Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 410/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Segarcea”

PDO-RO-A1214-AM01

Datum obavijesti: 1. kolovoza 2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Uvođenje novih sorti grožđa kao glavnih sorti za proizvodnju

Specifikacija je izmijenjena radi uvrštenja sorti vinove loze Fetească regală i Touriga nacional za proizvodnju bijelih, odnosno crnih vina.

Uvrštenjem stare rumunjske sorte Fetească regală, koja se uzgaja u cijeloj Rumunjskoj, povećao se potencijal za iskorištavanje posebnih obilježja područja ZOI-ja Segarcea u obliku kvalitetnih vina, čime se osnažuje ugled oznake izvornosti uz povećanje raznolikosti sorti i naglašavanje složenosti mirisa cijenjenih nacionalnih sorti.

Ta se sorta dobro prilagodila na području Segarcea i ima potencijal za postizanje kvalitete zahvaljujući mirisima i šećerima koji se nakupljaju u grožđu. Sorta ima potencijal za proizvodnju izvrsnih svijetlih i bistrih vina naglašene slamnatožute boje sa zelenkastim nijansama, mirisa cvijeta vinove loze i dobre kiselosti, što su obilježja područja doline u kojem se uzgaja.

Nacionalna sorta Touriga dobro se prilagodila u ZOI-ju Segarcea i očuvala je posebna svojstva te sorte na koja utječu struktura tla, hidrološki uvjeti i lokalna klima. Tu sortu obilježavaju voćne note, jarkocrvena boja, visok sadržaj alkohola te bogatstvo ekstrakta uz uravnotežen sadržaj šećera zahvaljujući tlima na kojima se uzgaja vinova loza, a koja sadržavaju visok sadržaj kalcijeva karbonata i željezovih oksida, te lokaciji vinograda na blagim padinama relativno izloženima jugu, što pogoduje nakupljanju šećera i antocijanina te visokom sadržaju minerala.

Povećanjem raznolikosti nakon uvrštenja navedenih sorti proširit će se portfelj vina od sorti nacionalnog/međunarodnog ugleda uz iskorištavanje njihove složenosti mirisa.

Mijenjaju se poglavlja IV. i XI. specifikacije i točka 7. jedinstvenog dokumenta.

2. Izmjena prinosa vinove loze (povećanje)

Povećavaju se prinosi grožđa i vina.

Izmjena u prinosu vina potrebna je za područje ZOI-ja Segaracea zbog napretka u proizvodnji postignutog proteklih godina, povećanja proizvodnje grožđa pune zrelosti pri berbi i kasnije berbe zbog promjena u strukturama novih vinograda, biotičkog čimbenika (klonska struktura, podloga) te enološkog čimbenika (upotreba novih tehnologija proizvodnje vina).

Vinogradi s određenom razinom prinosa i relativno niskom gustoćom nasada zamjenjuju se od 2004., još i prije programa konverzije/restrukturiranja vinograda. Dok su ranije iskrčeni vinogradi imali gustoću od 2 800 do 3 200 trsova po hektaru, novopodignuti nasadi imaju gustoću od preko 4 545 trsova po hektaru uz znatna povećanja gustoće mladih vinograda u usporedbi s gustoćom prethodnih nasada, što je isto tako dovelo do znatnih povećanja u proizvodnji grožđa.

Novim uvrštenim sortama iskorištava se potencijal tog područja, a novi klonovi starijih sorti imaju veći kapacitet za izvlačenje minerala i hranjivih tvari iz tla te iskorištavanje enoklimatskih uvjeta područja.

Promjene nastale zbog enoloških čimbenika izazvane su novom opremom za proizvodnju vina i upotrebom novih tehničkih rješenja u materijalima za proizvodnju vina. Od nove opreme koja je znatno doprinijela povećanju prinosa vina bez smanjenja kvalitete ističu se pneumatske preše, koje su omogućile povećanje prinosa vina za više od 15 % (za mošt). Automatizirane bačve i spremnici za fermentaciju pri kontroliranim temperaturama isto su tako omogućili znatno povećanje prinosa vina uz povećanje kvalitete, prije svega zadržavanjem, a u nekim slučajevima i povećanjem aromatskog profila vina.

Mijenjaju se poglavlja V. i VII. specifikacije te točka 7. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv(i)

Segarcea

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

1. Bijela vina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Vina su energična, slamnatožute boje s naznakama zelenkaste i intenzivnih mirisa svježe procvjetalih cvjetova akacije. Dozrijevanjem na talogu u spremnicima uz dugu fermentaciju dobivaju se note trave i bazge te egzotičnog voća i breskve (u bukeu i na nepcu).

Okusom dominiraju svježina, krepkost, citrusna kiselost, cvjetne note, voćnost, iznadprosječna citrusna kiselost te dug naknadni okus, čvrsta struktura voća, maslaca, toplog peciva brioche, agruma i svježe prženih lješnjaka.

Tipična mirisna vina (suha/polusuha) imaju buke koji se sastoji od ruža, pulpe slatkog voća, bijelog cvijeća, tipične muškatne mirise, svjež i pun okus, kiselost i živahnost.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): 15,00 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): 11,00 Najmanja ukupna kiselost: 4,0 u miliekvivalentima po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

2. Crna vina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja vina je ljubičastocrvena, tamna rubin-crvena, rubin-crvena s ljubičastim nijansama: intenzivna i svijetla granat-crvena ili opeka-crvena čak i nakon kratkog dozrijevanja. Postupci proizvodnje vina omogućuju bolju ekstrakciju boje i tanina te finog mirisa i okusa drva, vanilije s bukeom kojim dominiraju voće (trešnje, maline i jagode) i začini. Na nepcu se osjeća ravnoteža nota voća i sladića, blage natruhe prepečenog drva, dobro uklopljeni zaokruženi tanini, pun okus s dominantnim mirisom bobičastog voća, džema, aromatičnog bilja te mirisi drva i vanilija (vina iz bačve).

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): 15,00 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): 11,00 Najmanja ukupna kiselost: 4,0 u miliekvivalentima po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 20 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 150

3. Ružičasta vina

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Vina koja dozrijevaju na talogu uz postupak bâtonnage imaju svjež i voćan karakter (crveni ribiz, višnje i bijele trešnje). Intenzivnih su mirisa crvenog bobičastog voća, džema i malina te su zaokružena i uravnotežena sa svježom kiselosti.

Boja je intenzivna ružičasta boja lososa s mirisima bijelih trešanja, latica ruže, zelenog papra, meda, divljih jagoda te svježim i intenzivnim voćnim okusom, živahnom kiselosti i intenzivnim naknadnim okusom.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): 15,00 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.): 11,00 Najmanja ukupna kiselost: 4,0 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

5. Postupci proizvodnje vina

5.1. Posebni enološki postupci

1. Postupci proizvodnje vina Relevantna ograničenja u proizvodnji vina Obogaćivanje je zabranjeno u proizvodnji vina s kontroliranom oznakom izvornosti Segarcea. Zabranjeno je poboljšavanje prirodne alkoholne jakosti po volumnom udjelu mošta, djelomično fermentiranog mošta ili vina u fermentaciji.

2. Postupak uzgoja Postupak uzgoja — Najmanja prihvatljiva gustoća iznosi: 3 000 trsova po hektaru. — U novopodignutim nasadima gustoća mora iznositi najmanje 4 132 trsa po hektaru. — Sustav uzgoja nezaštićen je ili djelomično zaštićen; metoda Guyot preporučuje se za uzgoj na deblu s jednostranim ili dvostranim kordoncima i kolcima koji se redovito mijenjaju. — Sustav rezidbe dugačak je ili miješani s najvećim opterećenjem plodovima od 15 pupova po četvornom metru.

5.2. Najveći prinosi

1. Fetească alba, Fetească regală, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Sauvignon, Viognier, Pinot gris, Chardonnay 14 000 kilograma grožđa po hektaru

2. Tămâioasă românească, Tămâioasă roză 14 000 kilograma grožđa po hektaru

3. Pinot noir, Merlot, Syrah, Fetească neagră, Marcelan, Negru de Drăgășani, Touriga nacional, Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon 12 000 kilograma grožđa po hektaru

4. Fetească alba, Fetească regală, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Sauvignon, Viognier, Pinot gris, Chardonnay 112 hektolitara po hektaru

5. Tămâioasă românească, Tămâioasă roză 112 hektolitara po hektaru

6. Pinot noir, Merlot, Syrah, Fetească neagră, Marcelan, Negru de Drăgășani, Touriga nacional, Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon 96 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Okrug Dolj:

— grad Segarcea

— općina Lipovu – sela Lipovu i Lipovu de Sus

— općina Cerat – sela Cerat i Malaica

7. Sorte vinove loze

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Marcelan N

Merlot N – Bigney rouge

Negru de Drăgăşani N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Touriga Nacional R

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka

Tămâioasă roză Rs – Muscat rouge de Frontignan

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8. Opis povezanosti

8.1. Povezanost s razgraničenim područjem

Središte uzgoja vinove loze Segarcea dio je vinogradarske regije Dealurile Munteniei şi Olteniei (brežuljci Oltenia i Muntenia). Smješteno je u rumunjskoj nizini, 29 km južno od grada Craiove, prevladavajuće na nadmorskoj visini od 145 m. Segarcea se nalazi na 44°10' paralele sjeverno i 23°72' meridijana istočno.

Segarcea je smještena u središnjem dijelu nizine Oltenia u međurječju između rijeka Jiu (istočno) i Desnăţui (zapadno) i dio je nizine Câmpia Desnăţuiului (nizina Desnăţui). Međurječje se naziva Câmpia Segarcei (nizina Segarcea), a zajedno s nizinom Câmpia Băileştiului (nizina Băileşti) čini nizinu Desnăţui.

Nizina Segarcea nema eolski (vjetrom nataložen) teren, a obuhvaća nizinu pobrđa Sălcuţa i terase Dunava, od kojih se pet (od ukupno osam) nastavlja istočno od rijeke Desnăţui.

Područja pod vinogradima koja pripadaju središtu uzgoja vinove loze Segarcea nalaze se na južnom kraju nizine pobrđa Sălcuţa te na padini koja je uglavnom okrenuta prema jugu i koja povezuje treću terasu Dunava i povišenu nizinu Sălcuţa. Područje je smješteno između hipsometrijskih krivulja od 100 m i 150 m, gdje se nalaze najviše točke tog područja: Dealul Viilor na 151,7 m i Dealul Robului na 150,3 m. Na području središta uzgoja vinove loze Segarcea nalaze se sljedeće vrste tla: tipična kambična crnica, erodirana kambična crnica i erodirana tla (na padinama).

Kad je riječ o geologiji i litologiji površinskih naslaga, nizina Oltenia potječe iz kasnog pliocena s obzirom na stvaranje prvog suhog tla, ali s obzirom na oblikovanje kojem je nakon toga podvrgnuta potječe iz kvartara.

Litološki materijal uglavnom je oblikovan od sedimenta lesa, ilovače i gline iz pleistocena te pjeskovite ilovače s visokim sadržajem karbonata. Taj materijal aluvijalnog i diluvijalnog podrijetla položen je u kvartaru u interglacijalnom razdoblju. Te naslage čine sloj od nekoliko centimetara na dubini od 8 do 15 m i prekrivaju pjeskovitu ilovaču, pijesak ili pjeskoviti lapor iz kasnog pliocena.

Na tom su području zone izraženih diluvijalnih procesa. Diluvijalne naslage povezane su s kretanjem određenih postojećih naslaga iz pleistocena zbog difuznog protoka vode u obliku vodene plohe koju uzrokuju kiše i topljenje snijega te gravitacija (odroni zemlje, klizišta). Diluvijalni sedimenti na nekim površinama u potpunosti prekrivaju doline bez linearnog uzdužnog odvodnjavanja s padinama koje se lako stabiliziraju i iskorištavaju za poljoprivredu.

Klima je umjerena kontinentalna sa slabim sredozemnim utjecajima koje uzrokuje učestalost zapadnih i jugozapadnih te južnih tropskih i istočnoeuropskih zračnih masa.

Višegodišnja prosječna temperatura iznosi 11,6 °C, a prosječna temperatura najtoplijeg mjeseca iznosi 24,1 °C i oscilira od 22,7 °C do 26,8 °C.

Ukupne godišnje padaline iznose 565 mm (petogodišnji prosjek), od čega 281 mm tijekom razdoblja rasta.

Uzgoj vinove loze i proizvodnju vina dokazuje pisani dokument iz 1557., u kojem Pătraşcu cel Bun (Pătraşcu Dobri), otac Mihaija Viteazula (Mihai Hrabri), daje „zemlju Segarcee svojoj kćeri Mariji” kao miraz. U to su vrijeme trsovi i vina Sergarcee bili dobro poznati. Središte uzgoja vinove loze Segarcea prvi je put priznato Dekretom Vijeća ministara od 25. svibnja 1929. zajedno s još 27 središta u Rumunjskoj, čime je ondje dopuštena proizvodnja vina s kontroliranom oznakom izvornosti.

8.2. Uzročna povezanost

ZOI Segarcea trenutačno uživa izvrstan ugled zahvaljujući novim sortama i novim tehnologijama uzgoja i proizvodnje vina.

Trajanje sunčeve svjetlosti, okolna temperatura i atmosferske oborine ključne su klimatske značajke za vinogradarsko područje koje imaju presudan utjecaj na biološke, fiziološke i biokemijske procese vinove loze koji utječu na kvalitetu i tipičan karakter vina s područja Segarcea.

Budući da većina tla na kojima se uzgaja vinova loza ima visok sadržaj kalcijeva karbonata i željezovih oksida, dobivena crna vina imaju jarkocrvenu boju i vrlo su nježna, ali izražene osobnosti. Vina koja se proizvode na tom području prikladna su za starenje.

Nasadi vinove loze uglavnom su okrenuti prema jugu, jugozapadu ili jugoistoku s obzirom na to da se većina nalazi na relativno blagim padinama i visoravnima. Velika količina sunčevog svjetla, bogati heliotermalni resursi i smanjene padaline važan su čimbenik kvalitete vina (intenzivan miris crvenog voća, oštrina i svježina).

Kombinacija uvjeta tla i klime pogoduje proizvodnji vina s tipičnim obilježjima tog područja, s intenzivnim voćnim notama i velikim kapacitetom starenja. Proizvodnjom grožđa vrste vitis vinifera ucijepljene na podlogu i pažljivo smještene ovisno o „potencijalu” tla moguće je dobiti kvalitetna vina.

Grožđe za bijela vina bere se mehanički, drži u pelikularnoj maceraciji na temperaturama od 8 °C do 10 °C uz sporu fermentaciju, u spremnicima od nehrđajućeg čelika pri kontroliranoj temperaturi od 15 °C do 18 °C te dozrijeva na talogu obično u razdobljima od tri do pet mjeseci, a kod nekih vina od 21 do 30 dana.

Boja prelazi u slamnatožutu s naznakama zelenkaste uz intenzivne mirise svježe procvjetalih cvjetova bijele akacije. Dozrijevanjem na talogu u spremnicima uz dugu fermentaciju dobivaju se note trave i bazge te egzotičnog voća i breskve (u bukeu i na nepcu).

Okusom dominiraju svježina i krepkost s citrusnom kiselosti u ravnoteži između cvjetnih ili voćnih nota, iznadprosječnom citrusnom kiselosti te dugim naknadnim okusom, čvrstom strukturom voća i maslaca, toplim pecivom brioche, bijelim voćem, agrumima i svježe prženim lješnjacima.

Tipična mirisna vina (ručno ubrano grožđe) uglavnom se dobivaju u suhoj i polusuhoj varijanti, a složeni buke varira od ruže do pulpe slatkog voća, od bijelog cvijeća do klasičnih muškatnih mirisa. Živahna su i pune strukture zbog specifične kiselosti.

Grožđe za crna/ružičasta vina bere se mehanički. Upotrebljavaju se tradicionalni postupci proizvodnje vina kako bi se dobila snažnija boja i tanini. Vina u prosjeku dozrijevaju od šest do osam mjeseci u hrastovim bačvama kako bi se uklopili mirisi nastali u dodiru s drvom. Nastaje buke kojim dominiraju voće (trešnje, maline i jagode) i začini kad je riječ o mirisu i okusu. Na nepcu se osjeti ravnoteža nota voća i sladića s blagim natruhama prepečenog drva i dobro uklopljenim zaokruženim taninima. Vina iz bačve punog su okusa s notama bobičastog voća, aromatičnog bilja te drva i vanilije.

Mehaniziranom berbom grožđa uz maceraciju fermentaciju u bačvama s prepumpavanjem i kontroliranjem temperatura fermentacije i broja prepumpavanja nastoje se proizvesti voćna vina s manje tanina. Vina uglavnom dozrijevaju u spremnicima od nehrđajućeg čelika, a dijelom u hrastovim bačvama u prosjeku od šest do osam mjeseci. Zahvaljujući dugoj maceraciji od oko osam tjedana i dozrijevanju od osam do 18 mjeseci u hrastovim bačvama nastaje širok spektar mirisa koji varira od džema do svježeg bobičastog voća i vanilije.

8.3. Podaci o proizvodu

Bijela vina slamnatožute su (zelenkaste) boje, intenzivnih mirisa cvijeta akacije i nota trave i bazge te egzotičnog voća i breskve zahvaljujući dugoj fermentaciji. Okus je svjež s citrusnom kiselosti, cvijećem (akacija), medom, zrelim voćem, iznadprosječnom citrusnom kiselosti te dugim naknadnim okusom, čvrstom strukturom voća i maslaca, toplim pecivom brioche, agrumima i svježe prženim lješnjacima.

Tipična mirisna vina imaju složen buke (ruže, pulpa slatkog voća) i klasične muškatne mirise, živahna su i pune strukture zbog specifične kiselosti.

Crna vina iz bačve imaju buke kojim dominiraju crveno voće (trešnje, maline i jagode), začini te ravnoteža nota voća i sladića, uklopljeni i umjereni zaokruženi tanini, pun okus, note bobičastog voća, aromatičnog bilja, drva i vanilije.

Zahvaljujući dugoj maceraciji od oko osam tjedana i dozrijevanju od osam do 18 mjeseci u hrastovim bačvama nastaje širok spektar mirisa koji varira od džema do svježeg bobičastog voća i vanilije.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali uvjeti)

Uvjeti za stavljanje na tržište

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta

Ovisno o interesima proizvođača zaštićena oznaka izvornosti Segarcea može se nadopuniti na etiketama vina jednim od sljedećih naziva pojedinih vinograda: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN ili DEALU LIPOVULUI.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.