(4)Uzimajući u obzir gospodarsku i geopolitičku situaciju koja se ubrzano mijenja, europski semestar u 2022. nastavlja opsežnu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja te se istodobno razvija u skladu sa zahtjevima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u Godišnjem pregledu održivog rasta 2022. Provedba donesenih planova za oporavak i otpornost ključna je za ostvarivanje prioriteta politika u postupku europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih u ciklusima semestra 2019. i 2020. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i 2020. i dalje su jednako relevantne i za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241, uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma dostave izmijenjenog plana.

(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu stabilnosti za 2021., smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica i time ojačati koordinaciju politika. Na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., Komisija smatra da je prelazak s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Komisija je najavila da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Komisija je pozvala države članice da te smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. Na temelju tih razmatranja, fiskalnim odgovorom treba povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te održati kupovnu moć najranjivijih kućanstava kako bi se ciljanim i privremenim mjerama ublažio učinak povećanja cijena energije i ograničio inflacijski pritisak zbog sekundarnih učinaka; fiskalna politika trebala bi ostati fleksibilna radi prilagodbe okolnostima koje se brzo mijenjaju i trebala bi se razlikovati po državama članicama, ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim u pogledu izloženosti krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Francuska je 28. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Francuske. Isplata obroka ovisi o odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, da je Francuska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da mjere povezane s ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima nisu ukinute.

(10)Francuska je 4. svibnja 2022. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2022. Nije dostavila svoj Program stabilnosti. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2022. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Francuske o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Francusku za 2022. Ocijenila je napredak Francuske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala provedbu plana za oporavak i otpornost Francuske na temelju tablice pokazatelja za oporavak i otpornost. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Francuske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(12)Komisija je provela detaljno preispitivanje za Francusku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 23. svibnja 2022. Komisija je zaključila da u Francuskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Te neravnoteže posebice su povezane s visokom razinom javnog duga i slabom konkurentnosti u kontekstu niskog rasta produktivnosti, što ima prekogranični utjecaj.

(13)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatralo proračunsko stanje Francuske jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita i duga nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 2. ožujka 2022. Komisija je smatrala, u okviru svoje ocjene svih relevantnih čimbenika, da bi usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga podrazumijevala veliki fiskalni napor u početnom razdoblju koji bi mogao ugroziti rast. Stoga Komisija smatra da usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga nije nužna u sadašnjim izvanrednim gospodarskim uvjetima. Kako je najavljeno, Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti relevantnost prijedloga za pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(14)Vijeće je 20. srpnja 2020. Francuskoj preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021. poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Francuska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Francuskoj je u 2021. pao na 6,5 % s 8,9 % BDP-a koliko je iznosio u 2020. Francuska je odgovorom u okviru fiskalne politike pomogla gospodarski oporavak u 2021., a privremene hitne mjere potpore smanjile su se s 3,3 % BDP-a u 2020. na 2,6 % u 2021. Mjere koje je Francuska poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su bile privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Istodobno, neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela u razdoblju od 2020. do 2021. nisu bile privremene niti popraćene kompenzacijskim mjerama, a uglavnom su se sastojale od trajnog smanjenja poreza na proizvodnju od 2021. i povećanja plaća državnih službenika, uglavnom u zdravstvenom sustavu. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, dug opće države u 2021. iznosio je 112,9 % BDP-a.

(15)Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 4,6 % BDP-a za 2022. i 3,2 % BDP-a za 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se udio duga opće države u BDP-u od 111,2 % u 2022. i 109,1 % u 2023. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju visoki.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 1,0 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni rast Francuske.

(16)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 2,6 % BDP-a u 2021. na 0,4 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 0,7 % BDP-a u 2022., a u 2023. se očekuje njihovo postupno ukidanje. Te se mjere uglavnom sastoje od socijalnih transfera siromašnijim kućanstvima, smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije, ograničenja maloprodajnih i veleprodajnih cijena te subvencija energetski intenzivnim poduzećima. Bile su najavljene kao privremene, no ako cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od tih mjera mogle bi se nastaviti. Neke od tih mjera nisu ciljane, što se posebno odnosi na opće ograničavanje cijena električne energije i plina te izravno subvencionirani popust na goriva. Na državni deficit utječu i troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,1 % BDP-a u 2022. i 0,1 % u 2023.

(17)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo da bi Francuska u 2022. trebala iskoristi Mehanizam za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku uz provedbu razborite fiskalne politike. Osim toga, trebala bi očuvati ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Francuska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(18)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti poticajan i iznositi -1.7 % BDP-a. Francuska namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na 2021. To smanjenje u 2022. posljedica je pojačane početne financijske potpore iz Mehanizma za oporavak i otpornost u 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti neutralan. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Francuska namjerava očuvati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2022. imati ekspanzivan učinak od 1,6 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (0,5 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Ostale mjere na strani tekućih rashoda uključuju mjere koje su u planu za otpornost predložene za ublažavanje gospodarskih posljedica sukoba u Ukrajini, kao što su izravne subvencije ad hoc sektorima (0,1 % BDP-a) i povećanje plaća državnih službenika (0,1 % BDP-a). Na prihodovnoj strani, predviđa se da će ekspanzivnom smjeru fiskalne politike pridonijeti i smanjenje stope poreza na dobit (0,1 % BDP-a) i poreza na nekretnine (0,1 % BDP-a). Predviđa se da će veći porast potrošačkih cijena u odnosu na deflator BDP-a utjecati na ekspanzivni učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2022. jer će se povećati javna potrošnja i socijalne naknade. Na temelju Komisijine prognoze, te mjere i pokretači većih rashoda nisu u potpunosti popraćeni kompenzacijskim mjerama.

(19)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi +0,9 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Francuska 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022., što je odraz pojačane početne financijske potpore iz Mehanizma za oporavak i otpornost u 2021. i 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti neutralan. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,7 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije (0,7 % BDP-a). Stoga kontrakcijski učinak tekućih rashoda koje financira država ovisi o planiranom postupnom ukidanju mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije.

(20)Postojeći mirovinski sustav u Francuskoj je složen i sastoji se od više od 40 usporednih programa. Ti se programi primjenjuju na različite skupine radnika i funkcioniraju u skladu s različitim pravilima. Prema podacima Eurostata javni rashodi za mirovine u Francuskoj koji su 2019. iznosili 14,6 % BDP-a bili su treći po visini u EU-u. Visina rashoda povezana je s relativno visokom stopom zamjene (tj. mirovina u odnosu na zadnje godišnje plaće), očekivanim životnim vijekom, relativno ranom efektivnom dobi umirovljenja (oko 62 godine) i velikim brojem korisnika mirovina u odnosu na ukupni broj stanovnika. Prema Komisijinu Izvješću o starenju stanovništva za 2021. i posljednjem godišnjem izvješću francuskog Savjetodavnog vijeća za mirovine (Conseil d’orientation des retraites) predviđa se da će se rashodi za mirovine ponešto smanjiti do 2024., a zatim umjereno povećati za oko 0,2 postotna boda BDP-a od 2025. do oko 2030. Visoki ukupni javni rashodi, u kojima su rashodi za mirovine jedna od glavnih stavki, pridonose nakupljanju javnog duga unatoč velikom poreznom opterećenju, zbog čega se Francuska srednjoročno suočava s visokim rizicima za fiskalnu održivost. Dugoročno, rashodi za mirovine postupno bi se smanjivali do 2070., uglavnom zbog indeksacije mirovinskih primanja s obzirom na inflaciju, čime se neutralizira učinak povećanja omjera ovisnosti zbog starenja stanovništva. Pojednostavnjenje mirovinskog sustava spajanjem različitih programa pridonijelo bi njegovoj transparentnosti i pravednosti te bi pozitivno utjecalo na mobilnost radne snage i učinkovitost raspodjele rada, a moglo bi pojačati i fiskalnu održivost. Francuska vlada pokrenula je 2018. postupak reforme radi ujednačavanja pravila različitih mirovinskih programa. Reforma je zaustavljena izbijanjem pandemije bolesti COVID-19. Predstavljajući ciljeve francuskog plana za oporavak i otpornost, vlada je potvrdila svoju predanost provedbi ambiciozne reforme mirovinskog sustava kako bi postao pravedniji i održiviji.

(21)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.2 iz Priloga V. toj uredbi plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Francuskoj u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Provedba francuskog plana već je u tijeku. Komisija je pozitivno ocijenila prvi zahtjev za plaćanje Francuske, uzevši u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora, što je dovelo do isplate financijske potpore u iznosu od 7,4 milijarde EUR (bez pretfinanciranja) 4. ožujka 2022. Povezanih 38 ključnih etapa i ciljnih vrijednosti odnose se na reforme u područjima javnih financija, tržišta rada, zdravstva i dugotrajne skrbi. Provedena su ulaganja u energetsku učinkovitost zgrada (javni i privatni stambeni prostori i socijalno stanovanje), održivi promet (kupnja čistih vozila), dekarbonizaciju industrije, zapošljavanje mladih i obrazovanje. Potvrđeno je nekoliko istraživačkih strategija u području ključnih zelenih i digitalnih tehnologija, a pozivi na podnošenje projekata objavit će se tijekom 2022. i 2023.

(22)Očekuje se da će provedba plana za oporavak i otpornost Francuske doprinijeti daljnjem napretku u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Mjerama potpore klimatskim ciljevima u Francuskoj namijenjeno je 46,0 % % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana (uz znatna ulaganja u energetsku obnovu zgrada), dok je mjerama potpore digitalnim ciljevima namijenjeno 21,3 % % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana. Potpuna provedba plana za oporavak i otpornost, u skladu s dogovorenim relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, pomoći će Francuskoj da se brzo oporavi od posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje otpornosti. Sustavno uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

(23)Francuska je 17. prosinca 2021. dostavila svoje programske dokumente kohezijske politike za sporazum o partnerstvu, a većinu programa do 17. ožujka 2022. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. Francuska uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblju 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost i programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.

(24)Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost, Francuska se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na manjak vještina i uvođenje energije iz obnovljivih izvora. Poboljšanjem vještina radnika pridonijelo bi se povećanju produktivnosti rada, a time i povećanju ukupne konkurentnosti francuskog gospodarstva.