IZVJEŠĆE KOMISIJE PRIJELAZNO IZVJEŠĆE O PILOT-FAZI INICIJATIVE PROJEKTNIH OBVEZNICA EUROPA 2020. /* COM/2013/0929 final */





PRIJELAZNO IZVJEŠĆE O PILOT-FAZI INICIJATIVE PROJEKTNIH OBVEZNICA EUROPA 2020. 1. POZADINA Ovo prijelazno izvješće (dalje u tekstu „izvješće”) Europskom parlamentu i Vijeću propisano je Uredbom (EU) br. 670/2012 radi ocjene napretka pilot-faze Inicijative projektnih obveznica (PBI) Europa 2020. PBI je instrument podjele rizika koji su stvorile Europska komisija (EK) i Europska investicijska banka (EIB). Cilj je omogućiti projektnim društvima izdavanje projektnih obveznica koje su privlačne ulagateljima na tržištu dužničkih vrijednosnih papira u sektorima transeuropskih prometnih (TEN-T) i energetskih (TEN-E) mreža te telekomunikacijskih i širokopojasnih mreža. S obzirom na dugoročan ciklus pokretanja inovativnog instrumenta tog opsega te pripreme, nabave i zaključivanja novih infrastrukturnih projekata, pilot-projektu PBI-ja dodijeljen je proračun EU-a u iznosu od 230 milijuna EUR[1] kako bi se zainteresirane strane mogle tijekom početne pilot-faze upoznati s novim instrumentom na temelju konkretnih transakcija. U pilot-fazi[2] započetoj 7. studenoga 2012. EIB može odobriti projekte do 31. prosinca 2014., a oni se moraju financijski zaključiti do 31. prosinca 2016. Potpuna provedba predviđena je u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) koji je dio Višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za 2014. – 2020. U ovom izvješću pripremljenom u suradnji s EIB-om obuhvaćeno je prvih 12 mjeseci od studenoga 2012. do studenoga 2013. i opisan je napredak na području odobravanja projekata i financiranja. U izvješću se analiziraju pouke iz pilot-faze i ističu moguće sinergije i ekonomije razmjera koje se mogu postići u okviru CEF-a. Uloga CEF-a mogla bi se maksimalno povećati stvaranjem sinergija kombinacijom bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata kao što su PBI, osiguranje zajma za TEN-Promet (LGTT) i mjere potpore programu. Izvješće je poduprto prijelaznim rezultatima neovisne vanjske ocjene čiji je cilj ocijeniti postignuća PBI-ja u vezi s ciljevima politike i financiranje na tržištu kapitala koje će se dovršiti u prvom tromjesečju 2014. Pilot-faza bit će obuhvaćena i neovisnom evaluacijom u 2015., kojom će se osigurati šira slika o učinkovitosti i uspješnosti uporabe sredstava EU-a. 2. KONTEKST POLITIKE Važnost infrastrukturnih ulaganja za potencijal budućeg rasta i stvaranje radnih mjesta ostaje neupitna. Gospodarski i financijski održivi infrastrukturni projekti mogu imati znatan protuciklički učinak, poboljšati produktivnost i voditi porastu zaposlenosti. Infrastrukturom usmjerenom poboljšanju pristupa tržištu istovremeno se podupire europsku konkurentnost. Kako bi se suočila s izazovima provedbe strategije Europa 2020., Europa treba znatan obujam infrastrukturnih ulaganja i raznolikost modela financiranja. Na temelju ocijenjenih potreba država članica za ulaganjima, EK je procijenio da su u sektorima TEN-T, TEN-E i IKT u razdoblju od 2011. do 2020. potrebna ulaganja u iznosu od 1 bilijuna EUR. Posljednjih se godina nastavilo konsolidiranje proračuna država članica EU-a što je utjecalo na ulaganja u javnu infrastrukturu i pripremu projektne okosnice. Proračun EU-a u okviru CEF-a pomoći će u financiranju karika koje nedostaju u spajanju energetskih i transportnih mreža i razvoju brze širokopojasne infrastrukture diljem EU-a[3]. Međutim, na prvom mjestu i dalje ostaje sudjelovanje