HR Službeni list Europske unije C 67/17

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 67/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„KRUPNIOKI ŚLĄSKIE”

EU br.: PL-PGI-0005-01315 – 23.2.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Naziv (nazivi)

„Krupnioki śląskie”

2. Država članica ili treća zemlja

Poljska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Krupnioki śląskie” su kvarljive, kuhane kobasice od svinjskih iznutrica u prirodnom ovitku. Promjer kobasica iznosi od 30 do 40 mm, a duljina od 15 do 25 cm; masa kobasice iznosi od 200 do 300 g.

Fizička i kemijska svojstva

„Krupnioki śląskie” su proizvod u prirodnom ovitku. Karakterizira ih glatka, blago vlažna površina. Ovitak čvrsto prianja uz nadjev koji se melje do debljine od najviše 5 mm. Sirovine u poprečnom presjeku moraju biti ravnomjerno raspoređene, konzistencija mora biti čvrsta, kriške debljine 10 mm ne smiju se raspadati, a nisu prihvatljive ni grudice nepromiješanih sastojaka.

Postotak masnoće ne smije premašiti 35 %, a postotak soli 2,5 %; sadržaj nitrata i nitrita (izraženih u obliku NaNO2 mg/kg) ne smije premašiti 50.

Organoleptička svojstva

Boja površine: siva do smeđa ili tamnosmeđa.

Boja poprečnog presjeka: karakteristična za upotrijebljenu kuhanu svinjetinu, prekrupu, masnoću i svinjsku kožu, smeđa s primjesom ljubičaste ili brončane boje – tipične za upotrijebljene sastojke.

Konzistencija i tekstura: čvrsta konzistencija, rahla tekstura, komadići krtog mesa i prekrupe pomiješani u jednu smjesu.

Okus i miris: okus mesa i iznutrica, prekrupe od ječma ili heljde, kuhane masnoće i svinjske kože, blago slano, začini koji se mogu jasno razaznati. Okus ili miris sastojaka koji nisu svježi ili koji su pljesnivi nije prihvatljiv. Okus i miris isto tako ne smije biti kiseo, gorak ili nepoznat.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sirovine za proizvod „krupnioki śląskie” ne smiju se konzervirati i ne smiju se soliti. Proizvođač smije odabrati posoljene sirovine, ali to mora uzeti u obzir prilikom određivanja količine soli koju treba dodati nadjevu.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sljedeći proizvodni postupci moraju se provesti na određenom zemljopisnom području:

pranje i/ili namakanje

toplinska obrada

mljevenje

miješanje i dodavanje začina

punjenje i vezanje crijeva

šurenje

hlađenje

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje u kojem se proizvodi proizvod „krupnioki śląskie” obuhvaća Opolsko i Šlesko vojvodstvo te općinu Dziadowa Kłoda (okrug Oleśnicki, Donjošlesko vojvodstvo).

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Specifičnost proizvoda „Krupnioki śląskie” proizlazi iz specifičnih svojstava i ugleda proizvoda.

Otkad su započela etnografska istraživanja hrane u regiji, proizvodi „krupnioki śląskie” zabilježeni su kao sastavni dio šleskih stolova. Prvi se put spominju krajem 18. stoljeća u seoskim krajevima oko grada Gliwice. U izvorima iz 19. stoljeća mogu se pronaći brojne reference o proizvodu. „Krupnioki śląskie” pojavljivali su se među ostalim i na svadbenim jelovnicima te su postali glavno jelo na šleskim stolovima u 30-im godinama 19. stoljeća. To je sigurno bilo povezano s brzim rastom broja domaćih životinja u 19. stoljeću u Šleskoj, uključujući svinje. U to je vrijeme postala raširena praksa upotrebe mesa glave zaklanih životinja iz uzgoja kao jedne od sirovina za proizvodnju proizvoda krupnioki. Popularnost proizvoda „krupnioki śląskie” u 19. stoljeću rasla je s razvojem rudarstva u Šleskoj. To se pripisuje činjenici da su ljudi koji su obavljali teške poslove u rudnicima ugljena trebali hranu bogatu kalorijama i hranjivim tvarima.

Proizvodnja „krupnioki śląskie” neraskidivo je povezana s klanjem svinja, a to je bio poseban i važan ritual u Šleskoj. Od 19. stoljeća mnogi Šlezijci koji su živjeli u industrijskim središtima nisu imali jednake mogućnosti života kao ljudi na selu koji su imali polje ili voćnjak. Ljudi koji su živjeli u gradovima imali su pristup maloj zemljišnoj parceli i staji gdje su uzgajali svinju, kuniće i golubove. Svi članovi obitelji sudjelovali su u klanju svinje, s tim da bi mesar imao glavnu ulogu u događanjima toga dana. Nakon klanja krv se koristila za proizvodnju tlačenice i „krupnioki śląskie” koji su se tradicionalno proizvodili u velikim količinama te dijelili obiteljima i susjedima koji su davali ostatke obroka i kore voća i povrća za tovljenje svinje. Za poljoprivrednike je bilo uobičajeno dijeljenje proizvoda i „krupnioki śląskie” rođacima koji nisu bili prisutni na klanju. Upotrebom sirovina za izradu proizvoda omogućavala se optimalna iskoristivost svinjskih iznutrica nakon klanja svinje. Ta je činjenica također bila važna u gospodarskom smislu za rudarske obitelji koje nisu imale mnogo novaca, posebno u 19. stoljeću. Budući da je danas tehnički moguće sigurno prevesti sirovine za proizvodnju „krupnioki śląskie” u područje određeno u točki 4., dopuštena je upotreba sirovina podrijetlom izvan tog područja.

