OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Porez na dodanu vrijednost (PDV) je porez na potrošnju čiji trošak snosi krajnji potrošač, ali ga ubiru poduzeća koja isporučuju robu ili usluge. U Direktivi o PDV-u propisan je niz administrativnih obveza radi osiguravanja pravilnog funkcioniranja sustava (primjerice obveza prijave PDV-a, izdavanja računa, računovodstva i izvješćivanja). Opterećenje uzrokovano usklađivanjem koje nastaje zbog ispunjavanja tih obveza uzrokuje troškove za poduzeća koji se nazivaju „troškovi usklađivanja”. Opterećenje zbog obveza u području PDV-a posebno pogađa mala poduzeća budući da raspolažu ograničenim resursima u usporedbi s velikim poduzećima. Stoga su mala poduzeća (dalje u tekstu „MSP-ovi”) izložena razmjerno većim troškovima usklađivanja u području PDV-a nego velika poduzeća.

Stoga je u Direktivi o PDV-u utvrđeno nekoliko odredbi namijenjenih smanjivanju opterećenja MSP-ova u području PDV-a. Takve su odredbe uglavnom navedene u glavi XII. poglavlju 1. Direktive, „Posebna odredba za mala poduzeća” (dalje u tekstu „odredba za MSP-ove”). Njima se državama članicama dopušta i. pojednostavnjeni postupak naplate i ubiranja PDV-a te ii. izuzimanje od naplate i odbitka PDV-a za MSP-ove čiji je godišnji promet manji od određenog praga (dalje u tekstu „izuzeće za MSP-ove”). Pojednostavnjene obveze u području PDV-a dostupne su i na temelju Direktive o PDV-u, ali izvan odredbe za MSP-ove. Takve su mjere neobvezne pa ih države članice mogu primjenjivati i poduzeća se mogu pozivati na njih.

Trenutačna inicijativa dio je paketa reformi najavljenih u akcijskom planu o PDV-u. To je ponovljeno u dokumentu o provedbi tog plana, kako je u nastavku objašnjeno u odjeljku o dosljednosti s postojećim odredbama politike u području PDV-a, i u pismu namjere predsjednika Junckera uz govor o stanju Unije 2017. Međutim, to je preispitivanje predugo odgađano zbog tri glavna razloga.

Prvo, unatoč činjenici da države članice mogu izuzeti MSP-ove od PDV-a, što se često primjenjuje, MSP-ovi su i dalje izloženi nerazmjernim troškovima usklađivanja u području PDV-a zbog načina na koji je osmišljeno izuzeće za MSP-ove. Konkretno, MSP-ovi koji sudjeluju u prekograničnoj trgovini ne mogu ostvariti korist od izuzeća za MSP-ove u državama članicama u kojima nemaju poslovni nastan. Visoki troškovi usklađivanja u području PDV-a nastaju i zbog složenosti i različitosti pravila o obvezama PDV-a diljem EU-a kojih se MSP-ovi moraju pridržavati pri prekograničnom trgovanju.

Drugo, važeći sustav ima negativne učinke na tržišno natjecanje i na domaćem tržištu i tržištima EU-a. Izuzeće za MSP-ove u određenoj državi članici dostupno je samo poduzećima koja u njoj imaju poslovni nastan, što negativno utječe na konkurentnost poduzeća s poslovnim nastanom u drugim državama članicama, a koje posluju na istom tržištu. Taj bi se problem mogao pogoršati nakon prelaska na oporezivanje na odredištu u okviru predloženog konačnog sustava PDV-a jer će mnogi MSP-ovi možda morati svojim kupcima naplaćivati iznos PDV-a koji se razlikuje od onog u državi članici u kojoj imaju poslovni nastan. Načelo oporezivanja na odredištu podrazumijeva da se PDV prijavljuje i obračunava u državi članici u kojoj korisnik ima poslovni nastan (država članica „odredišta”), a ne u državi članici u kojoj MSP ima poslovni nastan (država članica „podrijetla”). To znači da i. ne postoje ravnopravni uvjeti za MSP-ove u trgovanju unutar EU-a te ii. da se MSP-ove obeshrabruje od prekogranične trgovine i potpunog iskorištavanja mogućnosti koje pruža jedinstveno tržište zbog obveza u vezi s PDV-om u drugim državama članicama.

Na nacionalnoj razini do negativnih učinaka dolazi zbog toga što su pojednostavnjene obveze PDV-a načelno povezane s primjenom izuzeća za MSP-ove pa MSP-ovi koji se ne koriste izuzećem (jer su premašili prag prometa ili se opredijelili za uobičajene odredbe o PDV-u) ne mogu imati koristi od njih. To može dovesti do „učinka praga” zbog kojeg MSP-ovi usporavaju svoj rast kako bi izbjegli premašivanje praga izuzeća za MSP-ove.

Treće, preispitivanjem se pruža prilika za poticanje dobrovoljnog usklađivanja, a time i mogućeg smanjenja gubitaka prihoda zbog neispunjavanja odredaba i prijevara u području PDV-a. Budući da je MSP-ovima zahtjevno već i usklađivanje s nacionalnim obvezama u području PDV-a, usklađivanje s takvim obvezama u drugim državama članicama za MSP-ove koji su uključeni u prekograničnu trgovinu još je veća prepreka zbog nedovoljne usklađenosti diljem EU-a. Pojednostavnjenim sustavom prijave i plaćanja (minisustav na načelu sve na jednom mjestu) riješeni su ti problemi u pogledu elektroničkih usluga za krajnje korisnike. Iako se prijedlogom za e-trgovinu minisustav na načelu sve na jednom mjestu proširuje na pružanje elektroničkih usluga za krajnje korisnike, i dalje su potrebna daljnja poboljšanja.

Dva su dodatna razloga za djelovanje.

Prvo, odredba za MSP-ove zastarjela je jer funkcionira na osnovi odstupanja. U samoj Direktivi o PDV-u predviđena je mogućnost odstupanja od osnovnog praga za izuzeće MSP-ova od 5000 EUR jer su izričito navedeni pragovi za 19 država članica. No deset država članica trenutačno primjenjuje odstupanja od primjenjivog praga i podnesen je niz novih zahtjeva za odstupanja.

Drugo, odredba za MSP-ove, kojom su predviđene mjere koje se primjenjuju u državi članici u kojoj mala poduzeća imaju poslovni nastan, postaje neodrživ jer sustav PDV-a prelazi na oporezivanje na odredištu.

Stoga se preispitivanjem nastoji ostvariti suvremenu i pojednostavnjenu odredbu za MSP-ove. Konkretno, njime se nastoji i. smanjiti troškove usklađivanja za MSP-ove na nacionalnoj razini i razini EU-a; ii. smanjiti narušavanje tržišnog natjecanja na nacionalnoj razini i razini EU-a; iii. smanjiti negativni utjecaj učinka praga te iv. olakšati usklađivanje za MSP-ove i praćenje za porezne uprave.

To je u skladu s ciljevima ovog prijedloga, čiji je cilj:

·pomoći u stvaranju okruženja koje je pogodno za rast MSP-ova;

·pomoći u stvaranju učinkovitog i stabilnog sustava PDV-a radi ostvarivanja jedinstvenog europskog područja PDV-a i

·doprinijeti neometanom funkcioniranju povezanijeg i pravednijeg jedinstvenog tržišta.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području