privatnog sektora u dugoročnom financiranju tih projekata. PBI je tek jedna od mjera politike koje EK poduzima kako bi se suočila s navedenim izazovima. Očekuje se da će širi učinak imati mjere nastavno na Zelenu knjigu o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva koje se planiraju u prvom tromjesečju 2014., reforme uređenja financijskog tržišta te sveukupno makroekonomsko okružje i regulatorna stabilnosti na razini sektora. U tom je kontekstu PBI uspješno odigrao ulogu katalizatora u ponovnom jačanju tržišta infrastrukturnih ulaganja. Na tržištu se 2013. ponovno pojavio niz rješenja za financiranje projektnih obveznica, bez potpore iz proračuna EU-a. Inicijativa je u skladu i s međunarodnom raspravom na razini G20 i OECD-a o proglašavanju infrastrukture zasebnom klasom imovine te sa skupinom stručnjaka na visokoj razini koju je uspostavilo Vijeće, a koja je u studenome 2013. dovršila izvješće o MSP-ovim i financiranju infrastrukture. 3. KRETANJA NA TRŽIŠTU OD 2011. Ulaganja u europsku infrastrukturu u padu su od 2007. zbog manjih ulaganja javnog i privatnog sektora u tom području. Pad u javnom sektoru prouzročen je proračunskim ograničenjima koja su obuhvaćala revizije budućih prioriteta potrošnje i infrastrukturnih planova. Dok se od privatnog sektora očekivala dopuna ulaganjima javnog sektora, gospodarska i financijska nesigurnost u stvarnosti je navela promicatelje projekata da stave projekte na čekanje u sektorima kao što su energetika i informacijsko-komunikacijska/širokopojasna tehnologija gdje su potrebe za ulaganjima radi modernizacije mreža velike i gdje prevladava financiranje iz privatnog sektora. Kako je prikazano na slici 1., financiranje infrastrukture u EU-u iz privatnog sektora posredstvom financiranja projekata JPP-a još se nije oporavilo na razine prije krize od 25 – 30 milijardi EUR koje ni kao takve nisu bile dostatne za potrebe infrastrukture u EU-u. To je djelomično prouzročeno smanjenjem aktivnosti specijaliziranih osiguravatelja. Nakon djelomičnog oporavka u 2010. i 2011., vrijednost financijski zaključenih transakcija JPP-a u 2012. iznosila je 11,7 milijardi EUR, što predstavlja smanjenje od 35 % u odnosu na 2011. (17,9 milijardi EUR) i najnižu vrijednost od 2003. To smanjenje projekata JPP-a i obujmu financiranja projekata najprije odražava ograničenu projektnu okosnicu i pripremu projekata, a zatim nedostatak dugoročnog financiranja u određenim sektorima i zemljama koje su pogođene financijskom krizom. Izvor: EPEC Promatrajući šire tržište po sektorima CEF-a, financiranje infrastrukture smanjeno je s 28 milijardi EUR u 2011. na 18 milijardi EUR u 2012., uz manji broj transakcija. 14,1 milijardi EUR odnosilo se na projekte u prometnom sektoru, 3,3 milijardi EUR na projekte u energetskim mrežama, a 0,5 milijardi EUR na projekte u telekomunikacijskom sektoru. Grafikon 2. U prvoj polovini 2013. obujam aktivnosti u EU28 u sektorima CEF-a porastao je za 33 %, s 9,2 milijardi EUR u prvoj polovici 2012. na 12,2 milijarde EUR u prvoj polovici 2013. Broj transakcija malo se smanjio (12 u usporedbi s 15), a prosječna vrijednost transakcije u 2013., 1,0 milijardu EUR, porasla je za 66 % u usporedbi s 0,6 milijardi EUR iz 2012. Najveći je uzrok tomu nekoliko velikih transakcija refinanciranja u 2013. (Open Grid Europe, autocesta Brebemi). Banke nastavljaju reviziju svojih modela poslovanja. Neke su voljne ponovno kreditirati projekte, iako s kraćim dospijećem nego prije krize, dok druge razvijaju kapacitete za stvaranje