Gospodarski argumenti za djelovanje u pogledu onečišćenja jasni su, a koristi za društvo znatno su veće od troškova, baš kao što su troškovi nedjelovanja znatno veći od troškova djelovanja. Na primjer, procjenjuje se da u EU-u onečišćenje zraka za zdravstvo i gospodarske djelatnosti uzrokuje štetu u vrijednosti od 330 do 940 milijardi EUR godišnje, uključujući izgubljene radne dane, troškove zdravstvene zaštite, gubitak prinosa i oštećenje građevina. Za razliku od toga, procjenjuje se da ukupni trošak svih mjera u EU-u za poboljšanje kvalitete zraka iznosi od 70 do 80 milijardi EUR godišnje. Sve veća potražnja za robom i uslugama s nižim razinama onečišćenja donosi znatne poslovne prilike, što je već potaknulo poduzeća u EU-u da pronađu inovativna rješenja. Mjerama za oporavak može se podržati taj trend. Djelovanje u pogledu onečišćenja sada podrazumijeva i međugeneracijsku solidarnost.

Gospodarski napredak i smanjenje onečišćenja ne moraju se međusobno isključivati: od 2000. do 2017. BDP EU-a porastao je za 32 %, a emisije glavnih onečišćujućih tvari u zraku smanjile su se od 10 % (amonijak, uglavnom iz poljoprivrede) do 70 % (sumporovi oksidi, uglavnom iz industrijske proizvodnje). Međutim, ukupni peterostruki rast globalnog gospodarstva u posljednjih pet desetljeća ostvaren je uz golemu štetu za okoliš na globalnoj razini.

Borba protiv onečišćenja istodobno je borba za pravednost i jednakost. Najštetnijim učincima onečišćenja na zdravlje ljudi obično su izložene najranjivije skupine. One uključuju djecu, u čijem razvoju može doći do teškoća s dugoročnim posljedicama, osobe sa zdravstvenim problemima, starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe koje žive u lošijim socioekonomskim uvjetima. Na globalnoj razini zemlje s nižim i srednjim dohotkom snose najveći dio tereta bolesti povezanih s onečišćenjem – na njih odnosi gotovo 92 % smrti povezanih s onečišćenjem.

Krajnje je vrijeme da se „preokrene piramida” djelovanja i promisli o načinu na koji se roba i usluge osmišljavaju, proizvode, isporučuju, pružaju i/ili upotrebljavaju i odlažu. To znači da bi se onečišćenje prije svega trebalo spriječiti na izvoru. U slučajevima kad sprečavanje onečišćenja od samog početka (još) nije moguće, onečišćenje bi se trebalo svesti na najmanju mjeru. Naposljetku, ako do onečišćenja dođe, ono bi se trebalo sanirati, a nastala šteta nadoknaditi.

Glavni je cilj ovog akcijskog plana pružiti smjernice za uključivanje sprečavanja onečišćenja u sve relevantne politike EU-a, djelotvorno i proporcionalno ostvariti što veće sinergije, poboljšati provedbu i utvrditi eventualne nedostatke ili kompromise. Da bi se EU usmjerio prema viziji zdravog planeta za sve do 2050., ovim se akcijskim planom utvrđuju ključni ciljevi do 2030. za ubrzavanje smanjenja onečišćenja.

Cilj nulte stope onečišćenja međusektorski je cilj koji pridonosi UN-ovu Programu održivog razvoja do 2030. i nadopunjuje cilj klimatske neutralnosti do 2050. u sinergiji s ciljevima čistog i kružnog gospodarstva te obnavljanja bioraznolikosti. Sastavni je dio mnogih inicijativa u okviru europskog zelenog plana i drugih inicijativa te će Komisija nastaviti uključivati cilj nulte stope onečišćenja u buduće inicijative politika.

U okviru buduće Godine zelenijih gradova Komisija će u sinergiji s predloženom misijom za klimatski neutralne i pametne gradove u okviru programa Obzor Europa, revizijom Paketa za gradsku mobilnost, Sporazumom gradonačelnika i inicijativom novog europskog Bauhausa utvrditi ključne potrebe za ozelenjivanjem i inovacijama u gradovima kako bi se spriječilo onečišćenje, među ostalim u zatvorenim prostorima. Komisija će do 2024. nagraditi gradove koji postignu najveći napredak u pogledu smanjenja onečišćenja zraka, vode i tla u razdoblju 2021.–2023. To će pomoći ljudima da ostvare koristi od mjera protiv onečišćenja koje su prilagođene njihovu neposrednom lokalnom okruženju.

Od 2022. Komisija će osiguravati da se u novonajavljeni registar nejednakosti u području raka i atlas demografije redovito unose podaci o praćenju onečišćenja i izgledima u pogledu onečišćenja te da se do 2024. i za druge bolesti povezane s onečišćenjem procijeni potreba za registrom nejednakosti kojim se utvrđuju kretanja, razlike i nejednakosti među regijama EU-a, što bi pomoglo u usmjeravanju intervencija na razini EU-a, nacionalnoj i lokalnoj razini. To će ujedno pomoći ljudima da usporede koliko onečišćenje utječe na njihovo zdravlje u različitim regijama u kojima žive, školuju se i rade.

U cilju postizanja boljeg mentalnog i fizičkog zdravlja Komisija će razmotriti promicanje dekontaminiranih i biološki rekultiviranih lokacija kao potencijalnih javnih zelenih površina u svojem predstojećem prijedlogu za zakonski obvezujuće ciljeve obnove prirode u EU-u, u novoj strategiji za tlo i u svim mjerama za ozelenjivanje gradova, kako je najavljeno u strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030. Pritom će nastojati što više ispraviti društvene nejednakosti kako bi se svima omogućio pravedan pristup zelenoj infrastrukturi u gradovima. Nadalje, Komisija će do 2025. dovršiti sveobuhvatno preispitivanje većine propisa EU-a o otpadu kako bi ih prilagodila načelima čistoga i kružnoga gospodarstva, kojima se poboljšava sprečavanje nastanka otpada, visokokvalitetno recikliranje dovodi do ciklusa čistih sekundarnih materijala, a količina preostalog otpada se smanjuje.

Od siječnja 2023. revidiranom Direktivom o vodi za ljudsku potrošnju bolje će se zaštititi zdravlje ljudi zahvaljujući strožim standardima kvalitete vode, kojima će se nastojati pronaći rješenje za onečišćujuće tvari koje izazivaju zabrinutost, kao što su endokrini disruptori i mikroplastika, postići još čišća voda iz slavine za sve i smanjiti potreba za plastičnim bocama. Komisija će do 2023. procijeniti je li u okviru trenutačnog preispitivanja Direktive o kvaliteti vode za kupanje potrebno uzeti u obzir i nove parametre. U okviru predstojećeg preispitivanja Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda analizirat će se mogućnost uvođenja trajnog praćenja parametara relevantnih za zdravlje u otpadnim vodama. To bi nam moglo pomoći da se pripremimo za prijetnje eventualnih novih epidemija. Preispitivanje i, prema potrebi, moderniziranje ostalih propisa o vodama i morima, posebno kako bi bili prikladniji za smanjenje upotrebe kemijskih kontaminanata i mikroplastike, dodatno će pomoći u očuvanju kvalitete vode koju pijemo i morskih prehrambenih proizvoda koje jedemo. Komisija je u okviru strategije „od polja do stola” utvrdila mjere koje će pridonijeti postupnom prelasku na nultu stopu onečišćenja u prehrambenim sustavima, primjerice strateške smjernice za akvakulturu EU-a. Ažuriranjem popisa problematičnih tvari za površinske i podzemne vode priroda i zdravlje ljudi zaštitit će se od najrelevantnijih tvari na temelju najnovijih znanstvenih spoznaja. Komisija će istodobno nastaviti promicati stvaranje područja nadzora nad emisijama u svim morima EU-a kako bi se poboljšala kvaliteta zraka koji se udiše na brodovima i u lučkim gradovima i obalnim područjima te kvaliteta morâ u kojima se kupamo.

Kad je riječ o kvaliteti zraka u zatvorenim prostorima, politikama EU-a obuhvaćeno je nekoliko odrednica, od vanjskog zraka do građevinskih materijala i potrošačkih proizvoda, sustava za grijanje i hlađenje te navika pušača. Napretku u tom području znatno je pridonijelo i zakonodavstvo o sigurnosti i zdravlju na radu, a to će se nastaviti i u okviru sljedećeg strateškog okvira o sigurnosti i zdravlju na radu. Inicijativom vala obnove omogućit će se rješavanje pitanja zdravih temperatura i razina vlažnosti zraka u novim zgradama i zgradama koje se podvrgavaju većoj rekonstrukciji, uz istodobno rješavanje problema dekontaminacije toksičnih tvari, uključujući azbest. Međutim, EU-u nedostaje sveobuhvatan, integrirani pristup. U kontekstu bolesti COVID-19 i posljedičnog smanjenja mogućnosti za izlazak na otvoreno ponovno se naglašava koliko je važno osigurati da zrak u zatvorenom i na otvorenom u svakom trenutku bude čist. Uz poboljšanu izolaciju zgrada osiguravanje dobre kvalitete zraka u zatvorenim prostorima postat će još važnije. Posebnu pozornost potrebno je posvetiti i školskim zgradama. Komisija će analizirati nedostatke u području znanja i politika, u sinergiji s inicijativom novog europskog Bauhausa i uzimajući u obzir rezultate relevantnih projekata iz programa Obzor Europa. Na temelju toga Komisija će procijeniti načine i opcije politika za poboljšanje kvalitete zraka u zatvorenim prostorima. Pritom će se usredotočiti na ključne odrednice i izvore onečišćenja i istražiti načine za informiranje javnosti i smanjenje rizika.

Kad je riječ o onečišćenju zraka koje uzrokuju zgrade, napredak je postignut u području postupnog ukidanja onečišćujućeg grijanja na ugljen i loživo ulje, ali i dalje nije riješeno pitanje onečišćenja od izgaranja biomase, osobito kad se upotrebljavaju zastarjele, neučinkovite instalacije. Komisija će promicati integraciju cilja nulte stope onečišćenja s ciljevima čiste energije i energetske učinkovitosti, primjerice u okviru vala obnove i novog europskog Bauhausa, u oporabi i ponovnoj upotrebi građevinskog otpada te pri preispitivanju zahtjeva za ekološki dizajn i označivanje energetske učinkovitosti uređaja za grijanje, i to kao prioritet, osobito za uređaje za grijanje na kruta goriva i najkasnije do početka 2024. EU će nastaviti podupirati i prelazak na čišću energiju i čišće grijanje kućanstava u trećim zemljama, posebno u zemljama europskog susjedstva.

U svojem drugom izvješću „Izgledi za čist zrak” Komisija navodi da mjere koje su države članice najavile u svojim nacionalnim programima kontrole onečišćenja zraka neće biti dovoljne za postizanje razina smanjenja emisija amonijaka potrebnih za ostvarivanje ciljeva do 2030.: amonijak je snažan prekursor za sitne lebdeće čestice (PM2,5), a sve troškovno najučinkovitije mjere za smanjenje njegovih emisija odnose se na poljoprivredu, posebno na praksu hranidbe životinja, gospodarenje stajskim gnojem i upotrebu gnojiva. U tom pogledu, kao što je najavljeno u strategiji „od polja do stola”, Komisija će u svojem radu na izgradnji održivog prehrambenog sustava i održivijeg stočarstva olakšati stavljanje na tržište alternativnih krmiva i inovativnih dodataka hrani za životinje. Komisija procjenjuje i je li potrebno dodatno zakonodavstvo za ograničavanje emisija amonijaka. Cilj je preispitivanja Direktive o industrijskim emisijama ograničiti emisije amonijaka koje nastaju intenzivnim uzgojem stoke. Nadalje, mogle bi biti potrebne dodatne mjere za smanjenje emisija amonijaka, među ostalim u okviru zajedničke poljoprivredne politike ili uvođenjem obveze rukovanja stajskim gnojem.

Kad je riječ o kvaliteti zraka, Komisija će s državama članicama nastaviti djelovanje na temelju nacionalnih programa kontrole onečišćenja zraka i obveza smanjenja emisija kako bi osigurala potpunu provedbu Direktive o nacionalnim obvezama smanjenja emisija i kako bi se do 2030. broj kopnenih i slatkovodnih ekosustava u kojima eutrofikacija povezana s onečišćenjem zraka ugrožava bioraznolikost smanjio za 25 %.

Kad je riječ o onečišćenju slatkih voda i mora, postizanje „dobrog stanja” u skladu s Okvirnom direktivom o vodama i Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji približilo bi EU ostvarivanju cilja nulte stope onečišćenja za sve vodene ekosustave.