Specifična svojstva proizvoda „krupnioki śląskie” proizlaze ponajviše iz postupka proizvodnje u naznačenom zemljopisnom području, koji se temelji na vještinama proizvođača pri odabiru sirovina te u samom postupku proizvodnje pri optimalnim tehničkim parametrima. Vještine proizvođača „krupnioki śląskie” razvijale su se iskustvom i znanjem koje se prenosilo s jedne generacije na drugu, a odražavaju se u specifičnoj kvaliteti konačnog proizvoda navedenog u točki 3.2.

„Krupnioki śląskie” razlikuju se od ostalih proizvoda iz iste kategorije visokim udjelom kalorija, prepoznatljivim okusom i mirisom te rahlom teksturom. Navedena se svojstva mogu pripisati ne samo razlikama u udjelu sirovina u usporedbi s ostalim proizvodima od iznutrica ovog tipa, već i vještini i iskustvu koje primjenjuju proizvođači kako bi dobili proizvod karakterističnih organoleptičkih svojstava. Gore spomenuta svojstva „Krupnioki śląskie” mogu se pripisati ponajviše skladnoj mješavini svih sirovina i začina, posebno odabranoj prekrupi, jetri, luku i papru, koji krajnjem proizvodu daju specifičan okus i miris.

Bitna razika u sastavu „krupnioki śląskie” u usporedbi sa sličnim proizvodima jest u tome što sadržavaju samo 15 % prekrupe, dok ostali proizvodi sadržavaju 20 – 25 % prekrupe. Najmanje 85 % sirovina u proizvodu „krupnioki śląskie” životinjskog je podrijetla, što je najveća razina među tradicionalnim proizvodima te kategorije (kod kojih udio sirovina životinjskog podrijetla iznosi od 75 % do 80 %), kao što je utvrđeno u Unutarnjim propisima br. 21. koje je donio poljski Središnji ured za mesnu industriju 1964.

Ugled proizvoda „krupnioki śląskie” očuvao se tijekom desetljeća ne samo u Šleskoj, već i diljem Poljske i šire. Tome svjedoče brojni primjeri povezanosti proizvoda i Šleskog vojvodstva, a jedan od njih jest da „neki ljudi povezuju Šlesku s ugljenom i poljoprivredom, a drugi s krupniokima i roladom”, čime se samo potvrđuje važnost proizvoda „krupnioki śląskie”. Mnogi proizvođači proizvoda „krupnioki śląskie” sudjeluju i na mnogim kulinarskim događanjima kao što su sajmovi i festivali (uključujući Polagra u Poznańu, natjecanje Nasze Kulinarne Dziedzictwo – Smaki Regionów, Meat Meeting u Sosnowiecu, Święto krupnioka śląskiego u Nikiszowiecu (Katowice), Świętomięs Polski te na ostalim regionalnim, nacionalnim i stranim sajmovima koji se redovito održavaju. Iako je ugled proizvoda „krupnioki śląskie” dobro utvrđen, novi festivali hrane u regijama Śląsk Opolski i Gornjoj Šleskoj dodatno učvršćuju položaj ovog proizvoda kao hrane blisko povezane s regijom.

Dodatni dokaz ugleda proizvoda „krupnioki śląskie” jest u činjenici što je naziv ušao u šleski dijalekt i postao dio izraza i poslovica. Ugled proizvoda „krupnioki śląskie” također je potvrđen brojnim novinskim člancima i časopisima za turizam u kojima se opisuje regionalna gastronomija spomenutih područja. Primjeri uključuju vodič za Šlesko i Opolsko vojvodstvo objavljen u zbirci Polska niezwykła, u kojoj se spominje i ukratko opisuje proizvod „krupnioki śląskie”, te najnovije izdanje vodiča Michelin za poljske restorane u kojem se među 15 poljskih regionalnih proizvoda navodi i „krupnioki śląskie”.

U djelu pod nazivom O śląskich obyczajach, śląskich potrawach i niektórych śląskich słowach (O šleskim običajima, šleskoj hrani i određenim šleskim riječima) autor piše sljedeće: „Međutim, najsjajnija karijera bila je ona šleskih jela i njihovih naziva koji su ušli u standardni poljski jezik u brojnim oblicima. Najpopularniji su u cijeloj Poljskoj zasigurno ‚krupnioki’ (od riječi ‚krupy’ (prekrupa)) koji se štoviše često nazivaju ‚krupnioki śląskie’, odnosno šleski ‚krupnioki’. Imenica se proširila zajedno sa svojim pridjevom. Iza riječi krije se tipičan šleski specijalitet…”

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.