i sklapanje sporazuma o financiranju projekata kao odgovor na očekivano jačanje uloge institucionalnih ulagatelja. Takav razvoj događaja neki tumače kao znak oporavka bankovnog financiranja. Međutim, prema našim predviđanjima banke neće osigurati dovoljan obujam duga za potrebe infrastrukture u EU-u. Postoji stvaran rizik da će infrastrukturna potrošnja nakon financijske krize, koja je sredstvo osiguranja budućeg rasta i radnih mjesta, biti ograničena ako se ne razviju alternativni izvori financiranja. U tom se pogledu pojavio niz osiguravajućih društava i fondova za financiranje infrastrukture (IDF) koji imaju mogućnosti ulaganja u privilegirani ili podređeni dug u primarnim i sekundarnim transakcijama. Neka osiguravajuća društva organizirala su interne timove za financiranje infrastrukture kako bi ojačala svoju prisutnost na tržištu, dok se druga bave upravljanjem računima. Nekoliko društava zaključilo je prve transakcije, iako većinom skromne veličine u relativno neposrednim projektima socijalne infrastrukture u Ujedinjenoj Kraljevini (npr. sveučilišni smještaj), koje obuhvaćaju uglavnom privatne plasmane, a ne javne obveznice. Dok nekoliko manjih transakcija na lokalnoj razini predstavlja greenfield ulaganja, veće operacije na nacionalnoj razini često se odnose na refinanciranja i brownfield ulaganja. Naposljetku, iako je tradicionalno bankovno financiranje i dalje važno, postoji potencijal da navedeni i ostali novi sudionici na tržištu potiču financiranje infrastrukturnih projekata privatnog sektora preko tržišta dužničkih vrijednosnih papira. To je ključni cilj PBI-ja. 4. CILJEVI INICIJATIVE PROJEKTNIH OBVEZNICA PBI-jem se želi osigurati konkretan alat za doprinos gospodarskom oporavku od krize. Glavni su ciljevi PBI-ja dvostruki: - poticanje ulaganja u projekte od europskog interesa u sektorima transeuropskog prometa, energetike i širokopojasnih mreža s nedvojbenom dodanom vrijednosti za EU, čime se pomaže povećanju ulaganja do razina prije krize, i - omogućivanje većeg sudjelovanja institucionalnih ulagatelja u dugoročnom financiranju gospodarski održivih projekata u tim sektorima na tržištu dužničkih vrijednosnih papira. Namjera je PBI-ja dopuniti postojeće izvore financiranja projekata i osigurati vjerodostojnu alternativu drugim izvorima financiranja duga (banke i obveznice tržišta u nastajanju). Time bi se povećao raspon dostupnih izvora financiranja, ali i rješavale suboptimalne investicijske okolnosti i poboljšali uvjeti financiranja. Krajnji je cilj PBI-ja proširiti privlačnost infrastrukture na ulagatelje iz privatnog sektora. Kreditno poboljšanje projektnih obveznica (Project Bond Credit Enhancement – PBCE) koje EIB omogućava PBI-jem namijenjeno je premošćivanju jaza između privatno financiranih infrastrukturnih projekata uobičajeno niskog investicijskog razreda i viših ciljnih razreda ulagatelja. Time bi se proširio raspon izvora financiranja te poduprli rokovi i smanjili troškovi financiranja. PBCE se može osigurati u obliku: - financiranog instrumenta koji je tranša podređenog duga (tj. izravan zajam projektu koji se otplaćuje tek nakon što su isplaćene privilegirane obveznice) ili - nefinanciranog instrumenta koji je potencijalna kreditna linija koja se nakon aktivacije pretvara u podređeni zajam. PBCE je usmjeren na obveznice investicijskog razreda A kako bi ih mogla kupiti većina institucionalnih ulagatelja. Iako je mali broj institucionalnih ulagatelja u ovom trenutku spreman apsorbirati veći rizik kupnjom mezanin tranši obveznica, još su uvijek aktualni ciljevi PBI-ja koji se odnose na privlačenje kritične mase ulagatelja na tržište, veću standardizaciju i doprinos razvoju zrelijeg tržišta. PBCE rješava specifične rizike projekata tijekom faza izgradnje i rada osiguravajući dodatnu likvidnost radi poboljšanja financijskog profila kao odgovor na nepredviđene događaje. S obzirom na to da je zahtjev PBCE-a na višoj razini u usporedbi s ulagateljima u kapital, ali nižoj u usporedbi s ulagateljima u dužničke vrijednosne papire, njime se poboljšava kreditni rejting obveznica. Doprinos EU-a instrumentu PBI djelomično apsorbira dodatni rizik za EIB od ulaska u transakcije većeg rizika nego što je to uobičajeno pokrivanjem prvih gubitaka u portfelju projekta do maksimalnog iznosa. To omogućuje EIB-u pružanje potpore većem broju operacija nego što bi to inače bilo moguće. Projekti moraju biti u skladu sa smjernicama Unije o kriterijima prihvatljivosti za svaki od tri sektora, moraju stvarati stabilne i dovoljno visoke novčane tokove te biti gospodarski stabilni i tehnološki izvedivi. 5. POSTIGNUĆA Pilot-faza PBI-ja započela je prije 12 mjeseci i omogućuje Upravnom vijeću EIB-a odobravanje projekata do kraja 2014. te njihovo financijsko zaključivanje do kraja 2016. Do ovog trenutka Upravno vijeće EIB-a odobrilo je osam energetskih i prometnih projekata koji su prihvatljivi za PBCE u nekoliko država članica EU-a. Osim toga, EIB je dokazao izvedivost projektnih obveznica kreditnim poboljšanjem obveznica u dva odobrena projekta (od kojih zbog proračunskih ograničenja samo jedan ima potporu EU-a), dok se uskoro očekuje potpisivanje još jednog projekta. 5.1. Projekti koje je odobrio EIB Projekti su u rasponu od autocesta u nekoliko država članica do povezivanja odobalnih farmi vjetrenjača na mrežu u Njemačkoj i Ujedinjenoj Kraljevini te postrojenja za skladištenje plina u Italiji i Španjolskoj. EIB proaktivno radi na izvedivoj projektnoj okosnici u području širokopojasnih mreža. Tablica 1.: Politika || Projekt || Zemlja || Očekivana vrijednost instrumenta kreditnog poboljšanja (u milijunima EUR) TEN-T || Autocesta || Belgija || 150 TEN-T || Autocesta || Njemačka || 120 TEN-T || Autocesta || Ujedinjena Kraljevina || 200 TEN-E || Povezivanje nekoliko odobalnih farmi vjetrenjača na mrežu || Ujedinjena Kraljevina || 150 TEN-E || Spremište plina || Španjolska || 200 TEN-E || Spremište plina (1) || Italija || 200 TEN-T || Autocesta || Slovačka || 200 TEN-E || Povezivanje nekoliko odobalnih farmi vjetrenjača na mrežu || Njemačka || 170 Ukupno odobreno || || || 1 390 (1) podložno dostupnosti financiranja EU-a Ovom se popisu mogu dodati daljnji projekti koje do kraja 2014. odobri Upravno vijeće EIB-a. U pilot-fazi mogu se osigurati instrumenti kreditnog poboljšanja približno tri puta veći od proračunskog doprinosa EU-a u iznosu od 230 milijuna EUR, tj. oko 700 milijuna EUR čime se u konačnici podupire obujam privilegiranog duga 15 – 20 puta veći od proračunskog doprinosa EU-a. Podređeni instrumenti za osam odobrenih projekata premašuju 700 milijuna EUR, ali iskorištenost će vjerojatno biti manja s obzirom da je projektna obveznica s PBCE-om uobičajeno jedna od nekoliko mogućnosti financiranja koje mogu odabrati projektno društvo i/ili tijelo za dodjelu. Na primjer, autoceste u Ujedinjenoj Kraljevini i Slovačkoj financirat će se bez PBCE-a jer je zbog razloga specifičnih za te projekte rejting projekata bio dovoljan za prikupljanje sredstava na tržištu obveznica bez potrebe osiguravanja višeg rejtinga PBCE-om. Ipak, postojanje PBCE-a kao alternativne mogućnosti financiranja pomoglo je održati napetost cijena u ta dva projekta, osiguravajući da konačni ishod odgovarajućem tijelu za nabavu predstavlja vrijednost za novac. 