KRATICE

GIR : Godišnje izvješće o radu

ZPP : Zajednička poljoprivredna politika

TO : Tijelo za ovjeravanje

DAS : Jamstvena izjava (Déclaration d’assurance)

GU za poljoprivredu i ruralni razvoj : Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

DG AGRI : Komisijina Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

EFJP : Europski fond za jamstva u poljoprivredi

EPFRR : Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj

DPEU : Dobri poljoprivredni i ekološki uvjeti

IAKS : Integrirani administrativni i kontrolni sustav

LPIS : Sustav za identifikaciju zemljišnih čestica

RER : Stopa preostale pogreške

SMR : Propisani upravljački zahtjev

SAPS : Program jedinstvenih plaćanja po površini

SPS : Program jedinstvenih plaćanja

PDV : Porez na dodanu vrijednost

POJMOVNIK

Administrativne provjere : Formalizirane i automatizirane provjere koje agencije za plaćanja provode na svim zahtjevima kako bi provjerile prihvatljivost zahtjeva i otkrile sve moguće nepravilnosti.

Revizije potvrda sukladnosti : Revizije sukladnosti odabranih mjera potpore koje provode službe Komisije na višegodišnjoj osnovi kako bi se provjerilo provode li agencije za plaćanja poljoprivredne rashode u skladu s pravilima EU-a. Nesukladnost u većini slučajeva dovodi do toga da se državama članicama određuju paušalne financijske korekcije.

Godišnje izvješće Suda : Predstavljanje rezultata financijskih revizija općeg proračuna EU-a i Europskoga razvojnog fonda u obliku jamstvenih izjava (objavljuju se svake godine u studenome).

Godišnje izvješće o radu Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj : Godišnja upravljačka procjena djelovanja sustava upravljanja i kontrole Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj (objavljuje se u ožujku). Na temelju tog dokumenta Glavna uprava sastavlja jamstvenu izjavu o rashodima GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj, te se oba dokumenta tada koriste za postupak prihvaćanja izvješća o izvršenju proračuna (tzv. "davanje razrješnice") zajedno s Vijećem i Parlamentom.

Skupina podataka IAKS-a u okviru EFJP-a : Mjere koje se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi i kojima se upravlja u okviru integriranoga administrativnog i kontrolnog sustava (npr. SPS ili SAPS).

Skupina podataka IAKS-a u okviru EPFRR-a : Mjere koje se financiraju iz Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i kojima se upravlja u okviru integriranoga administrativnog i kontrolnog sustava (npr. mjere vezane za određena područja ili životinje, kao što su plaćanja u okviru poljoprivredno-ekoloških mjera).

Skupina podataka u okviru EPFRR-a, bez IAKS-a : Mjere koje se financiraju iz Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, a kojima se ne upravlja u okviru integriranoga administrativnog i kontrolnog sustava (npr. sve mjere temeljene na projektima koje nisu vezane za određena područja, kao što je modernizacija poljoprivrednih gospodarstava).

Stope pogrešaka : Stope pogrešaka izračunane u statističkim izvješćima po mjeri potpora i po načinu provjere (inspekcije na terenu u odnosu prema administrativnim provjerama). Stopa je iznos uočene pogreške izražen kao postotak potraživanih iznosa u odgovarajućoj kategoriji.

IAKS : Integrirani sustav koji sadržava baze podataka gospodarstava, zahtjeva, poljoprivrednih čestica i prava na plaćanja (u onim državama članicama koje primjenjuju program jedinstvenih plaćanja). Te baze podataka upotrebljavaju se za administrativne, unakrsne provjere svih zahtjeva za potpore za većinu mjera u okviru EFJP-a (npr. SPS, SAPS ili ostala izravna plaćanja).

LPIS : Baza podataka koja sadržava evidenciju cjelokupne poljoprivredne površine (referentne čestice) države članice, kao i prihvatljive površine. Njezina pouzdanost ima temeljnu važnost za kvalitetu administrativnih unakrsnih provjera kojima se provjerava je li potpora plaćena samo za prihvatljivo zemljište.

Najizglednija pogreška : Najbolja godišnja procjena pogreške koju izračunava Sud, koja utječe na razred plaćanja. Izračunava se na temelju rezultata ispitivanja provedenih na reprezentativnom uzorku transakcija tog razreda. Izražava se u postotku ukupnog iznosa plaćanja u tom razredu. Taj se postotak, s vjerojatnošću od 95 %, nalazi unutar intervala pouzdanosti koji se određuje pomoću donje i gornje granice.

Provjera na terenu : Provjera zakonitosti i pravilnosti transakcija koju provode inspektori agencije za plaćanja, a uključuje posjete prostorima podnositelja zahtjeva (npr. inspekcije na poljoprivrednim gospodarstvima radi mjerenja i procjene prihvatljivosti prijavljenih čestica).

Stopa preostale pogreške : Predstavlja Komisijinu procjenu razine nepravilnosti preostalih u transakcijama nakon provedbe svih provjera. Komisija izračunava četiri stope preostale pogreške na razini EU-a (jedna po skupini podataka rashoda) i objavljuje ih u godišnjem izvješću o radu GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj.

Podijeljeno upravljanje : Način provedbe proračuna EU-a pri kojemu se provedbene zadaće delegiraju državama članicama. U tu svrhu tijela država članica određuju tijela odgovorna za upravljanje i kontrolu fondova Unije. Ta tijela podnose izvješća Komisiji. U kontekstu tog izvješća, ta su tijela "agencije za plaćanja" i "tijela za ovjeravanje".

Statistička izvješća : Godišnja izvješća koja su Komisiji dostavile države članice, a sadržavaju rezultate administrativnih provjera i provjera na terenu agencija za plaćanja.

Tablica X : Potpuna evidencija svih računovodstvenih podataka potrebnih za statističke i kontrolne svrhe koju države članice moraju dostaviti Komisiji svake godine do 15. veljače u godini nakon one na koju se podatci odnose [133].

SAŽETAK

I. Komisija je odgovorna za provedbu zajedničke poljoprivredne politike zajedno s državama članicama. Stoga nacionalne i regionalne agencije za plaćanja upravljaju i isplaćuju poljoprivredne rashode. Te agencije za plaćanje podnose izvješće Komisiji. Neovisna tijela za ovjeravanje koja su imenovale države članice Komisiju izvješćuju o godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji agencija za plaćanja i kvaliteti kontrolnih sustava koje su te agencije uspostavile.

II. Agencije za plaćanja provode administrativne provjere zahtjeva za potporu radi provjere njihove prihvatljivosti. One na terenu provode i provjere uzorka podnositelja zahtjeva. Pogreške otkrivene tim provjerama dovode do umanjenja iznosa potpore za koju je podnesen zahtjev. Države članice izvješćuju Komisiju o rezultatima tih provjera na godišnjoj razini (statistička izvješća).

III. Komisija koristi te podatke u postupku prihvaćanja izvješća o izvršenju proračuna (tzv. "davanje razrješnice") pred Europskim parlamentom i Vijećem. Na osnovi statističkih izvješća država članica obavlja se procjena stope preostale pogreške za koju se smatra da predstavlja financijski učinak, izražen u postotku iznosa plaćanja, nepravilnosti u plaćanjima koja su izvršena nakon provedbe svih provjera. Konsolidirana statistička izvješća na razini EU-a i stopa preostale pogreške objavljuju se u godišnjem izvješću o radu GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj.

IV. Komisija izdaje smjernice kojima se uređuje uspostava kontrolnih sustava u agencijama za plaćanja, kao i sastavljanje statističkih izvješća. Međutim revizija je ukazala na to da se te smjernice ne provode uvijek pravilno. Većina agencija za plaćanja ne osigurava točnost izvješća prije nego što ih se dostavi Komisiji. Iako su agencije za plaćanje provele postupke provjere, priroda i opseg tih ispitivanja bili su ograničeni te nisu mogli spriječiti pogreške koje su naknadno utvrđene prilikom uredskih provjera koje su obavile službe Komisije ili prilikom revizija Suda.

V. Ukupno gledajući, Sud je zaključio da rezultati provjera poljoprivrednih rashoda koje su provele države članice, a prijavila Komisija, nisu pouzdani.

VI. Revizije Suda, kao i vlastite revizije Komisije, ukazuju na to da su postojeći sustavi administrativnih provjera i provjera na terenu bili samo djelomično djelotvorni u otkrivanju nepravilnih rashoda čime je ozbiljno narušena pouzdanost podataka koje države članice dostavljaju Komisiji.

VII. Sud je također zaključio da trenutačni rad tijela za ovjeravanje nije pružio dovoljno jamstva o prikladnosti provjera na lica mjesta, kao ni o pouzdanosti statističkih izvješća.

VIII. Sud je mišljenja da informacijski sustav koji je trenutačno dostupan Komisiji ne služi potrebama Komisije na djelotvoran način. Neki od podataka koji su trenutno raspoloživi nisu potpuno relevantni ili su nepotpuni i netočni da bi se kao takvi koristili u godišnjem izvješću i tijekom postupka prihvaćanja izvješća o iz-vršenju proračuna (tzv. "davanje razrješnice"). Komisijin ograničeni pregled statističkih podataka država članica ne može osigurati njihovu pouzdanost.

IX. Zbog nedostataka navedenih u tom izvješću, podatci dostupni Komisiji nisu pouzdana osnova za obavljanje procjene preostale stope pogreške. Nadalje, Komisijine prilagodbe stope pogrešaka koje proizlaze iz statističkih izvješća nisu statistički valjane. Slijedom toga nije valjana ni stopa preostalih pogrešaka koje iz toga proizlaze.

X. Sud preporučuje da:

- se strože provode administrativne provjere i provjere na terenu agencija za plaćanja, kao i da se poboljša kvaliteta baza podataka LPIS-a,

- se pojasne smjernice za provedbu prikladnih kontrolnih sustava i sastavljanje statističkih izvješća koje je izdala Komisija, kao i da se strože prati njihova provedba,

- se izmijene smjernice koje je Komisija izdala tijelima za ovjeravanje kako bi se povećala veličina uzoraka ispitanih provjerama na terenu, zahtijevale ponovne provjere i detaljnije provjerilo sastavljanje statističkih izvješća,

- Komisija ponovno ispita trenutni sustav izvješćivanja koji vrijedi za agencije za plaćanja kako bi se osiguralo da Komisija pravodobno zaprima potpune i relevantne podatke koje bi mogla uporabiti u postupku prihvaćanja izvješća o izvršenju proračuna. Nadalje, Komisija bi trebala povećati djelotvornost svojih uredskih provjera i provjera na terenu statističkih izvješća država članica,

- Komisija poduzme potrebne mjere za dobivanje statistički valjanih procjena nepravilnosti u plaćanjima, na temelju rada agencija za plaćanja i proširene uloge tijela za ovjeravanje pod uvjetom da se rad navedenih tijela dostatno poboljša.

UVOD

SVRHA PROVJERE TRANSAKCIJA NA RAZINI DRŽAVA ČLANICA U PROVEDBI ZAJEDNIČKE POLJOPRIVREDNE POLITIKE

1. Komisija je zajedno s državama članicama odgovorna za provedbu zajedničke poljoprivredne politike (ZPP).

2. Rashodi zajedničke poljoprivredne politike financiraju se iz proračuna EU-a kroz dva fonda [1]: Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP), kojim se u potpunosti financiraju izravne potpore i tržišne mjere EU-a [2], te Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), kojim se sufinanciraju programi ruralnog razvoja.

3. Izravne se potpore većim dijelom raspodjeljuju u okviru programa jedinstvenih plaćanja [3] (SPS) i, u deset država članica [4], u okviru programa jedinstvenih plaćanja po površini [5] (SAPS). Osim toga, određenim se poljoprivrednim sektorima daje potpora i putem 30 dodatnih programa izravne potpore.

4. Potpora za ruralni razvoj provodi se kroz regionalne i nacionalne programe za ruralni razvoj. Ona može biti u obliku potpore po površini poput plaćanja u okviru poljoprivredno-ekoloških mjera ili naknade poljoprivrednicima u područjima s prirodnim ograničenjima ili potpore za određene projekte poput modernizacije poljoprivrednih gospodarstava ili uspostave osnovnih usluga za stanovništvo ruralnih područja.

5. Budući da Komisija preuzima cjelokupnu odgovornost za izvršenja proračuna EU-a, ona od država članica mora prikupiti odgovarajuće podatke o njihovoj provedbi zajedničke poljoprivredne politike. Godišnja statistička izvješća u kojima su navode rezultati administrativnih provjera i provjera na terenu koje su provele nacionalne agencije za plaćanja [6] predstavljaju važan izvor podataka.

PRIPREMA, SASTAVLJANJE I PROVJERA STATISTIČKIH IZVJEŠĆA

6. Slika 1. prikazuje ključne postupke pripreme, sastavljanja i provjere statističkih izvješća koja obuhvaćaju mjere EFJP-a vezane za određena područja. Uloge nadležnih tijela opisane su u nastavku. Slični se mehanizmi primjenjuju i na izvješća koja se odnose na druge mjere u okviru EFJP-a i EPFRR-a.

SLIKA 1.

KLJUČNI POSTUPCI ZA STATISTIČKA IZVJEŠĆA EFJP-A O POTPORI PO POVRŠINI KOJA OBUHVAĆAJU ZAHTJEVE ZA POTPORU ZA 2010. GODINU

+++++ TIFF +++++

NACIONALNE AGENCIJE ZA PLAĆANJA PROVODE POTREBNE PROVJERE I PRIPREMAJU STATISTIČKA IZVJEŠĆA

7. Diljem EU-a rashodima zajedničke poljoprivredne politike upravlja 81 nacionalna i regionalna agencija za plaćanja, koja ih i isplaćuje. Te agencije za plaćanja moraju, izravno ili putem delegiranih tijela, provjeravati prihvatljivost zahtjeva za potporu koje zaprimaju od poljoprivrednika.

8. Provjeravanje se provodi administrativnim provjerama ili provjerama na terenu. Dok se administrativne provjere provode na svim zahtjevima, provjere na terenu provode se samo na uzorcima zahtjeva.

9. Uredbama EU-a propisana su zajednička pravila o upravljanju provedbom takvih provjera, uključujući što treba provjeriti, način odabira uzoraka i minimalni iznos svake vrste potpore. Dok je za programe EFJP-a i EPFRR-a u okviru integriranog administrativnog i kontrolnog sustava (IAKS) uvijek postojala zakonska obveza odabira nasumičnog uzorka podnositelja zahtjeva radi provjere na terenu [7], to do 2011. godine nije bio slučaj i za mjere EPFRR-a koje nisu vezane za određena područja [8].

10. Rezultati administrativnih provjera i provjera na terenu bilježe se u bazama podataka agencija za plaćanja. Pogreške otkrivene tim provjerama dovode do umanjenja iznosa potpore za koju je podnesen zahtjev.

11. Statistička izvješća u kojima se navode rezultati tih provjera moraju biti u skladu s formatom koji je odredila Komisija. Taj je format naveden u elektronskim predlošcima i smjernicama te se razlikuje ovisno o određenim karakteristikama pojedinačnih mjera zajedničke poljoprivredne politike. Većina statističkih izvješća mora sadržavati:

(a) ukupni broj podnositelja zahtjeva za potporu i broj podnositelja zahtjeva provjerenih na terenu;

(b) ukupni iznos koji potražuju podnositelji zahtjeva (ili koji im je isplaćen) i ukupni iznos provjeren na terenu;

(c) smanjenja potpora koja primjenjuju agencije za plaćanja, dijeleći ukupni iznos između podnositelja zahtjeva koji su provjereni na terenu i onih koji nisu.

12. Komisija mora biti obaviještena o rezultatima tih provjera, po agenciji za plaćanja i po državi članici, svake godine do 15. srpnja u godini nakon godine na koju se ti podatci odnose. Na primjer, u pogledu zahtjeva podnesenih 2010. godine (godina n) agencije za plaćanja moraju izvijestiti o svojim provjerama takvih zahtjeva do 15. srpnja 2011. godine (godina n+1).

TIJELA ZA OVJERAVANJE PREGLEDAVAJU SASTAVLJANJE IZVJEŠĆA I ISPITUJU POVEZANE PODATKE

13. Tijela za ovjeravanje neovisna su tijela za reviziju koja imenuju države članice radi ispitivanja računa i evidencije plaćanja agencija za plaćanja te izvješćivanja Komisije. Ta izvješća moraju se dostaviti Komisiji, zajedno s godišnjim računima agencija za plaćanja, do 15. veljače u godini nakon godine u kojoj su izvršena plaćanja. Na primjer, zahtjevi podneseni 2010. godine (n), isplaćeni su 2011. godine (n+1), a tijela za ovjeravanje podnose izvješće do 15. veljače 2012. godine (n+2).

14. Komisija je izdala smjernice za rad tijela za ovjeravanje i format u kojem joj se izvješća trebaju dostavljati. Tijela za ovjeravanje, među ostalim, moraju dati mišljenje o:

(a) kvaliteti kontrolne okoline ponovnim izvođenjem najmanje deset provjera na terenu (po skupini podataka o rashodima [9]) koje provode agencije za plaćanja; i

(b) jesu li statistička izvješća u kojima su navedeni rezultati administrativnih provjera i provjera na terenu točno sastavljena i usklađena s bazom podataka agencije za plaćanja, s odgovarajućim revizijskim tragom [10].

15. Od 2010. godine Komisija državama članicama daje mogućnost da tijela za ovjeravanje obave proširenu reviziju nad agencijama za plaćanja. U okviru takvih proširenih revizija tijela za ovjeravanje [11] morala bi u cijelosti ponovno provesti uzorak od između 110 i 180 provjera na terenu koje je već provela agencija za plaćanja po skupini podataka o rashodima [12]. Takva detaljna revizija poznata je i kao "povećanje pouzdanosti jamstva zakonitosti i pravilnosti transakcija na razini krajnjih korisnika kroz rad tijela za ovjeravanje".

16. U okviru mogućnosti "povećanja pouzdanosti postupka dobivanja jamstva", iznos financijskih korekcija koje je odredila Komisija ograničio bi se na iznos koji odgovara stopi pogreške koja proizlazi iz provjera koje su ovjerila tijela za ovjeravanje. Do sada je pet država članica (Bugarska, Grčka, Luksemburg, Rumunjska i Ujedinjena Kraljevina - Sjeverna Irska) pristalo primijeniti tu mogućnost.

17. Financijskom je uredbom [13] usvojenom 25. listopada 2012. godine propisano da tijela za ovjeravanje daju mišljenje o zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija. Stoga će "povećanje pouzdanosti postupka dobivanja jamstva" postati obvezno u svim državama članicama. Zakonski prijedlozi za zajedničku poljoprivrednu politiku za razdoblje od 2014. do 2020. godine također obuhvaćaju i odredbe u tu svrhu te Komisija priprema nove smjernice o provedbi tih odredbi.

KOMISIJA PREGLEDAVA POJEDINAČNA STATISTIČKA IZVJEŠĆA

18. Komisija provodi uredske preglede statističkih izvješća. Ti se pregledi sastoje od različitih automatskih provjera kojima se ispituje unutarnja dosljednost podataka navedenih u izvješću i ručnih provjera kojima se uspoređuju podatci iz izvješća s informacijama iz prethodne godine ili iz drugih izvješća. Kada Komisija u izvješću uoči pogreške ili nedosljednosti, od države članice se traži da to ispravi, i to uglavnom tako da dostavi ispravljene podatke.

19. Komisija također provodi revizije sukladnosti vezano za djelovanje sustava upravljanja i kontrole odabranih agencija za plaćanja. Tijekom tih revizija Komisija obično ispituje pouzdanost provjera na terenu agencije za plaćanja ponovnim obavljanjem uzorka tih provjera.

20. Nakon što se potvrde sva pojedinačna izvješća agencija za plaćanja, Komisija koristi podatke za izračun stope preostale pogreške koja je naznačena u godišnjem izvješću o radu (vidjeti Prilog I. u kojemu je prikazana Komisijina metoda izračuna stope preostale pogreške).

REVIZIJSKI OPSEG, CILJEVI I PRISTUP

21. Revizija je bila usmjerena na sljedeće glavno pitanje: "Jesu li rezultati provjera poljoprivrednih rashoda koje su provele države članice te o kojima je izvijestila Komisija pouzdani?"

22. To općenito pitanje detaljnije je podijeljeno u pet potpitanja:

(a) Jesu li administrativne provjere i provjere na terenu koje provode agencije za plaćanje djelotvorne?

(b) Jesu li statistička izvješća koja sadržavaju rezultate provjera agencija za plaćanja pravilno sastavljena i provjerena prije nego što su dostavljena Komisiji?

(c) Omogućuje li rad tijela za ovjeravanje dovoljno jamstva o kvaliteti provjera na terenu i pouzdanosti statističkih izvješća?

(d) Osigurava li Komisija pouzdanost statističkih izvješća?

(e) Je li Komisijin izračun stope preostalih pogrešaka statistički valjan?

23. Revizija se odnosila na statističko izvješće koje obuhvaća rezultate administrativnih provjera i provjera na terenu za programe ruralnog razvoja i programe izravne potpore za 2010. godinu koji su uključeni u godišnje izvješće o radu GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj za financijsku godinu 2011. Revizijom je također i pregledan izračun stope preostale pogreške i njegov prikaz u godišnjem izvješću o radu GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj za financijske godine 2011. i 2012.

24. Sud je u opseg revizije uključio statistička izvješća koja su obuhvaćala financijski najvažnije programe potpore koji predstavljaju više od 86 % rashoda zajedničke poljoprivredne politike. To je prikazano u tablici 1.

25. Procjena djelotvornosti sustava koju su izvršile agencije za plaćanja radi provedbe administrativnih provjera i provjera na terenu oslanja se na rezultate revizija jamstvenih izjava Suda za 2010., 2011. i 2012. godinu.

26. Tijekom revizije Sud je posjetio devet agencija za plaćanja u osam država članica [14]. Tih je devet agencija za plaćanja upravljalo 28 % izravnih potpora EFJP-a i 41 % rashoda EPFRR-a u 2011. godini. Revizori Suda sastali su se s predstavnicima relevantnih tijela za ovjeravanje i Komisijinim djelatnicima zaduženima za statistička izvješća.

TABLICA 1.

SAŽETI PREGLED KLJUČNIH PROGRAMA POTPORA ZPP-A I NJIHOVI RASHODI ZA 2011. GODINU

Izvor: Godišnje izvješće Suda o provedbi proračuna za financijsku godinu 2011.

Naslov | Rashodi nastali u financijskoj godini 2011. | Obuhvaćeno opsegom revizije? |

(u milijunima eura) | postotak |

Intervencije na poljoprivrednim tržištima (skupine podataka o rashodima EFJP-a nevezane za IAKS) | 3533 | 6,3 % | Ne |

Program jedinstvenih plaćanja (dio skupine podataka o rashodima EFJP-a vezane za IAKS) | 31082 | 55,4 % | Da |

Program jedinstvenih plaćanja po površini (dio skupine podataka o rashodima EFJP-a vezane za IAKS) | 5084 | 9,1 % | Da |

Druge izravne pomoći (dio skupine podataka o rashodima EFJP-a vezane za IAKS) | 4012 | 7,1 % | Ne |

Ruralni razvoj (skupine podataka o rashodima EPFRR-a vezane za IAKS i nevezane za IAKS) | 12394 | 22,1 % | Da |

UKUPNO | 56105 | 100,0 % | 86,6 % |

27. Revizija je bila usmjerena na djelotvornost sustava osmišljenih za osiguravanje pouzdanosti statističkih podataka o kontroli država članica. Preciznije:

(a) na razini agencija za plaćanja Sud je pregledao postojeće sustave upravljanja za sastavljanje i potvrđivanje administrativnih provjera i provjera na terenu za mjere EFJP-a i EPFRR-a. Sud je obavio pregled dokumentacije 415 zahtjeva koje su inspektori agencija za plaćanja provjerili na terenu kako bi utvrdili jesu li oni točno prikazani u izvješću dostavljenom Komisiji. Nadalje, pregledan je nasumično odabran uzoraka kako bi se utvrdilo jesu li statistički reprezentativni;

(b) na razini tijela za ovjeravanje Sud je ispitao postupke provjere i potvrde pouzdanosti statističkih izvješća, kao i procjenu kvalitete provjera na terenu agencije za plaćanja;

(c) na razini Komisije Sud je pregledao postupke provedene kako bi se provjerila statistička izvješća, uključujući njezin izračun stope preostale pogreške; posebna pozornost pridana je obrazloženju glavnih prilagodbi i korekcija primijenjenih na ta izvješća.

U godišnjem izvješću Suda za 2012. godinu, u kontekstu godišnjeg izvješća o radu GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj, naznačeno je da je došlo do promjene u Komisijinom pristupu utvrđivanju preostale stope pogreške za proizvodno nevezanu potporu po površini (EFJP). U trenutnom tematskom izvješću Sud dalje razrađuje svoja prijašnja opažanja uključivanjem dubinske analize pouzdanost provjera poljoprivrednih rashoda (za EFJP i EPFRR) koje su obavile države članice, kao i valjanosti Komisijinog izračuna stope preostale pogreške. Stoga je opseg ove revizije širi u odnosu na godišnje izvješće za 2012. godinu.

OPAŽANJA

ADMINISTRATIVNE PROVJERE I PROVJERE NA TERENU KOJE SU PROVELE GOTOVO SVE AGENCIJE ZA PLAĆANJA SAMO SU DJELOMIČNO DJELOTVORNE

28. Administrativne provjere obuhvaćaju formalizirane provjere i automatizirane unakrsne provjere potrebne za provjeru prihvatljivost zahtjeva i otkrivanje svih mogućih nepravilnosti. Na primjer, zahtjevi za određene čestice moraju se provjeriti prema bazama podataka u kojima se vodi evidencija o prihvatljivosti zemljišta.

29. U pogledu provjera na terenu inspektori agencije za plaćanja moraju provjeriti jesu li značajke čestica ili projekt kojemu se obavlja posjet u skladu s podatcima u zahtjevu, i to, na primjer, mjerenjem čestice, ispitivanjem određenih značajki projekta ili ispitivanjem dokumentacije povezane s postupkom nabave.

ZBOG NEDOSTATNE KVALITETE ADMINISTRATIVNIH PROVJERA I PROVJERA NA TERENU MJERA EFJP-A VEZANIH ZA ODREđENA PODRUČJA NEPRAVILNOSTI SE NE OTKRAJU ILI NE PRIJAVLJUJU

30. U razdoblju od 2010. do 2012. godine Sud je posjetio 15 agencija za plaćanja u 10 država članica kako bi procijenio djelotvornost njihovih nadzornih i kontrolnih sustava za program jedinstvenih plaćanja/program jedinstvenih plaćanja po površini. Za samo je jednu agenciju procijenjeno da ima djelotvorni sustav administrativnih provjera i provjera na terenu, dok je preostalih 14 agencija za plaćanja ocijenjeno tek djelomično djelotvornima ili nedjelotvornima u najmanje jednom području. Sažetak procjena prikazan je u Prilogu II.

31. Za razdoblje od 2011. do 2012. godine, prilikom ispitivanja 180 transakcija za rashode EFJP-a Sud je uočio da redom 39 % i 41 % tih transakcija sadržava pogrešku. Najvjerojatnija pogreška koju je procijenio Sud iznosila je 2,9 % za 2011. i 3,8 % za 2012. godinu [15]. Znatan dio tih pogrešaka uzrokovale su nedjelotvorne administrativne provjere ili netočni izračuni potpore agencija za plaćanja.

32. Na temelju gore navedenih revizija [16] i revizija učinkovitosti poslovanja programa jedinstvenih plaćanja po površini i programa jedinstvenih plaćanja [17], Sud je utvrdio sljedeće glavne nedostatke koji utječu na podatke u izvješćima agencija za plaćanja te stoga i na Komisijin izračun "stope preostale pogreške":

- nedostatni postupci za osiguravanje da se potpore programa jedinstvenih plaćanja po površini i programa jedinstvenih plaćanja isplaćuju samo korisnicima koji odgovaraju propisanoj definiciji "poljoprivrednika",

- nedostatci u pogledu pouzdanosti sustava za identifikaciju zemljišnih čestica [18] (LPIS) jer su neprihvatljive površine zabilježene kao da ispunjavaju uvjete za plaćanje (vidjeti primjere u okviru 1.),

- zamjena (koju su obavile agencije za plaćanje) neprihvatljivih parcela koje su prijavili poljoprivrednici drugim česticama nakon zakonskog roka [19],

- netočni izračuni potpora agencija za plaćanja (uglavnom vezano za pogrešna "prava na plaćanja" koje također utvrđuju agencije za plaćanja), te

- netočna procjena prihvatljivog zemljišta u prijavljenim česticama [20] (vidjeti primjer u okviru 2.).

OKVIR 1.

PRIMJERI NETOČNIH PODATAKA U LPIS-U

U dvije agencije za plaćanja (Lombardija u Italiji i Galicija u Španjolskoj) Sud je utvrdio slučajeve u kojima su čestice u LPIS-u zabilježene kao potpuno prihvatljive unatoč tome što su prekrivene gustom šumom ili sadržavaju druge značajke koje ih čine neprihvatljivima. Sud je također ustanovio da LPIS nije ažuriran rezultatima nedavnih inspekcija na terenu koje su provele agencije za plaćanja (Španjolska (Galicija), Italija (Lombardija) i Mađarska).

Izvor: Primjer 3.4. godišnjeg izvješća Suda za 2011. godinu.

OKVIR 2.

NEPRIHVATLJIVO ZEMLJIŠTE TIJEKOM INSPEKCIJE AGENCIJE ZA PLAĆANJA PROCIJENJENO JE POTPUNO PRIHVATLJIVIM

U Poljskoj je u skladu s dobrim poljoprivrednim i ekološkim uvjetima (DPEU) potrebno obavljanje redovite aktivnosti na obradivom zemljištu. Međutim, Sud je ustanovio da je potpora programa jedinstvenih plaćanja po površini isplaćena za neiskorištenu obradivu zemlju (vidjeti primjer na slici 1.). Sud se često susretao sa sličnim situacijama i u slučajevima drugih posjećenih korisnika. Korisnici programa jedinstvenih plaćanja po površini u većini su slučajeva primili cjelokupnu isplatu ili im je određeno vrlo malo smanjenje, čak i kada su nadležna tijela ustanovila da zemljište nisu koristili nekoliko godina.

Slika 1. – Nekadašnja obradiva zemlja koja se nije koristila nekoliko godina

+++++ TIFF +++++

Izvor: Tematsko izvješće Suda br. 16/2012 (str. 23.).

ZBOG NEDOSTATNE KVALITETE ADMINISTRATIVNIH PROVJERA I PROVJERA NA TERENU MJERA EPFRR-A NEPRAVILNOSTI SE NE OTKRIVAJU ILI NE PRIJAVLJUJU

33. U razdoblju između 2010. i 2012. godine, Sud je u okviru revizija sukladnosti uvedenih sustava za upravljanje mjerama ruralnog razvoja posjetio 21 agenciju za plaćanja u 16 država članica. Za samo je jednu agenciju procijenjeno da ima djelotvoran sustav administrativnih provjera i provjera na terenu, dok je samo šest agencija ocijenjeno djelotvornima u pogledu njihovih sustava provjera na terenu. To znači da je velika većina revidiranih agencija za plaćanja ocijenjena tek djelomično djelotvornima ili čak nedjelotvornima u najmanje jednom području. Sažetak procjena prikazan je u Prilogu III.

34. Za 2011. i 2012. godinu Sud je u uzorku rashoda EPFRR-a ustanovio da redom 57 % i 63 % od 178 [21] transakcija sadržava pogrešku. Najvjerojatnija pogreška koju je procijenio Sud iznosila je 7,7 % za 2011. i 7,9 % za 2012. godinu [22]. Većinu pogrešaka koje je ustanovio Sud trebale su otkriti agencije za plaćanja tijekom administrativnih provjera.

35. Sud je ustanovio sljedeće glavne nedostatke koji utječu na podatke navedene u statističkim izvješćima država članica, te stoga i na Komisijin izračun "stope preostale pogreške" [23]:

- netočni izračun i plaćanje potpore,

- sustavni nedostatci u administrativnim provjerama koji uzrokuju financiranje neprihvatljivih rashoda (kao što je PDV),

- tijekom provjera na terenu nisu uočeni slučajevi nesukladnosti (vidjeti primjer u okviru 3.),

- nepoštivanje postupaka javne nabave koje su agencije za plaćanja trebale uočiti (vidjeti primjer u okviru 4.), i

- nedostatci u metodologijama uzorkovanja i nesukladnost s propisanim minimalnim brojem provjera na terenu.

36. Prethodno navedeni primjeri u okvirima od 1. do 4. upućuju na to da je oslanjanje na statistička izvješća država članica ozbiljno ugroženo činjenicom da agencije za plaćanja ne uspijevaju otkriti znatan broj pogrešaka koje se slijedom toga ne prikazuju u izvješćima podnesenima Komisiji.

OKVIR 3.

PRIMJER NEDOVOLJNE KVALITETE PROVJERA NA TERENU DRŽAVE ČLANICE

Sud je ponovno proveo provjere projekta u Lombardiji (Italija) čija svrha je bila izgradnja dvokatnice na poljoprivrednom gospodarstvu u kojoj bi bio laboratorij za preradu voća i drugih proizvoda poljoprivrednoga gospodarstva, područje za skladištenje i terasa za sušenje voća.

Agencija za plaćanja odobrila je, nakon administrativnih provjera i provjera na terenu, potpuni iznos zahtjeva za završnu isplatu u iznosu od 221205 eura.

Međutim, Sud je ustanovio da zgrada pretežno ima značajke zgrade za privatnu uporabu, a ne poljoprivredne zgrade te da su stoga povezani troškovi neprihvatljivi. Činjenica da su nacionalna tijela prihvatila puni iznos prijavljenih rashoda upućuje na znatne nedostatke u administrativnim provjerama i provjerama na terenu.

Izvor: Primjer 4.5 godišnjeg izvješća Suda za 2011. godinu.

OKVIR 4.

PRIMJER NEPOŠTIVANJA PRAVILA O JAVNOJ NABAVI KOJE NIJE UOČENO

U Rumunjskoj je korisnik (ruralna općina) podnio zahtjev za potporu za investicijski projekt koji je uključivao vodoopskrbnu mrežu, kanalizacijski sustav, poboljšanje lokalnih cesta i društvenu zgradu. Sedam ponuđača podnijelo je ponude od kojih je korisnik odbio pet jer nisu ispunjavale uvjete. Sud je utvrdio da odabrani ponuđač nije poštovao dva uvjeta natječaja te, štoviše, da su dvije druge ponude bile odbijene zbog nepoštovanja upravo tih uvjeta. Agencija za plaćanja trebala je stoga ustanoviti da su povezani rashodi neprihvatljivi.

Sud je također uočio slučajeve nepoštivanja pravila javne nabave u Španjolskoj (Andaluzija), Francuskoj, Litvi, Poljskoj i Sloveniji.

Izvor: Primjer 4.3 godišnjeg izvješća Suda za 2012. godinu.

NEODGOVARAJUĆE SASTAVLJANJE I PROVJERA STATISTIČKIH IZVJEŠĆA AGENCIJA ZA PLAĆANJA DODATNO UTJEČU NA NJIHOVU POUZDANOST

37. Kako bi se navedeni rezultati provjera mogli uspoređivati diljem država članica, ti se rezultati moraju dobivati istom metodologijom. Komisija je u tu svrhu izdala smjernice za agencije za plaćanja.

NEDOVOLJNA PRECIZNOST KOMISIJINIH SMJERNICA UTJEČE NA TOČNOST I RELEVANTNOST PRIKUPLJENIH INFORMACIJA

38. Iako smjernice kojima se uređuju načini izvješćivanja o rezultatima provjera agencijama za plaćanja pružaju jasne upute, revizijom Suda utvrđen je niz nedostataka koji utječu na usporedivost i dosljednost prijavljenih podataka.

39. Prvo, u smjernicama nije navedena obveza da država članica moraju dostaviti informacije o zaključnim datumima korištenima za sastavljanje statističkih izvješća, kao ni o postupanju sa zahtjevima koji nisu u potpunosti obrađeni u trenutku sastavljanja izvješća. Stoga Komisija ne može u potpunosti procijeniti iscrpnost i dosljednost podataka sadržanih u izvješćima (vidjeti okvir 5. s različitim primjerima nepotpunih ili netočnih podataka koje su prijavile neke od revidiranih agencija za plaćanja).

OKVIR 5.

PRIMJERI NEPOTPUNIH ILI NETOČNIH PODATAKA KOJE SU NAVELE NEKE OD REVIDIRANIH AGENCIJA ZA PLAĆANJA

U Bugarskoj je početno izvješće, koje obuhvaća mjere EPFRR-a vezane za IAKS, sastavljeno početkom lipnja 2011. godine te je sadržavalo samo 75 % zahtjeva vezanih za agro-okolišne mjere. Bugarska tijela u siječnju 2012. godine dostavila su ažurirano izvješće koje je, međutim, obuhvaćalo samo 85 % zahtjeva.

U Rumunjskoj su revizori Suda ustanovili da je znatan broj odluka o plaćanjima korištenih za sastavljanje statističkih izvješća naknadno promijenjeno. Kao posljedica toga izvješće dostavljeno Komisiji za skupinu podataka EPFRR-a vezanih za IAKS i nevezanih za IAKS sadržavalo je samo 55,4 %, odnosno 73,4 % ukupno primijenjenih završnih smanjenja i sankcija.

Izvor: Dokazi prikupljeni tijekom revizije Suda.

40. Drugo, države članice moraju dostaviti svoja izvješća u lipnju svake godine, a šest mjeseci poslije ta izvješća Komisija koristi za izračun "stopa preostalih pogrešaka". No u smjernicama se od agencija za plaćanja izričito ne zahtijeva pružanje ažuriranih statističkih podataka u tu svrhu.

41. Treće, u smjernicama nije navedena obveza da agencije za plaćanja evidentiraju jasan revizijski trag kako bi pokazale da je proveden minimalni broj provjera dosljednosti i točnosti podataka sadržanih u statističkim izvješćima prije njihovog dostavljanja Komisiji. To je posebno važno u pogledu postupaka provjere u kojima postoje nedostatci i koje je Sud uočio u većini posjećenih agencija za plaćanja (vidjeti odlomak 43. u nastavku).

REVIDIRANI SUSTAVI AGENCIJA ZA PLAĆANJA ZA SASTAVLJANJE I PROVJERU IZVJEŠĆA NISU DJELOTVORNI

42. Sud je analizirao sustave za sastavljanje i provjeru izvješća agencija za plaćanja te je pokušao uskladiti podatke prikazane u statističkim podatcima s povezanim podatcima sadržanima u bazama podataka agencija za plaćanja (za 24 statistička izvješća). Osim toga, revizori Suda pregledali su 414 predmeta [24] kako bi utvrdili jesu li rezultati provjera na terenu i ostale prateće informacije (zahtjevi, zahtjevi za plaćanja, itd.) točno zabilježeni u bazama podataka i uključeni u izvješća dostavljena Komisiji. Revizori su također provjerili izračune potpora, uključujući i primijenjena smanjenja i sankcije.

43. Revizori Suda utvrdili su da u osam od devet revidiranih agencija za plaćanja postojeći pismeni postupci provjere podataka i sastavljanja izvješća nisu dovoljno detaljni. Iako su predstavnici agencija za plaćanja tvrdili da su takve provjere provedene, takve provjere nisu bile popraćene dostatnim pismenim dokazima. Ti su nedostatci možda pridonijeli tome da su izvješćima navedeni netočni podatci koje je poslije uočila Komisija ili Sud tijekom svoje revizije.

44. Od 414 predmeta koje je Sud pregledao, pismeni dokazi nisu išli u prilog iznosima navedenima u statističkim izvješćima u 118 slučajeva (28,5 %). Većina pogrešaka odnosila se na točnost povezanih podataka pohranjenih u bazama podataka ili nepravilnu primjenu Komisijinih pravila o sastavljanju. Najvažniji ili najčešći nedostatci koji utječu na izračun stopa pogrešaka opisani su u nastavku (za više pojedinosti o uočenim pogreškama, vidjeti prilog IV.):

- rezultati provjera na terenu nisu u svim slučajevima točno zabilježeni u bazama podataka (Italija, Rumunjska i Ujedinjena Kraljevina),

- podnositelji zahtjeva ili iznosi zabilježeni su u bazama podataka kao da su provjereni na terenu, iako to nije bio slučaj ili nisu ispunjeni svi uvjeti za provjeru na terenu (EPFRR za Grčku, Španjolsku, Poljsku i Rumunjsku) – vidjeti primjere u okviru 6.,

- za sastavljanje izvješća korišteni su nedokumentirani zaključni datumi, što je dovelo do toga da su agencije za plaćanja primjenjivale nedosljedne pristupe, a što je pak utjecalo na potpunost i točnost navedenih podataka (Grčka, Italija i Rumunjska), te

- smanjenja potpora za prethodne godine nepravilno su uključena u izvješća, dok su informacije vezane za neke mjere navedene u pogrešnim tablicama izvješća [25] (Češka i Ujedinjena Kraljevina).

OKVIR 6.

PRIMJERI NETOČNOG PRIKAZA BROJA ILI VRIJEDNOSTI PROVEDENIH PROVJERA NA TERENU

U Poljskoj je u izvješću koje obuhvaća mjere EPFRR-a nevezane za površinu agencija za plaćanja tretirala neke provjere na terenu kao in situ posjete [26] (dio administrativnih provjera) i obratno. Korekcija te pogreške povećala bi stopu pogreške za podnositelje zahtjeva posjećene na terenu s 0,24 % na 0,71 %.

U Rumunjskoj su predujmi izvršeni u pogledu mjera EPFRR-a nevezanih za površinu netočno naznačeni pod "iznosom plaćanja obuhvaćenih provjerama na terenu za 2010. godinu", što je uzrokovalo prikaz tog iznosa većim za 84 %. Zajedno s drugim uočenim pogreškama, to je dovelo do toga da je stopa pogreške prikazana 16 % manjom (prijavljena stopa pogreške iznosila je 2,44 %, a trebala je iznositi 2,88 %).

Izvor: Dokazi prikupljeni tijekom revizije Suda.

45. Nadalje, revizori Suda ustanovili su značajna neobjašnjena nepodudaranja [27] podataka navedenih u statističkim izvješćima s onima iz baza podataka agencija za plaćanja u 16 (66,6 %) od 24 revidirana izvješća.

46. Pogreške i problemi sažeto prikazani u prethodnom dijelu teksta različito utječu na stope pogrešaka prijavljene Komisiji. Sve države članice tijekom sastavljanja izvješća suočavale su se s određenim poteškoćama, te su izvješća, unatoč tome što su ih prvo provjerila nacionalna tijela, a zatim i Komisija tijekom uredskih provjera, i dalje sadržavala neotkrivene pogreške (vidjeti primjere u okviru 7.).

OKVIR 7.

PRIMJERI PRONAđENIH POGREŠAKA I ZNAČAJNI UTJECAJ NA STOPE POGREŠAKA O ČEMU JE PODNESENO IZVJEŠĆE KOMISIJI

U Rumunjskoj su glavni podatci korišteni za sastavljanje izvješća koja sadrže rezultate provjera skupina podataka EPFRR-a vezanih za IAKS i nevezanih za IAKS naknadno promijenjeni, što je dovelo do toga da su Komisiji prijavljena manja smanjenja (vidjeti okvir 5.). Na temelju podataka koje su rumunjska tijela dostavila Sudu, Sud je mogao samo procijeniti utjecaj pogrešaka u sastavljanju uočenih u skupini podataka EPFRR-a vezanoj za IAKS, za koju se stopa pogreške povećala sa 2,44 % na 2,88 %.

U Bugarskoj su revizori Suda u šest od 13 pregledanih zahtjeva u okviru EPFRR-a koji nisu vezani za IAKS ustanovili značajna prekomjerna prikazivanja smanjenja uključenih u statističko izvješće. Ta smanjenja za cjelokupan su uzorak prikazana većima za 84,2 %. To bi imalo značajan utjecaj na stopu pogreške izračunatu za ovaj uzorak (smanjena je sa 6,96 % na 3,9 %).

Izvor: Dokazi prikupljeni tijekom revizije Suda.

RAD TIJELA ZA OVJERAVANJE NE PRUŽA DOVOLJNO JAMSTVA O KVALITETI PROVJERA NA TERENU I POUZDANOSTI STATISTIČKIH IZVJEŠĆA

PROVJERE KOJE SU TIJELA ZA OVJERAVANJE PROVELA NAD PROVJERAMA NA TERENU AGENCIJA ZA PLAĆANJA NEDOVOLJNE SU U POGLEDU BROJA I KVALITETE

47. Tijela za ovjeravanje ispitivala su sukladnost provjera na terenu agencija za plaćanje te je takvo ispitivanje obuhvaćeno opsegom ove revizije i sažeto prikazano u tablici 2. u nastavku.

TABLICA 2.

PREGLED ISPITIVANJA USKLAĐENOSTI, KOJA SU TIJELA ZA OVJERAVANJE PROVELA ZA PROVJERE NA LICU MJESTA AGENCIJA ZA PLAĆANJA, ZA 2010. KAO GODINU POTRAŽIVANJA [1111]

Izvor: Europski revizorski sud

Država članica (agencija za plaćanja) | Veličina revidiranih (temeljnih) uzoraka za usklađenost za svaku skupinu podataka | Jesu li inspekcije ponovo provedene ili popraćene? |

EFJP-a vezanih za IAKS | EPFRR-a vezanih za IAKS | EPFRR nevezanih za IAKS |

Bugarska (SFA) [1111] | 115 | 137 | 10 | ponovno provedene za EFJP i EPFRR vezano za IAKS/popraćene za EPFRR nevezano za IAKS |

Češka (SAIF) | 11 | 13 | 10 | popraćene |

Grčka (OPEKEPE) [1111] | 111 | 111 | 25 | ponovno provedene za EFJP i EPFRR vezano za IAKS/popraćene za EPFRR nevezano za IAKS |

Španjolska (Castilla La Mancha) | 11 | 10 | 10 | ponovno provedene |

Italija (AGEA) | 10 | 10 | 10 | ponovno provedene/popraćene |

Poljska (ARMA) | 10 | 17 | 10 | ponovno provedene |

Rumunjska (PIAA i PARDF) [1111] | 184 | 183 | 0 | ponovno provedene |

Ujedinjena Kraljevina (RPA) | 10 | 10 | 10 | popraćene |

48. Iako Komisija preporučuje potpuno ponovno provođenje brojnih provjera na terenu koje su provele agencije za plaćanja, dva od osam revidiranih tijela za ovjeravanje samo je pratilo inspektore agencije za plaćanja tijekom njihovih početnih inspekcija. Sud ne smatra da taj pristup pruža stvarnu procjenu kontrolne okoline agencije za plaćanja jer je veća vjerojatnost da će inspektori pomnjivije provoditi provjere u prisutnosti revizora tijela za ovjeravanje.

49. Nadalje, osim tijela za ovjeravanje koja su primijenila neobvezno povećanje pouzdanosti postupka dobivanja jamstva, veličina uzoraka za usklađenost (10–17 transakcija po skupini podataka o rashodima) nije dovoljna da omogući izvođenje valjanog zaključka o kvaliteti provjera na terenu.

OKVIR 8.

PRIMJERI NEDOSTATAKA TIJELA ZA OVJERAVANJE VEZANIH ZA TO DA NJIHOVIM PROVJERAMA NISU OBUHVAĆENI SVI UVJETI FINANCIRANJA EU-A

U Češkoj, Poljskoj i Ujedinjenoj Kraljevini upitnici koje su koristila tijela za ovjeravanje za provjeravanje provjera na terenu podnositelja zahtjeva za program jedinstvenih plaćanja ili program jedinstvenih plaćanja po površini nisu upućivali na određene ključne uvjete za prihvatljivost programa jedinstvenih plaćanja/programa jedinstvenih plaćanja po površini, poput toga:

je li podnositelj zahtjeva bio "poljoprivrednik" u smislu članka 2.a Uredbe Vijeća (EZ) br.73/2009 [28], tj. obavljao poljoprivredne aktivnosti;

je li podnositelj zahtjeva imao prijavljene zemljišne čestice na raspolaganju na datum koji je postavila država članica (članak 124. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 73/2009);

je li područje bilo prihvatljivo za program jedinstvenih plaćanja/program jedinstvenih plaćanja po površini (članak 35. stavak 1. i članak 124. Uredbe (EZ) br.73/2009); te

jesu li zemljišne čestice pouzdano utvrđene na način da se mogu pronaći i izmjeriti (članak 6. Uredbe br. (EZ) br. 1122/2009).

Izvor: Dokazi prikupljeni tijekom revizije Suda.

50. Revizori Suda nasumično su odabrali i pregledali radne dokumente tijela za ovjeravanje za jednu od provjera na terenu koje su ponovno provedene za svaku od revidiranih skupina podataka o rashodima (EFJP-a vezanih za IAKS, EPFRR-a vezanih za IAKS i EPFRR nevezanih za IAKS). Pregledom je utvrđeno da ispitivanje četiriju od osam tijela za ovjeravanje nije obuhvatilo sve uvjete EU-a te da njihov rad nije bio dovoljno popraćen dostatnim pismenim dokazima (vidjeti primjere u okviru 8.).

51. Zbog gore navedenih razloga Sud smatra da procjene revidiranih tijela za ovjeravanje ne pružaju dovoljno jamstva o djelotvornosti provjera na terenu agencija za plaćanja te stoga ne mogu znatno doprinijeti procjeni pouzdanosti statističkih izvješća.

ŠTO SE TIČE TIJELA ZA OVJERAVANJE KOJA SU PRIMIJENILA MOGUĆNOST "POVEĆANJA POUZDANOSTI POSTUPKA DOBIVANJA JAMSTVA", NJIHOVE PROCJENE REZULTATA ISPITANIH PROŠIRENIH UZORAKA OTEŽANE SU OZBILJNIM NEDOSTATCIMA

52. U svojemu godišnjem izvješću za 2011. godinu Sud je izvijestio o konceptualnim nedosljednostima [29] Komisijinih smjernica koje su primjenjive na rad tijela za ovjeravanje (certifikacijska tijela) i odnose se na "povećanje pouzdanosti jamstva zakonitosti i pravilnosti transakcija na razini krajnjih korisnika kroz rad certifikacijskih tijela". Komisija još nije poduzela radnje za rješavanje tih nedosljednosti.

OKVIR 9.

NEDOSTACI U RADU TIJELA ZA OVJERAVANJE

U Bugarskoj su tijela za ovjeravanje ustupila ponovno izvođenje provjera na licu mjesta vanjskom pružatelju usluga. U nekoliko slučajeva Sud je zaključio da je pružatelj usluga netočno procijenio prihvatljivost zemljišta. Nadalje tijela za ovjeravanje nisu uočila da je, kada su isto područje zahtijevala dva poljoprivrednika (više zahtjeva), agencija za plaćanja, protivno zakonskim aktima EU-a, zamijenila područje koje je zahtijevao jedan od poljoprivrednika jednakim područjem koje nije zahtijevao na drugom dijelu referentne zemljišne čestice.

U Rumunjskoj je agencija za plaćanja zadržala sva plaćanja koja su odabrala tijela za ovjeravanje te je osigurala simulacije plaćanja koje nisu uključivale neprihvatljive površine. To je dovelo u pitanje pouzdanost rada tijela za ovjeravanje.

Izvor: Primjer 3.6. godišnjeg izvješća Suda za 2011. godinu.

53. Zaključak pregleda kojeg je Sud proveo u pogledu revizija skupina podataka EFJP-a vezanih za IAKS, koje su u godini zahtjeva 2010. tijela za ovjeravanje provela u Bugarskoj i Rumunjskoj te u Luksemburgu i Ujedinjenoj Kraljevini (Sjeverna Irska) u godini zahtjeva 2011., bio je da je kvaliteta rada tijela za ovjeravanje nedovoljna (vidjeti okvir 9.).

54. Kao rezultat prethodno opisanih nalaza revizije Sud ne smatra da rad tijela za ovjeravanje u provođenju smjernica za "povećanje pouzdanosti postupka dobivanja jamstva" pruža dovoljno jamstva o djelotvornosti provjera na terenu koje provode agencije za plaćanja te, u skladu s tim, o pouzdanosti statističkih izvješća.

PREGLED STATISTIČKIH IZVJEŠĆA KOJI PROVODE TIJELA ZA OVJERAVANJE OGRANIČEN JE U OPSEGU I NE PRUŽA RAZUMNO JAMSTVO O POUZDANOSTI TIH IZVJEŠĆA

55. Komisijine smjernice utvrđuju posao koji tijela za ovjeravanje trebaju obaviti u vezi sa statističkim izvješćima koja im šalju agencije za plaćanja kako bi se zaključilo jesu li ta izvješća ispravno sastavljena i usklađena s njihovim bazama podataka, uz primjeren revizijski trag. Tijela za ovjeravanje posebno trebaju provjeriti točnost informacija pohranjenih u bazama podataka te iskorištenih za sastavljanje izvješća u usporedbi s glavnim dokumentima (zahtjevi i izvješća o inspekcijama) na uzorku od barem 20 izvješća o inspekcijama.

56. Revizori Suda utvrdili su sljedeće nedostatke u provedbi ove smjernice:

- zaključci Suda nisu potvrdili zaključke tijela za ovjeravanje da je usklađivanje izvješća s bazama podataka agencija za plaćanja podržano primjerenim revizijskim tragom (Bugarska, Grčka, Poljska i Rumunjska),

- uzorak od 20 datoteka obuhvatio je samo plaćanja koja se odnose na mjere EPFRR-a vezane za IAKS, a nije uključio plaćanja u skladu s mjerama EPFRR-a koje nisu vezane uz određeno područje (Bugarska), te

- pregled uzorka od 20 datoteka nije bio dovoljan jer nije osigurao provjeru podataka navedenih u statističkim izvješćima u usporedbi s glavnim dokumentima, npr. sa zahtjevima (Grčka i Italija).

57. Nadalje Sud smatra da Komisijine smjernice nisu dovoljno jasne te da su neke provjere ograničenog opsega što smanjuje njihovu djelotvornost. Posebno:

- smjernice ne nalažu tijelima za ovjeravanje komentiranje postupaka agencije za plaćanja prilikom sastavljanja i provjere statističkih podataka,

- od tijela za ovjeravanje se ne zahtijeva provedba bilo kakvih provjera dosljednosti ili cjelovitosti podataka u statističkim izvješćima s informacijama sadržanima u drugim dostupnim izvješćima (npr. izvješća protekle godine, tromjesečna izvješća o plaćanjima za EPFRR, popisi podnositelja zahtjeva koji su odabrani za provjere na terenu i one koji su uistinu provjereni),

- ispitivanje uzorka od 20 izvješća o inspekcijama po skupini podataka usredotočuje se samo na točan unos rezultata inspekcija u bazu podataka te njihovo uključivanje u statistička izvješća (a ne na točnost glavnih podataka). Sud smatra da ispitivanje treba proširiti na procjenu prikladnosti posla kojega obavlja agencija za plaćanja od primitka zahtijeva te stoga uključiti i pregled administrativnih provjera koje se provode na zahtjevima, te

- veličina uzoraka (20 transakcija) za ispitivanje premalena je da bi se rezultati ovih provjera primijenili na cijelu skupinu podataka te se time spriječilo kvantificiranje utjecaja na stope pogrešaka.

NEDOSTACI UTVRđENI U KOMISIJINOM PREGLEDU STATISTIČKIH IZVJEŠĆA DRŽAVA ČLANICA

KOMISIJIN INFORMACIJSKI SUSTAV NIJE OSMIŠLJEN NA NAČIN PRIKLADAN ZA RAZLIČITE SVRHE U KOJE SE TE INFORMACIJE KORISTE

58. Informacije koje se zahtijevaju od država članica trebaju biti jasno određene i temeljene na Komsijinim potrebama, što znači da trebaju biti pravodobno dostupne te biti odgovarajuće kvalitete u pogledu s točnosti i cjelovitosti.

59. Komisija prikuplja informacije o rezultatima administrativnih provjera i provjera na terenu za godinu zahtjeva n 15. srpnja godine zahtjeva n+1 te ih koristi za praćenje provedbe različitih programa potpore država članica, u svrhu planiranja revizija i izračuna stope preostale pogreške objavljene u godišnjem izvješću o radu na kraju ožujka godine n+2 (vidjeti Prilog V.).

60. Dok se zahtjevi za potporu EFJP-a vezani za IAKS za godinu n trebaju isplatiti do 30. lipnja sljedeće godine [30], ne postoje takva vremenska ograničenja za programe potpore EPFRR-a vezane za IAKS, zbog čega je izvršavanje plaćanja iza 15. srpnja godine n+1 zakonito. Rezultati posjeta Suda državama članicama pokazali su da je velik broj agencija za plaćanja obradio znatan broj zahtjeva EPFRR-a vezanih za IAKS za godinu zahtjeva 2010. nakon 15. srpnja 2011. godine. Nadalje zbog vremena potrebnog za sastavljanje statističkih izvješća, neke agencije za plaćanja koje vode veliki broj zahtjeva nisu niti mogle u svoja izvješća uključiti završne podatke koji se odnose na zahtjeve obrađene nakon kraja svibnja 2011. godine. Takvi podatci prijavljeni su na temelju procjena ili su potpuno izostavljeni.

61. Statistička izvješća EPFRR-a nevezana za IAKS, uključena u godišnja izvješća o radu za određenu godinu, sadrže rezultate provjera na terenu zahtjeva koji su plaćeni prethodne godine. Stoga statistički podatci korišteni u godišnjem izvješću o radu nisu potpuno relevantni za odgovarajuće razdoblje izvješćivanja.

62. Sveukupno, Sud smatra da Komisijin informacijski sustav pruža podatke koji nisu dostatno točni i potpuni, a ni potpuno relevantni za Komisijinu procjenu stope preostale pogreške.

UNATOČ GORE NAVEDENIM NEDOSTATCIMA, KOMISIJA JE UOČILA POGREŠKE U VIŠE OD POLOVICE IZVJEŠĆA DRŽAVA ČLANICA

63. Detaljni podatci za statistička izvješća (tablica X.) nisu stavljeni na raspolaganje Komisiji na vrijeme za uredski pregled dokumenata, ni u formatu prikladnom za takve preglede. Zbog toga je opseg Komisijinog pregleda ograničen na provjere unutarnje dosljednosti tih izvješća. Ta ograničenja objašnjavaju zašto određene pogreške utvrđene tijekom revizije Suda nisu uočene za vrijeme Komisijinoga uredskog pregleda dokumenata.

64. Rezultati uredskog pregleda dokumenata koji je provela Komisija sažeti su na slici 2.:

SLIKA 2.

PREGLED ISPRAVAKA STATISTIČKIH IZVJEŠĆA KOJI SU PROIZAŠLI IZ KOMISIJINOGA UREDSKOG PREGLEDA DOKUMENATA

+++++ TIFF +++++

65. Iako je Sud utvrdio neke nedostatke u pogledu Komisijine provedbe postupaka provjere, znatan broj pogrešaka koje je utvrdila Komisija za tri vrste revidiranih izvješća (EFJP-a vezanih za IAKS, EPFRR-a vezanih za IAKS i EPFRR-a nevezanih za IAKS) pokazuje da je njezin uredski pregled dokumenata ipak sposoban otkriti brojne najčešće pogreške u sastavljanju koje nisu utvrđene na razini država članica. To također upućuje na to da većina država članica ne može dostaviti potpune i točne statističke podatke do utvrđenog roka.

KOMISIJIN PREGLED STATISTIČKIH IZVJEŠĆA TIJEKOM NJEZINIH REVIZIJA SUKLADNOSTI NIJE DOSTATAN

66. Kao što je prethodno objašnjeno, uredski pregled izvješća ima ograničeni opseg, no to se može ublažiti tijekom posjeta u okviru revizije sukladnosti u odabranim državama članicama (koji čine dio postupka poravnavanja računa).

67. Međutim opseg posla nije bio dostatno detaljan u u nijednome od Komisijinih internih dokumenata. To je rezultiralo različitim pristupima Komisijinog osoblja tijekom revizijskih posjeta agencijama za plaćanja. Nadalje, opseg usklađivanja i postupaka provjere bio je ograničen te je u nekim slučajevima čak isključivao provjere prijavljenih smanjenja, iako je ta informacija ključna za izračun stope preostale pogreške.

68. Većina pogrešaka ili anomalija koje je Komisija pronašla tijekom revizija sukladnosti povezane su s izvješćima o mjerama EPFRR-a. Najznatnije su bile one otkrivene u tri agencije za plaćanja revidirane u razdoblju od rujna do prosinca 2011. godine. Međutim, Komisija ili nije zatražila od relevantnih agencija za plaćanja da pošalju ispravljene inačice izvješća ili ih je primila prekasno da ih uzme u obzir za izračun stope preostale pogreške objavljene u godišnjem izvješću o radu u ožujku 2012. godine.

69. Sud smatra da revizije potvrda sukladnosti mogu bolje pridonijeti povećanju kvalitete statističkih izvješća država članica povećanim obraćanjem pozornosti na provjere prijavljenih statističkih podataka u usporedbi s glavnim evidencijama agencija za plaćanja.

KOMISIJINA PROCJENA NEPRAVILNIH PLAĆANJA NIJE STATISTIČKI VALJANA TE UTJEČE NA POUZDANOST GODIŠNJE JAMSTVENE IZJAVE GLAVNE UPRAVE ZA POLJOPRIVREDU I RURALNI RAZVOJ

PRISTUPI DRŽAVA ČLANICA NASUMIČNOM ODABIRU UZORAKA NISU UVIJEK STATISTIČKI VALJANI TE STOGA UTJEČU NA REPREZENTATIVNOST TAKVIH UZORAKA

70. Sud je najprije procijenio je li Komisija državama članicama pružila jasne smjernice za način na koji trebaju izvući slučajni uzorak podnositelja zahtjeva koji će biti pregledani na terenu, a onda jesu li postupci koje su provele agencije za plaćanja osigurali da podnositelji zahtjeva budu nasumično odabrani te da su, koliko je moguće, reprezentativni za cijelu skupinu podataka. Sud je ponajprije primijetio da Komisija ne daje dovoljno jasne smjernice o nasumičnom uzorkovanju te i ne zahtijeva od agencija za plaćanje da ex post provjere je li slučajni uzorak reprezentativan za cijelu skupinu podataka koja se odnosi na neke ključne značajke (npr. veličina poljoprivrednoga imanja ili vrsta obrađenog poljoprivrednoga područja).

71. Kao drugo, Sud je utvrdio sljedeće nedostatke koji se odnose na nasumične odabire:

- agencije za plaćanja nisu dovoljno jasno dokumentirale korake odabira nasumičnog uzorka koje treba pratiti kako bi se izbjeglo primjenjivanje različitih načina iz godine u godinu (Španjolska – Castilla La Mancha, Italija-AGEA, Poljska i Rumunjska);

- ponekad su se nasumični uzorci izvlačili isključivo iz skupina podataka visokog rizika (Španjolska – Castilla La Mancha) što je rezultiralo uzorcima temeljenima na riziku, a ne na nasumičnom odabiru,

- korištena metoda uzorkovanja davala je prioritete podnositeljima zahtjeva koji su zahtijevali više od jedne mjere temeljene na području, što znači da uzorak nije bio potpuno reprezentativan za cijelu skupinu podataka – podnositelji zahtjeva za pomoć za SAPS i siromašnih područja (LFA) imali su veću vjerojatnost da će biti odabrani od podnositelja zahtjeva samo za pomoć za SAPS (Bugarska, Češka, Grčka i Rumunjska),

- neki novi podnositelji zahtjeva za mjere temeljene na području EPFRR-a nisu mogli biti odabrani za provjere na terenu jer je slučajni uzorak odabran prije roka za podnošenje zahtjeva (Grčka),

- pojavile su se znatne neobjašnjene razlike između skupina podataka nasumičnog uzorka i cijele skupine podataka u pogledu nekih ključnih značajki, poput prosječnih površina prijavljenog zemljišta (Italija – AGEA). To baca sumnju na primijenjenu metodologiju nasumičnog uzorkovanja.

72. Prethodno navedeni nedostatci nasumičnog uzorkovanja zahtjeva za provjere na licu mjesta agencija za plaćanja utjecali su na statističku reprezentativnost uzoraka i posljedično na pouzdanost stopa pogreške. Iako bi većina ovih nedostataka pojedinačno imala ograničen utjecaj na stope pogreške, u slučaju jedne agencije za plaćanja (Španjolska – Castilla La Mancha) mogući utjecaj može biti bitan jer su utvrđeni problemi bili ozbiljniji.

METODA KOJU KOMISIJA KORISTI ZA PROCJENU STOPE PREOSTALE POGREŠKE NIJE STATISTIČKI VALJANA

73. Sud je procijenio jesu li Komisijini izračuni stope preostale pogreške ispravno provedeni s matematičkog gledišta te mogu li osigurati statistički valjane procjene stopa pogreške u plaćanjima nakon što su provedene sve provjere.

74. Prije godišnjeg izvješća o radu za 2012. godinu, GU za poljoprivredu i ruralni razvoj temeljio je svoj izračun stope preostale pogreške na rezultatima provjera na terenu o kojima se izvijestilo u statističkim izvješćima država članica. Međutim kako bi uzela u obzir nedostatke administrativnih provjera i provjera na terenu, Komisija je povisila prijavljene stope pogreške za 25 %.

75. U svojemu godišnjem izvješću o radu za 2012. godinu, nakon procjene pouzdanosti primijenjenih postupaka, GU za poljoprivredu i ruralni razvoj izmijenio je svoj pristup. Komisija je provela procjene svake agencije za plaćanja [31] te je ispravila prijavljene stope pogreške na temelju rezultata tih procjena (vidjeti također Prilog I.). Tako su 2012. godine prijavljene stope pogreške ispravljene za 2 do 5 postotnih bodova u 37 od 81 agencije za plaćanja.

76. Stoga je stopa preostale pogreške za rashode EFJP-a vezane za IAKS za 2012. godinu, koju je izračunala Komisija, iznosila 2,4 %, tj.4,5 puta više od razine pogrešaka od 0,54 % [32], koja je izračunana na temelju statističkih izvješća država članica.

77. Rezultati novog pristupa potvrđuju da se iz statističkih izvješća, izjava ravnatelja agencija za plaćanja i rada tijela za ovjeravanje može dobiti samo ograničeno jamstvo. Doista, u 37 agencija za plaćanja u kojima je Komisija odlučila ispraviti stopu pogreške EFJP-a vezane za IAKS, ravnatelji su donijeli bezuvjetno mišljenje te su za 32 od njih tijela za ovjeravanje također donijela bezuvjetno mišljenje.

78. Takvom promjenom pristupa u 2012. godini odražavaju se nedostatci o kojima je Sud izvijestio u prethodnim godišnjim izvješćima te koje je potvrdila Komisijina Služba za unutarnju reviziju 2013. godine. Iako Sud smatra da je novi pristup korak u pravom smjeru, on se samo djelomično primjenjuje te treba napomenuti da povećanje od 2 do 5 postotnih bodova u prijavljenim stopama pogreške nije statistički valjano te trenutno ne može osigurati pouzdani temelj za procjenu stope preostale pogreške.

TABLICA 3.

PROMJENA NAJIZGLEDNIJIH POGREŠAKA SUDA I KOMISIJINIH STOPA PREOSTALE POGREŠKE

Izvor: Godišnja izvješća Suda o provedbi proračuna za financijske godine 2011. i 2012. te Komisijino godišnje izvješće o radu Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj za 2012.

Rashodi | Rezultati provjera transakcija koje je proveo Sud | Komisijin izračun stopa preostale pogreške |

Donja granica | Najizglednija pogreška | Gornja granica |

EFJP-a za financijsku godinu 2011. | 1,1 % | 2,9 % | 4,7 % | 0,55 % |

EFJP-a za financijsku godinu 2012. | 1,7 % | 3,8 % | 5,9 % | 2,24 % |

EPFRR-a za financijsku godinu 2011. [111] | 4,5 % | 7,7 % | 10,9 % | 1,89 % |

EPFRR-a za financijsku godinu 2012. [111] | 4,5 % | 7,9 % | 11,3 % | 1,62 % |

RAZINA POGREŠKE KOJU JE PRIJAVILA GLAVNA UPRAVA ZA POLJOPRIVREDU I RURALNI RAZVOJ NE MOŽE SE USPOREDITI S NAJIZGLEDNIJOM POGREŠKOM SUDA

79. Sud je usporedio vlastitu metodologiju testiranja transakcija i svoju procjenu najizglednije stope pogreške s Komisijinom metodologijom za izračun stope preostale pogreške.

80. Komisija je u proteklim godinama stalno objavljivala stope preostale pogreške niže od najizglednije stope pogreške koju je procijenio Sud, kao što je prikazano u tablici 3.

81. Značajne razlike u procjenama razina pogrešaka Suda i Komisije zahtijevaju pojašnjenje. Zaključci Suda ukazuju na to da bi se objašnjenja mogla pronaći u dijelovima sažetima u sljedećim odlomcima.

82. Prvo, koriste se različite metodologije za izračun stopa pogreške.

83. Drugo, u pogledu Komisijinih "prilagodbi" (vidjeti gore odlomke od 74. do 78.), Sud smatra da one nisu statistički valjane te da njima nije uzeta u obzir nepouzdanost statističkih izvješća država članica, koja su osnovni temelji za njezinu procijenjenu stopu preostale pogreške.

84. Treće, iako su uzorci korisnika koje su agencije za plaćanja provjerile na terenu znatno veći od uzoraka Suda te bi, teoretski, trebali omogućiti preciznije procjene stope preostale pogreške, nedostatci utvrđeni u djelotvornosti provjera i njihovom sastavljanju ugrožavaju pouzdanost izvješća dostavljenih Komisiji. Sud je proveo temeljit pregled dokumentacije i preglede na terenu svih uvjeta za prihvatljivost plaćanja odabranih u uzorcima te je u mnogim slučajevima utvrdio pogreške koje su trebale otkriti agencije za plaćanja tijekom administrativnih provjera ili provjera na terenu.

85. To je dodatno prikazano u sljedeća dva grafikona s analizom pogrešaka pronađenih u transakcijama koje je Sud testirao za financijsku godinu 2011. Slika 3. prikazuje, u pogledu transakcija EFJP-a, da su agencije za plaćanja u ranijoj fazi trebale ispraviti 55 % pogrešaka koje je utvrdio Sud.

86. Slika 4. prikazuje, u pogledu transakcija EPFRR-a, da su agencije za plaćanja u ranijoj fazi trebale ispraviti 76 % pogrešaka koje je utvrdio Sud.

SLIKA 3.

VRSTE POGREŠAKA PRONAđENIH U OKVIRU REVIZIJE PRAVILNOSTI TRANSAKCIJA POVEZANIH S POLJOPRIVREDOM: TRŽIŠNOM I IZRAVNOM POTPOROM (FINANCIJSKA GODINA 2011.)

+++++ TIFF +++++

Izvor: Godišnje izvješće Suda o provedbi proračuna za financijsku godinu 2011.

87. Četvrto, Sud može procijeniti kvantitativni učinak pogreške drugačije nego što je navedeno u Komisijinim smjernicama. Na primjer, Sud je odredio bitnu povredu pravila javne nabave kao pogrešku od 100 % (jer se transakcija uopće nije trebala odobriti), dok Komisijine smjernice zahtijevaju procjenu "ozbiljnosti" povrede, što može rezultirati procjenom pogreške od samo 20 % potpune isplate.

88. Peto, povreda pravila višestruke sukladnosti uključena je u izračun stope pogreške koju je procijenio Sud, dok Komisija isključuje takve povrede iz svojih izračuna stopa preostale pogreške. Na primjer, nepoštivanja višestruke sukladnosti predstavljale su 0,2 postotna boda najizglednijih pogrešaka koje je Sud izračunao za rashode EFJP-a 2011. godine.

89. Naposljetku, provjere agencija za plaćanja provedene su ex ante (tj. prije nego što su plaćanja izvršena), dok Sud provodi reviziju izvršenih plaćanja (tj. ex post).

SLIKA 4.

VRSTE POGREŠAKA PRONAđENIH U OKVIRU REVIZIJE PRAVILNOSTI TRANSAKCIJA POVEZANIH S RURALNIM RAZVOJEM (FINANCIJSKA GODINA 2011.)

+++++ TIFF +++++

Izvor: Godišnje izvješće Suda o provedbi proračuna za financijsku godinu 2011.

ZAKLJUČCI I PREPORUKE

90. Sud je procijenio pouzdanost izvješća koja sadržavaju rezultate administrativnih provjera i provjera na terenu agencija za plaćanja za godinu zahtjeva 2010. Također je pregledao je li Komisijino korištenje tih statističkih izvješća i njenih izračuna stope preostale pogreške osiguralo statistički valjanu procjenu nepravilnosti u plaćanjima. Ukupno gledajući Sud je zaključio da rezultati provjera poljoprivrednih rashoda koje su provele države članice, a prijavila Komisija, nisu pouzdani.

POTREBNO JE ZNATNO POBOLJŠATI DJELOTVORNOST ADMINISTRATIVNIH PROVJERA I PROVJERA NA TERENU KOJE PROVODE AGENCIJE ZA PLAĆANJA

91. Prethodne revizije Suda, kao i vlastite revizije Komisije, upućuju na to da su postojeći sustavi administrativnih provjera i provjera na terenu bili samo djelomično djelotvorni u otkrivanju nepravilnih rashoda čime je ozbiljno narušena pouzdanost podataka koje države članice dostavljaju Komisiji [odlomci od 30. do 36.].

1. PREPORUKA

Komisija treba osigurati djelotvornost administrativnih provjera i provjera na terenu koje provode agencije za plaćanja. Stoga Sud još jedanput naglašava sljedeće posebne preporuke uključene u posljednja dva godišnja izvješća:

- agencije za plaćanja trebaju znatno poboljšati svoje administrativne provjere (postupci provjere zahtjeva, otkrivanje neprihvatljivih rashoda) te koristiti sve njima dostupne relevantne informacije kako bi otkrile i ispravile pogreške koje se nalaze u zahtjevima;

- treba znatno poboljšati kvalitetu baza podataka LPIS-a kako bi se jasno utvrdila neprihvatljive površine;

- inspekcije na terenu treba strože provoditi kako bi se ispravno utvrdile prihvatljive površine i rashodi.

POTREBNO JE STROŽE PROVJERAVATI I SASTAVLJATI STATISTIČKA IZVJEŠĆA AGENCIJA ZA PLAĆANJA PRIJE DOSTAVLJANJA KOMISIJI

92. Iako Komisija osigurava detaljne smjernice za sastavljanje statističkih izvješća, agencije za plaćanja ne primjenjuju ih uvijek ispravno. Nadalje, podatci uključeni u izvješća često su bili nepotpuni ili temeljeni na procjenama s obzirom na to da su izvješća bila dovršena prije nego što su obrađeni svi zahtjevi (odlomci od 37. do 41.).

93. Većina revidiranih agencija za plaćanja nije imala uspostavljene pisane postupke za utvrđivanje točnosti izvješća prije njihovog dostavljanja Komisiji. Iako su proveli neke postupke provjere, priroda i opseg tih ispitivanja bili su ograničeni te nisu mogli otkriti pogreške koje su poslije utvrđene Komisijinom uredskom provjerom ili revizijom Suda. Nadalje, većina provjera koje su provele agencije za plaćanja nisu bile popraćene dostatnim pismenim dokazima (odlomci od 42. do 46.).

2. PREPORUKA

Komisija treba povećati jasnoću vlastitih smjernica za sastavljanje statističkih izvješća. Smjernice posebice trebaju dati upute o zaključnim datumima koji će se koristiti i o postupanju sa zahtjevima koji još nisu obrađeni, kao i o prirodi i opsegu ispitivanja koje agencije za plaćanja trebaju provesti prije dostavljanja izvješća Komisiji.

Agencije za plaćanja država članica trebaju uspostaviti pismene postupke provjere i sastavljanja podataka uključenih u izvješća te trebaju prikladno popratiti pismenim dokazima sve provedene provjere.

RAD TIJELA ZA OVJERAVANJE KOMISIJI NE PRUŽA DOVOLJNO JAMSTVA O POUZDANOSTI STATISTIČKIH IZVJEŠĆA

94. Tijela za ovjeravanje Komisiji ne pružaju dovoljno jamstva o prikladnosti provjera na terenu koje provode agencije za plaćanja, kao ni o pouzdanosti statističkih podataka (odlomci od 47. do 57.).

3. PREPORUKA

Komisija treba izmijeniti smjernice izdane tijelima za ovjeravanje te pratiti njihovu ispravnu provedbu. Izmjene trebaju biti osmišljene na način da se njima:

- poveća minimalan uzorak provjera na terenu agencija za plaćanja koje trebaju ispitati tijela za ovjeravanje;

- zahtijeva ponovno izvođenje takvih provjera, a ne samo praćenje inspektora agencija za plaćanja;

- dodatno razjasne provjere koje treba provesti za sastavljanje statističkih izvješća.

KOMISIJA NEPRIKLADNO KORISTI STATISTIČKE PODATKE DRŽAVA ČLANICA TE SU NJEZINI PREGLEDI OGRANIČENI

95. Sud ne smatra da informacijski sustav Komisije o rezultatima provjera država članica djelotvorno služi potrebama Komisije. Neki od podataka koji su trenutno raspoloživi nisu potpuno relevantni ili su nepotpuni i netočni da bi se kao takvi koristili u godišnjem izvješću i tijekom postupka prihvaćanja izvješća o izvršenju proračuna (tzv. "davanje razrješnice") (odlomci od 58. do 62.).

96. Komisijin ograničeni pregled statističkih podataka država članica ne može osigurati njihovu pouzdanost. Uredska provjera statističkih izvješća Komisije ograničena je na provjeru unutarnje dosljednosti podataka koje sadrže, no ne dopušta provjeru njihova sadržaja u usporedbi s glavnim podatcima (odlomci od 63. do 65.).

97. Ta ograničenja nisu potpuno ublažena tijekom Komisijinih revizija (usklađenosti) na terenu u odabranim državama članicama. Nadalje, kada je Komisija tijekom revizija utvrdila netočne podatke u statističkim izvješćima, to nije dovelo do ispravljanja podataka korištenih u godišnjem izvješću o radu (odlomci od 66. do 69.).

4. PREPORUKA

Komisija treba osigurati pravodobno primanje potpunih informacija o provjerama koje provode agencije za plaćanja. Posebno treba ponovno ispitati rokove za podnošenje statističkih izvješća Komisiji, kako bi njihovo podnošenje bilo usklađeno s razdobljem godine kada ih službe Komisije stvarno provjeravaju i koriste. To je posebno važno za Komisijin izračun stope preostale pogreške.

Komisija treba uskladiti sustav za provjeru statističkih izvješća. Uredske provjere trebaju biti što je više moguće automatizirane te uključivati sustavno usklađivanje podataka sadržanih u izvješćima s glavnim podacima.

Komisijine revizije usklađenosti trebaju obuhvaćati i pregled provjera koje su provele agencije za plaćanja i tijela za ovjeravanje.

KOMISIJINA PROCJENA STOPE PREOSTALE POGREŠKE NIJE STATISTIČKI VALJANA

98. U godišnjem izvješću o radu GU-a za poljoprivredu i ruralni razvoj, jamstvena izjava glavne uprave obuhvaća, među ostalim, zakonitosti i pravilnosti transakcija na razini krajnjih korisnika, podupire stope preostale pogreške koje se izračunavaju na temelju statističkih izvješća država članica o rezultatima administrativnih provjera i provjera na terenu agencija za plaćanja.

99. Zbog nedostataka u statističkim podatcima država članica, kao što su prikazani u ovom izvješću, oni nisu pouzdana osnova za Komisijin izračun stope preostale pogreške. Nadalje Komisijine prilagodbe stope pogrešaka izračunanih za svaku agenciju za plaćanja nisu statistički valjane, kao što nije niti stopa preostale pogreške (odlomci od 73. do 78.).

5. PREPORUKA

Komisija bi trebala, na temelju rada agencija za plaćanja i proširene uloge tijela za ovjeravanje poduzeti potrebne mjere za dobivanje statistički valjanih procjena nepravilnosti u plaćanjima nakon provedbe svih provjera.

Međutim, potrebno je znatno povećati pouzdanost i statističku valjanost rada kojeg su provele agencije za plaćanja i tijela za ovjeravanje (u skladu s ovim izvješćem) kako bi se Komisiji omogućilo [33] da iz njega izvede valjanu procjenu preostale stope pogreške.

I. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Jan KINŠT, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 18. prosinca 2013. godine.

Za Revizorski sud

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

Predsjednik

[133] Struktura podataka detaljno je navedena u Uredbi Komisije (EU) br. 825/2010 od 20. rujna 2010. kojom se utvrđuje oblik i sadržaj računovodstvenih podataka koji se moraju dostaviti Komisiji u svrhu poravnanja računa EFJP-a i EPFRR-a te praćenja i predviđanja (SL L 247, 21.9.2010. str.1.).

[1] Uredba Vijeća (EZ) br. 1290/2005 od 21. lipnja 2005. o financiranju zajedničke poljoprivredne politike (SL L 209, 11.8.2005., str. 1.).

[2] Osim određenih mjera poput promidžbenih mjera i programa za voće u školama koje se sufinanciraju.

[3] Program jedinstvenih plaćanja program je za potporu dohotku za poljoprivrednike koji ostvaruju pravo na plaćanja i koji, kako bi im bila ta plaćanja bila isplaćena, aktiviraju ta prava na godišnjoj razini poljoprivrednim zemljištem kojim raspolažu. Prava se dodjeljuju poljoprivrednicima koji koriste modele propisane zakonskim aktima EU-a.

[4] Bugarska, Češka, Estonija, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Poljska, Rumunjska i Slovačka.

[5] Program jedinstvenih plaćanja po površini pojednostavnjeni je program za potporu dohotku namijenjen poljoprivrednicima, koji se isplaćuje godišnje na osnovi površine prihvatljivog zemljišta kojim raspolažu.

[6] Za izvješćivanje o mjerama izravne potpore u okviru EFJP-a vidjeti članak 84. stavak 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1122/2009 od 30. studenoga 2009. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 u pogledu višestruke sukladnosti, modulacije i integriranog administrativnog i kontrolnog sustava, u okviru programa izravne potpore za poljoprivrednike predviđenih u navedenoj Uredbi, kao i za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu višestruke sukladnosti u okviru programa potpore predviđenog za sektor vina (SL L 316, 2.12.2009. str. 65.). Za izvješćivanje o mjerama u okviru EPFRR-a vidjeti članak 31. Uredbe Komisije (EU) br. 65/2011 od 27. siječnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 vezano uz primjenu postupaka kontrole, kao i uvjeta višestruke sukladnosti u vezi s mjerama ruralnog razvoja (SL L 25, 28.1.2011., str. 8.).

[7] Prema članku 31. Uredbe (EZ) br. 1122/2009 provjere na terenu trebaju obuhvatiti najmanje 5 % svih korisnika, a države članice moraju nasumično odabrati između 20 % i 25 % od tih 5 % korisnika. Ostatak se mora odabrati na temelju analize rizika.

[8] Prema članku 25. Uredbe (EU) br. 65/2011 rashodi obuhvaćeni provjerama kontrolom na terenu trebaju predstavljati najmanje 4 % rashoda plaćenih u određenoj godini, a ukupno najmanje 5 % rashoda za cjelokupno programsko razdoblje. Tom je uredbom uveden i uvjet odabira nasumičnog uzorka korisnika radi provjere na terenu (između 20 % i 25 % rashoda odabranih za provjere na terenu).

[9] Postoje četiri skupina podataka o rashodima: rashodi EFJP-a koje obuhvaća IAKS, rashodi EFJP-a koje ne obuhvaća IAKS, rashodi EPFRR-a koje obuhvaća IAKS i rashodi EPFRR-a koje ne obuhvaća IAKS.

[10] Komisija zahtijeva takvu procjenu od financijske godine 2008.

[11] Prema smjernicama Komisije rad tijela za ovjeravanje ne smije biti ograničen na ispitivanje kvalitete provjera na terenu agencije za plaćanja, već treba obuhvaćati cjelokupno postupanje s predmetom, od primitka zahtjeva za potporu do izračuna i izvršenja završnog plaćanja, uključujući primjene smanjenja i sankcija.

[12] Veličina uzorka ovisi o jamstvu koje tijelo za ovjeravanje može dobiti na temelju djelovanja unutarnjega kontrolnog sustava agencije za plaćanja.

[13] Članak 59. stavak 5. Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća (EU, Euratom) br. 966/2012 od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

[14] Opsegom revizije obuhvaćene su sljedeće države članice (agencije za plaćanja): Bugarska (SFA), Češka (SAIF), Grčka (OPEKEPE), Španjolska (Castilla-La Mancha), Italija (AGEA), Poljska (ARMA), Rumunjska (PIAA i PARDF) i Ujedinjena Kraljevina (RPA).

[15] Sud računa svoju procjenu pogreške na temelju reprezentativnog uzorka. Navedena brojčana vrijednost predstavlja najbolju procjenu. Sud je 95 % siguran da stopa pogreške u skupini podataka za 2011. godinu iznosi između 1,1 % i 4,7 % te između 1,7 % i 5,9 % (što su redom donja i gornja granice pogreške) za 2012. godinu.

[16] Vidjeti godišnja izvješća Suda o izvršenju proračuna za financijske godine od 2010. do 2012.

[17] Tematsko izvješće br. 5/2011 - Program jedinstvenih plaćanja (SPS): pitanja koja se moraju riješiti radi poboljšanja dobrog financijskog upravljanja i tematsko izvješće br. 16/2012 - Djelotvornost programa jedinstvenih plaćanja po površini kao prijelaznog sustava potpora za poljoprivrednike u novim državama članicama (http://eca.europa.eu).

[18] LPIS je baza podataka koja sadržava evidenciju cjelokupne poljoprivredne površine (referentnih čestica) države članice i prihvatljivih površina. Njegova pouzdanost ima temeljnu važnost za kvalitetu administrativnih unakrsnih provjera kojima se provjerava je li potpora isplaćena samo za prihvatljivo zemljište.

[19] Vidjeti primjer 3.3. godišnjeg izvješća suda za 2011. godinu (SL C 344, 12.11.2012., str. 1.).

[20] Tijekom revizija sustava DAS u okviru SPS-a/SAPS-a, za razdoblje od 2010. do 2012. godine, Sud je ponovno proveo 80 provjera na terenu koje su proveli inspektori agencija za plaćanja u 10 država članica. To je uključivalo ponovno mjerenje i određivanje površine 511 zemljišnih čestica. Sud je ustanovio da pogrešku sadržava 11 % čestica jer su se površine koje je utvrdio Sud razlikovale od površina koje su utvrdile agencije za plaćanja više nego što je dopušteno primjenjivim granicama dopuštenog odstupanja.

[21] Od 178 transakcija u 2011. godini i 177 u 2012. godini samo 160 transakcija odnosilo se na rashode za ruralni razvoj, preostalih 18 u 2011. odnosno 17 u 2012. godini odnosilo se na rashode u području zaštite okoliša i klimatske politike, pomorskih pitanja i ribarstva te zdravstva i zaštite potrošača.

[22] Sud računa svoju procjenu pogreške na temelju reprezentativnog uzorka. Navedena brojčana vrijednost predstavlja najbolju procjenu. Sud je 95 % siguran da stopa pogreške u skupini podataka za 2011. godinu iznosi između 4,5 % i 10,9 % te između 4,5 % i 11,3 % (što su redom donja i gornja granice pogreške) za 2012. godinu.

[23] Vidjeti godišnja izvješća Suda o izvršenju proračuna za financijske godine od 2010. do 2012.

[24] Cilj je bio u svakoj agenciji za plaćanja pregledati najmanje 15 predmeta za svaku od tri skupina podataka o rashodima obuhvaćenima opsegom revizije. Zbog veličine uzoraka i činjenice da su oni većinom odabrani na temelju prosudbe, rezultate tih ispitivanja nije moguće ekstrapolirati na cijelu skupinu podataka.

[25] Neke mjere ruralnog razvoja sadrže komponentu vezanu za površinu i za ulaganja, dok su te dvije komponente trebale biti navedene odvojeno u dvije različite tablice.

[26] Posjeti In situ definirani su člankom 26. stavkom 4. Uredbe Komisije (EZ) br. 1975/2006 od 7. prosinca 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 o primjeni postupaka kontrole, kao i višestruke sukladnosti u vezi s mjerama potpore ruralnom razvoju (SL L 368, 28.1.2011., str. 74.). Njihova je svrha provjeriti fizičku realizaciju projekta. One obično ne ispunjavaju sve uvjete provjera na terenu koje su definirane člankom 27. iste uredbe.

[27] Utvrđena razina značajnosti iznosila je 5 % revidiranih relevantnih ukupnih skupina podataka (EFJP vezano za IAKS, EPFRR vezano za IAKS i EPFRR nevezano za IAKS).

[1111] U slučaju Bugarske, Grčke i Rumunjske, povećanje pouzdanosti jamstva zakonitosti i pravilnosti glavnih transakcija uvedeno je 2011. godine za godinu zahtjeva 2010. te je obuhvaćao skupine podataka za EFJP-a i EPFRR-a vezane za IAKS. Za te tri države članice, tijela za ovjeravanje provela su sadržajna ispitivanja te ponovo provela inspekcije na terenu.

[28] Uredba Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. godine o utvrđivanju zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju određenih programa potpore za poljoprivrednike, o izmjeni uredaba (EZ) br. 1290/2005, (EZ) br. 247/2006, (EZ) br. 378/2007 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1782/2003 (SL L 30, 31.1.2009., str.16.).

[29] "Upute Komisije omogućuju dopušteno odstupanje od 2 % između iznosa pomoći kojeg su odobrile agencije za plaćanja i iznosa kojeg su odredila tijela za ovjeravanje te dodatnih dopuštenih odstupanja od 2 % za neispravno prikupljene statističke podatke inspekcija, koje je prikupila agencija za plaćanje. Dva dopuštena odstupanja omogućuju tijelima za ovjeravanje da odobre stope preostalih pogrešaka koje bi mogle biti prikazane manjima za do 4 postotna boda, čime se dovodi u pitanje postavljeni prag značajnosti." (Izvor: odlomak 3.37 godišnjeg izvješća Suda za 2011. godinu).

[30] Članak 29. stavak 2. Uredbe (EZ) br. 73/2009.

[31] Navedene procjene za 2011. godinu sastojale su se od uredskog pregleda informacija dostupnih Komisijinim službama (rezultati revizije usklađenosti, izvješća Suda i izvješća tijela za ovjeravanje) koje su se uglavnom odnosile na prethodne godine.

[32] Ponderirani prosjek stopa pogrešaka za skupinu EU 27 koji su države članice prijavile u statističkim izvješćima za skupinu podataka o rashodima EFJP-a vezanih za IAKS.

[111] Od 178 transakcija u 2011. godini i 177 u 2012. godini, samo 160 transakcija odnosilo se na rashode za ruralni razvoj, preostalih 18 u 2011. odnosno 17 u 2012. godini odnosilo se na rashode u području zaštite okoliša i klimatske politike, pomorskih pitanja i ribarstva te zdravstva i zaštite potrošača.

[33] Vidjeti odlomak 27. mišljenja Suda br. 1/2012 o određenim prijedlozima uredbi vezanih za zajedničku poljoprivrednu politiku za razdoblje od 2014. do 2020. godine.

--------------------------------------------------

PRILOG I.

STOPE PREOSTALE POGREŠKE KOJE JE KOMISIJA UTVRDILA ZA GODIŠNJE IZVJEŠĆE O RADU ZA 2012. GODINU

+++++ TIFF +++++

Napomena: Agencije za plaćanja Komisiji prenose rezultate svojih administrativnih provjera i provjera na terenu za četiri skupine podataka o rashodima (dva za EPFRR i dva za EFJP). Komisija izračunava stopu preostale pogreške za EFJP i EPFRR na temelju rezultata provjera na terenu (nasumični uzorak) koje su provele agencije za plaćanja. Za izračun stope preostale pogreške Komisija ne uzima u obzir financijska smanjenja koja primjenjuju države članice za nepoštivanja višestruke sukladnosti (Sud uključuje takva smanjenja).

--------------------------------------------------

PRILOG II.

REZULTATI PROCJENA ODABRANIH NADZORNIH I KONTROLNIH SUSTAVA – EFJP-A VEZANIH ZA IAKS

Izvor: Godišnja izvješća Suda za razdoblje od 2010. – 2012. godine

Godina | Država članica | Program | Administrativni i kontrolni postupci za osiguravanje ispravnih plaćanja uključujući kvalitetu baza podataka | Vrste utvrđenih nedostataka (koji utječu na pouzdanost statističkih podataka o kontroli) | Metodologija, odabir, provedba, kontrola kvalitete i izvještavanje o pojedinačnim rezultatima inspekcija na terenu | Vrste utvrđenih nedostataka (koji utječu na pouzdanost statističkih podataka o kontroli) |

2010. | Njemačka (Niedersachsen) | program jedinstvenih plaćanja | djelotvorni | - | djelomično djelotvorni | prihvatljivo područje za skupinuusjeva nije točno određeno |

Njemačka (Sachsen) | program jedinstvenih plaćanja | djelotvorni | - | djelotvorni | - |

Španjolska (Castilla La Mancha) | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | neprihvatljiva područja za trajnu ispašu prekrivena gustom šumom nisu pouzdano utvrđena sankcije za uvećanje prijavljivanja i smanjenje prijavljivanja nisu ispravno primijenjene neispravna obrada izmjena zahtjeva | djelomično djelotvorni | dodjeljivanje kontrolirane skupine podataka odabiru temeljnom na riziku ili slučajnom odabiru u statističkim podacima o kontroli obavljeno je ex post brzi terenski posjeti smatraju se kontrolama na terenu |

Španjolska (Extremadura) | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | neprihvatljiva područja za trajnu ispašu prekrivena gustom šumom nisu pouzdano utvrđena neispravna obrada izmjena zahtjeva nepravilno ažuriran LPIS nakon provjera na terenu koncept očitih pogrešaka nije ispravno primijenjen | djelomično djelotvorni | prihvatljivo područje za grupu usjeva nije točno određeno |

Nizozemska | program jedinstvenih plaćanja | djelotvorni | - | djelomično djelotvorni | nedostatna kvaliteta provjera na terenu |

Ujedinjena Kraljevina (Wales) | program jedinstvenih plaćanja | djelotvorni | - | djelomično djelotvorni | brzi terenski posjeti smatraju se kontrolama na terenu nedostatna kvaliteta provjera na terenu |

2011. | Danska | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | nedostatci koji se odnose na LPIS nedostatci u postupku registracije zahtjeva ispravci očitih pogrešaka nisu u skladu s konceptom očitih pogrešaka | djelomično djelotvorni | nedostatna kvaliteta u mjerenju područja tijekom provjera na terenu |

Španjolska (Galicija) | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | propusti LPIS-a u pogledu ažuriranja LPIS-a nakon provjera na terenu nedostatan revizijski trag u bazama podataka IAKS-a | djelomično djelotvorni | nedostatna kvaliteta mjerenja područja tijekom provjera na terenu nepravilne ili nepotpune informacije u izvješćima o inspekcijama na terenu |

Italija (Lombardija) | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | propust ažuriranja LPIS-a nakon provjera na licu mjesta zahtjevi ne sadrže informacije koje bi omogućile utvrđivanje lokacija poljoprivrednih čestica ispravci očitih pogrešaka nisu u skladu s konceptom očitih pogrešaka | djelotvorni | - |

Mađarska | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | propust ažuriranja LPIS-a nakon provjera na terenu samo ograničene retroaktivne provjere mogućih uvećanih prikazivanja u prethodnim godinama pogrešna osnova za izračun plaćanja | djelomično djelotvorni | nema kompenzacije uvećano prijavljenih područja umanjeno prijavljenim područjima pronađenih unutar jedne grupe usjeva nedostatna kvaliteta u mjerenju područja tijekom provjera na terenu |

Austrija | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | nedostatci koji se odnose na LPIS pogrešna osnova za izračun plaćanja | djelotvorni | - |

Finska | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | nedostatan revizijski trag u bazama podataka IAKS-a zahtjevi ne sadrže informacije koje bi omogućile utvrđivanje lokacija poljoprivrednih čestica nedostatci u postupku registracije zahtjeva ispravci očitih pogrešaka nisu u skladu s konceptom očitih pogrešaka | djelomično djelotvorni | nedostatna kvaliteta u mjerenju područja tijekom provjera na terenu nepravilne ili nepotpune informacije u izvješćima o inspekcijama na terenu |

2012. | Luksemburg | program jedinstvenih plaćanja | djelomično djelotvorni | vrijednosti prava povećane su protivno zakonskim aktima EU-a | djelotvorni | - |

Ujedinjena Kraljevina (Engleska) | program jedinstvenih plaćanja | nisu djelotvorni | nepotpune ili nepravilne informacije o veličini i prihvatljivosti zemljišta u bazi podataka LPIS nepravilna primjena definicije EU-a za poljoprivrednika plaćanja pomoći izvršena za neprihvatljiva područja nedosljednosti u bazi podataka o pravima neprimjenjivanje sankcija za područja koja su nepravilno zahtijevana na općinskom zemljištu rezultati inspekcija nepravilno obrađeni u bazama podataka IAKS-a | djelomično djelotvorni | nedostatna kvaliteta u mjerenju područja tijekom provjera na terenu |

Ujedinjena Kraljevina (Sjeverna Irska) | program jedinstvenih plaćanja | nisu djelotvorni | nepotpune ili nepravilne informacije o veličini i prihvatljivosti zemljišta u bazi podataka LPIS pogreške u zahtjevima ispravljene su kao očite pogreške bez primjene sankcija kada su se trebale primijeniti nepravilna primjena definicije EU-a za poljoprivrednika plaćanja pomoći izvršena za neprihvatljiva područja rezultati inspekcija nepravilno obrađeni u bazama podataka IAKS-a nedostatci u administrativnim unakrsnim provjerama i plaćanjima pomoći koja su izvršena prije nego što su ispravljene nepravilnosti | djelomično djelotvorni | nedostatna kvaliteta u mjerenju područja tijekom provjera na terenu |

--------------------------------------------------

PRILOG III.

REZULTATI PROCJENA ODABRANIH NADZORNIH I KONTROLNIH SUSTAVA – EPFRR

Izvor: Godišnja izvješća Suda za razdoblje od 2010. do 2012. godine

Godina | Država članica | Administrativni i kontrolni postupci za osiguravanje ispravnih plaćanja uključujući kvalitetu baza podataka | Vrste utvrđenih nedostataka (koji utječu na pouzdanost statističkih podataka o kontroli) | Metodologija, odabir, provedba, kontrola kvalitete i izvještavanje o pojedinačnim rezultatima inspekcija na terenu | Vrste utvrđenih nedostataka (koji utječu na pouzdanost statističkih podataka o kontroli) |

2010. | Češkaa | djelomično djelotvorni | netočna pravila, izračuni i plaćanja (preplaćivanje, pravila za toleranciju, neprihvatljivi rashodi, smanjenja) nedostatak dokaza, nedostatci i nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama | djelomično djelotvorni | nedostaci povezani s kvalitetom provedenih kontrola na terenu i ex post provjera pravila za sankcije koje nisu usklađena sa zakonskim aktima EU-a provjere provedene uz odgode i neraspoređene tijekom godine |

Njemačka (Meckclenburg–Vorpommern) | djelotvorni | - | djelotvorni | - |

Francuska | nisu djelotvorni | plaćanja prije završetka obveznih kontrola netočna pravila, izračuni i plaćanja (preplaćivanje, pravila za toleranciju, neprihvatljivi rashodi, smanjenja) nedostatak dokaza, nedostatci i nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama | djelomično djelotvorni | nema vrednovanja rezultata kontrola na terenu nedostatci u metodologiji odabira i nepoštivanju propisanih minimalnih stopa kontrola na terenu nedostaci povezani s kvalitetom provedenih kontrola na terenu i ex post provjera |

Italija (Toskana) | djelomično djelotvorni | netočna pravila, izračuni i plaćanja (preplaćivanje, pravila za toleranciju, neprihvatljivi rashodi, smanjenja) nedostatak dokaza, nedostatci i nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama | djelomično djelotvorni | nema vrednovanja rezultata kontrola na terenu nedostatci u metodologiji odabira i nepoštivanju propisanih minimalnih stopa kontrola na terenu nedostatci povezani s kvalitetom provedenih kontrola na terenu i ex post provjera |

Latvija | nisu djelotvorni | netočna pravila, izračuni i plaćanja (preplaćivanje, pravila za toleranciju, neprihvatljivi rashodi, smanjenja) nedostatak dokaza, nedostatci i nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama | djelotvorni | - |

2010. | Poljska | djelomično djelotvorni | netočna pravila, izračuni i plaćanja (preplaćivanje, pravila za toleranciju, neprihvatljivi rashodi, smanjenja) nedostatak dokaza, nedostatci i nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama | djelotvorni | nedostatci u metodologiji odabira i nepoštivanju propisanih minimalnih stopa kontrola na terenu |

Portugal | djelomično djelotvorni | nepostojanje dokaza, nedostatci i nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama | djelomično djelotvorni | nedostaci u metodologiji odabira i nepoštivanju propisanih minimalnih stopa kontrola na licu mjesta nedostatci povezani s kvalitetom provedenih kontrola na terenu i ex post provjera odgode i nedosljednosti u pogledu statističkih rezultata i rezultata provjera |

Rumunjska | djelomično djelotvorni | netočna pravila, izračuni i plaćanja (preplaćivanje, pravila za toleranciju, neprihvatljivi rashodi, smanjenja) nepostojanje dokaza, nedostatci i nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama | djelomično djelotvorni | nepostojanje dokaza, nedostatci i nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama nedostatci povezani s kvalitetom provedenih kontrola na terenu i ex post provjera |

Ujedinjena Kraljevina (Škotska) | djelomično djelotvorni | plaćanja prije završetka obveznih kontrola | djelomično djelotvorni | plaćanja prije završetka obveznih kontrola nedostatci povezani s kvalitetom provedenih kontrola na terenu i ex post provjera odgode i nedosljednosti u pogledu statističkih rezultata i rezultata provjera |

2011 | Danska | nisu djelotvorni | nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera nepravilni izračuni i plaćanja sustavni nedostatci u mjerama iz glave II. koji su rezultirali prihvaćanjem neprihvatljivih rashoda. | djelomično djelotvorni | nedovoljno pojedinosti o opsegu provedenih provjera nedosljednosti koje se odnose na broj provedenih provjera nedostatna kvaliteta provjera |

Španjolska (Galicija) | djelomično djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera | djelomično djelotvorni | nedovoljno pojedinosti o opsegu provedenih provjera nedostatna kvaliteta provjera nedostaci u planiranju i rokovima provjera |

Italija (Lombardija) | djelomično djelotvorni | nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera nepravilni izračuni i plaćanja | djelomično djelotvorni | nedovoljno pojedinosti o opsegu provedenih provjera nedostatna kvaliteta provjera nedostaci u planiranju i rokovima provjera |

Mađarska | djelomično djelotvorni | nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama | djelomično djelotvorni | nedosljednosti koje se odnose na broj provedenih provjera nedostatna kvaliteta provjera nedostatci u planiranju i rokovima provjera |

Austrija | djelomično djelotvorni | nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera | djelotvorni | nedovoljno pojedinosti o opsegu provedenih provjera |

Finska | djelomično djelotvorni | nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera nepravilni izračuni i plaćanja | djelomično djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera nedostatna kvaliteta provjera nedostatci u planiranju i rokovima provjera |

2012. | Bugarska | djelomično djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera netočni izračuni i plaćanja (npr. smanjenja koja nisu primijenjena) ili nedostatci u povratima sredstava nedostatci u provjeri postupaka javne nabave | djelomično djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera netočni izračuni i plaćanja (npr. smanjenja koja nisu primijenjena) ili nedostatci u povratima sredstava nedostatna kvaliteta provjera: neusklađenosti nisu otkrivene i/ili sve obveze i dužnosti nisu obuhvatile manjkavosti pri određivanju vremena provjera nedosljednosti koje se odnose na broj provedenih provjera (uključujući nasumični uzorak i odabir rizika), razlike u podatcima prijavljenima Komisiji |

Njemačka (Brandenburg i Berlin) | djelomično djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera izostanak prikladnih sustava za vrednovanje razumnosti troškovi u zahtjevu za potporu netočni izračuni i plaćanja (npr. smanjenja koja nisu primijenjena) ili nedostatci u povratima sredstava. nedostatci u provjeri postupaka javne nabave | djelomično djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera netočni izračuni i plaćanja (npr. smanjenja koja nisu primijenjena) ili nedostatci u povratima sredstava. nedostatna kvaliteta provjera: neusklađenosti nisu otkrivene i/ili sve obveze i dužnosti nisu obuhvatile manjkavosti pri određivanju vremena provjera nedosljednosti koje se odnose na broj provedenih provjera (uključujući nasumični uzorak i odabir rizika), razlike u podatcima prijavljenima Komisiji |

Francuska (samo nastavak prethodnih opažanja) | djelomično djelotvorni | nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama (npr. uključen neprihvatljivi PDV, dvostruko financiranje) nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera | djelomično djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera |

2012. | Poljska | djelomično djelotvorni | izostanak prikladnog sustava za vrednovanje razumnosti troškova predloženih u zahtjevu za potporu netočni izračuni i plaćanja (npr. smanjenja koja nisu primijenjena) ili nedostatci u povratima sredstava nedostaci u provjeri postupaka javne nabave | djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera nedostatna kvaliteta provjera: neusklađenosti nisu otkrivene i/ili sve obveze i dužnosti nisu obuhvatile manjkavosti pri određivanju vremena provjera |

Rumunjska (APIA i PARDF) | nisu djelotvorni | nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama (npr. uključen neprihvatljivi PDV, dvostruko financiranje). izostanak prikladnih sustava za vrednovanje razumnosti troškova predloženih u zahtjevu za potporu netočni izračuni i plaćanja (npr. smanjenja koja nisu primijenjena) ili nedostatci u povratima sredstava nedostatci u provjeri postupaka javne nabave | nisu djelotvorni | nedostatci u administrativnoj organizaciji i unutarnjoj kontroli provjera nedosljednosti koje se odnose na broj provedenih provjera (uključujući nasumični uzorak i odabir rizika), razlike u podatcima prijavljenima Komisiji nedostatna kvaliteta provjera: neusklađenosti nisu otkrivene i/ili sve obveze i dužnosti nisu obuhvatile manjkavosti pri određivanju vremena provjera |

Švedska | djelomično djelotvorni | nedjelotvorne provjere povezane s uvjetima za prihvatljivost i obvezama (npr. uključen neprihvatljivi PDV, dvostruko financiranje) izostanak prikladnih sustava za vrednovanje razumnosti troškova predloženih u zahtjevu za potporu netočni izračuni i plaćanja (npr. smanjenja koja nisu primijenjena) ili nedostatci u povratima sredstava. nedostatci u provjeri postupaka javne nabave | djelotvorni | nedostatna kvaliteta provjera: neusklađenosti nisu otkrivene i/ili sve obveze i dužnosti nisu obuhvatile manjkavosti pri određivanju vremena provjera |

--------------------------------------------------

PRILOG IV.

PREGLED ZNAČAJNIH POGREŠAKA KOJE SU PRONAđENE TIJEKOM PREGLEDA 414 PREDMETA

Država članica (agencija za plaćanja) | Ukupni broj pregledanih dokumenata | Pogreška pronađena u dokumentu koja utječe na predstavljanje u statističkim podatcima o kontroli | Vrste pronađenih pogrešaka |

EFJP-a vezanih za IAKS | EPFRR-a vezanih za IAKS | EPFRR-a nevezanih za IAKS | EFJP-a vezanih za IAKS | EPFRR-a vezanih za IAKS | EPFRR-a nevezanih za IAKS |

Bugarska (SFA) | 18 | 16 | 13 | 7 | 9 | 6 | Neispravno sastavljanje statističkih podataka prikazivanjem količine primijenjenih sankcija (EFJP-a vezanih za IAKS) značajno većom. Sustavna pogreška u izračunu smanjenja pomoći za siromašna područja (EPFRR-a vezanih za IAKS). Sustavno prikazivanje većima smanjenja i sankcija u statističkim podatcima (EPFRR-a nevezanih za IAKS). |

Češka (SAIF) | 30 | 17 | 27 | 0 | 1 | 0 | Samo neznačajan nalaz koji nije sustavnog podrijetla (EPFRR-a vezan za IAKS). |

Grčka (OPEKEPE) | 15 | 6 | 15 | 9 | 6 | 5 | Neopravdane izmjene područja koje su prijavile agencije za plaćanja, čestice koje su dvostruko zahtijevane u potpunosti su odbačene bez popratnih mjera za uspostavljanje punopravnog potražitelja zahtjeva (EFJP-a vezanih za IAKS). smanjenja koja su netočno prijavljena u bazi podataka i statističkim podatcima – dvaput prijavljena, smanjenja prijavljena kao sankcije, smanjenja koja nisu prijavljena (EPFRR-a veazni za IAKS i nevezani za IAKS). |

Španjolska (Castilla La Mancha) | 15 | 15 | 15 | 2 | 7 | 0 | Informacije sadržane u različitima bazama podataka agencija za plaćanja nisu uvijek bile dosljedne – razlike od oko 23000 eura u vrijednosti prava u bazama podataka i dokumentima plaćanja te bez uvećanja prijavljivanja otkrivenog u statističkim podatcima (EFJP-a vezanih za IAKS). Pogreške u prijavama smanjenja u bazi podataka i statističkim podatcima (ukupna financijska veličina – 14300 eura) te u unosu podataka u bazu podataka i statističke podatke (EPFRR-a vezanih za IAKS). Pogreške u izračunu plaćanja za oko 5500 eura te nedostatak smanjenja za oko 17000 eura (EPFRR-a nevezanih za IAKS). |

Italija (AGEA) | 15 | 14 | 14 | 8 | 8 | 2 | Podatci, uglavnom prijavljeni za područja i smanjenja, neispravno zabilježeni u bazi podataka i izvješću (EFJP-a vezanih za IAKS). Podatci u izvješću poslanom Komisiji koji se ne temelje na dostupnoj potpornoj dokumentaciji (EPFRR-a vezanoj za IAKS). Bez dodatnih prijavljenih smanjenja (EPFRR-a nevezanih za IAKS). |

Poljska (ARMA) | 17 | 23 | 17 | 0 | 4 | 5 | Neispravno predstavljanje smanjenja koja imaju učinak na izračun stope pogreške (EPFRR-a vezanih za IAKS). Ispravci zahtjeva plaćanja nakon što su odobrene administrativne provjere bez primjena smanjenja i dopunskih smanjenja (EFJP-a nevezanih za IAKS). Administrativne odluke nisu uzete u obzir za izračun smanjenja u statističkim podatcima – problem zaključnih datuma (EPFRR-a vezanih za IAKS). |

Rumunjska (PIAA i PARDF) | 25 | 15 | 15 | 6 | 9 | 0 | Došlo je do pogrešnog razvrstavanja korisnika u bazi podataka (uvećana prijavljivanja od oko 20 % smatrala su se uvećanim prijavljivanjem od samo između 3 i 20 %) i korisnika s uvećanim prijavljivanjem od preko 20 %, k