Dionici općenito podržavaju jačanje Europolova pravnog mandata za potporu državama članicama u sprečavanju i suzbijanju teških kaznenih djela i terorizma. Države članice izričito su podržale opcije politike kojima se daje prednost na raznim forumima Vijeća i u izjavi ministara i ministrica unutarnjih poslova EU-a iz listopada 2020. (Ten points on the Future of Europol (Deset točaka o budućnosti Europola)). Države članice istodobno su svjesne važnosti svoje nacionalne suverenosti u području izvršavanja zakonodavstva s operativnog i postupovnog gledišta. Europski parlament podržao je snažnu ulogu Europola, podsjećajući u rezoluciji iz srpnja 2020. „da bi ojačani mandat trebao biti popraćen odgovarajućim parlamentarnim nadzorom”. Očekuje se da će Europski parlament zahtijevati detaljno obrazloženje potrebe za svim novim kapacitetima Europola za obradu podataka i snažnim mjerama zaštite podataka. Rasprave sa svim dionicima doista su pokazale da je važno predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se osiguralo poštovanje temeljnih prava, a posebno prava na zaštitu osobnih podataka.

·omogućiti Europolu da djelotvorno pomaže u kaznenim istragama koje provode države članice ili EPPO tako da analizira velike i složene skupove podataka: zakonodavnom se inicijativom utvrđuju nova pravila na temelju kojih se Europolu omogućuje da, u opravdanim slučajevima u kojima je to nužno za djelotvornu potporu određenoj kaznenoj istrazi koju provodi država članica ili EPPO, obradi podatke koje su nacionalna tijela ili EPPO prikupili u kontekstu te kaznene istrage u skladu s postupovnim zahtjevima i zaštitnim mjerama primjenjivima na temelju nacionalnog kaznenog prava. U tu svrhu i ako država članica ili EPPO za određenu kaznenu istragu zatraži analitičku potporu Europola, zakonodavnom bi se inicijativom uvela mogućnost da Europol obrađuje sve podatke iz istražnog spisa predmeta koji država članica ili EPPO stavlja na raspolaganje za predmetnu istragu sve dok Europol pomaže u toj kaznenoj istrazi. To može uključivati informacije koje je pouzdana treća zemlja dostavila u kontekstu određene kaznene istrage, pod uvjetom da su te informacije nužne kako bi Europol mogao pomoći u toj kaznenoj istrazi u državi članici. Nadalje, zakonodavnom se inicijativom predviđa mogućnost da država članica ili EPPO od Europola zatraži da pohrani istražni spis predmeta i rezultat svoje operativne analize isključivo kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka i samo dok su u državi članici u tijeku sudski postupci povezani s tom kaznenom istragom. Komisija predlaže te nove pravne osnove na temelju analize Odluke Europskog nadzornika za zaštitu podataka o „izazovu velike količine podataka s kojim se suočava Europol” [članak 18.a];

Ova bi zakonodavna inicijativa utjecala na potrebe Europola u pogledu proračuna i osoblja. Procjenjuje se da će za ukupno razdoblje višegodišnjeg financijskog okvira biti potrebni dodatni proračun u iznosu od približno 180 milijuna EUR i oko 160 dodatnih radnih mjesta kako bi se osiguralo da Europol raspolaže potrebnim sredstvima za izvršavanje svojeg revidiranog mandata. Za nove zadaće Europola predložene u ovoj zakonodavnoj inicijativi stoga bi bila potrebna dodatna financijska sredstva i osoblje u odnosu na resurse predviđene u prijedlogu Komisije iz svibnja 2020. za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027., u kojem se godišnji doprinos EU-a Europolu planira povećati za 2 %. Te procjene i ukupni proračun i broj radnih mjesta ovise o ishodu pregovora o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. Tim bi se doprinosom trebale stabilizirati i potrebe Europola za resursima tijekom razdoblja obuhvaćenog zakonodavnim financijskim izvještajem. Ovom se zakonodavnom inicijativom državama članicama isto tako omogućuje da, ako je to nužno i ako je to potrebno zbog postojećih ili novih zadaća, daju izravan doprinos proračunu Europola.

·pomoći državama članicama u informiranju javnosti o pojedincima koji se na temelju nacionalnog prava traže u vezi s kaznenim djelom za koje je nadležan Europol, i to putem internetskih stranica Europola „Europe’s most wanted fugitives” (najtraženiji bjegunci u Europi) [članak 18. točka (f)],

(30)Kako bi mogao brzo utvrditi sva relevantna nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva, Europol bi sve privatne strane trebao moći obavijestiti u slučaju da na temelju informacija koje je od njih primio ne može utvrditi dotična tijela za izvršavanje zakonodavstva. To bi privatnim stranama koje su podijelile informacije s Europolom omogućilo da odluče je li u njihovu interesu da s Europolom razmjenjuju dodatne informacije i mogu li to činiti zakonito. U tu svrhu Europol može obavijestiti privatne strane da nedostaju informacije ako je to izričito nužno za utvrđivanje relevantnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Na takve bi se prijenose trebale primjenjivati posebne zaštitne mjere, posebno u slučajevima kad dotična privatna strana nema poslovni nastan u Uniji ili u trećoj zemlji s kojom je Europol sklopio sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena osobnih podataka ili s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum u skladu s člankom 218. UFEU-a kojim su propisane odgovarajuće zaštitne mjere ili koja je predmet Komisijine odluke o prikladnosti kojom je utvrđeno da dotična treća zemlja osigurava odgovarajuću razinu zaštite podataka.

(39)Prije pokretanja svojih istraživačkih i inovacijskih projekata koji uključuju obradu osobnih podataka Europol bi o tome trebao obavijestiti Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Europol bi za svaki projekt prije obrade trebao provesti procjenu učinka predviđenih postupaka obrade na zaštitu osobnih podataka i sva ostala temeljna prava, što uključuje učinak svih eventualnih pristranosti u rezultatima. To bi trebalo uključivati procjenu primjerenosti osobnih podataka koji će se obraditi za konkretnu svrhu tog projekta. Takvom bi se procjenom olakšala nadzorna uloga Europskog nadzornika za zaštitu podataka, među ostalim izvršavanje njegovih korektivnih ovlasti u skladu s ovom Uredbom, što bi moglo dovesti i do zabrane obrade. Razvojem novih alata na razini Europola ne bi se smjela dovesti u pitanje pravna osnova, uključujući razloge za obradu dotičnih osobnih podataka, koja bi naknadno bila potrebna za uvođenje tih alata na razini Unije ili na nacionalnoj razini.

Obrada informacija radi potpore kriminalističkoj istrazi

1. Kad je to nužno radi potpore određenoj kriminalističkoj istrazi, Europol može obrađivati osobne podatke koji nisu obuhvaćeni kategorijama ispitanika navedenima u Prilogu II. ako:

(a) država članica ili EPPO dostavlja Europolu istražni spis predmeta u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (a) za potrebe operativne analize kako bi se poduprla određena kriminalistička istraga u okviru mandata Europola u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkom (c); i

(b) Europol procjenjuje da se operativna analiza istražnog spisa predmeta ne može provesti bez obrade osobnih podataka koji nisu u skladu sa zahtjevima iz članka 18. stavka 5. O toj se procjeni vodi evidencija.

2. Europol može obrađivati osobne podatke iz istražnog spisa predmeta sve dok pomaže u određenoj kriminalističkoj istrazi koja je u tijeku, a za koju je država članica ili EPPO dostavio istražni spis predmeta u skladu sa stavkom 1., i isključivo radi potpore toj kriminalističkoj istrazi.

Upravni odbor na prijedlog izvršnog direktora i nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka dodatno utvrđuje uvjete obrade takvih podataka.

Ne dovodeći u pitanje obradu osobnih podataka u skladu s člankom 18. stavkom 5.a, osobni podaci koji nisu obuhvaćeni kategorijama ispitanika navedenima u Prilogu II. moraju biti funkcionalno odvojeni od drugih podataka i može im se pristupiti samo ako je to potrebno radi potpore određenoj kriminalističkoj istrazi za koju su dostavljeni.

3. Na zahtjev države članice ili EPPO-a koji je Europolu dostavio istražni spis predmeta u skladu sa stavkom 1., Europol može taj istražni spis predmeta i rezultat njegove operativne analize čuvati dulje od razdoblja pohrane utvrđenog u stavku 2. isključivo kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka te samo dok je u dotičnoj državi članici u tijeku sudski postupak povezan s tom kriminalističkom istragom.

Ta država članica može od Europola zahtijevati i da istražni spis predmeta i rezultat njegove operativne analize čuva dulje od razdoblja pohrane utvrđenog u stavku 2. kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka, i to samo onoliko dugo dok je u drugoj državi članici u tijeku sudski postupak na temelju povezane kriminalističke istrage.

Upravni odbor na prijedlog izvršnog direktora i nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka dodatno utvrđuje uvjete obrade takvih podataka. Takvi osobni podaci moraju biti funkcionalno odvojeni od drugih podataka i može im se pristupiti samo ako je to potrebno kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka.

4. Stavci od 1. do 3. primjenjuju se i u slučaju kad Europol primi osobne podatke od treće zemlje s kojom je sklopljen sporazum na temelju članka 23. Odluke 2009/371/PUP u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (c) ove Uredbe ili na temelju članka 218. UFEU-a u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe ili od zemlje koja je predmet odluke o prikladnosti iz članka 25. stavka 1. točke (a) ove Uredbe, a takva treća zemlja Europolu dostavi istražni spis predmeta za potrebe operativne analize koja služi kao potpora toj određenoj kriminalističkoj istrazi u državi članici ili u državama članicama kojima Europol pomaže. Ako treća zemlja Europolu dostavi istražni spis predmeta, o tome se obavješćuje Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Europol provjerava da količina osobnih podataka nije očito nerazmjerna u odnosu na određenu istragu u državi članici koju Europol podupire i da nema objektivnih elemenata koji upućuju na to da je treća zemlja pri pribavljanju spisa predmeta očito povrijedila temeljna prava. Ako Europol ili Europski nadzornik za zaštitu podataka zaključi da postoje preliminarne naznake da su takvi podaci nerazmjerni ili da pri njihovu prikupljanju došlo do povrede temeljnih prava, Europol ih ne obrađuje. Podacima koji se obrađuju u skladu s ovim stavkom Europol može pristupiti samo ako je to potrebno radi potpore određenoj kriminalističkoj istrazi u jednoj ili više država članica. Ti se podaci razmjenjuju samo unutar Unije.”;

7. članak 20. mijenja se kako slijedi:

(a) umeće se sljedeći stavak 2.a:

„2.a U okviru provedbe posebnih projekata operativne analize iz članka 18. stavka 3. države članice mogu odrediti informacije koje Europol treba staviti izravno na raspolaganje odabranim drugim državama članicama radi jačanja suradnje u određenim istragama, ne dovodeći u pitanje ograničenja iz članka 19. stavka 2.”;

(b) u stavku 3. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

„3. U skladu s nacionalnim pravom države članice pristupaju informacijama iz stavaka 1., 2. i 2.a te ih dalje obrađuju samo u svrhu sprečavanja i suzbijanja sljedećih vrsta kaznenih djela te za s njima povezane sudske postupke:”;

(c) dodaje se sljedeći stavak 5.:

„5. Kad nacionalno pravo omogućuje članovima osoblja Europola da podnose dokaze za koje su saznali tijekom izvršavanja svojih dužnosti ili obavljanja aktivnosti, takve dokaze u kaznenim postupcima u državama članicama mogu podnositi isključivo članovi osoblja Europola koje je za to ovlastio izvršni direktor.”;

8. Umeće se sljedeći članak 20.a: