Tematsko izvješće Jamstvo za mlade EU-a: 
poduzeti su prvi koraci, 
no rizici u provedbi tek 
predstojeHR 2015  BR. 03
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-2025-7 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/953512 QJ-AB-15-002-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-2011-0 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/08767 QJ-AB-15-002-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-2045-5 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/954921 QJ-AB-15-002-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Jamstvo za mlade EU-a: 
poduzeti su prvi koraci, 
no rizici u provedbi tek 
predstoje
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2015  BR. 03
Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti za posebna proračunska područja ili 
teme povezane s upravljanjem. Sud odabire i osmišljava te revizijske zadatke tako da se njima postigne što veći učinak, 
uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost određenih prihoda ili rashoda, buduće razvojne promjene 
te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je II. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Henri Grethen, a specijalizirano je za ras -
hodovna područja strukturnih politika, prometa i energije. Reviziju je predvodila članica Suda Iliana Ivanova, uz potporu 
voditelja ureda Tonyja Murphyja, atašea u uredu Mihaila Stefanova, voditelja odjela Emmanuela Raucha, voditeljice tima 
Valerije Rote, revizorice Kristine Maksinen i revizora Paola Pescea.
Slijeva nadesno: P . Pesce, T. Murphy, I. Ivanova, M. Stefanov, K. Maksinen, E. Rauch.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice
 Pojmovnik
I. – V. Sažetak
1. – 23. Uvod
1. – 8. Nezaposlenost mladih u EU-u
9. – 10. Uloga EU-a u politici zapošljavanja
11. – 13. Jamstvo za mlade: mjera potpore mladima u pronalaženju posla i strukturna reforma kako bi se 
poboljšao prijelaz sa školovanja na tržište rada
14. – 23. Financiranje programa Jamstvo za mlade
24. – 26. Opseg revizije i revizijski pristup
27. – 84. Opažanja
27. – 43. Komisija je pružila primjerenu i pravodobnu potporu državama članicama u uspostavi programa 
Jamstvo za mlade
29. – 31. Smjernice za razvoj programa Jamstvo za mlade koje je Komisija pružila državama članicama u roku od pet 
mjeseci nakon Preporuke Vijeća
32. – 35. Komisija je provela sveobuhvatnu i pravodobnu procjenu nacrta planova provedbe Jamstva za mlade koje 
su dostavile države članice
36. – 37. Procjenom koju je provela Komisija utvrđeni su mnogi od nedostataka u nacrtima planova provedbe 
Jamstva za mlade
38. – 39. Nakon procjene koju je provela Komisija neke države članice nisu dostavile izmijenjeni plan provedbe 
Jamstva za mlade
40. – 43. Procjena planova provedbe Jamstva za mlade koju je provela Komisija nije u dostatnoj mjeri usklađena 
s njezinom procjenom ex ante  uvjeta za operativne programe Europskog socijalnog fonda/Inicijative za 
zapošljavanje mladih
04 Sadržaj
44. – 84. Sud je utvrdio niz rizika za djelotvornu provedbu programa Jamstvo za mlade
45. – 57. Postoji rizik da ukupno financiranje ne bude primjereno
58. – 64. Izostanak definicije kvalitetne ponude za posao može narušiti djelotvornost Jamstva za mlade
65. – 84. Okvir za sveobuhvatno praćenje i izvješćivanje u vezi s Jamstvom za mlade još se razvija
85. – 91. Zaključci i preporuke
 Prilog I. – Stopa nezaposlenosti mladih (lipanj 2014.)
 Prilog II. –  Države koje ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru Inicijative za zapošljavanje 
mladih
 Prilog III. –  Procjena ex ante  uvjeta koju je provela Komisija u vezi s planovima provedbe Jamstva 
za mlade i Inicijativom za zapošljavanje mladih
 Odgovori Komisije
05
 Kratice
BDP : Bruto domaći proizvod
ESF : Europski socijalni fond
NEET : (Mladi) koji su nezaposleni i nisu u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja
06
 Pojmovnik
Akcijski tim mladih : u veljači 2012. Komisija je u suradnji s osam država članica koje su u to vrijeme imale najviše 
stope nezaposlenosti mladih uspostavila akcijske timove mladih kako bi se utvrdile mjere za iskorištavanje sredstava 
EU-a (uključujući i sredstva iz ESF -a) koja su još bila dostupna u okviru programskog razdoblja 2007. – 2013. s ciljem 
podupiranja mogućnosti za nalaženje posla za mlade te malih i srednjih poduzetnika.
Europska mreža javnih službi za zapošljavanje : mreža je uspostavljena na temelju odluke Vijeća i Europskog 
parlamenta s ciljem što većeg povećanja učinkovitosti javnih službi za zapošljavanje. Mreža obuhvaća svih 28 država 
članica EU -a i Europsku komisiju. Njezin je cilj sustavnim vrednovanjem ( benchmarking ) usporediti uspješnost 
javnih službi za zapošljavanje, utvrditi dobre prakse temeljene na činjenicama i poticati uzajamno učenje, promicati 
modernizaciju i poboljšanje pružanja usluga javnih službi, uključujući usluge u vezi s programom Jamstvo za mlade, 
te pripremati ulazne podatke za Europsku strategiju zapošljavanja i odgovarajuće nacionalne politike o tržištu rada.
Europski semestar : europski semestar prva je faza godišnjeg ciklusa smjernica i nadzora u vezi s gospodarskom 
politikom EU -a. U svakom europskom semestru Europska komisija analizira politike o fiskalnoj i strukturnoj reformi 
svake države članice te iznosi preporuke i prati njihovu provedbu. U drugoj fazi godišnjeg ciklusa, poznatoj kao 
nacionalni semestar, države članice provode dogovorene politike.
Europski socijalni fond : cilj je Europskog socijalnog fonda (ESF) ojačati gospodarsku i socijalnu koheziju u okviru 
Europske unije poboljšanjem mogućnosti zapošljavanja (uglavnom mjerama osposobljavanja), te poticati visoku 
razinu zaposlenosti i stvaranje brojnijih i boljih radnih mjesta.
Ex ante  uvjeti : to su konkretni i unaprijed precizno određeni kritični čimbenici koji su preduvjet za djelotvorno 
i učinkovito ostvarivanje specifičnog cilja prioriteta ulaganja ili prioriteta Unije, izravno su i istinski s njime povezani 
i imaju na njega izravan učinak. Tijekom pripreme operativnih programa sufinanciranih iz europskih strukturnih 
i investicijskih fondova u programskom razdoblju 2014. – 2020. države članice moraju procijeniti jesu li ti uvjeti 
ispunjeni. Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, države članice moraju pripremiti akcijske planove kako bi se uvjeti ispunili do 
31. prosinca 2016.
Inicijativa za zapošljavanje mladih : cilj je Inicijative za zapošljavanje mladih pružiti financijsku potporu regijama 
u kojima je stopa nezaposlenosti mladih iznad 25 % podupiranjem provedbe Jamstva za mlade kako bi se pojačale 
i dopunile aktivnosti financirane iz ESF -a. Tom se inicijativom financiraju aktivnosti izravno usmjerene na mlade 
osobe koje su nezaposlene i nisu u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja (skupina NEET) u dobi ispod 25 godina 
(ili, ako to države članice smatraju potrebnim, ispod 30 godina). Inicijativa raspolaže ukupnim proračunom od 
6 milijardi eura. Okvir politike za Inicijativu za zapošljavanje mladih čine Paket za zapošljavanje mladih, a osobito 
Preporuka o uspostavi Jamstva za mlade. Pravnu osnovu za Inicijativu za zapošljavanje mladih čine uredbe o ESF -u 
za razdoblje 2014. – 2020.
Jamstvo za mlade : programom Jamstvo za mlade koji je usvojen Preporukom Vijeća o uspostavi Jamstva za 
mlade od 22. travnja 2013. trebalo bi omogućiti svim osobama mlađim od 25 godina da prime kvalitetnu ponudu 
za posao, nastavak obrazovanja, pripravničku praksu ili stažiranje u roku od četiri mjeseca od završetka formalnog 
obrazovanja ili gubitka posla. Jamstvo za mlade ključna je strukturna reforma kojom se omogućuje bolja suradnja 
institucija kako bi se ostvarili konkretni rezultati za mlade.
07 Pojmovnik
Međunarodna organizacija rada : Međunarodna organizacija rada agencija je Ujedinjenih naroda koja se bavi 
pitanjima iz područja rada, a osobito međunarodnim standardima rada. Od 193 države članice UN -a njih 185 članice 
su Međunarodne organizacije rada. Za razliku od drugih specijaliziranih agencija Ujedinjenih naroda, Međunarodna 
organizacija rada ima tripartitnu upravljačku strukturu u kojoj su zastupljene vlade, poslodavci i zaposlenici. 
Međunarodna organizacija rada glavni je pružatelj statističkih podataka u području rada.
NEET : izraz NEET (engl. „neither in employment, education or training”) odnosi se na mlade osobe koje su 
„nezaposlene i nisu u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja”. Tu je definiciju utvrdio Odbor za zapošljavanje 
u travnju 2010. za uporabu u kontekstu integriranih smjernica strategije Europa 2020. Izraz NEET prema toj definiciji 
odnosi se na nezaposlene mlade osobe koje nisu u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja, kao i na neaktivne 
osobe koje nisu u sustavu obrazovanja ili osposobljavanja.
Drugim riječima, izraz „nezaposlen” obuhvaća i nezaposlene i neaktivne osobe, dok izraz „nije u sustavu 
obrazovanja ili osposobljavanja” znači da se osobe koje su zaposlene i/ili stječu formalno ili neformalno obrazovanje 
ne mogu smatrati pripadnicima skupine NEET.
Operativni program : operativnim programom određuju se prioriteti i posebni ciljevi država članica te na koji će se 
način upotrijebiti sredstva za financiranje projekata (sufinanciranje EU -a te nacionalnih javnih i privatnih subjekata) 
tijekom određenog razdoblja (obično sedam godina). Tim se projektima mora pridonijeti postizanju određenog 
niza ciljeva navedenih na razini prioritetne osi operativnog programa. Operativni programi postoje za svaki od 
fondova u kohezijskom području (tj. za Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i Europski socijalni fond). 
Operativne programe izrađuju države članice, a prije provođenja isplata iz proračuna EU -a mora ih odobriti Komisija. 
Izmjene operativnih programa tijekom predmetnog razdoblja moguće su samo uz suglasnost obje strane.
Plan provedbe Jamstva za mlade : planom provedbe Jamstva za mlade određuje se način provedbe navedenog 
programa na nacionalnoj razini, uloga javnih tijela i drugih organizacija, način financiranja programa (uključujući 
uporabu sredstava EU -a), način procjene napretka i vremenski raspored programa. Te planove izrađuju države 
članice. Ne usvaja ih Komisija.
Pojačano ulaganje na početku razdoblja : u kontekstu Inicijative za zapošljavanje mladih, pojačano ulaganje na 
početku razdoblja znači da će cjelokupni predmetni proračun biti dostupan za isplatu tijekom prve dvije godine 
višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) umjesto da se rasporedi tijekom sedam godina (2014. – 2020.).
Procjene učinka : procjene učinka pridonose postupcima odlučivanja u EU -u sustavnim prikupljanjem i analizom 
informacija o planiranim intervencijama i procjenjivanjem njihova vjerojatnog učinka. Procjene učinka moraju 
se provoditi za sve glavne inicijative politika (tj. inicijative predstavljene u godišnjoj strategiji politike ili kasnije 
u zakonodavnom programu rada Komisije), uz neke jasno utvrđene iznimke. Osim toga, mogu se obuhvatiti i druge 
važne inicijative na pojedinačnoj osnovi.
08
 Sažetak
I
Prosječna stopa nezaposlenosti mladih u dobi od 
15 do 24 godine koja je u lipnju 2014. u EU -u iznosila 
22 % ozbiljan je izazov svim državama članicama. Sta -
nje je kritično u nekim državama članicama, u kojima 
je stopom nezaposlenosti obuhvaćena svaka druga ili 
svaka treća mlada osoba, što dovodi do mogućnosti 
nastanka izgubljene generacije uz znatne društve -
no-gospodarske troškove.
II
Kako bi odgovorila na pogoršanje stanja u kojem se 
nalaze nezaposlene mlade osobe, dodatno pogorša -
nog gospodarskom i financijskom krizom, Komisija 
je 2012. godine izradila prijedlog programa Jamstvo 
za mlade na temelju kojeg je uslijedilo donošenje 
Preporuke Vijeća u travnju 2013. U tom je dokumentu 
Vijeće iznijelo preporuke Komisiji i državama člani -
cama s ciljem uspostave programa „Jamstvo za mlade” 
kojim se sustavno na razini cjelokupnog EU -a treba 
omogućiti svim osobama mlađim od 25 godina da 
prime „kvalitetnu” ponudu za posao, nastavak obra -
zovanja, pripravničku praksu ili stažiranje u roku od 
četiri mjeseca od gubitka posla ili završetka formalnog 
obrazovanja.
III
Program će se financirati sredstvima iz proračuna EU -a 
preko Europskog socijalnog fonda i posebne Inicija -
tive za zapošljavanje mladih s procijenjenim izdvaja -
njem u visini od 12,7 milijardi eura tijekom razdoblja 
2014. – 2020. Bit će potrebno dodatno financiranje na 
nacionalnoj razini jer su uz mjere usmjerene na poje -
dince neophodne i strukturne reforme.IV
Sud je revizijom procijenio je li Komisija pružila pri -
mjerenu potporu državama članicama pri uspostavi 
njihovih programa Jamstvo za mlade te je preispitao 
moguće rizike u provedbi. Sud je zaključio da je Komi -
sija pružila pravodobnu i primjerenu potporu drža -
vama članicama. Utvrđena su, međutim, tri moguća 
rizika za djelotvornu provedbu programa, a to su 
primjerenost ukupnog financiranja, način definiranja 
kvalitetne ponude te način na koji Komisija prati rezul -
tate programa i izvješćuje o njima.
V
Sud preporučuje sljedeće:
 ο Države članice trebale bi pružiti jasan i cjelovit pre -
gled troškova svih planiranih mjera za suzbijanje 
nezaposlenosti mladih u okviru programa Jamstvo 
za mlade kako bi Komisija mogla procijeniti uku -
pne potrebe za financiranjem.
 ο Komisija bi trebala promicati skup kvalitativnih 
odrednica koje bi se trebale ispuniti kako bi se 
s pomoću sredstava iz proračuna EU -a zajamčila 
potpora pri zapošljavanju, stažiranju i pripravnič -
koj praksi. To bi se moglo temeljiti na elementima 
kojima se definira kvalitetna ponuda u smjernica -
ma Komisije za evaluaciju Inicijative za zapošljava -
nje mladih.
 ο Komisija bi trebala uspostaviti sveobuhvatan 
sustav za praćenje programa Jamstvo za mlade, 
kojim se obuhvaćaju i strukturne reforme i mjere 
usmjerene na pojedince. O rezultatima tog praće -
nja trebalo bi izvijestiti Europski parlament i Vijeće.
09
 Uvod
Nezaposlenost mladih 
u EU -u
01 
Tijekom proteklog desetljeća, a oso -
bito od početka gospodarske i finan -
cijske krize, broj nezaposlenih u EU -u 
znatno se povećao. Rizik nezaposle -
nosti još je veći za mlade (u dobi od 
15 do 24 godine): budući da mladi, pri -
mjerice, posjeduju manje iskustvo, oni 
su često prvi na udaru pri smanjenju 
broja radnih mjesta. U nekim država -
ma članicama to je u vrijeme vrhunca 
gospodarske i financijske krize dovelo 
do stanja u kojem je mladima nakon 
završetka školovanja bilo gotovo ne -
moguće pristupiti tržištu rada1.
02 
U usporedbi s ukupnom nezaposleno -
šću, nezaposlenost mladih pod većim 
je utjecajem promjena gospodarskog 
ciklusa, a veća je i vjerojatnost da se 
mladi zaposle u gospodarskim sekto -
rima koji su izloženiji gospodarskom 
padu, primjerice u proizvodnji, građe -
vinarstvu, maloprodaji i ugostiteljstvu. 
U posljednje četiri godine pad ukupnih 
stopa zaposlenosti mladih trostruko 
je veći u usporedbi sa stopama zapo -
slenosti odraslih osoba. Prema Među -
narodnom monetarnom fondu (MMF) 
čimbenicima cikličnosti objašnjava se 
približno 50 % promjena u stopama 
nezaposlenosti mladih diljem Europe, 
i čak 70 % povećanja stopa nezapo -
slenosti u opterećenim državama 
europodručja2.03 
Komisija je 2010. godine pokrenula 
vodeću inicijativu „Mladi u pokretu”3 
u okviru strategije Europa 2020. s ci -
ljem boljeg obrazovanja i osposoblja -
vanja, uspješnije uključenosti u tržište 
rada i veće mobilnosti kao alata za 
suzbijanje nezaposlenosti mladih. 
Komisija je također pozvala države 
članice da omoguće da se sve mla -
de osobe zaposle, odnosno nastave 
obrazovanje ili uključe u neku drugu 
aktivnost u roku od četiri mjeseca od 
završetka obrazovanja te da se to pruži 
kao „Jamstvo za mlade”.
