IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU GODIŠNJE IZVJEŠĆE O PROVEDBI UREDBE (EZ) BR. 300/2008 O ZAJEDNIČKIM PRAVILIMA U PODRUČJU ZAŠTITE CIVILNOG ZRAČNOG PROSTORA /* COM/2013/0523 final/2 */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU GODIŠNJE IZVJEŠĆE O PROVEDBI UREDBE (EZ) BR. 300/2008 O ZAJEDNIČKIM PRAVILIMA U PODRUČJU ZAŠTITE CIVILNOG ZRAČNOG PROSTORA IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Ovo izvješće obuhvaća razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2012. UVOD Godina 2012. označila je završetak prvog prijelaznog razdoblja za nove mjere zaštite zračnog prometa koje su uvedene Uredbom (EZ) 300/2008 i njezinim provedbenim odredbama. To se odnosilo na zahtjev za uspostavu sigurnog lanca zaliha za opskrbu tijekom leta i zaliha za opskrbu zračne luke ili podvrgavanje 100 % navedenih zaliha zaštitnom pregledu prilikom ulaska u zaštićena područja zračne luke. Komisija je stoga u svojim inspekcijskim nadzorima tijekom 2012. stavljala znatan naglasak na provjeru sukladnosti s navedenim novim zahtjevima. Nadalje, dopunske odredbe uz Uredbu (EZ) 300/2008 znatno su izmijenjene. S jedne strane, izmjene su bile usmjerene na doradu ili daljnje pojašnjavanje postojećih postupaka za određene mjere zaštite zračnog prometa. S druge strane, složene nove mjere uvedene su za teret i poštu koji se unose u Uniju („ACC3“). Konačno, režim u pogledu potvrđivanja zaštite zračnog prometa EU-a značajno je pooštren. Dvije promjene unesene su naknadno kako bi se do sredine 2014. osiguralo postojanje sigurnog lanca opskrbe i pouzdanog sustava potvrđivanja u zračnim lukama trećih zemalja u kojima se obavlja utovar tereta i pošte u zrakoplov na putu prema Uniji. To je bila reakcija na jemenski incident s bombama u teretnom zrakoplovu koji se dogodio u listopadu 2010. U pogledu tekućih eksploziva, ponovna ocjena postojeće prijetnje zračnom prometu potvrdila je da se povezani rizik i dalje treba smatrati visokim te da mora biti obuhvaćen mjerama zaštite zračnog prometa. Međutim, tijekom godine postalo je jasno da ukidanje trenutačnih ograničenja u vezi s nošenjem tekućina, aerosola i gelova (liquids, aerosols and gels - LAG) u ručnoj prtljazi do roka 29. travnja 2013. nije provedivo zbog operativnih poteškoća s opremom za zaštitni pregled koje bi vjerojatno uzrokovale znatne neugodnosti putnicima u zračnom prometu. Izrađen je nacrt zakonodavstva kako bi se pristup revidirao postupnim uvođenjem zaštitnih pregleda, počevši s LAG-ovima oslobođenima carine do 31. siječnja 2014. Konačno, sklopljeni su dogovori za međusobno priznavanje odgovarajućih zaštitnih režima u pogledu tereta i pošte EU-a i Sjedinjenih Država (SAD). To je važno postignuće za izvoz EU-a čime se ukida dvostruka primjena mjera zaštite, što dovodi do uštede novca i vremena za prijevoznike tereta i pošte u zračnom prijevozu. PRVI DIO Inspekcijski nadzori 1. Općenito Komisija je, prema uvjetima Uredbe (EZ) 300/2008, obvezna provoditi inspekcijske nadzore nad upravama za zaštitu zračnog prometa država članica („nadležna tijela“) te nad zračnim lukama EU-a. Švicarska je također obuhvaćena programom Unije, dok se nadzor u Norveškoj i na Islandu provodi na temelju usporednih odredbi nadzornog tijela EFTA-e (EFTA Surveillance Authority - ESA). Za provođenje inspekcijskog nadzora Komisija raspolaže timom od 10 inspektora za zaštitu zračnog prometa zaposlenih na puno radno vrijeme i na pola radnog vremena. Podršku navedenom poslu pružaju nacionalni inspektori koje su predložile države članice, Island, Norveška i Švicarska, a potvrdila Komisija na temelju novog pravnog okvira. 