HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 20.2.2015. 
COM(2015) 64 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJE ĆU, EUROPSKOM 
GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA 
Konačna ocjena programa Carina 2013. 
 
 
2 
  
SADRŽAJ 
 
 
1. POZADINA ............................................................................................................................ 3  
2. PROGRAM ............................................................................................................................ 3  
3. STRUKTURA OCJENJIVANJA .................................................................................................. 4  
4. EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST PROGRAMA ...................................................................... 5  
5. UČINKOVITOST PROGRAMA CARINA 2013. .......................................................................... 8  
5.1. Jačanje zaštite i sigurnosti ....................................................................................... 8  
5.2. Zaštita financijskih interesa EU-a ........................................................................... 9  
5.3. Olakšavanje trgovine ............................................................................................. 10  
6. ČIMBENICI KOJI UTJE ČU NA USPJEŠNOST PROGRAMA ......................................................... 10  
7. ŠIRENJE PROGRAMA (SVIJEST , ZNANJE I PROVEDBA ) .......................................................... 12  
8. USPJEŠNOST ....................................................................................................................... 12  
8.1. Komunikacijski sustavi i sustavi razmjene informacija ......................................... 13  
8.2. Zajedničke aktivnosti ............................................................................................. 13  
9. ZAKLJUČCI I PREPORUKE .................................................................................................... 15  
9.1. Zaključci................................................................................................................. 15  
9.2. Preporuke ............................................................................................................... 16  
 
 
3 
  
1. POZADINA  
Carinska unija temelj je Europs ke unije i bitan element za funkc ioniranje unutarnjeg tržišta. 
Unutarnje tržište može ispravno fu nkcionirati samo ako se zajedni čka pravila ujedna čeno 
primjenjuju na svim njegovim vanjskim granicama. To zna či da 28 carinskih uprava Unije 
mora djelovati kao jedna. 
Program Carina 2013. (dalje u tekstu: Cari na 2013.) uspostavljen je Odlukom 624/2007/EZ1 
kao višegodišnji akcijski program za car inu u Europskoj uniji kojim se podupiru i 
nadopunjuju mjere koje su poduzele države članice kako bi osigurale u činkovito 
funkcioniranje unutarnjeg tržišta u carinskom podru čju. On se nastavlja na prethodne 
programe: Matthaeus, Carina 2000., Carina 2002. i Carina 2007. Program je u prvom redu bio 
usmjeren na pružanje potpore i ja čanje suradnje i koordinacije me đu nacionalnim carinskim 
upravama država članica, koje su tako đer bile glavni korisnici programa.  
U skladu s člankom 22. stavkom 1. Odluke o programu provedena je kona čna ocjena u okviru 
odgovornosti Komisije s nagl askom na uspješnost i u činkovitost aktivnosti Programa. 
Europska komisija oblikovala je kona čnu ocjenu i njezino provo đenje povjerila vanjskom 
konzultantu. Ocjenjivanje je izvr šilo „Partnerstvo za ocjenjivan je” kojem je pomagala skupina 
za usmjeravanje sastavljena od relevantnog os oblja Komisije i predstavnika 5 država 
sudionica. Skupina za usmjeravanje pružala je  potporu timu za ocjenjivanje u svim fazama 
postupka ocjenjivanja. Ocjenjivanje je zapo čelo u rujnu 2013. i zavr šeno je u kolovozu 2014.  
Ovo se izvješ će temelji na nalazima i zaklju čcima predstavljenima u vanjskom izvješ ću o 
ocjenjivanju. Komisija cijeni op ću kvalitetu vanjske studije kojom je potkrijepljena ova 
ocjena i priznaje metodološke poteško će i napore uložene u njihovo ub lažavanje. Smatra se da 
su nalazi vjerodostojni te da su zaklju čci točno izvedeni.     
Izvješćem koje je objavila Europska komisija ispunjuje se obveza iz članka 22. stavka 3. 
Odluke o programu o priop ćavanju rezultata kona čne ocjene Europskom parlamentu, Vije ću, 
Europskom gospodarskom i socija lnom odboru i Odboru regija. 
2. PROGRAM  
Program Carina 2013. provodio se od 1. sije čnja 2008. do 31. prosinca 2013. U programu su 
mogle sudjelovati države članice, države kandidatkinje u okvi ru pretpristupne strategije te 
moguće kandidatkinje i odre đene partnerske zemlje iz europs ke susjedske politike. Pored 28 
država članica EU-a2, u programu je sudjelovalo pet drug ih država: Turska, Srbija, bivša 
jugoslavenska republike Makedonija, Crna Gora i Albanija. Sve države koje su sudjelovale u 
aktivnostima programa nazivaju se u izvješ ću „državama sudionicama”. 
U skladu s odlukom o programu, program Carina 2013. imao je sljede ćih pet općih ciljeva:  
                                                 
1  Odluka br. 624/2007/EZ Europskog  parlamenta i Vije ća od 23. svibnja 2007. o uspostavljanju 
akcijskog programa za carinu u Zajednici (Carina 2013.) 
2  Hrvatska je pristupila Europskoj uniji 1. srpn ja 2013. U svrhe ocjene programa Hrvatska je uklju čena u 
kategoriju države članice, ali u analizi je uzeta u obzir činjenica da je Hrvatska još uvijek bila država 
kandidatkinja tijekom velikog dijela trajanja programa.   
 
4 
 1. osiguranje da carinske djel atnosti odgovaraju potrebam a unutarnjeg tržišta, uklju čujući 
zaštitu lanca nabave i olakšavanje trgovine, te podupiranje strategi je za rast i radna 
mjesta; 
2. uzajamno djelovanje i ispunjavanje zadataka carinskih uprava država članica tako 
učinkovito kao da su jedna uprava, osiguranje  kontrola s jednakovrijednim rezultatima 
na svakoj to čki carinskog podru čja Zajednice i potpore zakonitih poslovnih aktivnosti; 
3. pružanje potrebne zaštite fina ncijskih interesa Zajednice; 
4. jačanje zaštite i sigurnosti; 
5. priprema država kandidatkinj a i potencijalnih kandidatk inja za pristupanje, uklju čujući 
razmjenom iskustava i znanja s ca rinskim upravama navedenih država. 
 
