Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o porezu AIEM primjenjivom na Kanarskim otocima /* COM/2014/0171 final - 2014/0093 (CNS) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) koji se odnosi na najudaljenije regije EU-a, a kojima pripadaju i Kanarski otoci, u načelu se ne dopuštaju razlike između oporezivanja lokalnih proizvoda i oporezivanja proizvoda iz Španjolske ili drugih država članica. Člankom 349. UFEU-a predviđena je međutim mogućnost uvođenja posebnih mjera za te regije zbog stalnih ograničenja koja utječu na gospodarske i socijalne uvjete najudaljenijih regija. Odlukom Vijeća 2002/546/EZ od 20. lipnja 2002.[1], donesenom na temelju članka 299. stavka 2. Ugovora o EZ-u, Španjolskoj se do 30. lipnja 2014. dopušta primjena izuzeća od poreza „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (dalje u tekstu: „AIEM”) ili njegova smanjenja za određene proizvode koji su proizvedeni lokalno na Kanarskim otocima. Prilog toj Odluci sadržava popis proizvoda na koje se mogu primjenjivati izuzeća od poreza i smanjenja poreza. Razlika između oporezivanja proizvoda proizvedenih lokalno i oporezivanja ostalih proizvoda ne smije prelaziti 5, 15 ili 25 postotnih bodova, ovisno o proizvodu. Odlukom 2002/546/EZ utvrđuju se razlozi za donošenje posebnih mjera među kojima su otočni položaj, ovisnost o sirovinama i energiji, obveza stvaranja zaliha, malo lokalno tržište i niska razina izvozne djelatnosti. Kombinacija tih ograničenja podrazumijeva veće troškove proizvodnje, a time i veću proizvodnu cijenu robe proizvedene lokalno, pa bi bez posebnih mjera ona bila manje konkurentna od robe proizvedene negdje drugdje, čak i uzimajući u obzir trošak prijevoza potonje na Kanarske otoke. Time bi se otežalo održavanje lokalne proizvodnje. Posebne mjere obuhvaćene Odlukom 2002/546/EZ stoga su osmišljene kako bi ojačale lokalnu industriju čineći je konkurentnijom. AIEM je neizravni državni porez obračunat jednokratno na nabavu robe na Kanarskim otocima. Oporeziva osnovica za uvezenu robu temelji se na carinskoj vrijednosti, a oporeziva osnovica za nabavu robe koju obavljaju proizvođači s Kanarskih otoka temelji se na ukupnom iznosu naknade. Posebnim mjerama obuhvaćenima Odlukom 2002/546/EZ utvrđuje se oblik različitog oporezivanja kojim se pogoduje lokalnoj proizvodnji nekih proizvoda. Ta porezna olakšica državna je potpora za koju je potrebno odobrenje Komisije, koje je dano Odlukom o državnim potporama NN 22/2008. Španjolska je 16. studenoga 2010. Komisiji podnijela zahtjev za produljenje razdoblja primjene Odluke 2002/546/EZ od dvije godine kako bi se njezin datum isteka podudarao s datumom isteka Smjernica o nacionalnim regionalnim potporama za razdoblje 2007. – 2013[2]. Uz to, Španjolska je podnijela i zahtjev za produljenje razdoblja primjene Odluke o državnim potporama NN 22/2008 od dvije godine, na temelju koje su potpore koje su omogućila nadležna španjolska tijela u pogledu AIEM-a sukladne sa zajedničkim tržištem. Komisija je odobrila to produljenje od dvije godine Odlukom o državnim potporama SA.31950 (br. 544/2010)[3], kojom se razdoblje primjene Odluke o državnim potporama NN 22/2008 produljilo do 31. prosinca 2013. Komisija je procijenila zahtjev za produljenje razdoblja primjene Odluke 2002/546/EZ s obzirom na opseg ograničenja koja imaju utjecaj na Kanarske otoke te je zaključila da je odobravanje zatraženog produljenja opravdano. Izvješćem koje je Komisija podnijela Vijeću o primjeni posebnih aranžmana koji se odnose na porez AIEM primjenjiv na Kanarskim otocima, donesenih 28. kolovoza 2008., potvrđeno je da AIEM funkcionira zadovoljavajuće i bez potrebe za izmjenama odredbi Odluke 2002/546/EZ. Stoga se Odlukom Vijeća 895/2011/EU od 19. prosinca 2011.