini bili niski, s daljnjim smanjenjima jednom kada mehanizam postane potpuno operativan, kada se zaposlenici upoznaju s postupkom nadzora i s obzirom na bolju dostupnost podataka nakon određenog vremena[28]. Troškovi koji bi bili na teret proračuna Unije odnose se na uspostavljanje i funkcioniranje mehanizma nadzora i na pružanje podrške državama članicama u nadzornim aktivnostima u obliku stvaranja kapaciteta. Ti bi se troškovi pokrili poglavljem o sportu programa Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020.[29]. Nadalje, proračun Unije obuhvatio bi organizaciju sastanaka stručne skupine na razini Unije. 2013/0291 (NLE) Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske Unije, a posebno njegove članke 165. i 168., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Koristi od tjelesne aktivnosti i tjelovježbe tijekom života od iznimne su važnosti i uključuju smanjeni rizik od kardiovaskularne bolesti, određenih vrsta karcinoma i dijabetesa, poboljšanje zdravlja mišićno-koštanog sustava i kontrole tjelesne težine, kao i pozitivne učinke na razvoj duševnog zdravlja i kognitivne procese. Tjelesna aktivnost, sukladno preporuci Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), važna je za sve dobne skupine, a posebnu važnost ima za djecu, radno stanovništvo i starije. (2) Tjelesna aktivnost koja je preduvjet zdravog načina života i zdrave radne snage, pridonosi ostvarenju ključnih ciljeva definiranih u strategiji Europa 2020.[30], posebno s obzirom na rast, produktivnost i zdravlje. (3) Dok su se nastojanja u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje posljednjih godina od strane javnih vlasti u nekim državama članicama pojačala, stope tjelesne neaktivnosti u Europskoj uniji ostaju neprihvatljivo visoke. Većina Europljana ne sudjeluje dovoljno u tjelesnim aktivnostima, 60 % se nikada ili rijetko bavi sportom ili tjelovježbom[31]. Nedostatak slobodnog vremena za tjelesne aktivnosti uobičajeniji je u nižim društveno-ekonomskim skupinama. Trenutačno nema pokazatelja da se za Uniju u cjelini negativni trendovi mijenjaju. (4) Nedovoljna tjelesna aktivnost prepoznata je kao vodeći čimbenik rizika za preranu smrtnost i pobol u zemljama s visokim dohotkom diljem svijeta, te odgovorna za oko 1 milijun smrti godišnje samo u Europskoj regiji[32]. Štete nastale zbog nedostatka tjelesne aktivnosti u Europskoj uniji dobro su zabilježene, jednako kao što i znatni izravni i neizravni gospodarski troškovi koji se povezuju s nedostatkom tjelesne aktivnosti i zdravstvenim problemima, posebno u kontekstu činjenice da većina europskih društava brzo stari. (5) Što se tiče razina tjelesne aktivnosti, velike su razlike između država članica. Iako su neke postigle značajan napredak u povećanju udjela građana koji prakticiraju minimalnu razinu preporučene tjelesne aktivnosti, mnoge druge nisu učinile nikakav napredak ili su čak nazadovale. Postojeće politike pokazale su neučinkovitima u smanjenju razina tjelesne neaktivnosti za Uniju u cjelini. Od uspješnih se pristupa može mnogo naučiti za razvoj i provedbu politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. (6) Određena područja politike, posebno područje sporta i zdravlja, mogu pridonijeti promicanju tjelesne aktivnosti i pružiti nove mogućnosti za građane Unije kako bi postali tjelesno aktivni. Kako bi se ovaj potencijal u potpunosti iskoristio i time povećale razine tjelesne aktivnosti, neophodan je strateški međusektorski pristup u području promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, uključujući uključivanje svih relevantnih ministarstava, tijela i organizacija. Dostupnost većeg broja i boljih podataka o razinama tjelesne aktivnosti i politike promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje ključan je element za potporu tome procesu i zahtjev za ocjenu politike kojoj je cilj učinkovitiji budući razvoj i provedba politike. Ti podaci, međutim, u znatnoj mjeri nedostaju. (7) Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti[33], koje su potvrdili ministri sporta u EU-u na neformalnom sastanku u prosincu 2008. te Vijeća u studenome i prosincu 2012.[34], zagovara se međusektorski pristup koji obuhvaća sva tematska područja odgovorna za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Provedba tih Smjernica u državama članicama dosad je bila neujednačena. (8) U Komunikaciji o razvoju europske dimenzije u sportu iz 2011.[35] Komisija i države članice pozvane su da na temelju Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti nastave napredovati prema uvođenju nacionalnih smjernica, uključujući proces provjere i koordinacije te da uzmu u obzir Preporuku Vijeća u tom području. (9) U Rezoluciji Vijeća o Planu rada Europske unije u području sporta 2011. – 2014.