Uvođenjem strukture dionica s višestrukim pravom glasa u poduzeću smanjuje se moć odlučivanja drugih dioničara (ulagatelja) u usporedbi s njihovim ekonomičnim ulaganjima. Ako se na odgovarajući način ne ublaži, ta bi smanjena glasačka snaga mogla uzrokovati konkretne probleme. Takvi problemi mogli bi uključivati, na primjer, učvršćivanje položaja dioničara, premještanje imovine poduzeća i, općenito, ostvarivanje privatnih koristi dioničara s kontrolnim udjelom, npr. transakcijama s povezanim osobama. Nadalje, dionice s višestrukim pravom glasa svojim učinkom razrjeđivanja vlasničke strukture mogu dovesti do toga da dioničari s kontrolnim udjelom blokiraju određene odluke, uključujući one kojima je cilj održivost, što pogoduje interesima dioničara s kontrolnim udjelom, a ne dugoročno održivom razvoju poduzeća. Međutim, ti se potencijalni problemi mogu riješiti uvođenjem mjera za zaštitu manjinskih dioničara i interesa poduzeća, kao što su maksimalni omjer glasova, klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti i ograničenje upotrebe dionica s višestrukim pravom glasa u određenim slučajevima, primjerice kad je riječ o održivosti.

Predložena direktiva u skladu je s ciljevima postojećih propisa EU-a kojima se utvrđuju zahtjevi za javna poduzeća i usklađuju nacionalne odredbe u pravu trgovačkih društava. To uključuje Direktivu o pravu društava, čiji je cilj osigurati minimalnu istovjetnu zaštitu i za dioničare i za vjerovnike. Njome se usklađuju nacionalne odredbe o određenim aspektima prava trgovačkih društava, kao što su osnivanje dioničkih društava, zahtjevi o dioničkom kapitalu i raspodjele dioničarima. Područje primjene predložene direktive ne preklapa se s područjem primjene Direktive o pravu društava, kojom se ne uređuju dioničke strukture poduzeća (ni strukture dionica s višestrukim pravom glasa). To se pitanje stoga razmatra u ovom Prijedlogu.

Na temelju članka 4. UFEU-a, mjere EU-a za dovršetak unutarnjeg tržišta moraju se procijeniti uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti utvrđeno u članku 5. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom supsidijarnosti, mjere na razini EU-a trebalo bi poduzeti samo ako države članice ne mogu samostalno dostatno ostvariti ciljeve predloženih mjera, zbog čega su potrebne mjere na razini EU-a. Ako se za dionice s višestrukim pravom glasa ne poduzmu mjere na razini EU-a, države članice koje trenutačno ne dopuštaju te strukture dionica vjerojatno neće u skoroj budućnosti jednostrano i bez vanjskih poticaja izmijeniti svoja pravila. To je tako uglavnom iz povijesnih razloga, zbog protivljenja dionika u tim zemljama i jer je često teško promijeniti pravo trgovačkih društava, koje se razvijalo stoljećima. Svako odgađanje uvođenja tih struktura u EU-u moglo bi manjim poduzećima i dalje uskraćivati mogućnosti financiranja u državama članicama koje zabranjuju dionice s višestrukim pravom glasa. Naposljetku, čak i ako države članice odluče poduzeti mjere, njihovi bi se pristupi mogli znatno razlikovati, što bi moglo dovesti do daljnje fragmentacije.

U procjeni učinka opisana su tri čimbenika koji objašnjavaju probleme u tri faze ciklusa uvrštenja: faza prije inicijalne javne ponude, sam postupak inicijalne javne ponude i faza nakon inicijalne javne ponude. Utvrđeno je da je za predloženu direktivu važan čimbenik to da poduzeća iz EU-a pri uvrštenju imaju nejednake mogućnosti u smislu upravljačke strukture zbog različitih nacionalnih pravila o dionicama s višestrukim pravom glasa.

Samim regulatornim izmjenama koje su utvrđene u opcijama nisu se mogli riješiti svi izazovi s kojima se nose javna tržišta u EU-u. Međutim, zajedno s drugim mjerama koje se smatraju dijelom šireg plana za poboljšanje pristupa poduzeća javnim tržištima kapitala, izmjenama se nastoji pridonijeti preokretanju trenutačnog negativnog trenda na javnim tržištima u EU-u. Bez tih regulatornih poboljšanja javna tržišta u EU-u i dalje bi se oslanjala na neoptimalni regulatorni okvir za uvrštenje te bi bila manje privlačna. To bi dovelo do gospodarskog troška za izdavatelje u EU-u, ulagatelje i gospodarstvo EU-a u cjelini. Osnovni scenarij stoga ne uključuje izmjene zakonodavnog okvira kojim se uređuju pravila za poduzeća koja se žele uvrstiti ili su to već učinila.

