Zbog stupnja integriranosti i usklađenosti propisa koji je postignut u carinskoj uniji te međuovisnosti carinskih službi potrebno je često usklađivati politike, a za to je potrebno sudjelovanje svih država članica te visok stupanj operativne suradnje među njima.

U okviru postojećeg institucijskog okvira za to je potrebno obnoviti partnerstva između država članica i Komisije kako bi se ostvarilo sljedeće:

Stoga je sada za carinsku uniju ključno osigurati da carinske uprave, djelujući jedinstveno, mogu učinkovito i djelotvorno provesti CZU te istodobno djelotvorno surađivati s upravama nadležnima za druge odgovarajuće politike koje utječu na sigurnost granica i unutarnju sigurnost. To je ključno za pravilnu provedbu novog CZU-a koja bi, s obzirom na njegov naglasak na posve elektroničku komunikaciju među carinskim upravama i s trgovcima, bila moguća samo s pomoću informacijskih sustava koji su interoperabilni na razini EU-a te uz jedinstvenu primjenu propisa u svim carinskim upravama EU-a. To je ključno i u sadašnjem političkom kontekstu s obzirom na ulogu carinskih tijela u zaštiti građana EU-a.

Tehnologije i poslovni modeli koji se sve brže mijenjaju, u kombinaciji sa sve većim opsegom svjetske trgovine, neprekidnom transnacionalnom prijetnjom kriminala i sigurnosti, širenjem i produbljivanjem EU-a te povećanjem broja zadaća s kojima se suočavaju carinska tijela opteretili su djelovanje carinske unije. To je prouzročilo veliku reviziju zakonodavnog okvira donošenjem i provedbom Carinskog zakonika Unije (CZU) . Nastojalo se uspostaviti okvir kojim bi se europskim poduzećima koja posluju pošteno i zakonito omogućilo svakodnevno suočavanje s konkurencijom na svjetskom tržištu uz potporu jedinstvenih, informatiziranih i učinkovitih carinskih službi u cijelom EU-u, a da ih se pritom ne ometa nepotrebnom birokracijom.

Carinska unija, koja djeluje već gotovo 50 godina , bila je jedan od prvih primjera uspješne integracije u EU-u. Stvorila je uvjete za uspostavu jedinstvenog tržišta i bila stabilan temelj za gospodarsku integraciju i rast. Jaka carinska unija kojom se dobro upravlja može omogućiti EU-u da napreduje i razvija konkurentno poslovanje, štiti svoje izvore prihoda te pruži zaštitu javnosti od terorističkih prijetnji, prijetnji zdravlju i okolišu te drugih prijetnji. Kao što je to slučaj u mnogim područjima politika, za uspjeh je potrebno smanjiti napetosti između interesa pojedinačnih država članica i strategije za postizanje zajedničkih ciljeva.

Komisija je utvrdila tri glavna cilja za koja je potrebno strateško i usklađeno djelovanje. To su:

Komisija će formalizirati i razraditi ulogu CPG-a kako bi se on usredotočio na doprinos uspostavi krovnog usklađivanja politika i operativnih aspekata te kako bi odredio jasne prioritete za budućnost (u tu svrhu sastavit će se poslovnik za CPG). Radi potpore tom cilju u okviru projekta uspješnosti carinske unije službe Komisije sastavit će s državama članicama strukturirane informacije o ključnim aspektima funkcioniranja carinske unije (vidjeti odjeljak 2.2 u nastavku).

oblikovanje i ostvarenje zajedničke vizije carinskih i drugih nadležnih tijela o upravljanju granicom EU-a i koordinaciji njihovih aktivnosti te

rješavanje najvećih izazova carinske unije u pogledu resursa.

3.1.Carinska tijela koja djeluju jedinstveno



Postupak provedbe CZU-a jednako je velik izazov za države članice i za Komisiju. Države članice moraju djelovati jedinstveno u upravljanju carinskom unijom kako bi osigurale najveće moguće prednosti za nacionalne uprave, poduzeća i javnost. Komisija uočava četiri glavna prioriteta koja podupire neprekidna razmjena najbolje prakse.

3.1.1.Jednako shvaćanje načina primjene propisa EU-a

Prva je zadaća osigurati da svi dionici jednako shvaćaju način primjene pravnih propisa EU-a u državama članicama. To će biti važno i zbog toga što Komisija s dionicima razrađuje inovativne koncepte kao što su središnje carinjenje ili samoprocjena.

U suradnji s državama članicama i trgovcima Komisija će sastaviti skup zajedničkih smjernica koje će se temeljiti na postojećim nezakonodavnim smjernicama. Komisija će time osigurati da svi dionici imaju jasnu sliku o načinu primjene propisa. Službe Komisije stavit će na raspolaganje i pomoćni materijal za osposobljavanje nacionalnih djelatnika u modernim formatima poput višejezičnih alata e-učenja i e-knjiga.

3.1.2.Razvoj kompetencija ljudskih resursa

Druga zadaća odnosi se na potrebu carinskih uprava da na najbolji način iskoriste rad 120 000 pripadnika carinskog osoblja. Kako bi to postigle, potrebni su im ujednačeni standardi kvalitete i odgovarajuće osposobljavanje kojima bi se osigurala jedinstvena primjena propisa i inicijativa.

Bliskija suradnja u području razvoja ljudskih resursa i osposobljavanja trebala bi uključivati primjenu EU-ova okvira kompetencija koji bi bio temelj koncepata osposobljavanja i procesa usavršavanja osoblja u carinskim upravama te osnivanja zajedničkih centara za osposobljavanje u državama članicama. Cilj je neprekidno podizanje razine stručnog znanja i uspješnosti u svim carinskim upravama EU-a i među trgovcima kako bi se pridonijelo modernizaciji javnih uprava i izgradnji upravnih kapaciteta. Komisija namjerava predstaviti akcijski plan u kojem će biti navedene aktivnosti koje treba poduzeti za jačanje razvoja ljudskih resursa.

3.1.3.Upravljanje informacijskim sustavima te arhitektura i financiranje tih sustava

Treća je zadaća nadgledati složene procese:

nadogradnje ili uvođenja i rada novih europskih informacijskih sustava predviđenih u CZU-u;

osiguravanja usklađenosti procesa nadogradnje informacijskih sustava država članica na koje će utjecati izmjene CZU-a. Osim toga, zbog interoperabilnosti mora biti usklađen pristup razvoju carinskih informacijskih sustava.

Postojeći instrumenti pomoći će dovršiti projekte koji su već dogovoreni. Međutim, ti se instrumenti ne bave dugoročnijim pitanjima kao što su izbjegavanje udvostručivanja napora i resursa u stvaranju ili zamjeni starih informacijskih sustava u svim državama članicama. Ne bave se niti pitanjem dugoročnog upravljanja sve naprednijom informatičkom arhitekturom u EU-u u kojoj sve veću ulogu imaju kontinuitet i cjelovitost veza i prijenosnih sustava, kao i dostupnost.

Idućih godina troškovi razvoja i održavanja informacijskih sustava predviđenih u CZU-u bit će visoki. Samo je proračun Komisije u okviru programa Carina 2020. približno 380 milijuna EUR i namijenjen je razvoju i održavanju sustava koji su već planirani. Ukupni troškovi država članica bit će znatno viši. Tim će se ulaganjima omogućiti svim dionicima da u potpunosti iskoriste potencijal carinske unije. U tom kontekstu presudni su racionalizacija, izbjegavanje udvostručivanja i primjena najbolje prakse. To je posebice važno ako se glavnim novim projektima u potpunosti žele ostvariti željeni rezultati u pogledu učinkovitosti poput istodobne podrške carinskim postupcima i obveznoj analizi rizika. Da bi se ostvarili najveće moguće sinergije i rezultati u pogledu učinkovitosti, svi dionici morat će se obvezati na dugoročna rješenja.

Trenutačno sve države članice nemaju zajedničku viziju o tome kako i kada trebaju upotrebljavati zajedničke sustave. Određene države umjesto toga daju prednost „hibridnoj arhitekturi sustava” koja im omogućuje da sudjeluju u zajedničkim uslugama EU-a ili da zadrže nacionalna rješenja, zasebno ili usporedno. Međutim, upravljačke strukture dugoročnije će i u interesu svih morati izraziti zajedničko stajalište o tome koje usluge treba razviti i održavati na razini EU-a i o njihovu odnosu s nacionalnim sustavima, pri čemu treba uzeti u obzir proračunska ograničenja na razini EU-a i potrebu da se osigura djelotvorno upravljanje sustavima i odgovarajuće vlasništvo nad njima. To se trenutačno velikim dijelom provodi na pojedinačnoj osnovi. Nepostojanje zajedničke vizije otežava situaciju državama članicama koje žele zajednička rješenja kojima se ostvaruje najveća moguća korist. Usto, smanjuje se i učinkovitost djelovanja Komisije.

Komisija smatra da postoji temeljna potreba za preispitivanjem arhitekture i financiranja carinskih mreža i baza podataka te upravljanja njima. To bi trebalo uključivati razmatranje odgovarajućih inicijativa u drugim područjima politika EU-a i djelovanje Komisije nakon Komunikacije o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost. Možda postoje argumenti za uspostavu trajne strukture upravljanja različitim dijelovima informatičke infrastrukture. To postaje sve važnije s obzirom na nastojanje CZU-a da se osiguraju nesmetano djelovanje carine u cijelom EU-u i jednakovrijedni rezultati na temelju pojačanog kapaciteta za analizu rizika u državama članicama koji u zajedničkom okviru za upravljanje rizicima uključuje nacionalne i transnacionalne rizike. To je neophodno kako bi se carinskim tijelima omogućilo da djelotvorno ispunjavaju svoju odgovornost za upravljanje rizicima, posebice za procjenu sigurnosnih rizika za svu robu koja prelazi vanjske granice EU-a.

Komisija će započeti postupak razmatranja budućih mogućnosti razvoja i održavanja carinskih informatičkih sustava kako bi pripremila raspravu prije donošenja odluka o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru. Kako bi se osmislio održiv dugoročan plan, pri analizi daljnje suradnje među upravnim službama koje se bave upravljanjem granicama i izvršavanjem zakonodavstva potrebno je razmotriti pitanje mogućih sinergija s postojećim agencijama. Kao što je utvrđeno u Komunikaciji o jačem i pametnijem informacijskom sustavu za granice i sigurnost, Komisija istražuje sinergije i mogućnosti za interoperabilnost informacijskih sustava i njihove odgovarajuće infrastrukture za carinske operacije, upravljanje granicama i kazneni progon u EU-u.