Komisijin prijedlog paketa za dekarbonizaciju tržišta vodika i plina uključuje dodatne mjere za povećanje pripravnosti na poremećaje u opskrbi, posebno revizijom Uredbe (EU) 2017/1938. Osim toga, nedavno donesenom Uredbom (EU) 2022/1032 o skladištenju uvedene su obveze skladištenja kao odgovor na rusku invaziju na Ukrajinu, pri čemu nedostatna opskrba i visoke cijene mogu biti posljedica ne samo problema povezanih s infrastrukturom ili ekstremnih vremenskih uvjeta, nego i geopolitičkih promjena koje dovode do dugotrajnijih ili iznenadnih poremećaja u opskrbi. Obvezama punjenja skladišta iz Uredbe (EU) 2022/1032 pridonosi se zaštiti sigurnosti opskrbe plinom za zimu 2022.–2023.

Nakon ruske invazije na Ukrajinu EU je predstavio plan REPowerEU s ciljem okončanja ovisnosti EU-a o ruskim fosilnim gorivima što je prije moguće, a najkasnije do 2027. Kako bi se to postiglo, u planu REPowerEU utvrđuju se mjere povezane s uštedama energije i energetskom učinkovitošću te se predlaže ubrzano uvođenje čiste energije koja bi zamijenila fosilna goriva u kućanstvima, industriji i proizvodnji električne energije. U tom kontekstu predložena inicijativa temelji se na alatima koje EU već ima na raspolaganju i u potpunosti je u skladu s ciljevima utvrđenima u programu REPowerEU.

Međutim, s obzirom na to da određene države članice ne mogu osloboditi znatne količine plina iz plinovoda u korist Unije zbog svoje specifične zemljopisne ili fizičke situacije, kao što je slaba ili nepostojeća povezanost s plinovodima drugih država članica, prijedlog uključuje mogućnost da te države članice zatraže ograničenje svoje obveze smanjenja potražnje.

S obzirom na moguće daljnje prekide u opskrbi ruskim plinom i na temelju potrebe da se EU zajednički suoči s tim novim izazovima, daljnja smanjenja potražnje za plinom ključna su kako bi se izbjegle dalekosežne negativne posljedice za građane i gospodarstvo EU-a. Predloženom uredbom stvara se poboljšani koordinacijski okvir za nacionalne mjere za smanjenje potražnje za plinom. Njome se uvodi i mogućnost da Komisija proglasi novu kriznu razinu Unije, odnosno „uzbunu na razini Unije”, čime se aktivira obveza smanjenja potražnje na razini Unije i nastoji zaštititi sigurnost opskrbe plinom. Predanost svih država članica smanjenju potražnje za plinom mjerama po vlastitom izboru u slučaju daljnjeg pogoršanja stanja opskrbe koje dovodi do uzbune na razini Unije ključna je za sprečavanje znatne gospodarske štete koja proizlazi iz daljnjih poremećaja u opskrbi. Zajedničkim i dobro koordiniranim smanjenjem potražnje može se znatno smanjiti rizik od ograničavanja industrija koje su ključne za opskrbne lance EU-a i konkurentnost EU-a u slučaju velikih poremećaja u opskrbi. Kako je navedeno u Komunikaciji „Štednja plina za sigurnu zimu” od 20. srpnja 2022., za građane i industriju mnogo je jeftinije djelovati sada kako bi se smanjila potražnja nego se kasnije suočavati s nekoordiniranim ograničavanjima.

Nema razloga vjerovati da će se to pogoršanje opskrbe plinom zaustaviti. EU se danas suočava s realnom mogućnošću potpunog i dugotrajnog prekida u opskrbi plinom iz Rusije u bilo kojem trenutku. Mora biti spreman na njega i poduzeti preventivne mjere za ublažavanje učinaka mogućih velikih poremećaja u opskrbi.

Tijekom protekle godine došlo je do više poremećaja u opskrbi plinom iz Rusije, što se može objasniti samo namjernim pokušajem upotrebe energije kao političkog oružja. Rusija je već dugi niz godina glavni EU-ov dobavljač plina. Više od 40 % EU-ove opskrbe plinom prošle je godine osigurala Rusija. Opskrba plinom od početka se rata stalno smanjuje. Protok plina iz Rusije manji je od 30 % prosjeka prethodnih godina. Dvanaest država članica aktiviralo je prvu ili drugu kriznu razinu u skladu sa zajedničkom klasifikacijom EU-a. Poteškoće povezane s opskrbom već znatno utječu na cijenu plina, cijenu električne energije, inflaciju, ukupnu financijsku i makroekonomsku stabilnost EU-a te na sve građane.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

S obzirom na geopolitičku situaciju bez presedana i znatnu prijetnju građanima i gospodarstvu EU-a, postoji jasna potreba za koordiniranim djelovanjem. Stoga ovaj prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva koji su već utvrđeni postojećim instrumentom. Predložene mjere smatraju se proporcionalnima i u mjeri u kojoj je to moguće temelje se na postojećim pristupima, kao što su postojeće krizne razine i interventni planovi uspostavljeni u skladu s Uredbom (EU) 2017/1938.

S obzirom na krizu u opskrbi plinom bez presedana i njezine prekogranične učinke te stupanj integracije unutarnjeg energetskog tržišta EU-a, opravdano je djelovanje na razini Unije jer države članice same ne mogu dovoljno učinkovito i koordinirano smanjiti rizik od velikih gospodarskih poteškoća koje proizlaze iz povećanja cijena ili velikih poremećaja u opskrbi. Samo se djelovanjem EU-a u duhu solidarnosti među državama članicama može osigurati da poremećaji u opskrbi ne uzrokuju trajnu štetu građanima i gospodarstvu.

Nije utvrđen nikakav negativan utjecaj na temeljna prava. Mjere u okviru ovog instrumenta neće utjecati na prava kupaca koji su kategorizirani kao zaštićeni na temelju Uredbe (EU) 2017/1938, uključujući sve kupce iz kategorije kućanstvo. Instrumentom će se omogućiti smanjenje rizika povezanih s nestašicom plina koja bi inače imala velike posljedice za gospodarstvo i društvo.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Za ovaj prijedlog nisu potrebna dodatna sredstva iz proračuna EU-a.

5.DRUGI ELEMENTI

Nije relevantno.

2022/0225 (NLE)

Prijedlog

UREDBE VIJEĆA

o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 122. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

(1)Ruska Federacija, glavni vanjski dobavljač plina Unije, započela je vojnu agresiju na Ukrajinu, ugovornu stranku Energetske zajednice. Eskalacija ruske vojne agresije na Ukrajinu od veljače 2022. dovela je do znatnog pada opskrbe plinom u namjernom pokušaju upotrebe plina kao političkog oružja. Zaustavio se dotok plina iz Rusije kroz Bjelarus, a opskrba preko Ukrajine stalno se smanjuje. Ukupni protok plina iz Rusije manji je od 30 % prosjeka za razdoblje 2016. – 2021. To smanjenje opskrbe dovelo je do povijesno visokih i nestabilnih cijena energije, što je pridonijelo inflaciji i stvorilo rizik od daljnjeg gospodarskog pada u Europi.

(2)U tom kontekstu Unija je 18. svibnja 2022. izradila plan REPowerEU s ciljem okončanja ovisnosti Unije o ruskim fosilnim gorivima što je prije moguće, a najkasnije do 2027. Kako bi se to postiglo, u planu REPowerEU utvrđuju se mjere povezane s uštedama energije i energetskom učinkovitošću te se predlaže ubrzano uvođenje čiste energije koja bi zamijenila fosilna goriva u kućanstvima, industriji i proizvodnji električne energije.

(3)Unija je poduzela daljnje mjere kako bi povećala svoju pripravnost na poremećaje u opskrbi plinom. Uredba (EU) 2022/1032 Europskog parlamenta i Vijeća donesena je kako bi se osiguralo popunjavanje podzemnih skladišta za nadolazeću zimu.

(4)Nadalje, Komisija je u veljači i svibnju 2022. provela detaljna preispitivanja svih nacionalnih interventnih planova, a u međuvremenu i detaljno praćenje stanja sigurnosti opskrbe. Mjere poduzete od veljače 2022. osmišljene su kako bi se do 2027. postupno ukinula upotreba ruskog plina i smanjili rizici koji proizlaze iz daljnjih velikih poremećaja u opskrbi.

(5)Međutim, sve češći poremećaji u opskrbi plinom iz Rusije upućuju na znatan rizik od naglog i jednostranog potpunog prekida opskrbe ruskim plinom u bliskoj budućnosti. Unija bi stoga trebala predvidjeti takav rizik i u duhu solidarnosti pripremiti se za mogućnost potpunog prekida opskrbe plinom iz Rusije u bilo kojem trenutku. Potrebno je hitno proaktivno djelovanje kako bi se predvidjele daljnje disruptivne mjere i ojačala otpornost EU-a na buduće šokove. Koordiniranim djelovanjem na razini Unije može se izbjeći ozbiljna šteta za gospodarstvo i građane zbog mogućeg prekida u opskrbi plinom.

(6)Postojećim pravnim okvirom za sigurnost opskrbe plinom utvrđenim Uredbom (EU) 2017/1938 ne rješavaju se na odgovarajući način poremećaji u opskrbi od glavnog dobavljača plina dulji od 30 dana. Nepostojanje pravnog okvira za takve poremećaje dovodi do rizika od neusklađenog djelovanja država članica, što bi moglo ugroziti sigurnost opskrbe u susjednim državama članicama i dodatno opteretiti industriju i potrošače Unije.

(7)U Rezoluciji od 7. travnja 2022. o zaključcima sa sastanka Europskog vijeća od 24. i 25. ožujka 2022. Europski parlament pozvao je na predstavljanje plana za nastavak kratkoročnog jamčenja sigurnosti opskrbe energijom u Uniji. Na sastancima održanima 31. svibnja i 23. lipnja 2022. Europsko vijeće zatražilo je od Komisije da hitno iznese prijedloge za poboljšanje pripravnosti za moguće velike poremećaje u opskrbi kako bi se osigurala opskrba energijom po pristupačnim cijenama.