57 navedenih nacionalnih inspektora sudjelovalo je u inspekcijskim nadzorima u 2012. U Prilogu se nalazi tablica sa sažetkom svih dosadašnjih aktivnosti nadzora sukladnosti Komisije i ESA-e. 2. Inspekcijski nadzori nacionalnih nadležnih tijela Komisija je pratila jedanaest (11) nadležnih tijela tijekom 2012., nad kojima je provela prethodni inspekcijski nadzor. Za nekoliko država članica, navedeni su inspekcijski nadzori pokazali znatna poboljšanja u odnosu na prethodno stanje. Najčešći nedostaci 2012. bili su slični nedostacima koji su utvrđeni prilikom inspekcijskih nadzora 2011. te su se pretežno odnosili na preostalo potpuno usklađivanje nacionalnih programa zaštite zračnog prometa i nacionalnih programa kontrole kvalitete s novim pravnim okvirom Uredbe (EZ) 300/2008. Kada je riječ o provedbi mjera zaštite zračnog prometa, u nekim državama članicama i dalje su postojali dokazi o manjku kapaciteta za brzo otkrivanje i ispravljanje nedostataka. Neke države članice nisu uspjele nadzirati sve aspekte zakonodavstva pa nad nekim zračnim lukama državna tijela nisu vršila nadzor dugo vremena. Aktivnosti praćenja ponekad su bile neodgovarajuće ili se nisu obavljale, a znatni zastoji prije ispravljanja nedostataka bili su uobičajeni. Sve države članice imale su na raspolaganju sankcije, ali one nisu uvijek bile dovoljno oštre niti su se koristile tako da imaju djelotvoran učinak odvraćanja. Financijska kriza i posljedični pritisak na državne proračune utjecali su na raspoložive resurse za nacionalne aktivnosti nadzora sukladnosti u određenim državama članicama. 3. Početni inspekcijski nadzori u zračnim lukama Tijekom 2012. izvršena su dvadeset tri (23) početna inspekcijska nadzora u zračnim lukama, što je povećanje za 4 inspekcijska nadzora u usporedbi s 2011., uglavnom zbog činjenice da su obuhvaćene brojne manje zračne luke za koje je potreban manji broj inspektora. Obuhvaćena su sva poglavlja (iako ne tijekom svakog inspekcijskog nadzora). Ukupni postotak temeljnih mjera za koje je utvrđeno da su u sukladnosti, porastao je na 83 % u 2012. Nedostaci koji su utvrđeni u području tradicionalnih mjera [1] uvelike su proizlazili iz segmenta ljudskog faktora, a uglavnom su se odnosili na kvalitetu zaštitnog pregleda od strane osoblja, kao i na određene zahtjeve za zaštitu tereta. Preciznije, neodgovarajuća kvaliteta ručnih pretraga od strane osoblja i dalje je izazov. U području tereta, većina nesukladnosti odnosila se na standarde za primjenu pretrage. Navedeni segment ljudskog faktora trebao bi se rješavati boljim osposobljavanjem i nadzorom. Nadalje, određene dodatne mjere uvedene na temelju novog regulatornog okvira Uredbe (EZ) 300/2008 nisu provedene na zadovoljavajući način u zračnim lukama u kojima je 2012. obavljen inspekcijski nadzor. Nesukladnosti su uočene u pogledu metoda i standarda zaštitnih kontrola zaliha za opskrbu tijekom leta te, posebno, zaliha za opskrbu zračne luke (gdje se sigurni lanac opskrbe još uvijek ne primjenjuje u potpunosti), nedostatka ocjene rizika za učestalost ophodnji u zračnim lukama, ponovne certifikacije operatora koji vrše pregled rendgenom ili rukuju opremom sustava za otkrivanje eksploziva te u pogledu visokorizičnog tereta i pošte. Nadležna tijela država članica trebala bi aktivno nastaviti provedbu navedenih novijih odredbi. 