Socijalna ekonomija može pomoći pri provedbi načela europskog stupa socijalnih prava te ostvarenju ciljeva akcijskog plana 2021. i glavnih ciljeva za 2030., npr. povećanja stope zapošljavanja i smanjenje broja osoba koje su izložene riziku siromaštva i socijalne isključenosti. U području socijalne ekonomije zaposleno je 13,6 milijuna ljudi, a plaćeno zaposlenje iznosi od 0,6 % do 9,9 % ovisno o državi članici. To pokazuje neravnomjeran razvoj socijalne ekonomije unutar EU-a, ali i otkriva da postoji velik neiskorišten ekonomski potencijal i potencijal za stvaranje radnih mjesta u području socijalne ekonomije u nekoliko država članica i regija ako se uvedu odgovarajuće mjere.

Razmjena i suradnja između regionalnih i lokalnih tijela učinkovit je način za jačanje uzajamnog učenja o socijalnoj ekonomiji. To posebice vrijedi za prekograničnu suradnju. Potpora je dostupna u sklopu Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Fonda za pravednu tranziciju da bi lokalna i regionalna tijela mogla ojačati suradnju sa sudionicima socijalne ekonomije, i u sklopu strategija pametne specijalizacije. Platforma za pravednu tranziciju omogućuje aktivnu razmjenu svim dionicima u regijama koje su osobito pogođene klimatskom tranzicijom, što uključuje i sudionike socijalne ekonomije. Usto, Komisija podržava suradničko učenje, suradnju i izgradnju zajednica između regija i lokalnih tijela. Primjerice, Inicijativa europskih regija socijalne ekonomije i Misije socijalne ekonomije povećale su vidljivost socijalne ekonomije na lokalnoj razini te financijski podržavaju organiziranje sesija uzajamnog učenja s lokalnim tijelima i dionicima socijalne ekonomije. Taj rad dodatno podržavaju lokalne inicijative kao što je Sporazum gradonačelnika EU-a.

S obzirom na transverzalnu prirodu socijalne ekonomije, programi koji promiču inovacije, spremnost za ulaganje, internacionalizaciju poduzeća, ruralni razvoj i kružno gospodarstvo relevantni su za subjekte socijalne ekonomije, čak i ako se često općenito odnose na mala i srednja poduzeća. Međutim, relevantne informacije obično su raspršene i teško im je pristupiti. Čak i kad postoje ciljane inicijative, dionici socijalne ekonomije često s njima nisu dovoljno upoznati ili ih smatraju složenima. Reprezentativne i poduzetničke mreže mogu pomoći, no one ne postoje u svim zemljama.

Komisija će:

–osnovati novu akademiju za politiku poduzetništva mladih 2022. u sklopu fonda ESF+. Poticat će poduzetništvo mladih, među ostalim ženske i socijalne poduzetnike, suradnjom s nacionalnim oblikovateljima politika i mrežama za poduzetništvo mladih;

–poticati uzajamno učenje između poduzetnika socijalne ekonomije tako da bolje promiče program Erasmus za mlade poduzetnike dionicima socijalne ekonomije.

Komisija će istražiti načine kako njegovati sinergije između različitih financijskih programa EU-a kako bi utvrdila uspješne projekte koji bi se mogli proširiti za socijalna poduzeća.

Komisija poziva ustanove visokog obrazovanja da u potpunosti iskoriste europske instrumente kao što je inicijativa Europska sveučilišta da bi stimulirale socijalnu ekonomiju i poduzetništvo.

4.2.Poboljšanje pristupa financijskim sredstvima

Procjenjuje se da je tijekom programskog razdoblja od 2014. do 2020. najmanje 2,5 milijardi EUR iz proračuna EU-a mobilizirano za podršku socijalnoj ekonomiji. Općenito, Komisija planira povećati razinu podrške za razdoblje od 2021. do 2027. Očekuje se mobilizacija više ulaganja zahvaljujući višem očekivanom multiplikacijskom učinku programa InvestEU i pojačanoj potpori za socijalni učinak i inovacije. Ostali programi EU-a pružit će ciljanu ili neizravnu potporu za socijalnu ekonomiju. To su primjerice programi za zapošljavanje i socijalne inovacije u sklopu Europskog socijalnog fonda plus, program Obzor Europa, Program jedinstvenog tržišta, Erasmus+, Europske snage solidarnosti, Kreativna Europa i program LIFE. Sredstva EU-a na nacionalnoj će razini biti dostupna u sklopu fondova kohezijske politike i instrumenta za oporavak i otpornost.

Nakon što je pružena ciljana potpora na razini EU-a i nacionalnoj razini, prvenstveno u sklopu Europskog programa za zapošljavanje i socijalne inovacije, više je posrednika i ulagača postalo svjesno subjekata socijalne ekonomije, među ostalim i socijalnih poduzeća, te za njihove potrebe pružaju povratnu financijsku potporu i potporu za poslovni razvoj. Važnu ulogu u vezi s tim imaju etičke banke. Usto, oznaka europskih fondova za socijalno poduzetništvo (EuSEF) omogućuje ulagačima da lako utvrde fondove koji ulažu u socijalna poduzeća. Od financijske krize 2008. i sektor mikrofinancija znatno je porastao u zemljama EU-a i susjednim zemljama. Mnoge su mikrofinancijske ustanove dio socijalne ekonomije, a njihova je socijalna misija da pomažu pojedincima iz ranjivih skupina i onima kojima je teško dobiti pristup tradicionalnom bankarskom sustavu za osnivanje poduzeća, čime stvaraju radna mjesta za sebe i druge. Općenito, primjena financijskih proizvoda poput jamstava pokazala se učinkovitim načinom mobilizacije privatnih financijskih sredstava za socijalna poduzeća koja potječu i od tradicionalnih i filantropskih ulagača.

Unatoč ovom pozitivnom pomaku, analiza financijskih tržišta socijalnih poduzeća otkrila je stalan nesrazmjer između ponude i potražnje povratnih financijskih sredstava za socijalna poduzeća u Europi u smislu pristupa dugovima i kapitalu. Procijenjeno je da manjak financijskih sredstava u području financija socijalnih poduzeća iznosi gotovo 1 milijardu EUR godišnje u cijeloj Europi, a u području mikrofinanciranja 12,9 milijardi EUR godišnje u cijelom EU-u. Postoje znatne razlike između zemalja i unutar njih. Općenito ima još mnogo prostora za poboljšanje prilagođene opskrbe financijskim sredstvima u raznim fazama životnog vijeka poduzeća (tj. početno financiranje, osnivanje, širenje).

Stoga će Komisija:

–uvesti nove financijske proizvode 2022. u sklopu programa InvestEU, namijenjene mobiliziranju privatnog financiranja za potrebe socijalnih poduzeća u različitim fazama razvoja. To će obuhvaćati jamstva koja socijalnim poduzećima i mikropoduzećima omogućuju pristup kreditima, kapitalna i kvazikapitalna ulaganja u socijalna poduzeća i poduzeća koja se temelje na učinku te kapitalna ulaganja u financijske posrednike. Savjetodavni centar InvestEU pružit će podršku financijskim posrednicima.

Zaklade su dio socijalne ekonomije, a imaju i važnu ulogu u davanju bespovratnih sredstava za socijalnu ekonomiju, socijalne inovacije i druge ciljeve politika EU-a. Filantropski sudionici sve se više zanimaju za ulaganja povezana s misijama, među ostalim u organizacije socijalne ekonomije. Da bi iskoristila taj potencijal, Komisija ocjenjuje pokretanje ciljanih suulagačkih mehanizama sa zakladama i filantropskim organizacijama oko ciljanih područja misija, čime nastoji usmjeriti dodatan kapital prema održivosti, uključivosti, socijalnim inovacijama, stanovanju i smanjivanju beskućništva, medijskom pluralizmu i razvoju ekosustava sa socijalnim učinkom. Komisija je u Akcijskom planu za medijski i audiovizualni sektor već najavila izradu pilot-projekta koji se temelji na kapitalu u sklopu projekta InvestEU da bi pružila podršku sektoru informativnih medija.

Ovisno o tržišnim interesima Savjetodavni centar InvestEU može pružiti podršku pri uspostavljanju prekograničnih ulagačkih platformi koje bi okupile partnere zainteresirane za ulaganja u socijalnu ekonomiju.

Da bi nadopunila prethodno navedeno ključno djelovanje, Komisija će:

–u suradnji s partnerima na provedbi programa InvestEU osigurati da potencijalni korisnici mogu lako prepoznati financijske posrednike programa InvestEU koji pružaju financijska sredstva socijalnim poduzećima, među ostalim na portalu InvestEU i portalu za socijalnu ekonomiju,

–nadopuniti financijske instrumente bespovratnim sredstvima za izgradnju financijskih tržišta za socijalna poduzeća u Europi uspostavljanjem novih financijskih instrumenata i programa za spremnost za ulaganje,

–nadopuniti instrumente za kapitalna ulaganja bespovratnim sredstvima da bi se smanjili transakcijski troškovi za rizična kapitalna ulaganja u socijalna poduzeća,

–podržavati mreže EU-a aktivne u područjima mikrofinanciranja i financiranja socijalnih poduzeća radi poboljšanja informiranja i usmjeravanja u vezi s financiranjem EU-a, poboljšanja kapaciteta organizacija članica, organiziranja istraživanja i davanja podataka.

Uz razvoj novih instrumenata države članice imaju potencijal uvesti sustavne mjere za povećanje dostupnih financijskih sredstava. Postojeće inicijative obuhvaćaju mogućnost da zaposlenici doprinose socijalno usmjerenim mirovinskim fondovima i programima štednje.

Nadalje, bolje razumijevanje i primjena metodologija za mjerenje socijalnog učinka mogu omogućiti da socijalna ekonomija pokaže svoj utjecaj i lakše dobije pristup sredstvima koja se dodjeljuju na temelju učinka. Postoje brojne metodologije, ali subjekti socijalne ekonomije, posebice mali i manje iskusni subjekti, navode da se ponekad teško snalaze u raznolikosti dostupnih alata i resursa. Pristupi mjerenju socijalnog učinka moraju biti pomno osmišljeni, proporcionalni i prilagođeni raznolikosti sudionika, veličini i fazi razvoja.