Dogovor moramo postići i o preostalim prijedlozima za vođenje prelaska na kružno gospodarstvo kojim se podupiru inovacije, radna mjesta i rast te potiče održivo iskorištavanje naših oskudnih resursa. Potreban nam je brz dogovor o prijedlogu za plastiku za jednokratnu upotrebu kako bi se smanjila količina štetne plastike koja završava u našim oceanima i morima, a poduzeća dobila snažnu pobudu da smisle održive i inovativne alternative. To će potaknuti europske inovacije i europskim poduzećima dati tehnološku prednost nad svjetskim konkurentima, a to će pak pridonijeti održivom rastu i otvaranju radnih mjesta za budućnost.

Javni novac ima svoje mjesto u poticanju pravih ulaganja, no poslovni je sektor taj koji naposljetku stvara radna mjesta i rast. Zato moramo nastaviti učinkovito iskorištavati dostupna sredstva. Plan ulaganja za Europu, odnosno Junckerov plan, već je generirao 344 milijarde eura dodatnih ulaganja, premašiviši tako početni cilj od 315 milijardi, i očekuje se da će do 2020. stvoriti 1,4 milijuna radnih mjesta te povećati bruto domaći proizvod EU-a za 1,3 %. Junckerov plan ojačan je i proširen tako da do kraja 2020. mobilizira, procjenjuje se, 500 milijardi eura dodatnih ulaganja. Komisija će pratiti napredak i utvrditi dodatne mogućnosti poticanja ulaganja, uključujući budući program InvestEU.

To znači da treba nastaviti ulagati u reforme potrebne da Unija zadrži stabilan i održiv rast. Komisijini moderni, pravedni i uravnoteženi prijedlozi za sljedeći višegodišnji financijski okvir Unije 27 država podupirat će ostvarivanje zajedničkih ciljeva Unije u idućem desetljeću. Prijedlozi se ponajviše bave područjima za koja su se čelnici EU-a na sastancima u Bratislavi i Rimu složili da im Unija može najviše pridonijeti. Omogućit će nam da se posvetimo rješavanju gorućih pitanja kao što su nezaposlenost mladih, migracije, sigurnost, tehnološka i digitalna transformacija te prijelaz na održivije, niskougljično gospodarstvo. Sastanak na vrhu u Sibiuu trebao bi potvrditi politički dogovor o budućem proračunu. To bi pokazalo da je Unija 27 država ujedinjena, zna kamo ide i spremna je i sposobna uzeti sudbinu u svoje ruke te ostvarivati rezultate na dobrobit svojih građana.

Naposljetku, u ovom se programu rada nastavlja s provedbom Plana za Sibiu, koji je dobio snažnu podršku u Europskom parlamentu i uvršten je u program čelnika. Na Dan Europe 9. svibnja 2019., šest tjedana nakon Brexita i dva tjedna prije europskih izbora, u Sibiuu će se održati sastanak na vrhu. To je ključan događaj koji će odrediti budućnost EU-a s 27 država članica do 2025. Zato je važno da se prije njega postigne politički dogovor o prijedlogu Komisije za budući jednostavniji i fleksibilan proračunski okvir. Povrh toga, Komisija će za pripremu sastanka na vrhu tijekom idućih mjeseci izraditi niz priloga na temu budućnosti na temelju kojih će čelnici EU-a moći graditi novo povjerenje u budućnost naše Unije 27 država.

Nastavit ćemo s radom na perspektivnom izazovu umjetne inteligencije tako što ćemo omogućiti koordinirano djelovanje u cijeloj Europskoj uniji i pratiti razne mjere koje smo poduzeli ranije ove godine. Komisija i visoka predstavnica iznijet će i novi zajednički akcijski plan za borbu protiv snažnog širenja dezinformacija na internetu u Europi koje potkopavaju povjerenje Europljana u demokratske procese i institucije te naše neovisne i besplatne medije. To je problem koji je veoma važno riješiti prije izbora za Europski parlament iduće godine.

Dat ćemo i preporuku za format razmjene elektroničke zdravstvene evidencije. To će olakšati prekograničnu razmjena podataka o pacijentima. Koristi od toga imat će i pacijenti i pružatelji zdravstvene zaštite, a pridonijet će i medicinskom napretku digitalizacijom zdravstvenih usluga. U području javnog zdravstva predložit ćemo i sveobuhvatan okvir za endokrine disruptore.

Otporna energetska unija s naprednom klimatskom politikom

U posljednje četiri godine EU je ulagala u našu energetsku uniju kako bi pridonijela održivoj, neovisnoj i pouzdanoj opskrbi građana. Predvodili smo svjetsku borbu protiv klimatskih promjena i jedino smo veliko gospodarstvo koje je propisalo smanjenje stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. u skladu s Pariškim sporazumom.

Moramo se nastaviti zalagati da se suzakonodavci slože s preostalim prijedlozima iz paketa Čista energija za sve Europljane. Bitno je i da se slože sa zajedničkim pravilima za plinovode koji ulaze na europsko tržište plina te da finaliziraju novo zakonodavstvo o tržištima električne energije kako bi se poboljšalo funkcioniranje EU-ova unutarnjeg energetskog tržišta i povećala solidarnost među državama članicama. Potreban nam je i dogovor o Komisijinim prijedlozima iz paketa o mobilnosti Europa u pokretu radi pravodobne provedbe plana za sigurnu, čistu i povezanu mobilnost, kao i o Komisijinim prijedlozima za održivo financiranje radi mobilizacije privatnog kapitala potrebnog za potporu EU-ovu planu mjera u području klime i održivog razvoja.

Pravodobno donošenje tih mjera omogućit će da uspostavimo potporne instrumente i pravni okvir klimatske politike EU-a do 2030. Tim će se klimatskim i energetskim politikama staklenički plinovi ukupno smanjiti za otprilike 45 % do 2030., više od EU-ove obveze prema Pariškom sporazumu da do 2030. smanji emisije za najmanje 40 % u odnosu na 1990. Usto, usmjerit će nas na pravi put da do 2050. ostvarimo planirano smanjenje emisija za približno 60 %. To, međutim, nije dovoljno da bi EU pridonio postizanju temperaturnih ciljeva Pariškog sporazuma. Zadnje posebno izvješće Međuvladinog tijela za klimatske promjene nedvosmisleno potvrđuje nepovoljne učinke klimatskih promjena i na temelju toga Komisija će uoči konferencije o klimatskim promjenama u Katowicama u prosincu 2018. predložiti strategiju EU-a za dugoročno smanjenje stakleničkih plinova. Izvješćivat ćemo o stanju energetske unije te o napretku postignutom u jačanju sposobnosti Unije da bude predvodnik u sektoru baterija.

Povezanije i pravednije unutarnje tržište s jačim industrijskim temeljima

U 2018. obilježavamo 25. godišnjicu jedinstvenog tržišta. Jedinstveno tržište, koje čini petinu svjetskog gospodarstva, posebnost je i najmoćniji instrument Europe za gospodarski rast i pomaganje europskim poduzećima da napreduju, uvode inovacije i otvaraju radna mjesta. Zbog svojeg kolektivnog utjecaja de facto smo globalna referentna točka i postavljamo standarde u pitanjima kao što su zaštita podataka, veliki podaci, umjetna inteligencija i automatizacija te tako širimo svoje vrijednosti i oblikujemo svjetsko gospodarstvo.

Sad moramo ispuniti obećanje da ćemo maksimalno iskoristiti potencijal jedinstvenog tržišta u svim njegovim aspektima. Kako bi se zajamčila sigurnost proizvodâ i učvrstilo povjerenje u jedinstveno tržište, ključno je postići dogovor o prijedlozima iz paketa o robama i uslugama koji su u postupku donošenja. Moramo se još intenzivnije zalagati za dogovor o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit i o prijedlozima za pravedno i učinkovito oporezivanje digitalnoga gospodarstva tako da sva poduzeća, velika i mala, pravedno plaćaju svoj dio poreza. Vrijeme je i za dogovor o prijedlozima o pravednom i učinkovitom porezu na dodanu vrijednost, za pojednostavnjenje sustava, osobito za mala poduzeća, zaštitu sustava od prijevara i njegovu modernizaciju tako da se mogu određivati snižene stope poreza na dodanu vrijednost. Dogovor bi trebalo postići i o prijedlozima u području prava trgovačkih društava kako bismo spriječili nekolicinu da zloupotrebljavaju pravo poduzeća da djeluju i rastu izvan nacionalnih granica radi izbjegavanja poreza i ograničavanja radničkih prava. Također, trebalo bi hitno postići dogovor o zakonodavnim prijedlozima o novim pogodnostima za potrošače. Tim će se prijedlozima modernizirati i pojednostavniti zakonodavstvo u području zaštite potrošača i ojačati pojedinačna pravna zaštita primjenom udružnih tužba.

Posve funkcionalna unija tržišta kapitala s dubokim i likvidnim tržištima ključna je za financijsku stabilnost, potporu jedinstvenom tržištu i diversifikaciju izvora financiranja za europska poduzeća, uključujući mala poduzeća. Krajnji je čas za dogovor o prijedlozima o paneuropskom osobnom mirovinskom proizvodu, reformi infrastrukture europskog tržišta, unapređenju financijske nadzorne strukture EU-a i prijedlogu o nesolventnosti poduzeća, restrukturiranju i pružanju druge prilike. Trebalo bi postići i dogovor o drugim prijedlozima za uniju tržišta kapitala: o skupnom financiranju, pokrivenim obveznicama, olakšavanju prekogranične distribucije investicijskih fondova, poticanju uvrštavanja malih i srednjih poduzeća na tržišta kapitala te proporcionalnijim i učinkovitijim pravilima za investicijska društva. S obzirom na nedavna ozbiljna otkrića pranja novca u financijskom sektoru, iznimno je važno postići brz dogovor o prijedlozima za uspostavu strožeg nadzora radi sprečavanja pranja novca kako bi se pravila bolje nadzirala i provodila u cijelom EU-u.

Jedinstveno tržište, međutim, ne donosi konkretne koristi samo poduzećima nego je i jamstvo visokih socijalnih standarda te zaštite radnika. Na sastanku na vrhu o socijalnim pitanjima održanom prije godinu dana u Göteborgu Europski parlament, Vijeće Europske unije i Europska komisija proglasili su europski stup socijalnih prava. Komisija je na temelju toga u okviru svojih ovlasti pokrenula konkretne inicijative. Sad je nužan dogovor o uspostavi Europskog nadzornog tijela za rad i o prijedlozima za veću ravnotežu između poslovnog i privatnog života te o jasnim i predvidivim radnim uvjetima za sve, uključujući radnike s netipičnim ugovorima. Moramo se dogovoriti o preispitivanju pravila o koordinaciji sustavâ socijalne sigurnosti u državama članicama, o zaštiti radnika od kemikalija koje uzrokuju rak i o pristupu socijalnoj zaštiti. Krajnje je vrijeme i za dovršetak Europskog akta o pristupačnosti kako bi osobe s invaliditetom mogle učinkovitije iskoristiti pravo na ravnopravno i potpuno sudjelovanje u društvu i na tržištu rada.

Održavanje, provedba pravila i bolje povezivanje jedinstvenog tržišta trajna je zadaća. Moramo ukloniti preostale nedostatke i unaprijediti njegovo funkcioniranje. Stoga je od presudne važnosti postići dogovor o zakonodavnim predmetima u postupku donošenja i pravilnoj provedbi propisa u državama članicama. S obzirom na raspravu čelnika na sastanku Europskog vijeća u prosincu, Komisija će predstaviti komunikaciju o tome kako svladati preostale prepreke i što se može poduzeti da Europa iskoristi nove prilike koje nudi promjenjivo globalno okruženje.

Povezanija i pravednija ekonomska i monetarna unija

Dana 1. siječnja 2019. proslavit ćemo 20. obljetnicu naše jedinstvene valute. Eurom se svakodnevno koristi 340 milijuna Europljana u 19 država članica. Europodručje čini gotovo 85 % bruto domaćeg proizvoda Unije 27 država. Euro je izdržao najtežu financijsku krizu našeg doba i iz nje izišao jači. Sad se treba jasnije usredotočiti na stratešku ulogu koju bi trebao imati na svjetskoj sceni i učvrstiti mu temelje. U tom je smislu veoma važno dovršti uniju tržišta kapitala.

Bitno je i ostvariti obećanja koja su dio plana za jačanje ekonomske i monetarne unije, među njima i proračunske instrumente predložene u okviru idućeg višegodišnjeg financijskog okvira. To će ekonomskoj i monetarnoj uniji, ponajprije kad je riječ o europskoj stabilizacijskoj funkciji i programu potpore reformama, omogućiti veću makroekonomsku sigurnost, strukturne reforme i veću konvergentnost. Na sastanku na vrhu država europodručja u lipnju 2018., na kojem su sudjelovale sve države članice, čelnici su se sporazumjeli o dovršetku bankarske unije i to, među ostalim, stvaranjem zajedničkog zaštitnog mehanizma za jedinstveni fond za sanaciju i napredovanjem prema europskom sustavu osiguranja depozita. Složili su se i o jačanju uloge i unapređenju Europskog stabilizacijskog mehanizma kao instrumenta za upravljanje krizom. Tim zadaćama moramo dati prednost, a sad nam je potreban brz dogovor o prijedlozima za smanjenje rizika u bankarskom sektoru te paketa o smanjenju udjela loših kredita. Otporno europodručje zahtijeva otporne države članice i ojačanu gospodarsku i socijalnu konvergenciju. Imajući u vidu taj cilj, Komisija će nastaviti jačati i prilagođavati europski semestar kako bi podupirala i usmjeravala države članice do ostvarenja održivog, uključivog i dugoročnog rasta.

Trgovina: uravnotežena i napredna trgovinska politika za iskorištavanje prednosti globalizacije

Europska unija jedinstvena je po tome što, zbog svoje veličine i zajedničkih vrijednosti i ciljeva, ima trgovinske sporazume sa 69 zemalja diljem svijeta koje čine 40 % svjetskog bruto domaćeg proizvoda. Zbog rasta napetosti i nepredvidivosti u svjetskom trgovinskom poretku, međutim, moramo kontinuirano potvrđivati svoju predanost očuvanju i jačanju međunarodnog sustava koji se temelji na pravilima. Brzo sklapanje sporazuma o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana, najvećeg trgovinskog sporazuma Europske unije u povijesti, bit će snažan znak te predanosti. Radit ćemo i na tome da sporazumi sa Singapurom i Vijetnamom brzo stupe na snagu te da završimo pregovore u kojima je postignut načelni sporazum (Meksiko) ili koji su već uznapredovali, kao oni s Čileom i trgovinskim blokom Mercosur. Najveći mogući napredak moramo postići i u drugim tekućim trgovinskim pregovorima, među njima i onima s Australijom i Novim Zelandom.

Europska unija može posve opravdano biti samouvjerena i odlučna u trgovinskim odnosima, no nećemo biti naivni. Važno je da se suzakonodavci brzo slože o prijedlogu provjere izravnih stranih ulaganja radi praćenja i sprečavanja stranih preuzimanja koja bi naštetila interesima EU-a. Vrijeme je i da se države članice pomaknu s mrtve točke u pogledu prijedloga o instrumentu za međunarodnu nabavu kako bismo spriječili diskriminaciju poduzeća iz EU-a na tržištima javne nabave trećih zemalja te da postignu dogovor o reformi pravila o dvojnoj namjeni tako da se trgovina nikad ne može zloupotrijebiti kao krinka za robu koja može služiti za kršenje temeljnih ljudskih prava.

Područje pravosuđa i temeljnih prava utemeljeno na uzajamnom povjerenju

Zaštita temeljnih prava i sigurnost bili su u vrhu prioriteta tijekom protekle četiri godine. Kako bismo dovršili djelotvornu sigurnosnu uniju, sad je ključno dogovoriti se o prijedlozima o prekograničnom pristupu tijela kaznenog progona elektroničkim dokazima, o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva, o poboljšanju zaštitnih obilježja osobnih iskaznica te o olakšavanju prekograničnog pristupa tijelima kaznenog progona financijskim podacima i njihovoj upotrebi. Povrh toga, teroristima moramo još više uskratiti sredstva za djelovanje dogovorom o sprečavanju širenja terorističkih sadržaja na internetu i o proširenju mandata Ureda europskog javnog tužitelja na borbu protiv prekograničnog terorizma.