uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

budući da:

(1)Države članice i Unija rade na razvoju usklađene strategije zapošljavanja te, posebice, na promicanju kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage i tržištâ rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama kako bi se ostvarili ciljevi pune zaposlenosti i društvenog napretka utvrđeni u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji. Države članice, uzimajući u obzir nacionalnu praksu povezanu s odgovornošću poslodavaca i radnika, trebaju promicanje zapošljavanja smatrati pitanjem od zajedničkog interesa i u okviru Vijeća usklađivati svoje djelovanje u tom pogledu.

(2)Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju, promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba u obzir uzeti zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja i osposobljavanja.

(3)U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Unija je razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za fiskalne, makroekonomske i strukturne politike. U okviru tih instrumenata važeće smjernice za politike zapošljavanja država članica, zajedno s općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Unije utvrđenima u Preporuci Vijeća (EU) 2015/1184, čine integrirane smjernice za provedbu strategije Europa 2020. Provedba politika u državama članicama i Uniji uskladit će se sa smjernicama kako bi se odrazila međuovisnost država članica. Skup usklađenih europskih i nacionalnih politika i reformi koji iz toga proizlazi činit će primjerenu kombinaciju općih gospodarskih i socijalnih politika kojima bi se trebali ostvariti pozitivni učinci prelijevanja.

(4)Smjernice za politike zapošljavanja u skladu su s Paktom o stabilnosti i rastu, postojećim zakonodavstvom Europske unije i raznim inicijativama EU-a, uključujući preporuku Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade, preporuku Vijeća o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada, preporuku Vijeća o oblicima usavršavanja i prijedlogom preporuke Vijeća o Europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja.

(5)U okviru europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirani multilateralni nadzor ekonomskih, proračunskih i socijalnih politika, kao i politika zapošljavanja, te se njime nastoje ostvariti ciljevi strategije Europa 2020., uključujući one koji se odnose na zapošljavanje, obrazovanje i smanjenje siromaštva, kako je utvrđeno u Odluci Vijeća 2010/707/EU. Europski semestar od 2015. neprekidno se jača i usmjerava, posebno kako bi se ojačao njegov fokus na zapošljavanje i socijalna pitanja te kako bi se pospješio dijalog s državama članicama, socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva.

(6)Oporavak Europske unije od gospodarske krize dovodi do pozitivnih kretanja na tržištu rada, no između država članica i unutar pojedinih država članica i dalje postoje važni izazovi i nejednakosti u pogledu gospodarskih i socijalnih rezultata. Tijekom krize došla je do izražaja i uska međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Osiguravanje napretka Unije prema pametnom, održivom i uključivom rastu te stvaranju radnih mjesta ključan je izazov s kojim smo danas suočeni. Za to je potrebno usklađeno, ambiciozno i djelotvorno političko djelovanje i na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i s odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Tim bi mjerama politike, u okviru kojih se kombiniraju mjere sa strane ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme kojima se poboljšavaju produktivnost, rast, socijalna kohezija i gospodarska otpornost na šokove te provedbu fiskalne odgovornosti, istodobno uzimajući u obzir njihov učinak na zapošljavanje i društvo.

(7)Reforme tržišta rada, uključujući reforme nacionalnih mehanizama određivanja plaća, trebale bi slijediti nacionalnu praksu socijalnog dijaloga i omogućiti potrebnu priliku za široko razmatranje društveno-ekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja konkurentnosti, stvaranja radnih mjesta, cjeloživotnog učenja i politika osposobljavanja, kao i stvarnih prihoda.

(8)Države članice i Unija trebale bi razmotriti i pitanje učinka gospodarske i financijske krize na društvo te nastojati izgraditi uključivo društvo u kojem se ljudima daje pravo da predviđaju promjene i upravljaju njima te u čijem društvenom i gospodarskom životu mogu aktivno sudjelovati, kao što je navedeno u preporuci Komisije o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada. Trebalo bi suzbiti nejednakosti, osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost (uključujući djece), posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržišta rada i sustava socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju/osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u EU-u mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da novi radni odnosi pridonose održavanju i jačanju europskog socijalnog modela.

(9)Nakon opsežnog i širokog javnog savjetovanja Europski parlament, Vijeće i Komisija 17. studenoga 2017. potpisali su međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava. U okviru tog stupa utvrđeno je 20 načela i prava kojima će se podupirati pravedna tržišta rada i sustavi socijalne skrbi i njihovo dobro funkcioniranje. Organizirani su u sljedeće kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost. Stup je referentni okvir za praćenje zapošljavanja i socijalne uspješnosti država članica, pokretanje reformi na nacionalnoj razini te posebice za pružanje smjernica za ponovnu uspostavu konvergencije u cijeloj Europi. S obzirom na važnost tih načela za koordinaciju strukturnih politika, smjernice za zapošljavanje usklađene su s načelima europskog stupa socijalnih prava.

(10)Europskom stupu socijalnih prava priložen je pregled stanja u okviru kojeg se prate kretanja i rezultati u državama članicama EU-a i procjenjuje napredak ka povećanoj sociogospodarskoj konvergenciji te se tako prati provedba i napredak stupa. Ta analiza uključit će se u Europski semestar za usklađivanje ekonomske politike.

(11)Integrirane smjernice trebale bi biti osnova preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće može uputiti državama članicama. Države članice trebale bi se u potpunosti koristiti potporom Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi promicale zapošljavanje, socijalnu uključenost, cjeloživotno učenje, obrazovanje i poboljšale javnu upravu. Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, treba ih provesti u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnog društva.

(12)Odbor za zapošljavanje i Odbor za socijalnu zaštitu trebali bi pratiti kako se odgovarajuće politike provode s obzirom na smjernice za politike zapošljavanja, u skladu sa svojim ovlastima na temelju Ugovora. Ti odbori i druga pripremna tijela Vijeća koji su uključeni u usklađivanje ekonomskih i socijalnih politika trebali bi blisko surađivati,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Donose se smjernice za politike zapošljavanja država članica, kako su navedene u Prilogu. Te smjernice čine dio integriranih smjernica strategije Europa 2020.

Članak 2.