04 
U prosincu 2011. Komisija je predložila 
„Inicijativu o mogućnostima za mla -
de”4, a u siječnju 2012. najavila je svoju 
suradnju s osam država članica koje 
su najviše pogođene nezaposlenošću 
mladih kako bi se uspostavili „akcijski 
timovi mladih” s ciljem bolje uporabe 
sredstava EU -a koja su još bila dos -
tupna tijekom programskog razdoblja 
2007. – 2013.
05 
U prosincu 2012., u svojem „Paketu za 
zapošljavanje mladih”5, Komisija je izni -
jela prijedlog preporuke Vijeća s ciljem 
uspostave „Jamstva za mlade”. Vijeće 
ministara EU -a usvojilo je taj prijedlog 
u travnju 2013.6 te ga je Europsko vije -
će7 dodatno poduprlo u lipnju 2013.1 Regionalni informacijski centar 
Ujedinjenih naroda za 
zapadnu Europu, „Youth: the 
hardest hit by the global 
financial crisis” (Mladi: najteže 
pogođeni globalnom 
financijskom krizom) ( http://
www.unric.org )
2 Međunarodni monetarni fond, 
izvješće za pojedine države 
br. 14/199 „Euro Area Policies” 
(Politike europodručja), 
srpanj 2014., dio „Youth 
Unemployment in Europe: 
Okun’s Law and Beyond” 
(Nezaposlenost mladih 
u Europi: Okunov zakon i drugi 
čimbenici).
3 COM(2010) 477 završna verzija 
od 15. rujna 2010. „Mladi 
u pokretu”.
4 COM(2011) 933 završna verzija 
od 20. prosinca 2011. 
„Inicijativa o mogućnostima za 
mlade”.
5 COM(2012) 729 završna verzija 
od 5. prosinca 2012. „Prijedlog 
preporuke Vijeća o uspostavi 
Jamstva za mlade”.
6 Preporuka Vijeća od 
22. travnja 2013. o uspostavi 
Jamstva za mlade (SL C 120, 
26.4.2013., str. 1.).
7 Zaključci Europskog vijeća, 
27. i 28. lipnja 2013., 
EUCO 104/2/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
10 Uvod
Stope nezaposlenosti mladih (u dobi od 15 do 24 godine) u državama članicama EU -a 
(lipanj 2014.)
Izvor: Eurostat.Slika 1.
0 10 20 30 40 50 60Španjolska
Grčka
Italija
Hrvatska
Cipar
Portugal
Slovačka
Rumunjska
Irska
Poljska
Francuska
Švedska
Bugarska
Belgija
EU (28 država)
Litva
Latvija
Mađarska
Finska
Slovenija
Češka
Ujedinjena Kraljevina
Luksemburg
Estonija
Danska
Malta
Nizozemska
Austrija
NjemačkaNezaposlenost mladih u EU -u – podatci o stanju 2014.
U lipnju 2014. u području EU -28 tek nešto manje od 5 milijuna mladih osoba (mlađih od 25 godina) bilo je ne -
zaposleno, a od toga preko 3,3 milijuna u europodručju. Prema tome stopa nezaposlenosti u EU -u iznosi 22 %. 
Na svakih pet mladih građana EU -a više od jednog ne može pronaći posao na tržištu rada, a u Grčkoj i Španjol -
skoj to vrijedi za svaku drugu mladu osobu.Okvir 1.06 
Nezaposlenost mladih u EU -u u cjelini 
još je bila na zabrinjavajuće visokoj 
razini 2014. godine (vidjeti okvir 1.  
i prilog I. ).
07 
Nadalje, razlika između država s naj -
višim i najnižim stopama nezaposle -
nosti mladih iznimno je velika (vidjeti sliku 1. ). Razlika između države članice 
s najnižom stopom nezaposlenosti 
mladih (Njemačka sa 7,8 % u lip -
nju 2014.) i države članice s najvišom 
stopom (Španjolska s 53,4 % u lip -
nju 2014.) iznosi gotovo 50 postotnih 
bodova.
11 Uvod
08 
Nezaposlenost mladih izaziva i zna -
tan društveno -gospodarski trošak. 
U studiji Eurofonda8 iz 2012. procje -
njuje se da mladi Europljani u dobi od 
15 do 24 godine koji su nezaposleni 
i nisu u sustavu obrazovanja ili ospo -
sobljavanja (skupina NEET) dovode do 
troška (u obliku davanja za nezaposle -
nost te neostvarenih zarada i poreza) 
od približno 153 milijarde eura (oko 
1,2 % BDP -a EU -a) godišnje. Osim toga, 
nezaposlenost mladih dugoročan je 
trošak za gospodarstvo, društvo i po -
jedince, primjerice zbog povećanog 
rizika od nezaposlenosti u budućnosti 
(kao posljedice smanjenja vještina 
i nemotiviranosti izazvanih dugotraj -
nom nezaposlenošću i neaktivnošću) 
i siromaštva. 2014. godine ukupno 
7,5 milijuna mladih pripadalo je skupini 
NEET.
Uloga EU -a u politici 
zapošljavanja
09 
Uloga je EU -a u politici zapošljava -
nja omogućiti usklađenost politika 
zapošljavanja država članica, osobito 
utvrđivanjem smjernica za te politike. 
Komisija također može podupirati i po 
potrebi dopuniti nacionalne mjere za 
suzbijanje nezaposlenosti9.10 
U kontekstu europskog semestra 
Komisija također igra ulogu u pred -
laganju preporuka Vijeću na temelju 
multilateralnog nadzora nad gospo -
darskim politikama država članica, 
uključujući politiku zapošljavanja10. 
Komisija smatra da su te preporuke, 
poznate kao „preporuke za pojedine 
države”, politički obvezujuće nakon što 
ih podupre Europsko vijeće. U konač -
nici, one mogu dovesti do sankcija ako 
se odnose na nedostatke za koje se 
smatra da državu članicu dovode u sta -
nje makroekonomske neravnoteže i/
ili prekomjernog deficita u slučajevima 
u kojima Europsko vijeće smatra da 
određena država članica ne posvećuje 
dovoljnu pozornost tim pitanjima11.8 Eurofound (2012.), 
NEETs –  Young people not in 
employment education or 
training: Characteristics, cost 
and policy responses in Europe  
(NEET –  Mladi koji su 
nezaposleni i nisu u sustavu 
obrazovanja ili osposobljavanja: 
značajke, trošak i odgovori 
politike u Europi ), Ured za 
publikacije Europske unije, 
Luxembourg.
9 Članak 5. stavak 2. i članak 147. 
pročišćene inačice Ugovora 
o funkcioniranju Europske 
unije (SL C 115, 
9.5.2008., str. 47.).
10 Članak 148. pročišćene inačice 
Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije (SL C 115, 
9.5.2008., str. 47.).
11 Uredba (EU) br. 1176/2011 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 16. studenoga 2011. 
o sprečavanju i ispravljanju 
makroekonomskih 
neravnoteža (SL L 306, 
23.11.2011., str. 25.).
12 Uvod
Jamstvo za mlade: mjera 
potpore mladima 
u pronalaženju posla 
i strukturna reforma kako 
bi se poboljšao prijelaz sa 
školovanja na tržište rada
11 
U Preporuci Vijeća iz 2013. izlaže se 
koncept programa Jamstvo za mlade 
(vidjeti okvir 2. ) i iznose se posebne 
preporuke državama članicama i Komi -
siji u vezi s uspostavom i provedbom 
tog programa.
12 
Jamstvo za mlade razlikuje se od 
prethodnih mjera time što se mladim 
osobama diljem EU -a koje su nezapo -
slene i nisu u sustavu obrazovanja ili 
osposobljavanja nastoji sustavno pru -
žati jednu od četiriju mogućih ponuda 
(posao, pripravničku praksu, stažira -
nje ili nastavak obrazovanja). Prema 
gledištu Vijeća države članice trebale 
bi pružati Jamstvo za mlade „u skladu 
s nacionalnim, regionalnim i lokalnim 
okolnostima”12.13 
Provedba Jamstva za mlade zahtijeva 
niz mjera koje se mogu provoditi krat -
koročno, srednjoročno i dugoročno. 
Dok se neki rezultati u vezi s mjerama 
usmjerenim na pojedince mogu brzo 
postići, za druge će biti potrebno dulje 
vrijeme kako bi se ostvario pozitivan 
učinak. Strukturne reforme u vezi 
s javnim zavodima za zapošljavanje 
i prilagodbe radnog zakonodavstva 
neke su od dugotrajnih mjera.
Što je to „Jamstvo za mlade”?
U okviru Jamstva za mlade države članice trebale bi omogućiti osobama mlađim od 25 godina da u roku od 
četiri mjeseca od završetka obrazovanja ili gubitka posla pronađu „kvalitetan” posao koji je primjeren njihovu 
obrazovanju, vještinama i iskustvu ili steknu obrazovanje, vještine i iskustvo potrebne za pronalaženje posla 
u budućnosti pripravničkom praksom, stažiranjem ili nastavkom obrazovanja.Okvir 2.12 1. preporuka u sklopu 
Preporuke Vijeća od 
22. travnja 2013. o uspostavi 
Jamstva za mlade.
13 Uvod
Financiranje programa 
Jamstvo za mlade
14 
Program Jamstvo za mlade financira se 
iz proračuna EU -a, posebice s pomoću 
Inicijative za zapošljavanje mladih13 
i Europskog socijalnog fonda za pro -
gramsko razdoblje 2014. – 2020. te iz 
nacionalnih proračuna (vidjeti sliku 2. ). 
Ta javna sredstva mogu se nadopuniti 
privatnim sredstvima (npr. ulaganjima poduzeća u programe pripravničke 
prakse ili programe osposobljavanja 
financirane iz privatnih zaklada).13 Zaključci Europskog vijeća, 
8. veljače 2013., EUCO 37/13 
(http://www.consilium.
europa.eu ).Slika 2.Pregled sustava financiranja Jamstva za mlade
Izvor: Sud.Europski socijalni fond
(ESF)Nacionalno ﬁnanciranjeIzvori ﬁnanciranja
Jamstvo za mlade
Kvalitetne ponude za:
 posao – nastavak obrazovanja – pripravničku praksu – stažiranjeInicijativa za zapošljavanje
mladih
14 Uvod
Europski socijalni fond
15 
Europski socijalni fond (ESF) najvažniji 
je izvor financiranja programa Jamstvo 
za mlade u okviru EU -a. U veljači 2015. 
Komisija je procijenila da će se iz ESF -a 
ukupno izdvojiti oko 9,5  milijardi  eura, 
uključujući 3,2  milijarde  eura za finan -
ciranje Inicijative za zapošljavanje mla -
dih, tamo gdje je to potrebno (vidjeti 
odlomak 16.). Iz Europskog socijalnog 
fonda mogu se financirati mjere 
posebno usmjerene na pojedince te 
mjere u vezi sa strukturnim reformama 
(vidjeti okvir 3. ).
Inicijativa za zapošljavanje 
mladih
16 
Kako bi se dopunila raspoloživa finan -
cijska potpora EU -a regijama u kojima 
su najizraženije nezaposlenost i ne -
aktivnost mladih, Vijeće i Europski 
parlament složili su se da će izraditi 
posebnu Inicijativu za zapošljavanje 
mladih za koju je predviđen iznos od 
6,4 milijarde  eura. Inicijativa za zapo -
šljavanje mladih financirana je u udjelu 
od 3,2 milijarde eura iz nove posebne 
proračunske linije EU -a namijenjene 
za zapošljavanje mladih, koje će se dopuniti s najmanje 3,2  milijarde  eura 
iz nacionalnih sredstava dodijeljenih 
u okviru ESF -a. Za razliku od dijela iz 
ESF- a, posebna sredstva dodijeljena za 
Inicijativu za zapošljavanje mladih ne 
podliježu uvjetu nacionalnog sufinan -
ciranja14 te su troškovi koje su države 
članice imale od 1. rujna 2013. prihvat -
ljivi za nadoknadu na retroaktivnoj 
osnovi. Ukupno financiranje Inicijative 
za zapošljavanje mladih provodi se 
pojačanim ulaganjem na početku 
razdoblja tako da su ta sredstva 
dostupna tijekom 2014. i 2015., a oče -
kuje se da će povezani izdatci nastati 
krajem 2017. i 2018.Primjeri aktivnosti koje se mogu podupirati iz Europskog socijalnog fonda
Neke od aktivnosti koje se mogu podupirati iz Europskog socijalnog fonda obuhvaćaju: razvoj specijaliziranih 
službi za mlade, uspostavu ureda za pružanje svih usluga na jednom mjestu (npr. u okviru javnih zavoda za za -
pošljavanje i na internetu), poboljšane baza podataka, potporu zapošljavanju i školskim službama za savjeto -
vanje o karijeri, kampanje za podizanje razine osviještenosti, potporu dobrovoljnim organizacijama koje nude 
usluge mentorstva, uspostavu centara za analizu i razvoj modela politika.Okvir 3.
14 Članak 22. stavak 3. Uredbe 
(EU) br. 1304/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. o Europskom 
socijalnom fondu i stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1081/2006 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 470.).
15 Uvod
15 Članak 18. Uredbe (EU) 
br. 1304/2013.
16 Članak 16. Uredbe (EU) 
br. 1304/2013 i Prilog VIII. 
Uredbi (EU) br. 1303/2013.
17 Članak 16. Uredbe (EU) 
br. 1304/2013.
18 Priopćenje Europske komisije 
„Jamstvo za mlade EU -a”, 
8. listopada 2014.17 
Inicijativa za zapošljavanje mladih 
dio je ukupnog programiranja ESF -a 
i odobrava se ili u okviru posebnih 
operativnih programa Inicijative za 
zapošljavanje mladih ili kao dio opera -
tivnih programa ESF- a kao prioritetna 
os ili dio prioritetne osi15.
18 
Potpora u okviru Inicijative za zapo -
šljavanje mladih usmjerena je na regije 
u kojima su stope nezaposlenosti 
mladih iznad 25 % i na mlade osobe 
koje su nezaposlene i nisu uključene 
u obrazovanje ili osposobljavanje 
(skupina NEET). Financiraju se aktivno -
sti izravno usmjerene na osobe mlađe 
od 25 godina ili, ako to države članice 
smatraju potrebnim, od 30 godina16 
(vidjeti okvir 4. ).
19 
Dvadeset država članica ispunjava uv -
jete za financiranje u okviru Inicijative 
za zapošljavanje mladih (vidjeti sliku 3.  
i prilog II. ) jer je u nekim njihovim 
regijama stopa nezaposlenosti mladih 
2012. godine bila iznad 25 %17.20 
Kako bi se ostvarilo Jamstvo za mla -
de, Komisija je 2014. navela da države 
članice trebaju dati prioritet mjerama 
za zapošljavanje mladih u nacionalnim 
proračunima18.
Primjeri aktivnosti koje se mogu podupirati Inicijativom za zapošljavanje mladih
Primjeri mjera koje se mogu financirati u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih obuhvaćaju: omogućivanje 
prvog radnog iskustva, mentorstvo na poslu ( job coaching ) za pojedince, mjere mobilnosti kako bi se uskladile 
vještine s radnim mjestom, podupiranje novoutemeljenih poduzeća mladih poduzetnika, izravna potpora za 
stažiranje i pripravničku praksu te pružanje osposobljavanja za digitalne vještine.Okvir 4.
16 Uvod Slika 3.Inicijativa za zapošljavanje mladih – prihvatljive regije
Prihvatljive regije
ŠVEDSKA:
Mellersta Norrland, Norra Mellansverige, Sydsverige
BELGIJA:
Hainaut Province, Liège Province, Région Bruxelles Capitale
IRSKA:
Border, Midland and Western, Southern and Eastern
UJEDINJENA KRALJEVINA:
Inner London, Merseyside, South Western, Scotland, Tees Valley and Durham, West Midlands
FRANCUSKA:
Aquitaine, Auvergne, Centre, Champagne-Ardenne, Haute Normandie, Languedoc-Roussillon, Nord-Pas-de-Calais, Picardie, Mayotte, Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion
PORTUGAL:
Alentejo, Algarve, Centro (PT), Lisboa, Norte, Região Autonoma da Madeira, Região Autonoma dos AçoresŠPANJOLSKA:Andalucía, Aragón, Canarias, Cantabria,Castilla y León, Castilla-La Mancha, Catalunya,Ciudad Autónoma de Ceuta, Ciudad Autónoma de Melilla, Comunidad de Madrid, Comunidad Foral de Navarra, Comunidad Valenciana, Extremadura, Galicia, Illes Balears, La Rioja, País Vasco, Principado de Asturias, Región de Murcia
ITALIJA:
Abruzzo, Basilicata, Calabria, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia, Marche, Molise, Piemonte, Puglia, Sardegna, Sicilia, Toscana, Umbria, Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste
POLJSKA:
Dolnoslaskie, Kujawsko-Pomorskie, Lódzkie, Lubelskie, Lubuskie, Maloposkie, Podkarpackie, Swietokrzyskie, Warminsko-Mazurskie, Zachodniopomorskie
ČEŠKA:
Severozápad
MAĐARSKA:
Dél-Alföld, Dél-Dunántúl, Észak-Alföld, Észak-MagyarországSLOVAČKA:
Stredné Slovensko, Východne Slovensko,
Západné Slovensko
RUMUNJSKA:
Centru, Sud-Muntenia, Sud-Est
BUGARSKA:
Severen tsentralen, Severoiztochen, 
Severozapaden, Yugoiztochen, Yuzhen 
tsentralen
SLOVENIJA:
Vzhodna Slovenia
HRVATSKA:
jadranska Hrvatska, kontinentalna Hrvatska
GRČKA:
Anatoliki Makedonia-Thraki, Attiki, Dytiki 
Ellada, Dytiki Makedonia, Ipeiros, Kentriki 
Makedonia, Kriti, Notio Aigaio, Peloponnisos, 
Sterea Ellada, Thessalia, Vorejo Aigaio
LATVIJA, LITVA, CIPAR
Izvor:  Služba Europskog parlamenta za istraživanja.
17 Uvod
Uloga Komisije u uspostavi, 
provedbi i praćenju Jamstva za 
mlade
21 
Uloga Komisije u vezi s uspostavom, 
provedbom i praćenjem Jamstva za 
mlade posebno je utvrđena u Prepo -
ruci Vijeća iz travnja 2013.19. Komisija bi 
posebno trebala:
 – poticati države članice da na naj -
bolji način iskoriste ESF u skladu 
s relevantnim prioritetima ulaganja 
iz ESF -a za programsko razdoblje 
2014. – 2020., kao i Inicijativu za 
zapošljavanje mladih, tamo gdje se 
primjenjuje, te podupirati usposta -
vu i provedbu programa Jamstvo 
za mlade kao instrumenta politike 
za suzbijanje i sprečavanje neza -
poslenosti i socijalne isključenosti 
mladih,
 – pratiti izradu, provedbu i rezultate 
programa Jamstvo za mlade u kon -
tekstu multilateralnog nadzora 
koji provodi Odbor za zapošljava -
nje (vidjeti odlomak 68.) u okviru 
europskog semestra te kao dio 
godišnjeg programa rada Europske 
mreže javnih zavoda za zapošlja -
vanje, analizirati učinak postoje -
ćih politika i baviti se po potrebi 
preporukama za pojedine države 
koje su dane državama članicama 
na temelju smjernica za politike 
zapošljavanja država članica.22 
Prema Preporuci Vijeća, u skladu 
s Uredbom o zajedničkim odredbama 
za razdoblje 2014. – 2020., tijekom 
pripreme i provedbe Komisija i države 
članice moraju se pobrinuti za djelo -
tvornost Europskog socijalnog fonda 
i Inicijative za zapošljavanje praće -
njem, izvješćivanjem i evaluacijom20.
Procjena planova provedbe 
Jamstva za mlade koju provodi 
Komisija
23 
Nakon komunikacije Komisije iz lip -
nja 2013. „Poziv na poduzimanje mjera 
u vezi s nezaposlenošću mladih”21 
i sastanka Europskog vijeća22 države 
članice obvezale su se da će Komisiji 
dostaviti svoje planove za provedbu 
Jamstva za mlade. Države članice koje 
su ispunjavale uvjete za Inicijativu za 
zapošljavanje mladih bile su obvezne 
dostaviti te dokumente do kraja 2013., 
a ostale države članice tijekom 2014. 
U okviru europskog semestra Glavnoj 
upravi Komisije za zapošljavanje, so -
cijalna pitanja i uključenost povjerena 
je u siječnju 2014. procjena dostupnih 
planova provedbe Jamstva za mlade 
kako bi se državama članicama pružile 
povratne informacije tijekom bilate -
ralnih sastanaka u sklopu europskog 
semestra u veljači 2014.19 Preporuka od 22. travnja 2013. 
o uspostavi Jamstva za mlade.
20 Članak 4. stavak 9. Uredbe (EU) 
br. 1303/2013.
21 COM(2013) 447 završna verzija 
od 19. lipnja 2013.
22 Zaključci Europskog vijeća, 
27. i 28. lipnja 2013., 
EUCO 104/2/13 ( http://www.
consilium.europa.eu ).
18
 Opseg revizije 
i revizijski pristup
24 
Sud je ovom revizijom procijenio je li 
Komisija pružila primjerenu potporu 
državama članicama pri uspostavi pro -
grama Jamstvo za mlade te je preispi -
tao moguće rizike u provedbi.
25 
Revizijom je obuhvaćeno razdoblje od 
donošenja Preporuke Vijeća u trav -
nju 2013. do lipnja 2014. U to vrijeme 
faza izrade programa Jamstvo za mla -
de bila je dovršena, a države članice 
dostavile su svoje planove provedbe 
Jamstva za mlade te ih je Komisija pro -
cijenila. Nadalje, Sud je uzeo u obzir 
dodatne informacije koje je pružila Ko -
misija do veljače 2015. (posebno u vezi 
s procijenjenim iznosom sredstava 
EU-a koja su dodijeljena Jamstvu za 
mlade i razvojem sustava za praćenje). 
Revizijom su se nastojali utvrditi rizici 
koji bi mogli imati učinak na provedbu 
programa. Sud u budućim izvješćima 
također namjerava obuhvatiti pitanja 
u vezi sa zaposlenošću mladih, uključu -
jući provedbu inicijativa EU -a na razini 
država članica.26 
U reviziji se usmjerilo na Komisijinu 
procjenu planova provedbe Jamstva za 
mlade na uzorku od pet država članica: 
Irske, Italije, Litve i Portugala, koje su 
bile obuhvaćene i programom Akcijski 
timovi mladih, te Francuske. Za tih pet 
država članica Sud je ponovno proveo 
procjenu koju provodi Komisija te je 
analizirao povratne informacije koje je 
Komisija dala državama članicama, kao 
i daljnje praćenje poduzetih mjera. Za 
države članice čije su mu informacije 
bile dostupne Sud je također ispitao 
vezu između procjene planova proved -
be Jamstva za mlade i  ex ante  uvjeta 
povezanih s Inicijativom za zapošljava -
nje mladih. Naposljetku, Sud je procije -
nio okvir EU -a za praćenje napretka na 
putu k djelotvornoj provedbi progra -
ma Jamstvo za mlade i izvješćivanja 
u vezi s tim.
19
 Opažanja
Komisija je pružila 
primjerenu i pravodobnu 
potporu državama 
članicama u uspostavi 
programa Jamstvo za 
mlade
27 
Provedba Jamstva za mlade zahtijeva 
dubinske strukturne reforme sustava 
osposobljavanja, traženja posla i obra -
zovanja kako bi se poboljšao prijelaz iz 
škole na posao i mogućnost zapošlja -
vanja mladih. Osim navedenih struk -
turnih reformi, Jamstvom za mlade po -
tiče se i primjena brojnih proaktivnih 
mjera kako bi se doprinijelo povećanju 
potražnje za radom mladih. Tim mje -
rama (primjerice privremenim i dobro 
usmjerenim subvencijama za nadnice 
ili zapošljavanje, odnosno bespovrat -
nim sredstvima za pripravničku praksu 
i stažiranje) može se pomoći mladima 
da se uključe u tržište rada i dodatno 
razviju svoje vještine.
28 
U Preporuci Vijeća iznose se smjernice 
za dobru praksu pri uspostavi djelo -
tvornog programa Jamstvo za mlade. 
Sud je ispitao u kojoj je mjeri Komisija 
obuhvatila te kriterije dobre prakse pri 
procjeni planova provedbe Jamstva za 
mlade. Nadalje, Sud je procijenio u ko -
joj su mjeri države članice uzele u obzir 
Komisijinu analizu nacrta planova 
provedbe Jamstva za mlade te je li 
Komisijina procjena planova provedbe 
navedenog programa bila usklađena 
s njezinom ex ante  procjenom opera -
tivnih programa Europskog socijalnog 
fonda/Inicijative za zapošljavanje 
mladih.Smjernice za razvoj pro -
grama Jamstvo za mlade koje 
je Komisija pružila državama 
članicama u roku od pet mje -
seci nakon Preporuke Vijeća
29 
Analiza koju je proveo Sud pokazala 
je da je Komisija izradila smjernice za 
razvoj nacionalnih planova proved -
be Jamstva za mlade te ih je uputila 
državama članicama u rujnu 2013., 
tj. pet mjeseci nakon što je donesena 
Preporuka Vijeća u travnju 2013. Te 
su smjernice sadržavale predložak 
kojim su obuhvaćeni ključni elementi 
potrebni za izradu sveobuhvatnog 
plana provedbe na temelju različitih 
osi navedenih u Preporuci Vijeća:
 – nacionalni kontekst i način na koji 
bi se Jamstvom za mlade dodala 
vrijednost postojećim odredbama,
 – izgradnja partnerskih pristupa,
 – mjere rane intervencije i aktivacije,
 – mjere potpore s ciljem uključivanja 
u tržište rada,
 – financiranje programa Jamstvo za 
mlade,
 – procjena i stalno poboljšanje refor -
mi i inicijativa.
20 Opažanja
30 
Osim toga, Komisija je u prosincu 2013. 
poduprla države članice objavljivanjem 
„najčešćih pitanja” na internetskim 
stranicama posvećenima Jamstvu za 
mlade, kao i raznih popratnih dokume -
nata poput radnog dokumenta službi 
Komisije koji sadržava pojedinosti 
o osnovnom konceptu Jamstva za mla -
de i načela koja bi mogla pridonijeti 
uspjehu tog programa. Nadalje, Komi -
sija je u listopadu 2013. i travnju 2014. 
organizirala događanja u vezi s ovom 
temom i postigla je da sve države 
članice imenuju nacionalnog koordina -
tora Jamstva za mlade.
31 
Sud stoga smatra da je Komisija pru -
žila pravodobnu potporu državama 
članicama. Time je državama članica -
ma olakšana uspostava nacionalnih 
programa Jamstvo za mlade te im 
je omogućeno da dostave planove 
provedbe Jamstva za mlade u krat -
kom roku dogovorenom u zaključcima 
Vijeća iz lipnja 2013., koji je za države 
članice koje su ispunjavale uvjete za 
Inicijativu za zapošljavanje mladih bio 
kraj 2013., a za ostale države članice 
proljeće 2014. (vidjeti prilog II. ).Komisija je provela sveobu -
hvatnu i pravodobnu pro -
cjenu nacrta planova pro -
vedbe Jamstva za mlade koje 
su dostavile države članice
32 
Sud napominje da su države člani -
ce odgovorne za planove provedbe 
Jamstva za mlade. Komisija ima ulogu 
provoditi temeljitu, pravodobnu 
i dosljednu procjenu nacrta planova 
provedbe Jamstva za mlade kako bi se 
utvrdili nedostatci koji mogu nepovolj -
no utjecati na mogućnost realizacije 
djelotvornog programa Jamstvo za 
mlade. Države članice bi na temelju 
toga mogle na primjeren način prila -
goditi svoje planove provedbe Jam -
stva za mlade. To bi osobito omogućilo 
državama članicama da na najbolji 
način iskoriste Europski socijalni fond 
i Inicijativu za zapošljavanje mladih, 
tamo gdje se primjenjuje, te da podu -
pru uspostavu i provedbu programa 
Jamstvo za mlade.
33 
Sud je preispitao Komisijinu procjenu 
nacionalnih planova provedbe Jamstva 
za mlade te je prosudio u kojoj su mjeri 
države članice poduzele korake u po -
gledu utvrđenih nedostataka.
34 
Sud je utvrdio da je Komisija izradila 
sveobuhvatnu tablicu za evaluaciju 
koja je obuhvatila ključne aspekte Pre -
poruke Vijeća. Komisija je na temelju 
te tablice mogla sustavno procjenjivati 
nacrte planova provedbe Jamstva za 
mlade koje su dostavile države članice. 
Te su procjene potom prolazile hori -
zontalne unakrsne provjere s ciljem 
postizanja usklađenosti svih 28 plano -
va provedbe Jamstva za mlade.
21 Opažanja
35 
Kad je riječ o državama članicama 
koje su obuhvaćene ovim izvješćem, 
Komisija je procijenila sve planove pro -
vedbe Jamstva za mlade koje je Sud 
pregledao te je mogla pravodobno 
pružiti povratne informacije za bilate -
ralne sastanke održane u veljači 2014.
Procjenom koju je provela 
Komisija utvrđeni su mnogi 
od nedostataka u nacrtima 
planova provedbe Jamstva 
za mlade
36 
Procjenom koju je provela Komisija 
utvrđen je niz nedostataka u pogledu 
informacija u vezi s ključnim aspektima 
sadržanima u nacionalnim planovima 
provedbe Jamstva za mlade koje su 
pružile države članice. Primjeri takvih 
nedostataka obuhvaćaju: nedostatnu 
analizu neusklađenosti vještina ili izo -
stanak takve analize, neutvrđivanje na -
čina na koje će se planiranim mjerama 
obuhvatiti sve mlade u skupini NEET te 
nedosljednost u definiranju kvalitetne 
ponude.
37 
Međutim, Komisija se nije temeljito 
i dosljedno bavila sljedećim aspektima 
koji su posebno navedeni u Preporuci 
Vijeća:
 – Vještine u vezi s informacijskim 
i komunikacijskim tehnologija -
ma/digitalne vještine : Komisija 
je utvrdila da bi vještine u vezi 
s informacijskim i komunikacijskim 
tehnologijama mogle pružiti velik 
potencijal za stvaranje održivih 
radnih mjesta23. Štoviše, Komisija je 
istaknula da je trenutačno „...broj 
diplomiranih studenata u području 
informacijskih i komunikacijskih 
tehnologija nedostatan kako bi 
se popunila sva slobodna rad -
na mjesta u ovom sektoru, gdje i unatoč skorašnjim gospodarskim 
nevoljama potražnja za stručnja -
cima za informacijske i komunika -
cijske tehnologije raste po stopi 
od 3 % godišnje”24. Iako je Komisija 
istaknula činjenicu da talijanski 
i litavski planovi provedbe Jamstva 
za mlade nisu sadržavali mjere za 
poboljšanje vještina u vezi s in -
formacijskim i komunikacijskim 
tehnologijama i digitalnih vješti -
na, to nije učinila u slučaju Irske 
i Portugala, iako je i u njihovim 
planovima provedbe Jamstva za 
mlade nedostajalo upućivanje na 
navedene vještine.
 – Uzajamna obveza : u Preporuci Vi -
jeća priznaje se „osobna odgovor -
nost mladih osoba u pronalaženju 
puta ka gospodarskoj aktivnosti”. 
U nekim državama članicama neza -
poslenim mladim osobama mogu 
biti uskraćena ili smanjena dava -
nja za nezaposlenost i u okviru 
socijalne pomoći ako ne prihvate 
razumnu ponudu za posao, pri -
pravničku praksu, osposobljavanje 
ili obrazovanje. Izostanak uzimanja 
u obzir tog načela dovodi do rizika 
od manje djelotvornosti programa 
Jamstvo za mlade jer ima nepovo -
ljan učinak na predanost sudionika 
i ograničava odgovornost država 
članica da pruže kvalitetnu po -
nudu. Komisija nije procijenila 
postojanje uzajamne obveze ni 
u jednom od pregledanih planova 
provedbe Jamstva za mlade. Sud 
je utvrdio da je od pet pregleda -
nih planova provedbe Jamstva za 
mlade samo irski plan sadržavao 
posebno upućivanje na navedeno 
načelo.23 COM(2008) 868/3 „New skills 
for new jobs, Anticipating and 
matching labour market and 
skills needs” (Nove vještine za 
nova radna mjesta: 
predviđanje i povezivanje 
potreba tržišta rada i vještina).
24 Radni dokument službi 
Europske komisije 
SWD(2012) 409 završna verzija, 
str. 21.
22 Opažanja
 – Uzajamno učenje : Preporukom 
Vijeća države članice pozivaju se 
da „...promiču aktivnosti uza -
jamnog učenja na nacionalnoj, 
regionalnoj i lokalnoj razini između 
svih strana uključenih u suzbijanje 
nezaposlenosti mladih kako bi 
se poboljšala izrada i provedba 
budućih programa Jamstvo za 
mlade”25. Komisija nije procijenila 
taj relevantan aspekt, koji je po -
vezan s ekonomičnošću provedbe 
u državama članicama, te je Sud 
utvrdio da, osim u francuskom 
planu provedbe Jamstva za mlade, 
načelo „uzajamnog učenja” nije 
bilo obuhvaćeno ni u jednom od 
pregledanih planova provedbe 
navedenog programa.
Nakon procjene koju je pro -
vela Komisija neke države 
članice nisu dostavile izmije -
njeni plan provedbe Jamstva 
za mlade
38 
Tijekom postupka procjene Komisija 
je od svih država članica obuhvaće -
nih ovim izvješćem po potrebi tražila 
da dostave dodatna pojašnjenja te je 
u pisanoj povratnoj informaciji naglasi -
la glavne nedostatke njihovih planova 
provedbe Jamstva za mlade. Komisija 
je također održala bilateralne sastanke 
s državama članicama kako bi dodatno 
raspravile o utvrđenim nedostatcima. 
Komisija je uz to obavila tehničke po -
sjete određenim državama članicama 
kako bi se pojasnio niz pitanja i utvrdili 
preostali problemi u planovima pro -
vedbe Jamstva za mlade26.39 
Nakon bilateralnih sastanaka u pla -
novima provedbe Jamstva za mlade 
preostao je niz nedostataka te je 
Komisija zatražila dodatne informa -
cije od svih država članica. Analiza 
koju je proveo Sud u vezi s državama 
članicama obuhvaćenima pregledom 
pokazala je da je jedino Litva dostavila 
izmijenjenu inačicu plana provedbe 
Jamstva za mlade27. Francuskoj, Italiji 
i Portugalu upućen je poziv da dostave 
novu inačicu svojih planova proved -
be, no one su to odbile zbog različitih 
razloga. Na primjer, prema navodima 
Komisije, talijanska tijela odgovorila su 
da bi se „...radije usmjerila na pažljivu 
izradu relevantnih operativnih pro -
grama umjesto da izrađuju novi plan 
provedbe Jamstva za mlade”.25 25. preporuka državama 
članicama.
26 U uzorku obuhvaćenom 
revizijom takav tehnički posjet 
bio je obavljen samo u Italiji.
27 Nadalje, uz Litvu, do 
lipnja 2014. još 12 država 
članica dostavilo je na zahtjev 
Komisije izmijenjene planove 
provedbe Jamstva za mlade 
(Belgija, Bugarska, Grčka, 
Španjolska, Hrvatska, 
Mađarska, Latvija, Nizozemska, 
Poljska, Rumunjska, Švedska 
i Slovačka).
23 Opažanja
Procjena planova provedbe 
Jamstva za mlade koju je pro -
vela Komisija nije u dostatnoj 
mjeri usklađena s njezinom 
procjenom ex ante  uvjeta za 
operativne programe Europ -
skog socijalnog fonda/Inicija -
tive za zapošljavanje mladih
40 
U skladu s Uredbom o zajedničkim 
odredbama za programsko razdoblje 
2014. – 2020. države članice moraju 
ispuniti posebne ex ante  uvjete kako bi 
se zajamčilo djelotvorno i učinkovito 
korištenje sredstvima EU -a. U Uredbi 
o zajedničkim odredbama28 navodi 
se da je „ocjenjivanje ispunjavanja od 
strane Komisije ograničeno na kriterije 
utvrđene u pravilima za pojedine fon -
dove i kriterije iz dijela II. Priloga XI. i u 
skladu je s nacionalnim i regionalnim 
nadležnostima s obzirom na speci -
fične i prikladne političke mjere koje 
uključuju sadržaj strategija”. Održiva 
uključenost mladih u tržište rada, oso -
bito skupine NEET, uključujući mlade 
osobe kojima prijeti rizik od socijalne 
isključenosti te mlade osobe iz margi -
naliziranih zajednica, važan je priori -
tet ulaganja za operativne programe 
Europskog socijalnog fonda/Inicijative 
za zapošljavanje mladih, među ostalim 
u okviru provedbe Jamstva za mlade.
41 
Prije usvajanja operativnih programa 
Komisija mora procijeniti dosljednost 
i primjerenost informacija koje države 
članice dostavljaju u vezi s posebnim 
ex ante  uvjetima29. Ex ante  uvjet za 
Inicijativu za zapošljavanje mladih je 
postojanje strateškog okvira politike 
za promicanje zapošljavanja mladih, 
što među ostalim obuhvaća i proved -
bu Jamstva za mlade30. Sud smatra da 
bi Komisijina procjena tog posebnog 
ex ante  uvjeta za Inicijativu za zapo -
šljavanje i procjena planova provedbe 
Jamstva za mlade trebale biti preci -
zno usklađene kako bi se zajamčila 
usklađenost operativnih programa Europskog socijalnog fonda/Inicijative 
za zapošljavanje mladih s programom 
Jamstvo za mlade.
42 
Sud je procijenio je li Komisija pri 
donošenju zaključaka o ispunjenju 
ex ante  uvjeta uzela u obzir nedostatke 
koje je utvrdila tijekom procjene pla -
nova provedbe Jamstva za mlade.
43 
Sud je utvrdio da je Komisija ex ante  
uvjete u vezi s operativnim progra -
mima Europskog socijalnog fonda/
Inicijative za zapošljavanje mladih 
smatrala „ispunjenima” iako su planovi 
provedbe Jamstva za mlade pri eva -
luaciji ocijenjeni kao „vrlo ograničeni” 
ili „djelomični” (vidjeti prilog III. ). Sud 
smatra da je Komisija time propustila 
priliku da prije odobrenja operativnih 
programa Europskog socijalnog fonda/
Inicijative za zapošljavanje mladih za 
programsko razdoblje 2014. – 2020. po -
stigne da države članice izrade strate -
gije o zapošljavanju mladih u skladu sa 
svojom političkom obvezom u pogledu 
programa Jamstvo za mlade. Analiza 
koju je proveo Sud uz to je pokazala da 
provjere koje je provela Komisija u vezi 
s odobrenjem operativnih programa 
nisu obuhvatile način na koji će ope -
rativni programi Europskog socijalnog 
fonda/Inicijative za zapošljavanje mla -
dih pridonijeti djelotvornoj provedbi 
programa Jamstvo za mlade.28 Članak 19. stavak 3. Uredbe 
(EU) br. 1303/2013.
29 Članak 19. stavci 1. i 3. Uredbe 
(EU) br. 1303/2013.
30 Prilog XI. Uredbi (EU) 
br. 1303/2013.
24 Opažanja
Sud je utvrdio niz rizika 
za djelotvornu provedbu 
programa Jamstvo za 
mlade
44 
Pri pregledu procjene koju je provela 
Komisija Sud je također razmotrio jesu 
li se mogli utvrditi mogući rizici za 
djelotvornu provedbu programa Jam -
stvo za mlade. Osobito su razmotreni 
primjerenost financiranja programa 
Jamstvo za mlade, način definiranja 
kvalitetne ponude i praćenje programa 
Jamstvo za mlade.
Postoji rizik da ukupno finan -
ciranje ne bude primjereno
45 
Provedba programa Jamstvo za mlade 
u državama članicama bit će skupa 
mjera, osobito ako se uzmu u obzir 
trenutačni razmjeri nezaposlenosti 
mladih diljem EU -a. Sud smatra da se 
temeljita opća procjena potrebnih 
sredstava za program Jamstvo za mla -
de može obaviti samo na temelju po -
uzdanih podataka o trošku provedbe 
tog programa u svakoj državi članici. 
Nadalje, trebalo bi jasno utvrditi izvore 
iz kojih će se financirati nacionalni 
programi Jamstvo za mlade.46 
Sud napominje da program Jamstvo 
za mlade nije usmjeren samo na 
pružanje financijske potpore mladima 
(nezaposlenima ili onima kojima prijeti 
rizik da postanu nezaposleni), već i na 
temeljne srednjoročne i dugoročne 
strukturne reforme. Stoga je očito da 
će za taj program biti potrebna znatna 
ulaganja.
47 
Osim toga, iznos dostupnih nacional -
nih sredstava za program Jamstvo za 
mlade još nije točno utvrđen. Prema 
Komisijinoj analizi planova provedbe 
Jamstva za mlade koje su dostavile 
države članice, devet31 od 28 država 
članica nije pružilo informacije o pred -
viđenim nacionalnim sredstvima. 
Ostale države članice dostavile su tu 
informaciju s različitom količinom 
detalja.
Nije provedena procjena učinka 
za program Jamstvo za mlade
48 
Za sve glavne inicijative Komisije koje 
imaju znatan učinak na zakonodav -
stvo, proračun i utvrđivanje politika 
mora se u načelu provesti procjena 
učinka32. U procjenama učinka moraju 
se navesti troškovi i koristi prijedloga, 
kako oni nastaju i na koga se odnose. 
U skladu s Komisijinim smjernicama za 
sve bi učinke trebalo odrediti količin -
sku i financijsku vrijednost kad god je 
to moguće i primjereno, te bi se učinci 
trebali temeljiti na utemeljenim meto -
dama i pouzdanim podatcima33.31 Estonija, Španjolska, Finska, 
Irska, Luksemburg, Malta, 
Poljska, Švedska i Ujedinjena 
Kraljevina.
32 Tematsko izvješće br. 3/2010 
„Impact assessments in the EU 
institutions: do they support 
decision -making?” (Procjene 
učinka u institucijama EU -a: 
podupire li se njima 
odlučivanje?), odlomak 3. 
(http://eca.europa.eu ).
33 Europska komisija, „Impact 
assessment guidelines” 
(Smjernice za procjene učinka), 
SEC(2009) 92.
25 Opažanja
34 Radni dokument službi 
Europske komisije 
SWD(2012) 409 završna verzija, 
str. 11. i 12.
35 Javno savjetovanje Europskog 
parlamenta, Odbor za 
proračune u suradnji 
s Odborom za zapošljavanje 
i socijalna pitanja, utorak 
1. travnja 2014., str. 23.
36 Međunarodna organizacija 
rada, Globalni izgledi za 
zapošljavanje, „Global 
spill -overs from advanced to 
emerging economies worsen 
the situation for young 
jobseekers” (Globalno 
prelijevanje iz naprednih 
gospodarstava 
u gospodarstva u usponu 
pogoršava stanje za mlade koji 
traže posao), rujan 2012., 
http://www.ilo.org .
37 Međunarodna organizacija 
rada, Eurozone job crisis: trends 
and policy responses (Kriza 
zapošljavanja u europodručju: 
trendovi i odgovori politike) , 
srpanj 2012. Te su informacije 
objavljene i na internetskim 
stranicama Komisije http://
ec.europa.eu .
38 Belgija, Irska, Španjolska, 
Francuska, Nizozemska 
i Portugal.
39 Međunarodna organizacija 
rada, „Youth guarantees: 
a response to the youth 
employment crisis?” (Jamstva za 
mlade: odgovor na krizu 
zapošljavanja mladih?) , 2013. 
(http://www.ilo.org ).49 
Sud napominje da Komisija nije pro -
vela procjenu učinka prije nego što je 
predložila program Jamstvo za mlade. 
U radnom dokumentu službi Komisije 
koji je priložen Prijedlogu preporuke 
Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade 
samo su spomenute procjene Međuna -
rodne organizacije rada iz 2012. (vidjeti 
Radni dokument službi Komisije, odje -
ljak 2.3.) te su navedene preliminarne 
procjene za neke države članice (Au -
striju, Finsku, Švedsku i Ujedinjenu Kra -
ljevinu)34. Slijedom toga, ako se izuzmu 
procjene Međunarodne organizacije 
rada, nisu pružene informacije o uku -
pnim mogućim troškovima provedbe 
takvog programa diljem EU -a.
U 2012. i 2013. godini 
Međunarodna organizacija rada 
predstavila je različite procjene 
godišnjih uvjeta financiranja 
provedbe Jamstva za mlade
50 
U veljači 2015. Komisija je procijenila 
da će se za cijelo programsko razdoblje 
2014. – 2020. za financiranje tih pro -
grama iz EU -a izdvojiti sredstva u visini 
od 12,7  milijardi  eura. Prethodno je 
u travnju 2014. Komisija procijenila35 da 
bi se ta sredstva dopunila s 4 milijar -
de eura iz nacionalnih, regionalnih, pa 
čak i privatnih izvora. Ukupni iznos od 
16,7  milijardi  eura rasporedio bi se na 
približno 2,4  milijarde  eura godišnje.51 
Međunarodna organizacija rada je 
2012. godine izvijestila da bi godišnji 
trošak djelotvorne provedbe Jamstva 
za mlade u europodručju iznosio 
0,2 % BDP -a36 ili 0,45 % javne potroš -
nje, što iznosi 21 milijardu eura37. Pro -
cjene troškova koje je Međunarodna 
organizacija rada objavila 2013. godine 
na temelju šest država europodručja38 
kretale su se u rasponu od približno 
0,5 % do 1,5 % BDP -a39. Prema na -
vodima Međunarodne organizacije 
rada ti se troškovi provedbe razlikuju 
ovisno o dostupnosti administrativne 
infrastrukture za provedbu programa 
u većoj mjeri te o broju stanovnika koji 
ispunjavaju uvjete programa.
Nije pružena temeljita procjena 
troškova za posebne mjere 
programa Jamstvo za mlade
52 
Komisija je 2013. godine zatražila od 
država članica da uz planove provedbe 
Jamstva za mlade dostave i procjenu 
troškova planiranih mjera i navedu po -
vezane izvore financiranja. Od država 
članica osobito je zatraženo da u finan -
cijskom planu navedu izvore financira -
nja i kako će sredstva biti raspodijelje -
na na različite ključne reforme i mjere/
inicijative te da dostave posebne 
informacije o svakoj mjeri (primjerice 
trošak po mjeri, očekivani broj korisni -
ka po mjeri, postotak ciljane populacije 
po mjeri, dodatni troškovi novih mjera 
i očekivani ishodi).
26 Opažanja
53 
Time se Komisiji trebalo omogućiti 
da procijeni je li za program Jamstvo 
za mlade izdvojen primjeren iznos 
sredstava. Na primjer, jedan od najvaž -
nijih izazova koji je Komisija utvrdila 
u vezi s uspostavom Jamstva za mlade 
u Španjolskoj je „Izostanak dodatnog 
nacionalnog financiranja, što bi krat -
koročno i dugoročno moglo ugroziti 
provedbu Jamstva za mlade”40. Sud je 
stoga pregledao planove provedbe 
Jamstva za mlade koje je dostavilo 
pet država članica obuhvaćenih ovim 
izvješćem (Francuska, Irska, Italija, 
Litva i Portugal) te je provjerio jesu li 
pružene informacije u vezi s procije -
njenim troškovima planiranih mjera 
i povezanim izvorima financiranja.
54 
Sud je utvrdio da su države članice 
općenito dostavile procjene troško -
va mjera usmjerenih na pojedince. 
Međutim, u planovima provedbe 
Jamstva za mlade nekih država članica 
nedostajale su relevantne informacije, 
primjerice troškovi po korisniku u vezi 
s ponudama (Irska i Francuska), ciljevi 
sudjelovanja po mjeri i postotak ciljane 
populacije za koju se očekuje da će biti 
obuhvaćena navedenim programom 
(Francuska). Zbog izostanka takvih 
informacija Komisija, protivno oče -
kivanjima, ne može utvrditi moguće 
nedostatke u ranoj fazi.
55 
Štoviše, nijedna od navedenih pet 
država članica nije dostavila u svojim 
planovima provedbe Jamstva za mlade 
informacije o procijenjenim troškovima 
provedbe strukturnih reformi koje su 
neophodne za djelotvornu provedbu 
ovog programa.56 
U tri od pet država članica obuhva -
ćenih pregledom iznos dodijeljenih 
nacionalnih sredstava naveden u planu 
provedbe Jamstva za mlade znatno 
je manji od iznosa sredstava iz raznih 
fondova EU -a, pri čemu se udio naci -
onalnih sredstava u ukupnom iznosu 
kreće u rasponu od 13 % (u Portugalu) 
do 35 % (u Italiji i Litvi). U Irskoj su do -
dijeljena nacionalna sredstva prelazila 
iznos sredstava EU -a, dok u Francuskoj 
takva usporedba nije bila moguća na 
temelju raspoloživih podataka. Nada -
lje, navedene države članice, uz iznim -
ku Litve, iznijele su opći prikaz izvora 
financiranja EU -a povezanih s mjerama 
(pod istim podnaslovom EU/ESF/Inici -
jativa za zapošljavanje mladih). Zbog 
izostanka potpunih i točnih informacija 
Komisija nije mogla procijeniti priklad -
nost izvora financiranja za mjere niti 
donijeti zaključak o ukupnoj izvedi -
vosti i održivosti financijskih planova 
u okviru Jamstva za mlade.40 Radni dokument službi 
Europske komisije 
SWD(2014) 410 završna verzija, 
str. 25.
27 Opažanja
41 Članak 18. Uredbe (EU) 
br. 1304/2013.
42 Council Recommendation for 
a Quality Framework for 
Traineeships (Preporuka Vijeća 
za kvalitativni okvir za 
stažiranje), Bruxelles, 
10. ožujka 2014. ( http://www.
consilium.europa.eu ).
43 Izjava Vijeća „European 
Alliance for Apprenticeships” 
(Europski savez za 
pripravničku praksu 
(naukovanje)), Vijeće za 
zapošljavanje, socijalnu 
politiku, zdravstvo 
i potrošačka pitanja, 
Luxembourg, 
15. listopada 2013.
44 Najčešća pitanja o Jamstvu za 
mlade, 6. pitanje ( http://www.
ec.europa.eu ).Posebni izazovi u potvrđivanju 
pravilnosti rashoda u vezi 
s Inicijativom za zapošljavanje 
mladih
57 
U skladu s Uredbom o ESF -u41 meha -
nizam programiranja za Inicijativu za 
zapošljavanje mladih može imati jedan 
od sljedećih oblika ili više njih (vidjeti 
odlomak 17.):
 – posebni operativni program,
 – posebna prioritetna os u okviru 
operativnog programa,
 – dio jedne ili više prioritetnih osi.
Sud smatra da je djelotvorno potvrđi -
vanje pravilnosti prijavljenih rashoda 
u vezi s Inicijativom za zapošljavanje 
mladih poseban izazov (u usporedbi 
sa standardnim rashodima ESF -a) za 
države članice i Komisiju. Razlog tomu 
su stroži uvjeti prihvatljivosti, moguć -
nost prijavljivanja rashoda nastalih od 
rujna 2013. te, osobito u posljednjem 
od navedenih slučajeva, izostanak 
sufinanciranja za Inicijativu za zapo -
šljavanje mladih.
Izostanak definicije kvali -
tetne ponude za posao može 
narušiti djelotvornost Jam -
stva za mlade
58 
Sud podsjeća da je cilj Jamstva za mla -
de ponuditi mladim osobama istinsku 
priliku za povećanje mogućnosti za -
pošljavanja s ciljem postizanja održive 
i uspješne uključenosti u tržište rada te 
kao posljedicu toga povećati ukupne 
stope zapošljavanja mladih. Vijeće 
stoga preporučuje da se države članice 
pobrinu da sve nezaposlene mlade 
osobe mlađe od 25 godina prime 
„kvalitetnu” ponudu u roku od četiri mjeseca od gubitka posla ili završetka 
formalnog obrazovanja. Međutim, 
u Preporuci Vijeća ne navodi se što je 
to „kvalitetna” ponuda, niti se određu -
je tko bi trebao utvrditi tu definiciju.
59 
U nizu dokumenata EU -a (primjerice 
u Preporuci Vijeća za kvalitativni okvir 
za stažiranje42 i Izjavi Vijeća „Europski 
savez za pripravničku praksu (nau -
kovanje)43”) navode se neobvezujući 
minimalni standardi kvalitete za 
stažiranje i pripravničku praksu kako bi 
se spriječilo da poduzeća iskorištavaju 
stažiste i pripravnike kao izvor jeftine 
radne snage. S druge strane, ne posto -
je ekvivalentni dokumenti o uspostavi 
načela kojima se definira kvalitetno 
radno mjesto.
60 
U prosincu 2013. Komisija je izdala 
smjernice prema kojima se pod „kvali -
tetnom” ponudom podrazumijeva po -
nuda za koju se očekuje da će dovesti 
do „održivog uključenja u tržište rada” 
i koja ne bi trebala „imati samo nepo -
sredan učinak kratkoročnog smanjenja 
stopa nezaposlenosti mladih”44.
28 Opažanja
61 
Na temelju pregleda relevantnih 
studija45 u ovom području Sud smatra 
da može postojati kombinacija odred -
nica relevantnih za utvrđivanje treba 
li se neka ponuda za posao smatrati 
„kvalitetnom”: primjerice trajanje ugo -
vora (na određeno ili na neodređeno 
vrijeme), vrsta ugovora (dobrovoljno ili 
nedobrovoljno nepuno radno vrijeme/
puno radno vrijeme), razina nakna -
de povezana sa životnim troškovima 
predmetne države članice, vještine 
potrebne za radno mjesto i povezana 
razina i vrsta potrebnih kvalifikacija te 
dostupnost dodatnog osposobljavanja 
za radno mjesto. U okviru načela supsi -
dijarnosti mogao se utvrditi minimalni 
niz odrednica na razini EU -a, istodob -
no dopuštajući državama članicama 
fleksibilnost za uspostavu vlastitih 
standardnih vrijednosti za svaku od 
odrednica.
62 
Sud je primjerice utvrdio da je Komisija 
pri procjeni nacrta provedbenog plana 
programa Jamstvo za mlade koji je 
dostavila Italija ponudu za privremeno 
zapošljavanje (od pet do šest mjeseci) 
smatrala „kvalitetnom” čak i ako je 
plaća bila niža od praga siromaštva 
temeljenog na mjesečnom dohotku 
u većem dijelu države prema podat -
cima koje utvrđuje Državni zavod za 
statistiku Italije (ISTAT)46. Komisija nije 
uzela u obzir nijedan drugi kvalitativni 
element.63 
Izostanak niza kvalitativnih odrednica 
za utvrđivanje kvalitetne ponude za 
posao dovodi do rizika nedosljedne 
i nedjelotvorne provedbe programa 
Jamstvo za mlade među državama čla -
nicama ili čak unutar pojedine države 
članice. Iako postoji očita mogućnost 
ex post  provjere kvalitete ponuda 
u različitim državama članicama (s 
pomoću evaluacija), do tog bi vremena 
najveći dio proračuna Inicijative za za -
pošljavanje mladih već bio dodijeljen 
i/ili potrošen (s obzirom na pojačano 
ulaganje na početku razdoblja, tj. tije -
kom 2014. i 2015. godine) te ne bi bilo 
moguće otkloniti nedostatke koji utje -
ču na djelotvornost troškova Inicijative 
za zapošljavanje mladih.
64 
Sud napominje da je u srpnju 2014. 
Komisija pružila posebne smjernice 
za uporabu pri evaluaciji Inicijative za 
zapošljavanje mladih47, koja je Ured -
bom o ESF -u48 predviđena za kraj 2015. 
i kraj 2018., kojima se od osoba koje 
provode evaluaciju zahtijeva da izvije -
ste o kvaliteti ponuda za posao koje su 
primili sudionici u Inicijativi za zapo -
šljavanje mladih te da uzmu u obzir 
kriterije kvalitete poput onih gore 
navedenih.45 Europski parlament, Indicators 
of Job Quality in the European 
Union  (Pokazatelji kvalitete 
radnih mjesta u Europskoj 
uniji), PE429.972, 2009., http://
www.europarl.europa.eu ; 
CSES (engl. Centre for Strategy 
and Evaluation 
Services – Centar za 
strategijske i evaluacijske 
usluge), Study on Measuring 
Employment Effects  (Studija 
o mjerenju učinaka 
zapošljavanja), lipanj 2006.; 
Organizacija za europsku 
sigurnost i suradnju, Local 
Implementation of Youth 
Guarantees: Emerging Lessons 
from European Experiences  
(Lokalna provedba Jamstva za 
mlade: prva saznanja na 
temelju europskih 
iskustava), 2014.
46 Državni zavod za statistiku 
Italije (ISTAT) „Calcolo della 
soglia di povertà assoluta” 
(http://www.istat.it ).
47 Europska komisija, Guidance 
on Evaluation of the Youth 
Employment Initiative 
(Smjernice za evaluaciju 
Inicijative za zapošljavanje 
mladih) , srpanj 2014.
48 Članak 19. stavak 6. Uredbe 
(EU) br. 1304/2013.
29 Opažanja
Okvir za sveobuhvatno pra -
ćenje i izvješćivanje u vezi 
s Jamstvom za mlade još se 
razvija
65 
Sud smatra da je redovita procjena 
mjera u okviru programa Jamstvo za 
mlade ključna kako bi se postiglo da 
se sredstva ulažu svrhovito te da se 
mjere provode na način koji će doi -
sta donijeti koristi mladima. Stoga bi 
odmah na početku pri osmišljavanju 
mjera programa Jamstvo za mlade 
trebalo ugraditi snažne mehanizme za 
praćenje49. To je osnova za djelotvorno 
donošenje politika temeljenih na činje -
nicama s ciljem upućivanja upozorenja 
Europskom parlamentu i Vijeću u slu -
čajevima kada ciljevi nisu postignuti ili 
kada učinkovitost mjera nije zadovolja -
vajuća, čime bi se omogućilo poboljša -
nje izrade ili provedbe mjera.
66 
Komisija prati provedbu programa 
Jamstvo za mlade u okviru europskog 
semestra i od nje se traži da analizira 
učinak politika koje se provode te 
da po potrebi državama članicama 
uputi preporuke za pojedine države na 
temelju smjernica za politike zapošlja -
vanja država članica50.67 
Sud je procijenio okvir uspostavljen za 
praćenje provedbe i rezultata Jamstva 
za mlade kao cjeline, kao i za mjere 
koje se financiraju Inicijativom za za -
pošljavanje mladih.
Sveobuhvatni mehanizmi za 
praćenje i izvješćivanje nisu 
obuhvaćeni izradom programa 
Jamstvo za mlada od samoga 
početka
68 
Vijeće je svojom Preporukom povjerilo 
Komisiji praćenje provedbe Jamstva za 
mlade preko multilateralnog nadzora 
koji provodi Odbor za zapošljavanje51 
u okviru europskog semestra (vidjeti 
okvir 5. ). Preporukom Vijeća ne planira 
se, međutim, dostavljanje izvješća 
o rezultatima tog praćenja Europskom 
parlamentu.
Uloga Odbora za zapošljavanje
Osnovna je uloga Odbora za zapošljavanje služiti kao savjetodavni odbor ministrima za zapošljavanje i soci -
jalna pitanja u Vijeću za zapošljavanje i socijalna pitanja. Multilateralni nadzor koji provodi Odbor za zapo -
šljavanje pomaže u sveobuhvatnoj procjeni provedbe programa u državama članicama suočenima sa sličnim 
izazovima, kao i procjeni mogućnosti i planova politika. Odbor za zapošljavanje prati napredak država članica 
u provedbi reformi na koje se potiče preporukama za pojedine države. Jednoj od njegovih podskupina povje -
ren je odabir i razvoj pokazatelja za praćenje strategije zapošljavanja, uključujući praćenje programa Jamstvo 
za mlade.Okvir 5.49 Europska komisija, The Youth 
Guarantee: Making It Happen 
(Jamstvo za mlade: kako ga 
ostvariti) , 2014., str. 3.
50 Preporuka Vijeća od 
22. travnja 2013. o uspostavi 
Jamstva za mlade, 
6. preporuka.
51 Odbor za zapošljavanje 
uspostavljen je Odlukom 
Vijeća 2000/98/EZ 
od 24. siječnja 2000. 
o uspostavi Odbora za 
zapošljavanje (SL L 29, 
4.2.2000., str. 21.) na temelju 
članka 150. UFEU -a. Komisija 
i svaka država članica EU -a 
imenuju po dva člana Odbora 
za zapošljavanje.
30 Opažanja
69 
U svibnju 2014. Odbor za zapošljavanje 
preispitao je napredak u provedbi Jam -
stva za mlade i istodobno je procijenio 
stanje u vezi sa zapošljavanjem u drža -
vama članicama, kao i nacionalne pro -
grame reformi. Taj su pregled proveli 
stručnjaci iste razine kako bi se pružila 
što potpunija slika s ciljem utvrđivanja 
ključnih izazova u državama članicama.
70 
Na temelju pregledanih izvješća za 
države članice obuhvaćene analizom 
iz svibnja Sud je utvrdio da se razina 
detalja u toj analizi znatno razlikovala 
od države do države. Na primjer, dok 
se ispitivanje o Irskoj uvelike usmjeri -
lo na Jamstvo za mlade, ispitivanjem 
u Portugalu uopće nije obuhvaćen taj 
program.
71 
Sud također napominje da je podsku -
pina Odbora za zapošljavanje razvila 
posebne pokazatelje za praćenje pro -
vedbe i rezultata Jamstva za mlade na 
razini EU -a52. Riječ je o makroekonom -
skim pokazateljima za koje se očekuje 
da će dopuniti pokazatelje kojima se 
mjeri izravan učinak politike i brzina 
dostavljanja ponuda mladim osobama. 
U prosincu 2014. Vijeće je prihvatilo te 
pokazatelje. U listopadu 2014. po -
krenuto je probno ispitivanje meto -
dologije, a rezultati ispitivanja bit će 
vrednovani tijekom 2015., što bi prema 
gledištu Odbora za zapošljavanje 
moglo dovesti do određenih tehničkih 
izmjena okvira pokazatelja53.72 
Budući da ti pokazatelji nisu obvezni, 
relevantne informacije o uspjehu pro -
grama Jamstvo za mlade u cjelini ovisit 
će o stalnoj predanosti država članica 
da pružaju sveobuhvatne i pouzdane 
podatke. Sud također smatra da bi 
dostupnost tih pokazatelja u ranijoj 
fazi omogućila državama članicama 
da ih uključe u svoj administrativni 
sustav u fazi izrade programa Jamstvo 
za mlade.
Potrebne su dugoročne reforme 
u vezi s preporukama za 
pojedine države koje se odnose 
na Jamstvo za mlade
73 
U okviru europskog semestra Komi -
sija također analizira učinak politika 
o zapošljavanju uzimajući u obzir po -
datke dostavljene u pregledu (vidjeti 
okvir 6. ) te po potrebi u godišnjim 
preporukama za pojedine države upo -
zorava države članice na nedostatke 
koje je utvrdila.
74 
Sud je preispitao na koji je način 
Jamstvo za mlade bilo razmotreno 
u preporukama za pojedine države. Za 
države članice koje su činile uzorak po -
sebno je provjereno jesu li te preporu -
ke bile specifične, mjerljive i dostižne.52 INDIC/07/13052014/
EN – „Monitoring the Youth 
Guarantee” (Praćenje 
programa Jamstvo za 
mlade) – izmijenjena obavijest 
radne skupine za 
sastanak skupine za provedbu 
održan 13. svibnja 2014.
53 Vijeće Europske unije: 
„Implementation of the Youth 
Guarantee and monitoring 
framework – endorsement of 
the EMCO’s key messages” 
(Provedba Jamstva za mlade 
i okvir za praćenje – potpora 
ključnim porukama Odbora za 
zapošljavanje), 
17. studenoga 2014.
31 Opažanja
75 
Sud je utvrdio da 2013. godine prepo -
ruke za pojedine države u vezi s neza -
poslenošću mladih u cjelini nisu bile ni 
specifične ni mjerljive (vidjeti okvir 7. ).
76 
Komisija je 2014. godine predložila po -
sebne preporuke o provedbi Jamstva 
za mlade u osam država (Španjolskoj, 
Italiji, Slovačkoj, Hrvatskoj, Portuga -
lu, Poljskoj, Bugarskoj i Irskoj). Sud je 
utvrdio da su te preporuke za pojedine 
države pružile više pojedinosti, a neke 
od njih sadržavale su ključne točke.77 
Djelotvorna provedba preporuka 
za pojedine države ovisi, međutim, 
o političkoj predanosti na nacional -
noj razini. Prema navodima Komisije 
samo je 10 % preporuka iz 2013. go -
dine provedeno u potpunosti, dok 
je u vezi s 45 % preporuka zabilježen 
ograničen ili nikakav napredak54. Tim 
pitanjem bavio se i Europski parlament 
u listopadu 2014. godine55.
78 
Sud napominje da su potrebne znatne 
reforme u vezi s načinom na koji se 
preporuke za pojedine države bave 
Jamstvom za mlade, koje vjerojat -
no nije moguće provesti u kratkom 
razdoblju.54 Internetske stranice Komisije: 
Preporuke za pojedine 
države 2013. ( http://ec.europa.
eu).
55 Rezolucija Europskog 
parlamenta od 
22. listopada 2014. 
o europskom semestru za 
usklađivanje gospodarskih 
politika: provedba prioriteta 
2014. godine (2014/2059(INI)).Komisijin pregled pokazatelja u vezi s nezaposlenošću mladih i skupinom NEET
Pokazatelji u vezi s nezaposlenošću mladih i skupinom NEET dio su novog pregleda koji je osmislila Komisija 
u vezi s praćenjem ključnih pokazatelja o zapošljavanju i socijalnih pokazatelja kojima se utvrđuju glavne 
neravnoteže u zapošljavanju te socijalne neravnoteže u okviru EU -a. Prvi takav pregled objavljen je kao dio 
Zajedničkog izvješća o zapošljavanju 2014., koje su zajednički usvojili Komisija i Vijeće ministara EU -a. Pregled 
sadržava pet ključnih pokazatelja i čini osnovu Komisijinog prijedloga strukturnih reformi.Okvir 6.
Preporuke za pojedine države 2013. – primjer Litve i Italije
Preporuka Litvi bila je da „poboljša mogućnosti zapošljavanja za mlade, primjerice s pomoću Jamstva za 
mlade, poboljša provedbu i djelotvornost programa za pripravničku praksu te da riješi stalne neusklađenosti 
vještina”, dok je preporuka Italiji bila da „poduzme dodatne mjere za povećanje uključenosti u tržište rada, 
posebice za žene i mlade osobe, primjerice s pomoću Jamstva za mlade”. Obje preporuke upućuju na program 
Jamstvo za mlade, no nijedna ne nudi pojedinosti o tome na koji bi način države trebale provesti program 
s ciljem postizanja najvećeg učinka, niti nude mjerljive ciljne vrijednosti i prijelazne ključne točke.Okvir 7.
32 Opažanja
Ne postoje planovi za sustavno 
izvješćivanje o programima 
Jamstvo za mlade u cjelini
79 
Uredbom o zajedničkim odredbama 
od Komisije se zahtijeva da svake 
godine počevši od 2016. Europskom 
parlamentu dostavlja godišnja izvješća 
o provedbi. Nadalje, 2017. i 2019. godi -
ne Komisija mora dostaviti Europskom 
parlamentu strateška izvješća sa sažet -
kom izvješća o napretku država članica 
te prisustvovati raspravi u Parlamentu 
posvećenoj tim izvješćima56.
80 
Sud napominje da mjere Jamstva za 
mlade koje se ne financiraju operativ -
nim programima Europskog socijalnog 
fonda/Inicijative za zapošljavanje mla -
dih ne bi bile obuhvaćene tim izvje -
šćima jer godišnja izvješća o provedbi 
obuhvaćaju samo intervencije koje 
financira EU. Slijedom toga, uz iznimku 
pokazatelja Odbora za zapošljavanje, 
na razini EU -a ne postoji odredba za iz -
vješćivanje o dijelu programa Jamstvo 
za mlade koji se financira iz nacional -
nih izvora. To nosi rizik da dionici neće 
imati jasan pregled na koji način i u 
kojoj mjeri Jamstvo za mlade u cjelini 
pridonosi suzbijanju nezaposlenosti 
mladih.Novi okvir uspješnosti za 
Europski socijalni fond/
Inicijativu za zapošljavanje 
mladih usmjeren je na rezultate
81 
Mjere Jamstva za mlade koje se 
financiraju iz Europskog socijalnog 
fonda/Inicijative za zapošljavanje 
mladih potrebno je pratiti u skladu 
s pravnim okvirom europskih struktur -
nih i investicijskih fondova57. Uredba 
o Europskom socijalnom fondu sadr -
žava posebne odredbe za praćenje, 
izvješćivanje i evaluaciju Inicijative 
za zapošljavanje mladih kako bi se 
zajamčilo da se njezini učinci i dopri -
nos Jamstvu za mlade mogu mjeriti 
i da budu vidljivi. Njome se posebno 
zahtijeva da „barem dva puta tijekom 
programskog razdoblja evaluacija 
obuhvaća i djelotvornost, učinkovitost 
i utjecaj zajedničke potpore iz ESF -a 
i posebnih sredstava dodijeljenih za 
Inicijativu za zapošljavanje mladih, 
uključujući za provedbu Jamstva za 
mlade. Prva se evaluacija završava do 
31. prosinca 2015., a druga evaluacija 
do 31. prosinca 2018.”58.
82 
Osim toga, od travnja 2015. i tijekom 
predstojećih godina uz godišnja izvje -
šća o provedbi države članice moraju 
slati Komisiji strukturirane podatke 
u vezi sa zajedničkim pokazateljima za 
mjere koje podupire EU. U tim izvješći -
ma mora se opisati i ocijeniti kvaliteta 
ponuda za posao koje su dobili sudio -
nici, kao i njihov napredak u daljnjem 
obrazovanju, pronalaženju održivih 
i dostojanstvenih poslova ili započinja -
nju pripravničke prakse (naukovanja) ili 
kvalitetnog stažiranja59.56 Članak 53. Uredbe (EU) 
br. 1303/2013.
57 Uredba (EU) br. 1303/2013 
i Uredba (EU) br. 1304/2013.
58 Članak 19. stavak 6. Uredbe 
(EU) br. 1304/2013.
59 Članak 19. stavci 3. i 4. Uredbe 
(EU) br. 1304/2013.
33 Opažanja
83 
Uredba o ESF -u predviđa obvezne 
zajedničke pokazatelje izlaznih proi -
zvoda i rezultata za sve mjere koje se 
podupiru operativnim programom60. 
Za operativne programe kojima se 
pokreće Inicijativa za zapošljavanje 
mladih također se zahtijeva da države 
članice navedu posebne pokazatelje 
rezultata.
84 
Sud je ispitao relevantnost pokazatelja 
rezultata kako su navedeni u Uredbi 
o Europskom socijalnom fondu i utvr -
dio je da bi sljedeći pokazatelji rezulta -
ta mogli biti podrobniji pri odobrenju 
budućih operativnih programa Europ -
skog socijalnog fonda/Inicijative za 
zapošljavanje mladih ili pri izmjenama 
postojećih operativnih programa:
 – posebnim pokazateljima rezultata 
za Inicijativu za zapošljavanje mla -
dih u vezi sa „sudionicima koji su 
nezaposleni/dugotrajno nezapo -
sleni/neaktivni, a koji prime ponu -
du za posao, nastavak obrazovanja, 
pripravničku praksu ili stažiranje 
nakon završetka obrazovanja”, od 
država članica ne zahtijeva se da 
pruže podatke na temelju kojih će 
se razlikovati četiri različite ponude 
koje sudionici mogu primiti u okvi -
ru programa Jamstvo za mlade. 
Izostanak takvog zahtjeva znači 
da neće biti dostupne pojedinosti 
o vrstama prihvaćenih ponuda 
u okviru Jamstva za mlade i slije -
dom toga neće se moći utvrditi 
jesu li potrebne korektivne mjere 
kako bi se poboljšala djelotvornost 
mjera,
 – dugoročnim pokazateljima rezulta -
ta Inicijative za zapošljavanje mla -
dih mjeri se stanje u vezi s mladima 
u razdoblju od samo šest mjeseci 
nakon završetka intervencije, dok 
bi mjerenje u duljem razdoblju 
olakšalo donošenje zaključaka 
o održivosti pojedinih ponuda 
(npr. ponuda za posao), – Uredbom se dopušta da države 
članice, ako to žele, povećaju 
dobnu granicu za ciljane skupine 
Inicijative za zapošljavanje mladih 
na osobe starije od 25, a mlađe od 
30 godina. Međutim, nijedan od 
pokazatelja rezultata Inicijative za 
zapošljavanje mladih ne odnosi se 
na dobnu skupinu od 25 do 29 go -
dina, što otežava procjenu djelo -
tvornosti mjera za tu dobnu skupi -
nu. Iako se smjernicama Komisije 
države članice snažno potiču da 
razviju vlastite pokazatelje izlaznih 
proizvoda (primjerice za sudionike 
u mjerama koje se financiraju Ini -
cijativom za zapošljavanje mladih) 
za dobnu skupinu od 25 do 29 go -
dina, u njima se ne upućuje na po -
vezani pokazatelj rezultata. Sud je 
utvrdio da od četiri ispitane države 
članice koje su proširile područje 
primjene Inicijative za zapošljava -
nje mladih (Francuska, Italija, Litva 
i Portugal), nijedna od njih nije 
uspostavila dodatne pokazatelje 
rezultata u vezi s tim programom, 
a dvije od njih (Francuska i Portu -
gal) nisu čak ni utvrdile dodatne 
pokazatelje izlaznih proizvoda 
neophodne za obuhvaćanje proši -
rene ciljane skupine.60 Prilog II. Uredbi (EU) 
br. 1304/2013.
34
 Zaključci i preporuke
85 
Vijeće ministara EU -a službeno je do -
nijelo Preporuku o Jamstvu za mlade 
22. travnja 2013. na temelju prijedloga 
koji je podnijela Komisija u prosin -
cu 2012. U tom su dokumentu iznesene 
posebne preporuke državama člani -
cama i Komisiji za provedbu navede -
nog programa. Komisiji je povjerena 
procjena dostupnih planova provedbe 
Jamstva za mlade koje su izradile 
države članice kako bi im se dostavile 
povratne informacije tijekom bilate -
ralnih sastanaka u okviru europskog 
semestra.
Komisija je pružila primjerenu 
i pravodobnu potporu državama 
članicama u uspostavi programa 
Jamstvo za mlade
86 
U cjelini, Sud zaključuje da je Komisija 
pružila primjerenu i pravodobnu pot -
poru državama članicama u postupku 
uspostave Jamstva za mlade. Naime, 
Komisija je u rujnu 2013., tj. samo pet 
mjeseci nakon donošenja Preporuke 
Vijeća iz travnja 2013., izdala smjernice 
za izradu programa Jamstvo za mlade 
(odlomci od 29. do 31.).
87 
Komisija je provela sveobuhvatnu 
i pravodobnu procjenu nacrta plano -
va provedbe Jamstva za mlade koje 
su dostavile države članice i uspješno 
utvrdila nekoliko nedostataka. Među -
tim, Komisija nije temeljito i dosljedno 
procijenila sljedeće aspekte: vještine 
u vezi s informacijskim i komunikacij -
skim tehnologijama i digitalne vje -
štine, uzajamnu obvezu i uzajamno 
učenje. Sud je također utvrdio da 
nakon procjene koju je provela Komi -
sija neke države članice nisu dostavile 
izmijenjeni plan provedbe Jamstva za 
mlade (odlomci od 32. do 39.).Sud je utvrdio rizike za 
djelotvornu provedbu programa 
Jamstvo za mlade
88 
Pregledom Komisijine procjene plano -
va provedbe Jamstva za mlade Sud je 
utvrdio niz rizika u vezi s primjereno -
šću ukupnog financiranja i značajkama 
„kvalitetne ponude”, kao i mehanizama 
za praćenje i izvješćivanje o programu 
Jamstvo za mlade.
Primjerenost ukupnog 
financiranja programa Jamstvo 
za mlade
89 
Sud smatra da zbog izostanka Ko -
misijine procjene učinka ne postoje 
dostatne informacije o mogućem 
trošku provedbe programa Jamstvo 
za mlade u državama članicama EU -a. 
Nadalje, u vrijeme revizije Komisija nije 
raspolagala podrobnim podatcima 
o iznosima financijskih sredstava EU -a 
i nacionalnih sredstava koje su drža -
ve članice izdvojile za različite mjere 
u okviru programa Jamstvo za mlade, 
osobito za mjere u vezi sa strukturnim 
reformama. Sud smatra da zbog izo -
stanka takvih informacija postoji rizik 
da ukupan iznos financijskih sredstava 
za provedbu programa Jamstvo za 
mlade ne bude primjeren (odlomci od 
45. do 57.).
35 Zaključci i preporuke
1. preporuka
Države članice trebale bi pružiti jasan 
i cjelovit pregled troškova svih planira -
nih mjera za suzbijanje nezaposlenosti 
mladih u okviru programa Jamstvo za 
mlade kako bi Komisija mogla procije -
niti ukupne potrebe za financiranjem.
Značajke „kvalitetne ponude”
90 
Sud podsjeća da je cilj Jamstva za mla -
de ponuditi mladim osobama istinsku 
priliku za povećanje mogućnosti za -
pošljavanja s ciljem postizanja održive 
i uspješne uključenosti u tržište rada te 
na temelju toga povećati ukupne sto -
pe zapošljavanja mladih. Sud smatra 
da izostanak niza kvalitativnih odred -
nica za utvrđivanje „kvalitetne” ponu -
de za posao nosi rizik od nedosljedne 
i nedjelotvorne provedbe programa 
Jamstvo za mlade među državama čla -
nicama (ili čak unutar pojedinih država 
članica).
2. preporuka
Komisija bi trebala promicati skup kva -
litativnih odrednica koje bi se trebale 
ispuniti kako bi se s pomoću sredstava 
iz proračuna EU -a zajamčila potpora 
pri zapošljavanju, stažiranju i priprav -
ničkoj praksi. To bi se moglo temeljiti 
na elementima kojima se definira kvali -
tetna ponuda u smjernicama Komisije 
za evaluaciju Inicijative za zapošljava -
nje mladih.Praćenje programa Jamstvo za 
mlade
91 
Sud je utvrdio da se okvir za sveobu -
hvatno praćenje i izvješćivanje u vezi 
s Jamstvom za mlade još razvija. 
S ciljem pružanja jasne slike o provedbi 
programa Jamstvo za mlade kao cje -
line, trebalo bi pratiti sve mjere kako 
bi se postiglo da se sredstva ulažu 
svrhovito te da se mjere provode na 
način na koji bi doista imale utjecaja 
na mlade. Time bi se također omogući -
lo proaktivno djelovanje kada postane 
jasno da ciljevi neće biti ispunjeni. Te 
bi informacije trebalo dostavljati na 
način kojim se omogućuje dokaziva -
nje uspjeha (ili neuspjeha) Jamstva za 
mlade (odlomci od 65. do 84.).
3. preporuka
Komisija bi trebala uspostaviti sveobu -
hvatan sustav za praćenje programa 
Jamstvo za mlade, kojim bi se obuhva -
tile i strukturne reforme i mjere usmje -
rene na pojedince. O rezultatima tog 
praćenja trebalo bi izvijestiti Europski 
parlament i Vijeće.
36 Zaključci i preporuke
II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin 
Henri GRETHEN, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
25. veljače 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

37
 Prilozi Prilog I.Stopa nezaposlenosti mladih (lipanj 2014.)
Postotni udio radne snage
(prosjek EU-a = 22 %)
< 10
10 – 20
20 – 30
30 – 40
40 – 50
> 50
10,5
7,8
15,923,3
16,724,0
30,3
23,9
34,743,519,2 43,39,621,224,3
23,623,7
21,821,313,920,1
16,224,112,7
11,350,236,953,4
Izvor:  Eurostat.
38 Prilozi
Države koje ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru Inicijative za zapošljavanje 
mladih
Država članicaRegije koje ispunjavaju uvjete za financi -
ranje u okviru Inicijative za zapošljavanje 
mladihPosebno izdvojena sredstva u okviru 
Inicijative za zapošljavanje mladih  
(u eurima)
Belgija da 42 435  070
Bugarska da 55 188 745
Češka da 13 599 984
Danska ne —
Njemačka ne —
Estonija ne —
Irska da 68 145 419
Grčka da 171 517  029
Španjolska da 943 496  315
Francuska da 310 161  402
Hrvatska da 66 177 144
Italija da 567 511 248
Cipar da 11 572 101
Latvija da 29 010 639
Litva da 31 782 633
Luksemburg ne —
Mađarska da 49 765 356
Malta ne —
Nizozemska ne —
Austrija ne —
Poljska da 252 437 822
Portugal da 160 772  169
Rumunjska da 105 994 315
Slovenija da 9 211 536
Slovačka da 72 175 259
Finska ne —
Švedska da 44 163 096
Ujedinjena Kraljevina da 206 098 124
UKUPNO   3 211 215 406Prilog II.
39 Prilozi
Procjena ex ante  uvjeta koju je provela Komisija u vezi s planovima provedbe Jam -
stva za mlade i Inicijativom za zapošljavanje mladih
Država članicaPlan provedbe Jamstva za 
mlade na temelju procjeneEx ante  uvjeti
Bugarska vrlo ograničen ispunjeni
Češka vrlo ograničen ispunjeni
Grčka vrlo ograničen ispunjeni
Italija vrlo ograničen ispunjeni
Litva vrlo ograničen ispunjeni
Poljska vrlo ograničen ispunjeni
Ujedinjena Kraljevina vrlo ograničen ispunjeni
Belgija djelomičan ispunjeni
Irska djelomičan ispunjeni
Španjolska djelomičan ispunjeni
Francuska djelomičan ispunjeni
Hrvatska djelomičan ispunjeni
Cipar djelomičan nisu ispunjeni
Latvija djelomičan ispunjeni
Mađarska djelomičan ispunjeni
Portugal djelomičan ispunjeni
Slovenija djelomičan ispunjeni
Slovačka djelomičan ispunjeni
Švedska djelomičan ispunjeni
Napomena:  U vrijeme revizije Komisija nije procijenila ex ante  uvjete za Inicijativu za zapošljavanje mladih u Rumunjskoj.Prilog III.
40
V Treća točka
Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično 
provedenom zahvaljujući okviru pokazatelja kako 
ga je podržalo Vijeće za zapošljavanje i socijalna 
pitanja (EPSCO), relevantnim mehanizmima utvrđe -
nima u članku 19. Uredbe o Europskom socijalnom 
fondu (ESF) i prilozima I. i II. toj Uredbi te relevan -
tnim odredbama iz Uredbe o zajedničkim odred -
bama (CPR) povezanima s praćenjem i evaluacijom 
u slučaju mjera financiranih iz Inicijative za zapošlja -
vanje mladih te zahvaljujući njezinoj obvezi izvje -
šćivanja o provedbi Jamstva za mlade Europskom 
parlamentu i Vijeću u 2016.
Aktivnosti praćenja bit će uključene u Komisijinu 
ocjenu provedbe Jamstva za mlade u okviru budu -
ćih europskih semestara. U okviru njih dostavit 
će se i informacije za izvješće Komisije o provedbi 
Jamstva za mlade za 2016. koje će se primjerenim 
putem službeno podnijeti Europskom parlamentu 
i Vijeću.
Uvod
15
Komisija napominje da je dodatnih 11  milijardi  eura 
namijenjeno za mjere poput osuvremenjivanja 
službi za zapošljavanje i mjere za samozapošlja -
vanje kojima će se neizravno omogućiti i potpora 
zapošljavanju mladih.
Više od 26 milijardi eura potrošit će se na obrazovne 
mjere uključujući cjeloživotno obrazovanje među 
čijim će glavnim korisnicima vjerojatno biti mladi.
Zapažanja
37
Komisija podsjeća da djeluje u području neobvezu -
jućeg zakonodavstva, na temelju preporuke Vijeća, 
i da, iako je, prema potrebi, mnogo podelemenata 
Jamstva za mlade poželjno, ne moraju svi biti dio 
određenog nacionalnog sustava.Sažetak
V Prva točka
Komisija uzima u obzir preporuku upućenu drža -
vama članicama i zaista bi u određenim slučajevima 
pozdravila bolji pregled procijenjenih troškova svih 
planiranih mjera za borbu protiv nezaposlenosti 
mladih.
U predlošku koji je izradila Komisija tražilo se od 
država članica da dostave informacije o izvorima 
financiranja na razini EU -a, nacionalnoj, regionalnoj/
lokalnoj razini i razini poslodavaca te o ostalim izvo -
rima financiranja, čime se države članice potaknulo 
da dostave potpune informacije o ukupnim troško -
vima i financiranju Jamstva za mlade (uključujući 
nedostatak financiranja).
Od 28 država članica 19 ih je dostavilo te informa -
cije (različitog stupnja razrađenosti).
V Druga točka
Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično 
provedenom, posebno zahvaljujući Preporuci Vijeća 
o kvalitativnom okviru za stažiranje, Europskom 
savezu za naukovanje i povezanoj Izjavi Vijeća te 
praćenju kvalitete zapošljavanja u okviru europskog 
semestra.
U pogledu promicanja kvalitativnih svojstava, Komi -
sija će nastaviti poticati promišljanje o „kvalitetnim” 
ponudama, uzimajući u obzir kvalitativna svojstva 
navedena u Smjernicama za evaluaciju Inicijative za 
zapošljavanje mladih. Komisija će posebno: pota -
knuti raspravu o konceptu „kvalitetnih” ponuda 
na sljedećem sastanku nacionalnih koordinatora 
programa Jamstvo za mlade, pozvati države članice 
da rasprave koncept „kvalitetne” ponude u kon -
tekstu djelovanja Odbora za zapošljavanje, istražiti 
mogućnost rješavanja pitanja „kvalitetnih” ponuda 
Jamstva za mlade u okviru Programa uzajamnog 
učenja i omogućiti daljnje smjernice o „kvaliteti” 
u dokumentu s odgovorima na najčešće postavljena 
pitanja o Jamstvu za mlade.
Komisija napominje da će se ex post  evaluacijama 
pružiti dokazi o kvaliteti ponuda za posao, kako je 
preporučeno u smjernicama za evaluaciju Inicijative 
za zapošljavanje mladih.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 41
41
U kontekstu donošenja operativnog programa koji 
sadržava mjere povezane s Inicijativom za zapošlja -
vanje mladih potrebno je uspostaviti „strateški okvir 
politike za promicanje zapošljavanja mladih” prije 
svih Komisijinih isplata sredstava. Procjena Komisije 
u pogledu tog preduvjeta (takozvani ex ante  uvjet 
za Inicijativu za zapošljavanje mladih) temelji se na 
samoprocjeni države članice i informacijama koje su 
ondje navedene. U svim slučajevima kada je država 
članica uputila na dodatne nacionalne strategije za 
zapošljavanje mladih osim plana provedbe Jamstva 
za mlade, Komisija je morala izraditi svoju procjenu 
ispunjivanja ex ante  uvjeta za Inicijativu za zapošlja -
vanje mladih na temelju svih strateških dokumenata 
za zapošljavanje mladih na koje su države članice 
uputile. Bez obzira na to, pri procjeni ex ante  uvjeta 
za Inicijativu za zapošljavanje mladih Komisija pro -
vjerava dosljednost s planom provedbe Jamstva za 
mlade kako bi ulaganja ESF -a odgovarala ciljevima 
politike dotične države članice.
42
Komisija napominje da okvir za procjenu za plan 
provedbe Jamstva za mlade nije jednak kao za ex 
ante  uvjet za Inicijativu za zapošljavanje mladih 
s obzirom na to da su ciljevi tih dvaju postupaka 
različiti; za Jamstvo za mlade riječ je o cilju politike, 
a za Inicijativu za zapošljavanje mladih cilj je pravna 
sukladnost.
Kriterijima za ispunjivanje ex ante  uvjeta zahtijeva se 
„postojanje strateškog okvira politike za promicanje 
zapošljavanja mladih, što među ostalim obuhvaća 
i provedbu programa Jamstvo za mlade”. Podkrite -
riji prema kojima bi službe Komisije trebale procije -
niti taj „okvir strateške politike” također su utvrđeni 
u Uredbi. U potonjima se ne upućuje na postojanje 
plana provedbe Jamstva za mlade, a zbog toga ni 
na njegovu pozitivnu procjenu Komisije.
Stoga ne postoji automatska poveznica između 
procjene plana provedbe Jamstva za mlade koja je 
dana iz perspektive politike i s obzirom na prepo -
ruku za Jamstvo za mlade i procjene ex ante  uvjeta 
povezanog s Inicijativom za zapošljavanje mladih 
koja je dana uz pomoć utvrđenog skupa kriterija 
čije su pojedinosti navedene u Uredbi o zajedničkim 
odredbama.Nadalje, evaluacija podnesenog plana pro -
vedbe Jamstva za mlade bila je samo prvi korak 
u postupku stalnog praćenja provedbe Jamstva 
za mlade u državama članicama. Komisija prati 
provedbu programâ Jamstvo za mlade u okviru 
europskog semestra. Procesom europskog semestra 
obuhvaćen je širok spektar nacionalnih politika koje 
su povezane s ostvarivanjem programa Jamstvo za 
mlade.
37 Prva alineja
U kontekstu europskog semestra potreba za una -
prjeđivanjem vještina IKT/digitalnih vještina nagla -
šena je prema potrebi.
37 Druga alineja
Komisija smatra da se neuvažavanjem poveznice 
između neprihvaćanja razumne ponude i neza -
poslenosti ili naknada socijalne pomoći nužno ne 
ograničava djelotvornost programa Jamstvo za 
mlade.
U radnom dokumentu službi Komisije utvrđeno je 
da bi se načela uzajamne obveze poput sudjelova -
nja u aktivnim politikama tržišta rada mogla razmo -
triti pri osmišljavanju programa Jamstvo za mlade1.
U Preporuci Vijeća poziva se na načelo uzajamne 
obveze u kontekstu rane intervencije i aktivacije 
(preporuka 10.).
Iako „uzajamna obveza” može imati važne pred -
nosti, ne nalazi se u tablici za procjenu jer bi bilo 
pretjerano preskriptivno procijeniti program na 
temelju uključivanja te obveze u slučaju da država 
članica odluči ne temeljiti svoj program na njoj ili 
u slučaju da nije dopuštena u okviru njezinih nacio -
nalnih odredbi i prakse.
Prioritet se stoga daje procjeni glavnih elemenata 
Jamstva za mlade te predviđenom postojanju i obu -
hvaćenosti ponuda.
1 Radni dokument službi Europske komisije, SWD(2012) 409 
završna verzija, str. 4.
Odgovori Komisije 42
47
Od 28 država članica 19 ih je dostavilo informa -
cije o predviđenim izvorima financiranja njihova 
programa Jamstvo za mlade (s različitim stupnjem 
razrađenosti). No u nekim slučajevima Komisija bi 
pozdravila bolji pregled procijenjenih troškova svih 
planiranih mjera iako je svjesna da su sve procjene 
troškova Jamstva za mlade podložne upozorenjima.
49
U preporuci za Jamstvo za mlade nisu propisani 
detaljni načini na koje će države članice prove -
sti Jamstvo za mlade jer će u velikoj mjeri ovisiti 
o nacionalnoj situaciji (tj. o broju mladih koji su 
nezaposleni i nisu uključeni u obrazovanje ili 
osposobljavanje u toj državi i njihovim posebnim 
karakteristikama).
Učinci će stoga ovisiti o odabiru države članice 
u pogledu usmjeravanja i osmišljavanja potpore.
Kako je objašnjeno u obrazloženju Prijedloga Komi -
sije, on je popraćen Radnim dokumentom službi, 
u kojem je navedeno više pojedinosti o tome što je 
Jamstvo za mlade te su obuhvaćena pitanja o troš -
kovima i prednostima takvih programa i opisan 
svaki sastojak potreban za uspjeh Jamstva za mlade. 
Nadalje, u Prilogu Radnom dokumentu službi pred -
stavljene su politike kojima se podupire zapošljava -
nje mladih koje su već na snazi u 27 država članica 
i Hrvatskoj te su time prikazane različite početne 
točke tih zemalja na putu prema uspostavi potpuno 
razvijenih programa Jamstvo za mlade.
Stvarni troškovi programa Jamstvo za mlade ovisit 
će i o nacionalnim okolnostima i načinu na koji je 
uspostavljen i proveden u svakoj državi članici. 
Stoga su sve procjene troškova Jamstva za mlade 
podložne nizu upozorenja.
U tom pogledu primjeri Austrije, Finske, Švedske 
i Ujedinjene Kraljevine mogli bi se smatrati pokaza -
teljem mogućih troškova aktivnosti koje su države 
članice predvidjele za provedbu Jamstva za mlade.Komisija napominje da je Komisija predložila tu 
poveznicu, kojom bi postojanje plana provedbe 
Jamstva za mlade postalo zakonski zahtjev za 
ispunjenje ex ante  uvjeta za Inicijativu za zapošlja -
vanje mladih, ali je Vijeće odbacilo njezin prijedlog 
tijekom zakonodavnog postupka.
43
Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 42. 
Ponekad nijansirani ili neznatno različiti rezultati 
dvaju postupaka objašnjeni su njihovom različitom 
iako u određenoj mjeri međusobno povezanom 
prirodom.
Podkriteriji prema kojima bi se „strateški okvir 
politike za promicanje zapošljavanja mladih” tre -
bao procijeniti sadržavaju i kvalitativne elemente 
poput utvrđivanja ključnih dionika, uključujući 
uključena javna tijela i mehanizme za koordinaciju 
s partnerima, uspostavu sustavâ rane intervencije 
i aktivacije te mehanizama za praćenje. Procjena 
tih kvalitativnih elemenata nije samo čista provjera 
formalnosti.
Uz to, u mjeri u kojoj je to moguće, kontekst Komisi -
jine procjene ispunjenja ex ante  uvjeta za Inicijativu 
za zapošljavanje mladih poslužio je kao kanal za tra -
ženje određenih izmjena plana provedbe Jamstva 
za mlade (primjerice u slučaju Francuske).
Zajednički odgovor na odlomke 45. 
i 46.
Komisija se slaže i želi istaknuti da je ulaganje 
u Jamstvo za mlade ključno za održavanje budućeg 
potencijala rasta EU -a. Znatna financijska potpora 
EU-a može biti od pomoći, posebno potpora iz 
Europskog socijalnog fonda i u kontekstu Inicijative 
za zapošljavanje mladih. Ali kako bi se Jamstvo za 
mlade ostvarilo, potrebno je i da prioritet u nacio -
nalnim proračunima država članica budu mjere za 
zapošljavanje mladih.
Odgovori Komisije 43
57
Komisija napominje da će pravilnost rashoda Inici -
jative za zapošljavanje mladih biti podložna pro -
vjerama kao dio uobičajenog postupka izgradnje 
povjerenja u okviru kojeg se posebni rizici propisno 
uzimaju u obzir.
Zajednički odgovor na odlomke 61. 
i 62.
Komisija se slaže da je „kvaliteta” ključan element za 
provedbu Jamstva za mlade.
Komisija promiče skup kvalitativnih svojstava za 
stažiranje (preko Preporuke Vijeća o kvalitativnom 
okviru za stažiranje) i pripravničku praksu (preko 
Europskog saveza za naukovanje i povezane Izjave 
Vijeća). Za radna mjesta Komisija prati kvalitetu 
zapošljavanja u okviru europskog semestra, 
a posebnu pozornost pridaje plaćenim prijela -
zima iz škole na posao i pitanjima povezanima sa 
segmentiranjem tržišta rada.
U pogledu kvalitete zapošljavanja na otvorenom 
tržištu, Komisija smatra da će sve procjene kvalitete 
ovisiti o situaciji na relevantnom tržištu rada, uklju -
čujući aspekte poput zakona o radu ili trenutačne 
gospodarske situacije.
Komisija će nastaviti poticati promišljanje o „kvali -
tetnim” ponudama, uzimajući u obzir kvalitativna 
svojstva navedena u Smjernicama za evaluaciju 
Inicijative za zapošljavanje mladih. Komisija će 
posebno potaknuti raspravu o konceptu „kvalitet -
nih” ponuda na sljedećem sastanku nacionalnih 
koordinatora programa Jamstvo za mlade, pozvati 
države članice da rasprave koncept „kvalitetne” 
ponude u kontekstu djelovanja Odbora za zapo -
šljavanje, istražiti mogućnost obrade „kvalitetnih” 
ponuda u pogledu Jamstva za mlade u okviru 
Programa uzajamnog učenja i omogućiti daljnje 
smjernice o „kvaliteti” u dokumentu o najčešće 
postavljenim pitanjima o Jamstvu za mlade.
63
Komisija upućuje na svoj zajednički odgovor na 
odlomke 61. i 62.50
Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 15.
53
Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 47.
54
Komisija zaista jest obavijestila Francusku da kvan -
titativni ukupni ciljevi plana nisu dovoljno jasni te 
je navela da i dalje postoje sumnje o kvalitativnim 
aspektima ponuda koje će zavod za zapošljavanje 
(Pôle Emploi) dati mladima koji su nezaposleni i nisu 
uključeni u obrazovanje ili osposobljavanje kako 
bi bio u skladu s Jamstvom za mlade. U kontekstu 
europskog semestra odvija se daljnje praćenje.
Irska je u svojem planu provedbe Jamstva za mlade 
dostavila tablicu u kojoj su navedene informacije 
o prosječnom sudjelovanju, priljevu novih sudi -
onika, očekivanom priljevu mladih i indikativnim 
troškovima mjera za mlade. Irska nadležna tijela 
nisu sklona predviđanju budućih brojki u pogledu 
sudjelovanja dok se ne donese odluka o dodjeli 
nacionalnih proračunskih sredstava, pa stoga nije 
dostavila brojke za godine nakon 2014. Zbog toga 
se nije smatralo nužnim ni primjerenim od njih tra -
žiti više informacija.
Zajednički odgovor na odlomke 55. 
i 56.
Komisija je smatrala da je od najveće važnosti 
vidjeti je li uz sredstva EU -a dodijeljeno (dovoljno) 
nacionalnih sredstava. Stoga je državama članicama 
dostavila predložak u kojem je od njih zatraženo da 
pruže informacije o dostupnim izvorima financira -
nja, tj. hoće li se ono omogućiti na razini EU -a, naci -
onalnoj, regionalnoj/lokalnoj razini, razini posloda -
vaca i/ili će biti riječ o drugim izvorima financiranja.
Raščlamba različitih sredstava EU -a u toj je fazi bila 
na drugom mjestu jer su uskoro trebali uslijediti 
operativni programi. Komisija je smatrala da će 
se detaljna raščlamba izvora financiranja EU -a po 
sredstvima ESF -a/Inicijative za zapošljavanje mladih 
dostaviti u okviru relevantnih operativnih pro -
grama, posebno s obzirom na to da su neslužbeni 
pregovori o financijskim planovima operativnih 
programa između država članica i Komisije i dalje 
bili u tijeku.
Odgovori Komisije 44
Komisija i Europski parlament redovito razmjenjuju 
informacije o događanjima u okviru europskog 
semestra.
Nadalje, s obzirom na zaključke Europskog vijeća od 
27. – 28. lipnja 2013., Komisija će u 2016. izvijestiti 
Europski parlament i Vijeće o provedbi Jamstva za 
mlade i o djelovanju Inicijative za zapošljavanje 
mladih.
Zajednički odgovor na odlomke 69. 
i 70.
Komisija napominje da je na sastanku Odbora za 
zapošljavanje održanom 3. prosinca 2014. obav -
ljen drugi pregled napretka o provedbi programâ 
Jamstvo za mlade u 21 državi članici te su doneseni 
zaključci za svaku pregledanu državu članicu. Daljnji 
koraci poduzet će se u svibnju 2015. Svi pregledi 
Odbora za zapošljavanje iz prosinca 2014. u velikoj 
su mjeri bili usmjereni na programe Jamstvo za 
mlade na dosljedan način, prema metodama rada 
koje su primijenjene na sve države članice. O pre -
gledima iz svibnja i prosinca 2014. raspravljalo se na 
sljedećim sastancima Vijeća za zapošljavanje i soci -
jalna pitanja o nezaposlenosti mladih i Jamstvu za 
mlade.
71
Odbor za zapošljavanje je 22. rujna 2014. podržao 
okvir pokazatelja za praćenje programa Jamstvo 
za mlade. Vijeće za zapošljavanje i socijalna pitanja 
u prosincu 2014. podržalo je ključne poruke Odbora 
za zapošljavanje o okviru pokazatelja za praćenje 
programa Jamstvo za mlade u kojima je zatražio 
snažnu političku predanost u cilju uklanjanja posto -
jećih prepreka sakupljanju podataka i osiguravanja 
zdravog sustava praćenja Jamstva za mlade na 
razini EU -a i država članica, na temelju predloženog 
okvira.
Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 65.Uz to, Komisija smatra da dosljedna provedba 
Jamstva za mlade i univerzalni pristup nisu mogući 
niti su u skladu s preporukom Vijeća u kojoj je jasno 
navedeno da bi programi Jamstva za mlade trebali 
biti u skladu s lokalnim, regionalnim i nacionalnim 
okolnostima.
Međutim, Komisija se slaže da je djelotvorna 
provedba Jamstva za mlade od iznimne važnosti. 
Pristup koji se temelji na rezultatima i koji je primje -
njivala Komisija ima mnogo prednosti u pogledu 
procjene djelotvornosti mjera u okviru programa 
Jamstva za mlade jer se njime uzimaju u obzir razli -
čite situacije na tržištu rada i prikladnost ponude za 
pojedince.
U tom pogledu Komisija smatra da je, općenito, 
ponuda kvalitetna ako osoba kojoj je upućena 
ostane povezana s tržištem rada na održiv način, 
odnosno ako nakon toga ne izgubi posao ili postane 
neaktivna; stoga se kvaliteta ponude može izmjeriti 
njezinim rezultatima. Kako je prethodno navedeno 
(vidjeti zajednički odgovor na odlomke 61. i 62.), 
Komisija će nastaviti poticati promišljanje o „kvali -
tetnim” ponudama.
Komisija napominje da su ponude za pripravničku 
praksu, stažiranje i nastavak obrazovanja, bez obzira 
na to jesu li subvencionirane (poput ponuda finan -
ciranih u okviru programa Inicijative za zapošljava -
nje mladih/ESF -a ili u okviru nacionalnih programa) 
ili ne, već obuhvaćene standardima kvalitete.
65
Komisija želi istaknuti da je dugotrajan postupak 
postizanja konsenzusa bio potreban radi utvrđiva -
nja zajedničkog okvira za praćenje. Time se možda 
odgodilo donošenje Preporuke Vijeća za Jamstvo za 
mlade u ključnom trenutku, pa je stoga onemogu -
ćeno brzo postizanje rezultata.
68
Komisija želi istaknuti da su rezultati praćenja uklju -
čeni u ključne dokumente koje je donijela Europska 
komisija u kontekstu europskog semestra (radni 
dokumenti službi Komisije, detaljna preispitivanja, 
prijedlozi za preporuke po državama članicama).
Odgovori Komisije 45
80
Komisija smatra da se u većini slučajeva već u pla -
novima provedbe Jamstva za mlade koje su podni -
jele države članice pruža koristan opći pregled svih 
mjera u području Jamstva za mlade.
Nadalje, Komisija je uspostavila sustav praćenja 
za Jamstvo za mlade. Strukturne reforme prate 
se preko europskog semestra, uključujući Odbor 
za zapošljavanje. Mjere usmjerene na pojedince 
pratit će se preko okvira pokazatelja za praćenje 
programa Jamstvo za mlade, a u slučaju mjera 
koje se financiraju iz Inicijative za zapošljavanje 
mladih preko relevantnih mehanizama utvrđe -
nih u članku 19. Uredbe o ESF -u i prilozima I. i II. 
toj Uredbi te relevantnim odredbama Uredbe 
o zajedničkim odredbama povezanima s praćenjem 
i evaluacijom.
84
Pokazatelji iz Priloga II. Uredbi o ESF -u za Inicijativu 
za zapošljavanje mladih osmišljeni su za praćenje 
zajedničkih pokazatelja iz Priloga I. Uredbi o ESF -u 
u najvećoj mogućoj mjeri. Istovremeno oni odra -
žavaju posebnu prirodu Inicijative za zapošljavanje 
mladih.
84 Prva alineja
Radi osiguravanja kvalitetnog rezultata s obzi -
rom na pružena financijska sredstva (Inicijativa za 
zapošljavanje mladih), Komisija je zainteresirana 
za mjerenje sveukupnih rezultata s obzirom na 
promjenu statusa pojedinca, odnosno prelaska 
iz statusa mlade osobe koja je nezaposlena i nije 
uključena u obrazovanje ili osposobljavanje u fazi 
ulaska u program u status moguće promjene nakon 
pružene potpore u okviru Inicijative za zapošljava -
nje mladih.
U okviru Jamstva za mlade postoje vlastiti zahtjevi 
za praćenje kojima se dopušta praćenje vrsta 
ponuda pruženih u okviru Jamstva za mlade od 
2016. nadalje.
84 Druga alineja
Pokazatelji za Inicijativu za zapošljavanje mladih sli -
jede logiku i uzorak zajedničkih pokazatelja za ESF.72
Komisija se slaže da je potrebna stalna predanost 
država članica. Ogledno sakupljanje podataka 
o Jamstvu za mlade pokrenula je skupina za poka -
zatelje Odbora za zapošljavanje u listopadu 2014. 
Cilj je bio testirati metodologiju predloženu za 
redovno sakupljanje administrativnih podataka za 
praćenje provedbe Jamstva za mlade i procijeniti 
prepreke s kojima se suočavaju države članice te 
načine na koje se mogu zaobići s obzirom na pokre -
tanje redovnog sakupljanja podataka u lipnju 2015. 
Do 18. veljače samo tri države članice nisu poslale 
svoje doprinose. Preostali doprinosi očekuju se 
uskoro.
73
Tumačenje pregleda ključnih pokazatelja o zapo -
slenosti i socijalnih pokazatelja dopunjeno je 
dodatnim informacijama proizašlih iz, inter alia , 
instrumenta za praćenje uspješnosti zapošljavanja 
i procjene mjera politike koje su poduzele države 
članice.
Zajednički odgovor na odlomke od 74. 
do 76.
Komisija naglašava da je oblikovanje i donošenje 
preporuka po državama članicama ponajprije 
politički postupak u kojem na temelju analiza po 
državama članicama iz radnih dokumenata službi 
Komisija donosi prijedlog nakon čega ga u okviru 
multilateralnog postupka nadzora pregledavaju 
odbori i skupine Vijeća, a nakon toga ga podržava 
Europsko vijeće.
U prijedlozima Komisije za preporuke po državama 
članicama u obzir su uzete posebnosti situacije 
u svakoj državi.
Okvir 7.
Komisija smatra da su preporukama za Litvu i Italiju 
u obzir uzete posebnosti situacije svake države.
77
Komisija napominje da će u državama članicama 
semestar, uzimajući u obzir čitav njegov proces, 
u srednjem roku dovesti do znatnih nastojanja 
u području reformi.
Odgovori Komisije 46
Komisija napominje da u Preporuci Vijeća nije 
propisan nijedan određeni način na koji će države 
članice provesti Jamstvo za mlade (npr. zapošljava -
nje, nastavak obrazovanja, pripravnička praksa ili 
stažiranje) jer će to ovisiti o nacionalnoj situaciji (tj. 
o broju mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni 
u obrazovanje ili osposobljavanje te strukturi te 
skupine mladih). Usmjeravanjem i osmišljavanjem 
jasne potpore utječe se na troškove i koristi te se 
otežava procjena troškova i koristi svih mogućih 
opcija unaprijed.
Međutim Komisija se slaže da bi mogao postojati 
rizik od nedovoljnih ukupnih financijskih sredstava 
za provedbu programâ Jamstvo za mlade, pa je 
potaknula države članice da u nacionalnim proraču -
nima prioritet budu mjere za zapošljavanje mladih.
Treba podsjetiti i da potpora iz fondova EU -a za 
Jamstvo za mlade nije omogućena samo za izravne 
mjere Inicijative za zapošljavanje mladih i ESF -a. 
Sredstvima ESF -a podupiru se i mjere za osuvreme -
njivanje usluga na tržištu rada, samozapošljavanje, 
obrazovanje i socijalnu uključenost, kojima se dje -
lomično podupire zapošljavanje mladih s gledišta 
strukturnih reformi.
Preporuka 1.
Komisija uzima u obzir preporuku upućenu drža -
vama članicama i zaista bi u određenim slučajevima 
pozdravila bolji pregled procijenjenih troškova svih 
planiranih mjera za borbu protiv nezaposlenosti 
mladih.
U predlošku koji je izradila Komisija tražilo se od 
država članica da dostave informacije o izvorima 
financiranja na razini EU -a, nacionalnoj, regionalnoj/
lokalnoj razini i razini poslodavaca te o ostalim izvo -
rima financiranja, čime se države članice potaknulo 
da dostave potpune informacije o ukupnim troško -
vima i financiranju Jamstva za mlade (uključujući 
nedostatak financiranja).
Od 28 država članica 19 ih je dostavilo te informa -
cije (različitog stupnja razrađenosti).Daljnjim praćenjem nekadašnjih sudionika u mje -
rama u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih 
dodatno se opterećuju sudionici i administrativna 
sredstva. Za neke se mjere takvo obvezno praćenje 
može činiti skupim i prekomjernim. Učinci proma -
trani nakon duljeg vremena smanjuju i uzročno -po-
sljedičnu vezu između opažanja i intervencija, čime 
se smanjuje dodana vrijednost tih opažanja.
Međutim države članice mogu, uz obvezno pra -
ćenje, donijeti odluku o dodatnim dugoročnijim 
pokazateljima, primjerice o ponavljanju ankete 
nakon šest mjeseci. Također, države članice su obve -
zne provesti procjene učinka, kojima će se pružiti 
uvid u dugoročne učinke intervencija poput razlika 
u prihodima za sljedeću godinu i slične pokazatelje 
uz one koji su navedeni u Prilogu II.
84 Treća alineja
Komisija je zatražila da država članica, kada u svo -
jem operativnom programu navede da planira 
proširiti ciljnu skupinu na ispod 30 godina, uključi 
dodatne pokazatelje po programima kako bi se 
obuhvatila i skupina 25 – 29.
Pokazatelji rezultata nisu povezani s dobi i njima se 
ne obuhvaća nijedna dobna skupina poput 15 – 18 
itd. Međutim Komisija traži od država članica da 
uključe izlazne pokazatelje po programima za 
dobnu skupinu 25 – 29 u okviru Inicijative za zapo -
šljavanje mladih ako se odluče usmjeriti na tu sku -
pinu. Takvim pokazateljima omogućit će se ocjena 
djelotvornosti intervencija ako se budu upotrijebili 
s pokazateljima rezultata za Inicijativu za zapošlja -
vanje mladih iz Priloga II.
Zaključci i preporuke
87
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 37.
89
Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 47.
Odgovori Komisije 47
Preporuka 2.
Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično 
provedenom, posebno zahvaljujući Preporuci Vijeća 
o kvalitativnom okviru za stažiranje, Europskom 
savezu za naukovanje i povezanoj Izjavi Vijeća te 
praćenju kvalitete zapošljavanja u okviru europskog 
semestra.
U pogledu promicanja kvalitativnih svojstava Komi -
sija će nastaviti poticati promišljanje o „kvalitetnim” 
ponudama, uzimajući u obzir kvalitativna svojstva 
navedena u Smjernicama za evaluaciju Inicijative za 
zapošljavanje mladih. Komisija će posebno: pota -
knuti raspravu o konceptu „kvalitetnih” ponuda 
na sljedećem sastanku nacionalnih koordinatora 
programa Jamstvo za mlade, pozvati države članice 
da rasprave koncept „kvalitetne” ponude u kon -
tekstu djelovanja Odbora za zapošljavanje, istražiti 
mogućnost rješavanja pitanja „kvalitetnih” ponuda 
Jamstva za mlade u okviru Programa uzajamnog 
učenja i omogućiti daljnje smjernice o „kvaliteti” 
u dokumentu s odgovorima na najčešće postavljena 
pitanja o Jamstvu za mlade.
Komisija napominje da će se ex post  evaluacijama 
pružiti dokazi o kvaliteti ponuda za posao, kako je 
preporučeno u smjernicama za evaluaciju Inicijative 
za zapošljavanje mladih.
91
Komisija prati provedbu Jamstva za mlade u okviru 
europskog semestra, uključujući bilateralne 
sastanke s državama članicama, i preko misija za 
utvrđivanje činjenica.
Svojim članstvom u Odboru za zapošljavanje 
(EMCO) Komisija pri pripremi vijećanja Vijeća 
pridonosi i multilateralnom nadzoru provedbe 
Jamstva za mlade. Odbor za zapošljavanje održao 
je posebne preglede multilateralnog nadzora u tom 
pogledu jedanput u 2013. i dvaput u 2014. O pre -
gledima iz svibnja i prosinca 2014. raspravljalo se na 
sljedećim sastancima Vijeća za zapošljavanje i soci -
jalna pitanja o nezaposlenosti mladih i Jamstvu za 
mlade.90
Komisija smatra da dosljedna provedba Jamstva 
za mlade i univerzalni pristup nisu mogući niti 
su u skladu s preporukom Vijeća u kojoj je jasno 
navedeno da bi programi Jamstva za mlade trebali 
biti u skladu s lokalnim, regionalnim i nacionalnim 
okolnostima.
Komisija se slaže da je djelotvorna provedba Jam -
stva za mlade od iznimne važnosti. Pristup Komisije 
koji se temelji na rezultatima ima mnogo prednosti 
u pogledu procjene djelotvornosti mjera u okviru 
programa Jamstvo za mlade jer se njime uzimaju 
u obzir različite situacije na tržištu rada i prikladnost 
ponude za pojedince.
U tom pogledu Komisija smatra da je, općenito, 
ponuda kvalitetna ako osoba kojoj je upućena 
ostane povezana s tržištem rada na održiv način, 
odnosno ako nakon toga ne izgubi posao ili postane 
neaktivna; stoga se kvaliteta ponude može izmjeriti 
njezinim rezultatima.
Komisija napominje da su ponude za pripravničku 
praksu, stažiranje i nastavak obrazovanja, bez obzira 
na to jesu li subvencionirane (poput ponuda finan -
ciranih u okviru programa Inicijative za zapošljava -
nje mladih/ESF -a ili u okviru nacionalnih programa) 
ili ne, već obuhvaćene standardima kvalitete.
U tom pogledu Komisija promiče skup kvalitativnih 
svojstava za stažiranje (Preporukom Vijeća o kvali -
tativnom okviru za stažiranje) i pripravničku praksu 
(preko Europskog saveza za naukovanje i pove -
zanom Izjavom Vijeća). U području radnih mjesta 
Komisija u okviru europskog semestra prati kvali -
tetu zapošljavanja, a posebnu pozornost pridaje 
plaćenim prijelazima iz škole na posao i pitanjima 
povezanima sa segmentiranjem tržišta rada.
U pogledu kvalitete zapošljavanja na otvorenom 
tržištu Komisija napominje da će sve procjene kva -
litete ovisiti o situaciji na relevantnom tržištu rada, 
uključujući aspekte poput zakona o radu ili trenu -
tačne gospodarske situacije.
Odgovori Komisije 48
Aktivnosti praćenja bit će uključene u Komisijinu 
ocjenu provedbe Jamstva za mlade u okviru budu -
ćih europskih semestara. U okviru njih dostavit 
će se i informacije za izvješće Komisije o provedbi 
Jamstva za mlade za 2016. koje će se primjerenim 
putem službeno podnijeti Europskom parlamentu 
i Vijeću.Prema potrebi, Komisija predlaže preporuke po 
državama članicama samim državama, a zaključci 
multilateralnih pregleda Vijeća za zapošljavanje 
uključeni su u završne pregovore u pogledu prepo -
ruka po državama članicama.
Vijeće za zapošljavanje je 22. rujna 2014. podržalo 
okvir pokazatelja za praćenje programa Jamstvo za 
mlade na makroekonomskoj razini, provedbenoj 
razini i razini naknadnog praćenja kojima će zajedno 
biti cilj pružiti cjelokupnu sliku utjecaja programâ 
Jamstvo za mlade na situaciju mladih na tržištu rada 
diljem Europe. Administrativni podaci potrebni za 
provedbenu razinu trenutačno se testiraju u okviru 
oglednog sakupljanja podataka u svih 28 država 
članica, a početak redovnog sakupljanja podataka 
planira se u 2015. Vijeće za zapošljavanje i socijalna 
pitanja 11. prosinca 2014. podržalo je ključne poruke 
o okviru pokazatelja i istaknulo političku preda -
nost država članica u pogledu pružanja potrebnih 
podataka.
Mjere usmjerene prema pojedincima pratit će se 
preko okvira pokazatelja za praćenje programa Jam -
stvo za mlade, a u slučaju mjera koje se financiraju 
iz Inicijative za zapošljavanje mladih preko relevan -
tnih mehanizama utvrđenih u članku 19. Uredbe 
o ESF -u i prilozima I. i II. toj Uredbi te relevantnim 
odredbama Uredbe o zajedničkim odredbama 
povezanima s praćenjem i evaluacijom. U pogledu 
Inicijative za zapošljavanje mladih Komisija je 
uspostavila okvir za praćenje mjera Inicijative za 
zapošljavanje mladih provedenih u okviru Jamstva 
za mlade utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja 
u Uredbi o ESF -u.
Preporuka 3.
Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično 
provedenom zahvaljujući okviru pokazatelja kako 
ga je podržalo Vijeće za zapošljavanje i socijalna 
pitanja (EPSCO), relevantnim mehanizmima utvrđe -
nima u članku 19. Uredbe o Europskom socijalnom 
fondu (ESF) i prilozima I. i II. toj Uredbi te relevan -
tnim odredbama iz Uredbe o zajedničkim odred -
bama (CPR) povezanima s praćenjem i evaluacijom 
u slučaju mjera financiranih iz Inicijative za zapošlja -
vanje mladih te zahvaljujući njezinoj obvezi izvje -
šćivanja o provedbi Jamstva za mlade Europskom 
parlamentu i Vijeću u 2016.
KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Nezaposlenost mladih golem je izazov s kojim su suočene 
države članice diljem EU -a. Stoga je Europsko vijeće 
2013. godine pokrenulo inicijativu Jamstvo za mlade. 
U okviru tog programa sve osobe mlađe od 25 godina 
trebale bi primiti „kvalitetnu” ponudu za posao, nastavak 
obrazovanja, pripravničku praksu ili stažiranje u roku od 
četiri mjeseca od gubitka posla ili završetka formalnog 
obrazovanja. Program će se dijelom financirati iz proračuna 
EU-a, a bit će potrebno i  dodatno financiranje iz nacionalnih 
izvora.
Sud je u ovom izvješću procijenio je li Komisija državama 
članicama pružila pravodobnu i  primjerenu potporu u  izradi 
planova provedbe Jamstva za mlade. Nadalje, Sud je ispitao 
mogu li se utvrditi mogući rizici za djelotvornu provedbu 
programa.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD