U 2017. plavo gospodarstvo na Atlantskom oceanu ostvarilo je 73,4 milijarde EUR bruto dodane vrijednosti (BDV) a u njemu je bio zaposleno 1,29 milijuna ljudi. To je najveći morski bazen EU-a i njegov udio u BDV-u plavog gospodarstva EU-a iznosi 36 %. Očekuje se da će nekoliko sektora plavog gospodarstva na području Atlantika biti pogođeno aktualnom krizom; u prvom redu to je obalni i pomorski turizam, koji je najveći sektor plavog gospodarstva na Atlantiku koji ostvaruje 27 milijardi EUR BDV-a i ima 0,76 milijuna zaposlenih.

Cilj 4.: Znanje o oceanima

Mjere ►Pokrenuti pilot projekt nastavnog plana za učenje o Atlantskom oceanu ►Do 2025. otvoriti 25 atlantskih plavih škola ►U relevantne projekte ugraditi komponentu znanja o oceanima (širenje znanja) ►Koristiti Panatlantski forum mladih ►Uključiti građane u mjere povezane s oceanom na atlantskom području EU-a ►Uključiti građane u aktivnosti koje se organiziraju prigodom Europskog dana pomorstva, Međunarodnog dana oceana i u okviru buduće platforme EU4Ocean

TREĆI STUP: OBNOVLJIVA ENERGIJA MORA

U Europskom zelenom planu naglašena je bitna uloga vjetroelektrana na moru za prijelaz na klimatski neutralno gospodarstvo. Također je naglašeno da je potrebno održivije upravljanje pomorskim prostorom kako bi se iskoristio potencijal energije vjetra na moru. To će zahtijevati nadogradnju na dosad ostvarene uspjehe regionalne suradnje, koja se aktivno promiče u Pomorskoj strategiji za Atlantik i Akcijskom planu. S tim u vezi Komisija će u četvrtom tromjesečju 2020. predstaviti EU-ovu strategiju razvoja o energiji iz obnovljivih izvora na moru. Ona bi se trebala temeljiti, među ostalim, na Akcijskom planu 2.0.

Atlantsko područje EU-a ima vodeću ulogu i služi za ispitivanje novih metoda iskorištavanja obnovljivih morskih izvora energije, osobito energije oceana i energije vjetra s pomoću plutajućih vjetroelektrana. Da bi se došlo do sljedećeg koraka u razvoju, odnosno do komercijalne zrelosti uspješnih prototipova, bitno je održavati vodeću poziciju u pogledu tehnologije, zadržati talente i proizvoditi cjenovno pristupačnu čistu energiju, a istovremeno voditi računa o potencijalnim učincima na morski okoliš i načinima njihova ublažavanja.

Zemlje koje sudjeluju u Pomorskoj strategiji za Atlantik razvile su snažnu suradnju u području pomorskog prostornog planiranja.

Treći stup odgovor je na nekoliko međusobno povezanih izazova, a to su povećanje dostupnosti financiranja, dobivanje potrebne političke podrške i prihvaćanja u javnosti, poticanje razmjene znanja i iskorištavanja primjera najbolje prakse diljem regije.

Kako bi se odgovorilo na navedene potrebe, treći stup uključuje jedan poseban cilj i niz konkretnih mjera.

Cilj 5.: Promicanje ugljične neutralnosti s pomoću energije iz obnovljivih izvora na moru

Mjere ►Utvrditi konkretne ciljeve za korištenje energije iz obnovljivih izvora na moru u atlantskim regijama, uzimajući u obzir učinke na okoliš. ►Utvrditi najbolje lokacije za postrojenja za dobivanje energije iz obnovljivih izvora na moru (uključujući odobalne vjetroelektrane) i njima najbliže luke na atlantskoj obali, uzimajući u obzir potencijalne učinke na morski okoliš ►Uvesti poticaje za realizaciju inovativnih postrojenja za dobivanje energije iz obnovljivih izvora ►Objediniti različite inicijative iz cijelog atlantskog područja EU-a za dobivanje energije iz obnovljivih izvora na moru, na temelju filozofije i u svrhu ostvarivanja ciljeva Strateškog plana za energetsku tehnologiju (plan SET) (engl. „Strategic Energy Technology plan”) ►Putem odgovarajućih komunikacijskih kanala poboljšati informiranost javnosti o energiji iz obnovljivih izvora na Atlantskom oceanu ►Jačati suradnju u okviru Europske zajednice za energiju oceana ►Razviti poseban okvir za energiju oceana za otoke EU-a na Atlantiku

ČETVRTI STUP: ZDRAV OCEAN I OTPORNE OBALE

S obzirom na velik broj ljudskih aktivnosti na tom području, EU-ova atlantska obala je osjetljiva. Razoran učinak na velike dijelove obale imaju i snažne oluje, poplave i erozija, koje će se zbog klimatskih promjena vjerojatno pogoršati. U izvješću „Posebno izvješće o oceanima i kriosferi u promjenjivoj klimi” (engl. „Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate”) UN-ova Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (engl. „Intergovernmental Panel on Climate Change”, IPCC) i u godišnjem „Izvješću o stanju oceanâ” u okviru programa Europske unije za promatranje Zemlje „Copernicus” predviđa se stalno i sve brže podizanje razine mora i sve veća učestalost ekstremnih vremenskih prilika (porast temperature vode, olujni uspori).

Upravljanje klimatskim rizicima i mjere prilagodbe neophodni su kako bi se zaštitila obalna staništa i biološka raznolikost kao i osjetljiva infrastruktura i gospodarske aktivnosti. Trebalo bi zaštititi i vrednovati morska i obalna staništa, osobito radi razvoja novih oblika pomorskog i obalnog turizma. U tom sektoru gospodarstva trebalo bi se voditi načelima kružnog gospodarstva, nulte stope onečišćenja, energetske učinkovitosti i očuvanja bioraznolikosti radi razvoja održivije prakse koja pridonosi razvoju i cjelogodišnjoj zaposlenosti na lokalnoj razini.

Iako je sigurnost pomorskog prometa tijekom prošlih desetljeća poboljšana, onečišćenje mora uzrokovano namjernim i slučajnim istjecanjima nafte i drugih štetnih tvari i dalje je velik rizik. Za efektivno upravljanje rizicima od izljeva i njihovih štetnih učinaka potrebna je međusektorska suradnja i rad na regionalnoj razini.

Onečišćenje mora, a posebno plastika, još je jedan veliki problem. Materijali koji se mogu reciklirati onečišćuju obale Atlantika i nanose štetu okolišu. Moglo bi ih se prikupljati i slati natrag u gospodarstvo kako bi ono bilo u većoj mjeri kružno. Obalne regije i građani mogu razviti atlantski odgovor na morsko smeće sustavom koordiniranih mjera, nadovezujući se na postojeće inicijative u okviru Konvencije o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika (engl. „Convention for the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic”, OSPAR), Okvirne direktive EU-a o pomorskoj strategiji i Strategije EU-a za plastiku. Istraživačke aktivnosti također su pokazale da izloženost podvodnoj buci može uzrokovati više vrsta štetnih učinaka na morske životinje, od promjena ponašanja do smrti. Misija europskog zelenog plana „zdravi oceani, mora, obalne i kopnene vode“ bit će posebno važna za očuvanje i obnovu zdravlja Atlantskog oceana i osiguravanje otpornih obala.

Kako bi se odgovorilo na navedene potrebe, četvrti stup uključuje dva posebna cilja i niz konkretnih mjera.

Cilj 6.: Veća otpornost obale

Mjere ►Predstaviti sveobuhvatan sustav uzbunjivanja i praćenja za sve češće oluje i poplave uzrokovane klimatskim promjenama ►Razviti sinergiju između postojećih EU-ovih infrastruktura za obalno promatranje i zaštitu te za uzbunjivanje i praćenje i pojačati razvoj in situ oceanskih opservatorija ►Razviti prostore za ispitivanja, pilot područja za ispitivanje metoda zaštite obale i promicati prirodna rješenja ►Promicati održivi obalni i pomorski turizam ►Sastaviti popis nacionalnih i regionalnih strategija i mjera prilagodbe obalnog područja na klimatske promjene, povezanih s procjenama rizika i planovima upravljanja rizicima; razmjenjivati primjere najbolje prakse ►Osmisliti informativne kampanje za zajednice na atlantskoj obali ►Obrazovati mlade ljude i obalne zajednice o razvoju obale i načinima prilagodbe na porast razine mora ►Razmjenjivati primjere najbolje prakse iz primjene pomorskog prostornog planiranja na prilagodbu obalnih područja, otpornost i važeće procjene utjecaja na okoliš (procjena utjecaja na okoliš, strateška procjena utjecaja na okoliš, odgovarajuća procjena utjecaja na okoliš) ►Mapirati obalna močvarna područja radi očuvanja i praćenja njihove uloge tzv. ponora ugljika

Cilj 7.: Borba protiv onečišćenja mora