Međutim, zaključak evaluacije iz 2019. bio je da provedba zakonodavstva u području slatkih voda i dalje nije dostatna zbog čimbenika kao što su nedostatak ulaganja, ograničeno uključivanje ciljeva za zaštitu slatkih voda u područja ostalih politika, spora provedba mjera i potreba za boljim rješavanjem problema kemijskog onečišćenja. Stroža provedba stoga će biti glavna mjera. Komisija će posebno nastojati osigurati da države članice promiču održivu i učinkovitu potrošnju vode, odvraćaju od onečišćenja voda i omogućavaju socijalno pravedne račune za vodu svim korisnicima i onečišćivačima voda, uključujući industrijske i poljoprivredne korisnike te kućanstva, uz najbolju upotrebu prihoda za održiva ulaganja. Podupirat će i bolje praćenje i smanjenje onečišćenja ključnim tvarima u površinskim i podzemnim vodama.

Predloženom misijom „Zdravi oceani, mora, obalne i unutarnje vode” nastojat će se podržati inovacije i provedba politika i propisa EU-a kako bi se postigli zdravi oceani, mora i vode bez onečišćenja. Komisija će donijeti i „Akcijski plan za unutarnju plovidbu za razdoblje 2021.–2027.” (NAIADES III), kojim će se podupirati postupni prelazak na prijevoz unutarnjim plovnim putovima s nultom stopom emisija.

Komisija će do 2023. preispitati Okvirnu direktivu o pomorskoj strategiji, uzimajući u obzir stanje provedbe propisa EU-a o ključnim izvorima onečišćenja i potrebu za smanjenjem plastičnog i drugog otpada, podvodne buke i kontaminanata. Na temelju uspjeha nedavno dogovorene granične vrijednosti EU-a za otpatke na plažama Komisija će surađivati s državama članicama na određivanju graničnih vrijednosti EU-a za najviše razine podvodne buke uzrokovane pomorskim prometom, brodogradnjom, jaružanjem i drugim odobalnim aktivnostima.

Predstojećim preispitivanjem Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, u sinergiji s evaluacijom Direktive o mulju iz otpadnih voda, pridonijet će se podizanju razine ambicije za uklanjanje hranjivih tvari iz otpadnih voda i pripremu pročišćene vode i mulja za ponovnu uporabu, čime se podupire kružna poljoprivreda s manje onečišćenja. Razmotrit će se i nove onečišćujuće tvari kao što su mikroplastika i mikroonečišćivači, uključujući farmaceutske proizvode. Poduzet će se mjere za postizanje energetske učinkovitosti i ugljične neutralnosti te za bolju primjenu načela „onečišćivač plaća”. Preispitivanjem će se nastojati poboljšati i pristup pravosuđu, sanitarnim uslugama za sve i informacijama. Osim toga, preispitivanjem će se pružiti podrška konkretnoj provedbi budućeg akcijskog plana za integrirano upravljanje hranjivim tvarima, kojim će se nastojati pronaći sveobuhvatno rješenje za to dugotrajno pitanje, povećati sinergije među politikama i na najbolji način iskoristiti zelena arhitektura iz nove zajedničke poljoprivredne politike, posebno uvjetovanjem i ekološkim programima. Slično tome, kako je najavljeno u strategiji „od polja do stola” i strategiji za bioraznolikost, onečišćenje zraka, vode i tla pesticidima trebalo bi se smanjiti tako da se njihova ukupna upotreba i rizik do 2030. smanje za 50 %, uključujući one najopasnije. To će se postići poboljšanom primjenom integrirane zaštite bilja, revizijom Direktive o održivoj upotrebi pesticida, promicanjem agroekoloških praksi, uključujući ekološki uzgoj, i izbjegavanjem upotrebe kemijskih pesticida na osjetljivim područjima. Osim ublažavanja rizika za zdravlje ljudi i okoliš, time će se smanjiti i trošak pročišćavanja vode za ljudsku potrošnju. Inovativne tehnike, uključujući biotehnologiju, mogle bi dodatno pridonijeti smanjenju ovisnosti o pesticidima.

Nadalje, predloženom „Misijom u području zdravlja tla i hrane”, zajedno s Europskim partnerstvom za inovacije u području poljoprivrede (EIP AGRI), poticat će se široka primjena praksi za smanjenje prisutnosti pesticida i hranjivih tvari promicanjem inovacija i razmjene znanja. Njome se nastoji osigurati da do 2030. 75 % tla bude zdravo, zahvaljujući i posebnom cilju smanjenja onečišćenja tla i poticanja obnove.

U okviru predstojeće strategije EU-a za tlo Komisija će razviti mjere kojima će se znatno povećati rad na utvrđivanju, istraživanju, procjeni i sanaciji onečišćenih lokacija kako do 2050. onečišćenje tla više ne bi predstavljalo rizik za zdravlje ili okoliš. Nova onečišćenja tla trebalo bi što više sprečavati, ali kad do njih dođe unatoč preventivnim i drugim mjerama, rizici bi se trebali hitno otkloniti. Procjenjuje se da je u EU-u potencijalno onečišćeno 2,8 milijuna lokacija, a očekuje se da je za njih 390 000 potrebna sanacija. Do 2018. prijavljeno je samo 65 500 sanacija . Iznimno je važno da sve države članice uspostave registar (potencijalno) onečišćenih lokacija, pojačaju rad na sanaciji takvih lokacija i razviju jasne kriterije za određivanje prioriteta sanacije. Predstojećim prijedlogom za pravno obvezujuće ciljeve obnove prirode u EU-u razmotrit će se obnova ekosustava s degradiranim tlom. Komisija će razviti i prioritetni popis EU-a za praćenje kontaminanata u tlu kao i smjernice, npr. za omogućavanje sigurne, održive i kružne upotrebe iskopanog tla na temelju iskustava država članica, ako postoje. Radi boljeg razumijevanja problema difuznog onečišćenja tla u EU-u Komisija će raditi na integraciji modula nulte stope onečišćenja u buduće istraživanje tla LUCAS. Promicat će se i nastojati olakšati dostupnost javnog i privatnog financiranja za utvrđivanje, istraživanje i sanaciju onečišćenog tla te informacije o takvim mogućnostima.

Na međunarodnoj razini EU će podupirati globalnu i regionalnu prekograničnu suradnju u području voda te bilateralno surađivati s glavnim partnerima. Nastavit će njegovati suradnju među relevantnim regionalnim forumima, primjerice u europskim riječnim slivovima (Rajna, Dunav) i poticati globalno prihvaćanje i provedbu Konvencije UNECE-a o zaštiti i uporabi prekograničnih vodotoka i međunarodnih jezera. Nastavit će jačati međunarodno upravljanje oceanima i pružati podršku partnerskim zemljama kako bi se postigli čistoća, zdravlje i održivo upravljanje oceanima. EU će podupirati i koordinaciju regionalnih morskih bazena u cilju zajedničkog mjerenja, procjene i rješavanja problema različitih vrsta onečišćenja. Nekoliko regionalnih riječnih slivova i morskih bazena ima i problema s povijesnim onečišćenjem, koje je djelomično još povezano s Drugim svjetskim ratom, a akumuliralo se u sedimentima te predstavlja velik rizik za vodene ekosustave, ali i zdravlje ljudi zbog prehrane ribama i školjkama. Pojačat će i suradnju s trećim zemljama na rješavanju problema morskog otpada. Nadalje, pojačana suradnja u mediteranskoj regiji i dalje će biti prioritet, posebno na temelju Barcelonske konvencije i njezinih protokola te Unije za Mediteran. EU upravlja i razvojem u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji radi regulacije ispuštanja otpada u more s brodova opremljenih sustavima za čišćenje ispušnih plinova. Nastavit će podupirati i Globalno partnerstvo za tlo kako bi se dodatno spriječilo onečišćenje i smanjili rizici od starijih onečišćenja u tlu.

Vodeća inicijativa br. 3: Promicanje nulte stope onečišćenja u svim regijama U suradnji s Odborom regija Komisija će do 2024. predstaviti pregled zelenih rezultata regija EU-a kako bi izmjerila rezultate regija EU-a s obzirom na ciljeve u pogledu onečišćenja utvrđenih u ovom akcijskom planu i drugim strategijama. Taj će pregled biti temelj za nagrađivanje najboljih rezultata i dodjelu nagrade za zelenu regiju godine, po mogućnosti u kontekstu nagrada REGIOSTARS. Građani će moći pratiti napredak i novim turističkim i poslovnim prilikama potaknuti utrku do nulte stope onečišćenja.

2.4.Prema nultoj stopi onečišćenja prouzročenog proizvodnjom i potrošnjom

Za usmjeravanje EU-a prema nultoj stopi onečišćenja potrebni su, u bliskoj sinergiji s akcijskim planom za kružno gospodarstvo, održiviji industrijski sustavi, čišće tehnologije, poslovni modeli i potrošačke navike s nižim razinama onečišćenja, brža provedba načela „onečišćivač plaća” i daljnja primjena proširene odgovornosti proizvođača.

Direktiva o industrijskim emisijama glavni je instrument kojim se regulira ispuštanje onečišćujućih tvari u zrak, vodu i tlo iz više od 52 000 najvećih industrijskih postrojenja u EU-u. Na temelju te direktive industrijska postrojenja za dobivanje dozvole moraju biti usklađena s najboljim raspoloživim tehnikama. To je potaknulo te industrije na postupno smanjenje emisija i pridonijelo stvaranju ravnopravnih uvjeta. Na primjer, veliki uređaji za loženje sada ispuštaju sedam puta manje onečišćivača zraka nego prije 20 godina. Međutim, emisije postrojenja iz Direktive o industrijskim emisijama u zrak i dalje godišnje uzrokuju štetu od gotovo 100 milijardi EUR. To znači da je potrebno nastaviti raditi na smanjenju preostalih emisija, uključujući emisije u vodu i tlo, i osigurati da relevantni operatori velikih industrijskih postrojenja i osobito opasnih objekata saniraju onečišćenje nastalo njihovom industrijskom djelatnošću ili u slučaju većih industrijskih nesreća.

Nakon nedavne evaluacije Direktive o industrijskim emisijama Komisija će revidirati pravila EU-a o industrijskim emisijama. Pri toj reviziji uzet će u obzir da se novim tehnologijama ili proizvodnim postupcima često mogu smanjiti emisije onečišćujućih tvari i stakleničkih plinova, pa i u sektorima koji trenutačno nisu obuhvaćeni. Revizijom će se nastojati ubrzati prihvaćanje inovacija s nultom stopom onečišćenja, stvoriti ravnopravni uvjeti i za ostale sektore s visokom razinom onečišćenja, poboljšati pristup javnosti informacijama, sudjelovanje u donošenju odluka i pristup pravosuđu te pojednostavniti usporedba rezultata država članica s obzirom na rješavanje problema industrijskih emisija. Novi opservatorij za inovacije u okviru Direktive o industrijskim emisijama imat će ključnu ulogu u praćenju inovacija i ubrzavanju prepoznavanja novih tehnika. Digitalizacija, obrada podataka i novi inovativni pristupi kao što su daljinsko istraživanje, umjetna inteligencija i strojno učenje mogu se upotrebljavati za ubrzavanje i promjenu načina na koji regulatorna tijela i industrija nastoje riješiti problem industrijskih emisija. Nadalje, da bi se do 2050. postigla „odlagališta otpada i ispuštanje vode s gotovo nultom stopom onečišćenja”, u partnerstvu „Processes4Planet”, „partnerstvu za Europu kao kružno biogospodarstvo” i „partnerstvu za čisti čelik” u okviru programa Obzor Europa istražit će se načini za razvoj revolucionarnih tehnologija i sustavnijih rješenja, kao što su industrijska simbioza i kružni lanci opskrbe, u kojima otpad ili nusproizvodi industrije ili malih i srednjih poduzeća postaju sirovine za druge. Planom razvoja industrijske tehnologije za kružne industrije u skladu s „novim EIP-om” pružit će se dokazi i predložiti planovi ulaganja .

Prihvaćanje cilja nulte stope onečišćenja u proizvodnji i potrošnji znači i da kemikalije, materijali i proizvodi moraju biti proizvedeni tako da budu što sigurniji i održiviji za vrijeme svojeg životnog ciklusa , što će dovesti do ciklusâ netoksičnih materijala. Komisija je već donijela novi akcijski plan za kružno gospodarstvo i strategiju održivosti u području kemikalija te najavila nekoliko drugih inicijativa radi rješavanja problema onečišćenja. Inicijativom za politiku održivih proizvoda nastojat će se osigurati da proizvodi stavljeni na tržište EU-a budu što održiviji i u skladu s načelom kružnosti, da proizvodnja i potrošnja postanu prihvatljivije za okoliš te da se smanje otpad i onečišćenje. Metodama mjerenja ekološkog otiska proizvoda i ekološkog otiska organizacija podupire se transparentna, pouzdana, sustavna i integrirana usporedba proizvoda i organizacija na tržištu EU-a. Osim niza mjera za rješavanje utvrđenih ekoloških izazova farmaceutskih proizvoda primjenom farmaceutske strategije i strateškog pristupa EU-a farmaceutskim proizvodima u okolišu , predviđene su i konkretne mjere za rješavanje problema onečišćenja mikroplastikom , postojanih organskih onečišćujućih tvari u otpadu te štetnih i postojanih tvari u proizvodima kao što su perfluoralkilne i polifluoralkilne tvari u svim primjenama koje nisu nužne . Komisija će pozvati javne i privatne subjekte da preuzmu „obveze za nultu stopu onečišćenja” kako bi se potrošače potaknulo da odabiru manje onečišćujuće proizvode i usluge, među ostalima one kojima je dodijeljen znak za okoliš EU-a. Te će obveze preuzimati tradicionalne trgovine i internetska prodajna mjesta, a temeljit će se na provjerljivim i transparentnim tvrdnjama, čemu će pridonijeti i buduća inicijativa za tvrdnje o prihvatljivosti proizvoda za okoliš.

Određivanje prave cijene onečišćenja i stvaranje poticaja za alternative u skladu s načelom „onečišćivač plaća” ključni su pokretači čišće proizvodnje i potrošnje. Danas se, unatoč brojnim pozivima, pitanje onečišćenja još uvijek uglavnom rješava regulativom i njegovi vanjski troškovi nisu u cijelosti uključeni. Postoji prostor za promicanje daljnje upotrebe cjenovnih instrumenata. Kao podrška tom procesu Komisija će donijeti preporuke za daljnje promicanje odgovarajućih instrumenata i poticaja radi bolje provedbe načela „onečišćivač plaća” i tako dovršiti postupno ukidanje „besplatnog onečišćavanja”, postupajući u skladu s predstojećim izvješćem Europskog revizorskog suda. U međuvremenu će razmotriti kako se revizijom Direktive o oporezivanju energije korisnike može potaknuti na upotrebu manje onečišćujućih izvora energije.

Komisija će 2022. uz nastojanja na svjetskoj razini u skladu s Minamatskom konvencijom revidirati i Uredbu o živi radi postupnog ukidanja upotrebe zubnog amalgama i zabrane proizvodnje i trgovine određenim brojem proizvoda kojima je dodana živa, uključujući određene svjetiljke. To će se provesti u sinergiji s odgovarajućim instrumentima EU-a, uključujući Direktivu o ograničenju opasnih tvari.

Direktivom Seveso III nastoji se kontrolirati opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, zbog čega ona ima ključnu ulogu u usmjeravanju visokoindustrijaliziranog EU-a prema nultoj stopi onečišćenja od industrijskih nesreća. U proteklih deset godina, u otprilike 12 000 opasnih objekata obuhvaćenih tom direktivom svake godine u EU-u dogodilo se manje od 30 velikih nesreća, i to sa sve manjim posljedicama. Komisija će nastaviti jačati potporu državama članicama, npr. u procjeni rizika objekata i posljedica nesreća. Time će se upotpuniti Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

Na međunarodnoj razini EU će nastaviti podržavati rad na najboljim raspoloživim tehnikama u okviru multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša, kao što su Stockholmska i Minamatska konvencija, te u okviru projekta BAT OECD-a. Aktivno će pridonijeti i reviziji Kijevskog protokola o registrima ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari radi prikupljanja znanja o razinama i kretanjima industrijskih emisija. Radi daljnjeg rješavanja vanjskog otiska onečišćenja EU-a Komisija će predložiti ambicioznu reviziju Uredbe o pošiljkama otpada s ciljem boljeg praćenja izvoza otpada, osiguravanja njegove održive obrade i ograničavanja izvoza otpada koji štetno utječe na okoliš i zdravlje u trećim zemljama. Na primjer, otpadna vozila, koja su opasni otpad i ne mogu se izvoziti u zemlje koje nisu članice OECD-a, obično se označavaju kao rabljeni automobili i izvoze nezakonito. To dovodi do ozbiljnih opasnosti od onečišćenja zbog lošeg upravljanja tim vozilima. EU će s ključnim zemljama nastaviti surađivati i u borbi protiv trgovanja otpadom i u olakšavanju suradnje unutar regija i između njih.