[4] izmijenila Odluka 2002/546/EZ, čime se produljilo razdoblje primjene do 31. prosinca 2013. Nadležna španjolska tijela zatražila su od Komisije 4. ožujka 2013. da pripremi Odluku Vijeća kojom bi se Španjolskoj odobrila izuzeća od poreza AIEM ili njegova smanjenja za određene proizvode koji su proizvedeni lokalno na Kanarskim otocima za razdoblje 2014. – 2020. te kojom bi se izmijenio popis proizvoda i najviše stope primjenjive na neke od njih. Komisija je 28. lipnja 2013. donijela nove Smjernice o regionalnim potporama za razdoblje 2014. – 2020.[5] Te Smjernice dio su šire strategije za modernizaciju kontrole državnih potpora u cilju jačanja rasta na jedinstvenom tržištu poticanjem učinkovitijih mjera potpore i usmjeravanjem provedbe pravila Komisije na slučajeve koji imaju najveći učinak na tržišno natjecanje. S obzirom na to da će te Smjernice stupiti na snagu 1. srpnja 2014., činilo se opravdanim produljiti razdoblje primjene Odluke 2002/546/EZ, kako je izmijenjena Odlukom 895/2011/EU, za šest mjeseci, kako bi se njezin datum isteka podudarao s datumom isteka postojećih Smjernica. Odluka 2002/546/EZ izmijenjena je na odgovarajući način Odlukom 1413/2013/EU[6], kojom je njezina primjenjivost produljena do 30. lipnja 2014. Komisija je analizirala zahtjev zaprimljen od nadležnih španjolskih tijela, kao i informacije koje su dostavili brojni različiti dionici koji su preuzeli inicijativu i obratili se Komisiji. Ovom analizom potvrđuje se da se posebnim značajkama Kanarskih otoka ograničava njihov razvoj i uzrokuju dodatni troškovi za subjekte koji se tamo nalaze. Stoga je opravdano zadržati izuzeće od poreza AIEM za popis industrijskih proizvoda koji su proizvedeni lokalno. Ova je mjera nužna i proporcionalna te se njome ne ugrožava cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije. 2. ANALIZA ZAHTJEVA ŠPANJOLSKE I PROPORCIONALNOST ODLUKE O ODSTUPANJU U skladu s člankom 110. UFEU-a, nijedna država članica ne uvodi neposredno ili posredno nacionalne poreze bilo koje vrste na proizvode iz drugih država članica u većoj mjeri od onih koji su neposredno ili posredno uvedeni na slične domaće proizvode. Nadalje, nijedna država članica ne uvodi nacionalne poreze na proizvode drugih država članica koji su takve naravi da omogućuju posrednu zaštitu drugih proizvoda. Međutim, na temelju članka 349. UFEU-a Vijeće može državama članicama koje imaju najudaljenije regije odobriti odstupanje od odredaba članka 110. UFEU-a kako bi se u obzir uzelo strukturno uvjetovano socijalno i gospodarsko stanje u tim regijama koje je još složenije zbog drugih čimbenika koji ozbiljno ograničavaju njihov razvoj. Takvim se odstupanjem ne smiju ugroziti cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući unutarnje tržište i zajedničke politike, kao što su zajedničke politike