1.UVOD

U govoru o stanju Unije 2017. i popratnom pismu namjere predsjednik Juncker najavio je da Komisija namjerava donijeti konkretne prijedloge za uspostavu

posebne proračunske linije europodručja u okviru proračuna EU-a sa sljedećim funkcijama:

1. potpora strukturnim reformama koja se temelji na Komisijinu Programu potpore strukturnim reformama, 2. funkcija stabilizacije, 3. zaštitni mehanizam za bankarsku uniju i 4. instrument konvergencije za pružanje pretpristupne pomoći državama članicama koje su u postupku pridruživanja europodručju.

Te su ideje dodatno razrađene u ovoj Komunikaciji, koja je dio paketa inicijativa za produbljenje ekonomske i monetarne unije. Paket se posebno temelji na Izvješću petorice predsjednika o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije od 22. lipnja 2015. i Komisijinu Dokumentu za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije od 31. svibnja 2017..

Produbljenje ekonomske i monetarne unije i modernizacija javnih financija EU-a ključne su teme rasprave o budućnosti Europe koja je započeta s Bijelom knjigom Komisije od

1. ožujka 2017. To je dodatno naglašeno u Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a od 28. lipnja 2017.. Sada se pruža prilika za pripremu konkretnih naprednih prijedloga o budućnosti ekonomske i monetarne unije te o načinu na koji buduće javne financije EU-a mogu pomoći u odgovoru na utvrđene izazove.

Europska dodana vrijednost u središtu je rasprave o europskim javnim financijama. Sredstva EU-a trebala bi se upotrebljavati za financiranje europskih javnih dobara. Ta dobra donose korist EU-u u cjelini, a same države članice ne mogu učinkovito osigurati njihovo financiranje. U skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, EU treba djelovati ako za svaki euro poreznog obveznika pruža veću vrijednost u odnosu na djelovanje poduzeto samo na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

Produbljenje ekonomske i monetarne unije dobro je za europodručje i za EU

u cjelini. Integriranije i učinkovitije europodručje donijelo bi dodatnu stabilnost i prosperitet svima u EU-u i istovremeno osiguralo da se gospodarski glas Europe snažno čuje na svjetskoj pozornici. Novim proračunskim instrumentima predstavljenima u ovoj Komunikaciji nastoje se zadovoljiti neke od posebnih potreba država članica europodručja te država koje su u postupku pridruživanja europodručju, vodeći računa o njihovim općim potrebama i težnjama koje imaju kao države članice EU-a. Nastoji se postići i najveća moguća sinergija između postojećih instrumenata i budućih instrumenata koje će Komisija predstaviti u svibnju 2018. u okviru svojih prijedloga za višegodišnji financijski okvir EU-a za razdoblje nakon 2020.

2.JAVNE FINANCIJE EU-a DANAS

Javne financije EU-a obuhvaćaju proračun EU-a i pojedine druge mehanizme i financijske instrumente europodručja i EU-a. Oni pridonose gospodarskom i socijalnom razvoju država članica i podupiru zajedničke prioritete na razini EU-a (vidjeti dodatak za pregled).

Produbljenje ekonomske i monetarne unije jedan je od tih zajedničkih prioriteta. Za produbljenje je potrebno odlučno djelovanje pojedinačnih država članica te odgovarajuća potpora iz proračunskih instrumenata i instrumenata za usklađivanje politika EU-a. U ovoj se Komunikaciji iznose prijedlozi i ideje o tome kako učinkovitije upotrebljavati proračun EU-a za jačanje otpornosti naših međusobno ovisnih gospodarstava. Napredak koji u provedbi reformi i uzlaznoj konvergenciji postignu zemlje europodručja i zemlje izvan europodručja koristit će svima.

Proračun EU-a na raspolaganju već ima sveobuhvatan niz instrumenata sa znatnim učinkom, od bespovratnih sredstava do financijskih instrumenata, no i dalje je relativno malen. S iznosom od približno 1 % ukupnog bruto domaćeg proizvoda, proračun EU-a ograničene je veličine u usporedbi s nacionalnim proračunima te je dodatno ograničen potrebom da bude uravnotežen na godišnjoj razini. Ipak, instrumenti EU-a mogu imati znatan strateški i ekonomski učinak u pojedinim državama članicama i sektorima. Proračun EU-a trenutačno ima učinak uglavnom s pomoću bespovratnih sredstava za gospodarske subjekte ili javna tijela koje europske institucije dodjeljuju izravno ili zajednički s državama članicama. Konkretno, u nekim su državama članicama europski strukturni i investicijski fondovi posljednjih godina činili više od polovine ukupnih javnih ulaganja i time snažno pridonijeli procesu ekonomske i socijalne konvergencije regija i zemalja u Europi. Osim toga, s obzirom na to da se potpora iz proračuna raspodjeljuje tijekom nekoliko godina, proračun EU-a s vremenom ima i određeni stabilizacijski učinak na razinu javnih ulaganja te, kako je pokazala potpora pružena grčkom gospodarstvu, može imati stabilizacijsku ulogu u slučaju ekonomskih poteškoća. Iako im je veličina ograničena, na razini EU-a postoji i niz instrumenata koji mogu posebno pomoći u ublažavanju ekonomskih šokova na nacionalnoj ili lokalnoj razini.

Od početka mandata aktualne Komisije europski strukturni i investicijski fondovi i drugi relevantni programi dopunjeni su .

EU je u vrlo specifičnim slučajevima ovlašten kreditirati i zaduživati se. To je prvenstveno slučaj kod upravljanja zajmovima odobrenima u okviru instrumenta za platnu bilancu za potporu državama članicama izvan europodručja u slučaju poteškoća u njihovim platnim bilancama. Takav su slučaj i zajmovi odobreni u okviru Mehanizma za europsku financijsku stabilnost. S obzirom na to da su prikupljena sredstva i odgovarajući zajmovi uzajamne naravi, nema izravnog učinka na proračun EU-a sve dok države članice primateljice poštuju svoje obveze.