4. Naknadni inspekcijski nadzori U skladu s člankom 13. Uredbe 72/2010 [2], Komisija rutinski obavlja ograničeni broj naknadnih inspekcijskih nadzora. Ako je tijekom početnog inspekcijskog nadzora utvrđeno nekoliko ozbiljnih nedostataka, ali i u manjoj mjeri u slučajnom uzorku prilikom provjere točnosti nacionalnih aktivnosti praćenja sukladnosti i izvješćivanja, zakazuje se dodatni posjet. Tri (3) navedene aktivnosti obavljene su tijekom 2012. i većinom su potvrdile primjereno uklanjanje utvrđenih nedostataka. 5. Otvoreni predmeti, slučajevi iz članka 15. i pravni postupak Predmeti inspekcijskog nadzora ostaju otvoreni sve dok Komisija nije zadovoljna provedbom odgovarajuće popravne mjere. 24 predmeta (14 zračnih luka i 10 nadležnih tijela) zatvoreno je tijekom 2012. Predmeti inspekcijskog nadzora ukupno 14 nadležnih tijela i 27 zračnih luka ostali su otvoreni na kraju godine. Ako se nedostaci utvrđeni u zračnoj luci smatraju toliko ozbiljnima da predstavljaju znatnu prijetnju ukupnoj razini zaštite civilnog zračnog prometa u Uniji, Komisija će aktivirati članak 15. Uredbe (EU) br. 72/2010. To znači da se sva ostala nadležna tijela upozoravaju o stanju te da je potrebno razmotriti dodatne mjere u pogledu letova iz dotičnih zračnih luka. Jedan slučaj na temelju članka 15. pokrenut je u svibnju 2012. i zatvoren mjesec dana kasnije kad su nedostaci uklonjeni na zadovoljavajući način. Druga je moguća mjera izvršavanja u najozbiljnijim slučajevima ili u slučajevima kada se nedostaci dugotrajno ne uklanjaju ili se ponavljaju, pokretanje postupka zbog povrede. Godine 2012. pokrenut je jedan postupak zbog povrede nakon inspekcijskih nadzora državne uprave. Dotična država članica nije uspjela održati nacionalni program zaštite zračnog prometa. Tijekom godine, tri (3) postupka zbog povrede mogla bi se okončati nakon uklanjanja utvrđenih nedostataka. Na kraju 2012. niti jedan slučaj zbog povrede nije bio u tijeku. 6. Vlastite evaluacije država članica Točka 18.1. Priloga II. Uredbi Komisije (EU) 18/2010 [3] obvezuje države članice da Komisiji do kraja ožujka svake godine podnesu godišnje izvješće koje uključuje rezultate njihovog državnog nadzora sukladnosti za razdoblje od siječnja do prosinca prethodne godine. Doprinosi država članica za razdoblje izvješćivanja od siječnja do prosinca 2011. dostavljeni su na vrijeme i u skladu s predloškom Komisije. Glavni utvrđeni nedostaci odnosili su se na činjenicu da neke države članice i dalje nisu uspjele obuhvatiti sve mjere zaštite, nisu provodile dovoljno prikriveno ispitivanje te su mogle dodatno pooštriti aktivnosti praćenja i režim izvršenja. Nadalje, utvrđen je i manjak nacionalne kontrole kvalitete reguliranih zastupnika/dobavljača i poznatih pošiljatelja/dobavljača – osim, prema potrebi, za potrebe potvrde. Drugi dio Zakonodavstvo i dopunski alati 1. Općenito Bombaški incident s bombom skrivenom u donjem rublju tijekom Božića 2009., jemenski incident s bombom u teretu krajem 2012., nekoliko prijetnji laserskim pokazivačem početkom 2012. i mogući kibernetički napadi, kao i preostala visoka osjetljivost na tekuće eksplozive služili su kao podsjetnici da je civilni zračni promet i dalje meta novih i inovativnih metoda koje treba suzbijati uz pomoć odgovarajućih mjera zaštite i mjera zaštite koje se temelje na riziku. Novi zakonodavni akti o zaštiti zračnog prometa doneseni u 2012. prije svega usmjereni su na daljnje poboljšanje pravnog okvira na temelju Uredbe (EZ) 300/2008, a zatim na određivanje novih zajedničkih temeljnih standarda za potvrđivanje zaštite zračnog prometa EU-a. 2. Doneseno dopunsko zakonodavstvo Novi su zakonodavni tekstovi doneseni tijekom 2012.: · Uredba (EU) 173/2012 [4] u vezi s pojašnjenjem i pojednostavnjenjem određenih posebnih mjera o zaštiti zračnog prometa; · Uredba (EU) 711/2012 [5] u pogledu metoda koje se upotrebljavaju za zaštitni pregled osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta; · Uredba (EU) 1082/2012 [6] o potvrđivanju zaštite zračnog prometa EU-a; · Odluka C(2012)1228 [7] u vezi s pojašnjenjem i pojednostavnjenjem određenih posebnih mjera o zaštiti zračnog prometa; · Odluka C(2012)5672 [8] o utvrđivanju detaljnih mjera za provedbu zajedničkih osnovnih standarda o zaštiti zračnog prometa u vezi s zračnim teretom i zračnom poštom; · Odluka C(2012)5880 [9] u pogledu metoda koje se upotrebljavaju za zaštitni pregled osoba koje nisu putnici i njihovih osobnih predmeta. Navedeni su tekstovi dovršeni tijekom 6 redovnih sjednica Regulatornog odbora za zaštitu zračnog prometa, 6 sastanaka savjetodavne interesne skupine za zaštitu zračnog prometa te brojnih posebnih sjednica radne skupine na kojima su sudjelovale države članice i industrija. 3. Baza podataka reguliranih AGENATA i poznatih pošiljatelja „Europska baza podataka reguliranih agenata i poznatih pošiljatelja“ RAKCdb [10] jedini je pravni primarni alat koji regulirani agenti trebaju koristiti za savjetovanje prilikom prihvaćanja pošiljaka drugog reguliranog agenta ili poznatog pošiljatelja (odobrenog za zaštitu zračnog prometa EU-a) od 1. lipnja 2010. te od 1. veljače 2012., koji sadrži popis zračnih prijevoznika koji su ovlašteni za prijevoz tereta i pošte u EU iz zračnih luka trećih zemalja. Baza podataka radi na temelju okvirnog ugovora Komisije. Krajem 2012. baza podataka RAKCdb sadržavala je približno 16 000 zapisa o reguliranim agentima, poznatim pošiljateljima (odobrenih za zaštitu zračnog prometa EU-a) i subjekata ACC3. Njezina ugovorena stopa dostupnosti od 99,5 % bila je stalno ostvarivana i tijekom 2012. 4. inspekcijski nadzor zračnih luka eu-a - priručnici Uredbe (EC) 300/2008 i (EU) 72/2010 zahtijevaju da nadzor sukladnosti zahtjeva za zaštitu civilnog zračnog prometa od strane službi Komisije bude objektivan i da se provodi korištenjem standardne metodologije. Da bi doprinijela navedenom cilju, Komisija je sastavila i primjenjuje dva sveobuhvatna priručnika s detaljnim uputama i smjernicama za inspektore EU-a u tom području. Jedan priručnik obuhvaća inspekcijski nadzor u području sigurnosti zračnog tereta, a drugi obuhvaća inspekcijski nadzor zračnih luka. U travnju 2012., oba su priručnika revidirana kako bi se uzele u obzir najnovije promjene u provedbenim pravilima te kako bi se dodala najnovija uputstva i smjernice za inspektore. TREĆI DIO Ispitivanja, studije i nove inicijative 1. Ispitivanja „Ispitivanje“ u smislu zakonodavstva u vezi sa zaštitom zračnog prometa EU-a provodi se kada se država članica složi s Komisijom da će koristiti određena sredstva ili metode koje nisu predviđene zakonodavstvom umjesto jedne od predviđenih zaštitnih kontrola, na ograničeno vremensko razdoblje, pod uvjetom da navedeno ispitivanje ne utječe negativno na ukupnu razinu zaštite. Ovaj se izraz, u pravnom smislu, ne primjenjuje kada država članica ili subjekt provodi ocjenu nove zaštitne kontrole koja se primjenjuje uz jednu ili više kontrola koje su već obuhvaćene zakonodavstvom. Ispitivanja i ocjene su tijekom 2012. provedeni u Luksemburgu, Španjolskoj, Francuskoj, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini. Ispitivanja su obuhvaćala upotrebu simulatora komora za otkrivanje tragova (u teretu i pošti), detektora metala za pregled cipela, zaštitnih uređaja za pregled koji koriste tehnologiju povratnog raspršenja, različitih algoritama za zaštitne uređaje za pregled, pretrage ručne prtljage korištenjem rendgenskih uređaja te kombinirane uporabe ručnih detektora metala i otkrivanja tragova eksploziva za zaštitnu pretragu putnika u posebnim slučajevima. 2. 4. Studije i izvještaji Do sredine 2012. godine, konzultantsko društvo Booz&Co. podnijelo je završno izvješće o sustavu prikaza opasnih predmeta (Threat Image Projection - TIP) koji se koristi u mnogim zračnim lukama EU-a za zaštitnu pretragu ručne prtljage, osobnih predmeta i predane prtljage. Izvješće je uglavnom potvrdilo da sustav TIP, ako se ispravno primjenjuje, može pozitivno utjecati na učinkovitost operatora koji vrše zaštitne preglede. Međutim, u izvješću se također zaključuje da se na temelju trenutačnog pravnog okvira za primjenu sustava ne uočava nikakva razlika u učinkovitosti otkrivanja zabranjenih predmeta između zračnih luka koje koriste sustav TIP i zračnih luka koje ga ne koriste. Konzultantsko društvo stoga je dalo niz preporuka za poboljšanje trenutačnog okvira za primjenu sustava. Nadalje, isto je konzultantsko društvo radilo i na studiji kojom se ocjenjivao utjecaj zaštitnih pregleda tekućina, aerosola i gelova (LAG-ovi) u zračnim lukama s ciljem produljenja (prethodnog) roka 29. travnja 2013. za ukidanje ograničenja na LAG-ove koje putnici nose sa sobom. Studija je završena ponovnom ocjenom prijetnje i rizika koje predstavljaju tekući eksplozivi od strane Komisije koja je dovela do zaključka da je opasnost koju predstavljaju takve tvari i dalje visoka i mora biti adekvatno obuhvaćena zaštitnim pregledom. Konačno, podaci dobiveni u istraživanjima i savjetovanjima s industrijom te od radnih skupina s državama članicama u kojima se intenzivno radilo, pokazali su da, ako bi prethodno navedeni rok ostao na snazi, potražnja za sustavima za otkrivanje tekućih eksploziva (liquid explosive detection systems – LEDS) premašila bi ponudu, a primjena zaštitnog pregleda LAG-ova u punom opsegu vrlo bi vjerojatno prouzročila poteškoće u radu u europskim zračnim lukama te velike neugodnosti za putnike [11]. Komisija je s državama članicama intenzivno raspravljala o tri glavne mogućnosti uključene u nezavisno izvješće SCENIHR-a (Scientific Committee on Emerging and Newly Identified Health Risks – Znanstveni odbor za pojavu i identificiranje novih prijetnji po zdravlje) o učincima rendgenskih uređaja za pregled na zdravlje [12]: a) bez promjena u zakonodavstvu koje je trenutačno na snazi, b) dodavanje zaštitnih uređaja za zaštitni pregled koji koriste tehnologiju povratnog raspršenja i c) izmjene zakonodavstva koje je trenutačno na snazi u smislu da se već postavljeni rendgenski uređaji za pregled koji odašilju zračenje niže od određenog praga mogu koristiti to kraja svog gospodarskog vijeka. To je izvješće naknadna obveza Komisije u pogledu zakonodavnog prijedloga u području zaštite zračnog prometa, a odobreno je 26. travnja 2012. 3. Nove inicijative Jedan od glavnih trajnih dokumenata prema kojem se stvaraju propisi u području zaštite zračnog prometa jest izmjena trenutačnog zakonodavstva o ograničenju nošenja tekućina, gelova i aerosola. Ukidanje navedenih ograničenja planira se već mnogo godina i bilo je predmetom nekoliko prethodnih izmjena zakonodavstva. Komisija je u suradnji s državama članicama, zračnim lukama i proizvođačima opreme za otkrivanje zabranjenih tvari 2012. organizirala istraživanja i naručila izradu studije. To je dovelo do zaključka da zaštitna pretraga tekućina u punom opsegu od travnja 2013. nije izvediva, s obzirom na to da potrebna oprema još nije postavljena u zračnim lukama EU-a. U srpnju 2012. Komisija je Vijeću i Europskom parlamentu proslijedila izvješće o navedenim zaključcima i svoje prijedloge o budućem djelovanju. U studenome 2012., Regulatorni odbor za zaštitu civilnog zračnog prometa izrazio je pozitivno mišljenje o prijedlozima Komisije za provođenje prve faze zaštitnog pregleda tekućina najkasnije do 31. siječnja 2014. te je Komisija u ožujku 2013. konačno donijela zakonodavstvo. Kako nalaže plan djelovanja u području zaštite tereta, Komisija je svoje djelovanje u tom području proširila uspostavom regulatornog okvira za teret i poštu koji se unose na područje Europske unije iz trećih zemalja te uspostavom čvrstog sustava potvrđivanja zaštite zračnog prometa EU-a koje je primjenjivo i izvan nadležnosti Europske unije. Prva je faza stupila na snagu 1. veljače 2012. Od tog dana, zračni prijevoznici koji žele prevoziti teret i poštu na područje Unije iz zračnih luka trećih zemalja moraju se registrirati kao takozvani subjekti „ACC3“ [13]. Kako bi se u državama članicama i za Komisiju uskladili i olakšali povezani mehanizmi registracije i savjetovanja, u zadnjem tromjesečju 2012. u Europsku su bazu podataka reguliranih agenata i poznatih pošiljatelja (RAKCdb) subjektima ACC3 pridružene nove funkcionalnosti. U pogledu mogućeg usklađivanja plana AEO (Authorised Economic Operator - Ovlašteni gospodarski subjekt) s režimom potvrđivanja zaštite zračnog prometa za regulirane agente i poznate pošiljatelje tereta i pošte zatražena je bliska suradnja s nadležnim carinskim tijelima. „Svrha je navedenoga izbjegavanje dvostrukog potvrđivanja za gospodarske subjekte u slučaju kad se njihovo temeljno područje poslovanja preklapa unutar navedena dva regulatorna okvira, a u isto vrijeme identifikacija svih mogućih propusta koji mogu oslabiti zaštitu tereta i predložene odgovarajuće mjere za njihovo uklanjanje.“ Početkom 2012. je kao dio radnog programa Komisije o zaštiti kritične infrastrukture i u okviru Referentne mreže za kritičnu infrastrukturu EU-a (ERNCIP) osnovana nova tematska podskupina za tehnologiju zaštite zračnog prometa. Radna skupina koja se sastoji od zainteresiranih država članica i predstavnika industrije osnovana je u okviru „plana za budućnost“. Skupina je uspostavila plan djelovanja za analiziranje mogućnosti kako bi se povećala učinkovitost u području zaštite zračnog prometa. Rad na dvije konkretne aktivnosti započeo je 2012: a) procjena rizika u vezi s putnicima i b) odobren je rad na studiji kojom se analiziraju različiti koncepti povezani s razlikovanjem putnika. Predviđa se da bi u budućnosti Odbor za zaštitu zračnog prometa (Aviation Security Committee – AVSEC) mogao samostalno upravljati budućom provedbom plana djelovanja tako što će u svoj dnevni red uvesti stalnu točku. ČETVRTI DIO Dijalog s međunarodnim tijelima i trećim zemljama 1. Općenito Komisija intenzivno surađuje s međunarodnim tijelima i ključnim partnerima iz trećih zemalja te redovito ima svoje predstavnike na međunarodnim sastancima, općenito koordinirajući stajalište EU-a i često priprema prezentacije ili izrađuje radove. Također se, prema potrebi, s pojedinim trećim zemljama otvaraju dijalozi o temama koje su od lokalnog ili zajedničkog interesa, kao što je izuzeće od uobičajenih uvjeta za nošenje tekućina kupljenih u bescarinskim prodavaonicama. Takvi kontakti omogućuju EU-u da bude ukorak s dobrom praksom i širi je te da istovremeno sudjeluje i u stvaranju odluka na globalnoj razini. Potrebno je osigurati povezanost i usklađenost unutarnjih i vanjskih potreba u pogledu zaštite. Prema novom pravnom okviru koji je uspostavljen Ugovorom iz Lisabona, ESVD će davati savjete o suradnji s međunarodnim tijelima i trećim zemljama kako bi se osigurala usklađenost i podudarnost s određenim političkim dijalozima koje je pokrenuo ESVD. 2. Međunarodna tijela Komisija je sudjelovala na godišnjoj sjednici vijeća za zaštitu zračnog prometa Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva 2012. (održane od 26.-30. ožujka 2012.) i predstavila četiri radna dokumenta (jedan o tekućinama, dva o teretu i jedan o transparentnosti mjera zaštite). Navedeni su dokumenti dobro prihvaćeni. Komisija također redovito sudjeluje na sastancima Tehničke radne skupine i Radne skupine za obuku Europske konferencije civilnog zrakoplovstva (European Civil Aviation Conference - ECAC). Zaključci obaju skupina bili su temelj razgovora na sastancima Regulatornog odbora i s njim povezanih radnih skupina. Kako bi se izbjegla preklapanja ili udvostručivanje posla, Komisija i ECAC su u drugoj polovici 2012. potpisali Memorandum o razumijevanju. Štoviše, u nastavku EUROCONTROL-ovog seminara o opasnostima koje predstavljaju laseri, obuhvaćeno je usklađivanje mjera. Glavni je cilj bio povezati skupine dionika kako bi razmatrali donošenje zajedničkog pristupa smanjenju rastuće opasnosti od nedozvoljenog ometanja laserima u zračnom prometu. 3. Treće zemlje Komisija nastavlja aktivno sudjelovati u dijalogu o pitanjima zaštite u zračnom prometu sa SAD-om u više foruma, posebno Skupini za suradnju u području zaštite prijevoza EU-a i SAD-a u sklopu okvira dogovorene zaštite na jednom mjestu („one-stop security”) [14]. Nadalje, iduća ključna točka u transatlantskoj suradnji u području zaštite zračnog prometa ostvarena je sredinom 2012. međusobnim priznavanjem režimâ za zračni teret i poštu Europske unije i Sjedinjenih Država. Komisija je intervenirala u nekoliko situacija kada su države članice ukazale na probleme koje izazivaju dodatni zahtjevi trećih zemalja u pogledu zaštite, a koje nisu na odgovarajući način uzele u obzir čvrste sustave EU-a koji su već na snazi. Zbog toga je SAD povremeno donosio, bez prethodnog savjetovanja, hitne izmjene za zračne prijevoznike koji djeluju iz EU-a, što je često izazivalo znatne poteškoće dionicima iz EU-a. Komisija je sudjelovala u jednom inspekcijskom nadzoru u zračnoj luci u Sjedinjenim Američkim Državama kako bi nadzirala sukladnost određenih mjera zaštite unutar okvira prethodno spomenutog sporazuma o zaštiti na jednom mjestu. Komisija je također započela pregovore s Kanadom i Izraelom s namjerom uspostavljanja sporazuma o zaštiti na jednom mjestu („one-stop security”) s tim zemljama. ZAKLJUČAK EU nastavlja pružati visoku razinu zaštite. Inspekcijski nadzori Komisije pokazali su blago povećanje razine sukladnosti s glavnim regulatornim odredbama. Kod uobičajenih mjera, u području uvjeta zaštitnog pregleda osoblja i tereta, nedostaci su uglavnom bili vezani za ljudski faktor. Daljnje nesukladnosti utvrđene u dodatnim mjerama uvedenima na temelju pravnog okvira Uredbe (EZ) 300/2008 bile su povezane s zaštitnom kontrolom zaliha za opskrbu zračne luke (gdje se sigurni lanac opskrbe još uvijek ne primjenjuje u potpunosti), ophodnjom u zračnim lukama, ponovnom certifikacijom operatora koji rukuju određenom zaštitnom opremom te u pogledu visokorizičnog tereta i pošte. Preporuke Komisije za korektivno djelovanje općenito su praćene na zadovoljavajući način, ali zaključci inspektora potvrđuju važnost snažnog režima inspekcije EU-a i odgovarajuće kontrole kvalitete na razini država članica. Komisija će nastaviti u svojim nastojanjima da osigura ispravno i potpuno provođenje svih pravnih uvjeta te će prema potrebi zbog povrede pokretati službene postupke. U području zakonodavstva, detaljnija provedbena pravila prihvaćena su 2012. kako bi se osiguralo da se nova osnovna Uredba (EZ) 300/2008 primjenjuje usklađeno te da bi se odgovorilo na nove prijetnje ili bolje ublažile postojeće prijetnje. Prilog Inspekcijski nadzori Komisije na dan 31.12.2012. Država || Broj inspekcijskih nadzora od siječnja 2012. do prosinca 2012. (uključujući naknadne inspekcijske nadzore) || Ukupan broj inspekcijskih nadzora od 2004. do 2012. (uključujući naknadne inspekcijske nadzore) Austrija || 0 || 9 Belgija || 1 || 11 Bugarska || 1 || 7 Cipar || 1 || 7 Češka Republika || 1 || 8 Danska || 1 || 10 Estonija || 1 || 6 Finska || 2 || 10 Francuska || 2 || 17 Grčka || 1 || 14 Mađarska || 1 || 8 Irska || 1 || 9 Italija || 2 || 17 Latvija || 2 || 7 Litva || 1 || 5 Luksemburg || 1 || 7 Malta || 0 || 3 Nizozemska || 3 || 10 Njemačka || 2 || 19 Poljska || 1 || 10 Portugal || 2 || 10 Rumunjska || 3 || 6 Slovačka || 1 || 5 Slovenija || 1 || 5 Španjolska || 1 || 15 Švedska || 1 || 12 Ujedinjena Kraljevina || 3 || 20 Ne-članice EU-a || || Švicarska || 0 || 5 UKUPNO || 37 || 272 Inspekcijski nadzori nadzornog tijela EFTA-e na dan 31.12.2012. Država || Broj inspekcijskih nadzora od siječnja 2012. do prosinca 2012. (uključujući naknadne inspekcijske nadzore) || Ukupan broj inspekcijskih nadzora od 2004. do 2012. (uključujući naknadne inspekcijske nadzore) Island || 0 || 9 Norveška || 5 || 40 UKUPNO || 5 || 49 [1] Mjere se definiraju kao „tradicionalne“ ako se već primjenjuju na temelju pravnog okvira Uredbe (EZ) 2320/2002. [2] Uredba Komisije (EU) br. 72/2010 od 26. siječnja 2010. o utvrđivanju postupaka za provođenje inspekcija Komisije u području zaštite civilnog zračnog prometa, SL L 23 od 27.1.2010., str. 1. [3] Uredba Komisije (EU) br. 18/2010 od 8. siječnja 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) 300/2008, SL L 7 od 12.1.2010., str. 3. [4] Uredba Komisije (EU) br. 173/2012 od 29. veljače 2012. o izmjeni Uredbe (EU) br. 185/2010, SL L 59 od 1.3.2012., str. 1. [5] Uredba Komisije (EU) br. 711/2012 od 3. kolovoza 2012. o izmjeni Uredbe (EU) br. 185/2010, SL L 209 od 4.8.2012., str. 1. [6] Uredba Komisije (EU) br. 1082/2012 od 9. studenoga 2012. o izmjeni Uredbe (EU) br. 185/2010, SL L 324 od 22.11.2012., str. 25. [7] Odluka C(2012)1228 konačna verzija, priopćena državama članicama 29.2.2012.; nije objavljena u Službenom listu [8] Odluka C(2012)5672 konačna verzija, priopćena državama članicama 10.8.2012.; nije objavljena u Službenom listu [9] Odluka C(2012)5880 konačna verzija, priopćena državama članicama 23.8.2012.; nije objavljena u Službenom listu [10] Komisija je uspostavila navedenu bazu podataka, čija je upotreba obvezna za sudionike u lancu opskrbe na temelju Uredbe (EU) br. 185/2010 i Odluke (2010)774. [11] Rok za potpunu primjenu zaštitnog pregleda LAG-ova pomaknut je na 31.1.2014.; Uredba Komisije (EU) br. 246/2013 od 19. ožujka 2013. o izmjeni Uredbe (EU) br. 185/2010, SL L 77 od 20. ožujka 2013., str. 8. [12] http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/emerging/docs/scenihr_o_036.pdf [13] Uredba Komisije (EU) br. 859/2011 od 25. kolovoza 2011. o izmjeni Uredbe (EU) br. 185/2010, SL L 220 od 26.8.2011., str. 9. [14] Primjenjuje se od 1.4.2011. za zrakoplove, putnike i njihovu ručnu prtljagu i predanu prtljagu koja dolazi iz SAD-a – Uredba Komisije (EU) br. 983/2010 od 3. studenoga 2010. o izmjeni Uredbe (EU) 185/2010, SL L 286 od 4.11.2010., str. 1.