ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

Udio pojedine države članice jednak je zbroju udjela njezinih prihvatljivih regija, a oni se određuju na temelju sljedećih kriterija, uz navedene pondere: a) ukupnog broja stanovnika regije (ponder 20 %); b) broja nezaposlenih u regijama razine NUTS 2 u kojima je stopa nezaposlenosti veća od prosjeka svih razvijenijih regija (ponder 15 %); c) zaposlenosti koju je potrebno dodati da bi se dosegla prosječna stopa zaposlenosti (osoba od 20 do 64 godine) svih razvijenijih regija (ponder 20 %); d) broja osoba dobi od 30 do 34 godine s tercijarnim obrazovanjem koji je potrebno dodati da bi se dosegla prosječna stopa osoba s tercijarnim obrazovanjem (dobi od 30 do 34 godine) svih razvijenijih regija (ponder 20 %); e) broja osoba koje rano napuštaju školovanje i osposobljavanje (dobi od 18 do 24 godine) koji je potrebno oduzeti da bi se dosegla prosječna stopa osoba koje rano napuštaju školovanje i osposobljavanje (dobi od 18 do 24 godine) svih razvijenih regija (ponder 15 %); f) razlike BDP-a regije (mjereno paritetom kupovne moći) i njezina teoretskog BDP-a kad bi BDP po glavi stanovnika regije bio jednak kao u najnaprednijoj regiji razine NUTS 2 (ponder 7,5 %); g) stanovništva regija razine NUTS 3 u kojima je gustoća naseljenosti manja od 12,5 stanovnika/km2 (ponder 2,5 %);
(3)

Komisija je ispitala dostupne dokaze, a oni upućuju na to da je važno da to područje bude uređeno usklađenim pravilima na razini Unije kako bi se osiguralo ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, omogućila predvidljivost i dugoročna sigurnost te izbjeglo, među ostalim, probleme s utvrđivanjem voznih redova usluga prijevoza i s funkcioniranjem informacijskih i komunikacijskih sustava, povećanje troškova u prekograničnoj trgovini i smanjenje produktivnosti na tržištu robe i usluga. Iz dokaza se ne može jednoznačno zaključiti nadmašuju li koristi ljetnog računanja vremena nedostatke povezane s tim što se sat pomiče dvaput godišnje. [Am. 3]
2.

Posebni su ciljevi Programa sljedeći: (a) unapređivanje gospodarske, umjetničke, kulturne, socijalne i vanjske dimenzije suradnje na europskoj razini u cilju razvoja i promicanja europske kulturne raznolikosti i europske materijalne i nematerijalne kulturne baštine, jačanje konkurentnosti i inovativnosti europskog kulturnog i kreativnog sektora te jačanje međunarodnih kulturnih odnosa; [Am. 51] (aa) promicanje kulturnog i kreativnog sektora, među ostalim i audiovizualnog sektora, pri čemu se podupiru umjetnici, djelatnici, obrtnici i angažiranost publike s posebnim naglaskom na ravnopravnost spolova i nedovoljno zastupljene skupine; [Am. 52] (b) promicanje konkurentnosti , inovativnosti i prilagodljivosti europske audiovizualne industrije europskog audiovizualnog sektora, posebno MSP-ova, nezavisnih produkcijskih kuća i organizacija u kulturnom i kreativnom sektoru te promicanje kvalitete aktivnosti europskog audiovizualnog sektora na održiv način čime se želi postići uravnotežen sektorski i geografski pristup ; [Am. 53] (c) promicanje političke suradnje i inovativnih mjera za potporu svim potprogramima , uključujući nove modele poslovanja i upravljanja te kreativna rješenja, podupiranje svih potprograma programa i svih kulturnih i kreativnih sektora , uključujući zaštitu slobode umjetničkog izražavanja i promicanje raznolikog i pluralističkog medijskog raznolikih, neovisnih i pluralističkih kulturnih i medijskih okruženja, medijske pismenosti , digitalnih vještina, kulturnog i umjetničkog obrazovanja, rodne ravnopravnosti, aktivnog građanstva, međukulturnog dijaloga, otpornosti i socijalne uključenosti. , posebno osoba s invaliditetom, među ostalim i većom dostupnošću kulturnih dobara i usluga; [Am. 54] (ca) promicanje mobilnosti umjetnika i subjekata u kulturnom i kreativnom sektoru te širenje njihovih djela; [Am. 55] (cb) pružanje kulturnom i kreativnom sektoru podataka, analiza i odgovarajućeg niza kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja te razvoj usklađenog sustava evaluacija i procjena učinaka, uključujući i one s međusektorskom dimenzijom. [Am. 56]
(7)

za velike i za vrlo velike opskrbljivače vodom, godišnje informacije o sljedećem: [Am. 154] (a) o cjelokupnom funkcioniranju vodoopskrbnog sustava u pogledu učinkovitosti, uključujući gubitke u mreži i potrošnju energije po kubičnom metru isporučene vode razine gubitaka koje utvrđuju države članice ; [Am. 155] (b) o upravi upravljačkom modelu i upravljanju opskrbljivača vlasničkoj strukturi opskrbe vodom, uključujući sastav upravnog odbora koju pruža opskrbljivač ; [Am. 156] (c) o godišnjim isporučenim količinama vode i kretanjima; (d) ako dolazi do povrata troškova preko tarifnog sustava, o strukturi troškova cijene koja se naplaćuje potrošačima cijene po kubičnom metru vode, uključujući fiksne i varijabilne troškove, s prikazanim troškovima barem potrošnje energije po kubičnom metru isporučene vode, mjerama te troškovima koji se odnose na mjere koje su opskrbljivači vodom poduzeli za potrebe procjene opasnosti u skladu s člankom 8. stavkom 4., troškovima obrade i distribucije vode namijenjene za ljudsku potrošnju, prikupljanja i pročišćavanja otpadnih voda, te troškovima povezanima s mjerama za potrebe članka 13. ako su te mjere poduzeli opskrbljivači vodom; [Am. 157] (e) o iznosu ulaganja koje opskrbljivač smatra nužnim za osiguravanje financijske održivosti pružanja vodnih usluga (uključujući održavanje infrastrukture) prošlih, trenutačnih i iznosu stvarnih predviđenih ulaganja ili povrata ulaganja te financijski plan ; [Am. 158] (f) o vrstama primijenjene obrade i dezinfekcije vode; (g) sažetak i statistički podaci o pritužbama potrošača te o rokovima i kako se one rješavaju ; prikladnosti odgovora na probleme; [Am. 159]
(15)

Oznaku energetske učinkovitosti u skladu s Uredbom (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća (9) kojom se proizvodi s obzirom na potrošnju energije svrstavaju u razrede od A do G prepoznaje više od 85 % potrošača Unije , kao jasan i transparentan alat za informiranje, i dokazano je učinkovita u promicanju učinkovitijih proizvoda. Oznaka na gumi treba zadržati isti dizajn u mjeri u kojoj je to moguće, uz uvažavanje specifičnosti parametara guma. [Am. 8]
(a)

