Tematsko izvješće Je li potpora EFRR‑a 
malim i srednjim 
poduzećima u području 
e‑trgovine bila 
djelotvorna?HR 2014  BR. 20
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
ISBN 978-92-872-1327-3
doi: 10.2865/17045
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Je li potpora EFRR‑a 
malim i srednjim 
poduzećima u području 
e‑trgovine bila 
djelotvorna?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim 
podstavkom  UFEU‑a)Tematsko izvješćeHR 2014  BR. 20
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovi i kratice
I–IV Sažetak
1–11  Uvod
1–3 Zašto je e‑trgovina važna?
4–6 Strategije za informacijsko društvo EU‑a
7–9 Potpora Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) ulaganjima u e‑trgovinu
10 –11  Sustav upravljanja EFRR‑om
12–16  Revizijski opseg i ciljevi
17– 62  Opažanja
17–27  Operativnim programima (OP) država članica osiguran je dobar temelj za pružanje potpore malim 
i srednjim poduzećima u području e‑trgovine, no ne i za mjerenje uspješnosti
18–19  Sve odabrane države članice sastavljale su operativne programe obuhvaćene revizijom u skladu 
s odgovarajućim regionalnim ili nacionalnim strategijama informacijskih i komunikacijskih 
tehnologija (IKT)
20–27  U sve operativne programe obuhvaćene revizijom bile su uključene mjere u vezi s e‑trgovinom i povezane 
ciljne vrijednosti i pokazatelji, no izmjenama potonjih u kasnoj fazi ponekad je otežana odgovarajuća 
procjena uspješnosti
28–51  Upravljačka tijela bila su i u fazi odabira i u fazi praćenja više usmjerena na izlazne proizvode nego 
na rezultate
29–43  Postupcima odabira projekata rijetko se vršila procjena jesu li odabrani oni projekti koji su imali najviše 
izgleda da doprinesu razvoju malih i srednjih poduzeća i/ili ciljevima informacijskog društva EU‑a
44–51  Upravljačka tijela u većini slučajeva nisu bila u mogućnosti procijeniti učinak pojedinog projekta na razvoj 
malih i srednjih poduzeća
03 Sadržaj
52–62  Mala i srednja poduzeća općenito su neometano provodila projekte, ali ostvareni rezultati nisu 
uvijek dokazani
53–57  Izlazni proizvodi projekata općenito su bili u skladu s povezanom prijavom
58–62  Mnoga mala i srednja poduzeća navela su da su ostvarila koristi provedbom svojih projekata, no ostvareni 
rezultati nisu sustavno mjereni
63–68  Zaključci i preporuke
 Odgovori Komisije
04
 Pojmovi i kratice
B2B : Poslovanje između poduzeća, engl.  Business‑to‑Business
B2C : Poslovanje između poduzeća i potrošača, engl.  Business‑to‑Consumer
DAE : Digitalna agenda za Europu
EFRR : Europski fond za regionalni razvoj: Europskim fondom za regionalni razvoj pruža se financijska pomoć za 
promicanje gospodarske i socijalne kohezije među regijama EU‑a. Intervencije EFRR‑a uglavnom se provode kroz 
operativne programe koji uključuju velik broj projekata.
EU: Europska unija
IKT: Informacijske i komunikacijske tehnologije
Izlazni proizvod : Ono što se proizvede ili ostvari resursima koji su dodijeljeni određenoj intervenciji 
(npr. bespovratna sredstva isplaćena malim i srednjim poduzećima, razvijene internetske stranice, kupljen 
informatički softver).
Mala i srednja poduzeća : Komisija definira mala i srednja poduzeća kao poduzeća koja imaju manje od 
250 zaposlenika i čiji je godišnji promet manji od 50 milijuna eura i/ili čija bilanca ne prelazi 43 milijuna eura.
„Mrtvi teret” : „Mrtvi teret” nastaje kada se izdvoje određena sredstva za potporu korisniku koji bi i bez pomoći 
postupio na isti način. U takvim se slučajevima ishod ne može pripisati određenoj politici, a pomoć isplaćena 
korisniku nema učinak. Stoga udio rashoda koji stvara mrtvi teret po definiciji nije djelotvoran jer ne pridonosi 
ostvarivanju ciljeva.
OP: Operativni program: dokument koji je odobrila Komisija, a u obliku je jasnog niza prioriteta koji sadržavaju 
višegodišnje mjere obuhvaćajući velik broj projekata.
Posredničko tijelo : Svako javno ili privatno tijelo ili služba koja djeluje pod odgovornošću upravljačkog tijela, ili 
koje izvršava dužnosti u ime tog tijela u vezi s korisnicima koji provode operacije.
Rezultat : Neposredne promjene za izravne korisnike na kraju njihovog sudjelovanja u intervenciji (npr. povećanje 
prometa, povećanje broja korisnika, povećanje postotka prodaje putem interneta, otvaranje radnih mjesta).
Učinak : Dugoročne društveno‑gospodarske posljedice koje se mogu promatrati određeno vrijeme nakon dovršetka 
intervencije te koje mogu utjecati na izravne korisnike intervencije ili na neizravne korisnike koji nisu obuhvaćeni 
intervencijom, pri čemu utjecaj može biti pozitivan ili negativan.
Upravljačko tijelo : Nacionalno, regionalno ili lokalno tijelo vlasti ili javno ili privatno tijelo koje je država članica 
zadužila za upravljanje operativnim programom.
05
 Sažetak
I
Tehnologije e‑trgovine smatraju se načinom ubrza ‑
vanja gospodarskog rasta, daljnjeg razvoja jedinstve ‑
nog tržišta i ubrzavanja europskih integracija. Ovo je 
posebno važno u slučaju malih i srednjih poduzeća 
koja u usvajanju informacijskih i komunikacijskih teh ‑
nologija i dalje zaostaju za velikim poduzećima.
II
Komisija stoga pridaje sve veću važnost potrebi za 
poticanjem razvoja e‑trgovine, posebno jednom od 
svojih vodećih inicijativa, Digitalnom agendom za 
Europu (DAE). Iz proračuna EFRR‑a izdvojene su pri ‑
bližno tri milijarde eura za promicanje uvođenja infor ‑
macijskih i komunikacijskih tehnologija u poslovanje 
malih i srednjih poduzeća u programskom razdoblju 
od 2007. do 2013. godine.
III
Revizija je bila usmjerena na pitanje je li potpora 
EFRR‑a malim i srednjim poduzećima u području e‑tr ‑
govine bila djelotvorna te je zaključeno da je potpora 
EFRR‑a projektima e‑trgovine pridonijela povećanju 
dostupnosti poslovnih usluga na internetu. Međutim, 
nedostatci u praćenju onemogućili su procjenu mjere 
u kojoj je potpora pridonijela ostvarenju strategija 
informacijskih i komunikacijskih tehnologija EU‑a 
i država članica te razvojnih ciljeva malih i srednjih 
poduzeća. Osim toga, nezadovoljavajući postupci 
odabira doveli su do sufinanciranja projekata koji nisu 
imali mnogo izgleda da ostvare vrijednost za uloženi 
novac.IV
Sud stoga preporučuje Komisiji da:
(a) osigura da joj države članice dostavljaju dosljedne 
i pouzdane informacije o napretku operativnih 
programa, i to ne samo u financijskom smislu, već 
i u pogledu uspješnosti, s posebnim naglaskom na 
pokazateljima rezultata i ciljnim vrijednostima;
(b) ustraje na tome da se kriterijima i postupcima 
odabira koje su uspostavile države članice omogu ‑
ći da se među prijavama odaberu projekti kojima 
će se ostvariti najveća moguća dodana vrijednost 
u pogledu poticanja razvoja e‑trgovine u ma ‑
lim i srednjim poduzećima i ostvarivanja ciljeva 
inicijative Digitalna agenda za Europu, istodobno 
osiguravajući da su takvi postupci prikladni za cilj ‑
ne korisnike u pogledu vremena i administrativnih 
poslova koje iziskuju;
(c) od upravljačkih tijela u državama članicama zahti ‑
jeva uspostavu upravljačkih alata u svrhu praće ‑
nja učinka bespovratnih sredstava na poslovni 
razvoj malih i srednjih poduzeća kojima se pruža 
potpora.
06
 Uvod
Zašto je e‑trgovina važna?
01 
Elektronička je trgovina (u daljnjem 
tekstu: e‑trgovina) „prodaja ili kup ‑
nja roba ili usluga između poduzeća, 
kućanstava, pojedinaca ili privatnih 
organizacija s pomoću elektronskih 
transakcija koje se obavljaju putem 
interneta ili drugih računalnih mreža 
(za komunikaciju putem interneta)”1.
02 
Tehnologije e‑trgovine smatraju se na ‑
činom ubrzavanja gospodarskog rasta, 
daljnjeg razvoja jedinstvenog tržišta 
i ubrzavanja europskih integracija. To 
je posebno važno za mala i srednja po ‑
duzeća, čiju ulogu u europskom gos ‑
podarstvu Vijeće, Europski parlament 
i Komisija opetovano naglašavaju, ali 
koja u usvajanju informacijskih i komu ‑
nikacijskih tehnologija i dalje zaostaju 
za velikim poduzećima.
03 
Promicanje uvođenja informacijskih 
i komunikacijskih tehnologija stoga je 
ključno za unaprjeđenje cjelokupnog 
razvoja i konkurentnosti, posebno 
u slučaju malih i srednjih poduzeća, 
kao i za otvaranje radnih mjesta2, kako 
je navedeno i u nizu dokumenata 
Komisije3.Strategije za 
informacijsko društvo 
EU‑a
04 
Komisija je od 2000. godine izradila 
nekoliko strategija za razvoj infor ‑
macijskog društva u EU‑u: pokrenula 
je inicijativu eEuropa4 i Strategiju za 
europsko informacijsko društvo 2010. 
(Strategija i2010)5 u okviru Lisabonske 
strategije, a 2010. godine pokrenula je 
Digitalnu agendu za Europu (DAE), koja 
predstavlja jednu od sedam vodećih 
inicijativa trenutačne strategije Euro ‑
pa 2020. usmjerene na rast i zapošlja ‑
vanje (vidjeti sliku  1.).
05 
Digitalna agenda za Europu temelji 
se na Strategiji i2010. U njoj se na ‑
glašava koliko je važno da su joj EU 
i države članice stalno predani kao 
cjelina, uključujući i predanost na 
regionalnoj razini6. Sastoji se od mjera 
koje su podijeljene u stupove7. Jedan 
od stupova („jedinstveno digitalno 
tržište”) usmjeren je, između ostalog, 
na pojednostavnjenje internetskih i pre ‑
kograničnih transakcija . Tri od 13 ciljeva 
ovog stupa odnose se na e‑trgovinu, 
a jedan je posebno usmjeren na mala 
i srednja poduzeća, tj. na povećanje 
udjela malih i srednjih poduzeća koja 
nude prodaju i kupnju putem interneta 
na 33 % do 2015. godine8. Najnoviji 
pregled rezultata Digitalne agende 
pokazuje da se broj malih i srednjih 
poduzeća koja nude prodaju i kupnju 
putem interneta lagano povećava: 
zabilježeno je povećanje s redom 12 % 
i 24 % u 2009. godini na 14 % i 26 % 
u 2013. godini.1 Zajednička definicija Eurostata 
i OECD‑a.
2 Smatra se da se zahvaljujući 
internetskom gospodarstvu za 
svako izgubljeno radno mjesto 
otvori 2,6 novih te na njega 
otpada 25 % neto otvorenih 
radnih mjesta (smatra se da je 
to bio slučaj u Francuskoj 
u razdoblju od 1995. do 
2010. godine). McKinsey, 
„Impact d’internet sur 
l’économie française ” (Utjecaj 
interneta na francusko 
gospodarstvo), ožujak 2011.
3 COM(2010) 245 završna 
verzija/2 od 
26. kolovoza 2010. – A Digital 
Agenda for Europe  (Digitalna 
agenda za Europu); 
COM(2011) 777 završna verzija 
od 15. studenoga 2011. – 
Program rada Komisije za 
2012. godinu; 
COM(2013) 739 završna verzija 
od 22. listopada 2013. – 
Program rada Komisije za 
2014. godinu.
4 COM(99) 687 završna verzija 
od 8. prosinca 1999. – 
eEurope – An information 
society for all  
(eEuropa – informacijsko 
društvo za sve).
5 COM(2005) 229 završna verzija 
od 1. lipnja 2005. – i2010  – 
A European Information Society 
for growth and employment  
(i2010 – europsko 
informacijsko društvo za rast 
i zapošljavanje).
6 COM(2010) 245 završna 
verzija/2., str. 7.
7 U 2010. godini, Digitalna 
agenda za Europu obuhvaćala 
je 101 mjeru razvrstanu 
u 7 stupova. Komisija je 
u okviru ažuriranja 
u 2012. godini usvojila sedam 
novih prioriteta i 31 dodatnu 
mjeru.
8 Druge dvije ciljne vrijednosti 
odnose se na povećanje broja 
pojedinaca koji obavljaju 
kupnju putem interneta na 
50 % te na 25 % za pojedince 
koji obavljaju prekograničnu 
kupnju putem interneta do 
2015. godine.
07 Uvod
9 Cilj je bio do 2015. godine 
udvostručiti udio e‑trgovine 
u maloprodaji (3,4 % 
u 2010. godini) i udio 
internetskog sektora 
u europskom BDP‑u (manje od 
3 % u 2010. godini). 
COM(2011) 942 završna verzija 
od 11. siječnja 2012. – „ A 
coherent framework for 
building trust in the Digital 
Single Market for e‑commerce 
and online services ” (Usklađeni 
okvir za izgradnju povjerenja 
u jedinstveno digitalno tržište 
za e‑trgovinu i internetske 
usluge).Slika 1.Strategije za informacijsko društvo EU‑a
v
2000. 2005. 2015. 2010. 2020.Lisabonska strategija (2000.)
