(4)Kad je riječ o programima država članica u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020., u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno zakonodavstvom kojim se uređuju europski strukturni i investicijski fondovi, ako je potrebno poduprijeti provedbu relevantnih preporuka po državama članicama, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i izmijeni svoje relevantne programe u okviru strukturnih i investicijskih fondova. Komisija je dostavila dodatne smjernice o primjeni tih odredbi.

(5)Na Dansku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. U svojem Programu konvergencije za 2017. vlada u 2017. planira ostvariti ukupni deficit od 1,9 % BDP-a te tijekom programskog razdoblja do 2020. nastaviti ispunjavati srednjoročni proračunski cilj, tj. strukturni deficit od 0,5 % BDP-a. Prema Programu konvergencije očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u 2017. smanjiti na 37 % te 2020. dodatno na 33,9 %. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije vjerojatan je tijekom programskog razdoblja. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2017. predviđa se da će strukturni saldo zabilježiti deficit od 0,4 % BDP-a 2017. i 0,1 % BDP-a 2018., što je uglavnom u skladu s ciljem iz programa i iznad srednjoročnog proračunskog cilja. Općenito, Vijeće smatra da se predviđa da će Danska 2017. i 2018. poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

(6)Osigurati ponudu radne snage u razdoblju demografskih izazova preduvjet je za održivi rast u Danskoj. Posljednjih godina nizom značajnih reformi tržišta rada nastoje se ojačati poticaji za rad i poboljšati učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Te bi reforme mogle pridonijeti tome da Danska ostvari svoj cilj zaposlenosti iz strategije Europa 2020., održi svoj model socijalne zaštite i riješi problem koji se pojavljuje zbog nedostatka određenih kvalifikacija. Reforme čiji je cilj povećati sudjelovanje i stopu završetka strukovnog obrazovanja i trostrani sporazumi o većoj ponudi pripravništva mogli bi pridonijeti većoj ponudi kvalificiranih radnika. No još se ne nazire ostvarenje nacionalnog cilja socijalne uključenosti iz strategije Europa 2020., kojim se želi smanjiti broj osoba koje žive u kućanstvima s vrlo niskim intenzitetom rada. Uključivanje na tržište rada i poboljšanje zapošljivosti skupina u nepovoljnom društvenom položaju i dalje je izazov. To se posebno odnosi na osobe migrantskog podrijetla iz trećih zemalja (uključujući one koje dugo borave u Danskoj), što je djelomično posljedica njihovog u prosjeku nižeg stupnja obrazovanja u usporedbi s osobama rođenima u Danskoj. Taj je jaz prisutan i u drugoj generaciji. Mjerama uključivanja na tržište rada usuglašenima u okviru trostranih pregovora 2016. mogao bi se poboljšati položaj tek pristiglih izbjeglica, i taj će se položaj u budućnosti morati pomno pratiti. Međutim, trebale bi se poduzeti dodatne mjere kojima bi se pridonijelo učinkovitijem uključivanju na tržište rada ostalih marginaliziranih skupina, primjerice mladih s niskim stupnjem obrazovanja i radnika starijih od 60 godina.

(7)Visok rast produktivnosti ključan je za podupiranje ekonomskog rasta, održavanje relativno visoke razine socijalne zaštite u Danskoj i osiguranje dugoročne konkurentnosti Danske. Iako je razina danske produktivnosti visoka u usporedbi s ostalim državama članicama EU-a, produktivnost se već duže vrijeme smanjuje. Spori rast produktivnosti osobito je svojstven uslugama usmjerenima na domaće tržište. Danska je posljednjih godina provela nekoliko reformi, no rast produktivnosti i dalje je nizak jer je tržišno natjecanje u nekim uslužnim djelatnostima još slabo. Ograničenja svojstvena određenim sektorima koče tržišno natjecanje, primjerice u području usluga veleprodaje i prometa.

(8)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u Izvješću za Dansku za 2017. Ocijenila je i Program konvergencije i Nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu jačanja sveopćeg gospodarskog upravljanja u EU-u na način da se na razini EU-a pridonosi budućim nacionalnim odlukama.

(9)Uzimajući u obzir tu ocjenu, Vijeće je preispitalo Program konvergencije i smatra da se očekuje da će Danska poštovati odredbe Pakta o stabilnosti i rastu,

PREPORUČUJE da Danska 2017. i 2018. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.Poticati tržišno natjecanje u uslužnim djelatnostima usmjerenima na domaće tržište.

Sastavljeno u Bruxellesu