·Nezakonite pošiljke otpada unutar EU-a te iz EU-a i prema EU-u i dalje su znatan problem zbog opće prirode odredaba Uredbe o pošiljkama otpada. To se posebno odnosi na elemente koje nadležna tijela moraju provjeriti, na primjer na gospodarenje otpadom na način prihvatljiv za okoliš i na provedbu. No razlog tomu su i nedostaci u provedbi i izvršenju Uredbe o pošiljkama otpada.

·Uredbom o pošiljkama otpada uspostavljen je čvrst pravni okvir koji su provele države članice. Ta je uredba općenito bila djelotvorna u ostvarivanju dvaju glavnih ciljeva, a to su zaštita okoliša i zdravlja ljudi od štetnih učinaka pošiljaka otpada i provedba međunarodnih obveza EU-a u tom području. Dovela je do bolje kontrole pošiljaka otpada i pridonijela gospodarenju otpremljenim otpadom na način prihvatljiv za okoliš na nacionalnoj razini i razini EU-a.

Mjere Druga opcija (ciljane promjene) Treća opcija (strukturne promjene) Četvrta opcija (dalekosežne promjene) Prvi cilj: olakšati otpremu pošiljaka unutar EU-a, posebno kako bi se Uredba o pošiljkama otpada uskladila s ciljevima kružnog gospodarstva 1.a poboljšati sustav postrojenja koja imaju prethodno odobrenje x x 1.b pojednostavniti postupak obavješćivanja x x 1.c pojasniti područje primjene Uredbe o pošiljkama otpada x x 1.d uspostaviti obveznu elektroničku razmjenu podataka (EDI) u cijelom EU-u x x 1.e pojednostavniti sustav financijskog jamstva tako da se uskladi izračun potrebnog iznosa u okviru jamstva x x 1.f osigurati da se prijevoznici opasnog otpada registrirani u jednoj državi članici uzajamno prepoznaju na razini EU-a x 1.g uskladiti odredbe Uredbe o pošiljkama otpada s hijerarhijom otpada x x 1.h izdati smjernice o postojećim problemima x 1.i osigurati usklađenost s odredbama o prestanku statusa otpada i nusproizvodima iz Okvirne direktive o otpadu x x 1.j zadužiti Komisiju da u okviru delegiranih ili provedbenih akata utvrdi pragove za onečišćenje otpada kako bi se utvrdilo treba li otpad podlijegati postupku obavješćivanja x x 1.k utvrditi uzajamno priznavanje nacionalnih kriterija za prestanak statusa otpada za potrebe otpreme otpada x 1.l utvrditi uzajamno priznavanje nacionalnih odluka povezanih s opasnom prirodom otpada za potrebe otpreme otpada x Drugi cilj: zajamčiti da se otpadom izvezenim iz EU-a gospodari na način prihvatljiv za okoliš 2.a utvrditi obveze izvoznika i javnih tijela da osiguraju i provjeravaju gospodari li se otpadom koji se izvozi u treće zemlje na način prihvatljiv za okoliš x x 2.b zadužiti Komisiju da utvrdi kriterije za razlikovanje rabljene robe i otpada u kontekstu tokove određenih vrsta otpada čiji izvoz u treće zemlje stvara posebne poteškoće x x 2.c utvrditi novi okvir u kojem države koje nisu članice OECD-a moraju obavijestiti EU da su spremne uvoziti otpad sa zelenog popisa i dokazati svoju sposobnost da ga obrađuju na održiv način u skladu s utvrđenim kriterijima x x 2.d zahtijevati da izvoz otpada sa zelenog popisa iz OECD-a podliježe postupku obavješćivanja x 2.e uspostaviti poseban postupak za praćenje izvoza otpada u države OECD-a i ublažiti probleme za okoliš koje bi takav izvoz mogao prouzročiti x x Treći cilj: Bolje riješiti problem nezakonitih pošiljaka otpada unutar EU-a, iz EU-a i prema EU-u. 3.a poboljšati odredbe o inspekcijskom nadzoru te provedbi i daljnjem postupku x x 3.b izdati smjernice o učinkovitim postupcima inspekcijskog nadzora i provedbe x 3.c ovlastiti Komisiju (u okviru OLAF-a) da provodi prekogranične istražne i koordinacijske radnje kako bi se suzbila nezakonita trgovina otpadom u EU-u x x 3.d ojačati postojeće odredbe o povredama i sankcijama x x 3.e poboljšati sljedivost pošiljaka otpada sa zelenog popisa x x 3.f olakšati suradnju među provedbenim tijelima na nacionalnoj razini x x 3.g osnovati posebnu skupinu na razini EU-a zaduženu za olakšavanje i poboljšanje suradnje u području provedbe Uredbe o pošiljkama otpada x x



Drugom opcijom politike (ciljane promjene) predviđen je paket mjera kojima se mogu djelotvorno i, u određenoj mjeri, učinkovito riješiti neki od problema koji otežavaju dobro funkcioniranje Uredbe o pošiljkama otpada.

U usporedbi s osnovnim scenarijem ciljane promjene omogućuju djelotvorne i dosljedne odgovore kako bi se postigli posebni ciljevi, prije svega smanjenje administrativnog opterećenja i podizanje pošiljaka otpada za obradu na višu razinu u hijerarhiji otpada. Međutim, samo predviđenim mjerama ne bi se mogle ostvariti najveće moguće koristi, ponajprije zbog manje učinkovitosti i manje unutarnje usklađenosti. U usporedbi sa strukturnim promjenama (treća opcija), ovom se opcijom poteškoće povezane s izvozom otpada (drugi cilj) uklanjaju samo djelomično. Mjere su usmjerene samo na određena problematična područja i njima se, na primjer, utvrđuju kriteriji za razlikovanje rabljene robe i otpada (2.b) ili određuju obveze za izvoznike (2.a). Najveće koristi u okviru ove opcije utvrđene su za mjere od 3.a do 3.d i mjeru 3.f, koje su namijenjene rješavanju problema nezakonitih pošiljaka otpada unutar EU-a, iz EU-a i prema EU-u (treći cilj).

U okviru treće opcije politike (strukturne promjene) mjere 1.d, 1.e i 1.f izravno su usmjerene na otklanjanje zabrinutosti dionika zbog troškova povezanih s kašnjenjem pošiljaka unutar EU-a i znatno bi smanjile administrativno opterećenje za javna tijela i gospodarske subjekte (prvi cilj). Uvođenjem mjera 2.c, 2.d i 2.e uspostavio bi se postupovni okvir na razini EU-a kako bi se zajamčilo da se otpadom koji se izvozi iz EU-a gospodari na način prihvatljiv za okoliš. To se smatra proporcionalnim i sustavnim odgovorom na drugi cilj. Određene promjene ne bi bile dostatne i dovoljno usklađene za postizanje potrebnog učinka na razini država članica. To se posebno odnosi na predložene mjere 3.e i 3.g za bolje rješavanje problema nezakonitih pošiljaka otpada (treći cilj).

Procjena učinka pokazala je da se mjerama poduzetima u okviru druge i treće opcije ne bi postigli svi ciljevi preispitivanja na najdjelotvorniji, najučinkovitiji i najproporcionalniji način. U usporedbi s tim opcijama, četvrta opcija politike objedinjuje mjere koje bi mogle dovesti do delekosežnih promjena i donijela bi veću djelotvornost na učinkovit i proporcionalan način.