Cilj: europsko gospodarstvo do 2010. godine postaje 
najkonkurentnije i najdinamičnije gospodarstvo u svijetu
Naglašava se potreba da Europa iskoristi mogućnosti koje joj nude
digitalno gospodarstvo i internet.
Inicijativa i akcijski 
planovi eEuropa
Cilj: unaprijediti usluge, 
aplikacije i internetske 
sadržaje. Sadržava 
10 prioriteta, od kojih je 
jedan ubrzavanje 
e-trgovineStrategija za 
informacijsko društvo 
(Strategija i2010)
Cilj: promicati usklađivanje 
informacijskih i komunikaci-
jskih tehnologija do 2010. 
godine provedbom triju 
potprograma od kojih se 
jedan odnosi na razvoj 
jedinstvenog europskog 
informacijskog prostoraCilj: ostvarivanje pametnog, održivog i uključivog rasta kroz 
sedam „vodećih” inicijativa, od kojih je jedna „Digitalna 
agenda za Europu”. Strategija Europa 2020. za rast i zapošljavanje (2010.)
Digitalna agenda za Europu (DAE)
Cilj: oživiti gospodarstvo EU-a i omogućiti građanima i 
poduzećima Europe iskorištavanje digitalnih tehnologija na 
najbolji mogući način
Ciljevi: 13 ciljnih vrijednosti – tri ciljne vrijednosti koje se 
posebno odnose na e-trgovinu
Izvor: Europski revizorski sud.
06 
Osim toga, Komisija je u siječnju 
2012. godine usvojila komunikaciju 
o e‑trgovini i internetskim uslugama 
s ciljem udvostručavanja količine e‑tr ‑
govine u EU‑u do 2015. godine9.
08 Uvod
Potpora Europskog fonda 
za regionalni razvoj 
(EFRR) ulaganjima 
u e‑trgovinu
07 
U programskom razdoblju od 2007. do 
2013. godine, strateškim smjernicama 
Zajednice10 naglašena je važnost toga 
da poduzeća, a posebno mala i sred ‑
nja poduzeća, uvedu informacijske 
i komunikacijske tehnologije s ciljem 
povećanja proizvodnje i promicanja 
otvorenog i konkurentnog digitalnog 
gospodarstva. Srednjoročnim pregle ‑
dom Lisabonske strategije11 također je 
naglašena važnost da se u sve gospo ‑
darske sektore u što većoj mjeri uvedu 
informacijske i komunikacijske tehno ‑
logije te važnost uloge koju bi kohe ‑
zijska politika mogla imati u poticanju 
prihvaćanja informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija.
08 
Proračun EFRR‑a namijenjen poticanju 
uvođenja informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija u poslovanje malih 
i srednjih poduzeća za programsko 
razdoblje 2007.–2013., u koji su uklju ‑
čena ulaganja u e‑trgovinu, iznosi 
otprilike tri milijarde eura, odnosno, 
11 % potpore usmjerene izravno na 
mala i srednja poduzeća i 21 % pot ‑
pore usmjerene na informacijske 
i komunikacijske tehnologije. Prema 
Komisijinim podatcima, do studenoga 
2013. godine za odabrane je projekte 
dodijeljeno 57 % navedenog pro ‑
računa, što ukazuje na nisku stopu 
apsorpcije u usporedbi sa stopom od 
85 % za sve strukturne fondove zajed ‑
no (vidjeti odlomke 24. i 27.).
09 
Nisu dostupni podatci o iznosima 
koji su ciljano dodijeljeni za ulaganja 
u e‑trgovinu budući da kategorija ‑
ma izvješćivanja koje su utvrđene 
u uredbama12 nije propisano zasebno izvješćivanje o potpori u području e‑tr ‑
govine. Osim toga, kategorija rashoda 
koja obuhvaća potporu u području 
e‑trgovine također uključuje i obrazo ‑
vanje, osposobljavanje, umrežavanje te 
druge usluge i aplikacije malih i sred ‑
njih poduzeća.
Sustav upravljanja 
EFRR‑om
10 
EFRR je jedan od fondova kohezijske 
politike. Fondovi kohezijske politi ‑
ke provode se putem višegodišnjih 
programa u okviru mehanizma podi ‑
jeljenog upravljanja Komisije i država 
članica. Na temelju prijedloga država 
članica, Komisija za svako programsko 
razdoblje odobrava operativne progra ‑
me (OP) i okvirne financijske planove 
koji obuhvaćaju doprinose EU‑a i naci ‑
onalne doprinose.
11 
Projekte financirane iz OP‑a odabiru 
upravljačka tijela, a provode ih fizičke 
osobe, udruge, privatna ili javna podu ‑
zeća te lokalna, regionalna i nacional ‑
na javna tijela.10 Odluka Vijeća 2006/702/EZ od 
6. listopada 2006. o strateškim 
smjernicama Zajednice za 
koheziju (SL L 291, 21.10.2006., 
str. 11.).
11 COM(2005) 24 završna verzija 
od 2. veljače 2005. – „ Working 
together for growth and jobs.  
A new start for the Lisbon 
strategy. ” (Zajedničkim radom 
do rasta i zaposlenja. Novi 
početak za Lisabonsku 
strategiju.)
12 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 od 
11. srpnja 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1260/1999 
i Uredba Komisije (EZ)
br. 1828/2006 od 
8. prosinca 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu i Uredbe 
(EZ) br. 1080/2060 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj.
09
 Revizijski opseg i ciljevi
12 
Sud je ispitao je li potpora EFRR‑a ma ‑
lim i srednjim poduzećima u području 
e‑trgovine bila djelotvorna. Revizija je 
bila usmjerena na tri glavna pitanja:
(a) jesu li operativni programi koje 
su izradile države članice i koje je 
odobrila Komisija pružali dobar 
temelj za učinkovitu potporu mje ‑
rama u vezi s e‑trgovinom za mala 
i srednja poduzeća?
(b) jesu li upravljačka tijela pravil ‑
no odabrala i pratila projekte 
e‑trgovine?
(c) jesu li projekti e‑trgovine koje je 
sufinancirao EFRR uspješno prove ‑
deni i jesu li njima pružene mjerlji ‑
ve koristi malim i srednjim poduze ‑
ćima koja su primala potporu?
13 
Revizija je bila usmjerena na potporu 
koju je EFRR pružio u programskom 
razdoblju od 2007. do 2013. godine te je 
njome obuhvaćeno pet operativnih pro ‑
grama iz sljedeće četiri države članice: 
Grčka („Digitalno usklađivanje”, engl.  Di‑
gital Convergence ), Italija (Piemonte 
i Emilia‑Romagna), Poljska („Inovativno 
gospodarstvo”, engl.  Innovative Eco ‑
nomy ) i Ujedinjena Kraljevina (Nizinski 
i gorski predjeli Škotske, engl.  Lowlands 
and Uplands of Scotland ). Na ove je pro ‑
grame zajedno otpadao iznos od 1,6 mi ‑
lijardi eura (51 %) iz proračuna EFRR‑a 
izdvojenog za uvođenje informacijskih 
i komunikacijskih tehnologija u poslova ‑
nje malih i srednjih poduzeća.
14 
Navedene države članice odabrane 
su jer su njihovi operativni programi 
uključivali mjere u vezi s e‑trgovinom, 
kao i na temelju raspodjele proračun ‑
skih sredstava i iznosa rezerviranih za 
uvođenje informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija u poslovanje malih 
i srednjih poduzeća.15 
Revizijskim radom obuhvaćeno je 
sljedeće:
(a) pregled Komisijinog strateškog 
okvira za e‑trgovinu i informacijsko 
društvo;
(b) ispitivanje nacionalnih i povezanih 
regionalnih strateških dokumena ‑
ta o e‑trgovini koje su odabrane 
države sastavile za razdoblje od 
2007. do 2013. godine, kao i analiza 
povezanih operativnih programa;
(c) posjeti nacionalnim i regionalnim 
tijelima odgovornima za uprav ‑
ljanje operativnim programima 
u odabranim državama članicama;
(d) terensko ispitivanje 30 projekata13 
koji se provode barem dvije godine 
kako bi se mogla izvršiti procjena 
njihova učinka. Ukupni prihvatljivi 
troškovi projekata obuhvaćenih 
revizijom kretali su se između 
otprilike 1 800 eura i 527 000 eura 
(doprinos EFRR‑a navedenim izno ‑
sima kretao se između 12 % i 74 %). 
Tri projekta imala su oblik nefinan ‑
cijske pomoći, tj. bila su usmjerena 
na pružanje usluga savjetovanja;
(e) studijski posjet regiji u kojoj se 
provodio tzv. „Sustav vaučera za 
inovacije u području informacijskih 
i komunikacijskih tehnologija” 
(engl. „ ICT voucher scheme ”) (vidjeti 
okvir 2 .), pilot projekt koji je Komi ‑
sija nedavno uvela, radi procjene 
ove alternativne uporabe EFRR‑a 
i njezine usporedbe s postupcima 
odabira u okviru kojih su projekti 
obuhvaćeni revizijom odabrani 
i provedeni.
16 
Revizijski dokazi prikupljeni su putem 
razgovora s osobljem iz Komisije i dr ‑
žava članica te s voditeljima projekata.13 Potrebno je napomenuti da su 
u Ujedinjenoj Kraljevini 
(Nizinski i gorski predjeli 
Škotske) postojale dvije razine 
provedbe projekata (projekti 
donatora projekata i projekti 
malih i srednjih poduzeća). 
U navedenu brojčanu 
vrijednost uključeni su samo 
projekti malih i srednjih 
poduzeća.
10
 Opažanja
Operativnim programima 
(OP) država članica 
osiguran je dobar temelj 
za pružanje potpore 
malim i srednjim 
poduzećima u području 
e‑trgovine, no ne i za 
mjerenje uspješnosti
17 
Sud je ispitao sljedeće:
(a) jesu li države članice svoje opera ‑
tivne programe sastavljale u skladu 
s relevantnim strategijama u po ‑
dručju informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija;
(b) jesu li u operativnim programi ‑
ma utvrđeni odgovarajući ciljevi 
i mjere za zadovoljavanje utvrđe ‑
nih potreba, kao i prikladne ciljne 
vrijednosti i pokazatelji za praćenje 
uspješnosti programa.
Sve odabrane države članice 
sastavljale su operativne pro ‑
grame obuhvaćene revizijom 
u skladu s odgovarajućim 
regionalnim ili nacionalnim 
strategijama informacijskih 
i komunikacijskih tehnolo ‑
gija (IKT)
18 
Pri sastavljanju operativnih programa, 
sve odabrane države članice primje ‑
njivale su strateški okvir koji je zado ‑
voljavao njihove potrebe u pogledu 
uvođenja informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija / informacijskog 
društva, kao i razvoja i konkurentnosti 
malih i srednjih poduzeća. Međutim, 
od ispitanih strategija, jedino je grčka 
strategija bila toliko sveobuhvatna 
da je uključila i organizacijski ustroj 
u kojem su odgovornosti raspoređene 
uzimajući u obzir provedbu strateških 
ciljeva te potrebne i dostupne resurse.19 
Navedene strategije naknadno su 
u obzir uzela i upravljačka tijela u ope ‑
rativnim programima, iako se one 
izričito spominju samo u talijanskom 
(Emilia‑Romagna) i grčkom operativ ‑
nom programu. Nadalje, samo se grčko 
upravljačko tijelo od samog početka 
programskog razdoblja izravno poziva ‑
lo na strategije za informacijsko druš ‑
tvo EU‑a. Kada je u svibnju 2010. go ‑
dine pokrenuta inicijativa Digitalna 
agenda za Europu, jedno upravljačko 
tijelo u Ujedinjenoj Kraljevini uzelo ju 
je u obzir te prilagodilo svoj operativni 
program u skladu s Agendom (vidjeti 
odlomak 23. i  okvir 1 .).
11 Opažanja
U sve operativne programe 
obuhvaćene revizijom bile 
su uključene mjere u vezi 
s e‑trgovinom i povezane 
ciljne vrijednosti i pokaza ‑
telji, no izmjenama potonjih 
u kasnoj fazi ponekad je ote ‑
žana odgovarajuća procjena 
uspješnosti
20 
Sva su upravljačka tijela u svoje ope ‑
rativne programe uključila mjere za 
promicanje e‑trgovine, bilo izričito 
u kontekstu malih i srednjih poduzeća 
ili u sklopu opsežnijih mjera povezanih 
s elektroničkim poslovanjem i uvo ‑
đenjem informacijskih i komunikacij ‑
skih tehnologija u poslovanje malih 
i srednjih poduzeća, te su na taj način 
programe usmjerila na potrebe koje 
su utvrđene u povezanim strategijama 
(vidjeti odlomak 18.).
21 
Komisija je, s druge strane, ocijenila 
analize potreba koje su sadržavali 
operativni programi te provjerila jesu li 
utvrđene ciljne vrijednosti bile u skla ‑
du s povezanim analizama te jesu li 
doprinosile politikama EU‑a.22 
Sva upravljačka tijela utvrdila su 
vlastite pokazatelje izlaznih proizvoda 
za mjere u vezi s e‑trgovinom koje su 
opisane u operativnim programima 
te su sva tijela izuzev jednog utvrdila 
i pokazatelje rezultata (vidjeti sliku  2.), 
kao i ciljne vrijednosti koje su s njima 
povezane. Oni su na početku pružali 
dobar temelj za praćenje provedbe 
programa. No, samo su dva operativna 
programa (Italija (Piemonte) i Grčka) 
obuhvatila pokazatelj „e‑trgovina 
za poduzeća” predviđen Digitalnom 
agendom za Europu. Raznolikost 
pokazatelja onemogućila je bilo kakvo 
objedinjavanje podataka koje bi moglo 
poslužiti za pružanje informacija na 
višoj razini.
23 
Sud je utvrdio da je Komisija u raz ‑
doblju od 2009. do 2013. godine 
odobrila nekoliko izmjena u svih pet 
ispitanih operativnih programa. Među ‑
tim, u tri slučaja (Grčka, Italija (Piemon ‑
te) i Poljska) izmjenama operativnih 
programa pred kraj programskog raz ‑
doblja, tj. 2012. i/ili 2013. godine, došlo 
je do promjene pokazatelja (također 
vidjeti odlomak 19.)14.14 Operativni program za 
Piemonte izmijenjen je četiri 
puta (u 2009., 2010., 2012. i 
2013. godini), dok je grčki 
operativni program izmijenjen 
dva puta (2011. i 2012. godine), 
no pokazatelji su izmijenjeni 
samo jednom, i to u oba 
slučaja u 2012. godini. 
U Poljskoj su izmjene izvršene 
u 2012. i 2013. godini te su 
u oba slučaja izmijenjeni 
i pokazatelji.Primjer prikladne izmjene u skladu s novom inicijativom EU‑a: Ujedinjena 
Kraljevina (Nizinski i gorski predjeli Škotske)
Operativni program za nizinske i gorske predjele Škotske izmijenjen je u ožujku 2011. godine kako bi obuhva ‑
tio mjere koje su više usmjerene na ciljeve nove vodeće inicijative EU‑a, Digitalne agende za Europu.
Izmjena je izvršena kako bi se uključila potpora širokopojasnom internetu za ruralna mala i srednja poduzeća 
i kako bi se digitalna strategija škotske vlade uskladila s Digitalnom agendom za Europu.Okvir 1.
12 Opažanja Slika 2.Detalji i izmjene pokazatelja uspješnosti i ciljnih vrijednosti e‑trgovine koji su 
korišteni u ispitanim operativnim programima
Inovativno gospodarstvo
(Poljska)Broj suﬁnanciranih projekata (13 100)
Broj poduzeća kojima je pružena 
potpora (11 400) Nizinski i gorski predjeli 
Škotske
(Ujedinjena Kraljevina)Digitalno usklađivanje 
(Grčka)Broj poduzeća koja su primila 
ﬁnancijska sredstva za uvođenje 
IKT-a u svakodnevno poslovanje
(13 561 --> broj se smanjio na 7 700)Emilia-Romagna (Italija)Piemonte (Italija)Broj suﬁnanciranih projekata 
(125 za pružanje usluga i 250 za 
uporabu informacijskih usluga)OP
Broj poduzeća koja primaju 
potporu za e-trgovinu (5 700)Broj poduzeća kojima je pružena 
potpora (450)Pokazatelji izlaznih proizvoda 
(i ciljne vrijednosti)
Financirana poduzeća koja mogu primati 
narudžbe (8,75 %) 
Financirana poduzeća koja mogu primati plaćanja 
putem interneta za internetsku prodaju (1,31 %) 
--> Objedinjeno u: Financirana poduzeća koja 
mogu primati narudžbe i/ili plaćanja putem 
interneta za internetsku prodaju (20 %) Nema ihPokazatelji rezultata 
(i ciljne vrijednosti)
Poduzeća koja su zaprimila narudžbe putem interneta 
(60 %) --> Više se ne primjenjuje
Poduzeća koja su izvršila narudžbe putem interneta (26 %)
--> Promijenjeno u: Broj poduzeća koja su izvršila 
narudžbe putem interneta (90) 
Od početka: Broj izrađenih strategija za
e-trgovinu (4 100)
Tekst / brojčane vrijednosti navedene masnim slovima: trenutačno se primjenjuju 
Tekst / brojčane vrijednosti navedene običnim slovima: više se ne primjenjujuPostotak poduzeća koja vrše prodaju drugim poduzećima 
putem interneta (B2B) putem specijaliziranih internetskih 
tržišta (12 %)
Postotak poduzeća čiji su informatički sustavi integrirani 
u sustave drugih poduzeća (17 %) 
--> Objedinjeno i zamijenjeno s: Broj poduzeća koja su 
uspostavila i/ili koja imaju integriran informatički 
sustav za prodaju drugim poduzećima (5 300) 
Postotak poduzeća koja primaju narudžbe putem 
interneta ili drugih mreža
(50 %) --> Više se ne primjenjuje
Od početka: Broj novootvorenih radnih mjesta na 
temelju provedbe projekta 
(17 500 ekvivalenata punog radnog vremena)
Od početka: Broj elektroničkih usluga koje su bile 
spremne za pružanje na temelju provedbe 
projekata (11 000)
Izvor: Europski revizorski sud.
13 Opažanja
24 
Naime, pokazatelji rezultata i/ili njiho ‑
ve ciljne vrijednosti znatno su izmije ‑
njeni, što je otežalo procjenu stvarnih 
rezultata provedbe projekta. Kada je 
došlo do izmjene ciljnih vrijednosti 
(operativni programi u Grčkoj, Italiji 
(Piemonte) i Poljskoj), prethodne i nove 
vrijednosti nije bilo moguće usporediti 
zbog promjena u definiciji pokazatelja 
(operativni programi u Grčkoj i Polj ‑
skoj) ili mjernoj jedinici (operativni 
programi u Grčkoj i Italiji (Piemonte)), 
a izmjene nisu uvijek bile opravdane 
smanjenjem proračuna ili vanjskim 
čimbenicima. U dva su slučaja izmjene 
uzrokovane niskom potražnjom ponu ‑
đenih aktivnosti, što je također dovelo 
do niske razine apsorpcije sredstava 
(također vidjeti odlomke 8. i 27.).
25 
Sud smatra da su takve promjene pri 
kraju programskog razdoblja (kada 
su stvarna postignuća već bila po ‑
znata) ugrozile objektivno mjerenje 
djelotvornosti operativnih programa 
u razvoju e‑trgovine. Unatoč tome, 
Komisija je odobravanjem izmjena 
operativnih programa 2012. i 2013. go ‑
dine prihvatila navedene promjene.26 
Osim toga, većina Komisijinih aktivno ‑
sti u vezi s praćenjem operativnih pro ‑
grama bila je usmjerena na informacije 
u vezi s financijama, koje jesu važne, ali 
nedovoljne za procjenu stvarno ostva ‑
renog napretka. Usto, kategorizacija 
financijskih podataka o kojima su dva 
upravljačka tijela (u Grčkoj i Ujedinje ‑
noj Kraljevini) izvješćivala Komisiju nije 
bila jasna jer projekti e‑trgovine nisu 
uvijek bili pravilno razvrstani, odno ‑
sno, nisu bili u skladu s troškovnikom 
utvrđenim Uredbom Vijeća15.
27 
Komisija od 2003. godine ulaže napore 
u izdavanje16 vodiča čiji je cilj promicati 
uporabu instrumenata politika u po ‑
dručju uvođenja informacijskih i komu ‑
nikacijskih tehnologija u poslovanje 
malih i srednjih poduzeća, što obuhva ‑
ća i e‑trgovinu. Osim toga, Komisija je 
2013. godine predložila i alternativnu 
inicijativu kojom bi se malim i sred ‑
njim poduzećima olakšala provedba 
projekata informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija, tj. „Sustav vaučera 
za inovacije u području informacijskih 
i komunikacijskih tehnologija” (vidjeti 
okvir 2 .). Cilj inicijative bio je pobolj ‑
šati sporu apsorpciju sredstava koja su 
izdvojena u svrhu rješavanja pitanja 
uvođenja informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija u poslovanje malih 
i srednjih poduzeća17.15 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 od 
11. srpnja 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1260/1999 
(SL L 210, 31.7.2006., str. 25.).
16 Npr. vodič „ Regional Policy for 
Smart Growth of SMEs ” 
(Regionalna politika za 
pametan rast malih i srednjih 
poduzeća) i vodič „ Digital 
Agenda Toolbox ” (Alati za 
digitalnu agendu) koji su 
dostupni na stranicama 
platforme za pametnu 
specijalizaciju kojom upravlja 
Komisijin Zajednički 
istraživački centar na adresi 
http://s3platform.jrc.
ec.europa.eu/guides ).
17 Stope apsorpcije za mjere 
promicanja uvođenja 
informacijskih 
i komunikacijskih tehnologija 
u malim i srednjim 
poduzećima bile su daleko 
ispod prosjeka EFRR‑a.
14 Opažanja
Upravljačka tijela bila su 
i u fazi odabira i u fazi 
praćenja više usmjerena 
na izlazne proizvode nego 
na rezultate
28 
Sud je ispitao jesu li upravljačka tijela 
osigurala:
(a) da postupkom odabira dobiju do ‑
voljno informacija o obrazloženju 
poduzeća za određeno ulaganje 
te o tome može li se provedbom 
projekta doprinijeti ostvarivanju 
ciljeva operativnih programa, 
omogućujući ostvarivanje najve ‑
ćeg mogućeg učinka financijskih 
sredstava EFRR‑a s ciljem pružanja 
dodane vrijednosti u pogledu una ‑
prjeđenja razvoja malih i srednjih 
poduzeća i davanja doprinosa pro ‑
vedbi strategija za informacijsko 
društvo EU‑a;(b) da se uspješnost projekta prati 
i tijekom i nakon provedbe kako bi 
se procijenio doprinos projekata 
razvoju malih i srednjih poduzeća 
te ostvarivanju strateških ciljeva.Sustav vaučera za inovacije u području informacijskih i komunikacijskih 
tehnologija – alternativni program potpore malim i srednjim poduzećima
Sustav vaučera za inovacije u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija pojednostavnjeni je pro ‑
gram za pomoć malim i srednjim poduzećima u modernizaciji njihovog trenutačnog poslovanja uvođenjem 
informacijskih i komunikacijskih tehnologija. U praksi se njime malim i srednjim poduzećima pruža manja kre ‑
ditna linija za kupnju gotovih rješenja ili usluga od akreditiranih dobavljača. Programom se malim i srednjim 
poduzećima nastoji pružiti brzu pomoć te umanjiti njihovu administrativnu opterećenost.
Nad programom se od 2013. godine vrši ispitivanje u dvjema španjolskim regijama. U regiji u kojoj je pilot pro ‑
jekt u naprednijoj fazi (Murcia), postupak od objave poziva do datuma odobrenja bespovratnih sredstava traje 
2 mjeseca. Osim toga, prema podatcima upravljačkog tijela, administrativni troškovi manji su od 10 %.
Međutim, Sud je utvrdio dva nedostatka. Kao, prvo, nije posvećeno dovoljno pažnje osiguravanju da se finan ‑
ciranje projekta temelji na potražnji malih i srednjih poduzeća (a ne na potražnji pružatelja usluga informa ‑
cijskih i komunikacijskih tehnologija) te, kao drugo, od malih i srednjih poduzeća koja primaju potporu nisu 
zatraženi pokazatelji rezultata, čime je onemogućena procjena stvarnog učinka provedbe projekta.Okvir 2.
15 Opažanja
Postupcima odabira projekata 
rijetko se vršila procjena jesu 
li odabrani oni projekti koji su 
imali najviše izgleda da dopri ‑
nesu razvoju malih i srednjih 
poduzeća i/ili ciljevima infor ‑
macijskog društva EU‑a
Pri procjeni prijava projekata 
upravljačka tijela rijetko 
su zahtijevala prilaganje 
poslovnog plana ili utvrđivanje 
mjerljivih ciljnih vrijednosti
29 
Uredbe o EFRR‑u nisu propisivale 
uključivanje poslovnih planova ili 
drugih mjerljivih financijskih ili po ‑
slovnih ciljnih vrijednosti u operativne 
programe obuhvaćene programskim 
razdobljem od 2007. do 2013. godine. 
No, kada je riječ o procjeni održivosti 
i primjerenosti poduzetničkih pot ‑
hvata, takav se uvjet smatra dobrom 
praksom. Među ispitanim operativnim 
programima, samo su dva upravljačka 
tijela (u Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevi ‑
ni) zahtijevala da se uz prijavu projekta 
dostave i poslovni planovi, no to nisu 
činila sustavno. Slijedom toga, samo je 
šest od 30 poduzeća čiji su projekti is ‑
pitani dostavilo poslovni plan ili druge 
mjerljive financijske ili poslovne ciljne 
vrijednosti (vidjeti okvir 3 .).30 
Osim šest podnositelja prijava koji 
su dostavili poslovni plan, još je 8 od 
30 poduzeća čiji su projekti obuhvaće ‑
ni revizijom u svoje prijave projekata 
uključilo mjerljive poslovne ciljne vri ‑
jednosti, čime je osiguran čvrst temelj 
za praćenje projekta (vidjeti odlom ‑
ke 44. do 46.).
31 
U slučaju preostalih 16 ispitanih 
projekata (od 30), nadležno upravljač ‑
ko tijelo nije raspolagalo prikladnim 
informacijama o obrazloženju poduze ‑
ća za ulaganje. Točnije, u predmetnim 
slučajevima informacije koje su zahtije ‑
vala upravljačka tijela nisu uključivale 
poslovni plan ili bilo kakve mjerljive 
ciljne vrijednosti za poslovanje.
Primjer uključivanja sveobuhvatnog poslovnog plana u prijavu projekta
U Poljskoj se za sve projekte koji su financirani u okviru mjere usmjerene na promicanje rješenja temeljenih na 
suradnji dvaju poduzeća (engl.  Business‑toBusiness , B2B) tražilo dostavljanje sveobuhvatnog poslovnog plana 
uz prijavu projekta.