Najpoželjnijom opcijom politike za fazu prije inicijalne javne ponude predviđa se minimalno usklađivanje nacionalnih propisa kojima se uređuju strukture dionica s višestrukim pravom glasa, a državama članicama ostavlja se sloboda odlučivanja o tome kako to učiniti. U toj opciji države članice koje trenutačno zabranjuju strukture dionica s višestrukim pravom glasa morale bi izmijeniti svoje propise kako bi se dopustile takve upravljačke strukture. Tom se opcijom ne bi nametnula dodatna dalekosežna ograničenja državama članicama koje trenutačno imaju fleksibilan režim koji dobro funkcionira.

Ta bi opcija bila učinkovita u poticanju poduzeća (s poslovnim nastanom u državama članicama koje trenutačno zabranjuju strukture dionica s višestrukim pravom glasa) na uvrštenje. Njome bi se poduzećima dopustilo da u svim državama članicama trguju putem struktura dionica s višestrukim pravom glasa, a osnivačima i vlasnicima poduzeća da zadrže više kontrole, koja se uvrštenjem obično gubi. Time bi se otvorile nove mogućnosti financiranja poduzećima koja inače ne bi razmatrala uvrštenje. Time bi znatne uštede ostvarila i poduzeća koja se trenutačno trebaju uvrstiti u inozemstvu da bi ostvarila koristi od fleksibilnosti. Nadalje, dionice s višestrukim pravom glasa pomogle bi osnivačima (nakon uvrštenja) da izbjegnu kratkoročne tržišne pritiske i da se usredotoče na svoju dugoročnu viziju poduzeća.

U okviru najpoželjnije opcije države članice bile bi fleksibilne u utvrđivanju zaštitnih mjera i uvjeta za dionice s višestrukim pravom glasa. Međutim, države članice trebale bi osigurati usklađenost s nekoliko načela na visokoj razini i minimalnih zaštitnih mjera utvrđenih na razini EU-a. To uključuje odgovarajuću ravnotežu između interesa osnivača i zaštite manjinskih ulagatelja, kao i zaštite interesa poduzeća. Budući da bi države članice pri uvođenju tih struktura dionica u svoje nacionalne sustave trebale uzeti u obzir interese ulagatelja i interese poduzeća, tom bi se opcijom osigurala zaštita ulagatelja. Osim toga, zaštitne mjere i uvjeti bili bi prilagođeni posebnim obilježjima lokalnih tržišta, a tržišta na kojima već postoje strukture dionica s višestrukim pravom glasa zadržala bi svoju fleksibilnost.

Drugom se opcijom (koja nije najpoželjnija) predviđa maksimalno usklađivanje dionica s višestrukim pravom glasa uvođenjem detaljnog skupa pravila, među ostalim o zaštitnim mjerama za manjinske ulagatelje i poduzeća, kao što su klauzule o ograničavanju glasačke snage, klauzule o vremenskom ograničenju valjanosti, klauzule o ograničenju broja glasova koji daje jedna dionica, kojima se nastoji manjinske ulagatelje i poduzeća zaštiti od neprimjerenog učinka tih struktura dionica. Osim toga, u okviru te opcije u pravu Unije moglo bi se propisati i tko može držati dionice s višestrukim pravom glasa, u kojim se odlukama uzimaju u obzir dodatna glasačka prava, mogu li se prenijeti na treću osobu i pod kojim uvjetima. Ta bi opcija bila prilično preskriptivna jer bi sve države članice bile obvezne provoditi isti nefleksibilan okvir, uključujući iste zaštitne mjere koje državama članicama koje već imaju uspostavljen sustav koji dobro funkcionira ne bi dopustile fleksibilnost.

Stoga bi najpoželjnija opcija bila i djelotvorna i troškovno učinkovitija za dionike, a posebno za izdavatelje. Države članice koje već imaju uspostavljene sustave za dionice s višestrukim pravom glasa ne bi morale mijenjati svoja pravila, a poduzeća u tim državama članicama ne bi se morala prilagođavati novom sustavu i snositi dodatne troškove. Mnogo preskriptivnija alternativna opcija (koja nije najpoželjnija) vjerojatno bi dovela do mnogo viših troškova (prilagodbe) za države članice i izdavatelje u EU-u. Iako bi se opći interesi ulagatelja i interesi poduzeća na razini EU-a mogli bolje zaštititi alternativnom opcijom, ona bi mogla biti neprikladna za države članice u kojima se čini da postojeći (fleksibilni) sustavi dionica s višestrukim pravom glasa ne utječu negativno na ulagatelje.

Očekuje se da će Prijedlog imati izravan gospodarski učinak tako što će poduzećima iz EU-a omogućiti bolji pristup alternativnim izvorima financiranja. Vjerojatno će dodatno potaknuti izdavatelje na uvrštenje na javnim tržištima u državama članicama, gdje te strukture nisu bile dopuštene. Zajedno s drugim mjerama poboljšanja može dovesti do porasta broja javnih izdanja u EU-u i time općenito pridonijeti rastu tržišta kapitala u EU-u.

Kad je riječ o utjecaju na okoliš, uključujući načelo nenanošenja bitne štete i provjeru usklađenosti s klimatskom politikom, očekuje se da će ovaj Prijedlog imati neizravan pozitivan učinak na okoliš jer se poduzeća koja primaju financijska sredstva s javnih tržišta mogu uključiti u razvoj i inovacije novih tehnologija prihvatljivih za okoliš. Nadalje, uvođenjem posebnih zaštitnih mjera trebalo bi što više ograničiti učinak koji bi na poduzeće imale odluke koje mogu negativno utjecati na ljudska prava, klimu i okoliš. Ovaj Prijedlog pogoduje i razvoju otvorenijih i konkurentnijih tržišta kapitala, a posebno je koristan brže rastućim poduzećima u inovativnim i istraživačkim sektorima koji obično imaju veće potrebe za kapitalom. Bolji pristup financiranju tim će poduzećima omogućiti brži rast i bržu raspodjelu više financijskih sredstava programima istraživanja i razvoja koji mogu pridonijeti ciljevima europskog zelenog plana.

Prijedlog može imati neizravan pozitivan socijalni učinak ako se najpoželjnijom opcijom ostvari cilj da se poduzećima olakša pristup javnim tržištima, koja bi sada mogla imati korist od raznolikijih i većih izvora financiranja te se uključiti u socijalne inovacije i zaposliti veći broj ljudi. Budući da je inicijativa posebno usmjerena na MSP-ove, a neke mjere su im i izravno namijenjene, (neizravan) učinak na zapošljavanje vjerojatno će biti posebno izražen. MSP-ovi u EU-u danas zapošljavaju oko 100 milijuna ljudi, ostvaruju više od polovine BDP-a EU-a i imaju ključnu ulogu u dodavanju vrijednosti u svakom gospodarskom sektoru. Važno je napomenuti i da oni čine 99,8 % poduzeća u EU-u. Ako im se omogući prilagođeniji i širi pristup financiranju, ta će poduzeća sada moći brže rasti, što će pozitivno utjecati na zapošljavanje u EU-u. Stoga se očekuje da će mjere, kao dio šireg paketa za olakšavanje pristupa MSP-ova financiranju na tržištima kapitala, pozitivno utjecati na tržište rada EU-a i povećati gospodarsku koheziju.

Ovaj će Prijedlog vjerojatno imati neizravan pozitivan učinak na digitalizaciju jer će osigurati šire i raznovrsnije izvore financiranja za projekte i poduzeća kojima je potreban kapital, uključujući one usmjerene na digitalizaciju i inovacije.

U procjeni učinka zaključeno je da će predloženi „paket” mjera pridonijeti općem cilju unije tržišta kapitala da se poduzećima olakša pristup tržištima kapitala. Ovim će se paketom mjera pomoći poduzećima uvrštenima na mjestima trgovanja u EU-u, i to smanjenjem administrativnog opterećenja i poboljšanjem njihove likvidnosti. Međutim, u procjeni učinka naglašeno je i da same regulatorne mjere uključene u ovu inicijativu ne bi nužno dovele do povećanog broja uvrštenja u EU-u jer to ovisi o brojnim čimbenicima.

•Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

Nisu utvrđeni učinci administrativnih troškova povezani s pristupom „jedan za jedan”, iako se očekuje da će ovom inicijativom nastati određeni troškovi prilagodbe. Poduzeća bi mogla snositi minimalne izravne troškove prilagodbe kako bi se osiguralo da je uvrštenje strukturirano u skladu s novim pravilima i osobito u skladu s uvedenim mjerama za zaštitu ulagatelja.

•Temeljna prava

Ovim se Prijedlogom poštuju temeljna prava i slobode utvrđeni u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Za ovu inicijativu važno je slobodno kretanje osoba i usluga te sloboda poslovnog nastana, što su temeljna prava i slobode zaštićeni Ugovorom o Europskoj uniji i Ugovorom o funkcioniranju Europske unije.

Prijedlog utječe na pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka određenih dioničara i osoba koje ostvaruju glasačka prava u poduzeću, kao i imatelja vrijednosnih papira s posebnim pravima kontrole. Odredba kojom se propisuje objavljivanje identiteta tih dioničara i osoba ima za cilj ojačati povjerenje ulagatelja i olakšati informirano donošenje odluka o ulaganju te poboljšati zaštitu ulagatelja i učinkovitost tržišta. Budući da ulagatelj može biti svaki građanin, te bi informacije trebale biti javno dostupne. Odredba ne prelazi ono što je potrebno za zaštitu interesa ulagatelja, kako bi mogli donositi informirane odluke i za stjecanje povjerenja ulagatelja. Nadalje, Prijedlogom se nalaže da se objavljuju samo osobni podaci dioničara i osoba koje imaju znatne ovlasti za donošenje odluka ili na drugi način mogu izvršavati prava kontrole u poduzeću. Bez tih podataka ulagatelji ne bi mogli donijeti potpuno informirane odluke o ulaganju.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Ne očekuje se da će inicijativa imati primjetan učinak na proračun EU-a.

5.DRUGI ELEMENTI