EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 19.6.2017. COM(2017) 327 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o napretku u provedbi mreže TEN-T 2014. – 2015.



Izvješće o napretku u provedbi mreže TEN-T 2014. i 2015. (Tekst značajan za EGP) 1.Uvod 2.Glavni rezultati Na temelju podataka iz informacijskog sustava TENtec prometna infrastruktura TEN-T-a trenutačno je, s obzirom na usklađenost sa zahtjevima iz Uredbe o TEN-T-u, provedena od 75 % do 100 % za polovinu dostupnih pokazatelja, dok je za drugu polovinu još ispod 75 %. Kad je riječ o mreži željezničke infrastrukture, usklađenost je već uvelike postignuta s obzirom na elektrifikaciju, širinu kolosijeka i brzine na pruzi, dok u pogledu Europskog sustava upravljanja željezničkim prometom (ERTMS), osovinskog opterećenja i duljine vlaka usklađenost nije ni približno postignuta. U pogledu cesta usklađenost s kriterijima za brze ceste/autoceste također je niža od 75 %. Unutarnji plovni putovi gotovo su u potpunosti usklađeni s obzirom na zahtjeve ECMT-a za razred IV. te dobrim dijelom i u pogledu provedbe riječnih informacijskih servisa (RIS), dok je usklađenost s kriterijima za dopušteni gaz još ispod 75 %. Sto posto morskih luka povezano je sa željeznicom, ali kriteriji u pogledu povezivanja luka s unutarnjim plovnim putovima razreda IV. ECMT-a ni približno nisu ispunjeni. Naposljetku, povezivanje zračnih luka sa željeznicom još je niže od 75 %. Osim stanja tehničke provedbe TEN-T-a u ovom izvješću analiziraju se i napori u pogledu financijskih ulaganja u TEN-T. Tijekom 2014. i 2015. ukupna ulaganja u infrastrukturu osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T-a iz financijskih izvora institucija EU-a (npr. TEN-T/CEF, EFRR/KF i zajmovi EIB-a) iznosila su 30,67 milijardi EUR u svih 28 država članica. Kad je riječ o udjelu ulaganja prema oblicima prijevoza, najviše svih bespovratnih sredstava EU-a (sredstva iz TEN-T-a /CEF-a i EFRR-a/KF-a iznosila su 16,98 milijardi EUR) uloženo je u željeznicu koja obuhvaća čak 51,5 % ukupnih rashoda EU-a za mrežu TEN-T 2014. i 2015. Udio ulaganja u cestovnu infrastrukturu dosegnuo je 30,6 % ukupnih rashoda, a zatim slijede luke i autoceste mora s 9,2 %, zračne luke (uključujući sustav SESAR) s 5,5 %, multimodalna infrastruktura s 2,1 % i unutarnji plovni putovi s 1,1 % ukupnih rashoda. 3.Kontekst politike Promet je temelj procesa europskih integracija koji omogućuje povezivanje, konvergenciju i koheziju širom Unije. Pametna, održiva i u potpunosti međusobno povezana prometna mreža ključni je uvjet za dovršetak i dobro funkcioniranje europskog jedinstvenog tržišta i povezivanje Europe sa svjetskim tržištima. Njome se stoga pridonosi programima za europski gospodarski rast, zapošljavanje i tržišno natjecanje. ·Ulaganja u infrastrukturu od ključne su važnosti za rast BDP-a. Prema Međunarodnom monetarnom fondu (MMF) povećanjem potrošnje na infrastrukturu od jedan posto poboljšavaju se rezultati za otprilike 0,4 % u istoj godini i za 1,5 % četiri godine nakon povećanja. Države koje dobro planiraju infrastrukturu i realiziraju te planove ostvaruju još veći povrat: 2,6 postotnih bodova tijekom četiri godine. ·Ulagački jaz u prometu: dok se potrebe prometne infrastrukture na globalnoj razini procjenjuju na oko 1,3 bilijuna EUR godišnje te na oko 130 milijardi EUR godišnje na europskoj razini, od početka krize prosječne razine ulaganja u EU-u daleko su niže od 100 milijardi EUR. ·U Bijeloj knjizi iz 2011. procjenjuje se da su za razdoblje od 2010. do 2030. u europski promet potrebna ulaganja od 1,5 bilijuna EUR kako bi se mogao nositi s očekivanim rastom potražnje. Komisija procjenjuje da potrebe za ulaganjima samo za dovršetak koridora osnovne mreže od 2014. do 2030. iznose više od 700 milijardi EUR za otprilike 2 500 projekata prometne infrastrukture unutar državnih područja država članica ili projekata koji prelaze granice nekoliko država članica (prekogranični projekti). Već do 2020. na razini cjelokupne mreže TEN-T trebat će uložiti čak 500 milijardi EUR, a procjenjuje se da od tog iznosa 250 milijardi EUR treba uložiti u infrastrukturu osnovne mreže TEN-T-a. ·Prometna infrastruktura omogućuje usluge s dodanom vrijednošću s pomoću kojih se otvara više radnih mjesta i potiču gospodarske aktivnosti. Ako stane promet, staje i čitavo gospodarstvo. S nedavnog sastanka ministara prometa skupine G7 održanog u Japanu odaslana je jasna poruka: uz trenutačni ulagački jaz nećemo moći odgovoriti na velike potrebe povezane s mobilnošću tijekom narednih 30 godina. ·Promet omogućuje konkurentnost i predvodničku ulogu EU-a u svijetu. Ograničena ulaganja utječu i na sve slabiju konkurentnost prometne infrastrukture EU-a, što je vidljivo iz najnovijih rangiranja u Izvješću o globalnoj konkurentnosti Svjetskoga gospodarskog foruma. Krajem 2013. učinjen je važan korak u europskoj prometnoj politici. Na prijedlog Europske komisije Vijeće i Europski parlament složili su se o novom okviru za razvoj okosnice prometne infrastrukture EU-a utvrđivanjem smjernica za razvoj transeuropske prometne mreže (Uredba (EU) br. 1315/2013, dalje u tekstu „Uredba o TEN-T-u” ). Osim toga, pristup potpori iz Kohezijskog fonda (KF) i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) za ulaganja u TEN-T uvjetovan je postojanjem sveobuhvatnih prometnih planova na regionalnoj i/ili nacionalnoj razini. Time se posljednjih godinu dana pružila znatna potpora „nacrtu” nove mreže prometne infrastrukture kojom će biti obuhvaćeni svi oblici prijevoza – željeznica, unutarnji plovni putovi, ceste, luke, zračne luke i drugi prometni sustavi, kao i oprema za inovativna alternativna goriva i pametna prometna rješenja. U smjernicama za TEN-T posebno se ističu najvažnije poveznice Europe s ostatkom svijeta za pomorski i zračni promet kako bi se osiguralo da trgovinski tokovi Europe ne budu ograničeni (u smislu kapaciteta, tehnologije ili administrativnih postupaka).

Politikom TEN-T-a uspostavljaju se sveobuhvatna i osnovna mreža radi promicanja boljeg pristupa svih regija europskim i globalnim tržištima s jedne strane te radi snažnijeg naglaska na infrastrukturu od strateške važnosti s druge strane. Osnovna i sveobuhvatna mreža usmjerene su na modalnu integraciju, interoperabilnost i usklađeni razvoj infrastrukture, posebice u prekograničnim dionicama, kako bi se uspostavile poveznice koje nedostaju i uklonila uska grla. Politikom TEN-T-a određuju se smjer budućeg razvoja prometnog sustava, osobito u okviru mogućnosti kojima se potiču rješenja s niskom razinom emisija, koncepti usluga nove generacije i druga područja tehnoloških inovacija. U Uredbi o TEN-T-u utvrđuju se jasni rokovi za dovršetak osnovne mreže (do 2030.) i za dovršetak sveobuhvatne mreže (do 2050.). U razdoblju 2014. – 2020. dostupna je znatna financijska potpora EU-a za projekte ulaganja u slabije razvijene regije i države članice Unije i za projekte ulaganja od zajedničkog interesa koji nose dodanu vrijednost za EU. ·Radi potpore projektima u okviru osnovne mreže TEN-T-a ili projektima povezanima s horizontalnim prioritetima, poput primjene ERTMS-a, uspostavljen je Instrument za povezivanje Europe (CEF) s proračunom od 24,05 milijardi EUR, uključujući 11,3 milijarde EUR koje su namijenjene državama članicama s pravom na potporu iz Kohezijskog fonda. ·Osim toga, predviđeno je sufinanciranje EU-a od otprilike 70 milijardi EUR iz Kohezijskog fonda i Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR). To uključuje 34 milijarde EUR za infrastrukturu TEN-T-a i 36 milijardi EUR za prometne projekte koji se spajaju s projektima TEN-T-a ili ih dopunjuju. ·Iznos od 6,3 milijarde EUR iz programa Obzor 2020. dodijeljen je za financiranje istraživačkih i inovacijskih projekata u prometnom sektoru. ·Naposljetku, za premošćivanje ulagačkog jaza u prometnom sektoru dostupni su potpora Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) i tradicionalni zajmovi EIB-a. Potpora iz EFSU-a može se kombinirati s bespovratnim sredstvima EU-a iz Instrumenta za povezivanje Europe (CEF), programa Obzor 2020. i iz Europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF). Kako bi se europske građane i kreatore politika izvijestilo o djelotvornosti politike TEN-T-a, potrebno je mjeriti privremene rezultate i izvješćivati o njima kako bi se osiguralo da TEN-T bude dovršen u skladu s dogovorenim rokovima. S tim ciljem u članku 49. stavku 3. Uredbe o TEN-T-u od Komisije se zahtijeva da svake dvije godine objavljuje izvješće o napretku provedbe transeuropske prometne mreže, koje se dostavlja Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. Ovo izvješće prvo je dvogodišnje izvješće koje Komisija dostavlja drugim institucijama EU-a, kako je predviđeno Uredbom br. 1315/2013. Ono je polazna točka za postupak redovitog i sveobuhvatnog izvješćivanja na najvišoj razini o tehničkom i financijskom stanju osnovne i sveobuhvatne transeuropske prometne mreže. Takvim izvješćivanjem omogućit će se transparentnost, promicati koordinacija između svih uključenih strana, pomoći u planiranju ulaganja i odabiru prioriteta te olakšati mobilizacija financijskih i tehničkih sredstava potrebnih za dovršetak TEN-T-a. 4.Opseg i metodologija U članku 49. stavku 3. Uredbe o TEN-T-u utvrđuje se opseg obveze Komisije u pogledu izvješćivanja. Komisija bi trebala analizirati razvoj transeuropske prometne mreže na temelju informacija o napretku u provedbi projekata koje dostavljaju države članice, posebice u okviru interaktivnog geografskog i tehničkog informacijskog sustava za transeuropsku prometnu mrežu (TENtec). Osim toga, od Komisije se zahtijeva da stavi na raspolaganje informacije o uporabi različitih oblika financijske potpore za sve oblike prijevoza i druge elemente osnovne i sveobuhvatne mreže u svakoj državi članici. Izvješće bi trebalo sadržavati i opći pregled Komisijine koordinacije svih oblika financijske pomoći radi potpore dosljednoj primjeni Uredbe o TEN-T-u u skladu s njezinim ciljevima i prioritetima. U ovom izvješću iznosi se procjena sufinanciranja iz proračuna EU-a koje je namijenjeno ulaganjima u infrastrukturu mreže TEN-T i odgovarajućeg napretka u realizaciji mreže 2014. – 2015. Napredak u uporabi financijske potpore u izvještajnom razdoblju mjeri se u usporedbi s financijskim izvorima navedenima u Uredbama o TEN-T-u i CEF-u , kao i u usporedbi s drugim izvorima financiranja dostupnima za transeuropsku mrežu, odnosno u usporedbi s proračunom dostupnim u okviru programa TEN-T-a za razdoblje 2007. – 2013., europskih strukturnih i investicijskih fondova te sredstava Europske investicijske banke . Kad je riječ o nacionalnim proračunima država članica, pojedinačna izvješća koja su dostavile države članice za izvještajne godine 2014. i 2015. nažalost nisu bila dovoljno kvalitetna s obzirom na usporedivost rezultata i točnost podataka. To je razlog zbog kojeg u ovo izvješće nisu uključena sredstva iz nacionalnih proračuna, koja su uložena u TEN-T. Međutim, u ovom izvješću prepoznati su problemi u pogledu izvješćivanja o sredstvima iz nacionalnih proračuna. Na temelju toga doneseni su zaključci za izvješćivanje u budućnosti (vidjeti poglavlje 5. o strategiji izvješćivanja). Definirani su jasan opseg izvješća te kriteriji za projekte koje treba uvrstiti u izvješće kako bi se izvješćivalo samo o onim ulaganjima koja su djelotvorno pridonijela provedbi mreže TEN-T. Prema tome, ovim su izvješćem o napretku obuhvaćeni isključivo projekti javnih radova i/ili mješoviti projekti (oni koji se sastoje od javnih radova i studija), koji su usmjereni na razvoj nove infrastrukture ili nadogradnju/modernizaciju postojeće. S obzirom na prethodno navedene kriterije financijska potpora iz programa Obzor 2020., u okviru kojeg su sredstva uglavnom dostupna samo za istraživačke djelatnosti, nije uzeta u obzir, nego je tek zbirno spomenuta u poglavlju 4.2. S jedne strane, izvješće se temelji na studiji vanjskih stručnjaka , koju je Komisija naručila kako bi olakšala izradu prvog izvješća o napretku u razvoju i provedbi transeuropske mreže. Budući da su aktivnosti povezane s razvojem baze podataka TENtec-a i studijama o koridoru osnovne mreže (studije o CNC-u) još bile u tijeku u trenutku pripreme ovog izvješća, naručena studija je bila potrebna kako bi se prikupile informacije koje nedostaju i riješili problemi s kvalitetom podataka. S druge strane, već dostupni podaci iz informacijskog sustava TENtec upotrijebljeni su, koliko je to bilo moguće, za analizu tehničke realizacije TEN-T-a. Ti podaci iz TENtec-a uglavnom se temelje na dvije studije za prikupljanje podataka koje su u tijeku (grupa 1. o željeznicama, cestama i zračnim lukama te grupa 2. o lukama i unutarnjim plovnim putovima). Međutim, treba naglasiti da se očekuje da će podatke prikupljene i unesene u bazu podataka TENtec-a u okviru tih dviju studija države članice potvrditi do kraja 2017. U studiji se utvrđuju izvori financijskih i tehničkih podataka, koji su potrebni za donošenje ocjene o razini provedbe mreže TEN-T do kraja 2015. S obzirom na financijske aspekte podaci su prikupljeni od Izvršne agencije za inovacije i mreže (INEA), Glavne uprave za regionalnu i urbanu politiku (GU REGIO) i Europske investicijske banke (EIB). Analiza provedbe tehničkih parametara TEN-T-a provedena je usporedbom informacija i podataka pohranjenih u informacijskom sustavu TENtec sa skupom ključnih pokazatelja rezultata (KPI) koji su definirani na temelju zahtjeva za prometnu infrastrukturu predviđenih u Uredbi o TEN-T-u. Time je omogućena ocjena trenutačne razine provedbe TEN-T-a s obzirom na usklađenost sa standardima TEN-T-a prema vrsti mreže i obliku prijevoza. Naposljetku, kako bi se ocijenilo stanje provedbe mreže TEN-T do kraja 2015., razina ulaganja, koja su obuhvaćena izvješćem, prema obliku prijevoza uspoređena je s trenutačnom razinom tehničke provedbe vidljivom iz ključnih pokazatelja rezultata odabranih radi ocjene prometnih infrastrukturnih mreža. Budući da ovo izvješće nije potpuno, trebalo bi ga smatrati polaznom točkom za formuliranje budućeg točnog, pouzdanog i transparentnog sustava za izvješćivanje o TEN-T-u, s pojačanim mjerenjem učinka financiranih ulaganja. Priopćene rezultate treba smatrati indikativnima jer su mapiranje i utvrđivanje napretka u provedbi TEN-T-a kontinuirani izazov za nacionalna regulatorna tijela i Komisiju. Trenutačno ne postoje zajednički sustav i postupak izvješćivanja koji bi Komisiji omogućili da dobije potpune i usklađene skupove podataka o projektima TEN-T-a iz različitih izvora na razini EU-a i na nacionalnoj razini.

Uporaba različitih metodologija, metoda izračuna, programa plaćanja i formata podataka od strane tijela EU-a i država članica nosi sa sobom rizik izostavljanja ili dvostrukog računanja projekata obuhvaćenih izvješćem i ozbiljno narušava usporedivost podataka. Zbog razlika u sustavima izvješćivanja (npr. izravno u usporedbi s podijeljenim upravljanjem sredstvima) nema dovoljno informacija i dodatno se narušava konzistentnost priopćenih podataka. Naposljetku, iako je informacijski sustav TENtec najprikladniji izvor tehničkih i geografskih podataka o TEN-T-u, trenutačno se radi na povećanju stope unosa podataka i poboljšanju kvalitete tih podataka. Ti čimbenici mogu nepovoljno utjecati na pouzdanost postupka analize podataka za ovo prvo izvješće. U tom je kontekstu važno razmotriti moguća poboljšanja u provedbi članka 49. stavka 1. Uredbe o TEN-T-u u kojem se utvrđuje da države članice Komisiji redovito, cjelovito i transparentno dostavljaju informacije o napretku ostvarenom u provedbi projekata, uključujući godišnje podatke za sve projekte koji se financiraju sredstvima iz fondova EU-a. 5.Stanje provedbe TEN-T-a: Tehnički napredak U Uredbi o TEN-T-u utvrđuju se sveobuhvatne i osnovne mreže metodologijom koja se temelji na objektivnim kriterijima i kvantitativnim graničnim vrijednostima koju su u zakonodavnom postupku upotrijebili Europska komisija, Europski parlament i Vijeće. Osnovna i sveobuhvatna mreža povezane su s utvrđenim tehničkim zahtjevima i prioritetnim ciljevima. Napredak u provedbi TEN-T-a potrebno je mjeriti s obzirom na te tehničke standarde kao referentne točke, s pomoću ključnih pokazatelja rezultata. Redovito ažuriranje definicije mreže TEN-T i praćenje kvantitativnih graničnih vrijednosti koje je potrebno dosegnuti isto tako čine sastavni dio izvješćivanja o napretku. 6.Ključni pokazatelji rezultata u informacijskom sustavu TENtec Tijekom razdoblja 2014. – 2016. u skladu s tim tehničkim zahtjevima u studijama o koridorima osnovne mreže utvrđen je skup ključnih pokazatelja rezultata (KPI) koji je zajednički za svih devet koridora osnovne mreže. Ciljne vrijednosti za svaki ključni pokazatelj rezultata utvrđene su na temelju zahtjeva iz Uredbe o TEN-T-u, osobito iz članka 39. Glavni cilj ključnih pokazatelja rezultata jest mjeriti razvoj koridora TEN-T-a tijekom vremena i pratiti razine njihove usklađenosti sa standardima kvalitete za infrastrukturu, utvrđenim u Uredbi o TEN-T-u. Tablica iz Priloga I. sadržava popis ključnih pokazatelja rezultata i metodu izračuna s pomoću kojih je mjeren tehnički napredak u mreži TEN-T. Sadržava i različite vrijednosti za 2015. koje su bile poznate u trenutku izrade ovog izvješća. Dosad je TENtec povezivao geografske informacije i podatke o tehničkim parametrima infrastrukture TEN-T-a i omogućivao korisnicima da jednostavno prikupe podatke i izrade pravovremena izvješća i zemljovide kojima su obuhvaćene osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T-a. Te baze podataka sadržavaju i podatke koje su prikupljeni od država članica, a Komisiji omogućuju da prepozna ključne probleme, prometna „uska grla” i probleme koji se odnose na prekograničnu interoperabilnost. Međutim, u trenutku izrade ovog izvješća u TENtec-u i dalje nedostaje znatan dio podataka za različite dionice i oblike prometa, prisutni su i problemi povezani s kvalitetom podataka (npr. nedosljednosti) ili se još čeka da države članice potvrde podatke nakon što su uneseni na temelju vanjskih studija. Osim toga, kvaliteta podataka znatno varira između različitih parametara. Primjerice, stopa unosa podataka iznosi 100 % samo za jedan pokazatelj za ceste i jedan pokazatelj za zračne luke. S obzirom na željeznicu stopa unosa podataka relativno je visoka za neke osnovne parametre (npr. elektrifikacija, širina kolosijeka, osovinsko opterećenje), ali je i dalje niska za neke druge (npr. provedba ERTMS-a). S obzirom na uvođenje ERTMS-a trenutačno su u TENtec-u dostupni samo podaci za dionice koridora osnovne mreže. U pogledu unutarnjih plovnih putova parametri za koje su podaci trenutačno dostupni omogućuju izračun samo nekih pokazatelja (npr. u ovome trenutku nisu dostupni podaci za ključne pokazatelje rezultata kao što je dopuštena visina ispod mostova). Naposljetku, dostupnost i kvaliteta podataka za luke i teretne terminale i dalje su relativno slabe te bi priopćene rezultate trebalo smatrati samo indikativnima. Kako bi se poboljšala kvaliteta podataka i povećala stopa njihova unosa u TENtec, 2015. i 2016. pokrenute su namjenske studije o prikupljanju podataka, koje će dati rezultate 2017. i 2018. Osim toga, studije o autocestama mora i uvođenju ERTMS-a sadržavaju elemente prikupljanja podataka kojima su obuhvaćeni svi oblici prijevoza. Kad poraste stopa unosa podataka u TENtec, izračunom čitavog skupa pokazatelja rezultata omogućit će se sveobuhvatno i pouzdano mjerenje napretka u tehničkoj provedbi TEN-T-a. U ovom izvješću o napretku naveden je samo dio ključnih pokazatelja rezultata, koje je bilo moguće izračunati na temelju podataka koji su trenutačno dostupni u TENtec-u. Osim toga, potrebno je naglasiti da su u obzir uzeti cjelokupni skupovi podataka koji su u ovome trenutku uneseni na temelju raznih studija TENtec-a, bez obzira na to jesu li države članice potvrdile te podatke ili to još nisu učinile. To znači da podaci koji nedostaju za neke dionice i dijelove infrastrukture i/ili nepotvrđeni podaci mogu utjecati na pouzdanost konačnog rezultata. 7.Tehnička provedba mreže TEN-T prema ključnim pokazateljima rezultata Na temelju podataka iz informacijskog sustava TENtec prometna infrastruktura TEN-T-a trenutačno je, s obzirom na usklađenost sa zahtjevima iz Uredbe o TEN-T-u, provedena od 75 % do 100 % za polovinu trenutačno dostupnih pokazatelja, dok je za drugu polovinu još ispod 75 %. Željeznice Kad je riječ o željeznicama, iz trenutačno dostupnih podataka vidljivo je da standardna širina kolosijeka od 1 435 mm postoji na 77 % osnovne željezničke mreže te na 76 % sveobuhvatne željezničke mreže. U pogledu elektrifikacije oko 81 % mreže TEN-T (81,3 % osnovne i 80,6 % sveobuhvatne mreže) usklađeno je sa zahtjevom TEN-T-a. ERTMS je u funkciji na samo 9,5 % dionica koridora osnovne mreže od kraja 2015. (informacije za ostale dionice još nisu dostupne), što jasno ukazuje na potrebu za više ulaganja. U skladu s nedavno donesenim Europskim planom uvođenja ERTMS-a čini se da je u prosjeku više napretka ostvareno na osnovnoj mreži nego na sveobuhvatnoj, što se može tumačiti kao dobar znak učinkovitog određivanja prioriteta ulaganja. U novom Europskom planu uvođenja ERTMS-a postavljeni su ciljevi do 2023., do kada će oko 30 % do 40 % koridora osnovne mreže biti opremljeno ERTMS-om. Europski plan uvođenja ERTMS-a ponovno će se ažurirati 2023. kad će se za preostali dio koridora utvrditi točni datumi provedbe u razdoblju 2024. – 2030.

Ceste Glavni pokazatelj koji se računa za ceste ukupni je broj kilometara koji su u skladu sa zahtjevima za autoceste/brze ceste. Iz rezultata se vidi da je trenutačno 74,5 % osnovne mreže u skladu sa standardom, dok tek 58,1 % cesta sveobuhvatne mreže ispunjava taj zahtjev. Trenutačno u TENtec-u nema informacija o dostupnosti čistih goriva, s obzirom na to da je dostupan ograničen broj podataka te da ne postoji zajednički pristup država članica i dobavljača. Međutim, Komisija u okviru Direktive o alternativnim gorivima 2014/94/EU trenutačno analizira okvire nacionalnih politika za razvoj tržišta alternativnih goriva i njihove infrastrukture. Osim toga, Komisija je financirala studiju o „čistoj energiji za uvođenje prometne infrastrukture” čiji su rezultati nedavno predstavljeni. Detaljnije informacije očekuju se u drugom izvješću o napretku. Luke i unutarnji plovni putovi Kad je riječ o unutarnjim plovnim putovima, razina usklađenosti osnovne mreže sa zahtjevima ECMT-a za razred IV. iznosi 95 %, s obzirom na provedbu RIS-a razina usklađenosti je 79,6 %, a 68 % s obzirom na dopušteni gaz od 2,5 m. U pogledu morskih luka pokazatelj povezanosti sa željezničkom mrežom ukazuje na potpunu usklađenost sa zahtjevima TEN-T-a. Međutim, taj će se pokazatelj doraditi kako bi se uključila i potreba za poboljšanjima radi povećanja kapaciteta za prijevoz tereta. Stopa povezanosti s unutarnjim plovnim putovima razreda IV. ECMT-a iznosi 46 % za osnovnu i 9 % za sveobuhvatnu mrežu. Međutim, podatke za unutarnje plovne putove i luke trebalo bi tumačiti oprezno s obzirom na to da države članice još nisu potvrdile podatke iz baze podataka TENtec-a ili oni još uopće nisu dostupni. U potonjem slučaju brojke za te ključne pokazatelje rezultata temelje se na rezultatima studije iz članka 49. stavka 3. Zračne luke Kada je riječ o zračnim lukama, u Uredbi (EU) br. 1315/2013 utvrđuje se da su samo one glavne zračne luke koje su u Prilogu II. Uredbi označene zvjezdicom (tj. njih 38) obuhvaćene obvezom iz članka 41. stavka 3., odnosno da moraju biti povezane s infrastrukturom željezničkog i cestovnog prometa transeuropske prometne mreže najkasnije do 2050. (osim ako fizički uvjeti ne dopuštaju takvu povezanost) i da gdje god je to moguće moraju biti integrirane u željezničku mrežu velikih brzina, uzimajući u obzir potencijalni promet. Tijekom 2015. željeznicom su već bile povezane 23 glavne zračne luke od njih 38 (60,5 %) na koje se odnosi taj zahtjev. Taj se podatak temelji na vrlo pouzdanim podacima uz stopu unosa podataka od 100 % za taj pokazatelj. 8.Tehničko ažuriranje definicije mreže TEN-T Europska komisija osigurava pomno praćenje tehničkih parametara komponenata infrastrukture mreže TEN-T. Člankom 49. stavkom 4. Uredbe o TEN-T-u predviđena je mogućnost donošenja delegiranih akata radi prilagodbe priloga I. i II. kako bi se uzele u obzir eventualne promjene koje proizlaze iz kvantitativnih graničnih vrijednosti kojima se utvrđuju komponente infrastrukture sveobuhvatne mreže. Komisija je na sastanku Odbora TEN-T-a održanom 30. rujna 2015. pokrenula postupak ažuriranja te je uz sudjelovanje stručnjaka Europskog parlamenta provela savjetovanja sa stručnjacima nadležnih tijela država članica na sastancima 9. prosinca 2015., 16. ožujka i 28. rujna 2016. To je rezultiralo donošenjem delegiranog akta 7. prosinca 2016. za koji se očekuje se da će stupiti na snagu nakon isteka dvomjesečnog razdoblja za nadzor Europskog parlamenta i Vijeća. Prilagodbe popisa i zemljovida za potrebe tog delegiranog akta bile su utemeljene na kvantitativnim graničnim vrijednostima određenima člancima 14., 20., 24. i 27. Uredbe o TEN-T-u. Temeljile su se i na najnovijim mjerodavnim statistikama Eurostata, koje su bile raspoložive, te na informacijama koje su dostavile države članice i drugi relevantni izvori u pogledu napretka u dovršetku mreže. Podneseno je 250 zahtjeva za izmjenama, od kojih je 235 odobreno i uvršteno u skladu s odredbama članka 49. stavka 4. Prilagodbe su dovele do uključivanja, u skladu s člankom 49. stavkom 4. točkom (a), čvorova kao što su riječne luke, morske luke, željezničko-cestovni terminali, logističke platforme i zračne luke. Na temelju informacija koje su dostavile države članice prilagođene su i željezničke i cestovne mreže te mreže unutarnjih plovnih putova u skladu s člankom 49. stavkom 4. točkom (c), kako bi se uzeo u obzir napredak u dovršetku mreže. Međutim, prilagodbama nisu bila obuhvaćena isključivanja na temelju članka 49. stavka 4. točke (b) jer bi ta procjena bila relevantna samo ako bi se provodila šest godina nakon donošenja Uredbe. Naime, primjenom pragova isključivanja otkrili bi se slučajevi u kojima bi određene komponente infrastrukture bile ispod praga koji je prvotno primijenjen i novog praga za uključivanje. Stoga u toj fazi ti elementi nisu uzeti u obzir za potrebe ažuriranja. 9. Stanje provedbe TEN-T-a: Napredak u ulaganjima sufinanciranima sredstvima EU-a 10.Uporaba financijske pomoći 2014. i 2015. Tijekom 2014. i 2015. ukupna ulaganja u infrastrukturu osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T-a iz financijskih izvora institucija EU-a (npr. TEN-T/CEF, EFRR/KF i zajmovi EIB-a) iznosila su 30,67 milijardi EUR u svih 28 država članica. U ukupni iznos ulaganja EU-a uvrštena su samo ulaganja u projekte javnih radova i mješovite projekte javnih radova/studija. Osim toga, Osim toga, u okviru programa Obzor 2020. dodijeljeno 512,9 milijuna EUR . CEF U pogledu rashoda iz bivšeg programa TEN-T-a i trenutačnog Instrumenta za povezivanje Europe bespovratna sredstva iznose 7 % ukupnih ulaganja EU-a u infrastrukturu TEN-T-a. Iako rashodi za CEF/TEN-T iznose tek 2,1 milijardu EUR u izvještajnom razdoblju, važno je napomenuti da je otprilike 12,7 milijardi EUR predviđeno za 263 projekta odabrana 2014. u okviru prvog poziva na podnošenje prijedloga CEF-a, a dodatnih 6,6 milijardi EUR za 189 projekata odabranih 2015. u okviru drugog poziva na podnošenje prijedloga CEF-a (zakonska obveza odnosi se na 2016.). Osim toga, Komisija podupire (u okviru proračuna CEF-a) mjere za potporu programima koje su usmjerene na pripremu projekata, izgradnju nacionalnih administrativnih kapaciteta i uspostavu koridora osnovne mreže. Stoga se može predvidjeti da će udio CEF-a u ukupnim rashodima EU-a za mrežu TEN-T znatno porasti u narednim godinama s obzirom na to da će više projekata biti u fazi provedbe. ESIF

Gotovo polovina potpore EU-a za provedbu u razdoblju 2014. – 2015. dolazi iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda (KF), koji zajedno čine otprilike 48 % (što odgovara iznosu od 14,8 milijardi EUR) svih ulaganja u TEN-T koja podupire EU. U udio KF-a obuhvaćen izvješćem u obzir nije uzet dio sredstava dodijeljenih iz Kohezijskog fonda za potporu projektima u području prometa u osnovnoj mreži u okviru CEF-a . Treba napomenuti da je prethodno spomenuti proračunski udio europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) približna vrijednost jer precizni podaci o stvarnim rashodima za TEN-T 2015. na razini EU-a još nisu bili dostupni u trenutku izrade ovog izvješća. Trebalo bi napomenuti da se procjenjuje da, uz stvarne rashode, obveze ESIF-a za projekte povezane s TEN-T-om preuzete u programskom razdoblju 2014. – 2020. iznose otprilike osam milijardi EUR za 2014. i 2015. EIB i EFSU Iznos zajmova EIB-a obuhvaćenih izvješćem koji su potpisani 2014. i 2015. je 13,7 milijardi EUR kojima se financiralo 69 prometnih operacija na mreži TEN-T u izvještajnom razdoblju. Europski fond za strateška ulaganja (EFSU) pokrenut je u studenome 2014. Razdoblje 2014. – 2015. uglavnom je bilo posvećeno uspostavi novih instrumenata i raznih inicijativa te mjera koje su predviđene u okviru triju stupova Plana ulaganja za Europu. Mobilizirana nacionalna sredstva Trebalo bi napomenuti da EU može sufinancirati projekte prometne infrastrukture od 20 % do 85 % samo s pomoću dodatnih sredstava, koja su često iz nacionalnih sredstava država članica. Prema tome, da bi ostvarile korist od sredstava EU-a, države članice dodjeljuju znatna nacionalna proračunska sredstva projektima kojima se podupiru prioriteti EU-a. Tijekom 2014. i 2015. godine 2,1 milijarda EUR ulaganja iz proračuna CEF/TEN-T sufinancirana je s više od šest milijardi EUR ulaganja iz drugih izvora, prvenstveno iz nacionalnih proračuna država članica. 11.Jačanje strateškog okvira za ulaganja u promet Krajem 2013. kad su Europski parlament i Vijeće donijeli revidirane smjernice za mrežu TEN-T, dogovoren je novi nacrt za razvoj okosnice prometnog sustava EU-a. Preuzeta je obveza u pogledu razvoja infrastrukture, za čiju će provedbu na terenu biti potrebna desetljeća, čije se potrebe za ulaganjem procjenjuju na 1,5 bilijuna EUR i koja uključuje veliki broj privatnih i javnih dionika. Potreban je čvrst temelj za donošenje odluka o politikama i ulaganjima u tako skupom pothvatu te veličine i složenosti. Tijekom 2014. i 2015. uloženi su znatni napori u jačanje strateškog okvira za ulaganja u prometne projekte kojima se nadilaze odredbe Uredbe o TEN-T-u, a time i u povećanje sigurnosti planiranja za ulagače. Na temelju prijedloga europskih koordinatora države članice dogovorile su detaljne planove rada za devet koridora osnovne mreže TEN-T-a. U prosincu 2016. donesen je Europski plan uvođenja ERTMS-a, a europski koordinator predstavio je detaljan provedbeni plan za autoceste mora. Znatan dio proračuna CEF-a izdvojen je za projekte prometne infrastrukture u mreži TEN-T, a posebno se pružala financijska potpora projektima i mjerama osnovne mreže te horizontalnim projektima i aktivnostima iz dijela I. Priloga Uredbi o CEF-u. S ciljem udruživanja napora u tom kontekstu prednost je dana projektima od zajedničkog interesa kako su definirani u Uredbi o TEN-T-u. Slično tome, potpora iz Kohezijskog fonda i EFRR-a dodjeljuje se za infrastrukturu mreže TEN-T i drugu prometnu infrastrukturu koja je prepoznata kao prioritet za razvoj TEN-T-a i/ili predmetne države članice i regije. Tijekom 2014. i 2015. poduzeti su znatni napori kako bi se dovršilo programiranje za razdoblje 2014. – 2020.: i u narednim godinama nastavit će se pružati konkretna potpora iz Kohezijskog fonda i EFRR-a za razvoj mreže TEN-T (oko 34 milijarde EUR), osobito u slabije razvijenim državama članicama i regijama u kojima je potrebno još mnogo rada da bi se uspostavile poveznice koje ne postoje i uklonila uska grla u prometnim mrežama. Osim toga, iz ESI fondova podupirat će se projekti nacionalne, regionalne i lokalne prometne infrastrukture koja nije smještena na mreži TEN-T te nabava željezničkih vozila. To je ključno za izgradnju nesmetanog prometnog sustava od vrata do vrata kojim se rješavaju potrebe prijevoza na duge udaljenosti i prekograničnog prijevoza te potrebe lokalne mobilnosti. U svim državama članicama kohezijskom politikom podupirat će se prijelaz na multimodalni, pametni i održiviji prometni sustav. Nadalje, u skladu s ex ante uvjetima za primanje financijske potpore iz KF-a i EFRR-a u okviru tematskog cilja br. 7 (održivi promet) u 20 država članica izrađeni su sveobuhvatni nacionalni i regionalni prometni planovi, uključujući pripremu projektnih portfelja i mjere za jačanje kapaciteta upravnih tijela i korisnika. Izrada tih sveobuhvatnih prometnih planova bila je važan korak naprijed: u njima se detaljno utvrđuje kako će se odvijati razvoj TEN-T-a u 20 država članica i u brojnim regijama Unije (u kojima se projekti sufinanciraju iz KF-a/EFRR-a). Osim toga, oni predstavljaju temelj za uravnotežen i komplementaran razvoj infrastrukture koja nije dio mreže TEN-T na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Taj je korak važan kako bi se osiguralo da se TEN-T ne razvija odvojeno, nego kao dio širih nastojanja da se razvije nesmetani prometni sustav od vrata do vrata kojim se rješavaju potrebe prijevoza na duge udaljenosti i prekograničnog prijevoza te potrebe lokalne mobilnosti. U tom kontekstu vrijedno je spomenuti da je Komisija 2013. predstavila novi koncept za razvoj planova održive gradske mobilnosti. U programskom razdoblju 2014. – 2020. mnoga urbana područja EU-a koristit će se potporom iz Kohezijskog fonda i EFRR-a za izradu i provedbu takvih planova. Oko 12,5 milijardi EUR programirano je kao potpora za infrastrukturu čistog gradskog prometa i promidžbu, uz dodatnih otprilike 3,5 milijardi EUR za pametne prometne sustave i održivu mobilnost. Tim će se ulaganjima poboljšati učinkovitost urbanih čvorova, smanjiti zagušenja i ukloniti uska grla na TEN-T-u te poboljšati povezivost „posljednjeg kilometra”. 12.Mobiliziranje privatnog kapitala za provedbu mreže TEN-T

Usprkos velikim financijskim doprinosima EU-a za prometnu infrastrukturu na mreži TEN-T glavni izazov u pogledu financiranja i dalje moraju prevladati države članice. Razvoj održivih i dovoljnih izvora financiranja (javnih i privatnih) od ključne je važnosti za rješavanje trenutačnog deficita u pogledu sredstava. Sredstva iz Kohezijskog fonda, EFRR-a i CEF-a, iako konkretna (otprilike 60 milijardi EUR za ulaganja u TEN-T 2014. – 2020.), relativno su skromna u usporedbi s potrebama u pogledu ulaganja u osnovnu i sveobuhvatnu mrežu. Prema tome, najjači učinak sredstava EU-a postići će se koordiniranom i ciljanom uporabom bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata ondje gdje se njima mogu ubrzati privatna ulaganja. Zbog ex ante uvjeta za promet uspostavljeni su učinkoviti okvirni uvjeti za ulaganja iz ESI fondova u prometni sektor (sveobuhvatni nacionalni ili regionalni prometni planovi i dovoljni administrativni kapaciteti). Time se podupire planiranje javnog i privatnog ulaganja u promet. Realističan i razrađen plan provedbe za projekte koji se podupiru iz KF-a/EFRR-a nastao u tom kontekstu temelj je za koordinaciju, sinergije i komplementarnosti s CEF-om i EFSU-om. Privatno financiranje često se temelji na programima javno-privatnog partnerstva. Sredstva EU-a (poput sredstava CEF-a) mogu se upotrijebiti za poboljšanje profila rizičnosti i jačanje ugovornih aranžmana javno-privatnog partnerstva, čime bi se poboljšala njihova utrživost. To promotorima prihvatljivih infrastrukturnih projekata omogućuje da privuku dodatna privatna financijska sredstva od institucijskih ulagača kao što su osiguravajuća društva i mirovinski fondovi. Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova mogu se upotrijebiti za potporu strateškim infrastrukturnim projektima koji se financiraju i iz drugih financijskih izvora, u obliku nacionalnog javnog i privatnog sufinanciranja, financiranja preko EIB-a ili, u novije vrijeme, financiranja u okviru kapaciteta EFSU-a za preuzimanje rizika. Kako bi se, ondje gdje je to moguće, pojačao učinak poluge sredstava EU-a (KF, EFRR, CEF) na druge izvore financiranja, Komisija se koristi inovativnim rješenjima za financiranje, a ona se mogu razviti u više različitih vrsta instrumenata potpore, primjerice, putem instrumenata za podjelu rizika koji se uvode u suradnji s Europskom investicijskom bankom. Takvim instrumentima mogu se mobilizirati iznosi ulaganja koji su od šest (vlasnička ulaganja) do petnaest puta (instrumenti za podjelu rizika poput projektnih obveznica) veći od komponente bespovratnih sredstava. Inovativna rješenja za financiranje, koja predlaže Komisija, temelje se na iskustvima s prethodnim instrumentima, naime Fondom Marguerite i Instrumentom za kreditna jamstva za TEN-T (LGTT). Najistaknutiji primjer takvog instrumenta jest pilot-faza inicijative projektnih obveznica (PBI) koja je u okviru programa CEF-a prenesena u tri sektora: promet, energiju i IKT. Tim mehanizmom privlače se dodatna sredstva, čime se promotorima projekata ili potencijalnim korisnicima omogućuje da na tržištima kapitala prikupe sredstva za financiranje duga (u obliku obveznica) za financiranje paneuropskih infrastrukturnih projekata s visokom dodanom vrijednošću za EU. Tijekom 2014. i 2015. odobrena je potpora iz mehanizma inicijative projektnih obveznica (PBI) za proširenje autoceste A7 u Njemačkoj , izgradnju nove cestovne poveznice za autocestu A11 u Belgiji i proširenje luke Calais u Francuskoj. Potonji primjer ujedno je i prvi primjer kombinirane uporabe inovativnih financijskih instrumenata (PBI) i bespovratnih sredstava CEF-a. Dužničkim instrumentom CEF-a (CEF DI) koji je pokrenut u suradnji s Europskom investicijskom bankom, a aktivan je od srpnja 2015., podupiru se projekti od zajedničkog interesa kada se instrumentom može olakšati pristup dužničkom kapitalu komercijalnih kreditnih institucija, institucijskih ulagača ili nadređenog zajma od EIB-a. Komisija poduzima dodatne korake kako bi osigurala da se sinergije između sredstava EU-a i potpore iz Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) upotrebljavaju za djelotvornu mobilizaciju privatnog financiranja strateških ulaganja u sektor prometa u EU-u. Komisija je već objavila praktične smjernice kako kombinirati sredstva iz ESI fondova i EFSU-a i upotrebljavati ih da se međusobno nadopunjuju te nastavlja pojednostavnjivati sveobuhvatni okvir i raditi na diversifikaciji izvora sredstava i financiranja. Tijekom 2015. potpisana su četiri prometna projekta iz EFSU-a, a odobrena su još tri, čime su iskorišteni zajmovi EU-a u iznosu višem od 1,5 milijardi EUR. Projekt „Accessibility Ports Infrastructure” u Španjolskoj primjer je kombiniranja bespovratnih sredstava iz CEF-a sa sredstvima iz EFSU-a. Jamstvom EFSU-a omogućilo se EIB-u i ICO-u (nacionalna banka za poticanje ulaganja) da zajmovima podupru nekoliko projekata u Španjolskoj kojima je cilj bio povezivanje 13 unaprijed utvrđenih luka transeuropske prometne mreže tijekom razdoblja 2015. – 2020. Ukupno ulaganje (dio projekta koji se odnosi na EFSU) iznosi 425 milijuna EUR. Ti zajmovi EIB-a i ICO-a nadopunjeni su sufinanciranjem nekih od tih projekata iz CEF-a. Komisija razvija inovativni mehanizam spajanja, odnosno kombiniranje bespovratnih sredstava iz Instrumenta za povezivanje Europe s instrumentima koji su dostupni u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja i privatnog financiranja. Komisija je 8. veljače 2017. objavila Plan rada i poziv na podnošenje prijedloga s ciljem kombiniranja jedne milijarde EUR bespovratnih sredstava iz CEF-a sa sredstvima iz EFSU-a ili drugih izvora privatnog kapitala. 13.Definiranje strategije izvješćivanja U ovom prvom izvješću o napretku trebalo bi predložiti i mehanizam praćenja i izvješćivanja, koji bi Komisiji omogućio da ispuni svoje obveze u pogledu izvješćivanja kako su definirane u članku 49. stavku 3. Uredbe o TEN-T-u. To se osobito odnosi na poboljšanje strategije koju države članice primjenjuju za izvješćivanje iz članka 49. stavka 1. i članka 49. stavka 2. Smjernica o TEN-T-u. U cilju uspostave pouzdanih i dosljednih mehanizama praćenja i izvješćivanja tom se strategijom uzimaju u obzir svi dostupni izvori informacija i podataka te se ona usklađuje s ciljevima i prioritetima Uredbe o TEN-T-u. Nedostaci koji su utvrđeni u ovom izvješću ukazuju na to da na razini EU-a treba dodatno poboljšati kvalitetu informacija i metodologije prikupljanja i obrade podataka. Kako bi osigurala potrebnu usklađenost podataka, Komisija će se u budućnosti služiti zajedničkim obrascem za prikupljanje podataka o izvorima financiranja iz EU-a kao dijelom svoje strategije izvješćivanja. Time bi se trebalo omogućiti stvaranje zajedničke i usklađene baze podataka u kojoj bi se od mjerodavnih tijela država članica prikupljale sve relevantne informacije o projektima TEN-T-a koji se financiraju sredstvima EU-a. U tom kontekstu važno je napomenuti da EUROSTAT ne prikuplja podatke o rashodima za prometnu infrastrukturu, niti za TEN-T, jer to nije predviđeno u mjerodavnoj pravnoj osnovi. Osim toga, mehanizmom izvješćivanja trebalo bi se omogućiti Komisiji da navede kako različiti ulazni čimbenici (npr. fondovi EU-a, sredstva EIB-a, privatna sredstva s financijskom polugom) omogućuju realizaciju rezultata (npr. izgrađena infrastruktura, uveden inteligentan prometni sustav (ITS)) te kako, na koncu, pridonose mjerenju ishoda (npr. prometna učinkovitost, kapacitet putničkog/teretnog prijevoza, sigurnost, dekarbonizacija) i procijenjenih učinaka (npr. rast, radna mjesta). Ta bi se analiza trebala temeljiti na ocjeni donesenoj u kontekstu planova rada za koridore osnovne mreže. Još jedna ključna prepreka razvoju mreže TEN-T jest nepostojanje zajedničkog izvora pouzdanih informacija o trenutačnom stanju mreže, njezinu razvoju te tekućim projektima i ulaganjima. Taj bi se zahtjev trebao rješavati u okviru informacijskog sustava TENtec. TENtec na temelju snažne pravne osnove već predstavlja usklađeni informacijski sustav za prometnu infrastrukturu. S obzirom na to da će se provedbom osnovne i sveobuhvatne mreže razvijati TEN-T, potrebno je osigurati dostupnost i cjelovitost informacija pravodobnim unošenjem kvalitetnih podataka u TENtec. Načelna potreba za poboljšanjem koja je uočena u ovom izvješću odnosi se osobito na povećanje stope unosa podataka u sustav. U suradnji s državama članicama te u okviru institucija EU-a i nadležnih tijela potrebno je obogatiti sadržaj informacija i poboljšati ih u smislu točnosti, cjelovitosti i dosljednosti. Studijama koje je pokrenula Komisija nastoji se da u TENtec-u bude dostupan kvalitetan i dovoljan skup podataka o stanju infrastrukture TEN-T-a. Cilj je tekućeg prikupljanja podataka u TENtec-u ocijeniti i provjeriti podatke koji su uneseni u TENtec, u smislu njihove kvalitete i dosljednosti. U studijama slijedi se i unaprijed utvrđeni plan za prikupljanje podataka kako bi se utvrdili svi relevantni izvori podataka prema državi i tehničkom parametru. Podaci se prikupljaju prema dionici i čvoru geografske mreže i vrlo su detaljni. Prva faza postupka prikupljanja podataka bliži se kraju, a državama članicama omogućit će da potvrde novounesene podatke. Studije će biti dovršene do kraja 2017. kada će se ažurirati podaci iz 2014. i 2015. uneseni u TENtec. U sljedećem izvješću o napretku ponovno će se izračunati pokazatelji tehničkih parametara jer se očekuje da će podaci biti kvalitetniji. Dugoročno je od ključne važnosti da države članice redovito svake godine dopune informacije o infrastrukturi TEN-T-a. Studijama u okviru TENtec-a Komisija će dobiti dokumentaciju o izvorima podataka i metodologijama koje su primijenjene za utvrđivanje svakog parametra, što će omogućiti jednostavno ažuriranje baze podataka. Time bi se u budućnosti državama članicama trebalo olakšati unošenje podataka za tražene informacije. Osim toga, postupak izvješćivanja koji je u tijeku ukazuje na to da bi trebalo razviti automatizirano unošenje podataka. Sve dok su tehnički podaci u TENtec-u nepotpuni, za sve dionice i komponente infrastrukture koje nisu ažurirane u sustavu trebalo bi se smatrati da ne ispunjavaju zahtjeve TEN-T-a. Time bi se uklonili slučajevi u kojima pokazatelj ukazuje na potpunu usklađenost sa standardima TEN-T-a zbog niske stope unosa za određenu komponentu infrastrukture.

Isto tako, utvrđivanje jasnog rasporeda za dostavljanje budućih izvješća o napretku moglo bi biti korisno za dvogodišnje izvješćivanje o napretku u provedbi TEN-T-a. Prikupljanje, obrada i analiza financijskih i tehničkih podataka iz dvogodišnjeg razdoblja provedbe TEN-T-a zahtijevaju znatnu količinu vremena i sredstava. Veliki dio financijskih informacija dostupan je do kraja druge ili treće godine nakon dodjele sredstava. Slično tome, dostavljanje tehničkih podataka o novoizgrađenoj ili moderniziranoj infrastrukturi često kasni i može uključivati nepotpune ili netočne informacije. Stoga, kako bi izradila pouzdanu, usporedivu i skupnu analizu (usporedba s prethodnim izvještajnim razdobljima) dvogodišnjeg napretka u provedbi TEN-T-a, Komisija namjerava primijeniti pravilo „n+2“ kako bi mogla objavljivati izvješća o napretku dvije godine nakon završetka svakog izvještajnog razdoblja. Naposljetku, ocjenom postojećih podataka u sustavu TENtec omogućilo se Komisiji da razradi neke od početnih ideja o tome kako poboljšati i unaprijediti metodologiju analize podataka iz TENtec-a. Komisija trenutačno u kontekstu tekućih studija o koridorima osnovne mreže analizira utjecaj infrastrukture TEN-T-a na okoliš i klimatske promjene te na rast i radna mjesta. Osim toga, provest će se i studija o ukupnom utjecaju na rast koji bi se mogao omogućiti i radna mjesta koja bi se mogla otvoriti realizacijom osnovne mreže TEN-T-a. Tom analizom omogućit će se utvrđivanje novih pokazatelja rezultata za projekte koji bi se u budućim izvješćima o napretku mogli dodati postojećim tehničkim zahtjevima. To će se trebati dodatno istražiti u sljedećem izvješću o napretku u kojem će se znatno poboljšati kvaliteta podataka i stopa njihova unosa u TENtec. 14.Zaključak Kao završni element izvješća o napretku u provedbi mreže TEN-T u članku 49. stavku 3. Uredbe o TEN-T-u od Komisije se zahtijeva da analizira razvoj transeuropske prometne mreže. U skladu s tim, u ovom završnom poglavlju uspoređuje se razina ulaganja u provedbu projekata, koja je predstavljena u poglavlju 4., sa stanjem tehničke provedbe opisane u poglavlju 3. kako bi se iznijela ocjena ukupnog napretka u razvoju mreže TEN-T 2014. i 2015. U analizi se iznose zaključci za osnovnu i sveobuhvatnu mrežu na temelju ocjene realizacije mreže i zaključaka donesenih u pogledu razine ulaganja i postignutih rezultata s obzirom na usklađenost infrastrukture sa zahtjevima. Ako se financijska potpora EU-a u obliku bespovratnih sredstava za razvoj mreže TEN-T raščlani prema obliku prometa, iz izvješća se vidi da je najviši iznos ulaganja bio u željeznicu koja obuhvaća čak 51,5 % ukupnih rashoda 2014. i 2015. Udio ulaganja u cestovnu infrastrukturu dosegnuo je 30,6 % ukupnih rashoda, a zatim slijede luke i autoceste mora s 9,2 %, zračne luke (uključujući sustav SESAR) s 5,5 %, multimodalna infrastruktura s 2,1 % i unutarnji plovni putovi s 1,1 % ukupnih rashoda. Najviša razina ulaganja u željeznicu (51,5 % ukupnih ulaganja) u skladu je s nižim razinama usklađenosti polovine pokazatelja za željeznicu (manje od 75 % za ERTMS, osovinsko opterećenje i duljinu vlaka) i općim ciljem politike TEN-T-a da se podupiru održivi oblici prometa s niskim emisijama ugljika. To se vidi i iz potpore koja je dodijeljena u okviru TEN-T-a i Instrumenta za povezivanje Europe, gdje je ukupna potpora za projekte na željeznicama 2014. i 2015. bila više od dva puta veća od iznosa sredstava dodijeljenih svim ostalim oblicima prometa zajedno (70 % ukupnih rashoda TEN-T-a/CEF-a). Kada je riječ o cestama, pokazatelji tehničke usklađenosti tek su na razini od 75 % za osnovnu mrežu i na razini od 58 % za sveobuhvatnu mrežu. U skladu s tim, razina ulaganja relativno je visoka i iznosi 30,6 % ukupnih rashoda. Ulaganja u cestovnu infrastrukturu bila su u prosjeku veća u kohezijskim državama članicama, što je vidljivo iz relativno visokog financijskog doprinosa dodijeljenog u okviru EFRR-a i Kohezijskog fonda. Nasuprot tome udio rashoda TEN-T-a/CEF-a za cestovnu infrastrukturu 2014. i 2015. iznosio je tek 3 %. S obzirom na unutarnje plovne putove razina ulaganja bila je vrlo niska i iznosila je tek 1,1 % ukupnih ulaganja u mrežu TEN-T (iako se predviđa da će taj iznos rasti s obzirom na preuzete obveze u okviru CEF-a za 2014. i 2015.). Iako je u pogledu provedbe RIS-a razina usklađenosti već na 79 %, a za unutarnje plovne putove razreda IV. prema ECMT-u ona iznosi 95 %, dopušteni gaz još je relativno daleko od usklađenosti (68 %), što može ukazivati na potrebu za više ulaganja u infrastrukturu unutarnjih plovnih putova u budućnosti. U tom kontekstu trebalo bi razmotriti financiranje sredstvima EU-a. Prema podacima iz TENtec-a povezanost morskih luka sa željeznicom u osnovnoj i u sveobuhvatnoj mreži već je potpuno usklađena. Međutim, problemi s kapacitetom na dionicama željezničkih pruga koje vode do luka i dalje su prisutni u brojnim slučajevima. Udjelom ulaganja od 9,2 % nije riješen problem povezanosti s unutarnjim plovnim putovima razreda IV. prema ECMT-u za koji je stopa usklađenosti za osnovnu mrežu 46 % i tek 9 % za sveobuhvatnu mrežu. U pogledu zračnih luka razina ulaganja i dalje je relativno niska (5,5 %), iako je stopa usklađenosti s obzirom na povezanost sa željeznicom i na osnovnoj (35,5 %) i na sveobuhvatnoj mreži (12,2 %) vrlo niska. Općenito se može pretpostaviti da su u većini slučajeva i dalje potrebna znatna poboljšanja i znatna ulaganja da bi se postigli ciljevi Uredbe o TEN-T-u. Imajući to u vidu, u ovom izvješću iznesena je poprilično pozitivna slika u pogledu napretka koji je već ostvaren na osnovnoj i sveobuhvatnoj mreži TEN-T-a. Veliki dijelovi TEN-T-a već imaju visoku razinu usklađenosti sa zahtjevima Uredbe o TEN-T-u. Razina rashoda za različite komponente infrastrukture TEN-T-a iz izvora EU-a u načelu je u skladu s potrebama za ulaganjem i odražava ciljeve politike TEN-T-a, poput veće dostupnosti, modalne integracije, interoperabilnosti, održivosti, smanjenja emisija, zaštite okoliša i promicanja inovativnih rješenja u pogledu mobilnosti. U budućim izvješćima trebat će se detaljno analizirati razina ulaganja na razini država članica kako bi se dovršila prethodno spomenuta slika u pogledu prioriteta ulaganja i financijskih potreba povezanih s tehničkom usklađenošću mreže. Može se zaključiti da je nakon prvih dviju godina provedbe novog pristupa politike uspješno uspostavljen širok spektar različitih instrumenata u cilju realizacije mreže TEN-T. Napredak ostvaren u provedbi projekata s tom svrhom sada treba pomno i kontinuirano pratiti kako bi se osiguralo da osnovna mreža, uključujući koridore osnovne mreže, bude dovršena do 2030., a sveobuhvatna mreža do 2050. Prilog I. – Ključni pokazatelji rezultata i metode izračuna za mjerenje tehničke provedbe mreže TEN-T Oblik prijevoza Pokazatelj Putnički (P)

teretni

(T) Jedinica Izračun Cilj (2030. za osnovnu mrežu) (2050. za sveobuhvatnu mrežu) Vrijednost 2015. Stopa unosa podataka Napomene Željeznički prijevoz Elektrifikacija P/T % Udio kilometara elektrificirane željezničke mreže u kilometrima relevantne željezničke mreže. 100 % 81,3 % (osnovna) 80,6 % (sveobuhvatna) 95,9 % (osnovna) 96,2 % (sveobuhvatna) Na temelju podataka iz TENtec-a unesenih u okviru studije TENtec-a (za grupu 1.) koje je prethodno potvrdila ERA, ali

ih još nisu potvrdile države članice. Širina kolosijeka 1 435 mm P/T % Udio (%) standardne širine kolosijeka (1 435 mm) u kilometrima relevantne željezničke mreže. 100 % 77 % (osnovna) 75,8 % (sveobuhvatna) 98,2 % (osnovna) 98,7 % (sveobuhvatna) Na temelju podataka iz TENtec-a unesenih u okviru studije TENtec-a (za grupu 1.) koje je prethodno potvrdila ERA, ali

ih još nisu potvrdile države članice. Provedba sustava ERTMS P/T % Udio duljine željezničke mreže na kojoj su trajno ERTMS i GSM-R u kilometrima relevantne željezničke mreže. 100 % 9,5 % dionica koridora osnovne mreže

96,5 % (koridori osnovne mreže) Na temelju podataka iz TENtec-a koje je unio tim za upravljanje uvođenjem ERTMS-a i koje je prethodno potvrdila ERA, ali ih još nisu potvrdile države članice. Podaci su samo za dionice koridora osnovne mreže. U tijeku je daljnje prikupljanje podataka putem studije o ERTMS-u. Brzina pruge (≥ 100km/h) T % Udio duljine pruga za teretni promet i pruga za mješoviti promet na kojima je dopuštena najveća radna brzina od 100 km/h ili viša u kilometrima relevantne željezničke mreže bez ograničenja opterećenja. 100 % 86,8 % (osnovna) 86,6 % (sveobuhvatna) 89,4 % (osnovna) 86,9 % (sveobuhvatna) Na temelju podataka iz TENtec-a unesenih u okviru studije TENtec-a (za grupu 1.) koje je prethodno potvrdila ERA, ali

ih još nisu potvrdile države članice. Osovinsko opterećenje (≥ 22,5 t) T % Udio duljine pruga za teretni promet i pruga za mješoviti promet s dopuštenim osovinskim opterećenjem od 22,5 tona ili više u kilometrima relevantne željezničke mreže. 100 % 66,8 % (osnovna) 66,6 % (sveobuhvatna) 97,5 % (osnovna) 97,5 % (sveobuhvatna) Na temelju podataka iz TENtec-a unesenih u okviru studije TENtec-a (za grupu 1.) koje je prethodno potvrdila ERA, ali

ih još nisu potvrdile države članice. Duljina vlaka (≥ 740 m) T % Udio duljine pruga za teretni promet i pruga za mješoviti promet s dopuštenom duljinom vlaka od 740 m ili više u kilometrima relevantne željezničke mreže. 100 % 46,5 % (osnovna) 46,6 % (sveobuhvatna) 79,9 % (osnovna) 76,2 % (sveobuhvatna) Na temelju podataka iz TENtec-a unesenih u okviru studije TENtec-a (za grupu 1.) koje je prethodno potvrdila ERA, ali

ih još nisu potvrdile države članice. Ceste Brze ceste/autoceste P/T % Udio (%) kilometara cestovne mreže koji su razvrstani kao autoceste ili brze ceste u kilometrima cestovnih dionica. 100 % 74,5 % (osnovna) 58,1 % (sveobuhvatna) 100 % (osnovna) 100 % (sveobuhvatna) Na temelju podataka iz TENtec-a unesenih u okviru studije TENtec-a (za grupu 1.)

koje je prethodno potvrdila ERA, ali

ih još nisu potvrdile države članice. Dostupnost čistih goriva P/T Broj benzinskih crpki koje nude punjače za električna vozila, vodik, tekuća biogoriva, ukapljeni prirodni plin (UPP)/stlačeni prirodni plin (SPP), bioplin ili ukapljeni naftni plin (UNP) duž cestovnih dionica ili u krugu od 10 km od njihovih spojeva s drugim dionicama (jedinica je apsolutni broj, a ne %). Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Podaci trenutačno nisu u potpunosti dostupni. Države članice moraju dostaviti svoje godišnje planove za uvođenje infrastrukture za čista goriva. Taj je postupak još u tijeku. Unutarnji plovni putovi Zahtjevi ECMT-a za unutarnje plovne putove razreda IV. T % Udio (%) duljine unutarnjih plovnih putova koji su razvrstani barem kao razred IV. prema ECMT-u u kilometrima mreže unutarnjih plovnih putova. 100 % 95,4 % Nije primjenjivo. Na temelju podataka iz TENtec-a prikupljenih putem studije TENtec-a (za grupu 2.) koji se moraju prethodno potvrditi, a još ih nisu potvrdile države članice. Dopušteni gaz (najmanje 2,5 m) T % Udio (%) kilometara mreže unutarnjih plovnih putova na kojima su dopuštena plovila s gazom od 2,5 m u kilometrima plovnih putova. 100 % 68 % Nije primjenjivo. Podaci iz

studije na temelju članka 49. stavka 3. iz 2016. U tijeku je preciznije prikupljanje podataka s pomoću studije TENtec-a (za grupu 2.). Dopuštena visina ispod mostova (najmanje 5,25 m) T % Udio (%) kilometara mreže unutarnjih plovnih putova na kojima okomiti slobodni prostor ispod mostova iznosi barem 5,25 m u kilometrima plovnih putova. 100 % Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. U tijeku je prikupljanje podataka s pomoću studije TENtec-a (za grupu 2.). Provedba RIS-a (% kilometara na kojima su ispunjeni minimalni zahtjevi iz Direktive o RIS-u) T % Udio (%) kilometara mreže unutarnjih plovnih putova na kojima su ispunjeni minimalni tehnički zahtjevi iz Direktive o RIS-u u kilometrima plovnih putova. 100 % 79,6 % Nije primjenjivo. Na temelju podataka iz TENtec-a prikupljenih putem studije TENtec-a (za grupu 2.) koji se moraju prethodno potvrditi, a još ih nisu potvrdile države članice. Luke Povezanost sa željeznicom T % Udio (%) broja luka povezanih sa željeznicom u broju relevantnih luka osnovne i sveobuhvatne mreže. 100 % 100 % za morske luke Nije primjenjivo. Podaci iz

studije na temelju članka 49. stavka 3. iz 2016. U tijeku je preciznije prikupljanje podataka putem studije o autocestama mora. Povezanost s unutarnjim plovnim putovima razreda IV. prema ECMT-u T % Udio (%) broja luka povezanih s unutarnjim plovnim putovima barem razreda IV. prema ECMT-u u broju relevantnih luka osnovne i sveobuhvatne mreže. 100 % 46 % (osnovna) 9 % (sveobuhvatna) Nije primjenjivo. Podaci iz

studije na temelju članka 49. stavka 3. iz 2016. U tijeku je preciznije prikupljanje podataka putem studije o autocestama mora. Dostupnost čistih goriva T % Udio (%) broja luka koje nude (barem jedno od sljedećeg): ukapljeni naftni plin (UNP), ukapljeni prirodni plin (UPP), tekuća biogoriva ili sintetička goriva u ukupnom broju luka osnovne i sveobuhvatne mreže. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. U tijeku je prikupljanje podataka s pomoću studije TENtec-a (za grupu 2.). Dostupnost barem jednog teretnog terminala otvorenog za sve prijevoznike na nediskriminirajući način i primjena transparentne pristojbe T % Udio (%) broja luka s barem jednim terminalom otvorenog pristupa u ukupnom broju luka osnovne i sveobuhvatne mreže. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Podaci trenutačno nisu dostupni. Podaci će se prikupljati u budućoj kampanji prikupljanja podataka. Uređaji za prihvat brodskog otpada (samo za morske luke) P/T % Udio (%) broja morskih luka koje nude uređaje za prihvat lučkog otpada (prilozi I., IV. i V. Konvencije MARPOL 13) za obvezne kategorije brodskog otpada u ukupnom broju luka osnovne i sveobuhvatne mreže. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. U tijeku je prikupljanje podataka s pomoću studije TENtec-a (za grupu 2.). Zračne luke Povezanost sa željeznicom P/T % Udio (%) broja zračnih luka povezanih sa željeznicom u broju relevantnih zračnih luka osnovne i sveobuhvatne mreže. 100% (tj. svih 38 zračnih luka osnovne mreže) 23 od 38 zračnih luka osnovne mreže na koje se odnosi ovaj kriterij (60,5 %). (Napomena: 35,5 % svih zračnih luka osnovne mreže i 12,2 % zračnih luka sveobuhvatne mreže) 100 % (osnovna) 100 % (sveobuhvatna) Na temelju podataka iz TENtec-a unesenih u okviru studije TENtec-a (za grupu 1.), koje još nisu potvrdile države članice. Dostupnost barem jednog terminala otvorenog za sve prijevoznike na nediskriminirajući način i primjena transparentnih, relevantnih i poštenih pristojbi. P/T % Udio (%) broja zračnih luka koje nude tekuća biogoriva ili sintetička goriva za zrakoplove u ukupnom broju zračnih luka osnovne i sveobuhvatne mreže. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Podaci trenutačno nisu dostupni. Podaci će se prikupljati u budućoj kampanji prikupljanja podataka. Dostupnost čistih goriva P/T % Udio (%) broja zračnih luka s barem jednim terminalom otvorenog pristupa u ukupnom broju zračnih luka osnovne i sveobuhvatne mreže. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Podaci trenutačno nisu dostupni. Podaci će se prikupljati u budućoj kampanji prikupljanja podataka. Željezničko-cestovni terminali Mogućnost intermodalnog (standardiziranog) prekrcaja T % Udio (%) broja cestovno-željezničkih terminala koji imaju mogućnost rada s intermodalnim jedinicama u ukupnom broju cestovno-željezničkih terminala osnovne i sveobuhvatne mreže. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Podaci trenutačno nisu dostupni. Podaci će se prikupljati u budućoj kampanji prikupljanja podataka. Dostupnost željezničkog terminala za vlakove duljine 740 m T % Udio (%) broja cestovno-željezničkih terminala koji imaju mogućnost rada s vlakovima duljine 740 m (bez odvajanja) u ukupnom broju cestovno-željezničkih terminala osnovne i sveobuhvatne mreže. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Podaci trenutačno nisu dostupni. Podaci će se prikupljati u budućoj kampanji prikupljanja podataka. Dostupnost terminala za električne vlakove T % Udio (%) broja cestovno-željezničkih terminala koji imaju mogućnost rada s električnim vlakovima u ukupnom broju cestovno-željezničkih terminala osnovne i sveobuhvatne mreže. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Podaci trenutačno nisu dostupni. Podaci će se prikupljati u budućoj kampanji prikupljanja podataka. Dostupnost barem jednog teretnog terminala otvorenog za sve prijevoznike na nediskriminirajući način i primjena transparentnih pristojbi T % Udio (%) broja cestovno-željezničkih terminala s barem jednim terminalom otvorenog pristupa u ukupnom broju cestovno-željezničkih terminala osnovne i sveobuhvatne mreže. Podaci trenutačno nisu dostupni. Podaci će se prikupljati u budućoj kampanji prikupljanja podataka. Tablica 1. – Rashodi EU-a za TEN-T prema izvoru financiranja i obliku prijevoza 2014. i 2015. u milijunima EUR Oblik prijevoza TEN-T/CEF Rashodi iz EFRR-a i KF-a Ukupno Zračni prijevoz 167,4 764,4 931,8 Unutarnji plovni putovi 115,9 72,8 188,7 Multimodalni prijevoz 72,8 284,1 356,9 Pomorski prijevoz 202,8 1 352,2 1 555,0 Željeznički prijevoz 1 506,0 7 244,7 8 750,7 Ceste 75,5 5 121,4 5 196,9 Ukupno 2 140,4 14 839,6 16 980,00