Prednost se daje četvrtoj opciji. Kombinacijom odabranih ciljanih i strukturnih promjena ostvario bi se uravnotežen pristup s obzirom na djelotvornost (postizanje ciljeva) i učinkovitost (troškovna učinkovitost). Nastoji se osigurati da se ovom Uredbom olakša otprema pošiljaka unutar EU-a u skladu s ciljevima kružnoga gospodarstva, podupre cilj EU-a da se poteškoće s otpadom prestanu prenositi u treće zemlje i pridonese boljem rješavanju problema nezakonitih pošiljaka otpada bez rizika od prekomjernih troškova ili poremećaja. Ujedno se odgovara na i. potrebu za novim, djelotvornim mjerama za postizanje triju ciljeva i ii. važnost koja se pridaje njihovoj provedbi, a da se pritom ne stvaraju prekomjerno opterećenje ili neželjeni učinci.

Četvrta opcija ujedno je proporcionalna ciljevima koji se žele postići u okviru ovog preispitivanja.

·Kad je riječ o prvom cilju, povezanom s pošiljkama otpada unutar EU-a, sve mjere u okviru četvrte opcije potrebne su za bolju integraciju unutarnjeg tržišta EU-a za otpad i usmjeravanje tih pošiljaka prema recikliranju. Njima će se ostvariti važne promjene u postupcima koji se trenutačno primjenjuju na pošiljke, što će utjecati na gospodarske subjekte i na javne uprave. Mjere će im donijeti znatnu korist smanjenjem administrativnog opterećenja, smanjenjem kašnjenja i učinkovitijom obradom informacija. Pridonijet će i prelasku na kružno gospodarstvo u EU-u, a time i zaštiti okoliša. Te će koristi uvelike nadmašiti troškove uvođenja novih mjera, posebno sustava elektroničke razmjene podataka (mjera 1.d). Obveza digitalizacije postupka obavješćivanja o pošiljkama otpada unutar EU-a u okviru sustava elektroničke razmjene podataka stupit će na snagu tek 24 mjeseca nakon stupanja na snagu revidirane Uredbe o pošiljkama otpada, a pripremni rad s državama članicama i dionicima već je u tijeku kako bi sve bilo spremno za taj novi sustav.

·Kad je riječ o drugom cilju, četvrtom opcijom ostvarit će se važne promjene u pristupima EU-a i regulatornom okviru koji se primjenjuje na izvoz otpada iz EU-a. To je potrebno jer se postojećom Uredbom o pošiljkama otpada nije uspjelo postići da se otpadom koji se izvozi iz EU-a, posebno u zemlje u razvoju, gospodari na način koji je prihvatljiv za okoliš. Važna je značajka četvrte opcije da će se od gospodarskih subjekata i javnih tijela zahtijevati da poduzmu konkretne mjere kako bi provjerili obrađuje li se otpad koji se izvozi iz EU-a na održiv način u državama odredišta. Time će se osigurati da se jamstva za održivu obradu otpada u državama odredišta pružaju na razini države (mjere 2.c i 2.e) i na razini postrojenja (mjera 2.a). Te bi mjere trebale donijeti važne koristi za okoliš, a imat će i gospodarske učinke. Nekim bi subjektima, posebno onima koji otpad prerađuju u sekundarne materijale u EU-u, to moglo značiti veće količine sirovina dostupnih po nižoj cijeni, što bi općenito imalo pozitivan učinak. Učinak na subjekte koji otpremaju otpad iz EU-a ovisit će o tome jesu li dostupni dokazi za to da se izvezeni otpad u odredišnim državama obrađuje na način prihvatljiv za okoliš. Stoga je vjerojatno da bi izvoz u neke države mogao postati teži, što bi negativno utjecalo na poduzeća koja izvoze otpad u te države. No troškovi koji proizlaze iz te situacije ograničeni su i ukupne koristi tih mjera za okoliš daleko su veće. Naposljetku, važno je napomenuti i da se proporcionalnost osigurava sljedećim aspektima mjera u okviru četvrte opcije:

–primjenjivao bi se različit sustav među državama odredišta, uz veći nadzor nad državama u kojima se postupci gospodarenja otpadom smatraju manje održivima od postupaka u EU-u (države koje nisu članice OECD-a),

–uspostavio bi se mehanizam, ali ne i opća zabrana, u okviru kojeg države uvoza imaju mogućnost uvoza otpada iz EU-a ako dokažu da s otpadom mogu postupati na održiv način, i

–mjere bi stupile na snagu tek tri godine nakon stupanja na snagu izmjena Uredbe, ostavljajući svim uključenim stranama prijelazno razdoblje kako bi se pripremile za nova pravila.