5.2. Projektne obveznice uz potporu EIB-a EIB je podupro izdavanje obveznice u iznosu od 1,4 milijarde EUR za postrojenje za skladištenje plina Castor[4] bez korištenja proračuna EU-a s obzirom na to da je traženi iznos doprinosa EK-a premašivao dostupna sredstva. PBI je podržao i izdavanje obveznice u iznosu od 305 milijuna GBP za projekt odobalnog prijenosa električne energije (OFTO) Greater Gabbard u Ujedinjenoj Kraljevini kojim je obuhvaćena infrastruktura za prijenos električne energije kojom se odobalne farme vjetrenjača kapaciteta 500 MW povezuju na zemaljsku mrežu Ujedinjene Kraljevine. Taj je projekt prvi projekt OFTO koji se financira preko tržišta kapitala. Obveznica je poboljšana nefinanciranim PBCE-om u iznosu od otprilike 46 milijuna GBP i zbog toga je od agencije Moody’s dobila kreditni rejting A3 te je cijena iznosila vrlo konkurentnih 125 baznih bodova na vrijednosnicama sa „zlatnim rubom”. PBCE je osiguran uz potporu proračuna EU-a i u potpunosti je iskorišteno 10 milijuna EUR iz proračuna EU-a dostupnih za energetske projekte tijekom pilot-faze. Nakon te dvije transakcije očekuje se projekt autoceste A11 u Belgiji do kraja 2013. ili početkom 2014. Ta će transakcija isto tako imati potporu proračuna EU-a i njome će se osigurati daljnja referentna vrijednost u smislu potencijala ulagatelja i razina cijena. JPP A11 Brugge nova je autocesta koja povezuje luku Zeebrugge s E40 prema Ghentu i s E34 prema Antwerpenu, a njome će se poboljšati veza luke s gradom Brugge te turističke veze s belgijskom obalom, osobito Knokkeom i Blankenbergeom. Struktura financiranja A11 trenutačno se dovršava u cilju zaključivanja krajem 2013. ili početkom 2014., a potpisivanje ovisi o dovršetku pregovora i odobrenju ugovornih tijela. Projekt A11 bio bi prvi prometni projekt TEN-T u okviru PBI-ja i prva „greenfield” transakcija. Očekuje se da će se uz obveznice u iznosu od 575 milijuna EUR osigurati i oko 114 milijuna EUR nefinanciranog PBCE-a u obliku podređenog akreditiva koji izdaje EIB. 5.3. Ostala izdanja infrastrukturnih obveznica Povećani fokus i potpora financiranju infrastrukturnih projekata na tržištu kapitala doveli su i do značajnog porasta ostalih izdanja infrastrukturnih obveznica u usporedbi s razdobljem 2007. – 2012. Međutim, od 2007. do 2013. u pogledu obujma više od 90 % obveznica izdano u sektorima obuhvaćenim CEF-om odnosilo se na refinanciranje, 6 % na greenfield ulaganja i 3 % na stjecanja. Grafikon 3. Osim obveznice u iznosu od 1,4 milijuna EUR za Castor, uz poboljšanje EIB-a, u 2013. dovršen je niz značajnih sporazuma o refinanciranju na tržištu obveznica, uključujući: · refinanciranje brze željeznice High Speed 1 u Ujedinjenoj Kraljevini 25-godišnjom obveznicom od 760 milijuna GBP, kao dio paketa privilegiranog duga u iznosu od 1,55 milijardi GBP. Vlada Ujedinjene Kraljevine dodijelila joj je rejting A- čime je u stvarnosti preuzet rizik za plaćanja High Speedu 1 temeljen na raspoloživosti sporazumom o nacionalnoj potpori; · u okviru projekta Open Grid uspješno je refinancirano 2,7 milijardi EUR duga 1,2 milijardom EUR kreditnih instrumenata i 1,5 milijardom EUR obveznica rejtinga A- s rokovima od 7, 10 i 12 godina. · u Slovačkoj je otprilike 1,2 milijarde EUR duga refinancirano dugoročnim obveznicama