Tematsko izvješće Instrument ulaganja  
za afričke, karipske 
i pacifičke zemlje: 
ostvaruje li se njime 
dodana vrijednost?HR 2015  BR. 14
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-3141-3 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/519795 QJ-AB-15-015-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-3105-5 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/562628 QJ-AB-15-015-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-3125-3 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/937454 QJ-AB-15-015-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Instrument ulaganja 
za afričke, karipske 
i pacifičke zemlje: 
ostvaruje li se njime 
dodana vrijednost?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2015  BR. 14
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je III. revizijsko vijeće, na čelu s članom Suda Karelom Pinxtenom, koje je specijalizirano 
za rashodovna područja vanjskog djelovanja. Reviziju je predvodio član Suda Klaus -Heiner Lehne, a potporu su mu pruža -
li voditelj njegova ureda Michael Weiss, voditeljica odjela Sabine Hiernaux -Fritsch, voditelj tima Lars Markström te revizori 
Polina Cherneva i Athanasios Tsamis.
Slijeva nadesno:  S. Hiernaux -Fritsch, M. Weiss, K. -H. Lehne, A. Tsamis, 
L. Markström.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i pokrate
I – VII Sažetak
1 – 10 Uvod
1 – 9 Uspostava Instrumenta ulaganja
10 Dodana vrijednost Instrumenta ulaganja
11 – 13 Opseg revizije i revizijski pristup
14 – 37 Opažanja
14 – 27 Operacije Instrumenta ulaganja općenito su usklađene s drugim mjerama EU-a za razvojnu 
suradnju
16 – 18 Traženje i odabir projekata
19 – 27 Mehanizmi financiranja
28 – 37 Instrumentom ulaganja pruža se pristup dugoročnom financiranju i izdaju zajmovi u domaćoj 
valuti te se ostvaruje katalizatorski učinak
29 – 30 Dugoročno financiranje
31 – 33 Financiranje u domaćoj valuti
34 – 37 Katalizatorski učinak
38 – 42 Zaključci i preporuke
 Prilog I.  —  Godišnje i kumulativne odobrene operacije, potpisani ugovori i izvršene isplate za 
Instrument ulaganja za zemlje AKP-a
 Prilog II.  — Detaljan prikaz sredstava po financijskim instrumentima
 Prilog III. — Popis projekata obuhvaćenih provjerom koju je proveo Sud
 Odgovori EIB-a
04
 Pojmovnik i pokrate
AKP : Skupina afričkih, karipskih i pacifičkih zemalja
Delegacija EU -a: EU u svijetu predstavlja 139 delegacija i ureda. Delegacije EU -a dio su Europske komisije te 
zastupaju interese EU -a kao cjeline.
EIB: Europska investicijska banka
ERF -ovi: Europski razvojni fondovi  
Europski razvojni fondovi glavni su instrument kojim se afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama te prekomorskim 
zemljama i područjima pruža pomoć Europske unije za razvojnu suradnju. Trenutačni okvir kojim su uređeni 
odnosi Europske unije s tim zemljama i teritorijima čini sporazum o partnerstvu potpisan 23. lipnja 2000. godine 
u Cotonouu na razdoblje od 20 godina („Sporazum iz Cotonoua”). Cilj mu je smanjiti i u dogledno vrijeme iskorijeniti 
siromaštvo.
MSP : Mala i srednja poduzeća
PZP : Prekomorske zemlje i područja  
U skladu s člankom 309. Ugovora o funkcioniranju Europske unije zadaća je EIB -a da pridonese razvoju unutarnjeg 
tržišta. Prema Sporazumu iz Cotonoua, EIB također upravlja Instrumentom ulaganja za AKP .
05
 Sažetak
I
Instrument ulaganja za AKP uspostavljen je Spora -
zumom iz Cotonoua te je s djelovanjem započeo 
2003. godine na razdoblje od 20 godina. Cilj je Instru -
menta u svim gospodarskim sektorima podupirati 
ulaganja privatnih subjekata i javnih subjekata kojima 
se upravlja komercijalno. Financiranje koje se njime 
pruža s pomoću raznih financijskih instrumenata seže 
od srednjoročnog do dugoročnog te se njime nastoje 
ostvariti održive gospodarske, društvene i ekološke 
koristi.
II
Instrument ulaganja prima kapital iz 9., 10. i 11. europ -
skog razvojnog fonda i ima oblik obnavljajućeg fonda 
rizičnog kapitala za koji je predviđena financijska odr -
živost. Ukupno mu je dodijeljeno 3 685 milijuna eura. 
Države članice uplaćuju doprinose kapitala izravno 
Europskoj investicijskoj banci (EIB) koja upravlja 
Instrumentom.
III
Revizijom koju smo proveli obuhvaćene su operacije 
potpisane u razdoblju 2011. – 2014. te smo na temelju 
njih procijenili je li Instrumentom ulaganja ostvarena 
dodana vrijednost u pogledu razvojne suradnje EU -a 
s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama (zemlje 
AKP -a). Procijenili smo jesu li operacije Instrumenta 
ulaganja bile usklađene s drugim oblicima razvojne 
pomoći koju EU pruža zemljama AKP -a te proveli 
evaluaciju mjere u kojoj je Instrument bio uspješan 
u pružanju pristupa dugoročnom financiranju i izdava -
nju zajmova u domaćim valutama. Konačno, procijenili 
smo je li operacijama Instrumenta postignut kataliza -
torski učinak.IV
Zaključili smo da se Instrumentom ulaganja ostvaruje 
dodana vrijednost razvojne suradnje EU -a sa zemljama 
AKP- a
V
Operacije Instrumenta ulaganja općenito su uskla -
đene s razvojnom suradnjom EU -a sa zemljama AKP -a. 
Pokrenuti su projekti u okviru financijske omotnice za 
društveno odgovorno financiranje. Ugovorna obveza 
obavještavanja krajnjih korisnika o tome da financira -
nje potječe iz EIB -a/Instrumenta ulaganja ne poštuje 
se u svim slučajevima, a tehnička pomoć nije uvijek 
usmjerena na mala i srednja poduzeća.
VI
Instrumentom ulaganja izdaju se dugoročni zajmovi 
i pruža financiranje u domaćoj valuti. Osim toga, njime 
je postignut katalizatorski učinak.
VII
Na kraju ovog izvješća iznosimo dvije preporuke 
s ciljem povećanja dodane vrijednosti koja se ostva -
ruje Instrumentom ulaganja.
06
 Uvod
Uspostava Instrumenta 
ulaganja
01 
Instrument ulaganja osnovan je 
Sporazumom iz Cotonoua1 i Odlukom 
o prekomorskom pridruživanju2 te 
je s djelovanjem započeo 2003. na 
razdoblje od 20 godina. Njegov je cilj 
podupirati ulaganja privatnih subjeka -
ta i javnih subjekata kojima se upravlja 
komercijalno u svim gospodarskim 
sektorima (usluge, energija, teleko -
munikacije, promet i sl.). Financiranje 
koje se njime pruža s pomoću raznih 
financijskih instrumenata seže od sred -
njoročnog do dugoročnog te se njime 
nastoje ostvariti održive gospodarske, 
društvene i ekološke koristi.02 
Europska investicijska banka (EIB) na -
dopunjava financijska sredstva Instru -
menta vlastitim sredstvima. Na slici 1.  
u nastavku daje se pregled glavnih 
sastavnih dijelova financiranja koje se 
pruža Instrumentom ulaganja i vlasti -
tim sredstvima EIB -a u afričkim, karip -
skim i pacifičkim zemljama (AKP) i u 
prekomorskim zemljama i područjima.
10048,53 7503 637
EIB Vlastita sredstva EIB-aInstrument ulaganja za PZP ERF (9., 10. i 11.)
Odluka o prekomorskom 
pridruživanjuEIB Vlastita sredstva EIB-aInstrument ulaganja za AKP
Sporazum iz Cotonoua
PZPProračun 
(u milijunima eura)Izvori
ﬁnanciranjaSredstva kojima
upravlja EIBSporazumi EU-a
o suradnji
AKPERF (9., 10. i 11.)1 Sporazum o partnerstvu 
između AKP -a i EZ -a 
(Sporazum iz Cotonoua) 
(SL L 317, 15.12.2000., str. 3.).
2 Odluka Vijeća 2001/822/EZ od 
27. studenoga 2001. 
o pridruživanju prekomorskih 
zemalja i područja Europskoj 
zajednici (SL L 314, 30.11.2001., 
str. 1.).Slika 1.Pregled financiranja koje se pruža Instrumentom ulaganja i vlastitim sredstvima 
EIB-a u zemljama AKP -a i prekomorskim zemljama i područjima
Izvor:  Sud na temelju podataka EIB -a.
07 Uvod
03 
Države članice uplaćuju doprinose za 
Instrument ulaganja izravno EIB -u. Ta 
se sredstva dodjeljuju u okviru 9., 10. i 
11. europskog razvojnog fonda (ERF). 
EIB upravlja Instrumentom ulaganja 
u ime EU -a i EU snosi rizik za instru -
ment3 te, kao i ERF -ovi, nije obuhvaćen 
okvirom općeg proračuna EU -a. Instru -
ment ulaganja nije obuhvaćen opse -
gom revizije koju Sud provodi u svrhu 
davanja godišnje izjave o jamstvu te 
se na njega ne primjenjuje razrješnica 
koju daje Europski parlament4.
04 
Instrument ulaganja ima oblik obnov -
ljivog fonda, odnosno za financiranje 
svog daljnjeg poslovanja koristi se vla -
stitim prihodima i otplatama s ciljem 
postizanja financijske održivosti. In -
strumentu je u okviru 9., 10. i 11. ERF -a 
dodijeljen proračun u ukupnom iznosu 
od 3 685,5 milijuna eura. Države člani -
ce uplatile su do kraja 2014. iznos od 
2 057 milijuna eura. Više pojedinosti 
o portfelju Instrumenta ulaganja u ze -
mljama AKP -a nalazi se u  prilogu I.05 
Financijska sredstva Instrumenta 
ulaganja nadopunjena su u okviru 
11. ERF -a „financijskom omotnicom za 
društveno odgovorno financiranje” 
u iznosu od 500 milijuna eura za potre -
be namjenskog financiranja operacija 
s većim razvojnim učinkom.
06 
U računovodstvenoj dokumentaciji 
EIB-a Instrument ulaganja prikazan 
je kao izvanbilančna stavka. Do kraja 
2014. godine, portfelj Instrumenta ula -
ganja povećao se s 2,8  milijardi  eura, 
koliko je iznosio na kraju 2010., na 
4,5 milijardi  eura. Prihodi za to raz -
doblje prikazani su u  okviru 1.
07 
U Sporazumu iz Cotonoua navodi se 
da Instrument ulaganja mora poslo -
vati u skladu s tržišnim uvjetima bez 
narušavanja lokalnih tržišta ili pre -
raspodjele privatnih izvora kapitala. 
Instrumentom se istodobno nastoji 
postići katalizatorski učinak potica -
njem mobilizacije dugoročnih lokalnih 
sredstava i privlačenjem privatnih 
ulagača i zajmodavaca5.3 Članak 51. Uredbe Vijeća (EU) 
2015/323 od 2. ožujka 2015. 
o financijskoj uredbi koja se 
primjenjuje na 11. europski 
razvojni fond (Financijska 
uredba) (SL L 58, 3.3.2015., 
str. 17.).
4 Bez obzira na to, Parlament je 
iznio nekoliko preporuka 
u pogledu Instrumenta 
ulaganja u svojoj rezoluciji od 
29. travnja 2015.: „Razrješnica 
za 2013.: opći proračun 
EU-a – 8., 9. i 10. europski 
razvojni fond”, P8_
TA-PROV(2015)0120, 
odlomci 53. – 63.
5 Za pojedinosti vidjeti članak 3. 
stavak 1. točke (a) i (b) 
Dodatka II. Sporazumu iz 
Cotonoua.Okvir 1.Portfelj Instrumenta ulaganja i prihodi po godinama u razdoblju 2011. – 2014. 
(u milijunima eura)
2011. 2012. 2013. 2014.
Potpisani ugovori (kumulativno) 3 009,1 3 364,1 3 835,6 4 488,2
Ukupni prihodi za godinu 78,4 45,7 10,3 31,2
Izvor:  EIB.
08 Uvod
08 
Kad je riječ o uvjetima financiranja, 
glavnu razliku između financijskih 
sredstava Instrumenta ulaganja i zaj -
mova od vlastitih sredstava EIB -a čini 
razina kreditnog rizika. Vlastita sred -
stva EIB -a ograničena su na zajmove 
koji su osigurani čvrstim jamstvima 
i drugim sigurnosnim mehanizmima, 
dok financijska sredstva Instrumenta 
ulaganja mogu podnijeti veću razinu 
rizika. Zajmovi iz vlastitih sredstava 
EIB-a upotrebljavaju se u prvom redu 
za projekte u javnom sektoru.
09 
Instrumentom ulaganja uglavnom se 
pružaju kreditne linije financijskim 
posrednicima, rizični kapital kroz 
ulaganja u vlasnički kapital te finan -
ciranje infrastrukturnih projekata 
(vidjeti  prilog II. )Dodana vrijednost 
Instrumenta ulaganja
10 
EIB posebno naglašava tri načina na 
koja se Instrumentom ulaganja može 
ostvariti dodana vrijednost6:
(a) pružanjem pristupa dugoročnom 
financiranju za korisnike u zemlja -
ma AKP -a;
(b) pružanjem financiranja u domaćoj 
valuti;
(c) povećavanjem vjerodostojnosti 
korisnika i mobiliziranjem drugih 
financijskih sredstava kako bi se 
postigao katalizatorski učinak.6 Godišnje izvješće 
o aktivnostima EIB -a 
u afričkim, karipskim 
i pacifičkim zemljama te 
u prekomorskim područjima 
za 2014., str. 17. ( http://www.
eib.org/infocentre/
publications/all/investment-
facility-annual-report-2014.
htm?lang=en ).
09
 Opseg revizije 
i revizijski pristup
11 
Procijenili smo je li Instrumentom 
ulaganja ostvarena dodana vrijednost 
u pogledu razvojne suradnje EU -a sa 
zemljama AKP -a. Pri procjeni smo na -
glasak stavili na sljedeća dva pitanja:
(a) Jesu li operacije Instrumenta ula -
ganja usklađene s drugim mjerama 
EU-a za razvojnu suradnju koje su 
namijenjene zemljama AKP -a?
(b) Pruža li se Instrumentom ulaganja 
pristup dugoročnom financiranju, 
izdaju li se zajmovi u domaćoj 
valuti i ostvaruje li se katalizatorski 
učinak?
12 
Ova revizija bila je kratka i usredoto -
čena – prva revizija koju je Sud proveo 
u ovom području, a provedena je 
u razdoblju od siječnja do svibnja 2015. 
Njome su obuhvaćene operacije In -
strumenta ulaganja u zemljama AKP -a 
koje su potpisane/odobrene između 
2011. i 2014. godine. Operacije koje 
su financirane vlastitim sredstvima 
EIB-a nisu obuhvaćene s obzirom na to 
da one nisu u nadležnosti Suda. Nije 
obuhvaćeno ni financiranje pruženo 
prekomorskim zemljama i područjima 
jer se radilo o vrlo malim iznosima. 
Revizijom nije obuhvaćena procjena 
rezultata i ishoda te se stoga ne iznose 
zaključci o djelotvornosti Instrumenta 
ulaganja za AKP .13 
Naš revizijski rad sastojao se od ana -
litičke provjere, razgovora s osobljem 
EIB-a i Komisije te detaljnog ispitivanja 
uzorka operacija. Obavljen je jedan re -
vizijski posjet Keniji i Ugandi. Uzorkom 
je obuhvaćen niz financijskih instrume -
nata i sektora te se sastojao od 20 ope -
racija kojima su dodijeljena financijska 
sredstva iz Instrumenta ulaganja za 
AKP (vidjeti prilog III. ). Uzorkom je 
obuhvaćeno 35 % svih ugovora u vezi 
s Instrumentom ulaganja koji su sklo -
pljeni sa zemljama AKP -a u razdoblju 
2011. – 2014.
10
 Opažanja
Operacije Instrumenta 
ulaganja općenito su 
usklađene s drugim 
mjerama EU -a za razvojnu 
suradnju
14 
Ispitali smo jesu li operacije Instru -
menta ulaganja usklađene s drugim 
mjerama EU -a za razvojnu suradnju 
koje su namijenjene zemljama AKP -a. 
U tu smo svrhu ispitali postupke odabi -
ra i mehanizme financiranja. Smatramo 
da je 20 operacija koje smo provjerili 
bilo usklađeno s razvojnom politikom 
EU-a kako je okvirno opisana u Spora -
zumu iz Cotonoua.
15 
Zahvaljujući financijskoj omotnici za 
društveno odgovorno financiranje, 
Instrumentom ulaganja može se pružiti 
potpora projektima većeg rizika te 
istodobno zajamčiti veći razvojni uči -
nak. Ta financijska omotnica ima velik 
potencijal za dodatno povećanje uskla -
đenosti s drugim mjerama EU -a za 
razvojnu suradnju jer se njome stavlja 
naglasak na projekte kojima se ostva -
ruje snažan razvojni učinak, vodeći pri 
tome računa o općem cilju iskorjenji -
vanja siromaštva. Na temelju odluke 
o uporabi financijskih instrumenata iz 
travnja 2014. do kraja te godine odo -
brena su dva projekta.Traženje i odabir projekata
16 
EIB iz svog sjedišta u Luxembourgu 
koordinira traženje i odabir proje -
kata. U tu svrhu surađuje sa svojim 
predstavnicima u zemljama AKP -a te 
se savjetuje s delegacijama EU -a koje 
se tamo nalaze. Nedavnom odlukom 
u području predmetne politike da se 
angažman EIB -a u zemljama AKP -a 
poveća, a lokalni uredi EIB -a smjeste 
u zgrade delegacija EU -a, trebalo bi 
se dodatno doprinijeti boljoj suradnji 
EIB-a i Komisije.
17 
EIB priprema prijedloge za financira -
nje kojima se obuhvaća opis projekta 
i njegova usklađenost s relevantnom 
strategijom EU -a za potporu određenoj 
zemlji ili regiji. Kad se određeni prijed -
log za financiranje predstavi odboru 
Instrumenta ulaganja7, od Komisije se 
traži da iznese mišljenje o usklađenosti 
prijedloga s razvojnom politikom EU -a. 
Nakon što odbor instrumenta ulaga -
nja prihvati prijedlog, on se dostavlja 
upravnom vijeću EIB -a koje donosi 
konačnu odluku o financiranju.
18 
Komisija je izrazila pozitivno mišljenje 
za svih 20 operacija koje smo provjerili. 
U slučajevima u kojima je Komisija izni -
jela određene primjedbe, o njima se 
raspravljalo na relevantnom sastanku 
odbora Instrumenta ulaganja.7 Odbor Instrumenta ulaganja 
(odnosno odbor Investicijskog 
instrumenta) uspostavljen je 
člankom 13. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 617/2007 od 
14. svibnja 2007. o provedbi 
10. Europskog razvojnog 
fonda prema Sporazumu 
o partnerstvu između AKP -a 
i EZ-a (SL L 152, 13.6.2007., 
str. 1.). Odbor čine predstavnici 
država članica i Komisija, koja 
nema pravo glasa.
11 Opažanja
Mehanizmi financiranja
Kreditne linije
19 
Kreditne linije financijskim posredni -
cima glavno su sredstvo kojim Instru -
ment ulaganja pruža potporu u pogle -
du financijskih potreba malih i srednjih 
poduzeća u zemljama AKP -a. Daljnjim 
pozajmljivanjem sredstava malim 
i srednjim poduzećima preko financij -
skih posrednika otvara se mogućnost 
da se na isplativ način uključi mnogo 
veći broj malih i srednjih poduzeća 
nego što bi bilo moguće izravnim po -
zajmljivanjem od EIB -a. Suradnjom s fi -
nancijskim posrednicima Instrument 
ulaganja dobiva pristup informacijama 
o ključnim gospodarskim razvojnim 
promjenama u privatnom sektoru.
20 
EIB surađuje s financijskim posred -
nicima koje odabire nakon pažljive 
dubinske analize (engl.  due dilligence 
checks ) njihove dotadašnje uspješnosti, 
buduće strategije i usmjerenosti na iz -
davanje zajmova velikom broju različi -
tih malih i srednjih poduzeća. Uporaba 
financijskih posrednika u radu Instru -
menta ulaganja donosi dvostruku 
korist: posrednici zahvaljujući Instru -
mentu raspolažu sigurnim dugoročnim 
financiranjem čime se razvija lokalni 
financijski sektor, a Instrument potiče 
da se preko posrednika pozajmljuju 
sredstva malim i srednjim poduzećima.21 
EIB je u okviru svojih provjera prihvat -
ljivosti u pogledu pravilne uporabe 
kreditnih linija uveo „postupak dodje -
le” u kojem prije nego što isplati kre -
ditnu liniju određenom financijskom 
posredniku prvo mora odobriti krajnje 
korisnike8. Financijski posrednik u okvi -
ru tog postupka također mora navesti 
EIB/Instrument ulaganja kao izvor 
sredstava u svim ugovorima o zajmu 
na temelju daljnjeg pozajmljivanja koje 
zaključi s korisnicima te izvješćivati EIB 
o uporabi kreditne linije.
22 
Postupak dodjele koristan je u provjeri 
prihvatljivosti krajnjih korisnika te ga 
ne upotrebljava velik broj drugih insti -
tucija za financiranje razvoja. Utvrdili 
smo da se postupak dodjele primjenji -
vao na predviđeni način u projektima 
iz uzorka za Ugandu, dok u uzorku za 
Keniju nije ispunjena obveza navođe -
nja EIB -a/Instrumenta ulaganja kao 
izvora sredstava (vidjeti okvir 2. ).8 „Postupak dodjele” ne 
primjenjuje se na 
mikrofinanciranje za koje 
financijski posrednici EIB -u 
dostavljaju opći plan 
raspodjele sredstava.
Način na koji financijski posrednici upotrebljavaju financijska sredstva iz 
Instrumenta ulaganja
Nijedna od triju posjećenih banaka u Keniji u svojim ugovorima o zajmu na temelju daljnjeg pozajmljivanja 
koje je zaključila s malim i srednjim poduzećima nije navela da sredstva potječu iz Instrumenta ulaganja. 
Financijski posrednici u tom pogledu nisu ispunili svoje ugovorne obveze te krajnji korisnici nisu obaviješteni 
o tome da njihova financijska sredstva potječu iz Instrumenta ulaganja.Okvir 2.
12 Opažanja
23 
Mnoge kreditne linije financijskim po -
srednicima nadopunjavaju se različitim 
oblicima tehničke pomoći9. Iako je bilo 
predviđeno da krajnji korisnici pri -
me i tehničku pomoć u obliku izrade 
projekata i osposobljavanja u području 
upravljanja, kad je riječ o kreditnim 
linijama obuhvaćenima revizijom utvr -
dili smo da financijski posrednici nisu 
obavijestili mala i srednja poduzeća 
o mogućnosti primanja takve tehničke 
pomoći.
Ulaganja u vlasnički kapital
24 
Sporazumom iz Cotonoua predviđa se 
pružanje rizičnog kapitala u obliku su -
djelovanja u vlasničkom kapitalu koje 
se obično odnosi na manjinske udjele 
koji nisu kontrolni10. Sudjelovanjem 
u vlasničkom kapitalu malim i srednjim 
poduzetnicima pruža se kapital za 
rast kako bi se potaknulo financijsko 
uključivanje, otvaranje radnih mjesta 
i poduzetništvo. Izloženost EIB -a u slu -
čaju ulaganja u vlasnički kapital ogra -
ničena je na 20 % kapitala. Instrument 
ulaganja imao je na kraju 2014. udio 
u vlasničkom kapitalu u visini od 13 % 
ukupnog kapitala.25 
Instrument vrši ulaganja u vlasnički 
kapital izravno, tj. kupnjom dionica 
određenog poduzeća, ili neizravno, 
preko privatnog dioničkog fonda 
(vidjeti primjer u  okviru 3. ). U slučaju 
ulaganja u vlasnički kapital potrebno je 
aktivnije upravljanje EIB -a nego kad je 
riječ o zajmovima. EIB obično ima svog 
predstavnika u savjetodavnim odbo -
rima za fondove i zahvaljujući tome 
može jamčiti dosljednost s odabranim 
strategijama i usklađenost s razvojnom 
politikom EU -a. Privatnim dioničkim 
fondovima također se nastoje ostvariti 
ciljevi u području društvenog učinka 
(vidjeti primjer u  okviru 8. – Fond za 
mikrofinanciranje ).
Primjer ulaganja preko privatnog dioničkog fonda
Dogovoreno je da će se iz Instrumenta ulaganja uložiti iznos od 10 milijuna eura u jedan privatni dionički fond 
koji je uspostavljen radi ulaganja u srednja poduzeća u istočnoafričkim zemljama. EIB ima svog predstavni -
ka u savjetodavnom odboru za fond. Strategija ulaganja bila je steći strateške manjinske udjele u srednjim 
poduzećima koja imaju velike izglede za rast. Cilj je vršiti ulaganja čije je razdoblje držanja od 4 do 6 godina 
u najviše 14 različitih poduzeća. Prednost se daje potrošačkoj robi, maloprodaji, financijskim uslugama, teleko -
munikacijama i proizvodnji.
Fond je u okviru svog prvog ulaganja sudjelovao u otkupu vodećeg proizvođača proizvoda za osobnu njegu 
u Tanzaniji. Otkup je proveden u konzorciju s jednom velikom međunarodnom bankom i jednim društvom 
rizičnog kapitala.Okvir 3.9 Na primjer procjenama rizika, 
dubinskom analizom, 
osposobljavanjem u području 
upravljanja ili izradom 
projekata.
10 Članak 2. Dodatka II. 
Sporazumu iz Cotonoua.
13 Opažanja
Izravno ulaganje 
u infrastrukturne projekte
26 
U mnogim zemljama AKP -a postoji oz -
biljan nedostatak osnovne infrastruk -
ture. Instrumentom ulaganja podupiru 
se infrastrukturni projekti u područ -
jima opskrbe električnom energijom 
i njezine proizvodnje, telekomunika -
cija, vodoopskrbe i kanalizacije kao 
i prometa, zdravstva i obrazovanja. 
Poseban se naglasak stavlja na obnov -
ljivu energiju i projekte za borbu protiv 
klimatskih promjena. Infrastrukturnim 
projektima moguće je ostvariti održivi 
rast, otvoriti radna mjesta i poboljšati 
regionalnu integraciju.
27 
Utvrdili smo da su svi infrastrukturni 
projekti obuhvaćeni revizijom usklađe -
ni s drugim mjerama EU -a za razvojnu 
suradnju (vidjeti primjer u  okviru 4. ).Instrumentom ulaganja 
pruža se pristup 
dugoročnom financiranju 
i izdaju zajmovi 
u domaćoj valuti te se 
ostvaruje katalizatorski 
učinak
28 
Ispitali smo je li Instrumentom ula -
ganja ostvarena očekivana dodana 
vrijednost. Stanje na tržištu u među -
vremenu se promijenilo, no u prvim 
godinama djelovanja Instrumenta 
ulaganja EIB je bio jedan od rijetkih 
sudionika na tržištu koji nudi dugoroč -
no financiranje u privatnom sektoru 
u lokalnim valutama. Instrument je 
imao i katalizatorski učinak na način da 
su njime privučena dodatna financijska 
sredstva.
Primjer infrastrukturnog projekta
Iz Instrumenta ulaganja izdvojeno je 30 milijuna eura za plinsku elektranu u Kribiju, termoelektranu na 
prirodni plin snage 216 MW u Kamerunu. Ova je elektrana, za koju su ukupni troškovi projekta iznosili 253 mi -
lijuna eura, prva takve vrste u toj zemlji te će se zahvaljujući njoj električnom energijom opskrbiti više od 
160 000 kućanstava, lokalnih industrijskih postrojenja i malih poduzeća. Cilj je projekta zadovoljiti sve veću 
potražnju za električnom energijom u toj zemlji te ostvariti koristi u pogledu trgovine, otvaranja radnih mjesta 
i gospodarskog rasta.Okvir 4.
14 Opažanja
Dugoročno financiranje
29 
Održivost ulaganja u pravilu je u svim 
sektorima veća ako ta ulaganja obu -
hvaćaju dugoročno financiranje. Pruža -
nje dugoročnog financiranja u obliku 
kreditnih linija financijskim posrednici -
ma za banke znači mogućnost dodat -
nih sigurnih financijskih sredstava. 
Time se bankama omogućuje daljnje 
pozajmljivanje financijskih sredstava 
malim i srednjim poduzećima kojima 
su ona potrebna. U uzorku obuhva -
ćenom revizijom zajmovi financijskim 
posrednicima u prosjeku su trajali 
devet godina.30 
Dugoročno financiranje ne pruža samo 
EIB, već i većina drugih institucija za 
financiranje razvoja. Međutim, Instru -
ment ulaganja posljednjih je nekoliko 
godina u velikoj mjeri povećao pozaj -
mljivanje za kreditne linije. Kreditne 
linije činile su na kraju 2014. godine 
28 % portfelja Instrumenta ulaganja 
u usporedbi s 14 % na kraju 2010. U po -
većanju tog udjela odražava se stalna 
važnost dugoročnog financiranja koje 
se nudi Instrumentom ulaganja (vidjeti 
okvir 5. ).Okvir 5.Kreditne linije Instrumenta ulaganja u razdoblju 
2011. – 2014. (u milijunima eura)
Izvor:  EIB.Zemlja/regija 2011. 2012. 2013. 2014. Ukupno
Bocvana 20,00 20,00
Dominikanska Republika 15,50 1,00 16,50
Gana 8,00 20,00 20,00 48,00
Haiti 8,00 8,00
Kenija 13,50 76,50 50,00 140,00
Malavi 15,00 15,00
Mozambik 5,00 5,00
Nigerija 100,17 120,00 50,00 270,17
Regionalno – Afrika 80,11 80,11
Regionalno – Karibi 50,00 50,00
Regionalno – Istočna Afrika 4,00 60,00 114,00 152,00 330,00
Regionalno – Južna Afrika 25,50 25,50
Regionalno – Zapadna Afrika 10,00 10,00
Ruanda 8,00 8,00
Sejšeli 5,00 5,00
Zambija 25,00 25,00
Ukupno 177,00 241,67 270,00 427,61 1056,28
15 Opažanja
Financiranje u domaćoj valuti
31 
Kad je to izvedivo i prikladno, EIB se 
potiče na to da izdaje zajmove u do -
maćoj valuti kako bi se izbjegao kredit -
ni rizik za krajnjeg korisnika11. U skladu 
s unutarnjom politikom o kreditnom 
riziku u EIB -u, zajmovi u domaćoj valuti 
ograničeni su na 20 % ukupnih sredsta -
va koja su dodijeljena Instrumentu ula -
ganja. Tijekom razdoblja 2011. – 2014. 
stopa financiranja u domaćoj valuti 
bila je veća nego u bilo kojem prethod -
nom razdoblju i u pogledu godišnjeg 
iznosa i u pogledu udjela u ukupnom 
portfelju Instrumenta ulaganja. Iznos 
pozajmljen u domaćoj valuti činio je 
na kraju 2014. godine udio od 18,1 % 
u ukupnim sredstvima koja su dodije -
ljena Instrumentu ulaganja.32 
Izdavanje zajmova u domaćoj valuti 
dragocjeno je sredstvo za povećanje 
razvojnog učinka Instrumenta ulaga -
nja. Riječ je o inicijativi koju je pozdra -
vio velik broj financijskih posrednika 
u zemljama AKP -a (vidjeti primjer 
u okviru 6. ).
33 
I druge institucije za financiranje 
razvoja pružaju financiranje u doma -
ćoj valuti, a neki financijski posrednici 
mogu sami snositi valutni rizik. Među -
tim, postoji velika potražnja za zajmo -
vima u domaćoj valuti, a EIB ima važnu 
ulogu u zadovoljavanju te potražnje.
Mikrofinanciranje na Haitiju
Jednoj instituciji za mikrofinanciranje na Haitiju otvorena je kreditna linija kako bi mogla povećati svoj portfelj 
u kontekstu obnove nakon potresa. Ciljni su korisnici pojedinačni poduzetnici i vrlo mala poduzeća u urbanim 
područjima koji se prije svega bave trgovačkim aktivnostima, obrtništvom i pružanjem usluga. Iznos koji je 
pružen s pomoću Instrumenta ulaganja izdan je u domaćoj valuti, haitskim gourdima, a odgovara iznosu od 
3 milijuna eura. U ovom je slučaju valutni rizik u potpunosti snosio Instrument ulaganja. Tom se inicijativom 
pruža pristup financijskim sredstvima malim lokalnim poduzećima.Okvir 6.
Katalizatorski učinak
34 
U Sporazumu iz Cotonoua navodi se 
da bi operacije Instrumenta ulaganja 
trebale imati katalizatorski učinak na 
način da se njima potakne mobilizacija 
dugoročnih lokalnih resursa te privuku 
privatni ulagači i zajmodavci za projek -
te u državama AKP -a12.35 
Jednostavan način na koji se kataliza -
torski učinak može utvrditi izračun je 
omjera financijske poluge na način da 
se ukupan iznos ulaganja u projekte 
podijeli s ukupnim iznosom iz Instru -
menta ulaganja. Na temelju informa -
cija koje su prikupljene razgovorima 
s financijskim posrednicima i krajnjim 
korisnicima, uzorak od 20 projekata In -
strumenta ulaganja koji je obuhvaćen 
revizijom ima sljedeće omjere financij -
ske poluge (vidjeti okvir 7. ):11 Članak 5. točka (c) Dodatka II. 
Sporazumu iz Cotnoua.
12 Članak 3. stavak 1. točka (b) 
Dodatka II. Sporazumu iz 
Cotonoua.
16 Opažanja
36 
Učinak Instrumenta ulaganja u pru -
žanju financijske poluge za dodatna 
sredstva ponekad je teško procijeniti. 
Mjerenje ovisi o tome smatra li se da se 
Instrument ulaganja „pridružio” (druga 
institucija za financiranje razvoja po -
zvala je EIB na sudjelovanje u projektu) 
ili je bio „pokretač” (EIB je pokrenuo 
projekt).37 
Međutim, katalizatorski učinak smatra 
se širim pojmom koji ne obuhvaća 
samo učinak financijske poluge. Do -
dana vrijednost Instrumenta ulaganja 
proizlazi iz povećanja vjerodostojnosti 
do kojeg je došlo zbog uključenosti 
EIB-a. Veća vjerodostojnost drugim 
zajmodavcima i donatorima daje 
sigurnost te ih potiče na sudjelovanje 
u određenim projektima (vidjeti pri -
mjere u  okviru 8. ).Okvir 7.Omjer financijske poluge
Izvor:  Sud.Financijski instrument Financijska poluga Napomene
Infrastrukturni projekti i izravni zajmovi 4,6Ukupni troškovi projekta podijeljeni sa sredstvima 
izdvojenima iz instrumenta ulaganja
Kreditne linije 3,2Instrumentom se financira do 50 % ukupnih troškova 
projekta
Vlasnički kapital 7,1Ukupna vrijednost fonda rizičnog kapitala podijeljena 
sa sredstvima izdvojenima iz instrumenta ulaganja
Projekti koji imaju snažan katalizatorski učinak
Vjetroelektrana na jezeru Turkana
Instrument ulaganja sudjeluje u financiranju projekta izgradnje vjetroelektrane na jezeru Turkana čija je vri -
jednost 623 milijuna eura, što čini jedno od najvećih pojedinačnih privatnih ulaganja u Keniji, a riječ je o najve -
ćoj vjetroelektrani u supsaharskoj Africi. Financijska sredstva iz Instrumenta ulaganja iznose 150  milijuna  eura. 
U ovom je projektu Instrumentom ulaganja ostvaren snažan katalizatorski učinak: uključenost EIB -a bila je 
ključna u poticanju drugih ulagača na sudjelovanje.
Fond za mikrofinanciranje
Iz Instrumenta ulaganja izdvojeno je 5 milijuna eura za jedan fond za mikrofinanciranje koji je bio usredoto -
čen na institucije za mikrofinanciranje i male proizvođače koji su aktivni u području poštene trgovine u Africi. 
Ukupni prikupljeni kapital iznosio je 22 milijuna eura. Fond su prvotno pokrenule tri nevladine organizacije. 
Bez potpore Instrumenta ulaganja najvjerojatnije ne bi došlo do provedbe tog projekta.Okvir 8.
17
 Zaključci i preporuke
38 
Na temelju revizije koju smo proveli 
zaključujemo da se Instrumentom 
ulaganja ostvaruje dodana vrijednost 
razvojne suradnje EU -a sa zemljama 
AKP -a. Instrument ulaganja usklađen 
je s razvojnom suradnjom EU -a sa 
zemljama AKP -a te se njime pruža pri -
stup dugoročnom financiranju, izdaju 
zajmovi u domaćoj valuti i ostvaruje 
katalizatorski učinak.
39 
Usklađenost Instrumenta ulaganja 
s drugim područjima razvojne su -
radnje EU -a sa zemljama AKP -a do -
datno je povećana nakon što je EIB 
s pomoću financijske omotnice za 
društveno odgovorno financiranje 
počeo provoditi projekte većeg rizika 
(vidjeti odlomak 15.).
40 
U Keniji smo utvrdili da financijski 
posrednici nisu u potpunosti ispunili 
obvezu davanja vidljivosti Instrumen -
tu ulaganja, propustivši u ugovorima 
o zajmu na temelju daljnjeg pozajmlji -
vanja koje su potpisali s malim i sred -
njim poduzećima navesti da je upravo 
on izvor sredstava (vidjeti odlomke 
21. i 22.).1. preporuka  
Sustavno navođenje 
Instrumenta ulaganja 
kao izvora sredstava 
u ugovorima o zajmu 
na temelju daljnjeg 
pozajmljivanja
EIB bi trebao voditi računa o tome 
da financijski posrednici navedu 
Instrument ulaganja kao izvor sred -
stava u ugovorima o zajmu na temelju 
daljnjeg pozajmljivanja kako bi krajnji 
korisnici o tome bili obaviješteni.
41 
Tehnička pomoć kojom se nadopu -
njuju kreditne linije nije bila dovolj -
no usmjerena na krajnje korisnike 
(vidjeti odlomak 23.).
2. preporuka  
Predlaganje uporabe 
tehničke pomoći kao 
nadopune kreditnim 
linijama
Kako bi se povećao razvojni učinak na 
razini malih i srednjih poduzeća, EIB bi 
zajedno s financijskim posrednicima 
trebao voditi računa o tome da krajnji 
korisnici u cijelosti mogu ostvariti kori -
sti tehničke pomoći.
18 Zaključci i preporuke
42 
Instrument ulaganja ima važnu ulogu 
u pružanju pristupa dugoročnom 
financiranju i izdavanju zajmova 
u domaćoj valuti. Osim toga, njime je 
postignut katalizatorski učinak (vidjeti 
odlomke 28. – 37.).
Ovo je izvješće usvojilo III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda g. Karel PINXTEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 22. rujna 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsjednik

19
 Prilozi
Godišnje i kumulativne odobrene operacije, potpisani ugovori i izvršene isplate za 
Instrument ulaganja za zemlje AKP -a
(u milijunima eura )
2003.  – 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. Ukupno
Odobrenja 3396,3 429,6 617 818 443,6 5704,6
Potpisani ugovori 2816,1 193 355 471,5 652,6 4488,2
Isplate 1401,4 305,5 315,1 27 7, 2 290,5 2589,7
Izvor:  EIB.Prilog I.
20 Prilozi Prilog II.Detaljan prikaz sredstava po financijskim instrumentima  
Iznosi ugovoreni u razdoblju 2011. – 2014. 
Ostalo
100 milijuna eura
Vlasnički kapital
136 milijuna euraInfrastrukturni projekti
378 milijuna euraKreditne linije
1 056 milijuna eura
Izvor: EIB.
21 Prilozi Prilog III.Popis projekata obuhvaćenih provjerom koju je proveo Sud (u milijunima eura)
Br. Zemlja Naziv ugovoraIznos ugovoren 
u okviru 
Instrumenta 
ulaganja Ukupna 
vrijednost 
projekta1Godina 
potpisi -
vanjaSektor/
instrument
1 Kamerun Plinska elektrana u Kribiju 29,5 260 2012.Infrastruktura 
(energija)
2 Haiti ACME Haiti – zajam u domaćoj valuti 3,0 6 2011. Kreditna linija
3 Kenija Vjetroelektrana na jezeru Turkana 150,0 623 2014.Infrastruktura 
(energija)
4 KenijaBanka Family Bank, u okviru instrumenta 
PEFF10,0 20 2013. Kreditna linija
5 Kenija Društvo Housing finance 20,0 50 2012. Kreditna linija
6 KenijaMikrofinancijski instrument za banku 
Family Bank10,0 20 2013. Kreditna linija
7 Kenija Financijska institucija Shelter Afrique 15,0 38 2013. Urbani razvoj
8 Malavi Kreditna linija za Malavi 15,0 30 2013. Kreditna linija
9 Mauricijus Hotel uz zračnu luku na Mauricijusu 8,0 21 2012. Turizam
10 Nigerija Banka Access Bank 50,0 125 2012. Kreditna linija
11 Regionalno – Afrika Fond Adena 12,0 100 2011. Vlasnički kapital
12.a Regionalno – AfrikaUdruga EDFI/ društvo EFP – financijska 
institucija ProparcoDio preuzetih 
obveza za EDFI/EFP 
koje ukupno iznose 
100 milijuna  eura75
2013.Zajam
12.b KenijaEDFI/EFP – nizozemska razvojna banka 
FMO45 Kreditna linija
13 Regionalno – Afrika Fond Catalyst 8,93 125 2011. Vlasnički kapital
14 Regionalno – AfrikaFond za informacijske i komunikacijske 
tehnologije u  sklopu društva Convergence19,25 145 2012. Vlasnički kapital
15 Regionalno – AKP Fond FEFISOL 5,0 22 2011. Vlasnički kapital
16 Regionalno – Afrika Banka PTA 80,0 160 2014. Kreditna linija
17 Tanzanija Banka NMB – financijski instrument PEFF 50,0 107 2013. Kreditna linija
18 Tanzanija Banka NMB – Mikrofinanciranje 20,0 88 2013. Kreditna linija
19 Uganda Banka Crane 28,0 56 2014. Kreditna linija
20 Uganda Banka EADB 25,0 50 2012. Kreditna linija
1 Iznosi za koje su preuzete obveze u vrijeme provedbe revizije.
22 Odgovori  
EIB-a
Sažetak
Europska investicijska banka pozdravlja završno 
izvješće Europskog revizorskog suda na temu „The 
ACP Investment Facility (ACP IF): does it provide 
added value?”. Obavljena revizija omogućila je 
ocjenu svrsishodnosti i značaja reprezentativnog 
uzorka projekata financiranih iz Instrumenta za 
ulaganja, a s obzirom na razvojne ciljeve EU -a koji 
su utvrđeni Sporazumom iz Cotonoua. Svi zaključci 
i preporuke koje je donijelo 3. vijeće s našega su 
gledišta prihvatljivi.
Opažanja
Mehanizmi financiranja
26
Instrumentom za ulaganja zaista se financiraju 
projekti osnovne infrastrukture u strogom smislu 
te riječi (osobito privatni) na području energetike, 
prometa, telekomunikacija i vodnog gospodar -
stva. Projekti na području obrazovanja i zdravstva 
se za sada ostvaruju posredovanim financiranjem 
(kreditnim linijama ili ulaganjima u udjele investi -
cijskih fondova), a poglavito putem omotnice za 
financiranje razvojnog učinka, koja je uvedena 2014. 
Cilj je pospješiti pristup zdravstvu i obrazovanju, 
osobito za najugroženije skupine stanovništva, i to 
ponajprije tako što se privatnim tvrtkama pomaže 
pri širenju njihove ponude. Unatoč tome, predvi -
đamo i izravnije uključivanje u financiranje osnovne 
infrastrukture na ta dva područja, napose projek -
tima koji će se financirati “kombiniranjem” izvora 
sredstava.Zaključci i preporuke
1. preporuka
Sustavno upućivanje na izvor sredstava u ugovo -
rima o zajmu između financijskih posrednika i kraj -
njih korisnika već je i sada predmetom odredbe 
u svim našim ugovorima o financijskom posredo -
vanju. Nastojimo pojačati napore koje ulažemo ne 
bismo li se pobrinuli za propisnu provedbu ove 
odredbe. Slijedom obavljene revizije, od svojih smo 
kenijskih partnera1 već zatražili aktivno ispunjava -
nje te ugovorne obveze, a ubuduće ćemo osobitu 
pozornost posvećivati tom ključnom aspektu 
osiguravanja vidljivosti djelovanja Europske unije 
u okviru Ugovora iz Cotonoua.
2. preporuka
Iako je točno da je, radi sveobuhvatnog osuvreme -
njivanja financijskog sektora u zemljama AKP -a, 
znatan dio tehničke pomoći zamišljen s ciljem 
jačanja kapaciteta domaćih financijskih institucija 
(osobito poslovnih banaka i makrofinancijskih insti -
tucija), programi tehničke pomoći su u manjoj mjeri 
okrenuti i prema krajnjim korisnicima, tj. poduzetni -
cima, a kako bi im se pomoglo da još više ulagačkih 
projekata MSP -a bude prihvatljivo za financiranje 
sredstvima banke. Svoje novije projekte tehničke 
pomoći već smo počeli izravno usmjeravati i prema 
tvrtkama. Štoviše, valja napomenuti kako, u sklopu 
11. Europskog razvojnog fonda (ERF), EIB namjerava 
produbiti svoju suradnju s Europskom komisijom, 
osobito u okviru projekata za razvoj privatnog sek -
tora, financiranih po načelu „kombiniranja” izvora 
sredstava. Time će se omogućiti povećanje obujma 
i raznovrsnosti tehničke pomoći koja se pruža 
krajnjim korisnicima sredstava iz Instrumenta za 
ulaganja. Upravo su u tijeku razgovori o cijelom nizu 
konkretnih pristupa.
1 Projekt stanogradnje i razvoja komunalne infrastrukture, koji se 
ostvaruje posredstvom banke Shelter -Afrique (SHELTER -AFRIQUE 
COMMUNITY DEVELOPMENT).
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Instrument ulaganja za afričke, karipske i  pacifičke zemlje, 
kojim upravlja EIB, obnavljajući je fond rizičnog kapitala 
kojim se podupiru ulaganja privatnih subjekata i javnih 
subjekata kojima se upravlja komercijalno u skupinu afričkih, 
karipskih i  pacifičkih zemalja. Financiranje koje se njime 
pruža s pomoću raznih financijskih instrumenata seže od 
srednjoročnog do dugoročnog te se njime nastoje ostvariti 
održive gospodarske, društvene i  ekološke koristi.
Sud je zaključio da se Instrumentom ulaganja ostvaruje 
dodana vrijednost i da su operacije koje se provode u okviru 
Instrumenta općenito usklađene s  razvojnom suradnjom 
EU-a sa zemljama AKP -a. Međutim, ugovorna obveza 
obavještavanja krajnjih korisnika o  tome da financiranje 
potječe iz EIB -a/Instrumenta ulaganja ne poštuje se u svim 
slučajevima, a tehnička pomoć nije uvijek usmjerena na mala 
i srednja poduzeća.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD