ZAJEDNIČKO IZVJEŠĆE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Posebno upravno područje Hong Kong: godišnje izvješće 2013. /* JOIN/2014/018 final */





Sažetak Od predaje Hong Konga Narodnoj Republici Kini 1997. godine Europska unija i njezine države članice pomno prate politički i gospodarski razvoj u Posebnom upravnom području Hong Kong slijedeći načelo „jedna zemlja, dva sustava”. U skladu s obvezama danima Europskom parlamentu 1997. godine izdaje se godišnje izvješće o razvoju u Hong Kongu. Ovo je 16. takvo izvješće, koje pokriva razvoj u 2013. EU smatra da je načelo „jedna zemlja, dva sustava”, ugrađeno u kinesko-britansku deklaraciju i Temeljni zakon Hong Konga, nastavilo dobro funkcionirati u 2013. Prava i temeljne slobode stanovnika Hong Konga i dalje su se poštovali, održana je vladavina prava, a sačuvano je i tržišno gospodarstvo i poslovno okruženje. Bilateralni odnosi između EU-a i Hong Konga nastavili su se produbljivati, a predsjednik Europske komisije José Manuel Barroso posjetio je u studenome Hong Kong. Trgovinski i gospodarski odnosi razvijali su se dobro, a EU i Hong Kong nastavili su i proširili dijalog i suradnju na mnogim područjima od zajedničkog interesa, uključujući financijske usluge, carine, okoliš, istraživanja, obrazovanje i kulturu. EU pridaje veliku važnost stabilnosti, gospodarskom napretku i demokratskom razvoju Hong Konga. Europska unija smatra da odgovorna vlada pridonosi stabilnosti i napretku te da pomaže Hong Kongu zadržati njegov položaj važnog međunarodnog poslovnog centra. EU nastavlja podupirati znatni napredak u ostvarivanju cilja hongkonške vlade i Stalnog odbora Nacionalnog narodnog kongresa i uvede opće pravo glasa do 2017. za izbore za predsjednika vlade Hong Konga i do 2020. za izbore za Zakonodavno vijeće, u skladu s Temeljnim zakonom Posebnog upravnog područja Hong Kong i sa željama stanovništva Hong Konga. Politički razvoj U prvom predstavljanju svoje politike javnosti u siječnju 2013. predsjednik vlade Chun-ying Leung predstavio je svoj dugoročni plan i ciljeve za Hong Kong pod motom „tražite promjene, održite stabilnost, pragmatično služite narodu”. Obećao je da će podržavati temeljne vrijednosti Hong Konga, provoditi načelo „jedna zemlja, dva sustava” u skladu s Temeljnim zakonom i na dobar način upravljati odnosima između Hong Konga i kontinentalne Kine. Rekao je da je Hong Kong kao Posebno upravno područje Kine dobio snažnu i čvrstu podršku od središnje vlade. Smatra da Hong Kong iskorištavajući prednosti načela „jedna zemlja, dva sustava” nije samo otvorio ogromno kontinentalno tržište kao gospodarsko zaleđe, već je i poboljšao vlastiti položaj kao međunarodno središte. Važne političke inicijative usredotočile su se na poticanje gospodarskog razvoja, među ostalim, jačanjem gospodarskih odnosa s kontinentalnom Kinom i razvijanjem financijskih usluga Hong Konga, poslovnih i profesionalnih usluga, međunarodnog pomorskog prometa, inovacija i testiranja. Političke inicijative uključivale su i povećavanje ponude zemljišta i mogućnost subvencioniranog srednjoročnog i dugoročnog smještaja, uvođenje mjera za smanjenje siromaštva, poboljšanje skrbi za starije osobe, položaja žena i etničkih manjima te daljnji razvoj politike tržišta rada. Isto tako, političke su se inicijative posvetile zaštiti i očuvanju okoliša i to poboljšanjem kvalitete zraka, gospodarenja otpadom i poticanjem ekološke gradnje. Kao i 2012. odnosi između izvršne i zakonodavne vlasti bili su teški i u 2013. Zakonodavni predstavnici blokirali su ili usporili niz inicijativa. Izvršna i zakonodavna vlast nisu mogle postići konačni dogovor o vrlo važnim temama za Hong Kong, primjerice o gospodarenju krutim otpadom, naročito odlagalištima. Kao i 2012. nekoliko članova Zakonodavnog vijeća koristilo se taktikom držanja dugih govora da bi postigli svoje ciljeve. To je naročito zahvatilo raspravu o proračunu za 2013. kad je mali broj članova predložio više od 700 amandmana na prijedlog proračuna za 2013. godinu. Predsjednik Zakonodavnog vijeća, Jasper Tsang, naveo je da je razlog nezadovoljavajućih odnosa između izvršne i zakonodavne vlasti možda strukturne prirode, uz primjedbu da sadašnji sustav upravljanja ne daje izvršnoj vlasti jaku, pouzdanu podršku većine u Vijeću. Također je primijetio da i zakonodavna i izvršna vlast moraju poštovati i uvažavati mišljenje javnosti. Odluka da se predsjednik vlade Hong Konga i Zakonodavno vijeće biraju na izborima općim pravom glasa trebala bi učiniti upravljanje Hong Kongom učinkovitijim. Hong Kong i dalje ostaje predan integritetu, a Nezavisna komisija za suzbijanje korupcije (Independent Commission Against Corruption – ICAC) surađuje sa zajednicom kako bi se učinkovitim provođenjem zakona, obrazovanjem i prevencijom borila protiv korupcije. U 2013. godini ICAC je primio 2 652 pritužbe na korupciju, što predstavlja pad od 33 % u odnosu na 3 932 pritužbe zaprimljene 2012. godine, a broj pritužbi koje se moglo obraditi pao je za 41 %. Točne razloge za ovo smanjenje teško je utvrditi. Predsjedatelj Savjetodavnog odbora za borbu protiv korupcije rekao je da bi jedan od faktora mogao biti veća svijest javnosti o sprečavanju korupcije, kao rezultat pojačanih napora ICAC-a uloženih u obrazovanje o prevenciji. Drugi bi faktor moglo biti smanjeno povjerenje javnosti u ICAC nakon nedavnog kontroverznog slučaja prekomjernog trošenja bivšeg povjerenika ICAC-a na službenu reprezentaciju. Nezavisni odbor za reviziju regulatornih sustava i postupaka ICAC-a za službenu reprezentaciju, poklone i službene posjete, koji je imenovao predsjednik hongkonške vlade, i Odbor za financije i proračun Zakonodavnog vijeća pozabavili su se tim pitanjem. Iz ICAC-a su poručili da će provesti sve preporuke dvaju odbora. Političke rasprave tijekom 2013. bile su obilježene debatom o uvođenju općeg prava glasa na izborima za predsjednika hongkonške vlade 2017. Akademske skupine, civilno društvo, udruge poduzetnika i političke stranke pokrenule su niz inicijativa na tom području. Većina njih želi učiniti budući sustav imenovanja kandidata demokratskijim. Inicijativa „Occupy Central” pokrenula je kampanju za demokratskijim izbornim sustavom najavljujući da će okupirati hongkonšku središnju poslovnu zonu ako prijedlog reforme vlade Posebnog upravnog područja Hong Kong ne zadovolji međunarodne standarde. Članovi vlade Posebnog upravnog područja Hong Kong i direktor Ureda za vezu središnje narodne vlade u Hong Kongu pridružili su se javnoj raspravi o izbornoj reformi. Direktor Ureda za vezu istaknuo je pravnu osnovu za reformu u Temeljnom zakonu i odluke Stalnog odbora Nacionalnog narodnog kongresa o metodama izbora predsjednika vlade i formiranja Zakonodavnog vijeća. Također je rekao kako središnja vlada očekuje da će budući izborni sustav osigurati izbor i imenovanje samo onih kandidata koji „vole zemlju i vole Hong Kong”. Predsjednik hongkonške vlade najavio je 17. listopada 2013. osnivanje Radne skupine za ustavni razvoj, koju će voditi hongkonški ministar uprave, ministar pravosuđa i ministar za ustavna pitanja i poslove s kontinentalnom Kinom. Vlada Posebnog upravnog područja Hong Kong pokrenula je 4. prosinca javne konzultacije o izbornoj reformi izbora za predsjednika vlade 2017. i izbora za Zakonodavno vijeće 2016. U savjetodavnom dokumentu[1] poziva se javnost da pošalje svoje mišljenje Ministarstvu za ustavna pitanja i poslove s kontinentalnom Kinom do 3. svibnja 2014. Debata o izbornoj reformi postala je strukturiranija i usmjerenija pokretanjem javne rasprave. Mišljenja su bila duboko podijeljena, osobito kad je riječ o postupku nominiranja kandidata. Stajališta koja su o tom pitanju zauzele vlada Posebnog upravnog područja Hong Kong i središnja vlada s jedne strane te pandemokratske stranke i njihovi simpatizeri s druge i dalje se međusobno isključuju. Godine 2015. mora se pronaći kompromis za ovu važnu temu i druga bitna pitanja kako bi se osiguralo da se izborna reforma može zaključiti na vrijeme za izbore za Zakonodavno vijeće 2016. i izbore za predsjednika vlade 2017., što je nužno za učinkovito upravljanje Hong Kongom. Održavanje visokih standarda Hong Konga kad je posrijedi vladavina prava i neovisnost sudstva i dalje je bilo predmetom političkih rasprava. Na svečanom otvorenju pravosudne godine 2013. predsjednik Suda za konačne žalbe, Geoffrey Ma Tao-li, naglasio je potrebu za integritetom prava i važnost ustavne uloge sudaca i transparentnosti sudskih procesa. Predsjednik suda Ma izrazio je čvrsto uvjerenje da će sudstvo u Hong Kongu i dalje biti neovisno. Dvije presude Suda za konačne žalbe u 2013. potvrđuju stav predsjednika suda da u Hong Kongu za vladavinu prava i dalje vrijede visoki standardi. Jedna je presuda potvrdila pravo na sklapanje braka transseksualnih osoba koje su se podvrgle operaciji promjene spola i proglasila postojeću zakonsku prepreku za to neustavnom. Druga je proglasila neustavnom vladinu politiku da se program opće socijalne pomoći ograniči samo na one koji žive u Hong Kongu najmanje sedam godina. Neke od zakonskih odredaba, kao što su odredbe o pravnoj pomoći za osobe s niskim primanjima, mogle bi se poboljšati. Europske tvrtke sa sjedištem u Hong Kongu nastavile su isticati vladavinu prava i visoku kvalitetu pravosuđa kao jedan od presudnih razloga za osnivanje svojih kineskih ili azijskih središnjica upravo tamo. Na temelju dobrog statusa pravne države ministar pravosuđa Rimsky Yuen nastavio je promovirati Hong Kong kao regionalno središte za međunarodnu arbitražu i pravne usluge. Kineska komisija za pomorsku arbitražu najavila je da će otvoriti ured u Hong Kongu, a u tijeku su pripreme Stalnog arbitražnog suda sa sjedištem u Haagu da se olakšaju arbitražna ročišta u Hong Kongu. Da bi bolje odgovorio na promjene društvenih potreba, ministar pravosuđa, u svojstvu predsjedatelja Komisije za zakonsku reformu, također se obvezao proučiti moguće zakonske reforme na području arhiva, pristupa informacijama i financiranja trećih strana za arbitražu. Stanovnici Hong Konga i dalje se koriste pravom na slobodu govora i udruživanja. Godine 2013. održane su godišnje protestne povorke 4. lipnja i 1. srpnja, kao i druga dva velika politička prosvjeda. Predsjedatelj Komisije za jednake mogućnosti održao je govor na godišnjoj povorci ponosa, a tijekom godine održane su brojne manje demonstracije zbog političkih ili socioekonomskih pitanja, povezanih s Hong Kongom i kontinentalnom Kinom. Gotovo svi prosvjedi protekli su mirno, a policija je u pravilu djelovala primjereno. Mediji, uključujući i digitalne medije, i dalje su slobodni i predstavljaju glas različitih mišljenja. No sve se više stvarao dojam, koji je primijetilo i Hongkonško novinarsko društvo u godišnjem izvješću, da tiskani i elektronički mediji provode autocenzuru, pogotovo kad izvještavaju o aferama koje se tiču kontinentalne Kine. Na temelju trendova iz 2013. Hong Kong je na indeksu slobode medija za 2014. koji objavljuje udruga Reporteri bez granica pao za tri mjesta na 61. mjesto, a razlog su autocenzura i rastući utjecaj Ureda za vezu središnje vlade. Daljnje funkcioniranje načela „jedna zemlja, dva sustava” i reputacija Hong Konga kao područja gdje poslovni svijet profitira od slobodnog protoka informacija nastavit će ovisiti o slobodi medija. Izjave podrške slobodi medija predsjednika hongkonške vlade u tom su smislu vrlo dobrodošle. Odnosi Hong Konga s kontinentalnom Kinom potaknuli su dosta rasprava u javnosti i privukli pozornost medija. Povremeno su brzo rastuće gospodarske veze i međuljudski kontakti, uključujući i turizam, izazivali socijalnu napetost u Hong Kongu i stvarali političke probleme vlastima. U to su spadali problemi kao što su povećana potražnja stanovnika kontinentalne Kine za stambenim prostorom i mjestima u osnovnim i srednjim školama (naročito u pograničnom području između Hong Konga i kontinentalne Kine), kao i za radnim mjestima, povećani pritisak na javni prijevoz zbog brzo rastućeg broja turista iz kontinentalne Kine (s 35 milijuna u 2012. na 41 milijun u 2013.[2]) te sve veća potražnja za određenim potrošačkim proizvodima, uključujući mlijeko u prahu za djecu, zbog čega je povremeno dolazilo do nestašice u Hong Kongu. Vlada je uvela razne mjere da bi zaštitila interese stanovnika Hong Konga i stabilizirala tržište od brzo rastućih cijena i nestašica. Takve mjere ipak nisu zaustavile naviranje sve jačeg osjećaja nezadovoljstva prema kontinentalnoj Kini u medijima (uključujući i društvene medije) i pojavu nekolicine radikalnih antikineskih skupina. Gospodarski razvoj Hong Kong je i dalje jedan od vodećih svjetskih financijskih i trgovinskih centara. Četiri glavne industrije u Hong Kongu (financijske usluge, trgovina i logistika, turizam te profesionalne i proizvodne usluge) pokretačka su snaga gospodarskog razvoja Hong Konga koja daje zamah rastu u drugim sektorima i stvara radna mjesta. Na krilima kineskog gospodarskog procvata grad igra važnu ulogu u trgovini i ulaganjima s kontinentalnim dijelom zemlje. Hong Kong je ostvario napredak kao rezultat svojih temeljnih vrijednosti – vladavine prava, slobodnog protoka informacija, transparentnosti i odlučnog stava protiv korupcije. Hong Kong je 2013. gospodarski dobro stajao i zadržao je visoke rezultate u mnogim globalnim ispitivanjima kojima se mjeri gospodarska sloboda i konkurentnost.[3] Usprkos gospodarskim postignućima Hong Kong se također suočava s novim konkurentskim izazovima kao posljedicom gospodarske liberalizacije Kine i uspona drugih gospodarskih središta u regiji. Njegovo gospodarstvo zabilježilo je postojan realni rast od 2,9 % u 2013. Domaća potražnja bila je glavni pokretač rasta, dok su rezultati u vanjskoj trgovini ostali skromni zbog loših globalnih gospodarskih uvjeta. Razina zaposlenosti bila je zdrava, a stopa nezaposlenosti kretala se oko 3,3 % većinu godine. Potrošačke cijene narasle su 4,3 %[4]. Uz podršku središnje vlade Hong Kong je i dalje najveći offshore renminbi (RMB) centar na svijetu. U njemu se nalazilo najviše depozita renminbija izvan kontinentalne Kine, više od 1 bilijun RMB[5] na kraju 2013. Uz dobru lepezu RMB investicijskih proizvoda, Hong Kong je zadržao svoju komparativnu prednost pred drugim financijskim centrima u pogledu infrastrukture tržišta i likvidnosti. Fiksiranje CNH međubankarske stope za Hong Kong (CNH HIBOR fiksiranje) službeno je pokrenuto 24. lipnja 2013. i omogućilo je utvrđivanje referentne stope za offshore posuđivanje i olakšalo stvaranje više hedging opcija. Međusobno priznavanje proizvoda fondova između kontinentalne Kine i Hong Konga smatra se sljedećim korakom u etabliranju Hong Konga kao azijskog središta za upravljanje fondovima. Regulatorna tijela u kontinentalnoj Kini i Hong Kongu razradila su planove za predstojeće pokretanje tog plana, što bi omogućilo međunarodnim menadžerima da prodaju proizvode fondova u Kini i dozvolilo prodaju kontinentalnih fondova u Hong Kongu. Istovremeno je Kina ubrzala internacionalizaciju renminbija, a London, Pariz, Frankfurt, Singapur i Taipei sada se mogu razvijati kao središta za offshore poslovanje s RMB-om. Hong Kong je brzo uspostavio veze s drugim offshore tržištima. U prosincu 2013. burze u Hong Kongu i Singapuru potpisale su sporazum o suradnji za razvoj investicijskih proizvoda u valuti renminbi. Ipak, očekuje se da će se vanjska konkurencija povećati kako se pojavljuju novi igrači na tržištu. Kineske gospodarske reforme otvorile su mogućnosti i donijele izazove za Hong Kong. Plan Pekinga da se stvori slobodna trgovinska pilot-zona u Šangaju izazvao je snažne reakcije u Hong Kongu. Političke mjere potrebne da se u novoj šangajskoj zoni dozvoli uvođenje veće konvertibilnosti RMB-a i slobodnijih te tržištu usmjerenijih kamatnih stopa dovele su do brojnih špekulacija u medijima i poslovnom svijetu. Neki strahuju da će liberalizacija na tim područjima ugroziti položaj Hong Konga kao vodećeg azijskog financijskog centra. U poslovnoj zajednici vlada konsenzus da Hong Kong mora nastupiti oštrije kako bi zadržao svoju konkurentnost. Gospodarske veze između Hong Konga i Kine dodatno su ojačane širenjem palete usluga iz međusobnog sporazuma o slobodnoj trgovini. Hong Kong i Kina potpisali su 29. kolovoza 2013. Dodatak X. Sporazumu o tijesnom gospodarskom partnerstvu (CEPA). Obje strane javno su izjavile da su područje primjene i liberalizacija u okviru CEPA-e širi od bilo kojeg sporazuma o slobodnoj trgovini koji je kontinentalna Kina sklopila s drugim partnerima. U okviru CEPA-e ukupno postoje 403 nove mjere liberalizacije za trgovinu uslugama. Središnja vlada obvezala se ostvariti liberalizaciju trgovine uslugama između kontinentalne Kine i Hong Konga u okviru CEPA-e do kraja 2015. tj. prije isteka 12. petogodišnjeg plana. Vlada pokrajine Guangdong predložila je da se Guangdong, Hong Kong i Macao povežu u slobodnu trgovinsku zonu, s ciljem liberalizacije trgovine uslugama između pokrajine Guangdong i Hong Konga do kraja 2014. Vlade Hong Konga i Guangdonga zajednički su investirale u velike infrastrukturne projekte, stvarajući nove prometne veze između Hong Konga i delte Biserne rijeke. Gradnja brze željezničke linije Guangzhou-Shenzhen-Hong Kong i mosta Hong Kong-Zhuhai-Macao započela je 2010. i postojano napreduje. Reagirajući na potrebe lokalne poslovne zajednice, Hong Kong je postao aktivniji u regionalnim i višelateralnim inicijativama da bi zadržao svoju konkurentnost kao regionalno središte trgovine i usluga. Hong Kong se izvorno namjeravao pridružiti području slobodne trgovine između Saveza država jugoistočne Azije (ASEAN) i Kine, no naposljetku je prihvatio prijedlog ASEAN-a za pregovore o bilateralnom sporazumu. U svibnju 2013. Hong Kong je najavio da će sudjelovati u pregovorima za Sporazum o trgovini uslugama (TiSA) u koje su uključene 23 članice Svjetske trgovinske organizacije. Osim CEPA-e, Hong Kong je potpisao sporazume o slobodnoj trgovini s Novim Zelandom, Europskim udruženjem slobodne trgovine i Čileom. Na domaćem planu, vladin prioritet 2013. bilo je rješavanje preopterećenog tržišta nekretninama. Uveden je niz mjera za smanjenje potražnje, uključujući prilično visoke naknade za biljege za transakcije nekretninama i postrožavanje pravila za davanje hipotekarnih zajmova. Vlada je također ukinula 14 godina star sustav lista za prijavu i ponovo preuzela prvenstvo u prodaji vladinih zemljišta u okviru godišnjeg programa za prodaju zemljišta putem prodaje zemljišta koju inicira vlada. Posljedica je bila da su se cijene stanova značajno stabilizirale, a prodaja smanjila za 37,7 %[6] u 2013. Suočena s rizikom pucanja mjehura na tržištu nekretnina uz izuzetno niske kamatne stope, vlada je opetovano izražavala svoju odlučnost da održi stroge fiskalne mjere usprkos pritisku iz sektora nekretnina. Predsjednik hongkonške vlade Leung također je obećao povećati ponudu stanova kako bi se uhvatio ukoštac s visokim cijenama stanova zbog kojih je općoj javnosti postalo nemoguće steći vlasništvo nad nekretninom i koje su potpirile socijalno nezadovoljstvo. Vlada je najavila stambenu strategiju koja uzima u obzir ponudu s ciljem gradnje 470 000 novih stambenih jedinica u predstojećem desetljeću, od čega bi 60 % trebali biti državni stanovi. Vlada je pojačala napore u suzbijanju sve većih razlika u primanjima i bogatstvu. Veliki korak bilo je objavljivanje, po prvi put, službene granice siromaštva za Hong Kong u rujnu 2013. koja je postavljena na 50 % srednje vrijednosti mjesečnog dohotka kućanstva. U analizi situacije 2012. pokazalo se da je prije intervencije 541 000 kućanstava s ukupno 1 312 000 osoba bilo ispod granice siromaštva, a stopa rizika od siromaštva iznosila je 19,6 %. Nakon intervencije, oko milijun osoba živjelo je ispod granice siromaštva, što odgovara stopi rizika od siromaštva od 15,2 %. Objavljivanje granice siromaštva potaklo je očekivanja da će vlada uvesti više učinkovitih mjera kako bi ublažila siromaštvo. Vlada je u listopadu 2013. pokrenula četveromjesečne konzultacije o populacijskoj politici Hong Konga kako bi postigla konsenzus i formulirala održive političke mjere. Procjenjuje se da će se radna snaga početi smanjivati od 2018. Ublažavanje siromaštva i pomoć stanovništvu koje stari predstavljat će ključne dugoročne fiskalne izazove. Vlada će se morati pobrinuti za složene i kontroverzne političke planove u nadolazećim godinama, uključujući povećanje produktivnosti, privlačenje talenata, uvoz radne snage, integraciju novih useljenika, socijalnu skrb, skrb za starije, fiskalnu održivost, upravljanje gospodarskim rastom zadržavajući istovremeno uravnoteženo i harmonično društvo. Hongkonška poslovna zajednica glasno je izrazila problem nestašice radne snage, pozivajući na ublažavanje režima za uvoz radne snage. Prema podacima Opće gospodarske komore Hong Konga u srpnju 2013. bilo je 110 000 slobodnih radnih mjesta, što je blizu povijesnog rekorda od 122 000 iz 1989. Sektori građevine, maloprodaje, ugostiteljstva i skrbi neprestano su imali manjak radne snage. Taj problem mogao bi ubuduće dovesti do uzavrelih rasprava između sindikata, zakonodavca i vodstava poduzeća. U svjetlu povoljnih uvjeta na tržištu rada 2013. znatno su rasle plaće. Niskokvalificirani radnici također su dobili znatno povećanje plaće, što odražava općenito napete uvjete na tržištu rada. Zakonski propisana minimalna plaća povećana je s 28 HKD na 30 HKD u svibnju 2013. Vlada je 2013. uvela dva važna plana za politiku zaštite okoliša: Plan za čisti zrak u Hong Kongu i Plan za održivu uporabu resursa 2013. – 2022. Također je zamijenila indeks zagađenja zraka novim indeksom kvalitete zraka koji se temelji na zdravlju i daje stanovnicima Hong Konga informacije o kratkoročnim zdravstvenim rizicima zahvaljujući očitanjima razine zagađenja zraka u realnom vremenu. Kako bi se kruti otpad smanjio za 40 % u roku od deset godina, akcijski plan za održivu uporabu resursa uključuje mogući sustav plaćanja naknada za otpad, proširenje postojećih odlagališta i gradnju nove spalionice otpada, poticanje na više recikliranja i smanjivanje otpada na samom izvoru. Javnost sve više brinu i zanimaju pitanja povezana sa zaštitom okoliša. Za provedbu navedenih planova vlade potrebna je jaka politička volja, uključivanje javnosti, široka podrška od zajednice i prekogranična suradnja na području delte Biserne rijeke, osobito kad su posrijedi inicijative za čisti zrak. Odnosi i suradnja između Europske unije i Hong Konga U 2013. godini bilateralni odnosi i suradnja između Europske unije i Hong Konga nastavili su se razvijati i jačati. Hong Kong ostaje i dalje važan igrač u regiji i ključna spona za dvosmjernu trgovinu i investicijske tokove između EU-a i Kine. EU je zadržao svoj položaj kao drugi najveći trgovački partner Hong Konga nakon kontinentalne Kine[7]. Bilateralna trgovina robom između EU-a i Hong Konga zabilježila je rast od 3,9 % i dostigla 46 milijardi EUR u 2013., a EU je doživio porast trgovinskog suficita[8]. Iz EU-a dolazi najviše stranih poduzeća u Hong Kongu, ukupno 1 921 poduzeće, uključujući 452 regionalne središnjice, 725 regionalnih ureda i 744 lokalna ureda (stanje u lipnju 2013.)[9]. Poduzeća EU-a aktivna su u širokom nizu sektora, uglavnom u financijskim i poslovnim uslugama, trgovini, logistici, građevinskom i maloprodajnom sektoru. Ona su ključni igrači u bankarskom i osiguravajućem sektoru kao i sektoru vrijednosnih papira. Kao dom jedne od najvećih europskih poslovnih zajednica u Aziji, Hong Kong nastavlja privlačiti velik broj europskih građana da u njemu žive i rade. Investicijski odnosi između EU-a i Hong Konga proteklih su godina znatno ojačali. Izravna strana ulaganja (FDI) iz EU-a u Hong Kong učetverostručila su se s 3,7 milijarde EUR 2009. na 15 milijardi EUR 2012.[10] što pokazuje stalni interes poduzeća EU-a za Hong Kong kao investicijsko središte. U istom razdoblju priljev FDI-a iz Hong Konga u EU prosječno je godišnje iznosio 5,3 milijarde EUR. Udio EU-a u izravnim stranim ulaganjima u Hong Kong porastao je s 90 milijardi EUR 2009. na 133 milijarde EUR 2012. S druge strane, udio Hong Konga u izravnim stranim ulaganjima u EU u istom se razdoblju gotovo udvostručio s 27,5 milijardi EUR na 50 milijardi EUR. Poslovna zajednica EU-a izrazito cijeni poštovanje Hong Konga prema vladavini prava, njegove visoke standarde transparentnosti, slobodu informacija i medija, njegov povlašteni pristup kineskom tržištu i dostupnost pružatelja visokokvalitetnih usluga. EU te faktore smatra presudnima za daljnji napredak Hong Konga i za zadržavanje njegove snage kao regionalnog i međunarodnog poslovnog središta. Sedmi strukturirani dijalog između Europske unije i vlade Posebnog upravnog područja Hong Kong održan je u Hong Kongu 14. studenoga 2013. Strukturirani dijalog učinkovita je platforma koja omogućuje EU-u i Hong Kongu da raspravljaju o pitanjima od zajedničkog interesa i utvrde područja za buduću suradnju. Na sastanku održanom 2013. obje su se strane složile da će pojačati suradnju i razmjenu iskustava u pogledu obrazovanja, inovacija, zaštite okoliša i zakonodavstva za područje tržišnog natjecanja. EU cijeni nastojanja Hong Konga da poboljša svoje propise o financijskim uslugama i njegovu aktivnu borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. EU je izrazio svoju želju da uključi Hong Kong u tehničke rasprave o automatskoj razmjeni poreznih podataka uzimajući u obzir međunarodne trendove u suradnji između poreznih tijela, kao i želju za brzim napretkom kad je riječ o poboljšanju sporazuma o zračnim uslugama između država članica EU-a i Hong Konga tako da bilateralni sporazumi o zračnim uslugama budu u skladu s klauzulom EU-a o designaciji zračnih prijevoznika. EU također želi pojačati regulatorni dijalog na području investicijskih fondova. U 2013. mnogo je visokih predstavnika institucija Europske unije posjetilo PUP Hong Kong. Posjet na najvišoj razini bio je posjet predsjednika Europske komisije Joséa Manuela Barrosa u studenome, tijekom kojeg se sastao s predsjednikom hongkonške vlade i predsjednikom Zakonodavnog vijeća. Predsjednik Barroso održao je govor na događanju kojim se obilježavala 20. godišnjica Ureda Europske unije u Hong Kongu i Macau, naglašavajući dugotrajne veze između EU-a i Hong Konga te predanost EU-a na najvišoj razini daljnjem razvoju međusobnog odnosa. U još jedan posjet na visokoj razini došao je u ožujku čelnik Europskog nadzornog tijela za bankarstvo Andrea Enria. Redoviti posjeti visokih dužnosnika osigurali su razmjenu iskustava na području od zajedničkog interesa koje uključuje vanjske odnose Europske unije, propise o financijskim uslugama, makroekonomska pitanja, trgovinu i ulaganja, sigurnost proizvoda i hrane te zaštitu okoliša