IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Drugo izvješće o napretku Kosova* u ispunjavanju preduvjeta plana za liberalizaciju viznog režima /* COM/2014/0488 final */





[*] 1. UVOD Europska komisija pokrenula je dijalog s Kosovom o liberalizaciji viznog režima 19. siječnja 2012. Ona je kosovskoj vladi 14. lipnja 2012. predala plan liberalizacije viznog režima. U planu su utvrđeni svi zakoni i druge mjere koje Kosovo mora donijeti i provesti kako bi se postigao napredak u liberalizaciji viznog režima. Komisija je 8. veljače 2013. donijela prvo izvješće o napretku Kosova u okviru dijaloga o vizama.[2] To izvješće sadržava procjenu napretka Kosova, preporuke kosovskim vlastima i statističke podatke o očekivanim migracijskim i sigurnosnim učincima bezviznog režima. Komisija je 12. veljače 2013. održala drugi sastanak visokih dužnosnika s Kosovom. Treći i četvrti sastanak održani su 29. srpnja 2013. i 16. lipnja 2014. To je drugo izvješće koje sadrži ocjenu Komisije o napretku Kosova u ispunjavanju uvjeta iz plana o vizama. Uz odgovarajuće preporuke vladi, u njemu se daje sažeti prikaz razvoja događaja koji se odnose na donošenje ili izmjenu zakonodavstva i njegovu provedbu. Uz izvješće je priložen radni dokument službi Komisije u kojem se detaljnije opisuju događaji navedeni u izvješću. U dokumentu se govori i o očekivanim sigurnosnim i migracijskim učincima liberalizacije viznog režima. Izvješće i radni dokument službi Komisije temelje se na izvješćima koja je podnijela kosovska vlada, izvješćima koja su sastavili stručnjaci iz država članica EU-a u okviru misija za procjenu u prosincu 2013. i ožujku 2014., informacijama dobivenima od Ureda EU-a na Kosovu te od EULEX-a, kao i na statističkim podacima koje su predale države članice, a prikupio ih je Eurostat. U izvješću i radnom dokumentu službi Komisije navedene su preporuke u rasponu od zakonodavstva pa do provedbe u područjima politike u kojima su nužne daljnje reforme radi liberalizacije viznog režima. Pri provedbi dijaloga o liberalizaciji viznog režima ne dovodi se u pitanje stajalište država članica o statusu Kosova. 2. PREDUVJETI POVEZANI S PONOVNIM PRIHVATOM I REINTEGRACIJOM 2.1. Ponovni prihvat Na Kosovu je uspostavljen pravni okvir za ponovni prihvat. Kosovo je nastavilo s pregovorima i sklapanjem sporazuma o ponovnom prihvatu s državama članicama EU-a i državama pridruženima schengenskom prostoru, kao i glavnim tranzitnim zemljama i zemljama podrijetla nezakonitih migranata.[3] Ponovni prihvat dobro funkcionira. Kosovo je poboljšalo obradu zahtjeva, a broj neriješenih slučajeva više ne uzrokuje zabrinutost. Ponovni prihvat građana Kosova općenito dobro funkcionira. Ne postoji dovoljno podataka o ponovnom prihvatu državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva. Preporuka: - nastaviti pregovore i zaključivanje sporazuma o ponovnom prihvatu sa zainteresiranim državama članicama EU-a i glavnim tranzitnim zemljama te zemljama podrijetla nezakonitih migranata; - nastaviti ponovni prihvat građana Kosova, državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva iz svih država članica EU-a koji više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u te države i boravak u njima; - poduzeti potrebne mjere za olakšavanje ponovnog prihvata ugroženih osoba. 2.2. Reintegracija Uredba o reintegraciji izmijenjena je u kolovozu 2013. – uvedeni su pravni lijekovi i pravna osnova za Žalbenu komisiju. Imenovani su članovi Žalbene komisije. Kosovska vlada i dalje financira Fond za reintegraciju. Vrijednost sredstava dodijeljenih 2013. iznosila je 3,2 milijuna EUR. Približno 1,7 milijuna eura utrošeno je kao izravna financijska pomoć korisnicima, a milijun EUR dodijeljeno je Ministarstvu okoliša i prostornog planiranja za renoviranje i izgradnju smještaja za repatrijaciju osoba. Nadležna tijela obično se usredotočuju na hitne slučajeve, a ne na održive usluge reintegracije. Pravo na sredstva iz Fonda za reintegraciju imaju samo osobe koje su napustile Kosovo prije 28. srpnja 2010. i koje su se prijavile u određenom vremenskom roku.[4] Druge osobe imaju pravo na osnovne usluge ili socijalnu pomoć koju osiguravaju općine. Taj vremenski rok za prijavu predstavlja sve veću zapreku održivoj reintegraciji jer raste broj povratnika koji nemaju pravo na pomoć iz Fonda s obzirom na to da su Kosovo napustili nakon srpnja 2010. Promjenom tog roka i stavljanjem naglaska na dugoročne usluge reintegracije na Kosovu bi se trebala omogućiti održiva reintegracija građana nakon repatrijacije. Sustav za upravljanje predmetima reintegracije pokrenut je u siječnju 2013.; sve mu općine mogu pristupiti od travnja 2013. Omogućena je osnovna registracija u sustavu, ali ne i mogućnost naknadnog praćenja. Smjernice za korištenje tog sustava podijeljene su svim općinskim uredima za zajednice i povratak, a osigurana im je i izobrazba. Vraćena djeca imaju pristup obrazovanju, iako nije osigurano sustavno održavanje jezičnih tečajeva i drugih oblika jezične potpore. Zdravstvena skrb mogla bi se dodatno poboljšati; posebno, lokalno zdravstveno osoblje nije uvijek u mogućnosti dijagnosticirati zdravstvene probleme osoba nakon repatrijacije. Preporuke: - sredstva iz Fonda za reintegraciju treba preusmjeriti s hitnih slučajeva na održive usluge reintegracije, primjerice obrazovanje, profesionalnu izobrazbu, pomoć pri zapošljavanju i stanovanje; - treba razmotriti reviziju vremenskog roka za stjecanje prava na usluge Fonda za reintegraciju; - razviti sustav za upravljanje predmetima reintegracije koji omogućuje praćenje pružanja usluga svim registriranim korisnicima; - pojačati koordinaciju s međunarodnim organizacijama kako bi se izbjeglo udvostručavanje pomoći koja se nudi građanima nakon repatrijacije. 3. BLOK 1.: SIGURNOST DOKUMENATA U veljači 2014. pokrenut je novi sustav registracije statusa građana (CSRS) u okviru jedinstvene središnje baze podataka. Trenutačno se usporedno primjenjuju registri i baza podataka. Postoje ozbiljne sumnje u dosljednost i točnost podataka pohranjenih u CSRS-u jer sustav omogućuje tiskanje potvrda za isti događaj koje sadržavaju različite skupine podataka ili netočne podatke. Pohranjivanje fizičkih datoteka razlikuje se ovisno o općini, a u nekim slučajevima time nije moguće spriječiti gubitak informacija. Registri vraćeni iz Srbije skenirani su i preneseni u sustav kao datoteke fotografija. Moguće ih je pregledati na zahtjev i upotrebljavati za provjeru. Kosovo je prosincu 2013. donijelo sekundarno zakonodavstvo kojim je omogućeno izdavanje potvrde o građanskom statusu na zahtjev na drugim pismima i jezicima (primjerice na bosanskom jeziku, na ćirilici, na turskom jeziku). Preporuka: - CSRS je potrebno znatno poboljšati kako bi se osigurala kvaliteta i dosljednost podataka koji se u njemu pohranjuju; ako je to nužno treba provjeriti unose u odnosu na podatke iz ovjerenih kopija registara vraćenih iz Srbije; - osigurati interoperabilnost između putnih isprava, osobnih dokumenata i baza podataka policije; - razraditi standardne operativne postupke za pohranjivanje i obvezujuće izvorne dokumente. 4. BLOK 2.: UPRAVLJANJE GRANICAMA I MIGRACIJOM 4.1. Upravljanje granicama Ostvaren je znatan napredak u području integriranog upravljanja granicama (IBM). Zakon o graničnoj kontroli i nadzoru u rujnu 2013. usklađen je s pravnom stečevinom, a na snagu je stupio novi Zakon o međuagencijskoj suradnji. Doneseni su nova strategija i akcijski plan za integrirano upravljanje granicama. Uspostavljen je temeljni pravni okvir. Poboljšana je suradnja sa susjednim zemljama. Postignut je napredak u pitanju razgraničenja s Crnom Gorom; utvrđena je granica u dužini od 70 km granice, a preostalo je tek 9 km. Kosovo surađuje s agencijom FRONTEX u pitanjima razmjene informacija, analize rizika, izgradnje kapaciteta i izobrazbe. Kosovo je 2013. imenovalo kontaktnu točku za analizu rizika nadležnu za vezu s Frontexom. Granični prijelazi dovoljno su opremljeni kako bi se obavljale provjere prve i druge razine. Granična policija i Carina imaju dovoljan broj osoblja za kontrolu protoka prometa i kretanja putnika. Granične provjere u praksi se ne provode sustavno na izlaznim trakama. U siječnju 2013. osnovan je Nacionalni centar za upravljanje granicama. Centar čini osoblje iz svih nadležnih tijela povezanih s granicama, a odgovoran je za strateške i operativne analize rizika na središnjoj razini, razmjenu informacija i zaštitu podataka. Analiza rizika na lokalnoj razini obavlja se na graničnim prijelazima, no praktična je primjena tog analitičkog instrumenta ograničena. Kosovo je i dalje značajna tranzitna lokacija za nezakonitu migraciju i trgovinu ljudima. Broj otkrivenih i istraženih slučajeva pospješivanja nezakonite migracije te trgovine ljudima ili drogom i dalje je nizak[5]. Preporuke: - nastojati dovršiti utvrđivanje granice s Crnom Gorom; - izvršavati sustavne granične kontrole i na ulaznim i na izlaznim trakama; razjasniti područje primjene registra ulaza/izlaza; razraditi standardne operativne postupke za registraciju putnika; - osigurati internetski pristup Agenciji za hranu i veterinarstvo na svim graničnim prijelazima; - osigurati redovito ažuriranje primjera putnih isprava na svakom graničnom prijelazu; - osigurati dostatnu opremu za nadzor granica; - poboljšati primjenu analize rizika, posebice pri planiranjuoperativnih aktivnosti; - sprječavati, u domeni prekograničnog djelovanja, nezakonitu migraciju i trgovinu ljudima. 4.2. Upravljanje migracijom Kosovo je 2013. revidiralo i donijelo paket zakona kojima se utvrđuje zakonodavni okvir za upravljanje migracijom, uključujući zakone o strancima, državljanstvu i azilu. Novim zakonodavstvom uvode se definicije u skladu s pravnom stečevinom EU-a. U inozemstvu se vize trenutačno mogu izdavati samo u Turskoj i Albaniji; pokrenute su tehničke pripreme za uvođenje Viznog informacijskog sustava za Kosovo u drugim misijama. Ministarstvo unutarnjih poslova dodijelilo je 2013. 1 milijun EUR za izgradnju novog centra za zadržavanje. Očekuje se da će centar početi s radom do kraja 2014. Kosovo je u prosincu 2012. pokrenulo novu bazu podataka o migraciji i azilu; no ta baza još nije potpuno funkcionalna niti povezana s drugim bazama podataka koje sadrže podatke o migracijama. Zakonom o strancima reguliran je pristup nadležnih tijela bazi podataka. U listopadu 2013. doneseni su nova nacionalna strategija i akcijski plan o migraciji te je uspostavljeno Nacionalno tijelo za nadzor migracijskih tokova. Preporuke: - nastaviti s provedbom pravnog okvira; osigurati pridržavanje postupovnih jamstava za zadržavanje, udaljavanje i vraćanje; - uvesti Vizni informacijski sustav u sva diplomatska i konzularna predstavništva; - razmotriti razvoj strategije i akcijskog plana kako bi se pospješilo uključivanje stranaca u društvo; - izgraditi centar za zadržavanje stranaca u pritvoru; - razmotriti uvođenje vremenskog roka za smještaj stranaca u međunarodnoj zračnoj luci Priština; - nastaviti razvoj baze podataka o migraciji i azilu; omogućiti pristup bazi podataka svim relevantnim nadležnim tijelima; - poboljšati interoperabilnost baza podataka u području migracija i azila; - nastaviti s razvojem proširenog profila migracije. 4.3. Azil U srpnju 2013. donesen je novi Zakon o azilu te je izmijenjeno odgovarajuće sekundarno zakonodavstvo. Prava i obveze tražitelja azila i osoba kojima je odobrena zaštita u skladu su s pravnom stečevinom. Potrebno je unaprijediti pružanje usluga usmenog prevođenja. Uloga Ureda visokog povjerenika za izbjeglice usklađena je s odredbama Direktive o postupcima azila i Ženevskom konvencijom. Preporuke: - osigurati dostupnost usmenih prevoditelja i razmotriti mogućnost daljinskog tumačenja; - međusobno povezati baze podataka, primjerice Sustav za upravljanje granicama, Vizni informacijski sustav za Kosovo i bazu podataka o azilu. 5. BLOK 3.: JAVNI RED I SIGURNOST Novi kaznenopravni okvir stupio je na snagu 1. siječnja 2013. Kosovska nadležna tijela u ožujku 2013. provela su prvu reviziju kaznenopravnog sustava. Kaznenopravni sustav moguće je dodatno poboljšati boljom koordinacijom i jedinstvenim pristupom na razini institucija. Uspostavljen je mehanizam za praćenje, no još nema dovoljno podataka te su loše određeni prioriteti kada je riječ o progonu slučajeva korupcije i organiziranog kriminala na visokoj razini. Kada je riječ o neovisnosti pravosuđa, političari daju znatno manje javnih izjava o suđenjima u kaznenim predmetima. Medijsko uznemiravanje sudaca i tužitelja i dalje je ozbiljan problem. Zastrašivanje svjedoka i dalje predstavlja problem. Došlo je do znatnih poboljšanja u pogledu broja osoblja i stručnosti kosovske policije i carine. Potrebno je ojačati kapacitet tužiteljstva i sudskog sustava. Te agencije nemaju dovoljno resursa i imaju poteškoća s popunjavanjem slobodnih radnih mjesta, posebno onih rezerviranih za pripadnike manjina. Postoje nedostaci u postupku imenovanja sudaca i tužitelja. Kosovo bi trebalo uskladiti četiri temeljna zakona koji su stupili na snagu u siječnju 2013., a odnose se na kriterije imenovanja ili razrješenja sudaca i tužitelja. Iako je ostvaren određeni napredak u pogledu smanjivanja broja neriješenih sudskih predmeta, i dalje ih je znatan broj neriješen. Kosovo još nema elektroničku bazu podataka iz kaznene evidencije. Datoteke o prethodnom kažnjavanju i dalje se ručno prikupljaju na pojedinačnoj osnovi. Vlada planira uspostaviti informacijski sustav kaznene evidencije u 2014. Pravosuđe nema integrirani sustav upravljanja predmetima koji omogućuje praćenje slučajeva od faze prikupljanja informacija do faze istrage, kroz kazneni progon do sudskog rješenja i povrata imovine. Vlada je 2014. pokrenula pilot-projekt za razvoj takvog sustava. U ožujku 2013. vlada je odobrila novu strategiju i akcijski plan policijskih djelatnosti koje se temelje na obavijesnim podacima. U ožujku 2014. objavljena je prva procjena prijetnje koju predstavlja teški i organizirani kriminal na Kosovu. Potrebno je ojačati policijsku djelatnost na osnovu obavijesnih podataka; potrebno je dodatno razviti analitičke vještine i ojačati međuagencijsku suradnju. Nacrtom Zakona o presretanju utvrđuju se opći principi i institucionalne odgovornosti na kojima se temelji zakonito presretanje putem elektroničkih uređaja. Potrebno je donijeti taj zakon i uspostaviti detaljne procedure u sekundarnom zakonodavstvu. Neki sekundarni popratni zakoni uz Zakon o zaštiti svjedoka doneseni su 2013. Odgovarajuća policijska uprava ima dovoljno osoblja i vlastiti proračun. Kosovo bi trebalo razmotriti preseljenje svjedoka u inozemstvo u osjetljivim predmetima. Vlada je u siječnju 2014. donijela strategiju za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma. Namjerava se zaposliti veći broj ljudi u Financijsko-obavještajnoj jedinici kako bi ona mogla u potpunosti obavljati svoje funkcije. Broj izvješća o sumnjivim transakcijama i dalje je velik, no još nema izvješća o nikakvim osudama za pranje novca. U ožujku 2013. donesen je novi Zakon o proširenim ovlastima za zapljenu imovine. Zakonom je predviđena zapljena imovine koja ne proizlazi izravno iz kaznene aktivnosti za koju je osoba osuđena. Njime se uvodi i načelo obrnutog tereta dokazivanja. Te nove zakonske odredbe omogućuju zapljenu imovine povezane s neobjašnjivim bogatstvom. Zapljena imovine i dalje se slabo provodi. Kosovo je i dalje mjesto tranzita i skladištenja za krijumčare heroina i marihuane[6]. Nove odredbe Kaznenog zakona i Kaznenopravnog kodeksa postupanja predstavljaju učinkovitije alate za istrage slučajeva povezanih s drogama. Nacionalni koordinator za droge primjenjuje postojeće oblike suradnje među tijelima za provođenje zakona i civilnog društva. Provedba aktivnosti prevencije, podizanja svijesti i praćenja droga je zadovoljavajuća. Kapacitet kosovske policije kada je riječ o sprječavanju i istraživanju krijumčarenja droga je dostatan, no i dalje postoji znatna zabrinutost u pogledu relativno malog broja pravomoćnih presuda u kaznenim predmetima povezanima s drogama. U srpnju 2013. donesen je Zakon o sprječavanju i suzbijanju trgovine ljudima i zaštiti žrtava. Nacionalni koordinator za suzbijanje trgovine ljudima surađuje s odgovarajućim nadležnim tijelima i civilnim društvom. Izrađen je nacrt Zakona o kompenzaciji žrtvama zločina. U pripremi je nova strategija za borbu protiv trgovine ljudima. Kosovo je započelo rješavanje problema krijumčarenja oružja, no stopa uništenja lakog oružja i dalje je niska. S obzirom na broj zapljena tijekom zadnjih godina koje provode KFOR i druga nadležna tijela, čini se da se na Kosovu još može nalaziti znatna količina oružja. Kosovo provodi funkcionalne aktivnosti u području suzbijanja terorizma. Borci u stranim državama i dalje su izvor zabrinutosti; kosovska nadležna tijela prikupila su veliku količinu podataka o kosovskim borcima u Siriji. Izrađen je nacrt novog Zakona o zabrani sudjelovanja u oružanim sukobima. Vlada namjerava izraditi nacrt akcijskog plana za sprječavanje radikalizacije i nasilnog ekstremizma. Ostvarena su poboljšanja u borbi protiv korupcije, no čini se da su i dalje u nedovoljnom broju sudskih predmeta ostvareni stvarni rezultati. Nacionalno vijeće za borbu protiv korupcije kojim predsjeda predsjednik Kosova funkcionira. Ono izdaje preporuke i izvješća o borbi protiv korupcije. Presudno je važno da se na Kosovu donesu pravomoćne sudske presude u predmetima koji se odnose na korupciju i pranje novca. Javna nabava i dalje je jedan od glavnih izvora korupcije na Kosovu. U tom su području nadležne dvije institucije: Komisija za javnu nabavu i Tijelo za reviziju javne nabave. Funkcioniranje potonjeg tijela nije bilo moguće pravilno procijeniti jer je toj mladoj instituciji istekao mandat, a novo osoblje još nije imenovano. U kolovozu 2013. donesen je novi Zakon o financiranju političkih stranaka. Središnja izborna komisija odgovorna je za provedbu zakona i registraciju političkih stranaka. Nedostaje joj znatan broj članova osoblja, što može utjecati na provedbu u budućnosti. Očekuje se donošenje izmjena Zakona o zaštiti osobnih podataka do kraja 2014. Tijekom 2013. zatražen je savjet Nacionalne agencije za zaštitu osobnih podataka o brojnim zakonima i sekundarnom zakonodavstvu. Potrebno je dodatno ojačati kapacitete te agencije. Kosovo mora razviti sekundarno zakonodavstvo u području sigurnosti podataka te osigurati reviziju svih nacrta zakona o obradi osobnih podataka u Nacionalnoj agenciji za zaštitu osobnih podataka. Kosovo bi trebalo razmotriti dodatno podizanje svijesti u području zaštite podataka i povećanje broja službenika za zaštitu podataka na lokalnim razinama Preporuke: - razviti neovisnost pravosuđa usklađivanjem četiriju osnovnih zakona koji su stupili na snagu u siječnju 2013., a odnose se na kriterije za imenovanje ili razrješenje sudaca i tužitelja; - osigurati popunjavanje svih slobodnih radnih mjesta u KJC-u i KPC-u; - smanjiti zaostatke neriješenih sudskih predmeta; - razviti sustav informacija o kaznenoj evidenciji; na odgovarajući način regulirati upravljanje tim sustavom; - razviti integrirani sustav upravljanja predmetima koji omogućuje praćenje kaznenih predmeta od istrage do progona i osude, pa do povrata imovine; - poboljšati razmjenu informacija između policije i pravosudnih tijela u okviru policijske djelatnosti temeljene na obavijesnim podacima; jačati njihove kapacitete i ljudske resurse; - donijeti nacrt Zakona o presretanju i standardnim operativnim postupcima u okviru sekundarnog zakonodavstva; - održati trenutačnu razinu kapaciteta u području zaštite svjedoka s obzirom na financiranje i osoblje; ojačati međunarodnu suradnju; - integrirati financijske istrage u sve istrage organiziranog kriminala i korupcije; - osigurati donošenje pravomoćnih sudskih presuda u predmetima koji se odnose na trgovinu ljudima, krijumčarenje oružja, trgovinu drogama, korupciju, javnu nabavu i pranje novca, kao i provođenje kaznenih sankcija i vraćanje imovine stečene kriminalom; - osigurati potporu i pomoć žrtvama trgovine ljudima; - razmotriti reviziju Zakona o nabavi kako bi se osiguralo primjereno funkcioniranje Tijela za reviziju nabave; - provesti Zakon o financiranju političkih stranaka u izbornim kampanjama; ojačati kapacitete ljudskih resursa Središnje izborne komisije; - sklopiti daljnje sporazume o policijskoj suradnji i jačati operativnu suradnju sa susjednim zemljama i državama članicama EU-a; - nastaviti suradnju s EUROPOLOM, INTERPOLOM i regionalnim tijelima za provedbu zakona; - sklopiti daljnje sporazume o uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima sa susjednim zemljama i državama članicama EU-a; - istražiti dodatne načine suradnje s EUROJUSTOM; - razviti sekundarno zakonodavstvo o sigurnosti podataka; - osigurati savjetovanje s Nacionalnom agencijom za zaštitu osobnih podataka u vezi svih nacrta zakona koji se odnose na obradu osobnih podataka; jačati kapacitete ove agencije; - razmotriti daljnje jačanje svijesti o zaštiti podataka; povećati broj službenika za zaštitu podataka na lokalnim razinama. 6. BLOK 4.: TEMELJNA PRAVA U PODRUČJU SLOBODE KRETANJA Okvir temeljnih prava je čvrst, no Vlada ga namjerava dodatno prilagoditi u skladu s pravnom stečevinom. Postojeći okvir za borbu protiv diskriminacije nije u potpunosti proveden, ali poduzeti su koraci za poboljšanje provedbe i praćenja. U svibnju 2014. Vlada je odobrila izmjene zakona o suzbijanju diskriminacije. Očekuje se da će Skupština uskoro razmotriti „paket zakona o ljudskim pravima” koji sadržava nacrte zakona o suzbijanju diskriminacije, jednakosti spolova i pravobranitelju. Očekuje se donošenje sljedeće strategije i akcijskog plana o ljudskim i temeljnim pravima nakon donošenja „paketa zakona o ljudskim pravima”. Mehanizmom sankcioniranja uvrštenim u nacrt zakona o suzbijanju diskriminacije osiguravaju se različiti pravni lijekovi za osobe izložene kršenjima ljudskih prava. Kako bi se utvrdilo na kojim je sudovima moguće podnijeti tužbe iz područja ljudskih prava, odredbe Zakona temelje se na Zakonu o sudovima iz 2013. Primarno zakonodavstvo trebalo bi dopuniti sekundarnim zakonodavstvom, a javnost treba obavijestiti o raspoloživim pravnim lijekovima. Nastavlja se provedba – iako spora – strategije i akcijskog plana za integraciju romske, aškalijske i egipatske zajednice. Revizija sredinom razdoblja provedbe dovršena je 2013. te je dodan okvirni dokument. U dokumentu su određene prioritetne aktivnosti do 2015. Potrebna je daljnja predanost, a posebice u pogledu dodjele proračunskih sredstava i isplate. Ključno pitanje pri provedbi jest povećanje vlasništva na lokalnoj razini. Građani Kosova nemaju većih problema pri dobivanju putnih i identifikacijskih isprava. Kosovska policija prikuplja podatke o etnički motiviranim zločinima. U razdoblju od siječnja 2011. do ožujka 2014. prijavljena su 44 slučaja, no u samo dva donesena je sudska presuda. I dalje se istražuje 16 slučajeva, a podignuto je 6 optužnica. Kosovo bi trebalo razviti usklađenu definiciju etnički motiviranih incidenata koja nije ograničena na članak 147. Kaznenog zakona. I dalje postoji velik broj neriješenih sudskih predmeta na Kosovu, stoga postoji potreba za specijaliziranijim sucima u određenim sudskim odjelima. Učinkovitije pravosuđe s dovoljnim brojem specijaliziranih sudaca pridonijelo bi boljoj obradi slučajeva etnički motiviranih zločina. Općinska vijeća za sigurnost zajednica postoje u svim općinama na Kosovu, osim onih na sjeveru zemlje. Riječ je o savjetodavnim vijećima koja ujedno razvijaju i provode projekte sigurnosti u zajednici. Ona u velikoj mjeri funkcioniraju u skladu sa zakonodavnim okvirom, no kvaliteta njihova rada se razlikuje. Preporuke: - donijeti i provesti nove zakone o suzbijanju diskriminacije i jednakosti spolova te izmjene zakona o pravobranitelju u okviru jednog zakonodavnog paketa; - građanima osigurati pristup jasnim informacijama o njihovim pravima i pravnim lijekovima kad je riječ o rješavanju slučajeva kršenja ljudskih prava; - nastaviti provedbu strategije i akcijskog plana za uključivanje romske, aškalijske i egipatske zajednice na središnjoj i lokalnoj razini; - razviti usklađenu definiciju etnički motiviranih incidenata, a koja nije ograničena na odredbe iz članka 147. Kaznenog zakona; - ukloniti sva preklapanja nadležnosti i aktivnosti općinske zajednice, vijeća za sigurnost i općinskih skupština. 7. ZAKLJUČCI Komisija je ocijenila provedbu plana o vizama na Kosovu na temelju informacija i odgovarajućih zakonodavnih i političkih dokumenata koje je Kosovo dostavilo. Ova je ocjena dopunjena je ocjenjivačkim misijama na terenu koje su provele službe Komisije uz pomoć stručnjaka iz država članica EU-a. Komisija smatra da je Kosovo ostvarilo dobar napredak u provedbi plana o vizama. No i dalje je potrebno uložiti daljnje napore u skladu s preporukama uvrštenima u ovo izvješće i popratni radni dokument službi Komisije. Komisija će i dalje pomagati Kosovu pri provedbi plana i aktivno pratiti ispunjavanje svih relevantnih referentnih kriterija u cilju komunikacije sa suzakonodavcima o daljnjem napretku u okviru dijaloga o liberalizaciji viznog režima. [*] Ovim nazivom ne dovode se u pitanje stajališta o statusu te se on koristi u skladu s rezolucijom UNSCR 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o proglašivanju neovisnosti Kosova [2] COM(2013) 66 završna verzija. [3] Kosovo je nedavno potpisalo sporazume o ponovnom prihvatu s Estonijom, Hrvatskom, Lihtenštajnom, Švicarskom, Norveškom, Albanijom i Crnom Gorom. [4] Dvanaest mjeseci od datuma repatrijacije. [5] Frontexova godišnja analiza rizika za zapadni Balkan za 2014. [6] http://www.state.gov/j/inl/rls/nrcrpt/2013/vol1/204050.htm http://www.unodc.org/documents/data-and-analysis/Studies/Illicit_DT_through_SEE_REPORT_2014_web.pdf