oporezivanja na osnovi članka 113. UFEU-a. Stoga takva odstupanja moraju ostati proporcionalna, odnosno njima se samo u mjeri u kojoj je to potrebno rješavaju nepovoljni okvirni uvjeti koji sprječavaju gospodarski razvoj tih regija te se njima ne smije prekomjerno narušiti tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu. Zbog toga je svako odstupanje od članka 110. UFEU-a potrebno ograničiti na punu ili djelomičnu naknadu troškova koji uzrokuju nepovoljan položaj proizvođača u navedenim regijama. Gospodarstvo Kanarskih otoka u velikoj je mjeri ovisno o turizmu. Ta je ovisnost ozbiljna prijetnja razvoju Kanarskih otoka jer promjene u ukusu, prirodne katastrofe ili ekonomske recesije mogu imati ogroman utjecaj na gospodarsku i socijalno stanje tog arhipelaga. Upravo to se dogodilo tijekom svjetske financijske krize 2008. i 2009. te je imalo znatan utjecaj na broj turista koji su posjetili otoke i, posljedično, njihovo gospodarstvo. Smanjenje broja turista dovelo je do velikog povećanja razina nezaposlenosti te je stopa nezaposlenosti postala viša od one u kopnenom dijelu Španjolske koja je, zajedno s Grčkom, jedna od dviju država članica s najvišom stopom nezaposlenosti u Europskoj uniji. Još uočljiviji bio je rast stope nezaposlenosti mladih koji se objašnjava velikim brojem mladih ljudi koji ovise o sezonskim poslovima koji se stvaraju turizmom. Smanjene dimenzije još su jedna značajka tržišta Kanarskih otoka koja sprječava industrije da dostignu optimalnu točku proizvodnje. Većina industrijskih strojeva osmišljena je za proizvodnju velikih razmjera kako bi se povećala produktivnost i profitabilnost. Ti strojevi nisu osmišljeni za manje tržište te stvaraju neiskorišten proizvodni kapacitet, što znači da su industrije prisiljene poslovati na razini proizvodnje koja je niža od razine potrebne za smanjenje troškova proizvodnje, čime se ograničavaju mogućnosti za ostvarenje ekonomije razmjera. Zemlje i područja u blizini Kanarskih otoka (Maroko, Zapadna Sahara i Mauritanija) smanjili su kapacitete nabave, a znatan jaz u razvoju ograničava mogućnosti za izvoz iz Kanarskih otoka. Još jedna značajka Kanarskih otoka koja ima važan učinak na dodatne troškove koje snose subjekti koji tamo imaju poslovni nastan teritorijalna je rascjepkanost i udaljenost od izvora većine sirovina, što dovodi do većih troškova prijevoza. Problem je postao još ozbiljniji porastom cijena nafte koji je imao važan utjecaj na povećanje troškova prijevoza. Voda je oskudan resurs na Kanarskim otocima. Nedostatnost vode ima očigledan utjecaj na njezinu cijenu te lokalne industrije dovodi u nepovoljan položaj u pogledu konkurentnosti u odnosu na druge dijelove Španjolske ili Europsku uniju. To je posebno važno za industrije koje se koriste vodom kao važnom sirovinom (npr. prehrambena, kemijska i papirna industrija), ali i one koje zahtijevaju visoku razinu rashlađivanja. Postoje projekti kojima bi se uveo prirodni plin na dva glavna otoka Kanarskih otoka, ali nije jasno kada bi se to gorivo moglo učinkovito upotrijebiti. Nedostatak prirodnog plina važan je element u gubitku konkurentnosti jer je cijena proizvodnje topline i energije upotrebom drugih izvora znatno viša. S obzirom na to da ne postoje postrojenja za recikliranje te se otpad mora prevoziti na kopno, a otrovni se otpad mora obrađivati izvan Kanarskih otoka, odlaganje industrijskog otpada i obrada otrovnog otpada dovode do većih troškova zaštite okoliša. Prethodno opisane značajke Kanarskih otoka do određene mjere utječu na svu domaću proizvodnju. Stoga je primjereno provjeriti koji je učinak postojećeg različitog oporezivanja u tržišnom udjelu lokalne proizvodnje i to različito oporezivanje prilagoditi kako bi se osiguralo da ne dođe do prevelikog narušavanja konkurentnosti. U analizi koja je provedena kako bi se donio zaključak o prihvaćenim različitim stopama u obzir je uzet ne samo prosječni tržišni udjel lokalne proizvodnje u razdoblju od 2008. do 2011. već i njegov razvoj i ostale informacije koje su dostavili dionici koji su se obratili Komisiji kako bi dostavili odgovarajuće informacije. Za industrije u kojima se proizvode proizvodi s različitim zajedničkim carinskim tarifama analiziran je razvoj zajedničkog tržišnog udjela za sve proizvode, a ne samo pojedinačnih tržišnih udjela. Tim se razlozima objašnjavaju razlike u stopi različitog oporezivanja za proizvode sa sličnim prosječnim tržišnim udjelima u lokalnoj proizvodnji. U slučaju duhana predlaže se zadržavanje različite stope od 25 % i ažuriranje najniže stope za 1000 cigareta od 6 EUR do 18 EUR, prema zahtjevu nadležnih španjolskih tijela. Nadležna španjolska tijela uključila su na popis proizvoda podložnih različitom oporezivanju neke proizvode koji imaju jako nizak tržišni udjel lokalne proizvodnje. Obrazloženje koje su predstavila nadležna španjolska tijela jest da postoje planovi za povećanje lokalne proizvodnje tih proizvoda koje neće biti moguće bez različitog oporezivanja. Od 139 proizvoda navedenih u zahtjevu zaprimljenom od nadležnih španjolskih tijela, Komisija prihvaća predloženu stopu za ukupno 119 od njih, dok u slučaju preostalih 20 Komisija smatra da bi stopa različitog oporezivanja trebala biti niža kako bi se spriječili mogući slučajevi narušavanja konkurentnosti. Na temelju detaljne analize koju je provela Komisija moguće je utvrditi različite popise proizvoda prema stopama različitog oporezivanja, sektoru i zajedničkoj carinskoj tarifi. 5 % Poljoprivredni proizvodi i proizvodi ribarstva: 0207 11/0207 13 Mineralne tvari: 2516 90 00 00/6801/6802 Građevinski materijali: 3816/3824 40 00 00/3824 50/3824 90 45 00/3824 90 70 00/ 3824 90 97 99/ 6809 Kemikalije: 2804 30 00 00/2804 40 00 00/3105 20 90 00/3208/3209/3210/3212 90 00 00/3213/3214/3304 99 00 00/3925 90 80 00/ 3401/3402/3406/3814 00 90/3923 90 00 00/4012 11 00/4012 12 00/4012 13/4012 19 Proizvodi kovinoprerađivačke industrije: 7604/7608 Proizvodi prehrambene industrije: 0210 12 11 00/0210 12 19 00/0210 19 40 00/0210 19 81/0305 41 00/0305 43 00 90/ 0901 22 00 00/1101/1102/1601/1602/1704 90 30 00/1704 90 51 00/1704 90 55 00/ 1704 90 75 00/1704 90 71 00/1806/1901 20 00 00/1901 90 91 00/1901 90 99/ 1904 10 10/1905/2005 20 20/2006 00 31 00/2008 11 96 00/2008 11 98 00/2008 19 92/ 2008 19 93/2008 19 95/2008 19 99/2309 Pića: 2009 11/2009 12 00/2009 19/2009 41/2009 49/2009 50/2009 61/2009 71/2009 79/2009 89/ 2009 90/2201/2202/2204 Tekstil i koža: 6112 31/6112 41 Papir: 4818 90 90 00/4823 90 85 90 Proizvodi grafičke industrije i nakladništva: 4910 10 % Poljoprivredni proizvodi i