ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.

EK namjerava provesti sljedeće, posebice u uslužnom sektoru: — provesti analizu područja na kojima dolazi do sukoba ili udvostručavanja među nacionalnim normama; — dogovoriti kriterije za uspostavljanje prioriteta za europske norme na području usluga; — provesti ciljanu reviziju baze podataka o postojećim nacionalnim normama i praksama za odobrenja u vezi s normama i certifikatima; — zatražiti od CEN-a godišnji popis područja na kojima može doći do sukoba ili udvostručavanja među nacionalnim normama u pogledu usluga ili do potencijalnih propusta u razvoju normi; — uzeti u obzir europsku dimenziju prije nego što se započnu razvijati nacionalne norme; — preporučiti državama članicama da istraže mogućnost korištenja europskih normi na području usluga.
4.4.

Glavni pristup Komunikacije predstavljanju operativnih dimenzija zamišljene promjene prikazan je s pomoću aktualnih primjera koji su izrazito vrijedni. Iako operativna dimenzija može biti namijenjena za budućnost, bilo bi korisno objasniti i razviti to pitanje. Drugim riječima, kako će izgledati, koji su stvarni instrumenti, hoće li se temeljiti samo na pomoći? To su važna pitanja za brojne dionike, kao što su države članice, nevladine organizacije, humanitarni radnici i, naravno, same raseljene osobe. Svi procesi promjene mogu uzrokovati strah. Neovisno o nefunkcionalnosti sustava, u slučaju alternativnog rješenja najčešće postoje gubitnici i pobjednici, a u tome može pomoći rano uspostavljanje operativnih aspekata.
3.2.4.

Proširenje poslovnih prekograničnih aktivnosti unutar EU-a mora predstavljati jednostavno i privlačno rješenje za poduzeća. U prekograničnim transakcijama načelo oporezivanja u zemlji odredišta znači da dobavljači primjenjuju stopu PDV-a koja se primjenjuje u državi članici njihovih kupaca, što može dovesti do komplikacija i dodatnih troškova. To može značiti da se suočavaju sa sustavima svih ostalih 27 država članica. Kako bi se moglo nositi s opterećenjem do kojeg će uslijed toga doći, treba predvidjeti javne informacijske sustave kao što su internetski portali koji, između ostalog, prikazuju stope primjenjive u svim državama članicama. Također je važno da se poduzeća registriraju samo u zemlji u kojoj imaju poslovni nastan. EGSO stoga pozdravlja prijedlog Komisije da se uvjet za registraciju u svrhu plaćanja PDV-a primjenjuje samo u zemlji u kojoj poduzeće ima poslovni nastan, čime bi poduzeća na koja se to odnosi uštedjela oko 1 milijardu eura.
3.6.

Komisija predviđa da će se nuklearni proizvodni kapaciteti na razini EU-a (120 GWe) smanjivati do 2025. godine, ali da bi taj trend do 2030. trebao doživjeti preokret. Nuklearni kapacitet trebao bi do 2050. ostati stabilan, odnosno između 95 i 105 GWe, uz pretpostavku da će 90 % postojećih nuklearnih elektrana u međuvremenu biti zamijenjeno. Procjenjuje se da će se u proizvodnju do kraja stoljeća uložiti od 350 do 450 milijardi EUR.
3.1.2.

provjeru koju vrši Komisija: — Komisija je dužna provesti ex ante provjeru nacrta međuvladinih sporazuma ili njihovih izmjena te u roku od šest tjedana izvijestiti državu članicu o mogućim dvojbama u pogledu usklađenosti sa zakonodavstvom Unije, osobito sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu i zakonodavstvom Unije o tržišnom natjecanju, — Komisija je u roku od 12 tjedana od primitka obavijesti dužna izvijestiti državu članicu o svom mišljenju o usklađenosti međuvladina sporazuma ili njegove izmjene sa zakonodavstvom Unije, — država članica ne sklapa predloženi međuvladin sporazum i ne usvaja izmjene prije no što je Komisija u svom mišljenju ne izvijesti o eventualnim dvojbama. Prilikom sklapanja predloženog međuvladina sporazuma ili usvajanja izmjene država članica posebno vodi računa o relevantnim zaključcima i preporukama Komisije, — Komisija je dužna provesti ex post provjeru postojećih međuvladinih sporazuma ili njihovih izmjena te u roku od devet mjeseci od primitka obavijesti izvijestiti državu članicu u slučaju sumnje u usklađenost tih sporazuma sa zakonodavstvom Unije;
2.5.

Stopa vađenja prirodnog plina u EU-a pada relativno brzo. Tijekom 2004. izvađeno je 229,5 milijardi m3 prirodnog plina, ali ta je količina tijekom 2014. pala na 132,3 milijarde m3. Osim toga, postojeće zalihe potrajat će samo 11,3 godine. To objašnjava zašto je Europska unija najveći uvoznik prirodnog plina na svijetu. Tijekom 2014. potrošnja prirodnog plina u EU-u iznosila je 386,9 milijardi m3. To je bila najniža razina u 10 godina, 11,6 % niža nego prethodne godine, ali prosječna godišnja potrošnja plina u EU-u od 2004. do 2013. svejedno je iznosila 477 milijardi m3.
3.2.

Mnogi znanstvenici koji se bave klimatskim pitanjima tvrde da, kako bismo imali realne izglede da zadržimo rast temperature na Zemlji do 2 oC, moramo do 2050. smanjiti emisije stakleničkih plinova gotovo na nulu. Za zadržavanje zagrijavanja ispod 1,5 oC to je potrebno ostvariti u još kraćem roku. Kako bi se uklonilo otprilike 4 611 milijuna tona ekvivalenta CO2 koje smo, primjerice, ispustili u atmosferu tijekom 2013. godine, moramo zadovoljiti potražnju EU-a za primarnom energijom (1 567 milijuna tona ekvivalenta nafte (Mtoe) tijekom 2013. godine) uz pomoć čiste energije. Više od dvije trećine emisija nastaje od fosilnih goriva koji pokreću našu industrijaliziranu civilizaciju i ta fosilna goriva moraju se zamijeniti.
3.3.

Budući da je prag za obvezu objavljivanja izvješća po zemljama utvrđen na 750 milijuna eura, područje primjene prijedloga direktive ne obuhvaća 85 do 90 % multinacionalnih poduzeća. EGSO smatra da je prag previsok i da dovodi do diskriminacije. Budući da većina multinacionalnih poduzeća nije obuhvaćena područjem primjene direktive, to može dovesti do smanjenja učinaka koji se očekuju od njezine primjene.
3.3.

Inicijative koje će se pokrenuti u okviru novog akcijskog plana moraju biti u skladu sa sljedećim temeljnim načelima: — Digitalizacija kao standard: e-usluge morale bi postati opće pravilo, uz zadržavanje ostalih komunikacijskih kanala za one koji ne žele ili ne mogu koristiti digitalne podatke. Uz to, javne usluge trebale bi se pružati putem jedinstvene kontaktne točke ili točke „sve na jednom mjestu” te različitim kanalima. — Načelo „samo jednom”: prema ovom načelu, građani i poduzeća bi upravama informacije trebali davati samo jednom. — Uključivost i dostupnost: javne uprave trebale bi osmisliti digitalne javne usluge koje su u pravilu uključive i odgovaraju na različite potrebe, kao što su potrebe starijih osoba i osoba s invaliditetom. — Otvorenost i transparentnost: javne uprave trebale bi međusobno razmjenjivati informacije i podatke te građanima i poduzećima omogućiti pristup, kontrolu i ispravak njihovih podataka, omogućiti korisnicima da nadziru administrativne postupke u koje su uključeni, uključiti dionike (kao što su poduzeća, istraživači i neprofitne organizacije) u oblikovanje i pružanje usluga te im omogućiti pristup uslugama. — Prekograničnost kao standard: javne uprave trebale bi omogućiti prekogranični pristup relevantnim digitalnim javnim uslugama i spriječiti daljnju fragmentaciju, čime se olakšava mobilnost unutar jedinstvenog tržišta. — Interoperabilnost kao standard: javne usluge trebale bi biti oblikovane tako da neprekinuto funkcioniraju na cijelom jedinstvenom tržištu bez obzira na organizacijske prepreke, oslanjajući se na slobodno kretanje podataka i digitalnih usluga u Europskoj uniji. — Pouzdanost i sigurnost: sve inicijative trebale bi ići dalje od same usklađenosti s pravnim okvirom o zaštiti osobnih podataka i privatnosti te sigurnosti informacijskih tehnologija integriranjem tih elemenata u fazi oblikovanja.
3.2.

