EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 7.12.2022. COM(2022) 762 final 2022/0411(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni uredaba (EU) 2017/1129, (EU) br. 596/2014 i (EU) br. 600/2014 radi povećanja privlačnosti javnih tržišta kapitala u Uniji za poduzeća i olakšavanja pristupa kapitalu za mala i srednja poduzeća (Tekst značajan za EGP)



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Politički kontekst Ovaj je Prijedlog dio paketa Akta o uvrštenju, skupa mjera za povećanje privlačnosti javnih tržišta za poduzeća iz EU-a i olakšavanje pristupa kapitalu malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi). Prijedlog je u skladu s temeljnim ciljem unije tržišta kapitala da se poboljša pristup tržišnim izvorima financiranja za poduzeća iz EU-a u svakoj fazi njihova razvoja, uključujući manja poduzeća. Uvrštena poduzeća, uključujući ona koja su nedavno uvrštena, često su uspješnija od poduzeća u privatnom vlasništvu u smislu rasta godišnjih prihoda i otvaranja radnih mjesta. Uvrštenjem na javna tržišta poduzeća mogu diversificirati svoju bazu ulagatelja, smanjiti ovisnost o bankovnom financiranju, dobiti lakši i jeftiniji pristup dodatnom vlasničkom kapitalu i dužničkom financiranju (putem sekundarnih ponuda), povećati svoju prepoznatljivost u javnosti i prepoznatljivost robne marke. Od objave prvog akcijskog plana za uniju tržišta kapitala 2015. ostvaren je napredak u smislu lakšeg i povoljnijeg pristupa javnim tržištima za poduzeća, posebno MSP-ove. U siječnju 2018. Direktivom 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o tržištima financijskih instrumenata ili „MiFID II”) uvedena je nova kategorija multilateralnih trgovinskih platformi (MTP-i), rastuća tržišta MSP-ova, kako bi se potaknuo ulazak MSP-ova na tržišta kapitala. Nova pravila EU-a predložena su 2019. Uredbom (EU) 2019/2115 Europskog parlamenta i Vijeća („Akt o uvrštenju MSP-ova”) s ciljem smanjenja birokracije i regulatornog opterećenja za poduzeća uvrštena na rastućim tržištima MSP-ova, uz istodobno očuvanje visoke razine zaštite ulagatelja i integriteta tržišta. Međutim, unatoč tom napretku, dionici tvrde da su potrebne dodatne regulatorne mjere kako bi postupak uvrštenja bio jednostavniji i fleksibilniji za izdavatelje. U novom akcijskom planu za uniju tržišta kapitala donesenom u rujnu 2020. najavljeno je da će Komisija „u cilju promicanja i diversifikacije pristupa financiranju za mala i inovativna poduzeća nastojati pojednostavniti propise o uvrštenju na javna tržišta”. Na temelju toga i Akta o uvrštenju MSP-ova iz 2019. Komisija je osnovala tehničku stručnu skupinu dionika za MSP-ove koja je potvrdila tvrdnju dionika da su potrebne dodatne zakonodavne mjere za lakše uvrštenje poduzeća, posebno MSP-ova. U svojem završnom izvješću iz svibnja 2021. tehnička stručna skupina dionika iznijela je 12 preporuka za izmjenu okvira za uvrštenje na uređena tržišta i na rastuća tržišta MSP-ova. Predsjednica von der Leyen u svojem je pismu namjere upućenom Parlamentu i predsjedništvu Vijeća 15. rujna 2021. najavila zakonodavni prijedlog o olakšavanju pristupa kapitalu MSP-ovima, koji je bio uključen u program rada Komisije za 2022. Odluka poduzeća o uvrštenju složena je i pod utjecajem je brojnih čimbenika, od kojih su mnogi izvan dosega regulatornih tijela pa se na njih stoga ne može izravno odgovoriti zakonodavnom intervencijom. Na primjer, značajke sustava koje određuju trošak usluga uvrštenja, a u širem smislu geopolitička nestabilnost, Brexit, COVID-19 i inflacija, utjecale su (i dalje će utjecati) na odluku poduzeća o uvrštenju, vremenu uvrštenja i ostanku na burzu u EU-u. Međutim, regulatorni zahtjevi i povezani troškovi i opterećenje također su važni čimbenici u odlučivanju poduzeća o uvrštenju i ostanku na burzi. Paket Akta o uvrštenju ciljani je skup mjera čiji je cilj smanjiti regulatorno opterećenje ako se smatra prekomjernim (tj. ako bi regulativa mogla pridonijeti zaštiti ulagatelja/integritetu tržišta na troškovno učinkovitiji način za dionike) i povećati fleksibilnost koja je pravom trgovačkih društava omogućena osnivačima društvima ili dioničarima s kontrolnim udjelom u načinu raspodjele glasačkih prava nakon uvrštenja dionica za trgovanje. Regulatorni okvir koji se primjenjuje na postupak uvrštenja višedimenzionalan je. Poduzeća moraju ispunjavati regulatorne zahtjeve prije, tijekom i nakon inicijalne javne ponude (IPO). Ovaj je Prijedlog posebno usmjeren na regulatorno opterećenje koje nastaje u fazi inicijalne javne ponude i u fazi nakon inicijalne javne ponude. Njime se nastoji riješiti problem regulatornog opterećenja u fazi inicijalne javne ponude uvođenjem ciljanih izmjena Uredbe (EU) 2017/1129 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o prospektu), a regulatorno opterećenje u fazi nakon inicijalne javne ponude nastoji se riješiti uvođenjem ciljanih izmjena Uredbe br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o zlouporabi tržišta ili „MAR”). Sadržava i ograničene tehničke izmjene Uredbe br. 600/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o tržištima financijskih instrumenata ili „MiFIR”). Predloženoj uredbi priložena su još dva zakonodavna prijedloga: ·Prijedlog direktive o izmjeni MiFID-a II i stavljanju izvan snage Direktive 2001/34/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o uvrštenju), čiji je cilj i. pojednostavniti i pojasniti zahtjeve za uvrštenje i ii. povećati nisku razinu istraživanja o ulaganjima u mala i srednja poduzeća; ·Prijedlog nove direktive o strukturama dionica s višestrukim pravom glasa, čiji je cilj otklanjanje regulatornih prepreka koje se pojavljuju u fazi prije inicijalne javne ponude, a posebno nejednakih mogućnosti s kojima se poduzeća u EU-a suočavaju pri odabiru odgovarajućih upravljačkih struktura kod uvrštenja. Razlozi prijedloga Pri donošenju odluke o uvrštenju, poduzeća procjenjuju očekivane koristi u odnosu na troškove. Ako su troškovi veći od koristi ili ako alternativni izvori financiranja nude jeftiniju i jednostavniju opciju, poduzeća neće tražiti pristup javnim tržištima. Povratne informacije s tržišta upućuju na to da su početni i tekući troškovi uvrštenja poduzeća za javno trgovanje posljednjih desetljeća znatno porasli u apsolutnim iznosima i u odnosu na financiranje privatnim vlasničkim kapitalom, posebno za MSP-ove. Regulatorno okruženje utječe na sve faze postupka uvrštenja i jedan je od glavnih uzroka visokih troškova uvrštenja i ostanka na burzi. Poduzeća su dužna ispuniti nekoliko zahtjeva za objavljivanje i izvješćivanje u skladu s pravom EU-a, posebno s Uredbom o prospektu i Uredbom o zlouporabi tržišta. Cilj je Uredbe o prospektu poboljšati unutarnje tržište kapitala osiguravanjem zaštite ulagatelja i učinkovitosti tržišta i pritom poduzećima, uključujući MSP-ove, olakšati pristup različitim oblicima financiranja u EU-u. Uredbom o prospektu utvrđuju se zahtjevi za sastavljanje, odobrenje i distribuciju prospekta koji se treba objaviti pri javnoj ponudi vrijednosnih papira ili njihovu uvrštavanju za trgovanje na uređenom tržištu. Prospekt je dokument koji sadržava informacije o poduzeću i vrijednosnim papirima koje takvo poduzeće nudi javnosti ili koje želi uvrstiti za trgovanje na uređenom tržištu. Na temelju tih informacija ulagatelji mogu odlučiti o ulaganju u vrijednosne papire koje izdaje dotično poduzeće. Uredba o prospektu ne primjenjuje se u određenim okolnostima, primjerice na nevlasničke vrijednosne papire koje su izdali određeni državni ili nadnacionalni subjekti ili na javne ponude vrijednosnih papira čija je ukupna vrijednost u Uniji u razdoblju od 12 mjeseci manja od 1 milijun EUR. Uključuje i nekoliko izuzeća od obveze objavljivanja prospekta za javne ponude vrijednosnih papira ili uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu. Države članice posebno mogu izuzeti od obveze objavljivanja prospekta javne ponude vrijednosnih papira u iznosu do 8 milijuna EUR tijekom razdoblja od 12 mjeseci, pod uvjetom da za njih nije potrebna obavijest („putovnica”). Za ponude manje od 1 milijun EUR ili relevantni prag utvrđen na nacionalnoj razini, države članice mogu zahtijevati nacionalne dokumente za objavljivanje, pod uvjetom da ne predstavljaju nerazmjerno ili nepotrebno opterećenje. Stoga izdavatelji koji žele ponuditi prekogranične vrijednosne papire moraju poštovati prag i zahtjeve za objavljivanje koje su utvrdile dotične države članice, osim u slučaju da ti izdavatelji dobrovoljno sastave prospekt kako bi iskoristili jedinstvenu putovnicu EU-a. U okviru Akcijskog plana za uniju tržišta kapitala već je ostvaren napredak kako bi se poduzećima, posebno manjima, olakšalo sastavljanje prospekta. Uredbom o prospektu uveden je prospekt EU-a za rast – pojednostavnjeni oblik standardnog prospekta – za MSP-ove uvrštene na rastuća tržišta MSP-ova. Cilj joj je bio smanjiti troškove pripreme prospekta za manje izdavatelje te istodobno ulagateljima pružiti bitne informacije za procjenu ponude i donošenje utemeljene odluke o ulaganju. Uredbom o prospektu uveden je i pojednostavnjeni prospekt za poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za kontinuirano trgovanje tijekom najmanje posljednjih 18 mjeseci na uređenom tržištu ili rastućem tržištu MSP-ova i koja žele izdati dodatne dionice ili zadužiti se (naknadna ili sekundarna izdanja). Izdavatelji čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na rastućem tržištu MSP-ova mogu isto tako koristiti taj pojednostavnjeni prospekt za kasniji prelazak na uređena tržišta. Naposljetku, Uredbom (EU) 2021/337 Europskog parlamenta i Vijeća uvedena je, kao dio paketa za oporavak tržišta kapitala, nova vrsta prospekta u skraćenom obliku („prospekt EU-a za oporavak”). Prospekt EU-a za oporavak dostupan je izdavateljima čije su dionice već uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu ili na rastućem tržištu MSP-ova neprekidno najmanje posljednjih 18 mjeseci i koji izdaju dodatne dionice kako bi prevladali negativan učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 i ograničili prekomjernu zaduženost. Međutim, pravila o prospektu EU-a za oporavak prestat će se primjenjivati 31. prosinca 2022. Unatoč uvedenim rasterećenjima, dionici su u povratnim informacijama istaknuli da je zahtjev za izradu prospekta i dalje preveliko opterećenje. To se odnosi na oba slučaja u kojima poduzeća prvi put traže pristup javnim tržištima (inicijalna javna ponuda) i u kojima pristupaju javnim tržištima za naknadna izdanja vlasničkih ili nevlasničkih vrijednosnih papira.

Postojeća pravila posebno pridonose pretjeranoj duljini prospekta. Na primjer, u nekim se slučajevima Uredbom o prospektu zahtijevaju informacije koje možda nisu nužne ulagateljima za donošenje utemeljene odluke o ulaganju (tj. koje nisu opravdane sa stajališta zaštite ulagatelja). Povratne informacije o javnom savjetovanju (iznesene na sastanku dionika) potvrdile su stajalište da se ni standardnim prospektom ni prospektom EU-a za rast ne uspostavlja odgovarajuća ravnoteža između učinkovite zaštite ulagatelja i razmjernog administrativnog opterećenja za izdavatelje, posebno MSP-ove. U drugim slučajevima prospekt je potreban ako je mnogo informacija već dostupno u javnoj domeni (posebno u slučaju naknadnih izdanja). Prekomjerna duljina prospekta može i odvratiti neke, posebno manje ulagatelje, od toga da ga prouče te dovodi do viših troškova ulaganja za veće ulagatelje. Za to je potrebno i dulje razdoblje kako bi nacionalno nadležno tijelo ispitalo i odobrilo prospekt. Postojeća pravila pridonose i velikim razlikama među prospektima u EU-u. Podaci koje su dostavili Oxera i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) pokazuju veliku razliku među državama članicama u pogledu duljine prospekata, što upućuje na nedostatak ujednačenosti prospekata u EU-u. Ta neusklađenost proizlazi i iz činjenice da postojeća pravila ne predstavljaju dostatan okvir za nadzornu kontrolu koju provode nacionalna nadležna tijela. Dionici su u povratnim informacijama istaknuli da se regulatornim okvirom EU-a nameću zahtjevi kojima se preopterećuju i već uvršteni izdavatelji, posebno na temelju Uredbe o zlouporabi tržišta, koja je od stupanja na snagu 1. srpnja 2016. proširena na multilateralne trgovinske platforme, uključujući rastuća tržišta MSP-ova. Cilj je te uredbe povećati integritet tržišta i povjerenje ulagatelja. Njome se zabranjuje: i. trgovanje ili pokušaj trgovanja na temelju povlaštenih informacija; ii. preporuka drugoj osobi da trguje na temelju povlaštenih informacija ili poticanje druge osobe na trgovanje na temelju povlaštenih informacija; iii. nezakonito objavljivanje povlaštenih informacija; ili iv. manipuliranje ili pokušaj manipuliranja tržištem. U skladu s Uredbom o zlouporabi tržišta na izdavatelje se primjenjuje i nekoliko obveza objavljivanja i vođenja evidencije, a osobito opća obveza što ranije objave svih povlaštenih informacija. Dionici su u povratnim informacijama naveli da su neki aspekti obveze objavljivanja iz Uredbe o zlouporabi tržišta nerazmjerno opterećujući za izdavatelje. Konkretno, dionici smatraju da obveza objavljivanja svih povlaštenih informacija u najkraćem mogućem roku predstavlja opterećenje. Razlog je tomu širok pojam povlaštenih informacija (što stvara teškoće za izdavatelje pri razgraničenju između onoga što jest i onoga što nije povlaštena informacija), kao i činjenica da se isti pojam primjenjuje i u svrhu zabrane trgovanja na temelju povlaštenih informacija i u svrhu objavljivanja. Iako se širinom pojma povlaštenih informacija omogućuje široka i vrlo rana zabrana trgovanja na temelju njih, to podrazumijeva i da su izdavatelji dužni objaviti informacije u vrlo ranoj fazi kada informacije o okolnostima ili događajima još nisu dosegnule visok stupanj izvjesnosti. Pojam povlaštenih informacija ne obuhvaća samo događaje koji su se već dogodili, nego i događaje za koje se „razumno očekuje da će nastati” (tj. za koje postoji realna mogućnost nastanka) i, u kontekstu dugotrajnih postupaka (kao što je spajanje), međukorake koji su povezani s realizacijom budućeg događaja. Zbog toga izdavatelji snose visoke troškove usklađivanja kako bi razumjeli koji koraci dugotrajnog procesa mogu predstavljati povlaštene informacije i kada je određena informacija dovoljno zrela da bi se mogla objaviti. Istodobno je učinkovitost objavljivanja u smanjenju asimetrije informacija između izdavatelja i ulagatelja ograničena ako su informacije previše preliminarne, nepotpune i još uvijek potencijalno podložne korjenitim promjenama. Prerano objavljivanje informacija moglo bi obmanuti ulagatelje i potaknuti ih na djelovanje koje bi se kasnije moglo pokazati neoptimalnim (npr. prerana prodaja dionica ili nedovoljno brza prodaja), čime bi se povećao oportunitetni trošak za ulagatelje. Nadalje, izdavatelji se suočavaju s nedostatkom pravne jasnoće u pogledu uvjeta koje je potrebno ispuniti kako bi se odgodilo objavljivanje kada bi neposredna objava vjerojatno dovela u pitanje legitimne interese izdavatelja (npr. ugrožavanjem uspješnog zaključenja tekućih pregovora). Nekoliko dodatnih zahtjeva za izvješćivanje i objavljivanje u okviru Uredbe o zlouporabi tržišta predstavlja nerazmjerno veliko opterećenje za izdavatelje, kao što su odredbe o transakcijama rukovoditelja, popisima upućenih osoba i istraživanju tržišta. Postojećim pravilima Uredbe o zlouporabi tržišta stvara se i nerazmjeran sustav sankcioniranja za povrede povezane s objavljivanjem, posebno za MSP-ove, koji bi se mogli sankcionirati na istoj razini kao i velika poduzeća. Ciljevi prijedloga Opći je cilj ove inicijative uvesti tehničke prilagodbe regulatornog okvira EU-a kako bi se smanjili regulatorni troškovi i troškovi usklađivanja za poduzeća koja traže uvrštenje ili su već uvrštena, s ciljem da se pojednostavni postupak uvrštenja i poveća pravna jasnoća, a istodobno osigura odgovarajuća razina zaštite ulagatelja i integriteta tržišta. Očekuje se da će to pridonijeti diversifikaciji izvora financiranja za poduzeća u EU-u i povećati ulaganja, gospodarski rast, otvaranje radnih mjesta i inovacije u EU-u. Predloženim ciljanim izmjenama Uredbe o prospektu posebno se nastoji izdavateljima omogućiti jednostavnije i jeftinije sastavljanje prospekta, a ulagateljima omogućiti da donesu pravilnu odluku o ulaganju navođenjem razumljivih, jednostavnih i sažetih informacija. Osim toga, tim se izmjenama nastoje uvesti znatna pojednostavnjenja ili čak izuzeća od zahtjeva o prospektu u slučajevima u kojima je izdavatelj već poznat ulagateljima, a velik dio informacija već je javno dostupan (naknadna izdanja). Te su izmjene popraćene izmjenama čiji je cilj poticanje konvergencije i pojednostavnjenje postupka provjere i odobrenja koji provode nacionalna nadležna tijela (npr. ograničavanjem zahtjeva nacionalnih nadležnih tijela za dodatne informacije koje bi izdavatelji trebali uključiti u prospekt). U slučaju javne ponude vrijednosnih papira ili uvrštenja za trgovanje na uređenom tržištu, Prijedlogom se pojednostavnjuje i dodatno standardizira standardni prospekt (odnosi se na vrstu prospekta koji nije pojednostavnjen, neovisno o tome odnosi li se na vlasničke ili nevlasničke vrijednosne papire ili je sastavljen kao jedinstveni dokument ili se sastoji od zasebnih dokumenata). Prijedlogom se usklađuje razina objavljivanja u standardnom prospektu s razinom objavljivanja koja se trenutačno zahtijeva u skladu s pravilima o prospektu EU-a za rast, uvodi se fiksni redoslijed objavljivanja i pravni zahtjev za uključivanje upućivanjem. Prijedlogom se uvodi i mogućnost da izdavatelji sastave prospekt samo na engleskom jeziku kao jeziku koji je uobičajen u području međunarodnih financija (osim sažetka koji je u praksi jedini dokument koji većina malih ulagatelja pregledava) te da ga objave samo u elektroničkom obliku (tj. bez tiskanih primjeraka na zahtjev). Osim toga, samo za dionice ili druge prenosive vrijednosne papire ikoji su istovjetni udjelima u društvima uvodi se ograničen broj stranica (300 stranica) kako bi se izbjegli predugi prospekti za poduzeća koja nemaju složenu financijsku povijest. Tim se izmjenama zajedno nastoji osigurati osjetno smanjenje troškova i opterećenja za izdavatelje te istodobno osigurati da ulagatelji mogu iskoristiti dokument koji je lakše čitati i u kojem se lakše snaći te da mogu lakše uspoređivati financijske instrumente i izdavatelje. Prijedlogom se nastoji MSP-ovima olakšati prikupljanje sredstava na javnim tržištima, posebno na rastućim tržištima MSP-ova, stvaranjem dodatnih ušteda troškova za MSP-ove i boljim prilagođavanjem objavljivanja potrebama ulagatelja. Za poduzeća koja nude vrijednosne papire javnosti i uvrštena su na rastućim tržištima MSP-ova (kao i za javne ponude vrijednosnih papira manjih poduzeća) prospekt EU-a za rast zamjenjuje se obveznim novim skraćenim dokumentom EU-a o izdanjima za rast. Ovaj se dokument temelji na razini objavljivanja koja se trenutačno zahtijeva u skladu s pravilima o prospektu EU-a za oporavak i postojećih dokumenata o uvrštenju koji se zahtijevaju na rastućim tržištima MSP-ova (na kojima se ne primjenjuje obveza objave prospekta), slijedi fiksni redoslijed objavljivanja i, u slučaju dionica i drugih jednakovrijednih prenosivih vrijednosnih papira, podliježe ograničenju broja stranica. Iako se Prijedlogom, pod određenim uvjetima, od zahtjeva o prospektu izuzimaju ponude vrijednosnih papira koje su zamjenjive vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje (za koje će biti dovoljna objava sažetka), njime se naknadna izdanja nezamjenjivih vrijednosnih papira podvrgavaju odobrenju i objavljivanju novog obveznog skraćenog prospekta EU-a za naknadna izdanja koji se u velikoj mjeri temelji na postojećim pravilima o prospektu EU-a za oporavak. Tim se izmjenama nastoji osigurati da poduzeća mogu u potpunosti iskoristiti prednosti pristupa javnim tržištima kapitala, uključujući lakši i brži pristup dodatnom vlasničkom kapitalu i dužničkom financiranju putem naknadnih ponuda. Njima se istodobno osigurava zaštita ulagatelja jer ta poduzeća već podliježu zahtjevima za redovito i stalno objavljivanje i izvješćivanje, a izdavatelji će usto morati objavljivati najrelevantnije informacije za ulagatelje. Naposljetku, izmjenama Uredbe o prospektu nastoji se potaknuti prekogranične ponude usklađivanjem i povećanjem praga za izuzimanje malih javnih ponuda vrijednosnih papira od obveze objavljivanja prospekta na 12 milijuna EUR. Ovom se izmjenom nastoje ostvariti koristi i za manje izdavatelje, uključujući MSP-ove, jer u određenim slučajevima više neće morati izrađivati prospekt, čime će se znatno smanjiti njihovi regulatorni troškovi i potaknut će ih se na pristup javnim tržištima kapitala. Prijedlogom se uvode i izmjene pravila o istovjetnosti prospekata za treće zemlje s ciljem njihove provedivosti. Predloženim ciljanim izmjenama Uredbe o zlouporabi tržišta nastoji se smanjiti pravna nesigurnost u pogledu toga što čini povlaštene informacije za potrebe objavljivanja, kao i u pogledu vremena objavljivanja. Iako se u Prijedlogu zadržava trenutačni široki pojam povlaštenih informacija za potrebe uredbe o trgovanju na temelju povlaštenih informacija, njime se sužava područje primjene obveze objavljivanja. Prijedlogom se posebno pojašnjava da obveza objavljivanja svih povlaštenih informacija javnosti ne obuhvaća informacije koje se odnose na međukorake dugotrajnog procesa jer su te informacije previše preliminarne i stoga nisu dovoljno zrele za objavljivanje. Prijedlogom se istodobno Komisiji dodjeljuje ovlast da delegiranim aktom utvrdi netaksativan popis relevantnih informacija te, za svaku informaciju, kad se od izdavatelja očekuje da ih objavi. Tim se izmjenama zajednički nastoje smanjiti troškovi izdavatelja u pogledu usklađivanja s obvezama objavljivanja iz Uredbe o zlouporabi tržišta, što je predvidljivije sa stajališta ulagatelja i pogodnije za učinkovito formiranje cijena. Izmjene obveze objavljivanja popraćene su poboljšanjima sustava za razmjenu informacija među nacionalnim nadležnim tijelima kako bi im se omogućilo bolje utvrđivanje slučajeva manipuliranja tržištem uspostavom mehanizma nadzora knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje (CMOBS), čime se povećava integritet tržišta EU-a i povećava njihova privlačnost za ulagatelje. Isto tako, Prijedlogom se uvodi mogućnost da ESMA uspostavi platforme za suradnju, posebno u svrhu praćenja veleprodajnih tržišta robe, kako bi se otklonila zabrinutost u pogledu integriteta tržišta i dobrog funkcioniranja financijskih, a posebno promptnih tržišta. Naposljetku, Prijedlogom se nastoji osigurati veća razmjernost sustava sankcioniranja povreda povezanih s objavljivanjem iz Uredbe o zlouporabi tržišta za MSP-ove kako se manji izdavatelji ne bi obeshrabrili u odluci o uvrštenju ili odluci da ostanu uvršteni. Prijedlogom se nastoje ublažiti i regulatorne prepreke koje proizlaze iz primjene pravila u pogledu transakcija rukovoditelja, režima popisa upućenih osoba i istraživanja tržišta te istodobno osigurati da se tim blažim pravilima ne naruši zaštita ulagatelja i integritet tržišta. Za uspostavu mehanizma nadzora knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje potrebne su i ciljane izmjene okvira MiFIR-a kako bi se odredilo da nadležno tijelo može kontinuirano zahtijevati podatke iz knjige naloga od mjesta trgovanja pod njegovim nadzorom te kako bi se ESMA-i dodijelila uloga usklađivanja formata predloška koji se upotrebljava za pohranu takvih podataka. Predloženim ciljanim izmjenama nastoje se stvoriti potrebni uvjeti za strukturna poboljšanja na javnim tržištima kapitala EU-a tijekom vremena. Povoljnijim regulatornim režimom potaknuo bi se razvoj povoljnijeg sustava, čime bi se na višedimenzionalan način doprinijelo cilju unije tržišta kapitala u pogledu poboljšanog pristupa poduzeća financiranju. Nadalje, ovaj bi se Prijedlog trebao analizirati zajedno s drugim predloženim i budućim inicijativama. Predložene izmjene dio su šireg paketa mjera navedenih u Akcijskom planu za uniju tržišta kapitala, čiji je cilj svladavanje drugih izazova koji trenutačno onemogućuju poduzeća u prikupljanju kapitala na javnim tržištima.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Prijedlog je u skladu s općim ciljevima Uredbe o prospektu, a to su olakšavanje prikupljanja sredstava na tržištima kapitala, osiguravanje zaštite ulagatelja i poticanje konvergencije nadzora u EU-u. U skladu je i s općim ciljevima Uredbe o zlouporabi tržišta usmjerenima na očuvanje integriteta financijskih tržišta u Uniji i povećanje zaštite ulagatelja i povjerenja u ta tržišta, kao i s ciljem MiFIR-a da tržišta financijskih instrumenata u EU-a budu transparentna i učinkovita. Prijedlog je nadalje u skladu s obvezama izvješćivanja iz Direktive 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o transparentnosti) za izdavatelje na uređenim tržištima. U skladu je i s odredbama MiFID-a II i Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565 kojima se uređuju rastuća tržišta MSP-ova. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Prijedlog je u potpunosti u skladu s temeljnim ciljem unije tržišta kapitala da se financiranje učini dostupnijim poduzećima iz EU-a, a posebno MSP-ovima. U skladu je s nizom zakonodavnih i nezakonodavnih mjera koje je Komisija poduzela u okviru Akcijskog plana za uniju tržišta kapitala iz 2015., preispitivanja akcijskog plana za uniju tržišta kapitala u sredini programskog razdoblja iz 2017. i akcijskog plana za uniju tržišta kapitala iz 2020. Kako bi se pružila potpora zapošljavanju i rastu u EU-u, ključan cilj unije tržišta kapitala od samog je početka bio olakšavanje pristupa financiranju za poduzeća, posebno MSP-ove. Od objave akcijskog plana za uniju tržišta kapitala 2015. poduzete su određene ciljane mjere za razvoj odgovarajućih izvora financiranja za MSP-ove u svim fazama njihova razvoja. U preispitivanju akcijskog plana za uniju tržišta kapitala u sredini programskog razdoblja objavljenom u lipnju 2017. Komisija je odlučila povećati svoje ambicije i staviti veći naglasak na pristup MSP-ova javnim tržištima. Suzakonodavci su u studenome 2019. donijeli uredbu za promicanje upotrebe rastućih tržišta MSP-ova u cilju smanjenja administrativnog opterećenja i visokih troškova usklađivanja s kojima se suočavaju izdavatelji na rastućim tržištima MSP-ova, uz istodobno osiguravanje visoke razine integriteta tržišta i zaštite ulagatelja; poticanje likvidnosti javno uvrštenih dionica MSP-ova kako bi ta tržišta postala privlačnija ulagateljima, izdavateljima i posrednicima; i olakšavanje registracije MTP-ova kao rastućih tržišta MSP-ova. Ta je uredba stupila na snagu u prosincu 2019., osim odredbe o izmjeni Uredbe o zlouporabi tržišta koja se počela primjenjivati u siječnju 2021. Nadalje, nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 Komisija je donijela paket za oporavak tržišta kapitala koji se sastojao od ciljanih izmjena tržišta kapitala i regulacije banaka, čiji je glavni cilj olakšati tržištima kapitala potporu poduzećima iz EU-a u oporavku od krize uzrokovane bolešću COVID-19. Predloženim izmjenama pravila tržišta kapitala posebno se nastoje smanjiti regulatorno opterećenje i složenost za investicijska društva i izdavatelje. Ovaj se Prijedlog nadovezuje na Akcijski plan za uniju tržišta kapitala iz 2020. i njegov cilj da financiranje bude dostupnije poduzećima iz EU-a (mjera 2. „potpora pristupu javnim tržištima”). Prijedlog je usmjeren na ublažavanje regulatornih zahtjeva koji mogu odvratiti poduzeće od donošenja odluke o uvrštenju ili odluke da ostane uvršteno („strana ponude”). Ostali čimbenici koji mogu odvratiti izdavatelje od uvrštenja, kao što su uska baza ulagatelja i povoljniji porezni tretman duga u odnosu na vlasnički kapital, obuhvaćeni su drugim tekućim i predstojećim inicijativama o uniji tržišta kapitala kojima se dopunjuju izmjene iznesene u ovom Prijedlogu te bi ih trebalo analizirati zajedno s ovom inicijativom. Te se inicijative odnose, primjerice, na i. stvaranje jedinstvene europske pristupne točke (ESAP) kojom će se riješiti problem nedostatka dostupnih i usporedivih podataka za ulagatelje, čime će poduzeća postati vidljivija ulagateljima, ii. centralizaciju informacija o trgovanju u EU-a u konsolidiranim podacima radi ostvarivanja učinkovitijeg okruženja za trgovanje na javnom tržištu i otkrivanja cijena te iii. uvođenje olakšice za povlašteni porezni tretman duga (DEBRA) kako bi financiranje vlasničkim kapitalom postalo privlačnije (i troškovno povoljnije) za poduzeća. Nadalje, nizom inicijativa Komisije dodatno će se ojačati baza ulagatelja za uvršteni vlasnički kapital. EU-ov Fond za inicijalne javne ponude za MSP-ove imat će ulogu glavnog ulagatelja kako bi se privuklo više privatnih ulaganja u javni vlasnički kapital MSP-ova partnerstvom s institucionalnim ulagateljima i ulaganjem u fondove usmjerene na MSP-ove koji su izdavatelji. Preispitivanjem Uredbe o kapitalnim zahtjevima i Direktive Solventnost II povećat će se baza ulagatelja za izdavatelje olakšavanjem ulaganja banaka i osiguravajućih društava u dugoročni javni vlasnički kapital. Ovaj je Prijedlog u skladu s mjerom 2. Novog europskog programa za inovacije objavljenog 2022., u kojem je prepoznata važna uloga akta o uvrštenju u olakšavanju pristupa financiranju za rastuća poduzeća temeljena na novim tehnologijama (engl. deep tech). Prijedlogom se uzimaju u obzir i dokazi na kojima se temelji mišljenje platforme Fit for Future o olakšavanju pristupa MSP-ova kapitalu, a posebno o pojednostavnjenju postupaka za uvrštenje vrijednosnih papira MSP-ova za trgovanje i drugih obveza povezanih s uvrštenjem. Naposljetku, ovim će se Prijedlogom posebno pomoći MSP-ovima iz EU-a da ostvare korist od ublaženog zakonodavnog režima za pristup javnim tržištima kapitala te da se usklade s postojećim zahtjevima o transparentnosti i izvješćivanju. To je u skladu i s ciljem paketa pomoći MSP-ovima koji je predsjednica Komisije Ursula von der Leyen najavila u govoru o stanju Europske unije 19. rujna 2022. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Pravna osnova Uredbe o prospektu, Uredbe o zlouporabi tržišta i MiFIR-a je članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Prijedlogom se uvode ciljane izmjene tih uredbi te se stoga temelji na istoj pravnoj osnovi. Člankom 114. UFEU-a predviđa se donošenje mjera za usklađivanje odredaba zakona ili drugih propisa u državama članicama, čiji je cilj uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Pozivanje na članak 114. UFEU-a moguće je osobito ako su razlike između nacionalnih pravila takve da ometaju temeljne slobode ili dovode do narušavanja tržišnog natjecanja i stoga imaju izravan učinak na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Na temelju članka 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) djelovanje na razini EU-a za dovršetak unutarnjeg tržišta mora se procijeniti uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti iz članka 5. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom supsidijarnosti, na razini EU-a trebalo bi djelovati samo ako države članice ne mogu same dostatno ostvariti ciljeve predložene mjere, uslijed čega je potrebno djelovati na razini EU-a. Osim toga, potrebno je razmotriti bi li se ciljevi bolje ostvarili djelovanjem na razini EU-a (takozvani „test europske dodane vrijednosti”). Zakonodavstvo koje se primjenjuje na izdavatelje i mjesta trgovanja u velikoj je mjeri usklađeno na razini EU-a, čime se državama članicama ostavlja ograničena fleksibilnost za prilagodbu tog pravnog okvira lokalnim uvjetima. Zbog toga su potrebne izmjene zakonodavstva EU-a kako bi se ostvarila željena poboljšanja. Stoga bi se ciljevi ovog Prijedloga bolje ostvarili djelovanjem na razini EU-a. Djelovanje na razini EU-a svojim bi opsegom moglo olakšati administrativno opterećenje za izdavatelje i istodobno zajamčiti zaštitu tržišnog integriteta i ulagatelja, čime se osiguravaju jednaki uvjeti tržišnog natjecanja. Osim toga, djelovanje EU-a primjereno je jer se inicijativom nastoji poduprijeti prekogranično uvrštenje vrijednosnih papira i trgovanje vrijednosnim papirima u cijelom EU-u kako bi se dodatno integrirala tržišta kapitala EU-a te dosegla određene razmjere. •Proporcionalnost

Predloženim mjerama za smanjenje regulatornog opterećenja za poduzeća koja traže prvo uvrštenje i za poduzeća koja su već uvrštena poštuje se načelo proporcionalnosti. Prikladne su za ostvarivanje ciljeva i ne prelaze ono što je potrebno. Predloženim regulatornim rasterećenjima u Uredbi o prospektu nastoji se izdavateljima omogućiti smanjenje troškova i opterećenja, uz istodobno očuvanje i jačanje povjerenja ulagatelja u dobro funkcioniranje javnih tržišta. Proporcionalnost se posebno osigurava uvođenjem znatnih pojednostavnjenja ili čak izuzeća od zahtjeva o prospektu u slučajevima u kojima je izdavatelj već poznat ulagateljima, a velik dio informacija već je javno dostupan. Proporcionalnost se nadalje osigurava prilagođavanjem objave prevladavajućoj veličini poduzeća na tržištu. Prijedlogom se stoga uvodi dokument EU-a o izdanjima za rast samo za poduzeća uvrštena na rastuća tržišta MSP-ova (tj. uglavnom, iako ne isključivo, MSP-ovi). Važno je napomenuti da se predloženim izmjenama osigurava da se ne utječe negativno na razinu transparentnosti za ulagatelje. Nijedna od predloženih mjera neće stvoriti potrebu da ulagatelji provedu ikakvu dodatnu dubinsku analizu te će se osigurati visoka razina zaštite ulagatelja. Na primjer, mogućnost upotrebe samo engleskog (tj. uobičajenog i široko prihvaćenog jezika u financijskom području) za sastavljanje prospekta uravnotežena je zahtjevom da sažetak bude na jeziku (jezicima) države članice u kojoj se daje javna ponuda. Isto tako, u slučajevima u kojima se uvodi izuzeće od prospekta izdavatelji su dužni objaviti izjavu (iako ne prospekt) koja sadržava najrelevantnije informacije za ulagatelja. Predložene olakšice za smanjenje administrativnog opterećenja za već uvrštene izdavatelje (MAR) isto su pažljivo prilagođene kako bi se izbjegao štetan učinak na integritet tržišta i zaštitu ulagatelja, što su glavni ciljevi Uredbe o zlouporabi tržišta. Ograničavanjem obveze objavljivanja samo na „zrele” događaje Prijedlogom se osigurava da tržišta i ulagatelji dobivaju samo smislene informacije, izbjegavajući kruženje netočnih ili obmanjujućih informacija koje mogu dovesti do pogrešne odluke o ulaganju. Predložene izmjene sustava objavljivanja popraćene su jačanjem sustava praćenja nadzornih tijela za podatke o nalozima, čime će se standardizacijom oblika za izvješćivanje o podacima o nalozima i olakšavanjem razmjene takvih podataka među nacionalnim nadležnim tijelima obogatiti paket instrumenata nadzora zlouporabe tržišta, čime će se osigurati veći integritet tržišta i povećati povjerenje ulagatelja. Naposljetku, ciljanim izmjenama drugih obveza objavljivanja i izvješćivanja te sustava sankcioniranja u okviru Uredbe o zlouporabi tržišta otklonit će se nepotrebno administrativno opterećenje i osigurati veća razmjernost sankcija za manje izdavatelje (MSP-ove), čime će se postići odgovarajuća ravnoteža između smanjenja troškova i primarne potrebe za zaštitom integriteta tržišta i ulagatelja. •Odabir instrumenta Prijedlogom se uvode ciljane izmjene Uredbe o prospektu, Uredbe o zlouporabi tržišta i MiFIR-a. Pravna je osnova tih uredaba članak 114. stavak 1. UFEU-a. Stoga svaka uredba o izmjeni mora imati istu pravnu osnovu. Nadalje, s obzirom na to da se predložene izmjene odnose na postojeće pravne tekstove, mogu se uvesti skupnom uredbom. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Ova je inicijativa usmjerena na smanjenje regulatornog opterećenja koje izdavatelji snose tijekom postupka uvrštenja i nakon njega. Stoga su njome obuhvaćeni samo oni aspekti Uredbe o prospektu i Uredbe o zlouporabi tržišta za koje dionici smatraju da ometaju pristup poduzeća javnim tržištima i njihovu sposobnost da ostanu na javnim tržištima. Za potrebe te inicijative službe Komisije prikupile su znatnu količinu podataka izravno od mjesta trgovanja i izdavatelja (uključujući udruženja MSP-ova). Tehnička stručna skupina dionika (koja je djelovala od listopada 2020. do svibnja 2021.) dostavila je određene dokaze uz informacije dobivene od sudionika na tržištu. Komisija je u studenome 2020. naručila i studiju o primarnim i sekundarnim tržištima vlasničkog kapitala u EU-u od društva Oxera, koja sadržava vrlo detaljan pregled tržišta kapitala EU-a. Drugi korišteni izvori uključivali su opsežnu stručnu literaturu i istraživanja. Prilog 6. procjeni učinka sadržava detaljnu procjenu djelotvornosti, učinkovitosti i usklađenosti zahtjeva Uredbe o prospektu, u skladu s klauzulom o preispitivanju (vidjeti članak 48. Uredbe o prospektu). Nadalje, analiza Uredbe o prospektu temelji se na podacima koje je ESMA bilateralno dostavila službama Komisije za 2021. i na objavljenim izvješćima ESMA-e o prospektima odobrenima u EGP-u 2019. i 2020. U analizi su uzeti u obzir i ključni nalazi ESMA-ina izvješća od 21. srpnja 2022. o istorazinskoj ocjeni postupaka provjere i odobrenja prospekata koje su provela nadležna tijela. U analizi se ističe da postojeći zahtjevi o prospektu nepotrebno opterećuju izdavatelje i da bi se planirani ciljevi Uredbe o prospektu mogli ostvariti zahtjevima za izdavatelje s manjim troškovima, uz istodobno zadržavanje odgovarajuće razine zaštite ulagatelja. ESMA je u razdoblju 2019.–2020. provela preispitivanje Uredbe o zlouporabi tržišta te je u rujnu 2020. na službeni zahtjev Komisije iznijela tehničke savjete u izvješću o preispitivanju Uredbe o zlouporabi tržišta. ESMA-ino izvješće temelji se na opsežnim povratnim informacijama koje su predstavnici sudionika na tržištu dostavili kao odgovor na javno savjetovanje, među ostalim i Interesna skupina za vrijednosne papire i tržišta kapitala. Javno savjetovanje objavljeno je 3. listopada 2019. i trajalo je do studenoga 2019.: zaprimljeno je 97 odgovora od širokog raspona ispitanika (tj. kreditnih institucija, upravitelja imovinom, izdavatelja, pravnih i računovodstvenih društava te mjesta trgovanja). Ukratko, ESMA je zaključila da okvir Uredbe o zlouporabi tržišta općenito dobro funkcionira i smatrala je da nije potrebna velika reforma zakonodavnog okvira te je predložila niz tehničkih prilagodbi i pojašnjenja. U izvješću su utvrđena i neka područja za koja je ESMA smatrala da su dodatne smjernice korisne/potrebne. Međutim, neki od zaključaka Izvješća u suprotnosti su sa zaključcima Foruma na visokoj razini o uniji tržišta kapitala i tehničke stručne skupine dionika te povratnim informacijama dobivenima od dionika u kontekstu ciljanog savjetovanja o Aktu o uvrštenju i tijekom tehničkih sastanaka. U Prilogu 8. procjeni učinka sažeta je procjena koju su službe Komisije provele u vezi s odredbama Uredbe o zlouporabi tržišta za koje zaključci ESMA-e nisu u skladu s povratnim informacijama stručnjaka i dionika. To obuhvaća: pojam povlaštenih informacija i obveze izdavatelja da javnosti objave povlaštene informacije; uvjete za odgodu objavljivanja; odredbe kojima se uređuju istraživanja tržišta, popisi upućenih osoba i administrativne sankcije. Analizom je obuhvaćen i nadzor nad knjigom naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje. •Savjetovanja s dionicima Komisija je 19. studenoga 2021. objavila poziv na dostavu očitovanja te 14-tjedno javno i ciljano savjetovanje u kojem je prikupila stajališta dionika o tome kako povećati opću privlačnost uvrštavanja na javna tržišta u EU-u. U okviru savjetovanja tražile su se i informacije o svim mogućim nedostacima regulatornog okvira koji odvraćaju poduzeća od prikupljanja sredstava na javnim tržištima kapitala. Osim toga, u okviru savjetovanja postavljena su posebna pitanja o Uredbi o prospektu i Uredbi o zlouporabi tržišta. Ukupno je zaprimljeno 108 odgovora koje su poslali dionici iz 22 države članice, SAD-a, Ujedinjene Kraljevine i Švicarske. Velika većina ispitanika (72 %) smatrala je da su prekomjerni troškovi usklađivanja povezani s regulatornim zahtjevima u fazi inicijalne javne nabave i nakon inicijalne javne ponude prilično važni ili vrlo važni čimbenici u objašnjavanju nedostatka privlačnosti javnih tržišta EU-a. To je uključivalo veliku većinu izdavatelja, burza, ulagatelja i neka nacionalna nadležna tijela. Nekoliko je dionika izjavilo da je opterećenje povezano s uvrštenjem na burzu slično za velika poduzeća i MSP-ove, zbog čega je opterećenje vrlo nerazmjerno za MSP-ove. Većina ispitanika tvrdila je da i pravila o uvrštenju i pravila nakon uvrštenja dovode do opterećenja koje je nerazmjerno ciljevima zaštite ulagatelja koji bi se trebali ostvariti tim pravilima (52 % odnosno 57 %). Ispitanici su općenito priznali da je prosječni trošak različitih vrsta prospekata bilo teško procijeniti i da je trošak ovisio o različitim čimbenicima, uključujući pravne troškove, troškove revizije i složenost poslovanja. Većina ispitanika (59 %) smatrala je da se standardnim prospektom u njegovu sadašnjem obliku ne postiže odgovarajuća ravnoteža između učinkovite zaštite ulagatelja i razmjernog administrativnog opterećenja za izdavatelje te da bi ga trebalo znatno smanjiti. Isto je stajalište izrazilo i 44 % ispitanika o prospektu EU-a za rast. Gotovo polovina ispitanika smatrala je da su pravila o prospektu za nevlasničke vrijednosne papire uspio olakšati prikupljanje sredstava na tržištima kapitala (48 %). Kad je riječ o sekundarnim izdanjima, mišljenja ispitanika bila su podijeljena. Iako je mala većina ispitanika (51 %) smatrala da zahtjev u pogledu prospekta ne bi trebalo ukinuti za naknadna izdanja, značajna manjina (43 %) smatrala je da od izdavatelja koji su neprekidno uvršteni najmanje 18 mjeseci na uređenom tržištu ili rastućem tržištu MSP-ova ne bi trebalo očekivati da objavljuju prospekt za naknadna izdanja. Naposljetku, većina ispitanika (54 %) izjavila je da ne smatra da postoji usklađenost ili konvergencija u načinu na koji nacionalna nadležna tijela procjenjuju potpunost, razumljivost i dosljednost nacrta prospekata koji im se podnose na odobrenje.

Ispitanici su općenito smatrali da većina aspekata trenutačnog sustava Uredbe o zlouporabi tržišta predstavlja opterećenje. Najteži zahtjevi odnosili su se na pojam povlaštenih informacija (64 % ispitanika izjavilo je da je riječ o vrlo zahtjevnim ili prilično zahtjevnim uvjetima) i uvjete za odgodu objavljivanja (70 % ispitanika izjavilo je da je su vrlo zahtjevni ili prilično zahtjevni). Mišljenja ispitanika bila su podijeljena u vezi s pitanjem bi li bila dovoljna ESMA-ina pojašnjenja u obliku smjernica o pojmu povlaštenih informacija. Gotovo polovina ispitanika koji su izrazili mišljenje ipak je smatrala da ESMA-ine smjernice ne bi bile dovoljne za potrebna pojašnjenja pojma povlaštenih informacija (54 %). Ti ispitanici (koji su uključivali predstavnike banaka, mjesta trgovanja, izdavatelje, financijske posrednike i nacionalna nadležna tijela) izrazili su zabrinutost da ESMA-ine smjernice ne bi bile učinkovite u uklanjanju pravne nejasnoće. Izjavili su da je pojam povlaštenih informacija preširoko definiran i da se mora objaviti previše informacija. Prema njihovu mišljenju, potrebno je preispitati pojam povlaštenih informacija, što je moguće samo u kontekstu uredbe prve razine. Ispitanicima je nadalje postavljeno pitanje treba li se u Uredbi o zlouporabi tržišta razlikovati pojam povlaštenih informacija za potrebe sprečavanja trgovanja na temelju povlaštenih informacija i pojam povlaštenih informacija kojim se aktivira obveza objavljivanja. Većina ispitanika koji su izrazili mišljenje o tom pitanju smatrala je da bi bilo primjereno razlikovati ta dva pojma. Nadalje, većina ispitanika koji su izrazili mišljenje napomenula je da bi trebalo pojasniti da bi povlaštene informacije koje se odnose na postupak u više faza trebalo objaviti tek nakon završne faze, osim u slučaju da je došlo do curenja informacija. Velika većina ispitanika (72 %) podržala je povećani prag za izvješćivanje o transakcijama rukovoditelja u skladu s člankom 19. stavkom 8. Uredbe o zlouporabi tržišta. Ustvrdili su da se takvim povećanjem ne bi naštetilo integritetu tržišta. Ispitanici su se složili i da je zahtjeve u pogledu popisa upućenih osoba potrebno pojednostavniti za sve izdavatelje kako bi se osiguralo da su uključene samo najvažnije informacije za potrebe identifikacije. Na pitanje jesu li ispitanici smatrali da su ESMA-ini ograničeni prijedlozi za izmjenu postupka istraživanja tržišta dovoljni, istodobno pružajući uravnoteženo rješenje za potrebu za pojednostavnjenjem opterećenja i održavanjem integriteta tržišta, većina ispitanika odgovorila je niječno (62,2 %). Naposljetku, većina ispitanika (51 %) izjavila je da postojeći sustav sankcioniranja na temelju Uredbe o zlouporabi tržišta nije proporcionalan cilju koji se nastoji postići zakonodavstvom. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja Posljednjih je godina pristup poduzeća, a posebno MSP-ova, javnim tržištima bio u središtu Komisijinih kontinuiranih evaluacija. Pitanja regulatornog opterećenja poduzeća kod pristupa javnim tržištima postavljena su u kontekstu Foruma na visokoj razini o uniji tržišta kapitala, tehničke stručne skupine dionika i Akcijskog plana za uniju tržišta kapitala iz 2020. Komisija je uzela u obzir i opsežna istraživanja o toj temi provedena u studiji društva Oxera. Komisija je u travnju 2022. organizirala i dva tehnička sastanka/radionice s dionicima iz sektora u cilju daljnjeg poboljšanja opcija politike koje se razmatraju. Nadalje, Komisija je cilj Prijedloga iznijela na sastanku stručne skupine Europskog odbora za vrijednosne papire i koordinatorâ Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (ECON) Europskog parlamenta. Preporuke stručnih skupina Forum na visokoj razini o uniji tržišta kapitala donio je u lipnju 2020. nekoliko preporuka za poboljšanje sustava javnog tržišta, općenito radi ublažavanja regulatornih zahtjeva. Sa stajališta Uredbe o zlouporabi tržišta i Uredbe o prospektu, preporuke su bile usmjerene na pojam povlaštenih informacija, interakciju između Uredbe o zlouporabi tržišta i Direktive o transparentnosti, popis upućenih osoba, transakcije rukovoditelja i sankcije, kao i prag za izradu prospekta i duljinu prospekata, rokove i sustav putovnice. U listopadu 2020. Europska komisija osnovala je tehničku stručnu skupinu dionika. Skupina je bila zadužena za praćenje i procjenu funkcioniranja rastućih tržišta MSP-ova te za pružanje stručnog znanja i mogućih doprinosa o drugim relevantnim područjima pristupa MSP-ova javnim tržištima. Tehnička stručna skupina dionika potvrdila je zabrinutost koju su izrazili dionici u pogledu potrebe za daljnjim zakonodavnim djelovanjem kako bi se podržalo uvrštenje poduzeća, a posebno MSP-ova. U svojem završnom izvješću , objavljenom u svibnju 2021., tehnička stručna skupina dionika sastavila je 12 preporuka, uključujući preporuku o pojašnjenju i sužavanju obveze objavljivanja u skladu s Uredbom o zlouporabi tržišta te preporuku za ublažavanje zahtjeva za uvrštenje. Tehnička stručna skupina dionika predložila je da se Uredbom o prospektu smanje zahtjevi o najvećoj duljini prospekta (npr. ograničenjem broja stranica za prospekte inicijalne javne ponude), jezika (kojom se omogućuje sastavljanje prospekata na engleskom jeziku), sekundarnim izdanjima i prijenosima uvrštenja (npr. trajno uvođenje znatno pojednostavnjenog prospekta sličnog prospektu EU-a za oporavak) te određivanju „matične države članice”. Tehnička stručna skupina dionika predložila je da se Uredbom o prospektu smanje zahtjevi o njezinu području primjene, definiciji povlaštenih informacija za potrebe objavljivanja, istraživanju tržišta, popisu upućenih osoba, transakciji rukovoditelja i sankcijama. Sastanci dionika Službe Komisije organizirale su početkom travnja 2022. i dvije virtualne tehničke radionice s predstavnicima burza, izdavateljima i ulagateljima u cilju daljnjeg poboljšanja opcija politike koje je Komisija razmatrala. Tijekom pripreme ove inicijative organizirani su brojni bilateralni sastanci s dionicima. Sastanci sa stručnjacima iz država članica Komisija je cilj Prijedloga iznijela i na sastanku Stručne skupine Europskog odbora za vrijednosne papire (EGESC) 15. listopada 2021. te ponovno na sastanku iste skupine 17. i 30. svibnja 2022. Delegacije koje su sudjelovale u raspravi podržale su cilj Komisije da se poveća privlačnost javnih tržišta EU-a, uz istodobno osiguravanje zaštite ulagatelja i integriteta tržišta. Sastanak s koordinatorima ECON-a u Europskom parlamentu Koordinatori zastupnika u Europskom parlamentu koji su sudjelovali u raspravi pozdravili su prijedlog Komisije za daljnje korake povezane s Aktom o uvrštenju, priznajući problem s javnim tržištima EU-a. Naglasili su da Komisija mora pronaći pravu ravnotežu kako bi se osiguralo da sva poduzeća, a posebno MSP-ovi, mogu pristupiti javnim tržištima financiranja, uz istodobno osiguravanje odgovarajuće zaštite ulagatelja. •Procjena učinka Ovom je Prijedlogu priložena procjena učinka koja je podnesena 10. lipnja 2022., o kojoj se raspravljalo 6. srpnja 2022. i koja je 8. srpnja 2022. dobila pozitivno mišljenje Odbora za nadzor regulative uz određene zadrške. Odbor za nadzor regulative zatražio je od Komisije da izmijeni nacrt procjene učinka kako bi se pojasnilo sljedeće: i. oblikovanje i usklađenost inicijative Akta o uvrštenju s drugim povezanim inicijativama za tržišta kapitala; ii. rizici i ograničenja analize; iii. različita stajališta raznih kategorija dionika o definiciji problema, opcijama i učincima opcija. Opaske Odbora uzete su u obzir i unesene u konačnu verziju procjene učinka.

Procjena učinka usmjerena je na utvrđivanje i otklanjanje određenih regulatornih prepreka u svakoj fazi postupka uvrštenja. U njoj se razmatraju prepreke u fazi prije inicijalne javne ponude koje proizlaze iz prava trgovačkih društava, posebno jer u nekim državama članicama nije moguće uvrstiti dionice s višestrukim pravom glasa. Zatim se usredotočuje na prepreke u fazi inicijalne javne ponude koje proizlaze iz Uredbe o prospektu, posebno zbog visokih troškova sastavljanja prospekta. Naposljetku, njome se otklanjaju prepreke koje proizlaze iz Uredbe o zlouporabi tržišta koje su se pojavile u fazi nakon inicijalne javne ponude, a posebno smanjuju troškovi nastali zbog pravne nesigurnosti u pogledu obveze izdavatelja da objave povlaštene informacije. Za svaku fazu postupka uvrštenja u procjeni učinka utvrđene su dvije alternativne opcije politike nakon što su analizirani dostupni empirijski dokazi i uzeta u obzir stajališta dionika. U procjeni učinka analiziraju se opcije u odnosu na tri cilja: i. smanjenje regulatornih troškova i troškova usklađivanja za poduzeća koja traže uvrštenje ili su već uvrštena, ii. osiguranje dostatne razine zaštite ulagatelja i integriteta tržišta te iii. pružanje više poticaja izdavateljima za uvrštenje. Najpoželjnija opcija (za svaku fazu postupka uvrštenja) stoga bi trebala biti troškovno učinkovita i djelotvorna u otklanjanju utvrđene prepreke te istodobno očuvati dovoljno visoku razinu zaštite ulagatelja i integriteta tržišta. Proporcionalnost mjera za manja poduzeća uzeta je u obzir pri utvrđivanju i procjeni opcija. Iako se regulatornim izmjenama utvrđenima u opcijama sami po sebi nisu mogli riješiti svi izazovi s kojima se suočavaju javna tržišta EU-a, zajedno s drugim mjerama koje se smatraju dijelom šireg plana za poboljšanje pristupa poduzeća javnih tržištima kapitala, njima se nastoji pridonijeti izmjeni trenutačnog negativnog trenda na javnim tržištima EU-a. Bez tih regulatornih poboljšanja javna tržišta EU-a i dalje bi se oslanjala na neoptimalni regulatorni okvir za uvrštenje, čime bi se smanjila privlačnost javnih tržišta, što bi dovelo do ekonomskog troška za izdavatelje iz EU-a, ulagatelje i gospodarstvo EU-a u cjelini. Stoga se u osnovnom scenariju ne predviđaju izmjene zakonodavnog okvira kojim se uređuju pravila za uvrštenje i poduzeća koja su već uvrštena. Za fazu inicijalne javne ponude (tj. Uredba o prospektu) u opciji politike 1 predlaže se sljedeće: (1) prijenos provjere dokumenata o uvrštenju (uključujući prospekt) na burze, čime se omogućuje rasterećenje sadržaja samo u posebnim slučajevima (tj. u slučaju uvrštenja na rastuća tržišta MSP-ova i za sekundarna izdanja). Opcijom politike 2 predlaže se kraći prospekt (ili dokument o uvrštenju) u svim okolnostima i jednostavniji postupak provjere i odobrenja nacionalnih nadležnih tijela. Analiza je pokazala da bi uvođenje kraćih prospekata u kombinaciji s pojednostavnjenom kontrolom nacionalnih nadležnih tijela, kako je predloženo u opciji 2, bilo najprikladniji način za uklanjanje utvrđenih regulatornih prepreka. Za izdavatelje procijenjene uštede troškova iznosile bi približno 67 milijuna EUR godišnje. Taj iznos uključuje 56 milijuna EUR za primarna izdanja na uređenim tržištima, 2,7 milijuna EUR za primarna izdanja na rastućim tržištima MSP-ova, 7 milijuna EUR za sekundarna izdanja zamjenjivih vrijednosnih papira i 1 milijun EUR za sekundarna izdanja nezamjenjivih vrijednosnih papira. Ulagatelji bi iskoristili kraći i jednostavniji dokument koji je lakše čitati i u kojem se lakše snalaziti. Standardiziranijim oblikom (tj. fiksnim redoslijedom objavljivanja odjeljaka prospekta) olakšala bi se razumljivost prospekata i njihova usporedivost u EU-u. Nadalje, mogućnost objavljivanja prospekta samo u elektroničkom obliku omogućila bi pristup prospektu i snalaženje u njemu s pomoću elektroničkog alata za podršku, koji ulagatelji danas češće upotrebljavaju. Postupak provjere i odobrenja nacionalnih nadležnih tijela bio bi učinkovitiji, usklađeniji i jednostavniji. Dodatne uštede troškova proizlazile bi iz činjenice da nacionalna nadležna tijela više ne bi morala provjeravati i odobravati prospekte za sekundarna izdanja zamjenjivih vrijednosnih papira, koja bi sada bila izuzeta pod određenim uvjetima. Za fazu nakon inicijalne javne ponude opcijom politike 1 nastoji se pojasniti i suziti obveza objavljivanja u skladu s Uredbom o zlouporabi tržišta, među ostalim preispitivanjem uvjeta za odgodu takvog objavljivanja, te uvesti razmjernije sankcioniranje MSP-ova, dok se opcijom politike 2 predlaže da se objavljivanje povlaštenih informacija iz Uredbe o zlouporabi tržišta ograniči na zatvoreni unaprijed utvrđeni popis događaja. Opcija 1 utvrđena je kao najpoželjnija opcija. Mjerama u okviru ove najpoželjnije opcije poboljšala bi se pravna jasnoća u pogledu toga što se objavljuje, a što se ne objavljuje, čime bi se stalo na kraj objavi informacija koje su previše preliminarnog karaktera. To pak podrazumijeva smanjenje opterećenja za uvrštena poduzeća ograničavanjem vremena i troškova, uključujući naknade za vanjske savjetnike koji su trenutačno potrebni kako bi se osigurala usklađenost s obvezom objavljivanja. Time se može ograničiti i mogućnost da se izdavatelji koriste odgođenim objavljivanjem. Za izdavatelje je smanjenje izravnih i neizravnih troškova posljedica dodatne jasnoće pri procjeni smatra li se određena informacija povlaštenom informacijom u određenom slučaju/događaju. Procijenjeno smanjenje godišnjih troškova usklađivanja iznosi približno 89 milijuna EUR, raščlanjeno na 24,6 milijuna EUR za MSP-ove i 64,6 milijuna EUR za poduzeća koja nisu MSP-ovi. Ciljanim izmjenama pravila o odgođenom objavljivanju mogli bi se dodatno smanjiti troškovi za poduzeća za 11 milijuna EUR, od čega 1 milijun EUR za MSP-ove i 10 milijuna EUR za poduzeća koja nisu MSP-ovi. Ulagatelji bi imali koristi od ukidanja nepotrebnih (ili čak obmanjujućih) objavljivanja i veće pravne sigurnosti u pogledu informacija koje bi izdavatelji trebali objaviti. Time bi se izbjegli troškovi (uključujući oportunitetne troškove) povezani s neoptimalnim odlukama ulagatelja koje se temelje na prerano objavljenim informacijama. Nacionalna nadležna tijela imala bi koristi od pojednostavnjenog nadzora usklađenosti s obvezama objavljivanja, što bi dovelo do smanjenja administrativnog opterećenja. Tom bi se opcijom smanjili i administrativni troškovi nacionalnih nadležnih tijela pri preispitivanju obavijesti o odgodama primljenih od izdavatelja jer bi izdavatelji imali manju potrebu za odgađanjem objavljivanja. Naposljetku, pretpostavlja se da su učinci na burze ograničeni u okviru obiju najpoželjnijih opcija. Međutim, burze bi s vremenom imale koristi od postupnog povećanja broja poduzeća koja traže uvrštenje za trgovanje zbog regulatornih olakšica i veće privlačnosti uvrštenja na javna tržišta. Ovim će se Prijedlogom pridonijeti programu unije tržišta kapitala i njegovu cilju diversifikacije financiranja poduzeća iz EU-a te osiguravanju razvoja i daljnje integracije tržišta kapitala u EU-u. Očekuje se da će regulatorne mjere predložene u ovoj inicijativi utjecati na sva poduzeća u EU-u, a posebno na MSP-ove, koji su izloženiji regulatornom opterećenju od većih poduzeća s većom sposobnošću apsorpcije troškova. Kad je riječ o širim posljedicama, ne očekuje se da će Prijedlog imati izravan socijalni učinak. Međutim, može doći do pozitivnog neizravnog učinka na zapošljavanje zbog boljeg pristupa poduzeća financiranju, čime se poduzećima omogućuju inovacije i brži rast te zapošljavanje kako bi se postigli ti ciljevi. Budući da je inicijativa posebno usmjerena na MSP-ove (uz neke mjere koje su im izravno namijenjene), (neizravni) učinak na zapošljavanje vjerojatno će biti posebno važan. Danas MSP-ovi u EU-u zapošljavaju oko 100 milijuna osoba, čine više od polovine BDP-a EU-a i imaju ključnu ulogu u ostvarivanju dodane vrijednosti u svakom sektoru gospodarstva. Važno je napomenuti da čine 99,8 % poduzeća iz EU-a. Ne očekuje se da će provedba ovog Prijedloga izravno ili neizravno utjecati na okoliš ni uzrokovati bitnu štetu. Međutim, brojna poduzeća uvrštena na javna tržišta mogu se uključiti u istraživanje i razvoj novih tehnologija prihvatljivih za okoliš. Poboljšani pristup financiranju omogućit će tim poduzećima brži rast i dodjelu više financijskih sredstava za programe istraživanja i razvoja koji mogu pridonijeti ciljevima europskog zelenog plana. Prijedlog može i pozitivno, iako marginalno, utjecati na postizanje ciljeva održivog razvoja, posebno cilja br. 8 (dostojanstven rad i gospodarski rast) i cilja br. 9 (industrija, inovacije i infrastruktura). Naposljetku, općenito se ne očekuje da će ovaj Prijedlog imati ozbiljan učinak na digitalizaciju. Međutim, ovim se Prijedlogom uklanja mogućnost da se u skladu s Uredbom o prospektu zatraže prospekti u papirnatom obliku, čime se promiče digitalizacija postupka uvrštavanja. Nadalje, mehanizam nadzora knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje omogućit će automatsku razmjenu podataka iz knjige naloga među nacionalnim nadležnim tijelima, čime će se poboljšati suradnja u svrhu nadzora s pomoću digitalnih sredstava. •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa Očekuje se da će se cjelokupnim paketom Akta o uvrštenju izdavateljima, uključujući MSP-ove, omogućiti godišnje uštede administrativnih troškova od otprilike 167 milijuna EUR. Očekuje se da će nacionalna nadležna tijela moći smanjiti svoje troškove jer će jednostavniji i jasniji zahtjevi omogućiti učinkovitije provođenje nadzornih aktivnosti. Ulagatelji bi također imali koristi od predviđenih regulatornih izmjena jer će korporativne informacije (tijekom i nakon uvrštenja) biti kraće, pravodobnije i preglednije. Očekuje se da će zbog provedbe Prijedloga izdavatelji i nacionalna nadležna tijela snositi samo manje troškove prilagodbe. •Temeljna prava

Prijedlogom se poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom EU-a o temeljnim pravima, posebno sloboda poduzetništva (članak 16.) i načelo zaštite potrošača (članak 38.). Budući da je cilj ove inicijative smanjiti administrativno opterećenje izdavatelja, njome će se poboljšati pravo na slobodno poslovanje. Planirane izmjene Uredbe o prospektu i Uredbe o zlouporabi tržišta ne bi trebale imati nikakav negativan učinak na zaštitu potrošača jer su te ciljane promjene formulirane tako da očuvaju visoku razinu cjelovitosti tržišta i zaštite potrošača. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Ne očekuje se da inicijativa ima primjetan učinak na proračun EU-a. Očekuje se da će troškovi infrastrukture IKT-a za olakšavanje razmjene podataka iz knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje među nacionalnim nadležnim tijelima za potrebe nadzora tržišta (podaci iz nadzora knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje) u okviru Uredbe o zlouporabi tržišta iznositi oko 400 000 EUR u vidu jednokratnih troškova te da će godišnji tekući troškovi iznositi 200 000 EUR. Taj alat nadzora knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje izradila bi nacionalna nadležna tijela, potencijalno kao sporazum o delegiranju, kako je dopušteno člankom 28. Uredbe (EU) br. 1095/2010, koji se može sklopiti između nacionalnih nadležnih tijela i ESMA-e. Stoga se ne bi financirala iz proračuna EU-a, nego bi ih financirala nacionalna nadležna tijela, nadovezujući se na postojeći mehanizam razmjene izvješćivanja o transakcijama koji je u okviru delegiranog projekta uspostavljen u skladu s Direktivom 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (MiFID I). 