Tematsko izvješće Jedinstveni nadzorni 
mehanizam – dobar 
početak, ali potrebna 
su daljnja poboljšanjaHR 2016.  BR. 29
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti:  eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-6210-3 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/178554 QJ-AB-16-029-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-6222-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/68795 QJ-AB-16-029-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-6181-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/119480 QJ-AB-16-029-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnažanje slike 4. dopuštenje se mora zatražiti izravno od vlasnika autorskih prava.
U ovom izvješću prijevod teksta preuzetog iz dokumenata koje su sastavila druga tijela (npr. BIS, MMF) nije nužno 
službeni prijevod koji su osigurala ta tijela.
Jedinstveni nadzorni 
mehanizam – dobar 
početak, ali potrebna 
su daljnja poboljšanja
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016.  BR. 29
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna pro -
računska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji 
postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, 
predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovo izvješće izradilo je IV. revizijsko vijeće kojim predsjeda član Europskog revizorskog suda Baudilio Tomé Muguruza 
i koje je specijalizirano za područja reguliranja tržišta i konkurentnog gospodarstva. Reviziju je predvodio član Suda 
Neven Mates, a potporu su mu pružali voditelj njegova ureda George Karakatsanis, ataše u njegovu uredu Marko   
Mrkalj, ravnatelj Zacharias Kolias i voditelj radnog zadatka Mirko Gottman. Revizorski tim činili su Boyd   
Anderson (upućeni stručnjak) i revizori Paraskevi Demourtzidou, Helmut Kern i Giorgos Tsikkos. Jezičnu podršku 
pružio je Thomas Everett.
Slijeva nadesno:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pokrate
I. - XV. Sažetak
1. - 12. Uvod
6. - 12. Uspostava europske bankovne unije
13. - 19. Revizijski pristup i metodologija
19. Poteškoće u prikupljanju revizijskih dokaza
20. - 77. Upravljačka struktura
21. - 27. Uspostavljeni organizacijski ustroj je složen
25. ESB je, s obzirom na vremenska ograničenja, djelotvorno proveo postupke zapošljavanja za potrebe SSM-a
26. - 27. Međutim, ESB se uvelike oslanja na resurse nacionalnih nadležnih tijela
28. - 39. Institucionalna tijela osnovana su u skladu sa zahtjevima te su podržana složenim procesom 
donošenja odluka
32. - 35. Donošenje odluka složen je proces koji uključuje višeslojnu razmjenu informacija i znatan angažman 
tajništva nadzornog odbora
36. - 37. Nadzorni odbor mora donositi izrazito velik broj odluka
38. - 39. Te odluke posredno utječu na rad upravljačkog odbora
40. - 52. Načelo odvajanja monetarne politike od nadzora se primjenjuje, ali postoje rizici u pogledu 
percepcije njihove neovisnosti
42. - 46. Moglo bi se dodatno poraditi na procjeni rizika koji nastaju zbog zajedničke uporabe službi
47. - 52. Dodatni rizici u pogledu neovisnosti funkcije monetarne politike i nadzorne funkcije izravno su povezani 
s organizacijskim i financijskim ustrojem SSM-a
04 Sadržaj 
 
53. - 57. Etički postupci i kodeksi ponašanja primjenjuju se na rukovodstvo i osoblje SSM-a
53. - 57. Donesen je etički okvir SSM-a, ali se na nacionalna nadležna tijela primjenjuje nacionalno zakonodavstvo 
te ona imaju znatnu slobodu u oblikovanju vlastitih pravila
58. - 77. Unutarnja revizija: primjenjuje se inovativan pristup utemeljen na sveobuhvatnom planu revizije, 
ali provedbu otežavaju problemi u vezi s raspodjelom resursa i planiranjem
62. - 65. Raspodjela resursa uprave Unutarnja revizija: iako je bilo jasno koliko je zaposlenika potrebno, njihov 
konačan broj bio je nedovoljan
66. - 69. Planiranje se temelji na sveobuhvatnom revizijskom okviru, no ne uzima se uvijek u obzir najbolja praksa
70. - 77. Metodologija procjene rizičnosti općenito je primjerena, no ne sadržava zaštitne mjere kojima bi se 
zajamčilo da se za područja visokog i srednjeg rizika pronađu cjelovita i pravodobna rješenja
78. - 103. Mehanizmi odgovornosti
82. - 84. (1) Uloge i zadaće SSM-a kao cjeline jasno su utvrđene i dostupne javnosti u obliku relevantnih 
zakonskih akata
85. - 87. (2) Revizijske ovlasti Suda utvrđene su u Ugovoru o funkcioniranju EU-a
88. - 97. (3) Formalni okvir uspješnosti kojim bi se pružala jamstva u pogledu ostvarenja ciljeva SSM-a još 
uvijek nije izrađen
98. - 99. (4) Parlament obavlja demokratski nadzor nad nadzornim aktivnostima uz znatna ograničenja u 
pogledu povjerljivosti
100. - 103. (5) Iako mehanizmi za slanje povratnih informacija postoje, i dalje ne obuhvaćaju općenite ankete 
među financijskim institucijama
104. - 149. Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa
106. - 125. Planiranje i procjene ukupnih resursa potrebnih za nadzor, raspodjela resursa i osiguravanje 
potrebnog osoblja
107. - 110. Početne procjene ukupnog broja potrebnih zaposlenika za SSM temeljile su se na jednostavnom pristupu
111. - 112. Tim se pristupom nije u potpunosti predvidjelo sve veće radno opterećenje u području nadzora
113. - 119. Metodologija grupiranja osmišljena je da se olakša početno raspoređivanje osoblja u zajedničke nadzorne 
timove, ali potrebno ju je ažurirati
120. - 121. ESB raspoređuje svoje resurse primjenom metodologije grupiranja
122. - 125. Politika imenovanja koordinatora osmišljena je da potakne usklađivanje, ali se u pojedinim slučajevima 
nije primjenjivala
05 Sadržaj 
 
126. - 137. Suradnja ESB-a s nacionalnim nadležnim tijelima i oslanjanje na njihov rad
126. - 128. Zajednički nadzorni timovi uvelike se oslanjanju na osoblje nacionalnih nadležnih tijela, no ESB ima vrlo 
malu kontrolu nad resursima tih tijela
129.  Zajedničke nadzorne timove u velikoj mjeri i dalje čine državljani zemlje iz koje dolazi nacionalno nadležno 
tijelo i nadzirana banka
130. - 137. Ukupni broj izdvojenog osoblja određenih nacionalnih nadležnih tijela ne ispunjava očekivanja ESB-a 
u pogledu osiguravanja potrebnog osoblja za zajedničke nadzorne timove
138. - 149. Ustroj, hijerarhija i osposobljavanje zajedničkih nadzornih timova
138. - 139. Međunarodnim timovima olakšava se razmjena znanja i najbolje prakse…
140.  Međutim, postoje dvostruke hijerarhijske strukture
141.  Postoje nejasnoće u komunikacijskim kanalima i raspodjeli radnih zadataka
142.  Postoje i razlike u uporabi i klasifikaciji horizontalnih funkcionalnih jedinica nacionalnih nadležnih tijela, 
te bi sve navedeno moglo dovesti do neučinkovite uporabe resursa
143. - 147. Nepostojanje obvezujućeg ocjenjivanja radne uspješnosti članova zajedničkih nadzornih timova iz 
nacionalnih nadležnih tijela moglo bi uzrokovati probleme u pogledu motiviranosti i uspješnosti
148. - 149. U okviru SSM-a ne postoji cjeloviti plan osposobljavanja ni program certificiranja za obavljanje nadzora
150. - 183. Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)
150. - 152. Mehanizmi obavljanja neposrednog nadzora dosljedni su i sveobuhvatni
153. - 170. Na vidjelo su izašli praktični nedostatci u vezi s planiranjem i obavljanjem neposrednog nadzora 
te osiguravanjem potrebnog osoblja
153. - 158. Ograničena uključenost ESB-a u neposredni nadzor
159. - 164. Planiranje je detaljno i složeno
165. - 170. Potrebna su poboljšanja u području IT-a
171. - 175. ESB planira konkretne mjere za poboljšanje kvalifikacija i vještina nadzornika i voditelja 
nadzornih posjeta
06 Sadržaj 
 
176. - 183. Jasna struktura podnošenja izvješća u kojoj se katkad naglasak ne stavlja na potrebne pojedinosti 
i čiju vrijednost može umanjiti dugotrajnost postupka
176. - 177. Postupak podnošenja izvješća u ESB-u dobro je strukturiran
178. - 182. Međutim, pravila za priopćavanje nalaza nisu potpuna
183.  Rokovi za izdavanje izvješća su dugi
184. - 197. Zaključci i preporuke
185. - 187. Upravljačka struktura
188. - 189. Odgovornost
190. - 194. Zajednički nadzorni timovi
195. - 197. Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)
 Prilog I.  —  Sažeti prikaz revizijskog pristupa
 Prilog II. —  Ograničenja u vezi s pristupom informacijama 
 Prilog III. —  Proces donošenja odluka
 Prilog IV. —  Proračunski postupak ESB-a
 Prilog V. —  Revizija nadzora banaka u odabranim zemljama
 Prilog VI. —  Preporuke MMF-a u vezi s transparentnošću i odgovornošću u okviru 
nadzornih zadaća ESB-a
 Prilog VII.  —  Opseg preispitivanja koje Europska komisija obavlja temeljem članka 32.  
Uredbe o SSM-u
 Prilog VIII. —  Anketa provedena među nacionalnim nadležnim tijelima i nadziranim institucijama
 Prilog IX. —  Glavni elementi mehanizama odgovornosti ESB-a Europskom parlamentu
 Prilog X. —  Struktura procesa izvješćivanja o neposrednom nadzoru
 Odgovor ESB-a
07
 Pokrate
BCBS : Bazelski odbor za nadzor banaka (engl. Basel Committee on Banking Supervision )
BIS: Banka za međunarodne namire (engl. Bank for International Settlements )
BUCOM : Odbor Europske središnje banke za proračun
COI : Odjel ESB-a za centralizirani neposredni nadzor (engl. Centralised on-site inspection )
EBA : Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (engl. European Banking Authority )
EMU : ekonomska i monetarna unija
ESB : Europska središnja banka
ESFS : Europski sustav financijskog nadzora (engl. European System of Financial Supervision )
ESSB : Europski sustav središnjih banaka
FDIC : američka Savezna korporacija za osiguranje depozita (engl. Federal Deposit Insurance Corporation )
GAO : američki Državni ured za reviziju (engl. Government Accountability Office )
GU MN : Glavna uprava za mikrobonitetni nadzor
IAC: Odbor unutarnjih revizora (engl. Internal Auditors Committee )
IMAS : sustav za upravljanje informacijama (engl. Information Management System )
MMF : Međunarodni monetarni fond
NSB : nacionalna središnja banka
08 Pokrate 
 
SEP : program nadzornog ispitivanja (engl. Supervisory Examination Programme )
SQA : osiguravanje kvalitete nadzora (engl. Supervisory Quality Assurance )
SREP : postupak nadzorne provjere i ocjene (engl. Supervisory Review and Evaluation Process )
SSM : jedinstveni nadzorni mehanizam (engl. Single Supervisory Mechanism )
UFEU : Ugovor o funkcioniranju Europske unije
VRI : vrhovna revizijska institucija
09
 Sažetak
Što je SSM?
I
Globalna financijska kriza 2008. godine uzrokovala je ozbiljne poteškoće u mnogim europskim gospodarstvima. 
Također je posredno utjecala na bankarski sektor u kojem su se mnoge kreditne institucije, nakon višegodišnjeg raz -
doblja deregulacije i povećanog preuzimanja rizika, našle u situaciji prekomjerne izloženosti na posrnulim tržištima 
te su bile prisiljene obratiti se državi za financijsku potporu. Međutim, državne sanacije neizbježno su dovele do 
povećanja javnog duga, što je dovelo do slabljenja ulaganja i rasta te daljnjih pritisaka na solventnost banaka.
II
Kako bi se izbjegle buduće krize i povećala razina povjerenja u bankarski sektor, bilo je potrebno prekinuti „začarani 
krug“ prekomjernog preuzimanja rizika i državnih sanacija. U potrazi za trajnim rješenjem u europodručju čelnici 
EU-a 2012. godine službeno su najavili zajedničko uređenje poslovanja banaka u obliku europske bankovne unije.
III
Odlučeno je da će se bankovna unija temeljiti na centraliziranom nadzoru banaka u europodručju, mehanizmu 
kojim se jamči da će se likvidacija posrnulih banaka provesti uz minimalne troškove za porezne obveznike i gos -
podarstvo, te na usklađenom sustavu osiguranja depozita. Prvi korak, odnosno centralizirani nadzor, sastojao se 
od uspostave jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM, engl. Single Supervisory Mechanism ) 2014. godine koji je 
osmišljen da preuzme veliki dio nadzornih aktivnosti koje su prethodno provodila nacionalna tijela. Europska sre -
dišnja banka nadležno je tijelo za SSM, no u taj su mehanizam u velikoj mjeri uključene i države članice koje u njemu 
sudjeluju.
O čemu je riječ u ovom izvješću?
IV
Sud ima ovlasti za ispitivanje operativne učinkovitosti uprave ESB-a. Stoga smo se u okviru ove revizije usredotočili 
na način na koji je ESB uspostavio SSM i organizirao njegovo djelovanje. Pritom smo razmotrili upravljačku strukturu 
novog mehanizma (uključujući funkcioniranje unutarnje revizije), mehanizme odgovornosti (engl. accountability ) 
(uključujući vanjsku reviziju), organizaciju timova za nadzor banaka i osiguravanje resursa za njihovo djelovanje (u 
obliku bonitetne analize ili nadzora u uredima banaka) te postupak neposrednog nadzora.
V
Međutim, naišli smo na važnu prepreku u svim područjima revizije koju smo namjeravali provesti, naime, došlo 
je do razilaženja s ESB-om o poimanju naših ovlasti i pravu na pristup dokumentima. Tvrdeći da nije obuhvaćen 
našom nadležnošću, ESB nije pokazao spremnost da nam omogući pristup određenim dokumentima koji su nam 
bili potrebni za obavljanje potpune revizije. Stoga smo mogli tek djelomično procijeniti upravlja li ESB učinkovito 
SSM-om u pogledu upravljačke strukture, nadzora bonitetnom analizom i neposrednog nadzora.
10 Sažetak 
 
Što smo utvrdili?
VI
Prikupili smo dovoljno informacija za izvođenje zaključka da je SSM uspostavljen u postavljenom roku. Zbog uklju -
čenosti nacionalnih nadzornih tijela nadzorna struktura prilično je složena i oslanja se na intenzivnu koordinaciju 
i komunikaciju između osoblja ESB-a i osoblja koje su imenovala nacionalna nadležna tijela država članica sudionica. 
Takva složena struktura izazov je u pogledu upravljanja jer takvi složeni postupci razmjene informacija mogu nepo -
voljno utjecati na učinkovitost i djelotvornost rukovodstva pri donošenju odluka.
VII
ESB je zakonski obvezan poštovati jasno odvajanje svoje funkcije monetarne politike od nadzorne funkcije. Nad -
zornu funkciju nadgleda nadzorni odbor koji predlaže odluke upravnom vijeću ESB-a. Međutim, nadzorni odbor 
SSM-a u okviru ESB-a nema kontrolu nad proračunom i ljudskim resursima za nadzor. Zbog toga se dovodi u pitanje 
neovisnost tih dvaju funkcija ESB-a, kao i zbog činjenice da pojedini odjeli ESB-a djeluju kao službe koje pružaju 
usluge za potrebe obaju tih funkcija, bez jasnih pravila i hijerarhije koji bi mogući sukob ciljeva sveli na najmanju 
moguću mjeru.
VIII
Jedna od takvih zajedničkih službi je i jedinica za unutarnju reviziju. Utvrdili smo da joj nedostaje resursa za rad na 
SSM-u, kojemu se posvećuje manje pozornosti nego drugim revizijskim zadatcima. Iako je u svrhu odabira revizijskih 
predmeta obavljena zadovoljavajuća procjena rizičnosti, resursi koji su jedinici za unutarnju reviziju trenutačno na 
raspolaganju nedostatni su da zajamče da će se najrizičniji aspekti operacija SSM-a obraditi u razumnom roku.
IX
Napore koje ESB ulaže kako bi Europskom parlamentu i javnosti zajamčio transparentnost i odgovornost u pogledu 
SSM-a moglo bi umanjiti nepostojanje odgovarajućeg mehanizma za procjenu i podnošenje izvješća o djelotvor -
nosti nadzora.
X
Broj članova nadzornog osoblja izvorno je određen vrlo jednostavnim pristupom koji se temeljio na procjenama 
broja zaposlenika potrebnih za obavljanje sličnih funkcija u nacionalnim nadležnim tijelima prije uspostave SSM-a. 
Nije provedena detaljna analiza potreba za osobljem za novi i znatno zahtjevniji okvir SSM-a te, slijedom toga, nije 
uspostavljena nikakva izravna poveznica između programa nadzornog ispitivanja (SEP) i raspodjele resursa. Postoje 
naznake da je trenutačni broj osoblja nedovoljan.
11 Sažetak 
 
XI
Djelovanje SSM-a u području nadzora važnijih banaka u europodručju, kako neposrednog nadzora tako i nadzora 
bonitetnom analizom, u velikoj mjeri ovisi o osoblju koje imenuju nacionalna tijela. Stoga ESB, unatoč tome što snosi 
krajnju odgovornost, nema dostatnu kontrolu nad sastavom i vještinama nadzornih i inspekcijskih timova, kao ni 
nad resursima kojima se može koristiti.
XII
Raspoređivanje osoblja u zajedničke timove za nadzor bonitetnom analizom, posebno osoblja iz nacionalnih tijela, 
nije usklađeno s početnim procjenama potreba pa ograničenja u pogledu osoblja koja su time nastala u velikom 
broju slučajeva mogu utjecati na sposobnost timova za prikladno obavljanje nadzora banaka za koje su zaduženi.
XIII
Za obavljanje neposrednog nadzora također je zadužen ESB, no problem je u tome što je u nadzornim timovima 
obično vrlo mali broj zaposlenika ESB-a. Nadalje, u većini slučajeva nadzor predvodi nadzorno tijelo iz matične 
države ili države domaćina banke.
XIV
Utvrdili smo još nekoliko problema koji utječu na provedbu neposrednog nadzora, uključujući nepostojanje smjer -
nica za određivanje prioritetnih zahtjeva za provedbu nadzora, nedostatke u području IT-a i potrebu za pobolj -
šanjem kvalifikacija nadzornika iz nacionalnih nadležnih tijela koji obavljaju neposredni nadzor. Osim toga, zbog 
duljine procesa koji završava iznošenjem završnih preporuka, moguće je da su nalazi već zastarjeli u trenutku kada 
se službeno dostave banci.
Kako bi se SSM mogao poboljšati?
XV
Iznosimo sljedeće preporuke:
(a) Kad je riječ o upravljačkoj strukturi, ESB bi trebao:
(i) nastojati povećati učinkovitost daljnjim pojednostavnjenjem procesa donošenja odluka
(ii) ispitati rizik koji sustav zajedničkih službi predstavlja za odvajanje funkcija, uspostaviti odvojene hijerarhije 
za slučajeve u kojima se upotrebljavaju posebni resursi za nadzor i razmotriti davanje veće uloge predsjedni -
ku i potpredsjedniku nadzornog odbora u proračunskom postupku, te
(iii) rasporediti resurse i vještine u području unutarnje revizije na takav način da se rizici višeg stupnja obrađuju 
na odgovarajući način i u prikladno vrijeme.
12 Sažetak 
 
(b) Kad je riječ o odgovornosti, ESB bi trebao:
(i) staviti na raspolaganje sve tražene dokumente kako bi Sud mogao provesti reviziju za koju je ovlašten te
(ii) izraditi i staviti javnosti na raspolaganje formalni okvir uspješnosti kako bi dokazao djelotvornost svojih nad -
zornih aktivnosti.
(c) Kad je riječ o nadzoru bonitetnom analizom (tj. o radu zajedničkih nadzornih timova), ESB bi trebao:
(i) poduzeti mjere da se zajamči da nacionalna tijela u cijelosti i razmjerno sudjeluju u radu zajedničkih nadzor -
nih timova
(ii) s nacionalnim nadležnim tijelima razviti metode za procjenu prikladnosti kandidata za imenovanje u zajed -
ničke nadzorne timove i njihovoj naknadnoj radnoj uspješnosti
(iii) uspostaviti i održavati sveobuhvatne baze podataka s informacijama o vještinama, iskustvu i kvalifikacijama 
svih članova zajedničkih nadzornih timova
(iv) provoditi službeni, relevantni plan osposobljavanja za sve nadzorno osoblje i razmisliti o uspostavi progra -
ma certificiranja za obavljanje nadzora bonitetnom analizom
(v) razviti metodologiju kojom bi se na temelju rizičnosti određivala ciljna veličina i sastav svakog zajedničkog 
nadzornog tima, te
(vi) redovito preispitivati model grupiranja koji se primjenjuje pri planiranju nadzora te ga po potrebi ažurirati. 
Grupiranje bi se trebalo temeljiti na najnovijim informacijama o pojedinim bankama.
(d) Kad je riječ o neposrednom nadzoru, ESB bi trebao:
(i) osjetno pojačati prisutnost vlastitog osoblja u neposrednom nadzoru te zajamčiti da preglede u većoj mjeri 
predvode nadzornici koji nisu državljani predmetnih zemalja te
(ii) otkloniti nedostatke u IT sustavu i poboljšati opću razinu vještina i kvalifikacija nadzornika koji obavljaju 
neposredni nadzor.
13
 Uvod
01 
Financijski sustav ima središnju ulogu u funkcioniranju gospodarstva. Stabilan 
financijski sustav od ključne je važnosti za učinkovitu raspodjelu resursa i tako 
doprinosi održivom gospodarskom rastu. Poremećaji u financijskoj stabilnosti 
mogu uzrokovati visoke troškove za državu i gospodarstvo u cjelini.
02 
U razdoblju prije svjetske financijske krize europske banke uglavnom su pogreš -
no procjenjivale rizike (primjerice u vezi s izvedenicama, nekretninama, rizično -
šću države), a njihove su se bilance brzo povećavale unatoč nedostatku kapitala 
i pričuva za održavanje likvidnosti. Takvo nezadovoljavajuće upravljanje rizicima, 
u spoju s niskim kamatnim stopama, dovelo je do prekomjernog preuzimanja 
rizika, naglog porasta kreditiranja i neodrživog učinka poluge te je istodobno do -
prinijelo stvaranju velike makroekonomske neravnoteže u nekoliko država članica 
EU-a. Nažalost, ti nedostatci nisu uočeni dovoljno rano da bi se mogli ukloniti na 
zadovoljavajući način. Zbog međusobne povezanosti suvremenih financijskih 
sustava problemi u jednoj zemlji brzo prelaze državne granice te uzrokuju finan -
cijske poteškoće i u ostalim zemljama EU-a.
03 
Kada je ponestalo likvidnosti i kada je gospodarska recesija dodatno utjecala na 
kvalitetu kredita, pokazalo se da su mnoge banke izrazito ugrožene i da trebaju 
potporu javnog sektora. Izašlo je na vidjelo, i to posebice unutar europodručja, 
da u mehanizmima ekonomske i monetarne unije (EMU) postoje duboko ukorije -
njeni strukturni nedostatci.
04 
Jedan od važnih čimbenika bila je i činjenica da su za uređenje i nadzor kredit -
nih institucija bile odgovorne države članice. Zbog nepostojanja jedinstvenog 
europskog nadzornog tijela postojale su „znatne razlike u ovlastima nacionalnih 
nadzornih tijela u različitim državama članicama“1.1 Europska komisija, „Report of 
the High-Level Group on 
Financial Supervision in the 
EU“ (Izvješće skupine na 
visokoj razini o financijskom 
nadzoru u EU-u), Bruxelles, 
2009.
14 Uvod 
 
05 
Drugi je nedostatak bio taj što se institucionalni ustroj EMU-a 2012. nije smatrao 
dostatnim da spriječi „nepovoljno uzajamno djelovanje nestabilnosti država 
i ranjivosti bankarskog sektora“2. Kriza nacionalnog bankarskog sustava utjecala 
bi na državu i obratno. Međuovisnost banaka i država dovela je do nestabilnosti 
europodručja te učinila rješavanje krize još zahtjevnijom zadaćom (vidi sliku 1. ).Slika  1.2 Predsjednik Europskog vijeća 
Herman Van Rompuy 
u suradnji s predsjednikom 
Europske komisije 
Joséom Manuelom Barrosom, 
predsjednikom Euroskupine 
Jean-Claudeom Junckerom 
i predsjednikom Europske 
središnje banke 
Mariom Draghijem, „Towards 
a Genuine Economic and 
Monetary Union“ (Prema 
istinskoj ekonomskoj 
i monetarnoj uniji), 
prosinac 2012.
Međuovisnost banaka i države: začarani krug?
prekomjerno preuzimanje rizika uz 
nedostatak kapitala i pričuva za održavanje likvidnosti prekomjerni rast kreditiranjavisoki učinak polugeprekomjerni bonusi
pritisci na likvidnostproblemi sa solventnošćuniski rast kreditiranja (ponuda)niska razina povjerenja u bankarski sustavmakroekonomske neravnoteže znatna javna ﬁnancijska potpora za nacionalizaciju posrnulih banaka 
manja potrošnja državeniski rastniski rast kreditiranja (potražnja)veći udio loših kreditaveći troškovi zaduživanja banaka (zbog rizičnosti države)veći državni deﬁcit i javni dugveći troškovi zaduživanja države
kriza javnog 
duga kontrakcijska 
ﬁskalna politikasanacijabankarska 
kriza
slab nadzor 
banaka
Izvor:  Sud.
15 Uvod 
 
Uspostava europske bankovne unije
06 
Europski čelnici odlučili su 2012. godine produbiti EMU stvaranjem europske ban -
kovne unije radi „prekidanja začaranog kruga između banaka i država“3 i pronala -
ska rješenja za nedostatke koji su utjecali na bankarski sektor u zemljama europo -
dručja. Glavna je svrha bankovne unije povećati transparentnost, ujednačenost 
i sigurnost europskog bankarskog sustava u okviru stabilnog i funkcionalnog 
financijskog sustava (vidi tablicu 1. ).Tablica  1.Svrha bankovne unije
Na razini europskih banaka povećati:
transparentnostdosljednom primjenom zajedničkih pravila i administrativnih standarda za 
nadzor, oporavak i sanaciju banaka
ujednačenostjednakim pristupom nacionalnim i prekograničnim bankarskim aktivno -
stima i odvajanjem financijske stabilnosti banaka od financijske stabilnosti 
država u kojima se nalaze
sigurnostpravodobnom intervencijom u slučaju da se banke nađu u poteškoćama 
kako bi im se pomoglo da izbjegnu propast te, ako je to potrebno, kako bi se 
zajamčila učinkovita sanacija (ili likvidacija) posrnulih banaka .
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je pružio ESB (internetske stranice ESB-a posvećene nadzoru 
banaka).3 Uspostava europske bankovne 
unije najavljena je na 
posebnom europskom 
sastanku na vrhu 
29. lipnja 2012. Potom je 
predsjednik Europskog vijeća, 
u bliskoj suradnji 
s predsjednicima Europske 
komisije, Euroskupine 
i Europske središnje banke, 
5. prosinca 2012. objavio 
izvješće pod naslovom 
„Towards a Genuine Economic 
and Monetary Union“ (Prema 
istinskoj ekonomskoj 
i monetarnoj uniji). Tri godine 
kasnije, 22. lipnja 2015., 
petorica predsjednika 
(četvorica navedenih 
i predsjednik Europskog 
parlamenta) predstavila su 
novo izvješće, kao nastavak na 
prethodno, pod naslovom 
„Completing Europe’s 
Economic and Monetary 
Union“ (Dovršetak europske 
ekonomske i monetarne 
unije).
4 Bonitetna pravila odnose se na 
zakonodavstvo doneseno radi 
poboljšanja financijske 
stabilnosti kreditnih institucija.
07 
Uspostava bankovne unije podrazumijeva osnivanje:
(a) jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM), čija je svrha zajamčiti dosljednu 
primjenu bonitetnih pravila4 u svim zemljama europodručja
(b) jedinstvenog sanacijskog mehanizma (SRM), čija je svrha zajamčiti učinkovitu 
likvidaciju posrnulih banaka uz minimalan trošak za porezne obveznike i re -
alno gospodarstvo, i to uključivanjem privatnih vjerovnika u restrukturiranje 
i sanaciju banaka te
(c) djelomično usklađenog sustava osiguranja depozita.
16 Uvod 
 
08 
Uspostava SSM-a u studenome 2014. nazvana je „najveći[m] korak[om] prema 
dubljoj ekonomskoj integraciji od stvaranja ekonomske i monetarne unije.“5. To 
je nužna osnova za ostale temelje bankovne unije: jedinstveni sanacijski mehani -
zam i, moguće, sustav osiguranja depozita na razini cijelog EU-a.  Zakonodavci su 
ga također vidjeli kao ključan element za odvajanje države i banaka te smanjenje 
rizika od budućih kriza bankarskog sustava. Osim toga, regulatornim i nadzor -
nim okvirom SSM-a želi se zadržati korak s neprekidnim razvojnim promjenama 
u svjetskom financijskom okruženju, u kojem su na snazi složeni međunarodni 
sporazumi i obveze (npr. sporazumi iz Basela)6 koji bankama onemogućuju da 
rizičnije aktivnosti prenesu u zemlje s blažim propisima.
09 
SSM obuhvaća Europsku središnju banku (ESB) i nacionalna tijela zadužena za 
nadzor banaka („nacionalna nadležna tijela“) u državama sudionicama. Uredbom 
o SSM-u7 propisano je da su ta tijela odgovorna za mikrobonitetni nadzor svih 
kreditnih institucija u državama sudionicama8. Člankom 6. stavkom 1. propisuje 
se da je ESB odgovoran za učinkovito i dosljedno funkcioniranje SSM-a. U skladu 
s člankom 5. u okviru SSM-a također se provode makrobonitetne zadaće (vidi 
okvir 1. ).
Mikrobonitetni i  makrobonitetni nadzor
Mikrobonitetni nadzor ima za svrhu zajamčiti financijsku stabilnost pojedinačnih banaka. Makrobonitetni 
nadzor ima za svrhu otkrivati rizike za stabilnost financijskog sustava u cjelini, koje u prvom redu uzrokuju 
makroekonomska kretanja. Iako su ciljevi tih dviju razina nadzora različiti, njihovi se instrumenti uglavnom 
podudaraju: makrobonitetni instrument može služiti za evaluaciju i intervenciju mikrobonitetnog nadzora 
i obrnuto. Ono u čemu se razlikuju su logika i područje primjene. Naime, isti instrument često će se smatrati 
mikrobonitetnim ako se primjenjuje selektivno na pojedinačne institucije, a makrobonitetnim ako se primje -
njuje na grupacije banaka ili sve banke u određenoj zemlji.Okvir  1.5 Predgovor Marija Draghija, 
Godišnje izvješće ESB-a 
o nadzornim aktivnostima, 
2014.
6 Predsjednik Europskog vijeća 
Herman Van Rompuy, 
predsjednik Europske komisije 
José Manuel Barroso, 
predsjednik Euroskupine 
Jean-Claude Juncker 
i predsjednik Europske 
središnje banke Mario Draghi, 
„Towards a Genuine Economic 
and Monetary Union“ (Prema 
istinskoj ekonomskoj 
i monetarnoj uniji), 
prosinac 2012.
7 Uredba Vijeća (EU) 
br. 1024/2013 od 
15. listopada 2013. o dodjeli 
određenih zadaća Europskoj 
središnjoj banci u vezi 
s politikama bonitetnog 
nadzora kreditnih institucija 
(SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).
8 Sve zemlje europodručja 
(Belgija, Njemačka, Estonija, 
Irska, Grčka, Španjolska, 
Francuska, Italija, Cipar, Latvija, 
Litva, Luksemburg, Malta, 
Nizozemska, Austrija, Portugal, 
Slovenija, Slovačka i Finska) 
automatski sudjeluju u SSM-u. 
Države članice izvan 
europodručja mogu 
dobrovoljno sudjelovati 
u obliku „bliske suradnje“ 
s ESB-om.
17 Uvod 
 
10 
Tri su glavna cilja SSM-a9:
(a) zajamčiti sigurnost i stabilnost europskog bankarskog sustava
(b) povećati financijsku integraciju i stabilnost te
(c) zajamčiti dosljedan nadzor.
11 
Odgovarajuće nadzorne uloge i zadaće ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela 
raspoređene su na osnovi važnosti nadziranih subjekata. U okviru SSM-a ESB 
je zadužen za izravan nadzor značajnih institucija10. U tu svrhu ESB uspostavlja 
zajedničke nadzorne timove koje sačinjava osoblje ESB-a i nacionalnih nadležnih 
tijela. Svaki zajednički nadzorni tim zadužen je za mikrobonitetni nadzor jedne 
značajne banke, ali relevantne odluke donosi upravno vijeće ESB-a na prijedlog 
nadzornog odbora SSM-a.
12 
ESB također nadgleda bonitetni nadzor „manje značajnih“ banaka. U tom je slu -
čaju za izravan nadzor zaduženo odgovarajuće nacionalno nadležno tijelo koje je 
ovlašteno poduzimati sve potrebne nadzorne odluke. Međutim, ESB može u sva -
kom trenutku preuzeti izravan nadzor manje značajne institucije ako to smatra 
potrebnim. Na slici 2.  prikazana je podjela radnih zadataka unutar SSM-a.9 Vodič ESB-a o nadzoru banaka.
10 Trenutačno postoji 
129 bankarskih grupa (otprilike 
1200 nadziranih subjekata) 
s imovinom u vrijednosti većoj 
od 21 bilijuna eura koje 
izravno nadzire ESB, dok je 
otprilike 3200 banaka 
klasificirano kao manje 
značajno. Kriteriji prema 
kojima se utvrđuje jesu li 
banke značajne i hoće li stoga 
biti pod izravnim nadzorom 
ESB-a utvrđeni su u članku 6. 
stavku 4. Uredbe o SSM-u. Ti 
su kriteriji: ukupna vrijednost 
imovine banke, njezina 
važnost za gospodarstvo 
države članice ili EU-a u cjelini, 
važnost njezinih 
prekograničnih aktivnosti i, 
konačno, jesu li zatražena ili 
dobivena sredstva iz 
Europskog stabilizacijskog 
mehanizma ili Europskog 
fonda za financijsku stabilnost. 
Mogu se primijeniti svi ti 
kriteriji ili svaki od njih 
pojedinačno. Banka se također 
može smatrati značajnom ako 
je jedna od tri najznačajnije 
banke s poslovnim nastanom 
u predmetnoj zemlji.
18 Uvod 
 Slika  2.Podjela radnih zadataka unutar SSM-a
 podrška ESB
 Neizravni 
nadzor  nadgledanje sustava  Izravni 
nadzor
   manje značajne 
institucije nacionalna nadležna 
tijela
 značajne 
institucije  zajednički 
nadzorni tim
 horizontalni odjeli
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavio ESB.
19
 Revizijski pristup 
i metodologija
13 
Ispitali smo jesu li zajednički nadzorni timovi i timovi za neposredni nadzor koji 
djeluju u okviru SSM-a uspostavljeni tako da djeluju učinkovito, uz primjerenu 
upravljačku strukturu, sustav revizije i odgovornosti11. Osobito smo analizirali:
(a) operativno okruženje uspostavljeno upravljačkom strukturom za djelovanje 
zajedničkih nadzornih timova i timova za neposredni nadzor, uključujući ulo -
gu funkcionalne jedinice ESB-a za unutarnju reviziju i planiranje njezina rada 
u području SSM-a
(b) postupke i pravila kojima se uređuje odgovornost, uključujući vanjsku revizi -
ju, te njihovu primjenu u praksi
(c) planiranje i uspostavu zajedničkih nadzornih timova s naglaskom na ustroj 
i resurse te
(d) uspostavu, planiranje i obavljanje neposrednog nadzora te podnošenje izvje -
šća o njemu.
14 
Revizijski kriteriji proizlaze iz sljedećih izvora:
(a) pravne obveze i ciljevi iz Uredbe o SSM-u i Okvirne uredbe o SSM-u12
(b) dopunjena inačica dokumenta „Core Principles for Effective Banking Super -
vision“ (Temeljna načela djelotvornog nadzora banaka) koji je izdao Bazelski 
odbor za nadzor banaka (BCBS) iz 2012.
(c) standardi Instituta unutarnjih revizora (IIA) i minimalni zahtjevi za upravljanje 
rizicima koje je izdalo njemačko savezno tijelo za financijski nadzor (BaFIN)
(d) interna pravila i postupci ESB-a.
15 
Revizijske dokaze prikupili smo tijekom sastanaka i razgovora s ključnim nadzor -
nim osobljem ESB-a te pregledom interne dokumentacije i javno dostupnih po -
dataka. Te smo dokaze upotrijebili kako bismo ispitali primjerenost upravljačkih 
struktura i organizacijskog ustroja ESB-a nakon preuzimanja nadzornih zadaća te 
kako bismo procijenili poštuje li se pravni okvir, a osobito pravila koja se odnose 
na neovisnost. Razmotrili smo učinkovitost procesa donošenja odluka i procijenili 
etički okvir uspostavljen za nadzorno osoblje. Usporedili smo ustroj i planiranje 
jedinice SSM-a za unutarnju reviziju s prihvaćenom najboljom praksom.11 Naše ovlasti proizlaze iz 
članka 27. stavka 2. Statuta 
ESSB-a i članka 20. stavka 7. 
Uredbe o SSM-u.
12 Uredba (EU) 
br. 468/2014 Europske 
središnje banke od 
16. travnja 2014. 
o uspostavljanju okvira za 
suradnju unutar Jedinstvenog 
nadzornog mehanizma 
između Europske središnje 
banke i nacionalnih nadležnih 
tijela te s nacionalnim 
imenovanim tijelima (SL L 141, 
14.5.2014., str. 1.).
20 Revizijski pristup i metodologija 
 
16 
Kad je riječ o postupcima i pravilima koji se odnose na odgovornost, uključujući 
vanjsku reviziju, ispitali smo procese odabira podataka i informacija za ključne 
dionike te smo provjerili poštuju li se primjenjiva pravila. Također smo procijenili 
i usporedili mehanizme odgovornosti i vanjske revizije u okviru SSM-a s meha -
nizmima koji se primjenjuju u nekoliko drugih odabranih zemalja. U tu se svrhu 
koristimo informacijama koje smo prikupili od vrhovnih revizijskih institucija 
Australije, Kanade i SAD-a.
17 
Kad je riječ o radu zajedničkih nadzornih timova, ispitali smo kako je ESB tijekom 
početne faze obavio preliminarno planiranje i dodjelu resursa za nadzor te njego -
vu suradnju s nacionalnim nadležnim tijelima i oslanjanje na njihov rad u pogledu 
resursa i obavljanja nadzora bonitetnom analizom. Također smo procijenili ustroj 
i hijerarhiju zajedničkih nadzornih timova te mjere poduzete kako bi se pružilo 
odgovarajuće osposobljavanje.
18 
Povrh obavljene revizije na razini ESB-a poslali smo upitnik svim relevantnim na -
cionalnim nadležnim tijelima i značajnim bankama kako bismo prikupili povratne 
informacije o učinkovitosti novog nadzornog mehanizma. U  prilogu I.  podrob -
nije su prikazane konkretne aktivnosti obavljene u vezi sa svakim pojedinačnim 
predmetom revizije.
Poteškoće u  prikupljanju revizijskih dokaza
19 
ESB nam je pružio vrlo malo informacija koje smo zatražili kako bismo procijenili 
operativnu učinkovitost upravljanja sveobuhvatnim procjenama ESB-a, operativ -
nu učinkovitost zajedničkih nadzornih timova, operativnu učinkovitost planiranja 
i provedbe nadzornih aktivnosti, proces donošenja odluka i konkretne aktivnosti 
obavljene u kontekstu neposrednog nadzora. Sve pojedinosti navedene su u  pri-
logu II.  Međutim, ukratko rečeno, revizijski dokazi koje nismo bili u mogućnosti 
ispitati uključuju:
(i) u vezi s upravljačkom strukturom:
 ο odluke i zapisnike nadzornog odbora (vidi odlomke 36. – 39.)
(ii) u vezi s odgovornošću:
 ο dokumentaciju o  ad hoc  razmjeni mišljenja između Europskog parlamen -
ta i predsjednice nadzornog odbora i dokumentaciju koju je zatražila 
Komisija u pogledu zakonske obveze podnošenja izvješća o SSM-u (vidi 
odlomak 92. i odlomke 98. – 99.).
21 Revizijski pristup i metodologija 
 
(iii) u vezi sa zajedničkim nadzornim timovima:
 ο dijelove nadzornog priručnika relevantne za aktivnosti iz programa 
nadzornog ispitivanja (SEP) te dokumentaciju iz SEP-a za uzorak banaka 
sastavljen u okviru obavljene revizije
 ο relevantna poglavlja nadzornog priručnika, modele i metodologije te 
primjerke izvješća i odluka o postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP)
 ο konkretne podatke o svakom značajnom subjektu te izračune primjenji -
vane u sklopu metodologije grupiranja i postupka kojim je ESB razvrstao 
banke u zasebne grupe (vidi odlomke 104. – 149.).
(iv) u vezi s neposrednim nadzorom:
 ο informacije o konkretnim zahtjevima za provedbu nadzora, uključujući 
pojedinosti o razlozima za podnošenje tih zahtjeva, načinu određivanja 
prioritetnih zahtjeva i eventualnim razlozima za odbacivanje, ako je to bio 
slučaj
 ο informacije o resursima nacionalnih nadležnih tijela i njihovu planiranju 
nadzora za 2015. i 2016. godinu
 ο izvješća o nadzoru i priloge poglavlju 6. nadzornog priručnika s opisom 
metodologije neposrednog nadzora (vidi odlomke 150. – 183.).
22
 Upravljačka  
struktura
20 
Za potrebe ovog izvješća upravljačka struktura odnosi se na interne procese 
i postupke na kojima se temelji nadzorna funkcija i kojima se jamči dosljednost, 
učinkovitost, djelotvornost i transparentnost nadzornih aktivnosti i odluka. Dobra 
upravljačka struktura podrazumijeva jasnu raspodjelu uloga i zadaća, odgovara -
juće delegiranje ovlasti i primjerenu operativnu neovisnost kako bi se nadzornim 
tijelima omogućilo obavljanje radnih zadataka u skladu s ovlastima i tehničkim 
znanjem. Još jedan aspekt dobre upravljačke strukture je unutarnja revizija, ko -
jom se olakšava otkrivanje i sprječavanje prijevara, praćenje pridržavanja propisa 
i ublažavanje rizika. Odbor BCBS preporučio je da bi se „operativna neovisnost, 
odgovornost i upravljačka struktura nadzornog tijela trebali propisati zakonodav -
stvom i javno prikazati“ (načelo 2., osnovni kriterij 1.).
Uspostavljeni organizacijski ustroj je složen
21 
Ključno pravilo koje se primjenjuje na organizacijski ustroj SSM-a glasi da „osoblje 
koje je uključeno u provođenje zadaća koje se ESB-u dodjeljuj[u…] Uredbom [o 
SSM-u] odvojeno je u organizacijskom smislu od osoblja koje provodi druge zada -
će dodijeljene ESB-u i podliježe posebnim linijama izvještavanja“13.
22 
ESB je uspješno i brzo uspostavio nov organizacijski ustroj za izvršavanje nadzor -
ne funkcije14. Novi ustroj obuhvaća nadzorni odbor koji je, uz pomoć tajništva, 
odgovoran za planiranje i obavljanje nadzornih zadaća ESB-a, i četiri glavne upra -
ve (GU) za mikrobonitetni nadzor (I. – IV.), koje za funkcionalna pitanja odgova -
raju predsjedniku i potpredsjedniku odbora15 (vidi sliku 3. ). U okviru upravljačke 
strukture ESB-a u GU-u za mikrobonitetni nadzor IV. uspostavljena je posebna 
jedinica koja je zadužena za osiguravanje kvalitete nadzora u pogledu nadzorne 
funkcije ESB-a. Osiguravanje kvalitete nadzora djeluje kao „druga linija obra -
ne“ između operativnih jedinica i jedinice za unutarnju reviziju. Obavlja ex post  
provjere u području osiguranja kvalitete nad ostvarenim rezultatima, procesima 
i alatima ESB-a. Cilj joj je povećati kvalitetu bankovnog nadzora ESB-a i promicati 
najbolju praksu iznošenjem preporuka za upravu.
23 
Odabranim modelom za osiguravanje resursa za nadzor nad značajnim institu -
cijama obuhvaćeno je osoblje ESB i odgovarajućih nacionalnih nadležnih tijela16. 
GU za mikrobonitetni nadzor I. i GU za mikrobonitetni nadzor II. obavljaju zadaće 
izravnog nadzora za koje je zadužen ESB te u njima rade djelatnici ESB-a koji su 
imenovani članovima i koordinatorima zajedničkih nadzornih timova. Odgova -
rajući članovi zajedničkih nadzornih timova iz nacionalnih nadležnih tijela rade 
u uredima svojih matičnih institucija. Prema stanju u ožujku 2016. nacionalna 
nadležna tijela za rad zajedničkih nadzornih timova osigurala su 846 ekvivalenata 
punog radnog vremena, dok ih je ESB osigurao 455 (215 iz GU-a za mikrobonitet -
ni nadzor I. i 240 iz GU-a za mikrobonitetni nadzor II.).13 Članak 25. stavak 2. drugi 
podstavak Uredbe o SSM-u.
14 Upravljačka struktura ESB-a 
utvrđena je UFEU-om. Uredba 
o SSM-u nije utjecala na 
zadaću izvršnog odbora da 
upravlja unutarnjim ustrojem 
ESB-a, uključujući kadrovska 
i proračunska pitanja.
15 Uvodna izjava 66. Uredbe 
o SSM-u.
16 U skladu s člankom 6. 
stavkom 2. Uredbe o SSM-u 
ESB i nacionalna nadležna 
tijela zakonski su obvezni 
surađivati u dobroj vjeri 
i razmjenjivati informacije. 
U članku 6. stavku 2. navodi se 
da su“nacionalna nadležna 
tijela dužna […] davati 
potporu ESB-u […] u pripremi 
i provedbi svih akata koji se 
odnose na zadaće iz članka 4. 
u odnosu na sve kreditne 
institucije“.
23 Upravljačka struktura  
 Slika  3.Organizacijski ustroj SSM-a
Mikrobonitetni nadzor
Izravni nadzor Neizravni nadzor Horizontalni nadzor 
GU za mikrobonitetni 
nadzor I.GU za mikrobonitetni 
nadzor II.GU za mikrobonitetni 
nadzor III.GU za mikrobonitetni  
nadzor IV.
± 30 bankarskih grupa ± 90 bankarskih grupaNadgledanje nadzora i odnosi 
s nacionalnim nadležnim tijelima Izdavanje odobrenja
Upravljanje kriznim situacijama
Nadgledanje institucija i sektoraPlaniranje i koordinacija programa 
nadzornog ispitivanja
Analiza i metodološka podrška Interni modeli
Razvoj metodologije i standarda 
Jamčenje provedbe propisa  
i određivanje sankcija 
Analiza rizika
Osiguravanje kvalitete nadzora 
Nadzorne politike
Centralizirani neposredni nadzor
Nadzorni odbor Tajništvo nadzornog odbora
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavio ESB.Zajednički 
nadzorni 
timovi
Zajednički nadzorni timovi glavno su sredstvo 
s pomoću kojeg se obavlja svakodnevni nadzor 
značajnih institucija
24 Upravljačka struktura  
 
24 
Na početku poslovanja SSM-a u studenome 2014. novi organizacijski ustroj mo -
gao je postati potpuno operativan. Međutim, zbog dogovorene složene strukture 
pojavili su se brojni izazovi. Kako bi se postigao zajednički i učinkovit pristup 
obavljanju nadzora, ključnu je ulogu imao visok stupanj koordinacije i neometa -
ne komunikacije između djelatnika ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela.
ESB je, s obzirom na vremenska ograničenja, djelotvorno 
proveo postupke zapošljavanja za potrebe SSM-a
25 
Uoči preuzimanja nadzornih zadaća ESB je poduzeo korake za osiguravanje 
resursa za novu funkciju, i to poprilično uspješno s obzirom na kratke rokove. 
Zapošljavanje je započelo 2013. te je u okviru 113 poziva na iskaz interesa osoblja 
podneseno 25 000 prijava. Do kraja 2014. godine popunjeno je približno 85 % od 
ukupno 1 073 radnih mjesta koja odgovaraju radu na puno radno vrijeme koja 
su odobrena za 2015. Zapošljavanje je nastavljeno i tijekom 2015. te je do kraja 
godine popunjeno približno 96 % svih odobrenih radnih mjesta. Na temelju uzor -
ka usporedili smo životopise stvarno zaposlenog osoblja i potrebne vještine za 
odgovarajuća radna mjesta. Predmetno je osoblje imalo potrebne vještine i kvali -
fikacije za obavljanje radnih zadataka koje im je dodijelio ESB, unatoč činjenici da 
su se sustavne provjere preporuka (tj. kontaktiranje autora preporuka navedenih 
u životopisima) počele provoditi tek u prosincu 2015. Vidi sliku 4.  za prikaz oso -
blja ESB-a koje je raspoređeno na poslove SSM-a u postotcima. Slika  4.Odobrena radna mjesta u ESB-u za nadzor banaka na dan 31. prosinca 2015. – 
detaljan prikaz prema ekvivalentima punog radnog vremena
© Europska središnja banka, Frankfurt na Majni, Njemačka (godišnje izvješće o nadzornim aktivnostima za 2015.).GU MN IV.
33 %
GU MN III.
11 %
GU MN II.
25 %GU MN I.
27 %Tajništvo
4 %
25 Upravljačka struktura  
 
Međutim, ESB se uvelike oslanja na resurse nacionalnih 
nadležnih tijela
26 
Osiguravanje resursa za SSM uređeno je standardima u kojima stoji da je „ESB […] 
odgovoran za određivanje potrebnih financijskih sredstava i ljudskih resursa za 
obavljanje zadaća koje mu [se] dodjeljuj[u]“17 te da bi resurse trebalo osigurati „na 
način koji osigurava neovisnost ESB-a, bez neprimjerenog utjecaja nacionalnih 
nadležnih tijela i sudionika na tržištu […]“18.
27 
Ključni rizik koji proizlazi iz trenutačnog ustroja, odnosno sustava nadzornih 
timova koji se zajednički popunjavaju osobljem, u tome je što velik dio troškova 
za nadzor značajnih banaka u europodručju snose nacionalna nadležna tijela19. 
Stoga je objedinjeni proračun za nadzor zapravo spoj 27 zasebnih proračuna20, 
uključujući i proračun ESB-a. Znatan dio objedinjenih sredstava troši se na troško -
ve za nacionalno osoblje (nacionalna nadležna tijela i središnje banke). Nacional -
na tijela donose konačnu odluku o financijskim i drugim resursima koje izdvajaju 
za neposredni nadzor i o svojim članova osoblja koji su imenovani u zajedničke 
nadzorne timove21, iako krajnju odgovornost za ta područja nadzora snosi ESB. 
Osim toga, iako je iznos naknade za nadzor koji ESB ubire od banaka javni poda -
tak o kojem prije donošenja konačne odluke o primjeni te naknade obavještava 
nacionalna nadležna tijela, sadašnji pravni okvir ne sadržava nikakvu odredbu 
o objavljivanju konsolidiranih podatka o ukupnom trošku SSM-a.
Institucionalna tijela osnovana su u  skladu sa 
zahtjevima te su podržana složenim procesom 
donošenja odluka
28 
Pravni okvir SSM-a je uspostavljen. U skladu s propisima i temeljnim načelom 1. 
odbora BCBS22 poduzeti su i objavljeni koraci za uspostavu tijela SSM-a koja imaju 
ulogu u procesu donošenja odluka i za donošenje njihovih poslovnika.17 Članak 28. Uredbe o SSM-u.
18 Uvodna izjava 77. Uredbe 
o SSM-u.
19 Revizija koju smo obavili nije 
obuhvatila ispitivanje 
proračuna nacionalnih 
nadležnih tijela.
20 Ti proračuni obuhvaćaju 
proračune nacionalnih 
nadležnih tijela i, prema 
potrebi, drugih tijela koje 
odrede države sudionice.
21 U članku 6. Uredbe o SSM-u 
navode se pravila suradnje 
ESB-a i nacionalnih nadležnih 
tijela u okviru SSM-a. 
Međutim, dokumente 
i informacije o nacionalnim 
nadležnim tijelima dobili smo 
samo preko ESB-a i iz našeg 
upitnika. Nismo obavljali 
revizijske postupke nad 
predmetnim nacionalnim 
nadležnim tijelima.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Upravljačka struktura  
 
29 
Nadzorni odbor zadužen je za planiranje i obavljanje nadzornih zadaća koje su 
dodijeljene ESB-u. U tom smislu taj odbor finalizira potpune nacrte odluka koje 
u većini slučajeva dolaze iz zajedničkih nadzornih timova te ih predlaže uprav -
nom vijeću ESB-a. Ako upravno vijeće ne uloži prigovor na odluke u određenom 
razdoblju (što se naziva „neisticanjem prigovora“), odluke se smatraju donese -
nima. Sastav nadzornog odbora i povezani postupak imenovanja utvrđeni su 
Uredbom o SSM-u23. Nismo bili u mogućnosti obaviti reviziju postupaka imeno -
vanja i opoziva predstavnika nacionalnih nadležnih tijela u nadzornom odboru24. 
Institucije EU-a ne savjetuju o imenovanju članova odbora iz nacionalnih nadlež -
nih tijela niti su na bilo koji način uključene u taj postupak.
30 
U skladu s Uredbom o SSM-u25 ESB je također uspostavio administrativni odbor 
za preispitivanja u svrhu internog administrativnog preispitivanja odluka ESB-a. 
Do srpnja 2015. od tog je odbora zatraženo preispitivanje šest odluka te je odbor 
u svim slučajevima donio mišljenje u postavljenom roku od dva mjeseca. U jed -
nom je slučaju podnošenje nove odluke nadzornog odbora upravnom vijeću 
nakon postupka administrativnog odbora za preispitivanja trajalo tri i pol mjese -
ca umjesto 20 radnih dana.
31 
Odbor za posredovanje uspostavljen je26 u svrhu prevladavanja različitih stajališta 
nacionalnih nadležnih tijela na koja se odnosi prigovor upravnog vijeća na neku 
odluku nadzornog odbora, no dosad se njihove usluge nisu koristile.
Donošenje odluka složen je proces koji uključuje višeslojnu 
razmjenu informacija i  znatan angažman tajništva nadzornog 
odbora
32 
Djelotvorna interna upravljačka struktura i komunikacijski procesi trebali bi olak -
šati donošenje odluka na razini koja odgovara važnosti onoga o čemu se odlučuje 
i u odgovarajućem roku, ovisno o stupnju hitnosti27.
33 
Proces donošenja odluka u okviru SSM-a, uključujući „neisticanje prigovora“, 
prikazan je na slici 5.23 Članak 26. Uredbe o SSM-u.
24 Vidi temeljno načelo 2., 
osnovni kriterij 2.
25 Članak 24. Uredbe o SSM-u.
26 Vidi Uredbu (EU) 
br. 673/2014 Europske 
središnje banke od 
2. lipnja 2014. o osnivanju 
Odbora za posredovanje i o 
njegovom poslovniku 
(SL L 179, 19.6.2014., str. 72.).
27 Temeljno načelo 2., osnovni 
kriterij 4.
27 Upravljačka struktura  
 
34 
U prilogu III.  prikazana je složena i zamršena razmjena informacija u okviru 
procesa donošenja odluka u koju je u velikoj mjeri uključeno tajništvo nadzornog 
odbora. Ako se primjenjuje standardni postupak (ne uzimajući u obzir pripremne 
radnje zajedničkih nadzornih timova), taj bi proces trebao trajati približno pet 
tjedana28.
35 
Tajništvo nadzornog odbora zaduženo je za koordinaciju procesa donošenja 
odluka. U tu je svrhu razradilo internu praksu i procese. Međutim, pružilo je vrlo 
malo smjernica za zajedničke nadzorne timove i ostala poslovna područja u obli -
ku popisa stavki za provjeru, predložaka i dijagrama toka.28 To uključuje pet radnih dana 
tijekom kojih članovi 
nadzornog odbora trebaju 
razmotriti dokumentaciju prije 
odobravanja nacrta odluke, 
dva tjedna tijekom kojih 
kreditne institucije imaju 
pravo na očitovanje i najviše 
deset radnih dana tijekom 
kojih upravno vijeće mora 
donijeti odluku bez prigovora, 
kako je utvrđeno Uredbom 
o SSM-u. Faze pripremnih 
radnji zajedničkih nadzornih 
timova opisane su 
u prilogu III.  Uobičajeni rok od 
pet tjedana primjenjuje se 
u slučajevima kada je 
potrebno očitovanje. Ako 
odluka ne može imati 
nepovoljni učinak, nije se 
potrebno očitovati pa 
standardni postupak traje tri 
tjedna.Slika  5.Prikaz procesa donošenja odluka
 Donošenje
   Relevantne ﬁzičke ili pravne 
osobe mogu zatražiti da odluku 
preispita administrativni odbor 
za preispitivanja Preispitivanje
Podnosi nadzornom odboru neobvezujuće mišljenje o podnošenju novog nacrta odluke        PosredovanjePomaže prevladati različita stajališta nacionalnih nadležnih tijela u pogledu određenog prigovora
  Odbor za posredovanje  b) ističe prigovor   
a) ne ističe prigovor  Upravno vijeće     Podnosi nacrte 
odluka  Nadzorni odbor
       
  Administrativni odbor 
za preispitivanjaPrigovorVraća odluku nadzornom odboru radi podnošenja novog nacrta odluke
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavio ESB.
28 Upravljačka struktura  
 
Nadzorni odbor mora donositi izrazito velik broj odluka
36 
Do studenoga 2015. nadzorni odbor donio je ukupno 1 450 nadzornih odluka 
(vidi tablicu 2. ). Predsjednica nadzornog odbora izjavila je da upravno vijeće, 
zbog količine nadzornih odluka koje mu se prosljeđuju, mora imati povjerenja 
u zaključke tog odbora29. U siječnju 2016. otvorena je rasprava o pojednostavnje -
nju određenih aspekata procesa donošenja odluka30.29 „Ovdje govorimo o tisućama 
odluka koja se podnose 
upravnom vijeću. Među njima 
su i odluke koje nikada nisu 
došle do mog stola niti do 
stolova na hijerarhijskoj razini 
ispod moje jer Uredbom 
o SSM-u nije predviđeno 
delegiranje. Mislim da 
upravno vijeće ne može 
razmotriti baš svaki detalj. 
Mora imati povjerenja 
u nadzorni odbor.“  
https://www.bankingsupervi -
sion.europa.eu/press/
interviews/date/2016/html/
sn160  125.en.html
30 Potpredsjednica je u jednom 
govoru objasnila da nadzorni 
odbor razmišlja o uvođenju 
okvira za delegiranje 
„rutinskih“ odluka nižim 
razinama, čime bi se odboru 
omogućilo da se usredotoči na 
osjetljivija, značajnija 
i diskrecijska pitanja. https://
www.bankingsupervision.
europa.eu/press/speeches/
date/2016/html/se160  113.
en.htmlTablica  2.Nadzorne odluke u razdoblju od studenoga 2014. do 
studenoga 2015.
Kategorija nadzornih odluka Broj odluka
Odluke o  primjerenosti za obavljanje dužnosti 661
Važnost i prilagodba razine važnosti 216
Odluke u vezi sa sveobuhvatnim procjenama 145
Odluke o postupku nadzorne provjere i ocjene (SREP) 119
Regulatorni kapital (izdavanje ili smanjenje redovnog osnovnog kapitala) 103
Stjecanje kvalificiranih udjela 80
Licenciranje 27
Izuzeća od bonitetnih zahtjeva 18
Razno 17
Nadzorni postupci u tijeku 13
Upute nacionalnim nadležnim tijelima u vezi sa značajnim institucijama 13
Druga odobrenja (prodaja) 9
Spajanja 8
Odluke i naknade u vezi s nalozima o troškovima 7
Odluke o financijskim konglomeratima 6
Interni modeli 5
Odluke o  grupnim strukturama 2
Opće upute nacionalnim nadležnim tijelima 1
UKUPNO 1 450
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavio ESB.
29 Upravljačka struktura  
 
31 Članak 25. Uredbe o SSM-u.
32 Vidi osobito članak 25. Uredbe 
o SSM-u.37 
Za 16 uzorkovanih slučajeva dobili smo na uvid tablice s proceduralnim koracima 
i datumima za različite vrste odluka. Međutim, nismo imali pristup dokumentaciji 
na kojima se te tablice temelje pa nismo u mogućnosti izraziti mišljenje o učinko -
vitosti tog procesa.
Te odluke posredno utječu na rad upravljačkog odbora
38 
ESB je 2015. godine obavio pregled kojim su otkriveni nedostatci u organizaciji 
i druge pojedinosti o postupcima i sastancima upravljačkog odbora. Najvažnijim 
se pokazalo saznanje da je tajništvo nailazilo na poteškoće kada je u istom danu 
pripremalo sastanke i za nadzorni i za upravljački odbor, zbog čega su se doku -
menti često dostavljali kasno, a članovi odbora nisu bili dovoljno pripremljeni za 
raspravu o dnevnom redu.
39 
Na kraju pregleda nalazi se bilješka u kojoj su istaknute prednosti i mane niza ra -
zličitih mogućih rješenja. Nakon razmatranja upravljački odbor odlučio je da neće 
promijeniti način na koji je organiziran njegov rad, ali je standardizirao određene 
elemente postupka poduzimanja daljnjih koraka.
Načelo odvajanja monetarne politike od nadzora se 
primjenjuje, ali postoje rizici u  pogledu percepcije 
njihove neovisnosti
40 
ESB provodi zadaće koje su mu dodijeljene Uredbom o SSM-u, ne dovodeći 
u pitanje svoje zadaće i odvojeno od svojih zadaća koje se odnose na monetarnu 
politiku i druge zadaće31. U uvodnoj izjavi 65. Uredbe o SSM-u navodi se da bi se 
monetarne i nadzorne zadaće ESB-a trebale provoditi potpuno odvojeno kako 
bi se izbjegli sukobi interesa i kako bi se zajamčilo da se obje funkcije izvršavaju 
u skladu s postavljenim ciljevima. Osoblje koje je uključeno u provođenje zadaća 
koje se ESB-u dodjeljuje Uredbom odvojeno je u organizacijskom i hijerarhijskom 
smislu od osoblja koje provodi druge zadaće dodijeljene ESB-u. ESB je bio dužan 
donijeti i objaviti sva potrebna interna pravila, uključujući pravila o poslovnoj 
tajni i razmjeni informacija između tih dvaju područja djelovanja te zajamčiti da 
upravno vijeće djeluje na način da su njegova monetarna i nadzorna funkcija 
potpuno odvojene32.
30 Upravljačka struktura  
 
41 
ESB je u tom pogledu donio odluku, kao i pravila o poslovnoj tajni i razmjeni 
informacija između tih dviju funkcija. Izmijenio je svoj poslovnik kako bi se novim 
tijelima koja donose odluke omogućilo djelovanje u okviru organizacijskog 
ustroja i kako bi se pojasnili njihovi kontakti u procesu donošenja odluka. Rečeno 
nam je da upravno vijeće, u skladu s Uredbom, djeluje u ta dva područja prema 
odvojenim dnevnim redovima i održava odvojene sastanke. To je propisano čan -
kom 13l.1 Poslovnika ESB-a.
Moglo bi se dodatno poraditi na procjeni rizika koji nastaju 
zbog zajedničke uporabe službi
42 
Odlukom ESB-a o provedbi odvajanja funkcija33 utvrđeno je da ESB može odrediti 
određene odjele kao „zajedničke službe“ koje pružaju podršku kako organiza -
cijskim jedinicama koje provode funkcije monetarne politike, tako i onima koja 
provode nadzorne funkcije. Zajedničke službe uspostavljene su u svrhu učinkovi -
tog i djelotvornog pružanja usluga, kako bi se dvostruko obavljanje poslova svelo 
na najmanju moguću razinu. Ne dovodeći u pitanje pozitivna obilježja navedena 
u prethodnim dijelovima teksta, s takvim rješenjima povezani su određeni rizici 
(vidi tablicu 3. ).
43 
Rizici koji se mogu pojaviti ako se načelo odvajanja ne provodi u cijelosti mogu 
biti prisutni i u drugim područjima djelovanja ESB-a. U te se rizike, među ostalima, 
ubraja razmjena povjerljivih informacija. Zajedničke službe izuzimaju se iz odred -
bi o razmjeni informacija između organizacijskih jedinica koje provode odgovara -
juće političke funkcije iz članka 6. odluke ESB-a o provedbi načela odvajanja funk -
cija (npr. za razmjenu povjerljivih informacija nije potrebno prethodno odobrenje 
izvršnog odbora)34, iako se primjenjuju opća načela o pristupu informacijama.
44 
Na obradu povjerljivih informacija primjenjuju se opće odredbe (npr. pravne 
obveze iz članka 37. stavka 2. Statuta ESSB-a i ESB-a, članka 339. UFEU-a, etičkog 
okvira ESB-a te članaka 4. i 5. Odluke ESB/2014/39). Ključno načelo 2., kriterij 5. 
odbora BCBS naglašava potrebu za pravilima o tome kako postupati u slučaju 
sukoba interesa i primjerenoj uporabi informacija. Međutim, ESB nije proveo 
posebnu analizu rizika za svaku zajedničku službu, niti je zajamčio odvajanje na 
razini jedinice ili odjela za većinu poslovnih područja.33 Odluka ESB/2014/39 Europske 
središnje banke od 
17. rujna 2014. o provedbi 
odvajanja funkcija monetarne 
politike od nadzornih funkcija 
Europske središnje banke 
(SL L 300, 18.10.2014., str. 57.).
34 Članak 3. stavak 4. Odluke 
ESB/2014/39.
31 Upravljačka struktura  
 Tablica  3.Zajedničke službe ESB-a i rizici za odvajanje funkcija
Zajednička služba  /  
poslovna područjaZasebni odjeli unutar službe? Mogući sukobiPosebne zaštitne mje -
re osim odluke ESB-a 
i etičkih pravila?
Administracija NeRaspodjela resursa, određivanje prioritetnih 
zadaćaNe
Informacijska tehnologija NeRaspodjela resursa, određivanje prioritetnih 
zadaća, različite potrebe u području IT-aNe
Komunikacija NeU slučaju suprotnih stajališta o određenom pitanju 
odjel pruža podršku pri komunikaciji. To može 
dovesti do konsenzusa koji je nepoželjan objema 
stranama.Ne
Ljudski resursi, proračun 
i organizacijaNeFunkcionalno je nadređen samo izvršni odbor, bez 
podjele odgovornosti povezanih sa zapošljava -
njem, proračunom, promaknućima, otpuštanjima 
i stegovnim ovlastima, pri čemu nadzorno osoblje 
u praksi odgovara predsjedniku nadzornog 
odbora.Ne
Unutarnja revizijaVrlo ograničeni. Voditelj tima za unutar -
nju reviziju, kao član rukovoditeljskog 
tima uprave Unutarnje revizije, zadužen 
je za revizijske aktivnosti u oba područja, 
a tim također obavlja revizije statističkih 
podataka (nadzornih i monetarnih).Budući da se procjena rizičnosti odnosi se na cjelo -
kupnu organizaciju, moguće je da se na pronalaže -
nju rješenja za ključne rizike u jednom području ne 
radi uopće, dok se u drugome ne radi pravodobno. 
Moguća je neodgovarajuća raspodjela resursa. 
Više pojedinosti o tom području donosimo u dijelu 
teksta koji se odnosi na unutarnju reviziju.Ne
Pravna službaUspostavljen je zasebni odjel za nadzor 
te su funkcije odvojene sve do razine 
zamjenika glavnog ravnatelja. Glavni 
ravnatelj odgovoran je za oba područja. 
U području nadzora hijerarhijski nadre -
đena osoba nije predsjednik nadzornog 
odbora, nego njegov potpredsjednik, 
koji je ujedno član upravnog vijeća 
i izvršnog odbora ESB-a.Pravna mišljenja mogu se odnositi na obje funk -
cije1. Budući da na razini GU-a nema potpunog 
odvajanja funkcija, jedna od njih može biti 
u dominantnom položaju u odnosu na drugu, 
osobito zato što je u pogledu nadzora funkcio -
nalno nadređen potpredsjednik, a ne predsjednik 
nadzornog odbora. To može otežati izražavanje 
različitih stajališta o pitanjima od zajedničkog 
interesa.Ne
1  Kad je riječ o pravnoj službi i pravnim savjetima u području nadzora, hijerarhijski nadređena osoba nije samo potpredsjednik nadzornog 
odbora, nego i član izvršnog odbora zadužen za pravnu službu.
Izvor:  Sud.
32 Upravljačka struktura  
 
35 „Kineski zidovi“ interne su 
prepreke pristupu 
informacijama postavljene 
radi sprječavanja sukoba 
interesa.
36 Temeljno načelo 2. odbora 
BCBS.
37 Uredbom o SSM-u nije 
izmijenjena upravljačka 
struktura ESB-a (članak 10. 
stavak 1. poslovnika ESB-a). 
U skladu s člankom 11. 
stavkom 6. statuta ESSB-a 
i ESB-a, izvršni odbor zadužen 
je za tekuće poslovanje ESB-a. 
Međutim, time se ne isključuje 
primjena postupka 
„neisticanja prigovora“ ili 
sličnih postupaka kako bi se 
nadzornom odboru odobrio 
visok stupanj autonomije.
38 Članak 15. stavak 1. Poslovnika 
ESB-a.45 
Osim odluke ESB/2014/39, nismo dobili nikakvu dokumentaciju o provedbi načela 
odvajanja, uključujući eventualne „kineske zidove“35 unutar zajedničkih službi ili 
dokaze o praćenju pridržavanja načela razdvajanja.
46 
Uz iznimku pravne službe i uprave za statistiku, nema odvajanja nadzornih od 
ostalih zadaća ESB-a unutar zajedničkih službi na razini odjela, kao ni funkcional -
ne nadređenosti predsjednice Nadzornog odbora. Od 1. siječnja 2016. neke od za -
jedničkih službi (GU Informacijski sustavi, GU Opći poslovi, GU Ljudski potencijali 
i GU Financije) odgovaraju glavnom koordinatoru za zajedničke poslove kojem je 
nadređen izvršni odbor preko predsjednika ESB-a. ESB nije proveo analizu rizika 
u pogledu mogućih sukoba interesa, razmjene informacija unutar tih službi ili po -
treba za zaštitnim mjerama. Isto tako nije obavljao praćenje tog pitanja u pogle -
du pridržavanja propisa za svako poslovn područje, čime bi se ublažili rizici koji 
mogu proizaći iz postojanja zajedničkih službi.
Dodatni rizici u  pogledu neovisnosti funkcije monetarne 
politike i nadzorne funkcije izravno su povezani 
s organizacijskim i financijskim ustrojem SSM-a
47 
U temeljnim načelima odbora BCBS navodi se da „nadzorno tijelo ima operativnu 
neovisnost, […] proračunske postupke koji ne ugrožavaju autonomiju i odgovara -
juće resurse te biti odgovorno za dužnosti koje obavlja i za uporabu resursa“36.
48 
Izvršni odbor zadužen je za upravljanje unutarnjim ustrojem ESB-a, uključujući 
proračunske i kadrovske aspekte nadzorne funkcije ESB-a37. U prilogu IV.  ukratko 
je prikazan proračunski postupak u ESB-u. Prije kraja svake financijske godine 
upravno vijeće ESB-a, na temelju prijedloga izvršnog odbora, donosi proračun te 
institucije za sljedeću financijsku godinu. Rashodi za nadzorne zadaće prikazani 
su zasebno unutar proračuna te se utvrđuju nakon savjetovanja s predsjednikom 
i potpredsjednikom nadzornog odbora38.
33 Upravljačka struktura  
 
49 
Odbor ESB-a za proračun (BUCOM), koji čine stručnjaci iz nacionalnih središnjih 
banaka, pomaže tijelima koja donose odluke u njihovu radu39. U tom kontekstu 
savjetuje upravno vijeće o osiguravanju resursa za monetarnu i nadzornu funkci -
ju, bez organizacijskih podjela između tih dvaju područja.
50 
U sklopu proračunskog postupka ESB-a s predsjednikom i potpredsjednikom 
nadzornog odbora raspravlja se o rashodima ESB-a za nadzor banaka, no ni BU -
COM ni GU Financije, unutar kojega djeluje odjel (za proračun, kontroling i orga -
nizaciju – vidi prilog IV .) suodgovoran za davanje savjeta o proračunu te njegovu 
procjenu i praćenje, ne odgovaraju ni predsjednici ni nadzornom odboru u cjelini. 
Svake godine prije zaključenja procesa donošenja odluke ESB dostavlja članovima 
nadzornog odbora sadržaj nacrta odluke ESB-a o ukupnom iznosu naknade za 
nadzor koji se ubire od banaka.
51 
To u praksi znači da nadzorni odbor, unatoč tome što je zadužen za planiranje 
i obavljanje nadzornih zadataka, nema kontrolu nad potrebnim ljudskim i finan -
cijskim resursima. To u konačnici može nepovoljno utjecati na sposobnost nad -
zornog odbora i njegove predsjednice da primjenjuju potrebnu odgovornost, i to 
zbog nesustavnog načina osiguravanja resursa za nadzor (vidi odlomke 26. i 27.).
52 
U uvodnoj izjavi 66. Uredbe o SSM-u40 stoji da bi osoblje uključeno u provođenje 
radnih zadataka dodijeljenih ESB-u trebalo biti odgovorno predsjedniku nad -
zornog odbora. U praksi, hijerarhijski nadređena osoba je potpredsjednik, koji je 
ujedno član upravnog vijeća i izvršnog odbora te koja pokreće završnu fazu do -
nošenja odluka na razini upravnog vijeća. Isto vrijedi i za odjele za nadzor unutar 
zajedničkih službi za pravna pitanja i statistiku, kojima je hijerarhijski nadređena 
samo potpredsjednica nadzornog odbora (vidi odlomak 46.).39 Članak 9. Poslovnika ESB-a.
40 Iako uvodne izjave uredbe 
nemaju izravne pravne učinke, 
one su izvor važnih smjernica 
za tumačenje članaka uredbe 
i nužnih organizacijskih 
mehanizama poput izrade 
povezanih okvirnih propisa ili 
poslovnika.
34 Upravljačka struktura  
 
Etički postupci i kodeksi ponašanja primjenjuju se na 
rukovodstvo i osoblje SSM-a
Donesen je etički okvir SSM-a, ali se na nacionalna nadležna 
tijela primjenjuje nacionalno zakonodavstvo te ona imaju 
znatnu slobodu u  oblikovanju vlastitih pravila
53 
Etički standardi koji se primjenjuju na sve osoblje ESB-a utvrđeni su u tzv. „etič -
kom okviru“41 te institucije, koji je sastavni dio pravila za osoblje ESB-a. Taj se 
okvir primjenjuje na sve zaposlenike ESB-a, no budući da ESB nije nadležan za 
uređivanje uvjeta za zapošljavanje osoblja iz nacionalnih nadležnih tijela, okvir se 
ne odnosi na nadzorno osoblje koje su nacionalna nadležna tijela imenovala za 
rad u zajedničkim nadzornim timovima.
54 
U ožujku 2015. ESB je donio smjernicu42 o utvrđivanju načela zasebnog etičkog 
okvira SSM-a. Predviđeno je da se novi okvir sastoji od te smjernice, skupa najbo -
lje prakse (praktičnih savjeta) za njezinu provedbu te internih pravila i praksi koje 
zasebno donose ESB i svako nacionalno nadležno tijelo. Rok za provedbu smjer -
nica za nacionalna nadležna tijela je ožujak 2016. Zajednička „radna skupina za 
etički okvir“ redovno prati mjere usklađivanja u okviru etičkog okvira SSM-a.
55 
Smjernica sadržava manje pojedinosti od etičkog okvira koji se primjenjuje za 
osoblje ESB-a jer utvrđuje tek temeljna načela zajedničkog okvira koji nacionalna 
nadležna tijela trebaju usvojiti pri uvođenju vlastitih internih pravila, postupaka 
i mehanizama. Slijedom toga, postoji mogućnost da će se pojedinosti internih 
pravila različitih nacionalnih nadležnih tijela uvelike razlikovati. Razlike između 
nacionalnih etičkih okvira na razini cjelokupnog SSM-a mogle bi ugroziti propisa -
ni cilj konvergencije i usklađivanja u području nadzora te dovesti do pojave rizika 
za ugled ESB-a. Na primjer, iako se u smjernici otvara pitanje „razdoblja mirova -
nja“43 za osoblje i članove tijela ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela koji rade na 
nadzornim zadatcima, umjesto da se utvrdi najmanje trajanje takvog razdoblja 
spominje se tek da bi ono trebalo postojati. Isto tako, nije razmotreno pitanje 
mandata nadzornih rukovoditelja44 niti je određeno tijelo za praćenje pridržava -
nja etičkog okvira SSM-a, kao ni učestalost takvog praćenja.41 http://eur-lex.europa.eu/
legal-content/HR/TXT/?uri=u -
riserv:OJ.C_.2015.24.1.0003.01.
HRV&toc=OJ:C:2015:204:FULL
42 Smjernica (EU) 
2015/856 Europske središnje 
banke od 12. ožujka 2015. 
o utvrđivanju načela etičkog 
okvira jedinstvenog 
nadzornog mehanizma 
(ESB/2015/12) (SL L 135, 
2.6.2015., str. 29.).
43 Razdoblje tijekom kojeg se 
osoba koja odlazi iz ESB-a ne 
smije baviti djelatnostima koje 
bi mogle dovesti do sukoba 
interesa.
44 Ujedinjena Kraljevina, 
primjerice, odredila je najkraće 
i najduže trajanje mandata 
rukovoditelja u području 
nadzora.
35 Upravljačka struktura  
 
45 Na primjer, praktični savjet 
br. 11. o ograničenjima nakon 
prestanka dužnosti: „ESB-u 
i nacionalnim nadležnim 
tijelima preporučuje se da, 
u mjeri u kojoj to dopuštaju 
nacionalni propisi, odrede 
odgovarajuća razdoblja 
mirovanja nakon prestanka 
dužnosti za članove tijela 
i osoblje na razini 
rukovoditelja i stručnjaka koji 
namjeravaju raditi za kreditnu 
instituciju u čijem su nadzoru 
sudjelovali ili za izravne 
konkurente takve kreditne 
institucije. Za članove tijela 
i rukovodeće osoblje razdoblje 
mirovanja nakon prestanka 
dužnosti ne bi trebalo biti 
kraće od šest mjeseci ako 
namjeravaju raditi za kreditnu 
instituciju za čiji su nadzor bili 
zaduženi.“
46 ESSB se sastoji od ESB-a 
i nacionalnih središnjih banaka 
svih 28 država članica EU-a, 
dok se Eurosustav sastoji samo 
od ESB-a i središnjih banaka 
država članica u europodručju 
(čija je uloga primjena 
monetarne politike o kojoj 
odlučuje ESB).56 
Osim smjernice, ESB je objavio i praktične savjete za njezinu provedbu koji sa -
državaju niz preporuka ESB-a45 za nacionalne etičke okvire. Međutim, za razliku 
od smjernice, ti praktični savjeti nisu pravno obvezujući za nacionalna nadležna 
tijela.
57 
Zamišljeno je da uključena nacionalna nadležna tijela primjenjuju odredbe etič -
kog okvira SSM-a (uključujući odredbe iz smjernica i praktičnih savjeta za njezinu 
provedbu) na svoje osoblje. Međutim, zbog općenite prirode smjernice i činje -
nice da praktični savjeti za njezinu provedbu nisu pravno obvezujući, svakom 
nacionalnom nadležnom tijelu implicitno je dana znatna sloboda pri utvrđivanju 
i primjeni vlastitoga etičkog okvira.
Unutarnja revizija: primjenjuje se inovativan pristup 
utemeljen na sveobuhvatnom planu revizije, ali 
provedbu otežavaju problemi u  vezi s  raspodjelom 
resursa i  planiranjem
58 
Za unutarnju reviziju u ESB-u zadužena je uprava Unutarnja revizija, koja je uvo -
đenjem SSM-a postala zajednička služba. Ta je uprava zadužena za reviziju svih 
operacija i aktivnosti ESB-a te osiguravanje resursa za rad odbora unutarnjih revi -
zora, tijela koje čine viši rukovoditelji uprave Unutarnja revizija i njihovi kolege iz 
nacionalnih nadležnih tijela i nacionalnih središnjih banaka.
59 
Odbor unutarnjih revizora sastaje se u tri zasebne „konfiguracije“ koje se bave 
pitanjima u vezi s revizijom Eurosustava, Europskog sustava središnjih banaka 
(ESSB)46 i SSM-a, kao što su planiranje, utvrđivanje zajedničkih revizijskih stan -
darda, razmjena korisnoga znanja te obavljanje revizija i povezanih aktivnosti. 
Pravilnikom o reviziji tom je odboru dodijeljena uloga „glavnog revizora“ Euro -
sustava / ESSB-a / SSM-a, pod zajedničkom odgovornošću članova odbora. Svaki 
član odbora istodobno djeluje kao predstavnik zasebnog pravnog subjekta te 
preuzima pojedinačnu odgovornost za upravljanje dijelovima predmetnog revi -
zijskog projekta u vezi s tim subjektom, njihovu uspješnost i podnošenje neovi -
snih izvješća o njima.
36 Upravljačka struktura  
 
60 
Ustroj odbora unutarnjih revizora prikazan je na slici 6.  Šest radnih skupina za 
revizije zaduženo je za planiranje i obavljanje revizijskih zadataka povezanih 
s određenim temama. Radne skupine za revizije čini osoblje iz ESB-a te nacio -
nalnih nadležnih tijela / nacionalnih središnjih banaka. Svaki nalaz zajedničkog 
revizijskog tima utvrđen u okviru revizija koje provodi odbor unutarnjih revizora 
na lokalnoj razini mora se procijeniti u pogledu njegova učinka na SSM u cjelini. 
Takav inovativan pristup uveden je kako bi se zajamčila dosljedna revizija među -
sektorskih pitanja na razini cjelokupnog SSM-a. U okviru naše revizije usredotočili 
smo se u prvom redu na ulogu radne skupine za reviziju zaduženu za SSM i stati -
stiku, koja je poznata pod pokratom ATF SSM-ST.
61 
Ispitali smo dodjelu resursa odboru unutarnjih revizora, posebno iz uprave Unu -
tarnja revizija, kao i planiranje revizija te procjenu rizičnosti (uključujući pokrive -
nost rizika). Slika  6.Uloga uprave Unutarnja revizija u unutarnjim revizijama SSM-a i Eurosustava
Tijela za donošenja odluka
Resursi 
Koordinira 
Administrativna
hijerarhija 
Revizije
Teme povezane s SSM-omTeme povezane s Eurosustavom[Provedba revizija na razini središnjih banaka (nacionalnih nadležnih tijela i ESB-a)]Statistika
u okviru SSM-aSustav platnog prometa i namire Monetarna politika (i)T Novčanice Upravljačka struktura i ﬁnancijsko 
izvještavanjeRadne skupine za 
revizijeFunkcionalna 
hijerarhija
Tajništvo odbora 
unutarnjih revizoraNacionalna nadležna tijela / 
središnja banka
Izvršni odbor  
Poslovanje 
ESB-aPredsjednica 
Uprava 
Unutarnja 
revizijaResursi Resursi Potvrđuje program revizija Revizijska izvješća / 
program rada
Odbor ESB-a za 
revizijuIzvršni odbor ESB-a
Upravno vijeće ESB-a Opće vijeće ESB-a 
SavjetujeNadzorni odbor 
Ovi članovi zajedno čine glavnog revizoraOdbor
unutarnjih  revizoraSastav ESSB-a
Sastav Eurosustava Sastav SSM-a 
Izvor:  Sud.
37 Upravljačka struktura  
 
Raspodjela resursa uprave Unutarnja revizija: iako je bilo 
jasno koliko je zaposlenika potrebno, njihov konačan broj 
bio je nedovoljan
62 
U ožujku 2013., nakon vanjske procjene kvalitete na temelju koje se zaključilo da 
je potrebno potaknuti pripremu uprave Unutarnja revizija za obavljanje revizija 
SSM-a, ta je uprava odredila da je za pružanje neovisnog i objektivnog jamstva 
u tom pogledu potrebno najmanje 16 ekvivalenata punog radnog vremena. 
Međutim, u kolovozu 2013. upravno vijeće ESB-a odobrilo je samo tri stalna za -
poslenika te uprave za 2013. i dodatna četiri za 2014. za obavljanje radnih zada -
taka povezanih i s SSM-om i sa statistikom47. Jedinicama koje su zatražile osoblje 
nije pruženo nikakvo objašnjenje za odstupanje od početnog prijedloga (vidi 
tablicu 4. ).47 Statistika je radni zadatak 
povezan i s nadzorom banaka 
(podatci o nadzoru) 
i s monetarnom politikom 
(podatci o središnjim 
bankama).Tablica  4.Utvrđeni broj potrebnih zaposlenika u usporedbi sa 
stvarnim zapošljavanjem
Potrebe koje je Uprava za unutarnju reviziju utvrdila za SSM (ekvivalenti 
punog radnog vremena)16
Ukupan broj odobrenih radnih mjesta 7
(jedan zaposlenik za radne zadatke u jedinici za istrage, koji također može raditi na 
poslovima nepovezanima s SSM-om)(1)
(jedan zaposlenik u području IT-a za rad na posebnim projektima osoblja iz drugih 
službi unutar uprave Unutarnja revizija)(1)
Radna mjesta odobrena za obavljanje radnih zadataka povezanih s SSM-om 
i statistikom bez zadataka u području IT-a i istraga kako slijedi:5
(jedan glavni revizor odabran među osobljem ESB-a nakon javno oglašene akcije 
zapošljavanja)1
(osoblje zaposleno izvana s nedavnim posebnim iskustvom u području poslovnih 
banaka / nadzora banaka)2
(osoblje zaposleno s nedavnim posebnim iskustvom u području nadzora banaka 
stečenim u okviru kratkoročnog upućivanja na rad)1
(interni premještaj jednog člana osoblja unutar uprave Unutarnja revizija s naglaskom 
na područje IT-a/statistike)1
Izvor:  Sud.
38 Upravljačka struktura  
 
63 
Voditelj radne skupine ATF SSM-ST ima prijašnjeg iskustva u nadzoru banaka 
(1995. – 2000.) te je istodobno član rukovoditeljskog tima uprave Unutarnja revi -
zija, koji je odgovoran za revizije radne skupine i revizije povezane sa središnjim 
bankama. Dvije osobe, s tri i četiri godine iskustva u nadzoru banaka, pridružile 
su se timu u ožujku 2015. Još jedan član, koji se timu pridružio u rujnu 2014., ima 
iskustvo rada u privatnom sektoru u područjima upravljanja rizicima i provedbe 
pravila Basel II.
64 
Unatoč malom broju zaposlenika u upravi Unutarnja revizija, postojećom kombi -
nacijom njihovih vještina obuhvaćen je niz važnih područja, kao i opća revizija, 
no kako bi tim postigao odgovarajuću veličinu za obavljanje temeljitih revizija 
metodoloških i konceptualnih pitanja, trebat će mu konkretnije vještine i prak -
tično iskustvo (npr. makrobonitetni nadzor, službe podrške (engl. back office ) za 
kreditiranje poduzeća).
65 
Budući da se predmetna radna skupina za revizije oslanja na kolektivnu odgovor -
nost članova, njezina uspješnost ovisi o suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima 
i njihovu praktičnom doprinosu konkretnom radnom zadatku. U nekim područ -
jima (npr. neposredni nadzor, doprinosi lokalnog osoblja nacionalnih nadležnih 
tijela) razina ovisnosti može biti veća nego u drugima (npr. pitanja u vezi s uprav -
ljačkom strukturom). Očito je da se pri reviziji tema povezanih s SSM-om zbog 
usklađivanja potreba povećava radno opterećenje uprave Unutarnja revizija.
Planiranje se temelji na sveobuhvatnom revizijskom okviru, 
no ne uzima se uvijek u obzir najbolja praksa
Planiranje revizije temelji se na sveobuhvatnom planu
66 
Početna raspodjela resursa za unutarnju reviziju bila je slaba i zakašnjela. Slije -
dom toga, aktivnosti planiranja u početku su bile malobrojne.
67 
Vrlo detaljan „okvir“48 revizijskih tema dovršen je u svibnju 2015. Sastoji se od pet 
revizijskih grupa koje se dijele na 14 revizijskih predmeta, 31 područje i proces te, 
naposljetku, na više od 150 dodatnih podelemenata.48 S našom pozitivnom ocjenom 
revizijskog okvira slažu se sva 
nacionalna nadležna tijela koja 
su odgovorila na naš upitnik. 
Međutim, tri nacionalna 
nadležna tijela od 
njih 11 izrazila su zabrinutost 
u pogledu točnog opsega 
revizijskih predmeta i njihove 
obrade u razumnom roku.
39 Upravljačka struktura  
 
Međutim, planiranjem se ne predviđa pričuva za ad hoc  zahtjeve 
niti se uzima u  obzir uporaba vanjskih ili kombiniranih resursa 
(engl. outsourcing/co-sourcing )
68 
Općenito govoreći, planiranje revizija otežava činjenica da, protivno najboljoj 
praksi49, nema pričuva za ad hoc  revizije ili proširenja postojećih revizija (zbog 
politike 100 %-tne uporabe resursa).
69 
Nepostojanje sustavnog postupka uprave Unutarnja revizija u pogledu vanjskih 
ili kombiniranih operacija (engl. outsourc ed/ co-sourced ) također nije u skladu 
s najboljom praksom50. Primjerice, ne postoji ugovorna obveza da jedinice za 
unutarnju reviziju pružatelja usluga izvješćuju ESB o aktivnostima koje su im 
povjerene kao vanjskim izvođačima (engl. outsourced ) ili kao partnerima (engl. 
co-sourced ). Isto tako, u relevantnim ugovorima ne postoji odredba kojom se 
funkcionalnoj jedinici ESB-a za unutarnju reviziju daju ovlasti za obavljanje revizi -
je nad aktivnostima za koje su upotrijebljeni vanjski ili kombinirani resursi.
Metodologija procjene rizičnosti općenito je primjerena, 
no ne sadržava zaštitne mjere kojima bi se zajamčilo da 
se za područja visokog i  srednjeg rizika pronađu cjelovita 
i pravodobna rješenja
Sveobuhvatni predlošci za revizijske predmete izrađeni su 
i upotrebljavaju se u modelu rizika koji je, unatoč određenim 
nedostatcima, konceptualno primjeren
70 
Procjena rizičnosti upotrebljava se kao pomoć pri donošenju odluka o prioritet -
nim revizijskim temama tijekom nadolazećeg razdoblja. Ta se procjena temelji 
na ključnim informacijama iz „predložaka o revizijskim predmetima“, u kojima 
se navode pojedinosti o glavnim temama iz revizijskog okvira, kao i iscrpan opis 
svake aktivnosti, povezanih procesa i najvažnijih ključnih kontrola. Način na koji 
se predlošci upotrebljavaju u sklopu procjene rizičnosti čini ih vrlo dobrim polazi -
štem za planiranje.49 Vidi, primjerice, odjeljak BT 2.3. 
stavak 3. „Minimalnih zahtjeva 
za upravljanje rizicima“ koje je 
izradilo njemačko nacionalno 
nadležno tijelo (BaFIN) 
i stavak 20. revizijskih 
standarda PS 240 koje je izdao 
njemački institut javnih 
revizora (IDW).
50 BaFin, „Minimalni zahtjevi za 
upravljanje rizicima“, AT 9, 
stavak 6; BT 2.1, stavak 3.
40 Upravljačka struktura  
 
71 
Ispitali smo predloške za tri revizijska područja i utvrdili da su primjereni i da se 
dobro primjenjuju. Međutim, osim što bi trebalo jasnije definirati rizik za treće 
strane, općenito je potrebno dosljedno primjenjivati kriterije rizika povezanih 
s financijskim učinkom i sporovima te se, u jednom slučaju, usredotočiti na rizike 
povezane s odvajanjem monetarne i nadzorne politike.
72 
Unatoč tim nedostatcima, taj model rizika vrlo je prikladan instrument planiranja. 
Sva nacionalna nadležna tijela koja su odgovorila na naš upitnik smatraju proces 
procjene rizičnosti „primjerenim“ i „transparentnim“.
Nisu utvrđene minimalne razine potrebnog nadzora kojima bi 
se zajamčilo da su područja visokog i srednjeg rizika te ključni 
podelementi obuhvaćeni u potpunosti, a za revizije povezane 
s SSM-om na raspolaganju su isti resursi kao i za revizije 
nepovezane s  SSM-om
73 
Odbor unutarnjih revizora nije u mogućnosti obraditi sve rizike unutar određe -
nog razdoblja planiranja (poput petogodišnjeg ciklusa), nego se oslanja isključivo 
na ciljeve srednjoročnog planiranja. I dalje postoji ključni pokazatelj uspješnosti 
u pogledu revizijske obrade visokorizičnih područja, prema kojem se nastoji 
obaviti revizija nad najmanje 30 % područja visokog rizika svake godine, odnosno 
najmanje 90 % tijekom trogodišnjeg razdoblja. Međutim, takva ciljna vrijednost 
nije uspostavljena za područja srednjeg rizika. U godišnjem revizijskom programu 
procjena rizičnosti za područja visokog i srednjeg rizika usklađuje se svakog tro -
mjesečja kako bi se plan mogao redovito prilagođavati u skladu s pojavom novih 
rizika. Iako su srednjoročnim rasporedom za razdoblje 2015. – 2018. obuhvaćena 
sva područja visokog rizika, nije jasno hoće li se i kada obrađivati svi podelementi 
tih područja, dok formula koja se primjenjuje za planiranje revizija ne omogućuje 
sustavnu obradu elemenata koji nisu prethodno razmatrani. Revizije područja 
koja su kategorizirana kao srednjeg rizika, poput internih modela, makrobonitet -
nog nadzora i manje značajnih institucija, nisu uopće predviđene sve do 2019. te 
nije jasno u kojoj će mjeri ta područja biti obrađena.
74 
Ako su resursi ograničeni, zbog pristupa opisanog u odlomku 73. može se dogo -
diti da izostanu revizije nad područjima visokog i srednjeg rizika jer nisu utvrđene 
minimalne razine potrebnog nadzora (određena ocjena rizičnosti zbog koje se 
nad predmetnim rizikom mora obaviti revizija)51.51 U tom pogledu, „Minimalnim 
zahtjevima za upravljanje 
rizicima“ koje je izdalo 
njemačko nacionalno 
nadležno tijelo propisana je 
provedba godišnje revizije 
u slučaju „posebnih“ rizika, kao 
i trogodišnji revizijski ciklus za 
sve ostale procese i aktivnosti 
(BaFin, „Minimalni zahtjevi za 
upravljanje rizicima“, BT 2.3).
41 Upravljačka struktura  
 
75 
Budući da je unutarnja revizija zajednička služba i da postoji manjak resursa, na -
stala je situacija u kojoj se revizijski predmeti u vezi sa središnjim bankama i oni 
povezani s SSM-om međusobno „natječu“ za resurse (vidi tablicu 5. ). Tijekom 
2015. godine na radnim zadatcima u vezi s SSM-om radilo se tek 15 % stvarno 
predviđenog vremena. Od 30 radnih mjesta u upravi Unutarnja revizija, samo njih 
sedam (uključujući istrage i IT) posvećeno je obavljanju radnih zadataka poveza -
nih s SSM-om i statistikom. Tablica  5.Usporedba planiranih revizija u vezi s SSM-om i ostalih 
revizijskih zadataka u suradnji s nacionalnim nadležnim 
tijelima
Područje revizijePodručja visoke 
razine preostalog 
rizika, stanje 
u rujnu 2015.Revizije 
obavljene ili 
započete 2015.Revizije predlo -
žene za 2016.Revizije 
predložene 
za 2017./2018.
SSM/statistika16 1 2 3
Eurosustav/ESSB29 11 9 14
Upravljačka struktura, 
rizik, računovodstvo i IT3 0 2 6
Ukupno nepovezano 
s SSM-om12 11 11 20
1  Nema jasnog razgraničenja između statističkih podataka o središnjim bankama i onih o nadzoru.
2  Osobito uključuje monetarnu politiku i njezinu provedbu, statističke podatke, sustave plaćanja i na -
mire, novčanice, računovodstvo u konsolidiranoj bilanci Eurosustava i financijsko izvještavanje.
Izvor:  Sud, prema podatcima ESB-a.
Područja najvišeg rizika u praksi se nisu odmah smatrala 
revizijskim prioritetima
76 
Postupak kalibracije, kojim se želi postići dosljednost revizijskih predmeta koje 
predlože različite radne skupine za revizije, može dovesti do promjena u ocjena -
ma rizičnosti. Osim toga, prilikom predlaganja revizija odboru unutarnjih revizora, 
radna skupina za upravljanje kvalitetom može odabrati i one revizijske predmete 
koji nemaju najvišu ocjenu rizičnosti, no odbor unutarnjih revizora u svakom 
slučaju nije dužan pridržavati se prijedloga radne skupine.
42 Upravljačka struktura  
 
77 
Unatoč tome što su teme „Stalni nadzor banaka važnih za sustav – SREP“ i „Uprav -
ljanje bankarskim krizama“ dobile dvije najviše ocjene u procjeni preostalih rizika 
od svih revizijskih predmeta radne skupine ATF-SSM, revizija nad njima nije obav -
ljena u prvoj godini, nego su uključene u plan revizija za 2017./2018. Revizijski 
predmeti u vezi s SSM-om odabrani za 2015. i 2016. godinu bili su: „Stalni nad -
zor – planiranje i praćenje“ (šesto mjesto po rizičnosti) i „Upravljanje statističkim 
podatcima i informacijama o nadzoru“ (dijeli drugo mjesto po rizičnosti). Revizija 
pojedinih aspekata planiranja stalnog nadzora bez temeljitog ispitivanja postup -
ka SREP , koji je ključni proces stalnog nadzora, nije isto što i sveobuhvatna obrada 
tog pitanja.
43
 Mehanizmi  
odgovornosti
52 Empirijska analiza pokazala je 
pozitivan i snažan suodnos 
transparentnosti nadzornog 
tijela i djelotvornosti nadzora 
banaka. Vidi primjerice 
Arnone M., Darbar S. M. 
i Gambini A., „Banking 
Supervision: Quality and 
Governance“ (Nadzor banaka: 
kvaliteta i upravljanje), 2007., 
radni dokument 07/82, MMF.
53 „Nedostatci, preklapanja 
i izazovi: panoramski pregled 
mehanizama odgovornosti 
i javne revizije EU-a“, Sud, 2014. 
(http://eca.europa.eu ).78 
Pouzdan okvir za odgovornost ključan je za kvalitetu nadzora banaka jer se odno -
si na načela dobrog upravljanja kao što su transparentnost i djelotvornost52. Okvir 
odgovornosti obvezuje nadzorno tijelo na pružanje relevantnih, pravodobnih 
i točnih informacija čitavom nizu dionika radi omogućavanja i poticanja boljeg 
razumijevanja njegovih aktivnosti i uspješnosti te dobivanja potrebnih povratnih 
informacija.
79 
Procjena cjelokupnog okvira odgovornosti SSM-a obavljena je usporedbom 
s okvirom o kojem je riječ u panoramskom pregledu Europskog revizorskog suda 
o mehanizmima EU-a za odgovornost i javnu reviziju (vidi odlomak 80.)53, meha -
nizmima iz članka 20. Uredbe o SSM-u, dokumentom odbora BCBS „Core Princi -
ples for Effective Banking Supervision“ (Temeljna načela djelotvornog nadzora 
banaka), i to njegovom dopunjenom inačicom iz 2012. (vidi okvir 2. ) te s pravnim 
okvirima i praksama u zemljama s usporedivim propisima.
Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS)
Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) svjetski je predvodnik donošenja standarda za bonitetnu regulativu 
banaka te pruža forum za suradnju u području nadzora banaka. Dopunjeni skup njegovih 29 temeljnih načela 
sa zasebnim osnovnim i dodatnim kriterijima obuhvaća:
 οnadzorne ovlasti, zadaće i funkcije, s naglaskom na djelotvorni nadzor na temelju rizičnosti te potrebu za 
ranom intervencijom i pravodobnim nadzornim radnjama (načela 1. – 13.) te
 οočekivanja banaka u pogledu nadzora, s naglaskom na važnost dobre upravljačke strukture i upravljanja 
rizicima, kao i na pridržavanje nadzornih standarda (načela 14. – 29.).
Iako ta načela nisu pravno obvezujuća, često ih se upotrebljava kao međunarodno prihvaćene polazišne točke 
za procjenu kvalitete nadzornih sustava i praksi u različitim zemljama. Kao član Bazelskog odbora, ESB je po -
tvrdio54 predanost izjavi iz „Temeljnih načela djelotvornog nadzora banaka“ odbora BCBS (2012.) da ona čine 
„dobar temelj za regulativu, nadzor, upravljačke strukture i upravljanje rizicima u bankarskom sektoru“55.
54 „ECB’s Guide to Banking Supervision“ (Vodič ESB-a o nadzoru banaka) (studeni 2014.), str. 6. – 7.
55 „BCBS Core Principles for Effective Banking Supervision“ (Temeljna načela djelotvornog nadzora banaka, odbor BCBS) (2012.).
Izvor:  Banka za međunarodne namire.Okvir  2.
44 Mehanizmi odgovornosti  
 
80 
U našem panoramskom pregledu odgovornosti EU-a utvrdili smo da pouzdani 
okvir odgovornosti čine sljedeće glavne sastavnice:
(i) jasna podjela uloga i zadaća
(ii) utemeljene ovlasti neovisnog vanjskog revizora u pogledu provjere financija, 
usklađenosti i uspješnosti
(iii) jamstva uprave o ostvarenju ciljeva politike
(iv) cjelovit demokratski nadzor, te
(v) sustav povratnih informacija koji omogućuje korektivne mjere/poboljšanja.56
81 
U nastavku je riječ o tome u kojoj mjeri okvir SSM-a za odgovornosti zadovoljava 
svaki od tih pet zahtjeva.
(1)  Uloge i zadaće SSM-a kao cjeline jasno su utvrđene 
i dostupne javnosti u  obliku relevantnih zakonskih 
akata
82 
Kad je riječ o jasnoći nadležnosti, nadzorne zadaće SSM-a propisima su dodije -
ljene ESB-u. Utvrđena su posebna pravila kojima se ESB obvezuje na neovisno 
obavljanje monetarne i nadzorne funkcije uz istodobno odgovaranje Europskom 
parlamentu, Vijeću i Euroskupini u pogledu aktivnosti SSM-a. Za planiranje 
i obavljanje nadzorne funkcije zadužen je nadzorni odbor, dok upravno vijeće 
i dalje ima ulogu donositelja konačnih odluka te je zaduženo za cjelokupno 
upravljanje ESB-om, što obuhvaća i monetarnu i nadzornu funkciju. Pojedinosti 
o procesu donošenja odluka nalaze se u  prilogu III.
83 
U smislu jasnoće ciljeva, u Uredbi o SSM-u jasno se opisuje da je cilj SSM-a u vezi 
s nadzornim zadaćama doprinijeti „sigurnosti i pouzdanosti kreditnih institucija 
i stabilnosti financijskog sustava unutar Unije i u svakoj državi članici“57.56 Svi ti zahtjevi sastavni su dio 
kriterija iz Basela, uz iznimku 
sustava povratnih informacija: 
taj se sustav uglavnom 
primjenjuje u drugim 
zemljama u svrhu 
razumijevanja utjecaja 
bonitetnog okvira 
i djelotvornosti nadzora. 
Sustav povratnih informacija 
mehanizam je kojim se jamči 
da se povratne informacije 
dionika (npr. iz savjetovanja ili 
anketa provedenih među 
nadziranim subjektima) uzmu 
u obzir u zakonodavnom 
postupku. Primjerice, ankete 
se mogu upotrebljavati kao 
pokazatelj uspješnosti kako bi 
se otkrila problematična 
područja i mogućnost 
uvođenja poboljšanja.
57 Članak 1. Uredbe (EU) 
br. 1024/2013.
45 Mehanizmi odgovornosti  
 
58 Članak 27. stavak 2. odražava 
se u članku 20. stavku 7. 
Uredbe o SSM-u.
59 Jedna zemlja nije odgovorila 
na anketu.
60 Izjava „Jamčenje djelotvornog 
nadzora nad bankama koji se 
u cijelosti može obuhvatiti 
revizijom i za koji se može 
preuzeti potpuna 
odgovornost nakon uvođenja 
jedinstvenog nadzornog 
mehanizma“ Kontaktnog 
odbora čelnika vrhovnih 
revizijskih institucija država 
članica EU-a i Europskog 
revizorskog suda.84 
Utvrdili smo određene probleme u vezi s nadležnostima i usklađivanjem različitih 
sastavnica SSM-a (vidi dio o zajedničkim nadzornim timovima i neposrednom 
nadzoru).
(2)  Revizijske ovlasti Suda utvrđene su u Ugovoru 
o funkcioniranju EU-a
85 
U mnogim zemljama propisano je da javna revizija nadzornih tijela za bankarstvo 
i njihovih aktivnosti mora obuhvatiti slučajeve u kojima nadzor obavljaju središ -
nje banke. Kad bi se vrhovnim revizijskim institucijama (VRI-jevima) dale ovlasti 
za reviziju nadzornih tijela za bankarstvo, to bi doprinijelo boljoj odgovornosti 
i većoj transparentnosti.
86 
Sud je određen za revizora ESB-a. Njegove su ovlasti utvrđene u članku 27. stav -
ku 2. Statuta ESSB-a i ESB-a58, prema kojem se primjenjuju odredbe članka 287. 
UFEU-a, i prema kojem je Sud nadležan za ispitivanje operativne učinkovitosti 
uprave ESB-a, također i u pogledu nadzornih zadaća te institucije.
87 
U okviru ove, prve revizije nije bilo moguće obuhvatiti neka važna područja 
aktivnosti SSM-a (pojedinosti o opsegu revizije vidi u odlomku 19. i  prilogu I. ). 
U jednom izvješću Kontaktnog odbora vrhovnih revizijskih institucija EU-a obav -
ljena je usporedba revizijskih ovlasti 27 od 28 nacionalnih vrhovnih revizijskih 
institucija u cijelom EU-u59 nad nadzornim tijelima za bankarstvo. U izjavi60 koju 
su nakon toga te institucije dale istaknuto je da su se pojavila područja koja nisu 
obuhvaćena revizijom u zemljama u kojima prethodne ovlasti nacionalnih vrhov -
nih revizijskih institucija u pogledu obavljanja revizija nad nadzornim tijelima za 
bankarstvo nisu zamijenjene sličnim oblikom revizije koju bi Sud obavljao nad 
nadzornim aktivnostima ESB-a. U  tablici 6.  prikazan je usporedni pregled revi -
zijskih ovlasti u pogledu mikrobonitetnog nadzora u određenim zemljama izvan 
EU-a, a  prilog V.  donosi sažeti prikaz mehanizama tih zemalja za reviziju nadzora 
banaka.
46 Mehanizmi odgovornosti  
 Tablica 6.Ovlasti za obavljanje revizija nad tijelima za mikrobonitetni 
nadzor (zakonska prava) i  opseg ovlasti
Nadzorno 
tijeloOvlasti za obavljanje 
revizija uspješnosti 
nad nadzornim 
aktivnostimaOvlasti za obavljanje 
revizija uspješnosti 
nad nenadzornim 
aktivnostimaOvlasti za obavljanje 
revizija usklađeno -
sti nad nadzornim 
aktivnostimaOvlasti za obavljanje 
revizija usklađenosti 
nad nenadzornim 
aktivnostima
SADDA – sveobuhvatne 
revizijske ovlastiDA – sveobuhvatne 
revizijske ovlastiDA – sveobuhvatne 
revizijske ovlastiDA – sveobuhvatne 
revizijske ovlasti
KanadaDA – sveobuhvatne 
revizijske ovlastiDA – sveobuhvatne 
revizijske ovlastiDA – sveobuhvatne 
revizijske ovlastiDA – sveobuhvatne 
revizijske ovlasti
AustralijaDA – ovlaštenje za 
obavljanje provjere ili 
preispitivanja bilo kojeg 
aspekta poslovanja 
subjektaDA – ovlaštenje za 
obavljanje provjere 
ili preispitivanja bilo 
kojeg aspekta poslovanja 
subjektaOvlaštenje za pružanje 
dodatnih usluga (boljih 
praktičnih smjernica te 
izvješća o jamstvima 
i provjerama)Ovlaštenje za 
pružanje dodatnih 
usluga. (boljih 
praktičnih smjernica te 
izvješća o jamstvima 
i provjerama)
Izvor:  Sud.
(3)  Formalni okvir uspješnosti kojim bi se pružala 
jamstva u  pogledu ostvarenja ciljeva SSM-a još 
uvijek nije izrađen
88 
Odgovornost pretpostavlja da će se radnje nadzornog tijela procjenjivati s ob -
zirom na određene standarde i u odnosu na utvrđene ciljeve. Okvir uspješnosti, 
u kojem se upotrebljava niz pokazatelja uspješnosti i parametara na različitim 
razinama nadzora, pruža dosljedan i usklađen pregled djelotvornosti nadzora te 
pokazuje dionicima kako nadzorne prakse doprinose ostvarenju ciljeva.
89 
U dosadašnjem raspoloživom vremenu ESB još nije izradio formalni okvir uspješ -
nosti za SSM. Međutim, izradio je alat pod nazivom SSM Supervisory Dashboard 
Pilot , koji mu omogućuje praćenje i procjenu najvažnijih aspekata njegovih nad -
zornih aktivnosti, kao i praćenje djelotvornosti provedbe prioriteta u vezi s nad -
zorom u djelo. Međutim, taj je alat dostupan samo nadzornom odboru i višem 
rukovodstvu pa drugim dionicima ne pruža jamstva u pogledu ostvarenja ciljeva 
SSM-a.
47 Mehanizmi odgovornosti  
 
90 
Formalni pokazatelji uspješnosti uobičajen su dio nadzorne funkcije u drugim 
zemljama. Nekoliko oglednih primjera prikazano je na slici 7.
61 MMF, „European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical 
Note on Issues in Transparency 
and Accountability“ (Europska 
unija: objava dokumentacije 
o programu procjene 
financijskog sektora, tehnička 
napomena o problemima 
u vezi s transparentnošću 
i odgovornošću), izvješće za 
zemlju br. 13/65, ožujak 2013. 
Stajališta iznesena 
u dokumentu nužno ne 
odražavaju stajališta 
predstavnika Europske unije 
u MMF-u ili izvršnog odbora 
MMF-a.Slika  7.Primjeri pokazatelja uspješnosti
Primjeri parametara 
Pokazatelji povezani sa slučajevima 
bankrota ili razine gubitaka zbog 
neispunjavanja obveza  •ocjena rizičnosti za nadzor prije bankrota, broj 
slučajeva bankrota •gubitci od stečaja (omjer zaštite novčanih sredstava1, 
omjer uspješnosti subjekta2) •redovni i neredovni stečajni postupak
Pokazatelji povezani s razinom 
povjerenja (javnosti) u bankarski sektor 
ili nadzorno tijelo za bankarstvo •ankete poslovnog sektora i javnosti  •trendovi u pogledu depozita klijenata
Pokazatelji kretanja među različitim 
nadzornim sustavima ili ocjenama 
rizičnosti  •praćeni i zabilježeni dugoročni trendovi u ocjenama 
rizičnosti banaka u pogledu nadzora
Pokazatelji koji se temelje na anketama 
među dionicima  •upitnik koji su ispunile institucije nakon neposrednog 
nadzora, stajališta promatrača razvojnih promjena 
u sektoru, ankete među istorazinskim nadležnim 
tijelima
1 Udio sigurnih obveza u ukupnim obvezama
2 Udio institucija koje ispunjavaju svoje obveze u ukupnom broju institucija
Izvor:  izvješće Banke za međunarodne namire o učinku nadzora banaka i povezanoj odgovornosti, 
srpanj 2015., Australsko tijelo za bonitetne propise (engl. Australian Prudential Regulation Authority ).
91 
Prije uspostave SSM-a u jednoj tehničkoj napomeni MMF-a predložen je niz mjera 
koje se odnose na transparentnost i odgovornost u svrhu promicanja vjerodo -
stojnosti nadzorne politike61. Među ostalim, u tom se dokumentu nadzornom 
odboru predlaže da objavi zapisnike sa sastanaka o predmetnoj politici i usposta -
vi vanjsku stručnu skupinu za neovisno nadgledanje SSM-a. Za više detalja vidi 
prilog VI.
48 Mehanizmi odgovornosti  
 
Pitanja o slanju dokumentacije Komisiji
92 
Člankom 32. Uredbe o SSM-u Europska komisija izričito se obvezuje da svake tri 
godine u svrhu preispitivanja podnese iscrpno izvješće o primjeni, primjerenosti 
i djelotvornosti mehanizama SSM-a za upravljanje, odgovornost i financije, djelo -
tvornosti ESB-a u pogledu nadzornih ovlasti i ovlasti izricanja sankcija te poten -
cijalnom učinku SSM-a na funkcioniranje unutarnjeg tržišta (vidi prilog VII. ). Prvo 
izvješće u svrhu preispitivanja trebalo je biti podneseno do 31. prosinca 2015., 
no to nije učinjeno na vrijeme. Od ESB-a su se informacije prvi put zatražile 
u srpnju 2015. Te su dvije institucije memorandum o razumijevanju u pogledu 
razmjene nejavnih informacija sklopile tek u studenome 2015., nakon čega je ESB 
odgovorio na zahtjev Komisije dostavivši informacije 16. prosinca 2015. Nakon 
detaljnijeg zahtjeva poslanog u veljači 2016. ESB je 19. travnja 2016. dostavio 
dodatne informacije. Komisija nije zaprimila zatražene informacije o pojedinim 
bankama (skupovi podataka o bankama za procjenu naknada za nadzor) jer je 
ESB izrazio zabrinutost u pogledu tajnosti informacija.
Odgovarajuće informiranje opće javnosti
93 
Transparentno javno djelovanje ključno je obilježje odgovornosti. Primjenom naj -
bolje prakse nadzornih tijela u pogledu transparentnosti i pojašnjavanja njihovih 
pravila i aktivnosti62, na internetskim stranicama ESB-a posvećenima nadzoru ba -
naka63 objavljuju se opsežne informacije za opću javnost, uključujući pravni okvir 
i regulatorno okruženje, odgovore na česta pitanja, Vodič o nadzoru banaka, 
brošura o metodologiji za postupak SREP , tjedni i mjesečni kalendari sastanaka 
(s odmakom od otprilike tri mjeseca) predsjednice i potpredsjednice nadzornog 
odbora, i ostala dokumentacija u kojoj se prikazuju nadzorna stajališta i prakse 
ESB-a. Na tim stranicama također se objavljuju primjedbe na nacrte propisa izne -
sene tijekom javnih rasprava, kao i odgovori ESB-a.62 Vidi izvješće Bazelskog odbora 
o učinku nadzora banaka 
i povezanoj odgovornosti, 
srpanj 2015.
63 https://www.bankingsupervi -
sion.europa.eu/home/html/
index.hr.html
49 Mehanizmi odgovornosti  
 
Ograničena transparentnost informiranja nadziranih subjekata
94 
Informacije koje se pružaju nadziranim subjektima nisu u svim pogledima 
dostatne za pravilno razumijevanje metodologije SSM-a. ESB primjenjuje selek -
tivan pristup pružanju informacija (samo u obliku kratkih isječaka) iz nadzornog 
priručnika SSM-a, u kojem su utvrđeni procesi i metodologija na kojoj se temelji 
postupak SREP za nadzor kreditnih institucija te postupci za suradnju unutar 
SSM-a i s drugim tijelima. U drugim zemljama primjenjuju se različiti pristupi pru -
žanju takvih informacija. Na primjer, nadzorni priručnici u Sjedinjenim Američkim 
Državama objavljeni se su na službenim internetskim stranicama nadzornih tijela, 
dok Tijelo za bonitetne propise (engl. Prudential Regulation Authority ) koje djeluje 
u okviru središnje banke Ujedinjene Kraljevine ( Bank of England ) nije objavilo svoj 
interni priručnik.
95 
Zbog takvog pristupa ESB-a objavi informacija nadzirani subjekti nisu u moguć -
nosti u cijelosti razumjeti ishod postupka SREP . Približno polovica banaka koje 
su odgovorile na naš upitnik (vidi prilog VIII. ) izrazila je zabrinutost zbog manjka 
transparentnosti i mogućnosti da se zbog toga poveća, kako je navedeno u jed -
nom odgovoru, „rizik od proizvoljnog nadzora“. S tim u vezi vidi sliku 8.  o pruža -
nju informacija o postupku SREP . Slika  8.Mišljenje banaka o pružanju informacija o postupku SREP
1 %
10 %6 % 7 %
44 %
32 %1 vrlo sveobuhvatne
2
3 odgovarajuće 
uravnotežene 
4
5 nedostatne 
N/A
Napomena: broj ispitanika: upitnik je zaprimilo 129 banaka od kojih je 69 na njega i odgovorilo.
Izvor:  upitnik koji je Sud poslao značajnim nadziranim institucijama.
50 Mehanizmi odgovornosti  
 
96 
U odgovoru na pitanje o kvaliteti dobivenih informacija o postupcima iz nadzor -
nog priručnika koji su relevantni za svakodnevnu suradnju banaka s nadzornim 
tijelom, 29 % banaka dalo je lošiju ocjenu od 3 (1 = odlično, 5 = loše) jer „važna 
pitanja o svakodnevnoj suradnji s nadzornicima nisu dostatno opisana“ (vidi 
sliku 9. ).
97 
U svojem godišnjem izvješću o bankovnoj uniji za 2015. godinu Europski parla -
ment izrazio je sličnu zabrinutost i pozvao na povećanje transparentnosti u po -
gledu odluka i obrazloženja povezanih s drugim stupom postupka SREP64.Slika  9.Podijeljena mišljenja o  kvaliteti informacija o  nadzornim 
postupcima
Kako biste ocijenili kvalitetu dobivenih informacija o postupcima  
iz nadzornog priručnika koji su relevantni za vašu svakodnevnu  
suradnju s nadzornim tijelom?
3 %
7 %3 %
19 %
46 %22 %1 odlično
2
3
4
5 loše
N/A
Napomena: broj ispitanika: upitnik je zaprimilo 129 banaka od kojih je 69 na njega i odgovorilo.
Izvor:  upitnik koji je Sud poslao značajnim institucijama pod nadzorom.64 EP, Odbor za ekonomsku 
i monetarnu politiku, 
„Godišnje izvješće 
o bankovnoj uniji za 
2015. godinu“, 19.2.2016., 
odlomak 37.
51 Mehanizmi odgovornosti  
 
(4)  Parlament obavlja demokratski nadzor nad 
nadzornim aktivnostima uz znatna ograničenja 
u pogledu povjerljivosti
98 
Uredbom o SSM-u utvrđeni su opći mehanizmi odgovornosti Europskom parla -
mentu i Vijeću. Dodatne pojedinosti o odgovornosti u vezi s SSM-om utvrđene su 
u međuinstitucijskom sporazumu s Europskim parlamentom65 i memorandumu 
o razumijevanju zaključenim s Vijećem66. U svojem godišnjem izvješću o bankov -
noj uniji za 2015. godinu Parlament je pozdravio „učinkovitost i otvorenost s ko -
jima je Europska središnja banka dosad ispunjavala svoje obveze odgovornosti 
prema Parlamentu“67. Odgovornost Europskom parlamentu provodi se preko 
različitih kanala (vidi prilog IX. ), što uključuje i dostavljanje zapisnika sa sastanaka 
nadzornog odbora.
99 
Sve informacije pružene Europskom parlamentu podliježu obvezi čuvanja po -
slovne tajne, kako se navodi u međuinstitucijskom sporazumu, te bi se ta obveza 
nastavila primjenjivati čak i kada bi se memorandum raskinuo. U svojem izvješću 
Parlament je pozvao ESB da dodatno doprinese povećanju sposobnosti Parla -
menta da ocjenjuje politike i aktivnosti jedinstvenog nadzornog mehanizma68 te 
mu je preporučio da se razmotri jačanje revizijskih ovlasti Europskog revizorskog 
suda69.
(5)  Iako mehanizmi za slanje povratnih informacija 
postoje, i  dalje ne obuhvaćaju općenite ankete 
među financijskim institucijama
100  
Obveze ESB-a u pogledu odgovornosti ne bi trebalo tumačiti kao ograničava -
nje njegovih prava da potpuno neovisno obavlja nadzorne zadaće koje su mu 
dodijeljene, osobito bez neprimjerenog utjecaja politike i sektorskog uplitanja 
(uvodna izjava 75. Uredbe o SSM-u). To je u skladu s temeljnim načelima iz Basela, 
u kojima stoji da: „ne smije biti uplitanja države ili sektora kojim bi se dovela u pi -
tanje operativna neovisnost nadzornog tijela. Nadzorno tijelo ima punu slobodu 
poduzimati nadzorne aktivnosti ili donositi nadzorne odluke u vezi s bankama 
i bankarskim grupama pod njegovim nadzorom“70.65 Međuinstitucionalni sporazum 
Europskog parlamenta 
i Europske središnje banke 
o praktičnim modalitetima 
provedbe demokratske 
odgovornosti i nadzora nad 
izvršavanjem zadaća 
dodijeljenih ESB-u u okviru 
jedinstvenog nadzornog 
mehanizma (SSM).
66 Memorandum 
o razumijevanju između Vijeća 
Europske unije i Europske 
središnje banke o suradnji na 
postupcima u vezi 
s Jedinstvenim nadzornim 
mehanizmom (SSM).
67 EP, Odbor za ekonomsku 
i monetarnu politiku, 
„Godišnje izvješće 
o bankovnoj uniji za 
2015. godinu“, 19.2.2016., 
odlomak 39.
68 Ibid.
69 Ibid. odlomak 40.
70 Temeljna načela djelotvornog 
nadzora banaka, odbor BCBS 
(2012.)., načelo 2, osnovni 
kriterij 1.
52 Mehanizmi odgovornosti  
 
101  
Slijedom toga, Europski parlament i Vijeće ne smiju slati povratne informacije 
s uputama ili zahtijevati korektivne mjere kao što to čine s ostalim institucijama 
ili tijelima EU-a nad kojima se provodi izravnija razina kontrole. Na ESB-u je veća 
odgovornost da ozbiljno razmotri sve povratne informacije Parlamenta, Vijeća ili 
vanjskih revizora. Od ESB-a se također očekuje da provodi djelotvorne samopro -
cjene, što uključuje i traženje povratnih informacija od izravnih dionika.
102  
ESB je uspostavio jasne i primjerene mehanizme kojima financijske instituci -
je mogu slati povratne informacije o njegovim nadzornim aktivnostima, i to: 
(1) u okviru stalnog dijaloga sa zajedničkim nadzornim timovima i rukovodstvom 
ESB-a, (2) u obliku službenih primjedbi tijekom očitovanja o odlukama, (3) u okvi -
ru javnih rasprava i (4) u okviru nacionalnih ili europskih udruga banaka koje 
redovito podnose pismena opažanja ili se redovito sastaju se s ESB-om. 61 % ba -
naka koje su odgovorile na naš upitnik smatra da mehanizmi za slanje povratnih 
informacije koje je uspostavio ESB zadovoljavaju njihove potrebe.
103  
Malo više od godine dana nakon uspostave SSM još nije proveo anketu među 
nadziranim subjektima kako bi doznao njihova stajališta o tome koliko je uspje -
šan u ostvarivanju svojih ciljeva. Postoje dobri modeli za provedbu takve ankete. 
Primjerice, Komisija se poslužila anketom kako bi prikupila empirijske dokaze 
i konkretne povratne informacije o, među ostalim, nepotrebnom regulatornom 
opterećenju koje propisi EU-a stvaraju za financijske usluge71. I nadzorna tijela 
u drugim zemljama (npr. Kanadi i Australiji) provodila su ankete u svrhu mjerenja 
razine djelotvornosti prema ocjenama dionika (vidi okvir 3. ). Sektorske ankete ne 
bi trebalo tumačiti kao uplitanje kojim bi se dovela u pitanje operativna neovi -
snost nadzornog tijela.71 Vidi primjerice  
http://ec.europa.eu/finance/
consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm
Izdvojeni primjeri primjedbi banaka na mehanizme za slanje povratnih informacija
 οČetiri banke predložile su preispitivanje mehanizama savjetovanja (npr. dulje trajanje rasprava i bolju uskla -
đenost zbog ograničenih resursa).
 οŠest banaka preporučilo je ESB-u da nastavi sudjelovati u raspravama o tehničkim pitanjima, poput meto -
dologije za postupak SREP i definicija kapitala.
 ο15 banaka zatražilo je strukturiranije i sveobuhvatnije mehanizme za slanje povratnih informacija. Primje -
rice, njih jedanaest navelo je provedbu redovitih anketa kojima bi se mjerila razina zadovoljstva u pogledu 
učinkovitosti i djelotvornosti nadzornih aktivnosti.
Izvor:  upitnik koji je Sud poslao značajnim nadziranim subjektima.Okvir  3.
53
 Zajednički nadzorni timovi  – 
ustroj i  raspodjela  resursa
104  
Izravni stalni nadzor SSM-a nad bankama povjeren je zajedničkim nadzornim 
timovima72 sastavljenima od nadzornog osoblja iz ESB-a i nacionalnih nadležnih 
tijela u državama sudionicama. Postoji 129 zajedničkih nadzornih timova, po 
jedan za svaki značajni nadzirani subjekt čije je registrirano sjedište u nekoj od 
država sudionica73.
105  
U okviru revizije uspostave i funkcioniranja zajedničkih nadzornih timova ispitali 
smo sljedeće:
(a) Kako je ESB obavio preliminarnu procjenu i planiranje ukupnih resursa 
potrebnih za nadzor tijekom početne faze poslovanja SSM-a te početnu 
raspodjelu resursa za nadzor pri osiguravanju osoblja za zajedničke nadzorne 
timove?
(b) Kako ESB surađuje s nacionalnim nadležnim tijelima na koja se oslanja pri 
osiguravanju osoblja za zajedničke nadzorne timove i obavljanju stalnog 
nadzora?
(c) Kakvi su ustroj, hijerarhija i program osposobljavanja zajedničkih nadzornih 
timova?
Planiranje i  procjene ukupnih resursa potrebnih za 
nadzor, raspodjela resursa i  osiguravanje potrebnog 
osoblja
106  
Zajednički nadzorni timovi novost su u svijetu nadzora banaka. Riječ je o među -
narodnim timovima bankarskih nadzornika iz svih država članica EU-a i kultura 
nadzora koji s nadziranim subjektima komuniciraju na različitim jezicima (a engle -
skim se služe kao radnim jezikom na razini SSM-a). Ti timovi primjenjuju jedin -
stveni mehanizam za nadzor banaka iz 19 država članica europodručja čiji pravni 
okviri još nisu u potpunosti usklađeni.
Početne procjene ukupnog broja potrebnih zaposlenika za 
SSM temeljile su se na jednostavnom pristupu
107  
Kako bi se dobila početna procjena broja potrebnih zaposlenika za zajedničke 
nadzorne timove za SSM, primijenjen je jednostavan pristup. Početne procjene za 
zaposlenike ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela za rad u zajedničkim nadzornim 
timovima obavljene su na temelju dva zasebna, ali međusobno povezana procesa 
koja su se odvijala usporedno.72 Člankom 3. stavkom 1. Okvirne 
uredbe o SSM-u izričito je 
propisano osnivanje 
zajedničkih nadzornih timova.
73 Kad je riječ o bankarskim 
grupama čije je registrirano 
sjedište izvan država 
sudionica, ESB neće biti jedino 
tijelo koje će provoditi nadzor 
banaka u toj grupi. Tada se 
osniva zaseban zajednički 
nadzorni tim za svaku 
podružnicu banke sa 
sjedištem u nekoj od država 
sudionica u SSM-u, pod 
uvjetom da se ta podružnica 
smatra značajnim subjektom. 
Ako institucija sa sjedištem 
u državi sudionici ima 
„konsolidirajuće“ matično 
društvo, nadzor se obavlja na 
konsolidiranoj osnovi.
54 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
108  
Početna procjena potrebnih resursa ESB-a i njihova raspodjela u zajedničke 
nadzorne timove obavljeni su tako što je svaka pojedinačna banka, na temelju 
niza čimbenika, svrstana u jednu od šest grupa (za pojedinosti o metodologiji 
grupiranja vidi odlomke 113. – 120.). Na taj način svaki zajednički nadzorni tim 
ima određeni minimalni broj zaposlenika ESB-a po svakoj grupi, uz određeni broj 
dodatnih zaposlenika u pričuvi koji se raspoređuju gdje je najpotrebnije. ESB je 
primijenio taj vrlo jednostavan pristup kako bi zajedničkim nadzornim timovima 
omogućio da brzo započnu s radom. Danom preuzimanja izravne odgovornosti 
za nadzor ESB je u Glavnoj upravi za mikrobonitetni nadzor I. i Glavnoj upravi za 
mikrobonitetni nadzor II. zaposlio 330 ekvivalenata punog radnog vremena od 
ukupno 403 koliko ih je bilo predviđeno proračunom.
109  
Početna procjena potrebnih resursa nacionalnih nadležnih tijela obavljena je na 
temelju niza anketa ili „pregleda stanja“ koje je proveo ESB i u sklopu kojih su na -
cionalna nadležna tijela iznijela pojedinosti o broju zaposlenika koje će osigurati 
za svaki zajednički tim za značajne subjekte za čiji je izravni nadzor nakon uspo -
stave SSM-a zadužen ESB. Prije nego što je ESB preuzeo izravni nadzor, obavljena 
su tri takva pregleda: u listopadu 2013., lipnju 2014. i rujnu 2014. Na temelju rezul -
tata pregleda iz listopada 2013. dogovoreno je da će nacionalna nadležna tijela 
preuzeti „obvezu“ da za zajedničke nadzorne timove osiguraju 1005 ekvivalenata 
punog radnog vremena. Nakon drugog pregleda u vezi s osiguravanjem potreb -
nog osoblja, koji je proveden u lipnju 2014., „obveza“ nacionalnih nadležnih tijela 
smanjena je na 834 ekvivalenta punog radnog vremena. ESB je pojasnio da taj 
prilagođeni broj točnije odražava broj osoblja koje su nacionalna nadležna tijela 
rasporedila za rad u zajedničkim nadzornim timovima jer je početnim brojem, na 
primjer, bilo obuhvaćeno i osoblje zaduženo za neposredni nadzor i validaciju 
modela, koje je trebalo biti raspoređeno na poslove horizontalnih funkcional -
nih jedinica za podršku, a ne u zajedničke nadzorne timove. Nakon pregleda iz 
rujna 2014. broj osoblja dodatno je smanjen na 803,5 ekvivalenta punog radnog 
vremena. Međutim, ESB je kao referentnu vrijednost za ukupnu obvezu nacio -
nalnih nadležnih tijela u pogledu osoblja za zajedničke nadzorne timove, koju 
treba ispuniti kada ESB preuzme nadzorne zadaće, uzeo rezultate pregleda iz 
lipnja 2014. (834 ekvivalenata punog radnog vremena).
110  
Drugim riječima, prilikom početne procjene ESB-a u pogledu broja potrebnih 
zaposlenika vodilo se računa o aspektu kontinuiteta, u smislu oslanjanja na koli -
činu resursa nacionalnih nadležnih tijela posvećenih nadzoru značajnih banaka 
neposredno prije nego što je ESB preuzeo nadzorne zadaće, no istodobno se uvi -
djela potreba za dodatnim resursima, odnosno osobljem ESB-a. Nadalje, u okviru 
početnog procesa osiguravanja osoblja, cilj je bio osigurati omjer od 25 % osoblja 
ESB-a i 75 % osoblja nacionalnih nadležnih tijela (iako razlog za takav omjer nikad 
nije objašnjen). S obzirom na početni proračun ESB-a kojim je za osoblje zajednič -
kih nadzornih timova predviđeno 403 ekvivalenata punog radnog vremena, to bi 
značilo da nacionalna nadležna tijela trebaju osigurati 1209 ekvivalenata punog 
radnog vremena. U praksi se raspoređivanje osoblja nacionalnih nadležnih timo -
va za rad u zajedničkim nadzornim timovima temeljilo na obvezama nacionalnih 
nadležnih tijela koje se redovno prate pregledima i o kojima se raspravlja na 
bilateralnoj i multilateralnoj razini.
55 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
Tim se pristupom nije u  potpunosti predvidjelo sve veće 
radno opterećenje u  području nadzora
111 
Iz početnih procjena broja potrebnih zaposlenika nije jasno je li ESB u cijelosti 
predvidio razmjer ukupnog povećanja radnog opterećenja u području nadzora 
nakon uspostave SSM-a. Glavne uprave za mikrobonitetni nadzor I. i II. zatraži -
le su u bilješci o osoblju od 16. ožujka 2015., samo četiri mjeseca nakon što je 
ESB preuzeo izravni nadzor, 29 novih ekvivalenata punog radnog vremena za 
GU MN I. i 88 novih ekvivalenata punog radnog vremena za GU MN II. (stalno 
osoblje), što pokazuje da je budući opseg posla u najmanju ruku bio podcijenjen. 
U bilješci je naveden čitav niz razloga za taj zahtjev, između ostalog i taj da je 
„[…] opseg posla za određene nadzorne zadaće veći od očekivanoga […]“. Nismo 
dobili uvid ni u kakve studije, izvješća ili drugu dokumentaciju iz razdoblja prije 
nego što je ESB preuzeo nadzorne zadaće u studenome 2014. u kojima su kvan -
tificirani resursi nužni za rad novog, znatno složenijeg nadzornog sustava. Isto 
tako, ESB nije obavio nikakve ex ante  procjene potrebnih resursa, od nižih razina 
prema višima.
112  
Međutim, moglo se očekivati da će spoj nekoliko lako predvidivih čimbenika 
znatno povećati radno opterećenje u području nadzora, a to su: (1) potreba za 
usklađivanjem uvelike različitih bankarskih pravila i nadzornih postupaka u eu -
ropodručju, (2) zahtjevnije nadzorne zadaće koje proizlaze iz provedbe novih 
direktiva74 i (3) nadzorni pristup SSM-a, koji je zamišljen kao „intruzivan“75.
Metodologija grupiranja osmišljena je da se olakša početno 
raspoređivanje osoblja u  zajedničke nadzorne timove, ali 
potrebno ju je ažurirati
113  
Zajednički nadzorni timovi uspostavljeni su na temelju načela proporcionalnosti 
i nadzora na temelju rizičnosti. Kako bi u skladu s tim načelima procijenio potreb -
ne resurse za svaki zajednički nadzorni tim, ESB je razradio sustav razvrstavanja 
značajnih subjekata u „grupe“ prema njihovoj rizičnosti. Metodologijom grupira -
nja uzeli su se u obzir čimbenici poput vanjske ocjene rizičnosti banaka, njihove 
složenosti, veličine, zemljopisne rasprostranjenosti, međupovezanosti i složenosti 
nadzora. Dobiven je sustav klasifikacije prema ljestvici od 1 do 5, pri čemu bi za 
banke u 1. grupi trebalo osigurati najviše resursa za nadzor, a za banke u 5. grupi 
najmanje. Naposljetku, postoji i „grupa domaćin“ za subjekte koji posluju u državi 
sudionici, no čija se sjedišta nalaze izvan područja SSM-a76.74 Npr. Direktiva o kapitalnim 
zahtjevima od 26. lipnja 2013. 
i Direktiva o oporavku i sanaciji 
banaka od 15. svibnja 2014.
75 Izjava o glavnoj zadaći SSM-a: 
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission-statement/
mission-statement-of-the-
ssm/html/index.hr.html
76 Institucije u grupi domaćinu 
značajni su subjekti za koje 
ESB nije konsolidirajuće 
nadzorno tijelo.
56 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
114  
Metodologija grupiranja ponešto se razlikuje od one koju preporuča EBA i koja 
se sastoji od četiri kategorije77 te bi se većina značajnih institucija iz šest skupina 
ESB-a svrstalo u 1. kategoriju EBA-e.
115  
Odbor BCBS preporučuje metodologiju78 u kojoj se primjenjuje pet jednako 
ponderiranih kategorija koje se odnose na veličinu banaka, njihovu međupoveza -
nost, nedostatak lako dostupne zamjene ili infrastrukture financijskih institucija 
za usluge koje te institucije pružaju, njihove globalne (prekogranične) aktivnosti 
i njihovu složenost. ESB uzima u obzir slične kvalitativne čimbenike, uz dodatni 
čimbenik rizičnosti pojedinačne banke . Tim dodatnim čimbenikom postiže se 
i više od onoga što je preporučila EBA, a to je da kategorizacija „treba odražavati 
procjenu sistemskog  rizika koje institucije predstavljaju za financijski sustav […], 
a ne služiti kao sredstvo za označavanje kvalitete pojedinačnih institucija.“79
116  
Međutim, internim preispitivanjem koje je ESB proveo u prosincu 2015. u vezi 
sa sastavom, osiguravanjem potrebnog osoblja i potrebnim vještinama osoblja 
zajedničkih nadzornih timova utvrđeno je da taj model ima niz nedostataka kada 
ga se primjenjuje kao temelj za osiguravanje potrebnog osoblja. Naime, u okviru 
čimbenika složenosti nadzora zanemaruje se nekoliko kriterija koji mogu imati 
znatan utjecaj na radno opterećenje, među kojima su broj procjena primjereno -
sti za obavljanje dužnosti, ovlaštenja, sekuritizacije itd. Osim toga, veće radno 
opterećenje povezano s bankama koje je zahvatila kriza nije se izravno uzelo kao 
čimbenik u modelu.
117  
Nadalje, tom se metodologijom itekako može podcijeniti pozornost koju je 
tijekom nadzora potrebno obratiti na institucije koje, unatoč tome što su male 
i manje složene ako se promatraju u općem kontekstu SSM-a, imaju vrlo važnu 
ulogu u bankarskom sustavu predmetnih lokalnih gospodarstava. Kao što se 
vidjelo tijekom posljednjih financijskih kriza, problemi s domaćim bankama važ -
nima za sustav mogu brzo eskalirati unutar i izvan granica svake države članice, 
uključujući one relativno male veličine. Stoga bi moglo biti razborito banke koje 
su važne za sustav u vlastitim nacionalnim gospodarstvima svrstati u višu grupu 
od one u koju bi se svrstale prema ocjeni u cjelokupnoj klasifikaciji SSM-a. Trenu -
tačna metodologija ESB-a dopušta tu mogućnost te se ona iskoristila u nekoliko 
slučajeva.77 Odjeljak 2.1.1. stavak 10. 
smjernica o zajedničkim 
postupcima i metodologijama 
za postupak SREP (EBA/
GL/2014/13).
78 BCBS 255: „Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement“ (Globalne banke 
važne za sustav: dopunjena 
metodologija procjene 
i zahtjev veće sposobnosti 
apsorpcije gubitka), Banka za 
međunarodne namire, 
srpanj 2013. Napomena: ta 
metodologija procjene za 
globalne  banke važne za 
sustav primjenjuje se samo na 
osam od 129 banaka pod 
nadzorom SSM-a. Međutim, 
u okviru slične metodologije 
za domaće  banke važne za 
sustav (BCBS 233) preporučuje 
se sličan pristup i primjena 
istih kategorija, s tim što 
prekogranične aktivnosti ne 
moraju biti izravno relevantne. 
Osim toga, 
BCBS 233 omogućuje veću 
slobodu odlučivanja na 
nacionalnoj razini.
79 Odjeljak 2.1.1. stavak 11. 
smjernica o zajedničkim 
postupcima i metodologijama 
za postupak SREP (EBA/
GL/2014/13).
57 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
118  
U vrijeme obavljanja revizije ESB nije imao uspostavljene postupke za redovito 
preispitivanje svrstavanja banaka u grupe80. Nadalje, internim preispitivanjem iz 
prosinca 2015. (vidi odlomak 116.) utvrđeno je da podatci koji se upotrebljava -
ju za izračun ocjene za grupiranje nisu ažurirani od 2013. Budući da grupiranje 
igra važnu ulogu u određivanju najmanje učestalosti nadzornih aktivnosti koje 
u određenom razdoblju treba provesti nad svakim značajnim subjektom, trebalo 
bi ga redovito preispitivati i ažurirati.
119  
Broj osoblja u svakom zajedničkom nadzornom timu uglavnom se utvrđivao pre -
ma grupi u koju je svrstana predmetna banka, pri čemu se razina rizičnosti uzima 
u obzir tek u vrlo maloj mjeri. Međutim, minimalnom razinom potrebnog nadzo -
ra81 nad određenom bankom uzimaju se obzir i grupa u koju je banka svrstana 
i rezultat procjene rizičnosti banke. Stoga će program nadzornog ispitivanja za 
instituciju koja se smatra rizičnijom sadržavati veći broj neophodnih nadzornih 
zadataka, iako nadležni zajednički nadzorni tim neće nužno imati dovoljno oso -
blja da primjereno obavi sve te zadatke (budući da se pri raspoređivanju osoblja 
po grupama tek manjim dijelom uzima u obzir razina rizičnosti). Taj problem 
posebno utječe na zajedničke nadzorne timove u 3., 4. i 5. grupi te u grupi doma -
ćinu, jer u većini njih postoje ograničenja u pogledu osoblja.
ESB raspoređuje svoje resurse primjenom metodologije 
grupiranja
120  
Zajednički nadzorni timovi za banke u 1. i 2. grupi djeluju u sklopu GU-a MN I., 
zajednički nadzorni timovi za banke u 4. i 5. grupi u sklopu GU-a MN II., dok 
zajednički nadzorni timovi za banke u 3. grupi mogu djelovati u sklopu bilo koje 
od tih dviju uprava. U okviru GU-a MN I. približno 215 ekvivalenata punog radnog 
vremena radi na nadzoru nad otprilike 30 institucija, a u GU-u MN II. njih 240 radi 
na nadzoru nad otprilike 90 banaka. Iz toga proizlazi da je količina resursa koje 
je ESB, u skladu sa svojom metodologijom, rasporedio za nadzor nad svakom 
bankom znatno viša u 1. i 2. grupi nego u 3., 4. i 5. grupi. Na slici 10.  prikazan 
je prosječni broj zaposlenika ESB-a u svakom zajedničkom nadzornom timu po 
grupama.
121  
ESB je u svojim smjernicama za raspoređivanje osoblja u zajedničke nadzorne 
timove za svaku grupu odredio najmanji broj zaposlenika ESB-a u svakom timu. 
Očekivano, najviše ih je u 1. grupi (7 ekvivalenata punog radnog vremena i koor -
dinator), a najmanje u 5. grupi (0,5 ekvivalenata punog radnog vremena i koordi -
nator). Prema posljednjim podatcima ESB-a stvarna raspodjela osoblja uglavnom 
je u skladu s tim smjernicama.80 U smjernicama EBA-e poziva 
se na godišnje preispitivanje 
kategorizacije banaka za 
potrebe SEP-a; vidi odjeljak 
2.1.1, stavak 12. smjernica 
o zajedničkim postupcima 
i metodologijama za postupak 
SREP (EBA/GL/2014/13).
81 ESB je utvrdio četiri minimalne 
razine potrebnog nadzora 
kojima se određuje minimalni 
„intenzitet“ nadzora nad 
određenom institucijom. Na 
svakoj razini postoji 
neophodni skup osnovnih 
zadataka i aktivnosti u okviru 
programa nadzornog 
ispitivanja kao i obveza koliko 
ih se često mora provoditi. 
Poredane od najblaže do 
najstrože, četiri minimalne 
razine potrebnog nadzora su: 
osnovna, standardna, 
pojačana i intenzivna. ESB je 
izradio matricu kojom se za 
svaku od banaka određuje 
minimalna razina potrebnog 
nadzora, i to na temelju ocjene 
rizičnosti banke i grupe u koju 
je banka svrstana. Što je banka 
složenija i važnija za sustav te 
što je ESB smatra rizičnijom, to 
je veća minimalna razina 
intenziteta nadzora.
58 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 Slika  10.Prosječni broj zaposlenika ESB-a (ekvivalenata punog radnog vremena)  
u svakom zajedničkom nadzornom timu po grupama
1,92,23,46,57,111,9
Domaćin 5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Izvor:  Sud, na temelju podataka koje je dostavio ESB.
Politika imenovanja koordinatora osmišljena je da 
potakne usklađivanje, ali se u pojedinim slučajevima nije 
primjenjivala
122  
ESB imenuje koordinatora za svaki zajednički nadzorni tim. Imenovanje koor -
dinatora u početku je odobravao nadzorni odbor SSM-a82 u cjelini, ali postupak 
je izmijenjen tako da imenovanja sada odobrava samo predsjednica odbora, 
osim u slučaju promjena u hijerarhiji (tj. ako imenovani koordinator ujedno bude 
promaknut u voditelja odjela, takvo imenovanje mora odobriti izvršni odbor). To 
smanjuje utjecaj nadzornog odbora na imenovanja koordinatora.
123  
Prema vodiču ESB-a o nadzoru banaka koordinator općenito ne bi trebao biti 
državljanin matične zemlje banke. Međutim, 18 koordinatora od njih trenutač -
no 123 dolazi iz zemlje u kojoj predmetna banka ima sjedište83.82 Koordinatore imenuju 
ravnatelji GU-a za 
mikrobonitetni nadzor I. ili II. 
Nadzorni odbor o tome se 
obavještava te može 
raspravljati o imenovanjima ili 
ih dovesti u pitanje.
83 Tih 18 slučajeva odnosi se na 
zajedničke nadzorne timove 
za belgijske, njemačke, 
španjolske i talijanske banke, 
uglavnom u 4. i 5. grupi, četiri 
tima za 3. skupinu i jednim za 
grupu domaćina.
59 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
124  
Iako je ESB istaknuo da ne smatra odredbe iz vodiča pravno obvezujućima, postu -
pno namjerava pronaći rješenje za navedene slučajeve, i to u tri kruga84: prvom 
u lipnju 2016., drugom u prosincu 2016. i trećem oko lipnja 2017.
125  
Kako bi se zajamčila dodatna raznolikost nadzora i olakšala razmjena znanja 
u području nadzora, ESB namjerava rotirati koordinatore i sve osoblje zajedničkih 
nadzornih timova iz ESB-a svakih tri do pet godina. Međutim, taj postupak vjero -
jatno neće biti formaliziran do kraja 2017. godine.
Suradnja ESB-a s  nacionalnim nadležnim tijelima 
i oslanjanje na njihov rad
Zajednički nadzorni timovi uvelike se oslanjanju na osoblje 
nacionalnih nadležnih tijela, no ESB ima vrlo malu kontrolu 
nad resursima tih tijela
126  
Kako bi osigurao potrebno osoblje zajedničkih nadzornih timova, ESB se uvelike 
oslanja na uključena nacionalna nadležna tijela. Međutim, ne postoji službeni 
postupak kojim ESB može od tih tijela zatražiti dodatne resurse. Proces raspore -
đivanja osoblja nacionalnih nadležnih tijela u zajedničke nadzorne timove ovisi 
o bilateralnim ad hoc  dogovorima i dobroj volji nacionalnih nadležnih tijela. Iako 
su nacionalna nadležna tijela dužna surađivati u dobroj vjeri85, broj njihovih zapo -
slenika koji se treba staviti na raspolaganje ESB-u nije utvrđen na pravno obve -
zujući način. Osim toga, nacionalna nadležna tijela mogu premještati ili na drugi 
način raspoređivati svoje nadzorno osoblje prema vlastitom nahođenju.
127  
Okvirnom uredbom o SSM-u određeno je da je ESB zadužen za osnivanje i sastav 
zajedničkih nadzornih timova, dok su nacionalna nadležna tijela zadužena samo 
za imenovanje svojih članova osoblja. Zaposlenici nacionalnih nadležnih tijela 
istodobno mogu biti imenovani u više zajedničkih nadzornih timova86.84 Uprava GU-a za 
mikrobonitetni nadzor II. 
predložila je 28. prosinca 2015. 
da se koordinatori koji imaju 
državljanstvo zemlje u kojoj je 
sjedište banke pod nadzorom 
prerasporede u druge 
zajedničke nadzorne timove. 
Nadzorni odbor odobrio je taj 
prijedlog 30. prosinca 2015.
85 Članak 20. Okvirne uredbe 
o SSM-u, članak 6. stavak 2. 
Uredbe o SSM-u.
86 Članak 4. stavci 1. i 2. Okvirne 
uredbe o SSM-u.
60 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
128  
Jedina sloboda odlučivanja koju ESB ima u pogledu osoblja nacionalnih nad -
ležnih tijela pravo je da odbije imenovanje koje neko od tih tijela predloži. Svih 
12 nacionalnih nadležnih tijela koja su odgovorila na naš upitnik navelo je da ESB 
dosad nije odbio nijednog od njihovih kandidata. Naime, ESB trenutačno nema 
na raspolaganju nikakav postupak ili smjernice za prihvaćanje ili odbijanje ime -
novanja koja predlože nacionalna nadležna tijela, kao ni postupke za ocjenjivanje 
kvalifikacija, iskustva, znanja ili prikladnosti kandidata iz tih tijela. Osim toga, 
zbog obveze zaštite podataka na koju se pozivaju nacionalna nadležna tijela ESB 
tvrdi da ima ograničenu mogućnost traženja osobnih podataka (npr. o kvalifi -
kacijama i iskustvu) o članovima osoblja tih tijela koji su kandidati za zajedničke 
nadzorne timove.
Zajedničke nadzorne timove u velikoj mjeri i dalje čine 
državljani zemlje iz koje dolazi nacionalno nadležno tijelo 
i nadzirana banka
129  
Među ciljeve zajedničkih nadzornih timova ubraja se i uspostava zajedničke kul -
ture nadzora u vidu raznolikosti nadzornika s obzirom na zemlje iz kojih dolaze87. 
Međutim, sastav zajedničkih nadzornih timova pokazuje da ih, u većini slučajeva, 
uglavnom čine državljani matične zemlje banke pod nadzorom. Većina zajed -
ničkih nadzornih timova za 1. grupu ima barem 70 % zaposlenika iz iste zemlje 
iz koje je i nadzirani subjekt, a slično vrijedi i za 2. grupu. U mnogim zajedničkim 
nadzornim timovima za 3., 4. i 5. grupu zabilježen je još veći udio članova osoblja 
iz zemlje iz koje je i banka pod nadzorom.
Ukupni broj izdvojenog osoblja određenih nacionalnih 
nadležnih tijela ne ispunjava očekivanja ESB-a u pogledu 
osiguravanja potrebnog osoblja za zajedničke nadzorne 
timove
130  
Broj zaposlenika ESB-a raspoređenih u pojedini zajednički nadzorni tim ovisit će 
o tome u koju je grupu banka pod nadzorom svrstana i specifičnostima te banke, 
jednako kao što će se i ukupna veličina te točan sastav tog tima znatno mijenjati 
ovisno o posebnim značajkama banke pod nadzorom. Prosječna veličina zajed -
ničkog nadzornog tima (osoblje ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela zajedno) kre -
će se od 43,6 ekvivalenata punog radnog vremena za 1. grupu do 4,8 ekvivalena -
ta punog radnog vremena za 5. grupu. Kao što je vidljivo iz slike 11.  u nastavku, 
resursi nacionalnih nadležnih tijela raspoređeni su u zajedničke nadzorne timove 
za 1. grupu u skladu s omjerom 25 % / 75 %. Stanje za 2. i 3. grupu je raznoliko jer 
postoji određen broj zajedničkih nadzornih timova za te grupe u kojima je broj 
zaposlenika iz nacionalnih nadležnih tijela relativno nedovoljan.87 Uvodna izjava 79. Uredbe 
o SSM-u.
61 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
131  
U 4. i 5. grupi te grupi domaćinu zabilježen je manji udio osoblja iz nacionalnih 
nadležnih tijela. Nameće se zaključak da su resursi koje nacionalna nadležna tijela 
raspoređuju za potrebe tih grupa nedostatni. Pojedini zajednički nadzorni timovi 
za 4. i 5. grupu te grupu domaćina imaju manje od dva radna mjesta na puno 
vrijeme za osoblje iz nacionalnih nadležnih tijela, a sličan je i broj zaposlenika 
ESB-a. Iako su banke u 4. i 5. skupini općenito govoreći manje važne za sustav iz 
perspektive cjelokupnog SSM-a, mnoge od njih i dalje su bitne institucije izrazito 
važne za sustav u nacionalnom kontekstu. Budući da se teško može tvrditi da je 
manje od 1,5 zaposlenika na puno radno vrijeme iz nacionalnih nadležnih tijela 
dostatno da se zajamči djelotvoran nadzor, to pokazuje ili da u velikom broju 
nacionalnih nadležnih tijela postoji ozbiljan nedostatak osoblja za nadzor banaka 
ili da resursi koje nacionalna nadležna tijela izdvajaju za zajedničke nadzorne 
timove nisu dostatni. Naime, ESB je u sklopu internog preispitivanja utvrdio da 
su „resursi trenutačno vrlo ograničeni, osobito za najmanje zajedničke nadzorne 
timove, kako u ESB-u tako i u nacionalnim nadležnim tijelima, da bi se postigla 
potrebna kvaliteta nadzora […]“88.Slika  11.Prosječni broj i sastav osoblja u zajedničkim nadzornim timovima, po grupama
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0ESB
Ostala nacionalna 
nadležna tijela
Matično nacionalno 
nadležno tijelo
Izvor:  Sud, na temelju podataka koje je dostavio ESB.
88 Izvješće o sastavu zajedničkih 
nadzornih timova te 
osiguravanju potrebnog 
osoblja i njihovih vještina, 
izvješće ESB-a br. 02/2015, 
10. prosinca 2015., str. 9.
62 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
132  
Nakon preuzimanja svojih nadzornih dužnosti ESB je u siječnju 2015. proveo če -
tvrti pregled u vezi s osiguravanjem potrebnog osoblja iz nacionalnih nadležnih 
tijela. Taj je pregled pokazao da je doprinos nacionalnih nadležnih tijela i dalje 
iznosio 801 ekvivalent punog radnog vremena, što je 33 ekvivalenta punog rad -
nog vremena manje od 834 koliko ih je godinu dana ranije zatražio ESB i koliko 
su se ta tijela „obvezala“ osigurati. U rujnu 2015., nakon rasprave na sastanku 
nadzornog odbora 8. lipnja 2015., predsjednica odbora poslala je službene do -
pise o problemu osiguravanja potrebnog osoblja iz nacionalnih nadležnih tijela 
za zajedničke nadzorne timove na adrese 21 nadzornog tijela u svih 19 država 
sudionica89:
(a) ESB je smatrao da je devet nadzornih tijela osiguralo dovoljno osoblja te se 
od njih nije zatražilo dodatno osoblje.
(b) ESB je zatražio dodatne resurse za zajedničke nadzorne timove od 12 nadzor -
nih tijela čiji se doprinos timovima u pogledu osoblja nije smatrao dostatnim. 
Šest nadležnih tijela obećalo je u potpunosti ispuniti zahtjev ESB-a. Dodatnih 
pet pristalo je djelomično ga ispuniti. Jedno je tijelo izvorno odbilo zahtjev, 
no nakon šest mjeseci ESB je zaprimio dokumentaciju u kojoj se navodi da 
tijelo pristaje djelomično ispuniti zahtjev.
133  
Iz toga proizlazi da postoji sedam nacionalnih nadležnih tijela čiji ukupni broj 
izdvojenog osoblja ne ispunjava najnovija očekivanja ESB-a u pogledu osigurava -
nja osoblja za zajedničke nadzorne timove90. Takav manjak upozorava na temeljni 
nedostatak u mehanizmu ESB-a za nadzor koji obavljaju zajednički nadzorni ti -
movi, koji u velikoj mjeri ovisi o suradnji i dobroj volji nacionalnih nadležnih tijela.
134  
Nadalje, čini se da se pojedina nacionalna nadležna tijela ne slažu s ESB-om oko 
točnog značenja njihove „obveze“ da osiguraju osoblje za zajedničke nadzorne 
timove. Nadzorni odbor raspravljao je u travnju 2015. o rezultatima pregleda 
u vezi s osiguravanjem potrebnog osoblja iz siječnja 2015. Tijekom rasprave „neki 
članovi odbora naveli su da nisu u mogućnosti preuzeti nikakve obveze u po -
gledu broja osoblja niti su to ikada učinili, nego su odgovorili na anketu i točno 
naveli broj zaposlenika koji rade u zajedničkim nadzornim timovima, što im nije 
bila obveza.“9189 U dvjema državama sustav je 
takav da postoje dva nadzorna 
tijela.
90 Jedno nacionalno nadležno 
tijelo osiguralo je više 
ekvivalenata punog radnog 
vremena nego što je ESB 
zatražio.
91 Izvješće o sastavu zajedničkih 
nadzornih timova te 
osiguravanju potrebnog 
osoblja i njihovih vještina, 
izvješće ESB-a br. 02/2015, 
10. prosinca 2015., str. 16.
63 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
135  
Od svibnja 2015. nadležna nacionalna tijela preuzela su „obvezu“ osiguravanja 
830,5 ekvivalenata punog radnog vremena. Početni ciljni omjer od 25 % / 75 % 
podrazumijevao je da nacionalna nadležna tijela izvorno moraju dati doprinos 
od 1209 ekvivalenata punog radnog vremena. Prema podatcima koje je dostavio 
ESB, GU MN I. i GU MN II. u ožujku 2016. imali su 455 ekvivalenata punog rad -
nog vremena u svim zajedničkim nadzornim timovima. Povećanjem doprinosa 
ESB-a u obliku 52 ekvivalenta punog radnog vremena od studenoga 2014. nije se 
u potpunosti premostila razlika između početne ciljne vrijednosti za nacionalna 
nadležna tijela i stvarne „obveze“ koju su preuzela nacionalna nadležna tijela.
136  
U dopisima koje je predsjednica nadzornog odbora poslala nacionalnim nad -
ležnim tijelima u rujnu 2015. ESB je upozorio na relativni nedostatak nadzornog 
osoblja u odnosu na kolege u SAD-u, napisavši da: „u usporedbi s nadzornim 
tijelima za bankarstvo u toj zemlji ( Federal Reserve  i Office of the Comptroller of the 
Currency ), u okviru SSM-a u prosjeku radi samo oko 60 % kapaciteta posvećenih 
stalnom nadzoru po svakoj banci.“
137  
Problem s manjkom osoblja iz nacionalnih nadležnih tijela može dodatno pogor -
šati činjenica da ESB dopušta koordinatorima za 3., 4. i 5. grupu i za grupu doma -
ćina da istodobno vode više od jednog zajedničkog nadzornog tima. U praksi, 
većina koordinatora za 4. i 5. grupu te grupu domaćina zadužena je za dva do 
četiri zajednička nadzorna tima, a jedna je osoba zadužena za čak pet timova.
Ustroj, hijerarhija i  osposobljavanje zajedničkih 
nadzornih timova
Međunarodnim timovima olakšava se razmjena znanja 
i najbolje prakse…
138  
Međunarodnim sastavom zajedničkih nadzornih timova želi se, između ostaloga, 
promicati razmjena znanja i najboljih praksi iz svih zemalja sudionica SSM-a te 
doprinijeti stvaranju usklađene kulture nadzora i ravnopravnih uvjeta za sve.
64 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
139  
Koordinatori su zaduženi za upravljanje radom svih članova pripadajućih zajed -
ničkih nadzornih timova, uključujući osoblje iz nacionalnih nadležnih tijela sa 
sjedištem u drugim zemljama. Pritom im pomažu „potkoordinatori iz nacionalnih 
nadležnih tijela“, koji koordiniraju stalni nadzor na nacionalnoj razini. Potkoordi -
natori su također dužni brinuti se o tome da se nadzor provodi na stručan i pro -
mišljen način, u skladu s načelima SSM-a i pod vodstvom koordinatora. Zajednički 
nadzorni timovi često se sastaju u ESB-u, uredima nacionalnih nadležnih tijela ili 
na licu mjesta u bankama pod nadzorom te usto redovito komuniciraju telefo -
nom/e-poštom. Članovi zajedničkih nadzornih timova također sudjeluju u aktiv -
nostima jačanja zajedništva i tečajevima osposobljavanja.
Međutim, postoje dvostruke hijerarhijske strukture
140  
S obzirom na ustroj zajedničkih nadzornih timova pojavile su se brojne prepreke 
njihovom učinkovitom djelovanju, posebno u pogledu raspodjele zadataka i ko -
munikacijskih kanala unutar tima, za koje je zadužen koordinator. Službeno, sve 
osoblje u zajedničkom nadzornom timu (iz ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela) 
odgovara koordinatoru (ali i istodobno redovito šalje informacije nacionalnim 
nadležnim tijelima). Međutim, na članove zajedničkih nadzornih timova iz naci -
onalnih nadležnih tijela primjenjuje se dvostruka funkcionalna hijerarhija: za rad 
u zajedničkom nadzornom timu, koji čini većinu njihovih profesionalnih aktivno -
sti92, odgovaraju koordinatoru, dok za sve ostale poslove odgovaraju nadređenim 
rukovoditeljima iz nacionalnih nadležnih tijela. Povrh toga, za sva pitanja u vezi 
s hijerarhijom i ljudskim resursima odgovaraju isključivo rukovodstvu nacionalnih 
nadležnih tijela.
Postoje nejasnoće u  komunikacijskim kanalima i  raspodjeli 
radnih zadataka
141  
Dobar radni odnos koordinatora zajedničkih nadzornih timova i potkoordinatora 
iz nacionalnih nadležnih tijela, koji podrazumijeva visoku razinu suradnje i brojne 
kontakte, ključan je za učinkovito djelovanje zajedničkih nadzornih timova. ESB je 
internim preispitivanjem (vidi odlomak 116.) utvrdio da je suradnja među članovi -
ma zajedničkih nadzornih timova iz ESB-a i iz nacionalnih nadležnih tijela općeni -
to kvalitetna, ali i da se razlikuje od tima do tima:
(a) Pojedini koordinatori upozorili su na probleme s raspodjelom radnih zadata -
ka na razini nacionalnih nadležnih tijela. Osim toga, radne zadatke u najvećim 
timovima uglavnom raspodjeljuju potkoordinatori te su koordinatori u poje -
dinom slučajevima bili slabo upoznati s učinkovitošću raspodjele.92 Omjer radnih zadataka 
povezanih sa zajedničkim 
nadzornim timom i onih 
povezanih s nacionalnim 
nadležnim tijelima koje 
trebaju obavljati članovi 
timova iz tih tijela utvrđuje se 
bilateralnim dogovorom ESB-a 
i nacionalnih nadležnih tijela. 
Tim se dogovorom u postotku 
određuju „gornje granice“ 
vremena provedenog na 
radnim zadatcima 
povezanima sa zajedničkim 
nadzornim timom, i to 
u rasponu od 75 % do 100 %. 
Jedno nacionalno nadležno 
tijelo primjenjuje gornju 
granicu od 75 %, za 
njih 14 gornja granica je 80 %, 
za tri 90 %, za jedno 95 %, dok 
dva tijela ne primjenjuju 
gornju granicu (100 %). 
(Ukupan broj tijela veći je 
od 19 jer u dvije države postoji 
više nadzornih tijela koja 
mogu primjenjivati različite 
gornje granice.)
65 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
(b) U pojedinim zajedničkim nadzornim timovima pojavili su se problemi u vezi 
s razmjenom informacija i komunikacijom. Nekoliko potkoordinatora iz nacio -
nalnih nadležnih tijela potužilo se da se članovima timova iz tih tijela pružaju 
nedostatne informacije o zahtjevima koordinatora i da ne dobivaju povratne 
informacije nakon što se zahtjevi ispune.
(c) Nijedan član zajedničkih nadzornih timova iz nacionalnih nadležnih tijela ne 
može pristupiti zajedničkim pretincima e-pošte zajedničkih nadzornih timo -
va, koji služe kao „jedinstveno sučelje“ za razmjenu informacija s institucija -
ma pod nadzorom. Pojedini zajednički nadzorni timovi dopuštaju bankama 
pod nadzorom istodobnu komunikaciju s ESB-om i nacionalnim nadležnim 
tijelima.
Postoje i  razlike u  uporabi i  klasifikaciji horizontalnih 
funkcionalnih jedinica nacionalnih nadležnih tijela, te bi sve 
navedeno moglo dovesti do neučinkovite uporabe resursa
142  
Na razini nacionalnih nadležnih tijela u horizontalnim funkcionalnim jedinicama 
za nadzor93 radi približno 1 300 ekvivalenata punog radnog vremena94. Vrlo je 
malo konkretnih smjernica za izravan međusoban kontakt zajedničkih nadzornih 
timova i horizontalnih funkcionalnih jedinica nacionalnih nadležnih tijela. ESB je 
internim preispitivanjem (vidi odlomak 116.) utvrdio nekoliko slučajeva u kojima 
su članovi predmetnog zajedničkog nadzornog tima za određeno pitanje kontak -
tirali svoje lokalne horizontalne timove, dok su članovi iz ESB-a u istu svrhu kon -
taktirali horizontalne odjele ESB-a. Zbog toga su isti postupci obavljani dvaput te 
se kasnilo s donošenjem odluka.
Nepostojanje obvezujućeg ocjenjivanja radne uspješnosti 
članova zajedničkih nadzornih timova iz nacionalnih 
nadležnih tijela moglo bi uzrokovati probleme u  pogledu 
motiviranosti i  uspješnosti
143  
U trenutku uspostave SSM-a nisu postojali formalni postupci kojima bi ESB pod -
nosio službena izvješća rukovodstvu nacionalnih nadležnih tijela o radnoj uspješ -
nosti njihova osoblja u zajedničkim nadzornim timovima. Iako su neke povratne 
informacije poslane, to je bilo neslužbeno te ih nacionalna nadležna tijela nisu 
bila obvezna prihvatiti ili primijeniti.93 Horizontalne funkcionalne 
jedinice u različitim se 
nacionalnim nadležnim 
tijelima mogu razlikovati po 
nazivu i sastavu, ali općenito 
uključuju specijalizirana 
područja ili jedinice poput 
onih za izdavanje odobrenja 
za rad banaka, upravljanje 
kriznim situacijama, jamčenje 
provedbe propisa 
i određivanje sankcija, 
nadzorne politike, unutarnje 
modele rizika, planiranje 
i koordinaciju itd.
94 Ta je brojka dobivena anketom 
koju je proveo odbor ESB-a za 
organizacijski razvoj 
(listopad 2014.).
66 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
144  
ESB je otad uspostavio pilot proces slanja službenih povratnih informacija koordi -
natora zajedničkih nadzornih timova potkoordinatorima iz nadležnih nacionalnih 
tijela, ali ne i drugom osoblju iz nacionalnih nadležnih tijela. Proces se počeo 
primjenjivati 18. studenoga 201595. „Na osnovi [stečenog] iskustva […] razmotrit 
će se sveobuhvatnije provođenje mehanizma povratnih informacija o uspješnosti 
SSM-a.“96 Riječ je o koraku naprijed koji bi mogao dovesti do znatnog poboljšanja 
u odnosu na ranije stanje.
145  
Međutim, nacionalno nadležno tijelo i dalje ima potpunu slobodu odlučiti hoće 
li ili ne upotrijebiti povratne informacije koje pošalje koordinator zajedničkog 
nadzornog tima i hoće li ih uključiti u vlastita izvješća o radu osoblja. Ne samo da 
nacionalna nadležna tijela zadržavaju punu odgovornost za ocjenjivanje radne 
uspješnosti svojih zaposlenika nego nekima od njih čak ni nacionalno zakonodav -
stvo ne dopušta služiti se povratnim informacijama ESB-a o uspješnosti.
146  
80 % nacionalnih nadležnih tijela koja su odgovorila na naš upitnik navelo je da 
od ESB-a dobivaju povratne informacije o radnoj uspješnosti članova zajedničkih 
nadzornih timova iz nacionalnih nadležnih tijela. Međutim, samo 33 % navelo je 
da uzimaju te povratne informacije u obzir u okviru vlastitih provjera uspješnosti.
147  
Dvostruke hijerarhijske strukture te nepostojanje obvezujućih povratnih infor -
macija ESB-a o radnoj uspješnosti mogli bi imati nepovoljan učinak. Postoji rizik 
da zaposlenici nacionalnih nadležnih tijela daju prednost radu na aktivnostima 
u vezi s tim tijelom nad zadaćama u zajedničkim nadzornim timovima.95 Odluka ESB/2015/36 
(objavljena na stranici:  
https://www.ecb.europa.eu/
ecb/legal/pdf/en_
ecb_2015_36_f_sign.pdf )
96 Uvodna izjava 3. 
Odluke ESB/2015/36 od 
18. studenoga 2015.
67 Zajednički nadzorni timovi – ustroj i raspodjela resursa 
 
U okviru SSM-a ne postoji cjeloviti plan osposobljavanja ni 
program certificiranja za obavljanje nadzora
148  
ESB provodi opsežno osposobljavanje u pogledu općih poslovnih vještina i tzv. 
„mekih“ vještina (engl.  soft skills ) poput pisanja izvješća, kao i tečajeve za ruko -
voditelje te osposobljavanje povezano s procesima i alatima u području IT-a. 
Tehničko znanje osoblja za nadzor banaka ispituje se tijekom postupka zapošlja -
vanja,a ESB omogućuje svojem osoblju pristup mrežnim tečajevima o nadzoru 
banaka koje organizira Institut za financijsku stabilnost. Osoblje također može 
pohađati osposobljavanja koja organiziraju nacionalna nadležna tijela ili druga 
tijela za nadzor banaka, kao i specijalizirano osposobljavanje koje uglavnom pro -
vodi GU za makrobonitetni nadzor IV. Međutim, ne postoji strukturirani obvezni 
plan osposobljavanja, posebno u tehničkim područjima koja su osobito važna za 
radne zadatke zaposlenika SSM-a u području nadzora banaka. Uspostavljena je 
upravljačka skupina koja će izraditi i održavati plan osposobljavanja za sve rele -
vantno osoblje SSM-a na razini čitavog sustava. Skupina radi na razvoju i nadopu -
ni već postojećih sastavnica takvog plana kako bi se zajamčilo da je uspostavljen 
djelotvoran program osposobljavanja za cijeli SSM. Prioritetna osposobljavanja za 
2016. godinu provest će se ove godine na jesen, dok će se sveobuhvatniji pro -
gram početi primjenjivati 2017. godine.
149  
Iako je nepostojanje cjelovitog plana osposobljavanja ili programa certificiranja 
znanja razumljivo na samom početku poslovanja, to može otežati djelotvoran 
nadzor jer zaposlenici SSM-a možda nemaju najnovije tehničke spoznaje za 
djelotvoran nadzor bankarskog sektora u EU-u. To je posebice istina ako se uzme 
u obzir da su u posljednjih nekoliko godina uvedene brojne nove smjernice o bo -
nitetnom nadzoru i novi zahtjevi u pogledu nadzora. Osim toga, novo osoblje 
koje dolazi u ESB potječe iz različitih nacionalnih regulatornih i pravnih sustava 
u kojima i dalje postoje brojne razlike unatoč pokušajima usklađivanja praksi na 
razini SSM-a u cjelini. U takvom se okruženju iscrpni i cjeloviti program osposo -
bljavanja za obavljanje nadzora s jasnim postupkom certifikacije čini kao nužan 
uvjet za uspostavu uistinu integriranog nadzornog mehanizma, kako je predviđe -
no Uredbom o SSM-u97.97 Vidi uvodnu izjavu 79. Uredbe 
o SSM-u.
68
 Neposredni nadzor  
(nadzor na licu mjesta)
Mehanizmi obavljanja neposrednog nadzora dosljedni 
su i  sveobuhvatni
150  
Naša revizija neposrednih nadzornih aktivnosti temeljila se na temeljnim nače -
lima odbora BCBS, koji obvezuju nadzorna tijela da se koriste odgovarajućom 
kombinacijom neposrednog nadzora i nadzora bonitetnom analizom98. Nadzorna 
tijela trebaju primjenjivati dosljedan postupak planiranja i provedbe aktivnosti 
neposrednog nadzora i nadzora bonitetnom analizom, koristeći se pritom politi -
kama i procesima kojima se jamči da se te aktivnosti provode temeljito i dosljed -
no, s jasnim odgovornostima, ciljevima i ostvarenjima, te da postoji djelotvorna 
koordinacija i razmjena informacija između funkcionalnih jedinica za dvije nave -
dene vrste nadzora99.
151  
Neposredni nadzor proces je koji se dijeli na jasno definirane faze (vidi sliku 12. ).98 Temeljna načela djelotvornog 
nadzora banaka, odbor BCBS 
(2012.)., načelo 9, osnovni 
kriterij 1. U njima se neposred -
ni nadzor definira kao 
„sredstvo neovisne potvrde 
primjenjivanja primjerenih 
politika, postupaka i kontrola 
u bankama, sredstvo provjere 
pouzdanosti informacija koje 
banke iznose te sredstvo 
prikupljanja dodatnih 
informacija o predmetnoj 
banci i povezanim društvima 
koje su potrebne za procjenu 
stanja banke, praćenje mjera 
koje banka poduzima 
u pogledu pitanja koja su 
tijekom nadzora otvorena itd.“.
99 Temeljna načela djelotvornog 
nadzora banaka, odbor BCBS 
(2012.)., načelo 9, osnovni 
kriterij 2.Slika  12.Faze neposrednog nadzora
C.B.A.
Uključene strane
Funkcionalna jedinica ESB-a za osiguravanje i mjerenje kvalitete nadzoraHorizontalno osiguravanje kvalitete (ex post provjera)zajednički 
nadzorni timCentralizirana 
funkcionalna jedinica 
za neposredni nadzorzajednički 
nadzorni timVoditelj nadzornog 
posjetaNadzorni tim Nadzorni timzajednički 
nadzorni timVoditelj 
nadzornog 
posjetaVoditelj nadzornog 
posjeta
Zajednički nadzorni
timNadzorni timVoditelj 
nadzornog posjetaCentralizirana 
funkcionalna jedinica za neposredni nadzorUključene straneB.4. Daljnje 
aktivnostiB.3. Izvješćivanje B.2. Istraga B.1. PripremaUključene strane
Centralizirana funkcionalna jedinica za neposredni nadzor, zajednički nadzorni timovi, funkcionalne jedinice 
nacionalnih nadležnih tijela za neposredni nadzor, horizontalne funkcionalne jedinice ESB-aPLANIRANJE
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavio ESB.
69 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
152  
Tijekom pripremne  faze od svih se sudionika očekuje da dogovore zajedničko 
razumijevanje opsega planiranog nadzora. Koordinator zajedničkog nadzor -
nog tima i voditelj nadzornog posjeta koji je na čelu tima za neposredni nadzor 
sastavljaju prednadzorni dokument u kojem određuju ciljeve, opseg i detaljnost 
nadzora. Tijekom istražne  faze pod vodstvom voditelja nadzornog posjeta 
provode se svi potrebni istražni postupci, u najvećoj mjeri u uredima kreditne 
institucije. Voditelj nadzornog posjeta sastavlja prednacrt izvješća i banka se 
poziva da se na njega očituje tijekom sastanka koji prethodi završnom sastanku. 
Zatim se izrađuje nacrt izvješća koje matično nacionalno nadležno tijelo vodi -
telja nadzornog posjeta i odjel za centralizirane neposredne nadzore u ESB-u 
(COI) provjeravaju u pogledu dosljednosti. Voditelj nadzornog posjeta zatim 
dovršava izvješće te se pod vodstvom koordinatora zajedničkog nadzornog tima 
održava završni sastanak s kreditnom institucijom. U fazi daljnjih aktivnosti , 
koordinator zajedničkog nadzornog tima sastavlja preporuke na temelju nalaza 
iz izvješća o nadzoru. Te se preporuke šalju predmetnoj banci u pismu o daljnjim 
aktivnostima.
Na vidjelo su izašli praktični nedostatci u vezi 
s planiranjem i  obavljanjem neposrednog nadzora te 
osiguravanjem potrebnog osoblja
Ograničena uključenost ESB-a u  neposredni nadzor
153  
U odjelu za centralizirane neposredne nadzore (COI) na kraju studenoga 2015. 
radilo je 46 zaposlenika od kojih je njih 35 ili predvodilo nadzor ili sudjelovalo 
u njemu. Odjel COI procjenjuje da osoblje provodi dvije trećine radnog vreme -
na na terenskom radu i jednu trećinu na planiranju, koordinaciji i provjerama 
dosljednosti.
154  
Od početka 2015. do listopada te godine ukupno je provedeno 235 neposrednih 
nadzora. Njih 29 obavljeno je pod vodstvom odjela COI (12 % ukupnog broja), 
dok je većinu predvodilo neko od nacionalnih nadležnih tijela. Tijekom 2015. ESB 
je osigurao 8 % osoblja za sve neposredne nadzore, a 92 % ih je bilo iz nacional -
nih nadležnih tijela.
70 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
155  
Uredbom o SSM-u određeno je da je ESB nadležan i odgovoran za izravan nadzor 
svih banaka u europodručju važnih za sustav. Neposredni nadzor ključan je 
element toga ovlaštenja. Ključna uloga ESB-a u neposrednom nadzoru jasno je 
naznačena u uvodnoj izjavi 47.100 i članku 12. stavku 1.101 Uredbe o SSM-u. Iako 
to ne znači da bi svaki nadzor trebalo predvoditi ili u njemu sudjelovati isklju -
čivo osoblje ESB-a, trenutačna razina uključenosti ESB-a iznenađujuće je niska 
i nije u skladu s duhom Uredbe. Osim toga, u nadzornom priručniku navodi se 
da „timove za neposredni nadzor u pravilu vodi osoblje nacionalnog nadležnog 
tijela“, što nije u skladu s tekstom Uredbe. Za sve pojedinosti o tom pitanju vidi 
tablicu 7.  u nastavku.100 Kako bi svoje zadaće izvršavao 
učinkovito, ESB bi trebao biti 
u mogućnosti zahtijevati sve 
potrebne informacije, 
provoditi istrage i neposredne 
nadzore u slučaju potrebe i u 
suradnji s nacionalnim 
nadležnim tijelima. ESB 
i nacionalna nadležna tijela 
trebali bi imati pristup istim 
informacijama, tako da se 
kreditnim institucijama ne 
nalažu dvostruke obveze 
izvješćivanja.
101 U svrhu provođenja zadaća 
dodijeljenih mu ovom 
Uredbom, i pod drugim 
uvjetima predviđenim 
relevantnim pravom Unije, ESB 
može u skladu s člankom 13. 
i uz prethodno priopćenje 
dotičnom nacionalnom 
nadležnom tijelu provoditi sve 
nužne nadzore na licu mjesta 
u poslovnim prostorijama 
pravnih osoba iz članka 10. 
stavka 1. i svakog drugog 
poduzeća uključenog 
u nadzor na konsolidiranoj 
osnovi za koje je ESB 
konsolidacijsko nadzorno 
tijelo u skladu s člankom 4. 
stavkom 1. točkom (g). ESB 
može provesti nadzor na licu 
mjesta bez prethodne najave 
tim pravnim osobama kada je 
to potrebno za pravilnu 
provedbu i učinkovitost 
pregleda.Tablica  7.Odredbe za voditelje nadzornih posjeta
Uredba o SSM-u Okvirna uredba Nadzorni priručnik
Članak 12.
U svrhu provođenja zadaća dodijelje -
nih mu ovom Uredbom, i pod drugim 
uvjetima predviđenim relevantnim 
pravom Unije, ESB može u skladu 
s člankom 13. i uz prethodno 
priopćenje dotičnom nacionalnom 
nadležnom tijelu provoditi sve nužne 
nadzore na licu mjesta u poslovnim 
prostorijama pravnih osoba iz 
članka 10. stavka 1. i svakog drugog 
poduzeća uključenog u nadzor na 
konsolidiranoj osnovi za koje je 
ESB konsolidacijsko nadzorno tijelo 
u skladu s člankom 4. stavkom 1. 
točkom  (g).
Uvodna izjava 47.
Kako bi svoje zadaće izvršavao 
učinkovito, ESB bi trebao biti u mo -
gućnosti zahtijevati sve potrebne 
informacije, provoditi istrage i nad -
zore na licu mjesta u slučaju potrebe 
i u suradnji s nacionalnim nadležnim 
tijelima.Članak 143. stavak 1.
1. Sukladno članku 12. Uredbe 
o SSM-u, kako bi izvršio zadaće 
koje su mu dodijeljene Uredbom 
o SSM-u, ESB imenuje tim za nadzor 
na licu mjesta kako je utvrđeno 
člankom 144. radi provođenja 
potrebnih nadzora na licu mjesta 
u prostorijama pravnih osoba kako 
je navedeno u članku 10. stavku 1. 
Uredbe o SSM-u.
Članak 144.
1. ESB je nadležan za osnivanje 
i sastav timova za nadzor na licu 
mjesta uz sudjelovanje nacionalnih 
nadležnih tijela, sukladno članku 12. 
Uredbe o SSM-u.
2. ESB određuje voditelja tima 
za nadzor na licu mjesta između 
zaposlenika ESB-a i nacionalnog 
nadležnog tijela.Odlomak 45.
Timove za neposredni nad -
zor u pravilu vodi osoblje 
nacionalnog nadležnog 
tijela.
Izvor:  Sud.
71 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
156  
Članove nadzornog tima, uključujući i voditelje nadzornih posjeta, imenuje ESB. 
Ni Okvirna uredba ni nadzorni priručnik ne dopuštaju mogućnost da se na mjesto 
voditelja nadzornog posjeta imenuju vanjski pojedinci poput zaposlenika revi -
zorskih društava, navodeći da oni mogu biti isključivo članovi nadzornog tima. 
Okvirna uredba stoga je restriktivnija od Uredbe o SSM-u. U nedavnoj studiji 
Europskog parlamenta tvrdi se da bi se fleksibilnijim pristupom uključenosti vanj -
skih revizora u nadzor pod određenim uvjetima poboljšala kvaliteta102. Imenova -
njem vanjskih stručnjaka uz odgovarajuće zaštitne mjere i obvezno izbjegavanje 
mogućih sukoba interesa zapravo bi se mogla olakšati situacija u trenutcima kada 
su resursi samoga ESB-a u pogledu osoblja ograničeni.
157  
U sklopu našeg upitnika pitali smo nacionalna nadležna tijela je li bilo moguće da 
vanjski suradnici obavljaju dužnost voditelja nadzornih posjeta u okviru nepo -
srednog nadzora manje značajnih kreditnih institucija. Dva su tijela odgovorila 
potvrdno. U jednom od njih dužnost voditelja nadzornih posjeta dugo su godina 
obavljali vanjski suradnici.
158  
Analizu koju je ESB obavio u kontekstu internog izvješća o osiguravanju kvali -
tete nadzora u pogledu programa nadzornog ispitivanja pokazala je da je 2015. 
zabilježen negativan trend u pogledu raspoređivanja osoblja iz nacionalnih 
nadležnih tijela na rad na prekograničnom nadzoru. Jedan od razloga bila je 
politika nadoknade putnih troškova i plaća koje su snosila nacionalna nadležna 
tijela. U rujnu 2015. nadzorni odbor odlučio je pokrivati i nadoknađivati sve putne 
troškove, ali ne i troškove za plaće. U sklopu našeg upitnika upitali smo nacional -
na nadležna bi li im se troškovi za plaće trebali nadoknađivati. Pet od sedam tijela 
koja su odgovorila iznijelo je stajalište da bi se plaće trebale se nadoknađivati, 
dok su preostala dva smatrala da postojeći sustav ne treba mijenjati. U istom 
izvješću o osiguravanju kvalitete nadzora stoji da su ostali razlozi za zabilježeni 
trend u raspoređivanju osoblja iz nacionalnih nadležnih tijela manjak resursa tih 
tijela i dugotrajnost prekograničnih nadzornih posjeta.
Planiranje je detaljno i složeno
159  
Proces nadzora započinje donošenjem programa nadzornog ispitivanja (SEP) za 
svaku značajnu kreditnu instituciju u kojem se utvrđuju nadzorne radnje i pri -
oriteti za sljedeću godinu. U tu se svrhu u SEP-u izrađuje popis svih zahtjeva za 
obavljanje neposrednog nadzora te ih se po prioritetima kategorizira kao „neop -
hodne“, „važne“ ili „poželjne“103. Smjernice o toj kategorizaciji ne postoje.102 „Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union“ (Nadzor 
banaka i vanjski revizori 
u Europskoj uniji), str. 6.,  
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/
STUD/2015/542  673/
IPOL_STU(2015)542 673_
EN.pdf.
103 Poglavlje 6., odlomak 75. 
nadzornog priručnika.
72 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
160  
U tablici 8.  prikazan je broj zatraženih nadzora po zajedničkim nadzornim timo -
vima i broj obavljenih nadzora prema prioritetima, 2015. Objedinjeni podatci po -
kazuju da su zajednički nadzorni timovi 2015. podnijeli 576 zahtjeva za obavljanje 
neposrednog nadzora, od čega je odobreno njih 250 (43 %). ESB je objasnio da 
se dio nadzora nije smatrao opravdanima, ali i da se ostatak nije mogao obaviti 
zbog nedostatka osoblja iz ESB-a i/ili nacionalnih nadležnih tijela. Tri nacionalna 
nadležna tijela od njih jedanaest koja su odgovorila na pitanje o osiguravanju od -
govarajućeg osoblja navela su da su suočena s manjkom osoblja. Odjel za osigu -
ravanje kvalitete nadzora zaključio je u svojem izvješću da su resursi nacionalnih 
nadležnih tijela bili izrazito nedostatni tijekom druge polovice 2015. Tablica  8.Broj zatraženih, odobrenih i  obavljenih neposrednih 
nadzora 2015. (stanje na dan 31. 10. 2015.)
Razina 
prioritetaBroj zahtjeva za obav -
ljanje nadzoraBroj odobrenih nadzora Broj obavljenih nadzora
Neophodno Nije objavljeno 148 143
Važno Nije objavljeno 86 80
Poželjno Nije objavljeno 16 12
Ukupno 576 250 235
Izvor:  prilagođeni podatci ESB-a, vrijednosti nisu provjerene revizijom.
161  
U nadzornom priručniku ne navodi se niti objašnjava postupak za odgodu ne -
posrednog nadzora. Međutim, taj je postupak opisan u mjesečnim ažuriranim 
informacijama o neposrednom nadzoru, koje u okviru postupka „neisticanja 
prigovora“ moraju odobriti nadzorni odbor i upravno vijeće.
162  
Do studenoga 2015. nacionalna nadležna tijela osigurala su za neposredni 
nadzor 249 voditelja nadzornih posjeta (134 ekvivalenta punog radnog vreme -
na) i 906 nadzornika (421 ekvivalent punog radnog vremena) Razlika između 
broja zaposlenika i ekvivalenata punog radnog vremena uglavnom je posljedica 
količine vremena koje su nadzornici mogli posvetiti nadzornim posjetima, ali i, 
kako navodi odjel COI, nepouzdanih podataka nacionalnih nadležnih tijela. Zbog 
nedostatka resursa odjel COI morao je nanovo utvrđivati prioritete u pogledu 
ostalih nadzora 2015. godine kako bi se ispunili ad hoc  zahtjevi za obavljanje 
nadzora.
73 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
163  
Nadzornim priručnikom nije propisan najmanji broj nadzora u određenom razdoblju 
iako se to smatra jednim vidom najboljih nadzornih praksi104. U siječnju 2016. nad -
zorni odbor zatražio je jasnu strategiju u pogledu zahtjeva za obavljanje neposred -
nog nadzora i određivanja prioritetnih neposrednih nadzora. Odluka za predloženu 
strategiju za planiranje neposrednih nadzora, uključujući i „ciljne razine potrebnog 
nadzora“, donesena je u svibnju 2016. Ciljne razine potrebnog nadzora okvirni su 
broj neposrednih nadzora koji bi se, u idealnim uvjetima, proveli tijekom ciklusa 
planiranja. Još uvijek nije predviđeno da same kreditne institucije mogu zatražiti 
neposredni nadzor, što je praksa u drugim nadzornim sustavima105.
164  
Od 2016. godine nadalje koordinatori zajedničkih nadzornih timova moraju dati 
kratko pisano obrazloženje za svaki zahtjev za obavljanje neposrednog nadzo -
ra. Time se odjelu COI omogućuje bolje razumijevanje zahtjeva, što bi trebalo 
dovesti do pojednostavnjenja procesa planiranja. U vezi s time u izvješću o osigu -
ravanju kvalitete nadzora iznosi se zaključak da, unatoč tome što odabir nadzora 
na temelju dostupnih resursa kratkoročno može biti razuman pristup, i to upravo 
zbog ograničenih resursa, dugoročno bi se prijedlozi zajedničkih nadzornih timo -
va trebali odobravati ovisno o stanju i profilu rizičnosti kreditne institucije.
Potrebna su poboljšanja u području IT-a
165  
Za izvršenje neposrednog nadzora, podnošenje izvješća o njemu te poduzimanje dalj -
njih koraka trebala bi postojati odgovarajuća podrška IT sustava. ESB se služi sustavom 
za upravljanje informacijama (IMAS). Budući da je IMAS glavni informatički alat kojim 
se služe i zajednički nadzorni timovi i timovi za neposredni nadzor, trebao bi pružati 
tehničku osnovu za usklađivanje procesa i dosljednost u nadzoru kreditnih institucija.
166  
Općenito bi bilo razumno da se ESB služi integriranom informatičkom platformom 
koja bi obuhvaćala i neposredni nadzor i nadzor bonitetnom analizom. Međutim, 
kad je riječ o neposrednom nadzoru, u sustavu IMAS zabilježeni su sljedeći glavni 
nedostatci:
(a) nema funkcije za osiguravanje potrebnog osoblja i praćenje nadzornih posjeta
(b) nije usklađen s poglavljem 6. nadzornog priručnika SSM-a, osobito u pogledu 
standarda ujednačenog dokumentiranja i revizijskog traga
(c) nezadovoljavajuće učitavanje i preuzimanje dokumenata i podataka
(d) problemi s pristupom na daljinu
(e) neodgovarajuće funkcije za podnošenje izvješća i
(f) neodgovarajući kontrolni postupci.104 Vidi odjeljak 5000.0.3. 
nadzornog priručnika 
američke središnje banke 
(US Federal Reserve ).
105 Vidi odjeljak 5000.0.2. 
nadzornog priručnika 
američke središnje banke 
(US Federal Reserve ).
74 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
167  
Trenutačna verzija sustava IMAS neprikladna je za neposredni nadzor. ESB pojaš -
njava da je to bilo privremeno rješenje dok se ne uvede potpuno funkcionalan IT 
sustav. Pet nacionalnih nadležnih tijela od onih koja su odgovorila na naš upitnik 
trenutačno se služi sustavom IMAS, a četiri ne. Stupanj uporabe razlikuje se među 
različitim nacionalnim nadležnim tijelima.
168  
U nadzornom priručniku nismo uspjeli pronaći informacije o pohranjivanju ili 
arhiviranju dokumentacije o nadzoru (npr. izvješća o nadzoru) u slučajevima 
u kojima se sustav IMAS ne upotrebljava. Odjel COI dao nam je uvid u standardnu 
poruku e-pošte kojom se traži pohranjivanje određenih dokumenata u sustav 
IMAS. Ta se e-poruka šalje voditeljima nadzornih posjeta kad se podnese završno 
izvješće. Međutim, odjel COI ne provjerava jesu li svi potrebni dokumenti zaista 
i pohranjeni. Osim toga, e-poruka ne sadržava nikakve zahtjeve u vezi s pohranji -
vanjem dokaza koji se nisu upotrijebili za potrebe nalaza.
169  
Pružena dokumentacija nije sadržavala dokaz koji bi pokazao da je nadzorni 
odbor bio upoznat da sustavu IMAS nedostaju određene ključne funkcije, što bi 
omogućilo odboru da donosi odluke na temelju svih bitnih informacijama.
170  
Svi voditelji nadzornih posjeta imaju pristup svim izvješćima o neposrednom 
nadzoru u sustavu IMAS tijekom čitavog razdoblja u kojem obavljaju tu dužnost. 
To predstavlja operativni rizik od zlouporabe ili nenamjernog gubitka podataka 
iznesenih u izvješćima. ESB nam je dao na uvid dokument o predmetnoj politici 
povezan s pravima svojeg osoblja SSM-a na pristup informacijama o nadzoru 
u sustavu IMAS, ali taj dokument ne obuhvaća pristupna prava voditelja nadzor -
nih posjeta ni nadzornika iz nacionalnih nadležnih tijela koji obavljaju neposredni 
nadzor. Osim toga, budući da nadzornim priručnikom nije propisano da se u su -
stav IMAS moraju pohraniti svi radni dokumenti, nacionalna nadležna tijela u tom 
pogledu mogu donositi vlastita pravila.
75 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
ESB planira konkretne mjere za poboljšanje 
kvalifikacija i  vještina nadzornika i  voditelja nadzornih 
posjeta
171  
Okvirnom uredbom o SSM-u utvrđeno je da je ESB nadležan za osnivanje i sastav 
timova za neposredni nadzor. Međutim, ESB se u praksi zbog ograničenih resursa 
mora osloniti na dostupno osoblje iz nacionalnih nadležnih tijela.
172  
Dobili smo na uvid samo objedinjene statističke podatke o iskustvu voditelja 
nadzornih posjeta i voditelja projekata zaduženih za reviziju internih modela 
banaka za kapitalne zahtjeve. Do veljače 2015. godine 56 % svih voditelja nadzor -
nih posjeta i voditelja projekata imalo je manje od tri godine iskustva u vođenju 
neposrednih nadzora ili revizija internih modela106.
173  
S obzirom na razlike među nacionalnim nadležnim tijelima, odjel COI provodi 
polugodišnja istraživanja tijekom kojih redovito obavlja pregled stanja u pogledu 
vještina nadzornika iz tih tijela koji obavljaju neposredni nadzor. Dobili smo uvid 
u objedinjeni sažetak za veljaču 2015., ali ne i u pojedinosti istraživanja na kojima 
se sažetak temelji. Prema podatcima iz sažetka u to su vrijeme samo tri nacional -
na nadležna tijela raspolagala svim vještinama potrebnima za neposredni nadzor. 
Jedno nacionalno nadležno tijelo nije raspolagalo gotovo nijednom potrebnom 
vještinom, a ostalima je nedostajalo barem nekoliko vještina.
174  
U našem upitniku upitali smo banke da ocijene kvalitetu neposrednog nadzora 
otkako je uspostavljen SSM. 54 % ispitanika odgovorilo da je kvaliteta dobra ili 
vrlo dobra, 37 % da je kvaliteta tek zadovoljavajuća, dok je 10 % odgovorilo da je 
kvaliteta loša.
175  
ESB je 2015. godine organizirao šest seminara osposobljavanja za voditelje nad -
zornih posjeta. Međutim, polovica voditelja nadzornih posjeta nije sudjelovalo 
ni na jednom od tih seminara. ESB planira otvoriti akademiju za nadzor koja će 
izraditi odgovarajuće tečajeve „po mjeri“ u sklopu institucionalnog programa 
ESB-a za osposobljavanje.106 Interni modeli upotrebljavaju 
se za izračun kapitalnih 
zahtjeva u skladu s Uredbom 
o kapitalnim zahtjevima. 
Nadzorna tijela trebaju 
odobriti i pratiti te interne 
modele. Više informacija nalazi 
se u vodiču ESB-a o nadzoru 
banaka iz studenoga 2014.
76 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
Jasna struktura podnošenja izvješća u kojoj se katkad 
naglasak ne stavlja na potrebne pojedinosti i čiju 
vrijednost može umanjiti dugotrajnost postupka
Postupak podnošenja izvješća u ESB-u dobro je strukturiran
176  
Redoslijed koji treba poštovati u pogledu podnošenja izvješća o neposrednom 
nadzoru jasno je utvrđen. Sve pojedinosti navedene su u  prilogu X . U našem 
upitniku upitali smo banke je li im pružena razumna prilika da iznesu primjedbe 
na nacrt izvješća o nadzoru i da rasprave o njemu s timom za neposredni nadzor. 
Velika većina ispitanika (92 %) odgovorila je potvrdno.
177  
Prema „načelu neovisnosti“107 odjel COI može zatražiti izmjene sadržaja izvješća 
o nadzoru, ali voditelj nadzornog posjeta ima ih pravo odbiti. Iako se svi takvi slu -
čajevi moraju zabilježiti u sklopu nalaza odjela COI u pogledu dosljednosti, banci 
se šalje završna inačica izvješća koju je izradio voditelj nadzornog posjeta.
Međutim, pravila za priopćavanje nalaza nisu potpuna
178  
Nalazi nadzora kategoriziraju se prema njihovu učinku na financijsko stanje kre -
ditne institucije (koji može biti „slab“, „umjeren“, „jak“ i „vrlo jak“)108. Međutim, ta 
se klasifikacija upotrebljava samo interno te je nadzornici bilježe u radnim doku -
mentima, ali ne i u izvješću o nadzoru. U nadzornom priručniku nema smjernica 
o tom pitanju. Teško je zajamčiti da različiti voditelji nadzornih posjeta dosljedno 
primjenjuju kategorizaciju nalaza, pa se taj problem treba naknadno rješavati 
provjerama dosljednosti. Dva nacionalna nadležna tijela od onih koja su odgovo -
rila na naš upitnik smatraju da smjernice ESB-a o njegovoj internoj kategorizaciji 
nisu prikladne, dok ih je devet smatralo zadovoljavajućima.107 Prema „načelu neovisnosti“ 
voditelj nadzornog posjeta 
snosi isključivu odgovornost 
za izvršenje nadzora te 
podnošenje i potvrđivanje 
izvješća o nadzoru.
108 Poglavlje 6., odlomak 123. 
nadzornog priručnika.
77 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
179  
U nadzornom priručniku ne navodi se kome se šalju izvješća o neposrednom 
nadzoru. ESB nije detaljno ispitao tko bi bio prikladni primatelj u svakoj zemlji. 
Odluku o tome kome poslati izvješće donosi koordinator zajedničkog nadzornog 
tima po vlastitom nahođenju. Stoga postoji rizik da izvješće ne dođe do članova 
uprave (uključujući i članove bez izvršnih funkcija), nadzornog odbora ili revizor -
skog odbora kreditne institucije.
180  
U našem upitniku pitali smo banke kome se dostavljaju izvješća o neposrednom 
nadzoru. Većina ispitanika (56 %) odgovorila je da se dostavljaju samo upravnom 
odboru, 11 % da se dostavljaju samo nadzornom odboru, a 9 % samo izvrš -
nom direktoru. 9 % ispitanika odgovorilo je da se izvješća dostavljaju i uprav -
nom i nadzornom odboru. U preostalim odgovorima (15 %) navedene su razne 
kombinacije primatelja izvješća, a u rijetkim slučajevima čak i potpuno različiti 
primatelji.
181  
Ovisno o ozbiljnosti i značajnosti predmetnih nalaza, preporuke se mogu iznositi 
u jednom od dvaju oblika. „Operativni akti“ nisu obvezujući i ne moraju proći 
proces donošenja odluka u kojem sudjeluju nadzorni odbor i upravno vijeće. 
S druge strane, „nadzorne odluke“ sastavlja koordinator zajedničkog nadzornog 
tima te ih odobravaju nadzorni odbor i upravno vijeće u postupku „neisticanja 
prigovora“. Iako nam je ESB dao uvid u pojedine relevantne dijelove nadzornog 
priručnika, u njima nije bilo smjernica o pojmovima ozbiljnosti i značajnosti.
182  
O završnom izvješću i preporukama raspravlja se na završnom sastanku s kredit -
nom institucijom. Nadzornim priručnikom propisano je da voditelj nadzornog 
posjeta i koordinator zajedničkog nadzornog tima moraju prisustvovati tom 
sastanku, ali nije navedeno tko bi trebao predstavljati kreditnu instituciju109.109 Poglavlje 6., odlomak 137. 
nadzornog priručnika.
78 Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)  
 
Rokovi za izdavanje izvješća su dugi
183  
Kao što je prikazano na slici 13. , završno izvješće treba se poslati koordinatoru 
zajedničkog nadzornog tima u roku od osam tjedana. Završno pismo o daljnjim 
aktivnostima, koje sadržava preporuke banci, mora se poslati u roku od daljnjih 
jedanaest tjedna, što znači da je ukupan rok 19 tjedana. Zbog duljine tog procesa, 
postoji rizik od toga da do trenutka u kojem nalazi nadzora dođu do dionika već 
budu zastarjeli. Slika  13.Vremenski tijek daljnjeg postupanja
Završno 
izvješće 
poslano 
zajedničkom 
nadzornom 
timuPreispitivanje 
dosljednostiPredzavršni 
sastanakStalni neposredni 
nadzorZavršno pismo
o daljnjim aktivnostima 
sa završnim 
preporukamaZavršni sastanakNacrt preporuka 
poslan banciPreispitivanje 
koje obavlja 
rukovodstvo 
GU-aSastavljanje 
preporukaProces zajedničkog nadzornog tima
8 tjedana 11 tjedana Proces odjela COI
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavio ESB.
79
 Zaključci  
i preporuke
184  
ESB je uspješno uspostavio složenu nadzornu strukturu u razmjerno kratkom 
roku. Novi nadzorni mehanizam zbog načina na koji je osmišljen i dalje se oslanja 
na resurse nacionalnih nadležnih tijela. Osim toga, potrebno je povećati resurse 
koji su raspoređeni na poslove unutarnje revizije i skratiti vrijeme koje je jedinici 
za unutarnju reviziju potrebno za obradu rizika. Razina informacija koje nam je 
ESB pružio kako bismo procijenili operativnu učinkovitost povezanu s upravljač -
kom strukturom SSM-a, rad njegovih zajedničkih nadzornih timova i neposredni 
nadzor bila je tek djelomično zadovoljavajuća110. Stoga smo u okviru naše revizije 
potvrdili da su se uspostavom SSM-a pojavila područja koja nisu obuhvaćena 
revizijom, što je istaknuo i Kontaktni odbor nacionalnih vrhovnih revizijskih 
institucija.
Upravljačka struktura
185  
Donošenje odluka složen je proces koji uključuje višeslojnu razmjenu informaci -
ja (odlomci 32. – 35.). Nadzorni odbor zadužen je za finalizaciju izrazito velikog 
broja potpunih nacrta odluka, što može nepovoljno djelovati na učinkovitost 
i djelotvornost sastanaka Odbora, a time se u velikoj mjeri koriste resursi tajništva 
(odlomci 36. – 39.).
186  
ESB provodi zadaće koje su mu dodijeljene Uredbom o SSM-u ne dovodeći 
u pitanje svoje zadaće i odvojeno od svojih zadaća koje se odnose na monetarnu 
politiku i druge zadaće111. U uvodnoj izjavu 65. Uredbe o SSM-u navodi se da bi 
se monetarne i nadzorne zadaće ESB-a trebale provoditi potpuno odvojeno. ESB 
smatra da to ipak znači da se smiju upotrebljavati određene zajedničke službe. Ta -
kođer je očito da odvajanje tih funkcija ne bi smjelo spriječiti razmjenu potrebnih 
informacija. Međutim, nije provedena nikakva analiza rizika u vezi s korištenjem 
zajedničkim službama koje pružaju podršku objema funkcijama te nije uspostav -
ljeno praćenje pridržavanja propisa (odlomci 40. – 46.). Osim toga, postoji rizik za 
percepciju neovisnosti nadzorne djelatnosti jer nadzorni odbor nema kontrolu 
nad proračunom i ljudskim resursima za nadzor, nego o tim pitanjima tek sudjelu -
je u savjetovanjima (odlomci 47. – 52.).
187  
Funkcionalna jedinica ESB-a za unutarnju reviziju trenutačno nema odgovaraju -
će resurse za rješavanje utvrđenih rizika povezanih s SSM-om te se planiranjem 
revizija ne jamči da će svi ključni elementi u područjima visokog i srednjeg rizika 
biti obrađeni u razumnom roku (odlomci 62. – 77.).110 Vidi odlomak 19.
111 Članak 25. Uredbe o SSM-u.
80 Zaključci i preporuke  
 
1. preporuka
ESB bi trebao dodatno pojednostavniti proces donošenja odluka i delegirati 
određene odluke na niže razine kako bi se nadzorni odbor mogao usredotočiti 
na zahtjevnija pitanja. Tajništvo je, u ulozi koordinatora, u velikoj mjeri uključeno 
u proces donošenja odluka te bi trebalo izraditi dodatne smjernice u obliku kon -
trolnih popisa, predložaka i dijagrama toka za svaku vrstu odluke.
Ciljni rok provedbe: sredina 2017.
2. preporuka
Kako bi otklonio zabrinutost zbog korištenja zajedničkim službama, ESB bi trebao 
procijeniti povezane rizike i uvesti potrebne zaštitne mjere, uključujući upravlja -
nje mogućim proturječnim zahtjevima i praćenje pridržavanja propisa. Potrebno 
je uspostaviti formalni postupak u koji je uključen predsjednik i potpredsjednik 
nadzornog odbora kako bi se zajamčilo:
(i) da se u potpunosti i odgovarajuće vodi računa o potrebama funkcije nadzor -
ne politike
(ii) da postoje zasebne hijerarhijske linije u slučajevima koji se odnose na poseb -
ne resurse za nadzor
(iii) da su snažnije uključeni u proces utvrđivanja proračuna i povezani proces 
donošenja odluka, čime bi se potaknula proračunska autonomnost nadzorne 
funkcije u ESB-u u skladu s pravnim okvirom.
Ciljni rok provedbe: sredina 2017.
3. preporuka
ESB bi trebao raspodijeliti dostatne vještine i resurse u pogledu unutarnje revizije 
kako bi se zajamčila pokrivenost područja srednjeg rizika na odgovarajući način 
i kada je to prikladno.
Ciljni rok provedbe: sredina 2017.
81 Zaključci i preporuke  
 
Odgovornost
188  
Revizijske ovlasti Suda nad ESB-om navode se u članku 20. stavku 7. Uredbe 
o SSM-u, u kojem se također upućuje na članak 27. stavak 2. Statuta ESSB-a 
i ESB-a. ESB nam je ograničio pristup određenim dokumentima te su stoga 
određena važna područja ostala nerevidirana112. Nacionalne vrhovne revizijske 
institucije također su upozorile da sada postoje područja koja nisu obuhvaćena 
revizijom jer njihove prethodne revizijske ovlasti nad nacionalnim nadzornim 
tijelima za bankarstvo nisu zamijenjene sličnim ovlastima Suda nad nadzornim 
aktivnostima ESB-a (odlomci 85. – 87.).
189  
ESB je utvrdio pravila kojima se uređuje njegova odgovornost Europskom parla -
mentu i javnosti, dok su uloge i zadaće SSM-a jasno utvrđene u javno dostupnim 
dokumentima. Na te mehanizme nepovoljno utječe činjenica da ESB ne objavljuje 
pokazatelje uspješnosti i parametre kojima bi dokazao djelotvornost nadzora 
(odlomci 82. – 84. i odlomci 88. – 91.).
4. preporuka
ESB bi trebao u potpunosti surađivati sa Sudom kako bi mu omogućio da djeluje 
u skladu sa svojim ovlastima i time poboljšati odgovornost.
Ciljni rok provedbe: odmah
5. preporuka
Kako bi poboljšao svoju odgovornost prema vanjskim dionicima, ESB bi tre -
bao formalizirati svoje trenutačne mehanizme za mjerenje uspješnosti nadzora 
i objavljivanje informacija o takvoj uspješnosti. Provedba anketa među financij -
skim institucijama mogla bi biti korisna za otkrivanje problematičnih područja 
i mogućih poboljšanja.
Ciljni rok provedbe: kraj 2018.112 Vidi odlomak 19.
82 Zaključci i preporuke  
 
Zajednički nadzorni timovi
190  
Okvirnom uredbom o SSM-u određeno je da je za osnivanje i sastav zajedničkih 
nadzornih timova za nadzor bonitetnom analizom nad značajnim subjektima 
nadležan ESB, no ti su timovi, djelomično zbog načina na koji su osmišljeni, i dalje 
u velikoj mjeri ovisni o osoblju koje imenuju nacionalna nadležna tijela. ESB stoga 
ima tek ograničenu kontrolu nad najvećim dijelom osoblja zajedničkih nadzornih 
timova, kako u smislu kvantitete tako i kvalitete, te se stoga oslanja na suradnju 
i dobru volju nacionalnih nadležnih tijela. Ljudski resursi ograničeni su za sve 
zajedničke nadzorne timove, čime se dovodi u pitanje glavna zadaća ESB-a, a to 
je provedba“intruzivnog i djelotvornog nadzora banaka“ (odlomci 126. – 137.).
191  
Broj članova nadzornog osoblja izvorno je određen vrlo jednostavnim pristupom 
koji se temeljio na procjenama broja zaposlenika potrebnih za obavljanje sličnih 
funkcija u nacionalnim nadležnim tijelima prije uspostave SSM-a. Te su se procje -
ne pokazale netočnima. Nije provedena detaljna analiza potreba za osobljem za 
novi i znatno zahtjevniji okvir SSM-a. Slijedom toga, nije uspostavljena nikakva 
izravna poveznica između programa nadzornog ispitivanja i raspodjele resursa, 
što je propisano Direktivom o kapitalnim zahtjevima (odlomci 107. – 112.). Postoje 
naznake da je trenutačni broj osoblja nedovoljan, što je potvrđeno u nedavnom 
priopćenju nadzornog odbora.
192  
Za osoblje ESB-a ne postoji strukturirani obvezni plan osposobljavanja o praktič -
nim aspektima nadzora bonitetnom analizom, posebno u tehničkim područjima 
koja su osobito važna za zadaće nadzora banaka. Osim toga, ESB-u nedostaje 
centralizirana, standardizirana i sveobuhvatna baza podataka s informacijama 
o vještinama i kompetencijama članova zajedničkih nadzornih timova (kako za -
poslenika ESB-a tako i onih iz nacionalnih nadležnih tijela) (odlomci 148. i 149.).
193  
Sve banke razvrstane su po grupama i te se grupe redovito upotrebljavaju kao 
jedan od dva kriterija (drugi je rezultat procjene rizičnosti) na temelju kojih se 
određuje minimalni intenzitet potrebnog nadzora banaka. Metodologija grupi -
ranja koju primjenjuje ESB nije se preispitivala ni ažurirala od početka funkcioni -
ranja SSM-a. Osim toga, podatci na razini pojedinačnih banaka koji su upotrije -
bljeni za postupak grupiranja nisu ažurirani od 2013. Stoga se ESB pri planiranju 
stalnog nadzora i dalje služi modelom koji je uspostavljen prije početka SSM-a 
(odlomci 113. – 121.).
83 Zaključci i preporuke  
 
194  
Na temelju dostavljene dokumentacije o planiranju nadzora nismo bili u mo -
gućnosti izvesti zaključak o tome je li ESB učinkovit u provedbi tih nadzornih 
aktivnosti.
6. preporuka
ESB bi trebao izmijeniti Okvirnu uredbu o SSM-u kako bi formalizirao obveze 
uključenih nacionalnih nadležnih tijela i zajamčio da sva ta tijela u cijelosti i raz -
mjerno sudjeluju u radu zajedničkih nadzornih timova.
Ciljni rok provedbe: kraj 2017.
7. preporuka
ESB bi, u suradnji s nadležnim nacionalnim tijelima, trebao razraditi profile uloga/
timova i metode za procjenu prikladnosti osoblja koje nacionalna nadležna tijela 
namjeravaju rasporediti u zajedničke nadzorne timove i njihovu naknadnu radnu 
učinkovitost.
Ciljni rok provedbe: kraj 2018.
8. preporuka
ESB bi trebao uspostaviti i održavati centraliziranu, standardiziranu i sveobu -
hvatnu bazu podataka s informacijama o vještinama, iskustvu i kvalifikacijama 
članova zajedničkih nadzornih timova, kako iz ESB-a tako i iz nacionalnih nadlež -
nih tijela.
Ciljni rok provedbe: kraj 2018.
84 Zaključci i preporuke  
 
9. preporuka
ESB bi trebao uvesti formalan plan osposobljavanja za novo i postojeće nadzorno 
osoblje zajedničkih nadzornih timova, s naglaskom na tematska osposobljavanja 
relevantna za nadzor banaka, vodeći računa o tome da je obvezno sudjelovanje 
razmjerno poslovnim potrebama te iskustvu i profilu članova osoblja, te bi trebao 
razmotriti mogućnost da za osoblje zajedničkih nadzornih timova uvede program 
certificiranja za obavljanje nadzora bonitetnom analizom.
Ciljni rok provedbe: kraj 2018.
10. preporuka
ESB bi trebao izraditi i primijeniti metodologiju kojom bi se na temelju rizičnosti 
određivao ciljani broj zaposlenika u zajedničkim nadzornim timovima i njihove 
potrebne vještine, čime bi se trebalo zajamčiti da su resursi svakog zajedničkog 
nadzornog tima (tj. osoblje ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela) u skladu s veliči -
nom, složenošću i profilom rizičnosti institucije pod nadzorom te primjereni za 
provođenje programa nadzornog ispitivanja (SEP) za tu instituciju.
Ciljni rok provedbe: kraj 2018.
11. preporuka
Budući da se model grupiranja i dalje primjenjuje u okviru važnog procesa plani -
ranja nadzora, trebalo bi ga redovito preispitivati i po potrebi ažurirati. Također bi 
trebalo redovito ažurirati podatke o pojedinačnim bankama koji se upotrebljava -
ju u postupku grupiranja.
Ciljni rok provedbe: sredina 2017.
85 Zaključci i preporuke  
 
Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)
195  
Dokumentacija koju je pružio ESB nije bila dovoljna za sveobuhvatno ispitivanje 
operativne učinkovitosti. Koliko smo bili u mogućnosti procijeniti, taj se proces 
čini dosljednim i sveobuhvatnim (odlomci 150. – 152.).
196  
Člankom 12. Uredbe o SSM-u zadaće provođenja neposrednog nadzora dodije -
ljene su ESB-u. Međutim, trenutačna operativna praksa nije u skladu s tim ciljem. 
ESB osigurava najviše 8 % ukupnih zaposlenika koji provode neposredni nadzor 
i dosad je predvodio samo 12 % nadzornih posjeta. Gotovo sve ostale nadzore 
predvodi osoblje nadzornog tijela iz matične države ili države domaćina banke 
(odlomci 153. – 158.).
197  
Jasne smjernice za određivanje prioriteta u vezi s planiranjem pojedinačnih nad -
zora i raspodjelom resursa za njih izdane su tek u svibnju 2016. (odlomak 159.). 
Nadzornim priručnikom nije predviđen najmanji broj nadzora (odlomak 163), 
no mjere koje se odnose na ovo pitanje također su usvojene u svibnju 2016. U IT 
sustavu utvrđeni su znatni nedostatci (odlomci 165. – 170.) te je potrebno riješiti 
problem kvalifikacija i vještina djelatnika iz nacionalnih nadležnih tijela koji obav -
ljaju neposredni nadzor (odlomci 171. – 175.). Osim toga, izvješća o nadzoru tre -
bala bi se objavljivati u što kraćem roku nakon završnog sastanka (odlomak 183.).
12. preporuka
ESB bi trebao povećati broj zaposlenika ili ih prerasporediti kako bi omogućio 
osjetno pojačanje prisutnosti vlastitog osoblja u neposrednom nadzoru značajnih 
banaka na temelju jasnog određivanja prioritetnih rizika. Potrebno je povećati 
udio neposrednih nadzora koje predvodi osoblje koje nije iz nadležnog nacional -
nog nadzornog tijela matične države ili države domaćina banke.
Ciljni rok provedbe: kraj 2018.
86 Zaključci i preporuke  
 
13. preporuka
ESB bi trebao pratiti nedostatke u IT sustavu koji se upotrebljava za neposred -
ni nadzor u svrhu njihovog uočavanja i uklanjanja te nastaviti ulagati napore 
u poboljšanje kvalifikacija i vještina djelatnika iz nacionalnih nadležnih tijela koji 
obavljaju neposredni nadzor.
Ciljni rok provedbe: sredina 2017.
Ovo je izvješće usvojilo IV. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda Baudilio TOMÉ MUGURUZA, na sastanku održanom u Luxembourgu 
18. listopada 2016.
 Za Europski revizorski sud
 Klaus-Heiner LEHNE
 predsjednik
87
 Prilozi
Sažeti prikaz revizijskog pristupa
Predmet revizije Revizijski kriteriji Revizijska analiza
Pružaju li upravljačke strukture SSM-a 
odgovarajuće okruženje za rad zajed -
ničkih nadzornih timova i timova za 
neposredan nadzor?I. Temeljno načelo 2. odbora BCBS
II. Uredba o SSM-u, uvodne izjave 65., 66. i 77.
III. Uredba o SSM-u, članci 4., 6., 19., 22., 24., 25. i 26.
IV. Nadzorni priručnik ESB-a
V. Poslovnik ESB-a οKvalitativna analiza dokumenata
 οRazgovori s  osobljem
Jesu li ustroj i planiranje unutarnje revizi -
je te mehanizmi podnošenja izvješća 
takvi da omogućuju zadovoljavajuću 
obradu utvrđenih rizika u vezi s nadzo -
rom banaka?I. Standard 2030 instituta IIA, Međunarodni okvir za 
profesionalnu djelatnost (IPFF), smjernica za rad 
u okviru IPFF-a o standardu 2030 οKvalitativna analiza dokumenata
 οRazgovori s  osobljem
Pružaju li postupci i praktična primjena 
pravila u vezi s odgovornosti, uključujući 
vanjsku reviziju, primjereno okruženje za 
nadzor banaka?I. Temeljno načelo 2. odbora BCBS
II. Uredba o SSM-u, članak 20. οUsporedba s  referentnim vrijednostima 
i razgovori s drugim vrhovnim revizijskim 
institucijama (Australija, Kanada, SAD)
 οAnaliza ankete Kontaktnog odbora
 οKvalitativna analiza dokumenata
 οRazgovori s osobljem ESB-a
 οRazgovori s dionicima (Parlament, Vijeće)
Jesu li planiranje i uspostava zajedničkih 
nadzornih timova prikladni u pogledu 
ustroja i  resursa?I. Temeljna načela odbora BCBS
II. Uredba o SSM-u, članak 6.
III. Uredba o SSM-u, uvodna izjava 79.
IV. Okvirna uredba o SSM-u, članci 3. i 4.
V. Direktiva 2013/36/EU, članci 63. i 97.1
VI. Nadzorni priručnik ESB-a
VII. Smjernice EBA-e o zajedničkim postupcima i meto -
dologijama za postupak SREP .U mjeri u kojoj je to bilo moguće:
 οanaliza dijelova nadzornog priručnika i drugih 
dokumenata u vezi s organizacijskim ustrojem
 οprocjena općeg planiranja resursa u GU MN I. 
i II.
 οprocjena planiranja resursa zajedničkih 
nadzornih timova
 οpreispitivanje odluka o osiguravanju resursa 
te pretpostavki i modela na kojima se odluke 
temelje
 οrazgovori s  osobljem
 οkvalitativna analiza dokumentacije o osoblju
 οkvalitativna analiza dokumentacije o progra -
mu osposobljavanja
 ο(svi postupci obavljeni su u mjeri u kojoj je to 
bilo moguće)
Jesu li nadzorne aktivnosti primjereno 
isplanirane kako bi se obradili kriteriji 
utvrđeni u standardima te provodi li 
nadzorno tijelo te aktivnosti na učinkovit 
način?I. Temeljna načela odbora BCBS
II. Okvirna uredba o SSM-u, članak 3.
III. Direktiva 2013/36/EU, članci 97. i 99.
IV. Smjernice EBA-e o zajedničkim postupcima i meto -
dologijama za postupak SREP . οGotovo nijedan predviđeni postupak nije se 
mogao obaviti (dokumentacija u vezi s progra -
mom SEP / postupkom SREP , dokumentacija 
banaka i metodološki dijelovi nadzornog 
priručnika nisu bili dostupni)
Jesu li planiranje i provedba neposrednih 
nadzora te podnošenje izvješća o njima 
primjereni?I. Temeljno načelo 9. odbora BCBS
II. ISA 580
III. Uredba o SSM-u, članak 12.
IV. Okvirna uredba o SSM-u, članak 3.
V. Direktiva 2013/36/EU, članak 99.
VI. Nadzorni priručnik ESB-a, poglavlje 6. οKvalitativna analiza dokumenata kojima smo 
imali pristup
 οRazgovori s  osobljem
1  Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupu aktivnostima kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad 
kreditnim institucijama i investicijskim društvima o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim instituci -
jama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., 
str. 338.).Prilog  I.
88 Prilozi 
 
Ograničenja u vezi s pristupom informacijama
Područja nad kojima revizija nije obavljena na zadovoljavajući 
način jer ESB nije pružio zatražene dokumente Dokazi koji nisu pruženi
Sveobuhvatna procjena 
 οTestiranje otpornosti na stres 
 οProvjera kvalitete imovine οMeđu ostalim, smjernice o vrednovanju kolaterala, proces odabira imovine podlož -
ne riziku, često postavljana pitanja, zapisnici i korespondencija u vezi sa sastancima 
s EBA-om, Europskim odborom za sistemske rizike i ESB-om, procjena učinka pore -
znih kredita i povezane smjernice, kao i određeni dokumenti u vezi s projektima1.
Proces donošenja odluka
 οPoštovanje zadanih rokova 
 οRazina i vrijeme donošenja odluke s obzirom na ozbiljnost pitanja
 οDonose li različiti dionici procesa donošenja odluka dodanu vrijednost 
i u kojoj mjeri te postoji li preklapanje ili dupliciranje rada na temelju 
konkretnih slučajeva
 οPrimjedbe koje su komercijalne banke iznijele u okviru naše ankete u 
vezi s procesom donošenja odluka nismo mogli usporediti sa stvarno 
donesenim odlukama οOdluke nadzornog odbora
 οDokumentacija banaka
 οPovezana dokumentacija o proceduralnim koracima poduzetima u okviru procesa 
donošenja odluka
 οZapisnici sa sastanaka nadzornog odbora
Operativna učinkovitost neposrednog nadzora
 οZnatni dijelovi metodologije planiranja
 οStvarna učinkovitost neposrednog nadzora
 οDosljedna i učinkovita primjena metodologije na razini cijelog SSM-a 
(npr. nepotrebna kašnjenja, nedovoljna usredotočenost, neučinkovito 
obavljanje revizija)
 οDosljedno izvješćivanje o neposrednom nadzoru
 οUčinkovite provjere dosljednosti
 οPrimjedbe koje su komercijalne banke iznijele u okviru naše ankete 
u vezi s postupkom obavljanja neposrednog nadzora nismo mogli 
usporediti sa stvarnim izvješćima ili radnim dokumentima
 οKonkretno poboljšanje sustava IMAS i povezani rokovi
 οOsiguravanje kvalitete neposrednih nadzora οPopis planiranih nadzora koji nisu obavljeni
 οPrilozi poglavlju 6. nadzornog priručnika koji se odnose na metodologiju neposrednog 
nadzora (dostavljeno je poglavlje 6. (60 stranica), ali ne i prilozi (navodno 1000 stranica))
 οPlaniranje posebnih neposrednih nadzora (popis neposrednih nadzora sa zahtje -
vom za dodjelu resursa)
 οPopis tematskih pregleda i popis ad hoc  zahtjeva
 οPovezani detalji ankete nacionalnih nadležnih tijela čija je svrha bila procijeniti 
vještine raspoloživih nadzornika za obavljanje neposrednog nadzora
 οPlan primjene inačica sustava IMAS
 οOdluke nadzornog odbora npr. o planiranju neposrednog nadzora
 οRadni dokumenti inspektora (uključujući dokumentaciju o planiranju)
 οIzvješća o provjeri dosljednosti u vezi s pojedinačnim bankama
 οDokumentacija banaka / uzorkovanje konkretnih slučajeva
 οUključenost revizora koji su obavljali revizije na licu mjesta i relevantna izvješća o 
provjeri kvalitete imovine za Grčku za 2015. godinu
Operativna učinkovitost planiranja nadzora bonitetnom 
analizom
 οPovezani podatci i izračuni koji su se upotrebljavali u postupku 
grupiranja i povezanoj raspodjeli resursa
 οUčinkovitost planiranja nadzornih aktivnosti
 οPrimjerenost planiranja nadzornih aktivnosti
 οUčinkovita / primjerena uporaba tematskih pregleda tijekom planira -
nja nadzornih aktivnosti
 οOperativna učinkovitost obavljanja nadzora bonitetnom analizom
 οUčinkovitost obavljanja nadzornih aktivnosti
 οPrimjerenost obavljanja nadzornih aktivnosti
 οDosljedna i primjerena analiza postupka SREP i dosljedno i primjere -
no izvješćivanje
 οPrimjerena / učinkovita uporaba sažetih prikaza ključnih podataka 
o banci
 οPrimjerenost modela sustava procjene rizičnosti
 οUčinkovita uporaba modela sustava procjene rizičnosti u nadzornom 
procesu
 οUčinkovito i usmjereno praćenje nadzornih odluka koje obavljaju 
zajednički nadzorni timovi
 οNismo mogli usporediti primjedbe koje su komercijalne banke u 
okviru naše ankete iznijele u vezi s nadzorom bonitetnom analizom οNadzorni priručnik (osim otprilike 25 stranica o zajedničkim nadzornim timovima, 
uz još 17 stranica o upravljanju kriznim situacijama od ukupno njih 346)
 οPrilozi nadzornom priručniku koji se odnose na metodologiju
 οDetaljne metodologije i modeli za postupak SREP
 οDetaljne metodologije za model sustava procjene rizika
 οTematska izvješća
 οOdluke nadzornog odbora
 οPrijedlozi programa nadzornog ispitivanja, odobreni programi nadzornog 
ispitivanja 
 οStvarno upotrijebljeni sažeti prikazi ključnih podataka o bankama (dostavljeni su 
nam samo obrasci takvih sažetih prikaza, bez stvarnih podataka), kao i stvarno 
upotrijebljeni podatci u vezi s financijskim izvješćivanjem 
 οIzvješća o postupku nadzorne provjere i ocjene 
 οRezultati sustava procjene rizičnosti i ostvarenja u okviru modela, popratna 
dokumentacija, pojedinosti, preinake 
 οPlanovi oporavka dostavljeni ESB-u, analiza i praćenje koje obavljaju zajednički 
nadzorni timovi 
 οNadzorne odluke, praćenje i provedba koje obavljaju zajednički nadzorni timovi 
 οMetodologija grupiranja – nije dostavljen model, ulazni resursi (bankovni i drugi 
podatci), izračuni, pojedinosti o ostvarenju (uključujući preinake) 
 οDokumentacija banaka / uzorkovanje konkretnih slučajevaPrilog II.
89 Prilozi 
 Prilog II.Područja nad kojima revizija nije obavljena na zadovoljavajući 
način jer ESB nije pružio zatražene dokumente Dokazi koji nisu pruženi
Dokazivanje ispunjavanja obveza
 οUčinkovitost sastanaka
 οPridržavanje načela neovisnosti predstavnika nacionalnih nadležnih 
tijela u nadzornom odboru οZapisnici zasjedanja odbora
Dokazivanje ispunjavanja obveza
 οSveobuhvatno i učinkovito izvješćivanje Europskom parlamentu
 οUčinkovita i sveobuhvatna razmjena informacija kako je propisano 
člankom 32. Uredbe o SSM-u – u tom pogledu morali smo se osloniti 
na informacije trećih strana οPisana dokumentacija o ad hoc  razmjeni stajališta između Europskog parlamenta i 
predsjednika nadzornog odbora
 οEvidencija o postupcima nadzornog odbora, kako je dostavljena nadležnom 
odboru Parlamenta s popisom odluka s komentarima
 οStvarna dokumentacija koju je Europska komisija zatražila za svoje izvješće o 
članku 32. i datirana korespondencija u vezi sa zahtjevima za dostavu informacija
Izvor:  Sud. 
1 U travnju 2016. ESB nam je dostavio izvješće Glavne uprave za mikrobonitetni nadzor IV. (GU MN IV.) o osiguravanju kvalitete iz travnja 2015. 
Iako je izvješćem obuhvaćen niz područja, na temelju dostupnih dokumenata nismo mogli provesti svoje revizijske postupke. U izvješću su 
se obrađivala proceduralna, a ne metodološka pitanja. Pruženi su nam i određeni proceduralni dokumenti, kao što su pisma o preuzimanju 
obveza poslana revizorima i prijedlozi za osiguravanje potrebnih resursa za pregled kreditnog portfelja. Nije nam omogućen dostatan pristup 
radnim dokumentima revizora te na temelju raspoloživih informacija nismo mogli donijeti zaključke o drugim aspektima.
90 Prilozi 
 Prilog II.U nastavku iznosimo primjere utjecaja gore navedenoga na našu reviziju.
I. Upravljačka struktura
Problem: u odgovorima na upitnik koji smo poslali komercijalnim bankama tri institucije navele su da im nije omogućeno pravo na 
očitovanje. Međutim, nismo dobili uvid u dokumentaciju banaka ili odluke.
Rezultat: nismo mogli potvrditi tu tvrdnju.
Problem: zatražili smo uzorke slučajeva za različite vrste odluka (u hitnim situacijama, uobičajene slučajeve, odluke u okviru po -
stupka SREP te odobrenja), uključujući čitav povezani razvojni tijek dokumentacije s datumima za svaki korak, od početne 
faze do donošenja konačne odluke. Međutim, dostavljene su nam samo tablice u kojima su navedeni datumi proceduralnih 
koraka te nismo imali pristup povezanoj dokumentaciji.
Rezultat: nismo mogli utvrditi je li do kašnjenja u postupku donošenja odluka dolazilo zbog nedostataka u postupku ili zbog 
složenosti predmeta. Nismo se mogli osvrnuti na konkretne nedostatke u procesu donošenja odluka, utvrditi eventualne 
nepotrebne razine ni provjeriti jesu li dostavljeni dokumenti omogućili donošenje informirane odluke. Stoga je svaka 
analiza učinkovitosti postupka donošenja odluka prilično apstraktna.
Problem: zatražili smo zapisnike nadzornog odbora kako bismo procijenili vodi li predsjednik računa o tome da se u nadzornom 
odboru vode učinkovite i djelotvorne rasprave, uz redovito sudjelovanje svih članova u sastancima i cjelovitim raspravama, 
i to u interesu EU-a kao cjeline. Međutim, nije nam omogućen pristup zapisnicima nadzornog odbora.
Rezultat: nismo mogli izraziti mišljenje o učinkovitosti sastanaka nadzornog odbora.
II. Zajednički nadzorni timovi
Problem: u odgovoru na naš upitnik jedna nas je komercijalna banka obavijestila da je ESB zatražio neodgovarajuću količinu doku -
menata („na stotine dokumenata“) za obavljanje procjena „primjerenosti za obavljanje dužnosti“, iako se većina slučajeva 
odnosila na obnovu mandata direktora.
Rezultat: gotovo polovica odluka koje je ESB donio bile su odluke o „primjerenosti za obavljanje dužnosti“. U izvješću odjela za 
osiguravanje kvalitete istaknuto je da takve odluke mogu utjecati na resurse. Nismo mogli procijeniti jesu li postupci za 
donošenje odluka o primjerenosti za obavljanje dužnosti bili odgovarajućeg opsega (tj. jesu li svi postupci i zahtjevi za 
dostavu informacija bili potrebni) ili jesu li oni imali negativan utjecaj na dodjelu resursa. Stoga nismo bili u mogućnosti 
izraziti informirano mišljenje o potrebama za dodatnim osobljem ili učinkovitijom organizacijom zadataka.
Problem: plan nam je bio ispitati modeliranje rizika kao komponentu postupka SREP , kao i jesu li podatci koje su dostavile banke nad 
kojima se vrši nadzor djelotvorno iskorištene u primjerenom modelu rizika. Nisu nam dostavljene nikakve pojedinosti o 
utjecaju podataka koje su banke nad kojima se vrši nadzor dostavile u pogledu rezultata sustava procjene rizičnosti. U odgo -
voru na naš upitnik mnoge su komercijalne banke istaknule da su zahtjevi za izvješćivanjem bili neodgovarajućeg opsega.
Rezultat: nismo mogli provjeriti jesu li se i na koji način dostavljeni podatci upotrebljavali za utvrđivanje rezultata u okviru sustava SREP , 
kao i jesu li zahtjevi za izvješćivanje mogli biti osmišljeni na način kojim bi se omogućilo učinkovitije isticanje većih rizika.
III. Neposredni nadzor
Problem: nisu nam poslani prilozi nadzornog priručnika koji se odnose na metodologiju, kao ni povezana dokumentacija o neposred -
nom nadzoru. U nekim slučajevima komercijalne banke iznijele su negativne primjedbe o obavljanju neposrednih nadzora.
Rezultat: nismo bili u mogućnosti procijeniti nijednu fazu ciklusa nadzora, kao što su odabir banke, sastavljanje obavijesti prije 
obavljanja nadzora, obavljanje nadzornog posjeta i izvješćivanje o njemu te ex post  provjere dosljednosti, jesu li se pove -
zanom metodologijom uzeli u obzir ključni rizici, kao ni jesu li se resursi upotrebljavali primjereno i učinkovito. Međutim, 
neodgovarajući pristup neposrednom nadzoru imao bi goleme posljedice za procjenu dodjele resursa i učinkovitosti stvar -
no obavljenog posla. Nepotpuna ili pogrešna metodologija utjecala bi na učinkovitost svih nadzora koje su u značajnim 
bankama obavili ESB ili nacionalna nadležna tijela.
91 Prilozi 
 Prilog III.Proces donošenja odluka koji se primjenjuje na pojedinačne nadzorne odluke 
te druge obvezujuće i neobvezujuće zakonske akte do postupka „neisticanja 
prigovora“ u  upravnom vijeću
Oznake na 
dijagramuOpis
(1) – (2)Potkoordinator zajedničkog nadzornog tima u kontaktu je s rukovodstvom relevantnog nacionalnog nadležnog tijela kako bi se zajam -
čilo da obje strane imaju priliku pregledati nacrte odluka i iznijeti primjedbe o njima prije nego što ih se proslijedi dalje. Vremensko 
ograničenje za dostavu primjedbi ovisi o okolnostima i njime se uzima u obzir konačni zakonski i operativni rok.
(3) – (4)Uz postupak opisan u točkama (1) – (2), zajednički nadzorni tim ima pravo zatražiti pravni savjet ili savjet iz relevantnih poslovnih 
područja SSM-a.
(5)Zajednički nadzorni timovi pozivaju se da s tajništvom nadzornog odbora rasprave o prvom nacrtu prijedloga, prvom nacrtu odluke 
i rokovima. Tajništvo nadzornog odbora pregledava dokumentaciju.
Ako se tajništvo ne uključi u taj postupak u ovoj ranoj fazi, pregled se obavlja prije slanja dokumentacije nadzornom odboru.
(6) – (7) – (8) Ako to rokovi dozvoljavaju, tajništvo nadzornog odbora šalje dokumentaciju Glavnoj upravi Pravni poslovi (DG/L) na izmjene.
(9)Koordinator zajedničkog nadzornog tima šalje dokumentaciju višem rukovodstvu GU-a I. ili II., ovisno o slučaju, radi pregleda i odobre -
nja dostavljenog nacrta odluke.
(10)Više rukovodstvo nakon pregleda i odobrenja nacrta odluke koji je dostavio zajednički nadzorni tim šalje prijedlog nadzornog odbora, 
nacrt odluke i drugu popratnu dokumentaciju e-poštom predsjedniku i potpredsjedniku na odobrenje kako bi se omogućilo daljnje 
slanje članovima nadzornog odbora. Tajništvo nadzornog odbora stavlja se u kopiju e-poruke kako bi moglo poduzeti daljnje korake 
čim predsjednik i  potpredsjednik odobre dokumentaciju.
(11)Tajništvo nadzornog odbora šalje dokumentaciju drugim članovima nadzornog odbora. Članovi nadzornog odbora moraju u pravilu 
zaprimiti dokumentaciju najmanje 5 radnih dana prije relevantnog sastanka. Ako se dokumentacija dostavlja na odobrenje pisanim 
postupkom, standardni rok također iznosi pet radnih dana.
(12)Sastanak / pisani postupak. U okviru pisanog postupka u pravilu nema službenog glasovanja. Smatra se da su članovi nadzornog 
odbora odobrili nacrt odluke ako ne podnesu prigovor u utvrđenom roku.
(13) Odobrenje nadzornog odbora
(14)  – (15)Ako je to potrebno, tajništvo nadzornog odbora šalje dokumentaciju na prijevod, i to najkasnije kada se ona preda nadzornom odboru. 
Dokumentacija se obično šalje na prijevod kada se u tekst na engleskom jeziku više ne unose izmjene. Osim u slučaju kada nadzorna 
odluka ima nepovoljan učinak na kreditnu instituciju te postoji mogućnost očitovanja te institucije, tajništvo nadzornog odbora u tom 
trenutku finalizira dokumentaciju i usklađuje ju s tajništvom upravnog vijeća.
(16)  – (17)Ako odluka ima nepovoljan učinak na subjekt kojem je upućena, tajništvo nadzornog odbora šalje cjelokupni nacrt odluke kreditnoj 
instituciji kako bi se ona o njemu očitovala. Standardni rok iznosi dva tjedna. U hitnim slučajevima rok se može skratiti ili se očitova -
nje može dostaviti ex post  u skladu s uvjetima iz članka 31. Okvirne uredbe. Rok za očitovanje počinje teći od dana kada je kreditna 
institucija zaprimila nacrt odluke.
(18)Tajništvo nadzornog odbora šalje primjedbe kreditne institucije zajedničkom nadzornom timu na procjenu. Zajednički nadzorni tim po 
potrebi se može obratiti GU-u Pravni poslovi.
(19)  – (23)Zajednički nadzorni tim procjenjuje primjedbe koje je dostavila kreditna institucija (u skladu s pravom na očitovanje) te se dokumen -
tacija zatim prosljeđuje u skladu s koracima naznačenima u točkama (10) – (12). Tajništvo pregledava procjenu primjedbi i izmijenjene 
odluke.
(24) Zatim se (izmijenjena) odluka s procjenom primjedbi dostavlja nadzornom odboru na odobrenje.
(25)Tajništvo nadzornog odbora završnu dokumentaciju šalje potpredsjedniku na odobrenje (obvezno prije pokretanja postupka „neistica -
nja prigovora“), pri čemu je u kopiji poruke tajništvo upravnog vijeća.
(26)Tajništvo upravnog vijeća šalje dokumentaciju upravnom vijeću na usvajanje u okviru postupka „neisticanja prigovora“. Postupak 
„neisticanja prigovora“ traje najviše 10 dana. Tajništvo upravnog vijeća obavještava tajništvo nadzornog odbora o usvajanju.
(27) Tajništvo nadzornog odbora obavještava kreditnu instituciju o konačnoj odluci.
92 Prilozi 
 Prilog III.
Obavijest o konačnoj odluci Kreditna institucijaObavijest o usvajanjuTajništvo nadzornog odbora
Hitni slučajevi
Manje od 48 satiUobičajene okolnosti
Manje od 10 radnih danaUpravno vijećeObavještava se e-porukomTajništvo upravnog vijeća
Za pregled završne 
dokumentacije Potpredsjednik nadzornog odbora
Nacrt odluke mora se istodobno 
dostaviti svim relevantnim 
nacionalnom nadležnim tijelimaNacionalno nadležno tijeloZavršna dokumentacijaTajništvo nadzornog odbora
Za odobrenje 
(izmijenjene) odluke
i procjenu primjedbiNadzorni odborČlanovi nadzornog odboraGU Pravni poslovi
Slanje na prijevod, 
po potrebiProcjenjuje primjedbe kreditnih institucija o završnom nacrtu (moguće je obratitise GU-u Pravni poslovi)Zajednički nadzorni tim
Sastanak
Pravo na očitovanje za odlukes nepovoljnim učinkom (dvije iznimke)3 radna dana za 
davanje primjedbi
u hitnima slučajevima2 tjedna za davanje 
primjedbiPisani odgovoriKreditna institucija
Za pregledTajništvo nadzornog odboraPredsjednik i potpredsjednik 
nadzornog odboraViše rukovodstvo GU-a 
Finalizacija nacrta odlukeTajništvo nadzornog odbora5 radnih dana 
prije glasovanja5 radnih dana prije 
sastanka/odobrenja Pisani postupakČlanovi nadzornog odbora
Sastanak
(Upravljački odbor)Ako je riječ o 
hitnom slučaju ili 
tehničkom pitanjuZa raspravljanje
o temama važnima 
za nadzorni odbor ili 
pitanjima u vezi
s politikamaPisani postupakNadzorni odbor
SastanakGU Pravni poslovi
Za izmjeneTajništvo nadzornog odbora
Za jamčenje poduzimanja 
daljnjih koraka i slanjePredsjednik i potpredsjednik 
nadzornog odbora
Za odobrenje sve 
dokumentacije i daljnje slanje 
članovima nadzornog odboraPoslovna područja SSM-a
Zahtjev za pomoć / 
pravni savjetZa primjedbe o nacrtuNacionalno nadležno tijelo
Pregled i odobrenje nacrta 
zajedničkog nadzornog timaViše rukovodstvo GU-a
Tajništvo nadzornog odbora
Za pregled i raspravu sa 
zajedničkim nadzornim 
timomZajednički 
nadzorni tim
Pisani postupak i postupak „neisticanja 
prigovora” (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)
93 Prilozi 
 Prilog  IV.Proračunski postupak ESB-a
Koordinator za zajedničke 
poslove
Koordinator za zajedničke 
poslove odgovara izvršnom 
odboru preko predsjednika. 
Odgovoran za DG-F/BCO
Upravitelji proračunskih 
centara (pod zajedničkom 
odgovornošću DG-F/BCO)Upravno vijeće
Izvršni odbor
DG-F/BCO (odjel za proračun, 
kontroling i organizaciju)Odbor za proračun
Stručnjaci iz ESB-a i nacionalnih 
središnjih banaka europodručja 
Pomaže upravnom vijeću u 
donošenju odluke o proračunu 
(evaluacija prijedloga proračuna)
CeBa (središnje bankarstvo) 
naspram SSM-a (jedinstvenog 
nadzornog mehanizma)Vođenje poslovanja banke 
naspram uvođenja promjena 
u banku6 članova izvršnog odbora
19 guvernera nacionalnih 
središnjih banaka europodručjaSastav upravnog vijeća
Savjetovanje s predsjed-
nikom i potpredsjednikom 
nadzornog odbora
Pomaže izvršnom odboru pri 
evaluaciji dijela proračuna koji 
se odnosi na SSM
Zaduženi za operativno planiranje 
i izvršenje u svojim
proračunskim centrima
Zaduženi za praćenje
i kontrolu relevantnog dijela 
proračuna ESB-aProcjenjuje kadrovske, 
proračunske i organizacijske 
aspekte područja poslovanja 
Na temelju toga savjetuje izvršni 
odbor Izrađuje, priprema i prati 
proračun u skladu sa strateškim 
smjernicama izvršnog odbora / 
upravnog vijećaZadužen za upravljanje ljudskim
i ﬁnancijskim resursima
te njihovu raspodjelu
Predlaže proračun upravnom vijećuNa prijedlog izvršnog odbora 
donosi proračun ESB-a
Izvor:  DG-F/BCO.
94 Prilozi 
 Prilog  V.Revizija nadzora banaka u odabranim zemljama
AUSTRALIJA KANADA SAD
VRI Australski državni ured za 
reviziju (engl.  Australian National 
Audit Office  – ANAO)Glavni državni revizor Kanade Državni ured za reviziju (engl. Government Accounta -
bility Office  – GAO)
Regulatorna  / 
nadzorna tijela za 
bankarstvoI. Australsko tijelo za bonitet -
ne propise (engl. Australian 
Prudential Regulation 
Authority  – APRA)
II. Australsko povjerenstvo 
za vrijednosne papire 
i ulaganja (engl. Australian 
Securities and Investments 
Commission  – ASIC)
III. Australsko povjerenstvo 
za tržišno natjecanje 
i potrošače (engl. Australian 
Competition and Consumer 
Commission  – CCC)
IV. Središnja banka (engl. 
Reserve Bank )1I. Ured nadzornika financijskih 
institucija (engl. Office of the 
Superintendent of Financial 
Institutions  – OSFI)
II. Kanadska korporacija za osigura -
nje depozita (engl. Canada Deposit 
Insurance Corporation  – CDIC)
III. Kanadska središnja banka2
IV. Kanadska agencija za potrošače na 
financijskom tržištu (engl. Finan -
cial Consumer Agency Canada )I. Odbor guvernera Sustava federalne rezerve 
(engl. Board of Governors of the Federal Reserve 
System  – FED)
II. Ured glavnog deviznog revizora (engl. Office of 
Comptroller General of the Currency  – OCC)
III. Savezna korporacija za osiguranje de -
pozita (engl. Federal Deposit Insurance 
Corporation  – FDIC)
IV. Nacionalna uprava za kreditne zadruge (engl. 
National Credit Union Administration  – NCUA)
V. Vijeće za nadzor nad financijskom stabilnošću3 
(engl. Financial Stability Oversight Council )
Zakonodavstvo 
kojim se daju 
revizijske ovlastiAuditor General Act  iz 1997., 
odjeljci 11. i 17.Auditor General Act  R.S.C. , 1985.,  
c. A-1731 US CODE § 714 (Vijeće za preispitivanje revizija 
financijskih institucija (engl. Audit of Financial Insti -
tutions Examination Council ), Vijeće federalne rezerve 
(engl. Federal Reserve Board) , FDIC, OCC), 31 USC 
§ 717 (evaluacija programa i aktivnosti vlade SAD-a), 
31 USC § 712 (ispitivanje uporabe javnih sredstava), 
12 USC § 1833c (revizija glavnog državnog revizora 
i pristup spisima)
Revizijske ovlasti 
financijskih 
nadzornih tijela 
(zakonsko pravo)I. Financijska revizija pouz -
danosti računovodstvene 
dokumentacije, revizije 
uspješnosti nadzornih 
i nenadzornih aktivnosti, 
dodatne usluge uključuju 
pružanje smjernica za bolju 
praksu i izvješća o provjeri
II. Financijska revizija pouz -
danosti računovodstvene 
dokumentacije, revizije 
uspješnosti nadzornih 
i nenadzornih aktivnostiI. Revizije uspješnosti i usklađe -
nosti nenadzornih i nadzornih 
aktivnosti
II. Financijska revizija pouzdanosti 
računovodstvene dokumentacije, 
revizije uspješnosti i usklađe -
nosti nadzornih i nenadzornih 
aktivnosti
III. Bez ovlasti
IV. Revizije uspješnosti i usklađe -
nosti nenadzornih i nadzornih 
aktivnostiI. Revizije uspješnosti i usklađenosti nenadzornih 
i nadzornih aktivnosti
II. Revizije uspješnosti i usklađenosti nenadzornih 
i nadzornih aktivnosti, financijska revizija 
pouzdanosti računovodstvene dokumentacije
III. Revizije uspješnosti i usklađenosti nenadzornih 
i nadzornih aktivnosti, financijska revizija 
pouzdanosti računovodstvene dokumentacije
IV. Revizije uspješnosti i usklađenosti nenadzornih 
i nadzornih aktivnosti, financijska revizija 
pouzdanosti računovodstvene dokumentacije
V. Revizije uspješnosti i usklađenosti nenadzornih 
i nadzornih aktivnosti, financijska revizija 
pouzdanosti računovodstvene dokumentacije
1 Odgovorna isključivo za monetarnu politiku i financijsku stabilnost.
2 Uloga zajmodavca u krajnjoj nuždi i praćenje financijske stabilnosti makrobonitetnim nadzorom zajedno s Uredom nadzornika financijskih 
institucija.
3 Vijeće za nadzor nad financijskom stabilnošću osnovano je Zakonom Dodd-Frank o reformi Wall Streeta i zaštiti potrošača (engl. Dodd-Frank 
Wall Street Reform and Consumer Protection Act ). Taj zakon sadržava odredbu kojom se ovlasti za reviziju vijeća daju američkom Državnom 
uredu za reviziju.
95 Prilozi 
 Prilog  V.
AUSTRALIJA KANADA SAD
Opseg ovlasti 
za obavljanje 
revizije nadzornih 
aktivnostiOvlaštenje za provjeru ili 
ispitivanje bilo kojeg aspekta 
poslovanja subjektaPune ovlasti za obavljanje revizija 
uspješnosti i usklađenostiPune ovlasti za obavljanje revizija uspješnosti 
i usklađenosti4
Revizijski ciljevi pri 
izvršavanju ovlastiOsmišljavanje i funkcioniranje 
sustava i  postupaka, aktivnosti 
zaštite ulagača i donošenje 
odluka u okviru nadzora na 
makrobonitetnoj raziniI. Osmišljavanje i funkcioniranje 
sustava i  postupaka, donošenje 
odluka u okviru nadzora na ma -
krobonitetnoj razini te procjene 
i odluke o pojedinim institucijama 
(mikrobonitetni nadzor)
II. Osmišljavanje i funkcioniranje 
sustava i postupaka, procjene 
i odluke o pojedinim institucijama 
(mikrobonitetni nadzor)Osmišljavanje i funkcioniranje sustava i postupaka, 
donošenje odluka u okviru nadzora na makrobonitet -
noj razini, procjene i  odluke o  pojedinim instituci -
jama (mikrobonitetni nadzor) koje obično uključuju 
uzorak ustanova.
Prepreke 
izvršavanju ovlasti 
(ograničen pristup 
informacijama)Ne Ne I. Ne; GAO ima zakonsko pravo pristupa spisima 
bankovnih agencija za područja odgovornosti 
za koje je ovlaštena američka središnja banka 
(engl. Federal Reserve ).
II. Ne; GAO ima neograničen pristup reviziji OCC -a, 
FDIC -a, NCUA-e i FSOC -a.
Izvješća  οIzvješće glavnog dr -
žavnog revizora br. 42., 
2000.  – 2001.
 οIzvješće glavnog državnog 
revizora br. 2., 2005. – 2006. ο Regulating and supervising large 
banks  (Reguliranje i  nadzor velikih 
banaka), jesensko izvješće iz 2010.
 οPraćenje postupanja po preporuka -
ma iz prijašnjih revizijskih izvješća οGAO-15. – 67.(2014) Bank Capital Reforms: initial 
effects of Basel III on Capital, Credit, and inter -
national competitiveness  (Reforme bankovnog 
kapitala: prvi učinci propisa Basel III. na kapital, 
zajmove i međunarodnu konkurentnost)
 οRevizija pristupa ispitivanju utemeljenog na 
rizičnosti koji regulatorna tijela upotrebljavaju za 
nadziranje prikladnosti informacijske sigurnosti 
u depozitarnim institucijama, GAO, 2015.
 οRevizija koju je GAO obavio nad djelotvornošću 
organizacijskog ustroja FDIC -a i unutarnjih 
kontrola
 οPregled novog pravila američke središnje banke 
o poboljšanim bonitetnim standardima za 
bankovna holding društva i  inozemne bankovne 
organizacije, GAO, 2014.
 οPregled regulatornih pouka izvučenih iz prijašnjih 
bankarskih kriza i radnji koje su regulatorna 
tijela poduzela za uklanjanje rastućih rizika za 
sigurnost i pouzdanost bankovnog sustava, GAO, 
2015.
 οGAO -10. – 861. izvješće o Programu otkupa 
problematične imovine
 οPregled primjene pravila o regulatornom kapitalu 
i izmjena dodatnog omjera financijske poluge 
koje su uvela regulatorna tijela za bankarstvo, 
GAO, 2015.
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90 . – 8.
96 Prilozi 
 Prilog  V.AUSTRALIJA KANADA SAD
Ispitana područja 
revizije οUsvajanje i provedba među -
narodno priznatih standarda 
za nadzor banaka i razvojnih 
promjena
 οEvaluacija bonitetnog 
nadzora (učinkovitost/djelo -
tvornost), uključujući:
 οadekvatnost kapitala
 οposjete na licu mjesta
 οprekogranično bankarstvo
 οnadzorni okvir
 οstrukture za financijsko 
upravljanje οRelevantnost i  primjerenost 
regulatornog okvira i nadzornog 
pristupa:
 οusmjeravanje na bonitetne 
propise izrađene kako bi se riješilo 
pitanje preuzimanja rizika na razini 
institucija
 οnačin na koji se od banaka traže 
bankovni podatci i informacije
 οprimjerenost procesa regulacije 
i nadzora najvećih banaka
 οnačin na koji se regulatorni i nad -
zorni okvir pregledava, primjenjuje 
i ažurira s obzirom na novonastale 
rizike
 οpregledava li se i primjenjuje li se 
nadzorni pristup prema planu
 οnačin na koji se informacije razmje -
njuju među saveznim agencijama οPravila iz Basela u SAD-u i njihov učinak na 
američke banke
 οDruge zemlje koje primjenjuju pravila Ba -
sel III. – učinak na međunarodnu konkurentnost 
američkih bankovnih organizacija
 οNačin na koji regulatorna tijela nadziru napore 
koje institucije ulažu u ublažavanje prijetnji u vir -
tualnom prostoru. Izvori agencija i napori koje 
agencije ulažu kako bi razmjenjivale informacije 
o prijetnjama u virtualnom prostoru.
 οMehanizmi koje Odbor upotrebljava za nadzor 
agencija
 οStrategije ljudskog kapitala i  evaluacija inicijativa 
za osposobljavanje
 οProcesi kojima se FDIC služi za praćenje i procjenu 
rizika za sektor bankarstva, uključujući nadzor 
i evaluaciju tog sektora
 οProcjena kvalitete postupaka ispitivanja, pristupa 
i rezultata
 οKomparativne studije nadzora u različitim regula -
tornim tijelima i  razine koordinacije
 οPraćenje napora koje regulatorna tijela ulažu 
u utvrđivanje novonastalih rizika i odgovaranje 
na njih. Procjena u svrhu:
 οutvrđivanja nedostataka u naporima regulator -
nih tijela
 οiznošenja prijedloga radi poboljšanja 
djelotvornosti.
 οSigurnost i pouzdanost financijskog sustava:
 οtestiranje otpornosti na stres
 οnadzor nad upravljanjem rizicima
 οrazlozi za neuspjeh banaka
 οkonsolidirani nadzor
 οstrategije ispitivanja usmjerenog na rizike
 οprovedba reforme i donošenje pravila.
97 Prilozi 
 Prilog  V.AUSTRALIJA KANADA SAD
Revizijski nalazi 
i preporuke οPotrebna su poboljšanja 
u pogledu upravljanja ubira -
njem nadzorne naknade.
 οPotrebno je preispitati proces 
ocjene rizičnosti.
 οPotrebno je poboljšanje 
nadzora nad međunarodnim 
operacijama.
 οNedovoljna učestalost 
inspekcija na terenu.
 οPotrebno je preispitati 
bonitetna ograničenja u vezi 
s izloženošću banaka. οNije uspostavljen proces preispi -
tivanja djelotvornosti saveznog 
regulatornog okvira.
 οRegulatorni okvir se ažurira.
 οPrikladan nadzor banaka.
 οOpsežniji regulatorni zahtjevi 
uzrokuju probleme u  pogledu 
ljudskih resursa.
 οIma prostora za poboljšanje koordi -
nacije zahtjeva za informacije.
 οOd inozemnih nadzornih tijela za -
primaju se primjerene i  relevantne 
informacije. οProvedba pravila Basel III. imat će neznatan 
utjecaj na aktivnosti kreditiranja.
 οBanke trenutačno zadovoljavaju nove uvjete 
u vezi s minimalnim stopama kapitala.
 οPovećani su troškovi usklađenosti.
 οNije jasno kakav je utjecaj na međunarodne 
banke u smislu konkurentnosti.
 οNeprikladni procesi za prikupljanje relevantnih, 
pouzdanih i pravodobnih informacija. Nadzorna 
tijela nemaju dovoljne ovlasti kako bi se izravno 
bavila rizicima koji prijete bankama u području 
IT-a.
 οRazviti politike i postupke kako bi se utvrdilo na 
koji bi se način vršila sustavna i sveobuhvatna 
evaluacija aktivnosti procjene rizičnosti.
 οAmerička središnja banka (engl. Federal Reserve ) 
dovršit će završnu dvogodišnju analizu testiranja 
otpornosti na stres te primijeniti ono što je nau -
čeno tijekom tog testiranja kako bi se poboljšala 
transparentnost nadzora banaka, smjernice 
ispitivačima, utvrđivanje i procjena rizičnosti te 
regulatorna koordinacija.
98 Prilozi 
 Prilog  VI.Preporuke MMF-a u  vezi s  transparentnošću i  odgovornošću u  okviru nadzornih 
zadaća ESB-a
Preporučene mjere za promicanje 
vjerodostojnosti nadzornih 
politika kada ESB preuzme 
nadzorne zadaće1.  Nadzorni odbor SSM-a trebao bi izraditi i objaviti niz smjernica koje će slijediti pri formuliranju preporuka 
politike.
2. Nadzorni odbor trebao bi objavljivati zapisnike sa svojih sastanaka o predmetnoj politici.
3.  ESB bi trebao razmotriti uspostavljanje vanjske stručne skupine za neovisno nadgledanje SSM-a.  Ta bi 
skupina trebala objavljivati redovita izvješća i davati neposredne povratne informacije nadzornom odboru.
Izvor:  MMF, program procjene financijskog sektora u Europskoj uniji, izvješće za zemlju 13/65, ožujak 2013.
99 Prilozi 
 Prilog VII.Opseg preispitivanja koje Europska komisija obavlja temeljem članka  32.  
Uredbe o SSM-u
Europska komisija dužna je objavljivati izvješće o provedbi Uredbe o SSM-u, u kojem među ostalim ocjenjuje:
(a) funkcioniranje SSM-a u okviru ESFS-a i učinak nadzornih aktivnosti ESB-a na interese Unije kao cjeline, na 
usklađenost i cjelovitost unutarnjeg tržišta financijskih usluga […]
(b) podjelu zadaća između ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela u okviru SSM-a […]
(c) učinkovitost nadzornih ovlasti i ovlasti izricanja sankcija te prikladnost da se ESB-u dodijele dodatne ovlasti 
za izricanje sankcija [...]
(d) prikladnost mehanizama za makrobonitetne zadaće i alate iz članka 5. te za izdavanje i oduzimanje odobre -
nja za rad iz članka 14.
(e) učinkovitost mehanizama neovisnosti i odgovornosti
(f) međudjelovanje ESB-a i EBA-e
(g) prikladnost mehanizama upravljanja, uključujući sastav i način glasovanja nadzornog odbora i njegovu vezu 
s Upravnim vijećem [...]
(h) međudjelovanje ESB-a i nadležnih tijela država članica nesudionica i učinke SSM-a na te države članice
(i) učinkovitost mehanizama pravnih lijekova protiv odluka ESB-a
(j) troškovnu učinkovitost SSM-a
(k) mogući utjecaj primjene članka 7. stavaka 6., 7. i 8. na funkcioniranje i cjelovitost SSM-a
(l) učinkovitost odvajanja funkcija nadzorne i monetarne politike unutar ESB-a i odvajanje financijskih sredsta -
va namijenjenih nadzornim zadaćama iz proračuna ESB-a […]
(m) fiskalne učinke koje nadzorne odluke SSM-a imaju na države članice sudionice [...]
(n) mogućnosti daljnjeg razvoja SSM-a, uzimajući u obzir eventualne promjene relevantnih odredaba, uklju -
čujući na razini primarnog prava, i uzimajući u obzir vrijede li još uvijek razlozi za institucionalne odredbe 
u ovoj Uredbi [...].
100 Prilozi 
 Prilog VIII.Anketa provedena među nacionalnim nadležnim tijelima i  nadziranim institucijama
Anketa provedena među nacionalnim nadležnim tijelima
1. Upravljačke strukture: proces donošenja odluka
PITANJE  1.: Je li potkoordinator relevantnog zajedničkog nadzornog tima redovito surađivao s vašom 
organizacijom kako bi zajamčio da pregledavate nacrte nadzornih odluka koje se odnose na kreditne institucije 
u vašoj zemlji i iznosite mišljenja o njima? 
PITANJE  1.a : U slučaju niječnog odgovora, molimo objasnite (vidi okvir 1. ).DA 11 91,7  %
NE 1 8,3 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0  %
PITANJE  2.: Smatrate li da se procesom donošenja odluka koji ESB primjenjuje uzimaju u obzir stručno iskustvo 
i stajališta vaše organizacije te da se mišljenje vaše organizacije odražava u nacrtu prijedloga koji je izradio 
nadzorni odbor?   
PITANJE  2.a : U slučaju niječnog odgovora, molimo objasnite (vidi okvir 1. ).DA 11 91,7 %
NE 1 8,3 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  3.: Jesu li u vašoj organizaciji zabilježeni slučajevi u kojima razlike u stajalištima o nadzornim 
odlukama nije bilo moguće prevladati s pomoću zajedničkog nadzornog tima?DA 6 50,0 %
NE 6 50,0 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  3.a: U slučaju da su zabilježeni takvi slučajevi, je li vam pružena prilika da se te razlike prevladaju 
bilateralnom komunikacijom između posredničkih struktura ESB-a i uprave vaše organizacije?DA 5 41,7 %
NE 0 0,0 %
— 7 58,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  4.: Jesu li u vašoj organizaciji zabilježeni slučajevi u kojima nije bilo moguće prevladati te razlike 
i postići konsenzus?DA 6 50,0 %
NE 5 41,7 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
DA 5 41,7 %
PITANJE  4.a:  U slučaju da su zabilježeni takvi slučajevi, jeste li pozvani na pružanje povezanih informacija 
u dogovorenom vremenskom roku kako bi se o njima raspravilo u nadzornom odboru?NE 0 0,0 %
— 7 58,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
Okvir 1. – Upravljačke strukture: proces donošenja odluka 
Velika većina nacionalnih nadležnih tijela bila je vrlo zadovoljna s procesom donošenja odluka u okviru SSM-a, 
no nekoliko nacionalnih nadležnih tijela predlaže da se njihovo osoblje u većoj mjeri uključi u taj proces. Na pri -
mjer, jedno nacionalno nadležno tijelo navelo je slučaj u kojem procesom donošenja odluka nisu uzeta u obzir 
mišljenja koja su stručnjaci tog tijela iznijeli u konačnim prijedlozima dostavljenima nadzornom odboru. Jedno 
drugo nacionalno nadležno tijelo napomenulo je da je osoblje ESB-a izmijenilo prijedloge bez dovoljne interak -
cije s članovima zajedničkog nadzornog tima iz nacionalnog nadležnog tijela i bez njihove dovoljne uključenosti. 
101 Prilozi 
 Prilog VIII.2. Odbor unutarnjih revizora: pitanja o radu odbora unutarnjih revizora u kontekstu nadzora banaka
PITANJE  1.: Smatrate li „revizijski okvir“ (odnosno cjelokupan pregled grupa, revizijskih pred -
meta, revizijskih područja i glavnih elemenata) SSM-a cjelovitim, sveobuhvatnim i razumljivim?  
Pitanje  1.a : U slučaju niječnog odgovora, molimo navedite područja koja bi trebalo uključiti 
(vidi okvir 2. ).DA 8 66,7 %
NE 3 25,0 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  2.: Je li vam jasan točan opseg revizija povezanih s predmetima koji su odabrani za 
reviziju u sljedećem ciklusu? U tom kontekstu, smatrate li da su revizijski predmeti obrađeni na 
sveobuhvatan način i u razumnom roku?  
PITANJE  2.a:  U slučaju niječnog odgovora, što bi se moglo poboljšati kako bi se sadržaj revizij -
skih predmeta učinio jasnijim i zajamčila sveobuhvatna obrada u danom roku? (vidi okvir 2. )DA 11 91,7 %
NE 0 0,0 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  3.: Je li opći proces kojim se odbor unutarnjih revizora služi za raspoređivanje i odabir 
resursa transparentan?  
PITANJE  3.a:  U slučaju niječnog odgovora, što bi se moglo poboljšati? (vidi okvir 2. )DA 9 75,0 %
NE 1 8,3 %
— 2 16,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  4.: Smatrate li proces procjene rizičnosti za revizijske predmete u odboru unutarnjih 
revizora transparentnim i primjerenim?  
PITANJE  4.a : U slučaju niječnog odgovora, što bi se moglo poboljšati? (vidi okvir 2. )DA 11 91,7 %
NE 0 0,0 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  5.: Jesu li u vašoj organizaciji unutarnje revizije u području tema povezanih s mone -
tarnom politikom organizirane odvojeno od revizija u području nadzorne djelatnosti?DA 4 33,3 %
NE 3 25,0 %
— 5 41,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
Pitanje  5.a:  U slučaju potvrdnog odgovora, uključuje li to odvajanje rukovodeće razine? DA 4 33,3 %
NE 0 0,0 %
— 8 66,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
102 Prilozi 
 Prilog VIII.PITANJE  5.b: U slučaju potvrdnog odgovora, do koje se najviše rukovodeće razine provodi 
takvo odvajanje (voditelj tima, voditelj odjela, voditelj odsjeka, ravnatelj, član odbora)?VODITELJ TIMA 2 16,7 %
VODITELJ ODJELA 2 16,7 %
VODITELJ ODSJEKA 0 0,0 %
RAVNATELJ 0 0,0 %
ČLAN ODBORA 0 0,0 %
— 8 66,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  5.c: U slučaju niječnog odgovora, jeste li uspostavili okvir za zajedničke službe u tim područjima? DA 1 8,3 %
NE 1 8,3 %
— 10 83,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  6.: Na svakih 100 ekvivalenata punog radnog vremena osoblja koje radi u područ -
ju nadzora banaka u vašoj organizaciji, koliko zaposlenika radi u funkcionalnoj jedinici za 
unutarnju reviziju? Prosječna je vrijednost 1,59 na 100 ekvivalenata punog radnog vremena. 
Vrijednosti su se znatno razlikovale zbog čega nije moguće iznijeti precizne tvrdnje na temelju 
prikupljenih podataka.
Okvir 2. – Odbor unutarnjih revizora
Gotovo sva nacionalna nadležna tijela zadovoljna su s radom odbora unutarnjih revizora u kontekstu nad -
zora banaka, iako je nekoliko njih istaknulo rizike u procesu unutarnje revizije. Na primjer, jedno nacionalno 
nadležno tijelo navelo je rizik od toga da „zbog ograničenja u pogledu broja zaposlenika u manjim nacional -
nim nadležnim tijelima postoji mogućnost da utvrđeni opseg revizije i revizijski zadatci neće biti obrađeni u 
predviđenom roku i/ili mjeri“, dok je jedno drugo nacionalno nadležno tijelo smatralo da su „revizije povezane 
s SSM-om koje su u tijeku opsežne u pogledu njihovih ciljeva te se njima ne uzimaju u cijelosti u obzir poseb -
nosti pojedinačnih nacionalnih nadležnih tijela s obzirom na potrebu za većom količinom revizijskih resursa 
od prvotno predviđenih“. 
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, pojedinačna nacionalna nadležna tijela istaknula su sljedeća pitanja: 
 οrasprave o opsegu, vremenskom okviru i rasporedu svake revizije te razmjena povezanih informacija 
trebale bi se provoditi na pravodobniji i djelotvorniji način kako bi se omogućili bolje planiranje i priprema 
revizije na lokalnoj razini
 οprije početka rada na terenu trebalo bi utvrditi jasan i precizan opseg revizije, posebno u slučajevima u 
kojima niz revizorskih timova iz različitih nacionalnih nadležnih tijela zajedno obavlja određenu reviziju i 
mora postići zajedničke ciljeve. U suprotnome se neće otkloniti rizik od prevelikih razlika u ostvarenjima 
različitih revizorskih timova u okviru revizijskih projekata koji se provode na razini SSM-a. 
 οRadne skupine za revizije trebale bi odboru unutarnjih revizora pružiti više informacija o raspodjeli resursa 
radi boljeg odabira revizija.
103 Prilozi 
 Prilog VIII.3. Zajednički nadzorni timovi
PITANJE  1.: Jesu li trenutačnim brojem osoblja u vašoj organizaciji ispunjeni zahtjevi nacionalnog nadlež -
nog tijela u pogledu broja članova zajedničkih nadzornih timova?DA 8 66,7 %
NE 2 16,7 %
— 2 16,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  2.: Prema vašem mišljenju, je li u zajedničkim nadzornim timovima za svaku banku u vašoj zemlji 
zaposleno dovoljno osoblja (uključujući osoblje ESB-a i nacionalnog nadležnog tijela) za djelotvoran nadzor 
značajnih institucija? 
PITANJE  2.a:  U slučaju niječnog odgovora, je li nedostatak uzrokovan nedovoljnim brojem osoblja nacio -
nalnog nadležnog tijela? Nedovoljnim brojem osoblja ESB-a? Ili nedovoljnim brojem osoblja iz obaju tijela?DA 6 50,0 %
NE 4 33,3 %
— 2 16,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  3.: Koliko je ukupno članova nadzornog osoblja u vašoj instituciji? ( Odgovori se ne objavljuju)
PITANJE  4.:Koliko je članova osoblja iz vaše organizacije trenutačno raspoređeno na radna mjesta u za -
jedničkim nadzornim timovima (izraženo u ukupnim ekvivalentima punog radnog vremena)?. Na radna 
mjesta u zajedničkim nadzornim timovima prosječno je raspoređeno 59,47 članova osoblja.
PITANJE  5.: Jeste li imali poteškoća pri zapošljavanju stručnog i iskusnog osoblja za nadzor banaka 
bonitetnom analizom?DA 5 41,7 %
NE 6 50,0 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  6.: Koliko nadzornog osoblja planirate zaposliti tijekom sljedećih triju godina kako biste na 
odgovarajući način ispunili očekivane potrebe za osobljem u zajedničkim nadzornim timovima?  
(Odgovori se ne objavljuju)
PITANJE  7.: Jesu li postojali slučajevi u kojima je ESB odbio kandidata kojeg je vaša organizacija imenovala 
u zajednički nadzorni tim?DA 0 0,0 %
NE 12 100,0 %
— 0 0,,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  8.:Jesu li neki od članova vašeg nadzornog osoblja trenutačno raspoređeni u zajednički(e) 
nadzorni(e) tim(ove) za banku(e) čije sjedište nije u vašoj državi članici?DA 9 75,0 %
NE 3 25,0 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
104 Prilozi 
 Prilog VIII.PITANJE  8.a:  U slučaju potvrdnog odgovora, koliko je takvih članova osoblja? 
PITANJE  8.b : U slučaju potvrdnog odgovora, u koliko je različitih zajedničkih nadzornih timova 
osoblje  raspoređeno?  
Pojedinosti se ne objavljuju. Općenito govoreći, broj ekvivalenata punog radnog vremena bio je nizak ili je 
odgovarao nuli, dok se broj predmetnih zajedničkih nadzornih timova kretao između 2 i 14.
PITANJE  9.: Traži li vaša organizacija od koordinatora zajedničkog nadzornog tima ili drugih zaposlenika 
ESB-a bilo kakve povratne informacije o uspješnosti članova vašeg osoblja u radu koji obavljaju u zajednič -
kim nadzornim timovima ili prima li takve informacije?DA 8 66,7 %
NE 2 16,7 %
— 2 16,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  9.a : U slučaju potvrdnog odgovora, uzimaju li se te povratne informacije u obzir kada uprava vaše 
organizacije provjerava uspješnost osoblja koje radi u zajedničkim nadzornim timovima?DA 2 16,7 %
NE 4 33,3 %
— 6 50,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  10. : Objavljujete li pitanja i odgovore Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) i koristite 
li se njima djelomično, u cijelosti ili ih uopće ne objavljujete i ne koristite se njima u okviru komunikacije 
s bankama?U CIJELOSTI 7 58,3 %
DJELOMIČNO 4 33,3 %
NE OBJAVLJUJU SE 
I NE KORISTE1 8,3 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  10.a : U slučaju da ta pitanja i odgovore objavljujete samo djelomično, postoji li u vašem nacio -
nalnom nadležnom tijelu jasan proces odlučivanja o tome koja pitanja i odgovore je potrebno primijeniti 
u praksi, a koja, u slučaju da takva postoje, ne primijeniti?DA 1 8,3 %
NE 2 16,7 %
— 9 75,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  11.:  Je li protok informacija iz ESB-a u vezi s pitanjima načela (npr. o tome kako primijeniti ili ne 
primijeniti pitanja i odgovore EBA-e u praksi) neometan u smislu dobivanja jasnog odgovora u odgovara -
jućem roku?DA 2 16,7 %
NE 5 41,7 %
— 5 41,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  11.a: Koliko je dana prosječno potrebno za dobivanje odgovora o takvim pitanjima (možete nave -
sti i vremenski raspon)? Odgovori su se kretali u rasponu od nekoliko poslovnih dana do „nekoliko mjeseci“.
PITANJE  11.b: U slučaju da stanje smatrate nezadovoljavajućim, što je moguće učiniti kako bi se ono 
poboljšalo? (vidi okvir 3. ).
105 Prilozi 
 Prilog VIII.Okvir 3. – Zajednički nadzorni timovi
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, nacionalna nadležna tijela preporučila su sljedeće: 
 οhorizontalno povećanje broja osoblja koje radi na analizi internih modela u bankama (pristup zasnovan na 
internim rejting-sustavima (IRB), pristup naprednog mjerenja (AMA)) i povezanim zadatcima (npr. odobra -
vanje važnih ažuriranja modela)
 οzapošljavanje većeg broja dodatnog osoblja, smanjenje broja zadataka koji se preklapaju, smanjenje broja 
dodatnih zadataka nacionalnog nadležnog tijela
 οstavljanje na raspolaganje popisa ključnih kontakata za upite o određenim temama radi lakšeg utvrđivanja 
osobe kojoj se potrebno obratiti 
 οveću strukturiranost procesa za provedbu svih relevantnih standarda ESB-a/EBA-e uz primjenu informatič -
kog alata za konsolidaciju svih relevantnih standarda za zajedničke nadzorne timove (politička stajališta 
i dr.) s obzirom na to da i dalje postoje znatne razlike u radu različitih zajedničkih nadzornih timova
 οuspostavu veće skupine stručnjaka u horizontalnoj Glavnoj upravi za mikrobonitetni nadzor IV. koji će se 
usredotočiti isključivo na pitanja tumačenja propisa, uključujući bolju povezanost i spremnost na razmjenu 
informacija s pravnim stručnjacima u GU-u Pravni poslovi i zajedničkim nadzornim timovima u glavnim 
upravama za mikrobonitetni nadzor I. i II. s obzirom na to da su se razmjena jasnih stajališta o regulatornim 
načelima i izjašnjavanje ESB-a o njima pokazali dugotrajnima i nedjelotvornima
 οpreispitivanje ocjene radne uspješnosti članova zajedničkih nadzornih timova iz nacionalnih nadležnih tijela.
106 Prilozi 
 Prilog VIII.4. Neposredni nadzor
PITANJE  1.: Je li vaša organizacija obavljala neposredni nadzor prije uspostave SSM-a? DA 12 100,0 %
NE 0 0,0 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  1.a: U slučaju potvrdnog odgovora, je li riječ o neposrednom nadzoru koji je usporediv (u pogledu 
revizijske metodologije, postupaka, temeljitosti) s neposrednim nadzorom u okviru SSM-a? 
PITANJE  1.b : U slučaju niječnog odgovora, molimo navedite glavne razlike. U slučajevima u kojima je odgovor 
naveden razlike su postojale u pogledu trajanja i temeljitosti istraga (dulje istrage koje idu u veću dubinu).DA 9 75,0 %
NE 2 16,7 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  2.: Je li u vašoj organizaciji jedinica za neposredni nadzor odvojena od jedinice za nadzor bonitetnom 
analizom (odnosno, rade li na tim dvjema aktivnostima različiti zaposlenici)?DA 9 75,0 %
NE 3 25,0 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  3.: Koliko je nadzornih posjeta značajnim kreditnim institucijama predviđeno u okviru neposrednog 
nadzora koji provodi vaša organizacija (u ekvivalentima punog radnog vremena)?   
(Odgovori se ne objavljuju)
PITANJE  4.: Koliko je nadzornih posjeta manje značajnim kreditnim institucijama predviđeno u okviru nepo -
srednog nadzora koji provodi vaša organizacija (u ekvivalentima punog radnog vremena)?  
(Odgovori se ne objavljuju )
PITANJE  5.: Koristite li se za neposredni nadzor manje značajnih banaka uslugama vanjskih pružatelja, na 
primjer uslugama privatnih revizorskih društava?DA 1 8,3 %
NE 10 83,3 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  6.: Može li vanjski pružatelj usluga biti voditelj nadzornog posjeta u okviru takvih revizija? DA 2 16,7 %
NE 5 41,7 %
— 5 41,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
107 Prilozi 
 Prilog VIII.PITANJE  7.: Raspolažete li dovoljnim resursima za neposredni nadzor nakon uvođenja SSM-a?  
PITANJE  7.a:  U slučaju niječnog odgovora, koji bi vam dodatni resursi bili potrebni?  
(izraženi u ekvivalentima punog radnog vremena i vještinama) (Odgovori se ne objavljuju)DA 8 66,7 %
NE 3 25,0 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  8.: Je li vaša organizacija odredila minimalne zahtjeve koje je potrebno ispuniti za obavljanje dužnosti 
nadzornika ili voditelja posjeta u okviru neposrednog nadzora?  
PITANJE  8.a:  U slučaju potvrdnog odgovora, molimo navedite predmetne zahtjeve.DA 9 75,0 %
NE 1 8,3 %
— 2 16,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
QUESTION 9:  Prema nadzornom priručniku (poglavlje 6.4.15.) nalaze neposrednog nadzora potrebno je kate -
gorizirati. Pruža li ESB vašoj organizaciji odgovarajuće smjernice za tu kategorizaciju?DA 9 75,0 %
NE 2 16,7 %
— 1 8,3 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  10.: Je li vaša organizacija od uspostave SSM-a provodila ad hoc  nadzor manje značajnih banaka? DA 8 66,7 %
NE 4 33,3 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  11.: Trenutačnim okvirom nije predviđeno da se nacionalnim nadležnim tijelima nadoknađuju 
troškovi za plaće nastali na temelju nadzora značajnih kreditnih institucija. Smatrate li da je tu praksu potrebno 
promijeniti?  
PITANJE  11.a : U slučaju potvrdnog odgovora, na koji je način potrebno izmijeniti tu praksu?  
U većini odgovora navodila se nadoknada troškova za prekogranične posjete (uključujući plaće).DA 5 41,7 %
NE 2 16,7 %
— 5 41,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  12.:  Je li se vaša organizacija prije uspostave SSM-a koristila uslugama vanjskih revizora za provedbu 
neposrednog nadzora?DA 3 25,0 %
NE 9 75,0 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
PITANJE  12.a: U slučaju potvrdnog odgovora, jesu li neke od tih nadzornih posjeta vodili vanjski  
pružatelji usluga?DA 2 16,7 %
NE 2 16,7 %
— 8 66,7 %
UKUPNO 12 100,0 %
108 Prilozi 
 Prilog VIII.PITANJE  13.: Što bi se općenito moglo poboljšati u području neposrednog nadzora? (vidi okvir 4. )
PITANJE  14.:  Koristite li se u praksi sustavom IMAS za obavljanje neposrednog nadzora?
PITANJE  14.a:  U slučaju potvrdnog odgovora, koliko se vaših aktivnosti povezanih s IT-om, izraženih kao 
postotak ukupne vrijednosti, u stvarnosti obavlja u okviru sustava IMAS?
Postojale su velike razlike u odgovorima, u kojima je navedeno da se sustav IMAS ne upotrebljava, ali i da se 
upotrebljava vrlo često. Na temelju tekstualnog sadržaja odgovora nije bilo moguće izvesti jasan zaključak.DA 5 41,7 %
NE 4 33,3 %
— 3 25,0 %
UKUPNO 12 100,0 %
Okvir 4. – Neposredni nadzor
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, pojedinačna nacionalna nadležna tijela istaknula su sljedeća pitanja:
 οpoboljšanje tehničkih aspekata organizacije posjeta značajnim institucijama koji se obavljaju u svrhu nepo -
srednog nadzora
 οujednačavanje metodologija za neposredni nadzor značajnih i manje značajnih institucija radi izbjegavanja 
dodatnog opterećenja za nadzornike koji obavljaju takve nadzorne posjete i jamčenja njihove dosljedne 
provedbe u svim bankama
 οdodatno unaprjeđenje metodologije za neposredni nadzor kako bi se povećala dosljednost pristupa u svim 
zemljama, s obzirom na to da se nadzorni posjeti i dalje obavljaju na temelju prethodnog iskustva u svakoj 
zemlji i da postoje velike razlike u nacionalnoj praksi u području neposrednog nadzora
 οkonkretnije povratne informacije ESB-a o samom nadzornom posjetu i izvješću o nadzoru
 οviše mogućnosti osposobljavanja i tehničke podrške koje pruža odjel COI 
 οpoboljšanje procesa planiranja jer se pozivi na sudjelovanje objavljuju u prekratkom roku zbog čega je 
sudjelovanje u neposrednom nadzoru teško uskladiti s drugim obvezama. Sudjelovanje u prekograničnim 
nadzornim posjetima samo je po sebi otežano zbog promjenjivosti opsega nadzora, potrebnih vještina 
nadzornika i resursa izdvojenih za takav projekt. 
109 Prilozi 
 Prilog VIII.Anketa provedena među institucijama pod nadzorom
Sud je u okviru revizije SSM-a stupio u kontakt sa svim značajnim europskim bankama pod izravnim nadzorom 
u okviru SSM-a kako bi stekao uvid u njihova stajališta o njegovoj uspješnosti u ispunjavanju ključnih elemenata 
dodijeljenih ovlasti. Sud nije obavio reviziju nad dostavljenim informacijama, već su one prikazane u nastavku 
s ciljem izrade uravnoteženog izvješća kojim se uzimaju u obzir stajališta dionika o područjima koja su odabrana 
za reviziju.
1. Mehanizmi odgovornosti (da ili ne)
PITANJE  1.: Smatrate li da su trenutačnim mehanizmima za slanje povratnih informacija, koje je ESB usposta -
vio (npr. javne rasprave o propisima ESB-a, okvir SSM-a, izvješćivanje o nadzornim financijskim informacijama, 
naknade za nadzor, uporaba mogućnosti i diskrecijskih prava) u svrhu prikupljanja stajališta banaka o nadzoru 
u okviru SSM-a, zadovoljene vaše potrebe? DA 42 60,9 %
NE 27 39,1 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  2.: U slučaju niječnog odgovora, što bi se moglo poboljšati? (vidi  okvir 1. ).
PITANJE  3.: Smatrate li da postoje opća područja nadzornog djelovanja koja bi trebala biti predmet rasprave, 
ali to nisu (npr. u okviru redovitih anketa među financijskim institucijama o njihovom poimanju učinkovitosti 
i djelotvornosti nadzornih aktivnosti, kao što je to slučaj u Kanadi i Australiji)? DA 33 47, 8  %
NE 35 50,7 %
— 1 1,4 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  4.: U slučaju potvrdnog odgovora, molimo navedite relevantna područja (vidi  okvir 1. ).
Okvir 1. – Mehanizmi odgovornosti
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, pojedinačne banke preporučile su ESB-u da:
 οpreispita provedbu rasprava (npr. trajanje rasprava) 
 οbolje uskladi rasprave kako bi se vodilo računa o ograničenim resursima i da proširi opseg tih rasprava kako 
bi se njima obuhvatila, primjerice, tehnička pitanja (metodologija za postupak SREP , definicije kapitala, 
granularnost)
 οpoveća strukturiranost i sveobuhvatnost mehanizama za slanje povratnih informacija iz financijskih institu -
cija, na primjer provedbom anketa o njihovoj procjeni djelotvornosti i učinkovitosti nadzornih aktivnosti. 
110 Prilozi 
 Prilog VIII.2. Transparentnost (molimo ocijenite ocjenom od 1 do 5 ili „—“ u slučaju da pitanje nije primjenjivo)
PITANJE  5.: Jesu li informacije koje primate o procesu SREP i njegovim rezultatima dostatne (na ljestvici od 1 
do 5, pri čemu je 1 = „vrlo sveobuhvatne“, 3 = „odgovarajuće uravnotežene“, 5 = „nedostatne“)?1 4 5,8 %
2 7 10,1 %
3 22 31,9 %
4 30 43,5 %
5 5 7, 2  %
— 1 1,4 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  6.: Na ljestvici od 1 do 5 (1 = odlično, 5 = loše), kako biste ocijenili kvalitetu dobivenih informacija 
o postupcima iz nadzornog priručnika koji su relevantni za vašu svakodnevnu suradnju s nadzornim tijelom?1 2 2,9 %
2 13 18,8 %
3 32 46,4 %
4 15 21,7 %
5 5 7, 2  %
— 2 2,9 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  7.: Kad je riječ o odlukama ESB-a koje se odnose na vašu kreditnu instituciju, koliko ste zadovoljni 
pristupom relevantnim informacijama pruženima kako biste razumjeli obrazloženje/rezultat odluke  
(1 = vrlo zadovoljni, 5 = potpuno nezadovoljni, — = nije primjenjivo)?1 4 5,8 %
2 16 23,2 %
3 26 37,7  %
4 22 31,9 %
5 1 1,4 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  8.: Jesu li informacije navedene u obavijesti poslanoj vašoj kreditnoj instituciji u kojoj se izražava 
namjera ESB-a da donese nadzornu odluku bile jasne u pogledu zakonske i materijalne osnove za donošenje 
odluke (1 = vrlo jasne, 5 = potpuno nejasne, — = nije primjenjivo)? 1 13 18,8 %
2 15 21,7 %
3 28 40,6 %
4 10 14,5 %
5 2 2,9 %
— 1 1,4 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  9.: Koja ključna pitanja, u slučaju da postoje, bi ESB trebao riješiti kako bi se povećala transparentnost? 
(vidi  okvir 2. ).
111 Prilozi 
 Prilog VIII.Okvir 2. – Transparentnost 
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, pojedinačne banke preporučile su ESB-u da:
 οpruži više informacija o nadzornom priručniku SSM-a, uključujući informacije o procesu SREP , povezanoj 
metodologiji i objašnjenju konačnog ishoda
 οpruži bolje obrazloženje za nadzorne odluke.
Okvir 3. – Upravljačke strukture
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, pojedinačne banke preporučile su ESB-u da:
 οproširi dijalog o nadzoru koji vodi s bankama 
 οu većoj mjeri uzima u obzir pitanja koja banke istaknu.3. Upravljačke strukture (da ili ne, — = nije primjenjivo)
PITANJE  10.:  Kad je riječ o odlukama koje se odnose na vašu kreditnu instituciju, jeste li o namjeri ESB-a da 
donese nadzornu odluku obaviješteni dovoljno unaprijed (kako biste imali dovoljno vremena za pripremu 
očitovanja)?DA 54 78,3 %
NE 6 8,7 %
— 9 13 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  11.:  Smatrate li da je ishod očitovanja (odnosno procjena glavnih primjedbi iznesenih tijekom sastan -
ka) na odgovarajući način uzet u obzir u konačnoj nadzornoj odluci ESB-a ili u dokumentu priloženom konačnoj 
odluci?DA 23 33,3 %
NE 25 36,2 %
— 21 30,4 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  12. : Jesu li postojali slučajevi u kojima ste smatrali da vam je ESB neopravdano uskratio pravo na 
očitovanje o donesenim nadzornim odlukama koje se odnose na vašu kreditnu instituciju?1 
PITANJE  13.:  Na koji bi se način mogli dodatno poboljšati aspekti upravljačkih struktura koji su istaknuti 
u prethodnim pitanjima? (vidi  okvir 3. ).DA 3 4,3 %
NE 51 73,9 %
— 15 21,7 %
UKUPNO 69 100,0 %
1  Dvije od banaka čiji su odgovori bili potvrdni navele su testiranje otpornosti na stres iz 2014. koje je dovršeno prije 4. studenoga 2014.  
Jedna banka nije navela konkretne informacije.
112 Prilozi 
 Prilog VIII.4. Načelo proporcionalnosti:
PITANJE  14.:  Smatrate li da su postupci, procesi i mehanizmi povezani sa zahtjevima za unutarnje upravljačke 
strukture i planovima oporavka (ako oni postoje) proporcionalni prirodi rizika koji su svojstveni vašem poslov -
nom modelu i  složenosti tih rizika te veličini, sustavnoj važnosti, opsegu i  složenosti aktivnosti vaše institucije? 
PITANJE  15.:  U slučaju niječnog odgovora, molimo navedite u kojim pogledima postoji neproporcionalnost. 
(vidi  okvir 4. ).DA 35 50,7 %
NE 32 46,4 %
— 2 2,9 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  16.:  Smatrate li da se u nizu različitih skupova podataka (npr. cjelokupni okvir za financijsko izvje -
šćivanje (FINREP), pojednostavnjeno nadzorno financijsko izvješćivanje, izuzetno pojednostavnjeno nadzorno 
financijsko izvješćivanje, podatkovne točke nadzornog financijskog izvješćivanja za izvješćivanje o nadzornim 
financijskim podatcima) na prikladan način odražava načelo proporcionalnosti?DA 26 37,7  %
NE 39 56,5 %
— 4 5,8 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  17.:  Smatrate li opseg i učestalost izvješćivanja o kapitalnim zahtjevima i financijskim informacijama 
u skladu s člankom 99. Uredbe o kapitalnim zahtjevima proporcionalnima prirodi poslovanja vaše institucije?DA 56 81,2 %
NE 8 11,6 %
— 5 7, 2  %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  18.:  Smatrate li opseg i učestalost izvješćivanja o likvidnosti i u vezi sa zahtjevom za stabilne izvore 
financiranja proporcionalnima prirodi poslovanja vaše institucije?DA 43 62,3 %
NE 22 31,9 %
— 4 5,8 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  19.:  Smatrate li opseg i učestalost izvješćivanja u vezi s okvirom za zajedničko izvješćivanje (COREP) 
proporcionalnima prirodi vaše institucije?DA 54 78,3 %
NE 10 14,5 %
— 5 7, 2  %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  20.:  Smatrate li da se drugim zahtjevima za nadzorno izvješćivanje, kao što su oni spomenuti u pret -
hodnim pitanjima, stavlja neproporcionalno administrativno opterećenje na banke? 
PITANJE  21.:  U slučaju potvrdnog odgovora, koji konkretni zahtjevi prema vašem mišljenju predstavljaju do -
datno opterećenje? Molimo navedite konkretna područja u kojima postoji najveće opterećenje i koja su moguća 
poboljšanja (vidi okvir 4. ).DA 52 75,4 %
NE 17 24,6 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
113 Prilozi 
 Prilog VIII.PITANJE  22.:  Smatrate li provedbene rokove povezane sa zahtjevima za nadzorno izvješćivanje razumnima? DA 29 42,0 %
NE 40 58,0 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  23.:  Smatrate li da je naknada za nadzor koju ESB naplaćuje vašoj instituciji proporcionalna važnosti 
i profilu rizičnosti vaše institucije? 
PITANJE  24.:  U slučaju niječnog odgovora, što je moguće poboljšati u pogledu naknada za nadzor 
i metodologije za njihov izračun (primjerice, čimbenici ukupne imovine i  profila rizičnosti)? (vidi okvir 4. ).DA 30 43,5 %
NE 32 46,4 %
— 7 10,1 %
UKUPNO 69 100,0 %
Okvir 4. – Proporcionalnost
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, pojedinačne banke preporučile su ESB-u da:
 οotkloni dvostruke zahtjeve za izvješćivanje i poboljša koordinaciju s drugim institucijama (poput EBA-e). 
Nedostatak koordinacije može dovesti do toga da je iste informacije potrebno dostaviti u različitim oblici -
ma i obrascima 
 οponovno ispita primjenjuje li se u zahtjevima za izvješćivanje načelo proporcionalnosti (npr. kratkoročno 
izvješćivanje (STE), granularnost izvješća)
 οponovno procijeni relevantnost i učestalost  zahtjeva za izvješćivanje, kao i povezane rokove
 οponovno procijeni izračun naknade za nadzor u okviru SSM-a, primjerice plaća li se ona i dalje nacionalnim 
nadležnim tijelima.
114 Prilozi 
 Prilog VIII.5. Neposredni nadzor
PITANJE  25.:  Kako biste na ljestvici od 1 (= vrlo dobro) do 5 (= vrlo loše) ocijenili kvalitetu neposrednog 
nadzora provedenog u okviru SSM-a u pogledu toga koliko je sveobuhvatno obrađen predmet obuhvaćen 
revizijom?1 7 10,1 %
2 29 42,0 %
3 14 20,3 %
4 4 5,8 %
5 0 0,0 %
— 15 21,7 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  26.:  Kako biste na ljestvici od 1 (= vrlo dobro) do 5 (= vrlo loše) ocijenili kvalitetu neposrednog 
nadzora provedenog u okviru SSM-a u pogledu obrade ključnih rizika u odnosu na formalnosti?1 5 7, 2  %
2 15 21,7 %
3 24 34,8 %
4 6 8,7 %
5 0 0,0 %
— 19 27, 5  %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  27.:  Kome se upućuju izvješća o neposrednom nadzoru od uspostave SSM-a: nadzornom odboru, 
odboru za reviziju, upravi kreditne institucije ili nekom drugom primatelju? 
PITANJE  28.:  Koja su poboljšanja / veće promjene uvedeni u odnosu na neposredni nadzor prije pokretanja 
SSM-a i u kojim područjima smatrate da ima i dalje prostora za poboljšanje? (vidi  okvir 5. )
PITANJE  29.:  Nalazi i preporuke u izvješću o nadzoru ne razvrstavaju se prema razini ozbiljnosti.  
Možete li na temelju danih objašnjenja utvrditi kojim je nalazima potrebno dati prednosti i koliko su ozbiljni?  
(vidi okvir 5. )NADZORNI ODBOR 5
ODBOR ZA REVIZIJU 1
UPRAVA 33
DRUGI PRIMATELJ 1
UPRAVA I NADZORNI 
ODBOR2
SVA NAVEDENA TIJELA 2
— 25
UKUPNO 69
PITANJE  30. : Jesu li nalazi u izvješću o neposrednom nadzoru bili jasno objašnjeni i je li vam bilo jasno koje 
korake trebate poduzeti u  njihovu pogledu?DA 41 59,4 %
NE 7 10,1 %
— 21 30,4 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  31.:  Je li vam pružena prilika da iznesete primjedbe na nacrt izvješća o neposrednom nadzoru u razu -
mnom roku i razmijenite stajališta o njemu s timom za neposredni nadzor?DA 46 66,7 %
NE 4 5,8 %
— 19 22,7 %
UKUPNO 69 100,0 %
115 Prilozi 
 Prilog VIII.Okvir 5. – Neposredni nadzor 
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, pojedinačne banke preporučile su ESB-u da: 
 οrazvrsta nalaze neposrednog nadzora prema razini ozbiljnosti kako bi se omogućilo određivanje prioriteta 
 οpoboljša mehanizme za neposredni nadzor, primjerice bržom izradom završnih izvješća i preporuka te da 
bankama omogući dulje razdoblje pripreme za predzavršne sastanke .
116 Prilozi 
 Prilog VIII.6. Zajednički nadzorni timovi
PITANJE  32.:  Postoji li jasno utvrđeni kanal za komunikaciju između vaše institucije i zajedničkog 
nadzornog tima zaduženog za nadzor vaše institucije u okviru SSM-a?DA 65 94,2 %
NE 4 5,8 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  33.:  U slučaju potvrdnog odgovora, s kojim članom zajedničkog nadzornog tima prvo 
stupate u kontakt? (Molimo navedite naziv funkcije, a ne ime pojedinca, primjerice „koordinator 
zajedničkog nadzornog tima“, „zaposlenik nacionalnog nadležnog tijela“ i sl.)KOORDINATOR ZAJEDNIČKOG NADZOR -
NOG TIMA38
NACIONALNO NADLEŽNO TIJELO 5
KOORDINATOR ZAJEDNIČKOG NADZORNOG 
TIMA I NACIONALNO NADLEŽNO TIJELO11
KOORDINATOR ZAJEDNIČKOG NADZORNOG 
TIMA ILI NACIONALNO NADLEŽNO TIJELO3
OVISI O PREDMETU KOMUNIKACIJE 6
— 6
UKUPNO 69
PITANJE  34.:  Ima li vaša institucija mogućnost stalne komunikacije s članovima zajedničkog 
nadzornog tima na jeziku po vlastitom odabiru?
PITANJE  35. : U slučaju niječnog odgovora, molimo pojasnite probleme u slučaju da postoje 
i navedite što bi se moglo poboljšati. (vidi okvir 6. ).DA 57 82,6 %
NE 11 15,9 %
— 1 1,4 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  36.:  Održava li zajednički nadzorni tim sastanke na terenu s rukovodstvom vaše 
institucije?DA 67 97,1  %
NE 2 2,9 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  37.: U slučaju da se takvi sastanci održavaju, općenito gledajući, koliko su učestali 
i koliko dugo traju? (Molimo navedite broj sastanaka godišnje)>12 9
10-12 11
8-9 3
6-7 6
4-5 20
2-3 7
1 2
OVISI 3
— 8
UKUPNO 69
PITANJE  38. : Održavaju li se sastanci 1 = prečesto, 2 = odgovarajuće često, 3 = prerijetko? 1 13 18,8 %
2 56 81,2 %
3 0 0,0 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
117 Prilozi 
 Prilog VIII.PITANJE  39. : Traju li sastanci 1 = predugo, 2 = odgovarajuće dugo, 3 = prekratko? 1 6 8,7 %
2 62 89,9 %
3 1 1,4 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  40.:  Je li koordinator zajedničkog nadzornog tima uvijek prisutan na takvim sastancima? DA 52 75,4 %
NE 17 24,6 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  41.:  Kako biste na ljestvici od 1 (= vrlo dobro) do 5 (= vrlo loše) ocijenili kvalitetu 
nadzora bonitetnom analizom koji zajednički nadzorni tim obavlja u okviru SSM-a? U slučaju da 
se niste u dovoljnoj mjeri susretali s takvim nadzorom molimo vas da kao odgovor navedete „—“ 
(nije primjenjivo).1 4 5,8 %
2 30 43,5 %
3 23 33,3 %
4 8 11,6 %
5 0 0,0 %
— 4 5,8 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  42.:  Je li kvaliteta nadzora bonitetnom analizom 1 = bolja, 2 = nepromijenjena ili 
3 = lošija u odnosu na nadzorni mehanizam koji se primjenjivao prije SSM-a?  
PITANJE  43.:  U slučaju da ste naveli da je kvaliteta bolja ili lošija, molimo navedite u kojem 
pogledu (vidi okvir 6. ).1 23 33,3 %
2 34 49,3 %
3 8 11,6 %
— 4 5,8 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  44.:  Je li učinkovitost nadzora bonitetnom analizom 1 = bolja,  
2 = nepromijenjena ili 3 = lošija u odnosu na nadzorni mehanizam koji se  
primjenjivao prije SSM-a?  
PITANJE  45.:  U slučaju da ste naveli da je bolja ili lošija, molimo navedite razloge  
(vidi okvir 6. ).1 10 14,5 %
2 36 52,2 %
3 17 24,6 %
— 6 8,7 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  46.:  Raspolažu li članovi zajedničkog nadzornog tima dostatnim znanjem o posebnim 
rizicima i obilježjima vaše institucije (oni članovi koje ste upoznali)?DA 57 82,6 %
NE 12 17, 4  %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  47.: Jeste li iz objašnjenja tima koji je provodio postupak SREP (npr. pojašnjenja u okviru 
bilateralnih rasprava) mogli razumjeti koji su kvalitativni i kvantitativni čimbenici utjecali na vaš 
rezultat u okviru postupka SREP?DA 36 52,2 %
NE 32 46,4 %
— 1 1,4 %
UKUPNO 69 100,0 %
118 Prilozi 
 Prilog VIII.PITANJE  48.: Dobijete li na pitanja koja uputite zajedničkom nadzornom timu odgovor u razu -
mnom roku?DA 55 79,7 %
NE 14 20,3 %
— 0 0,0 %
UKUPNO 69 100,0 %
PITANJE  49.:  Jesu li zabilježeni slučajevi u kojima zajednički nadzorni tim nije odgovorio na 
pitanja koja su mu upućena ili je odgovor bio nejasan?DA 18 26,1 %
NE 50 72,5 %
— 1 1,4 %
UKUPNO 69 100,0 %
119 Prilozi 
 
Okvir 6. – Zajednički nadzorni timovi
Kad je riječ o mogućim poboljšanjima, pojedinačne banke preporučile su ESB-u da:
 οomogući komunikaciju sa zajedničkim nadzornim timovima na jeziku po odabiru banaka (materinjem jezi -
ku), primjerice u vezi s tehničkim pitanjima. Na primjer, u nekim se slučajevima tražilo da dokumenti sastav -
ljeni na jeziku zemlje u kojoj se nalazi banka budu na engleskom, iako su neki članovi zajedničkog nadzor -
nog tima bili iz iste zemlje. Koordinator i članovi zajedničkog nadzornog tima trebaju vladati jezikom koji je 
odabrala institucija u mjeri koja im omogućuje da pročitaju i razumiju dobivene informacije 
 οpoboljša koordinaciju između članova zajedničkog nadzornog tima iz ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela. 
Na primjer, pretincu e-pošte zajedničkog nadzornog tima mogu pristupiti članovi iz ESB-a, ali ne i članovi iz 
nacionalnog nadležnog tijela.
  PITANJE  50.:  Jesu li odgovori koje je dao zajednički nadzorni tim jasni i odgovarajuće obrazloženi? DA 59 85,5 %
NE 8 11,6 %
— 2 2,9 %
UKUPNO 69 100,0 %Prilog VIII.
120 Prilozi 
 Prilog  IX.Glavni elementi mehanizama odgovornosti ESB-a Europskom parlamentu
Uredba Vijeća (EU) 
br. 1024/2013 o dodjeli 
određenih zadaća 
Europskoj središnjoj 
banci u vezi s politikama 
bonitetnog nadzora 
kreditnih institucijaČlanak 20. stavak 1. ESB odgovara Europskom parlamentu i Vijeću za provedbu Uredbe
Članak 20. stavak 3. Predsjednik nadzornog odbora ESB-a izvještaj o izvođenju zadaća koje su dodijeljene nadzornom 
odboru Uredbom javno predstavlja Europskom parlamentu
Članak 20. stavak 5. Na zahtjev Europskog parlamenta, predsjednik nadzornog odbora sudjeluje na saslušanju o izvršavanju 
nadzornih zadaća nadzornog odbora
Članak 20. stavak 6. ESB odgovara u usmenom ili pisanom obliku na pitanja Europskog parlamenta […]
Članak 20. stavak 8. Na zahtjev, predsjednik nadzornog odbora ESB-a održava povjerljive usmene rasprave iza zatvorenih 
vrata s predsjednikom i potpredsjednicima nadležnog odbora Parlamenta u vezi s nadzornim zadaćama nadzornog odbora 
kada su takve rasprave potrebne za izvršavanje ovlasti Europskog parlamenta u skladu s UFEU-om.
Članak 20. stavak 9. ESB otvoreno surađuje u svim istragama Europskog parlamenta u skladu s UFEU-om
Međuinstitucijski 
sporazum Europskog 
parlamenta i ESB-a1. ESB svake godine Parlamentu podnosi izvješće o izvršavanju zadaća dodijeljenih mu Uredbom (EU) br. 1024/2013. 
Predsjednik nadzornog odbora godišnje izvješće podnosi Parlamentu na javnom saslušanju.
2. Predsjednik i nadzorni odbor sudjeluju u redovnim javnim saslušanjima o provedbi nadzornih zadaća na zahtjev 
nadležnog odbora Parlamenta. Nadležni odbor Parlamenta i ESB postižu sporazum o rasporedu za dva takva saslušanja 
koja je potrebno održati tijekom sljedeće godine.
3. Osim toga, nadležni odbor Parlamenta može pozvati predsjednika nadzornog odbora na dodatne ad hoc  razmjene 
mišljenja o pitanjima u vezi s nadzorom.
4. Ako je to potrebno za izvršenje ovlasti Parlamenta na temelju UFEU-a ili prava EU-a, predsjednik nadležnog odbora 
Parlamenta može zatražiti poseban povjerljivi sastanak s predsjednikom nadzornog odbora, koji se podnosi u pisanom 
obliku i  sadrži obrazloženje.
5. Na temelju obrazloženog zahtjeva predsjednika nadzornog odbora ili predsjednika nadležnog odbora Parlamenta i uz 
zajednički dogovor, redovnim saslušanjima, ad hoc  razmjenama mišljenja i povjerljivim sastancima mogu prisustvovati 
predstavnici ESB-a u nadzornom odboru ili viši članovi nadzornog osoblja.
6. Redovna saslušanja, ad hoc  razmjene mišljenja i povjerljivi sastanci mogu obuhvaćati sve aspekte djelovanja i funkcio -
niranja SSM-a obuhvaćene Uredbom o SSM-u.
7. Jedino predsjednik nadzornog odbora i predsjednik i potpredsjednici nadležnog odbora Parlamenta mogu prisustvova -
ti povjerljivim sastancima.
8. ESB nadležnom odboru Parlamenta obavezno dostavlja sveobuhvatan i sadržajan zapis o postupcima nadzornog 
odbora koji omogućava razumijevanje rasprava, uključujući popis odluka s komentarima.
Izvor:  Sud.
121 Prilozi 
 Prilog  X.Struktura procesa izvješćivanja o  neposrednom nadzoru
9.
Slanje završnih preporuka 
kreditnoj instituciji
i nacionalnom nadležnom 
tijelu8.
Završni sastanak7. 6.
Priprema 
preporuka
Zajednički nadzorni tim Zajednički nadzorni tim Zajednički nadzorni tim Zajednički nadzorni tim 
Voditelj nadzornog posjeta
Nadzirani subjektSlanje izvješća i nacrta 
preporuka kreditnoj instituciji5. 4. 3. 2. 1. 
Zajednički nadzorni timKreditna institucijaVoditelj nadzornog 
posjetaECB COI Nadzorni tim Nadzorni tim Nadzorni timUključene straneSlanje završnog izvješća
i povjerljivog pisma zajedničkom 
nadzornom timu i nacionalnim 
nadležnim tijelimaProvjera dosljednosti Priprema nacrta izvješća Sastanak s kreditnom 
institucijomPriprema prednacrta 
izvješća / popisa nalaza
Uključene strane
Izvor:  Sud, prilagođeni podatci ESB-a.
122 Odgovor ESB-a
Sažetak
ESB cijeni aktivnosti koje je poduzeo Europski revizorski sud, a koje će pridonijeti daljnjem poboljšanju rada Jedin -
stvenog nadzornog mehanizma (SSM). Međutim, bilo bi nam drago da je Sud u svom izvješću izričitije priznao 
najvažnija postignuća povezana s uspostavljanjem SSM-a.
SSM je ključan element bankovne unije i njegova je uspostava bila jedan od temeljnih potpornja za dovršetak 
najproblematičnije faze u krizi europodručja. ESB i nacionalna nadležna tijela uspostavili su SSM u iznimno kratkom 
vremenskom roku, kraćem od 13 mjeseci, suočeni s brojnim poteškoćama. Ti su golemi napori omogućili ESB-u da 
od 4. studenoga 2014. preuzme izravan nadzor 129 značajnih grupa nadziranih subjekata koji obuhvaćaju približno 
1 200 nadziranih subjekata te da sklopi nužne aranžmane za nadgledanje nadzora manje značajnih institucija. ESB 
sve otada postiže znatan napredak u usklađenju nadzornih praksi na europskoj razini i svake godine donosi više od 
1 500 nadzornih odluka.
Javnost je u mnogo prilika priznala značaj i opseg tih napora i s njima povezanih postignuća te ESB misli da se to 
trebalo jasnije odraziti u izvješću.
VII
ESB ističe kako činjenica da Nadzorni odbor ne kontrolira proračun i ljudske resurse nadzorne funkcije nije diskrecij -
ska odluka ESB-a. Važno je napomenuti da Nadzorni odbor nije tijelo ESB-a nadležno za odlučivanje, nego samo još 
jedno tijelo dodano institucijskoj strukturi ESB-a na osnovi Uredbe o SSM-u, koja je akt sekundarnog prava. Ovla -
sti Upravnog vijeća i Izvršnog odbora povezane s ljudskim resursima i financijskim sredstvima, koje su propisane 
primarnim pravom, moraju se i dalje poštovati. Osim toga, ESB želi naglasiti da postoji veza između ljudskih resursa, 
financijskih sredstava i Nadzornog odbora u članku 15. stavku 1. Poslovnika ESB-a, u kojem se utvrđuje sljedeće: 
„Rashodi za izvođenje nadzornih zadaća posebna su stavka u proračunu [ESB-a] te se o njima provodi savjetovanje 
s predsjednikom i potpredsjednikom Nadzornog odbora.“
Po mišljenju ESB-a, činjenica da Nadzorni odbor ne kontrolira proračun i ljudske resurse koji se odnose na nadzornu 
funkciju u skladu je s načelom odvajanja i ne ugrožava neovisnost funkcije monetarne politike ESB-a i njegove nad -
zorne funkcije. Načelom odvajanja zahtijeva se funkcionalno odvajanje dviju funkcija, ali se od Nadzornog odbora 
ne traži da potpuno kontrolira proračun nadzorne funkcije i ljudske resurse ESB-a ili nacionalnih nadležnih tijela. 
Kao što je navedeno u fusnoti 14. izvješća Suda, Uredba o SSM-u nije utjecala na zadaću Izvršnog odbora da upravlja 
unutarnjim ustrojem ESB-a, uključujući kadrovska i proračunska pitanja.
Jednako tako, uspostava takozvanih zajedničkih službi, odnosno poslovnih područja koja pružaju potporu objema 
funkcijama, ne uzrokuje sukob interesa i stoga je u skladu s načelom odvajanja. Uspostavom takvih zajedničkih 
službi sprječava se udvostručavanje poslova, u interesu učinkovita i djelotvorna pružanja usluga. Taj se pristup 
odražava u uvodnoj izjavi 14. Odluke ESB-a o odvajanju (ESB/2014/39), prema kojoj „učinkovito odvajanje funkcija 
monetarne politike od nadzornih funkcija ne bi trebalo sprječavati, kad god je to moguće i poželjno, ostvarivanje 
koristi koje proizlaze iz objedinjavanja tih dviju političkih funkcija u istoj instituciji...“.
Odgovor ESB-a 123
Revizijski pristup i  metodologija
19
ESB smatra da je pružio sve revizijske dokaze koji su potrebni Sudu da u skladu sa svojom zadaćom, koja je ugrađena 
u članak 27. stavak 2. Statuta ESSB-a i članak 20. stavak 7. Uredbe o SSM-u, ispita „ operativnu učinkovitost uprave 
ESB-a “. Zbog toga se ESB ne slaže s izjavom Suda da mu je pružio vrlo malo traženih informacija. ESB je, u skladu 
s obvezama koje proizlaze iz Statuta ESSB-a i Uredbe o SSM-u, u potpunosti surađivao sa Sudom u svrhu olakšanja 
revizije te je uložio znatna sredstva i vrijeme kako bi revizijskom timu pružio veliku količinu dokumenata i objaš -
njenja. Međutim, neke dokumente (npr. zapisnike Nadzornog odbora i pojedinačne nadzorne odluke) nismo mogli 
predati zato što se ne tiču operativne učinkovitosti uprave ESB-a, kao što je propisano Statutom ESSB-a te se odra -
žava u Uredbi o SSM-u.
Upravljačka struktura
30
Daljnje aktivnosti povezane s postupkom Administrativnog odbora za preispitivanja u jednom su slučaju kasnile 
zbog složenosti slučaja I potrebe poštovanja prava na očitovanje dotičnog nadziranog subjekta.
39
Upravljački odbor propisno je razmotrio prednosti i nedostatke te odlučio zadržati sadašnje modalitete rada kao 
najbolju moguću opciju.
40
ESB želi napomenuti da se potpuno odvajanje zahtijeva samo u odnosu na obavljanje nadzornih zadaća i zadaća 
monetarne politike, kako bi se izbjegli sukobi interesa. Ono se ne proteže na ona poslovna područja, poput zajed -
ničkih službi, koja nisu obuhvaćena definicijom dviju navedenih politika.
42
ESB želi napomenuti da je određivanje „zajedničkih službi“ ESB-a moguće samo kada njihova podrška ne dovodi do 
sukoba interesa između nadzornih ciljeva I ciljeva monetarne politike ESB-a, kao što je navedeno u uvodnoj izjavi 11. 
Odluke ESB/2014/39. Zajedničke službe poslovna su područja koja pružaju podršku funkcijama politike ESB-a u vezi 
s tehničkim znanjem koje ne utječe na razvoj politika ESB-a.
Odgovor ESB-a 124
45
Pojam „kineskih zidova“ nije sastavni dio izričaja i duha Uredbe o SSM-u. Umjesto toga usvojen je drukčiji pristup, 
prema kojem se komunikacija i razmjena informacija dopuštaju do mjere u kojoj ne izazivaju sukobe interesa, kako 
bi se iskoristile pozitivne sinergije koje se stvaraju zahvaljujući činjenici da su funkcija monetarne politike i nadzorna 
funkcija „pod istim krovom“. U tu svrhu člankom 25. stavkom 3. Uredbe o SSM-u ESB se obvezuje da „donosi i čini 
dostupnima javnosti sva potrebna interna pravila, uključujući pravila o poslovnoj tajni i razmjeni informacija između 
ta dva funkcionalna područja“. Tom se odredbom izričito dopušta mogućnost razmjene informacija između dviju 
funkcija politika.
51
Vidi odgovor ESB-a na prvi dio tavka VII.
60
ESB želi dodati da je, zbog radnog opterećenja i u skladu s načelnim dogovorom iz prosinca 2015., Odbor unutar -
njih revizora u srpnju 2016. odlučio podijeliti radnu skupinu za reviziju zaduženu za SSM i statistiku (ATF SSM-ST) na 
radnu skupinu za reviziju zaduženu za SSM i radnu skupinu za reviziju zaduženu za statistiku. Ta će izmjena stupiti 
na snagu krajem 2016.
63
Članovi radnih skupina za reviziju koje su imenovale nacionalne središnje banke ili nacionalna nadležna tijela imaju 
bogato iskustvo u nadzoru banaka, uključujući nekoliko godina iskustva na voditeljskim položajima.
Zajednički odgovor ESB-a na točke 73. i 74.
ESB smatra da je zajamčena sveobuhvatna revizijska obrada područja visokog i srednjeg rizika te ključnih 
elemenata.
Također smatra da je pristup planiranju u skladu s profesionalnom praksom. Premda ne postoji obvezan ciklus 
revizije rizika, modelom procjene rizika uzimaju se u obzir revizijske aktivnosti koje su prethodno provedene na 
povezanim procesima. Odabir područja revizije temelji se na procjeni rizika koja se prilagođava tromjesečno, a pri 
donošenju odluke o revizijskim temama uzima se u obzir i vrijeme posljednje revizije i pokrivenost rizičnih područja 
unutar dotičnog procesa.
75
Sredstvima uprave Unutarnja revizija pokriven je cijeli raspon operacija i aktivnosti ESB-a. ESB smatra da izraženi 
omjer treba promatrati u cjelokupnom kontekstu. Unutar uprave Unutarnja revizija osnovan je i postupno se razvi -
jao poseban tim za bavljenje revizijskim ciljevima specifičnim za SSM, koji međutim tijekom 2015. Nije bio u pot -
punosti na raspolaganju. Zbog toga ukupna brojka iż 2015. Nije potpuno reprezentativna za sadašnju situaciju.
Odgovor ESB-a 125
76
ESB želi dodati da se kalibracijom ispravljaju npr. nedosljednosti u primjeni modela ocjene rizičnosti, koji služi kao 
alat za određivanje prioriteta. Stručnim standardima zahtijeva se da prioriteti unutarnje revizije budu usklađeni 
s ciljevima organizacije i priznaje se da se planovi revizije trebaju „između ostalog, temeljiti na vrednovanju  
rizika i izloženosti“.1 ESB smatra da je takav pristup u skladu sa stručnim standardima.
77
Pri određivanju prioriteta vodilo se računa o tome da su pojedini procesi još u „razvojnoj fazi“. ESB smatra da su 
odabrani revizijski predmeti u trenutačnoj situaciji imali veću dodanu vrijednost nego ispitivanje postupaka SREP-a 
ili bankovne krize, koji su predviđeni za srednjoročno razdoblje.
Mehanizmi odgovornosti
Zajednički odgovor na točku 78. I dalje
ESB smatra da ima pouzdan okvir za dokazivanje ispunjavanja obveza (kao što je opisano u prilogu IX. Izvješću) i da 
postupa potpuno u us to s odgovarajućim odredbama Statuta ESSB-a, Uredbe o SSM-u i međuinstitucijskim spora -
zumima s Europskim parlamentom i Vijećem. U postojećem okviru pomno su razrađena pravila za dokazivanje ispu -
njavanja obveza koja su oblikovana posebno za ESB te us toga relevantnija od panoramskog pregleda mehanizma 
odgovornosti EU-a koji je Sud objavio.
89
ESB se slaže s time da bi razvoj formalnog okvira uspješnosti mogao biti koristan alat za mjerenje učinkovitosti 
nadzora banaka, ali za razvoj takvog okvira trebalo bi više vremena zbog praktične potrebe da bude utemeljen na 
relevantnim pokazateljima za čije je određivanje potrebno iskustvo. Osim toga, takvi bi se pokazatelji trebali mjeriti 
tijekom nekoliko godina.
91
ESB napominje da je tehničku notu MMF-a sastavilo osoblje MMF-a i da ona ne predstavlja službeni stav MMF-a. 
Stoga se protivi tome da se takvi radni materijali uzimaju kao mjerodavna smjernica.
ESB također želi pojasniti da su postupci Nadzornog odbora povjerljivi u skladu s člankom 23. stavkom 1. Poslov -
nika ESB-a. U tome se odražavaju strogi zahtjevi koji se odnose na čuvanje poslovne tajne, kojima ESB podliježe na 
temelju članka 37. Statuta ESSB-a i članka 27. Uredbe o SSM-u. Kako bi osigurao potpuno dokazivanje ispunjavanja 
obveza, ESB u skladu s međuinstitucijskim sporazumom s Europskim parlamentom podnosi nadležnom odboru Par -
lamenta sveobuhvatne, svrhovite zapisnike sa sastanaka Nadzornog odbora koji omogućuju razumijevanje rasprava 
i sadrže popis odluka s objašnjenjima.
1 usp. Međunarodni standardi za stručnu provedbu interne revizije 2010. – Planiranje, stupili na snagu 1. siječnja 2013., i s njima povezana Preporuka 
za rad 2010-1
Odgovor ESB-a 126
92
ESB želi naglasiti da u potpunosti podupire preispitivanje Uredbe o SSM-u koje Europska komisija trenutačno 
provodi te da je, nakon potpisivanja sporazuma o povjerljivosti i tajnosti, dostavio Europskoj komisiji sve tražene 
dokumente.
Osim toga, ESB želi razjasniti da preispitivanje Uredbe o SSM-u nije dio okvira za dokazivanje ispunjavanja obveza 
definirana u Uredbi o SSM-u.
94
ESB želi dodati da na svojim internetskim stranicama posvećenim nadzoru banaka, kao što je spomenuto u točki 
93., objavljuje „opsežne informacije“ o tome kako provodi nadzorne zadaće. Osim općeg vodiča o nadzoru banaka 
objavio je znatan broj dokumenata u kojima se prikazuju stajališta i prakse nadzorne politike (npr. Vodič o moguć -
nostima i diskrecijskim pravima raspoloživim u okviru prava Unije). ESB se stalno trudi povećavati transparentnost 
svojih nadzornih pristupa i u sljedećim će mjesecima, nakon dovršetka javnog savjetovanja, objaviti daljnja staja -
lišta politike. Što se tiče SREP-a, ESB je u veljači 2016. objavio „Brošuru o metodologiji postupka nadzorne provjere 
i ocjene u sklopu SSM-a“, koja se bavi pravnim temeljem i metodologijom postupka nadzorne provjere i ocjene 
(SREP). Ti dokumenti u kojima se prikazuju stajališta i prakse politike ESB-a važniji su za kreditne institucije od inter -
nog Nadzornog priručnika.
Osim toga, ESB s pomoću drugih komunikacijskih alata (radionice s bankama, govori, dijalog o nadzoru sa zajednič -
kim nadzornim timovima, priopćenja za javnost, konferencije, telefonski i konferencijski razgovori s glavnim direkto -
rima) informira nadzirane subjekte o svojim nadzornim pristupima.
Sve u svemu, ESB smatra da su informacije koje pruža nadziranim subjektima dovoljne za pravilno razumijevanje 
nadzora u sklopu SSM-a.
Zajednički odgovor na točke 95. i 96.
ESB smatra da su informacije koje pruža dovoljne. Što se tiče percepcije banaka o pružanju informacija o postupku 
SREP , ESB smatra da je pozitivno to što je polovina od 69 banaka koje su odgovorile na upitnik izjavila da su informa -
cije o postupku SREP i njegovim rezultatima koje je ESB pružio vrlo opsežne ili barem uravnotežene.
Kada je riječ o informacijama o nadzornim postupcima, ESB primjećuje da je 68 % ispitanika izjavilo kako su informa -
cije bile dovoljno kvalitetne.
103
Što se tiče potrebe za provođenjem anketa, ESB napominje da sve od uspostave SSM-a blisko surađuje s udruže -
njima banaka, uključujući Europsko udruženje banaka. Ono je u sklopu istraživanja o iskustvima banaka s nadzorom 
u sklopu SSM-a u 2015. (koje namjerava provoditi jednom godišnje) u suradnji s nacionalnim udruženjima banaka 
provelo anketu koja je obuhvatila 94 od (u tom trenutku) 122 značajne institucije. Na preporuke iż izvješća Europ -
skog udruženja banaka odgovorila je predsjednica, a uslijedili su i sastanci na tehničkoj razini s predstavnicima 
banaka.
ESB je dosad bio usredotočen na osiguravanje potpune operativnosti SSM-a, a sada bi mogao početi razmatrati 
mogućnost provođenja vlastitih anketa, ako is e time ostvarila jasna dodana vrijednost (posebno će se paziti da ne 
bude preklapanja s anketama koje provode drugi dionici).
Odgovor ESB-a 127
Zajednički nadzorni timovi  – ustroj i  raspodjela resursa
110
ESB želi razjasniti da je pri uspostavi SSM-a omjer od 25 % zaposlenika ESB-a i 75 % zaposlenika nacionalnih nadlež -
nih tijela bio prihvaćena referentna vrijednost, a ne formaliziran cilj.
115
Iako se mogu povući neke paralele između procjene značajnosti za globalno sistemski važne banke i metodologije 
grupiranja ESB-a, ESB napominje da njegova metodologija nije povezana s metodologijom Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo (EBA). Prema metodologiji ESB-a, na primjer, ne primjenjuje se pristup kategorizaciji banaka 
kojim se služi EBA i ne predviđa se procjena globalno sistemski važnih banaka ili procjena značajnosti. Cilj je meto -
dologije grupiranja ESB-a odrediti potkategorije značajnih institucija unutar kategorije značajnih institucija radi 
provedbe načela proporcionalnosti, čime se stvara polazište za dodjelu broja zaposlenika.
119
Molimo pogledajte odgovor ESB-a na točku 115.
Međutim, postoje dvostruke hijerarhijske strukture
Molimo pogledajte odgovor ESB-a na točku 147.
141 (c)
ESB napominje da je to tehničko ograničenje uklonjeno 6. rujna 2016.
147
ESB smatra da je izraz „sukobi u pogledu hijerarhije“ neprimjeren. Po mišljenju ESB-a, uspostavljene su para -
lelne hijerarhije, ali one nisu u sukobu. Zbog organizacijskog ustroja SSM-a rukovodstvo nacionalnih nadležnih 
tijela isključivo je odgovorno za sve zadatke koji se ne tiču SSM-a i sva pitanja povezana s hijerarhijom i ljudskim 
resursima.
149
ESB smatra da je suviše rano za uspostavljanje programa certificiranja za obavljanje nadzora bonitetnom analizom. 
Koordinacijska skupina za osposobljavanje u području nadzora trenutačno osmišljava i uspostavlja zajednički pro -
gram osposobljavanja na razini cijelog sustava, koji će biti namijenjen svim relevantnim zaposlenicima SSM-a; bilo 
bi prerano osmišljavati program certificiranja. Kad bi se program osposobljavanja ograničio na nadzor bonitetnom 
analizom zanemarila bi se činjenica da će se zaposlenici s vremenom rotirati i zbog toga je potreban program koji se 
može općenitije primijeniti.
Odgovor ESB-a 128
Neposredni nadzor (nadzor na licu mjesta)
159
Ta će se kategorizacija promijeniti nakon revizije priručnika SSM-a u sklopu uvođenja „ciljanih razina potrebnog nad -
zora“ (engl. Targeted engagement levels ), kao što je objašnjeno u točki 163.
178
ESB želi razjasniti da će službene smjernice za dosljednu kategorizaciju rezultata biti službeno uključene u ažuriranu 
verziju poglavlja 6. priručnika SSM-a u 2016.
182
ESB želi razjasniti da će se podatak o tome tko iz kreditne institucije treba biti nazočan na završnom sastanku navesti 
u vodiču za nazor na licu mjesta koji će biti objavljen tijekom 2016.
Zaključci i  preporuke
184
ESB se ne slaže s tvrdnjom da je revizija potvrdila kako su se uspostavom SSM-a pojavila područja koja nisu obu -
hvaćena revizijom. Po mišljenju ESB-a Sud je primio sve potrebne informacije i dokumentaciju za ocjenu opera -
tivne učinkovitosti uprave ESB-a u skladu s člankom 27. stavkom 2. Statuta ESSB-a i člankom 20. stavkom 7. Uredbe 
o SSM-u.
Molimo pogledajte i naš komentar na točku 80. u kojem se opisuju različiti slojevi kontrole i mehanizmi za dokaziva -
nje ispunjavanja obveza koji su sad uspostavljeni.
186
Molimo pogledajte odgovor ESB-a na točke 40. i 45.
187
Molimo pogledajte odgovor ESB-a na točke 73. i 74.
Odgovor ESB-a 129
1. preporuka
ESB prihvaća prvi dio preporuke i ciljni rok provedbe, pod uvjetom da to odobri i Upravno vijeće.
ESB napominje da će nastojati dodatno pojednostavniti proces donošenja odluka. Već je uveo nekoliko mjera s tim 
ciljem, na primjer donošenje većine nadzornih odluka pisanim postupkom i standardizaciju dokumenata koji se 
dostavljaju tijelima nadležnim za odlučivanje. Uz to razvija i okvir za delegiranje nadzornih odluka, uz koji bi se 
rutinske nadzorne odluke mogle delegirati na niže razine.
ESB prihvaća drugi dio preporuke. Tajništvo Nadzornog odbora već jer izradilo popise stavki za provjeru, predloške 
i dijagrame toka te će oni u rujnu 2016. postati dostupni osoblju poslovnih područja koja su uključena u nadzor 
banaka. Tajništvo će dodatno razraditi te alate i organizirati tečajeve osposobljavanja za njihovu uporabu.
2. preporuka
ESB prihvaća dio preporuke pod i).
ESB ne prihvaća dio preporuke pod ii).
U uvodnoj izjavi 66. spominje se samo posebna hijerarhija za osoblje uključeno u provođenje nadzornih zadaća 
koje se ESB-u dodjeljuju tom uredbom i njome nije obuhvaćeno osoblje u zajedničkim službama. Strogom primje -
nom tog načela za zajedničke službe znatno bi se povećali troškovi i smanjila učinkovitost operativnog upravljanja 
ESB-om.
ESB ne prihvaća dio preporuke pod iii).
ESB smatra da su predsjednik i potpredsjednik, unutar ograničenja određenih pravnim okvirom, već znatno uklju -
čeni u postupak određivanja proračuna. Kao što je utvrđeno Poslovnikom, o tome se pitanju savjetuje s predsjed -
nikom i potpredsjednikom. U Uredbi o SSM-u propisano je da je potpredsjednik član Izvršnog odbora i Upravnog 
vijeća ESB-a, a ono je tijelo ovlašteno za donošenje konačnih odluka. Zahvaljujući tome u obzir se uzimaju i stajališta 
nadzorne funkcije te se jamči visok stupanj utjecaja i transparentnosti.
3. preporuka
ESB prihvaća preporuku pod uvjetom da se donese odluka o dodjeli dodatnih sredstava funkciji unutarnje revizije.
188
ESB ističe da nije „nametnuo“ ograničenje pristupa dokumentima. Europski revizorski sud trebao bi imati pristup 
dokumentima u skladu sa svojom zadaćom, kao što je propisano člankom 27. stavkom 2. Statuta ESSB-a te 
člankom 20. stavkom 7. Uredbe o SSM-u. Stoga nije riječ o nedostatku suradnje, već o različitim tumačenjima 
djelokruga revizije.
Odgovor ESB-a 130
4. preporuka
ESB je primio preporuku na znanje i nastavit će u potpunosti surađivati sa Sudom kako bi mu omogućio izvršavanje 
zadaće, kao što je određeno Statutom ESSB-a i Uredbom o SSM-u.
5. preporuka
ESB prihvaća preporuku uz sljedeće napomene:
ESB se slaže da je potrebna transparentnost kada je riječ o nadzornim aktivnostima. U vezi s time objavljuju se Prio -
riteti SSM-a, središnji dokument o nadzornim aktivnostima u kojem su sadržani njihovi ciljevi. U Godišnjem izvješću 
ESB-a o nadzornim aktivnostima, koje se objavljuje na mrežnim stranicama ESB-a, ESB izvještava o mjerama koje je 
poduzeo kako bi ostvario te ciljeve. Osim toga, u sklopu Godišnjeg izvješća objavljuju se i opsežni statistički podatci. 
Oni, među ostalim, obuhvaćaju broj postupaka odobrenja, prijavljenih kršenja prava EU-a, mjera usmjerenih na pro -
vođenje i izricanje sankcija te broj izvršenih nadzora na licu mjesta, raščlanjenih prema kategoriji rizika i grupi.
ESB je u bliskom kontaktu s udruženjima banaka, uključujući i Europsko udruženje banaka, koje je u sklopu istraživa -
nja o iskustvima banaka s nadzorom u sklopu SSM-a u 2015. provelo anketu koja je obuhvatila 94 od (u tom tre -
nutku) 122 značajne institucije. Pri tome se surađivalo s nacionalnim udruženjima banaka. Plan je provoditi anketu 
svake godine. Na preporuke iznesene u izvješću Europskog udruženja banaka odgovorila je predsjednica, a uslijedili 
su sastanci na tehničkoj razini s predstavnicima banaka.
ESB je dosad bio usredotočen na osiguravanje potpune operativnosti SSM-a, a sada bi mogao početi razmatrati 
mogućnost provođenja vlastitih anketa, ako bi se time ostvarila jasna dodana vrijednost. Pri tome ne bi smjelo biti 
preklapanja s postojećim anketama koje provode udruženja banaka, uključujući i spomenutu anketu.
ESB će nastaviti razvijati svrhovit i opsežan skup pokazatelja te će u skladu s time, ali i na druge načine, obogaćivati 
podatke koji se objavljuju u godišnjem izvješću.
Zajednički odgovor na točke 191. – 195.
Molimo pogledajte komentare ESB-a na točke 104. – 149.
ESB napominje da SSM obuhvaća ESB i nacionalna nadležna tijela, kao što piše u točki 9. izvješća. Svi postupci pove -
zani sa zapošljavanjem u zajedničkim nadzornim timovima i za potrebe nadzora na licu mjesta moraju se provoditi 
u skladu s institucijskim okvirom utemeljenim primarnim pravom EU-a. To podrazumijeva poštovanje različitih insti -
tucijskih mehanizama ESB-a i nacionalnih nadležnih tijela uz suradnju i dijalog u najvećoj mogućoj mjeri.
Otkako su završila terenska istraživanja za potrebe ove revizije, uspostavom Koordinacijske skupine za osposoblja -
vanje u području nadzora postignut je znatan napredak u izradi jedinstvenog programa osposobljavanja za SSM, 
uz potporu stručne skupine koju čine članovi i iz ESB-a i iz nacionalnih nadležnih tijela. Rezultati će biti vidljivi 
u jesen 2016.
Odgovor ESB-a 131
6. preporuka
ESB prihvaća preporuku uz sljedeće napomene:
ESB smatra da izmjena Okvirne uredbe o SSM-u možda nije nužna. U članku 6. stavku 3. Uredbe o SSM-u jasno piše 
da su nacionalna nadležna tijela dužna davati potporu ESB-u pri provođenju njegovih zadaća. Osim toga, u skladu 
s člankom 6. stavkom 2. Uredbe o SSM-u nacionalna nadležna tijela obvezna su surađivati s ESB-om u dobroj vjeri. 
U članku 3. i u sljedećim člancima Okvirne uredbe o SSM-u jasno stoji da su nacionalna nadležna tijela dužna staviti 
svoje zaposlenike na raspolaganje za zajedničke nadzorne timove; u članku 4. stavku 5. Okvirne uredbe o SSM-u 
propisano je da se ESB i nacionalna nadležna tijela trebaju međusobno savjetovati i sporazumijevati o uporabi sred -
stava nacionalnih nadležnih tijela u odnosu na zajedničke nadzorne timove.
ESB je pomno pratio zapošljavanje u zajedničkim nadzornim timovima (i u kvalitativnom i u kvantitativnom smi -
slu) te će to činiti i dalje, a savjetujući se s nacionalnim nadležnim tijelima istražit će i kako bi se moglo osigurati da 
u zajedničkim nadzornim timovima uvijek bude dovoljno zaposlenih. Pri tome se, međutim, ne odbacuje moguć -
nost da će se Nadzornom odboru / Upravnom vijeću predložiti izmjena Okvirne uredbe ako se procijeni da je to 
nužno.
7. preporuka
ESB prihvaća preporuku i provest će je zajedno s 10. preporukom, s ciljanim rokom provedbe do kraja 2018., uz slje -
deće napomene:
ESB ističe da postoji pravni okvir za osnivanje zajedničkih nadzornih timova. Člankom 4. Okvirne uredbe već se 
uspostavlja sustav za imenovanje članova zajedničkih nadzornih timova na temelju dijaloga između ESB-a i nacio -
nalnih nadležnih tijela te se ESB-u omogućuje da od nacionalnih nadležnih tijela zahtijeva promjenu imenovanja. 
Zbog toga bi se trebale razviti mjere kojima će se osigurati potpuna primjena članka 4., a ne njezino slabljenje. ESB 
se stoga slaže sa suštinom preporuke, no smatra da bi naglasak trebao biti na elementu suradnje. Otkada je SSM 
utemeljen, osnivanje i funkcioniranje zajedničkih nadzornih timova rezultat je zajedničkih napora ESB-a / SSM-a 
i nacionalnih nadležnih tijela / nacionalnih središnjih banaka. ESB se oslanja na sposobnost nacionalnih nadležnih 
tijela / nacionalnih središnjih banaka da osiguraju osoblje s primjerenom razinom stručnosti, iskustva i dodatnih 
vještina za profil koji se traži u zajedničkim nadzornim timovima.
Osim toga, treba naglasiti da ni nacionalna nadležna tijela ni ESB trenutačno ne raspolažu prekomjernim brojem 
zaposlenih od kojih bi mogli izabrati osobu s idealnim vještinama za određeni zajednički nadzorni tim. Stoga ESB 
smatra da bi bilo učinkovito provesti aktivno upravljanje pojedinačnim slučajevima kada se utvrdi potreba za dalj -
njim razvojem ili prilagodbama povezanim sa zapošljavanjem. Uvođenje postupka davanja povratnih informacija 
o SSM-u kao pilot-projekta te daljnji razvoj programa osposobljavanja za SSM potpora su tom pristupu. Jačanje tih 
instrumenata u skladu je sa sadržajem ovog izvješća i s drugim preporukama Europskog revizorskog suda.
Naposljetku, preporuka je odjela Osiguranje kvalitete nadzora da se usavrši metodologija za određivanje veličine 
i sastava zajedničkih nadzornih timova na način da se poveže s profilom rizika banaka i programom nadzornog 
ispitivanja kako bi se taj profil rizika uzeo u obzir i kako bi se osigurala provedba godišnjeg postupka povezanog sa 
zapošljavanjem u zajedničkim nadzornim timovima u suradnji s nacionalnim nadležnim tijelima.
8. preporuka
ESB prihvaća preporuku, pod uvjetom da se mogu ukloniti pravne (povjerljivost) i tehničke prepreke. Zato će naj -
prije provesti studiju izvedivosti.
Odgovor ESB-a 132
ESB smatra da je nužno imati jasnu sliku o kvaliteti i kvantiteti nadzornih resursa kako bi se oni mogli učinkovito 
i svrhovito upotrijebiti. Međutim, pokušaji uspostavljanja takve baze podataka do sada su nailazili na znatne pravne 
prepreke jer je potrebno poštovati zakonodavstvo država članica kojim se štiti povjerljivost osobnih podataka. ESB 
će na temelju ove preporuke nastaviti istraživati mogućnost uspostave takve baze podataka, odnosno provest će 
studije pravne i tehničke izvedivosti.
9. preporuka
ESB prihvaća preporuku.
10. preporuka
ESB prihvaća preporuku.
ESB napominje kako taj sustav ne bi trebao biti odviše detaljan i birokratski kada je riječ o određivanju broja zapo -
slenih u pojedinačnom zajedničkom nadzornom timu. Umjesto toga, osobljem bi se trebalo upravljati na učinkovit 
način, uz element diskrecijskog prava rukovodstva.
11. preporuka
ESB prihvaća preporuku.
Što se tiče redovitog preispitivanja modela grupiranja, ESB napominje da je redovito polugodišnje preispitivanje 
u tijeku.
12. preporuka
ESB prihvaća preporuku.
Broj zaposlenih u odjelu ESB-a Centralizirani nadzori na licu mjesta neprestano raste kako bi se povećao broj vodi -
telja misija iz ESB-a. Pri tome je nužna aktivna i bezuvjetna potpora kolega iz nacionalnih nadležnih tijela. Osim 
toga, koordinatori zajedničkih nadzornih timova, katkad u skladu s prijedlogom odjela Centralizirani nadzori na licu 
mjesta, odlučuju koje će nadzore na licu mjesta predvoditi ESB, a koje neće.
Imajući to u vidu i uzimajući u obzir način na koji se u prošlosti odlučivalo o nadzorima te povećan stres na lokalnoj 
razini u nekim zemljama, ESB zbog trenutačne situacije sa zaposlenicima ne može sudjelovati u svim nadzorima na 
licu mjesta koje bi trebao predvoditi: redovitim nadzorima na licu mjesta, tematskim provjerama, izvanrednim situ -
acijama i sl. Iako već postoje određeni pokušaji optimizacije, kao što je promicanje mješovitih timova i određenih 
instrumenata, potrebni su dodatni zaposlenici u odjelu Centralizirani nadzori na licu mjesta kako bi se zadovoljile 
sve potrebe.
13. preporuka
ESB prihvaća preporuku.
ESB napominje da će se, kada je riječ o dijelu preporuke koji se odnosi na IT sustav, to pitanje djelomično riješiti 
sustavom IMAS 2.0 koji će se uskoro uvesti. Što se tiče kvalifikacija i vještina inspektora iz nacionalnih nadležnih 
tijela, to bi se pitanje moglo riješiti provedbom programa osposobljavanja za SSM.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije / početak revizije 29.6.2015
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)28.6.2016
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 18.10.2016
Službeni odgovori Europske središnje banke zaprimljeni na svim jezicima 19.10.2016
Čelnici EU-a odlučili su 2012. godine da će se nadzor 
banaka u europodručju obavljati u okviru zajedničkog 
nadzornog mehanizma (SSM) u kojem će ključnu ulogu 
igrati Europska središnja banka (ESB), no u kojem će 
mnoge funkcije obavljati i nacionalna nadležna tijela. 
U ovom se izvješću ispituje način na koji je ESB uspostavio 
SSM, način na koji je organizirao njegovo djelovanje 
i izazove s kojima se susreće.
Utvrdili smo da je u relativno kratkom roku uspostavljena 
složena nadzorna struktura, no i da složenost novog 
sustava predstavlja određeni izazov, posebice jer je novi 
mehanizam u prevelikoj mjeri ovisan o resursima 
nacionalnih nadzornih tijela. Slijedom toga, ESB nema 
dovoljnu kontrolu nad nekim važnim aspektima nadzora 
banaka, unatoč tome što snosi glavnu odgovornost.
Međutim, informacije koje nam je pružio ESB nisu bile 
dovoljne da Sud u potpunosti procijeni upravlja li ESB 
učinkovito SSM-om u pogledu upravljačke strukture, 
nadzora bonitetnom analizom i neposrednog nadzora.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD