1.Uvod

Osmim programom djelovanja za okoliš nastoji se do 2030. ubrzati zelena tranzicija i osigurati poduzimanje odlučnih koraka za zaštitu i obnovu okoliša. Od 1973. razvoj i koordinacija politike EU-a u području okoliša vode se općim programima djelovanja za okoliš, koji su okvir za djelovanje EU-a i njegovih država članica u području okoliša i klime. Osmi program djelovanja za okoliš temelji se na ciljevima europskog zelenog plana, strategije rasta EU-a za postizanje klimatski neutralnog, resursno učinkovitog, netoksičnog, otpornog i konkurentnog kružnoga gospodarstva na pravedan i uključiv način. On je bitan i za postizanje ciljeva u području okoliša i klime iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030., njegovih ciljeva održivog razvoja i multilateralnih sporazuma u području okoliša i klime.

U kontekstu niza teških gospodarskih i geopolitičkih kriza, uključujući rusku agresiju na Ukrajinu, Osmi program djelovanja za okoliš odraz je odlučnosti EU-a i njegovih država članica da se zaustave klimatska kriza, kriza bioraznolikosti i kriza onečišćenja te poveća otpornost EU-a na buduće poremećaje. U njemu se iznosi dugoročni prioritetni cilj da do 2050. ljudi žive dobro unutar granica planeta i šest tematskih prioritetnih ciljeva. Sadržava i ambiciozna 34 preduvjeta za postizanje ciljeva u skladu s prisegom „ne činiti štetu” iz europskog zelenog plana te pravednom i poštenom tranzicijom u kojoj nitko nije zapostavljen.

Prioritetni cilj za 2050. Osmog programa djelovanja za okoliš: „... da najkasnije do 2050. ljudi žive dobro unutar granica planeta u održivom gospodarstvu dobrobiti u kojem nema otpada, rast je regenerativan i postignuta je klimatska neutralnost u Uniji, a nejednakosti su značajno smanjene. Zdrav okoliš temelj je dobrobiti svih ljudi te je u njemu očuvana bioraznolikost, ekosustavi napreduju, a priroda je zaštićena i obnovljena, što dovodi do povećane otpornosti na klimatske promjene, katastrofe povezane s vremenskim prilikama i s klimom i druge rizike za okoliš. Unija, vođena međugeneracijskom odgovornosti, postavlja tempo osiguravanja blagostanja sadašnjih i budućih generacija diljem svijeta.”

Dosljedno praćenje glavnih trendova, pri čemu se koriste odgovarajući pokazatelji, neophodno je za ostvarivanje ciljeva EU-a u području okoliša i klime. Kako bi se ostvario i ojačao integrirani pristup, Osmim programom djelovanja za okoliš uspostavlja se mehanizam upravljanja, a Komisiji se daje zadaća da uspostavi novi okvir za praćenje radi mjerenja napretka prema postizanju prioritetnih ciljeva (okvir za praćenje Osmog programa djelovanja za okoliš). Okvir za praćenje treba se temeljiti na ograničenom broju glavnih pokazatelja, uključujući sustavne pokazatelje o vezama između okoliša i socijalne dimenzije te gospodarstva, čime se EU-u omogućuje praćenje napretka prema zelenoj tranziciji i strateški politički nadzor na visokoj razini. Zadaća je Komisije da svake godine izvješćuje Europski parlament i Vijeće o poduzetim mjerama i najavi moguće buduće mjere.

2.Opće karakteristike okvira za praćenje Osmog programa djelovanja za okoliš

Mehanizam upravljanja Osmog programa djelovanja za okoliš uključuje Komisijino godišnje praćenje, procjenu i izvješćivanje o napretku u ostvarivanju šest prioritetnih ciljeva programa, uzimajući u obzir preduvjete i opći cilj postizanja sustavne promjene. Komisiji će u tome pomoći Europska agencija za okoliš (EEA) i Europska agencija za kemikalije (ECHA), koja izrađuje sustav pokazatelja za kemikalije.

Skup glavnih pokazatelja Osmog programa djelovanja za okoliš temelj je mehanizma upravljanja. U skladu s člankom 4. stavkom 3. Odluke o programu pokazatelji se moraju temeljiti na postojećim podacima kako bi se administrativno opterećenje svelo na najmanju moguću mjeru i kako bi se koristili najnoviji i najrelevantniji podaci i pokazatelji. Nadalje, okvir za praćenje mora se temeljiti na metodologiji koja Komisiji omogućuje mjerenje udaljenosti od ciljnih vrijednosti povezanih s prioritetnim ciljevima. Ako su zakonodavstvom EU-a utvrđeni pravno obvezujući ciljevi EU-a, pokazatelji na kojima se temelje odabrani su radi praćenja relevantnih ciljeva programa i preduvjeta. Na primjer, EU je postigao dogovor o pravno obvezujućem cilju da se do 2030. smanje emisije stakleničkih plinova, izmjerene u tonama ekvivalenta CO2, za 55 % u odnosu na razine iz 1990. Ako postoje opći pravni zahtjevi ili željeni ciljevi, trebalo bi odabrati pokazatelje kojima se mjeri napredak u željenom smjeru. Primjerice, ukupni nastali otpad odražava rad na primjeni hijerarhije otpada i posljedičnom znatnom smanjenju količine otpada do 2030., dok udio poreza na zaštitu okoliša u ukupnom poreznom prihodu odražava načelo „onečišćivač plaća”.

Za ostvarivanje ciljeva Osmog programa djelovanja za okoliš do 2030. i vizije do 2050. potrebni su pokazatelji kojima se mjere dugoročni rezultati u EU-u i državama članicama (pokazatelji učinka ili pokazatelji ishoda). Međutim, u nekim su slučajevima uključeni pokazatelji koji su usmjereni na poduzeto djelovanje („pokazatelji ostvarenja”) ako postoji snažna povezanost s politikama ili dogovorenim ciljem. Primjer toga je pokazatelj zaštićenih područja, budući da je povezan s ciljem zaštite 30 % kopnenih i morskih područja do 2030.

U okviru za praćenje Osmog programa djelovanja za okoliš nalaze se odabrani glavni pokazatelji kako bi se dobio pregled politika na visokoj razini. On se temelji na sektorskim alatima za praćenje kako bi se osigurala usklađenost i smanjilo administrativno opterećenje. Među njima su alati koji se odnose na upravljanje energetskom unijom i djelovanje u području klime, okvir za praćenje kružnoga gospodarstva, okvir EU-a za praćenje bioraznolikosti, sustav EU-a za praćenje biogospodarstva i budući okvir za praćenje nulte stope onečišćenja. Pritom se uzimaju u obzir i rezultati Pregleda aktivnosti u području okoliša.

Opći dogovor o glavnim okolišnim pokazateljima doprinijet će dosljednosti izvješća o politikama u području okoliša i klime iz šire perspektive, kao što su:

·„alat za vizualizaciju europskog zelenog plana”, koji obuhvaća i aspekte digitalizacije i pravednosti

·godišnja izvješća EU-a o napretku u pogledu svih 17 ciljeva održivog razvoja

·cjelovita procjena otpornosti u pregledu pokazatelja otpornosti u EU-u i državama članicama

·indeks uspješnosti tranzicije, koji rangira napredak 45 zemalja u četiri dimenzije prelaska na održivost

·europski semestar, koji se bavi općom koordinacijom ekonomskih politika i politika zapošljavanja i kojim se osigurava izvješćivanje o ciljevima održivog razvoja u svim državama članicama

·interaktivni preglednik kompozitnih pokazatelja i pregleda rezultata na kojem se nalazi više od 100 višedimenzionalnih mjera.

Okvir za praćenje Osmog programa djelovanja za okoliš usklađen je sa završnim izvješćem konferencije o budućnosti Europe i prijedlozima u području klimatskih promjena i okoliša proizašlima iz nje.