Mnogi sudionici naveli su da je i dalje prerano za sljedeće: i. cjelovitu procjenu promjena koje su dogovorene 2019. i čija je primjena počela tek početkom 2020. i ii. razmatranje daljnjih promjena s obzirom na to da je prošlo malo vremena od provedbe posljednjih izmjena. Usto, sudionici su istaknuli izvanredne okolnosti uzrokovane bolešću COVID-19 koje su zaokupile europska nadzorna tijela, osobito u velikom dijelu 2020. Unatoč tim zadrškama većina sudionika i dalje je mogla dati procjenu. Povratne su informacije većinom bile pozitivne kad je riječ o promjenama uvedenima preispitivanjem europskih nadzornih tijela, premda je određeni broj sudionika smatrao da je potrebno još promjena. Sudionici su otkrili i da su različita mišljenja iz preispitivanja europskih nadzornih tijela iz 2019. i dalje aktualna. Velika većina sudionika slaže se da su europska nadzorna tijela prikladno reagirala za vrijeme krize uzrokovane bolešću COVID-19 i da se pokazalo da su njihove sadašnje ovlasti uglavnom dovoljne. Prema povratnim informacijama čini se da koordinacija europskih nadzornih tijela dobro funkcionira. Međutim, neki dionici smatraju da se koordinacijska uloga europskih nadzornih tijela ne iskorištava u potpunosti.

Usto, člankom 81. triju uredbi o europskim nadzornim tijelima od Komisije se zahtijeva preispitivanje uredbi. To preispitivanje mora biti u obliku objavljenog općeg izvješća o iskustvu stečenom u okviru rada europskih nadzornih tijela i postupcima utvrđenima u uredbama o europskim nadzornim tijelima. Uz opći zahtjev za preispitivanje uspješnosti triju europskih nadzornih tijela postoje posebne klauzule o preispitivanju u uredbama o ESMA-i i EBA-i.

Prošlo je više od deset godina od njihova osnivanja te su do danas ostvarila vrlo uvjerljive rezultate u tim područjima. Ona su ključni pokretači koji oblikuju jedinstveno tržište kapitala i financijskih usluga tako što pridonose provedbi zakonodavstva EU-a u tom području i koordiniraju rad nacionalnih nadzornih tijela. Uspješno su i preuzela nove zadaće u okvirima za oporavak i sanaciju. Nova kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je da Europski sustav financijskog nadzora dobro funkcionira, a rad europskih nadzornih tijela ima važnu ulogu u tom postignuću.

Mnogi sudionici primijetili su da je novi postupak pitanja i odgovora sporiji i manje učinkovit. Sudionici su naveli dva razloga za taj problem. Prvo, izjavili su da je teško odrediti za koja je pitanja potrebno tumačenje prava Unije, a samim time i na koja od njih mora odgovoriti Komisija. Drugo, izjavili su da je postupak usporen jer je Komisija trebala službeno donijeti odluku o toj kategoriji pitanja. Slično tomu, mnogi sudionici primijetili su da su uvjeti za novi mehanizam za dopise o nepoduzimanju mjera, koji je uveden preispitivanjem europskih nadzornih tijela iz 2019., uvelike otežali upotrebu tog mehanizma. Naveli su da se zbog neobvezujuće prirode dopisa o nepoduzimanju mjera sudionici na tržištu ne mogu pouzdati u njih jer ne postoji jamstvo da će nadležna nacionalna tijela postupati u skladu s njima na usklađen način. Neki su sudionici izjavili da bi umjesto toga europska nadzorna tijela trebala moći donijeti odluku kojom bi obvezala nadležna tijela da u određenim okolnostima ne primjenjuju, ili ne provode, određenu odredbu prava Unije. Međutim, sudionici prepoznaju da su, kad uvjeti za dopise o nepoduzimanju mjera nisu bili ispunjeni, slični rezultati postignuti drugim alatima kao što su izjave o smanjenju prioriteta, kojima se nadležna nacionalna tijela pozivaju na to da ne daju prednost mjerama povezanima s određenim zahtjevom.