24 940 000 000 EUR 83 % iznosa iz stavka 1. za aktivnosti u području obrazovanja i osposobljavanja, od čega: [Am. 122] (1) najmanje 8 640 000 000 EUR trebalo bi dodijeliti 34,66 % dodjeljuje se aktivnostima u području visokog obrazovanja iz članka 4. točke (a) i članka 5. točke (a); [Am. 123] (2) najmanje 5 230 000 000 EUR 23 % dodjeljuje se aktivnostima u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja iz članka 4. točke (b) i članka 5. točke (a); [Am. 124] (3) najmanje 3 790 000 000 EUR aktivnostima u području školskog obrazovanja 15,63 % dodjeljuje se školskom obrazovanju, uključujući predškolsko i rano školsko obrazovanje i aktivnostima iz članka 4. točke (c) i članka 5. točke (a); [Am. 125] (4) najmanje 1 190 000 000 EUR 6 % dodjeljuje se aktivnostima u području obrazovanja odraslih iz članka 4. točke (d) i članka 5. točke (a); [Am. 126] (5) 450 000 000 EUR za aktivnosti 1,8 % dodjeljuje se aktivnostima Jean Monnet iz članka 7.; [Am. 127] (5a) 13,91 % iznosa iz točke (a) ovog stavka dodjeljuje se aktivnostima kojima se u prvom redu izravno upravlja, uključujući one utvrđene u članku 4. točki (e), članku 5. točkama od (b) do (d) i članku 6. točkama od (a) do (f); [Am. 128] (5b) preostalih 5 % može se upotrijebiti za financiranje svih djelovanja u okviru poglavlja II.; [Am. 129]
(28)

Kako bi se nastavio lanac plaćanja uspostavljen za programsko razdoblje 2014. – 2020., npr. od Komisije do glavnog partnera preko tijela za ovjeravanje, potrebno je taj lanac plaćanja nastaviti u okviru računovodstvene funkcije. Potporu Unije potrebno je isplatiti glavnom partneru, osim bi to dovelo do dvostruke naknade za konverziju u euro i natrag u drugu valutu ili obrnuto između glavnog partnera i ostalih partnera. Ako nije drukčije navedeno, glavni partner treba zajamčiti da ostali partneri dobiju ukupan iznos doprinosa iz odgovarajućeg fonda Unije u cijelosti i unutar roka dogovorenog sa svim partnerima, pridržavajući se istog postupka kao glavni partner. [Am. 28]
2.

U okviru posebnog cilja iz članka 3. stavka 2. točke (a) fondom se posebice podupiru sljedeće mjere: [Am. 193] (a) pružanje materijalne pomoći, uključujući pomoći na granici , struktura koje su pogodne za djecu i rodno osjetljive, usluge hitne pomoći koju pružaju lokalna tijela, obrazovanja, osposobljavanja, usluga potpore, pravne pomoći i zastupanja te zdravstvene i psihološke skrbi ; [Am. 194] (b) provođenje postupaka azila , uključujući traženje obitelji i jamčenje pristupa pravnoj pomoći i zastupanju te usmenom prevođenju za podnositelje zahtjeva za azil u svim fazama postupka ; [Am. 195] (c) utvrđivanje podnositelja s posebnim postupovnim potrebama ili potrebama u vezi s prihvatom , uključujući ranu identifikaciju žrtava trgovanja ljudima, maloljetnika i ostalih ranjivih osoba poput žrtava mučenja i rodno uvjetovanog nasilja i upućivanje specijaliziranim uslugama ; [Am. 196] (ca) pružanje kvalificiranih psihosocijalnih i rehabilitacijskih usluga žrtvama nasilja i mučenja, uključujući rodno uvjetovano nasilje; [Am. 197] (d) uspostavljanje ili poboljšanje infrastrukture za smještaj nakon prihvata, posebice smještaja u malim jedinicama i malim infrastrukturama kojima se ispunjavaju potrebe obitelji s maloljetnicima, uključujući smještaj koji osiguravaju lokalne i regionalne vlasti i uključujući mogućnost da se više država članica zajednički koristi tim objektima; [Am. 198] (da) pružanje alternativnih oblika skrbi koji su integrirani u postojeće nacionalne sustave za zaštitu djece i zadovoljavaju potrebe sve djece u skladu s međunarodnim standardima; [Am. 199] (e) jačanje kapaciteta mogućnosti država članica za prikupljanje da prikupe , analiziranje analiziraju i širenje podataka međusobno razmijene podatke o zemlji porijekla; [Am. 200] (f) mjere povezane s postupcima za provedbu Okvira Unije za preseljenje [i humanitarni prihvat] ili nacionalnih programa preseljenja koji su u skladu s okvirom Unije za preseljenje i humanitarnog prihvata kako je utvrđeno u ovoj Uredbi ; [Am. 201] (g) transfer podnositelja zahtjeva i korisnika međunarodne zaštite; [Am. 202] (h) jačanje kapaciteta trećih zemalja za poboljšanje zaštite osoba kojima je potrebna zaštita , uključujući podupiranjem razvoja snažnih mehanizama za zaštitu djece u trećim zemljama kojima se osigurava da su djeca u svim područjima zaštićena od nasilja, zlostavljanja i zanemarivanja i da imaju pristup obrazovanju i zdravstvenoj skrbi ; [Am. 203] (i) uspostavljanje, razvoj i poboljšanje učinkovitih alternativa zadržavanju i institucionalnoj skrbi , posebice u pogledu maloljetnika bez pratnje i djece s obitelji , u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima djeteta . [Am. 204]
(17)

Prioritete djelovanja za ostvarenje ciljeva Za svakog korisnika trebalo bi utvrditi posebne i mjerljive ciljeve u relevantnim područjima politike koji će se podupirati u okviru ove Uredbe trebalo bi definirati , nakon čega bi trebali slijediti prioriteti za mjere za postizanje tih ciljeva u programskom okviru koji je za razdoblje trajanja višegodišnjeg financijskog okvira Unije od 2021. do 2027. uspostavila Komisija utvrđuje Komisija putem delegiranih akata. Programski okvir trebalo bi utvrditi zajedno s korisnicima navedenima u Prilogu I., na temelju plana proširenja i njihovih specifičnih potreba, u skladu s općim i posebnim ciljevima definiranima ovom Uredbom i načelima vanjskog djelovanja Unije, te uzimajući u obzir relevantne nacionalne strategije i rezolucije Europskog parlamenta. To bi partnerstvo, po potrebi, trebalo uključivati nadležna tijela, kao i organizacije civilnog društva. Komisija bi trebala poticati suradnju među relevantnim dionicima i koordinaciju donatora. Programski okvir trebalo bi revidirati nakon preispitivanja u sredini razdoblja . U programskom okviru trebalo bi utvrditi područja kojima treba pružiti potporu u okviru pomoći, s indikativnom dodjelom potpore po području, uključujući procjenu rashoda povezanih s klimom. [Am. 17]
Članak 15.

Pomoć kvalificiranim predstavničkim subjektima [Am. 93]

1. Države članice potiču se da, u skladu s člankom 7., osiguraju da kvalificirani predstavnički subjekti imaju na raspolaganju dostatna sredstva za udružne tužbe. One provode potrebne mjere kako bi zajamčile olakšale pristup pravdi i jamče da postupovni troškovi povezani s udružnim tužbama ne predstavljaju financijske prepreke koje sprječavaju kvalificirane subjekte da učinkovito ostvaruju pravo na traženje mjera iz članaka 5. i 6., kao što su ograničavanje primjenjivih sudskih ili administrativnih troškova ili davanje pristupa pravnoj pomoći za kvalificirane subjekte, gdje je to potrebno, ili pružanje javnog financiranja kvalificiranim subjektima u tu svrhu. [Am. 94]
(22a)

Planom oporavka trebalo bi izričito utvrditi mjere koje središnje druge ugovorne strane trebaju poduzeti u slučaju kibernapada ako postoji mogućnost da će to dovesti do značajnog pogoršanja njihove financijske situacije ili do rizika kršenja njihovih bonitetnih zahtjeva u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012.
(3)

Nepostojanje jedinstvenog pravnog okvira na razini Unije kojim se od javnih tijela zahtijeva da prihvaćaju relevantne informacije o prijevozu tereta, propisane zakonodavstvom, u elektroničkom obliku smatra se glavnim razlogom nedovoljnog napretka prema pojednostavnjenju i većoj učinkovitosti koje omogućuju dostupna elektronička sredstva. To što javna tijela ne prihvaćaju informacije u elektroničkom obliku utječe na komunikaciju između njih i subjekata, a ujedno i, neizravno, ometa razvoj pojednostavnjene elektroničke komunikacije među poduzećima diljem Unije te će dovesti do povećanja administrativnih troškova, posebno za MSP-ove . [Am. 5]
(12)

Pripravništva Lako dostupna pripravništva i zaposlenja trebalo bi jasno odvojiti od volontiranja, i s financijskog i s organizacijskog gledišta. Pripravništvo nikada ne bi trebalo zamijeniti zaposlenje. Plaćeno pripravništvo i radna mjesta mogu, međutim, mladima u nepovoljnom položaju i poslovi u područjima mladima koji imaju manje mogućnosti predstavljati poticaj za sudjelovanje u aktivnostima povezanima sa solidarnošću mogu mladima pružiti dodatne mogućnosti za ulazak kojima inače ne bi imali pristup, uz jasnu europsku dodanu vrijednost s obzirom na tržište rada te istodobno doprinositi to da na taj način doprinose rješavanju ključnih nezadovoljenih društvenih izazova i jačanju lokalnih zajednica. Pripravništvo To može mladim ljudima olakšati prelazak iz obrazovanja u radni odnos i potaknuti njihovu zapošljivost, doprinijeti poticanju zapošljivosti i produktivnosti mladih uz istodobno olakšavanje njihova prelaska iz obrazovnog sustava na tržište rada, što je ključno za poboljšanje njihovih izgleda postizanje njihovog održivog uključivanja na tržištu tržište rada. Za pripravničke aktivnosti ponuđene Ponuđena pripravništva i poslovi predstavljaju odskočnu dasku za mlade pri ulasku na tržište rada. Plaću za pripravništvo i zaposlenja koja se nude u okviru Europskih snaga solidarnosti vrijede načela kvalitete navedena uvijek bi trebala osigurati organizacija sudionica koja je domaćin ili poslodavac sudioniku. Stažiranje bi se trebalo temeljiti na pisanom ugovoru o stažiranju u skladu s primjenjivim regulatornim okvirom zemlje u kojoj se stažiranje odvija, prema potrebi, te bi se njime u obzir trebala uzimati načela iznesena u Preporuci Vijeća od 10. ožujka 2014. o uspostavi kvalitativnog okvira za pripravništvo (7). Ponuđena pripravništva i poslovi predstavljaju odskočnu dasku za mlade pri ulasku na tržište rada te su popraćeni odgovarajućom potporom nakon završene aktivnosti. Relevantni subjekti na tržištu rada, posebice javne i privatne službe za zapošljavanje, socijalni partneri i gospodarske komore, olakšavaju pripravničke i radne aktivnosti, a naknade za njih isplaćuju organizacije sudionice. Zaposlenja bi se trebala temeljiti na ugovoru o radu u skladu s nacionalnim pravom ili primjenjivim kolektivnim ugovorima, ili s oboje, zemlje sudionice u kojoj se odvija zaposlenje. Financijska potpora organizacijama sudionicama koje nude zaposlenje ne bi trebala trajati dulje od 12 mjeseci. Organizacije sudionice trebale bi se prijaviti za financiranje preko nadležnog provedbenog tijela Europskih snaga solidarnosti radi posredovanja između mladih sudionika i poslodavaca koji nude pripravničke i radne aktivnosti u sektorima povezanima sa solidarnošću. Pripravnička i radna mjesta trebala bi biti popraćena odgovarajućom pripremom, obukom tijekom rada i potporom nakon angažmana u vezi sa sudjelovanjem sudionika. Pripravništva i zapošljavanja mogli bi olakšati relevantni akteri na tržištu rada, osobito javne i privatne službe za zapošljavanje, socijalni partneri i gospodarske komore, kao i organizacije članice EURES-a, u skladu s Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća (8) u slučaju prekograničnih aktivnosti. [Am. 18]
Članak 26.

Godišnja izvješća o uspješnosti

1. Do 15. veljače 2023. i do istog datuma svake sljedeće godine do 2031. i uključujući tu godinu, države članice dostavljaju Komisiji godišnje izvješće o uspješnosti iz članka 36. stavka 6. Uredbe (EU) br. X [Uredba o zajedničkim odredbama]. Izvješće podneseno 2023. obuhvaća provedbu programa do 30. lipnja 2022. Države članice objavljuju ta izvješća na posebnoj internetskoj stranici i prosljeđuju ih Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 109]
(54)

Ovom se Uredbom utvrđuje financijska omotnica Programa koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement: point 17 of the Interinstitutional Agreement of 2 December 2013 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management (22)], za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.
(3e)

Upotreba vozila u prometu trebala bi obuhvaćati korištenje vozila u prometu na javnim i privatnim cestama. One bi mogle obuhvaćati sve kolne prilaze, parkirna mjesta ili druge ekvivalentne površine na privatnom terenu koje su dostupne široj javnosti. Korištenje vozila u zatvorenom području, kojem šira javnost nema pristupa, ne bi trebalo smatrati upotrebom vozila u prometu. No bez obzira na to, kad se vozilo koristi u prometu u bilo kojem trenutku i stoga podliježe obveznom osiguranju, države članice trebale bi zajamčiti da to vozilo bude pokriveno policom osiguranja koja obuhvaća potencijalne oštećene osobe tijekom ugovornog razdoblja bez obzira na to koristi li se vozilo u prometu u trenutku nezgode, osim ako se vozilo koristi u motociklističkom sportskom događaju. Države članice trebale bi moći ograničiti pokriće osiguranjem koje nije povezano s prometom kad se ne može opravdano očekivati da postoji osiguranje, primjerice u slučaju traktora uključenog u nezgodu kada njegova glavna funkcija u tom trenutku nije funkcija prijevoznog sredstva, nego da kao stroj za izvođenje radova služi kao nužna pokretačka snaga.
Točke (c) i (d) ovog stavka ne primjenjuju se na posebni cilj utvrđen u članku [4. točki (c) podtočki vii .] Uredbe o ESF-u plus.

Točke (c) i (d) ovog stavka ne primjenjuju se na posebni cilj utvrđen u članku [4. stavku 1 . točki xi. ] Uredbe o ESF-u plus.
(17)

Ova se Uredba odnosi na učinke ustupanja potraživanja na treće osobe. Ona ne posebno obuhvaća prijenos ugovora (kao što su ugovori o izvedenicama) u kojima su uključeni i prava (ili potraživanja) i obveze, kao ni i obnovu ugovora koji uključuju takva prava i obveze. S obzirom na to da ovom Uredbom nisu obuhvaćeni prijenos ni obnova ugovora, trgovanje financijskim instrumentima te poravnanje i namira tih instrumenata i dalje se uređuju pravom koje se primjenjuje na ugovorne obveze kako je utvrđeno u Uredbi Rim I. To pravo obično biraju stranke ugovora ili se određuje nediskrecijskim pravilima koja se primjenjuju na financijskim tržištima. [Am. 9]
(6)

Iako su države Države članice provele su nekoliko zajedničkih procjena unutar okvira zajedničkih akcija sufinanciranih sredstvima EU-a, ostvarivanje rezultata bilo je neučinkovito jer se . Te su procjene provedene u tri faze , u nedostatku održivog modela suradnje skladu s člankom 15. Direktive 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5), oslanjalo na projektnu suradnju. Uporaba rezultata zajedničkih akcija, uključujući njihove zajedničke kliničke procjene, ostala je niska na razini država članica, što znači te su se odvijale kroz tri zajedničke akcije, od kojih je svaka imala posebne ciljeve i poseban proračun: EUnetHTA 1, od 2010. do 2012. (6 milijuna EUR); EUnetHTA 2, od 2012. do 2015. (9,5 milijuna EUR); i EUnetHTA 3, koja je započela u lipnju 2016. i trajat će do 2020. (20 milijuna eura). S obzirom na to da nije su te akcije privremene i u dovoljnoj mjeri riješen problem udvostručavanja interesu njihova kontinuiteta, ovom se Uredbom uvodi održiviji način kojim će se jamčiti nastavak zajedničkih procjena iste zdravstvene tehnologije od strane nadležnih tijela . Glavni rezultati suradnje do danas obuhvaćaju središnji model procjene zdravstvenih tehnologija (HTA Core model), koji pruža okvir za izvješća o procjeni zdravstvenih tehnologija; bazu podataka za dijeljenje informacija o projektima koje pojedinačne agencije planiraju, već provode ili su nedavno objavile (baza podataka POP); bazu podataka i znanja za pohranjivanje informacija, među ostalim o stupnju procjene tehnologija koje obećavaju ili o zahtjevu za dodatne studije u okviru procjene zdravstvenih tehnologija; i niz metodoloških smjernica i institucija alata za potporu namijenjenih agencijama za procjenu zdravstvenih tehnologija u različitim državama članicama unutar identičnih ili sličnih vremenskih okvira , među kojima su smjernice za prilagodbu izvješća od zemlje do zemlje. [Am. 15]
(19)

Provedba samoizvršne obveze pri provedbi zajedničkih projekata trebala bi se sastojati od primjene nacionalnih odredaba druge države članice. To bi trebalo značiti izmjenu pravno obvezujućih upravnih akata koji su već doneseni u skladu s uobičajeno primjenjivim nacionalnim pravom ili, ako to još nije učinjeno, donošenje novih upravnih akata na temelju zakonodavstva druge države članice u roku o kojem su se dogovorili svi partneri kako bi se zajednički projekti mogli na vrijeme pokrenuti . Ako je nekoliko tijela nadležno za različite aspekte složene pravne prepreke, obveza bi trebala biti popraćena rasporedom za svaki od tih aspekata. U skladu s načelom supsidijarnosti, na donošenje i prenošenje izmijenjenih ili novih upravnih akata trebalo bi primjenjivati nacionalni zakon o upravnom postupku. [Am. 9]
(28) Kako bi se nastavio lanac plaćanja uspostavljen za programsko razdoblje 2014. – 2020., npr. od Komisije do glavnog partnera preko tijela za ovjeravanje, potrebno je taj lanac plaćanja nastaviti u okviru računovodstvene funkcije. Potporu Unije potrebno je isplatiti glavnom partneru, osim bi to dovelo do dvostruke naknade za konverziju u euro i natrag u drugu valutu ili obrnuto između glavnog partnera i ostalih partnera.

(28) Kako bi se nastavio lanac plaćanja uspostavljen za programsko razdoblje 2014. – 2020., npr. od Komisije do glavnog partnera preko tijela za ovjeravanje, potrebno je taj lanac plaćanja nastaviti u okviru računovodstvene funkcije. Potporu Unije potrebno je isplatiti glavnom partneru, osim bi to dovelo do dvostruke naknade za konverziju u euro i natrag u drugu valutu ili obrnuto između glavnog partnera i ostalih partnera. Ako nije drukčije navedeno, glavni partner trebao bi zajamčiti da ostali partneri dobiju ukupan iznos doprinosa iz odgovarajućeg fonda Unije u cijelosti i unutar roka dogovorenog sa svim partnerima, pridržavajući se istog postupka kao glavni partner.