Europska unija treba se baviti cijelim lancem istraživanja i inovacija, od temeljnog istraživanja do istraživanja usmjerenog na proizvod. Samo dobro uravnotežena potpora cijelom tom lancu osigurat će da prikupljanje znanja i iskustva dovede i do primjene znanja i iskustva, a naposljetku i do društvenih i gospodarskih koristi. EGSO poziva na pozornu evaluaciju radi pronalaska odgovarajuće ravnoteže među trima stupovima financiranja: izvrsnom znanosti, vodećim položajem u industriji i društvenim izazovima, uzimajući pritom u obzir njihove razlike u pogledu utjecaja, vremena od ideje do realizacije, učinka poluge te osobito njihove posebne dodane vrijednosti EU-a.
3.7.2.

Tijekom razdoblja 2016. – 2025. instalirana toplinska postrojenja za proizvodnju energije u EU-u koja proizvode više od 150 GW – odnosno četvrtina postojećih toplinskih postrojenja za energiju u EU-u – doći će do kraja svojeg vijeka trajanja. Kako bi se osigurala prikladnost sustava proizvodnje električne energije i opskrba potrošača, bit će potrebno izgraditi 100 GW novih postojanih proizvodnih toplinskih postrojenja, pri čemu će se do 2035. godine iz fosilnih goriva proizvoditi 200 GW, i to čak i u slučaju da se ostvare očekivanja na području tehnološkog razvoja, kako na polju energetske učinkovitosti tako i na polju skladištenja električne energije.
—

ta praksa ne dovodi do vlasništva nad robom niti do suvlasništva, već do zajedničke uporabe ili korištenja,
3.3.6.1.

Odbor smatra da su ex post procjene barem jednako važne kao i ex ante procjene; on stoga traži od Komisije da predstavi metodološki priručnik o kriterijima održivog razvoja.
3.1

Prijedlogom koji se razmatra nastoji se iskoristiti oslobađanje kapaciteta na frekvenciji od 700 MHz za gotovo potpuno globalno usklađivanje tog pojasa, a posebice koordiniranim dodjeljivanjem i odobravanjem te frekvencije na razini EU-a. To će zahtijevati: — usklađivanje tehničkih uvjeta za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija prema načelu tehnološke neutralnosti i neutralnosti u pogledu usluga, — da države članice do kraja 2017. godine usvoje i drugim državama Unije dostave nacionalne planove za preraspodjelu pojasa 700 MHz te istovremeno zaključe potrebne sporazume za prekograničnu koordinaciju frekvencija, — usvajanje zajedničkog roka (do sredine 2020. godine) za stavljanje na raspolaganje kapaciteta u pojasu 700 MHz, — obvezivanje država članica da do lipnja 2022. odobre prijenos prava na uporabu pojasa.
5.2

Elektronički „Certifikat o sukladnosti” već postoji u nekim državama članicama, a u okviru projekta na razini Europe „EReg” uskoro će se dovršiti postupak za „elektroničku registraciju” vozila bez papirnatih dokumenata. Europski sustav homologacijske razmjene „ETAES” i baza podataka Ujedinjenih naroda za razmjenu homologacija „DETA” dva su sustava koja se bave elektroničkim arhiviranjem certifikata o homologaciji tipa. Bilo bi prikladno da Komisija u svoj prijedlog uključi poticaj za brzo uvođenje europskih usklađenih postupaka za elektroničku prijavu i razmjenu informacija o homologaciji tipa i podataka za registraciju u jednoj zajedničkoj bazi elektroničkih podataka EU-a u mjeri u kojoj to dopušta industrijska povjerljivost, što bi dovelo do smanjenja birokracije i troškova te do uštede vremena za uprave, proizvođače i potrošače, zajedno s koristima za okoliš.
3.1.4

Temelj socijalnih inovacija je etičko ili ideološko stajalište ili stajalište od općeg interesa. To pokazuje uloga koju civilno društvo danas ima (ili je imalo kroz povijest) u oblikovanju sustava socijalne skrbi. Socijalne inovacije možda predstavljaju novi koncept, no one postoje već dugo.
2.1.

Tehničke mjere opsežna su skupina propisa koji uređuju kako, gdje i kada se mogu obavljati ribolovne aktivnosti. Trenutačno postoji velik broj uredbi, izmjena, provedbenih pravila i privremenih tehničkih mjera koje se primjenjuju kako u vodama Unije, tako i na plovila Unije izvan voda EU-a. U praksi, tehničke mjere sadržava više od 30 uredaba, među kojima su naročito važne one koje se primjenjuju na Atlantik (1), Sredozemno more (2) i Baltičko more (3).
2.1

Sektor zrakoplovstva EU-a izravno zapošljava između 1,4 milijuna (izvor: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports („Studija o zapošljavanju i radnim uvjetima u zračnom prometu i zračnim lukama”), završno izvješće, 2015.) i 2,2 milijuna ljudi (izvor: Aviation: Benefits Beyond Borders („Zrakoplovstvo: korist koja prelazi granice”), izvješće koje je Oxford Economics pripremio za ATAG, travanj 2014.) te o njemu ovisi ukupno između 4,8 i 5,5 milijuna radnih mjesta (izvor: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports, završno izvješće, 2015.). Izravan doprinos zrakoplovstva BDP-u EU-a iznosi 110 milijardi EUR, dok se učinkom umnožavanja ukupni utjecaj, uključujući turizam, povećava na 510 milijardi EUR (izvor: Steer Davies Gleave, Study on employment and working conditions in air transport and airports, završno izvješće, 2015.). To jasno pokazuje da gospodarski potencijal zrakoplovstva uvjerljivo premašuje njegov izravni učinak.
3.10.

Da bi EMSA te dodatne zadaće mogla dobro izvršavati raspolagati dostatnim financijskim sredstvima i osobljem. Prema proračunu EU-a predviđa se godišnje povećanje sredstva za EMSA-u u iznosu od 22 milijuna eura do 2020. godine te zapošljavanje 17 privremenih djelatnika. Odbor sumnja da je to dovoljno. Iako izravno uključeni dionici poput EMSA-e smatraju da je to dovoljno, Odbor smatra da nema dovoljno manevarskog prostora za reakcije na katastrofe. Također smatra da je potrebno osigurati financijsku rezervu.
3.1.

U izvornom Ugovoru iz Rima iz 1957. godine kojim se osniva EEZ, navode se pravne osnove prava trgovačkih društava u nastajanju, uz ograničenje na članke od 48. do 66. EEZ-a. Ideja o približavanju nacionalnih zakonodavstava određenim aspektima prava trgovačkih društava pojavila se tek s Ugovorom iz Maastrichta 7. veljače 1992., posebice u novim člancima od 94. do 97. (iz Jedinstvenog europskog akta) o približavanju zakonodavstava u cilju ostvarenja jedinstvenog tržišta te u novim člancima od 39. do 55. EZ-a (kojima se zamjenjuju stari članci od 48. do 66. EEZ-a).
1.6.

