ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Najpoželjnijom opcijom uravnotežuju se interesi operatora da se osigura održivo pružanje usluga RLAH-a i istodobno ne ugrožava povrat troškova pri pružanju veleprodajnih usluga roaminga. Niže gornje granice veleprodajnih cijena podrazumijevaju vjerojatno smanjenje veleprodajnih troškova roaminga za operatore s većinskim vanjskim roaming prometom. U Komisijinoj analizi održivosti procjenjuje se da će se zbog toga smanjiti udio neodrživih operatora (kojima je negativna marža za roaming veća od 3 % domaće marže) i povezanog smanjenja ukupne negativne marže za roaming u odnosu na polaznu vrijednost od 42 % u 2023. i 52 % u 2025. Važne su i koristi za potrošače; udio krajnjih korisnika kojima prijeti rizik od dodatnih naknada kada je operatoru odobreno odstupanje radi održivosti smanjio bi se za više od 40 %, a izvanredne dodatne naknade dodatno bi se smanjile. Tom opcijom poboljšat će se iskustvo krajnjih korisnika u roamingu jer će im se povećati kvaliteta usluge i informiranost o kvaliteti usluge koju trebaju očekivati u roamingu te pomoći da izbjegnu šokantno visoke račune zbog poziva na usluge s posebnom tarifom. Sve to će vjerojatno dovesti do većeg zadovoljstva korisnika i manjeg broja pritužbi. Tom se opcijom operatorima omogućuju alati koji su im potrebni da za sve krajnje korisnike roaminga, uključujući one s invaliditetom, uvedu besplatan pristup hitnim službama i pružaju informacije o lokaciji pozivatelja. To će pomoći zaštititi njihovo zdravlje, život ili imovinu. Naposljetku, najpoželjnijom opcijom želi se potrošačima i poslovnim korisnicima omogućiti da tijekom putovanja iskoriste tehnološki napredak i inovacije koje omogućuje 5G tehnologija. Očekuju se i određene (neznatne) koristi za okoliš jer se korisnicima roaminga olakšava korištenje mobilnih usluga i aplikacija prihvatljivih za okoliš (npr. nove 5G i IoT mobilne usluge za povezivanje vozila i cestovne infrastrukture koje bi mogle spriječiti ljudske žrtve te smanjiti troškove goriva i onečišćenje zraka).
Ukupni jednokratni trošak za proširenje sustava eEDES i IT sustava za dostavu pismena/izvođenje dokaza na cjelokupno područje primjene najpoželjnije (zakonodavne) opcije iznosio bi 18 700 000 EUR tijekom pet godina. To će rezultirati godišnjim ulaganjem u iznosu od 3 740 000 EUR. Procjenjuje se da godišnji periodični troškovi (održavanje i podrška) povezani s radom IT sustava na razini EU-27 iznose 8 100 000 EUR, što odgovara trima čovjek-godinama po državi članici x 100 000 EUR.
Dionici općenito podržavaju jačanje Europolova pravnog mandata za potporu državama članicama u sprečavanju i suzbijanju teških kaznenih djela i terorizma. Države članice izričito su podržale opcije politike kojima se daje prednost na raznim forumima Vijeća i u izjavi ministara i ministrica unutarnjih poslova EU-a iz listopada 2020. (en. Ten points on the Future of Europol, „Deset točaka o budućnosti Europola”). Države članice istodobno su svjesne važnosti svoje nacionalne suverenosti u području izvršavanja zakonodavstva s operativnog i postupovnog gledišta. Europski parlament podržao je snažnu ulogu Europola, podsjećajući u rezoluciji iz srpnja 2020. „da bi ojačani mandat trebao biti popraćen odgovarajućim parlamentarnim nadzorom”. Očekuje se da će Europski parlament zahtijevati detaljno obrazloženje potrebe za svim novim kapacitetima Europola za obradu podataka i snažne mjere za zaštitu podataka. Rasprave sa svim dionicima pokazale su da je važno predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se osiguralo poštovanje temeljnih prava, a posebno prava na zaštitu osobnih podataka.
O čemu je riječ? Zašto je to problem na razini EU-a?

