„Ulaganje u naše građane najbolje je ulaganje u budućnost. Vještine i obrazovanje pokretač su europske konkurentnosti i inovacija. No Europa još nije sasvim spremna. Pobrinut ću se za to da iskoristimo sve instrumente i sredstva koji su nam na raspolaganju kako bi se to stanje ispravilo.”

Predsjednica Von der Leyen

„Svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno se kretati na tržištu rada.”

Prvo načelo europskog stupa socijalnih prava

Živimo u vremenu velikih promjena. Dvostruka zelena i digitalna tranzicija mijenja način na koji živimo, radimo i komuniciramo. Očekuje se da će prelazak EU-a na resursno učinkovito, kružno, digitalizirano i klimatski neutralno gospodarstvo te široka primjena umjetne inteligencije i robotike stvoriti nova radna mjesta, dok će se druga radna mjesta promijeniti ili čak nestati. Zbog demografskih promjena Europa će morati iskoristiti sve svoje talente i raznolikost. Istovremeno će se stvoriti nove mogućnosti zapošljavanja u srebrnom gospodarstvu i ekonomiji skrbi. Te promjene zahtijevaju velike prilagodbe u području vještina kako bi se iskoristio njihov puni potencijal.

Pandemija bolesti COVID-19 ubrzala je digitalnu tranziciju. Iako su rad na daljinu i učenje na daljinu postali stvarnost za milijune ljudi u EU-u, često se pokazala i ograničenost naše trenutačne digitalne pripravnosti. Pandemija je naglasila postojeći nedostatak digitalnih vještina na tržištu rada, a usto se pojavljuju nove nejednakosti jer mnogi nemaju potrebnu razinu digitalnih vještina ili se nalaze na radnim mjestima ili u školama koje zaostaju u digitalizaciji.

Pandemija je također znatno utjecala na prilike za razvoj karijere mnogih ljudi u EU-u. Procjenjuje se da će BDP EU-a u 2020. pasti za više od 7 %, dok će nezaposlenost dosegnuti 9 %, što je porast u odnosu na 6,6 % krajem 2019., a u nekim je zemljama situacija još lošija. Prema procjenama Komisije neki će sektori u 2020. zabilježiti najveće gubitke u realnoj bruto dodanoj vrijednosti, od 20 % do 40 % u usporedbi s razinama iz 2019. Nadalje, u određenim bi se sektorima promet mogao smanjiti za više od 70 % u drugom tromjesečju 2020. Zemlje i regije u kojima se gospodarstvo snažno oslanja na te sektore suočit će se s većim poteškoćama pri oporavku.

Kako bi se suočili s tim izazovom i pokrenuli dvostruku zelenu i digitalnu tranziciju, Komisija je predložila ambiciozan paket za oporavak i izgradnju otpornije, održivije i pravednije Unije za novu generaciju . Europa kreće na svoj put oporavka, a za to su nužni poboljšanje i prilagodba vještina. To će ujedno biti ključno kako bi EU, kao geopolitički akter, zadržao vodeću ulogu u globalnom oporavku.

Više nego ikad prije, u ovom je trenutku EU-u potrebna promjena paradigme u pogledu vještina. Tom će se promjenom ostvariti odvažan program vještina za radna mjesta kako bi se potaknula dvostruka zelena i digitalna tranzicija i osigurao oporavak od socioekonomskih posljedica pandemije COVID-a 19 te ispuniti sljedeći ciljevi:

·Jačanje održive konkurentnosti: vještine i cjeloživotno učenje presudni su za dugoročan i održiv rast, produktivnost i inovacije te su stoga ključni čimbenik za konkurentnost poduzeća svih veličina, posebno malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) . Kad se ljudima omogući stjecanje odgovarajućih vještina, to im pomaže da rade učinkovitije i koriste se naprednim tehnologijama , uklanja se velika prepreka poslovnim ulaganjima , sprečava se nastanak neusklađenosti na tržištu rada i postavljaju temelji za istraživanje i razvoj te inovacije unutar poduzeća. Samo uz odgovarajuće vještine Europa može ojačati svoj položaj u globalnom tržišnom natjecanju i osigurati trajan gospodarski oporavak usmjeren na zelenu i digitalnu tranziciju. To posebno znači ostvarivanje europskog zelenog plana kao strategije rasta EU-a, te razvoj strateških sektora i ekosustava utvrđenih u novoj industrijskoj strategiji EU-a.

·Osiguravanje socijalne pravednosti: pristup prilikama za usavršavanje i prekvalifikaciju bitan je za desetke milijuna radnika koji su se našli u situaciji da rade u skraćenom radnom vremenu ili su postali nezaposleni, bez obzira na trenutačnu razinu vještina ili područje kvalifikacija. Oporavak Europe bit će uspješan samo ako se pritom ostvari povezanost i ako nitko ne bude zapostavljen. Stjecanje odgovarajućih vještina znači veću vjerojatnost da će osoba ostati zaposlena te lakše svladavati prelazak s jednog radnog mjesta na drugo. To zahtijeva osiguravanje jednakog pristupa dodatnim mogućnostima usavršavanja za sve osobe, bez obzira na rod, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju, uključujući niskokvalificirane odrasle osobe i osobe migrantskog podrijetla. Osim toga, trebalo bi obuhvatiti sva područja, od velikih gradova do ruralnih, obalnih ili udaljenih područja, u cijeloj Europskoj uniji.

·Izgradnja otpornosti: posljednjih nekoliko mjeseci mnoge su profesije izložene snažnom pritisku. To se posebno odnosi na zdravstvene radnike ili radnike u području skrbi, te ostale koji su izloženi jer rade u maloprodaji, prijevozu, socijalnim ili sanitarnim uslugama, a ne smijemo zaboraviti učitelje i ostale radnike u obrazovanju. Dovoljno kvalificiranih radnika u tim strateškim sektorima neophodno je za osiguravanje učinkovitog pristupa osnovnim zdravstvenim, socijalnim ili obrazovnim uslugama za građane u razdoblju krize. Kad je riječ o pojedincima, otpornost koja raste sa stjecanjem vještina dovodi do smanjenja ovisnosti o tržišnim uvjetima i povećane sposobnosti snalaženja u životnim i profesionalni promjenama. Nadalje, pandemija COVID-a 19 pokazala je koliko je za nastavak obrazovnih i poslovnih aktivnosti potrebna digitalna spremnost. Zahtjevi koji su postavljeni pred informatičku infrastrukturu i e-sustave ukazali su na potrebu poboljšanja naših ljudskih kapaciteta za pripravnost i odgovor u području kibersigurnosti.

Kako bismo uspjeli, cjeloživotno učenje za sve mora postati europska stvarnost. Svi bi Europljani trebali imati pristup privlačnim, inovativnim i uključivim programima učenja i zato što vještine brže postaju zastarjele. Obrazovanje u ranoj dobi i dalje je ključno, ali to bi trebao biti tek početak života u kojem učenje nikad ne prestaje: od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, osnovnoškolskog i srednjoškolskog obrazovanja, do tehničkog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te tercijarnog obrazovanja, ali i obrazovanja odraslih. Učenje tijekom cijelog života, uključujući u starijoj dobi, bit će ono što će donijeti promjene. Međutim, svake godine manje od 40 % odraslih osoba sudjeluje u nekom obliku učenja. To nije dovoljno za ponovno pokretanje gospodarstva i iskorištavanje svih prednosti zelene i digitalne tranzicije. Svakoj osobi u EU-u treba omogućiti usavršavanje i prekvalifikaciju te priznati svaki korak na tom putu.

Osposobljavanje za posao trebalo bi biti vodeće načelo u tim nastojanjima. To znači da treba započeti s mapiranjem vještina koje pojedinac već ima, a zatim pružiti ciljano osposobljavanje koje zadovoljava posebne potrebe za usavršavanjem i prekvalifikacijom te pomoći pojedincu da pronađe posao za koji postoji potražnja na tržištu rada.

Iako većina odgovornosti za politike u području vještina ostaje na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, Europa ima važnu ulogu. Mnogi ljudi rade u malim poduzećima koja pripadaju lancima vrijednosti koji se protežu po cijeloj Europi. U svim sektorima – od automobilske i tekstilne industrije do farmaceutske industrije do energetike – postoji europski „lanac talenata”. Jačanjem tog lanca ojačat će se jedinstveno tržište i otpornost našeg gospodarstva. EU može poticati i podupirati države članice da donesu politike koje idu u istom smjeru i djelotvorno se bave zelenom i digitalnom tranzicijom te jačaju otpornost našeg gospodarstva i društva.