i tržišno natjecanje. Četiri izaslanstva Europskog parlamenta također su posjetila Hong Kong i pomogla daljnjem poboljšanju bilateralnih odnosa i suradnje sa Zakonodavnim vijećem. Europska poduzeća u Hong Kongu prvenstveno zastupa Europska gospodarska komora koja je provela niz aktivnosti kako bi olakšala dijalog s vladom i poboljšala profil poduzeća i industrije EU-a u 2013. Neke od aktivnosti Komore tijekom godine provedene su u partnerstvu s Akademskim programom Hong Konga i EU-a (EUAP), započetim 1. rujna 2012. EUAP čini konzorcij pod vodstvom Hongkonškog baptističkog sveučilišta, uključujući Kinesko sveučilište u Hong Kongu, Hongkonško sveučilište i Sveučilište Lingnan. Program promiče akademsko istraživanje, razvija aktivnosti na terenu za bolju prepoznatljivost EU-a i jača akademsku suradnju s visokoškolskim institucijama EU-a. Kako bi se dodatno ojačale veze s Hong Kongom, diplomatske misije iz EU-a i njegovih država članica nastavile su javnom diplomacijom poboljšavati sliku o EU-u u Hong Kongu i širiti znanje i informacije o politikama EU-a. Te politike uključuju trgovinske i regulatorne politike, energetski sektor i klimatske promjene, propise o financijskim uslugama, carinska pitanja, politiku ravnopravnosti spolova, međukulturalni dijalog, akademska pitanja i ulogu EU-a u svijetu. Ključan instrument za to bio je niz uspješnih sastanaka između šefova misija EU-a, visokih dužnosnika vlade Hong Konga i Zakonodavnog vijeća te drugih vodećih ličnosti. Diplomatske misije EU-a također su surađivale da bi poboljšale međuljudske kontakte i promicale akademsku razmjenu zajedničkim aktivnostima kao što su Sajam visokog školstva EU-a, Filmski festival EU-a i inicijativa „Model EU”. EU će nastaviti njegovati svoje odnose s Hong Kongom, proširiti gospodarske, trgovinske i investicijske veze, dalje razvijati suradnju s poslovnim sektorom i civilnim društvom te promicati mobilnost i razmjenu sa stanovnicima Hong Konga. U ključne prioritete za 2014. spadaju: reguliranje i oporezivanje financijskih usluga, carinska pitanja, provođenje prava intelektualnog vlasništva, daljnji razvoj obrazovanja, istraživanja, trgovine i investicija. [1] „Consultation Document on the Methods for Selecting the Chief Executive in 2017 and for Forming the Legislative Council in 2016” (Savjetodavni dokument o metodama izbora predsjednika vlade 2017. i za osnivanje Zakonodavnog vijeća 2016.). Ovaj se dokument odnosi na osnivanje Zakonodavnog vijeća 2016. godine, a ne 2020. [2] Izvor: Turistička zajednica Hong Konga. [3] Hong Kong je drugi nakon Singapura na ljestvici mjesta s dobrim uvjetima poslovanja prema izvješću „Doing Business 2014.” koje objavljuje Grupacija Svjetske banke. Prema svjetskom izvješću o investicijskim trendovima UNCTAD-a za 2013. Hong Kong je bio na trećem mjestu po izravnim stranim ulaganjima na svijetu (75 milijardi USD) i treći najveći izvor izravnih stranih ulaganja u Aziji (84 milijarde USD) 2012. [4] Svi gospodarski pokazatelji koji se odnose na gospodarstvo Hong Konga službene su statistike koje je objavio Zavod za popise i statistiku Hong Konga. [5] Prema Monetarnoj službi Hong Konga, vrijednost ukupnih depozita RMB-a i izdanih certifikata o depozitima RMB-a iznosila je krajem 2013. godine 1 053 milijardi CNH. Ukupna vrijednost depozita RMB-a i izdanih certifikata o depozitima RMB-a na kraju 2012. iznosila je 720,2 milijarde CNH. [6] Prema podacima vlade PUP Hong Kong broj kupoprodajnih ugovora za stambene objekte pao je s 81 333 u 2012. na 50 676 u 2013. [7] Poredak se temelji na trgovinskim statistikama koje je objavio Zavod za popise i statistiku Hong Konga. [8] Izvor: Eurostat: Baza podataka Comext. [9] Izvor: Zavod za popise i statistiku Hong Konga [10] Podaci o izravnim stranim ulaganjima dobiveni su od Eurostata 16. prosinca 2013.