rejtinga BBB+ i dospijećem u 2039. Te transakcije pokazuju dubinu i interes europskih tržišta kapitala za izravnim refinanciranjem infrastrukturnih projekata. Osim toga, 2013. je zabilježen niz inovativnih rješenja na tržištu dužničkih vrijednosnih papira kojima se na različite načine osiguravalo financiranje greenfield projekata institucionalnih ulagatelja. Većina se odnosila na sektor socijalne infrastrukture, npr. studentski smještaj, gdje su projekti manjeg obujma i rizika. Projekt || Rejting || Rok || Nominalna vrijednost (u milijunima) || Značajke Obilaznica L2/A507 || Baa3 || 28 godina, odnosno 30 godina za tranšu I., odnosno tranšu II. || 79 EUR (tranša I.) 86 EUR (tranša II.) || Više od 65 % financiranja osigurala je francuska Vlada, a preostalih 165 milijuna EUR kupila je osiguravateljska skupina, pri čemu se na tranši II. primjenjivao Dailly (jamstvo francuske države) Studentski smještaj Holyrood, Ujedinjena Kraljevina || AA-/A2 || 35 godina fiksno i povezano s indeksom || 63 GBP || Temeljna obveznica ima rejting BBB/Baa3 uz poboljšanje koje je osiguralo društv Assured Guaranty Stambeni projekt Pendleton Together || n/p || 29 godina || 71,7 GBP (tranša A) 10,9 GBP (tranša B) || Djelomično paket-financiranje obveznica (privilegirana obveznica razreda A prima kreditno poboljšanje od podređene tranše razreda B) Zatvor Zaanstad || n/p || 28 godina || 72 EUR || Kredit privilegiranih obveznica poboljšan je podređenom tranšom B kredita ULiving Hertfordshire, Ujedinjena Kraljevina || A- || 41 godina, povezano s indeksom || 144 GBP || Program sveučilišnog partnerstva, studentski smještaj na više lokacija, Ujedinjena Kraljevina || A- || 27 godina fiksno, 34 godine povezano s indeksom || 382 GBP || Prihod od iznajmljivanja iz više sveučilišta uz agregiranje stanja više računa radi smanjenja rizika Održive zajednice za Leeds || AA-/A2 || 19 godina || 102 GBP || Temeljna obveznica koju je poboljšao Assured Guaranty Izvori: Infrastructure Journal, Standard & Poors Treba napomenuti da projekti L2, Holyrood, Pendleton, Zaanstad i Leeds imaju neki oblik kreditnog poboljšanja. Dvije transakcije obilježavaju povratak na tržište osiguravatelja obveznica za te dvije transakcije srednje veličine. Najveća ukupna transakcija, studentski smještaj Programa sveučilišnog partnerstva, iznosi 382 milijuna GBP i temelji se na portfelju projekata. U više je slučajeva jedan institucionalni ulagatelj kupio velik udjel transakcije. Sve osim dvije od tih transakcija bile su u Ujedinjenoj Kraljevini gdje je bilo uobičajeno financiranje JPP-a na tržištu kapitala koristeći se jamstvima specijaliziranih osiguravatelja. U kontinentalnoj Europi raste interes za rješenja financirana obveznicama, a tijela za nabavu polako se prilagođavaju novim financijskim mogućnostima. Prakse nabave za odobrenim financiranjem u fazi ponude još su uvijek uobičajene što ograničava obveznička rješenja na privatne plasmane i većinom isključuje javno izdane obveznice u slučaju kojih bi u protivnom bio dostupan veći obujam i bolje cijene. 5.4. Sažetak postignuća U prvoj je godini rada Upravno vijeće EIB-a odobrilo osam projekata kao potencijalne korisnike PBCE-a, a daljnji projekti su u razvoju. EIB je kreditno poboljšao dva projekta, a potpisivanje još jednog projekta očekuje se do početka 2014. Jedan je od ta tri projekta zaključen bez potpore proračuna EU-a. Aktivno promicanje projektnih obveznica za financiranje infrastrukture koje pružaju EK i EIB prepoznato je i cijenjeno na tržištu, a doprinijelo je i razvoju drugih tržišnih rješenja predviđenim učinkom katalizatora. Time se potvrđuje da Europa ostvaruje stvaran napredak u smjeru stvaranja tržišta projektnih obveznica. PBI-jem je osiguran širi raspon ulagatelja s pristupom infrastrukturnoj imovini kao što pokazuju već izvršene transakcije. Čak i ako PBI u konačnici nije odabran kao mogućnost financiranja, osigurao je konkurentsku napetost, čime su se smanjili ukupni troškovi financiranja niza projekata. Međutim, tržište se do sada usredotočilo na manje lokalne infrastrukturne projekte u Ujedinjenoj Kraljevini, a podrška većim projektima na nacionalnoj razini ograničena je. Prije svega, uvjeti greenfield projekata TEN ostaju teški. Države članice morale bi ubrzati identifikaciju i pripremu infrastrukturnih projekata kako bi ih dovele do tržišta. 6. POTREBNA POBOLJŠANJA PBI-ja 6.1. Potreba za jačom i zrelijom projektnom okosnicom Potražnja za ulaganjima u europsku infrastrukturu očigledna je. Međutim, javlja se sve veća zabrinutost da trenutačni projekti u smislu broja i zrelosti nisu dostatni za zadovoljavanje te potražnje[5]. U slučaju projekata i sektora koji se u ključnom dijelu oslanjaju na sudjelovanje javnog sektora, vlade širom Europe moraju odigrati bitnu ulogu u obvezi pokretanja novih ulaganja u infrastrukturu i rješavanju nesigurnosti u vezi s budućom okosnicom infrastrukturnih projekata. Bez primjerene okosnice (odgovarajućih) sporazuma ne mogu se povećati dugoročna ulaganja. Za izgradnju povjerenja ulagatelja u tok transakcija, kako bi ulagatelji ostali voljni obvezati svoja sredstva i uložiti u izgradnju novih kapaciteta za analizu financiranja infrastrukturnih projekata, potreban je veći stupanj transparentnosti u projektnoj okosnici na nacionalnim i nadnacionalnim razinama te dugoročno planiranje i obveza tijela koja raspisuju natječaje. U tom kontekstu, nagle promjene u regulatornom pristupu pojedinim sektorima i dalje predstavljaju velik izazov učinkovitoj provedbi projektnih okosnica. U svim su sektorima općenito čimbenici kao što su nedostatak standardizacije, nedostatak sigurnosti u određivanju cijena izdavanja na tržištu kapitala te primijećene novosti u pogledu tih sporazuma na trenutačnom tržištu smatrani izazovima s kojima se susreću obveznička rješenja. PBI može biti koristan i u tom slučaju. 6.2. Korištenje proračuna EU-a U svjetlu mehanizma podjele rizika koji su uspostavile Komisija i EIB, kako je opisano u odjeljku 4., korištenje proračuna EU-a postalo bi učinkovitije ako bi se rezerve za prvi gubitak predviđene proračunom EU-a dijelile među svim projektima u tri sektora obuhvaćena PBI-jem. Postoje jasne granice diversifikacije rizika pa se stoga prednost stvara s pomoću triju zasebnih rezervi za prvi gubitak kojima se podupiru tri sektorska portfelja, kao što je trenutačno slučaj. Osim toga, ograničena prednost kod manjih portfelja zahtijeva pronalazak projekata odgovarajuće veličine za raspoloživa proračunska sredstva. Na primjer, EIB je financirao projekt Castor iz vlastite bilance jer je doprinos iz proračuna za TEN-E bio nedostatan za pokrivanje traženog doprinosa EU-a. U osnovi, proračun EU-a i instrumenti podjele rizika mogu postići veću prednost diversifikacijom. Diversifikacijom se povećava broj projekata u portfelju, dok sektorska raznolikost projekata smanjuje njihovu korelaciju. Zbog toga veći portfelj kojim su obuhvaćeni različiti sektori daje veće prednosti od diversifikacije. S druge strane, upravljanje rizicima unutar portfelja projekata