proizvodi ribarstva: 0203 11/0203 12/0203 19/0701 90/0703 Građevinski materijali: 2523 29 00 00/ Proizvodi prehrambene industrije: 0210 11 11 00/0210 11 31 00/1905/2105 Papir: 4808/4819/4823 90 40 00/ 15 % Poljoprivredni proizvodi i proizvodi ribarstva: 0407 21 00 00/0407 29 10 00/0407 90 10 00 Građevinski materijali: 2523 90/7010 Kemikalije: 3809 91 00/3917 21/3917 23/3917 32 00/ 3917 33 00/3917 39 00/3917 40 00/3923 10 00/39 23 21 00/3923 30 10/3924 10 00 Proizvodi kovinoprerađivačke industrije: 7309 00/7610 10 00 00/9403 20 80 90 Proizvodi prehrambene industrije: 0403/0901 21/1902/2103 20 00 00/2103 30/2103 90 90/2106 90 98/ Pića: 2203/2208 40 Tekstil i koža: 6302 Papir: 4818 10/4818 20/4818 30/4821 Proizvodi grafičke industrije i nakladništva: 4909/4911 25 % Duhanski proizvodi: 2402 Ti popisi proizvoda ostvaruju cilj članka 349. o donošenju posebnih mjera kojima se vodi računa o posebnim značajkama Kanarskih otoka kao najudaljenijih regija, dok se istovremeno ne narušava tržišno natjecanje na način kojim bi se moglo ugroziti unutarnje tržište. Kada nadležna španjolska tijela podnesu izvješće predviđeno člankom 2. ove Odluke Vijeća, bilo bi preporučljivo da Komisija procijeni učinke različitih stopa oporezivanja i ocijeni potrebu za promjenama. Tada bi također trebalo provjeriti je li došlo do povećanja onih proizvoda u lokalnoj proizvodnji za koje je zatraženo različito oporezivanje, ali koji trenutačno nemaju znatnu lokalnu proizvodnju. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Sažetak predloženih mjera Dopustiti Španjolskoj primjenu izuzeća od poreza poznatog pod nazivom „AIEM” ili njegova smanjenja za određene proizvode koji su proizvedeni lokalno na Kanarskim otocima. Pravna osnova Članak 349. UFEU-a. Načelo supsidijarnosti Samo je Vijeće ovlašteno, na temelju članka 349. UFEU-a, za donošenje posebnih mjera kojima se pogoduje najudaljenijim regijama kako bi se prilagodila primjena Ugovorâ na te regije, uključujući zajedničke politike, zbog stalnih ograničenja koja utječu na gospodarske i socijalne uvjete najudaljenijih regija. Zbog tog je razloga prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti. Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga: Izbor instrumenta Predloženi instrument: Odluka Vijeća. Ostali instrumenti ne bi bili prikladni zbog sljedećeg: Odstupanja odobrena u skladu s člankom 349. UFEU-a sadržana su u odlukama Vijeća. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlog ne utječe na proračun Europske unije. 2014/0093 (CNS) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o porezu AIEM primjenjivom na Kanarskim otocima VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 349., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta[7], u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Prema članku 349. UFEU-a, Vijeće, vodeći računa o strukturno uvjetovanom društvenom i gospodarskom stanju najudaljenijih regija, koje je još više pogoršano njihovom udaljenošću, otočnim položajem, malom veličinom, složenom topografijom i klimom te njihovom gospodarskom ovisnošću o nekoliko proizvoda, donosi posebne mjere kojima nastoji utvrditi uvjete za primjenu Ugovorâ na te regije, uključujući zajedničke politike. (2) Stoga je potrebno donijeti posebne mjere kako bi se utvrdili uvjeti za primjenu Ugovora na te regije. Pritom se moraju uzeti u obzir posebne značajke i ograničenja tih regija, ali bez ugrožavanja cjelovitosti i dosljednosti pravnog poretka Zajednice, uključujući unutarnje tržište i zajedničke politike. (3) Na vrhu popisa ograničenja utvrđenih na Kanarskim otocima prevladavanje je uslužnog sektora, a posebno turizma, u regionalnom proizvodu te ovisnost gospodarstva Kanarskih otoka o tom sektoru i mali udjel industrije u BDP-u Kanarskih otoka. (4) Na drugom mjestu nalazi se otočni položaj kao sastavno obilježje arhipelaga koje sprječava slobodno kretanje osoba, roba i usluga. Povećala se ovisnost o određenim vrstama prijevoza, zračnom i pomorskom prijevozu, jer te vrste prijevoza još nisu potpuno liberalizirane. Troškovi proizvodnje veći su jer su te vrste prijevoza manje učinkovite i skuplje od cestovnog ili željezničkog prijevoza. (5) Osim toga, zbog otočnog položaja dolazi do većih troškova proizvodnje zbog ovisnosti o sirovinama i energiji, obveze stvaranja zaliha i teškoća koje utječu na nabavu opreme za proizvodnju. (6) Malo lokalno tržište i niska razina izvozne djelatnosti, geografska rascjepkanost arhipelaga i obveza održavanja raznolikih, no malih proizvodnih linija kako bi se ispunili zahtjevi malog tržišta, ograničavaju mogućnosti za ostvarenje ekonomije razmjera. (7) U mnogim je slučajevima teže ili skuplje koristiti se specijaliziranim uslugama i uslugama održavanja te obukom za rukovodeći kadar i tehničare, povjeriti drugoj osobi određene dijelove rada podugovorom ili promicati širenje poslovanja izvan tržišta Kanarskih otoka. Zbog malog raspona načina distribucije dolazi do stvaranja prevelikih zaliha. (8) U pogledu zaštite okoliša, odlaganje industrijskog otpada i obrada otrovnog otpada dovode do većih troškova zaštite okoliša. Ti su troškovi veći jer ne postoje postrojenja za recikliranje, osim za određene proizvode, te se otpad mora prevoziti na kopno, a otrovni otpad mora se obrađivati izvan Kanarskih otoka. (9) Na temelju svih navedeniih informacija i obavijesti španjolskih nadležnih tijela preporučljivo je obnoviti dopuštenje za primjenu izuzeća od poreza na popis proizvoda za koje se dopušta izuzeće za lokalne proizvode. (10) Odlukom Vijeća 2002/546/EZ od 20. lipnja 2002.[8], donesenom na temelju članka 299. Ugovora o EZ-u, Španjolskoj se do 31. prosinca 2011. dopustila primjena izuzeća od poreza poznatog pod nazivom „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (dalje u tekstu: „AIEM”) ili njegova smanjenja za određene proizvode koji su proizvedeni lokalno na Kanarskim otocima. Prilog toj Odluci sadržava popis proizvoda na koje se mogu primjenjivati izuzeća od poreza i smanjenja poreza. Razlika između oporezivanja proizvoda proizvedenih lokalno i oporezivanja ostalih proizvoda ne smije prelaziti 5, 15 ili 25 postotnih bodova, ovisno o proizvodu. (11) Odlukom Vijeća 895/2011/EU od 19. prosinca 2011.[9] izmijenjena je Odluka Vijeća 2002/546/EZ, čime se razdoblje njezine primjene produljilo do 31. prosinca 2013. (12) Odlukom Vijeća 1413/2013/EU od 17. prosinca 2013.[10] izmijenjena je Odluka Vijeća 2002/546/EZ, čime se razdoblje njezine primjene produljilo do 30. lipnja 2014. (13) Cilj poreza AIEM samostalni je razvoj sektora industrijske proizvodnje Kanarskih otoka i diversifikacija gospodarstva otoka. (14) Najveća izuzeća koja se mogu primijeniti na dotične industrijske proizvode razlikuju se ovisno o sektoru i proizvodu u rasponu od 5 % do 15 %. (15) Unatoč tome, najveće izuzeće primjenjivo na gotove duhanske proizvode više je zbog toga što je duhanski sektor iznimni slučaj. Duhanska industrija koja se uvelike proširila na Kanarskim otocima znatno se smanjuje već niz godina. Naravno, prethodno navedena tradicionalna ograničenja otočnog položaja jedan su od uzroka smanjenja lokalne proizvodnje duhana na Kanarskim otocima. Postoje razlozi za zadržavanje znatnog izuzeća za duhan. Izuzeće od oporezivanja izravno je povezano s ciljem održavanja proizvodnje na Kanarskim otocima. (16) Ciljevi promicanja socijalno-gospodarskog razvoja Kanarskih otoka na državnoj se razini odražavaju u svrsi poreza i načinima raspoređivanja prihoda koji se njime stvara. Uvrštenje prihoda od tog poreza u sredstva gospodarskog i poreznog sustava Kanarskih otoka i njegova upotreba za strategiju gospodarskog i socijalnog razvoja, uključujući promicanje lokalnih djelatnosti, zakonska je obveza. (17) Aranžmani se primjenjuju 6,5 godina. Usprkos tome, potrebno je procijeniti njihove rezultate. Nadležna španjolska tijela stoga Komisiji moraju dostaviti izvješće o primjeni aranžmana iz članka 1. najkasnije do 30. rujna 2017. kako bi se provjerio utjecaj poduzetih mjera i njihov doprinos promicanju ili održavanju lokalnih gospodarskih djelatnosti, vodeći računa o ograničenjima koja utječu na najudaljenije regije. Ako to bude potrebno, na temelju toga će se revidirati područje primjene i izuzeća odobrena u skladu s pravilima Zajednice. (18) Porezne pogodnosti kojima se obuhvaća AIEM moraju ostati proporcionalne tako da se njima ne ugrožavaju cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući očuvanje nenarušenog tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu i politika državne potpore. (19) Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje moguća primjena članaka 107. i 108. UFEU-a, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. 1. Odstupajući od članaka 28., 30. i 110. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, nadležnim španjolskim tijelima bit će dopušteno do 31. prosinca 2020. utvrditi, za proizvode koji su navedeni u Prilogu i koji su proizvedeni lokalno na Kanarskim otocima, potpuna izuzeća od poreza poznatog pod nazivom „Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias” (dalje u tekstu: „AIEM”) ili njegova djelomična smanjenja. Ta izuzeća moraju biti dio strategije za gospodarski i socijalni razvoj Kanarskih otoka i pridonijeti promicanju lokalnih djelatnosti. 2. Primjenom potpunih izuzeća ili smanjenja navedenih u stavku 1. ne smije doći do razlika većih od: (a) 5 % za proizvode navedene u Prilogu, odjeljak A; (b) 10 % za proizvode navedene u Prilogu, odjeljak B; (c) 15 % za proizvode navedene u Prilogu, odjeljak C; (d) 25 % za proizvode navedene u Prilogu, odjeljak D. Usprkos tome, nadležna španjolska tijela mogu utvrditi najniži porez na cigarete koji ne prelazi 18 EUR za 1000 cigareta, primjenjivo samo ako je porez AIEM zbog primjene općih vrsta poreza niži od tog iznosa. Članak 2. Nadležna španjolska tijela Komisiji podnose izvješće o primjeni aranžmana iz članka 1. najkasnije do 30. rujna 2017. kako bi se provjerio utjecaj poduzetih mjera i njihov doprinos promicanju ili održavanju lokalnih gospodarskih djelatnosti, vodeći računa o ograničenjima u najudaljenijim regijama. Na temelju toga, Komisija će podnijeti izvješće Vijeću koje će sadržavati potpunu analizu gospodarskih i socijalnih aspekata i, prema potrebi, prijedlog za prilagodbu odredaba ove Odluke. Članak 3. Ova se Odluka primjenjuje od 1. srpnja 2014. Članak 4. Ova je Odluka upućena Kraljevini Španjolskoj. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 179, 9.7.2002., str. 22. – 27. [2] SL C 54, 4.3.2006., str. 13. [3] SL C 237, 13.8.2011., str. 1. [4] SL L 345, 29.12.2011., str. 17. [5] SL C 209, 23.7.2013., str. 1. [6] SL L 353, 28.12.2013, str.13., 14. [7] SL C […]. [8] SL L 179, 9.7.2001., str. 22. [9] SL L 345, 29.12.2011., str. 17. [10] SL L 353, 28.12.2013., str. 13, 14. PRILOG A. Popis proizvoda navedenih u članku 1. stavku 2. točki (a) razvrstanih prema nomenklaturi Zajedničke carinske tarife Poljoprivredni proizvodi i proizvodi ribarstva: 0207 11/0207 13 Mineralne tvari: 2516 90 00 00/6801/6802 Građevinski materijali: 3816/3824 40 00 00/3824 50/3824 90 45 00/3824 90 70 00/ 3824 90 97 99/ 6809 Kemikalije: 2804 30 00 00/2804 40 00 00/3105 20 90 00/3208/3209/3210/3212 90 00 00/3213/3214/3304 99 00 00/3925 90 80 00/ 3401/3402/3406/3814 00 90/3923 90 00 00/4012 11 00/4012 12 00/4012 13/4012 19 Proizvodi kovinoprerađivačke industrije: 7604/7608 Proizvodi prehrambene industrije: 0210 12 11 00/0210 12 19 00/0210 19 40 00/0210 19 81/0305 41 00/0305 43 00 90/ 0901 22 00 00/1101/1102/1601/1602/1704 90 30 00/1704 90 51 00/1704 90 55 00/ 1704 90 75 00/1704 90 71 00/1806/1901 20 00 00/1901 90 91 00/1901 90 99/ 1904 10 10/1905/2005 20 20/2006 00 31 00/2008 11 96 00/2008 11 98 00/2008 19 92/ 2008 19 93/2008 19 95/2008 19 99/2309 Pića: 2009 11/2009 12 00/2009 19/2009 41/2009 49/2009 50/2009 61/2009 71/2009 79/2009 89/ 2009 90/2201/2202/2204 Tekstil i koža: 6112 31/6112 41 Papir: 4818 90 90 00/4823 90 85 90 Proizvodi grafičke industrije i nakladništva: 4910 B. Popis proizvoda navedenih u članku 1. stavku 2. točki (b) razvrstanih prema nomenklaturi Zajedničke carinske tarife Poljoprivredni proizvodi i proizvodi ribarstva: 0203 11/0203 12/0203 19/0701 90/0703 Građevinski materijali: 2523 29 00 00/ Proizvodi prehrambene industrije: 0210 11 11 00/0210 11 31 00/1905/2105 Papir: 4808/4819/4823 90 40 00 C. Popis proizvoda navedenih u članku 1. stavku 2. točki (c) razvrstanih prema nomenklaturi Zajedničke carinske tarife Poljoprivredni proizvodi i proizvodi ribarstva: 0407 21 00 00/0407 29 10 00/0407 90 10 00 Građevinski materijali: 2523 90/7010 Kemikalije: 3809 91 00/3917 21/3917 23/3917 32 00/ 3917 33 00/3917 39 00/3917 40 00/3923 10 00/39 23 21 00/3923 30 10/3924 10 00 Proizvodi kovinoprerađivačke industrije: 7309 00/7610 10 00 00/9403 20 80 90 Proizvodi prehrambene industrije: 0403/0901 21/1902/2103 20 00 00/2103 30/2103 90 90/2106 90 98/ Pića: 2203/2208 40 Tekstil i koža: 6302 Papir: 4818 10/4818 20/4818 30/4821 Proizvodi grafičke industrije i nakladništva: 4909/4911 D. Popis proizvoda navedenih u članku 1. stavku 2. točki (d) razvrstanih prema nomenklaturi Zajedničke carinske tarife Duhan: 2402