U poslovnom su planu trebale biti navedene detaljne informacije koje su uključivale opis poduzeća, opis pro ‑
jekta (sastavni dijelovi projekta, obrazloženje za predloženo ulaganje, detalji o financijskim, tehničkim i ljud ‑
skim resursima potrebnima za provedbu projekta), očekivane koristi (uključujući ciljeve, mjerljive pokazatelje 
izlaznih proizvoda i rezultata te ciljne vrijednosti) i financijske informacije o poduzeću (bilanca, račun dobiti 
i gubitka te izvještaj o novčanom toku).
Takve detaljne informacije pružile su temelj za dobro razumijevanje obrazloženja projekta te slijedom toga 
i za odabir najučinkovitijih projekata.Okvir 3.
16 Opažanja
U određenim slučajevima 
projektima obuhvaćenim 
revizijom nisu ostvareni ciljevi 
povezane mjere predviđeni 
operativnim programima
32 
Pet sufinanciranih projekata u Grčkoj 
od onih obuhvaćenih revizijom nije 
bilo u skladu s ciljevima povezane mje ‑
re predviđenima operativnim progra ‑
mima. Iako je u operativnom progra ‑
mu naglašena potreba za pružanjem 
potpore mikropoduzećima i malim 
poduzećima, pozivi na podnošenje 
prijedloga na temelju kojih su odabra ‑
ni projekti koji su obuhvaćeni revizijom 
omogućili su i velikim poduzećima 
da se prijave za sufinanciranje (vidjeti 
okvir 4 .).33 
U vezi s mjerom u okviru jednog ope ‑
rativnog programa (Poljska), čiji je cilj 
bio podupirati novoosnovana poduze ‑
ća u pružanju usluga putem interneta, 
Sud je utvrdio da je u fazi odabira 
jedini dokaz koji je bio potreban kako 
bi se potvrdilo da je riječ o novoosno ‑
vanom poduzeću bio izvod iz regi ‑
stra poslovnih subjekata na kojem je 
naveden datum osnivanja poduzeća. 
Navedeni kriterij odabira stoga je bilo 
lako zaobići. Točnije, od pet projekata 
obuhvaćenih revizijom koji su primali 
potporu u okviru navedene mjere, dva 
su zapravo obuhvaćala nove pravne 
oblike poduzeća koja su prethodno 
već postojala i koja su ili prestala 
poslovati ili su znatno ograničila svoje 
poslovanje, a zatim ga prenijela na 
novoosnovano poduzeće. Poduzetnici 
su odlučili uspostaviti novo poduzeće 
koje je zadovoljavalo kriterije prihvat ‑
ljivosti kako bi primali sufinancirana 
sredstva EFRR‑a. Ovim zaobilaženjem 
navedenog kriterija prihvatljivosti 
umanjena je djelotvornost predmetne 
mjere.
Odabir projekata koji nisu bili u skladu s ciljevima povezane mjere predviđenima 
operativnim programima
U operativnom programu u Grčkoj izričito je naglašena potreba za pružanjem potpore mikropoduzećima 
u sektoru turizma te su utvrđene mjere s ciljem ispunjavanja ove potrebe, koja je bila u velikoj mjeri zastuplje ‑
na u području primjene operativnog programa i u kojoj je razina usvajanja informacijskih i komunikacijskih 
tehnologija bila posebno niska. Za mnoga od ciljnih poduzeća procjenom je utvrđena slaba ili nikakva prisut ‑
nost na internetu. Potpora takvim mikropoduzećima također je bila usmjerena na ublažavanje učinka sezon ‑
skog turizma u Grčkoj povećanjem gospodarskih aktivnosti koje su održive tijekom cijele godine.
Međutim, načinom na koji su sastavljeni pozivi na podnošenje prijedloga nisu posebno naglašena mikropodu ‑
zeća, kao ni mala poduzeća. To je dovelo do ishoda u kojem su i veliki hoteli primali financijska sredstva (četiri 
od sedam poduzeća koja su procijenjena za sektor turizma bila su dijelom najuspješnijih hotelskih lanaca 
u Grčkoj).
Predmetni su hoteli imali i dobro uhodani poslovni model koji se temelji na dva glavna dijela: prodaji putem 
putničkih agencija (zbog koje je izravna prodaja putem interneta bila od manje važnosti) te oslanjanju na se ‑
zonsku prirodu poslovanja (posluju šest mjeseci u godini). Provedba sufinanciranih projekata nije imala učinka 
na navedeni poslovni model, iako je to bio jedan od ciljeva utvrđenih u operativnom programu i njegovim 
smjernicama.Okvir 4.
17 Opažanja
18 Postupak odabira 
u Ujedinjenoj Kraljevini 
(Škotskoj) obuhvaćao je dvije 
faze. U prvoj fazi, upravljačko 
tijelo primjenjivalo je 
postupak u dva dijela kako bi 
odabralo sponzore projekta 
(posrednike). Prvi dio 
postupka omogućio je 
upravljačkom (ili 
posredničkom) tijelu da utvrdi 
zadovoljava li projekt kriterije 
prihvatljivosti operativnog 
programa. Uspješne prijave Nezadovoljavajući postupci 
odabira doveli su do 
sufinanciranja projekata za koje 
nije izgledno da će ostvariti 
vrijednost za uloženi novac
34 
Uočene su razlike u postupcima odabi ‑
ra operativnih programa obuhvaćenih 
revizijom, posebice u pogledu vrsta 
projekata, gornjih granica financiranja 
i postupaka odabira (vidjeti sliku  3.)18.Slika 3.Različiti sustavi odabira projekata e‑trgovine po državi članici
Izvor: Europski revizorski sud.Projekte malih i srednjih poduzeća odabiru 
sponzori projekata: po redoslijedu 
podnošenja zahtjeva na temelju 
zadovoljavanja uvjeta prihvatljivostiOcjenjivanje prijava na temelju 
evaluacije kriterija u vezi sa 
sadržajem (koju provode vanjski 
stručnjaci)
Do 200 000 euraDo 2010.: načelo „prvi po redoslijedu” na 
temelju zadovoljavanja uvjeta prihvatljivosti
Od 2010.: ocjenjivanje prijava na temelju 
evaluacije bitnih kriterijaBespovratna sredstva: do 200 000 eura
i/ili 
bez ﬁnancijske potpore: usluge savjetovanjaDo 200 000 eura
Po redoslijedu podnošenja zahtjeva na 
temelju zadovoljavanja uvjeta 
prihvatljivostiOvisno o sustavu: 
do 40 000 eura (projekti u vezi s 
turizmom) ili 200 000 eura (projekti 
u vezi s maloprodajom)
Izravna ulaganja u mala i srednja poduzećaFinancijska sredstva za 
posrednike (sponzore projekata)Izravna ulaganja u mala i srednja poduzećaIzravna ulaganja u mala i srednja poduzećaPostupak odabira Gornja granica ulaganja Vrsta potpore
Emilia-Romagna 
(Italija)Piemonte
(Italija)
Digitalno 
usklađivanje 
(Grčka)
Nizinski i gorski 
predjeli Škotske
(Ujedinjena 
Kraljevina)OP
Inovativno 
gospodarstvo
(Poljska)
18 Opažanja
35 
Većina postupaka odabira provodila se 
na temelju načela dodjele financijskih 
sredstava na temelju redoslijeda pod ‑
nošenja zahtjeva te su se u navedenim 
postupcima primjenjivali kriteriji pri ‑
hvatljivosti koje je bilo lako zadovoljiti. 
Do 2010. godine samo su u dva od pet 
operativnih programa u Italiji (Piemon ‑
te, Emilia‑Romagna) upravljačka tijela 
koristila kvalitativan postupak odabira 
utemeljen na ključnim kriterijima, 
rangiranjem prijava i evaluaciji koju 
provode stručnjaci. Poljska je 2010. go ‑
dine odlučila izmijeniti svoje postupke 
odabira i uvesti u postupak odabira 
kvalitativnu evaluaciju prijedloga.
36 
Nedostatak zahtjevnih kriterija i oda ‑
bira prijava na temelju usporedbe za ‑
jedno s nepostojanjem sveobuhvatnih 
informacija o poduzećima u prijavama 
projekata dovelo je u više od jedne 
trećine slučajeva do sufinanciranja 
projekata koji su nudili malu ili nikakvu 
vrijednost za uloženi novac:
(a) U Grčkoj su četiri projekta, koja su 
se sastojala od izrade internetske 
stranice s mogućnošću vršenja 
rezervacija putem interneta, bila 
suvišna. Poduzeća su već raspo ‑
lagala internetskim stranicama 
s mogućnošću vršenja rezervacija 
prije provedbe projekta. Osim 
toga, izrađene internetske stranice 
bile su istog izgleda kao i internet ‑
ske stranice koje su otvorili drugi 
hoteli istog lanca, koje je također 
sufinancirao EFRR (uz iste ili vrlo 
slične troškove) u okviru istog pozi ‑
va na podnošenje prijedloga.(b) Prema navodima vlasnika proje ‑
kata, deset od 30 sufinanciranih 
projekata obuhvaćenih revizijom 
(svih 10 iz Italije (Emilia‑Roma ‑
gna i Piemonte) ili Grčke19) bilo 
je moguće provesti i bez javnog 
sufinanciranja. Osim toga, proved ‑
ba pet od navedenih 10 projekata 
započela je daleko prije obavijesti 
o dodjeli bespovratnih sredstava. 
Tri projekta bila su započela i prije 
nego su poduzeća podnijela za ‑
htjev za sufinanciranje. Svi nave ‑
deni projekti predstavljaju „mrtvi 
teret”.
(c) U jednoj državi članici (Ujedinje ‑
noj Kraljevini) sponzori projekata 
su, osim ili umjesto bespovratnih 
sredstava, korisnicima pružali 
i savjete. U slučaju triju projekata 
malih i srednjih poduzeća koja su 
primala savjete, prema navodima 
vlasnika projekata, učinak potpore 
EFRR‑a bio je zanemariv budući da 
su sva tri poduzeća razvila vlastitu 
strategiju e‑trgovine te neovisno 
i o vlastitom trošku osigurala 
prisutnost na internetu. U dva od 
navedenih slučajeva savjeti ni na 
koji način nisu pomogli malim 
i srednjim poduzećima te su ih ona 
stoga smatrala beskorisnima.projekata zatim su obrađene 
u drugom dijelu postupka, 
u kojem se vršila evaluacija 
prijava na temelju posebnih 
kriterija te zatim ponderiranje. 
U drugu fazu općeg postupka 
odabira bili su uključeni 
sponzori projekata koji su bili 
odabrani za pružanje potpore 
malim i srednjim poduzećima 
na temelju načela redoslijeda 
podnošenja zahtjeva.
19 Uključujući četiri projekta 
navedena u odlomku 36. 
točki (a).
19 Opažanja
Postupci odabira trajali 
su predugo u određenim 
slučajevima
37 
Prosječno vrijeme potrebno za odo ‑
brenje projekata obuhvaćenih revizi ‑
jom (vremensko razdoblje od objave 
poziva na podnošenje prijedloga do 
dodjele bespovratnih sredstava) trajalo 
je u slučaju triju od pet revidiranih pro ‑
jekata dulje od šest mjeseci (u Grčkoj 
i Italiji (Emilia‑Romagna i Piemonte)). 
To je moglo utjecati na podnosite ‑
lje prijava koji nisu mogli prikupiti 
dovoljno kapitala te im je zapravo još 
više bila potrebna javna financijska 
potpora te stoga nisu mogli provesti 
projekte.
38 
Kašnjenja od nekoliko mjeseci samo su 
djelomično objašnjena činjenicom da 
je postupak odabira uključivao evalua ‑
ciju koju su provodili stručnjaci i uspo ‑
redbu zaprimljenih prijava na temelju 
niza kriterija u vezi sa sadržajem. To 
je bio slučaj u Italiji, gdje je prosječno 
vrijeme potrebno za odabir projekta 
trajalo osam mjeseci (OP za regiju 
Emilia‑Romagna) ili 14 mjeseci (OP za 
regiju Piemonte).
39 
Međutim, kašnjenja od sedam mjeseci 
bilo je teško opravdati kada su se po ‑
stupci odabira temeljili na redoslijedu 
podnošenja zahtjeva bez ocjenjivanja 
sadržaja i usporedbe prijava, kao što je 
bilo u Grčkoj (OP „Digitalno usklađiva ‑
nje”). Slični postupci trajali su između 
dva i četiri mjeseca u Ujedinjenoj Kra ‑
ljevini (OP za nizinske i gorske predjele 
Škotske) ili Poljskoj (OP „Inovativno 
gospodarstvo”).40 
Trajanje postupka odabira u okviru 
grčkog operativnog programa može 
se usporediti i s trajanjem postupka 
u pilot projektu za inicijativu „Sustav 
vaučera za inovacije u području infor ‑
macijskih i komunikacijskih tehnologi ‑
ja”, budući da su putem oba projekta 
financirani slični projekti s gotovim rje ‑
šenjima, točno utvrđeni na regionalnoj 
razini, na temelju redoslijeda podnoše ‑
nja zahtjeva. U okviru pilot projekta za 
vaučere za odabir vrlo sličnih proje ‑
kata bilo je potrebno manje od jedne 
trećine vremena nego u Grčkoj (vidjeti 
okvir 2 .).
U većini država članica 
postupcima odabira nije 
u dovoljnoj mjeri uzeta u obzir 
prekogranična dimenzija
41 
Na početku programskog razdoblja, 
u svim postojećim državama članicama 
izuzev Grčke (u kojoj je to bilo obve ‑
zno) postupcima odabira u okviru kojih 
su odabrani projekti obuhvaćeni revizi ‑
jom nije uzeto u obzir pitanje pre ‑
kograničnih internetskih usluga, iako 
je to bio važan čimbenik u pogledu 
ostvarivanja integriranijeg unutarnjeg 
digitalnog tržišta (kako je navedeno 
u Strategiji i2010 i naglašeno u Digital ‑
noj agendi za Europu) (također vidjeti 
odlomak 5.). Poljska je 2010. godine, 
nakon pregleda postupka i kriterija 
odabira koje primjenjuje, u predmetni 
operativni program kao kriterij odabira 
uvela „međunarodnu dimenziju pro ‑
jekta” (ponudu prekograničnih usluga).
