Cilj u pogledu deficita za 2020. ambiciozniji je od prethodno planiranog jer se dobro stanje gospodarstva iskorištava za ubrzavanje fiskalne konsolidacije, u skladu s preporukom Vijeća. U proračunu za 2020. ciljni deficit revidiran je na 1 % BDP-a, što je ambicioznije od cilja od 1,5 % BDP-a iz Programa konvergencije za 2019. Kao glavne čimbenike za postizanje ambicioznijeg fiskalnog cilja u 2020. mađarska su tijela navela bolji makroekonomski scenarij od očekivanoga, mjere za povećanje porezne discipline, koje tek treba definirati, te smanjenje rashoda. Istodobno, i dalje navode 2023. kao godinu do koje namjeravaju postići uravnoteženi proračun u nominalnom smislu. Stoga revidirani ciljni deficit za 2020. upućuje na brže kretanje prema ostvarenju tog cilja. Naime, mađarska tijela namjeravaju ostvariti ciljni deficit od 0,7 % BDP-a u 2021., 0,4 % BDP-a u 2022. i 0,0 % BDP-a u 2023. U Programu konvergencije za 2019. za iste su godine planirane ciljne vrijednosti od 1,2 %, 0,5 % i 0,0 % BDP-a. Ukupno gledano, prema izračunima Ministarstva financija novi ukupni ciljevi upućuju na to da će se u 2020. ostvariti veće poboljšanje u strukturnom smislu u odnosu na napor koji je preporučilo Vijeće te da će se već u 2021. premašiti srednjoročni proračunski cilj od 1,0 % BDP-a.

Unatoč tome što su makroekonomski i fiskalni podaci za protekli dio godine povoljniji od očekivanoga, mađarska su tijela potvrdila da ne planiraju revidirati ciljni deficit za 2019. niti dodatno smanjiti javni dug. U 2019. mađarska tijela namjeravaju zadržati početni ciljni deficit opće države od 1,8 % BDP-a, kako je utvrđen u proračunu za 2019. odobrenom u srpnju 2018. i potvrđen u Programu konvergencije za 2019. U usporedbi s izvorno odobrenim proračunom za 2019. iskazani su znatni dodatni prihodi. Istodobno se očekuje da će učinak tih prihoda potpuno poništiti veći rashodi, posebno financijski ispravak povezan sa zlouporabom sredstava EU-a koji je nedavno dogovoren s Komisijom. Ispravak u 2019. odnosi se na projekte koji su provedeni u razdoblju od 2017. do 2019. i očekuje se da će dovesti do pogoršanja proračunskog salda za 0,3 % BDP-a. Preostali iznos financijskog ispravka, otprilike 0,3 % BDP-a, prenijet će se u naredne godine. Osim toga, očekuje se da će biti potrebni veći rashodi za „demografski program” (s obzirom na veliki broj zahtjeva i visoku prosječnu vrijednost zatraženih „prenatalnih” kredita) od planiranih. Stoga su mađarska tijela povećala procjene za taj program za sljedeću godinu.

Mađarska tijela naglasila su da proračun za 2020. uključuje neuobičajeno visoku razinu pričuva te da bi, isključe li se te pričuve, mogao biti uravnotežen. Ciljni deficit od 1 % BDP-a za 2020. uključuje znatnu razinu proračunskih pričuva, u iznosu od čak 1 % BDP-a (u odnosu na 0,5 % BDP-a u 2019.). Ukupne pričuve iznose 1,4 % BDP-a, dok su 2019. iznosile 0,8 % BDP-a. Povećanje u odnosu na prethodnu godinu rezultat je znatnog povećanja takozvanog fonda za zaštitu države, s 0,1 % BDP-a 2019. na 0,8 % BDP-a. Mađarska su tijela naglasila da bi se velikim iznosom pričuva mogli pokriti potencijalni dodatni rizici iz scenarija rizika. Glavni rizici proizlazili su iz makroekonomskih kretanja koja bi mogla biti gora od očekivanih te iz većih rashoda od predviđenih u proračunu, primjerice rashoda povezanih s „demografskim programom” i/ili mjerama iz Akcijskog plana za zaštitu gospodarstva (vidjeti u nastavku). Osim toga, mađarska su tijela podsjetila na postojeća pravila i zaštitne mehanizme za korištenje pričuva tijekom jedne godine. Ako se predviđanja ispune i pričuve ne potroše, proračun u 2020. mogao bi biti uravnotežen u nominalnom smislu. Osoblje Komisije izrazilo je sumnju u tu mogućnost, napominjući da bi se pričuve proteklih godina obično potrošile krajem godine, te je upozorilo na nedostatke u proračunskim praksama.

