RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK OCJENE UTJECAJA Prateći dokument Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Europske unije u Programu istraživanja i razvoja u području aktivnog i potpomognutog života (ALL), koji poduzima više država članica /* SWD/2013/0252 final */





RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK OCJENE UTJECAJA Prateći dokument Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o sudjelovanju Europske unije u Programu istraživanja i razvoja u području aktivnog i potpomognutog života (ALL), koji poduzima više država članica 1. Definicija problema Demografsko starenje donosi neizbježne i znatne promjene u društvu i gospodarstvu za koje Europska unija još uvijek nije dobro pripremljena. Stalno rastući troškovi povezani sa starenjem koje snose državne uprave dodatno se povećavaju zbog propuštenih prilika ili neistraženih mogućnosti na rastućim tržištima proizvoda i usluga temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama za aktivno i zdravo starenje. Na tim tržištima prisutna su tri glavna problema. Kao prvo, mala dostupnost inovativnih proizvoda i usluga temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, koja je uzrokovana fragmentacijom tržišta EU-a. Drugi je problem to što na europskoj razini postoji fragmentacija u području istraživanja i razvoja te inovacija, s velikim zaprekama sudjelovanju MSP-ova. Treći problem proizlazi iz ograničene primjene inovacija, što je povezano s nedostatkom izgradnje baze znanja i njegova širenja. Tekući Zajednički program za život potpomognut okolinom (AAL) osnovan je 2008. u cilju rješavanja tih problema. U njemu sudjeluje 20 država članica i tri zemlje pridružene sedmom okvirnom programu (FP7) iz kojeg se on financira. Cilj mu je bio stvoriti kritičnu masu primijenjenih aktivnosti istraživanja i razvoja te inovacija (s 2 – 3 godine do uvođenja na tržište) za proizvode, usluge i sustave temeljene na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama za aktivno i zdravo starenje na razini EU-a. Rješenja programa AAL mogu pomoći starijim osobama da tijekom starenja prilagođavaju svoj životni stil, način upravljanja zdravljem i radno okruženje kako bi mogli duže sudjelovati u gospodarstvu i društvu te duže živjeti kod kuće. U svakom projektu programa AAL sudjeluju najmanje tri zemlje, jedno malo ili srednje poduzeće, jedno istraživačko tijelo i jedna organizacija koja predstavlja starije osobe. Prijava sudionika organizira se na nacionalnoj razini, čime se znatno smanjuje zapreka sudjelovanju lokalnih organizacija i MSP-ova. Tekući zajednički program AAL financiraju zemlje sudionice, EU i organizacije sudionice (s približnim pripadajućim udjelima od 25 %, 25 % i 50 %). Ukupni javni proračun tekućeg programa (2008. – 2013.) iznosi najmanje 300 milijuna EUR, od kojih najviše 150 milijuna EUR dolazi iz sedmog okvirnog programa na temelju članka 185. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Privremenom ocjenom (2010.) zaključeno je da zajednički program AAL uspješno ispunjava svoje ciljeve. U veljači 2012. opća skupština zajedničkog programa AAL zaključila je da je od strateškog značenja nastaviti program, među ostalim, kao glavni doprinos Europskom inovacijskom partnerstvu za aktivno i zdravo starenje (EIP AHA). 2. Analiza supsidijarnosti Nastavak zajedničkog programa AAL zahtijevao bi pripremu novog postupka suodlučivanja Europskog parlamenta i Vijeća u skladu s člankom 185. UFEU-a kako bi se omogućio kontinuitet između financiranja sedmog okvirnog programa / okvirnog programa za konkurentnost i inovacije i okvirnog programa Obzor 2020. Zajednički program AAL2 kojim bi se nastavio tekući program bio bi u skladu s načelom razmjernosti jer će države članice biti nadležne za strateški program rada i sve operativne aspekte. Komisija samo daje poticaj za poboljšanu koordinaciju i osigurava sinergije s ostalim njezinim aktivnostima financiranja u tom području. Učinak na proračun i doprinos EU-a ovoj inicijativi sastavni su dio prijedloga i proračuna okvirnog programa Obzor 2020. Oni ovise o rezultatima odluke o okvirnom programu Obzor 2020. i preuzetim financijskim obvezama država sudionica. Dodana vrijednost EU-a očita je s obzirom na probleme poput fragmentacije tržišta i istraživačkih napora, nedostatka usmjerenosti na uvođenje rješenja na transeuropskoj razini i nedostatka zajedničke europske vizije za tržišta informacijskih i komunikacijskih tehnologija za aktivno i zdravo starenje. 3. Ciljevi Opći su ciljevi programa kojim se nastavljanja zajednički program AAL poboljšati uvjete za konkurentnosti EU-a u području proizvoda i usluga temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama za aktivno i zdravo starenje, pridonijeti zdravim javnim financijama i pametnom, održivom i uključivom rastu, pridonijeti ostvarivanju ciljanog udjela od 3 % BDP-a do 2020. za troškove istraživanja i razvoja te dodatno usmjeriti buduće programe financiranja Unije na prioritete EU-a za 2020. odgovaranjem na promjene u društvu, osobito one koje su povezane sa zdravljem i demografskim promjenama. Posebni su ciljevi poboljšati kvalitetu života starijih osoba i njihovih njegovatelja, povećati održivost sustavâ skrbi povećanjem dostupnosti proizvoda i usluga temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama za aktivno i zdravo starenje, stvoriti kritičnu masu transeuropskih istraživanja i inovacija za proizvode i usluge temeljene na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, uključujući prije svega MSP-ove i korisnike te zadržati privatna ulaganja i povećati potencijal za rast industrije uspostavljanjem okvira za europske pristupe i rješenja u skladu s različitim željama na društvenoj, nacionalnoj i regionalnoj razini te pravnim aspektima. 4. Strateške opcije Razmotrene su i podrobno ocijenjene sljedeće opcije: · Opcija 1. – zajednički program AAL2 istovjetan sa zajedničkim programom AAL1 · Opcija 2.– nema potrebe za zajedničkim programom AAL2 · Opcija 3. — zajednički program AAL2 kao pojačani i poboljšani zajednički program AAL1. Time bi se posvetila veća pozornost sudjelovanju korisnika i približavanju rezultata primijenjenih istraživanja tržištu. Opseg zajedničkog programa prilagodio bi se opsegu Europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje, pri čemu bi se naziv programa „Zajednički program u području života potpomognutog okolinom” promijenio u „Program istraživanja i razvoja u području aktivnog i potpomognutog života”. Sljedeće su opcije odbačene nakon razmatranja: · bez financijske obveze EU-a u području informacijskih i telekomunikacijskih tehnologija i starenja · bez financijske obveze EU-a; EU ima samo slabiju ulogu u koordinaciji · zajednički program AAL2 u kombinaciji s inicijativom za zajedničku izradu programa „Više godina, bolji život” · zajednički program AAL2 u kombinaciji s nastavkom inicijative EUROSTARs u skladu s člankom 185. Prve dvije opcije ozbiljno bi ograničile razvoj tržišta AAL-a koje je u nastajanju u EU-u. Zadnje dvije opcije zbog svoje prirode i opsega ne nude alternativu za program primijenjenog istraživanja. 5. Ocjena utjecaja Utjecaji su ocjenjeni iz nekoliko perspektiva. Usporedbom troškova i koristi ocijenjeni su različiti scenariji. Opcija 2. podrazumijevala bi da na europskoj razini neće postojati koordinacija inovacija u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija povezanih s aktivnim i zdravim starenjem niti doprinos država članica. U skladu s ovom opcijom godišnja ulaganja EU-a od 23 milijuna EUR pokrenula bi ukupna sredstva od 33 milijuna EUR. S druge strane, u skladu s opcijama 1. i 3. ta ista ulaganja EU-a pokrenula bi znatno veća sredstva, tj. ukupno 91 milijun EUR. Najbolja kombinacija sudionika u projektima ostvarila bi se u skladu s Opcijom 3. jer se njome predlaže triput veće sudjelovanje korisnika ili njihovih organizacija, što je potrebno u skladu s privremenom ocjenom i savjetovanjima. Vrijeme potrebno za stavljanje rezultata projekata na tržište iznosilo bi dvije do tri godine za Opciju 1., dok bi za Opciju 2. najvjerojatnije bilo potrebno više vremena. Opcija 3. omogućuje najkraće vrijeme za stavljanje rezultata projekata na tržište, među ostalim, zahvaljujući usklađenosti s partnerstvom EIP-AHA. Glavni utjecaji programa AAL2 na gospodarstvo, društvo i okoliš nabolje bi se ostvarili u skladu s Opcijom 3. Vlade bi imale koristi od troškovno učinkovitih rješenja temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, kojima se pridonosi dugoročnoj održivosti javnih financija. Programom se stvara posebna zajednica istraživača i pružatelja rješenja. Krajnji bi korisnici bili uključeniji što bi dovelo do šire ponude proizvoda. Sinergije u području javnog zdravlja i sigurnosti najbolje bi se mogle ostvariti partnerstvom EIP AHA. Kao rezultat toga bi se broj država članica mogao povećavati, a pokrenuta financijska sredstva pokrila bi šire područje primjene bi dostupna širom opsegu nego u Opciji 1. Opcije 1. i 3. pacijentima i njegovateljima omogućuju da manje putuju zahvaljujući rješenjima telemonitoringa. 6. Usporedba opcija Opcije su uspoređene na temelju usporedbe troškova i koristi, kombinacije sudionika u projektima, blizine rezultata projekata tržištu, utjecaja na partnerstvo EIP AHA te utjecaja na ciljeve. U skladu s tom analizom preporučuje se Opcija 3. kao najpoželjnija. Njome bi se dobri rezultati tekućeg zajedničkog programa AAL nastavili i poboljšali u skladu s preporukama privremene ocjene iz 2010. i savjetovanjima te usklađivanjem s područjem primjene partnerstva EIP AHA. 7. Praćenje i ocjenjivanje U 2017. provest će se ocjenjivanje kako ni se dobila privremena ocjena kvalitete i učinkovitosti postupka provedbe. Zajednički program AAL2 kontinuirano bi pratila Udruga AAL (AALA), a godišnje Europska komisija. O rezultatima praćenja slala bi se izvješća Komisiji i općoj skupštini zajedničkog programa AAL. Koristili bi se, među ostalim, sljedeći pokazatelji: · doprinos projekata zajedničkog programa AAL2 provedbi strateškog provedbenog plana partnerstva EIP-AHA, · postotak projekata kojima se na tržište stavljaju novi proizvodi, sustavi i usluge, · broj država članica koje sudjeluju te broj sudionika u zajedničkom programu AAL2 i godišnjem forumu zajedničkog programa AAL, · broj država članica koje mogu financirati sve vrste sudionika, uključujući organizacije koje predstavljaju krajnje korisnike i pružatelje usluga, · količina dokaza o mjerama za smanjenje troškova s pomoću informacijskih i komunikacijskih tehnologija za aktivno i zdravo starenje.