Digitalne usluge u posljednja su dva desetljeća preobrazile gospodarstvo i društvo EU-a, posebno s pojavom internetskih platformi. Ova se inicijativa temelji na evaluaciji Direktive o elektroničkoj trgovini iz 2000. Iz priložene evaluacije Direktive vidljivo je da su njezina temeljna načela i dalje valjana, ali s obzirom na posebne izazove koji se javljaju naročito u vezi s internetskim posrednicima i platformama potrebno je ažurirati neka od njezinih posebnih pravila. U tom se kontekstu u izvješću o procjeni učinka analiziraju tri ključna problema i njihovi uzroci. Prvo, građani su izloženi sve većim rizicima i štetama povezanima s uporabom interneta, od širenja nezakonitih aktivnosti do rizika za temeljna građanska prava i drugih šteta za društvo. Ti su problemi prisutni u cijelom internetskom ekosustavu, ali imaju najveći utjecaj na vrlo velike internetske platforme s obzirom na njihov doseg. Drugo, nadzor internetskih platformi u širem smislu u EU-u u velikoj je mjeri neusklađen i nedjelotvoran, unatoč važnosti takvih usluga u sustavu. Ograničeni okvir za administrativnu suradnju utvrđen Direktivom o elektroničkoj trgovini i namijenjen rješavanju prekograničnih pitanja nije dovoljno preciziran te ga države članice nedosljedno primjenjuju. Treće, države članice počele su regulirati digitalne usluge na nacionalnoj razini, što je dovelo do novih prepreka na unutarnjem tržištu. To dovodi do konkurentske prednosti uspostavljenih vrlo velikih platformi i digitalnih usluga.
O čemu je riječ? Zašto je to problem na razini EU-a?

Na temelju evaluacije funkcioniranja Direktive NIS, procjenom učinka utvrđeni su sljedeći problemi: niska razina kiberotpornosti poduzeća koja posluju u EU-u; neujednačena otpornost u državama članicama i sektorima; niska razina zajedničke informiranosti o stanju i izostanak zajedničkog odgovora na krizu. Primjerice, nekih od tih problema i pokretača dovode do toga da određene velike bolnice u državi članici nisu obuhvaćene područjem primjene Direktive NIS i stoga nisu obvezne provoditi sigurnosne mjere koje iz nje proizlaze, dok je u drugoj državi članici gotovo svaka bolnica u zemlji obuhvaćena sigurnosnim zahtjevima za mrežne i informacijske sustave.

Bez obzira na važna postignuća Direktive NIS, koja je u mnogim državama članicama bila pokretač znatne promjene načina razmišljanja te institucionalnog i regulatornog pristupa kibersigurnosti, pokazalo se da ima i svoja ograničenja. Digitalna transformacija društva (pojačana krizom uzrokovanom bolešću COVID-19) povećala je prijetnje i dovela do novih izazova koji zahtijevaju prilagođene i inovativne odgovore. Broj kibernapada i dalje raste te sve sofisticiraniji napadi dolaze iz brojnih izvora unutar i izvan EU-a.

C. Učinci najpoželjnije opcije

Općenito, najpoželjnija opcija politike dovela bi do učinkovitih kompromisa i sinergija, uz iskorištavanje najboljeg potencijala svih analiziranih opcija politike kako bi se osigurala veća i stabilna razina kiberotpornosti ključnih subjekata diljem Unije, što bi u konačnici dovelo do uštede troškova za poduzeća i društvo.
O čemu je riječ? Zašto je to problem na razini EU-a?

Problem koji se ovom inicijativom rješava jest činjenica da je razmjena podataka u EU-u i dalje ograničena unatoč mogućim prednostima takve razmjene za gospodarstvo i društvo. Utvrđena su tri glavna razloga za to:

C. Učinci najpoželjnije opcije
Sustav e-CODEX informacijski je sustav za prekograničnu pravosudnu suradnju kojim se korisnicima, bez obzira na to je li riječ o pravosudnim tijelima, pravnim stručnjacima ili građanima, omogućuje sigurno slanje i primanje dokumenata, pravnih obrazaca, dokaza ili drugih informacija. e-CODEX je od 2010. do 2016. razvio konzorcij 21 države članice uz financiranje sredstvima EU-a iz Programa potpore politikama za primjenu informacijskih i komunikacijskih tehnologija koji je dio Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (CIP). Države članice dobrovoljno su se koristile tim sustavom u postupcima kao što su europski platni nalog ili europski postupak za sporove male vrijednosti. Potrebno je pronaći rješenje kojim bi se osiguralo odgovarajuće financiranje i održivost sustava kako bi se moglo osigurati njegovo održavanje, razvoj i buduće širenje na druge pravosudne postupke. To je ujedno preduvjet za uvođenje sustava u državama članicama koje se dosad nisu njime koristile. Komisija već razvija digitalni sustav razmjene e-dokaza (eEDES) s pomoću e-CODEX-a kao komunikacijskog kanala. Očekuje se da će se države članice povezati s eEDES-om do 2021. Sustav e-CODEX ujedno je najizglednije softversko rješenje za uspostavu decentraliziranog informacijskog sustava u kontekstu uredaba o dostavi pismena i izvođenju dokaza. Ako se ne osigura održivo upravljanje e-CODEX-om, mogla bi se ugroziti ta nastojanja, ali i svi postupci za koje se već upotrebljava taj sustav u okviru pilot-projekta.
Druga opcija riješila bi problem IKT rizika u cijelom financijskom sektoru poboljšanjem otpornosti financijskih institucija na IKT incidente. Time bi se smanjio rizik od brzog širenja kiberincidenta na financijskim tržištima. Iako je teško procijeniti troškove operativnih incidenata u financijskom sektoru (ne izvješćuje se o svim incidentima; nepouzdan opseg troškova), sektorske procjene ukazuju na to da bi se troškovi za financijski sektor EU-a kretali od 2 do 27 milijardi EUR godišnje. Opcijom kojoj se daje prednost smanjili bi se ti izravni troškovi i šire posljedice značajnih kiberincidenata na financijsku stabilnost. Uklanjanjem preklapajućih izvještajnih zahtjeva smanjilo bi se administrativno opterećenje. Na primjer, neke od najvećih banaka mogle bi uštedjeti od 40 do 100 milijuna EUR godišnje. Izravnim izvješćivanjem povećalo bi se i znanje nadzornih tijela o IKT incidentima. Usklađenim testiranjem povećala bi se učestalost otkrivanja nepoznatih ranjivosti i rizika. Smanjili bi se i troškovi, osobito za poduzeća s prekograničnim poslovanjem. Na primjer, 44 najveće banke s prekograničnim poslovanjem mogle bi očekivati ukupnu korist od zajedničkog pristupa testiranju od 11 do 88 milijuna EUR. Uvođenjem koherentnih pravila o upravljanju rizicima trećih strana pružatelja IKT usluga financijska poduzeća imala bi više kontrole nad usklađenosti trećih strana pružatelja usluga s regulatornim okvirom, što bi nadzorna tijela podržala. Ostvarile bi se i bonitetne koristi od nadzora trećih strana pružatelja IKT usluga koji bi provodila nadzorna tijela. Općenito bi opcija kojoj se daje prednost donijela veće društvene koristi koje proizlaze iz otpornijeg operativnog okruženja za sve sudionike na financijskom tržištu te iz bolje zaštite potrošača i ulagatelja.
Kriptoimovina je vrsta digitalne imovine koja prvenstveno ovisi o kriptografiji i tehnologiji decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (DLT). Određena kriptoimovina može se smatrati financijskim instrumentima u skladu s Direktivom o tržištu financijskih instrumenata Direktiva o tržištu financijskih instrumenata (MiFID II) ili „e-novcem” u skladu s Direktivom o elektroničkom novcu (EMD2), ali većina kriptoimovine nije obuhvaćena područjem primjene postojećih financijskih propisa EU-a. U područjima u kojima kriptoimovina nije obuhvaćena financijskim propisima EU-a potrošači i ulagatelji izloženi su znatnim rizicima zbog nepostojanja pravila primjenjivih na usluge povezane s tom imovinom (kao što su burze, platforme za trgovanje, pružatelji usluga skrbničkih novčanika). Na sekundarnom tržištu kriptoimovine javljaju se i znatni rizici za integritet tržišta (npr. manipuliranje tržištem). Neke države članice na nacionalnoj su razini utvrdile prilagođena pravila za svu kriptoimovinu ili podskupinu kriptoimovine koja nije obuhvaćena postojećim propisima EU-a. To dovodi do regulatorne fragmentacije, koja narušava tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu, otežava pružateljima usluga povezanih s kriptoimovinom prekogranično širenje aktivnosti i potiče regulatornu arbitražu. Iako je tržište kriptoimovine i dalje skromno i u ovom trenutku ne predstavlja prijetnju financijskoj stabilnosti, dnevni volumen trgovanja stalno se povećava. Dodatni izazovi (npr. financijska stabilnost i monetarna suverenost) mogu nastati u slučaju da potrošači šire prihvate takozvane „stabilne kriptovalute” (engl. stablecoin) (podskupina kriptoimovine sa značajkama koje omogućuju stabiliziranje cijene). Kako bi se izbjegla regulatorna arbitraža i osigurala primjerena zaštita potrošača, regulatorni tretman tih „stabilnih kriptovaluta” trebao bi ovisiti o njihovim specifičnim karakteristikama. U nedostatku okvira EU-a za kriptoimovinu nedostatak povjerenja korisnika u kriptoimovinu otežat će razvoj tog tržišta, što će dovesti do propuštenih prilika u smislu brzih, jeftinih i učinkovitih platnih instrumenata ili novih izvora financiranja za poduzeća u Uniji. U područjima u kojima je kriptoimovina obuhvaćena propisima EU-a o financijskim uslugama nema pravne sigurnosti u pogledu načina primjene postojećih financijskih propisa EU-a (npr. Uredba o prospektu , MIFID II i Uredba o središnjem depozitoriju vrijednosnih papira ). Zbog toga se tokeni vrijednosnih papira na primarnom tržištu izdaju tek sporadično te se ograničava potencijal za uporabu DLT-a na financijskim tržištima, što je vidljivo iz nedostatka tržišnih infrastruktura temeljenih na DLT-u (kao što su mjesta trgovanja ili središnji depozitoriji vrijednosnih papira) koje omogućuju trgovanje tokenima vrijednosnih papira i namiru transakcija.
Izlaganje radnika karcinogenim i mutagenim tvarima predstavlja znatan rizik za zdravlje radnikâ. Prema EU-OSHA-i, godišnje se 52 % smrtnih slučajeva povezanih s radom u EU-u pripisuje raku. Zbog toga Komisija nastavlja s ažuriranjem Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima prijedlogom ove četvrte serije dodatnih graničnih vrijednosti profesionalne izloženosti (OEL). To je u skladu s Direktivom, prema kojoj se zahtijeva da se granične vrijednosti utvrde za sve one karcinogene i mutagene tvari za koje je to moguće s obzirom na dostupne informacije. Više od milijun radnika u EU-u trenutačno je izloženo trima tvarima na koje se odnosi ova inicijativa: akrilonitrilu, spojevima nikla i benzenu. Kad ne bi bilo djelovanja na razini EU-a, profesionalna izloženost tim trima tvarima dovela bi do gotovo 2 000 slučajeva raka i drugih bolesti povezanih s radom u sljedećih 60 godina.
Sadržaj

1 Context

2 Enforcement of the GDPR and functioning of the cooperation and consistency mechanisms

2.1 Use of strengthened powers by data protection authorities

Specific issues for the public sector

Cooperation with other regulators

2.2 The cooperation and consistency mechanisms

One-stop-shop

Mutual assistance

Consistency mechanism

Challenges to be addressed

2.3 Advice and guidelines

Awareness raising and advice by data protection authorities

Guidelines of the European Data Protection Board

2.4 Resources of the data protection authorities

3 Harmonised rules but still a degree of fragmentation and diverging approaches 14

3.1 Implementation of the GDPR by the Member States 14

Main issues relating to national implementation 15
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 24.9.2020.

SWD(2020) 204 final

This document corrects document SWD(2020) 204 final of 24.09.2020

Two references in the title of the cover page have been corrected.

Concerns the EN version only.

The text shall read as follows:

RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE



SAŽETAK IZVJEŠĆA O PROCJENI UČINKA



priložen dokumentu

Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća

o izmjeni direktiva 2006/43/EZ, 2009/65/EZ, 2009/138/EU, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 i (EU) 2016/2341









{COM(2020) 596 final} - {SEC(2020) 309 final} - {SWD(2020) 203 final}
Očekuje se da će do 2030. opcije kojima se daje prednost za kućanske perilice i perilice-sušilice rublja dovesti do: ·godišnjih ušteda električne energije od 2,48 TWh i vode od 711 milijuna m3, ·smanjenja emisija stakleničkih plinova od 0,84 Mt ekvivalenta CO2 godišnje, ·godišnjih ušteda za potrošače od 7,15 milijardi EUR, ·dodatnih poslovnih prihoda u iznosu od 1,1 milijardi EUR godišnje, što dovodi do dodatnih 3 110 radnih mjesta u proizvodnom sektoru EU-a i 27 940 u maloprodajnom sektoru, ·održavanja konkurentnosti industrije EU-a i njezinog vodećeg položaja kao visokokvalitetnog proizvođača, ·promicanja inovacija za učinkovitije kućanske perilice i perilice-sušilice rublja, ·većih prihoda i dobiti za neovisna poduzeća (kao što su MSP-ovi) koja djeluju u području popravka i obnove proizvoda.
4.scenarij ECO2 koji je sličan scenariju ECO1, no šireg je područja primjene kojim se obuhvaćaju veći elektromotori i određeni elektromotori isključeni iz važeće uredbe (jednofazni elektromotori, elektromotori s osam polova i niz elektromotora posebne namjene). Usto, područjem primjene obuhvaćaju se i pogoni s promjenjivom brzinom (VSD-ovi) koji se upotrebljavaju s elektromotorima;

C. Učinci najpoželjnije opcije
Predloženom revizijom trebala bi se smanjiti ukupna potrošnja energije tih proizvoda svake godine diljem EU-a, čime bi se ostvarile uštede električne energije od 2,1 TWh/godišnje i uštede vode od 16 milijuna m³ godišnje. Time bi se dao doprinos od 0,14 % cilju EU-a povezanom s energetskom učinkovitošću do 2030. te smanjile emisije stakleničkih plinova za 0,7 Mt ekvivalenta CO2 godišnje. Očekuje se da će se osiguravanjem dostupnosti potrebnih informacija i rezervnih dijelova olakšati aktivnosti popravka i obrade na kraju vijeka trajanja. Njime će se potrošačima omogućiti da izaberu najučinkovitije uređaje, što će dovesti do ušteda u potrošnji energije i vode tijekom njihove uporabe. Predložena revizija zahtjeva za ekološki dizajn trebala bi poticati daljnji tehnološki napredak, dok bi mjere u pogledu učinkovitosti materijala trebale omogućiti bolje i jeftinije mogućnosti popravka, što bi dovelo do dužeg radnog vijeka proizvoda, ušteda za potrošače, povećanja prihoda servisera te pozitivnog doprinosa ciljevima kružnog gospodarstva.
Razmotrene su četiri opcije politika: ·opcija 1 – „uobičajena praksa”: to je osnovni scenarij u kojem trenutačno stanje ostaje nepromijenjeno, ·opcija 2 – samoregulacija: Komisija je industriji pružila priliku za razvoj samoregulacije, ali nije podnesen nijedan prijedlog, ·opcija 3 – označivanje energetske učinkovitosti: to se općenito predlaže za proizvode koje poduzeća pružaju potrošačima, u kombinaciji s ekološkim dizajnom, kako bi se postigla vidljivost i konkurentnost najboljih proizvoda. Međutim, to je otežano jer ne postoji široka baza podataka o energetskoj učinkovitosti nastala primjenom dobro utvrđenih metoda mjerenja, ·opcija 4a – najmanji trošak tijekom ciklusa trajanja (LLCC): obvezne granične vrijednosti za učinkovitost napajanja energijom uz maksimalno povećanje ulaganja krajnjeg korisnika tijekom ciklusa trajanja proizvoda, do 2028., s prijelaznom mjerom 2023., ·opcija 4b – ambiciozni LLCC: ista razina strogosti zahtjeva za ekološki dizajn kao za opciju 4a, na temelju LLCC-a, ali se ostvaruje ranije (u 2025.) i bez prijelazne mjere, ·opcija 5 – informacije: obvezno pružanje informacija o ekološkom dizajnu za učinkovitost u pogledu energije i materijala, ali ne i kvantitativni zahtjevi u pogledu učinkovitosti. Usto, opcije 4a i 4b uključuju: -razvoj metoda izračuna pomoću normizacije -pružanje informacija o potrošnji materijala i energije i -pružanje informacija o aspektima kružnog gospodarstva (radi poboljšanja mogućnosti popravka i recikliranja). Zahtjevi u pogledu pružanja informacija primjenjivat će se od 1. siječnja 2021. Opcija 4a je najpoželjnija opcija s ekonomskog i ekološkog stajališta, kojom se uravnotežuju ukupne uštede energije i materijala te potpora dionicima. Njome se ujedno ispunjava zahtjev na temelju Direktive o ekološkom dizajnu u pogledu prijedloga provedbene mjere za određene proizvode.
Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) nastoji svladati velike društvene izazove tako da integracijom trokuta znanja, koji se sastoji od istraživanja, obrazovanja i inovacija, poveća uspješnost EU-a u području inovacija. Osnovan je 2008. Uredbom (EZ) br. 294/2008 („Uredba o EIT-u”) . U toj se uredbi utvrđuju ciljevi, misija i proračun EIT-a te ona mora biti u skladu s primjenjivim Okvirnim programom za istraživanja i inovacije. U prijedlogu Komisije o uspostavi Obzora Europa, Okvirnog programa za istraživanja i inovacije za razdoblje 2021.–2027., utvrđuje se predloženi proračun za EIT za sljedeće razdoblje te njegovo obrazloženje, dodana vrijednost, područja djelovanja, osnovne odrednice aktivnosti i pokazatelji uspješnosti. U tom je prijedlogu EIT jedna od glavnih komponenti stupa „Inovativna Europa”. U samom prijedlogu o Obzoru Europa nema pravne osnove za nastavak rada EIT-a nakon 2020. Stoga je potrebno izmijeniti Uredbu o EIT-u. Nadalje, prema članku 17. Uredbe o EIT-u Komisija svakih sedam godina Europskom parlamentu i Vijeću podnosi prijedlog Strateškog inovacijskog programa u kojem se utvrđuju strateški, dugoročni prioriteti i financijske potrebe za EIT, a koji mora biti u skladu s primjenjivim Okvirnim programom za istraživanja i inovacije. Aktualni Strateški inovacijski program obuhvaća razdoblje od 2014. do 2020. Stoga se prijedlog novog Strateškog inovacijskog programa EIT-a za razdoblje od 2021. do 2027. mora podnijeti zajedno s prijedlogom o izmjeni Uredbe o EIT-u. Cilj je ove inicijative preinakom izmijeniti Uredbu o EIT-u i uskladiti SIP s programom Obzor Europa. Ona obuhvaća nova prioritetna područja EIT-a i njegove financijske potrebe. Cilj joj je i poboljšati funkcioniranje EIT-a uzimajući u obzir saznanja stečena proteklih godina. Inicijativa je posebno usmjerena na rješavanje pitanja u tri glavna područja. Prvo, nastojat će se riješiti otvorena pitanja povezana s modelom financiranja EIT-a. Drugo, ponudit će se rješenja za povećanje učinka obrazovnih aktivnosti EIT-a, tj. za popularizaciju obrazovnog brenda EIT-a i potporu poduzetničkim i inovacijskim sposobnostima i vještinama na visokim učilištima. Naposljetku, inicijativa će pridonijeti povećanju regionalnog dosega EIT-a boljom integracijom ZZI-jâ u lokalne inovacijske ekosustave. U okviru inicijative opisat će se i buduća prioritetna područja za ZZI-je. Nastojat će se riješiti i niz tehničkih pitanja kako bi se povećala djelotvornost, učinkovitost i koherentnost operacija EIT-a. To uključuje otvorenost i transparentnost ZZI-jâ, upravljanje EIT-om i ugovorne odredbe za osoblje EIT-a. Otkriveni problemi rješavat će se izmjenom Uredbe o EIT-u i donošenjem Strateškog inovacijskog programa EIT-a za razdoblje 2021.–2027. Ova procjena učinka temelji se na procjeni učinka koja je provedena za Obzor Europa.
Uredba 278/2009, koja je trenutačno na snazi, pokazala se djelotvornom u pogledu smanjenja potrošnje energije vanjskih napajanja, s procijenjenim uštedama električne energije od oko 10 TWh/godišnje. Međutim, na njezinu djelotvornost danas negativno utječu i. zastarjeli zahtjevi za ekološki dizajn za energetsku učinkovitost i ii. zastarjelo područje primjene. Krajnji bi korisnici mogli ostvariti dodatnu uštedu energije od 4,3 TWh/godišnje do 2030. ako se Uredba ažurira uz utvrđivanje tehnološkog napretka i promjena propisa u drugim zemljama i na drugim tržištima. Na bi se taj način mogle dodatno smanjiti emisije stakleničkih plinova te proizvođačima određenog tipa vanjskog napajanja (vanjskih napajanja s više izlaznih napona) osigurati ravnopravni tržišni uvjeti.

– zajednički zahtjevi primjenjivi na mogućnosti politike od PO2 do PO4, uz zahtjev o energetskoj učinkovitosti: i. proširenje područja primjene radi obuhvaćanja vanjskih napajanja s više izlaznih napona (npr. vanjska napajanja s dva izlaza koja istodobno isporučuju 5 V i 20 V); ii. dostupnost zahtjeva u pogledu informacija o učinkovitosti pri 10 % opterećenja i iii. dostupnost informacija u pogledu učinkovitosti vanjskog napajanja na javno dostupnim internetskim stranicama te u korisničkim priručnicima.

– Države članice i nevladine organizacije većinom podržavaju PO3. No neke su države članice zatražile temeljitu analizu koristi i troškova za drugu razinu (radi potvrđivanja poželjnosti PO3 u odnosu na PO2). Dionici iz sektora snažno se protive pristupu s dvije razine.

C. Učinci najpoželjnije opcije

PO2, tj. globalnim usklađivanjem, do 2030. postići će se:

– za potrošače: jednokratno povećanje troškova proizvoda od 98 milijuna EUR zbog proširenja područja primjene i strožih zahtjeva za ekološki dizajn. No ti troškovi nadoknadit će se nižim iznosima računa za električnu energiju tijekom cijelog životnog ciklusa vanjskog napajanja.

Kako će to utjecati na poduzeća, MSP-ove i mikropoduzeća?