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Praćenje učinka izmijenjene Uredbe o prospektu provodit će se u suradnji s ESMA-om i nacionalnim nadležnim tijelima kontekstu godišnjih izvještaja o prospektima koji su odobreni u EU-u te koje je ESMA ovlaštena izrađivati na godišnjoj razini. Osim toga, Komisija će za pet godina ocijeniti primjenu Uredbe o prospektu i jesu li različiti prospekti i dalje primjereni u smislu ispunjavanja ciljeva Uredbe. Pri izradi svoje procjene Komisija će postići odgovarajuću ravnotežu između postizanja zaštite ulagatelja i smanjenja regulatornog opterećenja za poduzeća na najmanju moguću mjeru. Komisija će procijeniti i primjenu Uredbe o zlouporabi tržišta u roku od pet godina i izvijestiti o učincima te reforme, posebno u pogledu objavljivanja povlaštenih informacija i mehanizma za razmjenu podataka iz knjige naloga. •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga Članak 1. Izmjene Uredbe o prospektu Izuzeća za sekundarna izdanja vrijednosnih papira zamjenjivih vrijednosnim papirima uvrštenima za trgovanje na uređenom tržištu ili na rastućem tržištu MSP-ova Člankom 1. stavkom 5. točkom (a) Uredbe o prospektu utvrđuje se izuzeće od obveze objavljivanja prospekta za uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu vrijednosnih papira zamjenjivih vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje na istom uređenom tržištu, pod uvjetom da novouvršteni vrijednosni papiri tijekom razdoblja od 12 mjeseci čine manje od 20 % broja vrijednosnih papira koji su već uvršteni za trgovanje na istom uređenom tržištu. Prijedlogom se mijenja članak 1. stavci 4. i 5. kako bi se utvrdilo da se to izuzeće primjenjuje i na javnu ponudu vrijednosnih papira i na uvrštenje predmetnih vrijednosnih papira za trgovanje. Prijedlogom se to izuzeće proširuje i na poduzeća čijim se vrijednosnim papirima trgovalo na rastućem tržištu MSP-ova neprekidno najmanje 18 mjeseci prije ponude ili uvrštenja predmetnih vrijednosnih papira za trgovanje te se prag povećava s 20 na 40 %. Osim toga, Prijedlogom se mijenjaju članak 1. stavci 4. i 5. kako bi se uvelo novo izuzeće od zahtjeva o prospektu. U skladu s takvim novim izuzećem, poduzeća koja izdaju vrijednosne papire zamjenjive vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu ili rastućem tržištu MSP-ova, uključujući poduzeća koja prelaze s rastućeg tržišta MSP-ova na uređeno tržište, nisu obvezna sastaviti i objaviti prospekt. Umjesto toga, ta su poduzeća dužna objaviti i dostaviti nacionalnom nadležnom tijelu kratak sažetak koji uključuje izjavu o usklađenosti s obvezama kontinuiranog i periodičnog izvješćivanja i transparentnosti te pojedinosti o korištenju primitaka i sve druge relevantne informacije koje još nisu objavljene. U Uredbu o prospektu umeće se novi Prilog IX. kako bi se pojasnilo koje informacije treba uključiti u sažetak. Međutim, novo izuzeće ne primjenjuje se na sekundarna izdanja vrijednosnih papira koji nisu zamjenjivi vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje i na sekundarna izdanja poduzeća koja su u financijskim teškoćama ili koja prolaze kroz znatnu promjenu, kao što je promjena kontrole koja proizlazi iz preuzimanja, spajanja ili podjele. U takvim slučajevima izdavatelji su obvezni sastaviti i objaviti novi prospekt u skraćenom obliku: prospekt EU-a za naknadna izdanja (vidjeti točku u nastavku). U usporedbi s izuzećem koje je trenutačno utvrđeno u članku 1. stavku 5. točki (a), novo izuzeće ima šire područje primjene (npr. bez ograničenja postotka, bez zahtjeva da novi vrijednosni papiri budu uvršteni za trgovanje na istom tržištu) i podliježe posebnim zaštitnim mjerama za zaštitu ulagatelja (npr. zahtjev za objavu sažetka). Brišu se odredbe koje se odnose na postojeća izuzeća od prospekta koja postaju suvišna. Usklađeni prag za izuzimanje malih javnih ponuda vrijednosnih papira od zahtjeva za objavu prospekta Briše se članak 1. stavak 3. Uredbe o prospektu, kojim se utvrđuje prag od 1 milijun EUR ispod kojeg se Uredba ne primjenjuje. Članak 3. stavak 2. Uredbe o prospektu mijenja se kako bi se utvrdio jedinstveni usklađeni prag od 12 milijuna EUR ispod kojeg su javne ponude vrijednosnih papira za koje nije potrebna putovnica izuzete od zahtjeva o prospektu (prag na temelju ukupne agregirane vrijednosti ponuđenih vrijednosnih papira istog izdavatelja u Uniji tijekom razdoblja od 12 mjeseci). Međutim, izdavateljima je dopušteno dobrovoljno sastaviti prospekt. Nadalje, navedeno je da je državama članicama dopušteno zahtijevati nacionalne dokumente za objavljivanje za javne ponude vrijednosnih papira u vrijednosti manjoj od 12 milijuna EUR, pod uvjetom da objavljivanje na nacionalnoj razini ne predstavlja nerazmjerno opterećenje. Standardiziraniji i jednostavniji prospekt za primarna izdanja javno ponuđenih vrijednosnih papira ili vrijednosnih papira uvrštenih za trgovanje na uređenom tržištu Prijedlogom se mijenjaju članak 6. stavak 2. i članak 7. kako bi se uveo standardizirani oblik i slijed prospekta te sažetak prospekta (tj. fiksni redoslijed objavljivanja informacija sadržanih u njemu). Nadalje, Prijedlogom se uvodi ograničenje broja stranica (300) za prospekte inicijalne javne ponude dionica i pojašnjava se koje informacije u prospektu ne podliježu ograničenju broja stranica.

Ovlast Komisije za donošenje delegiranih akata radi utvrđivanja oblika i sadržaja prospekta na odgovarajući se način izmjenjuje (članak 13. stavak 1. i prilozi od I. do III. Uredbi o prospektu). Nadalje, pojašnjeno je da bi se u tim delegiranim aktima trebalo razmotriti i. za izdavatelje vlasničkih vrijednosnih papira, podliježu li izdavatelji izvješćivanju o održivosti u skladu s budućom direktivom u pogledu korporativnog izvješćivanja o održivosti, i ii. za izdavatelje nevlasničkih vrijednosnih papira, trguje li se tim nevlasničkim vrijednosnim papirima uzimajući u obzir okolišne, socijalne i upravljačke čimbenike ili se njima nastoje ostvariti okolišni, socijalni i upravljački ciljevi. Dodatna poboljšanja učinkovitosti i djelotvornosti zahtjeva prospektu postižu se izmjenama članka 16. (kako bi se pojednostavnili čimbenici rizika), članka 19. (kako bi se uključivanje upućivanjem učinilo obveznim), članka 21. (ukidanje mogućnosti da ulagatelji zatraže tiskane primjerke prospekta) i članka 27. (kako bi se osiguralo da izdavatelji mogu sastaviti prospekt samo na engleskom jeziku, osim sažetka). Zamjena pojednostavnjenih obveza objavljivanja za sekundarna izdanja i prospekta EU-a za oporavak (koji uskoro prestaje vrijediti) novim prospektom EU-a za naknadna izdanja Prijedlogom se uvodi novi prospekt EU-a za naknadna izdanja, kojim se (za vlasničke i nevlasničke vrijednosne papire) trajno zamjenjuje pojednostavnjeni prospekt za sekundarna izdanja. Stoga se pojednostavnjene obveze objavljivanja za sekundarna izdanja (članak 14. Uredbe o prospektu) stavljaju izvan snage. Odredbe o nastavku priznavanja uvode se za pojednostavnjene prospekte za sekundarna izdanja koji su odobreni prije stavljanja izvan snage (novi članak 50. stavak 1. Uredbe o prospektu). Pravila o prospektu EU-a za oporavak (članak 7. stavak 12.a, članak 14.a, članak 20. stavak 6.a, članak 47.a i Prilog V.a Uredbi o prospektu) prestat će vrijediti 31. prosinca 2022. Mehanizam prospekta EU-a za naknadna izdanja utvrđen je u novom članku 7. stavku 12.b, članku 14.b, članku 20. stavku 6.b, članku 21. stavku 5.b i prilozima IV. i V. Uredbi o prospektu. Taj se mehanizam primjenjuje na sekundarna izdanja koja nisu obuhvaćena izuzećem (npr. ako kriterij zamjenjivosti nije ispunjen). Međutim, izdavatelji mogu dobrovoljno sastaviti i objaviti prospekt EU-a za naknadna izdanja i u slučaju sekundarnih izdanja obuhvaćenih jednim od izuzeća. Izdavateljima je dopušteno i sastavljanje drugih vrsta prospekta za sekundarna izdanja (npr. česti izdavatelji mogu upotrebljavati standardni prospekt, uključujući univerzalni registracijski dokument (URD) ili, za nevlasničke vrijednosne papire, osnovni prospekt). Prospekt EU-a za naknadna izdanja slijedi standardizirani oblik i slijed, ograničen je na broj stranica za slučaj sekundarnih izdanja dionica i može se sastaviti na jeziku koji je uobičajen u području međunarodnih financija (osim sažetka). Zamjena prospekta EU-a za rast novim dokumentom EU-a o izdanjima za rast Prijedlogom se uvodi novi dokument EU-a o izdanjima za rast, kojim se trajno zamjenjuje prospekt EU-a za rast. Stoga se pravila o prospektu EU-a za rast utvrđena u članku 15. Uredbe o prospektu stavljaju izvan snage. Odredbe o nastavku priznavanja uvode se za prospekte EU-a za rast koji su odobreni prije stavljanja izvan snage (novi članak 50. stavak 2. Uredbe o prospektu). Novi režim dokumenta EU-a o izdanjima za rast utvrđen je u novom članku 7. stavku 12.b, članku 15.a, članku 21. stavku 5.c i prilozima VII. i VIII. Uredbi o prospektu. U skladu s predloženim izmjenama, sastavljanje i objavljivanje dokumenta EU-a o izdanjima za rast obvezno je, osim u slučaju da se primjenjuje izuzeće od obveze objavljivanja prospekta, za javne ponude vrijednosnih papira određenih utvrđenih kategorija ponuditelja, uključujući MSP-ove i izdavatelje čiji su vrijednosni papiri uvršteni ili će biti uvršteni za trgovanje na rastućem tržištu MSP-ova, pod uvjetom da već nemaju vrijednosne papire uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu. Međutim, u slučaju sekundarnih izdanja MSP-ovi i izdavatelji na rastućim tržištima MSP-ova i dalje mogu odlučiti sastaviti prospekt EU-a za naknadna izdanja za javnu ponudu vrijednosnih papira, pod uvjetom da imaju vrijednosne papire koji su već uvršteni za trgovanje na rastućem tržištu MSP-ova neprekidno najmanje posljednjih 18 mjeseci i da nemaju vrijednosne papire uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu. Dokument EU-a o izdanjima za rast slijedi standardizirani oblik i slijed, ograničenog je broja stranica za slučaj javne ponude dionica i može se sastaviti na jeziku koji je uobičajen u području međunarodnih financija (osim sažetka). Pojednostavnjena i poboljšana konvergencija provjere i odobrenja prospekta koje provode nacionalna nadležna tijela Prijedlogom se mijenja članak 20. stavak 11. kako bi se Komisiju ovlastilo da u delegiranim aktima navede: i. kad nadležno tijelo smije primijeniti dodatne kriterije za provjeru prospekta i vrstu dodatnih informacija koje se mogu zahtijevati u tim okolnostima; ii. maksimalni rok u kojem nadležno tijelo mora dovršiti provjeru prospekta i donijeti odluku o tome je li taj prospekt odobren ili je odobrenje odbijeno, a postupak preispitivanja okončan; iii. posljedice za nadležno tijelo koje ne donese odluku o prospektu u rokovima utvrđenima u Uredbi o prospektu. Nadalje, Prijedlogom se mijenja članak 20. stavak 13. kako bi se od ESMA-e zahtijevalo da provede istorazinsku ocjenu provjere i odobrenja prospekata najmanje svake tri godine. Trajna primjena izmjena uvedenih paketom za oporavak tržišta kapitala i dodatno pojašnjenje pravila o dopunama Članak 23. mijenja se kako bi izmjene uvedene paketom za oporavak tržišta kapitala postale trajne. Nadalje, članak 23. mijenja se kako bi se pojasnilo da je, u slučaju objave dopune prospekta, financijski posrednik dužan obavijestiti samo one ulagatelje koji su klijenti tog financijskog posrednika i pristali su na to da se s njima stupa u kontakt elektroničkim putem (barem kako bi primili obavijest o objavi dopune). Preispitivanje režima istovjetnosti iz članaka 29. i 30. za prospekte trećih zemalja kako bi bio provediv U članak 29. uvode se dodatni uvjeti kako bi režim istovjetnosti bio provediv. Nadalje, odobrenje nadležnog tijela matične države članice prospekta sastavljenog u skladu sa zakonodavstvom treće zemlje zamjenjuje se pukim podnošenjem prospekta tom nadležnom tijelu. Naposljetku, utvrđuju se opći kriteriji istovjetnosti, a Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata kako bi dodatno konkretizirala te kriterije. Mijenja se i članak 30. kako bi se ESMA-i dodijelila zadaća sklapanja sporazuma o suradnji s nadzornim tijelom dotične treće zemlje, a Komisija je ovlaštena utvrditi njihov minimalni sadržaj. Dodatne izmjene Prag od 150 milijuna EUR za izuzeće ponuda nevlasničkih vrijednosnih papira koje stalno i opetovano izdaju kreditne institucije, uveden paketom za oporavak tržišta kapitala u članku 1. stavku 4. točki (j) i članku 1. stavku 5. prvom podstavku točki (i), nastavlja se primjenjivati.

Nadalje, Prijedlogom se pojednostavnjuje i ublažava sustav univerzalnih registracijskih dokumenata tako što se omogućuje sastavljanje dokumenta samo na engleskom jeziku i dodjeljuje status čestog izdavatelja nakon godine dana odobrenja umjesto nakon dvije godine (vidjeti izmjene članka 9. stavka 2. drugog podstavka). Prijedlogom se skraćuje i minimalno razdoblje između objave prospekta i završetka ponude dionica sa šest na tri dana kako bi se olakšali brzi postupci prikupljanja ponuda (posebno na dinamičnim tržištima) i povećala privlačnost uključivanja malih ulagatelja u inicijalne javne ponude. Naposljetku, Prijedlogom se mijenja članak 47. (godišnje izvješće ESMA-e o prospektima) te uključuje novi prospekt EU-a za naknadna izdanja i dokument EU-a o izdanjima za rast, kao i novo izuzeće za sekundarno izdavanje vrijednosnih papira zamjenjivih vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu ili na rastućem tržištu MSP-ova. Utvrđeni su novi rokovi za preispitivanje Uredbe o prospektu (članak 48.) i uvode se izmjene za ključna područja koja Komisija mora ocijeniti (uzimajući u obzir izmjene uvedene ovom Uredbom). Članak 2. – Izmjene Uredbe o zlouporabi tržišta Sužavanje područja primjene obveze objavljivanja povlaštenih informacija i veća pravna jasnoća o tome koje informacije treba objaviti i kada Prijedlogom se sužava područje primjene obveze objavljivanja iz članka 17. stavka 1. u slučaju takozvanog dugotrajnog postupka (tj. događaja u više faza, kao što je spajanje) jer se u njemu navodi da obveza objavljivanja ne obuhvaća međukorake tog postupka. Izdavatelji su pogotovo obvezni objaviti samo informacije koje se odnose na događaj čija je svrha dovršetak dugotrajnog postupka. Budući da se Prijedlogom ne mijenja pojam povlaštenih informacija utvrđen u članku 7., zabrana trgovanja na temelju povlaštenih informacija i dalje je potaknuta međukorakom dugotrajnog procesa koji se smatra povlaštenom informacijom. Prijedlogom se istodobno uvodi obveza izdavatelja da osiguraju povjerljivost povlaštenih informacija (podložno zabrani trgovanja na temelju povlaštenih informacija) do trenutka objavljivanja i da odmah objave takve povlaštene informacije u slučaju curenja informacija. Naposljetku, Prijedlogom se povećava pravna jasnoća u pogledu toga koje su informacije obuhvaćene područjem primjene obveze objavljivanja, kao i u pogledu vremena objave, tako što se Komisiji daje ovlast za donošenje delegiranog akta kojim se utvrđuje netaksativan popis relevantnih informacija zajedno s time kad se očekuje objava (za svaku informaciju). Pojašnjenje uvjeta pod kojima izdavatelji mogu odgoditi objavljivanje povlaštenih informacija i promjena vremena obavješćivanja nacionalnog nadležnog tijela o odgodi Prijedlogom se mijenja članak 17. stavak 4. kako bi se zamijenio opći uvjet da odgoda ne bi trebala dovesti do obmane javnosti popisom posebnih uvjeta koje moraju zadovoljiti povlaštene informacije čije objavljivanje izdavatelj namjerava odgoditi. Nadalje, vrijeme obavješćivanja nacionalnog nadležnog tijela o odgodi pomiče se na trenutak neposredno nakon što izdavatelj donese odluku o odgodi objavljivanja (umjesto trenutka neposredno nakon što se informacije objave). Međutim, Prijedlogom se nacionalnim nadležnim tijelima ne nameće obveza da odobre odgodu. Pojašnjenje značajke sigurne luke u postupku istraživanja tržišta Člankom 11. uređuju se interakcije između prodavatelja financijskih instrumenata i jednog ili više potencijalnih ulagatelja, prije objave transakcije, čija je svrha ispitivanje interesa potencijalnih ulagatelja za moguće transakcije i njihove cijene, veličinu i strukturu (poznato kao „istraživanje tržišta”). Prijedlogom se mijenja članak 11. kako bi se pojasnilo da su sustav istraživanja tržišta i relevantni zahtjevi samo jedna mogućnost na temelju koje sudionici na tržištu koji vrše objavljivanje uživaju zaštitu od navoda o nezakonitom objavljivanju povlaštenih informacija („sigurna luka”). Iz toga slijedi da sudionici na tržištu koji vrše objavljivanje i koji se odluče za provođenje istraživanja tržišta u skladu s određenim zahtjevima o informiranju i vođenju evidencije uživaju potpunu zaštitu od navoda o nezakonitom objavljivanju povlaštenih informacija. Sudionici na tržištu koji vrše objavljivanje i koji se odluče za provođenje istraživanja tržišta a da ne ispunjavaju navedene zahtjeve ne mogu iskoristiti zaštitu koja se pruža onima koji su ispunili te zahtjeve. Međutim, u slučaju neusklađenosti sa zahtjevima ne pretpostavlja se da su sudionici na tržištu koji vrše objavljivanje nezakonito objavili povlaštene informacije. S druge strane, kako bi se nacionalnim nadležnim tijelima osigurala mogućnost dobivanja revizijskog traga za postupak u koji bi moglo biti uključeno objavljivanje povlaštenih informacija trećim stranama, u Prijedlogu se navodi da svi sudionici na tržištu koji vrše objavljivanje (bez obzira na to namjeravaju li iskoristiti sigurnu luku ili ne) prije provođenja istraživanja tržišta i tijekom cijelog postupka svaki put kad objavljuju informacije moraju razmotriti uključuje li takav postupak povlaštene informacije. Moraju sastaviti i pisanu evidenciju o zaključcima i razlozima te je na zahtjev dostaviti nacionalnom tijelu nadležnom za tržišno natjecanje. Naposljetku, definicija istraživanja tržišta proširuje se i na slučajeve u kojima transakcija nije konačno najavljena. Pojednostavnjenje režima popisa upućenih osoba za sve izdavatelje na temelju rasterećenja uvedenih Uredbom (EU) 2019/2115 Prijedlogom se mijenja članak 18. kako bi se rasterećenja uvedena Uredbom (EU) 2019/2115 koja se odnose na režim popisa upućenih osoba proširila na sve izdavatelje na rastućim tržištima MSP-ova (uključujući one na uređenim tržištima). Prijedlogom se od izdavatelja posebno zahtijeva da sastave i vode popis „stalnih upućenih osoba” koji će predstavljati manje opterećenje. Tim su popisom obuhvaćene sve osobe koje zbog svoje funkcije ili položaja u izdavatelju (kao što su članovi administrativnih, upravljačkih i nadzornih tijela, rukovoditelji koji donose poslovne odluke koje utječu na budući razvoj i poslovne izglede izdavatelja te administrativno osoblje koje ima redovit pristup povlaštenim informacijama) imaju redoviti pristup povlaštenim informacijama koje se odnose na tog izdavatelja. Izdavatelji će moći lakše sastaviti taj popis, a istodobno će biti svrsishodan za istrage nacionalnih nadležnih tijela o slučajevima trgovanja na temelju povlaštenih informacija. To se rasterećenje odobrava samo izdavateljima i njime se ne dovodi u pitanje obveza osoba koje djeluju u njihovo ime ili za njihov račun (kao što su računovođe, odvjetnici, agencije za kreditni rejting) da sastave, ažuriraju i na zahtjev dostave nacionalnom nadležnom tijelu svoj popis upućenih osoba. Istodobno, za izdavatelje čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu najmanje posljednjih pet godina, Prijedlogom se državama članicama omogućuje da se odluče za izuzeće i zahtijevaju sastavljanje i održavanje „potpunog popisa upućenih osoba” ako je to opravdano razlozima za zabrinutost u pogledu integriteta tržišta. Taj popis uključuje sve osobe koje imaju pristup povlaštenim informacijama, kao što je trenutačno slučaj. Naposljetku, Prijedlogom se uvode daljnje manje tehničke izmjene kako bi se obveza izdavatelja i osoba koje djeluju u njegovo ime ili za njegov račun da zatraže od osoba uvrštenih na popis upućenih osoba da priznaju svoje pravne i regulatorne obveze odvojila od obveze tih osoba da priznaju te obveze. Pojašnjava se i da se priznavanje provodi na trajnom mediju (umjesto u pisanom obliku). Povećanje praga iznad kojeg rukovoditelji prijavljuju svoje transakcije i proširenje opsega izuzetih transakcija tijekom razdoblja zabrane trgovanja

Prijedlogom se mijenja članak 19. kako bi se prag iznad kojeg se izdavatelj i nacionalno nadležno tijelo obavješćuju o transakcijama koje za svoj vlastiti račun provode osobe koje obavljaju rukovoditeljske dužnosti i osobe koje su s njima usko povezane i koje se odnose na dionice ili dužničke instrumente tog izdavatelja ili na izvedenice ili druge s njima povezane financijske instrumente povećao s 5 000 EUR na 20 000 EUR. Trenutačni prag od 5 000 EUR prenizak je i dovodi do objavljivanja transakcija koje nisu svrsishodne. Prijedlogom se i vrijednost do koje nacionalna nadležna tijela mogu odlučiti povećati prag koji se primjenjuje na nacionalnoj razini povećava s 20 000 EUR na 50 000 EUR. Nadalje, Prijedlog uključuje određene daljnje transakcije u područje primjene izuzeća od zabrane za osobe koje obavljaju rukovoditeljske dužnosti da izvršavaju transakcije u razdoblju zabrane trgovanja (tj. u roku od 30 kalendarskih dana prije objave financijskog izvještaja za međurazdoblja ili izvještaja na kraju godine koje je izdavatelj obvezan objaviti). To su posebno planovi za zaposlenike koji se odnose na financijske instrumente koji nisu dionice, kao i na financijske instrumente za članove uprave koji nisu dionice ili prava na financijske instrumente koji nisu dionice te na transakcije u kojima osoba koja obavlja rukovoditeljske dužnosti ne donosi odluku o ulaganju (kao što je automatska konverzija financijskih instrumenata). Veća razmjernost administrativnih novčanih sankcija za kršenje zahtjeva za objavljivanje, posebno za MSP-ove Prijedlogom se mijenjaju članak 30. stavak 2. točka (i) i članak 30. stavak 4. kako bi administrativne sankcije za kršenje zahtjeva za objavljivanje bile razmjernije veličini izdavatelja. Prijedlogom se predviđa da se novčane sankcije za tu vrstu kršenja automatski izračunavaju kao postotak ukupnog godišnjeg prometa izdavatelja. Međutim, nadležna tijela mogu izračunati sankcije na temelju apsolutnih iznosa u iznimnim slučajevima i samo ako bi bilo nemoguće uzeti u obzir sve okolnosti kršenja, kako je utvrđeno u članku 31., ako se izračun novčanih sankcija provodi na temelju ukupnog godišnjeg prometa izdavatelja. U tim slučajevima Prijedlogom se uvode niži apsolutni iznosi najnižih maksimalnih novčanih sankcija za MSP-ove. Kao posljedica toga, države članice imale bi mogućnost u svojim nacionalnim propisima smanjiti gornju granicu novčanih sankcija za MSP-ove koje se izriču za kršenja povezana s objavljivanjem. Prijedlogom se ne mijenjaju odredbe o sankcijama koje se odnose na druge vrste kršenja. Prijedlogom se mijenja i članak 31. kako bi se osiguralo da nadležna tijela pri utvrđivanju vrste i razine administrativnih sankcija uzmu u obzir, kao relevantnu okolnost, činjenicu udvostručavanja kaznenih i administrativnih postupaka i sankcija za isto kršenje. Uspostava mehanizma nadzora knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje Prijedlogom se uvodi novi članak 25. točka (a) kako bi se uspostavio mehanizam nadzora knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje kojim se nacionalnim nadležnim tijelima omogućuje razmjena podataka iz knjiga naloga prikupljenih razmjenama radi otkrivanja zlouporabe tržišta u prekograničnom kontekstu. Ostale izmjene Člancima 14. i 15. zabranjuju se trgovanje na temelju povlaštenih informacija, nezakonito objavljivanje povlaštenih informacija i manipuliranje tržištem. Međutim, članak 5. sadržava iznimku od tih zabrana za programe otkupa i stabilizaciju. Prijedlogom se mijenja članak 5. kako bi se pojednostavnio mehanizam izvješćivanja koji izdavatelj mora slijediti kako bi imao koristi od svojeg programa otkupa, kao i informacije koje treba objaviti. U skladu s predloženim izmjenama izdavatelji dostavljaju informacije samo nacionalnom nadležnom tijelu najrelevantnijeg tržišta u pogledu likvidnosti svojih dionica i objavljuju samo agregirane informacije. Definicija povlaštenih informacija u pogledu prakse trgovanja prije klijenta poznate kao „front-running” (članak 7. stavak 1. točka (d)) mijenja se kako bi se osiguralo da obuhvaća ne samo osobe zadužene za izvršenje naloga koji se odnose na financijske instrumente nego i druge kategorije osoba koje bi mogle biti upoznate s budućim relevantnim nalogom. Izmjenama se nastoji osigurati i da definicija obuhvaća i informacije o nalozima koje priopćavaju osobe koje nisu klijenti, kao što su nalozi poznati na temelju upravljanja računom vlastitog kapitala ili fondom. Budući da operater rastućeg tržišta MSP-ova nije stranka ugovora o likvidnosti, Prijedlogom se mijenja članak 13. stavak 12. kako bi se uklonio zahtjev da takav operater odobri uvjete ugovora o likvidnosti te ga se zamijenilo obvezom da izdavatelju mora u pisanom obliku potvrditi da je primio takav ugovor. Člankom 17. stavkom 5. izdavatelju koji je kreditna ili financijska institucija omogućuje se da odgodi objavljivanje povlaštenih informacija kako bi se očuvala stabilnost financijskog sustava ako su ispunjeni određeni uvjeti. Prijedlogom se mijenja članak 17. stavak 5. kako bi se u njegovo područje primjene uključio slučaj izdavatelja koji je matično društvo ili povezano društvo uvrštene ili neuvrštene kreditne ili financijske institucije. Prijedlogom se dodaje članak 25. točka (b) kako bi se ESMA-i omogućilo stvaranje platformi za suradnju s nacionalnim nadležnim tijelima, kao i s javnim tijelima koja prate promptna tržišta, kako bi se ojačala razmjena informacija u slučaju zabrinutosti povezane s integritetom tržišta ili dobrim funkcioniranjem tržišta. Prijedlogom se mijenja i članak 25. kako bi se ESMA-i omogućilo pokretanje suradnje. Naposljetku, Prijedlogom se administratori referentnih vrijednosti i doprinositelji izričito uvrštavaju u područje primjene sustava administrativnog sankcioniranja na temelju Uredbe o zlouporabi tržišta izmjenom članka 30. stavka 2. točaka od (e) do (g). Članak 3. – Izmjene MiFIR-a U vezi s uvođenjem mehanizma nadzora knjige naloga koja se odnosi na prekogranično trgovanje, Prijedlogom se mijenja MiFIR kako bi se utvrdilo da nadležno tijelo može kontinuirano zahtijevati podatke iz knjige naloga od mjesta trgovanja koje je pod njegovim nadzorom te kako bi se ESMA-u ovlastilo za usklađivanje formata predloška za pohranu takvih podataka. Članak 4. – Stupanje na snagu i primjena U članku 4. utvrđuju se datumi stupanja na snagu i početka primjene ove Uredbe. 2022/0411 (COD)

Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni uredaba (EU) 2017/1129, (EU) br. 596/2014 i (EU) br. 600/2014 radi povećanja privlačnosti javnih tržišta kapitala u Uniji za poduzeća i olakšavanja pristupa kapitalu za mala i srednja poduzeća (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon dostave nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Cilj je projekta unije tržišta kapitala razvojem tržišta kapitala u Uniji i smanjenjem njihove rascjepkanosti duž nacionalnih granica omogućiti poduzećima pristup drugim izvorima financiranja osim bankovnog kreditiranja te prilagodbu strukture financiranja kako sazrijevaju i rastu. Raznovrsnijim financiranjem u obliku duga i vlasničkog kapitala smanjit će se rizici za pojedinačna poduzeća i cjelokupno gospodarstvo te pomoći poduzećima u Uniji, uključujući mala i srednja poduzeća (MSP-ove), da ostvare svoj potencijal rasta. (2)Za uniju tržišta kapitala potreban je učinkovit i djelotvoran regulatorni okvir kojim se podupire pristup javnom financiranju poduzeća, uključujući MSP-ove, vlasničkim kapitalom. Direktivom 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća uvedena je nova vrsta mjesta trgovanja, rastuće tržište MSP-ova, kako bi se posebno MSP-ovima olakšao pristup kapitalu. U uvodnoj izjavi 132. Direktive 2014/65/EU izražena je i potreba za praćenjem načina na koji bi se propisima u budućnosti trebalo dodatno poticati i promicati upotrebu rastućih tržišta MSP-ova te pružiti dodatne poticaje MSP-ovima za pristup tržištima kapitala na rastućim tržištima MSP-ova. (3)Uredbom (EU) 2019/2115 Europskog parlamenta i Vijeća uvedena su razmjerna rasterećenja kako bi se poboljšala upotreba rastućih tržišta MSP-ova i smanjili regulatorni zahtjevi za izdavatelje koji traže uvrštenje vrijednosnih papira na rastućim tržištima MSP-ova, uz istodobno očuvanje odgovarajuće razine zaštite ulagatelja i integriteta tržišta. Međutim, potrebno je učiniti više kako bi pristup javnim tržištima Unije postao privlačniji i kako bi regulatorni tretman poduzeća postao fleksibilniji i razmjerniji njihovoj veličini. Forum na visokoj razini o uniji tržišta kapitala preporučio je Komisiji da ukloni regulatorne prepreke koje poduzećima onemogućuju pristup javnim tržištima. Tehnička stručna skupina dionika za MSP-ove izradila je detaljne preporuke o tome kako potaknuti poduzeća, posebno MSP-ove, na pristup javnim tržištima Unije. (4)Na temelju Komisijine inicijative u okviru strategije oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19, tj. paketa za oporavak tržišta kapitala, u Uredbu (EU) 2017/1129 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbu (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktivu 2014/65/EU i Direktivu 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća uvedene su ciljane izmjene kako bi se poduzećima pogođenima gospodarskom krizom uzrokovanom pandemijom olakšalo povećanje vlasničkog kapitala na javnim tržištima i ulaganja u realno gospodarstvo te omogućila brza dokapitalizacija poduzeća i povećala sposobnost banaka za financiranje oporavka. (5)Na temelju preporuka tehničke stručne skupine dionika za MSP-ove i na temelju Uredbe 2019/2115 i mjera donesenih na temelju Uredbe (EU) 2021/337 Europskog parlamenta i Vijeća te u okviru paketa za oporavak tržišta kapitala, Komisija se obvezala predložiti zakonodavnu inicijativu za povećanje privlačnosti pristupa javnim tržištima Unije smanjenjem troškova usklađivanja i uklanjanjem znatnih prepreka koje poduzećima, uključujući MSP-ove, onemogućuju upotrebu javnih tržišta u Uniji. Kako bi se ostvarili njezini ciljevi, područje primjene te zakonodavne inicijative trebalo bi biti široko i obuhvaćati prepreke koje se odnose na pristup poduzeća javnim tržištima, odnosno u fazi prije inicijalne javne ponude, u fazi inicijalne javne ponude i fazi nakon nje. Konkretno, pojednostavnjenje i uklanjanje prepreka trebalo bi se usredotočiti na fazu inicijalne javne ponude i fazu nakon nje rješavanjem zahtjeva za objavljivanje koji predstavljaju opterećenje, a koje je potrebno ispuniti kako bi se tražilo uvrštenje za trgovanje na javnim tržištima i koji su utvrđeni u Uredbi (EU) 2017/1129 te rješavanjem tekućih zahtjeva za objavljivanje koji predstavljaju opterećenje, a utvrđeni su u Uredbi (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća. (6)Uredbom (EU) 2017/1129 utvrđuju se zahtjevi za sastavljanje, odobrenje i distribuciju prospekta koji se treba objaviti pri javnoj ponudi vrijednosnih papira ili njihovu uvrštavanju za trgovanje na uređenom tržištu koje se nalazi ili posluje u državi članici. Kako bi se povećala privlačnost javnih tržišta u Uniji, potrebno je ukloniti prepreke koje proizlaze iz duljine, složenosti i visokih troškova dokumentacije prospekta u situacijama kada poduzeća, uključujući MSP-ove, prvi put traže pristup javnim tržištima (inicijalna javna ponuda), kao i kada poduzeća pristupaju javnim tržištima za sekundarna izdanja vlasničkih ili nevlasničkih vrijednosnih papira. Iz istog bi razloga trebalo riješiti i trajanje postupka provjere i odobrenja tih prospekata koje provode nadležna tijela te nedostatak konvergencije tih postupaka u cijeloj Uniji. (7)Za male javne ponude vrijednosnih papira troškovi izrade prospekta mogli bi biti nerazmjerni u odnosu na ukupnu vrijednost ponude. Uredba (EU) 2017/1129 ne primjenjuje se na javne ponude vrijednosnih papira čija je ukupna vrijednost u Uniji manja od 1 000 000 EUR. Osim toga, s obzirom na različite veličine financijskih tržišta u Uniji, države članice mogu izuzeti javne ponude vrijednosnih papira od obveze objavljivanja prospekta ako je takva ponuda ispod određenog praga, koji države članice mogu odrediti u iznosima između 1 000 000 EUR i 8 000 000 EUR. Određene države članice iskoristile su tu mogućnost, što je dovelo do razlika u pragovima za izuzeće, čime su uzrokovane složenost i nejasnoće za izdavatelje i ulagatelje. Kako bi se pojednostavnila primjena različitih pragova u skladu s Uredbom (EU) 2017/1129 i potaknula pravna jasnoća, trebalo bi ukloniti niži prag od 1 000 000 EUR za neprimjenjivost te uredbe. (8)Kako bi se pridonijelo jasnoći i konvergenciji u Uniji te smanjilo nepotrebno opterećenje za poduzeća, na razini Unije trebalo bi utvrditi jedinstveni usklađeni prag od 12 000 000 EUR koji bi trebao zamijeniti postojeće neobvezne pragove. Ispod tog praga javne ponude vrijednosnih papira trebale bi biti izuzete od obveze objavljivanja prospekta, pod uvjetom da te ponude ne zahtijevaju putovnicu. Međutim, u takvim slučajevima izuzeća države članice trebale bi moći odrediti druge zahtjeve za objavljivanje na nacionalnoj razini do mjere u kojoj takvi zahtjevi ne predstavljaju nerazmjerno ili nepotrebno opterećenje. (9)Prekogranične javne ponude vrijednosnih papira koje su izuzete od obveze objavljivanja prospekta trebale bi podlijegati nacionalnim zahtjevima za objavljivanje koje su utvrdile predmetne države članice, ako je primjenjivo. Međutim, izdavatelji, ponuditelji ili osobe koje traže uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu vrijednosnih papira koji ne podliježu obvezi objavljivanja prospekta trebali bi imati koristi od jedinstvene putovnice ako odluče dobrovoljno sastaviti prospekt.

(10)Uredba (EU) 2017/1129 sadržava nekoliko odredaba koje se odnose na ukupnu vrijednost određenih javnih ponuda vrijednosnih papira koju treba izračunati tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Kako bi se izdavateljima, ulagateljima i nadležnim tijelima pružila jasnoća te kako bi se izbjegle razlike u pristupima unutar Unije, potrebno je odrediti kako bi se ukupna vrijednost tih javnih ponuda vrijednosnih papira trebala izračunavati tijekom razdoblja od 12 mjeseci. (11)Članak 1. stavak 5. točka (a) Uredbe (EU) 2017/1129 sadržava izuzeće od obveze objavljivanja prospekta za uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu vrijednosnih papira zamjenjivih vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje na istom uređenom tržištu, pod uvjetom da novouvršteni vrijednosni papiri u razdoblju od 12 mjeseci čine manje od 20 % broja vrijednosnih papira koji su već uvršteni za trgovanje na istom uređenom tržištu i pod uvjetom da to uvrštenje nije kombinirano s javnom ponudom vrijednosnih papira. Kako bi se to pojednostavnilo i ograničili nepotrebni troškovi i opterećenja, to bi se izuzeće trebalo primjenjivati i na javnu ponudu i na uvrštenje predmetnih vrijednosnih papira za trgovanje na uređenom tržištu te bi trebalo povećati postotni prag kojim se određuje prihvatljivost za to izuzeće. Iz istog bi razloga tim izmijenjenim izuzećem trebalo obuhvatiti i javnu ponudu vrijednosnih papira zamjenjivih vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje na rastućem tržištu MSP-ova. (12)Članak 1. stavak 5. točka (b) Uredbe (EU) 2017/1129 sadržava i izuzeće od obveze objavljivanja prospekta za uvrštenje za trgovanje na uređenom tržištu dionica koja proizlazi iz konverzije ili zamjene drugih vrijednosnih papira ili ostvarivanja prava na temelju drugih vrijednosnih papira, pod uvjetom da novouvrštene dionice tijekom razdoblja od 12 mjeseci čine manje od 20 % broja dionica istog roda koje su već uvrštene za trgovanje na istom uređenom tržištu. Tih 20 % trebalo bi uskladiti s pragom za izuzeće vrijednosnih papira zamjenjivih vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje na istom uređenom tržištu, pri čemu je područje primjene tih dvaju izuzeća istovjetno. (13)Poduzeća čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu ili na rastućem tržištu MSP-ova moraju ispunjavati zahtjeve za redovito i stalno objavljivanje koji su utvrđeni u Uredbi (EU) br. 596/2014, Direktivi 2004/109/EZ ili, za izdavatelje na rastućim tržištima MSP-ova, u Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2017/565. U slučajevima kada ta poduzeća izdaju vrijednosne papire zamjenjive vrijednosnim papirima koji su već uvršteni za trgovanje na tim mjestima trgovanja, trebala bi biti izuzeta od obveze objavljivanja prospekta jer će velik dio obveznog sadržaja prospekta već biti javno dostupan i ulagatelji će moći trgovati na temelju tih informacija. Međutim, takvo izuzeće trebalo bi podlijegati zaštitnim mjerama kojima se osigurava da poduzeće izdavatelj vrijednosnih papira ispunjava zahtjeve za redovito i stalno objavljivanje u skladu sa zakonodavstvom Unije te ne smije prolaziti kroz financijske poteškoće, restrukturiranje ili znatnu preobrazbu, uključujući promjenu upravljanja koja proizlazi iz preuzimanja, spajanja ili podjele. Nadalje, kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, posebno malih ulagatelja, skraćeni dokument s ključnim informacijama za ulagatelje i dalje bi trebao biti dostupan javnosti i dostavljen nadležnom tijelu matične države članice. Ako zbog područja primjene novog izuzeća druga postojeća izuzeća postanu suvišna, takva druga izuzeća trebalo bi ukloniti. Kako bi se uspješnim poduzećima omogućili rast i veća izloženost većem broju ulagatelja, to bi se novo izuzeće i njegovi kriteriji prihvatljivosti trebali primjenjivati i na poduzeća koja su spremna prijeći s rastućeg tržišta MSP-ova na uređeno tržište. Međutim, kako bi se ulagateljima omogućilo donošenje utemeljenih odluka o ulaganju, potrebno je utvrditi zaštitne mjere kako bi se osiguralo da ti ulagatelji imaju pristup dostatnim informacijama o tim poduzećima. (14)Člankom 1. stavkom 4. točkom (j) Uredbe (EU) 2017/1129 kreditne institucije izuzimaju se od obveze objavljivanja prospekta ako je riječ o ponudi ili uvrštenju za trgovanje na uređenom tržištu određenih nevlasničkih vrijednosnih papira koji se izdaju stalno ili opetovano do ukupnog iznosa od 75 000 000 EUR u razdoblju od 12 mjeseci. Uredbom (EU) 2021/337, u okviru paketa za oporavak tržišta kapitala, taj je prag tijekom ograničenog razdoblja povećan na 150 000 000 EUR kako bi se kreditnim institucijama olakšalo prikupljanje sredstava i pružanje potpore klijentima u realnom gospodarstvu. Kako bi se izdavatelje, uključujući kreditne institucije, i dalj