Komisija se slaže da se neslužbenim alatima koje su razvila europska nadzorna tijela može uspješno poticati konvergencija. Primjer su toga zajedničke nadzorne mjere koje upotrebljava ESMA. One su korisne u razvoju transparentnosti i zajedničke kulture u području nadzora. Mogu biti učinkovite i u osiguranju cjelovitog pregleda industrijskih praksi i nadzoru tih praksi u cijelom EU-u. Ako nedostaci postanu očiti kad se upotrebljavaju ti neslužbeni alati, takvi bi nalazi u idealnom slučaju trebali potaknuti nacionalna nadzorna tijela da interveniraju i djeluju.

Općenito se čini da su alati dostupni europskim nadzornim tijelima, koji su poboljšani preispitivanjem europskih nadzornih tijela iz 2019., prikladni za predviđenu namjenu. Unatoč tomu što su promjene koje su se počele primjenjivati 2020. i dalje nove, već se može vidjeti pozitivan učinak u tom području. Primjerice, novi postupak stručnog pregleda pokazao se učinkovitim alatom ad hoc provjere za vrijeme prve upotrebe u slučaju Wirecard. Međutim, Komisija smatra da je moguće da je bilo i drugih slučajeva osim navedenoga u kojima bi ad hoc stručni pregled bio opravdan. Osim toga, s obzirom na to da su za stručne preglede potrebna velika sredstva, europska nadzorna tijela trebaju pažljivo procijeniti kojim bi temama najviše koristili stručni pregledi. Primjerice, odluku bi mogla donijeti na temelju prvotne procjene područja u kojem je negativan učinak razlika u nadzoru najveći.

Europska nadzorna tijela uvelike su pridonijela poboljšanju konvergencije nadzora upotrebom svojeg kompleta alata. Pokazalo se da su smjernice, preporuke te pitanja i odgovori osobito učinkoviti u objašnjavanju jedinstvenog skupa pravila za financijske usluge i tržišta („jedinstvena pravila”) i posljedično u postizanju konvergentnih rezultata nadzora. Europska nadzorna tijela nedavno su opravdano počela preusmjeravati svoja nastojanja s razvoja jedinstvenih pravila na postizanje konvergencije u njihovoj primjeni i nadzoru. Komisija pozdravlja veću usmjerenost europskih nadzornih tijela na usklađenost s pravilima. Pristup konvergenciji nadzora temeljen na procjeni rizika, u okviru kojeg europska nadzorna tijela biraju teme kojima u idućih godinu do dvije trebaju posvetiti više pozornosti u radu na konvergenciji, je isto tako dobrodošao.

-svako europsko nadzorno tijelo razvilo je svoje neslužbene alate konvergencije drukčije od drugih europskih nadzornih tijela, i to zbog različitih regulatornih okvira u kojima europska nadzorna tijela djeluju. Komisija se slaže s izjavom dionika da su se ti alati pokazali izrazito učinkovitima i poziva europska nadzorna tijela da nastave upotrebljavati te neslužbene instrumente. Međutim, europska nadzorna tijela mogla bi i razmotriti koliko bi korisno bilo uvesti neslužbene alate koje su razvila druga europska nadzorna tijela u vlastiti komplet alata konvergencije nadzora;

-mogućnost provođenja ad hoc stručnih pregleda nadležnih tijela u pogledu događaja s velikim nadzornim posljedicama mogla bi se u većoj mjeri iskorištavati kao ex post instrument. Usto, veća usmjerenost na hitna ili nepredviđena nadzorna pitanja mogla bi pridonijeti učinkovitijoj upotrebi stručnih pregleda s obzirom na to da su za njih potrebna velika sredstva;

Kad je riječ o postupku pitanja i odgovora, ovlast za (neobvezujuća) tumačenja prava Unije ima Komisija kao čuvarica Ugovora, a ne europska nadzorna tijela. No Komisija je uzela u obzir povratne informacije dionika te će i dalje pokušavati pojednostavniti postupak pitanja i odgovora u praksi, zajedno s europskim nadzornim tijelima. Iako su pitanja i odgovori često koristan alat za pojašnjenje aspekata zakonodavstva, Komisija primjećuje i da ih dionici ponekad upotrebljavaju za dobivanje smjernica za svoje specifične situacije te da nisu nužno u općem interesu.

Mišljenja su podijeljena i kad je riječ o pitanju treba li pravilo o dvostrukoj većini za glasovanje u EBA-i (čime se zahtijeva obična većina od nadležnih nacionalnih tijela koja sudjeluju i koja ne sudjeluju u bankovnoj uniji) ostati nepromijenjeno. S jedne strane, sudionici su smatrali da zbog pravila o dvostrukoj većini dolazi do neopravdane prevage država članica koje ne sudjeluju u jedinstvenom nadzornom mehanizmu, što bi se dalje pojačalo kad bi se još država članica pridružilo bankovnoj uniji. S druge strane, javna su tijela (ne samo ona iz država članica koje ne sudjeluju u bankovnoj uniji): i. istaknula važnost pravila o dvostrukoj većini za europsku koheziju i ii. smatrala da je to pravilo jamstvo uravnotežene i proporcionalne zastupljenosti država članica i unutar i izvan bankovne unije.

I dalje postoje različita mišljenja kad je riječ o sustavu glasovanja. To je jasno prikazao sudionik iz javnog sektora iz jedne manje države članice koji je tražio da se više odluka donosi na temelju modaliteta „jedan član s pravom glasa, jedan glas”, dok je drugi sudionik iz javnog sektora iz države članice s velikim financijskim tržištem predložio jačanje utjecaja država članica koje su najviše pogođene pojedinačnim odlukama europskih nadzornih tijela. Nekoliko ispitanika predložilo je daljnje proširenje prava predsjednika europskih nadzornih tijela kako bi mogli glasati o svim vrstama odluka (predsjednik trenutačno ne može glasati o odlukama koje donosi kvalificirana većina).

U zadnjem preispitivanju europskih nadzornih tijela Komisija je predložila dalekosežne promjene upravljanja europskim nadzornim tijelima, čime ih nastoji učiniti neovisnijima od nadležnih nacionalnih tijela u određenim zadaćama. Glavni je argument za te prijedloge bio da se upotreba nekih alata europskih nadzornih tijela može povećati tako da se za određene odluke zaduži tijelo koje ima određeni stupanj neovisnosti od nadležnih tijela na koja se ti alati primjenjuju. O tom su se pristupu vodile intenzivne rasprave u zakonodavnom postupku. Tekst koji su suzakonodavci konačno donijeli nije zadovoljio prvotne ambicije Komisije. Bez obzira na to, uvedena su poboljšanja u ciljana područja (tj. u područje povrede prava Unije, sukoba interesa i uloge predsjednika).

Svi sudionici općenito su smatrali dva zajednička tijela europskih nadzornih tijela (Odbor za žalbe i Zajednički odbor) učinkovitim mehanizmima za osiguranje dosljednih stajališta i međusektorske suradnje. Međutim, neki dionici primijetili su da se Zajednički odbor ne iskorištava u potpunosti kad europska nadzorna tijela imaju zajednički mandat (npr. novi mandat europskih nadzornih tijela za poticanje nadzorne neovisnosti). Nekoliko sudionika izjavilo je da je postupak donošenja odluka Zajedničkog odbora previše složen jer odluke koje donosi Zajednički odbor trebaju odobriti odbori triju europskih nadzornih tijela.

c)Sudjelovanje dionika

Dionike se pitalo i za mišljenje o njihovu sudjelovanju u vezi s djelovanjem europskih nadzornih tijela te o tome koliko su europska nadzorna tijela uspješna u osiguranju sudjelovanja dionika. Većina javnih tijela i nekoliko sudionika iz industrije smatralo je da sadašnji okvir dobro funkcionira i da se dionike dovoljno pita za mišljenje. Većina sudionika iz industrije istaknula je da bi europska nadzorna tijela trebala pojačati svoju interakciju i dijalog s industrijom i usvojiti otvoreniji i pragmatičniji pristup. Konačno, više predstavnika iz industrije pokrenulo je pitanje prekratkih rokova za davanje povratnih informacija kad europska nadzorna tijela provode savjetovanja.

d)Nadzorna neovisnost

Preispitivanjem europskih nadzornih tijela iz 2019. uvedena je nova dužnost europskim nadzornim tijelima: poticanje i praćenje neovisnosti nacionalnih nadzornih tijela. Europska nadzorna tijela nedavno su objavila svoja prva pojedinačna izvješća o nadzornoj neovisnosti nadležnih tijela u njihovim sektorima.

Za vrijeme savjetovanja većina sudionika imala je pozitivno mišljenje o toj novoj dužnosti europskih nadzornih tijela zahvaljujući kojoj se potiče nadzorna neovisnost. Javna tijela primijetila su da bi ta nova dužnost subjektu upućenom u funkcije koje obavljaju nadležna nacionalna tijela omogućila da provodi stručnu procjenu. Ta su javna tijela izjavila i sljedeće: i. neovisnost je preduvjet za razvoj učinkovitog nadzora, ii. zahvaljujući novoj dužnosti mogla bi se poboljšati usklađenost u području nadzorne neovisnosti i iii. europska nadzorna tijela mogla bi pružiti korisne informacije pri usporedbi stanja nadzorne neovisnosti u Europi.

Neki sudionici iz financijske industrije naveli su da je neovisnost nacionalnih nadzornih tijela ključna za osiguranje legitimnosti i vjerodostojnosti nadzornog postupka. Jedan je istraživački institut primijetio da bi se neovisnost nacionalnih nadzornih tijela trebala ujednačeno uređivati u cijeloj Europi izmjenom relevantnog financijskog zakonodavstva.

Ocjena Komisije

Komisija se slaže da su izmjene iz preispitivanja europskih nadzornih tijela iz 2019. korak naprijed i da bi trebale imati pozitivan učinak na upravljanje europskim nadzornim tijelima. No unatoč tim promjenama Komisija i dalje smatra da sustav upravljanja europskih nadzornih tijela, u kojem odluke donosi 27 nacionalnih nadzornih tijela, još uvijek pridaje preveliku važnost nacionalnim interesima te da katkad daje neoptimalne rezultate. Usto, taj sustav upravljanja ponekad europskim nadzornim tijelima otežava najprikladniju upotrebu alata konvergencije koji su im na raspolaganju. To je stajalište potkrijepljeno zaključcima Europskog revizorskog suda i odgovorima u okviru savjetovanja, osobito od akademske zajednice, skupina potrošača i određenog broja dionika iz industrije i javnih tijela. Međutim, Komisija smatra da nije prošlo dovoljno vremena od početka primjene posljednjih promjena u praksi kako bi se moglo utvrditi jesu li daljnje izmjene opravdane. Povratne informacije u okviru savjetovanja jasno su pokazale da dionici trenutačno općenito ne podržavaju daljnje zakonodavne izmjene. Komisija stoga u ovom trenutku neće predlagati daljnje izmjene. Međutim, Komisija će pažljivo pratiti to ključno područje i razmatrati daljnje mjere.

Komisija će na temelju prijedloga u okviru savjetovanja razmotriti i potrebu za ciljanom promjenom upravljanja EBA-om kako bi se osiguralo dosljednije odvajanje njezine sanacijske i bonitetne funkcije. Nadalje, Komisija će u budućim preispitivanjima sektorskog zakonodavstva uzeti u obzir uvođenje standarda za neovisnost. U tom smislu Komisija je već predložila operativne odredbe o načelu neovisnosti nadležnih tijela u paketu o bankarstvu donesenom u listopadu 2021.

Usto, europska nadzorna tijela mogu prilično brzo provesti neka poboljšanja koja su predložili dionici u okviru savjetovanja. Komisija poziva europska nadzorna tijela da razmotre sljedeće prijedloge: