HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 26.2.2015. 
COM(2015) 89 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE VIJE ĆU I EUROPSKOM PARLAMENTU 
Odgovori država članica na godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013 
{SWD(2015) 18 final}  
 
 SADRŽAJ 
Odgovori država članica na Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013....... 2  
Sažetak........................................................................................................................ ............... 2  
Odgovori država članica na Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013....... 4  
1. PODRUČJE PRIMJENE IZVJEŠĆA....................................................................................... 4  
2. GLAVNE ZNA ČAJKE IZVJEŠ ĆA EUROPSKOG REVIZORSKOG SUDA ZA 2013.................... 4  
3. SAŽETAK ODGOVORA DRŽAVA ČLANICA ......................................................................... 6  
3.1. Glavne mjerljive pogreške u podijeljenom upravljanju............................................... 6  
3.2. Pojačana odgovornost država članica – dobro financijsko upravljanje ..................... 8  
3.3. Pojačana odgovornost država članica – prema stvarnoj kulturi uspješnosti........... 10  
4. Zaključak ........................................................................................................................ 12  
 
 3IZVJEŠĆE KOMISIJE VIJE ĆU I EUROPSKOM PARLAMENTU  
ODGOVORI DRŽAVA ČLANICA NA GODIŠNJE IZVJEŠ ĆE EUROPSKOG REVIZORSKOG SUDA ZA 
2013. 
SAŽETAK  
Ovo izvješ će sastoji se od analize odgovora država članica na godišnje izvješ će 
Europskog revizorskog suda (dal je u tekstu: Sud) za prora čunsku godinu 2013. i 
njime se ispunjuju obaveze iz članka 162. stavka 5. Financijske uredbe1. 
U godišnjem izvješ ću Suda za 2013. navedeno je da u konsolidiranim izvješ ćima nije 
bilo znatnog pogrešnog prikazivanja i da su prihodi i preuzete obveze u cjelini bili 
zakoniti i pravilni. Sud je ti jekom svoje revizije zaklju čio i da je op ćenito bilo 
znatnih pogrešaka u pla ćanjima i da su sustavi nadzora i kontrole u na čelu bili 
djelomično učinkoviti. Iz rezultata re vizije može se zaklju čiti da je procijenjena stopa 
pogreške bila 4,7 %, što je pad od 0,1 postotnih bodova u odnosu na prošlogodišnju 
stopu, ali još uvijek viša od razine zna čajnosti. Sud je istaknuo i da je 2013. zna čajan 
pozitivan čimbenik bio pove ćani učinak korektivnih mjera koje primjenjuju države 
članice i Komisija. Osim toga, tijekom revizije Suda otkriveno je i da su za veliki 
udio transakcija s pogreškama u podru čjima podijeljenog upravljanja nadležna tijela 
u državama članicama imala na raspolaganju dovoljno informacija da bi mogla 
otkriti i ispraviti pogreške prije ne go što zatraže nadoknadu od Komisije. U 
područjima politika kao što su ruralni razvoj, okoliš, ri barstvo i zdravstvo te 
regionalna politika, energija  i promet zabilježena je na jviša procijenjena stopa 
pogreške – 6,7 %, odnosno 6,9 %. 
Tijekom svoje revizije u 2013. Sud je utvrdio posebne kategorije mjerljivih 
pogrešaka u okviru podijeljenog upravlja nja koje su znatno pridonijele 
najvjerojatnijoj stopi pogr eške za predmetna podru čja politika. U podru čju politike 
„Poljoprivreda: tržište i izra vne potpore” (Poglavlje 3.),  navedeni pretjerani broj 
prihvatljivih hektara ili životinja i prihva tljivih korisnika/aktivnosti/izdataka zajedno 
su pridonijeli 80 % najvjerojatnije stope pogrešaka.  
U području regionalne politike, prometa i ener gije znatne pogreške u javnoj nabavi 
iznosile su 45 % svih mjerljivih pogrešaka i otprilike 39 % procijenjene stope pogreške za to podru čje politike. U podru čju politike zapošljavanja i socijalnih 
pitanja pogreške povezane s povredom pravila  javne nabave iznosile su 7 % svih 
pogrešaka, što upu ćuje na to da je rizik od neuskla đenosti s pravilima javne nabave 
još uvijek relevantan. 
U poglavlju 3. svojeg godišnjeg izvješ ća Sud je izvijestio o sustavnim nedostacima u 
Sustavu za identifikaciju zemljišnih čestica (LPIS) koji proizlaze iz neto čne procjene 
prihvatljivog zemljišta u bazama podataka LPIS-a. Od predmetnih se država članica 
stoga tražilo da dostave informacije o tome  jesu li baze podataka ažurirane i koje su 
one dodatne mjere poduzele za rješavanje st alnih problema. Sve predmetne države 
članice odgovorile su da bi sada mogle jam čiti da se baze podatka LPIS-a redovito 
ažuriraju i da se LPIS-om osigurava to čna procjena prihvatljivosti zemljišta i 
sustavno otkriva prekora čenja u prijavi.  
Državama članicama postavljeno je pitanje mogu li potvrditi da su njihovim 
sustavima kontrole uklonjeni svi nedostaci koji se ponavljaju koje je utvrdio Sud u 
                                                 
1 Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vije ća od 25. listopada 2012. o financijskim 
pravilima koja se primjenjuju na op ći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vije ća (EZ, 
Euratom) br. 1605/2002 SL L 298, 26.10.2012., str. 1. 
 
 4pogledu: agro-okolišnih obveza, korisnika koji ne ispunjavaju uvjete, nepoštovanja 
pravila o nabavi i neprihvatljive potpor e za prijevremeno umirovljenje. Predmetne 
države članice navele su da su ukl onile sve ili gotovo sve utvr đene nedostatke koji se 
ponavljaju.  
U pogledu pitanja o povredama pravila o ja vnoj nabavi, gotovo polovica svih država 
članica odgovorila je da su utvrdile susta vne pogreške u vezi s javnom nabavom i da 
su u tom kontekstu poduzele preventivne mjere. 
U izvješću su preispitani odgovori na pitanja o odgovornosti  država članica s 
naglaskom na izjavama o upravljanju i nacionalnim izjavama, provjerama 
upravljanja i ulogama i važnosti ocjena Suda. 
Ukupno 76 % država članica izjavilo je da bi obvezne izjave  o upravljanju mogle 
imati pozitivan u činak na sprje čavanje, otkrivanje i ispr avljanje pogrešaka država 
članica. Velik dio država članica (86 %) smatrao je da su rezultati ocjena Suda 
korisni i da pridonose njihovu uvjerenju u zakonitu i pravilnu uporabu sredstava EU-
a. Na pitanja o korisnosti n acionalnih izjava poz itivno je odgovorilo samo nešto više 
od pola država članica. 
Naposljetku, u svojem izvješ ću za 2013., Sud je utvrdio da je u programskom 
razdoblju 2007. – 2013. naglasak u na čelu bio više na potrebi da se sredstva EU-a 
troše u skladu s pravilima, dok je naglasak na uspješnosti bio ograni čen. U 
ovogodišnjem upitniku državama članicama postavljeno je pitanje kako su osigurale 
da uspješnost  bude klju čni element u uporabi sredstava EU-a i koje su mjere 
uspostavljene za pra ćenje uspješnosti programa i projekata. Velika ve ćina država 
članica dostavila je sve obuhvatne odgovore na ta dva pitanja. Mnoge države 
uporabom kriterija, pokazatelja i evaluac ija osiguravaju da uspješnost bude klju čni 
element. U pogledu pra ćenja uspješnosti, neke od češćih mjera koje su upotrebljavale 
države članice uklju čivale su izvješ ća o napretku, kontrolne mjere, evaluacije i 
praćenje pokazatelja. 
 
 5IZVJEŠĆE KOMISIJE VIJE ĆU I EUROPSKOM PARLAMENTU 
ODGOVORI DRŽAVA ČLANICA NA GODIŠNJE IZVJEŠ ĆE EUROPSKOG REVIZORSKOG SUDA ZA 
2013. 
 
1. Podru čje primjene Izvješ ća 
U članku 162. stavku 5. Financijske uredbe propisano je da čim Sud proslijedi svoje 
godišnje izvješ će, Komisija odmah obavješ ćuje predmetne države članice o 
pojedinostima tog izvješ ća koje se odnose na upravljanje sredstvima za koja su one 
odgovorne. Države članice trebaju odgovoriti u roku od šezdeset dana i Komisija 
zatim proslje đuje sažetak odgovora Sudu, Europskom parlamentu i Vije ću prije 28. 
veljače sljedeće godine. 
Nakon što je Sud objav io godišnje izvješ će za prora čunsku godinu 2013., Komisija je 
propisno obavijestila države članice o pojedinostima izvješ ća. Ti su podaci 
predstavljeni u obliku dopisa i tri priloga koje mora popuniti svaka država članica, 
zajedno s prate ćim smjernicama o pripremi i pr edstavljanju odgovora na upitnike. 
Prilog I. sadržavao je up itnik o stavcima koji se odnose na pojedine države članice, 
prilog II. upitnik o nalazima revizi je koji se odnose na svaku državu članicu, a Prilog 
III. opći upitnik o nalazima koji se odnose na podijeljeno upravljanje za DAS 2013. 
Za ovogodišnje izvješ će utvrđene su tri glavne teme: To su sljede će teme: 1) Glavne 
mjerljive pogreške u podijeljenom upravljanju, 2) Poja čana odgovornost država 
članica – dobro financijsko upravljanje i 3) Poja čana odgovornost država članica – 
prema stvarnoj kulturi  uspješnosti. Izvješ će je popra ćeno i Radnim dokumentom 
službi Komisije u kojem su sadržani odgovori država članica na priloge I. i III. 
 
2. Glavne zna čajke izvješ ća Europskog revizorskog suda za 2013. 
U godišnjem izvješ ću suda za 2013. navedeno je da u konsolidiranim izvješ ćima nije 
bilo znatnog pogrešnog prikazivanja i da su prihodi i preuzete obveze u cjelini bili 
zakoniti i pravilni. Sud je tako đer zaključio da je bilo znatnih pogrešaka u op ćim 
plaćanjima i da su sustavi nadzora i kontrole u na čelu bili djelomi čno učinkoviti2. Iz 
rezultata revizije može se zaklju čiti da je procijenjena st oga pogreške bila 4,7 %, što 
je pad od 0,1 postotnih bodova u odnosu na prošlogodišnju stopu, al i još uvijek viša 
od razine zna čajnosti. Sud je istaknuo i da je zna čajan čimbenik u 2013. bio pove ćani 
učinak korektivnih mjera koje su primijenile države članice i Komisija. Prema 
izvješću Suda, procijenjena stopa pogreš ke bila bi 1,6 postotnih bodova ve ća da te 
mjere nisu primijenjene za transakcije koje je Sud uzorkovao3. 
U područjima politika kao što su ruralni raz voj, okoliš, ribarstvo i zdravstvo te 
regionalna politika, energija  i promet zabilježena je na jviša procijenjena stopa 
pogreške – 6,7 %, odnosno 6,9 %. Osim toga, tije kom revizije Suda otkriveno je i da 
su za veliki udio transakcija s pogreškama u podru čjima podijeljenog upravljanja 
nadležna tijela u državama članicama imala dovoljno inform acija na raspolaganju da 
bi mogla otkriti i ispraviti pogreške prije nego što zatraže nadoknadu od Komisije4.  
                                                 
2 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013., str. 23. 
3 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013., str. 23. 
4 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013. str. 83, str. 111 i str. 153. 
 
 6U grafikonu u nastavku prikazana je raš člamba doprinosa procijenjenoj stopi 
pogreške po podru čju politike5. 
 
 
 
 
U pogledu vrsta pogrešaka, u izvješ ću Suda navedeno je da su pogreške povezane s 
prihvatljivoš ću znatno pridonijele op ćoj procijenjenoj stopi pogr eške. Ozbiljne pogreške u 
javnoj nabavi i neto čne izjave poljo privrednika tako đer su predstavljale velik dio pogrešaka. 
U grafikonu u nastavku prikazana je raš člamba doprinosa vrste pogreške ukupnoj 
procijenjenoj stopi pogreške. 
 
                                                 
5 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013., str. 26. 
 
 73. Sažetak odgovora država članica 
3.1. G LAVNE MJERLJIVE POGREŠKE U PODIJELJENOM UPRAVLJANJU  
Tijekom svoje revizije u 2013. Sud je utvrdio posebne kategorije mjerljivih 
pogrešaka u okviru podijeljenog upravlja nja koje su znatno pridonijele 
najvjerojatnijoj stopi pogr eške za predmetna podru čja politika. U podru čju politike 
poljoprivreda: tržište i izravne potpore,  navedeni pretjerani  broj prihvatljivih hektara 
ili životinja i neprihvatljivih  korisnika/ aktivnosti/izda taka zajedno su pridonijeli 
80 % najvjerojatnije stope pogrešaka.  
U području regionalne politike, prometa i ener gije znatne pogreške u javnoj nabavi 
činile su 45 % svih mjerljivih pogrešaka i otprilike 39 % procijenjene stope pogreške 
za područje politike6. U podru čju politike zapošljavanja i socijalnih pitanja pogreške 
povezane s povredom pravila javne nabave pred stavljale su 7 % svih pogrešaka, što 
upućuje na to da je rizik od neuskla đenosti s pravilima javne  nabave još uvijek 
relevantan7. 
U poglavlju 3. svojeg godišnjeg izvješ ća Sud je izvijestio o sustavnim nedostacima u 
Sustavu za identifikaciju zemljišnih čestica (LPIS) koji proizlaze iz neto čne procjene 
prihvatljivog zemljišta u bazama podataka LIPS-a8. Od predmetnih se država članica 
stoga tražilo da dostave informacije o tome  jesu li baze podataka ažurirane i koje su 
dodatne mjere poduzele za rješavanje pr oblema koji se stalno ponavljaju. Sve 
predmetne države članice odgovorile su da bi sada mogle jam čiti da se baze podatka 
LPIS-a redovito ažuriraju i da se LPIS-om osigurava to čna procjena prihvatljivosti 
zemljišta i sustavno otkrivaju prekora čenja u prijavi. 
Poljska je izvijestila da je od 2009.: „dosljedno i postupno reorganizirala na čin 
ažuriranja podataka LPIS-a. Glavna promjena bilo je uvo đenje ažuriranja internetske 
referentne baze podataka koju provode stru čnjaci ARiMR9 s pomoću posebnog alata 
GIS IT10.” Nadalje, poljska su nadležna tijela istaknula da „nepravilnosti povezane s 
LPIS-om koje je otkrio Revizorski sud u 2013. nisu sustavne prirode” i da je Sud 
netočno priznao dio zemljišta koje je popl avljeno u 2013. neprihvatljivim za pla ćanje 
u 2012.11. 
Irska je navela da je  revizija baze podataka  LPIS stalan proces12, a Francuska je 
izjavila da je za ažuriranj e LPIS-a uspostavljen akci jski plan koji je odobrila 
Komisija i čija provedba traje u 2015.13 Rumunjska je spomenula da bi za 
unaprjeđenje situacije bila potrebna  sredstva za izradu novih zra čnih snimaka te novo 
osoblje i izobrazba. 
Naposljetku, Njema čka je naglasila činjenicu da je u njezinu slu čaju utvrđeno 
prekoračenje u prijavi bilo izolirani slu čaj „koji nije imao financijski u činak” i da se 
uvijek nastojalo osigurati primje reno i redovno ažuriranje LPIS-a14. 
                                                 
6 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013., str. 148. 
7 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013., str. 177. 
8 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013. polje 3.1. i polje 3.4. 
9 Agencja Restrukturyzacji i M odernizacji Rolnictwa (ARiMR). 
10 Radni dokument službi Komisije, str. 143. . 
11 Radni dokument službi Komisije, str. 143. 
12 Radni dokument službi Komisije, str. 118. 
13 Prilozi I. i III. Radnog dokumenta službi Komisije, str. 33., str. 106. 
14 Radni dokument službi Komisije, str. 108. 
 
 8U području ruralnog razvoja Sud je utvrdio ozbiljne slu čajeve nepoštovanja 
prihvatljivosti u pogledu ulaga čkih projekata zbog čega određene vrste rashoda nisu 
bile prihvatljive.  
Državama članicama postavljeno je pitanje mogu li potvrditi da su njihovim 
sustavima kontrole uklonjeni svi nedostaci koji se ponavljaju koje je utvrdio Sud u 
pogledu: agro-okolišnih obveza, korisnika koji ne ispunjavaju uvjete, nepoštovanja 
pravila o nabavi i neprihvatljive po tpore za prijevremeno umirovljenje.  
Predmetne države članice navele su da su ukl onile sve ili gotovo sve utvr đene 
nedostatke koji se pon avljaju. Na grafikonima u na stavku prikazan je pregled 
primljenih odgovora:  
 
 
  
Grčka je istaknula dva podru čja u kojima je ostvarila znatan napredak:  izmjena 
plaćanja za agrookoliš, što je podrazumijevalo preoblikovanje sustava kazni za 
određene aktivnosti i izmjenu n acionalnog zakonodavstva u podru čju javne nabave15. 
Poljska nadležna tijela izjavila su da se u pogledu neprihvatljivosti potpore za 
prijevremeno umirovljenje ne slažu sa Sudo m i Komisijom da je „u provedbi mjere 
„strukturne mirovine” bilo prijevare ili drugih nezakonitih aktivnosti protiv financijskih interesa Unije”. Zbog toga su podne sena pojašnjenja te su nadležna tijela 
poduzela mjere za ispravljanje. Komisija  je zatražila povrat nepropisno pla ćenih 
iznosa. 
U pogledu pitanja o povredama pravila javne  nabave, gotovo polovica svih država 
članica odgovorila je da su utvrdile susta vne pogreške u vezi s javnom nabavom i da 
su u tom kontekstu poduzele preventivne mjere. 
Škotska (UK) je izjavila sljede će: „Iako smo aktivno promi cali poštovanje pravila o 
nabavi, trebamo u činiti još više u pogledu informiranja upravlja čkog tijela i korisnika 
o važnosti poštovanja pravila o nabavi i u činka koji to može imati.” 
Slovenija je izvijestila o tri podru čja unaprje đenja 1) projektna skupina imenovana u 
studenome 2014. za rješavan je pitanja iz podru čja javne nabave, 2) analiza javnih 
ugovora i 3) upravna sposobnost (dodatno zapošljavanje i izobrazba u podru čju javne 
nabave) provodila se i provodit će se kao dio tehni čke pomoći
16. 
                                                 
15 Radni dokument službi Komisije, str. 112. 
16 Radni dokument službi Komisije, str. 173. 
 
 9Druge države članice poduzele su odre đene mjere u pokušaju ograni čavanja i 
sprječavanja povrede pravila javne nabave. Rumunjska je uspostavila zakonodavne 
mjere i mjere temeljene na sustavima, a Češka je poduzela nacionalne preventivne i 
korektivne mjere. Hrvatska je poduzel a brojne preventivne mjere, uklju čujući 
radionice i program izobrazbe u trajanju 50 sati na kraju kojeg se dodjeljuje potvrda 
iz područja javne nabave koja vrijedi tri godine17. Portugal i Ma đarska uspostavili su 
akcijske planove za unaprje đenje javne nabave, a u Estoni ji je sustav upravljanja i 
kontrole u podru čju javne nabave „znatno poja čan” u posljednjih nekoliko godina18. 
Neke su države članice, me đutim, potvrdile da su imale vrlo malo sustavnih 
problema u pogledu javne nabave. Šp anjolska je izjavila sljede će: 
„Iako su utvr đeni razni problemi u pogledu javne na bave, njihova se vrsta razlikuje 
od tijela do tijela i obi čno utječe na odre đene ugovore... Nadalje, smatra se da 
problemi utvr đeni u javnoj nabavi nisu sustavne prirode i u svim slu čajevima u 
kojima su utvr đene nepravilnosti u javnoj nabavi, pogo đeni su rashodi povu čeni pa 
stoga neće utjecati na prora čun EU-a.”19 
Finska je napomenula da se „uskla đenost s pravilima javne nabave pažljivije prati za 
potporu sufinanciranu iz fondova EU-a  nego u nacionalnim programima pomo ći20.” 
Naposljetku, Njema čka je izjavila da nije „utvrdila nikakve probleme povezane sa 
sustavom u odnosu na Europski socijalni fond (ESF) u vezi s javnom nabavom”, ali 
je svejedno u odre đenim slučajevima poduzela „mjere predostrožnosti”21. 
Odgovori država članica na pitanja povezana s glavnim mjerljivim pogreškama 
potvrđuju činjenicu da su poduzele brojne preventi vne i korektivne mjere. Osim toga, 
čini se da su posve ćene uklanjanju sustavnih nedostataka čime se smanjuje broj 
mjerljivih pogrešaka. 
3.2. P OJAČANA ODGOVORNOST DRŽAVA ČLANICA – DOBRO FINANCIJSKO UPRAVLJANJE  
U svojem izvješ ću za 2013., Sud je u pogle du podijeljenog upravljanja utvrdio da su 
u mnogim slu čajevima nacionalna nadležna tije la imala dovoljno informacija za 
sprječavanje, otkrivanje i ispr avljanje pogrešaka, prije prijavljivanja rashoda 
Komisiji22. Sud je naglasio činjenicu da EU troši svoj prora čun, ali da se na čin 
potrošnje sredstava može još dodatno popraviti. Sredstva bi se trebala trošiti u skladu 
s pravilima uz istovremeno ostvarivanje o čekivanih rezultata23. U ovom pododjeljku 
izvješća preispitani su odgovori na pitanja o odgovornosti država članica s 
naglaskom na izjavama o upravljanju i nacionalnim izjavama, provjerama 
upravljanja i ulozi i važnosti ocjena Suda. 
Ukupno 76 % država članica izjavilo je da bi obv ezne izjave o upravljanju mogle 
imati pozitivan u činak na sprje čavanje, otkrivanje i ispr avljanje pogrešaka država 
članica. Ma đarska je potvrdila da su uspostavljene izjave o upravljanju i da se izjave 
moraju proslijediti ministru odgovornom za državni prora čun24. 
                                                 
17 Radni dokument službi Komisije, str. 90. 
18 Radni dokument službi Komisije, str. 103. . 
19 Radni dokument službi Komisije, str. 177.  
20 Radni dokument službi Komisije, str. 104. 
21 Radni dokument službi Komisije, str. 110.  
22 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013. str. 83., str. 111. i str. 153. 
23 Govor – Pred stavljanje Godišnjeg izvješ ća za 2013. Odboru za prora čunski nadzor Europskog 
parlamenta - predsjednik Caldeira. 
24 Radni dokument službi Komisije, str. 117. 
 
 10I Škotska (UK) i Latvija odgovorile su da bi izjave o upravljanju imale pozitivan 
učinak te bi se time pove ćala odgovornost države članice.  
Na pitanja o korisnosti nacionalnih izjava  pozitivno je odgovorilo samo nešto više od 
pola država članica. Danska i Ujedinjena Kra ljevina, koje su obje sudionice 
međuinstitucionalne radne skupine o nacionalnim izjavama, izjavile su da podržavaju 
nacionalne izjave. Danska je izjavila sljede će: 
„Jedan je od zaklju čaka bio da je svrha nacion alnih izjava osigurati ve ću političku 
odgovornost za osiguranje ispravljanja pogrešaka u nacionalnim pla ćanjima 
sredstava EU-a.” U Danskoj smatramo to važnim pojmom koji treba širiti, a 
preporuke predstavljaju dobru po četnu točku za države koje još nisu uspostavile 
model za to. U Danskoj se odgovornom smatra politi čka razina jer Odbor za godišnja 
izvješća svake godine dostavlja izvješ će o uporabi sredstava EU-a u Danskoj... 
Danskim se modelom stoga osigurava odgovornost u pogledu uporabe sredstava EU-
a na nacionalnoj politi čkoj razini”25. 
Ujedinjena Kraljevina je izjavila da podržava preporuke  radne skupine te dodala: 
„pozdravljamo primjerenu fleksibilnost prep oruka, to što se njima uzimaju u obzir 
nacionalne okolnosti i postupci, što zna či da države članice imaju odre đenu slobodu 
kada izra đuju takav dobrovoljni dokument. Pozdravljamo i činjenicu da se tim 
preporukama naglašava važnost dobrog izvješ ćivanja za unaprje đenje upravljanja 
sredstvima EU-a”26. 
Međutim, kritika izjava o upravlja nju bila je usmjerena na činjenicu da one ne 
donose dodanu vrijednost jer su postoje ći sustavi bili primjereni te da bi moglo do ći 
do povećanja administrativnog optere ćenja27. 
Države članice koje nisu podržavale ideju naciona lnih izjava (primjerice Latvija i 
Estonija) uputile su na činjenicu da može do ći do preklapanja s drugim nacionalnim 
izvješćima i dodatne papirologije28. Osim toga, u decentraliziranim (Francuska) i 
saveznim državama (Njema čka), nacionalne izjave smatrale su se neu činkovitima. 
Velik dio država članica (86 %) smatrao je da su rezu ltati ocjena Suda korisni i da 
pridonose njihovu uvjerenju u zakonitu i pravilnu uporabu sredstava EU-a. Slova čka 
je izjavila sljede će: 
„Ocjene Revizorskog suda mogu predstavljati važan poticaj za reviziju nacionalnih 
pravila koja primjenjuju pojedina tijela koja ispla ćuju doprinose iz sredstava EU-a. 
Uz ocjenu rezultata u pogledu sustavnih ili horizontalnih pitanja, ovo je izravan i 
vrijedan izvor za provedbu nužnih prilagodba  i korektivnih mjera na nacionalnoj 
razini29.” 
Hrvatska je tako đer navela sljede će: „Rezultati ocjene Suda  uzimaju se u obzir i 
njima se pridonosi unaprje đenju postoje ćeg zakonodavstva i propisanih postupaka za 
uporabu sredstava EU-a30.” 
Ukupno 72 % država članica odgovorilo je pozitivno na temu unaprje đenja provjera 
upravljanja. I Češka i Španjolska31 izjavile su da su izradile akcijske planove u cilju 
unaprjeđenja provjera upravljanja i, u slu čaju Španjolske, „kao rezultat primjene tih 
                                                 
25 Radni dokument službi Komisije, str. 102. 
26 Radni dokument službi Komisije, str. 118. 
27 Radni dokument službi Komisije - Njema čka, Irska, Belgija - str. 82., 11., 112. 
28 Radni dokument službi Komisije Latvija i Estonija - str. 123., str. 103. 
29 Radni dokument službi Komisije, str. 169. 
30 Radni dokument službi Komisije, str. 90. 
31 Radni dokument službi Komisije, str. 93., str. 177. 
 
 11planova, stope pogrešaka navedene u godišnjim izvješ ćima revizorskog tijela o 
kontroli znatno su se smanjile”. 
Luksemburg je naveo poboljšane mjere koje su uklju čivale sljede će: radne skupine s 
korisnicima, uspostavu smjernica i 100 %-tnu kontrolu nad svim dokumentima upravljačkog tijela s obrazloženjima, prije podnošenja zahtjeva za pla ćanje 
Komisiji
32. 
Latvija je izjavila da upravlja čko tijelo redovito izra đuje potvrdu za tijelo za 
ovjeravanje i da je uspostavljen čvrst sustav provjera. Zbog toga je uspjela zadržati 
izjave o rashodima dvaju korisnika i uputiti njihove predmete nacionalnom uredu za borbu protiv prijevara
33. 
Druge su države članice izjavile da su njihovi uspostavljeni sustavi provjera bili 
čvrsti što je dokazano niskom stopom pogrešaka i stoga nema potreba za 
unaprjeđenjem. Tako je bilo u slu čaju Nizozemske i Austrije34. 
U pogledu odgovornosti, odgovori država članica pokazuju postojanje pove ćane 
svijesti o potr ebi za odgovornoš ću, što se odražava u postupcima kao što su poduzete 
mjere za unaprje đenje provjera upravljanja. Svejedno postoji zabrinutost u pogledu 
dodane vrijednosti i pretjeranog administrativnog optere ćenja pri izjavama o 
upravljanju i nacionalnim izjavama. 
 
3.3. P OJAČANA ODGOVORNOST DRŽAVA ČLANICA – PREMA STVARNOJ KULTURI 
USPJEŠNOSTI  
U svojem izvješ ću iz 2013., Sud je utvrdio da je u programskom razdoblju 2007. – 
2013. naglasak u na čelu bio više na potrebi da se sredstva EU-a troše u skladu s 
pravilima, dok je naglasak  na uspješnosti bio ograni čen35. 
 U ovogodišnjem upitniku državama članicama postavljeno je pitanje kako su 
osigurale da uspješnost bude klju čni element u uporabi sredstava EU-a i koje su 
mjere uspostavljene za pra ćenje uspješnosti programa i projekta. Velika ve ćina 
država članica dostavila je sveobuhvatne  odgovore na ta dva pitanja. 
 Mnoge države uporabom kriterija , pokazatelja  i evaluacija  osiguravaju da je 
uspješnost klju čni element. Nizozemska je izvije stila da se u okviru EFRR-a na 
odabir projekata primjenjuju kriteriji za ocjenu. Oni uklju čuju sljede će: „doprinos 
OP-u, stupanj inovacija, kvalitetu poslovnog slu čaja i/ili poslovnog plana, kvalitetu 
projekta i održivost.  U tu su svrhu izra đeni i kontrolni popisi” 
36. 
 Poljska je izjavila da je upotrijebila  „ponderirane kriteri je” u okviru Programa 
ruralnog razvoja 2007. – 2013. i da je „svrha primjene kriterija za odabir osigurati da 
se za financiranje odabiru pr ojekti za koje postoji najve ća vjerojatnost da će 
pridonijeti ostvarenju ciljeva i rezultata utvr đenih u Programu ruralnog razvoja”.  Za 
razdoblje 2014. – 2020. projekti će se birati primjenom „kriterija za odabir”.  
Rumunjska  (AM POSCCE ) je kombinirala evaluaciju s mrežom za odabir i sustavom 
ocjenjivanja,  time osiguravaju ći da financiranje dobiju projekti koji ostvaruju 
                                                 
32 Radni dokument službi Komisije, str. 131. 
33 Radni dokument službi Komisije, str. 121. 
34 Radni dokument službi Komisije , str. 78., str. 136. 
35 Godišnje izvješ će Europskog revizorskog suda za 2013. str. 257. 
36 Radni dokument službi Komisije, str. 136. 
 
 12najbolje rezultate37. Belgija (Valonija) osnovala je radnu skupinu neovisnih 
stručnjaka iz akademske i industrijske zajedni ce za ocjenjivanje kva litete predloženih 
projekata. Uspješnost tih projekata tako đer se analizira putem SMART ciljeva38. 
 Nekoliko država članica upotrebljava pokazatelje. Češka je uspostavila uskla đena 
osnovna/horizontalna pravila za sve ope rativne programe i nacionalni popis 
pokazatelja u kojem su za sve programe nave deni pokazatelji kojima se prati njihov 
napredak.  Španjolska upu ćuje na Uredbu (EU) br. 1306/2013 u kojoj su 
uspostavljeni pokazatelji za ocjenjivanje i pra ćenje sredstava iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za ru ralni razvoj (EPFRR) i Europskog fonda za jamstva u 
poljoprivredi (EFJP).  Luksemburg je jasno opisao kako osi gurava da uspješnost ostane klju čna. Navodi da 
upravljačko tijelo prati operativni program na temelju jasnih pokazatelja koji se 
redovito ažuriraju. O tim se pokazateljima izvješ ćuje u izvršnom izvješ ću. Osim 
toga, obrazac zahtjeva za  projekt tako je izra đen da se čak u ranoj fazi podnošenja 
može provjeriti ho će li projekt ispuni ti ciljeve operati vnog programa ESF-a. 
 U pogledu pra ćenja, neke od češćih mjera koje su upotrebljavale države članice 
uključivale su izvješća o napretku, kontrolne mjere, evaluacije i pra ćenje 
pokazatelja.   
 
Malta jasno navodi mjere kojima se koristi za pra ćenje. To su sljede će mjere: 1) 
korisnici redovito ažuriraju  bazu podataka za strukturne fondove, 2) dva puta 
godišnje upravlja čkom se tijelu podnose izvješ ća o napretku u provedbi projekata, 3) 
fizičke provjere na licu mjesta i 4) sastan ci o napretku u provedbi projekta sa svim 
uključenim strankama
39. 
 Nizozemska, Austrija, Latvija i Slovenija upu ćuju na izvješ ća o napretku ili godišnja 
izvješća i revizije kao na glavne na čine za pra ćenje uspješnosti
40. 
 Danska (Danska agencija za po ljoprivredu i ribarstvo) upu ćuje na svoje 
sveobuhvatne kontrolne mjere koje su  uspostavljene u pogledu pla ćanja sredstava 
EU-a za programe za podru čja i programe izvan podru čja. Te kontrolne mjere 
obuhvaćaju administrativnu i fizi čku kontrolu
41. 
 Bugarska (OPRD) je navela svoj e kontrolne mjere i izjavila da op ći uvjeti u 
sporazumima za dodjelu fi nancijske potpore uklju čuju sljede će zahtjeve: 1) korisnik 
će provoditi i voditi evidenciju o tri inspekcije o fizi čkom stanju ulaganja, 2) korisnik 
će Ugovaratelja obavijestit i o rezultatima takvih provjera i 3) korisnik ne će prenijeti 
svoje vlasništvo nad objektom izgra đenim na temelju uloženih sredstava u skladu s 
tim Sporazumom.  Češka navodi da se mora pratiti najmanje jedan pokazatelj projekta i da projekti bez 
pokazatelja nisu prihvatljivi.  
                                                
 
37 Radni dokument službi Komisije, str. 152. 
38 Radni dokument službi Komisije, str. 80. 
39 Radni dokument službi Komisije, str. 133. – 134. 
40 Radni dokument službi Komisije, str. 77., 120., 136., 171. 
41 Radni dokument službi Komisije, str. 98. 
 
 13Države članice u na čelu su potvrdile svoju posve ćenost uspješnosti. Tijekom 
navedenog novog programskog razdoblja ve ć se primjenjuju pouke i najbolja praksa 
iz prethodnog programskog razdoblja. Češka navodi da će uspostaviti „novu 
promjenu” za razdoblje 2014. – 2020. koja će podrazumijevati detaljniji opis projekta 
u kojem će se jasno odražavati predvi đeni rezultati dok će Estonija staviti „poseban 
naglasak” na pokazatelje uspješnosti za novo programsko razdoblje.  
4. Z
AKLJUČAK 
U svojem izvješ ću za DAS za 2013., Sud i dalje krit izira velik broj mjerljivih 
pogrešaka u podijeljenom upravljanju. Kao i 2012. Sud je ponovno istaknuo činjenicu da su za veliki udio transakcija s pogreškama nadležna tijela država članica 
imala dovoljno informacija da bi mogla otkr iti i ispraviti te pogr eške prije traženja 
nadoknade. Osim toga, Sud je naglasio potrebu da se više pozornosti posveti 
dobivanju najboljih mogu ćih rezultata s ograni čenim sredstvima. Sud preporu čuje 
veći naglasak na uspješnosti.  
U svojim odgovorima na tri upitnika, države članice dostavile su dokaze o stalnom 
radu na smanjenju broja pogrešaka u podi jeljenom upravljanju. Nekoliko država 
članica uspostavilo je akcijske planove u podru čjima politika poljopr ivreda i kohezija 
u partnerstvu s Komisijom. U pogledu javne nabave, mnoge države članice priznale 
su da su imale sustavnih problema, ali su tako đer istaknule da su poduzele brojne 
preventivne i korektivne mjere.  
Države članice u na čelu su prihvatile pojam ve će odgovornosti. Smatra se da izjave o 
upravljanju op ćenito imaju pozitivan u činak, dok se za naciona lne izjave, iako su 
manje popularne, smatra da su korisne. 
Naposljetku, posve ćenost uspješnosti na razini država članica može se pokazati 
završnim komentarom Danske: 
„Danska vjeruje da je ostvarivanje rezultata klju čni aspekt zadovoljavaju će provedbe 
proračuna EU-a. Stoga je važno izraditi okvir za sustav usmjeren na rezultate koji je 
u većoj mjeri usmjeren na rezultate i u činke projekata EU-a. U Danskoj vjerujemo i 
da je važno pružiti transparentnost u pogledu dodane vrijednosti EU-a koja se stvara 
tim sredstvima. Danska želi da rasprave  o ostvarenju rezultata pridonesu ja čanju veze 
između ocjenjivanja rezultata i prora čunskog i zakonskog ure đivanja raznih podru čja 
politika
42.” 
 
                                                 
42 Radni dokument službi Komisije, str. 182.