•Za konvencionalne plinske i naftne bušotine nije potrebno hidrauličko lomljenje kako bi se inducirao protok u početnoj fazi crpljenja. Međutim, s obzirom na to da se polja prazne, u EU-u se sve više koriste tehnike povećanja iscrpka kako bi se produljilo trajanje proizvodnje. Te tehnike, koje se neprestano razvijaju, mogu uključivati ubrizgavanje pare, plinova i drugih kemijskih tvari u bušotinu. Ukupno je 11 država članica potvrdilo da su izdale ili namjeravaju izdati odobrenja za konvencionalno crpljenje nafte i plina s pomoću tehnika stimulacije bušotina ili povećanja iscrpka.

Za razliku od plina iz škriljevca istraživanje metana iz ležišta ugljena već je dovelo do njegove proizvodnje. Države članice izdale su dozvole za najmanje 137 bušotina za istraživanje ili proizvodnju metana iz ležišta ugljena. Za proizvodnju metana iz ležišta ugljena nije nužno potrebno hidrauličko lomljenje, ali ona uključuje crpljenje velike količine vode zbog čega postoji mogući veći rizik od onečišćenja podzemnih voda.

Komisija je u siječnju 2014. donijela komunikaciju i preporuku o istraživanju i proizvodnji ugljikovodika (poput plina iz škriljevca) primjenom postupka hidrauličkog lomljenja s pomoću velikog volumena fluida (HVHF). Preporukom se kao dopunom postojećeg zakonodavstva EU-a utvrđuju minimalna načela za te aktivnosti kako bi se pomoglo u očuvanju javnog zdravlja, klime i okoliša, učinkovitoj upotrebi resursa te priopćavanju informacija javnosti. Od država članica koje su odlučile provoditi te aktivnosti zatraženo je da Preporuku počnu primjenjivati najkasnije do 28. srpnja 2014. U Preporuci se predlaže da bi Komisija trebala provesti reviziju učinkovitosti Preporuke 18 mjeseci nakon njezine objave.

•U Preporuci se poziva države članice da se u dosjeima o kemijskim tvarima koje se koriste u hidrauličkom lomljenju navede „hidrauličko lomljenje” prilikom registracije u skladu s Uredbom REACH. Pretraživanjem baze podataka s registracijama u okviru Uredbe REACH za tvari koje su se koristile u razdoblju od 2008. do 2014. u EU-u za hidrauličko lomljenje ispostavilo se da se u tek ponekoj registraciji izričito navodi „hidrauličko lomljenje”. Tvari koje su se koristile u tom razdoblju registrirane su pod nazivima koji su prvenstveno generički, kao što su „kemikalije za rudarsku industriju”, ili ih nije trebalo registrirati u skladu s Uredbom REACH zbog male tonaže ili izuzeća. Kako bi se omogućila pretraživanja informacija o tvarima koje su registrirane za korištenje prilikom istraživanja ili proizvodnje nafte i plina, u travnju 2016. u bazu podataka u okviru Uredbe REACH dodana je nova kategorija za „proizvode za istraživanje ili proizvodnju nafte i plina” (vidjeti također odjeljak 5.1.).

•Otpad koji je nastao istraživanjem ili proizvodnjom plina iz škriljevca obuhvaća otpad od vađenja minerala, kojim se treba upravljati u skladu s Direktivom o otpadu od vađenja minerala. Dok većina ocijenjenih država članica smatra ostatke i blato od bušenja otpadom od vađenja minerala, različita se tumačenja primjenjuju na fluide koji isplivavaju na površinu nakon hidrauličkog lomljenja te na ostatke fluida za hidrauličko lomljenje koji ostaju u zemlji nakon zatvaranja bušotine. Neke države članice te fluide ne razvrstavaju kao otpad od vađenja minerala, dok druge to čine. To utječe na broj postrojenja za gospodarenje otpadom odobrenih u skladu s Direktivom o otpadu od vađenja minerala.

•Okvirnom direktivom o vodama zabranjuje se izravno ispuštanje onečišćujućih tvari u podzemne vode. Nadležna tijela različito tumače njezinu primjenu na aktivnosti povezane s plinom iz škriljevca. Neka smatraju da je hidrauličko lomljenje aktivnost koja može dovesti do unošenja onečišćujućih tvari za koje bi bili potrebni posebni uvjeti za dobivanje dozvola, dok druga smatraju da takvi uvjeti nisu potrebni zato što ne bi došlo do ubrizgavanja u podzemne vode.

•U Preporuci se predlaže provedba strateške procjene utjecaja na okoliš (SEA) prije izdavanja dozvola za ugljikovodike te procjene utjecaja na okoliš (EIA) za projekte u okviru kojih bi moglo doći do primjene postupka hidrauličkog lomljenja s pomoću velikog volumena fluida. Nakon donošenja Preporuke Ujedinjena Kraljevina provela je stratešku procjenu utjecaja na okoliš prije izdavanja novih dozvola, uzimajući u obzir rizike hidrauličkog lomljenja, dok je Poljska nastavila izdavati dozvole bez provedbe strateške procjene utjecaja na okoliš. U nekoliko se predmetnih država članica zakonom propisuje procjena utjecaja na okoliš prije aktivnosti koje uključuju primjenu postupka hidrauličkog lomljenja, dok se u drugima propisuje procjena utjecaja na okoliš samo ako projekt zadovoljava posebne kriterije.

•U istraživanju Eurobarometer također su izašla na vidjelo različita stajališta, od onih da „nema potrebe da EU djeluje” do naglašavanja potrebe za regulatornom mjerom ili zabranom hidrauličkog lomljenja. Trenutačni pristup davanja preporuka bez donošenja novog zakonodavstva opcija je koja se najmanje traži.

•U mišljenju od lipnja 2014. Europski gospodarski i socijalni odbor smatra da je postojeći okvir, „ukoliko se ispravno provede, dovoljan za uporabu na razini lokalne zajednice”, iako ističe da bi to pitanje trebalo ponovno razmotriti „ako se obujam takvih aktivnosti znatno poveća”. Naglašava i potrebu za visokom razinom transparentnosti i u projektima istraživanja i iskorištavanja kako bi se riješila pitanja javnog prihvaćanja.

•U studiji koja je provedena za Komisiju procjenjuje se tehnološki razvoj od donošenja Preporuke te nove tehnologije za koje je vjerojatno da će se u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju početi upotrebljavati u industriji. U njoj nije utvrđen razvoj događaja koji bi doveli do znatne promjene općenitog profila rizičnosti načina istraživanja plina iz škriljevca. Međutim, za neke nove tehnologije, uključujući nanotehnologije, nije moguće u potpunosti procijeniti povezane rizike. Iako su u nekoliko država članica izdane neke dozvole koje se odnose na odobalne formacije škriljevca, dosad nije prijavljena ni jedna operativna aktivnost.

•5. Zaključci i daljnji koraci

•Dostupnost plina iz škriljevca i zainteresiranost za razvoj njegova crpljenja znatno se razlikuju od države članice do države članice. Neke su od zainteresiranih država članica u početnoj fazi planiranja, dok su druge pokrenule projekte istraživanja. Analiza odabranih planskih dokumenata, zahtjeva za dozvole i dozvola za rad pokazala je da je nekoliko načela iz Preporuke primijenjeno u nekoliko država članica prije njezina donošenja. Nakon njezina donošenja nekoliko država članica promijenilo je prakse u pogledu dozvola ili je propisalo nacionalno zakonodavstvo u kojem se odražavaju neka načela iz Preporuke, dok su druge smanjile svoje ciljeve u pogledu okoliša kako bi pojednostavnile izdavanje dozvola ili se usredotočile na poticaje za ulagače. Jedna država članica pojednostavnila je zakonodavstvo o okolišu do te mjere da je Komisija pokrenula postupak zbog povrede propisa zbog neispunjavanja obveza u skladu s Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš. Neka načela iz Preporuke trenutačno se primjenjuju u nekim državama članicama, a da nisu propisana nacionalnim zakonodavstvom. Vrijeme će pokazati hoće li se to nastaviti, posebno s obzirom na nastojanja tih zemalja da privuku ulaganja.

•U ovom se izvješću procjenjuju prve dvije i pol godine primjene Preporuke u okviru ograničenog broja projekata u nekoliko država članica. Dosad se Preporuka nejednako primjenjivala u državama članicama, a u nekima i nedovoljno dobro. Na temelju rezultata ove revizije u ovoj fazi stoga nije moguće potvrditi učinkovitost Preporuke u pogledu sprečavanja i smanjivanja utjecaja na okoliš i rizika za okoliš te upravljanja njima. Raznolikost načina na koje države članice primjenjuju Preporuku posljedica je i činjenice da Preporuka nije pravno obvezujuća. Komisija stoga potiče države članice da u većoj mjeri uzmu u obzir načela Preporuke ako planiraju istraživati ugljikovodike za koje je potrebno primijeniti hidrauličko lomljenje s pomoću velikog volumena fluida.