Cilj je Akcijskog plana za zaštitu gospodarstva održati gospodarski rast na razini koja je za dva postotna boda iznad prosjeka EU-a. Procjenjuje se da će Akcijski plan za zaštitu gospodarstva, koji je vlada donijela 30. svibnja 2019., imati učinak povećanja deficita od 1 % BDP-a u 2020. Glavna mjera Akcijskog plana jest nastaviti postupno smanjivanje doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje, koje je započelo u studenome 2016.: u proračunu se predviđa dodatno smanjenje za dva postotna boda. Prema mađarskim tijelima tim bi se planom dosad postignuti rezultati mađarskog gospodarstva trebali očuvati i njegov bi se rast trebao održati na razini koja je za dva postotna boda iznad prosjeka EU-a, čak i ako u europodručju i drugim partnerskim zemljama dođe do usporavanja. Iako se mađarska tijela slažu da na opći makroekonomski okvir utječe pogoršanje vanjskog okruženja, naglasila su da donošenjem mjera ekonomske politike namjeravaju održati visoku razinu gospodarskog rasta. Mađarska su tijela svjesna da bi, s obzirom na to da je mađarsko gospodarstvo otvoreno i usko povezano s EU-om, znatno usporavanje gospodarskog rasta na razini EU-a moralo utjecati i na Mađarsku. Stoga ne isključuju mogućnost donošenja dodatnog plana u 2020., kako je nedavno spomenuo mađarski premijer. Delegacija je podsjetila da je ekspanzivna fiskalna politika koju je mađarska vlada provodila zadnjih godina vjerojatno doprinijela pretjeranom povećanju potražnje u gospodarstvu, što je dovelo do stalne inflacije. S obzirom na to da su udio rashoda u BDP-u i udio ulaganja u Mađarskoj među najvećima u EU-u, misija je naglasila da bi dodatni rashodi mogli imati učinak inflacije.

Mađarska su tijela iznijela metodološke primjedbe povezane sa statističkom obradom određenih stavki, žaleći se na dvostruke standarde u primjeni pravila. Prema njihovu mišljenju potrošnja krajem godine trebala bi se smatrati jednokratnim rashodima. Mađarska su tijela priznala zajednički dogovorenu metodologiju koju Europska komisija primjenjuje za procjenu jaza outputa. Međutim, s obzirom na njegovu procikličnost, prema njihovu mišljenju metodologija koju primjenjuje mađarsko Ministarstvo financija bolje odražava situaciju u kojoj se nalazi mađarsko gospodarstvo. Mađarska su tijela usto spomenula zadrške koje je Eurostat iznio u pogledu klasifikacije određenih institucija: 1. dugotrajni problem sektorske klasifikacije zaklada koje je osnovala mađarska središnja banka (MNB) i njihovih društava kćeri, zbog čega je Eurostat izrazio zadršku u pogledu kvalitete podataka koje je Mađarska dostavila za potrebe postupka u slučaju prekomjernog deficita; i 2. priroda Mađarske udruge za zalihe ugljikovodika (Magyar Szenhidrogen Keszletezo Szovetseg – MSZKSZ). Prema mišljenju Eurostata, s kojim se mađarska tijela ne slažu, MSZKSZ i zaklade koje je osnovao MNB trebale bi se klasificirati kao dio sektora opće države, što bi značilo da je državni dug veći, dok bi deficit ostao nepromijenjen. Prema mišljenju mađarskih tijela Eurostat ne primjenjuje pravila klasifikacije transparentno i objektivno, što dovodi do nejednakog tretmana država članica. Mađarska tijela naposljetku su potvrdila da će slijediti Eurostatove smjernice za klasifikaciju, što će omogućiti Eurostatu da ukloni zadrške u sljedećoj obavijesti o postupku u slučaju prekomjernog deficita. Delegacija je primila na znanje pritužbe mađarskih tijela, ali i naglasila da su Eurostatova pravila klasifikacije jasna i da se primjenjuju jednako na sve države članice te da bi se takva tehnička pitanja trebala raspraviti s Eurostatom.

Predstavnici Komisije napomenuli su da unatoč trendu smanjenja duga opće države preostaje problem visokih troškova njegova financiranja. Delegacija je priznala pozitivna kretanja zadnjih godina, među ostalim u pogledu strukture duga opće države, u kojoj je zabilježen prelazak na imovinu iskazanu u domaćoj valuti (HUF) i domaće vlasništvo. Međutim, to za sobom povlači relativno visoke troškove financiranja, među ostalim zbog visokih premija na maloprodajne obveznice. To ima distribucijske učinke jer koristi obično imaju bogatija kućanstva, a visoke troškove plaćaju svi porezni obveznici. Delegacija je potaknula mađarska tijela da neiskorištene proračunske pričuve iskoriste za isplatu skupljih obveznica. Mađarska tijela smatraju to političkom odlukom i naglašavaju da se unatoč odstupanjima u pogledu strukturnog napora nastavio trend smanjenja javnog duga, među ostalim zahvaljujući većem rastu nominalnog BDP-a. I niži ciljni deficit za 2020. pogoduje smanjenju udjela duga u BPD-u.

Fiskalno vijeće pohvalilo je gospodarske rezultate posljednjih godina. Ostvareni su dobri gospodarski rezultati, poboljšala se održivost javnih financija i gospodarstva. Znatno se povećala stopa potencijalnog rasta (trenutačno iznosi 3–3,5 %), čemu su pridonijeli vanjski čimbenici (vanjska trgovina i tečajna stopa) te sredstva EU-a. Potencijalni rast ubuduće bi se trebao više oslanjati na konkurentnost nego na sredstva EU-a. Prema mišljenju Fiskalnog vijeća Mađarska bi se mogla nositi s blažim usporavanjem gospodarskog rasta, ali teško bi se suočila s globalnom krizom ili znatnijim usporavanjem njemačkog gospodarstva. Kad je riječ o fiskalnoj situaciji, Fiskalno vijeće naglasilo je da je ovo prvi put da su mađarska tijela spomenula mogućnost postizanja uravnoteženog stanja proračuna u nominalnom smislu. Fiskalno vijeće ponovilo je argument mađarskih tijela da je postizanje uravnoteženog proračuna u 2020. pitanje političke odluke. Kad je riječ o visokoj razini pričuva u proračunu za 2020., Fiskalno vijeće istaknulo je važnost održavanja socijalnog mira. Ako se pričuve ne potroše, to će neizbježno loše utjecati na neke programe, posebno u osjetljivim područjima, kao što su javna ulaganja i zdravstveni sustav.

Glavni predmet rasprava sa središnjom bankom bili su potencijalni znakovi pregrijavanja gospodarstva. Središnja banka raspravljala je s misijom o makroekonomskim projekcijama koje je nedavno objavila. Središnja banka tvrdi da unatoč brzom gospodarskom rastu i nedostatku radne snage mađarsko gospodarstvo ne pokazuje znakove pregrijavanja, te ga je stoga primjerenije opisati kao gospodarstvo „pod velikim pritiskom”. Fiskalna politika vjerojatno će postati restriktivnija u 2020., a monetarni uvjeti trebali bi ostati akomodativni. Istodobno povoljna cijena novih maloprodajnih obveznica potiče kućanstva na štednju i smanjuje špekulativnu potražnju na tržištu stambenih nekretnina. Zbog niskog duga kućanstava ublaženi su rizici na tržištu stambenih nekretnina. Čini se da je inflacija dosegnula vrhunac i jačaju vanjski dezinflacijski čimbenici. Središnja banka tvrdi da se mađarska industrija uspjela odvojiti od njemačke proizvodnje zahvaljujući promjeni strukture proizvoda u automobilskoj industriji. Osim toga, potvrdila je da je početni opseg provedbe „demografskog programa” premašio očekivanja, ali tvrdi da je to uglavnom povezano s konkretnim trenutkom i da se ukupni opseg programa možda neće jednako povećati. S druge strane, interes za produljenim subvencijama za stambene nekretnine u prvim mjesecima nije ispunio očekivanja.