Sigurnost opskrbe hranom u ratom razorenoj Ukrajini izaziva veliku zabrinutost, ponajprije zato što se čini da Rusija namjerno cilja i uništava zalihe i skladišta hrane. U pozivu UN-a procjenjuje se da će se u Ukrajini s tim problemom suočiti do 18 milijuna ljudi, što uključuje do 6,7 milijuna netom interno raseljenih osoba. Zbog nestašice hrane u gradovima te milijuna izbjeglica i raseljenih osoba Ukrajini je potrebna hitna pomoć u hrani. Humanitarni dionici, kao što je Svjetski program za hranu, pružaju pomoć u hrani i intenziviraju svoje aktivnosti. EU mobilizira pomoć putem svojih mehanizama civilne zaštite i humanitarne pomoći. Humanitarna pomoć EU-a, koja je već aktivna, iznosi 93 milijuna EUR za Ukrajinu i Moldovu, uključujući pomoć u hrani i potporu za osnovne potrebe.

Ruska invazija na Ukrajinu mogla bi imati ozbiljne posljedice za globalnu sigurnost opskrbe hranom ne samo u Ukrajini, već i u mnogim zemljama u Africi (uključujući supsaharsku Afriku) te na Bliskom istoku i zapadnom Balkanu koje su suočene s nestašicom hrane. Uz porast cijena hrane, to će vjerojatno dovesti i do povećanja siromaštva i nestabilnosti u tim zemljama.

Sada je, više nego ikad prije, vrijeme da se pokaže solidarnost. U ovoj se Komunikaciji iznosi odgovor Komisije na poziv Europskog vijeća u Deklaraciji iz Versaillesa od 10. i 11. ožujka 2022. da predstavi mogućnosti za suočavanje s problemom rasta cijena hrane i globalne sigurnosti opskrbe hranom. Komunikacija se temelji na procjeni stanja (Prilog 1.) te se nadovezuje na viziju pravednog i zdravog prehrambenog sustava prihvatljivog za okoliš utvrđenu u europskom zelenom planu i strategiji „od polja do stola”. U njoj se utvrđuju kratkoročne mjere kojima se podupiru sigurnost opskrbe hranom i poljoprivreda u Ukrajini, globalna sigurnost opskrbe hranom te proizvođači i potrošači u EU-u. Usto se poziva na to da se nedostaci koji su otkriveni za vrijeme krize otklone uz poticanje prelaska na održive, otporne i pravedne prehrambene sustave u Uniji i svijetu.

Dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta temelj je sigurnosti opskrbe hranom i sigurnosti hrane u Uniji, među ostalim i u sadašnjoj krizi. Naši su lanci opskrbe međusobno ovisni i svako neopravdano ograničenje jedinstvenog tržišta može imati neželjene posljedice koje mogu ugroziti opskrbu sigurnom hranom. Komisija se snažno protivi mjerama država članica kojima se domaća opskrba hranom nastoji zaštititi tako što se sprečava izvoz. Takvim se mjerama narušava trgovina te su one a priori nespojive s jedinstvenim tržištem i u konačnici će negativno utjecati na sigurnost opskrbe hranom. Važno je da države članice koordiniraju mjere u cilju poboljšanja trgovinskih tokova i dopremanja robe i hrane onamo gdje je to najpotrebnije. Uspostavom Instrumenta jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve dodatno će se ojačati pripravnost i sposobnosti koordinacije Unije te smanjiti rizik od neopravdanih ograničenja. Komisija i države članice provjeravaju izravna strana ulaganja (FDI) u okviru Uredbe (EU) 2019/452 na temelju koje mogu razmotriti mogući učinak izravnih stranih ulaganja na opskrbu ključnim ulaznim elementima i sigurnost opskrbe hranom. Novi slučajevi bit će podvrgnuti detaljnoj procjeni s obzirom na mogući učinak na opskrbu hranom i cijene hrane.

S obzirom na trenutačnu izvanrednu situaciju Komisija je predložila paket potpore u iznosu od 500 milijuna EUR, među ostalim iz krizne pričuve, kako bi se poduprli proizvođači koji su najviše pogođeni ozbiljnim posljedicama rata u Ukrajini. Na temelju toga države članice mogle bi poljoprivrednicima pružiti financijsku potporu i time doprinijeti globalnoj sigurnosti opskrbe hranom ili ukloniti tržišne poremećaje uzrokovane povećanim ulaznim troškovima ili trgovinskim ograničenjima. Prednost bi trebalo dati potpori poljoprivrednicima koji primjenjuju održive prakse, a pritom bi se trebalo pobrinuti za to da mjere budu usmjerene na sektore i poljoprivrednike koji su najteže pogođeni krizom. U cilju rješavanja problema s likvidnošću koji bi se mogli pojaviti ove jeseni Komisija će državama članicama dopustiti da od 16. listopada 2022. poljoprivrednicima isplaćuju veće predujmove za izravna plaćanja i mjere ruralnog razvoja povezane s površinom i životinjama.

Reakcija Unije u pogledu opskrbe ograničena je dostupnošću plodnog zemljišta. Kako bi povećala proizvodni kapacitet Unije, Komisija je danas donijela provedbeni akt kojim se državama članicama iznimno i privremeno dopušta odstupanje od određenih obveza ekologizacije. Točnije, mogu dopustiti proizvodnju svih kultura za hranu i hranu za životinje na zemljištu ostavljenom na ugaru koje se smatra ekološki značajnom površinom 2022. i pritom zadržati cjelokupni iznos plaćanja za ekologizaciju. Ta privremena fleksibilnost omogućit će poljoprivrednicima da ove godine prilagode i prošire svoje planove usjeva.

Komisija podržava države članice u primjeni mogućnosti da smanje udio biogoriva u miješanim gorivima, što bi moglo dovesti do smanjenja poljoprivrednog zemljišta EU-a koje se upotrebljava za proizvodnju sirovina za biogoriva, a time i do smanjenja pritiska na tržišta prehrambenih proizvoda i hrane za životinje.

Kad je riječ o subjektima u sektoru ribarstva, Komisija razmatra aktivaciju kriznog mehanizma EFPRA-e, koji je osmišljen za izvanredne događaje koji uzrokuju znatne poremećaje na tržištima. Njime se državama članicama omogućuje da gospodarskim subjektima te priznatim organizacijama i udruženjima proizvođača koji skladište proizvode ribarstva dodijele naknadu za izgubljeni prihod i gospodarske gubitke.

Kako bi se državama članicama omogućilo da otklone ozbiljne poremećaje u gospodarstvu koji su posljedica rata u Ukrajini, Komisija je 23. ožujka 2022. donijela novi, samostalni Privremeni okvir za krizne situacije. Tim se okvirom omogućuje da se poduzetnicima koji su izravno ili neizravno pogođeni krizom, uključujući poljoprivrednike i ribare, pruži potpora za likvidnost te povećane troškova plina i električne energije. Zahvaljujući njemu moguće je pružati potporu, uključujući izravna bespovratna sredstva, proizvođačima pogođenima krizom (primjerice onima pogođenima znatnim povećanjem ulaznih troškova, posebno hrane za životinje i gnojiva) i energetski intenzivnim poduzetnicima (kao što su proizvođači gnojiva i prerađivačka industrija).

Kratkoročno, zabrinutost izaziva i dostupnost hrane za životinje. Uzgajivači stoke i proizvođači u sektoru akvakulture već traže alternativne izvore opskrbe kako bi nadomjestili izvore izgubljene zbog rata. Neke države članice odlučile su iskoristiti postojeću fleksibilnost u zakonodavstvu EU-a da u opravdanim slučajevima iznimno i privremeno dopuste uvoz kojim se ne ugrožavaju sigurnost hrane i zdravlje potrošača. Komisija prati takve nacionalne mjere. Konačno, na tržište svinjetine primijenjene su mjere zaštitnog mehanizma s obzirom na posebne poteškoće s kojima se suočava taj sektor.

Visoke cijene gnojiva potiču učinkovitiju upotrebu i inovacije u primjeni održivijih alternativa koje pridonose cilju strategije „od polja do stola” u pogledu smanjenja gubitka hranjivih tvari za 50 % do 2030. Na primjer, u organskom uzgoju upotrebljavaju se ograničene količine mineralnih gnojiva, zbog čega je on manje izložen povećanju cijena. Međutim, do prelaska na upotrebu održivih vrsta gnojiva ili metoda gnojidbe trošak i dostupnost mineralnih gnojiva moraju kratkoročno ostati prioritet. Industrija gnojiva u Uniji mora imati pristup uvozu potrebnih proizvoda i sirovina, uključujući plin za proizvodnju gnojiva unutar samog EU-a. Cijene gnojiva i opskrba poljoprivrednika pratit će se kako bi se osiguralo da izgledi za žetvu u Uniji ne budu ugroženi.

4.Osiguravanje otpornosti prehrambenog sustava

4.1.Održivi prehrambeni sustavi

Iako su kratkoročne hitne mjere potpore važne, njima se ne umanjuje važnost dugoročnog preusmjeravanja prehrambenog sektora na održivost i otpornost.

Održivost hrane ključna je za sigurnost opskrbe hranom. Bez prelaska utvrđenog u strategiji „od polja do stola” i strategiji za bioraznolikost sigurnost opskrbe hranom bit će srednjoročno i dugoročno ozbiljno ugrožena, što će izazvati nepovratne posljedice na globalnoj razini. Provedbom tih strategija Komisija želi izbjeći ugrožavanje cjelokupne produktivnosti poljoprivredne i ribarske proizvodnje te proizvodnje morskih prehrambenih proizvoda u Uniji.

Svjesna međusobne povezanosti našeg zdravlja, ekosustava, lanaca opskrbe, obrazaca potrošnje i ograničenja planeta, Komisija je u strategiji „od polja do stola” iznijela svoju viziju pravednog i zdravog prehrambenog sustava prihvatljivog za okoliš. U njoj je naglasila važnost otpornosti prehrambenog sustava EU-a, osiguravanja pristupa dostatnoj opskrbi cjenovno pristupačnom hranom za građane u svim okolnostima te pravednog i demokratskog prelaska na održive prehrambene sustave u skladu s europskim stupom socijalnih prava.

Trenutačna kriza razotkrila je ovisnost prehrambenog sustava EU-a o uvezenim ulaznim elementima, kao što su fosilna goriva, gnojiva, hrana za životinje i sirovine, što potvrđuje potrebu za temeljnim preusmjeravanjem poljoprivrede EU-a i prehrambenih sustava EU-a prema održivosti u skladu sa zelenim planom i reformiranim ZPP-om, a ono će se olakšati mjerama predloženima u dugoročnoj viziji za ruralna područja.

Poboljšana i smanjena upotreba ulaznih elemenata (hranjive tvari, pesticidi) i organski uzgoj (koji se manje oslanja na takve ulazne elemente) stupovi su prelaska na održivu poljoprivredu. Okončanje odlaganja otpada u more i borba protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova dovest će riblje fondove na održive razine. Trenutačna kriza usto naglašava cijenu nedjelovanja, uključujući hitnost suočavanja s izazovima koji se odnose na poljoprivrednu produktivnost i posljedice neizravne promjene uporabe zemljišta na okoliš, među ostalim u trećim zemljama.

Inovacijama na temelju istraživanja, znanja, tehnologije, agroekologije i usvajanja uspješnih praksi može se ublažiti pritisak na ulazne troškove a da se pritom ne ugrozi proizvodni kapacitet, čime se postiže dugoročni napredak u produktivnosti u cilju ostvarivanja zelene tranzicije. Što je još važnije, one će pomoći da u društvu nastupe temeljite promjene jer će se smanjiti rasipanje hrane, poticati prehrana s većim udjelom namirnica biljnog podrijetla i graditi partnerstva s trećim zemljama za razvoj održivih prehrambenih sustava. Zahvaljujući boljim informacijama o održivosti naše hrane potrošači će moći donositi održive odluke. Borbom protiv gubitka i rasipanja hrane smanjuje se pritisak na ograničene prirodne resurse i ostvaruju uštede, a preraspodjelom viška hrane pomaže se onima kojima je potrebno.

Prednost treba dati mjerama koje primjenom tehnoloških i agroekoloških inovacija održivo povećavaju prinos. Komisija će predložiti nova pravila kako bi se olakšalo stavljanje na tržište sredstava za zaštitu bilja koja sadržavaju biološki aktivne tvari. Procjenjuje i moguća nova pravila o novim genomskim tehnikama koje imaju potencijal za stvaranje biljnih sorti manje osjetljivih na promjene temperature i klimatske prijetnje, otpornijih na štetne organizme i učinkovitijih u pogledu upotrebe gnojiva. Kako bi se očuvala plodnost tla, u okviru misije „Plan za tlo za Europu” iz programa Obzor Europa namjerava se uspostaviti 100 živih laboratorija i oglednih projekata koji će predvoditi prelazak na zdrava tla.

Sadašnja dramatična kriza potvrđuje da moramo ubrzati prelazak prehrambenog sustava na održivost kako bismo se bolje pripremili za buduće krize. Slijedom UN-ova sastanka na vrhu o prehrambenim sustavima 2021. Komisija će sudjelovati u osam koalicija koje imaju za cilj preobraziti prehrambeni sustav te postići otpornost i održiv rast produktivnosti.

Uloga strateških planova u okviru ZPP-a za razdoblje 2023.–2027. bit će ključna u podupiranju prelaska na održive poljoprivredne prakse i otporne sustave proizvodnje, posebno kombiniranjem okvira politike koji je usmjereniji na rezultate i učinkovitijeg skupa instrumenata i mehanizama politike. Na te će se točke Komisija usredotočiti u predstojećim očitovanjima o nacrtima planova država članica.

Komisija poziva države članice da osiguraju pravedniju raspodjelu potpora prihodima kako bi se prije svega povećala otpornost malih i srednjih poljoprivrednih gospodarstava osjetljivih na nestabilnost tržišta koja bi mogla ugroziti kontinuitet. Komisija isto tako potiče države članice da povećaju upotrebu sredstava iz fonda za ruralni razvoj za financiranje alata za upravljanje rizikom u cilju pružanja pomoći poljoprivrednicima suočenima s gubitkom prihoda te da potaknu razvoj kratkih lanaca opskrbe i druge oblike diversifikacije prihoda poljoprivrednih gospodarstava. Nadalje, pozdravlja planove za olakšavanje pristupa kreditima za poljoprivrednike kako bi mogli ulagati u održive metode proizvodnje, uključujući, na primjer, proizvodnju i uporabu obnovljive energije.

U tom kontekstu Komisija od država članica očekuje i da utvrde i uvedu novi mehanizam uvjetovanosti tako da se veća važnost prida klimatskim i okolišnim ciljevima, a mogući kratkoročni učinak na proizvodni kapacitet svede na najmanju moguću mjeru. Na primjer, pri određivanju minimalnog udjela obradivog zemljišta predviđenog za bioraznolikost trebalo bi dati prednost održavanju i uspostavi neproizvodnih obilježja kao što su obilježja krajobraza (npr. živice i drveće) umjesto stavljanja zemljišta na ugar (što bi ograničilo proizvodni potencijal EU-a).