Odbor ističe da je prijeko potrebno osigurati da se natjecanje s poduzećima trećih zemalja u okviru javne nabave odvija slobodno i bez narušavanja. Međutim, EGSO sumnja da predložena Uredba može omogućiti postizanje cilja, a to je uravnoteženo otvaranje tržišta javne nabave u trećim zemljama. Odbor posebno smatra da novi prijedlog Uredbe nije dovoljno ambiciozan s obzirom na to da mu je područje primjene ograničeno na puku cjenovnu prilagodbu za ugovore koji iznose ili premašuju 5 000 000 EUR, te napominje da samo 7 % ugovora javne nabave iznosi preko 5 000 000 EUR. Osim toga, smatra da kazna u visini do 20 % koja se zaračuna na cijenu ponude nije dovoljna te da se treba ispitati od slučaja do slučaja. Odbor predlaže da se primijene mjere cjenovne prilagodbe za ugovore čija je vrijednost procijenjena na 2 500 000 EUR ili više.
—

nadasve, ne zahtijevaju se mjere kojima bi se u zemlji boravka osigurala slična razina kvalitete pružene usluge sadržaja kakva se pruža u zemlji boravišta, osim ako pružatelj usluge to izričito ne jamči, iako ne smije biti manja od one koja je dostupna kroz lokalne linije u zemlji boravka. Razlog je tomu to što bi to jamstvo kvalitete moglo značiti neproporcionalne dodatne troškove za pružatelje usluga imajući u vidu postojeće razlike među državama članicama u pogledu telekomunikacijskih kapaciteta i infrastruktura.
3.11.

Zadržavanje rizika znači da stranke koje poduzimaju te aktivnosti same moraju zadržati minimalni rizik u portfelju. Stoga Odbor smatra da je to valjano opće načelo. Treba napomenuti i da se „originate to distribute” modeli ne mogu ponovo pojaviti.
1.5.

EGSO je i prije posljednjeg paketa Komisije već iznio konkretne prijedloge za snažnije povezivanje EMU-a – prijedloge koje treba provesti. — Nisu potrebne konkurentske nacionalne strategije, već zajednička europska strategija. Od presudne je važnosti u tom smislu proširiti makroekonomski dijalog i uvesti ga za europodručje. U okviru njega treba doći do koordinacije gospodarskih politika i tri ključna čimbenika makroekonomske politike. — Na nacionalnoj razini potrebno je ojačati ulogu socijalnih partnera te razviti ili objediniti sustave makroekonomskog dijaloga. — Potrebno je osnažiti ulogu nacionalnih parlamenata i EP-a kako bi se osigurala demokratska odgovornost, a njihovu ulogu ne smiju ugrožavati tehnokratski odbori stručnjaka. — EGSO ističe važnost izjednačavanja gospodarskih i socijalnih ciljeva te provedbe procjene socijalnog učinka za sve mjere u vezi s europskim semestrom. — Promicanje privatnih i javnih ulaganja od presudne je važnosti za smanjenje neravnoteža, a za to je potrebna proračunska politika koja je više usmjerena na promicanje rasta i kvalitetnog zapošljavanja. — To utječe na prihodovnu stranu s obzirom na to da iziskuje primjereno osmišljene porezne sustave kako bi se osigurao odgovarajući financijski temelj. Tiče se i rashodovne strane, gdje EGSO također uočava potrebu za mjerama koje pogoduju rastu. Posebice se čini da bi sveobuhvatnije zlatno pravilo za financiranje javnih ulaganja bilo u skladu s postojećim mjerama koje omogućavaju da se troškovi financiranja budućih ulaganja raspodijele na nekoliko generacija.
3.7.

S obzirom na to kako se zakon EU-a o prospektima razvio i na iskazanu potrebu za njegovim neprestanim poboljšanjima, EGSO pozdravlja činjenicu da je Komisija, čak i u fazi prijedloga, izrazila namjeru procijeniti učinak uredbe nakon njezina stupanja na snagu te, konkretnije, da je iznijela parametre za to. Međutim, Odbor smatra kako je pet godina predugo razdoblje za čekanje na tako bitnu procjenu te poziva na znatno smanjenje tog razdoblja na dvije godine nakon stupanja uredbe na snagu. To će omogućiti brži pregled učinaka predložene uredbe te, eventualno, poduzimanje korektivnih mjera. EGSO preporučuje provođenje kvalitativne, detaljne evaluacije radi nadopune spomenutih parametara kvantitativne procjene, uključujući kvalitativnu, iscrpnu procjenu u okviru koje će se analizirati i kako je te u kojoj mjeri kapital prikupljen uz pomoć pojednostavljenog prospekta doveo do poboljšanja konkurentnosti poduzeća, kao i u kojoj je mjeri takav prospekt pridonio napretku u promicanju tržišta kapitala u državama članicama te kako je to utjecalo na cjelokupnu poslovnu klimu u njima. Osim toga, od ključne je važnosti procijeniti jesu li države članice izvršile prekomjernu regulaciju prilikom uvođenja odredbi iz uredbe u područja u kojima uživaju diskrecijsko pravo prilagodbe.
4.3.

EGSO je iznenađen načinima imenovanja članova Savjetodavnog odbora. Dovoljno je podsjetiti na to da, od ukupno 5 članova, troje izabire imenovani predsjednik, bez ikakvog uključivanja Europskog parlamenta, na što je Parlament opravdano upozorio u svojoj rezoluciji (12). Stoga se ne čini da je riječ o Odboru koji će podupirati Komisiju u njezinim odlukama, već o nekoj vrsti „obveznog upravljanja” Vijeća, i to upravljanje ovlašću koja je danas delegirana samoj Komisiji. To bi moglo dovesti do pogoršanja trenutačnog stanja koje već ionako počiva na krhkim temeljima.
3.1.

U pogledu dekarbonizacije, Komisija procjenjuje da je Europska unija najučinkovitije veliko gospodarstvo na svijetu, a to temelji na činjenici da se u razdoblju od 1990. do 2014. ukupni BDP EU-a povećao za 46 %, dok su se emisije stakleničkih plinova smanjile za 23 %. No te brojke treba pročitati u kontekstu posljedica krize koja je pogodila cijeli svijet, a posebno Europu, kontinuirane ekonomske stagnacije i deindustrijalizacije EU-a, pa će one možda biti manje impresivne nego što se na prvi pogled čini.
2.5.

Komisija izričito ograničava opseg primjene uvjeta ugovornog prava koji se primjenjuju na odnose između poduzeća i potrošača jer, kao što je navedeno u procjeni učinka (str. 23.), ne postoje dokazi koji ukazuju na to da razlike u ugovornom pravu ometaju poduzeća na području EU-a u kupnji na internetu iz drugih država članica. Prepoznaje da se mala i srednja poduzeća, uz to što su slabije strane manje pregovaračke moći, susreću i s poteškoćama povezanima s ugovornim pravom, pogotovo u uporabi digitalnog sadržaja. Stoga, uzimajući u obzir osobito stavove dionika i država članica, Komisija je odlučila analizirati to pitanje u okviru drugih inicijativa najavljenih u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta.
4.3.9.

Veću transparentnost kroz primjenu mjera za bolju regulativu treba uspostaviti prije svega s obzirom na masivni porast korištenja neformalnih trijaloga (29). To bi se moglo postići objavljivanjem zaključaka sa svakog trijaloškog sastanka kao i ishoda trijaloga prije njegova usvajanja u Vijeću i EP-u. Iako treba priznati da se zakonodavni proces u cjelini ubrzava korištenjem trijaloga, valja također naglasiti da to dovodi do pojave osnovnog problema aktualne zakonodavne prakse, a to je činjenica da države članice u Vijeću opetovano uspostavljaju tzv. pregovaračke okvire za različite zakonske akte kako bi stvorile većinu za pojedine direktive. To se često događa netransparentno i pod velikim vremenskim pritiskom, bez odgovarajućeg uključivanja stručnjaka iz država članica, EP-a i Komisije te bez adekvatnog ispitivanja učinaka ključnih elemenata takvih pregovaračkih okvira. Takvo postupanje uzrokuje posljedice za kvalitetu i transparentnost izrade zakonodavstva.
4.5.1.

Bitno je razviti inovativne pristupe usmjerene k vrednovanju sinergije i komplementarnosti između europskih strukturnih i investicijskih fondova u razdoblju 2014. – 2020. i ostalih europskih fondova s izravnim upravljanjem, kao što je prikazano u priručniku Europske komisije „Enabling synergies between European Structural and Investment Funds and Horizon 2020” (17).
2.6.

Projekti koji su trenutačno u fazi provedbe u Grčkoj uglavnom se financiraju sredstvima iz programskog razdoblja 2007. – 2013. Najnovije analize preostalih sredstava za razdoblje 2007. – 2013. ukazuju na to da preostaje iznos od 1,5 do 2 milijuna eura koji će, ako se ne iskoristi do kraja godine, biti vraćen. S obzirom na iznimne okolnosti u zemlji, Komisija je u svoj prijedlog mogla uključiti duže rokove za izvješćivanje o rashodima (prijeći s n+2 na n+3).
3.18.

U svom izvješću Golden growth: Restoring the lustre of the European economic model („Zlatni rast: Vratiti sjaj europskom gospodarskom modelu”), Svjetska banka podijelila je Europsku uniju u šest skupina kako bi na temelju digitalnih pokazatelja naglasila znatne razlike među državama članicama u pogledu razvoja digitalne tehnologije, digitalnih vještina i aplikacija, kao i elektroničke trgovine. EGSO poziva Komisiju da u cijelosti uzme u obzir te razlike prilikom određivanja prioritetnih mjera u svom planu rada.
2.3.

Komisija je te prijedloge osmislila (6) zbog pogoršane situacije u pogledu migracija na središnjem i istočnom Sredozemlju. Prema podacima Frontexa, od 1. siječnja do 30. kolovoza 2015. za nepropisan prelazak granica EU-a korištene su u prvom redu središnja i istočna sredozemna ruta te zapadna balkanska ruta (i to u 99 % slučajeva). Frontex također navodi da je 2015. godine u više od 30 % slučajeva za nepropisan prelazak granica korištena zapadna balkanska ruta. To odgovara broju od približno 500 000 tražitelja azila, što za pogranične države EU-a predstavlja velik pritisak (7). Većina migranata koji stižu središnjom sredozemnom rutom jesu migranti iz Sirije i Eritreje, čija stopa priznavanja zahtjeva za azil prema podacima Eurostata premašuje 75 %. Jednako tako, većina migranata koji dolaze istočnom sredozemnom rutom i zapadnom balkanskom rutom podrijetlom su iz Sirije i Afganistana. To je u skladu s izjavom UNODC-a da više od 80 % osoba koje su ove godine u Europu stigle morskim putem dolazi iz deset zemalja iz kojih potječe najviše izbjeglica u svijetu (8).
1.3.

EGSO smatra da trenutna situacija iziskuje od EU-a uvođenje doista zajedničkog europskog sustava azila koji bi se temeljio na postupcima usklađenima u cijelom EU-u. To podrazumijeva jednak status azila i međusobno priznavanje odluka o azilu, zajedničku odgovornost i napore u pogledu premještanja i preseljenja te revidiranu Dublinsku uredbu. Potrebni su snažni, solidarni sustavi raspodjele tereta, a osobito trajan, pravedan i obvezujući sustav za raspodjelu osoba koje traže zaštitu među svim zemljama EU-a. Uz to se moraju iznaći dugoročna rješenja za slučaj da se masovne migracije nastave ili da u budućnosti do njih ponovo dođe.