Izvor: Eurostat [aei_pr_gnb] LXVII

2.6. Doprinos zaštiti bioraznolikosti, poboljšanje usluga ekosustava te očuvanje staništa i krajobraza

Kad je riječ o bioraznolikosti, podaci indeksa čestih vrsta ptica na poljoprivrednim staništima i indeksa čestih vrsta ptica na šumskim staništima prikupljaju se tek od 2016., pa ih se još ne može smatrati pouzdanim pokazateljima trendova. LXVIII Međutim, Hrvatska se općenito svrstava među zemlje s najbogatijom bioraznolikošću u Europi, što je vidljivo na temelju, na primjer, velike raznolikosti životinjskih i biljnih vrsta prisutnih na različitim staništima te brojnih endemskih biljnih vrsta i podvrsta. LXIX

% poljoprivredne površine pod ekološkom proizvodnjom

% poljoprivredne površine pod ekološkom proizvodnjom za EU-27

Površina pod ekološkom proizvodnjom u Hrvatskoj

Instructions: Using the length of the text box, draft a short analysis on the state of play for cross-cutting objective. For each of the specific objectives it could address the different elements identified in the toolkit by the specific objectives: (I)Functioning of the Agricultural Knowledge and Innovation Systems (AKISs) and related structures, relevant document to consult: AKIS study (II)Other relevant aspects in the context of the CO, notably the availability and use of innovative organisational solutions/structures (e.g. knowledge exchange groups such as the EIP Operational groups), digital infrastructure and new technologies (e.g. precision agriculture, artificial intelligence, smart villages), and the preparedness in terms of skills or access to training (III)This section could include analysis and followed by recommendations in relation to implementation of IACS and LPIS. It could also be considered to add considerations in relation to simplicity of implementation of the policy and the Strategic Plan.]

Instructions: Using the length of the text box, draft a short analysis on the state of play for cross-cutting objective. For each of the specific objectives it could address the different elements identified in the toolkit by the specific objectives: (IV)Functioning of the Agricultural Knowledge and Innovation Systems (AKISs) and related structures, relevant document to consult: AKIS study (V)Other relevant aspects in the context of the CO, notably the availability and use of innovative organisational solutions/structures (e.g. knowledge exchange groups such as the EIP Operational groups), digital infrastructure and new technologies (e.g. precision agriculture, artificial intelligence, smart villages), and the preparedness in terms of skills or access to training (VI)This section could include analysis and followed by recommendations in relation to implementation of IACS and LPIS. It could also be considered to add considerations in relation to simplicity of implementation of the policy and the Strategic Plan.]

Instructions: Using the length of the text box, draft a short analysis on the state of play for cross-cutting objective. For each of the specific objectives it could address the different elements identified in the toolkit by the specific objectives: (VII)Functioning of the Agricultural Knowledge and Innovation Systems (AKISs) and related structures, relevant document to consult: AKIS study (VIII)Other relevant aspects in the context of the CO, notably the availability and use of innovative organisational solutions/structures (e.g. knowledge exchange groups such as the EIP Operational groups), digital infrastructure and new technologies (e.g. precision agriculture, artificial intelligence, smart villages), and the preparedness in terms of skills or access to training (IX)This section could include analysis and followed by recommendations in relation to implementation of IACS and LPIS. It could also be considered to add considerations in relation to simplicity of implementation of the policy and the Strategic Plan.]

Instructions: Using the length of the text box, draft a short analysis on the state of play for cross-cutting objective. For each of the specific objectives it could address the different elements identified in the toolkit by the specific objectives: (X)Functioning of the Agricultural Knowledge and Innovation Systems (AKISs) and related structures, relevant document to consult: AKIS study (XI)Other relevant aspects in the context of the CO, notably the availability and use of innovative organisational solutions/structures (e.g. knowledge exchange groups such as the EIP Operational groups), digital infrastructure and new technologies (e.g. precision agriculture, artificial intelligence, smart villages), and the preparedness in terms of skills or access to training (XII)This section could include analysis and followed by recommendations in relation to implementation of IACS and LPIS. It could also be considered to add considerations in relation to simplicity of implementation of the policy and the Strategic Plan.]

Hektari pod ekološkim proizvodnjom

Izvor: Eurostat [ org_cropar_h1 ] i [ org_cropar ] LXXXVI .

Izvor: Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj. Na temelju podataka Eurostata o zemljištu na ugaru i Zajednički istraživački centar na temelju podataka iz istraživanja LUCAS o procjeni elemenata krajobraza.

* Linearni elementi koji su uzeti u obzir: travnati pojasevi, grmoviti pojasevi, skupine pojedinačnih stabala, drvoredi, živice i jarci. Zbog metodoloških ograničenja procjenu treba oprezno tumačiti.

2.7. Privlačenje mladih poljoprivrednika i olakšavanje poslovnog razvoja u ruralnim područjima

Udio je mladih poljoprivrednika (MP) 2016. u Hrvatskoj iznosio 5,1 % (jednako prosjeku EU-a), što je 6 890 poljoprivrednih gospodarstava (+17 % u usporedbi s 2007.) LXXXVII . Na svakog hrvatskog upravitelja poljoprivrednog gospodarstva mlađeg od 35 godina bilo ih je gotovo sedam u dobi od 35 do 54 godine i 12 starijih od 55 LXXXVIII . U 2016. su 15 % mladih vlasnika poljoprivrednih gospodarstava u Hrvatskoj bile žene, dok je ukupni udio žena vlasnica poljoprivrednih gospodarstava u Hrvatskoj iznosio 26 %, što je gotovo na razini prosjeka EU-a (28 %) LXXXIX . Omjer mladih upravitelja u dobi do 35 godina u odnosu na one u dobi od 55 ili više pokazuje stalni porast od 2010. do 2016. (sa 7,0 % na 8,47 %) XC .

Mladi poljoprivrednici u Hrvatskoj imaju veća (prema broju hektara) i održivija (prema standardnom prinosu) poljoprivredna gospodarstva od poljoprivrednika starije dobi XCI . Jedan se mladi poljoprivrednik u Hrvatskoj 2016. koristio poljoprivrednim zemljištem prosječne veličine od 19,6 ha (+18,1 % u usporedbi s 2010.), imao je 13,5 uvjetnih grla (+15,2 %) i ostvario je prosječne ekonomske rezultate u vrijednosti od 33 422 EUR (+25,4 %) uz 1,6 godišnjih jedinica rada (+2,2 %) XCII . Ipak, od 2010. do 2016. broj gospodarski samodostatnih poljoprivrednih gospodarstava kojima su upravljali mladi poljoprivrednici pao je s 3 030 na 1 980 (‑34,7 %) XCIII , što upućuje na potrebu za njihovim dodatnim rastom, uključivanjem u alternativne poljoprivredne djelatnosti s dodanom vrijednošću, specijalizacijom i inovativnošću kako bi ostali konkurentni na lokalnom, europskom i svjetskom tržištu. Dok samo 1,2 % mladih poljoprivrednika u Hrvatskoj postiže standardni prinos od više od 250 000 EUR, njih 47 % ima standardni prinos do 8 000 EUR XCIV , što upućuje na poljoprivredne kulture niskih vrijednosti, ograničenu tržišnu povezanost te činjenicu da poljoprivrednu djelatnost ne obavljaju u punom radnom vremenu.

Udio upravitelja poljoprivrednih gospodarstava mlađih od 35 godina s barem osnovnom razinom poljoprivrednog obrazovanja (27 %) bio je veći od tog udjela među ukupnim brojem upravitelja poljoprivrednih gospodarstava u Hrvatskoj (10 %) u 2016. XCV . Istodobno, udio mladih hrvatskih poljoprivrednika s visokim strukovnim obrazovanjem (preddiplomski, diplomski i doktorski studij) i dalje je za 52 % ispod prosjeka EU-a. XCVI Mladi su poljoprivrednici skloniji ulagati u i proizvoditi visokokvalitetne, sigurne i netradicionalne prehrambene proizvode, stvarati alternativne poljoprivredno-prehrambene mreže (npr. lokalni programi certificiranja) i inovativne poslovne modele (npr. ekološki prihvatljivi postupci) te isporučivati brojna javna dobra za koja postoji potreba u društvu. Da bi se povećalo njihovo sudjelovanje u prethodno navedenim inicijativama, mladim hrvatskim poljoprivrednicima potrebna je odgovarajuća podrška dovoljnog broja edukatora i savjetnika iz javnog i privatnog sektora. Upitno je hoće li postojeći sustav od 230 javnih savjetnika koji rade u 117 županijskih ureda XCVII biti dovoljan da obuhvati sve sektore i inicijative (vidjeti i točku 2.10.). Konkretno, mladi hrvatski poljoprivrednici naglašavaju potrebu za podrškom u primjeni praktičnog znanja s pomoću jasnog vizualnog osposobljavanja i pomagala za tehnološke procese XCVIII .

Ukupno je 33 % poljoprivrednog zemljišta u državnom vlasništvu XCIX , a postupak davanja tog zemljišta na raspolaganje jedinicama lokalne samouprave i dalje je spor te bi se mogao još poboljšati C , unatoč određenim preferencijama prema mladim poljoprivrednicima u postupcima javnih natječaja. Mladi hrvatski poljoprivrednici ističu i postojanje prepreka u sljedećim područjima: dostupnost subvencija, pristup kreditima, savjetodavne usluge CI te poslovno okruženje za proizvođače i MSP-ove u poljoprivrednom sektoru. CII