– uvođenje općih načela za mehanizme transnacionalnog obavješćivanja radnika i savjetovanja s njima te preciznih definicija obavješćivanja i savjetovanja,

– ograničavanje nadležnosti europskih radničkih vijeća na transnacionalna pitanja i uvođenje poveznice između nacionalne i transnacionalne razine obavješćivanja radnika i savjetovanja s njima,

– objašnjenje uloge predstavnika radnika i mogućnosti plaćene odsutnosti s posla radi osposobljavanja,

– objašnjenje odgovornosti u pogledu slanja obavijesti na temelju kojih se mogu pokrenuti pregovori i pravila o pregovaranju o sporazumima o uspostavi novih europskih radničkih vijeća,

– izmjena dodatnih zahtjeva koji se primjenjuju ako nije sklopljen sporazum,

– uvođenje klauzule o prilagodbi koja se primjenjuje na sporazume kojima se uređuju europska radnička vijeća ako se mijenja struktura poduzeća ili skupine poduzeća.

IV.Zaključci evaluacije

Komisija je ispitala provedbu preinačene Direktive u svim državama članicama i državama EGP-a te provela ocjenjivanje na temelju podataka i informacija prikupljenih iz različitih izvora, kao što su vanjska studija, socijalni partneri na razini EU-a i nacionalni socijalni partneri, osobe koje rade s europskim radničkim vijećima, istraživački instituti i stručnjaci u području radnog prava. U skladu sa zahtjevima Komisijine strategije za bolju regulativu u ovom se Izvješću iznose zaključci u pogledu djelotvornosti, učinkovitosti, usklađenosti, relevantnosti i dodane vrijednosti EU-a u novim odredbama uvedenima Direktivom. Dodatne pojedinosti o tim zaključcima dostupne su u odjeljcima IV. i V. priloženog radnog dokumenta službi.

A.Prenošenje i pravna jasnoća

Znatna većina država članica pravilno je prenijela zakonodavstvo EU-a. Iako je većina odredaba doslovno prenesena u nacionalna zakonodavstva, pojedine su zemlje sastavile detaljnije odredbe koje prelaze minimalne zahtjeve preinačene Direktive.

Većina dionika i osoba aktivnih u tom području s kojima je provedeno savjetovanje smatra da je preinačena Direktiva pridonijela jasnijem pravnom okviru, no nezanemariv dio njih istaknuo je da zbog nedostatka iskustva s preinačenim odredbama ne može dati mišljenje o tom pitanju. U praksi i dalje postoje određeni izazovi, posebice kad je riječ o pregovorima o odredbama sporazuma o europskim radnim vijećima ili njihovoj primjeni na razini poduzeća. Broj je sudskih postupaka na nacionalnoj razini malen i nije se promijenio u usporedbi s trendom zabilježenim u odnosu na izvornu Direktivu. Na razini EU-a nije pokrenut ni jedan postupak.

B.Djelotvornost

Preinačena Direktiva bila je svojevrstan poticaj za uspostavu europskih radničkih vijeća i ponovno pokretanje pregovora o postojećim sporazumima o europskim radničkim vijećima, ali nije zaustavila pad u osnivanju europskih radničkih vijeća. U evaluaciji je utvrđeno da se od provedbe preinačene Direktive svake godine osnuje oko 20 europskih radničkih vijeća, većinom u poduzećima sa sjedištem u Francuskoj, Švedskoj i SAD-u.

Općenito, zbog veličine predmetnih poduzeća, ali i zbog razvoja industrijskih odnosa u tim zemljama, većina se europskih radničkih vijeća nalazi u Francuskoj, Njemačkoj i Ujedinjenoj Kraljevini. Poduzeća koja uspostavljaju europska radnička vijeća od donošenja preinačene Direktive u prosjeku su manja od onih koja su to činila u skladu s prethodnim zakonodavnim aktima.

Procjenjuje se da polovina poduzeća koja za to ispunjavaju uvjete još nije uspostavila europska radnička vijeća te bi se stoga mogle poduzeti dodatne mjere kako bi se potaknulo osnivanje tih tijela. Ukupan broj europskih radničkih vijeća povećao se nakon donošenja preinačene Direktive, no i dalje bi se moglo očekivati da će se osnovati veći neto broj tih tijela. Razlozi za to složeni su i brojni, a obuhvaćaju: nedovoljnu osviještenost nacionalnih socijalnih partnera o pravnim zahtjevima, promjene strukture poduzeća zbog spajanja ili preuzimanja, nepostojanje obveze uspostave europskih radničkih vijeća, sjedišta poduzeća u državama sa slabije razvijenom tradicijom socijalnog dijaloga i trajanje pregovora socijalnih partnera o sporazumu o europskim radničkim vijećima.

Iako je koncept transnacionalnosti bolje definiran u odredbama preinačene Direktive, u konkretnim ga je slučajevima osobama koje rade s europskim radničkim vijećima i dalje teško protumačiti.

Preinačena Direktiva pridonijela je poboljšanju kvalitete i opsega obavješćivanja radnika, no manje je djelotvorna u području savjetovanja s njima. Unatoč tome što imaju pravo na izražavanje mišljenja, čini se da članovi europskih radničkih vijeća mogu vrlo malo utjecati na postupak donošenja odluka u svojim poduzećima, posebice u pogledu restrukturiranja.

Poslodavci europska radnička vijeća smatraju korisnim instrumentom koji donosi brojne prednosti svim stranama, među ostalim: poboljšanje zajedničkog razumijevanja postojećih pitanja među članovima, obrazloženje odluka, pokretanje strateških rasprava i donošenje vrijednih prijedloga za djelovanje, ovisno o temama o kojima se raspravlja. Iako nemaju službene pregovaračke ovlasti, europska radnička vijeća imaju važnu ulogu u pregovorima o transnacionalnim kolektivnim sporazumima u pojedinim multinacionalnim poduzećima.