HR Službeni list Europske unije C 124/1

Obavijest Komisije o tehničkim smjernicama za razvrstavanje otpada

(2018/C 124/01)

Svrha je ove Obavijesti pružiti tehničke smjernice o određenim aspektima Direktive 2008/98/EZ o otpadu („Okvirna direktiva o otpadu” ili „ODO”) (1) i Odluke Komisije 2000/532/EZ o popisu otpada („Popis otpada” ili „Popis”), kako su revidirane 2014. i 2017. (2)

U njoj se posebice navode objašnjenja i smjernice za nacionalna tijela, uključujući tijela lokalne vlasti i poduzeća (npr. za izdavanje dozvola) o ispravnom tumačenju i primjeni relevantnog zakonodavstva EU-a o razvrstavanju otpada, točnije o utvrđivanju opasnih svojstava, procjeni ima li otpad kakvo opasno svojstvo i, u konačnici, razvrstavanju otpada na opasan ili neopasan.

Obavijest je donesena nakon rasprava i savjetovanja s državama članicama i dionicima (3).

Obavijest je podijeljena u tri poglavlja i četiri priloga.

— Poglavlje 1. donosi opći kontekst razvrstavanja otpada i upute za služenje Smjernicama.

— U poglavlju 2. ukratko su predstavljeni bitni dijelovi zakonodavstva EU-a o otpadu te je objašnjena njihova važnost za definiranje i razvrstavanje (opasnog) otpada.

— U poglavlju 3. navode se glavni koraci za razvrstavanje otpada uz objašnjenje osnovnih koncepata, ali se pritom ne ulazi u detaljnu raspravu.

Za podrobne se informacije upućuje na odgovarajuće priloge u kojima su opširno opisani posebni aspekti.

— Prilog 1. sadržava informacije o Popisu otpada i odabiru odgovarajućih unosa s tog popisa.

— U Prilogu 2. predstavljeni su različiti izvori informacija o opasnim tvarima i njihovom razvrstavanju.

— U Prilogu 3. opisana su načela za procjenu pojedinačnih opasnih svojstava (od HP 1 do HP 15).

— Prilog 4. donosi pregled osnovnih koncepata te upućivanja na dostupne norme i metode za uzorkovanje i kemijske analize otpada.

U ovom se dokumentu navode objašnjenja koja su u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a i uzimaju u obzir smjernice za razvrstavanje otpada iz raznih država članica EU-a.

Ove se Tehničke smjernice mogu prema potrebi ažurirati na temelju iskustva s provedbom relevantnog zakonodavstva EU-a.

Smjernicama iz ove Obavijesti ne dovodi se u pitanje tumačenje koje može dati Sud Europske unije. Stajalištima izraženim u ovim Tehničkim smjernicama ne može se prejudicirati stajalište koje bi Komisija mogla zauzeti pred Sudom.

POKRATE

ATP prilagodba tehničkom napretku (eng. Adaptation to Technical Progress) BDE bromirani difenileteri (eng. brominated diphenyl ethers) BREF referentni dokument o najboljim raspoloživim tehnikama (eng. Best Available Techniques Reference Document) BTEX benzen, toluen, etilbenzen i ksilen (eng. Benzene, Toluene, Ethylbenzene and Xylene) CEN Europski odbor za normizaciju C&L razvrstavanje i označivanje (eng. Classification & Labelling) CLP razvrstavanje, označivanje i pakiranje (eng. Classification, Labelling and Packaging) CLRTAP Konvencija o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka (eng. Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution) ECHA Europska agencija za kemikalije (eng. European Chemicals Agency) EEA Europska agencija za okoliš (eng. European Environmental Agency) ELV otpadna vozila (eng. end-of-life vehicles) GHS Globalno usklađeni sustav (eng. Globally Harmonised System) ODS tvari koje oštećuju ozonski sloj (eng. ozone depleting substances) PAH policiklički aromatski ugljikovodici (eng. Polycyclic Aromatic Hydrocarbons) POP postojana organska onečišćujuća tvar (eng. persistent organic pollutant) SDS sigurnosno-tehnički list (eng. safety data sheet) UN Ujedinjeni narodi WAC kriteriji za prihvat otpada (eng. waste acceptance criteria) OEEO otpadna električna i elektronička oprema

SADRŽAJ

POKRATE 3

1. UVOD 5

1.1. Kontekst 5

1.2. Kome su namijenjene ove Smjernice? 5

1.3. Kako se služiti Smjernicama? 5

2. ZAKONODAVNI OKVIR 6

2.1. Zakonodavstvo o otpadu 6

2.1.1. Okvirna direktiva o otpadu (ODO) 6

2.1.2. Europski popis otpada 7

2.1.3. Uredba o pošiljkama otpada 8

2.1.4. Direktiva o odlagalištima 8

2.1.5. Direktiva o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala (Direktiva o otpadu od vađenja minerala) 9

2.1.6. Uredba REACH 9

2.1.7. Uredba o razvrstavanju, označivanju i pakiranju (Uredba CLP) 10

2.1.8. Uredba o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (Uredba POP) 10

2.1.9. Direktiva Seveso III 11

3. POSTUPCI RAZVRSTAVANJA OTPADA 12

3.1. Opći pristup razvrstavanju otpada 12

3.1.1. 1. korak: primjenjuje li se ODO? 13

3.1.2. 2. korak: koji se unos s Popisa otpada primjenjuje? 14

3.2. Raspoređivanje u zrcalne opasne ili zrcalne neopasne unose 15

3.2.1. 3. korak: zna li se dovoljno o sastavu otpada kako bi se izračunom ili ispitivanjem u skladu s 4. korakom utvrdilo pokazuje li otpad opasna svojstva? 16

3.2.2. 4. korak: pokazuje li otpad koje od opasnih svojstava od HP 1 do HP 15? 17

3.2.3. 5. korak: je li vjerojatno ili poznato da otpad sadržava bilo koju od postojanih organskih onečišćujućih tvari iz Priloga Popisu otpada (točka 2. treća alineja)? 18

PRILOZI

PRILOG 1.: Popis otpada s komentarima 21

PRILOG 2.: Izvori podataka i osnova informacija o opasnim tvarima 83

PRILOG 3.: Posebni pristupi utvrđivanju opasnih svojstava (od HP 1 do HP 15) 87

PRILOG 4.: Uzorkovanje i kemijska analiza otpada 124

PRILOG 5.: Izvori i upućivanja na vanjske dokumente 134

1. UVOD

1.1. Kontekst

Odluka o razvrstavanju otpada na opasan ili neopasan te osobito o tome kada i u kojim okolnostima otpad treba smatrati opasnim ključna je za cijeli lanac gospodarenja otpadom od njegova stvaranja pa sve do završne obrade. Ispravno razvrstavanje otpada kao opasnog za sobom povlači niz važnih obaveza, primjerice u pogledu označivanja i pakiranja, ali i u pogledu dostupnih načina obrade usklađenih s propisima.

Okvir EU-a za razvrstavanje otpada i popis svojstava koja otpad čine opasnim revidirani su 2014. i 2017. Pritom su u obzir uzeta iskustva stečena primjenom propisa o otpadu te znanstveni i gospodarski napredak. To ažuriranje zakonodavstva, pri kojem su uvažene bitne izmjene propisa EU-a o kemikalijama uvedene tijekom posljednjih godina, donosi nove izazove za nadležna tijela i industriju.

Kao što je istaknuto u Komunikaciji Komisije o mogućnostima za poboljšanje povezanosti zakonodavstva o kemikalijama, proizvodima i otpadu (COM(2018) 32 final), način na koji se pravila o razvrstavanju otpada provode i nameću ima važne posljedice za buduće odluke u pogledu gospodarenja otpadom, kao što su izvedivost i gospodarska održivost prikupljanja, metode recikliranja ili odabir između recikliranja i odlaganja. Takva neusklađenost može utjecati na uporabu sekundarnih sirovina. Ove su Smjernice za razvrstavanje otpada u Komunikaciji predložene kao prvi instrument čiji je cilj subjektima koji rade s otpadom i nadležnim tijelima pomoći da primijene zajednički pristup za karakterizaciju i razvrstavanje otpada, na taj način smanjujući takve neusklađenosti i učinke.

1.2. Kome su namijenjene ove Smjernice?

Ovaj dokument sadržava smjernice za nacionalna tijela, uključujući tijela lokalne vlasti i poduzeća (npr. za izdavanje dozvola) o ispravnom tumačenju i primjeni relevantnog zakonodavstva EU-a o razvrstavanju otpada, posebice Okvirne direktive o otpadu (4) i Popisa otpada (5).

1.3. Kako se služiti Smjernicama?

U poglavljima 1. i 2. predstavljeni su opći kontekst i poseban zakonodavni okvir.

Poglavlje 3. čitatelja vodi kroz osnovne korake u postupku razvrstavanja. Ono ne sadržava posebne informacije o provođenju koraka neophodnih za razvrstavanje, već donosi opći pregled. Za određene se korake upućuje na odgovarajući prilog, u kojem se navode podrobnije informacije.

2. ZAKONODAVNI OKVIR

2.1. Zakonodavstvo o otpadu

2.1.1. Okvirna direktiva o otpadu (ODO)

U Okvirnoj direktivi o otpadu utvrđeno je što je otpad i kako bi se njime trebalo gospodariti. Opasni otpad definiran je kao otpad koji posjeduje jedno ili više opasnih svojstava navedenih u Prilogu III. ODO-u. Člankom 7. ODO-a utvrđena je osnova za Popis otpada.

Okvir 1.: Okvirna direktiva o otpadu

Okvirna direktiva o otpadu 2008/98/EZ (dalje u tekstu „ODO”) glavni je zakonodavni dokument o otpadu na razini EU-a. Budući da je riječ o direktivi, ona se u nacionalno zakonodavstvo država članica prenosi zasebnim pravnim aktima.

Područje primjene Direktive određeno je definicijom „otpada” u njezinu članku 3. stavku 1., koja glasi:

„svaka tvar ili predmet koji posjednik odbacuje ili namjerava ili mora odbaciti”.

U mnogim je slučajevima lako odlučiti je li tvar ili predmet „otpad” u skladu s Direktivom. Međutim, u nekim je drugim slučajevima to teže učiniti. Opsežne smjernice u pogledu definicije „otpada”, uključujući informacije o isključenju iz područja primjene ODO-a te primjere iz obvezujuće sudske prakse Suda EU-a, dostupne su u Smjernicama za tumačenje ključnih odredaba Direktive 2008/98/EZ (6) (dalje u tekstu „Smjernice o ODO-u”). Ako tvar ili predmet ispunjava kriterije za otpad, tada podliježe propisima o otpadu, uključujući pravila o razvrstavanju otpada (osim ako je tvar ili predmet izričito isključen iz područja primjene ODO-a).

U članku 3. stavku 2. ODO-a „opasan otpad” definiran je kao

„otpad koji posjeduje jedno ili više opasnih svojstava navedenih u Prilogu III”.

Odluka o tome može li se tvar ili predmet smatrati „otpadom” u smislu ODO-a jednako je važna kao i odluka o tome treba li ga razvrstati kao „neopasan otpad” ili „opasan otpad”.

Na upravljanje opasnim otpadom primjenjuju se strogi uvjeti, točnije:

— obveza pružanja dokaza za praćenje otpada u skladu sa sustavom koji je uspostavila odgovarajuća država članica (članak 17. ODO-a),

— zabrana miješanja (članak 18. ODO-a, za pojedinosti vidjeti Smjernice o ODO-u),

— posebne obveze označivanja i pakiranja (članak 19. ODO-a).

Zakonodavstvom EU-a dodatno je utvrđeno da se opasni otpad mora obrađivati samo u namjenskim postrojenjima za obradu koja su ishodila posebnu dozvolu kako je propisano člancima od 23. do 25. Okvirne direktive o otpadu, ali i drugim zakonodavnim aktima, kao što su Direktiva o odlagalištima (7) i Direktiva o industrijskim emisijama (8).

Svojstva otpada iz Priloga III. ODO-u koja ga čine opasnim nedavno su prilagođena znanstvenom napretku Uredbom Komisije (EU) br. 1357/2014 (9), koja se primjenjuje od 1. lipnja 2015., i Uredbom Vijeća (EU) 2017/997 (10), koja se primjenjuje od 5. srpnja 2018. Uredbe EU-a izravno se primjenjuju u državama članicama bez prenošenja u nacionalno zakonodavstvo. Opasna svojstva detaljno su obrađena u Prilogu 3. ovom dokumentu.

U kontekstu razvrstavanja otpada člankom 7. ODO-a utvrđuju se temelji za Popis otpada (vidjeti u nastavku) i njegovu primjenu. Države članice mogu u nacionalne dokumente kojima se prenosi Popis otpada uvrstiti dodatne unose.

Članak 7. Okvirne direktive o otpadu Odredbama iz članka 7. stavaka 2. i 3. ODO-a uređuju se slučajevi u kojima država članica opasnim smatra otpad koji je na Popisu označen kao neopasan i obratno. Ta dva stavka glase kako slijedi: „2. Otpad koji se na popisu otpada ne pojavljuje kao opasan država članica može smatrati opasnim otpadom ako pokazuje jedno ili više svojstava navedenih u Prilogu III. Država članica o takvim slučajevima izvješćuje Komisiju bez odlaganja. Unosi ih u izvješće predviđeno člankom 37. stavkom 1. i dostavlja Komisiji sve relevantne podatke. Popis treba preispitati u svjetlu primljenih obavijesti kako bi se donijela odluka o tome je li ga potrebno prilagoditi. 3. Ako država članica može dokazati da određeni otpad koji se pojavljuje na popisu opasnog otpada ne pokazuje neko od svojstava navedenih u Prilogu III., ona takav otpad može smatrati neopasnim otpadom. Država članica dužna je izvijestiti Komisiju o takvim slučajevima bez odlaganja i dostaviti Komisiji sve relevantne podatke. Popis treba preispitati u svjetlu primljenih obavijesti kako bi se donijela odluka o tome je li ga potrebno prilagoditi.” Člankom 7. stavcima 2. i 3. nije propisano nadležno tijelo ili odgovarajući postupak za donošenje takvih odluka; to je pitanje prepušteno unutarnjem pravnom i administrativnom ustroju svake države članice (međutim, gospodarski subjekti ili drugi privatni subjekti ne smatraju se „državama članicama” i nisu ovlašteni donijeti odluku na temelju članka 7. stavaka 2. i 3. ODO-a).

Okvir 2.: Članak 7. Okvirne direktive o otpadu

2.1.2. Europski popis otpada

Popis otpada sadržava dodatne odredbe za procjenu opasnih svojstava i razvrstavanje otpada. Podijeljen je na poglavlja, potpoglavlja i unose. Unosi s Popisa otpada mogu se razvrstati na „apsolutno opasne unose”, „apsolutno neopasne unose” i „zrcalne unose”.

Okvir 3.: Europski popis otpada

Europski popis otpada utvrđen je Odlukom Komisije 2000/532/EZ (11) i ključni je dokument za razvrstavanje otpada. Pročišćena verzija Popisa otpada dostupna je od 2000., a Odlukom Komisije 2014/955/EU (12) revidirana je radi prilagodbe Popisa znanstvenom napretku i njegova usklađivanja s razvojem propisa o kemikalijama. Popis otpada donesen je odlukom EU-a i kao takav je obvezujući u cijelosti. Odluka je upućena državama članicama i ne treba je prenositi u nacionalno zakonodavstvo. Neke su države članice objavile dokumente sa smjernicama o Popisu otpada kako bi pomogle poduzećima i tijelima u primjeni Popisa u državi članici, osobito u slučajevima u kojima države članice primjenjuju članak 7. stavke 2. ili 3. (vidjeti okvir 2.).

Razvrstavanje prema Popisu otpada prije svega znači da se svaki otpad mora razvrstati prema šesteroznamenkastom broju (za pojedinosti vidjeti Prilog 1.).

Potpuno i usklađeno razvrstavanje poduzećima i nadležnim tijelima omogućuje da odluče je li otpad opasan ili ne (za pojedinosti vidjeti poglavlje 2.3.1.). U tom pogledu na Popisu otpada postoje tri vrste unosa:

— „apsolutno opasni unosi”: otpad koji je raspoređen u apsolutno opasne unose ne može se uvrstiti u neopasne unose i opasan je bez dodatne procjene,

— „apsolutno neopasni unosi”: otpad koji je raspoređen u apsolutno neopasne unose ne može se uvrstiti u opasne unose i neopasan je bez dodatne procjene,

— „zrcalni unosi” odnose se na otpad iz istog izvora koji se prema Popisu otpada može uvrstiti u opasne unose ili u neopasne unose, ovisno o konkretnom slučaju i o sastavu otpada.

2.1.3. Uredba o pošiljkama otpada

Uredbom o pošiljkama otpada se u zakonodavstvo EU-a prenose odredbe Baselske konvencije i Odluke OECD-a C(2001)107/Final. Postupci prijevoza ovise o vrsti otpada, njegovu odredištu i postupku obrade.

Okvir 4.: Uredba o pošiljkama otpada

Uredbom (EZ) br. 1013/2006 o pošiljkama otpada (dalje u tekstu „Uredba o pošiljkama otpada”) (13) se u zakonodavstvo EU-a prenose odredbe Baselske konvencije i Odluke OECD-a C(2001)107/Final. Tom se uredbom, koja se izravno primjenjuje u svim državama članicama, utvrđuju postupci, uvjeti i zahtjevi koje treba ispuniti kad je riječ o prekograničnim pošiljkama otpada, uključujući pošiljke između država članica. U skladu s člancima 34. i 36. Uredbe o pošiljkama otpada zabranjeni su izvoz otpada za odlaganje izvan područja EU-a/EFTA-e te izvoz opasnog otpada iz EU-a u bilo koju zemlju na koju se ne primjenjuje Odluka OECD-a.

Postoje dva kontrolna postupka za pošiljke otpada, točnije:

— opći zahtjevi za dostavu informacija iz članka 18., koji se obično primjenjuju na pošiljke za oporabu otpada navedenog u prilogu III. („zeleni” popis otpada) ili III.A i

— postupak prethodne pisane obavijesti i odobrenja za bilo koju drugu vrstu pošiljke otpada.

U kontekstu identifikacije otpada za potrebe ispravnog postupka i dokumentacije primjenjuje se razvrstavanje prema popisima iz priloga III. i IV. Uredbi o pošiljkama otpada (uključuje popise iz međunarodnih sporazuma). Pristup razvrstavanju koji se primjenjuje za te popise razlikuje se od onoga za Popis otpada.

Međutim, razvrstavanje u skladu s ODO-om i Popisom otpada važno je i u kontekstu Uredbe o pošiljkama otpada, primjerice kao kriterij smije li se otpad izvoziti u određene zemlje koje nisu članice EU-a ni OECD-a (članak 36. stavak 1. Uredbe o pošiljkama otpada). Razvrstavanje otpada u skladu s unosima iz priloga III. i IV. (tj. Baselskom konvencijom i oznakama OECD-a) te s unosima iz Popisa otpada (dio 2. Priloga V. Uredbi o pošiljkama otpada) potrebno je navesti na obrascu obavijesti i dokumentu o prometu koji se upotrebljava u okviru postupka obavješćivanja i u skladu s uputama iz točke 25. Priloga I.C. Isto tako, u slučaju pošiljki koje podliježu općim zahtjevima za dostavu informacija iz članka 18. otpad je potrebno identificirati na dokumentu koji se izdaje u skladu s Prilogom VII.

Za pošiljke otpada koje podliježu postupku prethodne pisane obavijesti i odobrenja na obrascu obavijesti i dokumentu o prometu (prilozi I.A i I.B) upotrebljavaju se oznake za opasna svojstva (oznake H) i obradu (oznake D i R) utvrđene u Prilogu III. odnosno Prilogu IV. Baselskoj konvenciji.

2.1.4. Direktiva o odlagalištima

Direktiva o odlagalištima sadržava pravila o upravljanju odlagalištima otpada te uvjetima dozvole za odlagališta otpada, njihovu zatvaranju i naknadnom održavanju. U Odluci Vijeća 2003/33/EZ utvrđeni su kriteriji za prihvat otpada na različite kategorije odlagališta navedene u Direktivi o odlagalištima. Analize koje se provode u okviru kriterija za prihvat otpada obično ne mogu poslužiti za razvrstavanje otpada prema Popisu otpada.

Okvir 5.: Direktiva o odlagalištima

Direktiva 1999/31/EZ o odlagalištima otpada („Direktiva o odlagalištima”) (14) sadržava pravila o upravljanju odlagalištima otpada te uvjetima dozvole za odlagališta otpada, njihovu zatvaranju i naknadnom održavanju. U Odluci Vijeća 2003/33/EZ utvrđeni su kriteriji za prihvat otpada na različite kategorije odlagališta navedene u Direktivi o odlagalištima.

Razvrstavanje otpada kao opasnog u skladu s Popisom otpada i Prilogom III. ODO-u važno je i za potrebe Direktive o odlagalištima jer bi se opasni otpad u pravilu trebao odlagati na odlagališta opasnog otpada, a neopasni bi se otpad trebao odlagati na odlagališta neopasnog ili inertnog otpada. Stabilan, nereaktivan opasni otpad može se odlagati na odlagališta neopasnog otpada ako su ispunjeni uvjeti iz Priloga II. Direktivi o odlagalištima i kriteriji za prihvat otpada. U Dodatku B Odluci Vijeća 2003/33/EZ jasno je navedeno koja je uloga „osnovne karakterizacije” te je objašnjeno kako proizašli zaključci o opasnim svojstvima utječu na prihvat otpada na odlagališta. Taj je pristup ilustriran na slici 1. u Dodatku B.

Međutim, razvrstavanje otpada kao opasnog ili neopasnog prema načelima ODO-a i u skladu s Popisom otpada ne smije se miješati s procjenom otpada radi utvrđivanja usklađenosti s kriterijima za prihvat otpada, kako je utvrđeno u Prilogu II. Direktivi o odlagalištima i Odluci Vijeća 2003/33/EZ (Odluka o kriterijima za prihvat otpada).

2.1.5. Direktiva o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala (Direktiva o otpadu od vađenja minerala)

Direktivom o otpadu od vađenja minerala uspostavljen je okvir za pravilno gospodarenje otpadom od industrija vađenja minerala. Opasna svojstva otpada od industrija vađenja minerala trebalo bi razvrstati u skladu s Popisom otpada iako su isključena iz područja primjene ODO-a.

Okvir 6.: Direktiva o otpadu od vađenja minerala

Cilj je Direktive 2006/21/EZ o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala (dalje u tekstu „Direktiva o otpadu od vađenja minerala”) (15) osigurati da se otpadom od industrija vađenja minerala upravlja tako da se spriječe ili što više smanje svi negativni učinci na okoliš i bilo kakvi posljedični rizici za zdravlje ljudi. Iako je otpad od industrija vađenja materijala koji je obuhvaćen Direktivom o otpadu od vađenja materijala izrijekom isključen iz područja primjene ODO-a (članak 2. stavak 2. točka (d) ODO-a), razvrstavanje prema Popisu otpada ipak je važno: operateri moraju u skladu s Direktivom o otpadu od vađenja minerala izraditi plan gospodarenja otpadom u kojem se utvrđuju potrebne mjere za pravilno upravljanje odgovarajućim otpadom. U skladu s planom gospodarenja otpadom opasna svojstva otpada od industrija vađenja minerala trebalo bi razvrstati u skladu s kriterijima Popisa otpada.

2.1.6. Uredba REACH

Uredbom REACH utvrđuju se registracija, evaluacija, autorizacija i ograničavanje kemikalija u EU-u. Otpad nije tvar, proizvod ili smjesa u smislu Uredbe REACH. Unatoč tome, informacije dobivene u okviru te uredbe mogu biti bitne za razvrstavanje otpada.

Okvir 7.: Uredba REACH

Uredba (EZ) br. 1907/2006 o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (dalje u tekstu „Uredba REACH”) (16) stupila je na snagu 2007. Uredba REACH opći je propis o kemikalijama na razini EU-a i primjenjuje se na tvari (pojedinačne, u smjesama ili proizvodima). Svrha je Uredbe REACH osigurati visoku razinu zaštite zdravlja ljudi i okoliša, uključujući promicanje alternativnih metoda za procjenu opasnosti tvari, kao i stavljanje u slobodan promet tvari na unutarnjem tržištu, te istovremeno povećati konkurentnost i inovativnost. U Uredbi REACH definiraju se i primjenjuju brojni postupci čiji je zajednički cilj osigurati sigurnu uporabu kemikalija:

— registracija tvari (zahtijeva se dostava, uz određene uvjete, informacija o svojstvima i uporabama tvari Europskoj agenciji za kemikalije),

— poboljšana komunikacija u lancu opskrbe putem proširenih sigurnosno-tehničkih listova,

— evaluacija tvari koju provode tijela javne vlasti radi pružanja sigurnosti u pogledu ispravnog funkcioniranja postupka registracije i kako bi se dodatno uklonile zabrinutosti zbog određenih tvari,

— ograničenje uporabe tvari za koje je utvrđen neprihvatljiv rizik,

— autorizacija – primjenjuje se na određene posebno zabrinjavajuće tvari koje se mogu stavljati na tržište i upotrebljavati pod uvjetom izdavanja posebne i vremenski ograničene autorizacije, podložno određenim uvjetima.

Važno je napomenuti da se u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe REACH otpad (kako je definiran u ODO-u) ne smatra tvari, smjesom ili proizvodom u skladu s Uredbom REACH. Na temelju te uredbe ne nastaju izravne obveze za proizvođače ili posjednike otpada (iako fazu otpada treba uzeti u obzir u izvješću o kemijskoj sigurnosti koje se predaje kao dio registracijskog dosjea za tvari koje se proizvode u EU-u ili uvoze u EU u količinama većima od 10 tona godišnje).

Međutim, informacije o kemijskim tvarima dobivene i dostavljene u okviru Uredbe REACH, osobito informacije o opasnosti, te njihova naknadna upotreba u razvrstavanju u skladu s Uredbom o razvrstavanju, označivanju i pakiranju, ključne su za razvrstavanje otpada (vidjeti Prilog 2.).

Treba napomenuti da su ispitne metode koje se upotrebljavaju za potrebe Uredbe REACH navedene u Uredbi (EZ) br. 440/2008 („Uredba o ispitnim metodama”). Neke ispitne metode utvrđene tom uredbom ili njihove prilagođene inačice mogu se primijeniti u okviru razvrstavanja otpada.

2.1.7. Uredba o razvrstavanju, označivanju i pakiranju (Uredba CLP)

Uredbom o razvrstavanju, označivanju i pakiranju utvrđuju se kriteriji za razvrstavanje tvari i smjesa u razrede opasnosti. Otpad se ne smatra tvari, smjesom ni proizvodom u skladu s Uredbom CLP. Međutim, opasna svojstva koja se primjenjuju na otpad povezana su s kriterijima za razvrstavanje, označivanje i pakiranje. Nadalje, razvrstavanje tvari u skladu s Uredbom CLP može biti bitno i za razvrstavanje otpada.

Okvir 8.: Uredba CLP

U Uredbi (EZ) br. 1272/2008 o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa (dalje u tekstu „Uredba CLP”) (17) UN-ov međunarodni sustav razvrstavanja kemikalija (Globally Harmonized System – GHS) prilagođen je EU-u. U tom se kontekstu tom uredbom utvrđuju detaljni kriteriji za procjenu tvari i njihovo razvrstavanje u razrede opasnosti.

Na sličan način kao i Uredbom REACH, člankom 1. stavkom 3. Uredbe CLP utvrđuje se da otpad nije tvar, smjesa ili proizvod. Slijedom toga, obveze na temelju Uredbe CLP ne primjenjuju se na proizvođače ili posjednike otpada.

Iako se Prilog III. ODO-u temelji na Uredbi CLP, kriteriji utvrđeni tom uredbom nisu u njega preneseni „jedan za jedan”. Umjesto toga, kad je riječ o razvrstavanju otpada treba napomenuti da neki od kriterija za opasna svojstva iz Priloga III. ODO-u izravno upućuju na razrede i kategorije opasnosti iz Uredbe CLP te na oznake upozorenja i povezane kriterije za razvrstavanje. U mnogim se zrcalnim unosima izričito spominju „opasne tvari”. Razvrstavanje tvari provodi se u skladu s Uredbom CLP, a prisutnost opasnih tvari sadržanih u otpadu mora se procijeniti u skladu s Prilogom III. ODO-u (za pojedinosti vidjeti poglavlje 2.3.2. i Prilog 3.). Nadalje, u tablici 3.1. u dijelu 3. Priloga VI. Uredbi CLP naveden je niz službenih usklađenih razvrstavanja tvari. Ako je takvo usklađeno razvrstavanje dostupno, mora se upotrebljavati za razvrstavanje otpada (za taj određeni aspekt vidjeti odjeljak 2.1.1. Priloga 2.).

2.1.8. Uredba o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (Uredba POP)

Uredbom POP nastoji se zaštititi okoliš i zdravlje ljudi od postojanih organskih onečišćujućih tvari. Otpad koji sadržava određene postojane organske onečišćujuće tvari iz Priloga Popisu otpada (točka 2. treća alineja) u količini većoj od praga propisanog Uredbom POP mora se razvrstati kao opasan.

Okvir 9.: Uredba POP

Jedan je od ciljeva Uredbe (EZ) br. 850/2004 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (dalje u tekstu „Uredba POP”) (18) provedbom relevantnih međunarodnih sporazuma zaštititi okoliš i zdravlje ljudi od određenih tvari koje se prenose preko međunarodnih granica daleko od svojeg izvora, ostaju u okolišu i mogu se bioakumulirati u živim organizmima. Područje primjene Uredbe ograničeno je na tvari navedene u prilozima Uredbi.

U skladu s člankom 7. Uredbe POP otpad koji se sastoji od postojanih organskih onečišćujućih tvari, sadržava takve tvari ili je njima onečišćen u količini većoj od određenih graničnih vrijednosti (granična vrijednost koncentracije iz članka 7. stavka 4. točke (a) – tzv. „donja granična vrijednost sadržaja postojanih organskih onečišćujućih tvari”) (19) mora se odmah odložiti ili oporabiti u skladu s odredbama utvrđenima u Uredbi POP na način koji osigurava da se sadržaj postojanih organskih onečišćujućih tvari uništi ili nepovratno transformira tako da preostali otpad i ispuštene tvari ne pokazuju svojstva postojanih organskih onečišćujućih tvari. Zabranjuju se postupci odlaganja ili oporabe koji mogu dovesti do oporabe, recikliranja, regeneracije ili ponovne upotrebe postojanih organskih onečišćujućih tvari.

Pri razvrstavanju zrcalnih unosa mora se, u skladu s izmjenom na temelju Odluke Komisije 2014/955/EU, uzeti u obzir postojanje određenih postojanih organskih onečišćujućih tvari. Otpad koji sadržava određene postojane organske onečišćujuće tvari (kao što je navedeno u Prilogu Popisu otpada (točka 2. treća alineja (20)) u količini većoj od pragova propisanih Uredbom POP smatra se opasnim bez daljnjeg razmatranja (vidjeti primjer u Prilogu 1., odjeljku 1.4.10.).

Treba imati na umu sljedeće:

— Ako su u otpadu prisutne postojane organske onečišćujuće tvari iz priloga Uredbi POP koje nisu izričito navedene u Prilogu Popisu otpada (točka 2. treća alineja), čak i u koncentracijama većima od graničnih vrijednosti utvrđenih u Prilogu IV. Uredbi POP, on se ne mora automatski razvrstavati kao opasan. Razvrstavanje ovisi o razvrstavanju tvari u razred opasnosti i odluka o njemu mora se donijeti primjenom općih pravila iz Priloga III. ODO-u koja se primjenjuju na opasna svojstva od HP 1 do HP 15.

— Taj učinak na razvrstavanje postoji bez obzira na sve obveze iz Uredbe POP za proizvođače i posjednike otpada koji sadržava postojane organske onečišćujuće tvari i neovisan je od njih.

2.1.9. Direktiva Seveso III

Cilj je Direktive Seveso III sprečavanje velikih nesreća koje uključuju opasne tvari i ograničavanje njihovih posljedica za okoliš i zdravlje ljudi. Ta se direktiva primjenjuje i na otpad. Operateri koji rukuju otpadom koji sadržava opasne tvari u količinama većima od određenih pragova moraju ga razvrstati na temelju njegovih svojstava kao mješavine. U relevantnim izvorima informacija može biti navedeno razvrstavanje u skladu sa zakonodavstvom EU-a o otpadu.

Okvir 10.: Direktiva Seveso III

Glavni je cilj Direktive 2012/18/EU o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari („Direktiva Seveso III”) (21) sprečavanje velikih nesreća koje uključuju opasne tvari i ograničavanje njihovih posljedica za zdravlje ljudi i okoliš, čime se na usklađen i učinkovit način nastoji osigurati visoka razine zaštite u cijeloj Uniji.

Operateri koji rade s opasnim tvarima u količinama većima od određenih pragova dužni su poduzeti sve potrebne mjere za sprečavanje velikih nesreća i ograničavanje njihovih posljedica. Zahtjevi uključuju informiranje građana koji bi mogli biti pogođeni nesrećom, podnošenje izvješća o sigurnosti, uspostavu sustava upravljanja sigurnošću i izradu unutarnjih interventnih planova. Države članice moraju, među ostalim, izraditi interventne planove za okolna područja i planirati mjere ublažavanja posljedica.

Direktiva Seveso III primjenjuje se i na otpad, ali su iz njezina područja primjene isključena odlagališta otpada, uključujući podzemno skladištenje otpada. U bilješci 5. Priloga I. Direktivi Seveso III upućuje se na Uredbu (EZ) br. 1272/2008 o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari te se izričito spominje otpad:

„Opasne tvari koje nisu obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 1272/2008, uključujući otpad, ali koje su ipak prisutne ili bi mogle biti prisutne u objektu i koje, pod postojećim uvjetima u objektu, imaju ili bi mogle imati jednaka svojstva u smislu mogućnosti velike nesreće, privremeno se dodjeljuju najsličnijoj kategoriji ili imenovanoj opasnoj tvari koja je obuhvaćena područjem primjene ove Direktive.”

3. POSTUPCI RAZVRSTAVANJA OTPADA

3.1. Opći pristup razvrstavanju otpada

Procjena i razvrstavanje otpada vrše se nakon uzimanja reprezentativnog uzorka za svaki tok otpada koji proizvođač proizvede. Ako postoji više od jedne vrste otpada, svaku bi trebalo procijeniti zasebno. Time se osigurava da se proizvod ili serija opasnog otpada:

— pogrešno ne razvrsta kao neopasna zbog miješanja (razrjeđivanja) s drugim vrstama otpada (vidjeti članak 7. stavak 4. ODO-a),

— identificira na vrijeme kako bi se spriječilo miješanje s drugim otpadom, npr. u kanti za smeće, vreći za smeće, skladištu ili kontejneru (vidjeti članak 18. ODO-a).

Od tih je zahtjeva izuzet jedino miješani komunalni otpad iz domaćinstava.

U sljedećem je poglavlju i dijagramu toka (usp. Figure 2) prikazan opći pristup razvrstavanju otpada. U dijagramu toka navedena su upućivanja:

— na odgovarajuće poglavlje ovog dokumenta u kojem se daje opće objašnjenje tog koraka razvrstavanja te

— na odgovarajući prilog ovom dokumentu u kojem su navedene detaljne informacije.

Provedbom prvih dvaju koraka opisanih u nastavku trebalo bi ustanoviti:

— podliježe li dotična tvar ili predmet ODO-u i Popisu otpada te

— primjenjuje li se „apsolutan” (opasan ili neopasan) unos iz Popisa otpada ili „zrcalni unos”, pa je stoga potrebna dodatna procjena.

3.1.1. 1. korak: primjenjuje li se ODO?

Prije razvrstavanja otpada treba provjeriti primjenjuje li se ODO uopće.

— Prvo treba ustanoviti je li predmetna tvar ili predmet otpad (kako je definirano u ODO-u). Treba utvrditi smatra li se predmetna tvar ili predmet otpadom u smislu ODO-a kako bi se ispunio preduvjet za dodatna procjenu njegovih opasnih svojstava. Za potrebe te konkretne procjene u Smjernicama o ODO-u objašnjeni su ključna definicija „odbacivanja” iz ODO-a i povezani koncepti iz ODO-a, kao što su „nusproizvod” i „prestanak statusa otpada”.

— Drugo, treba provjeriti jesu li određeni posebni tokovi otpada izuzeti iz područja primjene ODO-a. Čak i ako se tvar ili predmet smatra otpadom, treba procijeniti primjenjuje li se jedno od izuzeća iz područja primjene utvrđenih u članku 2. ODO-a. Tekst članka 2. ODO-a naveden je u okviru u nastavku. U Smjernicama o ODO-u navedena su detaljna objašnjenja odabranih izuzeća. Ako se procjenom utvrdi da se primjenjuje izuzeće, ne primjenjuje se ni ODO ni Popis otpada (poseban je slučaj Direktiva o otpadu od vađenja minerala kako je opisano u odjeljku 2.1.5., koja je izvan područja primjene ODO-a, ali se u okolnostima navedenima u toj Direktivi otpad mora razvrstati u skladu s Popisom otpada). Svi tokovi otpada koji nisu izričito izuzeti na temelju ODO-a razvrstavaju se u skladu s ODO-om i Popisom otpada te stoga i u skladu s pristupom iznesenim u ovim Tehničkim smjernicama. To uključuje slučajeve u kojima postoji dodatno zakonodavstvo za određeni tok otpada (poput otpadne električne i elektroničke opreme (OEEO) u slučaju Direktive 2012/19/EU (22) o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi ili otpadnih baterija u slučaju Direktive 2006/66/EZ (23) o baterijama) kako je navedeno u članku 2. stavku 4. ODO-a.

Direktiva 2008/98/EZ Članak 2.– Izuzeća iz područja primjene 1. Iz područja primjene ove Direktive isključuje se sljedeće: a. plinovite tvari koje se ispuštaju u atmosferu; b. zemlja/tlo (in situ) uključujući neiskopano onečišćeno tlo i građevine trajno povezane sa zemljištem; c. neonečišćeno tlo i drugi materijali iz prirode iskopani tijekom građevinskih aktivnosti ako je nedvojbeno da će se taj materijal koristiti za građevinske svrhe u svojem prirodnom obliku na lokaciji s koje je iskopan; d. radioaktivni otpad; e. deaktivirani eksplozivi; f. fekalije, ako nisu obuhvaćene stavkom 2. točkom (b), slama i drugi neopasni poljoprivredni ili šumski materijal koji se nalazi u prirodi i koji se koristi u poljoprivredi, šumarstvu ili za proizvodnju energije iz takve biomase postupcima ili metodama koje ne štete okolišu i ne ugrožavaju zdravlje ljudi. 2. U mjeri u kojoj je obuhvaćeno drugim zakonodavstvom Zajednice, iz područja primjene ove Direktive isključuje se sljedeće: a. otpadne vode; b. nusproizvodi životinjskog podrijetla uključujući prerađene proizvode obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 1774/2002, osim proizvoda namijenjenih spaljivanju, odlaganju na odlagališta ili uporabi u postrojenjima na bioplin ili kompost; c. strvine životinja koje nisu zaklane nego su uginule, uključujući životinje usmrćene radi istrebljenja epizootskih bolesti, koje se zbrinjavaju u skladu s Uredbom (EZ) br. 1774/2002; d. otpad koji nastaje pri istraživanju, eksploataciji, oplemenjivanju i skladištenju mineralnih sirovina te pri radu kamenoloma obuhvaćen Direktivom 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od istraživanja i eksploatacije mineralnih sirovina. 3. Ne dovodeći u pitanje obveze na temelju drugog relevantnog zakonodavstva Zajednice, iz područja ove Direktive isključuju se sedimenti koji se premještaju unutar površinskih voda radi gospodarenja vodama i vodenim tokovima ili sprečavanja poplava ili ublažavanja posljedica poplava, suša ili regeneracije zemljišta ako se dokaže da su ti sedimenti neopasni. 4. Specifična pravila za posebna slučajeve o gospodarenju posebnim kategorijama otpada, ili kao dopuna pravilima iz ove Direktive, mogu se utvrditi u pojedinačnim direktivama.

Okvir 11.: Članak 2. ODO-a – Izuzeća iz područja primjene

3.1.2. 2. korak: koji se unos s Popisa otpada primjenjuje?

Popis otpada sadržava 20 poglavlja (dvoznamenkaste oznake), koja se dalje dijele na potpoglavlja (četveroznamenkaste oznake) i unose (šesteroznamenkaste oznake).

Raspoređivanje u određeni unos vrši se u skladu s postupkom za upotrebu Popisa otpada. U tom je postupku utvrđen red prvenstva za poglavlja. Popis otpada s komentarima i upute za njegovu upotrebu nalaze se u Prilogu 1.

Svaki otpad koji se može identificirati kao unos označen zvjezdicom (*) trebalo bi smatrati opasnim. Otpad koji se definira s pomoću svih drugih unosa smatra se neopasnim. Za provedbu 2. koraka i identifikaciju primjenjivog/primjenjivih unosa s Popisa otpada treba učiniti sljedeće:

— usporediti odgovarajući unos ili odgovarajuće unose s Popisa otpada s predmetnim otpadom, uzimajući pritom u obzir da su na temelju članka 7. stavka 2. ili 3. ODO-a na razini država članica u nacionalno zakonodavstvo možda uvršteni posebni unosi,

— nakon toga treba procijeniti u koju od sljedećih vrsta unosa treba rasporediti predmetni otpad: — apsolutno opasan (AH) unos (označen zvjezdicom (*)) Otpad koji je raspoređen u apsolutno opasne unose ne može se uvrstiti u neopasne unose i opasan je bez dodatne procjene. Ako se otpad rasporedi u apsolutno opasni otpad, razvrstava se kao opasan i nije potrebna dodatna procjena kako bi se donijela odluka o obvezi njegova razvrstavanja kao opasnog. Međutim, ipak je potrebno poduzeti korake od 3. do 5. (vidjeti poglavlje 3.2.) kako bi se utvrdilo koja opasna svojstva predmetni otpad pokazuje jer bi ti podaci mogli biti potrebni kako bi se ispunile odredbe o ispravnom označivanju opasnog otpada iz članka 19. ODO-a (npr. za ispunjavanje tovarnog lista za promet otpada). Za informacije o apsolutno opasnim unosima koji ne pokazuju opasna svojstva vidjeti okvir 1. u odjeljku 1.1. Priloga 1. — apsolutno neopasan (ANH) unos Otpad koji je raspoređen u apsolutno neopasne unose ne može se uvrstiti u opasne unose i trebao bi se razvrstavati kao neopasan bez dodatne procjene. Ako se otpad rasporedi u apsolutno neopasni otpad, razvrstava se kao neopasan i nije potrebna dodatna procjena kako bi se donijela odluka o obvezi njegova razvrstavanja kao neopasnog. Za informacije o apsolutno neopasnim unosima koji pokazuju opasna svojstva vidjeti okvir 1. u odjeljku 1.1. Priloga 1. — zrcalni unos Zrcalni unosi mogu se definirati kao dva povezana unosa ili više njih od kojih je jedan opasan, a drugi nije. Za razliku od AH ili ANH unosa, ako se otpad uvrštava u skupinu alternativnih unosa, za uvrštavanje je potrebno obaviti dodatnu procjenu. Alternativni se unosi sastoje od najmanje sljedećih unosa: — zrcalni opasan (MH) unos (označen zvjezdicom (*)) — zrcalni neopasan (ANH) unos Ako se otpad može rasporediti kao zrcalni opasni unos ili zrcalni neopasni unos, potrebno je poduzeti korake od 3. do 5. (vidjeti poglavlje 3.2.) postupka razvrstavanja kako bi se na temelju tih istraživanja utvrdilo raspoređuje li se otpad kao zrcalni opasni unos ili zrcalni neopasni unos.

Dodatne informacije o raspoređivanju u apsolutno neopasne, apsolutno opasne, zrcalne opasne i zrcalne neopasne unose navedene su u odjeljku 1. Priloga 1.

3.2. Raspoređivanje u zrcalne opasne ili zrcalne neopasne unose

Pri odabiru odgovarajućeg zrcalnog unosa trebalo bi se služiti sljedećim poglavljima. Usto, ona se mogu primijeniti i u određivanju opasnih svojstava otpada pridruženog AH unosu jer bi ti podaci mogli biti potrebni kako bi se ispunile odredbe o ispravnom označivanju opasnog otpada iz članka 19. ODO-a (npr. za ispunjavanje tovarnog lista za promet otpada).

Nakon provedbe koraka od 3. do 5. trebalo bi konačno biti poznato sadržava li predmetni otpad opasne komponente te pokazuje li neko opasno svojstvo ili više njih (od HP 1 do HP 15) i/ili sadržava li ikakve relevantne postojane organske onečišćujuće tvari. Na temelju toga može se odlučiti je li otpad opasan ili neopasan. Dijagram toka u nastavku prikazuje potrebne korake te upućuje na sljedeća poglavlja (i njihove priloge za dodatne pojedinosti).

3.2.1. 3. korak: zna li se dovoljno o sastavu otpada kako bi se izračunom ili ispitivanjem u skladu s 4. korakom utvrdilo pokazuje li otpad opasna svojstva?

Važan je korak u razvrstavanju otpada prikupljanje dostatnih informacija o prisutnosti i udjelu opasnih tvari u otpadu kako bi se utvrdilo pokazuje li otpad opasna svojstva od HP 1 do HP 15. Određene su informacije o sastavu otpada obavezne neovisno o odabiru metode procjene opasnih svojstava (izračunom ili ispitivanjem) kako je opisano u 4. koraku. Postoji nekoliko načina za prikupljanje informacija o relevantnom sastavu otpada, prisutnim opasnim tvarima i mogućim opasnim svojstvima:

— iz informacija o proizvodnom procesu/kemiji u okviru kojih nastaje otpad te njihovim ulaznim tvarima i međuproizvodima, uključujući stručne prosudbe (korisni izvori mogu biti referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama, priručnici o industrijskim procesima, opisi procesa i popis ulaznih materijala koje dostavlja proizvođač itd.),

— iz informacija dobivenih od izvornog proizvođača tvari ili predmeta prije nego je postao otpad, npr. iz sigurnosnih listova, oznaka proizvoda ili informacijskih listova proizvoda (vidjeti pojedinosti u Prilogu 2.),

— iz baza podataka o analizama otpada dostupnih na razini država članica,

— uzorkovanjem i kemijskom analizom otpada (vidjeti Prilog 4.).

Nakon prikupljanja podataka o sastavu otpada moguće je procijeniti jesu li identificirane tvari razvrstane kao opasne, odnosno je li im dodijeljena šifra oznake upozorenja (vidjeti okvir 12.Box 12). Kako biste utvrdili jesu li sadržane tvari razvrstane kao opasne te saznali više o posebnim razredima i kategorijama opasnosti u koje tvari mogu biti uvrštene u skladu s Uredbom CLP, pročitajte smjernice iz Priloga 2.

Šifre oznaka upozorenja Procjenu o tome smatraju li se tvari identificirane kao sastojci predmetnog otpada opasnim tvarima treba izvršiti u skladu s kriterijima iz Uredbe CLP. Korisni izvori informacija u tom kontekstu dostupni su u Prilogu 2 ovom dokumentu. Treba napomenuti da su u Uredbi CLP „oznake upozorenja” definirane kako slijedi: „oznaka upozorenja” znači izraz koji se dodjeljuje razredu i kategoriji opasnosti kako bi se opisala vrsta opasnosti opasne tvari ili smjese te, prema potrebi, stupanj opasnosti. Ovo je primjer šifre oznake upozorenja te dodijeljenog razreda i kategorije opasnosti iz tablice 3.1. u dijelu 3. Priloga VI. Uredbi CLP: Oznaka upozorenja: Opis: Razred i kategorija opasnosti H330 Smrtonosno ako se udahne Akutna toks. 2 Prva znamenka koja dolazi nakon slova „H” predstavlja kategorizaciju opasnosti (2 – fizikalne opasnosti, 3 – opasnosti za zdravlje, 4 – opasnosti za okoliš), a druga i treća znamenka uzastopni su brojevi za grupiranje oznaka opasnosti. Informacije o šiframa oznaka upozorenja koje se dodjeljuju tvarima dostupne su u Prilogu 2.

Okvir 12.: Napomena o kriterijima iz Uredbe CLP: šifre oznaka upozorenja

Treba napomenuti da možda neće biti potrebno provesti kemijsku analizu predmetnog otpada ako se razmatra izravno ispitivanje opasnih svojstava (kakvo se obično provodi za fizikalna opasna svojstva, vidjeti 4. korak) Umjesto toga možda se već na temelju drugih, prethodno navedenih izvora informacija može zaključiti je li moguće razumno provesti ciljano izravno ispitivanje određenih opasnih svojstava.

Ako razmatrate mogućnost uzorkovanja i kemijske analize predmetnog otpada da biste utvrdili njegov kemijski sastav (npr. da biste izvršili izračun radi procjene opasnih svojstava kako je opisano u 4. koraku), pogledajte Prilog 4.

Od osoba koje razvrstavaju otpad očekuje se da poduzmu sve razumne mjere kako bi se sastav i opasna svojstva otpada utvrdili prije ove faze.

Konačno, ako na temelju prikupljenih informacija o sastavu otpada (uzimajući u obzir sve prethodno navedene mogućnosti) nije moguće zaključiti koja opasna svojstva otpad pokazuje ili ih procijeniti ni izračunom ni ispitivanjem otpada u skladu sa sljedećim, 4. korakom, operater bi trebao razmotriti razvrstavanje otpada kao opasnog (po potrebi nakon savjetovanja s nadležnim tijelom).

Treba napomenuti da izravne metode ispitivanja, iako su dostupne za neke od opasnih svojstava kako je opisano u 4. koraku, nisu dostupne za sva opasna svojstva. Otpad nepoznatog sastava zbog toga nije moguće u potpunosti razvrstati kao neopasan na temelju izravnog ispitivanja.

3.2.2. 4. korak: pokazuje li otpad koje od opasnih svojstava od HP 1 do HP 15?

Kako je navedeno u poglavlju 2.1.1. i detaljnije opisano u Prilogu 3. ovom dokumentu, u Prilogu III. ODO-u opisano je 15 svojstava otpada (od HP 1 do HP 15) koja ga čine opasnim. Table 1 Tablica 1. donosi pregled tih opasnih svojstava.

Tablica 1.

Svojstva otpada koja ga čine opasnim (opis iz Priloga III. ODO-u)

Opasna svojstva HP 1 Eksplozivno HP 2 Oksidirajuće HP 3 Zapaljivo HP 4 Nadražujuće – kožne iritacije i ozljede oka HP 5 Specifična toksičnost za ciljni organ Aspiracijska toksičnost HP 6 Akutna toksičnost HP 7 Karcinogeno HP 8 Nagrizajuće HP 9 Zarazno HP 10 Toksično za reprodukciju HP 11 Mutageno HP 12 Oslobađanje akutno toksičnih plinova HP 13 Senzibilizirajuće HP 14 Ekotoksično HP 15 Otpad koji može imati prethodno navedena opasna svojstva koja izvorni otpad nije izravno pokazivao

Po dovršetku 3. koraka trebalo bi biti dostupno dovoljno informacija o relevantnom sastavu predmetnog otpada. To znači da bi se o opasnim tvarima koje otpad sadržava i njihovom razvrstavanju trebalo znati dovoljno (npr. je li im dodijeljena koja relevantna šifra oznake upozorenja u skladu s Uredbom CLP) da bi se mogla primijeniti barem jedna od sljedećih metoda kako bi se utvrdilo pokazuje li otpad opasna svojstva:

— izračun kojim se utvrđuje jesu li tvari prisutne u predmetnom otpadu dosegle ili premašile pragove ograničenja koji se temelje na šiframa oznaka upozorenja (vrši se individualno ovisno o svojstvima od HP 4 do HP 14, vidjeti Prilog 3.),

— ispitivanje kojim se utvrđuje pokazuje li otpad opasna svojstva ili ne.

Prilog 3. sadržava detaljan opis i smjernice za procjenu pojedinačnih opasnih svojstava od HP 1 do HP 15 izračunom ili ispitivanjem.

Kad je riječ o metodi izračuna, treba napomenuti da vrijednosti sadržaja opasnih tvari u otpadu koje su utvrđene npr. uzorkovanjem i kemijskom analizom predmetnog otpada treba usporediti s graničnim vrijednostima koncentracija navedenima u Prilogu III. ODO-u. Te se granične vrijednosti koncentracije odnose na stanje otpada u trenutku njegova razvrstavanja, odnosno na svježu masu otpada. Međutim, rezultati dobiveni mnogim analitičkim metodama navode se na temelju mase suhe tvari. Zbog toga analitičke vrijednosti izražene na temelju mase suhe tvari treba ispraviti s obzirom na sadržaj vlage u otpadu kako bi se utvrdila koncentracija tvari u izvornom otpadu kojim će se naknadno gospodariti. Osobe koje razvrstavaju otpad trebale bi imati na umu da laboratoriji često prikazuju rezultate na temelju mase suhe tvari i stoga treba obratiti pozornost na način prikaza rezultata analize. Otpad treba razvrstati na temelju mokre mase (bilo iz izvornog ispitivanja ili nakon pretvorbe vrijednosti koje se odnose na masu suhe tvari). Osim toga, treba izričito napomenuti da je člankom 7. stavkom 4. ODO-a zabranjeno razrjeđivanje ili miješanje otpada radi snižavanja početnih koncentracija opasnih tvari.

Nadalje, treba imati na umu da se granične koncentracije navedene u Prilogu III. ODO-u ne primjenjuju na čiste legure metala u čvrstom stanju ako nisu kontaminirane opasnim tvarima. Dodatne informacije o razvrstavanju metalnih legura dostupne su u odjeljku 1.4.6. Priloga 1.

Dodatne smjernice za uzorkovanje i kemijsku analizu otpada u svrhu primjene metode izračuna dostupne su u Prilogu 4.

Izravno ispitivanje radi utvrđivanja prisutnosti određenog opasnog svojstva može biti primjereno u nekim slučajevima i za neka opasna svojstva (npr. fizikalna svojstva poput HP 1 „eksplozivno”, HP 2 „oksidirajuće” i HP 3 „zapaljivo”).

U skladu s Prilogom Popisu otpada,

„kada je opasno svojstvo otpada ocijenjeno ispitivanjem i korištenjem koncentracija opasnih tvari kao što je navedeno u Prilogu III. Direktivi 2008/98/EZ, prednost imaju rezultati ispitivanja”.

Konačno, ako otpad pokazuje jedno od 15 opasnih svojstava ili više njih, treba ga rasporediti u odgovarajući zrcalni opasni unos. Suprotno tome, ako otpad ne pokazuje ni jedno opasno svojstvo, treba poduzeti 5. korak da bi se provjerilo sadržava li otpad određene postojane organske onečišćujuće tvari u količini većoj od odgovarajućih graničnih vrijednosti. To je posljednji korak prije raspoređivanja predmetnog otpada u zrcalni opasni unos ili zrcalni neopasni unos.

3.2.3. 5. korak: je li vjerojatno ili poznato da otpad sadržava bilo koju od postojanih organskih onečišćujućih tvari iz Priloga Popisu otpada (točka 2. treća alineja)?

U posljednjem koraku u razvrstavanju otpada kao opasnog ili neopasnog treba utvrditi sadržava li otpad bilo koju od postojanih organskih onečišćujućih tvari iz Priloga Popisu otpada (točka 2. treća alineja), točnije premašuje li sadržaj određenih postojanih organskih onečišćujućih tvari relevantne granične vrijednosti iz Uredbe POP. U odjeljku 1.4.10. Priloga 1. dostupan je detaljan pregled, uključujući popis postojanih organskih onečišćujućih tvari koje treba razmotriti i odgovarajuće granične koncentracije.

Ako otpad ne sadržava relevantne postojane organske onečišćujuće tvari ili je njihov sadržaj ispod graničnih koncentracija, raspoređuje se u zrcalni neopasni unos. U suprotnome se raspoređuje u zrcalni opasni unos.

(1) Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(2) Odluka Komisije 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 226, 6.9.2000., str. 3.).

(3) Jednomjesečno savjetovanje s dionicima održano je u lipnju 2015., vidjeti http://ec.europa.eu/environment/waste/hazardous_index.htm. Radionica za dionike održana je u Bruxellesu 30. lipnja 2015.

(4) Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(5) Odluka Komisije 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 226, 6.9.2000., str. 3.).

(6) Europska komisija – Glavna uprava za okoliš (2013.): Smjernice za tumačenje ključnih odredaba Direktive 2008/98/EZ o otpadu, vidjeti http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf.

(7) Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.).

(8) Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.).

(9) Uredba Komisije (EU) br. 1357/2014 оd 18. prosinca 2014. o zamjeni Priloga III. Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadu i stavljaju izvan snage određenih direktiva (SL L 365, 19.12.2014., str. 89.).

(10) Uredba Vijeća (EU) 2017/997 od 8. lipnja 2017. o izmjeni Priloga III. Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu opasnog svojstva HP 14 „ekotoksično” (SL L 150, 14.6.2017., str. 1.).

(11) Odluka Komisije 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 226, 6.9.2000., str. 3.).

(12) Odluka Komisije 2014/955/EU оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 370, 30.12.2014., str. 44.).

(13) Uredba (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada (SL L 190, 12.7.2006., str. 1.).

(14) Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.).

(15) Direktiva 2006/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o gospodarenju otpadom od industrija vađenja minerala i o izmjeni Direktive 2004/35/EZ – Izjava Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 102, 11.4.2006., str. 15.).

(16) Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

(17) Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006. (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

(18) Uredba (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 7.).

(19) Valja spomenuti da neke države članice EU-a primjenjuju strože granične vrijednosti za određene postojane organske onečišćujuće tvari.

(20) Postojane organske onečišćujuće tvari navedene u Popisu otpada su tzv. „stare postojane organske onečišćujuće tvari”. Stoga se kao opasan mora razvrstavati samo onaj otpad koji sadržava „stare postojane organske onečišćujuće tvari” u koncentracijama većima od donje granične vrijednosti sadržaja postojanih organskih onečišćujućih tvari.

(21) Direktiva 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari, o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 96/82/EZ (SL L 197, 24.7.2012., str. 1.).

(22) Direktiva 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (OEEO) (SL L 197, 24.7.2012., str. 38.).

(23) Direktiva 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima te otpadnim baterijama i akumulatorima i stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ (SL L 266, 26.9.2006., str. 1.).

PRILOZI Obavijesti Komisije o tehničkim smjernicama za razvrstavanje otpada SADRŽAJ PRILOG 1.: Popis otpada s komentarima 21 1.1. Struktura Popisa otpada 21 1.2. Utvrđivanje prikladnog unosa 24 1.2.1. Popis otpada s komentarima 27 1.3. Primjeri razvrstavanja složenih unosa 62 1.3.1. Ambalažni otpad i sadržaj 62 1.3.2. Otpad od električne i elektroničke opreme (OEEO) 64 1.3.3. Dotrajala vozila (ELV) 66 1.4. Primjeri procjene posebnih sastojaka određenih vrsta otpada 67 1.4.1. Organski sastojci i posebni kemijski spojevi 67 1.4.2. Tvari koje oštećuju ozonski sloj 69 1.4.3. Azbest 71 1.4.4. Otpad koji sadržava CaO i CA(OH) 2 72 1.4.5. Otpad koji sadržava ugljeni katran i bitumen 74 1.4.6. Metali i legure 75 1.4.7. Organski peroksidi 76 1.4.8. Gumeni otpad 77 1.4.9. Plastični otpad 78 1.4.10. Otpad koji sadržava postojane organske onečišćujuće tvari (POP-ovi) 80 PRILOG 2.: Izvori podataka i osnova informacija o opasnim tvarima 83 2.1 Razvrstavanje tvari kao opasnih u skladu s Uredbom CLP 83 2.1.1 Usklađeno razvrstavanje tvari 83 2.1.2 Samorazvrstavanje 84 2.1.3 Popis razvrstavanja i označivanja kao alat pretraživanja 84 2.2 Informacije o sastavu, svojstvima i gospodarenju otpadom od tvari/smjesa koje postaju otpad 85 2.3 Drugi izvori informacija 86 PRILOG 3.: Posebni pristupi određivanju opasnih svojstava (od HP 1 do HP 15) 87 3.1. Određivanje oznake HP 1: Eksplozivno 87 3.2. Određivanje oznake HP 2: Oksidirajuće 88 3.3. Određivanje oznake HP 3: Zapaljivo 91 3.4. Određivanje oznake HP 4: Nadražujuće – kožne iritacije i ozljede oka 96 3.5. Određivanje oznake HP 5: Specifična toksičnost za ciljni organ/aspiracijska toksičnost 99 3.6. Određivanje oznake HP 6: Akutna toksičnost 102 3.7. Određivanje oznake HP 7: Karcinogeno 105 3.8. Određivanje oznake HP 8: Nagrizajuće 106 3.9. Određivanje oznake HP 9: Zarazno 108 3.10. Određivanje oznake HP 10: Toksično za reprodukciju 111 3.11. Određivanje oznake HP 11: Mutageno 113 3.12. Određivanje oznake HP 12: Oslobađanje akutno toksičnih plinova 114 3.13. Određivanje oznake HP 13: Senzibilizirajuće 118 3.14. Određivanje oznake HP 14: Ekotoksično 119 3.15. Određivanje oznake HP 15: Otpad koji može imati prethodno navedena opasna svojstva koja izvorni otpad nije izravno pokazivao 122 PRILOG 4.: Uzorkovanje i kemijska analiza otpada 124 4.1. Uzorkovanje 124 4.1.1. Okvir za uzorkovanje 124 4.1.2. Metodologija uzorkovanja 126 4.1.3. Norme uzorkovanja za različite vrste otpada 128 4.1.4. Strategije uzorkovanja za postupanje u pogledu homogenosti/heterogenosti 128 4.1.5. Statistički pristup uzorkovanja 128 4.2. Kemijska analiza otpada 129 4.2.1. Tvari u najgorem mogućem slučaju 131 4.2.2. Generički unosi 132 PRILOG 5.: Izvori i upućivanja na vanjske dokumente 134

PRILOG 1. Popis otpada s komentarima 1.1. Struktura Popisa otpada Verzija Popisa otpada utvrđena Odlukom 2000/532/EZ i izmijenjena Odlukom 2014/955/EU primjenjuje se od 1. lipnja 2015. Popis otpada sastoji se od 20 poglavlja (dvoznamenkaste oznake, vidjeti tablicu 1. u nastavku). Poglavlja su dodatno podijeljena na potpoglavlja (četveroznamenkaste oznake) i unose (šesteroznamenkaste oznake). Primjeri poglavlja, potpoglavlja i unosa navedeni su u nastavku. Poglavlje : 20 KOMUNALNI OTPAD (OTPAD IZ DOMAĆINSTVA I SLIČAN OTPAD IZ TRGOVINE, INDUSTRIJE I INSTITUCIJA) UKLJUČUJUĆI I ODVOJENO SAKUPLJENE FRAKCIJE Potpoglavlje : 20 01 odvojeno sakupljene frakcije (osim 15 01) Unos : 20 01 02 staklo Pri razvrstavanju otpada potrebno je prije svega provjeriti je li otpad obuhvaćen područjem primjene naslova poglavlja. Ako jest, potrebno je potom provjeriti je li otpad obuhvaćen područjem primjene naslova potpoglavlja. Tek tada se u potpoglavlju traži odgovarajuća oznaka. U slučaju prethodno navedenog otpada razvrstanog u unos 20 01 02 to znači sljedeće: — otpad mora biti otpad iz domaćinstava ili sličan otpad iz trgovine, industrije i institucija (kako bi se mogao razvrstati u poglavlje 20), — otpad se mora prikupljati odvojeno (kako bi se mogao razvrstati u potpoglavlje 20 01) i — mora sadržavati staklo, — ali ne smije biti staklena ambalaža jer ambalažni otpad nije obuhvaćen naslovom potpoglavlja 20 01, već ga je potrebno rasporediti u unos iz poglavlja 15 za ambalažni otpad. Redoslijed poglavlja utvrđen u Popisu otpada Poglavlja (dvoznamenkaste oznake) mogu se kategorizirati u tri skupine koje pri pokušaju identifikacije apsolutnih ili zrcalnih unosa koji najbolje odgovaraju predmetnom otpadu treba razmotriti prema redoslijedu unaprijed utvrđenom u Prilogu Popisu otpada: A. od 01 do 12 i od 17 do 20 poglavlja koja se odnose na izvor otpada B. od 13 do 15 poglavlja koja se odnose na vrstu otpada C. 16 poglavlje za otpad koji nije specificiran drugdje na popisu Prije svega potrebno je razmotriti poglavlja od 01 do 12 i od 17 do 20 (osim njihovih općih unosa koji završavaju brojem 99), u kojima se otpad identificira prema izvoru ili industrijskom sektoru podrijetla. Umjesto razmatranja opće vrste industrije u kojoj otpad nastaje potrebno je razmotriti konkretan industrijski postupak. Otpad iz automobilske industrije jedan je od primjera: ovisno o postupku, otpad se može razvrstati u poglavlje 12 (otpad od oblikovanja i fizičke i mehaničke površinske obrade metala i plastike), poglavlje 11 (otpad od kemijske površinske obrade i zaštite metala i drugih materijala; hidrometalurgije obojenih metala) ili poglavlje 08 (otpad nastao proizvodnjom, formulacijom, opskrbom i uporabom (PFOU) premaza (boje, lakovi i staklasti emajli), ljepila, sredstava za brtvljenje i tiskarskih boja). U ovoj fazi ne smije se upotrebljavati oznaka 99 iz tih poglavlja. Ako u poglavljima od 01 do 12 ili od 17 do 20 nije moguće pronaći odgovarajuću oznaku otpada, potrebno je provjeriti poglavlja od 13 do 15, koja su sljedeća prema utvrđenom redoslijedu (osim njihovih općih unosa koji završavaju brojem 99). Ta se poglavlja odnose na prirodu samog otpada, npr. ambalažni otpad. Ako se oznake otpada iz tih poglavlja ne mogu primijeniti, otpad je potrebno identificirati u skladu s poglavljem 16 (osim njegovih općih unosa koji završavaju brojem 99), kojim je obuhvaćen raznolik skup tokova otpada koji se ne mogu drukčije konkretno povezati s određenim postupkom ili sektorom, kao što je npr. sektor otpadne električne i elektroničke opreme (OEEO) ili dotrajalih vozila. Ako se otpad ne može razumno rasporediti ni u jedan unos u poglavlju 16, potrebno je pronaći odgovarajuću oznaku 99 (otpad koji nije specificiran na drugi način) u odjeljku popisa koji se odnosi na izvor otpada utvrđen u prvom koraku. Identifikacija najprikladnijeg unosa važan je korak u razvrstavanju otpada te zahtijeva ispravnu i iskrenu prosudbu operatera na temelju saznanja o podrijetlu i postupku nastanka te o mogućem sastavu otpada. U Prilogu 1.2. navedene su detaljnije informacije o načinu primjene Popisa i prethodno utvrđenog redoslijeda te sažetak informacija otprije navedenih u dijagramu toka (vidjeti sliku 1.). Tablica 1. Poglavlja Popisa otpada OZNAKA OPIS POGLAVLJA REDOSLIJED 01 OTPAD KOJI NASTAJE KOD ISTRAŽIVANJA I KOPANJA RUDA, ISKOPAVANJA KAMENA I FIZIČKOG I KEMIJSKOG OBRAĐIVANJA RUDA A 02 OTPAD IZ POLJOPRIVREDE, VRTLARSTVA, PROIZVODNJE VODENIH KULTURA, ŠUMARSTVA, LOVA I RIBARSTVA, PRIPREMANJA HRANE I PRERADE 03 OTPAD OD PRERADE DRVA I PROIZVODNJE PLOČA I NAMJEŠTAJA, CELULOZE, PAPIRA I KARTONA 04 OTPAD IZ KOŽARSKE, KRZNARSKE I TEKSTILNE INDUSTRIJE 05 OTPAD OD PRERADE NAFTE, PROČIŠĆIVANJA PRIRODNOG PLINA I PIROLITIČKE OBRADE UGLJENA 06 OTPAD IZ ANORGANSKIH KEMIJSKIH PROCESA 07 OTPAD IZ ORGANSKIH KEMIJSKIH PROCESA 08 OTPAD NASTAO PROIZVODNJOM, FORMULACIJOM, OPSKRBOM I UPORABOM (PFOU) PREMAZA (BOJE, LAKOVI I STAKLASTI EMAJLI), LJEPILA, SREDSTAVA ZA BRTVLJENJE I TISKARSKIH BOJA 09 OTPAD IZ FOTOGRAFSKE INDUSTRIJE 10 OTPAD IZ TERMIČKIH PROCESA 11 OTPAD OD KEMIJSKE POVRŠINSKE OBRADE I ZAŠTITE METALA I DRUGIH MATERIJALA; HIDROMETALURGIJE OBOJENIH METALA 12 OTPAD OD OBLIKOVANJA I FIZIČKE I MEHANIČKE POVRŠINSKE OBRADE METALA I PLASTIKE 13 OTPADNA ULJA I OTPADNA TEKUĆA GORIVA (OSIM JESTIVIH ULJA I ONIH IZ POGLAVLJA 05 I 12) B 14 OTPADNA ORGANSKA OTAPALA, RASHLADNI I POTISNI MEDIJI (OSIM 07 I 08) 15 AMBALAŽNI OTPAD; APSORBENSI, TKANINE ZA BRISANJE, FILTARSKI MATERIJALI I ZAŠTITNA ODJEĆA KOJA NIJE DRUGDJE SPECIFICIRANA 16 OTPAD KOJI NIJE SPECIFICIRAN DRUGDJE NA POPISU C 17 GRAĐEVINSKI OTPAD I OTPAD OD RUŠENJA (UKLJUČUJUĆI OTPAD OD ISKAPANJA ONEČIŠĆENOG TLA) A 18 OTPAD KOJI NASTAJE KOD ZAŠTITE ZDRAVLJA LJUDI ILI ŽIVOTINJA I/ILI SRODNIH ISTRAŽIVANJA (OSIM OTPADA IZ KUHINJA I RESTORANA KOJI NE POTJEČE IZ NEPOSREDNE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE) 19 OTPAD IZ POSTROJENJA ZA GOSPODARENJE OTPADOM, POSTROJENJA ZA PROČIŠĆIVANJE OTPADNIH VODA IZVAN MJESTA NJIHOVOG NASTANKA I PRIPREME VODE ZA PIĆE I VODE ZA INDUSTRIJSKU UPORABU 20 KOMUNALNI OTPAD (OTPAD IZ DOMAĆINSTVA I SLIČAN OTPAD IZ TRGOVINE, INDUSTRIJE I INSTITUCIJA) UKLJUČUJUĆI I ODVOJENO SAKUPLJENE FRAKCIJE Vrste unosa na Popisu otpada Svi unosi označeni zvjezdicom (*) smatraju se opasnim otpadom. Kako je već navedeno u poglavlju 3.1.2., sva 842 unosa na Popisu otpada mogu se podijeliti na apsolutno opasne (AH – absolute hazardous), apsolutno neopasne (ANH – absolute non-hazardous), zrcalne opasne (MH – mirror hazardous) i zrcalne neopasne (MNH – mirror non-hazardous) unose (vidjeti tablicu 2.). Prema tome, svaki je otpad ili opasan ili neopasan. Tablica 2. Broj unosa na Popisu otpada 842 unosa na Popisu otpada 408 opasnih unosa 434 neopasna unosa 230 AH 178 MH 188 MNH 246 ANH — Apsolutno opasan (AH) unos Otpad koji je raspoređen u apsolutno opasne unose ne može se uvrstiti u alternativne neopasne unose i opasan je bez dodatne procjene. Na Popisu otpada s komentarima apsolutno opasni unosi označeni su tamnocrvenom bojom (vidjeti tablicu 3. u odjeljku 1.2.1. ovog Priloga). Ako se otpad rasporedi u apsolutno opasni otpad, razvrstava se kao opasan i nije potrebna dodatna procjena kako bi se donijela odluka o obvezi njegova razvrstavanja kao opasnog. Međutim, ipak je potrebno poduzeti korake 3. i 4. (vidjeti poglavlje 3.2.) kako bi se utvrdilo koja opasna svojstva predmetni otpad pokazuje jer bi ti podaci mogli biti potrebni kako bi se ispunile odredbe o ispravnom označivanju opasnog otpada iz članka 19. ODO-a o pravilnom označivanju opasnog otpada (npr. za ispunjavanje tovarnog lista za promet otpada). — Apsolutno neopasan (ANH) unos Otpad koji je raspoređen u apsolutno neopasne unose ne može se uvrstiti u alternativne opasne unose te se bez dodatne procjene razvrstava kao neopasan. Na Popisu otpada s komentarima apsolutno neopasni unosi označeni su crnom bojom (vidjeti tablicu 3. u odjeljku 1.2.1. ovog Priloga). Ako se otpad rasporedi u apsolutno neopasni otpad, razvrstava se kao neopasan i nije potrebna dodatna procjena kako bi se donijela odluka o obvezi njegova razvrstavanja kao neopasnog. — Zrcalni unos Zrcalni unosi mogu se definirati kao dva povezana unosa ili više njih od kojih je jedan opasan, a drugi nije. Katkad jedna strana zrcalnog unosa može imati nekoliko mogućih povezanih alternativnih unosa. Za razliku od AH ili ANH unosa, ako se otpad uvrštava u skupinu alternativnih unosa, za uvrštavanje je potrebno obaviti dodatnu procjenu. Alternativni se unosi sastoje od najmanje sljedećih unosa: — Zrcalni opasan (MH) unos Na Popisu otpada s komentarima zrcalni opasni unosi označeni su narančastom bojom (vidjeti tablicu 3. u odjeljku 1.2.1.). — Zrcalni neopasan (MNH) unos Na Popisu otpada s komentarima zrcalni neopasni unosi označeni su tamnoplavom bojom (vidjeti tablicu 3. u odjeljku 1.2.1.). Zrcalni unosi mogu se podijeliti na potkategorije navedene u nastavku. — O alternativnim MH i MNH unosima odlučuje se na temelju općeg upućivanja na opasne tvari, npr.: 10 12 09* kruti otpad od obrade plinova koji sadržava opasne tvari MH 10 12 10 kruti otpad od obrade plinova koji nije naveden pod 10 12 09 MNH — O alternativnim MH i MNH unosima odlučuje se na temelju specifičnog upućivanja na određene opasne tvari, npr.: 16 01 11* kočne obloge koje sadržavaju azbest MH 16 01 12 kočne obloge koje nisu navedene pod 16 01 11 MNH — Kad je riječ o unosima s upućivanjem na više unosa, raspoređivanje u unos može ovisiti o podrijetlu ili određenim svojstvima predmetnog otpada te o opasnim tvarima koje bi on mogao sadržavati, npr.: 17 06 01* izolacijski materijali koji sadržavaju azbest MH 17 06 03* izolacijski materijali, koji se sastoje od opasnih tvari ili ih sadržavaju MH 17 06 04 izolacijski materijali koji nisu navedeni pod 17 06 01 i 17 06 03 MNH Odgovarajuće zrcalne unose između MH i MNH unosa može se često, ali ne nužno, prepoznati prema izrazu „koje nisu navedene pod…”. Ako se otpad može rasporediti ili u MH unos ili u MNH unos, potrebno je nastaviti s koracima od 3. do 5. (vidjeti poglavlje 3.2.) postupka razvrstavanja kako bi se utvrdili prisutnost i udio opasnih tvari u relevantnim koncentracijama ili kako bi se utvrdilo pokazuje li otpad izravno opasna svojstva radi odgovarajućeg raspoređivanja predmetnog toka otpada u MH ili MNH unos. Apsolutno neopasan unos koji pokazuje opasna svojstva Treba napomenuti da se otpad koji se raspoređuje u ANH unos razvrstava kao neopasan bez dodatne procjene njegovih opasnih svojstava. Jedina je iznimka od tog načela opisana u članku 7. stavku 2. ODO-a, u skladu s kojim će se predmetni otpad razvrstati kao opasan ako nadležno tijelo predmetne države članice smatra da određeni otpad raspoređen u ANH unos na temelju dostatnih dokaza zapravo treba razvrstati kao opasan. O tome je potrebno izvijestiti Komisiju zbog mogućih budućih izmjena Popisa otpada. Apsolutno opasan unos koji ne pokazuje opasna svojstva Ako se predmetni otpad može rasporediti samo u AH unos, razvrstava se kao opasan. Jedina iznimka od tog načela nastupa u skladu s člankom 7. stavkom 3. ODO-a ako relevantna država članica na temelju dostavljenih dostatnih dokaza o suprotnome smatra da je predmetni otpad neopasan. O tome je potrebno izvijestiti Komisiju zbog mogućih budućih izmjena Popisa otpada. Razvrstavanje zrcalnih unosa – procjena opasnih svojstava Koraci opisani u poglavlju 3.2. potrebni su samo ako se predmetni otpad razvrstava u MH ili MNH unos ili ako je potrebno procijeniti opasna svojstva određenog otpada razvrstanog kao AH, npr. radi ispunjavanja tovarnog lista. Okvir 1.: Ocjenjivanje opasnih svojstava: ANH, AH, zrcalni unosi 1.2. Utvrđivanje prikladnog unosa Kako bi se otpad mogao razvrstati, važno je poduzeti sve da bi se utvrdilo sljedeće: — izvor otpada (konkretni postupak ili aktivnost u okviru kojih je nastao) — vrsta otpada (ili vrste ako je riječ o mješavini). Kad su te informacije dostupne, potrebno je razmotriti cijeli popis otpada i slijediti upute navedene u nastavku. Odabir najprikladnijeg unosa za otpad od sveukupno 842 dostupna unosa na Popisu otpada složen je postupak. Najprije je potrebno u cijelosti razmotriti cijeli popis, a otpad mora odgovarati konačno odabranom unosu, potpoglavlju i poglavlju kako je opisano za unos 20 01 02 u prethodnom poglavlju. Popis je sastavljen tako da možete utvrditi više od jednog unosa, pa ćete morati poduzeti dodatne korake za procjenu iz poglavlja 3.2. radi odabira najprikladnijeg unosa. Naslovi poglavlja i potpoglavlja ograničuju područje primjene potpoglavlja i unosa u njima, a mogu uključivati i određene iznimke. Važno je provjeriti te naslove prije odabira unosa. Dijagram toka (slika 1. u Prilogu 1.) naveden je kako bi vas vodio kroz postupak i trebalo bi ga upotrebljavati u kombinaciji s uputama. Riječ je o faznom postupku koji će možda trebati ponoviti nekoliko puta. Korak A1 — Prvo treba usporediti određeni postupak ili aktivnost u okviru kojih je otpad nastao s naslovima poglavlja od 01 do 12 te od 17 do 20. Ako postupak ili aktivnost pripada u područje primjene jednog naslova poglavlja ili više njih, potrebno je provjeriti naslove potpoglavlja u njima. — Ako postupak ili aktivnost odgovara području primjene naslova poglavlja i potpoglavlja, potrebno je u tom potpoglavlju potražiti unos koji jasno odgovara konkretnoj vrsti otpada. — U toj fazi ne bi trebalo upotrebljavati opći unos XX XX 99. — Ako ne možete pronaći prikladan unos (ili unose), prijeđite na korak A2. Određeni postupak ili aktivnost Postupak ili aktivnost nije opća grana industrije ili poslovanja. Poduzeće će možda trebati razvrstati svaku fazu svojih aktivnosti ili postupaka u različita poglavlja. Na primjer, za postupak proizvodnje automobila određeni se otpad iz različitih faza proizvodnje može nalaziti u poglavljima 12 (otpad od oblikovanja i površinske obrade metala), 11 (anorganski otpad koji sadržava metale nastao obradom metala i zaštitom metala) i 08 (otpad od uporabe premaza). Korak A2 — U drugom koraku treba usporediti konkretnu vrstu otpada s naslovima poglavlja od 13 do 15. Ako vrsta otpada pripada u područje primjene jednog naslova poglavlja ili više njih, potrebno je provjeriti naslove potpoglavlja u njima. — Ako vrsta otpada odgovara području primjene naslova poglavlja i potpoglavlja, potrebno je u tom potpoglavlju potražiti unos koji jasno odgovara konkretnoj vrsti otpada. — Prema potrebi možete se služiti općim unosom XX XX 99. — Ako ne možete pronaći prikladan unos (ili unose), prijeđite na korak A3. Raspoređivanje u takvu opću oznaku XX XX 99 krajnja je mjera i trebalo bi ga što više izbjegavati. Korak A3 — U trećem koraku treba provjeriti pripada li otpad području primjene naslova potpoglavlja iz poglavlja 16. — Ako vrsta otpada odgovara području primjene naslova određenog potpoglavlja, potrebno je u tom potpoglavlju potražiti unos koji jasno odgovara konkretnoj vrsti otpada. — Ako ne možete pronaći prikladan unos (ili unose), prijeđite na korak A4. Korak A4 — Na kraju se vratite na korak A1 i rasporedite otpad u opći unos XX XX 99 iz poglavlja i potpoglavlja koje odgovara postupku ili aktivnosti u okviru kojih je otpad nastao. — Prije raspoređivanja u unos XX XX 99 provjerite jesu li razmotreni koraci od A1 do A3. Pri izvršavanju koraka od A1 do A4 predmetni bi otpad trebalo rasporediti ili u AH unos ili ANH unos ili u najprikladnije zrcalne unose. U potonjem je slučaju potrebno nastaviti s korakom 3. (vidjeti poglavlje 3.2.) postupka razvrstavanja kako bi se konačno odlučilo hoće li se otpad rasporediti u MH unos ili MNH unos. Dijagram toka iz slike 1. Priloga 1. trebao bi samo pomoći pri raspoređivanju određenog toka otpada u najprikladniji unos ili par zrcalnog unosa. Važno je napomenuti da bi postupak razvrstavanja trebalo smatrati faznim postupkom koji će možda biti potrebno ponoviti nekoliko puta. Dodatna je pomoć u tom kontekstu dostupna u sljedećim odjeljcima: — u odjeljku 1.2.1. priložen je Popis otpada s komentarima, — u odjeljku 1.3. navode se konkretni primjeri za složene unose namijenjeni ilustraciji postupka razvrstavanja, — u odjeljku 1.4. navedeni su primjeri za razvrstavanje posebnih sastojaka određenih vrsta otpada. Razvrstavanje miješanog otpada Ako postoji više od jedne vrste otpada, svaku bi trebalo razmotriti zasebno. Time se osigurava da se proizvod ili serija opasnog otpada — pogrešno ne razvrsta kao neopasna zbog miješanja (razrjeđivanja) s drugim vrstama otpada (vidjeti članak 7. stavak 4. ODO-a), — identificira na vrijeme kako bi se spriječilo miješanje s drugim otpadom, npr. u kanti za smeće, vreći za smeće, skladištu ili kontejneru (vidjeti članak 18. ODO-a). Od tih je zahtjeva izuzet jedino miješani komunalni otpad iz domaćinstva. Na popisu je naveden mali broj unosa za miješani otpad. Prema općem pravilu (radi ispunjavanja kriterija o miješanju iz ODO-a), oni su namijenjeni za otpad iz poduzeća koji nastaje u okviru određenog postupka kao jedinstveni miješani otpad. Nisu namijenjeni za otpad (ili proizvode otpada) koji nastaje odvojeno i naknadno se povezuje s drugim vrstama otpada (na primjer, stavlja se u isti kontejner). 1.2.1. Popis otpada s komentarima U tablici 3. navedeni su svi unosi iz Popisa otpada te je jasno navedeno koji su od njih ANH, AN, MNH i MH unosi. Treba napomenuti da je tumačenje vrsta unosa na Popisu otpada s komentarima u nastavku samo jedno od mogućih tumačenja u kojem se kombiniraju stajališta različitih država članica. Na razini država članica postoje drukčija tumačenja koja se isto tako mogu provjeriti. (1) Tablica 3. Popis otpada s komentarima OZNAKA OPIS POGLAVLJA VRSTA UNOSA 1 OTPAD KOJI NASTAJE KOD ISTRAŽIVANJA I KOPANJA RUDA, ISKOPAVANJA KAMENA I FIZIČKOG I KEMIJSKOG OBRAĐIVANJA RUDA 01 01 otpad od iskapanja minerala 01 01 01 otpad od iskapanja metalnih mineralnih sirovina ANH 01 01 02 otpad od iskapanja nemetalnih mineralnih sirovina ANH 01 03 otpad od fizičke i kemijske prerade metalnih mineralnih sirovina 01 03 04* kisela jalovina od prerade sulfidne rude MH B 01 03 05* ostala jalovina koja sadržava opasne tvari MH 01 03 06 jalovina koja nije navedena pod 01 03 04 i 01 03 05 MNH 01 03 07* ostali otpad od fizičke i kemijske prerade metalnih mineralnih sirovina koji sadržava opasne tvari MH 01 03 08 otpad u obliku prašine i praha koji nije naveden pod 01 03 07 MNH 01 03 09 (2) crveni mulj iz proizvodnje aluminija koji nije naveden pod 01 03 10 MNH 01 03 10* (3) crveni mulj iz proizvodnje aluminija koji sadržava opasne tvari koje nisu otpad naveden pod 01 03 07 MH A 01 03 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANHC 01 04 otpad od fizičke i kemijske prerade nemetalnih mineralnih sirovina 01 04 07* otpad od fizičke i kemijske prerade nemetalnih mineralnih sirovina koji sadržava opasne tvari MH 01 04 08 otpadni šljunak i drobljeni kamen koji nisu navedeni pod 01 04 07 MNH 01 04 09 otpadni pijesak i glina ANH 01 04 10 otpad u obliku prašine i praha koji nije naveden pod 01 04 07 MNH 01 04 11 otpad od prerade potaše i kamene soli koji nije naveden pod 01 04 07 MNH 01 04 12 jalovina i drugi otpad od ispiranja i čišćenja minerala koji nisu navedeni pod 01 04 07 i 01 04 11 MNH 01 04 13 otpad od rezanja i piljenja kamena koji nije naveden pod 01 04 07 MNH 01 04 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 01 05 isplačni muljevi i ostali otpad od bušenja 01 05 04 isplačni muljevi i ostali otpad od bušenja koji sadržava slatku vodu ANH 01 05 05* isplačni muljevi i ostali otpad od bušenja koji sadržava ulja MH B 01 05 06* isplačni muljevi i ostali otpad od bušenja koji sadržava opasne tvari MH 01 05 07 isplačni muljevi i ostali otpad od bušenja koji sadržavaju barit i nisu navedeni pod 01 05 05 i 01 05 06 MNH 01 05 08 isplačni muljevi i ostali otpad od bušenja koji sadržavaju kloride i nisu navedeni pod 01 05 05 i 01 05 06 MNH 01 05 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 2 OTPAD IZ POLJOPRIVREDE, VRTLARSTVA, PROIZVODNJE VODENIH KULTURA, ŠUMARSTVA, LOVA I RIBARSTVA, PRIPREMANJA HRANE I PRERADE 02 01 otpad iz poljoprivrede, vrtlarstva, proizvodnje vodenih kultura, šumarstva, lova i ribarstva 02 01 01 muljevi od pranja i čišćenja ANH 02 01 02 otpadna životinjska tkiva ANH 02 01 03 otpadna biljna tkiva ANH 02 01 04 otpadna plastika (osim ambalaže) ANH 02 01 06 životinjske fekalije, urin i gnoj (uključujući onečišćenu slamu) te otpadne vode, koji se posebno skupljaju i obrađuju izvan mjesta njihova nastanka ANH 02 01 07 otpad iz šumarstva ANH 02 01 08* otpad od kemikalija koje se koriste u poljodjelstvu koji sadržava opasne tvari MH 02 01 09 otpad od kemikalija koje se koriste u poljodjelstvu koji nije naveden pod 02 01 08 MNH 02 01 10 otpadni metal ANH 02 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 02 02 otpad od pripremanja i prerade mesa, ribe i ostale hrane životinjskog podrijetla 02 02 01 muljevi od pranja i čišćenja ANH 02 02 02 otpadna životinjska tkiva ANH 02 02 03 materijali neprikladni za potrošnju ili preradu ANH 02 02 04 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka ANH 02 02 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 02 03 otpad od pripremanja i prerade voća, povrća, žitarica, jestivih ulja, kakaa, kave, čaja i duhana; konzerviranja; proizvodnje kvasca i ekstrakta kvasca, pripremanja melase i fermentacije 02 03 01 muljevi od pranja, čišćenja, guljenja, centrifugiranja i separacije ANH 02 03 02 otpad od sredstava za konzerviranje ANH 02 03 03 otpad od ekstrakcije otapalom ANH 02 03 04 materijali neprikladni za potrošnju ili preradu ANH 02 03 05 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka ANH 02 03 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 02 04 otpad od proizvodnje šećera 02 04 01 zemlja od čišćenja i pranja repe ANH 02 04 02 kalcij karbonat koji nije u skladu sa specifikacijom ANH 02 04 03 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka ANH 02 04 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 02 05 otpad iz proizvodnje mljekarskih proizvoda 02 05 01 materijali neprikladni za potrošnju ili preradu ANH 02 05 02 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka ANH 02 05 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 02 06 otpad iz pekarstva i slastičarstva 02 06 01 materijali neprikladni za potrošnju ili preradu ANH 02 06 02 otpad od sredstava za konzerviranje ANH 02 06 03 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka ANH 02 06 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 02 07 otpad nastao proizvodnjom alkoholnih i bezalkoholnih pića (osim kave, čaja i kakaa) 02 07 01 otpad od pranja, čišćenja i mehaničke obrade sirovina ANH 02 07 02 otpad od destilacije alkohola ANH 02 07 03 otpad od kemijske obrade ANH 02 07 04 materijali neprikladni za potrošnju ili preradu ANH 02 07 05 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka ANH 02 07 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 3 OTPAD OD PRERADE DRVA I PROIZVODNJE PLOČA I NAMJEŠTAJA, CELULOZE, PAPIRA I KARTONA 03 01 otpad od prerade drva i proizvodnje ploča i namještaja 03 01 01 otpadna kora i pluto ANH 03 01 04* piljevina, strugotine, otpaci od rezanja drva, drvo, otpaci dasaka i furnira, koji sadržavaju opasne tvari MH 03 01 05 piljevina, strugotine, otpaci od rezanja drva, drvo, otpaci dasaka i furnira, koji nisu navedeni pod 03 01 04 MNH 03 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 03 02 otpad od zaštite drva 03 02 01* nehalogenirana organska sredstva za zaštitu drva AH 03 02 02* organoklorna sredstva za zaštitu drva AH 03 02 03* organometalna sredstva za zaštitu drva AH 03 02 04* anorganska sredstva za zaštitu drva AH 03 02 05* ostala sredstva za zaštitu drva koja sadržavaju opasne tvari AH B 03 02 99 sredstva za zaštitu drva koja nisu specificirana na drugi način ANH B 03 03 otpad od proizvodnje i prerade celuloze, papira i kartona 03 03 01 otpadna kora i drvo ANH 03 03 02 muljevi od obrade sulfitnih lugova (od oporabe komponenti iz tekućine za kuhanje) ANH 03 03 05 muljevi od obezbojenja kod recikliranja papira ANH 03 03 07 mehanički izdvojeni škart od prerade otpadnog papira i kartona ANH 03 03 08 otpad od sortiranja papira i kartona namijenjenih recikliranju ANH 03 03 09 otpadni vapneni mulj ANH 03 03 10 škart od vlakana, muljevi od vlakana, punila i premaza iz mehaničke separacije ANH 03 03 11 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 03 03 10 ANH 03 03 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 4 OTPAD IZ KOŽARSKE, KRZNARSKE I TEKSTILNE INDUSTRIJE 04 01 otpad iz kožarske i krznarske industrije 04 01 01 otpad od uklanjanja potkožnog tkiva i razlaganja vapnom ANH 04 01 02 otpad od krečenja sirove kože ANH 04 01 03* otpad od odmašćivanja koji sadržava otapala bez tekuće faze AH B 04 01 04 tekućine od štavljenja koje sadržavaju krom ANH 04 01 05 tekućine od štavljenja koje ne sadržavaju krom ANH 04 01 06 muljevi, posebno od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka, koji sadržavaju krom ANH 04 01 07 muljevi, posebno od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka, koji ne sadržavaju krom ANH 04 01 08 otpadna štavljena koža (plava platna, strugotine, otpaci, prah od poliranja) koja sadržava krom ANH 04 01 09 otpad od obrade i završne obrade ANH 04 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH B 04 02 otpad iz tekstilne industrije 04 02 09 otpad od složenih (kompozitnih) materijala (impregnirani tekstil, elastomeri, plastomeri) ANH 04 02 10 organske tvari iz prirodnih proizvoda (npr. mast, vosak) ANH 04 02 14* otpad od završne obrade koji sadržava organska otapala MH 04 02 15 otpad od završne obrade koji nije naveden pod 04 02 14 MNH 04 02 16* bojila i pigmenti, koji sadržavaju opasne tvari MH 04 02 17 bojila i pigmenti, koji nisu navedeni pod 04 02 16 MNH 04 02 19* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 04 02 20 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 04 02 19 MNH 04 02 21 otpad od neprerađenih tekstilnih vlakana ANH 04 02 22 otpad od prerađenih tekstilnih vlakana ANH 04 02 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 5 OTPAD OD PRERADE NAFTE, PROČIŠĆIVANJA PRIRODNOG PLINA I PIROLITIČKE OBRADE UGLJENA 05 01 otpad od prerade nafte 05 01 02* muljevi od odsoljavanja AH 05 01 03* talozi s dna spremnika AH 05 01 04* kiseli muljevi iz alkilacije AH 05 01 05* razlivena nafta AH 05 01 06* zauljeni muljevi od održavanja uređaja i opreme AH 05 01 07* kiseli katrani AH 05 01 08* ostali katrani AH 05 01 09* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 05 01 10 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 05 01 09 MNH 05 01 11* otpad od čišćenja goriva lužinama AH 05 01 12* ulja koja sadržavaju kiseline AH 05 01 13 muljevi od pripreme napojne vode za kotlove ANH 05 01 14 otpad iz rashladnih stupova ANH 05 01 15* istrošena glina za filtraciju AH 05 01 16 otpad koji sadržava sumpor iz procesa odsumporavanja nafte ANH 05 01 17 bitumen ANH 05 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 05 06 otpad od pirolitičke obrade ugljena 05 06 01* kiseli katrani AH 05 06 03* ostali katrani AH 05 06 04 otpad iz rashladnih stupova ANH 05 06 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 05 07 otpad od pročišćavanja i transporta prirodnog plina 05 07 01* otpad koji sadržava živu AH B 05 07 02 otpad koji sadržava sumpor ANH 05 07 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH B 6 OTPAD IZ ANORGANSKIH KEMIJSKIH PROCESA 06 01 otpad od proizvodnje, formulacije, opskrbe i uporabe (PFOU) kiselina 06 01 01* sumporna i sumporasta kiselina AH 06 01 02* solna kiselina AH 06 01 03* fluorovodična kiselina AH 06 01 04* fosforna i fosforasta kiselina AH 06 01 05* nitratna i nitritna kiselina AH 06 01 06* ostale kiseline AH 06 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 06 02 otpad od PFOU lužina 06 02 01* kalcijev hidroksid AH 06 02 03* amonijev hidroksid AH 06 02 04* natrijev i kalijev hidroksid AH 06 02 05* ostale lužine AH 06 02 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 06 03 otpad od PFOU soli i njihovih otopina i metalnih oksida 06 03 11* krute soli i otopine koje sadržavaju cijanide MH 06 03 13* krute soli i otopine koje sadržavaju teške metale MH 06 03 14 krute soli i otopine koje nisu navedene pod 06 03 11 i 06 03 13 MNH 06 03 15* metalni oksidi koji sadržavaju teške metale MH 06 03 16 metalni oksidi koji nisu navedeni pod 06 03 15 MNH 06 03 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 06 04 otpad koji sadržava metale koji nije naveden pod 06 03 06 04 03* otpad koji sadržava arsen AH B 06 04 04* otpad koji sadržava živu AH B 06 04 05* otpad koji sadržava ostale teške metale AH B 06 04 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH B 06 05 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka 06 05 02* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 06 05 03 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 06 05 02 MNH 06 06 otpad od PFOU kemikalija sa sumporom, kemijskih procesa sa sumporom i procesa odsumporavanja 06 06 02* otpad koji sadržava opasne sulfide MH 06 06 03 otpad koji sadržava sulfide i koji nije naveden pod 06 06 02 MNH 06 06 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 06 07 otpad od PFOU halogena i kemijskih procesa s halogenima 06 07 01* otpad od elektrolize koji sadržava azbest AH B 06 07 02* aktivni ugljen od proizvodnje klora AH 06 07 03* mulj barijevog sulfata koji sadržava živu AH B 06 07 04* otopine i kiseline, npr. kontaktna kiselina AH 06 07 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH B 06 08 otpad od PFOU silicija i silicijevih spojeva 06 08 02* otpad koji sadržava opasne klorosilane MH 06 08 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 06 09 otpad od PFOU kemikalija s fosforom i kemijskih procesa s fosforom 06 09 02 šljaka koja sadržava fosfor ANH 06 09 03* otpad od reakcija na bazi kalcija, koji sadržava opasne tvari ili je onečišćen opasnim tvarima MH 06 09 04 otpad od reakcija na bazi kalcija, koji nije naveden pod 06 09 03 MNH 06 09 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 06 10 otpad od PFOU kemikalija s dušikom, kemijskih procesa s dušikom i proizvodnje umjetnih gnojiva 06 10 02* otpad koji sadržava opasne tvari MH 06 10 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 06 11 otpad iz proizvodnje anorganskih pigmenata i sredstava za bojenje 06 11 01 otpad iz kemijskih procesa na bazi kalcija iz proizvodnje titanovog dioksida ANH 06 11 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 06 13 otpad iz anorganskih kemijskih procesa koji nije specificiran na drugi način 06 13 01* anorganska sredstva za zaštitu bilja, sredstva za zaštitu drva i drugi biocidi AH 06 13 02* istrošeni aktivni ugljen (osim 06 07 02) AH 06 13 03 ugljeno crnilo ANH 06 13 04* otpad iz prerade azbesta AH 06 13 05* čađa AH 06 13 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 7 OTPAD IZ ORGANSKIH KEMIJSKIH PROCESA 07 01 otpad nastao proizvodnjom, formulacijom, opskrbom i uporabom (PFOU) osnovnih organskih kemikalija 07 01 01* vodene tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 01 03* organska halogenirana otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 01 04* ostala organska otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 01 07* halogenirani talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 01 08* ostali talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 01 09* halogenirani filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 01 10* ostali filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 01 11* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 07 01 12 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 07 01 11 MNH 07 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 07 02 otpad iz PFOU plastike, sintetske gume i umjetnih vlakana 07 02 01* vodene tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 02 03* organska halogenirana otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 02 04* ostala organska otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 02 07* halogenirani talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 02 08* ostali talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 02 09* halogenirani filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 02 10* ostali filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 02 11* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 07 02 12 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 07 02 11 MNH 07 02 13 otpadna plastika ANH 07 02 14* otpad od dodataka koji sadržava opasne tvari MH 07 02 15 otpad od dodataka koji nije naveden pod 07 02 14 MNH 07 02 16* otpad koji sadržava opasne silikone MH 07 02 17 otpad koji sadržava silikone osim onog koji je naveden pod 07 02 16 MNH 07 02 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 07 03 otpad iz PFOU organskih boja i pigmenata (osim 06 11) 07 03 01* vodene tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 03 03* organska halogenirana otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 03 04* ostala organska otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 03 07* halogenirani talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 03 08* ostali talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 03 09* halogenirani filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 03 10* ostali filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 03 11* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 07 03 12 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 07 03 11 MNH 07 03 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 07 04 otpad iz PFOU organskih sredstava za zaštitu bilja (osim 02 01 08 i 02 01 09), zaštitu drva (osim 03 02) i drugih biocida 07 04 01* vodene tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 04 03* organska halogenirana otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 04 04* ostala organska otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 04 07* halogenirani talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 04 08* ostali talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 04 09* halogenirani filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 04 10* ostali filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 04 11* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 07 04 12 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 07 04 11 MNH 07 04 13* kruti otpad koji sadržava opasne tvari MH 07 04 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 07 05 otpad iz PFOU farmaceutskih proizvoda 07 05 01* vodene tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 05 03* organska halogenirana otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 05 04* ostala organska otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 05 07* halogenirani talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 05 08* ostali talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 05 09* halogenirani filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 05 10* ostali filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 05 11* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 07 05 12 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 07 05 11 MNH 07 05 13* kruti otpad koji sadržava opasne tvari MH 07 05 14 kruti otpad koji nije naveden pod 07 05 13 MNH 07 05 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 07 06 otpad iz PFOU masti, masnoće, sapuna, deterdženata, sredstava za dezinfekciju i kozmetike 07 06 01* vodene tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 06 03* organska halogenirana otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 06 04* ostala organska otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 06 07* halogenirani talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 06 08* ostali talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 06 09* halogenirani filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 06 10* ostali filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 06 11* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 07 06 12 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 07 06 11 MNH 07 06 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 07 07 otpad iz PFOU finih kemikalija i kemijskih proizvoda koji nisu specificirani na drugi način 07 07 01* vodene tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 07 03* organska halogenirana otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 07 04* ostala organska otapala, tekućine za ispiranje i matični lugovi AH 07 07 07* halogenirani talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 07 08* ostali talozi od destilacija i ostaci reakcija AH 07 07 09* halogenirani filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 07 10* ostali filtarski kolači i istrošeni apsorbensi AH 07 07 11* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 07 07 12 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 07 07 11 MNH 07 07 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 8 OTPAD NASTAO PROIZVODNJOM, FORMULACIJOM, OPSKRBOM I UPORABOM (PFOU) PREMAZA (BOJE, LAKOVI I STAKLASTI EMAJLI), LJEPILA, SREDSTAVA ZA BRTVLJENJE I TISKARSKIH BOJA 08 01 otpad iz PFOU i nastao uklanjanjem boja i lakova 08 01 11* otpadne boje i lakovi koji sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 01 12 otpadne boje i lakovi koji nisu navedeni pod 08 01 11 MNH 08 01 13* muljevi od boja ili lakova koji sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 01 14 muljevi od boja ili lakova koji nisu navedeni pod 08 01 13 MNH 08 01 15* vodeni muljevi koji sadržavaju boje ili lakove koji sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 01 16 vodeni muljevi koji sadržavaju boje ili lakove koji nisu navedeni pod 08 01 15 MNH 08 01 17* otpad od uklanjanja boja ili lakova koji sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 01 18 otpad od uklanjanja boja ili lakova koji nije naveden pod 08 01 17 MNH 08 01 19* vodene suspenzije koje sadržavaju boje ili lakove koji sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 01 20 vodene suspenzije koje sadržavaju boje ili lakove, a koje nisu navedene pod 08 01 19 MNH 08 01 21* otpad od sredstava za uklanjanje boja ili lakova AH 08 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 08 02 otpad iz PFOU drugih premaza (uključujući keramičke materijale) 08 02 01 otpadni prah za premazivanje ANH 08 02 02 vodeni muljevi koji sadržavaju keramičke materijale ANH 08 02 03 vodene suspenzije koje sadržavaju keramičke materijale ANH 08 02 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 08 03 otpad iz PFOU tiskarskih boja 08 03 07 vodeni muljevi koji sadržavaju tiskarske boje ANH 08 03 08 vodeni tekući otpad koji sadrži tiskarske boje ANH 08 03 12* otpadne tiskarske boje koje sadržavaju opasne tvari MH 08 03 13 otpadne tiskarske boje koje nisu navedene pod 08 03 12 MNH 08 03 14* muljevi od tiskarskih boja koji sadržavaju opasne tvari MH 08 03 15 muljevi od tiskarskih boja koji nisu navedeni pod 08 03 14 MNH 08 03 16* otpadne otopine za graviranje AH 08 03 17* otpadni tiskarski toneri koji sadržavaju opasne tvari MH 08 03 18 otpadni tiskarski toneri koji nisu navedeni pod 08 03 17 MNH 08 03 19* disperzivno ulje AH 08 03 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 08 04 otpad nastao iz PFOU ljepila i sredstava za brtvljenje (uključujući vodonepropusne proizvode) 08 04 09* otpadna ljepila i sredstva za brtvljenje koja sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 04 10 otpadna ljepila i sredstva za brtvljenje koja nisu navedena pod 08 04 09 MNH 08 04 11* muljevi od ljepila i sredstava za brtvljenje koji sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 04 12 muljevi od ljepila i sredstava za brtvljenje koji nisu navedeni pod 08 04 11 MNH 08 04 13* vodeni muljevi koji sadržavaju ljepila ili sredstva za brtvljenje koja sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 04 14 vodeni muljevi koji sadržavaju ljepila ili sredstva za brtvljenje, a koji nisu navedeni pod 08 04 13 MNH 08 04 15* vodeni tekući otpad koji sadržava ljepila ili sredstva za brtvljenje koja sadržavaju organska otapala ili druge opasne tvari MH 08 04 16 vodeni tekući otpad koji sadržava ljepila ili sredstva za brtvljenje koji nije naveden pod 08 04 15 MNH 08 04 17* kolofonij ulje AH 08 04 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 08 05 otpad koji nije specificiran na drugi način u 08 08 05 01* otpadni izocianati AH 9 OTPAD IZ FOTOGRAFSKE INDUSTRIJE 09 01 otpad iz fotografske industrije 09 01 01* razvijači i aktivatori na bazi vode AH 09 01 02* razvijači za offset ploče na bazi vode AH 09 01 03* razvijači na bazi otapala AH 09 01 04* otopine za fiksiranje AH 09 01 05* otopine za izbjeljivanje i fiksiranje AH 09 01 06* otpad koji sadržava srebro, a potječe od obrade fotografskog otpada na mjestu njegova nastanka AH B 09 01 07 fotografski film i papir, koji sadrže srebro ili spojeve srebra ANH 09 01 08 fotografski film i papir koji ne sadrže srebro ili spojeve srebra ANH 09 01 10 fotografski aparati za jednokratnu uporabu bez baterija ANH 09 01 11* fotografski aparati za jednokratnu uporabu koji sadržavaju baterije navedene pod 16 06 01, 16 06 02 ili 16 06 03 MH B 09 01 12 fotografski aparati za jednokratnu uporabu koji sadržavaju baterije, a koji nisu navedeni pod 09 01 11 MNH 09 01 13* vodeni tekući otpad od regeneracije srebra na mjestu nastanka, koji nije naveden pod 09 01 06 AH 09 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 10 OTPAD IZ TERMIČKIH PROCESA 10 01 otpad iz elektrana i ostalih postrojenja za sagorijevanje (osim 19) 10 01 01 pepeo s rešetke ložišta, talog i prašina iz kotla (osim prašine iz kotla navedene pod 10 01 04) ANH 10 01 02 lebdeći pepeo od izgaranja ugljena ANH 10 01 03 lebdeći pepeo od izgaranja treseta i neobrađenog drva ANH 10 01 04* lebdeći pepeo od izgaranja ulja i prašina iz kotla AH 10 01 05 kruti reakcijski otpad na bazi kalcija, koji nastaje pri odsumporavanju dimnih plinova ANH 10 01 07 muljeviti reakcijski otpad na bazi kalcija, koji nastaje pri odsumporavanju dimnih plinova ANH 10 01 09* sumporna kiselina AH 10 01 13* lebdeći pepeo od emulgiranih ugljikovodika koji se koriste kao gorivo AH 10 01 14* šljaka s rešetki ložišta, šljaka i prašina iz kotla od suspaljivanja koje sadrže opasne tvari MH 10 01 15 pepeo s rešetke ložišta, talog i prašina iz kotla od suspaljivanja koji nisu navedeni pod 10 01 14 MNH 10 01 16* lebdeći pepeo od suspaljivanja koji sadržava opasne tvari MH 10 01 17 lebdeći pepeo od suspaljivanja koji nije naveden pod 10 01 16 MNH 10 01 18* otpad od pročišćavanja plinova koji sadržava opasne tvari MH 10 01 19 otpad od pročišćavanja plinova koji nije naveden pod 10 01 05, 10 01 07 i 10 01 18 MNH 10 01 20* muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji sadržavaju opasne tvari MH 10 01 21 muljevi od obrade otpadnih voda na mjestu njihova nastanka koji nisu navedeni pod 10 01 20 MNH 10 01 22* vodeni muljevi od čišćenja kotla koji sadržavaju opasne tvari MH 10 01 23 vodeni muljevi od čišćenja kotla koji nisu navedeni pod 10 01 22 MNH 10 01 24 pijesci iz fluidiziranog sloja ANH 10 01 25 otpad od skladištenja i pripreme goriva u elektranama koje rade na ugljen ANH 10 01 26 otpad od obrade rashladne vode ANH 10 01 99 otpad koji nije specificiran na drugi način ANH 10 02 otpad iz industrije željeza i čelika 10 02 01 otpad od prerade šljake ANH 10 02 02 neprerađena šljaka ANH 10 02 07* kruti otpad od obrade plinova koji sadržava opasne tvari MH 10 02 08 kruti otpad od obrade plinova koji nije naveden pod 10 02 07 MNH 10 02 10 ogorine A