•Države članice različito tumače neke odredbe relevantnog zakonodavstva Unije o okolišu. Subjekti koji djeluju u više država članica mogu se naći u situaciji da se na njih te odredbe nedosljedno primjenjuju. Iako se postojećim zakonodavstvom uspostavlja pravni okvir za aktivnosti povezane s plinom iz škriljevca, još uvijek nije u potpunosti ostvaren cilj osiguravanja pravne sigurnosti i predvidljivosti nadležnim tijelima i subjektima.

•Ako se u potpunosti primijeni, Preporuka može biti korisno sredstvo za upravljanje rizicima povezanima s primjenom hidrauličkog lomljenja s pomoću velikog volumena fluida za istraživanje ugljikovodika na transparentan način. Potrebno je ostvariti veći napredak i u primjeni Preporuke u relevantnim državama članicama i u ispravnoj i jedinstvenoj primjeni pravne stečevine EU-a u području okoliša.

•Komisija se u tu svrhu namjerava usredotočiti na:

­povećanje transparentnosti i praćenja;

­podupiranje ispravne i jedinstvene primjene relevantnih odredaba diljem država članica;

­uklanjanje utjecaja na okoliš i rizika povezanih s istraživanjem i crpljenjem ugljikovodika te

­nadoknađivanje istraživanja koja nedostaju u pogledu rizika i učinaka koje crpljenje ugljikovodika ima na zdravlje.

•

•5.1. Povećanje transparentnosti i praćenje

•Komisija će nastaviti pratiti tehnički razvoj te primjenu Preporuke i relevantnog zakonodavstva EU-a u području okoliša. Države članice nastavit će izvješćivati o primjeni Preporuke te će se rezultati objavljivati na godišnjoj osnovi. U tom smislu, propisno će se uzimati u obzir rezultati provjere prikladnosti praćenja i izvješćivanja u području okoliša, koja je u tijeku.

•Komisija namjerava redovito, a najkasnije svake tri godine, iznova procjenjivati učinkovitost primijenjenog pristupa, posebno s obzirom na opći razvoj sektora u EU-u te na moguće neočekivane događaje ili nesreće diljem svijeta.

•Iako su zbog Preporuke uslijedile promjene u praksama u pogledu dozvola u nekoliko država članica, nedovoljno se primjenjuju načela kojima se potiče transparentnost. Uporno protivljenje projektima crpljenja plina iz škriljevca u većini država članica upućuje na zaključak da se Preporukom nije uspjelo promijeniti stavove javnosti. Javni nadzor proširio se s projekata crpljenja plina iz škriljevca na sve projekte istraživanja nafte i plina, obalne i kopnene.

•Ne bi li povećala opću razinu transparentnosti i omogućila pomno praćenje utjecaja na okoliš, Komisija će uspostaviti internetsku platformu za prikaz popisa i karata planiranih i postojećih nekonvencionalnih bušotina nafte i plina diljem EU-a. Platforma će biti javno dostupna i odražavat će načela „bolje regulative”, uzimajući u obzir i Direktivu INSPIRE. Na njoj će se nastojati stavljati na raspolaganje podaci, kako se zahtijeva u Preporuci, koristeći se, među ostalim, podacima koje su objavili države članice i subjekti. Prototip će biti javno dostupan u prvoj polovici 2017. te će se dodatno razraditi idućih godina.

Kako bi se omogućila pretraživanja informacija o kemijskim tvarima koje su registrirane u okviru Uredbe REACH za korištenje prilikom hidrauličkog lomljenja, mogućnosti pretraživanja dodatno će se unaprijediti na internetskoj stranici Europske agencije za kemikalije, što bi trebalo omogućiti pretraživanje prema ključnoj riječi do prve polovice 2017. Komisija će ponovno obavijestiti države članice da bi dosjei o kemijskim tvarima u okviru Uredbe REACH koje se koriste prilikom hidrauličkog lomljenja trebali uključivati posebno upućivanje na tu aktivnost. Komisija potiče i udruženja iz industrije nafte i plina da izrade karte korištenja kako bi se podnositeljima registracije pomoglo u procjeni i izvješćivanju.

•Osim toga, Komisija će sastaviti tehničko izvješće do kraja 2017. u kojemu će istražiti metodološke pristupe za praćenje kvalitete vode blizu nekonvencionalnih nalazišta za istraživanje i proizvodnju nafte i plina.

•

•