[36] prepoznaje se potreba jačanja suradnje između Komisije i država članica u sportu u nekoliko najvažnijih područja, uključujući promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. U srpnju 2012. stručna skupina za sport, zdravlje i sudjelovanje izrazila je podršku novoj inicijativi Unije za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. (10) Zaključcima Vijeća od 27. studenoga 2012. o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje potvrđuje se potreba daljnjeg djelovanja na razini Unije i poziva Komisija da izda prijedlog Preporuke Vijeća, uključujući blaži okvir nadzora na temelju skupa pokazatelja koji obuhvaćaju tematska područja Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti, DONIJELO JE OVU PREPORUKU: (1) Države članice trebaju: – raditi u smjeru učinkovitih politika o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje razvijajući međusektorski pristup koji obuhvaća politička područja uključujući sport, zdravlje, obrazovanje, okoliš i promet, kako je opisano u Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti i u skladu s nacionalnim posebnostima. To treba uključivati: – donošenje nacionalne strategije o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, vodeći računa o različitim skupinama društva i poštujući načela nediskriminacije i jednakosti između muškaraca i žena, – donošenje odgovarajućeg plana djelovanja, – nadziranje razine tjelesne aktivnosti i politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje korištenjem okvira blažeg nadzora[37] i pokazatelja navedenih u Prilogu ovoj Preporuci u skladu s nacionalnim okolnostima, – imenovanje, u roku od šest mjeseci od donošenja ove Preporuke, nacionalnih kontaktnih točaka za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje koje će podržavati navedeni okvir nadzora i obavješćivanje Komisije o njihovu imenovanju. Nacionalne kontaktne točke za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje osobito će imati zadatak da podatke o tjelesnoj aktivnosti učine dostupnima za okvir nadzora; podaci se unose u postojeću bazu podataka o prehrani i tjelesnoj aktivnosti (NOPA) Svjetske zdravstvene organizacije; oni će također olakšati suradnju u politici tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje među odjelima, – blisku međusobnu suradnju i suradnju s Komisijom, sudjelujući u procesu redovite razmjene informacija i najbolje prakse o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u odgovarajućim strukturama na razini Unije za sport i zdravlje kao temelj za pojačanu koordinaciju politike. (2) Komisija treba poduzeti sljedeće mjere: – pomagati državama članicama u donošenju nacionalnih strategija, razvijanju međusektorskih pristupa plitici tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i provođenju odgovarajućih planova djelovanja olakšavajući razmjenu informacija i dobre prakse, djelotvornim uzajamnim učenjem, umrežavanjem i prepoznavanjem uspješnih pristupa promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, – promicati uspostavljanje i funkcioniranje nadzornog okvira tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje na temelju postojećih oblika nadzora i prikupljanja podataka u tom području putem: – omogućavanja, uz pomoć znanstvenih stručnjaka, ciljne podrške za stvaranje kapaciteta i osposobljavanja nacionalnih kontaktnih točaka za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje te, ako je prikladno, drugih predstavnika mjerodavnih tijela javne vlasti, – istraživanja mogućnosti korištenja prikupljenih podataka za moguću izradu europske statistike[38] o razinama tjelesne aktivnosti svake dvije godine, – podržavanja Svjetske zdravstvene organizacije u daljnjem razvoju aspekata tjelesne aktivnosti baze podataka NOPA, prilagođavajući je za nadzorni okvir naveden u Prilogu ove Preporuke, – podržavanja i bliske suradnje sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom u pripremi i izdavanju pregleda o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje za pojedine države i analize trendova u vezi tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, – svake tri godine izvješćivati o napretku u provedbi ove Preporuke na temelju informacija dostavljenih u okviru dogovora o izvješćivanju utvrđenih u nadzornom okviru i na temelju drugih odgovarajućih informacija o razvoju i provedbi politike u vezi tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje koje pružaju države članice, – provesti ocjenjivanje provedbe Preporuke Vijeća nakon šest godina. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik PRILOG Predloženi pokazatelji za ocjenjivanje provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti Tematska područja smjernice || Predloženi pokazatelji Međunarodne preporuke i smjernice o tjelesnoj aktivnosti (smjernice 1-2) || 1. Nacionalna preporuka o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje 2. Odrasle osobe koje postižu minimalne preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje 3. Djeca i mladež koji postižu minimalne preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje Međusektorski pristup (smjernice 3-5) || 4. Nacionalni koordinacijski mehanizam za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje 5. Financijska sredstva posebno dodijeljena za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje „Sport“ (smjernice 6-13) || 6. Nacionalna politika i/ili plan djelovanja sport za sve 7. Program sportskih klubova za zdravlje 8. Okvir za potporu mogućnosti za povećanje pristupa centrima za rekreaciju ili tjelovježbu za niže društveno-ekonomske skupine 9. Ciljne skupine na koje se odnosi nacionalna politika za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje „Zdravlje“ (smjernice 14-20) || 10. Nadzor i praćenje tjelesne aktivnosti 11. Savjetovanje o tjelesnoj aktivnosti 12. Osposobljavanje o tjelesnoj aktivnosti prema obrazovnom programu za zdravstvene djelatnike „Obrazovanje“ (smjernice 21-24) || 13. Tjelesno obrazovanje u osnovnim i srednjim školama 14. Programi za promicanje tjelesne aktivnosti povezane sa školom 15. Tjelesna aktivnost korisna za zdravlje u osposobljavanju nastavnika tjelesnog odgoja 16. Programi promicanja aktivnog putovanja do škole „Okoliš, urbano planiranje, javna sigurnost“ (smjernice 25-32) || 17. Razina vožnje biciklom/hodanja 18. Europske smjernice za poboljšanje infrastruktura za rekreacijske tjelesne aktivnosti „Radno okruženje“ (smjernice 33-34) || 19. Programi za promicanje aktivnog putovanja na posao || 20. Programi za promicanje tjelesne aktivnosti na radnom mjestu „Stariji građani“ (smjernice 35-37) || 21. Programi za intervencije zajednice radi promicanja tjelesne aktivnosti kod starijih ljudi „Pokazatelji /ocjenjivanje“ (smjernica 38) || 22. Nacionalne politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje koje uključuju plan za ocjenjivanje „Javna svijest“ (smjernica 39) || 23. Postojanje nacionalne kampanje za podizanje svijesti o tjelesnoj aktivnosti ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1. Naslov prijedloga/inicijative: Prijedlog Preporuke Vijeća o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje 1.2. Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[39] Obrazovanje i kultura: sport/proračunska linija 15 01 02 11 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative ■ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja[40] ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje 1.4. Ciljevi 1.4.1. Višegodišnji strateški cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa Opći je cilj ovog prijedloga pridonijeti zdravijem i produktivnijem društvu putem povećane razine tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u EU-u. Operativni troškovi nastali iz predložene Preporuke Vijeća pokrit će se poglavljem o sportu programa Erasmus+ (vidi odgovarajući zakonodavni financijski izvještaj). Ovaj zakonodavni financijski izvještaj odnosi se samo na troškove predložene stručne skupine, tj. administrativne rashode. 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB Posebni cilj: cilj je stručne skupine: - pružiti ciljnu podršku za stvaranje kapaciteta i osposobljavanje nacionalnih kontaktnih točaka za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje te, ako je prikladno, drugih predstavnika mjerodavnih tijela javne vlasti, - podržati Svjetsku zdravstvenu organizaciju u daljnjem razvoju tjelesnih aspekata baze podataka NOPA njenim prilagođavanjem nadzornom okviru utvrđenom u Prilogu Preporuci, - podržati i blisko surađivati sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom u pripremi i izdavanju pregleda u vezi pojedinih država o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje i analize trendova tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB: Aktivnost u okviru strukture ABB 15.05: Poticanje i promicanje suradnje u području mladeži i sporta 1.4.3. Očekivani rezultat/rezultati i utjecaj Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine. Aktivnosti stručne skupine rezultirat će: - podrškom izgradnji kapaciteta i osposobljavanju nacionalnih kontaktnih točaka za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje i drugih mjerodavnih tijela javnih vlasti, - podrškom Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji u daljnjem razvoju tjelesnih aspekata baze podataka NOPA, - podrškom Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji u pripremi i izdavanju pregleda za pojedine države o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje i analizi trendova tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Troškovi koji su predmet ovog zakonodavnog financijskog izvještaja pokrivaju troškove sastanaka stručne skupine koji se odnose na preporuku, stoga oni čine samo administrativne rashode. Operativni rashod pokriven je poglavljem o sportu programa Erasmus+. 1.4.4. Pokazatelji rezultata i utjecaja - Uspostavljanje i funkcioniranje nadzornog okvira tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje na razini EU-a; - Redovito izvještavanje država članica o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje . 1.5. Osnova prijedloga/inicijative 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti? Što se tiče stručne skupine, nema posebnih zahtjeva koji se moraju ispuniti. 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a Bez sudjelovanja EU-a takva se stručna skupina ne bi mogla formirati. Kako je objašnjeno u ocjeni učinka inicijative, djelovanjem EU-a može se dodati znatna vrijednost povrh onoga što države članice mogu same postići. Stručna skupina bit će glavno tijelo za raspravu i upravljanje provedbom Preporuke i forumom na kojem će se usklađivati politike o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. 1.5.3. Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava U prvom Planu rada EU-a u području sporta, koji je donijelo Vijeće EU-a u svibnju 2011. i koji pokriva razdoblje od 2011. do 2014., formirano je 6 stručnih skupina u području sporta. Jedna od tih skupina, stručna skupina za sport, zdravlje i sudjelovanje, imala je aktivnu ulogu u oblikovanju ideja koje podupiru Komisijin prijedlog Preporuke Vijeća u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Ta se inicijativa stoga izravno temelji na tome iskustvu. 1.5.4. Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima Prijedlog je potpuno usklađen s programom Erasmus+ i Planom rada EU-a u području sporta, koji oba uključuju tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje kao prioritetno područje djelovanja. 1.6. Trajanje i financijski utjecaj ■ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja – ¨ prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG – ■ financijski utjecaj od 2014. do 2020. ¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja – provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG, – nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje. 1.7. Predviđena metoda/metode upravljanja[41] Iz proračuna za 2014. ■ Izravno upravljanje od strane Komisije – ■ putem njezinih odjela (DG EAC) – ¨ putem izvršnih agencija ¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama ¨ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na: – ¨ treće zemlje ili tijela koja su one odredile – ¨ međunarodne organizacije i njihove agencije (navesti) – ¨ EIB i Europski investicijski fond – ¨ tijela navedena u člancima 208. i 209. Financijske uredbe – ¨ javnopravna tijela – ¨ tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva – ¨ tijela uređena privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva – ¨ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u ZVSP-u na temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su određene u odgovarajućem temeljnom aktu. – Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”. Napomene 2. MJERE UPRAVLJANJA 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja Stručnjaci će se sastati triput godišnje, a nakon svakog sastanka podnosi se izvješće. 2.2. Sustav upravljanja i kontrole 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici – primjenjuju se standardna pravila Komisije o upravljanju stručnim skupinama. 2.2.2. Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole – primjenjuju se standardna pravila Komisije o upravljanju stručnim skupinama. 2.2.3. Procjena troškova i koristi kontrole i ocjena očekivane razine rizika od pogreške – primjenjuju se standardna pravila Komisije o upravljanju stručnim skupinama. 2.3. Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu od prijevare – primjenjuju se standardna pravila Komisije o upravljanju stručnim skupinama. 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi · Postojeće proračunske linije Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos Broj […]Naslov………………………………………...……….] || Dif./nedif. ([42]) || zemalja EFTA-e[43] || zemalja kandidatkinja[44] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe || Globalna omotnica DG EAC 15.01.02.11 (sastanak stručnjaka) || Nedif. || NE || NE || NE || NE · Zatražene nove proračunske linije – nije primjenjivo Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos Broj […]Naslov………………………………………...……….] || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe || […] [XX. YY. YY. YY] || || NE || NE || NE || NE 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode Troškovi operativnog dijela inicijative pokrivaju se poglavljem o sportu programa Erasmus+ (proračunska linija 15.02.03); ovaj se zakonodavni financijski izvještaj odnosi isključivo na administrativne rashode. 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Broj || […] [Naslov……………...……………………………………………………………….] Glavna uprava || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || 2018. 2019. 2020. || UKUPNO  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || || || Broj proračunske linije 15. || Preuzete obveze || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plaćanja || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plaćanja || (2a) || || || || || || || || Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe [45] || || || || || || || || Broj proračunske linije || || (3) || || || || || || || || UKUPNA odobrena sredstva za glavnu upravu <….> || Preuzete obveze || = 1 + 1a + 3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plaćanja || = 2 + 2a + 3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || || || || || || || || Plaćanja || (5) || || || || || || || ||  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || || || UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA<….> višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plaćanja || = 5 + 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova: nije primjenjivo  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || || || || || || || || Plaćanja || (5) || || || || || || || ||  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || || || UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 4 višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Plaćanja || = 5 + 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi“ milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || 2018. 2019. 2020. || UKUPNO DG EAC ||  Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0  Ostali administrativni rashodi || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 UKUPNO DG EAC || Odobrena sredstva || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupno plaćanja) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || 2018. 2019. 2020. || UKUPNO UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Plaćanja || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje – ■ Dio prijedloga/inicijative koji je obuhvaćen ovim zakonodavnim financijskim izvještajem ne zahtijeva korištenje odobrenih sredstava za poslovanje. Odobrena sredstva za poslovanje koja proizlaze iz predložene Preporuke pokrivaju se zakonodavnim financijskim izvještajem za program Erasmus+ (vidi gore). – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku: Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta) Navesti ciljeve i rezultate ò || || || Godina N || Godina N +1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || UKUPNO UČINCI Vrsta rezultata[46] || Prosječni trošak po rezultatu || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak POSEBNI CILJ br. 1[47]... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || || || || || || || || || || || || || || || || POSEBNI CILJ BR. 2... || || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultat || || || || || || || || || || || || || || || || || || Međuzbroj za posebni cilj br. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || UKUPNI TROŠAK || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode 3.2.3.1. Sažetak – ¨ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih odobrenih sredstava – ■ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku: milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || 2018. 2019. 2020. || UKUPNO NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Ljudski potencijali || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo Ostali administrativni rashodi || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Izvan NASLOVA 5[48] višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Ljudski potencijali || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo Ostali rashodi administrativne prirode || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 UKUPNO || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532 Potrebna odobrena sredstva za ljudske potencijale pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih potencijala – – ■ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih potencijala – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku: Procjenu izraziti u ekvivalentima punog radnog vremena || || Godina N || Godina N +1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) ||  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) || || || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || || || || || || || || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || || || || || || || || 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || || || || || || ||  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[49] || || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „opće omotnice“) || || || || || || || || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) || || || || || || || || XX 01 04 gg[50] || - u sjedištima || || || || || || || || - delegacije || || || || || || || || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO - neizravna istraživanja) || || || || || || || || 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS - izravna istraživanja) || || || || || || || || Ostale proračunske linije (navesti) || || || || || || || || UKUPNO || || || || || || || XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna. Potrebe za ljudskim potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. Opis zadaća: Dužnosnici i privremeno osoblje || Vanjsko osoblje || 3.2.4. Usklađenost s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom – ■ Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom. – ¨ Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira. Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose. – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira[51]. Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose. 3.2.5. Doprinosi trećih strana – ■ Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje od trećih strana – Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni: Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta) || Godina N || Godina N +1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || Ukupno Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju || || || || || || || || UKUPNA sredstava sufinanciranja || || || || || || || || 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode – ■ Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode. – ¨ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj: – ¨ na vlastita sredstva – ¨ na razne prihode milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[52] Godina N || Godina N +1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || Umetnuti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) Članak …………. || || || || || || || || Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru rashoda. Navesti metodu izračunavanja utjecaja na prihode. [1] Oni uključuju smanjeni rizik od kardiovaskularnih bolesti, nekih karcinoma i dijabetesa tipa 2, poboljšanja u mišićnokoštanom zdravlju i kontrolu tjelesne težine. Pogledati na primjer: The Lancet, svezak 380, izdanje 9838, str 219-229, 21. srpnja 2012. [2] Ukratko o zdravlju, Europa 2012, OECD. [3] Smjernice o tjelesnoj aktivnosti, Izvješće savjetodavnog odbora iz 2008., Odjel za zdravlje i socijalnu skrb SAD-a. [4] Globalni zdravstveni rizici, smrtnost i teret bolesti zbog određenih većih rizika, Svjetska zdravstvena organizacija 2009. [5] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [6] Nalazi studija provedenih u državama članicama uključeni su u ocjenu učinka priloženu ovom prijedlogu. [7] Plan igre: strategija za donošenje vladinih ciljeva za sport i tjelesnu aktivnost, http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf. Novija znanstvena publikacija upućuje na visoke izravne godišnje troškove zdravstvene skrbi i neizravne troškove po stanovniku (u Australiji, Švicarskoj, SAD-u) zbog tjelesne neaktivnosti, dok također bilježi da je razmjer ekonomskih implikacija tjelesne aktivnosti teško sada usporediti. Serija časopisa The Lancet: „Pandemija tjelesne neaktivnosti: globalna akcija za javno zdravlje”; svezak 380, izdanje 9838, str. 219-229, 21. srpnja 2012. [8] Politička deklaracija sastanka na visokoj razini Opće skupštine UN-a o prevenciji i kontroli nezaraznih bolesti (rezolucija 66/2), 2011. i daljnje djelovanje dogovoreno na 66.. Svjetskom zdravstvenom skupu 2013., u Ženevi. [9] Radni dokument: Tablica za praćenje provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf. [10] Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti, preporučene političke akcije u podršku tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, listopad 2008.; http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [11] Europska komisija: Bijela knjiga o sportu, COM(2007) 391 završna verzija, 11.7.2007. [12] Europska komisija: Bijela knjiga o europskoj strategiji o zdravstvenim problemima povezanima s prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću COM (2007) 279 završna verzija, 30.5.2007. [13] Europska komisija: Posebno istraživanje Eurobarometra 334 Sport i tjelesna aktivnost, ožujak 2010. [14] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all [15] Europska komisija: Europa 2020. - Strategija za pametan, održiv i uključiv rast, COM (2010) 2020 završna verzija, 3. 3. 2010. [16] The Lancet, svezak 380, izdanje 9838, str. 219. – 229., 21. srpnja 2012. [17] „Za tjelesnu aktivnost znanost o tome kako promijeniti pojedine navike zasjenila je napore za razumijevanje prave promjene u stanovništvu. Zbog tog neuravnoteženog fokusa, strukturalne i sustavne promjene potrebne za promicanje tjelesne aktivnosti u stanovništvu (...) u raznim sektorima do sada se nisu počela sustavno rješavati. (...) Slično iskustvo imamo u kontroli duhanske industrije, gdje je početno teret odgovornosti stavljen isključivo na pojedince. Jednom kad se taj stav proširio da bi uključio i prepoznavanje društvene odgovornosti, došlo je do djelovanja na razini stanovništva i do promjena u pojavnosti pušenja.” The Lancet, svezak 380, izdanje 9838, str. 219. – 229., 21. srpnja 2012. [18] To je između ostaloga potvrđeno i novim preispitivanjem kojim se sugerira da je, uz nekoliko iznimaka, izrada dokumenata nacionalne politike o tjelesnoj aktivnosti u Europi tek započela zadnjih godina. Vidi Daugbjerg et al: Promotion of Physical Activity in the European Region: Content Analysis of 27 National Policy Documents (Promicanje tjelesne aktivnosti u Europskoj regiji: analiza sadržaja 27 dokumenata nacionalne politike). Journal of Physical Activity and Health, 2009, 6, 805. – 817. [19] Rezolucija Vijeća o Planu rada Europske unije u području sporta 2011. – 2014., SL C 162 od 1.6.2011. [20] Europska komisija: Komunikacija o razvoju europske dimenzije u sportu, COM (2011) 12 završna verzija, 18.1.2011. [21] Rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2012. o europskoj dimenziji u sportu (2011/2087(INI)). [22] http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf [23] Globalna strategija Svjetske zdravstvene organizacije o dijeti, tjelesnoj aktivnosti i zdravlju, URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf [24] Globalne preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje. URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html [25] http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf. [26] vidi bilj. 22. [27] NOPA baza podataka Svjetske zdravstvene organizacije; URL: http://data.euro.who.int/nopa/ [28] U ocjeni učinka (Prilog V) izračunat je prosječni trošak za svaku državu članicu. [29] U ocjeni učinka (Prilog V) izračunati su kombinirani troškovi za proračun Unije. Kao dio pripremnog djelovanja u području sporta za 2013., Komisija u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom testira načine pružanja podrške aktivnostima država članica koji se odnose na nadzor razvoja i provedbe politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. [30] COM (2010) 2020. [31] Europska komisija: Posebno istraživanje Eurobarometra 334 Sport i tjelesna aktivnost, ožujak 2010. [32] http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region [33] http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf [34] Zaključci Vijeća o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf; Zaključci Vijeća o zdravom starenju tijekom životnog vijeka, URL: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf [35] COM (2011) 12 završna verzija. [36] SL C 162 od 1.6.2011. [37] Okvir nadzora određuje minimalni skup zahtjeva za izvješćivanje o općenitim aspektima promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje kojima se mogu baviti sve države članice. Okvir nadzora dalje je opisan u Radnom dokumentu službi Komisije priloženom ovoj Preporuci. [38] Vidi odluku Komisije o Eurostatu od 17. rujna 2012. (2012/504/EU): http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:EN:PDF. [39] ABM: Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti). [40] Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točki (a) ili (b) Financijske uredbe. [41] Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [42] Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva. [43] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine. [44] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana. [45] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja. [46] Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.). [47] Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni cilj/ciljevi…” [48] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA“), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja [49] UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama . [50] U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”). [51] Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucijskog sporazuma (za razdoblje 2007. – 2013.). [52] Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.