Ukupna financijska omotnica programa iznosila je 323,8 milijuna EUR. U cilju ostvarenja ciljeva programa izvršene su sljede će aktivnosti:  
• Razvoj, održavanje i upravljanje sustavom komunikacija i razmjene informacija.  
Oko 80 % prora čuna programa potrošeno je na IT su stave i njima su podržane ostale 
aktivnosti provedene u okviru programa. 
• Zajedničke aktivnosti  koje su uklju čivale seminare, radionice, projekte skupine, 
skupine za usmjeravanje, aktivnosti izobrazbe, aktivnosti pra ćenja, odre đivanje mjerila 
i ostale aktivnosti kojima je služ benicima iz država sudionica omogu ćeno da 
zajednički rade na temama od zajedni čkog interesa. 
Suradnja me đu carinskim tijelima odvijala se putem sigurne Zajedni čke komunikacijske 
mreže/zajedni čkog sistemskog su čelja (CCN/CSI) kojim se osigurava interoperabilnost svih 
nacionalnih sustava informacijs ke tehnologije i koji je djelovao kao sigurna platforma za 
uzajamnu komunikaciju carinskih tijela i razmjenu poruka. Oko 60 programa za razmjenu 
informacija i transeuropskih IT aplikacija koristilo se tom sigurnom  platformom. Neki od 
glavnih IT programa i aplikacija podržanih iz programa koji su analizirani tijekom 
ocjenjivanja bili su sljede ći: 
• sustav kontrole izvoza (ECS) i sustav kontrole uvoza (ICS),  
• novi kompjuterizirani provozni sustav (NCTS),  
• informacijski sustav integrirane tarife Za jednice (TARIC) i baza podataka carinskih 
kvota i gornjih granica (QUOTA),   
• sustav elektronske registraci je i identifikacije gospodarski h subjekata (EORI) i sustav 
za ovlaštene gospodarske subjekte (AEO), 
• carinski sustav za upravljanje rizikom (CRMS). 
3. STRUKTURA OCJENJIVANJA  
Ocjenjivanje je bilo usmjereno na rezultate i u činke koji je program imao na carinsku uniju i 
na carinske uprave koje su sudjel ovale u programu. Oko 80 % prora čuna programa bilo je 
posvećeno sustavima IT-a koji su u velikoj mjeri bili odgovorni za doprinos programa 
ciljevima politike više razine . Stoga je ocjenjivanje bilo  posebno usmjereno na dubinsku 
analizu na čina na koji je IT sustavima financiran im u okviru programa Carina 2013. dodana 
vrijednost carinskoj suradnji i time olakšano ostvarivanje op ćih ciljeva programa. 
Kako bi se dobila slika o stvar nom funkcioniranju programa, gla vni kriteriji za ocjenjivanje i 
primijenjene perspektive bili su sljede ći:  
1. europska dodana vrijednost progr ama Carina 2013. (vidjeti naslov 4.); 
 
5 
 2. učinkovitost – stupanj do kojeg  je paneuropsko elektroni čko carinsko okruženje 
pomoglo carinskim tijelima da bolje zaštite financijske interese EU-a, da oja čaju 
zaštitu i sigurnost gra đana i olakšaju trgovinu (v idjeti naslov 5.);  
3. neočekivani i neplanirani rezultati i u činci nastali uslijed akti vnosti programa (vidjeti 
naslov 6.); 
4. širenje programa – svijest, znanje  i provedba (vidjeti naslov 7.); 
5. uspješnost programa (vidjeti naslov 8.). 
 
Vanjski konzultant upotrijebio je  mješavinu tehnika kombiniraju ći uobičajenu ocjenu 
programa koja se ve ć koristila za srednjoro čnu ocjenu programa u 2011. i analizu doprinosa 
(za više informacija vidjeti naslov 5.).  
Komisija smatra da su podaci prikupljeni za ocjenjivanje programa bi li opsežni i da su 
izvršene unakrsne provjere u cilju dobivanja pouzdanih podataka te kako bi se zaklju čci mogli 
temeljiti na čvrstim dokazima potvr đenima iz nekoliko izvora. Gl avni izvori informacija 
upotrjebljenih za oc jenjivanje uklju čivali su sljede će:  
• uredsko istraživanje; 
• upitnik kojim su prikupljena stajališta nacionalnih carinskih uprava u svim državama 
sudionicama (jedan odgovor po državi, čime je prikupljeno 33 odgovora); 
• anketu za carinske službenike kojom su pr ikupljene povratne informacije od pojedinih 
carinika u nacionalnim upravama. Anketa je bila upu ćena carinskim službenicima koji 
su izravno sudjelovali u programu te onima koji nisu izravno sudjelovali u programu 
(ukupno je anketom prikupljen 5 401 odgovor); 
• šest studija slu čaja provedeno je u državama članicama EU-a u cilju ispitivanja teorije 
promjene programa. 
 
Tijekom ocjenjivanja programa Carina 2013. trebalo je uzeti u obzir nekoliko ograni čenja. 
Prvo, mnoge aktivnosti programa nastavile su se iz pret hodnog programa, odnosno, programa 
Carina 2007. Stoga su se rezultati i u činci mogli samo u rijetkim slu čajevima povezati 
isključivo s programom Carina 2013. Drugo, zbog potre be za usmjeravanjem ocjenjivanja na 
ograničen broj ciljeva i država članica uz istovremeno omogu ćavanje boljeg razumijevanja 
učinkovitosti programa, studije slu čaja nije mogu će generalizirati na statisti čki 
reprezentativan na čin. Treće, ocjenjiva čima je bilo dostupno vrlo malo kvantitativnih 
podataka, posebno o troškovima razvoja IT sustav a na nacionalnoj razini ili o smanjenju 
administrativnih troškova je r nije postojao okvir za pra ćenje tih pokazatelja; stoga su se 
ocjenjivači većinom oslanjali na percepcije dionika s kojima su se savjetovali (putem anketa, 
ciljanih razgovora ili studija slu čaja). Čak ni ti stru čnjaci na terenu često nisu mogli to čno 
odrediti koristi ili prednosti čiji su nastanak osjetili. Stoga se zaklju čci ocjene uglavnom 
oslanjaju na bogate, kvalitativne dok aze, a samo u manjoj mjeri na kvantitativne podatke.        
U sljedećim su poglavljima sažeti zaklju čci o svakom od pet kriteri ja za ocjenjivanje i o 
perspektivi ocjenjivanja.  
4. EUROPSKA DODANA VRIJEDNOST PROGRAMA  
U kontekstu kona čne ocjene programa Carina 2013. europska dodana vrijednost shva ćala se 
kao dodatne koristi koje proizlaze iz djelovanja na razini EU-a u usporedbi s nacionalnim 
inicijativama. To uklju čuje sljede će aspekte: 
 
6 
 i. komplementarnost programa s nacionalnim inicijativama; 
ii. smanjenje administrativnih troškova i optere ćenja (npr. putem zajedni čkih IT 
platformi, smjernica, postupaka; una krsne provedbe najbolje prakse utvr đene tijekom 
provedbe aktivnosti programa, smanjenja udvostru čavanja i preklapanja) ili ako se 
promatra iz druge perspektiv e: trošak „ne-Europe”.  
iii. transeuropsku prirodu carinske suradnje  koju je najbolje promatrati me đu državama 
članicama, a ne unutar njih, i vrije dnost ljudskih mreža stvorenih provedbom 
programa; 
iv. povećanu ujedna čenost carinske unije EU-a („djelovanje kao jedna uprava”) i 
vrijednost zajedni čke administrativne kulture; 
v. održivost rezultata/u činaka u slu čaju prekida provedbe programa. 
 Ocjenjivanjem je utvr đena snažna dodatna vrijednost progr ama, posebno u pogledu njegove 
uloge u podržavanju provedbe carinskog zakonoda vstva EU-a na nacionalnoj razini.  
i. Na općoj su razini nacionalni cari nski službenici utvrdili da su IT sustavi financirani u 
okviru programa u velikoj mjeri komplement arni s nacionalnim in icijativama jer se 
uglavnom odnose na provedbu carinskog zakonodavstva EU-a. Prema njihovom 
mišljenju, time su smanjeni administra tivni troškovi, što ne bi bilo mogu će da je svaka 
država članica morala sama razvijati sli čne IT sustave. Na primjer, iz centraliziranih 
baza podataka, kao što su TARIC i QUOTA, uprave država članica dobile su važne 
informacije koje bi ina če trebale u svakom slu čaju zatražiti od Komisije i pohranjivati 
na vlastiti trošak. Me đutim, dionici nisu mogli to čno odrediti smanjenje 
administrativnih troškova. 
ii. Carinskim tijelima postavljeno je u upitniku za ocjenjivanje i pitanje o smanjenju 
administrativnih troškova. Ve ćina je odgovorila da se programom omogu ćila brža 
provedba zakonodavstva EU-a i to po ni žem trošku nego št o bi bilo mogu
će bez 
potpore iz programa.  Kako je prikazano na slici 1. u nastavku, 23 od 28 državnih uprava koje su dostavile 
odgovore navelo je da im je program „u velikoj ili odre đenoj mjeri” pomogao da takve 
mjere brže provedu. Nadalje, 25 uprava smatralo je da je program „u velikoj ili 
određenoj mjeri” pomogao u provedbi nužnih mjera uz niži trošak.  
Slika 1. Mjera do koje je  programom Carina 2013. sm anjeno administrativno 
opterećenje nacionalnih uprava 
 
Izvor: Upitnik upu ćen carinskim upravama država članica EU-a (br.= 28, niti je dan od ispitanika nije odgovorio „uopće 
ne”.) 
 
7 
     
iii. Zajedničkim aktivnostima omogu ćena je izravna suradnja me đu službenicima iz 
različitih zemalja. U postupku ocjenjivanja utvr đeno je da se njima poticalo povjerenje 
i ohrabrivala slobodna razmje na informacija te prihva ćanje zajedni čkih IT sustava i 
ostalih postupaka. Tako je u ocjeni zaklju čeno da su stvorene mreže imale važnu 
ulogu u ostvarivanju cilja programa da  „djeluju kao jedna uprava”,  
Većina usklađenosti postignutih transeuropskim i cen traliziranim IT sustavima mogla 
se ostvariti samo pod uvjetom da carinska tijela razmjenjuju informacije s drugim državama članicama i/ili priznaju valjanost operaci ja koje su one provele. Primjerice, 
podaci o riziku poslani susta vom za kontrolu uvoza ne bi bi li od koristi da tijelo 
primatelj ne vjeruje u analizu kojom su ti podaci dobiveni. Sli čno tome, priznavanje 
statusa ovlaštenog gospodarskog subj ekta dodijeljenog u drugoj državi članici 
podrazumijeva oslanjanje na činjenicu da tijelo koje je odobrilo daj status dosljedno 
primjenjuje smjernice Zajednice.   Tijekom postupka ocjenjivanja utvr đeno je da se potrebni stupanj povjerenja me đu 
državama članicama u cilju u činkovitosti takvih sustava ne  može uzeti zdravo za 
gotovo s obzirom na raznolikost administrativnih kultura i na čina rada. To je 
povjerenje potrebno zaraditi i program je igrao važnu ulogu u njegovoj izgradnji. To je 
djelomično ostvareno tradicionalnim u čincima umrežavanja kojima su carinski 
službenici uspjeli razviti osobne kontakte i jedni s drug ima neformalno komunicirati. 
Što je možda još važnije, povjerenje je tako đer izgrađeno čestim sastancima i 
izlaganjem uzajamnim metodama rada.  
iv. U postupku ocjenjivanja utvr đeno je da u EU-u još uvijek postoje velike razlike u 
provedbi carinski postupaka povezanih s uvozom. Jedan korisni pokazatelj kojim se 
mogu mjeriti te razlike jest vrijem e potrebno za uvoz robe. Prema izvješ ću Svjetske 
banke o poslovanju
3 vrijeme za uvoz uobi čajenog kontejnera robe može se razlikovati 
u 28 članica Unije od 5 dana do 19 dana.   
Međutim, iako te razlike još uvijek postoje, ocjenjiva či su utvrdili da su se znatno 
smanjile tijekom provedbe programa. To je važna promjena budu ći da je provedba 
programa Carina 2013. me đurazdoblje prije mogu ćeg uvođenja centraliziranog 
carinjenja. Budu ći da je cilj Carinskog zakonika Unije uspostaviti centralizirano 
carinjenje do 1. listopada 2020.4, napredak koji je dosad ostvaren provedbom 
programa Carina 2013. vrijedan je za pripre mu temelja za takav ambiciozni pothvat. 
Zaključa k  j e  o c j e n e  d a  j e  m a l o  vjerojatno da bi države članice uskladile svoje 
postupke i carinske propise u cilju sli čnog postupanja bez foruma za suradnju i 
razmjenu iskustava ili programa financiranja  kao što je program Carina 2013. iz kojeg 
se mogu financirati zajedni čki IT sustavi, i da bi kr aju mogle djelovati kao jedna 
carinska uprava. Izme đu ostalog, provedba takvog zakonodavstva bez programa kojim 
bi se financirali zajedni čki IT sustavi ili razmjena znanja donijela bi znatno ve će 
troškove. To bi bilo posljedica činjenica da bi u slu čaju nepostojanja zajedni čkih IT 
sustava i tehni čkih specifikacija bilo potrebno izraditi 28 razli čitih verzija svakog 
pojedinog sustava.  
v. U pogledu održivosti rezultata b ez daljnjeg financiranja, zaklju čak je ocjene da bi 
državama članicama bilo teško nastaviti upotreblja vati IT sustave nakon srednjeg roka 
zbog velikih troškova njihovog vo đenja i održavanja i važne upravlja čke uloge koju 
trenutačno ima Europska komisija. Dok su carinske uprave smatrale da će dosad 
                                                 
3  Doing Business 2013  – Regional Profile European Union (EU) - Me đunarodna banka za obnovu i razvoj / Svjetska 
banka; izvješ će dostupno na: http://www.doingbusiness.org   
4  Članak 6. stavak 1., članak 16. i članak 179. Uredbe (EU) br. 952/2013. o Carinskom zakoniku Unije i Provedbena 
odluka Komisije od 29. travnja 2014. o donošenju pr ograma rada za Carinski zakonik Unije (2014/255/EU)  
 
8 
 ostvareni rezultati biti dugotrajn i, alati proizvedeni programom , kao što su IT sustavi i 
moduli izobrazbe, postupno bi postajali zastarjeli bez povremene obnove. Nadalje, 
mreže stvorene trajnim sudjelovanjem u zajedni čkim aktivnostima po čele bi nestajati 
bez trajne interakcije i njihovi bi se rezultati postupno izgubili. Zamjene osoblja i 
reorganizacija uprave imali bi sli čan učinak na mreže izgra đene tijekom godina 
provedbe programa. Stoga, iako će se u budu ćnosti i dalje ostvarivati napredak, ne 
treba podcijeniti važnost budu će potpore Komisije.  
5. UČINKOVITOST PROGRAMA CARINA 2013.   
Kako bi se mogla ocijeniti u činkovitost programa u pogledu postizanja op ćih ciljeva, u 
postupku ocjenjivanja primijenjen  je metodološki pristup pod nazivom analiza doprinosa. Taj 
je analitički pristup posebno primjeren za ispitivanj e jesu li program ili politika pridonijeli 
ostvarenju odre đenih rezultata i u činaka. U cilju postizanja uravnotežene ocjene koja je 
dovoljno široka, ali tako đer prodire u dubinu teme, analiza doprinosa bila je usmjerena na 
određene  
• ciljeve politike: od pet op ćih ciljeva navedenih u Odluci o uspostavi programa Carina 
2013., odabrana su sljede ća tri cilja: (a) zaštita financijskih interesa EU-a; (2) ja čanje 
zaštite i sigurnosti; (3 ) olakšavanje trgovine;  
• carinske postupke: uvoz robe i povezanih carinskih postupaka; 
• države: odabrano je šest država članica od njih dvadeset i os am. Kriteriji za odabir 
uključivali su koli činu i prirodu carinskog prometa, vrste primijenjenih carinskih 
kontrola, sudjelovanje u programu i zemljopi snu raznolikost. Uzorkom su bile 
obuhvaćene Hrvatska, Češka Republika, Francuska, Njema čka, Mađarska i 
Nizozemska.  
U nastavku su prikazani gla vni nalazi ocjene i zaklju čci povezani s doprinosom programa 
trima odabranima ciljevima politika.     
5.1. Jačanje zaštite i sigurnosti  
U okviru programa ostvaren je najve ći napredak prema ostvarenju tog cilja i to se može 
smatrati važnim korakom prema mogu ćem uskla đivanju postupaka upravljanja rizicima za 
carine, što je propisano Carinskim zakonikom Unije5. Osim toga, od prethodne ocjene došlo 
je do nekoliko klju čnih promjena. One se u velikoj mjeri odnose na zaštitu i sigurnost i 
potječu od inicijativa poduzetih u cilju provedb e izmjena Carinskog zakonika Zajednice u 
području sigurnosti i zaštite6, čije su sve odredbe stupile na snagu tek 2011.  
Sustav kontrole uvoza u potpunosti je pušte n u promet 2011. i njime se zahtjeva od 
gospodarskih subjekata da daju dodatne sigurno sne podatke prije ulaska robe u Europsku 
uniju i olakšava se razmjena tih informacija me đu upravama država članica i Europske 
komisije. Podaci koje gospodarski  subjekti pružaju u toj fazi  unose se u postupke upravljanja 
rizikom i time se poja čava analiza rizika koju izvršavaju nacionalne uprave na mjestu dolaska 
robe i na daljnjim odredištima. Na primjer, carinski službenici s kojima su izvršeni razgovori u svim studijama slu čaja naveli su da je programom olakšana razmjena informacija s drugim 
                                                
 
5  Carinski zakonik Unije stupio je na snagu 30.10.2013. i njime je stavljena izvan snage Uredba (EZ) br. 450/2008 
Europskog parlamenta i Vije ća od 23. travnja 2008. o Carins kom zakoniku Zajednice. Njegove će se materijalne 
odredbe primjenjivati od 1. svibnja 2016.   
6  Izmjenama u podru čju sigurnosti i zaštite obuhva ćene su najvažnije promjene  Carinskog zakonima sadržane u 
Uredbi Komisije (EZ) br. 1875/2006, Uredbi Komisije (EZ) br. 312/2009, Uredbi Komisije (EZ) br. 414/2009 i 
Uredbi Komisije (EU) br. 430/2010. 
 
9 
 državama članicama omogu ćujući im da brže i u činkovitije odgovore na rizike. Razmjenom 
informacija s pomo ću Sustava za kontrolu uvoza olakšala se nacionalnim tijelima razmjena 
informacija o uvozu u slu čaju, primjerice, preusmjeravanja robe. Prema mišljenju carinskih 
službenika, time se pomoglo u olakšavanju trgovine jer gospodars ki subjekti nisu morali dva 
puta dostavljati informacije, a istovremeno se os igurala ista razina sigurnosti i zaštite.  
Sustav upravljanja rizikom u podru čju carina tako đer je postao potpuno operativan za vrijeme 
trajanja programa. Ovim je sustavom usposta vljen minimalni standard za analizu rizika 
institucionalizacijom obrazaca za razm jenu informacija o rizicima izme đu država članica i 
time što su sve države članice uzele u obzir zajedni čka podru čja prioritetnog nadzora i 
zajedničke profile rizika u svojim nacionalnim  postupcima za upravljanje rizikom. Na 
primjer, neki su sudionici u studiji slu čaja hvalili činjenicu da je sustavom pružena minimalna 
razina analize rizika i da se njime poti če razmjena informacija o rizicima me đu državama 
članicama, s pomo ću obrazaca s informacijama o riziku. Službe nici su smatrali da imaju bolji 
pristup relevantnim informacijama o rizi ku i da lakše mogu upozoriti druge države o 
mogućim rizicima. Prema tome, zahvaljuju ći strožim kriterijima za kontrole rizika i njihovoj 
većoj dosljednosti, sustavima koji se  financiraju kroz program tako đer se pove ćalo povjerenje 
čime se državama članicama olakšalo da analizu rizika koju je proveo netko drugi smatraju 
vjerodostojnom i time se omogu ćilo učinkovitije usmjeravanje kontrola.   
Sustavi gospodarskih subjekata u ovom su razdoblju uskla đeni i time se pove ćala sposobnost 
carinskih tijela da prikupljaju informacije o pojedinim gospodarskim subjektima i pove ćala se 
količina informacija o trgovcima dostupnima za analizu rizika. Na primjer, iz studija slu čaja 
može se zaklju čiti da se sustavom registracije i identifikacije gos podarskih subjekata 
carinskim tijelima znatno olakšalo uzimanje  u obzir povijesti gospodarskog subjekta tijekom 
provedbe analize rizika, uklju čujući njegove rezultate u drugim državama članicama. 
Sustavom ovlaštenog gospodarskog subjek ta carinskim se tijelima omogu ćilo da se 
usredotoče na rizičnija trgova čka društva pove ćavanjem vjerojatnosti da će se kontrolama, 
koje se nužno provode samo na malom br oju pošiljaka, otkriti opasna roba.   
5.2. Zaštita financijskih interesa EU-a 
Točan izračun carina i borba protiv prijevara od klju čne su važnosti za zaštitu financijskih 
interesa EU-a.  
Informacijski sustav integrirane tarife Zaje dnice (TARIC) i Baza podataka carinskih kvota i 
gornjih granica (QUOTA) jedi ni su službeni izvori podat aka povezanih s carinama za 
nacionalna nadležna tije la i ocjenom je utvr đeno da su ažurni, pouz dani i jednostavni za 
korištenje. Više od dvije tre ćine uprava navelo je da se aplikacijama „u velikoj mjeri” 
pridonijelo ostvarenju posebni h ciljeva informacijskih sustava, posebno ciljeva pomaganja 
trgovcima i nadležnim tijelima u dobivanju to čnih podataka o razvrstava nju i carinskoj stopi 
uvezene robe (19 od 27 uprava). 
Mogući doprinos drugih IT sustava zaštiti financ ijskih interesa EU-a više se odnosi na 
sprječavanje i otkrivanje prijevare i stog a je manje jasan i teško ga je to čno odrediti. Na 
primjer, op ćenito se smatralo da su se novim sust avom za kompjuterizirani provozni postupak 
(NCTS) znatno smanjile prijevare stvaranjem  sljedive evidencije za svaku provoznu 
transakciju i smanjenjem raspona za odstupanje od standardnih postupaka.  
Osim toga, pove ćanom učinkovitošću sustava za upravljanje rizi kom pridonijelo se ne samo 
većoj kontroli opasne robe ve ć i učinkovitom otkrivanju i pri kupljanju carina. To ima 
neposredni i pozitivni u činak na zaštitu financijskih interesa EU-a. Na primjer, neki su od 
 
10 
 sudionika u studijama slu čaja smatrali taj sustav posebno va žnim s obzirom na ulogu njihove 
zemlje kao provozne zemlje. Objasnili su da je sustavom omogu ćeno carinskim upravama da 
elektronički registriraju i razm jenjuju podatke s carinskim upravama drugih država članica i 
time pove ćaju pouzdanost podataka i znatno ubrzaj u provozni postupak. Time im se 
omogućilo bolje pra ćenje kretanja robe i utvr đivanje slu čajeva prijevare ili nepla ćanja carina. 
5.3. Olakšavanje trgovine 
Taj se cilj u podru čju carina uglavnom ostvar uje pasivno jer se takvi napredni sustavi za 
upravljanje rizicima uvode sa što manjim u činkom na ograni čavanje trgovine. Potpuno 
kompjuterizirano okruženje za obradu carinskih deklaracija koj e sada postoji, uz uskla đivanje 
i sve raširenije prihva ćanje sustava ovlaštenog gospodarskog subjekta, omogu ćilo je veću 
sigurnost carinske unije uz provo đenje manjeg broja ru čnih kontrola kojima se usporava 
protok trgovine. Sli čno tome, novim sustavom za kompjuterizirani provozni postupak 
omogućilo se ukidanje papirnatih provoznih deklar acija. Time je ubrzan provozni postupak i 
skratilo se vrijeme potrebno za dobivanje jams tava od gospodarskih subjekata te se tako 
olakšala trgovina i pritom se stvara elektroni čka evidencija kojom se smanjuje vjerojatnost 
pogrešaka i prijevara. 
Uvođenjem sporazuma o uzajamnom priznavanju s tre ćim zemljama, na temelju sastanaka 
koji su se financirali u okviru programa, ub rzano je daljnje širenje sustava ovlaštenog 
gospodarskog subjekta i na taj se na čin također pridonijelo ostvarenju  ovog cilja. Prema tome, 
treba tako đer istaknuti da, u o čima gospodarskih subjekata, ja čanjem sustava nisu ostvarene 
apsolutne koristi, osim uo čenog pozitivnog u činka na carinske postupke. Kako je utvr đeno 
tijekom ocjene carinske unije „iako ve ćina poslovnih dionika sa statusom ovlaštenog 
gospodarskog subjekta cijeni dodatne usluge [lakši pristu p pojednostavljenim carinskim 
postupcima, prioritetna obrada, manji broj fizi čkih kontrola i kontrola dokumenata za one sa 
statusom ovlaštenog gospodarskog subj ekta], smatraju da su koristi  koje doživljavaju u praksi 
ograničene.” 7.  
6. ČIMBENICI KOJI UTJE ČU NA USPJEŠNOST PROGRAMA  
Dokazi prikupljeni tijekom ocjenjivanja upu ćuju na to da program nije imao neželjene 
negativne u činke niti na jednog od uklju čenih dionika. To je uglavnom rezultat činjenice da su 
korisnici programa jasno definirani i da su se odluke obi čno donosile dogovorom. Me đutim, 
ocjenjivači su utvrdili nekoliko utjecajnih čimbenika izvan kontrole programa, a koji su 
utjecali na na čin provedbe programa: 
•  troškovi nacionalnih uprava: Dok se izrada  specifikacija transe uropskih IT sustava 
financirala iz programa, troškove st varne provedbe snosile su države članice. 
Troškovi provedbe nasta li su posebno zbog uskla đivanja nacionalnih sustava sa 
specifikacijama EU-a. Ispita nici su u studijama slu čaja naveli da su ti troškovi često 
bili znatni i da su prora čunski rezovi na nacionalnim razinama bili uzrok zabrinutosti 
u pogledu sposobnosti uprava da provedu pr omjene sustava u okviru dogovorenih 
rokova. Razlikovanje izme đu izdataka proizlazi iz same Odluke 8 u kojoj je utvr đeno 
koje će izdatke snositi Europska unija, a koje će snositi države sudionice.  
• složenost i razli čitost nacionalnih IT infrastruktura : Neki su ispitanici kao važnu 
prepreku uspješnoj provedbi IT sustava spomenuli i složenost nacionalnih IT 
                                                 
7   Ocjena koju je izvršio PwC za GU TAXUD. „Studija o ocjeni stanja carinske unije ”, stranica 10. 
8   Članak 17. Odluke br. 624/2007/EZ Europskog parlamenta i Vije ća od 23. svibnja 2007. o uspostavljanju akcijskog 
programa za carinu u Zajednici (Carina 2013.) 
 
11 
 infrastruktura i nedovoljnu integraciju transe uropskih sustava na nacionalnoj razini. 
Zbog tog „kolaža” IT sustava pr ilagodba i nadogradnja sustav a bila je u nizu država 
članica složena i skupa. Me đutim, treba napomenuti da to nije umanjilo priznate 
koristi provedbe takvih sustava. Na temelju dokaza iz studija slu čaja može se 
zaključiti su se, nakon njihove potpune integr acije u nacionalne in frastrukture, IT 
sustavima znatno unaprijedili nacionalni ca rinski postupci. Prema tome, taj je 
utjecajni čimbenik djelovao kao inhibitor i kao aktivator programa, ovisno o 
nacionalnom kontekstu i dostupnosti resursa.  
• povijesni i zemljopisni kontekst: Na temelju rezultata studija slu čaja otkrivene su 
velike razlike u prirodi i opsegu doprinosa programa op ćim ciljevima, ovisno o 
povijesnom i zemljopisnom kontekstu pojedinih država članica. Države sudionice 
mogle bi se podijeliti u dvije široke kategorije: (i) one s relativno malom koli činom 
carinskog prometa i stoga s manje naprednim carinskim IT infrastrukturama i (2) one 
koje su imale vrlo velike koli čine carinskog prometa i stoga naprednije IT 
infrastrukture. Zbog tih povije snih i zemljopisnih  razlika prvu su skupinu zemalja 
više zanimale koristi IT sustava koji se financiraju iz programa nego drugu skupinu 
zemalja, jer bi na taj na čin mogle iskoristiti i podijeliti pouke nau čene iz država s više 
carinskog prometa. 
• jasnoća zakonodavstva EU-a: Bilo je znatnih kašnjenja u provedbi sustava kontrole 
uvoza za koje je navedeno da su posljedica nedovoljne jasno će zakonodavnih 
zahtjeva u vezi s tim sustavom (npr . u pogledu sadržaja i rokova za podnošenje 
ulaznih skra ćenih deklaracija). Smatralo se da su zakonodavci podcijenili prakti čne 
čimbenike i složenosti provedbe sustava. Osim toga, dokazi upu ćuju na to da se 
zakonodavstvo EU-a o razvrstavanju robe sm atralo složenim, što je utjecalo na 
jasnošću i jednostavnost sustava kao što su  TARIC i ustav europskih obvezuju ćih 
tarifnih informacija.  
• pravni kanali za razmjenu informacija: Sv i su se složili da se IT sustavima 
financiranima iz programa pridonijelo poja čanoj suradnji izme đu carinskih uprava. 
Međutim, nekoliko je ispitanika objasnilo da je razmjena informacija o riziku 
ponekad onemogu ćena time što je u nacionalnim zakonima carinskim upravama 
zabranjena razmjena povjerljivih podataka s drugim državama članicama, primjerice 
zbog teku ćih istraga, čime se sprje čava ostvarivanje potpunog potencijala IT sustava. 
• upravljanje zajedni čkim djelovanjima: Unato č hvaljenoj koristi zajedni čkih djelovanja 
u upitnicima i razgovorima izražena je kritika u pogledu na čina upravljanja 
zajedničkim djelovanjima. Na primjer, neki su  nacionalni koordinat ori smatrali da su 
se zajedni čka djelovanja posljednjih godi na proširila, a nekima je bilo teško dobiti 
pregled svih relevantnih zajedni čkih djelovanja i utvrditi u kojima bi trebali 
sudjelovati njihovi službenici. U cilju pr evladavanja tog pitanja neke su uprave 
predložile uspostavu mjera kojima će se utvrditi korisnost pr ojektnih skupina prije 
njihove uspostave i omogu ćiti njihovo povremeno preispitivanje. 
• jezične sposobnosti carinskih tijela: Neko liko ispitanika istaknulo je jezi čnu 
sposobnost nacionalnih carin skih tijela kao mogu ću prepreku uspješnoj provedbi 
programa. Na primjer, ispitanici u nekim studijama spomenuli su da u činkovite 
rasprave na sastancima ponekad nisu bile mogu će zbog razli čitih razina jezi čnih 
sposobnosti nacionalnih carinskih službenika. 
 
12 
 7. ŠIRENJE PROGRAMA (SVIJEST ,  ZNANJE I PROVEDBA ) 
U postupku ocjenjivanja promatralo se širenje i svijest o informacijama povezanim s 
programom u cilju ocjene u kojoj je mjeri izvr šena uspješna promidžba programa i jesu li 
njegove rezultate uspješno koristili službenici država sudionica. Me đutim, treba napomenuti 
da ne postoji izravni uzro čno-posljedi čni odnos izme đu svijesti o programu i njegove op će 
učinkovitosti. Na primjer, carinski službenici  mogu se koristi ti rezultatima programa, kao što 
su IT sustavi ili smjernice, a da pritom nisu svjesni da su se oni financirali iz programa. 
Prema nalazima ocjene program Carina  2013. bio je relati vno dobro poznat me đu carinskim 
službenicima: 52 % ispitanih sl užbenika znalo je za program9. Međutim, među onima koji su 
bili svjesni programa, ve ćina je opisala svoje znanje kao „vrl o nisko” ili „ nisko” (77 %). To 
upućuje na to da još uvijek ima prostora za napr edak u smislu objašnjavanja kako se program 
uklapa u nacionalne uprave i kako ga carinski službenici mogu iskoristiti. 
Anketom je tako đer otkriveno da je 94 % sudi onika u aktivnostima programa10 na neki na čin 
ili u nekom obliku podijelilo svoja iskustva s kolegama unutar svoje uprave. Utvr đeno je da 
su svijest i razumijevanje multiplikatora (kao  što su nacionalni koordinatori ili carinski 
službenici koji su sudjelovali u zajedni čkim aktivnostima) od klju čne važnosti za uskla đivanje 
rezultata programa i osiguranje da u zajedni čkim aktivnostima sudjeluju odgovaraju ći 
dužnosnici, dok drugi službenici  mogu imati koristi od programa, a da im pritom nije 
potrebno puno znanja o njemu. Nekoli ko ispitanika u studijama slu čaja spomenulo je važnost 
razmjene informacija o programu s odgovaraju ćim ljudima u upravama, radije nego sa što 
većim brojem ljudi, kako bi oni mogli odlu čiti kako najbolje provoditi i upotrijebiti izlazne 
vrijednosti programa. 
Postojala je visoka razina slaganja da su rezu ltati provedbe programa (tj. IT sustavi i rezultati 
zajedničkih aktivnosti) imali pozitivan u činak na funkcioniranje nacionalnih carinskih 
postupaka. U činak je bio najo čitiji u podru čju upravljanja rizikom u kojem je velik broj 
uprava i pojedinih ispitanika naglasio važne doprinose programa. IT sustavi uglavnom su se 
smatrali korisnima za olakšavanje brze i sustavne razmjene informacija me đu državama 
članicama. Zajedni čkim aktivnostima olakšana je  razmjena iskustava, stru čnosti i najbolje 
prakse te zajedni čko razumijevanje i provedba zakonodavstv a EU-a te dubinska rasprava o 
složenim temama.  
Uz konkretne izlazne vrijednosti, kao što su smje rnice ili programi izobrazbe, u prvom se redu 
cijenio doprinos zajedni čkih aktivnosti uspostavi osobnih kontakata i mreža izme đu 
dužnosnika država članica čime im se omogu ćilo brže obra ćanje kolegama i u činkovitija 
suradnja.  
8. USPJEŠNOST  
U skladu s Odlukom 624/2007/EZ financijska omotnica za šestogodi šnje razdoblje trajanja 
programa utvr đena je na 323,8 milijuna EUR. Me đutim, analizom prora čunskih odobrenih 
sredstava pokazalo se da je stvarni trošak programa bio oko 15 % niži, u ukupnom iznosu od 
oko 272 milijuna EUR. Od toga je za IT sustav e izdvojeno 225 milijuna EUR, a preostalih 47 
milijuna EUR posve ćeno je zajedni čkim aktivnostima. 
                                                 
7 Napomena: u anketi namijenjenoj carinskim službeni cima zaprimljeno je ukupno 4 861 odgovora na to 
pitanje.  
10  Napomena: u anketi namijenjenoj carinskim služ benicima zaprimljeno je ukupno 2 552 odgovora. 
 
13 
 8.1. Komunikacijski sustavi i su stavi razmjene informacija 
Izdaci izdvojeni za IT su stave zatim se mogu raš članiti na izdatke za raz voj novih sustava (što 
uključuje velike nadogradnje), potporu i održavanje, zajedni čku komunikacijsku 
mrežu/zajedni čko sučelje sustava i kvalitetu i metodologiju11. Na slici 2. u nastavku prikazano 
je da se u godinama od po četka provedbe programa ukupna potrošnja stalno pove ćavala iako 
su se izdaci u svakom od tih  aspekata razlikovali. Tako đer je važno napomenuti da su razvojni 
troškovi dosegli vrhunac 2010. (izme đu ostalog, zbog priprema za potpuno uvo đenje sustava 
kontrole uvoza), dok su tr oškovi potpore bili najve ći u posljednje dvije godine provedbe 
programa (kada je ve ć bila uspostavljena ve ćina sustava nastalih na temelju izmjene u 
području zaštite i sigurnosti. 
Slika 2.: Odobrena prora čunska sredstva za IT sustave, 2008. – 2013. 
 
Izvor: Podaci GU TAXUD  
8.2. Zajedničke aktivnosti 
Zajedničkim aktivnostima, na koje je izdvojeno oko 20 % prora čuna programa, nadopunjeni 
su IT sustavi i one su bile od klju čne važnosti za uspješnost i u činkovitost programa, kako je 
prethodno navedeno.  
Tijekom šest godina provedbe programa organi zirano je oko 7 500 akti vnosti u okviru osam 
vrsta zajedni čkih aktivnosti u kojima je sudjelovalo 40 000 službenika12 (vidjeti sliku 3.). 
                                                 
11   Kvaliteta i metodologija odnose se na osiguranje kvalitete sustava koje su izvr šili vanjski suradnici. 
12  Treba napomenuti da je jedan službeni k mogao sudjelovati u nekoliko sastanak a za vrijeme trajanja programa, ali 
broj se ne odnosi na jedinstvene sudionike.     
 
14 
 Slika 3.: Sudjelovanje u zajedni čkim aktivnostima 
Vrsta 
zajedničke 
aktivnosti  Sudionici  Aktivnosti Sastanci  Sudionici po 
aktivnosti  Sudionici po 
sastanku  Troškovi 
po 
sastanku 
Usporedne 
analize  330 10  40  33  8  6 512 
EUR 
Praćenje 512  8  150  64  3  2 795 
EUR 
Seminari  2 570 38  75  68  34  42 696 
EUR 
Izobrazba iz 
IT-a 2 875 8  346  359  8  6 933 
EUR 
Radionice  3 651 62  134  59  27  25 118 
EUR 
Radni posjeti  5 223 N/P 5 211 N/P 1  1 031 
EUR 
Skupine za 
usmjeravanje  10 567  7  275  1 510 38  26 711 
EUR 
Projektne 
skupine  14 259  182  1 309 78  11  9 505 
EUR 
Ukupno 39 987 315. 7 540 310 
(prosjek) 16 
(prosjek) 15 163 
EUR 
(prosjek) 
Izvor: Podaci GU TAXUD  
Velika ve ćina troškova iz prora čuna programa odnosila se na putova nje, smještaj i dnevnice 
sudionika za sastanke u Bruxellesu ili na neko m drugom mjestu. Prosje čni trošak po 
sudioniku iznosio je 900 EUR. Od svih osam vrsta zajedni čkih aktivnosti, troš ak po sudioniku 
za njih šest razlikovao se za manje od 15 % od t og prosjeka. Dvije su razlike bile skupine za 
usmjeravanje s prosje čnim troškom od 695 EUR po sudi oniku i seminari s prosje čnim 
troškom od 1 246 EUR po sudioniku. Razlike u tr oškovima vjerojatno su  posljedica prirode 
predmetnih zajedni čkih aktivnosti. Skupine za usmjeravanje obi čno su se sastajale u 
Bruxellesu 1 – 2 dana i redovito su se okupljali isti sudionici. Seminari su bili jednokratna 
događanja koja je obi čno organizirala carinska uprava odre đene države na odre đenoj lokaciji, 
pri čemu su se u obzir uzimali drugi čimbenici osim troškova i lako će pristupa, a prednost su 
imale aktivnosti kojima se osigurava umrežavanje me đu sudionicima.   
Zajedničkim aktivnostima upravama je osiguran fleksibilan skup alata za okupljanje 
službenika. Na primjer, ponekad su na sastanci ma ostvareni konkretni rezultati, kao što je 
skup smjernica za uporabu odre đenog IT sustava ili zajedni čki program izobrazbe. Ponekad 
su neposredni rezultati bili manje opipljivi i sastojali su se, primjerice, od toga da su službenici iz jedne države članice učili o tome kako su njihovi kolege u drugoj državi proveli 
određenu vrstu postupka ili riješili odre đeni problem.  
Bilo bi teško zamisliti razvoj uzajamno prihvatljivog zajedni čkog IT sustava, primjerice, ako 
bi se on razvijao odozgo prema dolje, a ne pod okriljem projektne skupine u okviru koje se okupljaju relevantni dionici. Službenici su m ogli zajedno raditi u ok viru takve projektne 
skupine kako bi osigurali da se njihove id eje i pitanja uzmu u obzir i kako bi se kona čni 
proizvod uklapao u postoje će nacionalne institucije. Posebno vrijedi spomenuti skupinu za 
 
15 
 elektroničku carinu, iako nije izri čito usmjerena na razvoj jedinstvenog proizvoda ili IT 
sustava, jer je osigurala da se kod planiranja IT -a uzmu u obzir mišljenja svih uprava, da se 
zajednički raspravlja u svim problem ima u provedbi i da su prona đena uzajamna rješenja. Ova 
je projektna skupina tako đer pomogla uspostaviti manje skupine  za razvoj novih IT projekata. 
Ispitanici iz studija slu čaja stalno su naglašava li da bi bez tih zajedni čkih aktivnosti i činjenice 
da je njima omogu ćen izravni osobni kontakt i razgovori me đu predstavnicima nacionalnih 
carinskih uprava bilo teš ko ukloniti i prevladati razne probleme i nesigurnosti.  
9. ZAKLJUČCI I PREPORUKE  
9.1. Zaključci 
Komisija je prihvatila zaklju čke vanjskog konzultanta,  ali je bila suzdržana zbog nepostojanja 
kvantitativnih podataka kojima se mogu potkrije piti zaklju čci i nemjerene i op će prirode 
donesenih zaklju čaka o uspješnosti i u činkovitosti programa. Ocijenjeno je da su aktivnosti 
koje je izvršio tim za ocjenjivanje u skladu sa standardima za ocjenjivanje koje je utvrdila 
Komisija13. Prosudbe i zaklju čci izvedeni su izravno iz nalaza  utemeljenih na prikupljenim 
dokazima. Kako bi se osigurala pouzdanost nal aza, u postupku ocjenjivanja upotrebljavalo se 
nekoliko metoda prikupljanja podataka, uklju čujući ankete, razgovore, uredska istraživanja 
(uključujući postojeće analize i podatke o pra ćenju) i studije slu čaja, iako je pra ćenje 
podataka bilo vrlo ograni čeno zbog neodgovaraju ćih mehanizama za pra ćenje. Komisija i 
dionici op ćenito su tu metodološku mješavi nu smatrali dovoljnom. Glavni zaklju čci ocjene 
koje je donio vanjski konzultant, a s kojima se Komisija slaže, sažeti su u nastavku.          
Zaključak ocjene bio je da se programom  Carina 2013. znatno pridonijelo pove ćanju zaštite i 
sigurnosti, zaštiti financijskih interesa EU-a i olakšavanju trgovine, ia ko na funkcioniranje 
carinske unije utje ču brojni čimbenici.  
Isključiva nadležnost EU-a za carine zna či da se zakonodavstvo u podru čju carina donosi na 
europskoj razini i da zahtijeva uskla đivanje carinskih politika i postupaka. U povratnim 
informacijama prikupljenim od dionika za potrebe ocjene objašnjena je važna uloga programa 
Carina 2013. Drugim rije čima, ispravna primjena carinske tarife EU-a i carinskog 
zakonodavstva op ćenito ne bi bila mogu ća bez programa i tome je pridonijela mješavina 
aktivnosti.   
Transeuropskim sustavima omogu ćena je podjela tereta izme đu Europske unije i država 
sudionica. Daljnjim uskla đivanjem IT-a u podru čju carina moglo bi se smanjiti 
udvostručavanje napora i time pove ćati troškovna u činkovitost u budu ćnosti, ali kratkoro čno 
ima dosta prostora za pove ćanje interoperabilnosti izme đu postoje ćih nacionalnih sustava i 
onih koji se financiraju iz programa. Osim toga, pove ćanom učinkovitošću sustava za 
upravljanje rizikom pridonijelo se ne samo poja čanoj kontroli opasne robe ve ć i uspješnom 
utvrđivanju i naplati carina. To je  imalo neposredni i pozitivni u činak na zaštitu financijskih 
interesa EU-a. Potpuno kompjuteriziranim okr uženjem za obradu carinskih deklaracija koje 
sada postoji omogu ćena je veća sigurnost carinske unije uz provo đenje manjeg broja ru čnih 
kontrola kojima se usporava protok trgovine. 
Uz IT sustave iz nekoliko se razloga važnim  smatralo i umrežavanje koje se poticalo 
zajedničkim aktivnostima koje uklju čuju osiguravanje dosljedne primjene carinskog 
                                                 
13 http://ec.europa.eu/smart-regulation/evaluation/docs/standards_c_2002_5267_final_en.pdf   
 
16 
 zakonodavstva, širenje najbolje prakse i izgr adnju povjerenja koje je potrebno kako bi sve 
uprave mogle postupati kao jedna.  
9.2. Preporuke  
Na temelju prikupljenih dokaza ocjenjiva či su dali nekoliko preporuka u cilju unaprje đenja 
funkcioniranja programa. Preporuke su sažete na slici 4. u nastavku i Komisija ih je op ćenito 
prihvatila. Komisija će se posebno pozabaviti preporukama i izraditi akcijski plan za njihovu 
provedbu i pra ćenje uzimaju ći u obzir njihov karakter, utjecaj na pr ogram i mogu će rokove za 
provedbu (tj. za vrijeme trajanja programa ili u budu ćem zakonodavnom ciklusu). Operativni 
nalazi, kao što su unaprje đenja IT sustava i aplikacija ili ve će širenje rezultata programa, 
izravno će se razmatrati u okviru teku ćeg programa Carina 2020. Ostalim nalazima koji se 
odnose na ja čanje integracije IT sustava EU-a  i nacionalnih sustava podržat će se daljnje 
rasprave o podru čju primjene i strukturi programa nakon 2020.  
Slika 4.: Preporuke 
br. Preporuka Glavno odgovorno 
tijelo 
1. Razviti posebne i mjerljive ciljeve koji se mogu ostvariti za 
vrijeme trajanja programa. Oni bi trebali uklju čivati odredbe 
Carinskog zakonika Unije (koje će se provoditi za vrijeme trajanja 
programa Carina 2020.) uz postoje će posebne ciljeve programa. Europska komisija 
2. Razviti sveobuhvatni okvir za pra ćenje uspješnosti i 
pravovremeno prepoznavanje problema. Europska komisija u 
bliskoj suradnji sa 
svim državama 
sudionicama. 
3. Uskladiti platforme koje se upotrebljavaju za razmjenu 
dokumenata i olakšavanje komunikacije izme đu Komisije i država 
članica. Europska komisija 
4. Zauzeti aktivni pristup prove dbi politika usmjerenih na 
centralizirano carinjenje. Za Komisiju bi to moglo zna čiti 
utvrđivanje uloga i odgovornosti uklju čenih dionika i napore 
kojima će se utvrditi vjerojatni tr oškovi i koristi za države članice, 
Europsku komisiju i trgovce. Europska komisija 
zajedno s državama 
članicama i 
mogućim drugim 
dionicima. 
5. Osigurati da su zajedni čke aktivnosti fleksibiln e i prilagodljive te 
da su više usmjerene na ciljeve i odgovorne. Europska komisija 
6. Razviti sustavni mehanizam za povremeno preispitivanje 
dugotrajnih zajedni čkih aktivnosti. Europska komisija 
7. Više komunicirati s nacionalnim upravama o ishodima 
zajedničkih aktivnosti. Europska komisija u 
suradnji vlasnicima 
zajedničkih 
aktivnosti. 
8. Ukloniti tehni čke probleme i korisni čke probleme s posebnim IT 
sustavima zbog kojih je onemogu ćen njihov doprinos klju čnim Europska komisija 
 
17 
 br. Preporuka Glavno odgovorno 
tijelo 
carinskim postupcima. 
9. Poboljšati integraciju IT sustava EU-a i nacionalnih IT sustava Europska komisija u 
suradnji s državama 
članicama 
10. Upotrijebiti mogu će ostvarene u činkovitosti za daljnje 
usklađivanje i integraciju IT sustava. Trebalo bi detaljno 
analizirati razli čite troškove i koristi centraliziranih IT sustava na 
razini EU-a i nacionalnoj razini. Europska komisija