Izvor: Europska komisija (2021.), Izvješće o razlici između očekivanog i naplaćenog PDV-a za 2021.

Stanje na razini EU-a s vremenom pokazuje znakove poboljšanja, no statistički se podaci znatno razlikuju kad se usporede države članice, od tek 1 % do čak 35 % ukupne nacionalne teoretske obveze PDV-a (VTTL) ( Slika 2. ). Postoje dobri primjeri koji pokazuju da je napredak moguć i da se razlika između očekivanog i naplaćenog PDV-a može smanjiti: u usporedbi s 2018., udio razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a općenito se smanjio u 18 država članica. Osim u Hrvatskoj i Cipru do najvećeg je smanjenja razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a došlo u Grčkoj, Litvi, Bugarskoj i Slovačkoj (koje su razliku između očekivanog i naplaćenog PDV-a smanjile za od 3,2 do 2,2 (–3 postotna boda). Drugu skupinu zemalja čine Švedska, Finska i Estonija. Procjenjuje se da je u tim državama članicama gubitak prihoda od PDV-a već godinama manji od 5 % PDV-a koji se mora platiti. Najveća povećanja razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a osim Malte bilježe Slovenija (+3 postotna boda) i Rumunjska (+2,3 postotna boda).

Napomena: podatkovne oznake odnose se na razliku između očekivanog i naplaćenog PDV-a kao udio VTTL-a 2019.

Izvor: Europska komisija (2021.), Izvješće o razlici između očekivanog i naplaćenog PDV-a za 2021.

Varijacije u procjenama razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a između država članica odražavaju razlike u pogledu izvršenja poreznih obveza, prijevare, izbjegavanja poreza, stečajeva, nesolventnosti i administrativnog kapaciteta. Čak i ako na procjene utječu drugi čimbenici, primjerice gospodarski razvoj i organizacija prikupljanja nacionalnih statističkih podataka, stopa, a osobito kretanje razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a, pokazatelj je uspješnosti nacionalnih poreznih uprava.

Godina Država

članica 2016. 2017. 2018. 2019. mil. EUR % mil. EUR % mil. EUR % mil. EUR % Belgija 3 513 10,9 % 4 126 12,2 % 4 007 11,4 % 4 444 12,3 % Bugarska 621 12,3 % 648 12,2 % 617 10,8 % 508 8,3 % Češka 2 499 16,0 % 2 223 13,1 % 2 567 13,8 % 2 835 14,3 % Danska 2 539 8,7 % 2 528 8,3 % 2 516 7,9 % 2 778 8,6 % Njemačka 22 091 9,2 % 23 212 9,3 % 24 291 9,4 % 23 443 8,8 % Estonija 115 5,5 % 117 5,2 % 98 4,0 % 116 4,5 % Irska 1 426 10,2 % 1 910 12,8 % 1 541 9,8 % 1 721 10,1 % Grčka 5 374 27,3 % 6 730 31,5 % 6 237 29,0 % 5 350 25,8 % Španjolska 4 577 6,1 % 5 411 6,8 % 5 252 6,3 % 5 840 6,9 % Francuska 14 852 8,8 % 15 329 8,6 % 14 428 7,9 % 13 858 7,4 % Hrvatska 553 8,4 % 482 6,9 % 553 7,4 % 77 1,0 % Italija 36 852 26,5 % 32 611 23,3 % 32 415 22,9 % 30 106 21,3 % Cipar 47 2,7 % 169 9,4 % 171 8,6 % 54 2,7 % Latvija 309 13,2 % 402 15,7 % 277 10,2 % 237 8,3 % Litva 1 070 26,1 % 1 116 25,2 % 1 137 24,4 % 1 048 21,4 % Luksemburg 589 15,8 % 226 6,3 % 333 8,5 % 267 6,6 % Mađarska 1 748 14,2 % 1 891 13,9 % 1 261 8,9 % 1 483 9,6 % Malta 244 25,6 % 225 21,7 % 203 18,1 % 287 23,5 % Nizozemska 2 651 5,3 % 3 190 6,0 % 3 039 5,5 % 2 660 4,4 % Austrija 2 466 8,3 % 2 605 8,4 % 3 033 9,4 % 2 895 8,7 % Poljska 7 880 20,3 % 6 810 15,8 % 5 288 11,6 % 5 379 11,3 % Portugal 2 123 11,9 % 1 847 9,9 % 1 759 9,0 % 1 609 7,9 % Rumunjska 6 453 37,0 % 6 797 36,8 % 6 258 32,7 % 7 411 34,9 % Slovenija 186 5,3 % 142 3,9 % 163 4,1 % 298 7,1 % Slovačka 1 360 20,0 % 1 206 16,9 % 1 414 18,3 % 1 313 16,1 % Finska 985 4,8 % 1 320 6,1 % 884 4,0 % 646 2,9 % Švedska 1 228 2,8 % 1 713 3,7 % 1 483 3,3 % 597 1,4 % Ujedinjena Kraljevina 20 102 10,7 % 20 714 11,3 % 19 835 10,5 % 17 176 8,9 % EU 144 452 12,1 % 145 698 11,5 % 141 059 11,1 % 134 436 10,3 %

Izvor: Europska komisija (2021.), Razlika između očekivanog i naplaćenog PDV-a.

Od 28 država članica, njih 25 uključuje procjene razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a u svoje metode praćenja razine netočnog prijavljivanja poreza (s izuzetkom Njemačke, Malte i Švedske). Četrnaest država članica koristi se i internim procjenama i procjenama Komisije, dok se osam država članica, odnosno Češka, Irska, Španjolska, Luksemburg, Mađarska, Nizozemska, Austrija i Portugal, oslanja samo na podatke za EU. Bugarska, Estonija i Ujedinjena Kraljevina koriste se samo svojim internim procjenama. Komisija ostaje pri preporuci iz prethodnog izvješća da bi države članice trebale ulagati ili nastaviti ulagati u procjenu vlastitih razlika između očekivanog i naplaćenog PDV-a i njihovu detaljniju analizu. Uvid u razliku između očekivanog i naplaćenog PDV-a omogućuje nacionalnim oblikovateljima politike da procijene učinak svojih mjera politike i prilagode ih kako bi povećali stopu izvršenja obveza PDV-a.

Neke države članice (11/28) dostavile su svoje interne procjene razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a. Općenito nije bilo znatnih razlika (u prosjeku 1 – 2 postotna boda) između internih procjena i procjena Komisije. To je još jedan dokaz točnosti podataka koje Komisija objavljuje na godišnjoj razini.

Gotovo sve države članice smatraju da su studije i procjene razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a korisne za bolje razumijevanje razine netočnog prijavljivanja obveza PDV-a, ali stupanj njihova razumijevanja varira. Vrijedi napomenuti da države članice koje ne ulažu mnogo u procjenu razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a smatraju da je taj poduhvat koristan samo u manjoj mjeri.

Pitanje 4.8.: U kojoj su mjeri studije/procjene razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a pomogle vašoj poreznoj upravi da dodatno usmjeri svoj budući rad na poticanju izvršenja obveza?

Izvor: Europska komisija (2019.), Istraživanje o upravljanju PDV-om te ubiranju i kontroli PDV-a

2.2.Učinak razlike između očekivanog i naplaćenog PDV-a na vlastita sredstva

Vlastita sredstva od PDV-a za proračun Unije ubiru se na osnovicu PDV-a svake države članice. Osnovice PDV-a najprije se usklađuju prema pravilima EU-a prije nego što se izračunaju vlastita sredstva od PDV-a za plaćanje. Isti se postotak zatim naplaćuje na usklađenu osnovicu svake države članice, koja je, međutim, ograničena na 50 % bruto nacionalnog dohotka (BND) države članice.