·Kad je riječ o trećem cilju, četvrtom opcijom predviđa se niz mjera za poboljšanje provedbe Uredbe o pošiljkama otpada. One su potrebne kako bi se povećali kapaciteti država članica i Komisije za smanjenje nezakonitih pošiljaka otpada. Te mjere ne uključuju potpuno nove zadaće ili dodatne povezane troškove za subjekte i države članice. Djelotvorniji sustav provedbe pridonio bi sprečavanju ili smanjenju količine nezakonitih pošiljaka te bi se ostvarile znatne uštede troškova čišćenja i povrata, kao i neizravne uštede za države članice kroz koje se otpad provozi. Bolja provedba trebala bi dovesti i do manjih poreznih gubitaka. Nadalje, osim predloženih mjera, Komisija će primijeniti niz alata kako bi nastavila podupirati nastojanja država članica da bolje provode i izvršavaju Uredbu o pošiljkama otpada. Na razini EU-a već su poduzete brojne inicijative za suzbijanje nezakonite trgovine otpadom, što je jedan od prioriteta opće politike EU-a u području organiziranog kriminala. EU pruža i financijsku potporu operativnim projektima usmjerenima na nezakonitu trgovinu otpadom. Osim toga, Komisija pomaže državama članicama u tom području u okviru Foruma za usklađivanje s propisima o okolišu i upravljanje okolišem, programa TAIEX-EIR PEER 2 PEER i Paketa za osposobljavanje u području zakonodavstva EU-a o okolišu.

Na slici 1 prikazan je dijagram opcije kojoj se daje prednost i mjera koje sadržava. Detaljniji opis načina na koji se opcijom kojoj se daje prednost postižu ciljevi preispitivanja Uredbe o pošiljkama otpada naveden je u Prilogu 14. izvješću o procjeni učinka.

Kad je riječ o ukupnom gospodarskom učinku, ovom opcijom kojoj se daje prednost trebale bi se ostvariti znatne uštede za subjekte koji otpremaju pošiljke otpada i tijela koja se bave postupcima odobravanja i praćenja tih pošiljaka, posebno zahvaljujući uspostavi sustava elektroničke razmjene podataka. Očekuje se da će se time uštedjeti 1,4 milijuna EUR godišnje. U okviru drugih mjera za modernizaciju i pojednostavnjenje Uredbe o pošiljkama otpada ostvarit će se dodatne uštede. Mjere povezane s izvozom otpada donijet će i druge važne gospodarske učinke, odnosno ukupnu dobit za gospodarstvo EU-a koja bi na temelju podataka iz 2019. iznosila 200–500 milijuna EUR godišnje, ovisno o količini otpada zadržanog u EU-u. Učinci tih mjera na gospodarske subjekte sa sjedištem u EU-u znatno će se razlikovati ovisno o njihovu položaju u lancu vrijednosti i vrstama otpada o kojima je riječ. Neki od subjekata koji su uključeni u izvoz tog otpada vjerojatno će se suočiti s povećanjem troškova izvoza takvog otpada ili će se usmjeriti na druge kupce u EU-u, gdje bi mogli dobiti niže cijene za svoj otpad. Poduzeća koja izvoze otpad morala bi uspostaviti (ili kupiti) sustave revizije kako bi provjerila gospodare li postrojenja u trećim zemljama otpadom na održiv način. To bi donijelo nove, ali umjerene troškove. S druge strane, gospodarski subjekti koji recikliraju ili prerađuju otpad u EU-u imali bi veću količinu otpada koji bi mogli upotrebljavati kao sirovinu i koji bi trebali moći kupiti po nižoj cijeni u usporedbi s osnovnom vrijednošću. Mjere koje se odnose na nezakonite pošiljke trebale bi koristiti pravnim subjektima jer će pridonijeti suzbijanju nezakonitih aktivnosti. One su u izravnoj konkurenciji s poslovanjem legalnih subjekata. Učinak bi bio pozitivan za poduzeća u trećim zemljama koja prevoze i prerađuju otpad uvezen iz EU-a na način koji je prihvatljiv za okoliš jer bi se revizijom učvrstile njihove aktivnosti i povećala konkurentnost, iako bi mogli nastati i određeni kratkoročni troškovi za poboljšanje njihove infrastrukture i standarda. Učinak bi bio negativan za poduzeća koja ne mogu ispuniti kriterije za gospodarenje otpadom na način prihvatljiv za okoliš utvrđene u sustavima revizije jer bi ta poduzeća izgubila kupce iz EU-a.

