OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Da bi se porast prosječne globalne temperature ograničio na manje od 1,5 °C, tijekom sljedećih će desetljeća biti potrebno znatno smanjiti emisije stakleničkih plinova na globalnoj razini. Da bismo to postigli, prvo moramo poboljšati učinkovitost svojih zgrada, vrsta prijevoza i industrije, prijeći na kružno gospodarstvo i znatno povećati upotrebu energije iz obnovljivih izvora. Zatim moramo reciklirati ugljik iz tokova otpada, održivih izvora biomase ili izravno iz atmosfere, primjerice hvatanjem i upotrebom ugljika te upotrebom održivih sintetičkih goriva, kako bismo ga upotrebljavali umjesto fosilnog ugljika u sektorima gospodarstva koji će neizbježno ostati ovisni o ugljiku. Da bi se postigla klimatska neutralnost, istodobno će se sve veće količine ugljikova dioksida (CO2) morati svake godine hvatati i uklanjati iz atmosfere aktivnostima sekvestracije ugljika u poljoprivredi i industrijskog uklanjanja ili u okviru projekata za kompenzaciju emisija koje je teško smanjiti iz, primjerice, sektora poljoprivrede, cementa, čelika, zračnog ili pomorskog prometa.

Na globalnoj razini, zadnje izvješće Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) upućuje na to da se vjerojatnost ograničavanja globalnog zagrijavanja na 1,5 °C smanjuje ako se brzo ne smanje emisije stakleničkih plinova. U tom se izvješću IPCC-a jasno navodi da je, ako se želi postići nulta neto stopa emisija CO2 ili emisija stakleničkih plinova, neophodno uklanjati ugljikov dioksid kako bi se kompenzirale preostale emisije koje je teško smanjiti. To će podrazumijevati široko uvođenje održivih aktivnosti za hvatanje CO2 iz atmosfere i njegovo trajno skladištenje u geološkim spremnicima, kopnenim i morskim ekosustavima i proizvodima.

Prema Europskom zakonu o klimi, EU bi do 2050. trebao postati klimatski neutralan. Za to je potrebno znatno smanjiti emisije stakleničkih plinova te najkasnije do 2050. uravnotežiti neizbježne emisije i uklanjanja unutar Europske unije s ciljem da se nakon toga postignu negativne emisije. Da bi se postigao taj cilj, i prirodni bi ekosustavi i industrijske aktivnosti trebali doprinositi uklanjanju nekoliko stotina milijuna tona CO2 godišnje iz atmosfere. EU danas, s postojećim politikama, nije na dobrom putu da ostvari te količine: uklanjanje ugljika u prirodnim ekosustavima posljednjih se godina smanjuje, a u industriji se trenutačno uklanjaju tek neznatne količine ugljika.

U skladu sa scenarijima koje je procijenio IPCC, u akcijskom planu za kružno gospodarstvo iz ožujka 2020. Europska komisija najavila je da će oblikovati djelotvoran okvir za certifikaciju uklanjanja ugljika kako bi se potaknulo uklanjanje ugljika i povećala njegova kružnost, uz potpuno poštovanje bioraznolikosti i ciljeva nulte stope onečišćenja.

Glavni su ciljevi te inicijative i. osigurati visoku kvalitetu uklanjanja ugljika u EU-u i ii. uspostaviti sustav EU-a za certificiranje upravljanja kako bi se izbjegao manipulativni zeleni marketing, i to pravilnom, pouzdanom i usklađenom primjenom i provedbom EU-ovih okvirnih kriterija za kvalitetu u cijeloj Uniji. Te su mjere potrebne kako bi se potaknulo aktivno uvođenje uklanjanja ugljika i oblikovale buduće politike u tom području imajući u vidu potrebu za uklanjanjem stotina milijuna tona CO2 godišnje. Tako će se poduprijeti postizanje cilja klimatske neutralnosti do 2050. utvrđenog u Europskom zakonu o klimi, kao i drugih okolišnih ciljeva iz Komunikacije o europskom zelenom planu.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

U prijedlogu izmjene Uredbe o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu (LULUCF) Europska komisija prvi je put predložila zaseban cilj neto uklanjanja za zemljišta od –310 milijuna tona ekvivalenta CO2 do 2030. Taj cilj na razini EU-a treba se postići s pomoću obvezujućih nacionalnih ciljeva za sektor LULUCF-a, pri čemu će se od država članica zahtijevati da budu ambicioznije u pogledu svojih politika korištenja zemljišta. Ovim se prijedlogom omogućuje pružanje djelotvornije potpore utemeljene na rezultatima za aktivnosti sekvestracije ugljika u poljoprivredi koje mogu doprinijeti postizanju tog cilja. Komisija je predložila i povećanje inovacijskog fonda, koji se financira prihodima iz sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS EU-a), kako bi se poduzećima pomoglo da ulažu u inovativne čiste tehnologije, uključujući one kojima se ostvaruje uklanjanje ugljika.

U Komunikaciji Komisije o održivim ciklusima ugljika iz 2021. ističe se važnost omogućivanja poslovnog modela u kojem se upravitelji zemljišta nagrađuju za sekvestraciju ugljika uz potpuno poštovanje ekoloških načela („sekvestracija ugljika u poljoprivredi”) te stvaranja unutarnjeg tržišta EU-a za hvatanje, upotrebu, skladištenje i prijevoz CO2 s pomoću inovativnih tehnologija. U Komunikaciji se utvrđuje i akcijski plan za postizanje sljedećih željenih ciljeva u pogledu uklanjanja ugljika: svi upravitelji zemljišta trebali bi do 2028. imati pristup verificiranim podacima o emisijama i uklanjanjima za mjerenje prakse sekvestracije ugljika u poljoprivredi, a sav CO2 koji se uhvati, preveze, upotrijebi i pohrani u okviru industrijskih aktivnosti trebalo bi prijaviti i obračunati, sekvestracija ugljika u poljoprivredi trebala bi do 2030. početi doprinositi postizanju cilja neto uklanjanja 310 Mt ekvivalenta CO2 u sektoru LULUCF-a, a industrijskim bi se tehnologijama do 2030. godišnje trebalo uklanjati barem 5 Mt ekvivalenta CO2.

Ovaj je prijedlog u skladu i s konačnim prijedlozima Konferencije o budućnosti Europe, posebno s 1. prijedlogom, u okviru kojeg se izričito želi „uvesti certificiranje uklanjanja ugljika na temelju pouzdanog, čvrstog i transparentnog obračuna ugljika” (mjera 5.). Nadalje, u Komunikaciji o ozelenjivanju Komisije iz 2022. Komisija je najavila da će se uz ambiciozan skup mjera za smanjenje emisija stakleničkih plinova morati oslanjati i na uklanjanje ugljika kako bi do 2030. neutralizirala neizbježne emisije i postigla nultu neto stopu emisija stakleničkih plinova.

Okvir za certifikaciju opisan u ovom prijedlogu osmišljen je tako da se temelji na sljedećem postojećem zakonodavstvu o klimatskim promjenama:

•Direktivi o geološkom skladištenju ugljikova dioksida, takozvanoj Direktivi o CCS-u, kojom se uspostavlja opći pravni okvir za geološko skladištenje CO2 na način siguran za okoliš. Aktivnosti skladištenja CO2 iz postrojenja obuhvaćenog ETS-om u skladišnom prostoru za koji je izdana dozvola u skladu s Direktivom o CCS-u izričito su uključene u Direktivu o ETS-u EU-a, a emisijske jedinice u okviru ETS-a EU-a moraju se predati u slučaju istjecanja CO2. Predloženim okvirom za certifikaciju osigurat će se da kvantifikacija uklanjanja ugljika za industrijske aktivnosti kao što su hvatanje i skladištenje ugljika u proizvodnji bioenergije (BECCS) i hvatanje i skladištenje ugljika izravno iz zraka (DACCS) bude u skladu s pravilima utvrđenima u Provedbenoj uredbi Komisije (EU) 2018/2066 o praćenju i izvješćivanju o emisijama stakleničkih plinova u okviru ETS-a te u detaljnim metodologijama EU-a koje je Komisija razvila radi kvantifikacije izbjegavanja emisija stakleničkih plinova iz projekata BECCS-a i DACCS-a u okviru inovacijskog fonda.

•Kad je riječ o proizvodima za sekvestraciju ugljika u poljoprivredi i za skladištenje ugljika, u Uredbi o LULUCF-u daje se plan za točno praćenje i izvješćivanje o uklanjanjima ugljika u skladu sa smjernicama IPCC-a i u sinergiji s politikama o bioraznolikosti, nultoj stopi onečišćenja, energiji iz obnovljivih izvora i prilagodbi klimatskim promjenama. Pravilima utvrđenima u Uredbi o LULUCF-u potiče se geografski eksplicitno, troškovno učinkovito i pravodobno praćenje korištenja zemljišta, primjerice s pomoću digitalnih baza podataka, geografskih informacijskih sustava (GIS) i daljinskog istraživanja, uključujući satelite i usluge Sentinel u okviru programa Copernicus (npr. klimatske i kopnene usluge) ili komercijalno dostupne usluge.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Okvir EU-a za certifikaciju uklanjanja ugljika temeljit će se ili će imati važnu ulogu u omogućivanju sljedećih politika Unije:

•predloženog zakona o obnovi prirode, u kojem se utvrđuje cilj da 20 % kopnenih i morskih područja EU-a do 2030. bude obuhvaćeno mjerama obnove te da svi ekosustavi kojima je potrebna obnova do 2050. budu obuhvaćeni mjerama obnove. Brojne su sinergije među aktivnostima uklanjanja ugljika, posebno kad je riječ o sekvestraciji ugljika u poljoprivredi, i mjerama obnove prirode. Predloženim okvirom za certifikaciju uklanjanja ugljika pridonijet će se postizanju ciljeva obnove i ispunjavanju obveza iz zakona o obnovi prirode. Na primjer, aktivnosti sekvestracije ugljika u poljoprivredi kojima se povećava skladištenje ugljika mogu pridonijeti ispunjavanju obveze da se na nacionalnoj razini osigura trend rasta zaliha organskog ugljika u šumskim ekosustavima i u mineralnim tlima zemljišta pod usjevima u poljoprivrednim ekosustavima. Tim se aktivnostima može poduprijeti i obveza uvođenja mjera obnove za organska tla koja čine isušena tresetišta i upotrebljavaju se u poljoprivredne svrhe. Stoga će se predloženi zakon o obnovi prirode i ovaj prijedlog međusobno nadopunjavati i tako doprinositi politikama u području klime i bioraznolikosti,

•zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), u okviru koje se predviđa potpora poljoprivrednicima koji se obvežu na provedbu određenih okolišnih i klimatskih praksi ili ulaganja. Ta politika uključuje i određene okolišne i klimatske uvjete (standardi za dobre poljoprivredne i okolišne uvjete, standardi GAEC), koje poljoprivrednici trebaju poštovati kad primaju potporu dohotku u okviru ZPP-a. Ti uvjeti nadilaze zakonske zahtjeve. Neki su uvjeti relevantni za sekvestraciju i zaštitu ugljika u tlu, primjerice u slučaju travnjaka i tresetišta. Osim toga, prihvaćanju certificiranja može se pridonijeti tako da se sredstvima iz ZPP-a financiraju početna ulaganja i promiču relevantne prakse na razini poljoprivrednih gospodarstava. Uvođenjem okvira EU-a za certifikaciju uklanjanja ugljika poboljšat će se kvantifikacija emisija stakleničkih plinova u praksama koje se podupiru i inventari stakleničkih plinova u nacionalnom zemljišnom sektoru. Dobrovoljnim razvojem tržišta može se osigurati dugoročna zaštita zaliha ugljika i aktivnosti povezanih s ugljikom na zemljištu za koje se ne dodjeljuje potpora u okviru ZPP-a. Prema ovom bi se prijedlogu programi javnog certificiranja koje razviju države članice mogli prijaviti za priznavanje na razini EU-a kako bi se proveo okvir EU-a za certifikaciju uklanjanja ugljika, uključujući metodologije certificiranja utvrđene u ovom prijedlogu. Nadalje, ovim će se prijedlogom omogućiti otkrivanje smanjenja emisija plinova osim CO2 kao posredne koristi uklanjanja ugljika,