s različitim profilima rizika može povećati složenost, iako EIB i dalje može njima upravljati. Kako bi se maksimalno povećale prednosti diversifikacije, CEF bi mogao imati samo jedan portfelj projekata koji su potpuno usklađeni s Uredbom o CEF-u i Financijskom uredbom o potrošnji EU-a. Time će se olakšati financiranje projekata neovisno o veličini i rokovima. Taj se jednaki mehanizam može primijeniti i na postojeće portfelje LGTT-a i PBI-ja, čime će se u potpunosti iskoristiti prednosti ekonomija razmjera. Udruživanjem tih portfelja s portfeljem CEF-a stvorio bi se temeljni portfelj čime bi se mogli smanjiti relativni doprinosi proračuna EU-a novim projektima ranije nego što bi to inače bio slučaj. Očekuje se da će vanjska studija navedena u uvodu koju je naručila EK upućivati na ovakav zaključak. 7. ZAKLJUČCI Kako dokazuje izdavanje dviju projektnih obveznica s kreditnim poboljšanjem nakon samo 12 mjeseci, inicijativa ispunjuje očekivanja i uspješna je u smislu osiguranja financiranja projekata. Interes tržišta i povratne informacije o inicijativi bili su pozitivni, a to je bilo ključno u smislu usredotočivanja ulagatelja na obveznička rješenja. U smislu razvoja projektnih obveznica potreban je daljnji rad na razvoju aktivnog tržišta obveznica, uključujući izdavanje daljnjih obveznica kako bi ostalo dovoljno zaliha i kako bi se lakše utvrdile referentne vrijednosti za buduća izdavanja. To će ulagateljima i tijelima za nabavu olakšati procjenu vjerojatnih razina financiranja i učiniti određivanje cijena obvezničkih rješenja predvidljivijima, čime će se nabavnim tijelima možda omogućiti da prestanu s praksom zahtijevanja potpuno odobrenog financiranja. Osim toga, likvidno tržište projektnih obveznica zahtijeva i bolje pripremljene i zrelije projekte. Vlade bi se stoga trebale obvezati na dugoročno planiranje kako bi osigurale stabilniju i transparentniju projektnu okosnicu infrastrukturnih projekata. U tom pogledu, CEF predviđa tehnički podršku na institucionalnoj i projektnoj razini kako bi se pomogle pripremiti buduće projektne okosnice od zajedničkog interesa radi pomoći državama članicama i privatnom sektoru. Postoje mogućnosti i za širenje PBI-ja na druga područja politike u kojima bi se financiranje manjih lokalnih infrastrukturnih projekata moglo udružiti na nacionalnoj ili regionalnoj razini. Uloga CEF-a mogla bi se maksimalno povećati udruživanjem triju sektorskih portfelja (tj. prometa, energetike i širokopojasne mreže), kako je navedeno u članku 14. stavku 3. nadolazeće Uredbe o uspostavljanju CEF-a. U cilju povećanja učinkovitosti i učinka poluge rashoda proračuna EU-a, ovu bi se priliku moglo iskoristiti za stvaranje sustava zajedničkih rezervi za prvi gubitak koji bi iskoristio prednost svojstvene diversifikacije triju sektora, pri čemu se postojeći instrumenti mogu iskoristiti kao temeljni portfelj. [1] TEN-T 200 milijuna EUR, TEN-E 10 milijuna EUR, ICT 20 milijuna EUR [2] Uredba 670/2012 SL L 204/1 od 31. 7. 2012. [3] U slučaju projekata gospodarske prirode koji primaju državne potpore, države članice obvezne su osigurati da se planovi potpora ili dostavljaju unaprijed ili su prihvatljivi u skladu s Uredbom o općem skupnom izuzeću. [4] Za projekt je provedena procjena utjecaja na okoliš, koju su 2009. odobrila španjolska nadležna tijela. Nakon seizmičke aktivnosti u tom području u rujnu 2013. španjolska nadležna tijela odlučila su izvesti dodatne tehničke studije o utjecaju projekta. [5] Izvor: Infrastructure Journal, 17. 11. 2013.