MSP-ovi će imati znatne koristi od mjera osmišljenih kako bi se olakšala otprema pošiljaka otpada unutar EU-a. Prepreke i opterećenja povezani s nedostacima postojećih postupaka razmjerno su veće opterećenje za njih nego za veća poduzeća. Mjere za izvoz otpada utjecat će na MSP-ove uključene u poslovne aktivnosti povezane s izvozom. Oni će snositi nove troškove za provedbu revizija u postrojenjima u koja otpremaju svoj otpad. Međutim, ti su troškovi i dalje ograničeni i mogli bi se podijeliti s drugim MSP-ovima, posebno u okviru organizacija za kontrolu odgovornosti proizvođača. Naposljetku, iz mogućnosti da više otpada ostane u EU-u, zajedno s novim ciljevima i obvezama na temelju prava EU-a kako bi se osiguralo njegovo recikliranje, nastat će prilike za MSP-ove da razviju inovativne projekte i tehnologije za recikliranje otpada čija je obrada posebno složena, kao što su plastični i tekstilni otpad.

Očekuje se da će ova opcija kojoj se daje prednost općenito imati znatan pozitivan učinak na okoliš. Mjere osmišljene kako bi se olakšala otprema pošiljaka otpada za ponovnu uporabu i recikliranje u EU-u dovest će do toga da se veća količina otpada obrađuje u boljim okolišnim uvjetima. To bi značilo i da je u EU-u dostupna veća količina sekundarnih materijala, čime bi se neobrađeni materijali zamijenili kao sirovine u nizu industrija sa sjedištem u EU-u. Predložene mjere koje se odnose na izvoz otpada imale bi pozitivne učinke na okoliš jer bi se njima bolje zajamčilo da se pošiljkama otpada u treće zemlje gospodari na način prihvatljiv za okoliš. To bi moglo dovesti i do toga da se svake godine u EU-u zadrži od 2,4 do 6 milijuna tona otpada, koji bi se obrađivao u skladu sa standardima EU-a i prerađivao u sekundarne materijale. Iako se sve te koristi za okoliš ne mogu izraziti novčanom vrijednošću, koristi povezane s boljom obradom preostalog otpada u EU-u i izbjegavanjem otpreme tog otpada u treće zemlje iznosile bi 266–666 milijuna EUR godišnje. Ukupne koristi vjerojatno će biti još veće. S obzirom na to da pridonose poboljšanju ukupne djelotvornosti i učinkovitosti sustava provedbe, mjere koje se odnose na nezakonite pošiljke pridonijele bi sprečavanju i smanjenju ozbiljnih učinaka nezakonitih pošiljaka otpada na okoliš i dovele do ukupne koristi za okoliš.