Vjerujemo u digitalnu tranziciju u kojoj je na prvom mjestu čovjek. To pokazuje kakvi želimo biti, kao Europljani. Kako bismo to bolje izrazili, formulirat ćemo niz digitalnih načela. Primjerice, pristup internetu za sve, siguran internetski prostor, pravo na učenje digitalnih vještina, algoritmi koji poštuju ljude, zaštita djece na internetu. Ta će važna načela dopuniti zakonska prava koja već štite Europljane na internetu, kao što su zaštita osobnih podataka ili sloboda izražavanja.

Kad su u interakciji s digitalnim okruženjem, ljudi i poduzeća nemaju ništa manja prava niti su manje zaštićeni nego izvan interneta. Digitalna transformacija nije opravdanje za uskraćivanje prava i sloboda koje građani Unije uživaju na temelju prava EU-a. Naprotiv, trebala bi biti usmjerena na jačanje tih prava i sloboda. Unija je proteklih godina u svim tim područjima djelovala korektivno i preventivno donijevši potrebne propise i mjere politike jer želi da svi Europljani, bez obzira na dob, spol, sposobnosti, stanje ili lokaciju, budu u položaju da mogu posve iskoristiti mogućnosti koje donosi digitalna transformacija. Tehnološka rješenja koja utječu na naše živote sve su, međutim, povezanija, prisutnija i složenija i zato moramo što prije uspostaviti otvoren, pravedan i jednak pristup digitalnim alatima, uslugama, infrastrukturama i vještinama što mogu naposljetku ojačati naše demokracije.

Kako je objašnjeno u Digitalnom kompasu do 2030., Unija ima viziju digitalno transformirane Europe do 2030. u skladu s europskim vrijednostima. To je vizija spremnih građana i inovativnih poduzeća u uključivom, prosperitetnom i održivom digitalnom društvu u kojem je čovjek na prvom mjestu. Cilj je nedavno donesenog programa Put u digitalno desetljeće daljnje učvršćivanje našeg digitalnog vodstva i jačanje položaja građana i poduzeća jer bi tako digitalna transformacija postala pokretač održivog gospodarskog rasta i socijalne dobrobiti u Europi. To će se konkretno postići širenjem pristupa širokopojasnom internetu visokih performansi na sve građane, uključujući one u ruralnim i udaljenim područjima, razvojem digitalnih vještina i kompetencija radne snage kako bi mogla potpuno sudjelovati u digitalnom gospodarstvu, digitalizacijom poduzeća i javnih usluga te povećanjem učinkovitosti i jednostavnosti korištenja tih usluga u korist svih članova našeg društva. Nadalje, siguran kiberprostor građanima ulijeva veće povjerenje u digitalne alate i usluge. Omogućuje očuvanje slobode izražavanja i informiranja, uključujući slobodu i pluralizam medija. Naposljetku, u skladu s digitalnom i zelenom tranzicijom, digitalnom transformacijom nastojat će se iskoristiti moć tehnologije za smanjenje klimatskih promjena, zaštitu bioraznolikosti i obnovu prirode prema europskom zelenom planu, ciljevima održivog razvoja UN-a i Pariškom sporazumu.

U takvim okolnostima, kao odgovor na pozive Europskog parlamenta i Vijeća, Europska komisija predlaže definiranje skupa načela koja će služiti kao smjernice za održivu digitalnu transformaciju koja se temelji na vrijednostima i u kojoj je na prvom mjestu čovjek.

U tom kontekstu u Deklaraciji se iznose digitalna načela koja bi trebala služiti svim Europljanima, a ukratko glase: digitalna transformacija u službi čovjeka, solidarnost i uključenost, sloboda izbora, sudjelovanje u digitalnom javnom prostoru, sigurnost, zaštita i jačanje položaja te održivost.

Deklaracija bi trebala služiti i kao orijentir javnim i privatnim akterima pri razvoju i uvođenju nove tehnologije. Oblikovatelje politika trebala bi pak usmjeravati u zajedničkom radu na definiranju europskog pristupa stvaranju održivog i uključivog digitalnog svijeta u službi čovjeka te biti čvrst temelj za intervencije politike EU-a u tu svrhu. Ima potencijal postati svjetski standard za mnoga nova društvena i etička pitanja koja nameće digitalna transformacija. Ista načela bit će okosnica EU-ova odnosa s partnerima i njegova djelovanja u međunarodnim organizacijama.

Predložena se Deklaracija temelji na prethodnim inicijativama država članica i Europskog parlamenta, a doprinijele su joj i mnogobrojne informacije prikupljene javnim savjetovanjem, odnosno na temelju njih je poboljšano nekoliko izvorno predstavljenih načela.

Javno savjetovanje o skupu europskih digitalnih načela Komisija je od 12. svibnja do 6. rujna 2021. provela javno savjetovanje kako bi prikupila stajališta o formulaciji europskih digitalnih načela za promicanje i očuvanje vrijednosti EU-a u digitalnom prostoru. Promicalo ga se na skupu „Predvodnici digitalnog desetljeća” održanom 1. i 2. lipnja na temu digitalne platforme Konferencije o budućnosti Europe te na društvenim mrežama. Glavni je cilj bio prikupiti stajališta svih zainteresiranih dionika, uključujući države članice, regionalna i lokalna tijela, nevladine organizacije i organizacije civilnog društva, poslovna udruženja i poduzeća, druge zainteresirane strane te, dakako, građane. Bio je to početak opsežnog savjetovanja, s participativnim radionicama, ciljanim intervjuima i anketom Eurobarometra, s ciljem da se prikupe stajališta u svim državama članicama i u različitim društvenima i dobnim skupinama, osobito stajališta djece i mladeži. Općenito, savjetovanja su pokazala da postoji široka podrška za Europsku deklaraciju o digitalnim pravima i načelima te za prvi skup načela iznesen u otvorenom javnom savjetovanju. Sudionici su određena načela izdvojili kao važnija, a dio ih je istaknuo da su potrebna i dodatna načela. Odgovori prikupljeni u različitim aktivnostima savjetovanja poslužili su kao smjernice u izradi danas predstavljene Deklaracije. Podrobniji sažetak savjetovanja nalazi se u radnom dokumentu službi Komisije objavljenom uz ovu Komunikaciju.

3.Politička priroda Deklaracije o digitalnim pravima i načelima

Skup digitalnih načela koja bi trebala dati oblik europskom digitalnom društvu predložen je u obliku zajedničke svečane izjave Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije. Nacrt Deklaracije, kako je naveden u Prilogu, zamišljen je kao prijedlog o kojem će se raspravljati s Europskim parlamentom i Vijećem s ciljem da ga potpišu sve tri institucije.

Deklaracija se prije svega temelji na primarnom pravu EU-a, točnije Ugovoru o Europskoj uniji (UEU), Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Povelji EU-a o temeljnim pravima i sudskoj praksi Suda Europske unije, te sekundarnom pravu EU-a.

Ta načela ne utječu na zakonska prava koja već štite građane na internetu u Europskoj uniji i za koja u cijeloj Uniji moraju postojati učinkovita pravna sredstva. Ne utječu ni na zakonita ograničenja ostvarivanja takvih zakonskih prava, kojima je cilj da ih se uskladi s ostvarivanjem drugih prava, kao ni na nužna i proporcionalna ograničenja u javnom interesu. Kad budu uvedena u okviru inicijativa politike, ta će se načela primjenjivati zajedno s postojećim pravima i načelima te u općem javnom interesu.

4.Daljnji koraci u EU-u i svijetu

Potpisivanje Europske deklaracije o digitalnim pravima i načelima

Komisija predlaže da tri spomenute institucije EU-a zajednički svečano potpišu Europsku deklaraciju o digitalnim pravima i načelima. Komisija će zajedno s Europskim parlamentom i Vijećem potaknuti raspravu na temelju danas predstavljenog nacrta Deklaracije.

Sadašnje i buduće zakonodavstvo i mjere EU-a

S obzirom na političku prirodu Deklaracije sva načela ne odgovaraju izravno primjenjivim pravima: neka su već utvrđena u zakonodavstvu, a za druga može biti potrebno daljnje djelovanje na odgovarajućoj razini. Deklaracija se mora čitati zajedno s pravnim aktima i instrumentima EU-a te ih ne dovodi u pitanje.