20 Opažanja
42 
Samo je sedam od 22 poduzeća čiji su 
projekti ispitani i u kojima su pre ‑
kogranične transakcije bile opravdane 
stvarno i provelo projekt koji im je 
omogućio izradu internetskih stranica 
ili prilagodbu postojećih kako bi se 
mogle vršiti prekogranične transakcije. 
Još su četiri poduzeća već imala na 
raspolaganju takvu sastavnicu u okviru 
trgovačkog društva ili skupine trgovač ‑
kih društava kojoj su pripadali. Stoga 
pola poduzeća koja su mogla ostvariti 
koristi prekogranične e‑trgovine pro ‑
vedbom odgovarajućih projekata nije 
iskoristilo priliku da to i učini.
43 
Deset od 23 poduzeća čiji su projekti 
obuhvaćeni revizijom i od kojih je bilo 
opravdano očekivati višejezične inter ‑
netske stranice raspolagalo je internet ‑
skim stranicama na dva ili više jezika. 
Od tih 10 poduzeća, dva su raspolagala 
višejezičnim internetskim stranicama 
i prije provedbe projekta. Preostalih je 
osam ovu mogućnost prvi put imalo 
kao rezultat provedbe projekata.Upravljačka tijela u većini 
slučajeva nisu bila u moguć ‑
nosti procijeniti učinak poje ‑
dinog projekta na razvoj 
malih i srednjih poduzeća
Za više od polovice projekata 
obuhvaćenih revizijom nije 
postojala obveza izvješćivanja 
o bilo kakvim ciljnim 
vrijednostima usmjerenima na 
rezultate
44 
Sva su upravljačka tijela od malih 
i srednjih poduzeća koja su prima ‑
la sredstva zahtijevala dostavljanje 
izvješća o napretku provedbe njihovih 
projekata te su im izvješća, ovisno 
o trajanju projekta, dostavljana ili po 
završetku projekta ili i tijekom i nakon 
provedbe projekta. Međutim, u 16 od 
30 ispitanih slučajeva informacije su 
se odnosile samo na fizički dovrše ‑
tak projekta, tj. na kupnju i/ili razvoj 
potrebnih informatičkih rješenja. Osim 
toga, izvješća nisu sadržavala informa ‑
cije o trajanju jedne trećine projekata 
obuhvaćenih revizijom.
45 
Nadležna upravljačka tijela (u Grčkoj, 
Italiji i Ujedinjenoj Kraljevini) nisu 
zahtijevala ciljne vrijednosti usmjerene 
na rezultate ni za jedan od predmetnih 
16 projekata. Jedine informacije koje 
su upravljačka tijela tražila i korisnici 
dostavljali odnosile su se na stvarne 
troškove projekta i ostvarene izlazne 
proizvode.
21 Opažanja
46 
Za ostalih 14 projekata upravljačka su 
tijela tražila detaljno praćenje podata ‑
ka o poslovanju kako bi mogla pro ‑
cijeniti neposredni učinak provedbe 
projekta na razvoj poduzeća. U slučaju 
jednog upravljačkog tijela, plaćanja su 
bila povezana s uspješnošću projekta 
(vidjeti okvir 5 .).47 
Nakon što je provedba projekta 
dovršena u potpunosti, sustavno su 
praćenje jedino obavljali jedno uprav ‑
ljačko tijelo (Poljska) i jedan sponzor 
projekta (Ujedinjena Kraljevina), koje 
je bilo obvezno u skladu s ugovorima 
o bespovratnim sredstvima koje su 
potpisali. Ostala upravljačka tijela nisu 
raspolagala dostatnim informacijama 
kako bi ocijenila djelotvornost pružene 
potpore u davanju doprinosa razvoju 
sufinanciranih poduzeća i/ili utvrđenih 
ciljeva strategija.
Primjer upravljanja usmjerenog na rezultate: povezivanje plaćanja s uspješnošću
U Poljskoj su plaćanja bila povezana s ostvarenjem ciljnih vrijednosti rezultata poslovanja. Kada ciljne vrijed ‑
nosti nisu bile ostvarene, posredničko tijelo imalo je mogućnost smanjiti iznos bespovratnih sredstava.
To je bio slučaj u jednom od procijenjenih projekata, u kojem se nedovoljna uspješnost (nije ostvarena oče ‑
kivana ciljna vrijednost prihoda) odražavala u smanjenju javne financijske potpore predmetnim projektima 
za 5 %.Okvir 5.
U određenim slučajevima 
bilježenje uspješnosti projekata 
sustavima za praćenje nije bilo 
pouzdano
48 
U slučaju svih ispitanih upravljačkih 
tijela osim jednog, mala i srednja 
poduzeća dostavljala su informacije 
o uspješnosti u obliku standardiziranog 
izvješća. Međutim, jedno upravljačko 
tijelo (Italija (Emilia‑Romagna)) nije 
raspolagalo takvim standardiziranim oblikom, što znači da su se dostavljena 
izvješća znatno razlikovala u pogledu 
kvalitete, budući da je svako poduzeće 
samo odabiralo o čemu će izvješćivati 
i na koji način. To je, s druge strane, 
značilo da upravljačko tijelo nije bilo 
u mogućnosti procijeniti je li projekt 
uspješno dovršen. Jedan korisnik, 
na primjer, nije prijavio da jedan od 
sastavnih dijelova projekta (košarica za 
kupnju putem interneta) nije izrađen, 
a upravljačko tijelo nije ništa poduzelo 
po tom pitanju, iako je bila riječ o dijelu 
sufinanciranog projekta.
22 Opažanja
49 
U slučaju drugih dvaju upravljačkih 
tijela (u Italiji i Ujedinjenoj Kraljevini), 
podatci uneseni u sustav za praće ‑
nje nisu bili potpuno pouzdani i/ili 
razumljivi:
(a) u Italiji (Piemonte), upravljačko 
tijelo nije provjerilo točnost do ‑
stavljenih podataka. U dva od četiri 
procijenjena projekta informacije 
unesene u sustav sadržavale su 
pogreške (u jednom slučaju u vezi 
s pokazateljem izlaznih proizvoda, 
a u drugom u vezi s brojem zapo ‑
slenika u jednom od sufinanciranih 
poduzeća);
(b) u Ujedinjenoj Kraljevini (Nizinski 
i gorski predjeli Škotske), nedo ‑
voljno dobro definirani pokazatelji 
koje je utvrdilo upravljačko tijelo 
doveli su do toga da ih je svaki 
sponzor projekta drugačije tuma ‑
čio te stoga izvješćivanje o napret ‑
ku nije bilo dosljedno.Praćenje ekonomične uporabe 
financijskih sredstava EU‑a 
ponekad je bilo otežano zbog 
nedostatka podataka
50 
U Ujedinjenoj Kraljevini (Nizinski 
i gorski predjeli Škotske), poduzeća su 
primala potporu putem posrednika 
(tj. sponzora projekata). Posrednici 
su u određenim slučajevima pružali 
pomoć koja nije bila u financijskom 
obliku, tj. koja je obuhvaćala pružanje 
savjeta ili usluga savjetovanja (također 
vidjeti odlomak 36. točku (c)).
51 
U dva slučaja administrativni troškovi 
za posrednike bili su znatni, osobito 
u usporedbi s troškovima pilot pro ‑
jekta za inicijativu „Sustav vaučera za 
inovacije u području informacijskih 
i komunikacijskih tehnologija” (vidjeti 
okvir 2 .). U drugim državama članica ‑
ma bilo je moguće utvrditi točan iznos 
isplaćen malim i srednjim poduzećima 
za uvođenje informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija, ali u ovom slučaju 
nije bio jasan točan iznos financijskih 
sredstava EFRR‑a koja su stvarno bila 
namijenjena pružanju potpore korisni ‑
cima (vidjeti okvir 6 .).
Nedostatak informacija o ekonomičnosti administrativnih troškova koji su nastali 
zbog posrednika
Upravljačko tijelo u Škotskoj provodilo je projekte putem posrednika, tj. sponzora projekata.
S obzirom na to da su upravo posrednička tijela pružala potporu u obliku savjetovanja malim i srednjim po ‑
duzećima, na administrativne troškove, uključujući plaće, otpadao je znatan udio rashoda za koje je izvršen 
povrat: jedan sponzor projekta upotrijebio je 55 % svoga proračuna za plaće i dodatnih 18 % za promidžbene 
aktivnosti, dok je u slučaju drugog sponzora projekta na plaće otpadalo 82 % ukupnog proračuna. Međutim, 
zbog nepostojanja bilo kakvih raspoloživih podataka, Sud nije bio u mogućnosti zaključiti jesu li predmetna 
financijska sredstva upotrijebljena na ekonomičan način. Nadalje, jedan posrednik nije bio u mogućnosti 
dokumentirati količinu vremena ili rada utrošenog na pružanje savjeta nekima od malih i srednjih poduzeća 
kojima je pružao potporu.Okvir 6.
23 Opažanja
Mala i srednja poduzeća 
općenito su neometano 
provodila projekte, ali 
ostvareni rezultati nisu 
uvijek dokazani
52 
Sud je ispitao sljedeće:
(a) jesu li provedba i održavanje 
projekata bili u skladu s početnim 
planom;
(b) jesu li željene gospodarske kori ‑
sti provedbe projekta ostvarene 
i izmjerene.
Izlazni proizvodi projekata 
općenito su bili su skladu 
s povezanom prijavom
53 
U većini slučajeva projekti su prove ‑
deni u okviru proračuna i bez većih 
kašnjenja. Kada je došlo do prekora ‑
čenja proračuna, bilo je riječ o malim 
iznosima koji nisu utjecali na iznos jav ‑
nog sufinanciranja. Upravljačka tijela 
obaviještena su o kašnjenjima te su ih 
odobrila u svim projektima.
54 
U 25 od 30 projekata obuhvaćenih re ‑
vizijom, izlazni proizvodi ostvareni su 
u skladu s planom te su bili u funkciji:
(a) 17 poduzeća koja su primila 
sredstva postalo je prisutno na 
internetu nakon izrade internet ‑
skih stranica, od čega ih je devet 
imalo i mogućnost prodaje putem 
interneta;(b) dodatnih osam poduzeća već je 
bilo zastupljeno na internetu prije 
provedbe projekta, ali je odlučilo 
izraditi nove internetske stranice ili 
ažurirati postojeće.
U četiri od navedenih 25 slučajeva 
razvojne promjene u području e‑trgo ‑
vine bile su dio opsežnijih projekata 
usmjerenih na digitalizaciju unutarnjih 
postupaka poduzeća (e‑poslovanje).
55 
Provedbom preostalih pet projekata 
obuhvaćenih revizijom (u Grčkoj, Italiji 
(Piemonte) i Poljskoj) nisu ostvareni 
željeni izlazni proizvodi. U jednom 
projektu, poduzeće se nije koristilo 
aplikacijom koja je razvijena. Daljnja 
četiri projekta, usprkos razvoju i uvo ‑
đenju informatičkih aplikacija, nisu 
uspjela pronaći svoju tržišnu nišu ili su 
se suočila s tehničkim poteškoćama 
(vidjeti odlomak 57.).
56 
Iako u većini projekata na početku nije 
bio predviđen proračun za održavanje 
informatičkih usluga (takav proračun 
bio je predviđen samo u četiri projek ‑
ta), to nije predstavljalo problem ni za 
jedno od poduzeća za čije je projekte 
izvršena procjena. Točnije, informa ‑
tički softver općenito je bio osmišljen 
na takav način da se njime osiguraju 
niski troškovi održavanja i korisnicima 
omogući da sami izvrše nadogradnju 
ili izmjene na sustavu (to je bio slučaj 
u 14 projekata).
24 Opažanja
57 
Gotovo nijedno poduzeće nije imalo 
većih tehničkih poteškoća tijekom ili 
nakon provedbe. Informatičke aplika ‑
cije koje su razvijene bile su u funkciji 
te nije bilo prekida u njihovom radu. 
Iznimke, koje su bile prisutne u malom 
broju, bile su sljedeće: dva poduzeća 
u Grčkoj čijim internetskim stranicama 
i/ili stranicama za vršenje rezervacija 
nije bilo moguće pristupiti i tri druga 
poduzeća u Poljskoj i Italiji koja nisu 
pronašla svoju tržišnu nišu te stoga 
nisu imala korisnike. U ovim trima 
slučajevima održivost projekta nije 
bila povezana isključivo s održavanjem 
informatičkog sustava: jedan projekt 
nije bio dovršen, a u druga dva projek ‑
ta poduzeća su se pribojavala da svoje 
gospodarske aktivnosti neće moći 
nastaviti nakon zakonskog razdoblja 
održivosti.
Mnoga mala i srednja 
poduzeća navela su da su 
ostvarila koristi provedbom 
svojih projekata, no ostva ‑
reni rezultati nisu sustavno 
mjereni
58 
Od 30 poduzeća za čije je projek ‑
te izvršena procjena, od jedva njih 
pola zatraženo je dostavljanje ciljnih 
vrijednosti za rezultate (također vidjeti 
odlomke 44. do 46.). Od 14 projekata 
čije su prijave obuhvaćale ciljne vri ‑
jednosti za rezultate koji su se pratili, 
rezultati su ostvareni u osam slučajeva. 
