ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.9.

Odbor smatra da bi veću pozornost trebalo posvetiti proučavanju, prepoznavanju i učinkovitom sprečavanju procesa radikalizacije u zatvorima nego što je to dosad bio slučaj. EGSO se u tom kontekstu nada da će se nastaviti s konsolidacijom programa potpore koji se provode na temelju evaluacija provedenih u prethodnom razdoblju i to podržava. Dobro osmišljenim strategijama trebalo bi se pobrinuti za to da zatvori ne budu središta radikalizacije, nego, u mjeri u kojoj je to moguće, mjesta gdje se taj problem rješava.
3.10.

U njezinom prijedlogu da se članku 10.a doda novi stavak 2.a, Komisija predlaže samo da će, kad je riječ o seriji slotova dodijeljenih u razdoblju od 28. ožujka 2021. do 30. listopada 2021., zračni prijevoznici imati pravo na jednake serije slotova u sljedećem jednakovrijednom planskom razdoblju ako su u toj seriji iskoristili 40 % slotova. To znači da će zračni prijevoznici morati prometovati čak i na neisplativim letovima s iznimno niskim faktorima popunjenosti do najmanje 40 %, umjesto da mogu vratiti takve slotove bez opasnosti da će ih izgubiti. Poticanje zračnih prijevoznika da prometuju gotovo praznim zrakoplovima nije u skladu s iznesenim Komisijinim ciljem smanjenja štetnih učinaka na okoliš. To bi se moglo riješiti ako bi zračni prijevoznici mogli vratiti pune serije slotova za koje očekuju nisku potražnju (npr. u dane slabog prometa ili u izvansezonskim razdobljima).
1.2.

To novo partnerstvo ozbiljno dovodi u pitanje postojeću gospodarsku, socijalnu i trgovinsku međuovisnost EU-a i Ujedinjene Kraljevine. EGSO već zapaža negativne učinke na prekograničnu mobilnost i prepreke trgovini robom i uslugama. To bi moglo dovesti do gubitka radnih mjesta i stečaja poduzeća, posebno MSP-ova. U trenutačnom razdoblju prilagodbe od ključne su važnosti veća fleksibilnost i razumijevanje za dionike EU-a.
4.10.

U skladu s obvezama EU-a u pogledu ugljične neutralnosti do 2050. (s međuciljem smanjenja emisija stakleničkih plinova za 55 % do 2030.) EGSO predlaže brzo uvođenje maksimalnih pragova (s obzirom na to da je srpanj 2027. predaleko u odnosu na ciljeve koje je utvrdilo Europsko vijeće 11. prosinca 2020.) za ugljični otisak povezan s proizvodnjom baterija i logistikom opskrbe materijalima na početku proizvodnog lanca, kao i povećanje sredstava koje Komisija dodjeljuje za brzi razvoj i provedbu alata za procjenu i kontrolu ugljičnog otiska industrije baterija. Prednost treba dati pristupu strateškim materijalima za baterije iz (urbanih ili prirodnih) rudnika koji se nalaze na tržištu na kojem se baterije proizvode i recikliraju. Tim će se mjerama pojednostaviti i minimizirati logistički tokovi. Kad je riječ o proizvodnji baterija (ključna faza za njihov ugljični otisak), Uredbom bi se trebali promicati procesi kojima se štedi električna energija i potiče upotreba dekarboniziranih izvora električne energije.
3.2.3

EGSO predlaže da se bolje usklade nacionalni sustavi i preporučuje da se pružanje obveznih minimalnih podataka (kakvoća i količina sastojaka, označivanje itd.), po mogućnosti u digitalnom obliku, uključi u zakonodavstvo kako bi se ograničilo administrativno opterećenje gospodarskih subjekata, a pritom osigurali najviši mogući standardi. Ako je to izvedivo, EGSO predlaže uspostavu višejezičnog europskog portala čiji bi sadržaj bio prepušten diskreciji država članica. Naime, s obzirom na to da standardi u pogledu sastava nisu usklađeni (vidjeti u nastavku), to se pitanje može riješiti samo na nacionalnoj razini.
4.9.4.

Fragmentirane sankcije za nepridržavanje koje se primjenjuju u državama članicama stvaraju poremećaje u tržišnom natjecanju na jedinstvenom tržištu te omogućuju pojavljivanje slabijih karika u sustavu. Uspostava čvrstog i ujednačenog okvira poboljšala bi snagu cijele carinske unije. Iako to u teoriji zvuči izvrsno, EGSO se pita kako to Komisija planira postići s obzirom na to da je 2013. prijedlog o istom pitanju odbačen.
1.7.

EGSO pozdravlja utvrđivanje potencijala za Sjeverno more, Baltičko more, Sredozemno more, Crno more, Atlantski ocean na području EU-a i otoke EU-a. Razumljivo je dati prednost izradi novih projekata u Sjevernomorskom bazenu s obzirom na mogućnosti koje nudi tamošnja infrastruktura. Međutim, kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe energijom, kao i socijalna i ekonomska kohezija unutar EU-a, Odbor ističe potrebu za proporcionalnim ulaganjem u odobalne vjetroelektrane u svim morskim bazenima EU-a.
4.8.

U drugom stupu održivog prometa sagledava se dostupnost alternativnih vrsta prijevoza i u tu svrhu nudi izbor prijevoznog sredstva u okviru multimodalnog pristupa. U ključnim etapama 4.–8. postavljaju se ciljevi masovnog povećanja željezničkog prijevoza putnika do 2030. i 2050. (udvostručenjem željezničkog prometa velike brzine do 2030. i njegovim utrostručenjem do 2050.) i željezničkog prijevoza tereta (povećanje od 50 % do 2030. i njegovo udvostručenje do 2050.). Postavljeni su ciljevi i za zajednička putovanja, prijevoz unutarnjim plovnim putovima i kratku plovidbu, kao i za 100 klimatski neutralnih gradova do 2030.
Europska zdravstvena unija važno je novo postignuće, koje mora poboljšati pristup zdravstvenoj skrbi, doprinijeti sigurnosti i dobrobiti ljudi koji žive u EU-u, povećati poštovanje predanosti kojom Unija služi svojim građanima i zaštititi države članice od rastućeg nacionalizma i populizma. Stoga bi je trebalo uvrstiti u teme o kojima će se raspravljati u okviru konferencije o budućnosti Europe. U tu svrhu EGSO skreće pozornost na preporuke iz izvješća Povjerenstva na visokoj razini za zapošljavanje u zdravstvu i gospodarski rast u sklopu Svjetske zdravstvene organizacije Working for health and growth: investing in the health workforce („Angažman za zdravlje i rast: ulaganje u zdravstvene djelatnike”) i na petogodišnji akcijski plan za zapošljavanje u zdravstvu i uključiv gospodarski rast (2017. – 2021.) koji bi se trebao provesti kao dio poboljšanja pripravnosti EU-a za buduće zdravstvene krize.
9.5.

EGSO je u više navrata pozvao na veću uključenost socijalnih partnera i drugih organizacija civilnog društva u postupak europskog semestra. Dosljedno poštovanje načela partnerstva u planiranju, provedbi i evaluaciji nacionalnih planova za oporavak i otpornost više je no ikad prije preduvjet za njihovu uspješnu provedbu u sadašnjim kriznim uvjetima. Kvaliteta javnog dijaloga i savjetovanja drastično se pogoršala, posebno tijekom prve faze krize. To je u mnogim slučajevima dovelo do loše kvalitete zakonodavstva i poteškoća u njegovoj provedbi, posebno za poduzeća. Osim toga, EGSO skreće pozornost na to da se u Komunikaciji Europske komisije ne spominje kolektivno pregovaranje.
3.15.

Komisija razmatra strategiju podrške i ulaganja u opće financijsko obrazovanje s naglaskom na digitalizaciji. To može dovesti i do povećanja otvorenosti digitalnim uslugama i do bolje zaštite potrošača bez obzira na dob, spol ili profesionalni status. EGSO potiče Komisiju da nastavi djelovati u tom smjeru.
4.3.

EGSO ističe izolaciju šupljih zidova i podnu izolaciju kao najjednostavnije i najjeftinije mjere za smanjenje emisija CO 2 . Međutim, čak su i te relativno jeftine mjere preskupe za mnoge vlasnike stambenih objekata, unatoč tome što dovode do nižih troškova energije. Zbog toga se EGSO zauzima za to da nacionalne vlade uvedu programe subvencioniranja tih mjera. Izračuni provedeni u Nizozemskoj pokazuju da je za njihovu provedbu dovoljna subvencija od 2 000 EUR po stambenoj jedinici. Osim velikog smanjenja emisija CO 2 , takvim se programom osigurava i znatan broj radnih mjesta u građevinskom sektoru koji je teško pogođen krizom izazvanom bolešću COVID-19. Isto vrijedi i za Francusku, gdje je premija za toplinsku obnovu stambenih objekata „MaPrimeRenov” nedavno proširena na sva kućanstva.
2.5.

Iako su reforme koje su uslijedile nakon financijske krize 2008. ojačale otpornost financijskog sektora EU-a, rizici povezani s IKT-om rješavali su se samo neizravno. Nedostatak sveobuhvatnog regulatornog okvira na europskoj razini u pogledu digitalne operativne otpornosti doveo je do oslanjanja na nacionalne regulatorne inicijative. Međutim, to ima ograničene prekogranične učinke i dovelo je do fragmentacije jedinstvenog tržišta, čime se potkopava stabilnost i integritet financijskog sektora EU-a. U tom kontekstu Komisija predlaže stvaranje sveobuhvatnog okvira o digitalnoj operativnoj otpornosti za financijske subjekte EU-a.
3.6.

Vezano za zakonodavstvo o sekuritizaciji, EGSO se slaže s procjenom Europskog revizorskog suda (ECA) da to zakonodavstvo, iako predstavlja pozitivan korak naprijed, još nije dovelo do predviđenog oporavka na europskom sekuritizacijskom tržištu nakon financijske krize i nije pomoglo bankama da povećaju svoj kapacitet kreditiranja, među ostalim, u korist MSP-ova. Transakcije ostaju usmjerene na mali broj kategorija imovine (kao što su hipotekarni krediti i krediti za kupnju automobila) i to također samo u određenim državama članicama. Sekuritizacijsko tržište doista bi trebalo poboljšati (Mjera 6.), i to djelotvornim kontrolama, kako bi se spriječilo ponovno pojavljivanje sistemskih rizika.
3.11.

U tom kontekstu EGSO također naglašava da distribucija rizika ne dovodi nužno do njegovog smanjenja. Naprotiv, kriza financijskog tržišta 2008.–2009. pokazala nam je da to može dovesti do netransparentnog gomilanja rizika u gospodarstvu. EGSO poziva na to da sve mjere koje se odnose na poticaje za financijski sektor budu usmjerene na odvraćanje sudionika na tržištu od preuzimanja prevelikog rizika.
4.2.

EGSO podržava dobro razvijene sustave utvrđivanja plaća i funkcionalne sustave socijalne zaštite kojima se pružaju mjere zaštite onima kojima je to potrebno, kao i druge mjere za suzbijanje siromaštva unatoč zaposlenju. EGSO napominje da se predloženom direktivom utvrđuje samo opće načelo primjerenosti plaća koje se temelji na neobvezujućim referentnim vrijednostima procijenjenima za medijan ili prosjek bruto ili neto plaća, te da ona ne uključuje posebne mjere ni odredbe o tome kako plaće treba određivati na nacionalnoj razini s obzirom na činjenicu da to pitanje ostaje u nadležnosti pojedinih država članica. EGSO podržava uvođenje obvezujućih pokazatelja koji bi državama članicama i socijalnim partnerima služili kao smjernice za procjenu primjerenosti zakonskih minimalnih plaća te za utvrđivanje i uvođenje relevantnih mjera u nacionalne akcijske planove. Plaće se zapravo utvrđuju nacionalnim zakonodavstvom kojim se predviđa zakonska minimalna plaća, ako postoji, ili kolektivnim pregovaranjem. Ipak, izbavljanjem većeg broja ljudi iz siromaštva smanjit će se javni rashodi za programe socijalne zaštite. Pragovi siromaštva i pokazatelji socijalne isključenosti upotrebljavaju se na razini EU-a u analizama i zajedničkom prikupljanju podataka, no trenutačno ne postoji dogovoreni pokazatelj na razini EU-a kojim bi se u apsolutnim vrijednostima mjerila pravednost i primjerenost minimalnih plaća, što se u Prijedlogu prepušta državama članicama koje bi to riješile unutar svojih nacionalnih planova.
2.4.

Uspjeh u transformaciji gospodarstva EU-a i postizanju klimatskih ciljeva EU-a do 2030. i 2050. ovisi o osiguravanju održive opskrbe kritičnim i strateškim sirovinama. Minerali, metali i napredni materijali ključni su za čistu energiju, zelene tehnologije i mobilnost. Bez njih će doći do kašnjenja u primjeni i napretku čistih i digitalnih tehnologija, kao i u provedbi programa za ciljeve održivog razvoja do 2030. EU mora djelovati da bi smanjio ovisnost o vanjskim izvorima, diversificirao svoje lance opskrbe i uložio u postrojenja za recikliranje. Ako to ne bude uspješno, opstanak europskih radnih mjesta i industrija bit će ugrožen.
2.2.

Iako je nemoguće sve predvidjeti i neki događaj će nas uvijek iznenaditi, ostaje nam dovoljno prostora za djelovanje. To uključuje mapiranje vjerojatnosti i pripremanje osoba koje su na položajima na kojima se odlučuje na to da što prije istraže, shvate i prepoznaju znakove, ponajprije kad je riječ o znakovima poremećaja. To podrazumijeva i pripremu akcijskih planova, uspostavu zapovjednih lanaca i komunikacijskih kanala te utvrđivanje jasnih područja nadležnosti i zadataka u slučaju da doista dođe do određenog događaja. Prognostičari često upotrebljavaju metafore „crni labud” (potpuno neočekivani događaj iz kategorije „nepoznate nepoznanice”) i „sivi nosorog” (velik događaj za koji se zna i koji bi imao golem učinak, ali koji je zanemaren). Pandemija COVID-a 19 bila je „sivi nosorog” jer su postojali signali koji su upozoravali na sve veće rizike od pandemije zbog kombinacije faktora degradacije okoliša, globalizacije i veće povezanosti. Potrebno je primijeniti tehnike predviđanja i planiranja u kojima se jasno razdvajaju te dvije različite vrste šokova s golemim učinkom. S obzirom na to, u istraživačkim institucijama EU-a treba poboljšati međusektorske, nelinearne tehnike izrade scenarija, utvrđivanje novih velikih rizika i prepoznavanje ranih trendova.
1.5.

U procjeni nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica Komisija je izrazila mišljenje da se u njima premalo pozornosti pridaje energiji zajednice. To je zabrinjavajuće. Međutim, razočarava to što Komisija u tom pogledu državama članicama upućuje samo vrlo općenit poziv. Ako se ne radi ozbiljno na ostvarenju ambicioznih ciljeva navedenih u paketu „Čista energija za sve Europljane” i u Okvirnoj strategiji za energetsku uniju, to nije štetno samo za energetsku uniju nego se riskira i vjerodostojnost europske politike u cjelini.
Stoga su za postizanje klimatski neutralnog učinka potrebni različiti pristupi za stakleničke plinove kratkog vijeka i za one dugog vijeka. Kako bi se stalno povećanje temperature prouzročeno neprekinutim zračenjem CO 2 ponovno svelo na razinu prije emisija CO 2 , potrebno je pomoću ponora aktivno smanjivati koncentraciju CO 2 u atmostferi. Isto tako, da bi se smanjila razina temperature u slučaju stalnih emisija CO 2 (koje se ne mogu izbjeći), iz atmosfere se mora neprestano uklanjati ista količina CO 2 koja u nju ulazi (nulta neto stopa emisija). To se očituje u cilju neutralnosti stakleničkih plinova. Međutim, klimatski neutralan učinak postiže se već pri stabilnim emisijama u slučaju (biogenih) izvora metana, dok neutralizacija emisija metana preračunatih u ekvivalent CO 2 uklanjanjem stakleničkih plinova iz atmosfere dovodi do učinka hlađenja.
1.7.

Iako je očigledno da sektor upravljanja zračnim prometom može doprinijeti ukupnom smanjenju emisija CO 2 , učinkovitom i održivom upotrebom tehnologije emisije CO 2 u zrakoplovstvu ipak se mogu smanjiti. Taj bi pristup trebalo smatrati sredstvom za daljnje smanjenje ugljičnog otiska zrakoplovne industrije. Potvrđeno je da se tehnologijama kao što su održiva zrakoplovna goriva mogu bitno smanjiti emisije CO 2 , znatno više nego što se može postići predmetnim prijedlogom.
4.9.

EGSO ističe da, s obzirom na to da je uporaba droga složen biopsihosocijalni fenomen, moguće neprimjerene mjere borbe protiv droge, kao što je jednostrana kriminalizacija korisnika droga, dovode do teških posljedica za zdravlje i društvo te stoga pogoršavaju probleme društvene sigurnosti umjesto da ih rješavaju. Zbog toga EGSO preporučuje da Europsko vijeće: (a) zadrži svoj dosadašnji pristup i ukloni program za borbu protiv droga iz paketa mjera za sigurnosnu uniju, (b) zajamči da se pojave povezane s različitim aspektima problema različito tretiraju, (c) usvoji multidisciplinarni pristup u odgovoru na te pojave, (d) primjenu sankcija i represije predvidi samo kao krajnje sredstvo u slučajevima u kojima se može dokazati da se drugi instrumenti intervencije ne mogu učinkovito upotrijebiti.
3.4.2

Međutim, samoj Komisiji nedostaje političke hrabrosti, kao što je vidljivo iz Komunikacije. Naime, izjava da je, s obzirom na predvidivo znatno povećanje udjela električne energije u konačnoj potrošnji energije, dovoljan udio energije iz obnovljivih izvora u mješavini električne energije od 55 – 60 % do 2030. i od 84 % do 2050. ostavlja mnoga pitanja otvorenima. Najvažnije od njih glasi: Kako postići stabilnu sigurnost opskrbe? Bioplin, biogoriva, uključujući ona sintetička kao što je vodik, i hidroenergija mogu se u određenim okolnostima upotrebljavati za nadoknadu fluktuacija energije vjetra i solarne energije. Uz njih postoje dvije tehnološke mogućnosti kojima bi se moglo pokriti preostalih 16 %, za koje se može reći da imaju nultu stopu emisije ugljika ili da su niskougljične: nuklearne elektrane i elektrane na plin ili ugljen sa sekvestracijom odnosno hvatanjem i skladištenjem ugljika. Međutim, one su povezane s velikim gospodarskim, ekološkim i društvenim izazovima. Iako je točna struktura kombinacije izvora energije u nadležnosti država članica, neshvatljivo je da Komisija ne objašnjava na koji način namjerava postići sigurnost opskrbe energijom bez emisija CO 2 .
2.5.

Komisija procjenjuje da bi za uspostavu takvog ekosustava bilo potrebno tijekom tekućeg desetljeća uložiti 320 do 458 milijardi EUR u ostvarenje ciljeva strategije za vodik do 2030.: 24–42 milijarde EUR za elektrolizatore, 220–340 milijardi EUR za povećanje proizvodnje solarne energije i energije vjetra (80–120 GW), oko 11 milijardi EUR za modernizaciju postojećih postrojenja za hvatanje i skladištenje ugljika i 65 milijardi EUR za transport, distribuciju i skladištenje vodika te za postaje za punjenje vodikom. Do 2050. godine samo će za proizvodne kapacitete biti potrebno 180–470 milijardi EUR. Sredstva će trebati uložiti i u prilagodbu sektora krajnje potrošnje, primjerice, 160–200 milijuna EUR za pretvaranje tipične europske čeličane i 850 milijuna do 1 milijarde EUR za uvođenje 400 manjih postaja za punjenje vodikom.
1.4.

EGSO smatra korisnim da se, primjerice, strateške inicijative koje je Komisija predstavila za provedbu europskog zelenog plana, kao što su strategija za biološku raznolikost, strategija „od polja do stola” ili akcijski plan za kružno gospodarstvo, zajedno s njihovim detaljnim zahtjevima, uključe u Osmi program djelovanja za okoliš i da se istodobno odlučuje o tome. Štoviše, Vijeće i Europski parlament mogli bi obvezati Komisiju da povrh Osmog programa djelovanja za okoliš nastavi i produbi europski zeleni plan odnosno Komisiji izdati izričit nalog da najkasnije do novog mandata predstavi zakonodavni prijedlog „Programa EU-a do 2050.” (kao izmijenjen i proširen „europski zeleni plan br. 2”), kojim se Osmom programu djelovanja za okoliš dodaje konkretan i iscrpan popis mjera. Međutim, to nije predviđeno.
—

pravo svih na primanje informacija o okolišu koje posjeduju javna tijela („pristup informacijama o okolišu”). To može uključivati informacije o stanju okoliša, ali i o politikama ili poduzetim mjerama ili o stanju ljudskog zdravlja i sigurnosti u slučajevima kada stanje okoliša može na to utjecati. Podnositelji zahtjeva imaju pravo dobiti te informacije u roku od mjesec dana od podnošenja zahtjeva, koji nisu dužni obrazložiti. Uz to, u okviru Konvencije javna tijela dužna su aktivno širiti informacije o okolišu koje posjeduju;
3.27.

EGSO pozdravlja inicijative za poboljšanje zajedničke odgovornosti i upravljanja migracijskim tokovima u suradnji sa zemljama izvan EU-a. Međutim, Odbor je zabrinut zbog upotrebe mehanizama suradnje koji bi mogli dovesti do eksternalizacije EU-ovog upravljanja migracijama ili to upravljanje pretvoriti u negativan poticaj za dotične treće zemlje, kao i zbog pokušaja da razvoj politika kontrole migracija i/ili ponovnog prihvata bude uvjet za razvojnu pomoć i suradnju. Važno je ponoviti da se migracijska politika, politika suradnje i razvojne pomoći te trgovinska politika moraju razlikovati u okviru vanjskog djelovanja EU-a i sve to kroz prizmu apsolutnog poštovanja ljudskih prava.
3.4.

EGSO pozdravlja polazišnu točku nenanošenja štete (str. 5.). Komisija je taj pristup predstavila i u svojem prijedlogu za Osmi program djelovanja Unije za okoliš (COM(2020) 652 final) gdje se navodi da „se svim inicijativama EU-a [mora] ostvar[ivati] zeleno načelo nenanošenja štete”. Značenje tog načela odnosi se na „jačanje integriranog pristupa razvoju i provedbi politika, posebno uključivanjem pitanja održivosti u sve relevantne inicijative i projekte na nacionalnoj razini i razini EU-a”. Podržavamo važnost uključivanja i integracije u cilju povećanja klimatskih ambicija do 2030., no pitamo se kakve bi aktivnosti Komisija željela poduzeti kako bi to ostvarila. Također se pitamo zašto se pristup naziva „načelom” (dok se u drugim dokumentima Komisije naziva prisegom (eng. oath )) te kako se to konačno „načelo” potom povezuje s člankom 11. UFEU-a i s načelima koja su kodificirana u članku 191. UFEU-a.
3.4.

U strategiji se općenito ističe da „žrtve imaju poteškoće u pristupu pravdi uglavnom zbog nedostatka informacija te nedovoljne potpore i zaštite”. Vrijedi istaknuti da u strategiju treba uključiti i dodatne detalje s obzirom na to da postoji potreba da postojeće odredbe i mehanizmi postanu poznatiji ali i opće dostupniji (od izvješćivanja i samoodređenja do pristupa mehanizmima za pružanje potpore ili mehanizmima pravne zaštite). U tom smislu često su potrebne službe za pružanje potpore, na primjer, socijalni radnici, djelatnici službi za zaštitu djece migranata bez pratnje ili djece koja traže azil, ili djece u sustavima zaštite djece, medicinsko osoblje, zdravstveni radnici specijalizirani za mentalno zdravlje, tumači za one koji ne govore lokalni jezik itd. Takvim službama za pružanje potpore također bi koristilo osposobljavanje, ali trenutno se spominjanje osposobljavanja o pravima žrtava uglavnom odnosi na tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosuđe.
1.14.

Akcijskim planom za digitalno obrazovanje praktična potpora školskim zajednicama kako bi se poboljšale digitalne vještine, ulaganja u digitalne alate i pristup internetu te osigurala potpora za to da do svih korisnika dopru digitalne vještine, kako meke (potrebne za društveni i privatni život) tako i tvrde (povezane s tehnologijom i radom) . Pozivamo Komisiju da pruži relevantne podatke o pristupu digitalnim alatima i o pristupu internetu u školama u vezi s alatom SELFIE EGSO bi želio da se ( 7 ) predložikako bi se poboljšale digitalne vještine, ulaganja u digitalne alate i pristup internetu te osigurala potpora za to da. Pozivamo Komisiju da pruži relevantne podatke o pristupu digitalnim alatima i o pristupu internetu u školama u vezi s alatom SELFIE ( 8 ) . Važno je da se radnici usavršavaju i prekvalificiraju kako bi stekli potrebne digitalne vještine.
2.6.

One su ključne za održavanje demokratskog poretka, ali to ne mogu ostvariti bez političkog pluralizma, slobode izražavanja, demokracije, prava civilnog društva i posredničkih tijela poput sindikata. One su sastavni dio demokracije i zajedno s drugim demokratskim akterima jamče socijalni napredak.
Prekogranična plaćanja od ključne su važnosti za integraciju gospodarstva EU-a i imaju važnu ulogu u osiguravanju toga da građani, građanke i poduzeća iz svih država članica EU-a uživaju ista prava koja nudi jedinstveno tržište ( 6 ) . Plaćanja su zapravo ključni element jedinstvenog tržišta, koje obuhvaća slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala. Kako je navedeno u radnom dokumentu službi Komisije „Procjena učinka priložena Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 u pogledu određenih naknada za prekogranična plaćanja u Uniji i naknade za konverziju valute” ( 7 ) : „Visoki troškovi prekograničnog plaćanja stvaraju prepreke na jedinstvenom tržištu – stvarne prepreke prekograničnim aktivnostima kućanstava (kupnja robe/usluga u drugoj valutnoj zoni) i poduzeća (korištenje dobavljača koji se nalaze u inozemstvu i poslovanje s klijentima u drugoj valutnoj zoni) […]. Visoki troškovi prekograničnih plaćanja također dovode do stvaranja dviju kategorija korisnika platnih usluga: korisnika u europodručju koji sa svojim plaćanjima mogu doprijeti do većine građana i poduzeća u EU-u uz vrlo niske troškove i korisnika u zemljama izvan europodručja koji uz niska plaćanja mogu doprijeti samo do malog broja osoba i poduzeća. Kako bi se riješila ta dva problema, najdjelotvorniji je odgovor donošenje zakonodavstva na razini EU-a, što je u skladu s ciljevima Ugovorâ.”