Ciljne vrijednosti za rezultate sastojale 
su se od povećanja prometa, poveća ‑
nja broja korisnika, povećanja postotka 
prodaja putem interneta i/ili otvaranja 
radnih mjesta.59 
Za drugu polovicu poduzeća koja 
su primala potporu EFRR‑a za razvoj 
e‑trgovine nije bilo moguće utvrditi 
poveznicu između primljenih uloženih 
sredstava i razvoja poslovanja koji je 
poduzeće ostvarilo.
60 
Trinaest poduzeća navelo je da su na 
temelju provedbe svog projekta po ‑
većala učinkovitost, no samo je jedno 
u svojoj prijavi projekta imalo utvr ‑
đenu povezanu ciljnu vrijednost. Od 
navedenih 13 poduzeća, samo su četiri 
bila u mogućnosti izmjeriti navedeno 
povećanje učinkovitosti. Šest poduzeća 
nije povezalo sufinancirane internetske 
stranice sa svojim internim softverom 
za poslovanje, što je značilo da je svaku 
zaprimljenu rezervaciju bilo potrebno 
ručno unijeti u njihove interne sustave.
61 
Većina sufinanciranih projekata nije 
uključila otvaranje radnih mjesta među 
ciljeve. Međutim, osam projekata imalo 
je ciljnu vrijednost povezanu s otvara ‑
njem radnih mjesta koje su poduzeća 
navela kao ciljnu vrijednost za rezulta ‑
te u svojim prijavama projekata.
62 
Svih je osam projekata ostvarilo svoju 
ciljnu vrijednost. Dodatnih pet podu ‑
zeća navelo je da je zaposlilo jednu ili 
više osoba zbog provedbe projekta, 
što su četiri poduzeća mogla i oprav ‑
dati. Pola poduzeća za čije je projekte 
izvršena procjena organiziralo je ospo ‑
sobljavanje svog osoblja za uporabu 
informatičkih aplikacija koje su razvije ‑
ne u okviru projekta. Osposobljavanje 
je prilagođeno kako bi zadovoljilo 
potrebe pojedinačnih poduzeća koja 
su ga zatražila te stoga nisu izdavane 
potvrde o završenom osposobljavanju. 
Također je bilo uobičajeno i osposo ‑
bljavanje na radnom mjestu.
25
 Zaključci i preporuke
63 
Tehnologije e‑trgovine smatraju se na ‑
činom ubrzavanja gospodarskog rasta, 
daljnjeg razvoja jedinstvenog tržišta 
i ubrzavanja europskih integracija. Ko ‑
misija stoga pridaje sve veću važnost 
potrebi za poticanjem razvoja e‑trgovi ‑
ne, posebno jednom od svojih vodećih 
inicijativa, Digitalnom agendom za 
Europu (DAE). Iz proračuna strukturnih 
fondova EU‑a izdvojene su tri milijarde 
eura za promicanje uvođenja informa ‑
cijskih i komunikacijskih tehnologija 
u poslovanje malih i srednjih poduzeća 
u programskom razdoblju od 2007. 
do 2013. godine.
64 
Revizija je bila usmjerena na pitanje 
je li potpora EFRR‑a malim i srednjim 
poduzećima u području e‑trgovine 
bila djelotvorna te je zaključeno da je 
potpora EFRR‑a projektima e‑trgovine 
pridonijela povećanju dostupnosti po ‑
slovnih usluga na internetu. Međutim, 
nedostatci u praćenju onemogućili 
su procjenu mjere u kojoj je potpora 
pridonijela ostvarenju strategija infor ‑
macijskih i komunikacijskih tehnolo ‑
gija EU‑a i država članica te razvojnih 
ciljeva malih i srednjih poduzeća. Osim 
toga, nezadovoljavajući postupci oda ‑
bira doveli su do sufinanciranja proje ‑
kata koji nisu imali mnogo izgleda da 
ostvare vrijednost za uloženi novac.
65 
Operativnim programima država 
članica (OP) osiguran je dobar temelj 
za pružanje potpore malim i srednjim 
poduzećima u području e‑trgovine. 
Operativni programi obuhvaćali su 
mjere povezane s e‑trgovinom koje su 
bile u skladu s potrebama na naci ‑
onalnoj i regionalnoj razini, kako je 
utvrđeno u njihovim odgovarajućim 
strategijama informacijskih i komuni ‑
kacijskih tehnologija. Međutim, kon ‑
kretno mjerenje ostvarenog napretka 
ponekad je bilo ugroženo činjenicom 
da su pokazatelji i ciljne vrijednosti mijenjani, i to često na kraju program ‑
skog razdoblja i ponekad bez odgo ‑
varajućeg opravdanja. Osim toga, pri 
podnošenju izvješća Komisiji, rashodi 
povezani s projektima e‑trgovine nisu 
uvijek bili prikazani u ispravnoj kate ‑
goriji, što je otežalo ukupnu procjenu. 
Komisija je 2013. godine poduzela 
mjere u vezi sa sporom apsorpcijom 
sredstava tako što je predložila al ‑
ternativni način uporabe strukturnih 
fondova za promicanje uvođenja infor ‑
macijskih i komunikacijskih tehnologija 
u poslovanje malih i srednjih poduzeća 
putem „Sustava vaučera za inovacije 
u području informacijskih i komunika ‑
cijskih tehnologija”. No, Komisija nije 
posvetila dovoljno pažnje praćenju 
uspješnosti koje je neophodno za eva ‑
luaciju stvarno ostvarenog napretka 
(odlomci 18. do 27.).
66 
Upravljačka su tijela i u fazi odabira i u 
fazi praćenja bila više usmjerena na 
izlazne proizvode nego na rezultate. 
Zbog ograničene prirode kriterija oda ‑
bira ponekad su financirani svi projekti 
koji su zadovoljavali uvjete dokle god 
su financijska sredstva bila dostupna, 
ne uzimajući u obzir moguću dodatnu 
vrijednost sa stajališta malih i srednjih 
poduzeća koja su u razvoju ili ciljeve 
informacijskog društva EU‑a (odlom ‑
ci 29. do 43.). Usto, upravljačka tijela 
u većini slučajeva nisu bila u moguć ‑
nosti procijeniti učinak pojedinog 
projekta na razvoj malih i srednjih 
poduzeća. Konačno, u dvije odabrane 
države članice upravljačka tijela nisu 
provela potrebne provjere pouzdano ‑
sti podataka unesenih u sustav (od ‑
lomci 44. do 51.).
26 Zaključci i preporuke
67 
Mala i srednja poduzeća općenito su 
neometano provodila projekte te su 
izlazni proizvodi uglavnom bili u skla ‑
du s povezanom prijavom. Mnoga 
mala i srednja poduzeća navela su da 
su ostvarila koristi provedbom proje ‑
kata, no rezultati su izmjereni u manje 
od pola projekata obuhvaćenih revi ‑
zijom. U tim je slučajevima utvrđeno 
da su postojale koristi za više od pola 
predmetnih malih i srednjih poduzeća 
(odlomci 53. do 62.).
68 
Sud stoga preporučuje sljedeće:
1. preporuka
Komisija bi trebala osigurati da joj 
države članice dostavljaju dosljedne 
i pouzdane informacije o napretku 
operativnih programa, i to ne samo 
u financijskom smislu, već i u pogledu 
uspješnosti. U tu svrhu trebala bi:
(a) procijeniti relevantnost predlože ‑
nih pokazatelja rezultata, kako pri 
odobravanju operativnih progra ‑
ma tako i pri naknadim izmjenama;
(b) izraditi sustav praćenja na takav 
način da se napredak u ostvariva ‑
nju svih utvrđenih ciljnih vrijedno ‑
sti može pravodobno mjeriti i da se 
mogu vršiti usporedbe u različitim 
razdobljima;
(c) predložiti standardne pokazatelje 
koji su relevantni za ciljeve strate ‑
gije EU‑a za e‑trgovinu.2. preporuka
Komisija bi trebala ustrajati na tome 
da se kriterijima i postupcima oda ‑
bira koje su uspostavile države čla ‑
nice omogući da se među prijavama 
odaberu projekti kojima će se ostvariti 
najveća moguća dodana vrijednost 
u pogledu poticanja razvoja e‑trgo ‑
vine u malim i srednjim poduzećima 
i ostvarivanja ciljeva inicijative Digital ‑
na agenda za Europu, istodobno osigu ‑
ravajući da su takvi postupci prikladni 
za ciljne korisnike u pogledu vremena 
i administrativnih poslova koje iziskuju.
Nadležna tijela u državama članicama 
pri odabiru projekata trebala bi, po 
potrebi, od podnositelja prijava zahti ‑
jevati da:
(a) obrazlože potrebu za provedbom 
predmetnog projekta, po moguć ‑
nosti u obliku dovoljno detaljnog 
i realističnog poslovnog plana;
(b) dokažu financijsku održivost 
projekta;
(c) dokažu potrebu za javnom finan ‑
cijskom potporom kako bi se izbje ‑
gli rashodi koji predstavljaju „mrtvi 
teret”;
(d) poticati vlasnike projekata da 
razmotre prekograničnu dimenziju 
svog poslovanja kako bi se u pot ‑
punosti iskoristile mogućnosti 
jedinstvenog tržišta.
27 Zaključci i preporuke
3. preporuka
Komisija bi od upravljačkih tijela u dr ‑
žavama članicama trebala zahtijevati 
uspostavu upravljačkih alata sa svrhom 
praćenja učinka bespovratnih sredsta ‑
va na poslovni razvoj malih i srednjih 
poduzeća kojima se pruža potpora. 
Posebno bi trebala zahtijevati sljedeće:
(a) utvrđivanje osnovne skupine po ‑
uzdanih pokazatelja s povezanim 
ciljnim vrijednostima u ugovorima 
o bespovratnim sredstvima koji će 
se mjeriti i kasnije pratiti, ne samo 
nakon što je projekt proveden i u 
funkciji, nego i u kasnijoj fazi, kada 
je izgledno da je ostvaren puni 
učinak projekta;(b) kada god je to prikladno, uvođenje 
mehanizma kojim bi se osiguralo 
da su plaćanja povezana s uspješ ‑
nošću i koji bi omogućio izmjene 
plaćanja u slučaju ozbiljne nedo ‑
voljne uspješnosti;
(c) provedbu potrebnih provjera 
i kontrola kako bi se osigurala po ‑
uzdanost i dosljednost podataka 
koji se unose u sustav.
II. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Henri GRETHEN, 
usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
12. studenoga 2014.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsjednik
28
„Osnovna načela odabira operacija ” i „ pokazatelji 
izlaznih proizvoda, uključujući kvantificiranu ciljnu 
vrijednost ” moraju biti dio programa ESIF‑a za raz ‑
doblje 2014.–2020. i podliježu pregovorima s Komi ‑
sijom. Vrsta načela za odabir i detaljnih kriterija 
za odabir ovisit će o posebnom cilju i kontekstu 
sufinanciranog ulaganja.
Od država članica u kojima su u tim područjima 
utvrđeni nedostaci traži se da u programu ( ex ante  
uvjeti, plan djelovanja) opišu koje mjere nadležna 
tijela planiraju poduzeti za unaprjeđenje postupaka 
za odabir projekata i smanjenje administrativnog 
opterećenja korisnika. Ako je primjenjivo, potiče se 
države članice da tehničku pomoć upotrebljavaju 
na proaktivan i usredotočen način za predviđena 
unaprjeđenja.
Osim toga, Komisija će savjetovati upravljačka tijela 
da preporuke Europskog revizorskog suda uključe 
u postupak odabira i kriterije za odabir projekata za 
digitalni rast.
IV (c)
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku.
Komisija se u načelu posebno slaže da se uvede 
mehanizam kojim se osigurava povezanost plaćanja 
s ostvarenim rezultatima. Međutim, moglo bi biti 
teško povezati plaćanja iz EFRR‑a namijenjena za 
e‑trgovinu s rezultatima.Sažetak
III
Komisija pozdravlja ocjenu Suda.
Komisija smatra da se zahvaljujući djelotvornosti 
potpore EFRR‑a projektima e‑trgovine omogućuje 
povećavanje dostupnosti poslovnih usluga na 
internetu.
U novim uredbama o Europskim strukturnim i inve ‑
sticijskim fondovima (ESIF) za razdoblje 2014.–2020. 
pitanje praćenja na razini izrade programa rješava 
se jačanjem usmjerenosti na rezultate i interven ‑
cijske logike uvođenjem ex ante  uvjeta. U slučaju 
ulaganja u e‑trgovinu potrebni su posebni ex ante 
uvjeti u obliku strateškog okvira politike za digitalni 
rast.
IV (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija zahtijeva od upravljačkih tijela da za raz ‑
doblje 2007.–2013. izvijeste o provedbi programa 
u skladu s primjenjivim uredbama o EFRR‑u.
U programima ESIF‑a za razdoblje 2014.–2020. veći 
će se naglasak stavljati na rezultate utemeljene na 
ciljevima. Na razini prioritetne osi pokazateljima će 
biti obuhvaćena ukupna uspješnost u okviru osi, ali 
ne pojedinačni ostvareni rezultati svih vrsta djelo ‑
vanja koje bi mogle biti uključene u tu os.
IV (b)
Komisija prihvaća preporuku i zatražit će od država 
članica da poduzmu odgovarajuće mjere.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 29
Opažanja
18
Komisija pozdravlja ocjenu Suda u vezi sa strateškim 
okvirom uspostavljenim u svim državama članicama 
u kojima je provedena revizija. Osim toga, Komisija 
ističe da se novom uredbom o ESIF‑u osigurava 
bolji okvir za uspješnost i usmjerenost na rezul ‑
tate za razdoblje 2014.–2020. (vidjeti odgovor pod 
točkom IV.b).
22
U Uredbi o programima za razdoblje 2007.–2013. ne 
postoji zahtjev o uporabi standardiziranih pokaza ‑
telja koji se upotrebljavaju u svrhe praćenja. Osim 
toga, ne postoji ni poseban osnovni pokazatelj za 
e‑trgovinu.
„Pokazateljem rezultata” obuhvaćeni su rezultati 
koji se očekuju nakon provedbe određene aktiv ‑
nosti. Stoga se države članice odlučuju za pokaza ‑
telj rezultata kojima se najbolje mjeri uspješnost 
poduzetih aktivnosti. Iako je moguće standardizirati 
pokazatelje izlaznih proizvoda, pokazatelji rezultata 
izrađeni su „po mjeri” i odražavaju cilj koji se želi 
ostvariti.
Zajednički odgovor na stavke 23 i 25
Upravljačka tijela mijenjaju pokazatelje rezultata 
u cijelom programskom razdoblju. Komisija ističe 
da, u slučaju da država članica zatraži izmjenu 
programa, nužno je preispitati i odgovarajuće 
pokazatelje u programu. U slučaju velikog odstu ‑
panja treba istražiti razloge takvog odstupanja za 
svaki pojedini slučaj. Europska komisija pregovara 
o izmjenama i traži da upravljačko tijelo dostavi 
dobro opravdanje. Pokazatelji rezultata ažuriraju 
se prema gore (ako razina ambicije i dalje može 
biti viša) i prema dolje (ako gospodarska stvarnost 
i napredak ostvaren na terenu nisu ovisili o uprav ‑
ljačkom tijelu).
U pogledu Grčke, nedavna izmjena OP‑a o digital ‑
noj konvergenciji iz prosinca 2012. u prvom se redu 
odnosila na znatno (otprilike 300  milijuna  eura) 
smanjenje proračunskih sredstava za jačanje OP‑a 
za konkurentnost. To je smanjenje neizbježno utje ‑
calo na vrijednost pokazatelja koji su se u skladu 
s time morali usavršiti i prilagoditi.Uvod
05
Komisija ističe da je udio MSP‑ova koji kupuju 
putem interneta općenito mnogo veći, a prosjek 
EU‑a od 26 % mnogo je bliži cilju. Taj relativni 
uspjeh djelomično je rezultat više početne točke. 
Osim toga, putem interneta je jednostavno kupo ‑
vati, ali je teško prodavati jer je potrebno usposta ‑
viti platformu na kojoj postoji mehanizam plaćanja 
i isporuke.
09
Komisija dijeli zabrinutost Suda zbog niske stope 
apsorpcije sredstava za uporabu IKT‑a. Komisija 
je stoga izradila i dijeli1 smjernice u cilju promi ‑
canja uporabe alata politike za uporabu IKT‑a 
u MSP‑ovima, uključujući e‑trgovinu. Primjerice, 
kao dio „pametnog vodiča za inovacije u području 
usluga”, vodiča za „pametan rast MSP‑ova”, vodiča 
za „internacionalizaciju MSP‑ova”, vodiča „Alati 
Digitalne agende” za drukčiji digitalni rast kojim se 
jačaju metode pružanja potpore i Nacrta za kupone 
za inovacije u području IKT‑a iz nastavka teksta. 
Komisija i preko svoje tehničke pomoći osigurava 
pristup stručnjacima za digitalni rast2.
Komisija je u 2003. pokrenula i Europsku mrežu za 
potporu e‑poslovanju za MSP‑ove (eBSN) kao plat ‑
formu za koordinaciju politike namijenjenu nacio ‑
nalnim i regionalnim donositeljima odluka i struč ‑
njacima za javnu politiku u području e‑poslovanja. 
To uključuje inicijativu za promicanje pametne 
uporabe IT‑a i integracije MSP‑ova u globalne indu ‑
strijske vrijednosne lance3.
1 Vidjeti: http://s3platform .jrc.ec.europa .eu/guides .
2  Kao što je učinjeno u razdoblju 2013.–2014. u slučaju Mađarske, 
Grčke i Italije.
3  Vidjeti: http://ec .europa .eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en .htm .
Odgovori Komisije 30
Upućivanjem na načelo supsidijarnosti i u skladu 
s podijeljenim upravljanjem, države članice i regije 
moraju odlučiti hoće li pokrenuti program kupona 
za inovacije u području IKT‑a u okviru svojih 
OP‑ova. Komisija trenutačno potiče regije da pri ‑
hvate program u svojim strategijama za inovacije 
i digitalni rast.
Komisija se slaže i s potrebom za podržavanje pro ‑
grama potpore utemeljene na potražnji kojim će se 
zadovoljavati poslovne potrebe MSP‑ova.
Međutim iz dosad stečenog iskustva u regijama 
može se zaključiti da MSP‑ovi često nemaju 
dovoljno znanja kako bi mogli točno utvrditi tehno ‑
logiju/rješenje u području IKT‑a koje bi odgovaralo 
njihovom poslovnom konceptu i da im je potrebna 
pomoć za utvrđivanje i oblikovanje njihove potra ‑
žnje za IKT‑om te za izradu odgovarajućeg poslov ‑
nog plana. Davanje savjeta za analizu i utvrđivanje 
pravog poslovnog rješenja u području IKT‑a za 
MSP‑ove također je dio inicijative kupona.
Budući da je inicijativa s kuponima eksperimentalna 
i s obzirom na ograničeno trajanje njezine pro ‑
vedbe, do danas nisu dostupni pokazatelji o rezulta ‑
tima. Ti će podaci biti dostupni Komisiji na sljede ‑
ćim sastancima odbora za praćenje predviđenima 
za sredinu 2015.
Na razini programa važno je naglasiti da za pro ‑
gramsko razdoblje 2007.–2013. nisu uspostavljeni 
pokazatelji rezultata, već pokazatelji izlaznih 
proizvoda. Međutim upravljački odbori svejedno će 
tražiti te podatke.24
Izmjene pokazatelja u OP‑u za inovativno gospodar ‑
stvu u Poljskoj izvršene su početkom 2011. Uzima ‑
jući u obzir činjenicu da je OP odobren krajem 2007. 
i da su prvi pozivi na podnošenje ponuda objavljeni 
u 2008. i 2009., izmjene su izvršene čim je bilo 
moguće nakon prvih iskustava u provedbi te mjere 
u sredini programskog razdoblja uz odgovarajuće 
obrazloženje koje je dostavilo upravljačko tijelo.
26
Iako je Komisija nadležnim tijelima dostavila smjer ‑
nice (vidjeti bilješku br. 6) o načelima za kategoriza ‑
ciju informacijskog sustava, za klasifikaciju rashoda 
i dalje je odgovorno upravljačko tijelo.
Okvir 2.
U kontekstu Europskog fonda za regionalni razvoj 
„kupon za inovacije u području IKT‑a” mehanizam 
je isporuke kojim se omogućuje obraćanje mikropo ‑
duzećima i MSP‑ovima na način kojim se smanjuje 
njihovo administrativno opterećenje. Ne postoji 
jedinstveno rješenje za sve. Svaki će program razvi ‑
jati i provoditi regionalna i lokalna tijela u obliku 
bespovratnih sredstava ili financijskih instrumenata 
u skladu s relevantnim posebnim čimbenicima 
kao što su mogućnosti i intenzitet IKT‑a u svakoj 
regiji, njegova integracija s ostalim mjerama za 
upravljanje inovacijama, sposobnost za upravljanje 
programom, prethodno iskustvo u pružanju pot ‑
pore takvim mjerama ili potreba za unaprjeđenjem 
uporabe IKT‑a u MSP‑ovima.
Odgovori Komisije 31
33
Komisija ističe da u pregovorima o programima 
ESIF‑a za razdoblje 2014.–2020. pažljivo analizira 
„osnovna načela odabira” operacija, kao dio OP‑ova, 
kako bi se osiguralo da oni odgovaraju posebnim 
ciljevima i vrstama operacija4.
35
Komisija smatra da upravljačko tijelo (ili delegirano 
posredničko tijelo) mora zadržati dovoljno dokaza 
kako bi moglo posvjedočiti da je postupak odabira 
transparentan i ispunjuje kriterije koje je utvrdio 
Odbor za praćenje programa.
36 (a)
Komisija ističe da je svjesna navedenog slučaja. 
Komisija i države članice poduzele su odgovarajuće 
korektivne mjere.
36 (b)
U vezi s talijanskim projektima i kako su opisala nad ‑
ležna tijela država članica, poziv je izrađen u skladu 
s Uredbom (EZ) br. 1998/2006 („de minimis”). U toj 
Uredbi nije predviđen zahtjev poticajnog učinka, za 
razliku od drugih mehanizama potpore. Pozivom su 
ipak retroaktivni rashodi ograničeni na 1. siječnja 
2008. i nisu produženi na 1. srpnja 2007., što bi bilo 
moguće.
4  Članak 96. stavak 2. točka (b) Uredbe o zajedničkim odredbama: 
iii. opis vrste i primjera aktivnosti koje treba podržati u svakom 
prioritetu ulaganja te njihov očekivani doprinos specifičnim 
ciljevima iz točke i., uključujući osnovna načela odabira 
operacija te, prema potrebi, utvrđivanje osnovnih ciljnih 
skupina, specifičnih ciljnih teritorija i vrsta korisnika, te planirano 
korištenje financijskih instrumenata i velikih projekata.29
U skladu s podijeljenim upravljanjem, za uspostavu 
detaljnih kriterija za odabir i za odabir projekata 
odgovorne su države članice. To znači da kod oda ‑
bira projekata e‑trgovine upravljačko tijelo odlučuje 
mora li zahtjevu priložiti i poslovni plan (ili druge 
podatke u skladu s ciljevima OP‑a) i što zahtjev 
mora sadržavati. Upravljačko tijelo provjerava i kva ‑
litetu prijedloga projekta i prateće dokumentacije 
(npr. kvaliteta poslovnih planova).
31
U skladu s podijeljenim upravljanjem, za uspostavu 
detaljnih kriterija za odabir i za odabir projekata 
odgovorne su države članice. To znači da kod oda ‑
bira projekata e‑trgovine upravljačko tijelo odlučuje 
mora li se kao dio zahtjeva predstaviti i poslovni 
plan (ili drugi podaci u skladu s ciljevima OP‑a) i što 
zahtjev mora sadržavati. Upravljačko tijelo provje ‑
rava i kvalitetu prijedloga projekta i prateće doku ‑
mentacije (npr. kvaliteta poslovnih planova).
Odgovor Komisije na stavak 32 
i okvir 4.
Komisija ističe da je svjesna slučaja opisanog 
u stavku 32. i okviru 4. Komisija i države članice 
poduzele su odgovarajuće korektivne mjere.
Odgovori Komisije 32
43
Prevođenje web‑ mjesta može se predvidjeti kada se 
na ciljnom tržištu pojave poslovne prilike. Međutim 
nastali troškovi mogli bi premašivati dodatne koristi 
koje ovise o prirodi poslovanja.
Zajednički odgovor na stavke 44 i 45
U Uredbi koja se primjenjuje na programe u raz ‑
doblju 2007.–2013. ne postoji zahtjev o standardizi ‑
ranim pokazateljima koji se upotrebljavaju u svrhe 
praćenja. Osim toga, ne postoji poseban osnovni 
pokazatelj za e‑trgovinu.
Analiza dostavljenih izvješća o napretku u pro ‑
vedbi projekta provodi se na razini države članice. 
U skladu s pravnim osnovama, Komisija daje smjer ‑
nice za poboljšanje upravljanja projektom.
„Pokazateljem rezultata” obuhvaćeni su rezultati 
koji se očekuju nakon provedbe određene aktivno ‑
sti. Stoga se države članice odlučuju za pokazatelj 
rezultata kojim se najbolje mjeri uspješnost podu ‑
zetih aktivnosti. Iako je pokazatelje izlaznih proi ‑
zvoda moguće standardizirati, pokazatelji rezultata 
izrađeni su „po mjeri” i odražavaju cilj koji se želi 
ostvariti.
47
Sustavno praćenje potpuno provedenih projekata 
može se smatrati dobrom praksom, ali nije obvezno 
u skladu s uredbama.
Upravljačka tijela trebala bi provoditi evaluacije 
u cilju ocjene djelotvornosti, učinkovitosti i učinka 
programa. U evaluaciji se ocjenjuje kako se pot ‑
porom iz Fondova pridonijelo ciljevima za svaki 
prioritet.37
Komisija se slaže sa Sudom i u odgovarajućim će 
slučajevima postaviti pitanje trajanja postupka oda ‑
bira projekata u odborima za praćenje programa 
u cilju osiguranja odobrenih i bržih postupaka.
40
Komisija ističe razliku u intenzitetu intervencija 
između grčkog OP‑a i pilot projekta „Kupona za 
inovacije u području IKT‑a” koja se u slučaju grčkog 
OP‑a kreće od 40 000 do 200 000 eura, a u slučaju 
pilot projekata od 5 000 eura do 7 500 eura. Time 
bi se mogla objasniti i razlika u trajanju postupka 
odabira.
Nadalje, regija Murcia temeljila je svoj pilot projekt 
kupona za inovacije u području IKT‑a na opsežnom 
iskustvu s izradom i provedbom kupona za inova ‑
cije te njihovim upravljanjem.
41
Prekogranična dimenzija ovisi o prirodi poslovanja. 
Poduzeća mogu biti lokalna i stoga su isključene 
prekogranične djelatnosti. Zbog budućeg širenja 
poslovanja možda će biti potrebno prilagoditi 
web ‑mjesto i dodati višejezične značajke.
Komisija u okviru programa EFRR‑a za razdoblje 
2014.–2020. ustraje na važnosti internacionalizacije 
MSP‑ova jer se na temelju analize može zaključiti da 
su MSP‑ovi aktivni izvan svojih nacionalnih granica 
obično skloniji tržišnom natjecanju5.
5  Vidjeti na primjer http://ec .europa .eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat_en .pdf.
Odgovori Komisije 33
Komisija ističe i da se u razdoblju 2014.–2020. 
izvješćivanje Komisije o rezultatima ne odnosi na 
svaki pojedini projekt, već na ukupne rezultate za 
program/os.
60
Komisija ističe da, u skladu s podijeljenim upravlja ‑
njem, pojedinosti obveza izvješćivanja za korisnike, 
uključujući kvantitativne i kvalitativne ciljeve, 
i razmatranja o troškovima prikupljanja podataka 
i izvješćivanja u odnosu na količinu potpore defi ‑
nira upravljačko tijelo u skladu s OP‑om i njegovim 
ciljevima.
Zaključci i preporuke
64
Komisija pozdravlja ocjenu Suda. Komisija smatra da 
se zahvaljujući djelotvornosti potpore projektima 
e‑trgovine iz EFRR‑a povećala dostupnost poslovnih 
usluga na internetu. U novim uredbama o Europ ‑
skim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF) 
za razdoblje 2014.–2020. pitanje praćenja na razini 
izrade programa rješava se jačanjem usmjereno ‑
sti na rezultate i intervencijske logike uvođenjem 
ex ante  uvjeta. U slučaju ulaganja u e‑trgovinu 
potrebni su posebni ex ante uvjeti u obliku strateš ‑
kog okvira politike za digitalni rast.
65
U Uredbi o programima za razdoblje 2007.–2013. ne 
postoji zahtjev o uporabi standardiziranih pokaza ‑
telja u svrhe praćenja. Osim toga, ne postoji pose ‑
ban osnovni pokazatelj za e‑trgovinu kojim bi se 
omogućilo praćenje uspješnosti.49 (a)
Komisija potvrđuje problem, ali upućuje na učinke 
gospodarske/financijske krize čije su posljedice 
visoka stopa propadanja poduzeća i povlačenje 
iz financiranih projekata te općenito produljenje 
rokova provedbe intervencija. U cilju rješavanja te 
krize, nadležna tijela pokrajine Piemonte usmjerila 
su svoje napore (uključujući praćenje) na ubrzanje 
apsorpcije sredstava.
Upravljačko tijelo provodi niz inicijativa usmjerenih 
na okončanje ove „hitne” situacije i ponovnu uspo ‑
stavu redovnog, stabilnog i redovitog obavljanja 
aktivnosti računalnog upravljanja svim informaci ‑
jama koje se odnose na stanje napretka financiranih 
projekata.
49 (b)
Komisija potvrđuje da bi se relevantni pokazatelji 
trebali definirati na odgovarajući način kako bi 
upravljačko tijelo moglo objediniti podatke na 
razini OP‑a.
Taj je problem riješen u novim uredbama o ESIF‑u 
za razdoblje 2014.–2020.
Okvir 6.
Projekti nad kojima je izvršena revizija uglavnom 
se odnose na pružanje stručnih savjeta posrednika 
i usluga potpore novim i postojećim poduzećima. 
Stoga su plaće glavni troškovni element bespovrat ‑
nih sredstava.
Osim toga, troškovi marketinga nastali su zbog 
događanja za umrežavanje koja su se organizirala 
kako bi se nova poduzeća mogla susreti s uspješnim 
poduzetnicima. Nova su poduzeća imala koristi 
od tih događanja jer su se poslovne prilike javile 
naknadno.
58
Vidjeti odgovor Komisije za stavak 22. o većoj 
usmjerenosti na rezultate u skladu s Uredbom 
o zajedničkim odredbama za razdoblje 2014.–2020.
Odgovori Komisije 34
Preporuka 1.
Za razdoblje 2007.–2013. Komisija zahtijeva od 
upravljačkih tijela da izvijeste o provedbi programa 
u skladu s primjenjivim uredbama o EFRR‑u.
Međutim u programima ESIF‑a za razdoblje 
2014.–2020. veći će se naglasak stavljati na rezultate 
utemeljene na ciljevima. Na razini prioritetne osi 
pokazateljima će biti obuhvaćena ukupna uspješ ‑
nost, ali ne pojedinačni ostvareni rezultati svih vrsta 
djelovanja koje bi mogle biti uključene u tu os.
Preporuka 1. (a)
Komisija prihvaća potrebu za ocjenjivanjem relevan ‑
tnosti predloženih pokazatelja rezultata pri odobra ‑
vanju OP‑ova i pri izvršenju naknadnih izmjena.
Preporuka 1. (b)
Komisija prihvaća preporuku.
U razdoblju 2014.–2020., u okviru jačanja usmjere ‑
nosti na rezultate, traži se da se u programima jasno 
definiraju zajednički pokazatelji izlaznih proizvoda 
i oni specifični za programe (s ciljnim vrijednostima) 
i pokazatelji rezultata kojima će se mjeriti ostvareni 
napredak prema promjenama koje se nastoje ostva ‑
riti ulaganjima (s osnovnim i ciljnim vrijednostima). 
Informacije o napretku ostvarenom u provedbi 
programa dostavljat će se Komisiji svake godine 
(počevši od 2016.) čime će se omogućiti praćenje 
tijekom vremena. Te će informacije biti strukturi ‑
rane, omogućavat će analizu, usporedbu i okuplja ‑
nje te ih Komisija planira objaviti.
Preporuka 1. (c)
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku.Također, ako država članica zatraži izmjenu pro ‑
grama, nužno je preispitati i odgovarajuće pokaza ‑
telje u programu.
Drugo, iako je Komisija nadležnim tijelima dostavila 
smjernice6 o načelima za kategorizaciju informa ‑
cijskog sustava, za klasifikaciju rashoda i dalje je 
odgovorno upravljačko tijelo.
Komisija ističe eksperimentalni karakter inicijative 
„Program kupona za inovacije u području IKT‑a”. Na 
temelju dosadašnjeg stečenog iskustva u regijama 
čini se da postoji stvarna potreba za takvom inici ‑
jativom u cilju poticanja potražnje MSP‑ova. S obzi ‑
rom na ograničeno trajanje provedbe, do danas 
nisu dostupni pokazatelji rezultata. Ti će podaci biti 
dostupni Komisiji na sljedećim sastancima odbora 
za praćenje predviđenima za sredinu 2015.
66
Komisija smatra da se novom uredbom o ESIF‑u 
osigurava bolji okvir za uspješnost i usmjerenost na 
rezultate za razdoblje 2014.–2020.
Komisija u pregovorima o programima ESIF‑a za 
razdoblje 2014.–2020. pažljivo analizira „osnovna 
načela odabira” operacija, kao dio OP‑ova, kako bi 
se osiguralo da oni odgovaraju posebnim ciljevima 
i vrstama operacija7.
67
Komisija pozdravlja ocjenu Suda.
6  Napomena sa smjernicama iz 2009. http://ec.europa.eu/
employment_social/sfc2007/quick‑guides/sfc2007_reporting_
categorisation_data_Note_Art_11.pdf  ‑ 
Pitanja i odgovori prvi put objavljeni u 2009. i revidirani u 2012. 
http://ec.europa.eu/employment_social/sfc2007/quick‑guides/
categorisation_faq_rev201202.pdf  – „Potiče se razumna uporaba 
kodeksa, uključujući uporabu nacionalnih konvencija i definicija, 
ako je moguće.”... Komisija nije predložila usklađene definicije, 
već će rado dati svoje mišljenje o svakom pitanju koje nastane.
7  Članak 96. stavak 2. točka (b) Uredbe o zajedničkim odredbama: 
iii. opis vrste i primjera aktivnosti koje treba podržati u svakom 
prioritetu ulaganja te njihov očekivani doprinos specifičnim 
ciljevima iz točke i., uključujući osnovna načela odabira 
operacija te, prema potrebi, utvrđivanje osnovnih ciljnih 
skupina, specifičnih ciljnih teritorija i vrsta korisnika, te planirano 
korištenje financijskih instrumenata i velikih projekata.
Odgovori Komisije 35
Komisija napominje da je ova preporuka upućena 
državama članicama i ističe da bi pojedinosti tre ‑
bale odgovarati posebnom kontekstu svakog OP‑a.
Preporuka 2. (a)
Komisija postavlja takva pitanja u kontekstu prego ‑
vorâ o nacrtu programa ESIF‑a koji moraju uključi ‑
vati podatke o načelima za odabir operacija. Vrsta 
načela za odabir i detaljni kriteriji za odabir ovisit će 
o posebnom cilju, vrsti i obujmu intervencije te kon ‑
tekstu ulaganja. To možda neće u svim slučajevima 
potpore e‑trgovini značiti da je obavezno dostaviti 
poslovni plan.
Preporuka 2. (b)
Komisija se slaže da se doprinos EFRR‑a treba 
temeljiti na analizi troškova i koristi iz koje je uoč ‑
ljiva financijska održivost projekta. To je predmet 
zahtjeva za odabir koji su utvrdili odbori za praćenje 
u državama članicama.
Preporuka 2. (d)
Komisija promiče internacionalizaciju MSP‑ova jer 
MSP‑ovi koji su aktivni na međunarodnoj razini 
stvaraju više radnih mjesta i inovativniji su od 
MSP‑ova koji posluju samo na domaćem tržištu8. 
Uredbama o ESIF‑u za razdoblje 2014.–2020. stoga 
se potiče i suradnja izvan programskog područja 
OP‑ova (vidjeti članak 70. stavak 2. Uredbe o zajed ‑
ničkim odredbama). Kod utvrđivanja jesu li posebni 
poticaji za prekogranične dimenzije projekata pri ‑
mjereni, treba uzeti u obzir posebne ciljeve i vrste 
djelovanja u okviru programa.
8  http://ec .europa .eu/enterprise/policies/sme/market‑access/
internationalisation/index_en .htm#h2‑5 .Komisija se slaže da je važno pratiti učinak bespo ‑
vratnih sredstava. Međutim pokazatelji odabrani za 
praćenje napretka neće se standardizirati. Oni će 
ovisiti o posebnim ciljevima svakog OP‑a. Pokaza ‑
teljima koji se moraju upotrebljavati odražavaju se 
različite potrebe i politički odgovori regija/država 
članica.
Međutim u strateški okvir politike za digitalni rast 
uključeni su standardni pokazatelji za mjerenje 
napretka intervencija u područjima IKT‑a, kako je 
predviđeno u  ex ante  uvjetima 2.1. Priloga XI. Uredbi 
o zajedničkim odredbama.
Preporuka 2.
Komisija prihvaća preporuku i zatražit će od država 
članica da poduzmu odgovarajuće mjere.
„Osnovna načela odabira operacija ” i „ pokazatelji 
izlaznih proizvoda, uključujući kvantificiranu ciljnu 
vrijednost ” moraju biti dio programâ ESIF‑a za raz ‑
doblje 2014.–2020. i podliježu pregovorima s Komi ‑
sijom. Vrsta načela za odabir i detaljnih kriterija 
za odabir ovisit će o posebnom cilju i kontekstu 
sufinanciranog ulaganja. Od država članica u kojima 
su u tim područjima utvrđeni nedostaci traži se da 
u programu ( ex ante  uvjeti, plan djelovanja) opišu 
koje mjere nadležna tijela planiraju poduzeti za 
unaprjeđenje postupaka za odabir projekata i sma ‑
njenje administrativnog opterećenja korisnika. Ako 
je primjenjivo, potiče se države članice da tehničku 
pomoć upotrebljavaju na proaktivan i usredotočen 
način za predviđena unaprjeđenja.
Osim toga, Komisija će savjetovati upravljačka tijela 
da u postupak odabira i kriterije za odabir proje ‑
kata za digitalni rast uključe preporuke Europskog 
revizorskog suda.
Odgovori Komisije 36
Preporuka 3. (a)
Komisija prihvaća preporuku. U pravnom okviru za 
razdoblje 2014.–2020. propisani su pokazatelji rezul ‑
tata u programima na razini prioritetne osi i poka ‑
zatelji izlaznih proizvoda na razini operacija tijekom 
razdoblja izrade programa.
Preporuka 3. (b)
Komisija se u načelu slaže, ali u praksi ne može 
prihvatiti preporuku. Na rezultate projekata e‑trgo ‑
vine mogu utjecati vanjski čimbenici koji ne mogu 
biti poznati unaprijed. Iz tog bi razloga moglo biti 
teško povezivati plaćanja iz EFRR‑a za e‑trgovinu 
s rezultatima.
Preporuka 3. (c)
Komisija prihvaća preporuku da se od država čla ‑
nica zatraži da uspostave nužne provjere i kontrole 
kojima će osigurati pouzdanost i dosljednost poda ‑
taka unesenih u sustave praćenja.
KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ‑AB‑14‑021‑HR‑N ISSN 2315 ‑2230 EU posljednjih godina sufinancira projekte 
e-trgovine u kontekstu kohezijske politike uz 
potporu Europskog fonda za regionalni razvoj. 
Europski revizorski sud u ovom izvješću na 
temelju revizije uzorka projekata e -trgovine 
u Grčkoj, Italiji, Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevini 
koje je sufinancirao EU procjenjuje jesu li 
navedeni projekti bili uspješni u pružanju 
potpore uvođenju informacijskih 
i komunikacijskih tehnologija u  poslovanje malih 
i srednjih poduzeća.
Sud je zaključio da je potpora EFRR -a projektima 
e-trgovine pridonijela povećanju dostupnosti 
poslovnih usluga na internetu. Međutim, Sud je 
zaključio i da su nedostatci u praćenju 
onemogućili procjenu mjere u  kojoj je potpora 
pridonijela ostvarenju strategija EU -a i država 
članica u  području informacijskih 
i komunikacijskih tehnologija te razvojnih ciljeva 
malih i  srednjih poduzeća.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD