Tematsko izvješće Nadzor EU-a nad 
agencijama za kreditni 
rejting uspješno je 
uspostavljen, ali još nije 
u potpunosti djelotvoranHR 2015  BR. 22
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-3590-9 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/0434 QJ-AB-15-022-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-3611-1 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/443427 QJ-AB-15-022-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-3597-8 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/935311 QJ-AB-15-022-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Nadzor EU-a nad 
agencijama za kreditni 
rejting uspješno je 
uspostavljen, ali još nije 
u potpunosti djelotvoran 
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2015  BR. 22
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je IV. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Milan Martin Cvikl, a specijalizirano je 
za revizije u područjima prihoda, istraživanja i unutarnjih politika, financijskog i gospodarskog upravljanja te institucija 
i tijela Europske unije. Reviziju je predvodio član Suda Baudilio Tomé Muguruza, a na njoj su radili i voditelj njegova ureda 
Daniel Costa de Magalhães, ataše u uredu Ignacio García de Parada, ravnatelj Zacharias Kolias, voditeljica tima Daniela Hri -
stova, voditeljica tima Irene Madsen te revizori Christian Detry, Adrian Savin i Matthias Blaas.
Slijeva nadesno:  D. Costa de Magalhães,C. Detry, I. Madsen, M. Blaas, B. Tomé Muguruza, Z. Kolias, D. Hristova, 
A. Savin.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pokrate
I.–XI. Sažetak
1.–14. Uvod
2.–8. Regulatorne reforme
9.–13. Glavne značajke Uredbe o agencijama za kreditni rejting
14. Uloga ESMA-e
15.–19. Revizijski pristup
20.–40.  Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti
20.–21. Uvod
22.–34. ESMA je skratila trajanje postupka registracije, ali procjena nekih kriterija i dalje je izazov
22.–24. Postupci ESMA-e za registraciju agencija za kreditni rejting dobro su uspostavljeni
25.–29. ESMA je skratila trajanje postupka registracije, no zbog regulatornih obveza on je i dalje složen
30. Postoje razlike u razini detaljnosti informacija koje su agencije za kreditni rejting pružile o svojim 
metodologijama
31.–34. ESMA nije imala strukturirani pristup praćenju obavljanja neregistrirane djelatnosti
35.–40. Trenutačni pristup Eurosustava ne jamči ravnopravnost svih agencija za kreditni rejting 
registriranih kod ESMA-e
41.–55. Dio II. – Planiranje i upravljanje rizicima
41.–55. Proces planiranja usmjeren na rizike ne pruža potpuno jamstvo da se resursima ESMA-e postižu 
najbolji mogući rezultati
42.–50. Provodi se sveobuhvatno utvrđivanje rizika, ali uz otežanu sljedivost postupka
51.–54.  Visokorizična područja nisu uvijek bila dovoljno obuhvaćena
55. ESMA s postojećim resursima teško ispunjava sve stroge regulatorne obveze
04 Sadržaj
56.–89. Dio III. – Nadzor
56.–59. Kontinuirani nadzor i istrage koje provodi ESMA
60.–75. Postupak nadzora osmišljen je i provodi se, ali potrebno je vrijeme da se usavrši
61.–62. ESMA je postavila dobre temelje za djelotvoran nadzor nad agencijama za kreditni rejting
63.–68. Unutarnje smjernice i alate za praćenje moglo bi se doraditi kako bi se njima podupiralo obavljanje 
kontinuiranog nadzora
69.–72. ESMA upravlja velikom količinom informacija u vezi s nadzorom, ali ne raspolaže posebnim informatičkim 
alatom za evidentiranje i obradu tih podataka
73.–75. Teško se dobiva opis provedenih nadzornih provjera
76.–89. Ostvaren je stvarni napredak, ali u analiziranim tematskim područjima još nije postignuta 
odgovarajuća pokrivenost
78.–86. Provodi se nadzor nad metodologijama, ali nisu obuhvaćena sva područja i obveze nisu uvijek jasne
87.–89. ESMA još nije ispitala neke vrste sukoba interesa
90.–108. Dio IV. – Objave informacija
90.–108. Nadzor koji ESMA provodi nad javnim objavama informacija agencija za kreditni rejting
92.–94. ESMA je redovito provjeravala pojedinačne javne objave informacija agencija za kreditni rejting, ali 
detaljna procjena javnih objava u agencijama za kreditni rejting provedena je prvi put krajem 2014.
95.–99.  Tržišna transparentnost bila je narušena ograničenjima i različitim praksama agencija za kreditni rejting 
u pogledu objava informacija
100.–104.  U CEREP-u se ne objavljuje dovoljno informacija o uspješnosti rejtinga agencija za kreditni rejting
105.–108.  ESMA na svojim internetskim stranicama ne objavljuje dovoljno informacija namijenjenih korisnicima 
rejtinga
109.–120. Zaključci i preporuke
110.–111.  Registracija
112 .  Upravljanje rizicima i planiranje
113.–114.  Kontinuirani nadzor i istrage
115.  Metodologije
116.  Sukobi interesa
117.–118.  Opće objave informacija
119.  Objave informacija u CEREP-u
05 Sadržaj
120.  Objave informacija na internetskim stranicama ESMA-e
 Prilog I. — Struktura upravljanja ESMA-e
 Prilog II. — Revizijski pristup
 Prilog III. — Glavni nalazi i preporuke iz istraga koje provodi ESMA
 Prilog IV. — Usporedba internetskih stranica nadzornih tijela u EU-u i SAD-u
 Odgovori ESMA-e, ESB-a i Komisije
06
 Pokrate
CEREP : Središnji registar (engl. Central Repository )
CESR : Odbor europskih regulatora za vrijednosne papire (engl. Committee of European Securities Regulators )
CRA : Agencija za kreditni rejting (engl. Credit Rating Agency )
ESB : Europska središnja banka
ESMA : Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (engl. European Securities and Markets 
Authority )
IOSCO : Međunarodna organizacija nadzornih tijela za vrijednosne papire (engl. International Organisation of 
Securities Commissions )
NRSRO : Nacionalno priznata organizacija za statistički rejting (engl. Nationally Recognized Statistical Rating 
Organization )
SEC : Komisija za vrijednosne papire i burzu (SAD) (engl. Securities and Exchange Commission )
SOCRAT : Alat za nadzor nad agencijama za kreditni rejting (engl. Supervision of Credit Rating Agencies Tool )
07
 Sažetak
I
Zbog globalne financijske krize 2008. pozornost jav -
nosti usmjerila se na ulogu agencija za kreditni rejting 
i učinak njihovih rejtinga na financijska tržišta. Dje -
latnosti agencija za kreditni rejting, koje u to vrijeme 
gotovo da nisu bile regulirane u Europi, uvrštene su 
u zakonodavni program EU-a.
II
1. siječnja 2011. osnovano je Europsko nadzorno tijelo 
za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA). Jedan 
je od glavnih zadataka tog tijela regulirati agencije 
za kreditni rejting registrirane u EU-u. U tom su cilju 
ESMA-i dane isključive ovlasti za registraciju agen -
cija za kreditni rejting, praćenje njihove uspješnosti 
i donošenje odluka u vezi s nadzorom. ESMA trenu -
tačno nadzire 23 agencije za kreditni rejting registri -
rane u EU-u.
III
Je li ESMA uspjela uspostaviti svoju ulogu nadzornog 
tijela nad agencijama za kreditni rejting u EU-u? Naš 
je opći zaključak da je ESMA u kratkom roku postavila 
dobre temelje za provedbu nadzora nad agencijama 
za kreditni rejting u EU-u. Međutim, ima prostora za 
dodatno poboljšanje.
IV
ESMA je od nacionalnih nadležnih tijela preuzela regi -
straciju agencija za kreditni rejting i uspjela smanjiti 
prosječno trajanje postupka registracije. Međutim, 
zbog trenutačnog regulatornog okvira postupak je 
i dalje složen. Iako bi metodologije kreditnog rejtinga 
trebale biti stroge, sustavne, postojane i podložne 
validaciji, u dokumentaciji ESMA-e nad kojom je obav -
ljena revizija u pogledu postupka registracije naglasak 
se uglavnom stavljao na njihovu strogost. Nadalje, 
s obzirom na to da u Uredbi o agencijama za kreditni 
rejting metodološki kriteriji nisu jasno određeni, ESMA 
se suočava s dodatnim izazovima u njihovu tumačenju 
i izgradnji zajedničkog razumijevanja s agencijama za 
kreditni rejting.V
Trenutačna pravila Eurosustava ne jamče ravnoprav -
nost svih agencija za kreditni rejting registriranih kod 
ESMA-e. Eurosustav prihvaća samo rejtinge koje izdaju 
četiri agencije za kreditni rejting registrirane kod 
ESMA-e kao vanjske institucije za procjenu kredit -
nog rizika u skladu s okvirom za procjenu kreditnog 
rizika Eurosustava. Time se struktura tržišta dijeli na 
dvije razine i male agencije za kreditni rejting dovodi 
u nepovoljan položaj.
VI
Postupak ESMA-e za utvrđivanje rizika dobro je 
uspostavljen. Međutim, zbog nedovoljnog dokumen -
tiranja postupka teško je razumjeti zašto je određe -
nim rizicima dan veći prioritet. Osim toga, ne postoji 
dokumentacija u kojoj se navode razlozi zbog kojih je 
ESMA provela ograničene istrage u određenim visoko -
rizičnim područjima.
VII
Iako je ESMA postavila dobre temelje za svoj pristup 
pri nadzoru, njezina pravila i smjernice nisu potpuni. 
S obzirom na to da dokumentiranje i unutarnji alati za 
praćenje nisu razvijeni u dovoljnoj mjeri, nije uvijek 
bilo moguće pratiti obavljeni kontinuirani nadzor, kao 
ni analizu i zaključke izvedene iz njega. Dokumentacija 
određenih međukoraka u istragama također je bila 
nepotpuna.
VIII
Provjerom nadzora koji provodi ESMA ispitali smo dva 
područja: procjenu metodologija i moguće sukobe 
interesa. Tijekom obavljanja kontinuiranog nadzora 
i istraga ESMA je procijenila niz povezanih aspekata 
utemeljenih na regulatornim kriterijima. Međutim, 
i dalje postoje određena područja koja nisu obuhva -
ćena nadzornim aktivnostima ESMA-e i koja je moguće 
dodatno ispitati u budućnosti.
Sažetak 08
IX
Posebno je važna javna objava informacija jer se 
njome potencijalnim ulagačima omogućuje da pro -
vedu vlastitu analizu prije nego što odluče hoće li se 
osloniti na kreditne rejtinge. ESMA je u okviru konti -
nuiranog nadzora provjerila javne objave informacija 
agencija za kreditni rejting. S detaljnim procjenama 
objava informacija agencija za kreditni rejting počelo 
se krajem 2014.
X
Za razliku od nadzornih tijela u drugim regulatornim 
područjima nadležnosti, ESMA raspolaže internetskim 
središnjim registrom (CEREP-om). S pomoću te baze 
podataka ESMA nudi usklađene i lako dostupne infor -
macije o uspješnosti rejtinga svih registriranih i certifi -
ciranih agencija za kreditni rejting. Međutim, smatramo 
da postoje određena pitanja o prikladnosti objavljenih 
sažetih statističkih podataka i provjera koje ESMA 
obavlja u pogledu podataka dostavljenih u CEREP .
Naše preporuke
XI
ESMA bi trebala:
(a) tijekom postupka registracije na prikladan način 
dokumentirati  svoju procjenu svih regulatornih 
obveza u pogledu metodologija za dodjelu kreditnih 
rejtinga;
(b) poboljšati  sljedivost postupka utvrđivanja rizi -
ka, voditi  zapisnik o promjenama razine rizika 
i dokumentirati  određivanje prioritetnih rizika 
s obrazloženjima.
 ESMA bi također trebala pratiti  mjere poduzete 
u pogledu svih visokorizičnih područja, u kojima bi 
bilo korisno obaviti dodatni nadzor;
(c) kontinuirano ažurirati  svoje upute za provedbu 
nadzora i priručnik o nadzoru kako bi se njima obu -
hvatilo stečeno znanje i iskustvo.
 ESMA bi trebala uspostaviti  unutarnje smjernice za 
djelotvorno dokumentiranje istraga kako bi se po-
kazalo  i zajamčilo  da su svi zaključci potkrijepljeni 
odgovarajućim analizama dokaza.
 Primjenom posebnog informatičkog alata za nadzor 
poboljšala bi se razmjena znanja, pojasnila odgo -
vornost za obavljanje zadaća, olakšala provjera 
obavljenog posla i poboljšala komunikacija unutar nadzornih timova;
(d) ispitati  sve važne aspekte izrade i provedbe me -
todologija agencija za kreditni rejting koji još nisu 
ispitani;
(e) na strukturiran način ispitati  sustave za rješavanje 
sukoba interesa koje su uspostavile agencije za 
kreditni rejting, a posebno one koji se odnose na 
djelatnosti trgovanja i financijske transakcije anali -
tičara rejtinga. Osim toga, ESMA bi trebala ispitati  
točnost informacija o sukobu interesa dobivenih od 
agencija za kreditni rejting;
(f) razmotriti izradu  dodatnih smjernica o obvezama 
objave informacija kako bi se poboljšale  opće prak -
se agencija za kreditni rejting u pogledu objava;
(g) pratiti  i poboljšati  sadržaj informacija koje se 
objavljuju u CEREP-u na temelju najboljih praksa za 
objavu uspješnosti rejtinga; i
(h) objaviti  sve primjenjive zakonske akte i relevantne 
dokumente te prilagoditi  svoje internetske strani -
ce potrebama korisnika.
09
 Uvod
01 
Agencije za kreditni rejting iznose mi -
šljenja kojima se pomaže u smanjenju 
asimetrije informacija među zajmo -
primcima, zajmodavcima i drugim 
sudionicima na tržištu. Kreditni rejtinzi 
važan su alat na tržištu vlasničkog 
kapitala i tržištu obveznica jer sadrža -
vaju informacije za ulagače i sudionike 
na tržištu, a u nekim slučajevima čak 
i zamjenjuju provjere u okviru dužne 
pažnje ulagača.
Regulatorne reforme
02 
Iako su se regulatorna tijela u mno -
gim slučajevima oslanjala na kreditne 
rejtinge, djelatnost agencija za kredit -
ni rejting godinama gotovo da i nije 
bila regulirana. Glavni pristup koji se 
primjenjivao bila je samoregulacija 
na temelju općeprihvaćenih najboljih 
praksa koje je razvila Međunarodna 
organizacija nadzornih tijela za vrijed -
nosne papire (IOSCO), koja je priznata 
kao organizacija za utvrđivanje global -
nih standarda u sektoru vrijednosnih 
papira.
03 
U svojoj Komunikaciji o agencijama za 
kreditni rejting Komisija je 2006. godi -
ne zaključila da je manji broj zakonskih 
akata, u kombinaciji sa samoregulaci -
jom agencija za kreditni rejting na te -
melju standarda IOSCO-a, bio dovoljan 
za rješavanje važnih pitanja u pogledu 
agencija za kreditni rejting1. Djelat -
nost agencija za kreditni rejting bila je 
regulirana samo u nekoliko područja, 
poput trgovanja na temelju povlašte -
nih informacija i manipuliranja trži -
štem, poslovanja kreditnih institucija ili prikladnosti kapitala kreditnih institu -
cija. Odbor europskih regulatora za vri -
jednosne papire (CESR)2 bio je zadužen 
za praćenje usklađenosti agencija za 
kreditni rejting sa standardima IOS -
CO-a, dok se od Komisije očekivalo da 
kontinuirano prati razvojne promjene 
u tom području. Međutim, financij -
ska kriza 2008. potaknula je ozbiljne 
rasprave o radu agencija za kreditni 
rejting na temelju kojih je Komisija 
u studenome 2008. iznijela prijedlog 
za reguliranje agencija za kreditni 
rejting.
04 
Uredba o agencijama za kreditni rej -
ting donesena je u rujnu 2009.3 i njome 
se od agencija za kreditni rejting 
zahtijeva da:
— se registriraju kod nacionalnog 
nadzornog tijela ako posluju 
u EU-u,
— objave modele, metodologije 
i ključne pretpostavke na kojima 
temelje svoje rejtinge,
— podliježu nadzoru koji obavljaju 
nacionalna regulatorna tijela za 
vrijednosne papire na temelju 
modela suradnje između matične 
države i države domaćina4.
05 
De Larosièrovim izvješćem5 EU se poti -
če na jačanje regulacije i nadzora nad 
agencijama za kreditni rejting. U tom 
je izvješću iznesena preporuka da se 
registracija agencija za kreditni rejting 
i nadzor nad njima prenesu s nacional -
nih nadležnih tijela na centralizirano 
europsko tijelo.1 Komunikacija Komisije 
o agencijama za kreditni 
rejting (SL C 59, 11.3.2006., 
str. 2.).
2 Prethodnik ESMA-e, 
osnovan 2001.
3 Uredba (EZ) br. 1060/2009 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 16. rujna 2009. 
o agencijama za kreditni 
rejting, u daljnjem tekstu: 
Uredba o agencijama za 
kreditni rejting ili Uredba CRA 
(SL L 302, 17.11.2009., str. 1.).
4 Model se sastoji od odbora 
nadzornih tijela koji uključuje 
sva nacionalna nadzorna tijela 
iz država u kojima predmetna 
agencija za kreditni rejting 
posluje. Taj je model također 
bio primijenjen za nadzor nad 
bankama u EU-u.
5 U studenome 2008. Komisija 
je ovlastila skupinu na visokoj 
razini kojom je predsjedao 
Jacques de Larosière da izradi 
preporuke o tome kako ojačati 
europske nadzorne 
mehanizme s ciljem bolje 
zaštite građana i ponovne 
uspostave povjerenja 
u financijski sustav. De 
Larosièreova skupina objavila 
je svoje završno izvješće 
u veljači 2009.
10 Uvod
06 
ESMA je osnovana je 1. siječnja 2011.6 
kao dio Europskog sustava financij -
skog nadzora (ESFS). ESFS obuhvaća 
ESMA-u, Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo (EBA)7 i Europsko nadzor -
no tijelo za osiguranje i strukovno 
mirovinsko osiguranje (EIOPA) koji 
zajedno s nacionalnim nadzornim 
tijelima (NSA), Europskim odborom za 
sistemske rizike (ESRB) i Zajedničkim 
odborom europskih nadzornih tijela 
čine sadašnju europsku nadzornu ar -
hitekturu. Glavni je cilj ESMA-e zaštititi 
javni interes jamčenjem cjelovitosti, 
transparentnosti, učinkovitosti i ured -
nog funkcioniranja tržišta vrijednosnih 
papira.
07 
U srpnju 2011. ESMA-i su povjerene 
isključive nadzorne ovlasti nad agenci -
jama za kreditni rejting registriranima 
u EU-u8.
08 
U svibnju 2013. odobren je treći krug 
zakonodavstva s ciljem smanjenja 
prekomjernog oslanjanja ulagača na 
kreditne rejtinge i poboljšanja kvali -
tete rejtinga državnog duga za države 
članice EU-a9.Glavne značajke Uredbe 
o agencijama za kreditni 
rejting
09 
Glavni je cilj Uredbe o agencijama 
za kreditni rejting zaštititi ulagače 
i zajamčiti stabilnost financijskih 
tržišta u EU-u. Ona se primjenjuje na 
sve agencije za kreditni rejting s po -
slovnim nastanom u EU-u koje dodje -
ljuju kreditne rejtinge koji se javno 
objavljuju ili distribuiraju na temelju 
pretplate10.
10 
Uredba sadržava detaljne preskriptiv -
ne odredbe o tome kako bi agencije 
za kreditni rejting trebale upravljati 
sukobima interesa.
11 
Uredbom se uređuju pripremni 
postupci i metodologije za dodjelu 
kreditnih rejtinga. Agencije za kreditni 
rejting moraju se koristiti „strogim, 
sustavnim i postojanim metodologija -
ma za dodjelu rejtinga koje podliježu 
validaciji temeljenoj na odgovarajućim 
podatcima iz prošlosti i retroaktiv -
nom testiranju”11. Međutim, Uredbom 
o agencijama za kreditni rejting ne 
utječe se na sadržaj kreditnih rejtinga12.
12 
Cilj je Uredbe o agencijama za kreditni 
rejting povećati transparentnost tako 
što se od agencija za kreditni rejting 
zahtijeva da objave svoje metodologije 
rejtinga i ključne pretpostavke koje 
primjenjuju. Cilj je tog povećanja tran -
sparentnosti omogućiti sudionicima na 
tržištu da točnije procijene odražavaju 
li rejtinzi na primjeren način rizike.6 Uredba (EU) br. 1095/2010 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 24. studenoga 2010. 
o osnivanju europskog 
nadzornog tijela (Europskog 
nadzornog tijela za 
vrijednosne papire i tržišta 
kapitala), izmjeni Odluke 
br. 716/2009/EZ i stavljanju 
izvan snage Odluke 
Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 
15.12.2010., str. 84.).
7 Europski revizorski sud objavio 
je u srpnju 2014. tematsko 
izvješće br. 5/2014 pod 
naslovom „Uspostavljanje 
europskog nadzora nad 
bankama – Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo 
i njegov izmijenjeni kontekst” 
(http://eca.europa.eu ) kao 
prvo tematsko izvješće Suda 
o reformi regulatornog 
i nadzornog okvira 
financijskog sektora u EU-u.
8 Ta je izmjena Uredbe 
o agencijama za kreditni 
rejting poznata i pod nazivom 
CRA II.
9 Ta je izmjena Uredbe 
o agencijama za kreditni 
rejting poznata i pod nazivom 
CRA III.
10 Članak 2. stavak 1. Uredbe 
o agencijama za kreditni 
rejting.
11 Članak 8. stavak 3. Uredbe 
o agencijama za kreditni 
rejting.
12 U Uredbi se navodi da „u 
izvršavanju svojih zadaća iz 
ove Uredbe ESMA, Komisija ili 
bilo koja druga javna tijela 
države članice ne utječu na 
sadržaj kreditnih rejtinga ili na 
metodologije.”
11 Uvod
13 
Osim toga, Uredbom o agencijama za 
kreditni rejting ESMA-i se daju nove 
ovlasti i odgovornosti:
— agencije za kreditni rejting moraju 
se registrirati kod ESMA-e ako se 
bave dodjelom rejtinga financij -
skim proizvodima u EU-u,
— agencije za kreditni rejting podli -
ježu kontinuiranom nadzoru koji 
provodi ESMA,
— agencije za kreditni rejting podlije -
žu sankcijama koje izriče ESMA ako 
ne djeluju u skladu s Uredbom.Uloga ESMA-e
14 
U tablici 1.  navode se glavne aktiv -
nosti ESMA-e u vezi s registracijom 
agencija za kreditni rejting i nadzorom 
nad njima.Tablica 1.Pregled zadaća ESMA-e
Registracija i  obavljanje neregi -
strirane djelatnosti1Nadzorni okvirObjava informacijaProcjena rizika i  planiranje Nadzor
• Sve agencije za kreditni rejting 
s poslovnim nastanom u EU-u 
moraju podnijeti zahtjev za 
registraciju kod ESMA-e.
• Agencije za kreditni rejting 
s poslovnim nastanom u državama 
izvan EU-a, čiji se kreditni rejtinzi 
upotrebljavaju u EU-u, treba 
certificirati ESMA.
• Postupak registracije provodi se 
u dvije faze:  
i. fazi procjene potpunosti; i  
ii. fazi procjene usklađenosti.
• ESMA mora izraditi nacrt regula -
tornih tehničkih standarda u  vezi 
s postupkom registracije.
• ESMA mora potvrditi da su sve 
agencije za kreditni rejting koje 
dodjeljuju kreditne rejtinge u EU-u 
registrirane ili certificirane.• ESMA prikuplja informacije 
o tržištu i provodi istraživanja 
tržišta kako bi mogla utvrditi 
trendove i rizike u vezi s djelat -
nostima agencija za kreditni 
rejting.
• ESMA provodi procjenu rizika 
na temelju tržišnih informa -
cija i znanja stečenih u okviru 
nadzora nad agencijama za 
kreditni rejting.
• Izrada bodovnih ljestvica za 
svaku agenciju za kreditni 
rejting i sveukupnog prikaza 
rizika.
• Izrada programa rada.• ESMA je odgovorna za kontinu -
irani nadzor nad agencijama za 
kreditni rejting.
• ESMA prati periodično izvješći -
vanje koje provode agencije za 
kreditni rejting.
• Praćenje obavijesti koje agencije 
za kreditni rejting dostavljaju 
o promjenama svojih početnih 
uvjeta za registraciju.
• ESMA može provesti poje -
dinačnu, tematsku ili ad hoc  
istragu ako se utvrdi rizik od 
neusklađenosti.
• Praćenje mjera poduzetih 
u pogledu prethodnih istraga 
i tematskih provjera.• ESMA mora zajamčiti da agencije 
za kreditni rejting objavljuju svo -
je metodologije rejtinga i s tim 
povezane ključne pretpostavke.
• ESMA upravlja CEREP-om 
(javnom bazom podataka 
o uspješnosti rejtinga).
• ESMA upravlja unutarnjom 
bazom podataka pod nazivom 
SOCRAT u koju se unose sve 
aktivnosti rejtinga koje agencije 
za kreditni rejting prijavljuju na 
mjesečnoj osnovi.
1 Pod praćenjem obavljanja neregistrirane djelatnosti, ESMA podrazumijeva utvrđivanje subjekata koji djeluju kao agencije za kreditni rejting 
u EU-u, a nisu registrirani.
Izvor: Sud, na temelju odredbi Uredbe o agencijama za kreditni rejting i informacija koje je dostavila ESMA.
12
 Revizijski pristup
15 
Revizijom je ispitano je li ESMA djelo -
tvorno provodila postupak registracije 
agencija za kreditni rejting i nadzor 
nad njima. Prije svega, analizirali smo:
— je li registracija svih mogućih 
agencija za kreditni rejting prove -
dena pravilno i učinkovito,
— je li ESMA osmislila i primijenila 
dobro planiranje i procjenu rizika 
za svoje nadzorne aktivnosti,
— jesu li pri provedbi nadzornog 
okvira obuhvaćeni problemi utvr -
đeni u poslovanju agencija za kre -
ditni rejting13, uključujući probleme 
povezane s neovisnošću odbora za 
dodjelu rejtinga i sprječavanjem 
sukoba interesa,
— objavljuju li ESMA i agencije za 
kreditni rejting svojim dionicima 
dovoljno informacija kojima se 
stvara dodana vrijednost.
16 
Revizijski kriteriji potječu iz sljedećih 
izvora:
i. pravnih obveza i ciljeva utvrđenih 
u Uredbi o agencijama za kreditni 
rejting i dodatnim delegiranim 
uredbama (tehničkim standardima)
ii. uputa za provedbu nadzora i pri -
ručnika o nadzoru ESMA-e
iii. priručnika ESMA-e za registraciju 
agencija za kreditni rejting
iv. odgovarajućih smjernica i načela 
IOSCO-a
v. dokumenata SEC-a, odgovarajućeg 
nadzornog tijela u SAD-u, s ciljem 
usporedbe praksa u oba područja 
nadležnosti.17 
Revizijske dokaze prikupili smo provje -
rom dokumentacije iz uzorka kojeg su 
činili spisi o registraciji i spisi o nad -
zoru. Također smo obavili razgovore 
s ključnim osobljem ESMA-e zaduže -
nim za upravljanje nadzorom i rizicima. 
Na temelju pribavljenih dokaza analizi -
rali smo postupak registracije, procje -
nu rizika i planiranje resursa, organi -
zaciju obavljanja nadzora i prikladnost 
objava agencija za kreditni rejting.
18 
Uz rad koji smo obavili u ESMA-i, posje -
tili smo i tri agencije za kreditni rejting 
u svrhu prikupljanja informacija te po -
slali upit za deset nacionalnih nadlež -
nih tijela14 u vezi s njihovim nadzornim 
pristupom i metodologijom.
19 
Naposljetku, vanjski su stručnjaci pro -
cijenili obveze javne objave informa -
cija u pogledu metodologija, modela 
i ključnih pretpostavki na kojima se 
temelji dodjela rejtinga u pet agencija 
za kreditni rejting te provjerili pokaza -
telje uspješnosti rejtinga koje je ESMA 
objavila u bazi podataka CEREP . Detalj -
niji opis revizijskog pristupa nalazi se 
u prilogu II .13 Primjerice, mogući sukobi 
interesa i nedostatak 
transparentnosti.
14 Nacionalna nadležna tijela 
nacionalne su agencije 
odgovorne, u skladu sa svojim 
nacionalnim pravom, za 
nadzor nad financijskim 
sektorom i reguliranje (dijela) 
financijskog sektora.
13
 Dio I. – Registracija 
i obavljanje neregistrirane 
djelatnosti
Uvod
20 
Kako bi obavljale svoju poslovnu 
djelatnost, agencije za kreditni rejting 
s poslovnim nastanom u EU-u mora -
ju biti registrirane kod ESMA-e. Prije 
uspostave ESMA-e za postupak regi -
stracije bila su odgovorna nacionalna 
nadležna tijela. Na slici 1.  navedene 
su 23 registrirane agencije za kreditni 
rejting15 prema stanju u lipnju 2015.21 
Osim što upravlja postupkom registra -
cije, ESMA mora zajamčiti da trgovač -
ka društva koja nisu registrirana kao 
agencije za kreditni rejting ne dodje -
ljuju kreditne rejtinge.Slika 1.Registrirane agencije za kreditni rejting u EU-u
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA. Euler Hermes Rating GmbH
 BCRA-Credit Rating Agency AD
 Feri EuroRating Services AG
 Creditreform Rating AG
 Scope Ratings GmbH
 ICAP Group SA
 GBB-Rating Gesellschaft für 
  Bonitätsbeurteilung GmbH
 ASSEKURATA
 ARC Ratings, S.A.  AM Best Europe-Rating Services Ltd. 
 DBRS Ratings Limited
 Fitch Group.
 Moody’s Group
 Standard & Poor’s Group
 CRIF S.p.A.
 Capital Intelligence (Cyprus) Ltd
 European Rating Agency, a.s.
 Cerved Rating Agency S.p.A.  Asexor
 The Economist Intelligence Unit Ltd
 Dagong Europe
 Spread Research
 EuroRatin Sp. Z o.o
 Moody’s Investor Services EMEA Ltd.
Nadzor nad svim navedenim subjektima provodi ESMA.kod ESMA-e od 2012. do 2015. kod nacionalnih nadležnih tijela od 2010. do 2012.Registrirane agencije za kreditni rejting u Europskoj uniji 15 Agencija Moody’s pojavljuje se 
dva puta u tablici jer je ESMA 
2014. godine, nakon početne 
registracije nekoliko agencija 
za kreditni rejting iz skupine 
Moody’s na razini nacionalnih 
nadležnih tijela, registrirala 
trgovačko društvo Moody’s 
Investor Services EMEA Ltd.
14 Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti
ESMA je skratila trajanje 
postupka registracije, ali 
procjena nekih kriterija 
i dalje je izazov
Postupci ESMA-e za 
registraciju agencija za 
kreditni rejting dobro su 
uspostavljeni
22 
Kada trgovačko društvo s poslovnim 
nastanom u EU započinje djelatnost 
dodjele kreditnih rejtinga, ono mora 
podnijeti zahtjev za registraciju kod 
ESMA-e. Postupak registracije provodi 
se u dvije faze: i. fazi procjene pot -
punosti; i ii. fazi procjene usklađenosti 
(pregled tih dviju faza prikazan je na 
slici 2 .).Slika 2.Postupak registracije agencija za kreditni rejting
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.+45 d.* x +1 d. +20 d. +5 d.
+20 d.
d.: radni dan
* Može se produljiti na 60/uni00A0radnih dana u slučaju zahtjeva za podrškom, vanjskim uslugama ili izuzimanjem.Agencija za 
kreditni rejting šalje dodatne informacijeFaza procjene usklađenostiFaza procjene 
potpunosti
ESMA ispituje usklađenost zahtjeva s Uredbom o agencijama za kreditni rejting
Dostavljanje obavijestio odluci: agenciji za 
kreditni rejting
 Europskoj 
komisiji
 europskim 
nadzornim tijelima
 članovima 
tehničkog odbora
Objava na internetskim stranicama ESMA-eOdbor nadzornih tijela ESMA-e donosi odlukuo tome hoće li odobriti zahtjev ili neOd agencije za kreditni rejting može se tražiti da dostavi dodatne informacijeAko je zahtjev potpun: ESMA šalje dopis agenciji za kreditni rejting i započinje fazu procjene usklađenostiAko zahtjev nije potpun: ESMA šalje dopis kojim traži dodatne informacijeESMA potvrđuje primitak zahtjeva elektroničkom poštomAgencija za kreditni rejting šalje zahtjev za registraciju ESMA-i
15 Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti
23 
ESMA je izradila zaseban priručnik 
u kojem se opisuju faze registracije. 
U njemu su opisani postupci koji se 
moraju slijediti od trenutka kad se 
agencija za kreditni rejting prvi put 
obrati ESMA-i pa sve do kraja postupka 
registracije. ESMA raspolaže i unapri -
jed pripremljenim nacrtima e-poruka 
i predlošcima za pretprijavu, obavijesti 
o potpunosti, zahtjeve za informacije, 
konačne odluke Odbora nadzornih 
tijela, pristojbe itd., što sve čini postu -
pak učinkovitijim.
24 
ESMA može ponoviti postupak analizi -
ranja informacija i zahtijevati dodatne 
informacije od agencija za kreditni rej -
ting onoliko puta koliko to smatra po -
trebnim. Nakon što se utvrdi da je spis 
zahtjeva potpun, ESMA može tijekom 
faze procjene usklađenosti zatražiti 
daljnja objašnjenja i/ili obaviti terenske 
posjete agencijama za kreditni rejting.ESMA je skratila trajanje 
postupka registracije, no 
zbog regulatornih obveza on 
je i dalje složen
25 
Iako se Uredbom zahtijeva pristup 
u dvije faze (vidjeti sliku 2. ), ESMA je 
uspjela znatno smanjiti prosječno tra -
janje postupka registracije s 373 kalen -
darska dana na 227. U  tablici 2.  pruža 
se pregled zahtjeva koje su nacionalna 
nadležna tijela i ESMA obradili do 
prosinca 2014.Tablica 2.Prosječan broj kalendarskih dana potrebnih za procjenu zahtjeva za registraciju 
i prosječan broj dodatnih zahtjeva za informacije
SVI ZAHTJEVI PRIHVAĆENI ZAHTJEVI ODBIJENI ZAHTJEVI
Prosječan broj 
dana za pro -
cjenu jednog 
zahtjevaProsječan broj 
dodatnih zahtjeva 
za informacijamaProsječan 
broj dana za 
procjenu jednog 
zahtjevaProsječan broj 
dodatnih zahtjeva 
za informacijamaProsječan broj dana 
za procjenu jednog 
zahtjevaProsječan broj do -
datnih zahtjeva za 
informacijama
Nacio -
nalno 
nadležno 
tijelo373 1,8 375 1,8 342 1,0
(19 zahtjeva) (18 prihvaćenih zahtjeva) (1 odbijeni zahtjev)
ESMA227 2,1 209 2,0 254 2,3
(10 zahtjeva) (6 prihvaćenih zahtjeva) (4 odbijena zahtjeva)
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.
16 Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti
26 
Tijekom faze procjene potpunosti, ako 
se dokumenti koje su poslale agencije 
za kreditni rejting smatraju nedostat -
nima, ESMA može zatražiti dodatne 
informacije. Svaki put kad agencija 
za kreditni rejting pošalje dodatne 
informacije, ESMA mora u roku od 
20 radnih dana procijeniti dokumen -
taciju i obavijestiti agenciju za kreditni 
rejting o potpunosti ili nepotpunosti 
zahtjeva. Podjela postupka registracije na dvije faze postupak čini prilično 
složenim i dugotrajnim jer procjena 
potpunosti obuhvaća evaluaciju sadr -
žaja dokumentacije koju šalje agencija 
za kreditni rejting. ESMA stoga mora 
obavljati dvostruki rad jer tijekom faze 
procjene potpunosti mora dati i krat -
ku procjenu usklađenosti. Na slici 3.  
prikazan je uobičajeni postupak koji 
se primjenjuje tijekom faze procjene 
potpunosti.Slika 3.Prosječno trajanje faze procjene potpunosti u radnim danima
Izvor: Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA. Početak faze procjene potpunosti
 ESMA započinje fazu procjene usklađenosti Agencija za kreditni rejting šalje novu dokumentaciju
 ESMA procjenjuje potpunost zahtjeva
 2. zahtjev za dostavu informacija ESMA procjenjuje potpunost zahtjeva
 1. zahtjev za dostavu informacija
 Agencija za kreditni rejting šalje novu dokumentaciju
 ESMA procjenjuje potpunost zahtjeva20 radnih 
dana
20 radnih 
dana
20 radnih 
danaDo 20 
radnih 
dana
Do 20 
radnih 
dana
Do 20 
radnih 
dana
17 Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti
27 
Priručnikom ESMA-e za registraciju 
agencija za kreditni rejting zahtijeva 
se da se svaki zahtjev za registraciju 
agencije za kreditni rejting obrađuje 
primjenom načela „četiri oka” (engl. 
four-eye principle )16. Međutim, iz doku -
mentacije nije bilo moguće utvrditi da 
je to načelo bilo primijenjeno u svim 
ispitanim spisima o registraciji.
28 
ESMA ne dokumentira u dovoljnoj mje -
ri svoju procjenu metodologija tijekom 
postupka registracije. Metodologije za 
dodjelu kreditnih rejtinga moraju biti 
stroge, sustavne i postojane te podlije -
gati validaciji temeljenoj na odgovara -
jućim podatcima iz prošlosti i retroak -
tivnom testiranju. Svaka od tih obveza 
podrobnije je opisana u dopunskoj 
Delegiranoj uredbi o metodologijama 
(pregled obveza prikazan je na slici 4. ). 
S druge strane, Uredbom o agenci -
jama za kreditni rejting propisano je 
da ESMA ne smije utjecati na sadržaj 
rejtinga ili metodologiju.
29 
Tijekom postupka registracije ESMA 
mora procijeniti usklađenost meto -
dologija agencija za kreditni rejting 
s navedenim obvezama. Primijetili smo 
da se informacijama sadržanima u ispi -
tanim spisima o registraciji uglavnom 
podupiru provjere koje ESMA provodi 
kako bi se uvjerila da su metodologije 
za dodjelu rejtinga bile stroge (vidjeti 
polja označena zelenom bojom na 
slici 4. ).16 Zahtjev da poslovnu 
transakciju moraju odobriti 
najmanje dvije osobe. Na 
primjer: razdvajanje različitih 
funkcija, unakrsna provjera, 
dvostruka kontrola imovine, 
dva potpisa itd.
18 Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti Slika 4.Metodologije za dodjelu kreditnih rejtinga prema Uredbi o agencijama za kreditni 
rejting
Izvor:  Sud, na temelju odredbi Uredbe o agencijama za kreditni rejting. Ispitivanje osjetljivosti metodologije za 
dodjelu rejtinga na promjene pretpostavki
 Procjena kreditnih rejtinga iz prošlosti 
dodijeljenih u skladu s metodologijom
 Upotreba pouzdanih ulaznih podataka, 
uključujući odgovarajuće veličine uzoraka podataka
 Uzimanje u obzir glavnih zemljopisnih područja ili 
subjekata kojima se dodjeljuju rejtinzi za svaku 
kategoriju rejtinga
 Utvrđivanje i ispravljanje sustavnih nepravilnosti u vezi
s kreditnim rejtinzima naglašenih retroaktivnim testiranjem
 Redovite provjere kreditnih rejtinga i uspješnosti Testiranje na uzorku i izvan njega Informacije o validaciji ili retroaktivnom testiranju
u prošlostiČlanak 7.:  
VALIDACIJA,
uključujućiRETROAKTIVNO TESTIRANJE  Kontinuirana uporaba metodologije 
osim ako postoji objektivan razlog za njenu promjenu ili prekid upotrebe
 Sposobnost brzog uvrštavanja nalaza proizišlih 
iz kontinuiranog praćenja ili provjera, posebno jer bi promjene strukturnih makroekonomskih uvjeta ili uvjeta na financijskom tržištu mogle utjecati na kreditni rejting dodijeljen u skladu s tom metodologijom 
 Uspoređivanje kreditnih rejtinga među različitim 
kategorijama imovine Sustavna primjena metodologija, analitičkih modela, 
ključnih pretpostavki i kriterija povezanih s rejtingom pri oblikovanju svih kreditnih rejtinga u određenoj kategoriji imovine ili tržišnom segmentu
 Sposobnost brzog uvrštavanja nalaza iz bilo koje 
provjere primjerenosti
Članak 6.:  
POSTOJANOČlanak 5.:  SUSTAVNOČlanak 4.:  
STROGO
Delegirana uredba 
o metodologijamaMetodologije za dodjelu rejtinga trebaju biti stroge, sustavne i postojane te podlijegati validaciji 
temeljenoj na odgovarajućim podatcima iz prošlosti i retroaktivnom testiranju.
 Jasna i stroga kontrola i postupci Relevantni čimbenici Modelirani odnosi između subjekata kojima se dodjeljuju 
rejtinzi i čimbenika
 Pouzdani, relevantni i kvalitetni analitički modeli, ključne 
pretpostavke i kriteriji povezani s rejtingom
 Objašnjeni kvalitativni čimbenici: opseg prosudbe, 
povezani ponderi
 Objašnjeni kvantitativni čimbenici: ključne varijable, 
izvori podataka, ključne pretpostavke, tehnike modeliranja i kvantitativne tehnike, povezani ponderi
 Brzo uvrštavanje nalaza ili ishoda 
unutarnjih službi za reviziju
19 Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti
Postoje razlike u razini 
detaljnosti informacija 
koje su agencije za kreditni 
rejting pružile o svojim 
metodologijama
30 
ESMA nije sastavila detaljan popis do -
kumenata potrebnih tijekom postupka 
registracije za procjenu metodologija 
za dodjelu rejtinga, niti je utvrdila 
minimalnu prihvatljivu razinu detalja. 
Ispitani spisi o registraciji pokazuju 
znatne razlike u razini detalja u doku -
mentaciji o metodologijama. U jed -
nom spisu o registraciji, primjerice, 
nema informacija o modeliranju ili 
kvantitativnim tehnikama iz Delegi -
rane uredbe o metodologijama, niti 
izjave o važnosti svakog upotrijeblje -
nog kvalitativnog ili kvantitativnog 
čimbenika, kao ni opisa i obrazloženja 
za povezane pondere dodijeljene tim 
čimbenicima.ESMA nije imala strukturirani 
pristup praćenju obavljanja 
neregistrirane djelatnosti
31 
Trgovačka društva koja dodjeljuju 
samo privatne kreditne rejtinge i kre -
ditne bodove, kao i kreditni rejtinzi 
koje dodjeljuju središnje banke, nisu 
obuhvaćeni područjem primjene Ured -
be o agencijama za kreditni rejting. 
U okviru 1.  prikazuje se razlika između 
kreditnog rejtinga i kreditnih bodova.
32 
Mnoga trgovačka društva dodjeljuju 
kreditne bodove, izrađuju procjene 
kreditnog rizika u vezi s izvozom ili 
općenito djeluju kao savjetnici za 
ulaganja. Trgovačka društva koja 
posluju u području financijskih usluga 
registrirana su kod svojih nacionalnih 
nadležnih tijela i nalaze se pod njiho -
vim nadzorom.
Kreditni rejting i kreditni bodovi
Kreditni rejting  mišljenje je koje se odnosi na kreditnu sposobnost subjekta, duga ili financijske obveze, 
dužničkog vrijednosnog papira, povlaštene dionice ili drugog financijskog instrumenta, ili izdavatelja takvog 
duga ili financijske obveze, dužničkog vrijednosnog papira, povlaštene dionice ili drugog financijskog instru -
menta, koje se dodjeljuje na temelju uspostavljenog i definiranog sustava rangiranja kategorija rejtinga.
Kreditni bodovi  mjerilo su kreditne sposobnosti izvedena iz sažimanja i iskazivanja podataka samo na teme -
lju prethodno utvrđenog statističkog sustava ili modela bez dodatnih bitnih ulaznih informacija specifičnih za 
rejting koje pružaju analitičari rejtinga.Okvir 1.
20 Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti
33 
ESMA ima tehnički odbor za agenci -
je za kreditni rejting17 koji se sastaje 
svaki mjesec ili svaka dva mjeseca. 
Praćenje obavljanja neregistrirane 
djelatnosti stalna je točka na njegovu 
dnevnom redu. Odbor je važna mreža 
za ESMA-u kao sredstvo za utvrđivanje 
subjekata koje bi trebalo registrirati 
kao agencije za kreditni rejting. Neki 
od utvrđenih subjekata doista su 
obavljali aktivnosti koje pripadaju po -
dručju primjene Uredbe o agencijama 
za kreditni rejting i slijedom toga bili 
su registrirani kao agencije za kreditni 
rejting. Iako ESMA ima ovlast izreći 
novčanu kaznu neregistriranim subjek -
tima koji dodjeljuju rejtinge, jer time 
krše odredbe Uredbe o agencijama za 
kreditni rejting, ESMA još nije upotrije -
bila tu ovlast.
34 
Praćenje obavljanja neregistrirane 
djelatnosti koje provodi ESMA nije bilo 
strukturirano i uglavnom se provodilo 
na pojedinačnoj osnovi. U ožujku 2015. 
ESMA je donijela posebnu strategiju 
i program rada18 za praćenje obavljanja 
neregistrirane djelatnosti.Trenutačni pristup 
Eurosustava ne jamči 
ravnopravnost svih 
agencija za kreditni 
rejting registriranih kod 
ESMA-e
35 
Agencije za kreditni rejting privatna 
su poduzeća i imaju važnu ulogu na 
financijskim tržištima. Ulazak na tržište 
kreditnih rejtinga otežan je različitim 
čimbenicima. Ugled izgrađen tijekom 
dugotrajnog razdoblja omogućuje 
prednost u tržišnom natjecanju. Ulaga -
či uglavnom prednost daju kreditnim 
rejtinzima koje dodjeljuju poznate 
agencije za kreditni rejting jer su za 
razumijevanje metodologija na kojima 
se temelje rejtinzi potrebni resursi. 
Slično tome, izdavatelji nastoje tražiti 
kreditne rejtinge samo od agencija 
za kreditni rejting čijim se uslugama 
ulagači najčešće koriste i u koje se 
pouzdaju.
36 
Jedna je od koristi nadzora nad 
tržištem kreditnih rejtinga to što se 
korisnicima kreditnih rejtinga pruža 
određeno jamstvo u pogledu kvalitete 
rada agencija za kreditni rejting. Za -
pravo, nedostatak tržišnog natjecanja 
na tržištu kreditnih rejtinga izazivao je 
zabrinutost19 te je jedan od glavnih ra -
zloga za uspostavu ESMA-e bio pružiti 
uistinu jednake uvjete za sve sudionike 
na tržištu kreditnih rejtinga.17 Tehnički odbor čine 
predstavnici nacionalnih 
nadležnih tijela i uspostavljen 
je radi pomoći ESMA-i 
u pripremi odluka o politikama 
u vezi s nadzorom nad 
agencijama za kreditni rejting. 
Odbor pruža tehničke savjete 
doprinoseći izradi tehničkih 
standarda, smjernica 
i preporuka.
18 ESMA će, na primjer, redovito 
tražiti od registriranih agencija 
za kreditni rejting i ostalih 
dionika da je obavijeste 
raspolažu li informacijama 
o mogućim pružateljima 
usluga rejtinga u EU-u 
i provodit će polugodišnja 
internetska pretraživanja.
19 EU je poduzeo korake za 
povećanje tržišnog natjecanja 
za kreditne rejtinge u Europi. 
Povećanje tržišnog natjecanja 
utvrđeno je u nekoliko stavaka 
Uredbe o agencijama za 
kreditni rejting. Europski 
parlament je u nekoliko 
navrata zatražio od Komisije 
da istraži mogućnost 
uspostavljanja europske 
mreže agencija za rejting. 
Komisija je 5. svibnja 2014. 
odobrila izvješće upućeno 
Europskom parlamentu 
i Vijeću o o izvedivosti mreže 
manjih agencija za kreditni 
rejting u EU-u 
(COM(2014) 248 završna 
verzija).
21 Dio I. – Registracija i obavljanje neregistrirane djelatnosti
37 
Eurosustav20 je važan sudionik na 
financijskim tržištima. Svojim opera -
cijama monetarne politike on pruža 
likvidnost financijskom sustavu. Pruža 
kredite prihvatljivim drugim ugo -
vornim stranama21 samo na temelju 
kolaterala22 koji mora zadovoljiti visoke 
bonitetne standarde. Kako bi donio tu 
procjenu kreditnog rizika23, Eurosustav 
uzima u obzir informacije iz nekoliko 
izvora:
 ο kreditnih rejtinga koje dodjeljuju 
vanjske institucije za procjenu 
kreditnog rizika24;
 ο unutarnjih sustava za procjenu kre -
ditnog rizika nacionalnih središnjih 
banaka;
 ο sustava zasnovanih na unutarnjim 
rejtinzima;
 ο vanjskih pružatelja alata za rejting.
38 
Eurosustav trenutačno prihvaća rejtin -
ge koje dodjeljuju samo četiri vanjske 
institucije za procjenu kreditnog rizika. 
Kako bi Eurosustav prihvatio njezine 
rejtinge, agencija za kreditni rejting 
mora biti registrirana ili certificirana 
kod ESMA-e te ispunjavati određene 
operativne kriterije i pružati relevan -
tnu pokrivenost. Osim toga, Eurosustav 
trenutačno prihvaća dvije manje agen -
cije za kreditni rejting kao pružatelje 
alata za rejting. Međutim, ti alati imaju 
ograničenu vrijednost za te agencije za 
kreditni rejting u usporedbi s prihva -
ćanjem vanjskih institucija za procjenu 
kreditnog rizika.39 
Na temelju razgovora koje smo obavili 
sa sudionicima na tržištu kreditnih 
rejtinga, manje europske agencije za 
kreditni rejting smatraju da je regi -
stracija u svojstvu vanjske institucije 
za procjenu kreditnog rizika u okviru 
Eurosustava vrlo važna za budući 
razvoj njihove djelatnosti, posebno 
u pogledu ulaska na tržište kreditnih 
rejtinga za strukturirano financiranje25, 
što je daleko najvažniji tržišni segment 
kad je riječ o prihodima i dobiti agenci -
ja za kreditni rejting. Međutim, pristup 
Eurosustava zapravo podupire struk -
turu tržišta s dvjema razinama, u kojoj 
se male agencije za kreditni rejting ne 
mogu ravnopravno natjecati s velikim 
agencija za kreditni rejting. Kriterij 
„relevantne pokrivenosti” posebno čini 
ozbiljnu prepreku za ulazak.26
40 
Trenutačni pristup Eurosustava o „pri -
znavanju” agencija za kreditni rejting 
nije samo upravni postupak prihva -
ćanja „dobavljača” kreditnih rejtinga, 
već sliči nadzoru nad agencijama za 
kreditni rejting, što je zadaća koju je 
zakonodavac EU-a povjerio isključivo 
ESMA-i. U odnosu na pristup Eurosu -
stava, Središnja banka SAD-a (engl. US 
Federal Reserve ) prihvaća rejtinge iz 
svih deset agencija za kreditni rejting 
koje su registrirane kod SEC-a.20 Eurosustav je monetarno tijelo 
europodručja. Čine ga 
Europska središnja banka 
i nacionalne središnje banke 
država članica. Glavni je cilj 
Eurosustava održavanje 
stabilnosti cijena. Njime se 
također nastoji sačuvati 
financijsku stabilnost 
i promicati europsku 
financijsku integraciju.
21 Te prihvatljive druge ugovorne 
strane moraju ispunjavati 
određene uvjete utvrđene 
u člancima 55.–57. 
Smjernica ESB-a/2014/60.
22 Imovina založena u korist 
Eurosustava kao osiguranje 
u kreditnim operacijama 
središnje banke mora 
ispunjavati određene kriterije.
23 Okvirom za procjenu 
kreditnog rizika Eurosustava 
utvrđuju se postupci, pravila 
i tehnike kako bi se zajamčili 
visoki bonitetni standardi za 
cjelokupnu prihvatljivu 
imovinu.
24 Vanjske institucije za procjenu 
kreditnog rizika su agencije za 
kreditni rejting koje u 
regulatorne svrhe dodjeljuju 
rejtinge i procjenjuju 
povezane vjerojatnosti 
neispunjavanja obveza.
25 Strukturirani financijski 
instrumenti koriste se 
složenim pravnim i 
korporativnim subjektima 
kako bi prenijeli rizik. Proizlaze, 
na primjer, iz sekuritizacijskih 
transakcija u kojima se skup 
imovine upotrebljava za 
stvaranje novog financijskog 
instrumenta s posebnim 
svojstvima.
26 Za ispunjavanje takvog 
kriterija potrebni su kreditni 
rejtinzi za široki niz izdavatelja, 
posebno za one u tržišnom 
segmentu strukturiranog 
financiranja. Međutim, ti 
izdavatelji vjerojatno neće 
zatražiti takve usluge ako 
Eurosustav još nije prihvatio 
predmetnu agenciju za 
kreditni rejting.
22
 Dio II. – Planiranje 
i upravljanje rizicima
Proces planiranja 
usmjeren na rizike ne 
pruža potpuno jamstvo 
da se resursima ESMA-e 
postižu najbolji mogući 
rezultati
41 
Istrage u vezi sa subjektima koji pod -
liježu nadzoru nije moguće provoditi 
sve vrijeme te je stoga vrlo važno 
raspolagati racionalnim sustavom za 
donošenje odluka o tome na koja bi 
se pitanja trebalo usmjeriti i kada bi to 
trebalo učiniti. ESMA stoga primjenjuje 
postupak planiranja za nadzorne aktiv -
nosti koji je usmjeren na rizike kako bi 
se zajamčilo da se ograničena sredstva 
upotrebljavaju na najdjelotvorniji mo -
gući način. Postupak se može podijeliti 
u tri faze (vidjeti sliku 5. ):
i. analizom rizika potrebno je utvrditi 
područja moguće neusklađenosti;ii. određivanjem prioritetnih rizika 
potrebno je utvrditi visokorizična 
područja na koja bi trebale biti 
usmjerene nadzorne aktivnosti;
iii. planom nadzornih aktivnosti po -
trebno je dodijeliti resurse u skladu 
s prioritetima za sljedeću godinu.Slika 5.ESMA-in godišnji postupak procjene rizika
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.
 Odabir nadzornih aktivnosti
 Raspoređivanje osoblja Bodovne ljestvice
Godišnji plan radaIzvješće o riziku za 
Odbor nadzornih 
tijelaAd hoc analizePrikazi rizikaUtvrđivanje rizika Planiranje Određivanje prioriteta rizika
23 Dio II. – Planiranje i upravljanje rizicima
Provodi se sveobuhvatno 
utvrđivanje rizika, ali uz 
otežanu sljedivost postupka
ESMA primjenjuje 
sveobuhvatan pristup za 
utvrđivanje rizika…
42 
Svoju procjenu rizika ESMA temelji na 
matrici od 13 područja rizika svrsta -
nih u četiri kategorije rizika (vidjeti sliku 6. ). Područja rizika obuhvaćaju 
široke teme koje su podijeljene na 
detaljnije teme. Na primjer, područje 
rizika „upravljanje sukobima interesa” 
obuhvaća više od devet detaljnih tema 
kao što su utjecaj dioničara ili članova 
odbora i prikladnost objava.Slika 6.Od kategorija rizika do područja i tema rizika
Izvor: Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.KATEGORIJE RIZIKA /uniF6AE4/uniF6AF
Rizik u vezi s kvalitetom 
upravljanja rizicimaRizik u vezi s postupkom 
dodjele rejtingaMetodološki rizik u vezi
s okvirom  za unutarnje rizike Rizik u vezi s kvalitetom 
upravljanja
Svakim područjem rizika obuhvaćen je niz tema
 Službe unutarnje kontrole 
 Neovisni neizvršni direktori  Razdvajanje komercijalnog i analitičkog osoblja Utjecaj dioničara  Utjecaj članova uprave  Utjecaj pomoćnih usluga  Prikladnost objava  Prikladnost politika za rješavanje sukoba interesa  Unutarnje rasprave o utvrđenim sukobima interesa  i druge temeStrukturni i postupovni rizik
Rizik u vezi s vanjskim uslugamaRizik u vezi s ljudskim resursimaRizik u vezi s informacijskom 
tehnologijom Rizik u vezi s portfeljem
Rizik u vezi s koncentracijomRizik u vezi sa strategijom
Rizik u vezi s revizijom
i usklađenošćuOPERATIVNI RIZICI RIZICI OKRUŽENJARIZICI POSLOVNOG  
MODELARIZICI UPRAVLJANJA
Rizici u vezi s upravljanjem sukobimainteresa Područja rizika (13)
24 Dio II. – Planiranje i upravljanje rizicima
43 
Godišnja procjena rizika ključni je 
način utvrđivanja rizika. Ona se temelji 
na znanju o agencijama za kreditni rej -
ting stečenom tijekom godine i analizi 
dokumenata koje agencije za kreditni 
rejting podnose tijekom godine. Na te -
melju tih informacija osoblje za analizu 
rizika, zajedno s nadzornim osobljem, 
izrađuje bodovnu ljestvicu za svaku 
agenciju za kreditni rejting obuhvaće -
nu nadzorom. Na tim se bodovnim lje -
stvicama skupno prikazuju svi poznati 
rizici i dodjeljuju im se bodovi kako bi 
se prikazala njihova važnost.
44 
Bodovne ljestvice uključuju se u go -
dišnji prikaz rizika u kojem se navode 
razine rizika po području rizika za 
svaku agenciju za kreditni rejting 
obuhvaćenu nadzorom. Izrađuju se 
zasebni prikazi za glavne agencije za 
kreditni rejting i za sve manje agencije 
za kreditni rejting kako bi se u obzir 
uzeo različiti učinak na tržištu. Prikazi 
rizika upotrebljavaju se za utvrđivanje 
sistemskih rizika na tržištu agencija za 
kreditni rejting.
45 
Uz godišnje procjene rizika, ESMA upo -
trebljava i  ad hoc  analize rizika. Te ana -
lize može pokrenuti svaka relevantna 
novost na tržištu agencija za kreditni 
rejting, analiza podataka o rejtingu ili 
podatci kreditnog tržišta. Njihova je 
svrha pravodobno utvrditi posebna 
područja od interesa za pojedinačne 
agencije za kreditni rejting ili skupine 
agencija za kreditni rejting aktivnih na 
istom rejting proizvodu, ili sva tržišna 
kretanja koja bi mogla izazvati odre -
đivanje novih prioritetnih nadzornih 
aktivnosti.46 
ESMA je postupno povećala upora -
bu ad hoc  analiza rizika. Nedavno je 
nekoliko takvih analiza bilo pokrenuto 
kao rezultat nalaza koje je utvrdila 
ESMA. Sve su analize pomogle ESMA-i 
da utvrdi visokorizična područja, kao 
i područja u kojima bi nadzorni tim 
trebao poboljšati svoje znanje o odre -
đenim temama.
… ali dokumentacija je 
u nekoliko aspekata nedovoljna
47 
U području upravljanja rizicima dos -
tupna bi znanja trebalo primjereno 
dokumentirati na razumljiv način. 
Osim toga, detaljne probleme i nalaze, 
kao i obrazloženja za promjenu razine 
rizika, trebalo bi dobro dokumenti -
rati. Kako bi se zajamčio djelotvoran 
nadzor, okvirom bi trebalo omogućiti 
nadzornom osoblju da provjeri razvoj 
rizika i što je učinjeno kako bi se 
riješili27.
48 
Bodovne ljestvice pružaju skupnu 
procjenu za svako područje rizika. Iako 
se ishod skupne procjene evidentira, 
nema dokumentacije o procjeni de -
taljnih tema u okviru svakog područja 
rizika. To može dovesti do gubitka 
znanja i otežati praćenje načina na koji 
se podrizici pretvaraju u povećani rizik.27 Međunarodna norma IEC 
31 010: 2009, odjeljak 5.5.
25 Dio II. – Planiranje i upravljanje rizicima
49 
Smjernicama za procjenu rizika propi -
suju se dokumenti kojima se treba kori -
stiti tijekom izrade bodovnih ljestvica. 
Međutim, rad povezan s tim aktivnosti -
ma nije pravilno dokumentiran i nema 
dokaza da to netko provjerava.
50 
Ako se razina rizika u bodovnoj ljestvi -
ci promijeni, ESMA ne čuva evidenciju 
o razlozima promjene. Odluke o ta -
kvim promjenama donose se usmeno 
na neslužbenim sastancima nadzornog 
osoblja i tima za analizu rizika.
Visokorizična područja 
nisu uvijek bila dovoljno 
obuhvaćena
51 
Na temelju bodovnih ljestvica, prikaza 
rizika i informacija iz ad hoc  analiza 
rizika ESMA izrađuje izvješće o riziku za 
odbor nadzornih tijela. U tom se izvje -
šću utvrđuju visokorizična područja, tj. 
temeljna pitanja koja će se tretirati kao 
glavni prioritet u obavljanju nadzora. 
U godišnjem programu rada navode se 
područja na koja će se ESMA usredoto -
čiti tijekom svojih nadzornih aktivnosti.
52 
ESMA-in pristup zasnovan na riziku 
uveden je nakon njezine prve godine 
obavljanja nadzora. Međutim, taj se 
pristup u početku nije uvijek dosljedno 
primjenjivao. Za neka visokorizična po -
dručja navedena u bodovnim ljestvi -
cama rizika i izvješćima o riziku koja su 
upućena odboru nadzornih tijela bilo 
bi korisno obaviti dodatni nadzor.53 
Ograničeno obuhvaćanje nekih visokih 
rizika bilo bi opravdano da su resursi 
ESMA-e za nadzor bili upotrijebljeni 
za obuhvaćanje drugih visokorizičnih 
područja ili područja u kojima je hitno 
djelovanje zahtijevalo nerazumno 
opsežne resurse. Međutim, u određene 
istrage uvršteni su i niži rizici, a bilo 
bi korisnije da su provedene dodatne 
procjene visokorizičnih područja.
54 
Nadalje, istragama nisu u potpunosti 
bili obuhvaćeni prioritetni rizici utvr -
đeni u postupku godišnje procjene 
rizika zbog asimetrije između područ -
ja rizika i načina provođenja istraga. 
U bodovnim ljestvicama, prikazima 
i izvješćima o riziku rizici su razvrstani 
u skladu s temama kao što su strateški 
rizici ili rizici u vezi s vanjskim usluga -
ma. Međutim, teme istraga uglavnom 
su strukturirane na temelju kategorija 
imovine poput državnog i bankov -
nog duga. Stoga se ciljevi istraga ne 
podudaraju u potpunosti s utvrđenim 
rizicima.
ESMA s postojećim resursima 
teško ispunjava sve stroge 
regulatorne obveze
55 
U Odjelu za agencije za kreditni rejting 
na kraju 2014. godine radilo je 26 dje -
latnika. Od toga broja, njih 15 bilo je 
odgovorno za nadzor, a četvorici dje -
latnika dodijeljene su zadaće analize 
rizika. Preostalom osoblju uglavnom su 
dodijeljene zadaće u vezi s politikama. 
Uz postojeći broj osoblja i povećani 
opseg regulatornih obveza, ESMA je 
vrlo teško mogla pružiti odgovarajuću 
pokrivenost u pogledu provjera uskla -
đenosti s Uredbom28.28 Npr. u područjima kao što su 
IT, unutarnje kontrole, 
metodologije, sukobi interesa.
26
 Dio III. – Nadzor
58 
Kontinuirani nadzor koji obavlja 
ESMA-e obuhvaća analizu informacija 
primljenih u određenim razdobljima 
od tijela obuhvaćenih nadzorom, ana -
lizu informacija dobivenih iz vanjskih 
izvora (tijela, konkurenata, pritužbi, 
medija itd.), praćenje mjera poduzetih 
u pogledu pitanja koja su postavile 
agencije za kreditni rejting te komuni -
kaciju s upravama agencija za kreditni 
rejting tijekom nadzornog ciklusa. 
U tablici 3.  prikazane su nadzorne 
zadaće ESMA-e u okviru postupka 
kontinuiranog nadzora.Kontinuirani nadzor 
i istrage koje provodi 
ESMA
56 
Nakon što se registriraju, sve agencije 
za kreditni rejting podliježu kontinui -
ranom nadzoru. Cilj je kontinuiranog 
nadzora brzo utvrđivanje subjekata 
obuhvaćenih nadzorom koji mož -
da nisu usklađeni s primjenjivim 
obvezama.57 
ESMA primjenjuje nadzorni pristup koji 
je usmjeren na rizike. Intenzitet, opseg 
i vrsta nadzornih aktivnosti ovise o ri -
zicima s kojima se suočavaju različiti 
sudionici na tržištu (vidjeti sliku 7. ). 
Analiziraju se mogući problemi utvrđe -
ni tijekom kontinuiranog nadzora koji 
se zasniva na pregledu dokumentacije 
i provode se, po potrebi, daljnje istraž -
ne aktivnosti.Slika 7.Nadzorne aktivnosti
Izvor:  Sud, na temelju odredbi Uredbe o agencijama za kreditni rejting.Daljnje istražne 
radnjeAnaliza rizika 
Terenska inspekcijaOpća istragaZahtjev za informacijama
Kontinuirani nadzor 
na temelju pregleda 
dokumentacije
27 Dio III. – Nadzor
59 
Osim što provodi kontinuirani nadzor, 
ESMA redovito odabire, na temelju 
vlastite procjene rizika, područja rizika 
u vezi s usklađenošću agencija za 
kreditni rejting radi provedbe dalj -
njih istražnih mjera (uglavnom općih 
istraga). Opće istrage obično uključuju 
terenske inspekcije. Pregled terenskih 
istraga koje provodi ESMA nalazi se 
u prilogu III.  Općenito se mogu razvr -
stati u dvije skupine:
— tematske istrage usmjerene na 
određena pitanja zajednička za ne -
koliko velikih agencija za kreditni 
rejting, i
— pojedinačne istrage u određenim 
agencijama za kreditni rejting 
usmjerene na posebna pitanja.Tablica 3.Zadaće ESMA-e u okviru kontinuiranog nadzora
Analiza informacijaProvjera periodičnih informacija koje su dostavile agencije za kreditni rejting  – tromjesečno, polugodišnje
Provjera periodičnih javnih objava informacija agencija za kreditni rejting
Provjera obavijesti primljenih od agencija za kreditni rejting na temelju Uredbe o agencijama za kreditni rejting (npr. 
obavješćivanje o značajnim promjenama uvjeta u pogledu početne registracije)
Redovito praćenje informacija koje su stavljene na raspolaganje javnosti na internetskim stranicama agencija za kreditni 
rejting
Izvješća/upozorenja primljena od tima ESMA-e za analizu rizika
Redoviti kontaktiPeriodični razgovori s agencijama za kreditni rejting (organiziraju se nakon primitka polugodišnjih podataka)
Ciklus razgovora s agencijama za kreditni rejting (redoviti razgovori i sastanci s ključnim osobljem agencija za kreditni 
rejting: voditeljima odjela za usklađenost, službu unutarnjeg nadzora, unutarnju reviziju, upravljanje rizicima te glavnim 
izvršnim direktorom i neovisnim neizvršnim direktorima. Učestalost razgovora ovisi o veličini agencije za kreditni rejting.)
Ostale zadaćeDubinske analize (praćenje poduzetih mjera u vezi s mogućim područjima rizika utvrđenim tijekom analize informacija 
i redovitih kontakata)
Postupanje s pritužbama trećih osoba
Praćenje poduzetih mjera u vezi s planovima korektivnih mjera iz istraga
Interakcija s agencijama za kreditni rejting – pružanje povratnih informacija u vezi s upitima agencija za kreditni rejting na 
ad hoc  osnovi
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.
28 Dio III. – Nadzor
Postupak nadzora 
osmišljen je i provodi se, 
ali potrebno je vrijeme da 
se usavrši
60 
Djelotvoran nadzor zahtijeva:
i. sveobuhvatnu politiku nadzora ko -
jom se na širokoj osnovi utvrđuje 
postupak nadzora, kombiniranjem 
neizravnih nadzornih aktivnosti 
i nadzornih aktivnosti na terenu;
ii. sveobuhvatne unutarnje smjernice 
i metodologije za pomoć osoblju 
u obavljanju svakodnevnih zadaća;
iii. prikupljanje i analizu informacija;
iv. djelotvorni nadzor nad obavljenim 
poslom i korektivne mjere koje 
agencije za kreditni rejting poduzi -
maju kao odgovor na nalaze.ESMA je postavila dobre 
temelje za djelotvoran 
nadzor nad agencijama za 
kreditni rejting
61 
Najbolje prakse pokazuju da bi nad -
zorna tijela trebala raspolagati meto -
dologijom za utvrđivanje i procjenu 
prirode, učinka i opsega rizika s kojima 
se suočavaju subjekti obuhvaćeni nad -
zorom, uključujući poslovno usmjere -
nje, profil rizika i okruženje unutarnje 
kontrole. Prioriteti za rad na terenu 
i izvan njega temelje se na rezultatima 
te procjene29.
62 
Svoja opća načela ESMA je utvrdila 
u uputama za provedbu nadzora i pri -
ručniku o nadzoru. Ti dokumenti služe 
kao koristan referentni alat i praktične 
smjernice za nadzorne timove ESMA-e 
o načinu provedbe djelotvornog 
i učinkovitog nadzora u okviru Ured -
be o agencijama za kreditni rejting. 
U ESMA-inim uputama za provedbu 
nadzora daje se detaljan opis istraga 
kao metode nadzora. Podrobno su 
opisane različite faze i navedene mi -
nimalne potrebne informacije u planu 
projekta te svi ostali neophodni koraci 
koje treba slijediti na terenu i tijekom 
faze izvješćivanja (vidjeti sliku 8. ).29 Publikacija „Core Principles for 
Effective Banking Supervision” 
(Osnovna načela djelotvornog 
nadzora nad bankama), koju je 
izdala Banka za međunarodne 
namire (BIS, engl. Bank for 
International Settlements ) 
mogla bi se po analogiji 
primjenjivati i za nadzor nad 
agencijama za kreditni rejting.
29 Dio III. – Nadzor
Unutarnje smjernice i alate 
za praćenje moglo bi se 
doraditi kako bi se njima 
podupiralo obavljanje 
kontinuiranog nadzora
63 
U unutarnjim smjernicama potrebno je 
jasno navesti učestalost i opseg ispiti -
vanja. Osim toga, potrebno je osmisliti 
politike i postupke ispitivanja kako bi 
se zajamčilo da se ispitivanja provode 
na temeljit i dosljedan način, s jasnim 
ciljevima.
64 
U uputama za provedbu nadzora i pri -
ručniku o nadzoru daje se samo široki 
opis postupka kontinuiranog nadzora 
i ne utvrđuju se točne vrste nadzornih 
zadaća koje ESMA treba provoditi, niti 
se daju informacije o učestalost tih 
zadaća.65 
ESMA uspostavlja planove nadzora 
na godišnjoj osnovi za nadolazeće 
razdoblje. Međutim, ESMA nije imala 
pojedinačne planove nadzora za svaku 
agenciju za kreditni rejting s informa -
cijama o nadzornim zadaćama koje 
treba obaviti na godišnjoj osnovi. 
Nadalje, nismo pronašli dovoljno una -
prijed pripremljene rasporede kojima 
bi se utvrdila minimalna učestalost 
redovitih nadzornih provjera koje je 
potrebno provoditi za svaku agenciju 
za kreditni rejting.
66 
ESMA se ne koristi na sustavan način 
kontrolnim popisima kao nadzornim 
alatom unatoč činjenici da se Uredbom 
o agencijama za kreditni rejting uspo -
stavlja jasan skup pravila koja ESMA 
mora nadzirati. Osim toga, mnoga 
nacionalna nadležna tijela u svojem se 
radu koriste upitnicima i kontrolnim 
popisima.Slika 8.Glavni koraci istrage
Izvor:  Sud, na temelju ESMA-inih uputa za provedbu nadzora i priručnika o nadzoru.Konačni dopis
(plan korektivnih mjera) Plan projekta Sankcije i praćenje poduzetih mjera Preliminarni dopis Faza rada na terenu Zahtjevi za informacijama Odgovor agencije za kreditni rejting
Kronološki slijed
30 Dio III. – Nadzor
67 
Nadalje, različiti nadzorni timovi ne 
dokumentiraju svoj rad u standardizi -
ranom obliku te je teško pratiti obav -
ljeni kontinuirani nadzor, kao i analizu 
i zaključke izvedene iz njega.
68 
ESMA je također utvrdila „mapu 
kriterija”. Njezina je svrha „zajamčiti 
dosljednost” omogućujući ocjenjiva -
čima da tijekom postupka registracije 
i kasnije pri obavljanju kontinuiranog 
nadzora „dobiju uvid u odluke koje 
je ESMA donijela u prošlosti”. „Mapa 
kriterija” sadržava, među ostalim, 
e-poruke dobivene od pravne službe, 
prethodne odluke ESMA-e i unutar -
nje dopise u vezi s pitanjima koja su 
uočena tijekom registracije i obavljanja 
nadzora. Riječ je o dobroj inicijativi, ali 
struktura mape kriterija ne jamči da 
se osobe koje provode nadzor njome 
služe kao sveobuhvatnim smjernicama 
u svakodnevnom radu.
ESMA upravlja velikom 
količinom informacija u vezi 
s nadzorom, ali ne raspolaže 
posebnim informatičkim 
alatom za evidentiranje 
i obradu tih podataka
69 
ESMA obrađuje dvije skupine 
informacija:
— ad hoc  informacije (značajne pro -
mjene početnih uvjeta za registra -
ciju, pritužbe trećih osoba, pitanja 
dobivena od agencija za kreditni 
rejting itd.),— periodične informacije koje ESMA 
dobiva na tromjesečnoj ili polugo -
dišnjoj osnovi (informacije o pri -
hodima i troškovima agencija za 
kreditni rejting, promjene ključnog 
osoblja agencija za kreditni rejting, 
zapisnici odbora, izvješća o unu -
tarnjoj reviziji, izvješća o službi 
unutarnjeg nadzora itd.).
70 
ESMA je izradila spis za evidentiranje 
analize informacija koje periodično 
dobiva od agencija za kreditni rej -
ting obuhvaćenih nadzorom(vidjeti 
okvir 2. ).
71 
Praćenje s pomoću spisa dobra je 
inicijativa kako bi se pratila velika 
količina primljenih informacija u vezi 
s nadzorom, no uporaba spisa složena 
je i praćenje je otežano. Nadalje, ne 
postoji „vlasnik” spisa te svatko u nad -
zornom timu može uređivati, izmijeniti 
ili izbrisati njegov sadržaj bez čuvanja 
podataka o uvedenim izmjenama i o 
tome tko ih je uveo.
72 
S obzirom na to da ESMA nema po -
seban računalni alat koji bi služio kao 
registar zaprimljenih informacija te za 
dokumentiranje i analizu obavljanja 
nadzora, ESMA je uspostavila strukturu 
koja se većinom upotrebljava kao alat 
za pohranu informacija dobivenih od 
agencija za kreditni rejting. Međutim, 
nismo u svim slučajevima pronašli do -
kaze da je provedena detaljna analiza 
primljenih informacija. Sva nacionalna 
nadležna tijela navela su da raspolažu 
nadzornim računalnim sustavom za 
dokumentiranje obavljanja nadzora 
i olakšavanje zadržavanja znanja unu -
tar organizacije.
31 Dio III. – Nadzor
Teško se dobiva opis 
provedenih nadzornih 
provjera
73 
Dokumentacija ESMA-e o istragama ne 
pruža dostatne dokaze o svim podu -
zetim međukoracima. Stoga ESMA 
teško može pratiti i dokazati da su sve 
zadaće propisno provedene u skladu 
s ciljevima istraga. Ponajprije, radna 
dokumentacija nije pokazala kako su 
procijenjeni svi potrebni dokazi.
74 
Nakon provedene istrage ESMA šalje 
dopise s preliminarnim i/ili konač -
nim nalazima agencijama za kreditni 
rejting. Uputama za provedbu nadzora 
predlaže se da se u tim dopisima nave -
de relevantno zakonodavstvo. Upu -
ćivanjem na posebnu pravnu osnovu 
svakog nalaza agencijama za kreditni 
rejting omogućilo bi se da bolje ra -
zumiju rizike u pogledu usklađenosti 
navedene u dopisima. Međutim, ESMA 
je uobičajeno dostavljala svoje nalaze 
bez upućivanja na posebne članke 
uredbi.75 
ESMA prati kako agencije za kredit -
ni rejting provode mjere iz planova 
korektivnih mjera. To se dokumentira 
u tablicama za praćenje poduzetih 
mjera za svaku istragu i agenciju za 
kreditni rejting. U tim tablicama ESMA 
ne primjenjuje usklađeni pristup doku -
mentiranju analiza i primjedbi osoblja 
(npr. utvrđivanjem posebnih dokaza 
kojima se potkrepljuje da je agencija 
za kreditni rejting provela potrebnu 
mjeru u dovoljnom opsegu).Primjeri podataka koji se prate
 οkonferencijski razgovori i sastanci s agencijama za kreditni rejting
 οobavijesti
 οnovosti o promjenama metodologija, ljestvica rejtinga i korporativne strukture primljene od osoblja agen -
cija za kreditni rejting ili objavljene na njihovim internetskim stranicama
 οprihodi, troškovi, fluktuacija osoblja i drugi podatci o osoblju agencija za kreditni rejting
 οizvješća o usklađenosti, izvješća o unutarnjoj reviziji, revidirani financijski izvještaji, zapisnici odbora
 οizvješća o transparentnosti agencija za kreditni rejting.
Izvor: Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.Okvir 2.
32 Dio III. – Nadzor
Ostvaren je stvarni 
napredak, ali 
u analiziranim tematskim 
područjima još nije 
postignuta odgovarajuća 
pokrivenost
76 
Nadzorni pristup usmjeren na rizi -
ke podrazumijeva da se samo neki 
rizici mogu obuhvatiti nadzorom koji 
obavlja ESMA. Nadzorne provjere 
stoga će se razlikovati ovisno o temi. 
Kako bismo dovršili procjenu postupka 
nadzora koji provodi ESMA, odabrali 
smo dva tematska područja za detalj -
nu provjeru:
i. metodologije, modele i ključne 
pretpostavke u vezi s rejtingom 
koje primjenjuju agencije za kredit -
ni rejting;
ii. sukob interesa na tržištu agencija 
za kreditni rejting.
77 
Pri odabiru smo u obzir uzeli važnost 
tih tema za funkcioniranje tržišta agen -
cija za kreditni rejting. Metodologije 
su osnova na kojoj agencije za kreditni 
rejting temelje dodjelu rejtinga i izgle -
de u vezi s rejtinzima. Sukob interesa 
utvrđen je kao jedan od glavnih nedo -
stataka na tržištu kreditnih rejtinga pri -
je izbijanja krize tržišta drugorazrednih 
hipotekarnih kredita. Analiza nam je 
također omogućila da procijenimo rad 
ESMA-e tijekom zadnje četiri godine 
od njezine uspostave.Provodi se nadzor nad 
metodologijama, ali nisu 
obuhvaćena sva područja 
i obveze nisu uvijek jasne
78 
U svojem zahtjevu za registraciju agen -
cija za kreditni rejting mora navesti 
koje će vrste kreditnih rejtinga dodje -
ljivati30. Podnositelj zahtjeva također 
mora dostaviti potrebne dokumente 
u vezi sa svojim metodologijama 
i modelima. Na temelju toga, ESMA 
procjenjuje jesu li u trenutku registra -
cije metodologije i modeli agencije za 
kreditni rejting usklađeni s Uredbom 
o agencijama za kreditni rejting i od -
govarajućom delegiranom uredbom.
79 
Agencije za kreditni rejting moraju 
se koristiti strogim, sustavnim i po -
stojanim metodologijama za dodjelu 
rejtinga koje podliježu validaciji teme -
ljenoj na odgovarajućim podatcima 
iz prošlosti i retroaktivnom testiranju. 
ESMA mora redovito ispitivati usklađe -
nost svake agencije za kreditni rejting 
s tim regulatornim obvezama.30 Prilog II. točka 8. Delegiranoj 
uredbi o registraciji.
33 Dio III. – Nadzor
Regulatorne obveze u pogledu 
metodologija nisu uvijek 
utvrđene
80 
U Uredbi o agencijama za kreditni 
rejting ne iznose se nikakve definicije 
ili kriteriji o regulatornim obvezama 
u pogledu metodologija. Delegiranom 
uredbom Komisije31 utvrđuju se regu -
latorni tehnički standardi na temelju 
kojih ESMA procjenjuje regulatorne 
obveze u pogledu metodologija. 
U objavljenim izvješćima u kojima se 
iznose zaključci u vezi s provedenim 
istragama u području metodologija, 
ESMA je navela primjere metodoloških 
sadržaja kako bi se subjektima u sekto -
ru pružile smjernice o njezinim oče -
kivanjima u tom području. Međutim, 
za neke pojmove upotrijebljene u tim 
standardima bilo bi korisno dodatno 
pojašnjenje kako bi ESMA i agencije za 
kreditni rejting poboljšale zajedničko 
razumijevanje regulatornih obveza 
u pogledu metodologija.
Nadzorom nad metodologijama 
koji ESMA provodi nisu 
se obuhvatili svi aspekti 
metodologija agencija za 
kreditni rejting
81 
Tijekom kontinuiranog nadzora i teme -
ljitih istraga ESMA provjerava u kojoj 
mjeri agencije za kreditni rejting ispu -
njavaju regulatorne obveze u pogledu 
metodologija.82 
Kontinuirani nadzor koji ESMA provodi 
osmišljen je na način da se procje -
na usklađenosti agencija za kreditni 
rejting s regulatornim obvezama 
u pogledu metodologija usredotočuje 
na provjeru raspolažu li agencije za 
kreditni rejting prikladnim unutarnjim 
kontrolama kao što su:
— neovisna unutarnja služba odgo -
vorna za redovitu provjeru meto -
dologija, modela i ključnih pretpo -
stavki povezanih s rejtingom,
— neovisni članovi u upravnim ili 
nadzornim odborima agencija 
za kreditni rejting odgovorni za 
praćenje djelotvornosti sustava 
unutarnje kontrole agencija za 
kreditni rejting, uključujući učinko -
vitost službe unutarnjeg nadzora,
— dokumentacija periodičnih provje -
ra metodologija i s njima poveza -
nih postupaka.
83 
Stoga bi ESMA procjenjivanje obveza 
u pogledu metodologija trebala do -
puniti temeljitim istragama. S obzirom 
na resurse ESMA-e i velik broj meto -
dologija koje je potrebno obuhvatiti 
nadzorom32, ESMA se koristi procjena -
ma rizika kako bi odabrala teme istraga 
u vezi s obvezama u pogledu meto -
dologija. U  tablici 4.  daje se pregled 
procjena usklađenosti s regulatornim 
tehničkim standardima u pogledu 
metodologija koje je ESMA donijela 
tijekom tematskih istraga. Tablica se 
temelji na dokumentaciji ESMA-e.31 Delegirana uredba Komisije 
(EU) br. 447/2012 od 
21. ožujka 2012. o dopuni 
Uredbe (EZ) 
br. 1060/2009 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o agencijama za kreditni 
rejting utvrđivanjem 
regulatornih tehničkih 
standarda za procjenu 
usklađenosti metodologija 
vezanih uz kreditni rejting 
(SL L 140, 30.5.2012., str. 14.).
32 Za tri najveće agencije za 
kreditni rejting ESMA je 
nabrojala više od 
800 metodologija za različite 
kategorije imovine i tržišnih 
segmenata.
34 Dio III. – Nadzor
84 
Tijekom tematskih istraga ESMA stoga 
još nije ispitala neke važne regulator -
ne obveze u pogledu metodologija, 
primjerice:
— ESMA je 2014. godine započela 
dubinsku analizu praksa u tom 
području s ciljem validacije 
metodologija,
— ESMA nije provjerila regulatorne 
obveze u pogledu kontinuiranosti 
po kategorijama imovine.ESMA nije raspolagala 
postupkom za ispitivanje 
promjena metodologija 
agencija za kreditni rejting 
ili slučajeva kada agencija za 
kreditni rejting dodijeli novu 
vrstu rejtinga
85 
Kada agencija za kreditni rejting, 
nakon što se registrira, uvede značaj -
ne promjene metodologije ili proširi 
svoje poslovanje dodjelom novih 
vrsta kreditnog rejtinga, ona mora 
o tome obavijestiti ESMA-u. Međutim, 
Uredbom o agencijama za kreditni 
rejting nije definiran pojam „značajne 
promjene”. CESR je 2010. godine izdao 
smjernice33 kojima se utvrđuje što se 
smatra značajnom promjenom. ESMA 
je 2014. godine navela svoju definiciju 
značajne promjene u odjeljku „Pitanja 
i odgovori” u vezi s provedbom Ured -
be o agencijama za kreditni rejting. 
U ožujku 2015. ESMA je ažurirala tu 
definiciju značajne promjene34 i navela 
je promjene uvjeta početne registraci -
je u pogledu „metodologija za dodjelu 
rejtinga, modela ili ključnih pretpo -
stavki povezanih s rejtingom”.33 Smjernice CESR-a za postupak 
registracije, funkcioniranje 
kolegija, protokol 
posredovanja, informacije iz 
Priloga II., informacije u vezi sa 
zahtjevom za certifikaciju 
i procjenu sustavne važnosti 
agencija za kreditni rejting, 
str. 16., ref. CESR/10. – 347.
34 Smjernice od 19. ožujka 2015. 
o periodičnim informacijama 
koje agencije za kreditni 
rejting dostavljaju ESMA-i.Tablica 4.Pregled procjena koje je ESMA donijela u području metodoloških obveza u sklopu 
tematskih istraga
Regulatorne  
obvezeIspitivanje 
postupka dodjele 
rejtinga  (2012.)1Istrage u vezi 
s rejtingom 
banaka  (2013.)Istrage u vezi 
s rejtingom 
država  (2013.)Istrage u vezi s malim 
i srednjim agencijama za 
kreditni rejting  (2014.)Istrage u vezi s rej -
tingom strukturi -
ranih financijskih 
instrumenata  (2014.)
Stroge — djelomice ne djelomice djelomice
Sustavne i kontinuirane — djelomice ne ne da
Kontinuirane po kategori -
jama imovine— ne ne ne ne
Podložne validaciji 
temeljenoj na podatcima iz 
prošlosti— djelomice ne djelomice djelomice
1 Ta istraga dovršena je prije nego što su usvojeni regulatorni tehnički standardi.
Izvor: Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.
35 Dio III. – Nadzor
86 
Iako je ESMA pojasnila slučajeve u koji -
ma agencije za kreditni rejting moraju 
poslati obavijest o značajnim promje -
nama, tijekom razdoblja obuhvaćenog 
revizijom ona nije uspostavila formalan 
postupak za razmatranje tih obavijesti 
o novim metodologijama ili značajnim 
promjenama postojećih metodologija. 
U lipnju 2015. ESMA je usvojila postu -
pak kojim se opisuju koraci koje treba 
slijediti kad se od agencije za kreditni 
rejting primi obavijest o metodologiji.
ESMA još nije ispitala neke 
vrste sukoba interesa
87 
OECD definira sukob interesa kao 
situaciju u kojoj „pojedinac ili podu -
zeće (bilo privatno ili državno) ima 
mogućnost iskoristiti svoj profesional -
ni ili službeni položaj na neki način za 
osobnu korist ili korist poduzeća”.
88 
Na tržištu kreditnih rejtinga sukobi in -
teresa uglavnom se odnose na moguće 
utjecaje zainteresiranih stranaka na 
dodjelu rejtinga. Istražno povjerenstvo 
za financijsku krizu35 i Međunarod -
na organizacija nadzornih tijela za 
vrijednosne papire36 utvrdili su sukob 
interesa kao jedan od glavnih nedosta -
taka u sektoru kreditnih rejtinga prije 
izbijanja krize tržišta drugorazrednih 
hipotekarnih kredita.89 
ESMA je u tom kontekstu procijenila 
mjere koje su agencije za kreditni 
rejting uspostavile kako bi izbjegle su -
kobe interesa, primjerice prikladnost, 
djelotvornost i neovisnost niza služba 
unutarnje kontrole. Međutim, postoje 
područja koja bi se moglo dodatno 
ispitati u budućnosti:
i. ESMA nije u dovoljnoj mjeri ispitala 
jesu li pomoćne usluge agencija za 
kreditni rejting utjecale na dodjelu 
rejtinga. ESMA je u tom području 
provela samo ograničene nadzor -
ne aktivnosti37;
ii. utvrđeni su ograničeni dokazi da je 
ESMA ispitala moguće sukobe in -
teresa između agencija za kreditni 
rejting i savjetodavnih trgovačkih 
društava unutar istog holdinga;
iii. ESMA nije na strukturiran način 
ispitala sukobe interesa koji se 
odnose na djelatnosti trgovanja 
i financijske transakcije analitiča -
ra rejtinga. Osoblje agencija za 
kreditni rejting uključeno u dodje -
lu rejtinga raspolaže povlaštenim 
informacijama prije objavljivanja 
dodjele rejtinga. Agencije za kre -
ditni rejting stoga bi trebale imati 
uspostavljene postupke za praće -
nje djelatnosti trgovanja analitiča -
ra rejtinga i njihovo posjedovanje 
vrijednosnih papira kako bi se sma -
njio rizik od trgovanja na temelju 
povlaštenih informacija. ESMA do -
biva informacije o rezultatima tog 
praćenja, no nije ispitala uspostav -
ljene postupke agencija za kreditni 
rejting kako bi se provjerila točnost 
dobivenih informacija.35 Istražno povjerenstvo za 
financijsku krizu (engl. 
Financial Crisis Inquiry 
Commission ) ispituje razloge 
izbijanja financijske krize 
u okviru aktivnosti povezanih 
sa Zakonom o progonu za 
kaznena djela prijevare 
i povratu sredstava stečenih 
prijevarom (engl. Fraud 
Enforcement and Recovery Act ) 
u SAD-u. Izvješće je objavljeno 
u siječnju 2011.
36 Tehnički odbor IOSCO-a, 
Report on the subprime crisis  
(Izvješće o krizi tržišta 
drugorazrednih hipotekarnih 
kredita), svibanj 2008.
37 Na primjer, ESMA je utvrdila da 
objavljivanjem istraživačkih 
radova agencije za kreditni 
rejting mogu ograničiti 
neovisnost analitičara rejtinga. 
Ako odbor za dodjelu rejtinga 
treba odobriti rejting ubrzo 
nakon objavljivanja 
istraživačkog rada, odboru će 
biti teško donijeti odluku koja 
nije u skladu sa zaključcima 
istraživačkog rada.
36
 Dio IV. – Objave informacija
Nadzor koji ESMA provodi 
nad javnim objavama 
informacija agencija za 
kreditni rejting
90 
Jedan je od ciljeva Uredbe CRA III 
poboljšati transparentnost agencija za 
kreditni rejting i tržišta kreditnih rejtin -
ga, osobito u pogledu politike cijena 
agencija za kreditni rejting, naknada 
koje primaju, načina provođenja po -
stupaka povezanih s rejtingom i načina 
donošenja zaključaka. Transparentnost 
se jamči potpunom i lako dostupnom 
javnom objavom.
91 
Uredbom o agencijama za kreditni rej -
ting zahtijeva se da agencije za kredit -
ni rejting provode dvije vrste objava: 
opće objave i periodične objave. Opće 
objave odnose se na informacije koje 
agencije za kreditni rejting moraju 
javno objaviti, uglavnom objavom na 
svojim internetskim stranicama. Peri -
odične objave odnose se na redovite 
informacije u vezi s nadzorom koje 
agencije za kreditni rejting moraju po -
slati ESMA-i. Važan izvor informacija je 
i objava ESMA-e o njezinom obavljanju 
nadzora namijenjena dionicima.ESMA je redovito 
provjeravala pojedinačne 
javne objave informacija 
agencija za kreditni rejting, 
ali detaljna procjena javnih 
objava u agencijama za 
kreditni rejting provedena je 
prvi put krajem 2014.
92 
Uredbom o agencijama za kreditni 
rejting zahtijeva se da agencije za kre -
ditni rejting javno objave različite vrste 
općih informacija (vidjeti sliku 9. ).
93 
Opća javna objava informacija važan je 
alat za komunikaciju između agencija 
za kreditni rejting i korisnika kreditnih 
rejtinga. Korisnici bi trebali moći obav -
ljati svoju vlastitu analizu i odgovaraju -
će provjere u okviru dužne pažnje pri 
donošenju odluke o tome trebaju li se 
oslanjati na određeni kreditni rejting 
ili ne. Oni bi trebali moći procijeniti 
rizike s kojima se suočavaju agencije za 
kreditni rejting, npr. rizike u pogledu 
sukoba interesa, rizike u vezi s nedo -
voljnom kvalitetom ulaznih informacija 
za dodjelu rejtinga, rizike sadržane 
u metodologijama itd.
94 
ESMA je provjerila opće objave in -
formacija agencija za kreditni rejting 
tijekom obavljanja kontinuiranog 
nadzora i u sklopu istraga. Međutim, 
detaljnu analizu praksa agencija za 
kreditni rejting u vezi s općim obja -
vama informacija započela je prvi put 
u prosincu 2014. godine.
37 Dio IV. – Objave informacija
Tržišna transparentnost bila 
je narušena ograničenjima 
i različitim praksama 
agencija za kreditni rejting 
u pogledu objava informacija
95 
Primijetili smo nedostatke u praksama 
u vezi s općim objavama informacija.
96 
Agencije za kreditni rejting mora -
ju objavljivati posebne informacije 
namijenjene javnosti (vidjeti sliku 9. ). 
One to ponajprije čine koristeći se 
internetskim stranicama. Utvrdili smo 
da korisnici moraju izraditi korisnički 
račun i unijeti osobne podatke kako 
bi pristupili nekima od tih internet -
skih stranica. U politikama privatnosti 
agencija za kreditni rejting navodi se da se osobni podatci prikupljeni od ko -
risnika mogu dati trećim osobama, što 
može odvratiti potencijalne korisnike 
od izrade korisničkog računa.
97 
Uredba o agencijama za kreditni rej -
ting ne obvezuje agencije za kreditni 
rejting da objavljuju zaštićene infor -
macije. U praksi to znači da se odre -
đeni dijelovi metodologija ne moraju 
objaviti. To dovodi do paradoksa jer 
agencija za kreditni rejting može 
odlučiti da ne objavi svoju potpunu 
metodologiju ako su neke informacije 
zaštićene, a time se utječe na spo -
sobnost korisnika da provedu vlastite 
provjere u okviru dužne pažnje.Slika 9.Obveze u pogledu opće objave informacija
Izvor:  Sud, na temelju odredbi Uredbe o agencijama za kreditni rejting.Izmjene sustavaResursi
i postupci
Metodologije i opis modela te ključne 
pretpostavke povezane s rejtingomOpća priroda ugovora
o naknadiPolitike objavljivanja 
kreditnih rejtinga i izgledaPomoćne usluge
Kodeksi ponašanja
i godišnje izvješće
o transparentnosti
Opće objave 
agencija za 
kreditni rejting
38 Dio IV. – Objave informacija
98 
Agencije za kreditni rejting moraju 
objaviti „metodologije, modele i ključ -
ne pretpostavke povezane s kreditnim 
rejtingom kojima se koriste u svo -
jim aktivnostima u vezi s kreditnim 
rejtingom”. Ocijenili smo opće objave 
agencija za kreditni rejting u području 
metodologija usredotočivši se na četiri 
vrste kreditnog rejtinga: korporativne 
financijske institucije (banke), države, 
strukturirane financijske proizvode 
(glavna metodologija, potrošačko 
financiranje vrijednosnim papirima osi -
guranim imovinom i vrijednosni papiri 
osigurani hipotekom na stambenim 
nekretninama) i pokrivene obveznice.
99 
Objavljivanjem metodologija agencije 
za kreditni rejting općenito su se pridr -
žavale Uredbe. Format objave uvelike 
se razlikovao među agencijama za kre -
ditni rejting, što je ograničilo usporedi -
vost. To bi se moglo djelomično izbjeći 
kada bi se agencijama za kreditni 
rejting dostavio standardizirani format 
izvješćivanja za prikaz metodologija. 
Dostupnost dokumentacije razlikovala 
se ovisno o agenciji za kreditni rejting 
i vrsti rejtinga. Za mnoge podskupine 
u kategoriji strukturiranog financira -
nja, agencije za kreditni rejting dosta -
vile su samo pregled postupka dodjele 
rejtinga dok su važne informacije 
o metodologiji nedostajale. Stoga nije 
bilo moguće reproducirati postupak 
dodjele rejtinga.U CEREP-u se ne objavljuje 
dovoljno informacija 
o uspješnosti rejtinga 
agencija za kreditni rejting
Polugodišnja dostava podataka
100  
Za razliku od nadzornih tijela u drugim 
regulatornim područjima nadležnosti, 
ESMA raspolaže internetskim središ -
njim registrom (CEREP-om). S pomoću 
te baze podataka ESMA nudi uskla -
đene i lako dostupne informacije 
o uspješnosti rejtinga svih registriranih 
i certificiranih agencija za kreditni 
rejting. U CEREP-u agencije za kredit -
ni rejting stavljaju na raspolaganje 
informacije o svojoj dodjeli rejtinga 
u prošlosti. ESMA objavljuje polugo -
dišnji sažetak statističkih podataka 
o uspješnosti rejtinga agencija za 
kreditni rejting na temelju podataka 
koje su dostavile agencije za kreditni 
rejting. Za određeno razdoblje i kate -
goriju imovine to uključuje: statistič -
ke podatke o aktivnosti dodjele 
rejtinga, stope neispunjavanja 
obveza i matrice prijelaza.  CEREP 
pruža ulagačima i istraživačima korisne 
sažete statističke podatke na temelju 
upita s pomoću višestrukog filtra koje 
oni mogu prilagoditi svojim potreba -
ma. CEREP ne pruža:
— objavu drugih statističkih podata -
ka koji su korisni korisnicima, kao 
što su prosječne stope neispunja -
vanja obveza i prosječne matrice 
prijelaza,
— opcije filtriranja koje korisnicima 
omogućuju preuzimanje sažetih 
statističkih podataka proizišlih iz 
nekoliko upita odjednom.
39 Dio IV. – Objave informacija
101  
Uredbom o agencijama za kreditni 
rejting propisano je da ESMA mora 
omogućiti javni pristup informacijama 
koje agencije za kreditni rejting šalju 
u CEREP38. Iako se u CEREP-u objavlju -
ju kvalitativne informacije dobivene 
od agencija za kreditni rejting, ne 
objavljuju se podatci koje agencije za 
kreditni rejting dostavljaju kao osnovu 
za te kvalitativne informacije. Javna 
dostupnost tih podataka imala bi ne -
koliko prednosti za korisnike CEREP-a. 
Na primjer, oni bi mogli bolje razumjeti 
prediktivnu moć zbrojnih statističkih 
podataka.
102  
Uredbom o agencijama za kreditni 
rejting ne zahtijeva se da agencije za 
kreditni rejting prate izdavatelje/finan -
cijske instrumente nakon povlačenja 
njihovih rejtinga. Stoga se sažetim 
statističkim podatcima CEREP-a ne uzi -
maju u obzir slučajevi neispunjavanja 
obveza do kojih dolazi nakon povlače -
nja rejtinga. Kako bi se umanjio takav 
nedostatak informacija, u CEREP-u se 
objavljuju statistički podatci prema 
vrsti razloga za povlačenje39. Međutim, 
neki statistički podatci o aktivnostima 
dodjele rejtinga pokazuju visok udio 
povlačenja rejtinga bez objašnjenja. 
Time se narušava vjerodostojnost pre -
diktivne moći odgovarajućih sažetih 
statističkih podataka.103  
ESMA obavlja određene automatske 
kontrole novih podataka dostavljenih 
u CEREP kako bi se provjerila njihova 
cjelovitost prije nego što se objave. 
Međutim, prije objave, ESMA ne obav -
lja nikakve provjere točnosti (poput 
usklađivanja s drugim javnim bazama 
podataka, s unutarnjim bazama poda -
taka agencija za kreditni rejting itd.). Te 
bi provjere bile korisne jer:
— postoje slučajevi pogrešnih poda -
taka ili izmjena u CEREP-u,
— ne postoji javna kontrola nad 
njima. U CEREP-u se ne objavljuje 
postoje li ispravci pogrešaka ili 
druge izmjene podataka iz proš -
losti koje su agencije za kreditni 
rejting dostavile u CEREP .
Prijavljene kvalitativne 
informacije
104  
Informacije koje agencije za kreditni 
rejting dostavljaju nisu strukturirane 
na usporediv način i ne omogućuju 
korisnicima da utvrde kada je došlo 
do promjene metodologije i kako se 
to odrazilo na rejting i njihovu uspješ -
nost. To je važno jer sažeti statistički 
podatci u CEREP-u obuhvaćaju rejtinge 
iz prošlosti koji su možda dodijelje -
ni s pomoću metodologije koja se 
razlikuje od one trenutačno prikazane 
u CEREP-u.38 Članak 11. stavak 2. Uredbe 
o agencijama za kreditni 
rejting.
39 Npr. netočne ili nedovoljne 
informacije, dospijeće 
dužničkih obveza, stečaj, 
reorganizacija subjekta kojem 
se dodjeljuje rejting, ostali 
razlozi (neobjašnjeno) itd.
40 Dio IV. – Objave informacija
ESMA na svojim internetskim 
stranicama ne objavljuje 
dovoljno informacija 
namijenjenih korisnicima 
rejtinga
105  
ESMA bi trebala redovito objavljivati 
informacije u vezi sa svojim područji -
ma aktivnosti i zajamčiti da su te infor -
macije lako dostupne. Usporedili smo 
informacije dostupne na internetskim 
stranicama ESMA-e i Ureda za kreditne 
rejtinge SEC-a, koji provodi nadzor nad 
agencijama za kreditni rejting registri -
ranima u SAD-u (NRSRO).
106  
ESMA, na primjer, na svojim internet -
skim stranicama ne objavljuje cjeloku -
pno odgovarajuće zakonodavstvo (šest 
delegiranih uredbi nije dostupno), dok 
Ured za kreditne rejtinge SEC-a ima po -
seban odjeljak s poveznicama do svih 
propisa o NRSRO-ima (više pojedinosti 
navedeno je u  prilogu IV. ).107  
Dokumentacija ESMA-e o agencijama 
za kreditni rejting može se pregledati 
na dva načina: s pomoću jedinstve -
nog popisa od približno dvije stotine 
dokumenata ili s pomoću popisa s dva 
filtra koji samo neznatno poboljšavaju 
pristupačnost. Internetske stranice 
SEC-a imaju pak posebne odjeljke za 
svaku vrstu informacija, što ih čini 
pristupačnijima korisniku.
108  
Analiza internetskih stranica ESMA-e 
pokazuje da neki dijelovi primjenjivog 
zakonodavstva nisu dostupni na inter -
netskim stranicama. Osim toga, nisu 
dostupni ni neki korisni dokumenti, 
npr. obrazac za registraciju i smjernice 
za zviždače (vidjeti prilog IV. ).
41
 Zaključci i preporuke
109  
Naš je opći zaključak da je ESMA u krat -
kom roku postavila dobre temelje za 
djelotvoran nadzor nad agencijama za 
kreditni rejting u EU-u. Međutim, ima 
prostora za dodatno poboljšanje.
Registracija
110  
ESMA je dobro osmislila postupak re -
gistracije. Međutim, on je i dalje složen 
zbog podjele na fazu provjere pot -
punosti i fazu provjere usklađenosti, 
kako se zahtijeva Uredbom. Metodo -
logije za dodjelu kreditnih rejtinga 
moraju biti stroge, sustavne, postojane 
i podložne validaciji. Međutim, doka -
zima nad kojima je provedena revizija 
uglavnom je potkrijepljena strogost 
metodologija (odlomci od 20. do 30.).
1. preporuka
Tijekom postupka registracije ESMA bi 
trebala prikladno dokumentirati svoju 
procjenu svih regulatornih obveza 
u pogledu metodologija za dodjelu 
kreditnih rejtinga.111 
Trenutačna pravila Eurosustava ne 
jamče ravnopravnost svih agenci -
ja za kreditni rejting registriranih 
kod ESMA-e. Eurosustav trenutačno 
prihvaća rejtinge koje izdaju četiri 
agencije za kreditni rejting registrira -
ne kod ESMA-e kao vanjske institucije 
za procjenu kreditnog rizika u skladu 
s okvirom za procjenu kreditnog rizika 
Eurosustava. Kako bi njihovi rejtinzi bili 
priznati u okviru Eurosustava, agencije 
za kreditni rejting, osim što moraju 
biti registrirane ili certificirane kod 
ESMA-e, moraju ispunjavati i dodatne 
operativne kriterije. Tim se pristupom 
struktura tržišta dijeli na dvije razine, 
čime se malim agencijama za kreditni 
rejting onemogućuje ravnopravno na -
tjecanje s velikim agencijama za kredit -
ni rejting (odlomci od 35. do 40.).
Upravljanje rizicima 
i planiranje
112  
Postupak ESMA-e za utvrđivanje rizika 
dobro je uspostavljen. Međutim, zbog 
nedovoljnog dokumentiranja postup -
ka stvaraju se poteškoće u razumijeva -
nju razloga za ponovno određivanje 
određenih rizika kao prioritetnih. ESMA 
nije dovoljno i dosljedno istražila sva 
visokorizična područja. Utvrdili smo da 
resursi za nadzor ne drže korak u do -
voljnoj mjeri sa sve zahtjevnijim obve -
zama u uredbi (odlomci od 41. do 55.).
42 Zaključci i preporuke
2. preporuka
ESMA bi trebala poboljšati sljedivost 
postupka utvrđivanja rizika. ESMA bi 
trebala voditi zapisnik o promjenama 
razine rizika i dokumentirati određiva -
nje prioritetnih rizika s obrazloženjima.
ESMA bi trebala pratiti mjere poduzete 
u pogledu svih visokorizičnih područja 
u kojima bi bilo korisno obaviti dodatni 
nadzor.
Kontinuirani nadzor 
i istrage
113  
ESMA je postavila dobre temelje za 
svoj pristup pri nadzoru. Međutim, 
u smjernicama za nadzor koje je doni -
jela ESMA nisu utvrđene točne vrste 
zadaća kontinuiranog nadzora koje 
treba obaviti, niti su pružene infor -
macije o učestalosti tih zadaća. ESMA 
izrađuje godišnji plan nadzora za na -
dolazeće razdoblje. Nisu bili dostupni 
detaljni planovi za obavljanje zadaća 
kontinuiranog nadzora pojedinačno 
po agenciji za kreditni rejting. ESMA ne 
raspolaže prikladnim unutarnjim stan -
dardima za dokumentiranje obavljanja 
nadzora te je teško pratiti obavljeni 
kontinuirani nadzor, kao i analizu 
i zaključke izvedene iz njega (odlomci 
od 56. do 77.).
114  
Slično tome, dokumentacija određenih 
međukoraka u istragama nije potpuna. 
Na temelju dokumentacije ESMA-e 
o istragama obuhvaćenim revizijom 
nije moguće odrediti način na koji su 
procijenjeni svi potrebni dokazi (od -
lomci od 56. do 77.).3. preporuka
Upute za provedbu nadzora i priručnik 
o nadzoru ESMA-e trebalo bi kontinui -
rano ažurirati kako bi se njima obuhva -
tilo stečeno znanje i iskustvo.
ESMA bi trebala uspostaviti unutarnje 
smjernice za djelotvorno dokumentira -
nje istraga kako bi se pokazalo i zajam -
čilo da su svi zaključci potkrijepljeni 
odgovarajućim analizama dokaza.
Primjenom posebnog informatičkog 
alata za nadzor poboljšala bi se raz -
mjena znanja, pojasnila odgovornost 
za obavljanje zadaća, olakšala provjera 
obavljenog posla i poboljšala komuni -
kacija unutar nadzornih timova.
Metodologije
115  
ESMA je u okviru kontinuiranog nad -
zora i istraga ispitala metodologije 
agencija za kreditni rejting na temelju 
regulatornih kriterija. Međutim, ESMA 
nije uspostavila postupak za ispitivanje 
novih metodologija ili značajnih pro -
mjena metodologija o kojima je oba -
vješćuju agencije za kreditni rejting. 
ESMA se suočava s izazovima u tuma -
čenju metodoloških kriterija i izgradnji 
zajedničkog razumijevanja s agen -
cijama za kreditni rejting o njihovoj 
usklađenosti s tim kriterijima. I dalje je 
potrebno detaljno ispitati određene 
kriterije (odlomci od 78. do 86.).
43 Zaključci i preporuke
4. preporuka
ESMA bi trebala ispitati sve važne 
aspekte izrade i primjene metodologi -
ja agencija za kreditni rejting koji još 
uvijek nisu ispitani.
Sukobi interesa
116  
ESMA nije u dovoljnoj mjeri ispitala 
neke moguće sukobe interesa. Iako 
ESMA prima mnogo informacija od 
agencija za kreditni rejting o djelatno -
stima trgovanja njihova osoblja i vri -
jednosnim papirima koji su u posjedu 
njihova osoblja, ona nije ispitala te 
informacije na strukturiran način. Osim 
toga, tijekom tematskih i pojedinačnih 
provjera o tom se pitanju nije rasprav -
ljalo redovito (odlomci od 87. do 89.).
5. preporuka
ESMA bi trebala na strukturiran način 
ispitati sustave koje su agencije za 
kreditni rejting uspostavile za rješa -
vanje sukoba interesa, a posebno one 
koji se odnose na djelatnosti trgovanja 
i financijske transakcije analitičara 
rejtinga.
Osim toga, ESMA bi trebala ispitati 
točnost informacija o sukobu intere -
sa dobivenih od agencija za kreditni 
rejting.Opće objave informacija
117  
Tijekom kontinuiranog nadzora i istra -
ga ESMA je redovito provjeravala opće 
objave informacija agencija za kreditni 
rejting, no prvu detaljnu procjenu 
započela je krajem 2014. (odlomci 
od 90. do 94.).
118  
Utvrdili smo da opće objave agencija 
za kreditni rejting nisu uvijek na najvi -
šoj razini i da te objave, posebno kad je 
riječ o metodologijama i opisu modela 
i ključnih pretpostavki povezanih s rej -
tingom, ne omogućuju uvijek korisni -
cima kreditnih rejtinga da provedu 
vlastite provjere u okviru dužne pažnje 
(odlomci od 95. do 99.).
6. preporuka
ESMA bi trebala raditi na daljnjem 
usklađivanju praksa objave među 
agencijama za kreditni rejting. ESMA 
bi trebala razmotriti izradu dodatnih 
smjernica o obvezama objave infor -
macija u skladu s člankom 16. Uredbe 
br. 1095/2010 kako bi se poboljšale 
opće prakse agencija za kreditni rej -
ting u pogledu objava informacija.
44 Zaključci i preporuke
Objave informacija 
u CEREP-u
119  
Objavama u internetskom središnjem 
registru (CEREP-u) ESMA pruža uskla -
đene i lako dostupne informacije 
o uspješnosti rejtinga svih registriranih 
i certificiranih agencija za kreditni 
rejting, po čemu je ESMA jedinstvena 
u odnosu na nadzorna tijela u drugim 
regulatornim područjima nadležnosti. 
Međutim, smatramo da postoje odre -
đena pitanja u pogledu dostatnosti in -
formacija koje se objavljuju i izostanka 
odgovarajućih provjera koje bi ESMA 
trebala provoditi u vezi s podatcima 
koji se šalju u CEREP (odlomci od 100. 
do 104.).
7. preporuka
ESMA bi trebala pratiti i poboljšati 
sadržaj informacija koje se objavljuju 
u CEREP-u na temelju najboljih praksa 
za objavu uspješnosti rejtinga.Objave informacija na 
internetskim stranicama 
ESMA-e
120  
Na internetskim stranicama ESMA-e 
nedostaju određene korisne informaci -
je namijenjene agencijama za kreditni 
rejting, mogućim novim sudionicima 
na tržištu i korisnicima kreditnih rej -
tinga. Internetske stranice nisu dobro 
strukturirane i raspoložive informaci -
je teško je pronaći (odlomci od 105. 
do 108.).
8. preporuka
ESMA bi trebala objaviti sve primjenji -
ve zakonske akte i relevantne doku -
mente te prilagoditi svoje internetske 
stranice potrebama korisnika.
Ovo je izvješće usvojilo IV. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda g. Milan Martin CVIKL, na sastanku održanom u Luxembourgu 
24. studenoga 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

45
 Prilozi
Struktura upravljanja ESMA-e
Struktura nadzornog upravljanja ESMA-e sastoji se od četiri razine. Pregled odgovornosti na svakoj razini prika -
zan je u tablici u nastavku.
Odbor nadzornih tijela Upravni odbor Izvršni direktor Voditelj odjela/odsjeka
Sastav:
voditelji 28 nacionalnih tijela EU-a + 
predsjednik ESMA-e + EIOPA + EBA+ 
ESBR+ EK+ EGP (Island, Lihtenštajn 
i Norveška)
Ima krajnju odgovornost za donoše -
nje odluka u  ESMA-i.
Odgovornosti:
– Odobravanje godišnjeg plana 
nadzora u kojem su opisane sve 
planirane istrage, kao i očeki -
vano obavljanje kontinuiranog 
nadzora. U tu svrhu oni primaju 
izvješće o riziku koje je pri -
premio nadzorni tim ESMA-e. 
Izvješće o riziku sadržava 
posebne rizike za pojedinačne 
agencije za kreditni rejting 
u anonimnom obliku.
– Odobravanje godišnjeg izvješća 
ESMA-e u kojem se opisuju 
nadzorne aktivnosti ESMA-e 
na temelju godišnjeg izvješća 
o radu nadzornog tima.
– Odobravanje drugih javnih 
izvješća (informacije dostav -
ljene Odboru nadzornih tijela 
uključuju detaljnije nalaze od 
onih koji su objavljeni u javnom 
izvješću).Sastav:
šest članova odabranih među 
članovima Odbora nadzornih tijela + 
predsjednik ESMA-e.
Odgovornosti:
– Nadgledanje višegodišnjeg pro -
grama rada, proračuna i resursa 
osoblja ESMA-e.
– Kontrola provedbe plana 
obavljanja nadzora.
– Rasprava o tromjesečnim infor -
macijama o obavljanju nadzora 
koje je dostavio izvršni direktor: 
registracije, kontinuirane istra -
ge, nalazi i korektivne mjere.Odgovornosti:
– Nadgledanje obavljanja nadzo -
ra u djelokrugu ESMA-e.
– Provedba plana obavljanja 
nadzora.
– Jamčenje funkcioniranja 
nadzornih odsjeka/odjela.
– Potpisivanje pisanih odo -
brenja ili odluka za istrage ili 
inspekcije.
– Potpisivanje odluka o zahtjevi -
ma za informacijama.
– Odobravanje planova korektiv -
nih mjera.
– Izvješćivanje Upravnog odbora 
i Odbora nadzornih tijela 
o nadzornim aktivnosti ESMA-e.Odgovornosti:
– Predlaganje godišnjeg plana 
obavljanja nadzora i njegova 
provedba nakon njegova 
odobrenja.
– Potpisivanje jednostavnih 
zahtjeva za informacijama.
– Izrada planova korektivnih mje -
ra, odluka i javnih izvješća koja 
se podnose izvršnom direktoru 
na potpis ili daljnje postupanje.
– Jamčenje da se na temelju 
rasprave o nalazima u dovoljnoj 
mjeri preispituju odluke u vezi 
s nadzorom.
– Predlaganje korektivnih mjera 
u suradnji s relevantnim nad -
zornim timom.
– Uspostavljanje komunikacij -
skih kanala koji osobama koje 
provode nadzor omogućuju 
da izraze svoja stajališta  i/
ili nedoumice u bilo kojoj fazi 
nadzornog postupka.
– Jamčenje da su agencije za 
kreditni rejting obuhvaćene 
nadzorom dobile priliku da se 
izjasne o nalazima i korektivnim 
mjerama prije izrade konačnog 
izvješća.
Izvor:  Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.Prilog I.
46 Prilozi
Revizijski pristup
Uz rad koji je obavio Sud, angažirana su dva stručnjaka da analiziraju posebne teme u području revizije. Nada -
lje, od odabranih nacionalnih nadležnih tijela zatražili smo informacije koje su nam omogućile da usporedimo 
nadzorne prakse.
Neke izjave u izvješću temelje se na doprinosu tih stručnih izvješća i na rezultatima upita dostavljenih nacional -
nim nadležnim tijelima.
Stručna izvješća
Neki aspekti tema obuhvaćenih revizijom izdvajaju se svojom složenom i specijaliziranom prirodom, što je zahti -
jevalo da Sud angažira dva stručnjaka. Doprinos stručnjaka odnosi se na:
 ο analizu obveza agencija za kreditni rejting u pogledu objave metodologija, modela i ključnih pretpostavki pove -
zanih s rejtingom;
 ο analitički kvantitativni rad u pogledu uspješnosti rejtinga na temelju podataka o rejtingu dostupnih u bazi poda -
taka CEREP kojom raspolaže ESMA.
Analiza obveza agencija za kreditni rejting u pogledu objave metodologija, modela 
i ključnih pretpostavki povezanih s rejtingom
Stručnjaci su obavili sljedeće zadaće:
 ο analizu obveza agencija za kreditni rejting u pogledu objave metodologija, modela i ključnih pretpostavki pove -
zanih s rejtingom i kritičku procjenu o tome pružaju li pravila ESMA-e dovoljno jasne smjernice za objavu;
 ο usporedbu obveza agencija za kreditni rejting u pogledu objave metodologija, modela i ključnih pretpostavki 
povezanih s rejtingom na temelju zakonodavstva EU-a s odgovarajućim pravilima SEC-a (pravila Komisije za vri -
jednosne papire i burzu SAD-a);
 ο na uzorku od pet agencija za kreditni rejting (koje je odabrao Europski revizorski sud) i na temelju informacija 
dostupnih javnosti:
 • analizu informacija objavljenih u pogledu metodologija, modela i ključnih pretpostavki povezanih 
s rejtingom radi usporedbe s obvezama objavljivanja iz Uredbe o agencijama za kreditni rejting i do -
nošenja zaključka je li Uredba poštovana, posebno u slučajevima državnih obveznica i strukturiranih 
financijskih instrumenata;
 • kritičku procjenu o tome jesu li objavljene informacije ulagačima pružile dovoljno pojedinosti kako bi 
procijenili metodologije, modele i ključne pretpostavke povezane s rejtingom, tj. je li ulagač mogao 
s pomoću objavljenih informacija o metodologijama, modelima i ključnim pretpostavkama agencija 
za kreditni rejting napraviti ponovni izračun za određeni rejting i doći do istog rezultata;Prilog II.
47 Prilozi
 • procjenu o tome jesu li objavljene informacije ulagačima pružile mogućnost da usporede metodo -
logije, modele i ključne pretpostavke povezane s rejtingom različitih agencija za kreditni rejting (na 
temelju uzorka rejtinga koji je odabrao Europski revizorski sud);
 • utvrđivanje dobrih praksa u pogledu objava koje agencije za kreditni rejting mogu međusobno 
dijeliti.
Kvantitativno mjerenje uspješnosti kreditnih rejtinga koje dodjeljuju agencije za kre -
ditni rejting
Na temelju mjerenja uspješnosti objavljenog u CEREP-u, stručnjaci su procijenili:
 ο relevantnost, dosljednost (npr. cjelovitost i kvalitetu podataka) i usporedivost pokazatelja uspješnosti za kreditne 
rejtinge koje je ESMA objavila u CEREP-u;
 ο nedostatke ili poteškoće u vezi s objavama te preporučili poboljšanja/alternative koje bi mogle biti korisne za 
informiranje ulagača i/ili akademska istraživanja;
 ο različite aspekte usporedivosti kvantitativnih mjerenja uspješnosti rejtinga, poput usporedivosti tijekom vremena 
te usporedivosti među agencijama za kreditni rejting, među kategorijama imovine i među zemljopisnim regijama 
dodijeljenih rejtinga, kako bi se ispitala diskriminantna i prediktivna moć objavljenih mjerenja;
 ο kvantitativne informacije objavljene u CEREP-u i usporedili ih s ostalim objavama/bazama podataka koje su do -
stupne ulagačima/znanstvenicima.
Istraživanje na odabranom uzorku nacionalnih nadležnih tijela
Revizorski tim zatražio je od deset nacionalnih nadležnih tijela da odgovore na pitanja o svojim nadzornim prak -
sama. Pitanja su se odnosila na njihov opći pristup nadzoru nad financijskim institucijama i njihove zadaće u vezi 
s registracijom agencija za kreditni rejting.
Glavna pitanja iz istraživanja navedena su u nastavku:
 ο Molimo da navedete vrste i učestalost nadzornih aktivnosti koje vaša institucija obavlja.
 ο Kako se u vašoj instituciji određuju aktivnosti kontinuiranog nadzora?
 ο Postoji li u vašoj instituciji poseban nadzorni računalni sustav za dokumentiranje obavljanja nadzora i zadržavanje 
znanja?
 ο Kako se u vašoj instituciji dokumentira analiza periodičnih objava?
 ο Izrađuje li vaša institucija upute i smjernice za subjekte obuhvaćene nadzorom, i ako je odgovor potvrdan, kako 
se ti subjekti obavješćuju o njima?Prilog II.
48 Prilozi
 ο Je li vaša institucija obavila terenske posjete agencijama za kreditni rejting tijekom postupka registracije?
 ο Kako je vaša institucija procijenila da su metodologije agencija za kreditni rejting usklađene s obvezama iz Uredbe 
o agencijama za kreditni rejting?
 ο Kao financijsko nadzorno tijelo, kako utvrđujete je li riječ o privatnom ili javnom rejtingu kada neka agencija za 
kreditni rejting objavi dodjelu rejtinga? Na koji način jamčite da se privatni rejtinzi ne upotrebljavaju u regulatorne 
svrhe?
Sažetak revizijskog pristupa
Revizijske teme Revizijski kriteriji Revizijski dokazi
i. Je li registracija svih mogućih agencija 
za kreditni rejting provedena pravilno 
i što je moguće učinkovitije?i. Pravne obveze i ciljevi utvrđeni u Uredbi 
o agencijama za kreditni rejting i dodat -
nim delegiranim uredbama (tehničkim 
standardima)
ii. priručnik ESMA-e o registraciji agencija 
za kreditni rejtingi. Analiza postupka registracije
ii. Analiza odabira spisa o registraciji
iii. Razgovori s ključnim osobljem
iv. Posjeti odabranim agencijama za kreditni rejting s 
ciljem prikupljanja informacija
v. Savjetovanje s nacionalnim nadležnim tijelima s 
pomoću upitnika o njihovim praksama
vi. Usporedba s praksama SEC -a (SAD)
ii. Je li ESMA osmislila i primijenila dobro 
planiranje i procjenu rizika za svoje 
nadzorne aktivnosti?i. Unutarnje upute za provedbu nadzora i 
priručnik o nadzoru ESMA-ei. Analiza procjene rizika koju obavlja ESMA
ii. Analiza unutarnjih dokumenata o planiranju ESMA-e
iii. Razgovori s ključnim osobljem
iv. Savjetovanje s nacionalnim nadležnim tijelima s 
pomoću upitnika o njihovim praksama
iii. Obuhvaćaju li se provedbom 
nadzornog okvira problemi utvrđeni 
u poslovanju agencija za kreditni rej -
ting, uključujući probleme povezane s 
neovisnošću odbora za dodjelu rejtin -
ga i sprječavanjem sukoba interesa?i. Pravne obveze i ciljevi utvrđeni u Uredbi 
o agencijama za kreditni rejting i dodat -
nim delegiranim uredbama (tehničkim 
standardima)
ii. Unutarnje upute za provedbu nadzora i 
priručnik o nadzoru ESMA-e
iii. Odgovarajuće smjernice i načela IOSCO-ai. Analiza spisa u vezi s obavljanjem kontinuiranog 
nadzora
ii. Analiza nadzornih spisa i unutarnjih dokumenata, 
posebno tematskih i pojedinačnih provjera
iii. Razgovori s ključnim osobljem
iv. Posjeti odabranim agencijama za kreditni rejting s 
ciljem prikupljanja informacija
v. Savjetovanje s nacionalnim nadležnim tijelima s 
pomoću upitnika o njihovim praksama
vi. Usporedba s praksama SEC -a (SAD)
iv. Jesu li ESMA i agencije za kreditni 
rejting u pogledu svojih nadzornih 
aktivnosti objavile svojim dionicima, 
osobito Europskom parlamentu, 
dovoljno informacija kojima se stvara 
dodana vrijednost?i. Pravne obveze i ciljevi utvrđeni u Uredbi 
o agencijama za kreditni rejting i dodat -
nim delegiranim uredbama (tehničkim 
standardima)
ii. Unutarnje upute za provedbu nadzora i 
priručnik o nadzoru ESMA-ei. Kvantitativna analiza informacija o dodjeli rejtinga u 
bazi podataka CEREP-a
ii. Analiza baze podataka SOCRAT
iii. Vanjski stručnjaci procijenili su obveze javne objave 
informacija o metodologijama, modelima i ključnim 
pretpostavkama na kojima se temelji dodjela rejtinga
iv. Provjera pokazatelja uspješnosti rejtinga u bazi 
podataka CEREP-a koji je proveo vanjski stručnjak
v. Savjetovanje s nacionalnim nadležnim tijelima s 
pomoću upitnika o njihovim praksama
Izvor: Sud.Prilog II.
49 Prilozi
Glavni nalazi i preporuke iz istraga koje provodi ESMA
2012. 2013.
Tematska istraga:
Postupak dodjele rejtin -
ga za državne i bankovne 
rejtinge te rejtinge 
pokrivenih obveznica kod 
agencija S&P , Moody’s 
i FitchPojedinačna istraga:
Korporativno upravljanje 
i unutarnje kontrole 
agencija za kreditni 
rejtingTematska istraga:
Postupak provjere, pri -
mjene i  objave metodolo -
gija za dodjelu bankov -
nih rejtinga kod agencija 
S&P , Moody’s i FitchPojedinačna istraga:
Kontrole objave rejtinga 
u agenciji za kreditni 
rejtingTematska istraga:
Postupak dodjele držav -
nih rejtinga kod agencija 
S&P , Moody’s i Fitch
– Unutarnji postupci 
agencije za kreditni 
rejting nisu dovoljno 
dokumentirani.
– Velika fluktuacija oso -
blja i nedovoljan broj 
osoblja u određenim 
poslovnim linijama.
– Trebalo bi poboljšati 
službe unutarnje 
kontrole.
– Uloge i zadaće neovi -
snih članova odbora 
trebalo bi poboljšati.
– Dokumenti o metodo -
logiji bili su podijeljeni 
na više dokumenata 
i nisu bili lako dostupni 
na internetskim 
stranicama agencije za 
kreditni rejting.
– Informatičke sustave 
trebalo bi primjenji -
vati i provjeravati na 
primjeren način.– Neovisnost određenih 
direktora nije bila 
zajamčena.
– Upravni odbor 
trebao bi kontinuirano 
procjenjivati sustave 
unutarnje kontrole 
i povećati komunika -
ciju sa službama za 
kontrolu.
– Trebalo bi pratiti 
prikladnost resursa 
u službama unutarnje 
kontrole.
– Trebalo bi pojasniti 
osnaživanje i radne 
postupke službe 
unutarnjeg nadzora.
– Trebalo bi pojasniti 
dokumentaciju koja 
se šalje odborima za 
dodjelu rejtinga.– U metodologiju 
nisu bili uvršteni svi 
elementi koji utječu na 
rejting.
– Nedovoljan broj objava, 
nisu bili objavljeni 
neki novi alati, kriteriji 
i stare metodologije.
– Kvalitativni i kvantita -
tivni čimbenici, modeli 
i dokazi iz prošlosti 
nisu bili primjereno 
dokumentirani.
– Godišnja provjera 
metodologija nije bila 
dostatna.
– Rejtinzi nisu bili pra -
ćeni nakon promjene 
metodologije dodjele 
rejtinga.
– Neke informacije 
upotrijebljene za 
potkrjepljivanje 
kreditnog rejtinga bile 
su zastarjele.– Promjene rejtinga 
trebalo bi objavljivati 
na transparentan 
i pravodoban način.
– Struktura IT-a 
i kontrolni mehanizam 
trebali bi primjereno 
podupirati kontinuitet 
i pravilnost objava 
rejtinga.
– Trebalo bi pratiti 
postupak distribucije 
rejtinga.
– Odgovornosti u po -
stupku objave rejtinga 
trebalo bi jasno dodije -
liti i dokumentirati.– Odbor direktora i služ -
ba za reviziju bili su 
uključeni u  aktivnosti 
rejtinga.
– Sukobi interesa 
u odnosu na analitičare 
državnih rejtinga uklju -
čene u istraživačke 
aktivnosti nisu bili 
dovoljno kontrolirani.
– Subjekti kojima se 
dodjeljuje rejting nisu 
uvijek imali mogućnost 
žalbe prije objave 
kreditnog rejtinga.
– Neovlaštene treće 
osobe imale su pristup 
nadolazećim aktivno -
stima dodjele rejtinga.
– Utvrđeni su nedostatci 
u kontrolama ovlašte -
nja i pristupa u okviru 
informatičkih sustava.
– Znatna kašnjenja 
između odluka o do -
djeli rejtinga i  njihove 
objave.
– Mlađe i novozapo -
sleno osoblje imalo 
je znatne analitičke 
odgovornosti.
Izvor: Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.Prilog III.
50 Prilozi
2014.
Tematska istraga:
Kreditni rejtinzi strukturiranih financijskih 
instrumenata kod agencija Fitch, Moody’s, S&P 
i DBRSDvije tematske istrage: Korporativno uprav -
ljanje i službe kontrole u 14 odnosno 4 male 
i srednje agencije za kreditni rejting
– Nedostatak kontrole kvalitete upotrijebljenih 
informacija, primljenih od pružatelja podataka.
– Nepotpuna primjena cjelovite metodologije 
tijekom postupka praćenja rejtinga.
– Nedovoljna objava u pogledu upotrijebljenih 
različitih analitičkih okvira.
– Kašnjenja u  dovršenju godišnje provjere rejtinga.
– Službu unutarnjeg nadzora, uključujući provjeru 
metodologija, modela i  ključnih pretpostavki 
povezanih s rejtingom, trebalo bi ojačati kako bi 
se zajamčila neovisnost.– Članovi odbora imaju ograničeno znanje o regu -
latornim obvezama, održava se nedovoljan broj 
sastanaka i ograničena je interakcija sa službom 
za kontrolu.
– Trebalo bi pojačati aktivnosti praćenja koje 
provode neovisni direktori u nadzornom odboru.
– Upravni i nadzorni odbori trebaju biti usklađeni 
s Uredbom o agencijama za kreditni rejting.
– Službe za procjenu usklađenosti i unutarnji 
nadzor trebaju biti neovisne. Analitičari rejtinga, 
dioničari i osoblje zaduženo za poslovni razvoj ne 
smiju biti uključeni u odobravanje metodologija.
– Služba za procjenu usklađenosti trebala bi imati 
prikladne resurse i njezine bi dužnosti i odgovor -
nosti trebale biti jasno dodijeljene.
– Unutarnji postupci za validaciju i retroaktivno 
testiranje metodologija trebaju biti jasniji 
i detaljniji.
– Obavijest o dodjeli rejtinga subjektu kojem se 
dodjeljuje rejting kod nekih agencija za kreditni 
rejting nije bila usklađena s Uredbom i poveća -
vala je rizik od curenja povjerljivih informacija 
i mogućnost da izdavatelj utječe na odluku 
agencije za kreditni rejting.
Izvor: Sud, na temelju informacija koje je dostavila ESMA.Prilog III.
51 Prilozi
Usporedba internetskih stranica nadzornih tijela u EU-u i SAD-u
ESMA (Odjeljak o agencijama za kreditni 
rejting)Internetske stranice SEC-a (Odjeljak o Ure -
du za kreditni rejting (OCR))
1.  Dostupnost relevantnih propisa i  pristup do 
njih:
  Kodeks dobrih praksa u pogledu transparentnosti 
monetarne politike i financijskih politika MMF-a 
preporučuje da bi „tekstovi propisa i ostalih 
općeprimjenjivih direktiva i  smjernica koje donose 
financijske agencije1 trebali biti na raspolaganju 
javnosti”.– Dostupna je samo Uredba o agenci -
jama za kreditni rejting (Uredba EU-a 
br. 1060/2009) i jedna od triju izmjena.
– Nije dostupno šest delegiranih uredbi 
kojima se dopunjuje Uredba o agencijama 
za kreditni rejting.
– Uredbe nije lako pronaći jer ne postoji po -
seban odjeljak. Nude se dvije mogućnosti:
• pregled niza od 180 dokumenata 
pomicanjem nadolje u pododjeljku 
o agencijama za kreditni rejting, bez 
mogućnosti filtriranja;
• izlazak iz odjeljka o agencijama 
za kreditni rejting i odabir kartice 
„Dokumenti”, gdje se nude dva filtra 
za pretraživanje (jedan od njih nije 
razvrstan abecednim redom).– Na internetskim stranicama OCR-a postoji 
poseban odjeljak pod nazivom „Zakoni 
o vrijednosnim papirima”, gdje su postav -
ljene izravne poveznice do svih propisa 
o NRSRO-vima.
2.  Dostupnost izvješća agencija za kreditni 
rejting i  pristup do njih:
  „Financijske agencije trebale bi javno objavljivati 
periodična izvješća o načinu provođenja općih 
ciljeve svoje politike”2 i „financijske agencije tre -
bale bi izdati periodično javno izvješće o glavnim 
razvojnim promjenama u sektoru financijskog 
sustava za koji imaju određene odgovornosti”3.– Postoje dvije vrste izvješća:
• godišnje izvješće ESMA-e o nadzoru 
nad agencijama za kreditni rejting;
• ad hoc  izvješća
– Ne postoji poseban odjeljak za ta izvješća. 
Nude se već navedene dvije mogućnosti:
• pregled niza dokumenata pomica -
njem nadolje u  odjeljku o  agencija -
ma za kreditni rejting;
• izlazak iz odjeljka o agencijama 
za kreditni rejting i odabir kartice 
„Dokumenti” te upotreba filtara.– Na internetskim stranicama OCR-a postoji 
poseban odjeljak „Javna izvješća”, gdje su 
izvješća prikazana po vrstama:
• izvješća i studije o osoblju;
• smjernice za osoblje;
• godišnja izvješća namijenjena 
Kongresu;
• godišnja izvješća o ispitivanjima
3.  Objave registriranih agencija za kreditni 
rejting:
  U EU-u, Uredbom o agencijama za kreditni 
rejting utvrđuje se da „ESMA objavljuje na svojim 
internetskim stranicama popis agencija za kre -
ditni rejting koje su registrirane u skladu s ovom 
Uredbom”4.– Postoji poseban odjeljak pod nazivom 
„Popis registriranih i certificiranih agencija 
za kreditni rejting”, gdje korisnici mogu 
pronaći ime agencije za kreditni rejting, 
zemlju prebivališta, status (registrirana, 
certificirana) i datum stupanja na snagu 
registracije.– Postoji poseban odjeljak pod nazivom „Re -
sursi odjela”, gdje korisnici mogu vidjeti 
registrirane NRSRO-ve i datum njihove 
registracije.
1  Financijske agencije upućuju na institucijske mehanizme za reguliranje, nadzor i nadgledanje financijskih i platnih sustava, uključujući tržišta 
i institucije, s ciljem promicanja financijske stabilnosti, učinkovitosti tržišta i zaštite imovine klijenata i korisnika. – Prilog: Definicije određenih 
izraza, Kodeks dobrih praksa transparentnosti monetarne politike i financijskih politika: Objava načela, Međunarodni monetarni fond, 1999.
2  Načelo 6.3. Kodeksa dobrih praksa transparentnosti monetarne politike i financijskih politika MMF-a: Objava načela, Međunarodni monetarni 
fond, 1999.
3  Načelo 7.1. Kodeksa dobrih praksa transparentnosti monetarne politike i financijskih politika MMF-a: Objava načela, Međunarodni monetarni 
fond, 1999.
4 Članak 18. stavak 3.Prilog IV.
52 Prilozi
ESMA (Odjeljak o agencijama za kreditni 
rejting)Internetske stranice SEC-a (Odjeljak o Ure -
du za kreditni rejting (OCR))
4.  Objava vrste rejtinga koje izdaje svaka agenci -
ja za kreditni rejting:
  U EU-u, Uredbom o agencijama za kreditni rejting 
utvrđuje se da je njezin cilj „jačanje integriteta, 
transparentnosti [.] aktivnosti povezanih s kredit -
nim rejtingom, čime se doprinosi [.] neometanom 
funkcioniranju unutarnjeg tržišta te postiže visoka 
razina zaštite potrošača i ulagatelja”5. Objav -
ljivanjem različitih vrsta rejtinga pridonosi se 
povećanoj transparentnosti kreditnih rejtinga.– Informacije o vrstama rejtinga koje 
agencije za kreditni rejting trenutačno 
dodjeljuju nisu lako dostupne.
– Međutim, ESMA objavljuje godišnje izvje -
šće pod nazivom „Izračuni tržišnih udjela 
za potrebe članka 8.d Uredbe o agencija -
ma za kreditni rejting” u kojem korisnici 
mogu pronaći te informacije. Ako je riječ 
o nenaručenim rejtinzima ili ako agencija 
za kreditni rejting nije ostvarila prihod 
u tekućoj godini za tu vrstu rejtinga, oni se 
neće pojaviti u  izvješću.– U odjeljku za registrirane NRSRO-ve po -
stoji dio pod nazivom „Odluka o odobrenju 
registracije” za svaki NRSRO u kojem se 
navode vrste rejtinga koje agencija za 
kreditni rejting dodjeljuje u  trenutku 
registracije agencije, kao i sva kasnija 
povlačenja.
5. Objava obrasca ili predloška za registraciju:
  Izravan pristup predlošku za registraciju omogućio 
bi novim agencijama za kreditni rejting bolje 
razumijevanje postupka registracije i mogao bi ih 
potaknuti da podnesu zahtjev za registraciju.– Predložak za registraciju nije javno dostu -
pan na internetskim stranicama.
– Nakon što se podnositelj zahtjeva obrati 
ESMA-i, osoblje zaduženo za agencije 
za kreditni rejting šalje mu predložak za 
registraciju.– Obrazac za registraciju NRSRO-a javno 
je dostupan na internetskim stranicama 
i lako se može pronaći u odjeljku pod 
nazivom Resursi za pregled.
6.  Pristup regulatornim javnim objavama agenci -
ja za kreditni rejting:
  Agencije za kreditni rejting moraju objaviti 
nekoliko vrsta informacija za javnost. Na primjer, 
u EU-u, Uredbom o agencijama za kreditni rejting 
zahtijeva se da agencije za kreditni rejting objave 
godišnje izvješće o transparentnosti s informacija -
ma o pravnoj strukturi i vlasništvu, mehanizmima 
unutarnje kontrole, statističkim podatcima 
o raspoređivanju osoblja itd. kako bi poslužilo kao 
korisno sredstvo i pomoglo korisnicima kreditnih 
rejtinga da „se ne oslanjaju slijepo na kreditne 
rejtinge, već […] da izvrše vlastitu analizu i uvijek 
na primjeren način temeljito analiziraju svu 
dokumentaciju”. Ulagači bi trebali biti upoznati 
s tim javnim objavama.– Internetske stranice ESMA-e ne upućuju 
na regulatorne javne objave na inter -
netskim stranicama agencija za kreditni 
rejting.– NSRSO-vi su obvezni javno objaviti neke 
dijelove obrasca za registraciju i  obras -
ca godišnje certifikacije. Odjeljak pod 
nazivom „Obrasci NRSRO” na internetskim 
stranicama OCR-a sadržava poveznice 
do internetskih stranica pojedinačnih 
agencija za kreditni rejting, gdje korisnici 
mogu pronaći te obrasce.
7. Smjernice za zviždače:
  Posebnim informacijama i smjernicama za 
zviždače poboljšavaju se uvjeti za obavješćivanje 
regulatornih tijela o mogućim povredama i/ili 
kršenjima propisa.– Nisu dostupne posebne smjernice. 
U okviru odjeljka o agencijama za kreditni 
rejting nalazi se e-adresa za upite: CRA-in -
fo@esma.europa.eu,  koja se također može 
upotrijebiti za podnošenje pritužbi.– Postoji poveznica do internetskih stranica 
Ureda zviždača, gdje se navode brojne 
informacije.
5 Uvodna izjava 1.
Izvor:  Sud.Prilog IV.
53
Vrsta istrage (pojedinačna ili tematska) ovisi, između 
ostalih razloga, o složenosti i razini osjetljivosti utvr -
đenog rizika. Štoviše, iako je istraga usmjerena na 
područja visokog rizika, međuovisnost rizičnih pod -
ručja može potaknuti uključivanje rizičnih područja 
koja su utvrđena kao niže rizična u istragu.
Osim godišnjih strateških radnji, ESMA neprestano 
prati i procjenjuje rizike. Ako se izvan strateških 
radnji prepoznaju novi rizici kroz naše radnje stal -
nog nadzora (analize periodičnih podataka, analize 
pritužbi, obavijesti o promjeni početnih uvjeta 
registracije, periodičnih razgovora itd.) i praćenja 
tržišta, provest će se aktivnost ponovnog određiva -
nja prioriteta kako bi se osigurala raspodjela resursa 
na rizike s najvećim potencijalom za uzrokovanje 
štete ulagačima i općenito za financijsku stabilnost.
ESMA se slaže sa činjenicom kako je potreban sve -
obuhvatniji slijed dokumentacije koja bi podržala 
određivanje prioriteta rizika tijekom cijele godine.
VII
ESMA je izradila priručnik i pravilnik o nadzoru 
u kojima se utvrđuje nadzorni okvir ESMA-e, opisuju 
nadzorni postupci i uobičajeni koraci i načela koje 
se treba slijediti u tim postupcima.
U navedenim dokumentima propisan je minimum 
nadzornih zadaća koje se mogu planirati i trebaju 
izvoditi tijekom cijele godine. Međutim, točne vrste 
nadzornih zadataka i njihova učestalost ne mogu 
se unaprijed utvrditi zbog nepredvidljive prirode 
nekih nadzornih radnji koje su uzrokovane promje -
njivim profilom rizika pojedinih agencija za kreditni 
rejting.Izvršni sažetak
VI
Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire 
i tržišta kapitala ((ESMA) donijelo je svjesnu odluku 
da bude tijelo nadležno za nadzor temeljen na 
riziku uz pretpostavku da nije moguće ukloniti sve 
rizike, već da nadzorne radnje moraju biti usmje -
rene na identificiranje i rješavanje rizika s najve -
ćim potencijalom za uzrokovanje štete ulagačima 
i općenito za financijsku stabilnost.
ESMA-in pristup temeljen na rizicima osmišljen je 
kako bi se resursi rasporedili na najbitnija područja 
i uveden je nakon prve godine nadzora.
Od tada je ESMA putem istraga ili stalnog nadzora 
pažnju usmjeravala na područja visokog rizika 
utvrđena za agencije za kreditni rejting visokog 
utjecaja.
ESMA-in okvir temeljen na riziku sastoji se od tri 
međuovisne faze:
i. utvrđivanju i procjeni rizika;
ii. utvrđivanju prioritetnih rizika;
iii. definiciji nadzornih radnji za rješavanje prioritet -
nih rizika.
Ovaj okvir izgrađen je oko 13 pokazatelja rizika, 
a ESMA na godišnjoj razini provodi strateške radnje 
za definiranje godišnjeg plana nadzornih aktivno -
sti kojim se određuju prioriteti i mjere predstojeću 
godinu. Od 2012. ukupno 39 puta određeni pokaza -
telji rizika su utvrđeni kao visoki rizik za agencije za 
kreditni rejting visokog učinka.
Četiri od navedenih utvrđenih rizika bili su pod -
vrgnuti stalnom nadzoru. Preostalih 35 rizičnih 
područja praćeno je kroz pojedinačne ili tematske 
istrage u godini nakon njihovog utvrđivanja.Odgovor ESMA-e
Odgovor ESMA-e 54
VIII
ESMA primjenjuje pristup temeljen na riziku koji 
ima za cilj određivanje prioriteta nadzornih radnji 
u skladu s utvrđenim rizicima, kako bi se osigurala 
učinkovita i djelotvorna raspodjela resursa.
Sukob interesa i metodologije dio su pokazatelja 
rizika koji se procjenjuju u sklopu ESMA-ina okvira 
za rizike.
ESMA neprestano procjenjuje metodološki rizik 
u sklopu stalnog nadzora pri kojem redovito 
prima i analizira širok raspon informacija vezanih 
za metodologije. Kada su ti pokazatelji rizika bili 
utvrđeni kao visoki rizik u agencijama za kreditni 
rejting, ESMA ih je sustavno pokrila nadzornim 
radnjama uključujući, primjerice, tematsku istragu 
o metodologijama banaka kojom ESMA procjenjuje 
sukladnost sa zahtjevima primjene točnih, sustav -
nih, kontinuiranih metodologija koje su podložne 
validaciji.
Osim toga, ESMA je u sklopu drugih istraga također 
procijenila usklađenost metodologija sa zahtjevima 
Uredbe EU-a o agencijama za kreditni rejting (u dalj -
njem tekstu: Uredba), iako glavno težište nije bilo na 
metodološkom riziku, a razina provedenih analiza 
se razlikovala ovisno o opsegu istrage. ESMA je 
u 2015. također provela istrage o validaciji metodo -
logija. Za više detalja pogledajte odgovor ESMA-e 
na odlomke 81.–84.
S obzirom na sukob interesa, cijela Uredba EU-a 
o agencijama za kreditni rejting osmišljena je za 
rješavanje sukoba interesa, a većina odredbi propi -
sanih u Uredbi povezane su s dužnosti agencije za 
kreditni rejting da osigura neovisnost svojih radnji 
određivanja rejtinga (izbjegavanje, utvrđivanje, 
upravljanje i objavljivanje sukoba). Od početka svo -
jih nadzornih aktivnosti, ESMA je uložila značajne 
nadzorne napore u procjenjivanje mjera koje su 
agencije za kreditni rejting primjenjivale za izbjega -
vanje sukoba interesa. Stoga je veći dio interakcije 
s agencijama za kreditni rejting i rezultata istraga 
ESMA-e povezano s odredbama Uredbe koje se tiču 
neovisnosti i izbjegavanja sukoba interesa. To je 
također vidljivo iz javnih godišnjih izvješća ESMA-e Nadzor je po svojoj prirodi dinamičan, pa ESMA, 
u skladu sa svojim okvirom temeljim na riziku, treba 
usmjeriti fokus svojih nadzornih radnji na promje -
njivu prirodu djelatnosti i uočene rizike. Iz tog se 
razloga priručnik i pravilnik o nadzoru sada uvijek 
dopunjuju: strategijama i planovima rada utvrđe -
nim za najrizičnije agencije za kreditni rejting na 
godišnjoj razini, koji uključuju postupke koje treba 
poduzeti i njihove rokove; periodičnim sastancima 
unutar ciklusa angažmana koji se određuje godišnje 
i dostavlja agencijama; i projektnim planovima za 
pojedinu istragu.
ESMA smatra kako svi ovi dokumenti predstavljaju 
potpuni skup pravila i smjernica koji omogućuju 
potrebnu fleksibilnost za prilagodbu njezina pri -
stupa i uporabu nadzornih alata na najučinkovitiji 
način.
ESMA se slaže da je moguće poboljšati evidenciju 
o analizama koje provodi u skladu s periodičnim 
informacijama dobivenim od agencija za kreditni 
rejting. Stoga, Jedinica za agencije za kreditni 
rejting razvija novi alat za stalno praćenje informa -
cija i procjene rizika. Ovaj alat omogućit će pohra -
njivanje unosa i analiza nadzornih tijela, zajedno 
s odgovarajućim dokumentima, primjenom struktu -
riranih obrazaca čime se unapređuje praksa vođenja 
evidencije izvršenih analiza i utvrđenih rizika.
Međutim, ESMA napominje kako su prakse vođe -
nja evidencije koje je uspostavila tijekom proteklih 
godina podržavale njezine regulatorne obveze 
i odražavale unutarnje potrebe organizacije. Primje -
rice, iako ESMA ne može interno dokumentirati sve 
prijelazne korake u svojim analizama provedenim 
tijekom istraga, sve spoznaje i odgovarajući dokazi 
temeljito su dokumentirani u pismima poslanim 
agencijama za kreditni rejting.
Stoga, iako priznaje kako se dokumentacija i alati za 
praćenje mogu dodatno poboljšati, ESMA smatra 
da su oni dosad bili učinkoviti i da su joj omogućili 
da obuhvati relevantne informacije koje podržavaju 
njezin postupak donošenja odluka.
Odgovor ESMA-e 55
Nakon što podaci uspješno prođu početne provjere 
i budu pohranjeni u bazu podataka, neprestano se 
provode ad hoc  provjere kako bi se dodatno osigu -
rali dosljednost i kvaliteta podataka. Činjenica da 
ne postoji sustavno usklađivanje s drugim bazama 
podataka izravna je posljedica ograničenja središ -
njeg registra čiji podaci nemaju zajedničke identifi -
katore. Ovo će se pitanje riješiti u sklopu provedbe 
Europske platforme za kreditni rejting jer s njom 
povezan regulatorni tehnički standard uključuje 
zahtjev za objavljivanjem globalnih identifika -
tora (poput identifikatora pravne osobe (LEI), BIC 
kodova, ISIN brojeva itd.), gdje je to primjenjivo. 
Nadalje, treba napomenuti da ESMA ad hoc  i koliko 
je to moguće provjerava valjanost podataka uspore -
đivanjem s drugim bazama podataka.
XI (a)
ESMA prihvaća ovu preporuku.
ESMA se slaže da dokumentacija o njezinim procje -
nama može biti poboljšana kako bi se pružili cjelo -
viti dokazi u sklopu radnih dokumenata o izvršenim 
procjenama i unaprijedio revizijski trag o njezinim 
analizama.
XI (b)
ESMA prihvaća ovu preporuku.
XI (c)
ESMA djelomično prihvaća ovu preporuku.
ESMA će ažurirati svoj priručnik i pravilnik o nadzoru 
kada je to potrebno, kako bi se njima obuhvatila 
stečena znanja i iskustva.
ESMA ostaje pri uvjerenju da su svi zaključci 
i rezultati prijavljeni agencijama za kreditni rejting 
u kontekstu istraga, kao i povezani dokazi, temeljito 
dokumentirani.i planova rada u kojima ESMA utvrđuje glavne rizike 
na koje će usmjeriti nadzor u narednim godinama 
i pruža informacije o glavnim pitanjima koja su 
utvrđena tijekom prošlih istraga. Slično tome, dvije 
javne obavijesti koje je ESMA objavila u lipnju 2014. 
i lipnju 2015. odnose se na kršenje odredbi Uredbe 
o mjerama za osiguranje neovisnosti i izbjegavanje 
potencijalnih sukoba interesa. Za više detalja pogle -
dajte odgovor ESMA-e na odlomke 87.–89.
S obzirom na sve navedeno, ESMA je uvjerena kako 
je izdvojila potrebne resurse za rješavanje utvrđenih 
rizika u vezi s metodologijama i sukobima interesa. 
ESMA će i dalje pratiti ta područja, te će poduzeti 
odgovarajuće radnje u područjima gdje se pojave 
značajni rizici.
X
Vezano za središnji registar CEREP , ESMA prema 
Uredbi o agencijama za kreditni rejting ima ovla -
štenje prikupljati od svake od agencija za kreditni 
rejting podatke o njihovim prethodnim rezultatima 
i staviti ih na raspolaganje korisnicima preko središ -
njih internetskih stranica.
Iako središnji registar ne uključuje iscrpan popis 
svih mogućih statistika, korisnici mogu višestrukim 
upitima dobiti razne dodatne statističke podatke 
koji se obično upotrebljavaju u djelatnosti. Izabran 
je ovakav pristup jer je korisnost statističkih poda -
taka vrlo subjektivne prirode i jako ovisi o konač -
nim ciljevima korisnika koji se mogu značajno 
razlikovati.
ESMA želi naglasiti kako se u bazi podataka pohra -
njuju samo podaci koji prođu opsežne provjere 
valjanosti ugrađene u alatu za prikupljanje poda -
taka (50 provjera na 1. razini i 50 provjera na 
2. razini) i sustavne provjere cjelovitosti, a koji 
su u konačnici dostupni u središnjem registru. 
Osim osiguravanja kvalitete podataka, navedeni 
koraci omogućuju standardizaciju i usporedivost 
dostavljenih podataka, kao i dosljednost podataka 
u budućnosti.
Odgovor ESMA-e 56
XI (g)
ESMA prihvaća ovu preporuku.
ESMA će nastaviti svoj stalni dijalog s dionicima 
kako bi se pronašli načini za daljnje poboljšanje 
središnjeg registra i ispunile potrebe korisnika.
XI (h)
ESMA prihvaća ovu preporuku.
ESMA trenutno preuređuje svoju internetsku 
stranicu. Naredna inačica internetskih stranica 
sadržavat će poboljšanja koja su predložena u ovim 
preporukama.
Dio I. – Registracija i djelatnosti unutar opsega registracije
27
ESMA dosljedno raspoređuje najmanje dva procje -
nitelja za rad na svakom registracijskom zahtjevu 
kako bi se osiguralo načelo 4 oka. Nadalje, svaka 
odluka o nepotpunosti, potpunosti i usklađenosti 
(vezana uz registraciju ili odbijanje) provjerava se 
kroz postupak odobravanja koji uključuje koordi -
natora za registracijske zahtjeve, voditelja tima, 
voditelja Jedinice za agencije za kreditni rejting 
i izvršnog direktora ESMA-e.
Dokaz da su barem dva procjenitelja radila na regi -
stracijskom spisu može se pronaći u internoj kores -
pondenciji ESMA-e i svoj službenoj korespondenciji 
s podnositeljima zahtjeva.
Dokaz o postupku odobravanja može se pronaći 
u internoj korespondenciji ESMA-e. Štoviše, odluke 
o nepotpunosti i potpunosti potpisuje izvršni direk -
tor ESMA-e, dok odluke o registraciji i odbijanju 
službeno odobrava Odbor nadzornika i potpisuje 
predsjednik ESMA-e.
Ipak, ESMA se slaže da je moguće poboljšati doku -
mentaciju njezinih unutarnjih praksi.ESMA se slaže da je moguće poboljšati evidenciju 
o analizama koje provodi u skladu s periodičnim 
informacijama dobivenim od agencija za kreditni 
rejting i trenutno radi na poboljšanju prakse vođe -
nja evidencija o provedenim analizama i utvrđenim 
rizicima. Međutim, s obzirom da je broj registriranih 
agencija za kreditni rejting i dalje ograničen, ESMA 
smatra da u ovoj fazi nije potrebna primjena poseb -
nog informatičkog alata.
XI (d)
ESMA djelomično prihvaća ovu preporuku.
ESMA će i dalje redovito procjenjivati metodološki 
rizik kao dio svog stalnog nadzora i provodit će 
posebne nadzorne radnje kada se utvrde rizici 
u skladu s ESMA-inim pristupom temeljenim na 
riziku.
XI (e)
ESMA djelomično prihvaća ovu preporuku.
ESMA će i dalje redovito procjenjivati rizike vezane 
uz moguće sukobe interesa kao dio svog stalnog 
nadzora (uključujući mjere i kontrole koje primje -
njuju agencije za kreditni rejting za praćenje aktiv -
nosti trgovanja i financijskih transakcija analitičara 
rejtinga) i provodit će posebne nadzorne radnje 
kada se utvrde rizici u skladu s ESMA-inim pristu -
pom temeljenim na riziku.
XI (f)
ESMA djelomično prihvaća ovu preporuku.
ESMA će tijekom nadzornog mandata rješavati 
slabosti koje se utvrde kod pojedinih agencija za 
kreditni rejting. Gdje je to potrebno i u skladu s pro -
pisima, pružit će se dodatne smjernice o zahtjevima 
za objavljivanje svim agencijama za kreditni rejting.
Odgovor ESMA-e 57
Pozivajući se na dokumentaciju o svojoj analizi, 
ESMA je primijenila odredbe Uredbe o agencijama 
za kreditni rejting. U članku 18. Uredbe o agen -
cijama za kreditni rejting navodi se da u slučaju 
kada odbije registrirati agenciju za kreditni rejting, 
ESMA mora pružiti detaljne razloge za svoju odluku. 
U tom je pogledu ESMA temeljito dokumentirala 
svoju procjenu u odlukama o odbijanju koje je usvo -
jio Odbor nadzornika.
Međutim, ESMA se slaže da bi, čak i ako se to nije 
zahtijeva Uredbom, dokumentacija o njezinoj 
procjeni mogla biti poboljšana kako bi se pružili cje -
loviti dokazi u sklopu radnih dokumenata izvršenih 
procjena i unaprijedio revizijski trag o analizama.
30
Sukladno odredbama Uredbe, ESMA neće nametati 
zahtjeve vezane uz registraciju koji nisu predviđeni 
Uredbom. Stoga, ESMA ne može tražiti unaprijed 
određeni skup podataka ili odrediti minimalnu 
prihvatljivu razinu detalja. Međutim, ESMA bi 
željela napomenuti da su u svakoj situaciji koja je 
zahtijevala dodatne informacije kako bi se provela 
procjena usklađenosti, takve informacije zatražene 
u okviru postupka registracije.
S obzirom na razlike u razini detalja u dokumenta -
ciji o metodologijama, ESMA želi istaknuti da su se 
pregledani registracijski spisi odnosili na različite 
agencije za kreditni rejting koje djeluju u različitim 
sektorima. Sadržaj metodologija po prirodi se razli -
kuje od agencije do agencije i, unutar iste agencije, 
od kategorije imovine do kategorije imovine i ne 
postoji odredba Uredbe o agencijama za kreditni 
rejting koja zahtijeva od agencija da pripreme svoje 
metodologije u skladu s unaprijed definiranim 
oblikom.Zajednički odgovor na odlomke 28.–29.
Otkad je ESMA preuzela nadzor nad agencijama za 
kreditni rejting u srpnju 2011. pa sve do rujna 2015., 
procijenila je 17 registracijskih zahtjeva. Četiri su 
podnositelja povukla svoj zahtjev, šest prijava je 
odbijeno, registrirano je sedam agencija za kreditni 
rejting.
Tijekom faze usklađivanja ESMA procjenjuje sve 
relevantne odredbe Uredbe o agencijama za kre -
ditni rejting, uključujući usklađenost sa zahtjevom 
primjene točnih, sustavnih i kontinuiranih metodo -
logija koje su podložne validaciji. Delegirana uredba 
Komisije (EU) br. 447/2012 (regulatorni tehnički 
standard o metodologijama) ESMA-i pruža okvir za 
procjenjivanje takvih zahtjeva.
Svaki zahtjev se procjenjuje pojedinačno i ESMA 
uzima u obzir ne samo specifičnu metodologiju 
koja se procjenjuje, već i sve druge dokumente 
podnesene od strane podnositelja zahtjeva kao što 
su politike i procedure kojima se regulira postupak 
dodjeljivanja rejtinga i rezultati validacije meto -
dologije koju je proveo podnositelj zahtjeva. Ako 
ESMA smatra da su potrebni dodatni podaci radi 
obavljanja analize, takve informacije se zatraže 
u kontekstu faze provjere sukladnosti.
Prema mišljenju ESMA-e, dokumentacija koja je 
dostavljena kroz postupak registracije omogućuje 
joj da u potpunosti procijeni sve zahtjeve navedene 
u Uredbi i u regulatornom tehničkom standardu 
o metodologijama.
U tom pogledu, ESMA se nije usredotočila samo na 
procjenu točnosti metodologija tijekom postupka 
registracije, već je procijenila sve relevantne 
odredbe.
Primjerice, ESMA je odbila niz registracijskih prijava 
zbog neusklađenosti sa sljedećim zahtjevima: toč -
nost (3 slučaja); sustavnost (2 slučaja); podložnost 
validaciji (4 slučaja).
Ove brojke pokazuju da je najčešći razlog odbijanja 
registracijskih prijava zbog neusklađenosti s član -
cima iz regulatornog tehničkog standarda o meto -
dologijama bio neusklađenost s odredbom koja 
zahtijeva primjenu metodologija koje su podložne 
validaciji.
Odgovor ESMA-e 58
Neki od otkrivenih subjekata doista su obavljali 
poslove iz područja primjene Uredbe o agencijama 
za kreditni rejting i posljedično tome registrirani 
su kao agencije za kreditni rejting. Svi navedeni 
subjekti otkriveni su prije nego što je ESMA obja -
vila svoje Smjernice o području primjene Uredbe 
o agencijama za kreditni rejting 30. srpnja 2013. 
U tim Smjernicama, ESMA je jasno i javno objavila 
da dodjeljivanje rejtinga bez prethodne registracije 
predstavlja kršenje Uredbe o agencijama za kre -
ditni rejting za koje ESMA ima ovlast izreći novčanu 
kaznu. ESMA do sada nije iskoristila navedene 
ovlasti jer nije otkrila niti jednu tvrtku koja je obav -
ljala radnje kreditnog rejtinga nakon objavljivanja 
Smjernica.
Zajednički odgovor na odlomke 
35.–40.
ESMA napominje da je odgovorna isključivo za regi -
straciju i nadzor agencija za kreditni rejting u EU-u 
i da je funkcioniranje Eurosustava izvan ovlasti 
ESMA-e.
Ishod registracijskog postupka koji provodi ESMA 
nema utjecaja na pravila koja su nadležna za prihva -
ćanje kreditnog rejtinga u Eurosustavu.
Dio II. – Planiranje i upravljanje rizikom
48
ESMA-in okvir osmišljen je na takav način da su 
u svakoj kategoriji rizika navedena utvrđena ključna 
pitanja. Najozbiljnije pitanje najčešće predvodi uku -
pnu procjenu za određeno područje rizika. Nadalje, 
dokumentiraju se svi utvrđeni rizici.
49
Tijekom bilateralnih razgovora između osoblja 
zaduženog za rizik i osoblja zaduženog za nad -
zor sustavno se provjerava jesu li analizirani svi 
potrebni dokumenti, te s kakvim rezultatima. Među -
tim, ESMA se slaže da nedostaje službena dokumen -
tacija o toj interakciji.Što se tiče mogućeg izostanka nekih informacija 
u metodologijama, a koje su uključene u regulatorni 
tehnički standard (npr. modeliranje ili kvantitativne 
tehnike, izjava o važnosti svakog kvalitativnog ili 
kvantitativnog čimbenika itd.), regulatorni teh -
nički standard ne postavlja regulatorne zahtjeve 
za objavljivanjem već propisuje pravila koje koristi 
ESMA u procjeni usklađenosti metodologija kre -
ditnog rejtinga sa zahtjevima iz članka 8. stavka 3. 
Uredbe o agencijama za kreditni rejting. S obzirom 
na ove zahtjeve, pored informacija koje su dostu -
pne javnosti, ESMA je primila cjelokupnu unutarnju 
dokumentaciju agencije za kreditni rejting koja joj 
je omogućila da procijeni je li metodologija ispu -
nila uvjete navedene u regulatornom tehničkom 
standardu.
Konačno, u odnosu na određeni registracijski spis, 
ESMA je primilo informacije o modeliranju i kvan -
titativnim tehnikama u fazi pred registraciju, ali te 
informacije doista nisu bile uključene u registracijski 
spis koji je bio podvrgnut postupku provjere.
Zajednički odgovor na odlomke 31.–34.
ESMA provodi obuhvatne radnje od samog početka, 
a paralelno s obavijestima nadležnih nacionalnih 
tijela redovito provodi neovisne analize.
ESMA je kontaktirala s nekoliko potencijalnih pru -
žatelja kreditnog rejtinga i većinu tih subjekata je 
otkrila sama ESMA. Ove radnje omogućile su ESMA-i 
da pravovremeno prepozna tvrtke koje bi trebale 
biti registrirane kao agencije za kreditni rejting.
Prema mišljenju ESMA-e, obje radnje (unutarnja 
procjena ESMA-e i doprinos nadležnih nacionalnih 
tijela) jednako su važne.
Odgovor ESMA-e 59
Vrsta istrage (pojedinačna ili tematska) ovisi, između 
ostalih razloga, o složenosti i razini osjetljivosti utvr -
đenog rizika. Štoviše, iako je istraga usmjerena na 
područja visokog rizika, međuovisnost rizičnih pod -
ručja može potaknuti uključivanje rizičnih područja 
koja su utvrđena kao niže rizična u istragu.
Primjerice, ESMA je pokrenula istragu o kreditnom 
rejtingu strukturiranih financija koje se temelji na 
visokom riziku utvrđenom u kategoriji rizika pove -
zanih s rizikom portfelja. Međutim, kako bi dobila 
sveobuhvatan pogled na ovu kategoriju imovine 
i odgovarajuće prakse koje su usvojile agencije za 
kreditni rejting, ESMA je morala uzeti u obzir sve 
temeljne aspekte postupka dodjeljivanja rejtinga 
koji također uključuju aspekte pokrivene drugim 
pokazateljima rizika (npr. dodjelu resursa za pra -
ćenje dodjeljivanja rejtinga, informacije koje se upo -
trebljavaju tijekom postupka dodjeljivanja rejtinga 
kao i primjenu i pregled relevantnih metodologija).
Pored godišnje strateške vježbe, ESMA neprestano 
prati i procjenjuje rizike. Ako se izvan strateške rad -
nje prepoznaju novi rizici kroz naše radnje stalnog 
nadzora (analize periodičnih obavijesti, analize 
pritužbi, obavijesti o promjeni početnih uvjeta regi -
stracije, periodičnih razgovora itd.) i praćenja tržišta, 
provest će se aktivnost ponovnog određivanja pri -
oriteta kako bi se osigurala raspodjela sredstava na 
rizike s najvećim potencijalom za uzrokovanje štete 
ulagačima i općenito za financijsku stabilnost.
54
ESMA je oblikovala neke prošle istrage oko dodje -
ljivanja rejtinga pojedinim kategorijama imovine, 
no to ne znači da se istrage nisu usredotočile na 
aspekte poslovnog rizika koji su utvrđeni u okviru 
procjene rizika. Naprotiv, određene kategorije 
imovine (koje se pokažu kao važne tijekom procjene 
rizika okoline/rizika portfelja) koriste se za izgradnju 
dosljednog i smislenog uzorka kroz koji se istragom 
mogu procijeniti ključni rizici utvrđeni za odgo -
varajuću agenciju za kreditni rejting. Osim toga, 
iako možemo detaljno procijeniti određeni rizik za 50
Ulazni podaci za temeljnu stratešku analizu koja 
se provodi barem jednom godišnje dokumentirani 
su u tablici rezultata. Razlog zbog čega nije doku -
mentirana promjena u procjeni rizika, koja se može 
dogoditi nakon sastanka za provjeru dosljednosti 
između tima za rizike i nadzornog tima, jest to što 
su ti sastanci dio završne faze izrade prikaza rizika.
ESMA se slaže sa činjenicom kako je potreban 
sveobuhvatniji trag dokumentacije koja bi podržala 
određivanje prioriteta rizika tijekom cijele godine. 
U tom pogledu ESMA trenutno razvija novi registar 
koji je osmišljen na način koji omogućuje kontinui -
rano evidentiranje promjena u procjeni rizika.
Zajednički odgovor na odlomke 
52.–53.
ESMA-in pristup temeljen na riziku uveden je nakon 
prve godine nadzora. Od tada je ESMA putem 
istraga ili stalnog nadzora pažnju usmjeravala na 
područja visokog rizika koja su utvrđena za agencije 
za kreditni rejting visokog utjecaja.
Okvir ESMA-e temeljen na riziku sastoji se od tri 
međuovisne faze: i. utvrđivanju i procjeni rizika; ii. 
utvrđivanju prioritetnih rizika; i iii. definiciji nadzor -
nih radnji za rješavanje prioritetnih rizika. Ovaj okvir 
izgrađen je oko 13 pokazatelja rizika i ESMA barem 
na godišnjoj razini provodi strateške radnje za defi -
niranje godišnjeg nadzornog plana rada kojim se 
određuju prioriteti i mjere za idućih godinu dana. 
Od 2012., ukupno 39 puta određeni pokazatelji 
rizika utvrđeni su kao visoki rizik za četiri agencije 
za kreditni rejting visokog učinka.
Četiri od navedenih utvrđenih rizika bili su pod -
vrgnuti stalnom nadzoru. Preostalih 35 rizičnih 
područja praćeno je kroz pojedinačne ili tematske 
istrage u godini nakon njihovog utvrđivanja.
Odgovor ESMA-e 60
ESMA smatra da bi mogla nepoželjno ograničiti 
učinkovitost svojih nadzora ako napravi korak više 
i čvrsto propiše i utvrdi nadzorne zadatke i njihove 
rokove (uključivanjem istih u priručnike i pravilnike 
Nadzornog tijela).
65
ESMA naglašava da je nedavno uspostavila pojedi -
načne planove nadzora za najrizičnije agencije za 
kreditni rejting.
Ipak, ESMA je uvijek definirala godišnji raspored 
redovitih nadzornih provjera čak i prije uvođenja 
pojedinačnih planova nadzora. Na primjer, učesta -
lost sastanaka unutar ciklusa angažmana utvrđena 
je na godišnjoj osnovi i priopćena odgovarajućim 
agencijama za kreditni rejting. Slično time, raspored 
provođenja analiza periodičnih informacija dobi -
venih od agencija za kreditni rejting određen je 
u skladu s vremenskim rokovima podnošenja infor -
macija, a povezane analize zabilježene su u poseb -
nom spisu.
Međutim, neke interakcije s agencijama za kreditni 
rejting odvijaju se samo ako ESMA treba dodatna 
pojašnjenja ili ako dođe do određenog događaja 
(primjerice, primanje obavijesti od agencija za kre -
ditni rejting, podnošenje prigovora, rasprava nakon 
analize periodičnih informacija) i stoga se ne mogu 
planirati unaprijed.
ESMA smatra da njezin pristup nadzoru treba ostati 
dovoljno fleksibilan kako bi se učestalost i intenzitet 
interakcije s agencijama za kreditni rejting mogli 
prilagoditi ovisno o uočenim događajima ili rizicima.
66
ESMA smatra da treba odabrati nadzorni alat za koji 
smatra da je najučinkovitiji u pogledu postizanja 
postavljenih ciljeva nadzora.
U prošlosti je ESMA upotrebljavala liste za provjeru 
i upitnike u svrhu provođenja svojih provjera, kako 
i gdje je bilo potrebno. Međutim, ESMA smatra da 
su liste za provjeru alat koji se učinkovito primje -
njuje samo kod određenih radnji nadzora.određenu kategoriju imovine, plan popravnih mjera 
obično traži rješavanje relevantnih pitanja uočenih 
u svim kategorijama imovine, a ne samo u kategoriji 
koja je predmet istrage.
55
ESMA je donijela svjesnu odluku da bude tijelo nad -
ležno za nadzor temeljen na riziku uz pretpostavku 
da nije moguće ukloniti sve rizike, već da nadzorne 
radnje moraju biti usmjerene na utvrđivanje i rješa -
vanje rizika s najvećim potencijalom za uzrokovanje 
štete ulagačima i financijsku stabilnost.
Dio III. – Nadzor
Zajednički odgovor na odlomke 
63.–64.
ESMA napominje kako su priručnik i pravilnik o nad -
zoru namijenjeni utvrđivanju nadzornog okvira 
ESMA-e i u njima se opisuju nadzorni postupci 
i uobičajeni koraci i načela koje se treba slijediti 
u tim postupcima. U navedenim dokumentima pro -
pisan je minimum nadzornih zadaća koje se mogu 
planirati a priori i izvoditi tijekom cijele godine.
ESMA smatra da se točne vrste nadzornih zadataka 
i njihova učestalost ne mogu unaprijed utvrditi 
u tim dokumentima zbog nepredvidljive prirode 
nekih nadzornih radnji koje su uzrokovane profilom 
rizika pojedinih agencija za kreditni rejting. Iz tog se 
razloga priručnik i pravilnik o nadzoru sada uvijek 
dopunjuju: godišnjim strategijama i planovima rada 
utvrđenim za najrizičnije agencije za kreditni rejting 
koji uključuju postupke koje treba poduzeti i nji -
hove rokove; sastancima unutar ciklusa angažmana 
koji se određuje godišnje i dostavlja agencijama; 
projektnim planovima za pojedinu istragu.
Odgovor ESMA-e 61
Iako nisu sve radnje u potpunosti dokumentirane, 
radni dokumenti ESMA-e ipak sadrže dokaze prove -
denih analiza. U tom pogledu ESMA naglašava da 
radi s ograničenim resursima i da se dokumentaciji 
mora posvetiti razmjerna količina vremena.
ESMA je procijenila može li namjenski informa -
tički sustav pružiti željene pogodnosti i zatim je 
usporedila te pogodnosti s troškovima instalacije 
i održavanja. Međutim, s obzirom da je broj registri -
ranih agencija za kreditni rejting i dalje ograničen, 
ESMA smatra da u ovoj fazi nije potrebna primjena 
posebnog informatičkog alata, te da usporedba 
s nadležnim nacionalnim tijelima nije prikladna ni 
razmjerna ako se uzme u obzir omjer broja registri -
ranih agencija za kreditni rejting i veličine nadzor -
nog tima ESMA-e u usporedbi s istim stavkama kod 
većine nadležnih nacionalnih tijela.
73
ESMA sustavno analizira i prati sve informacije 
zatražene u sklopu svojih istraga. Njezini radni 
dokumenti pokazuju kako se sve relevantne infor -
macije sustavno prikupljaju tijekom istraga i kao dio 
planova popravnih mjera.
ESMA ne dokumentira sve prijelazne korake analize. 
Radi se o svjesnoj odluci s obzirom da ESMA na ras -
polaganju ima ograničenu količinu resursa i treba ih 
iskoristiti na najučinkovitiji način. Međutim, sve spo -
znaje i odgovarajući dokazi temeljito su dokumen -
tirani u pismima poslanim agencijama za kreditni 
rejting. Na taj način ESMA zadržava dovoljno zapisa 
kako bi pokazala i osigurala da su zaključci istraga 
podržani temeljitom analizom prikupljenih dokaza.
74
Pisma koja ESMA šalje agencijama za kreditni rejting 
izrađuju se u skladu s Priručnikom za nadzor koji 
ne zahtijeva pozivanje na članke i stavke Uredbe 
o agencijama za kreditni rejting iz kojih potječe 
pojedini zaključak.ESMA neprestano nastoji poboljšavati svoje nad -
zorne prakse i također promatra prakse drugih tijela 
za nadzor. No svaka usporedba s alatima za nadzor 
koje upotrebljavaju nadležna nacionalna tijela treba 
uzeti u obzir razlike u pogledu ovlasti, ciljeva nad -
zora, prirode industrije koja je pod nadzorom i broja 
subjekata koji se nadziru.
67
ESMA se slaže da je moguće poboljšati evidenciju 
o analizama koje provodi u skladu s periodičnim 
informacijama dobivenim od agencija za kreditni 
rejting. ESMA zato razvija novi alat za stalno praće -
nje informacija i procjene rizika. Ovaj alat omogućit 
će pohranjivanje unosa i analiza tijela za nadzor, 
zajedno s namjenskim dokumentima, primjenom 
strukturiranih obrazaca čime se unapređuje praksa 
vođenja evidencije izvršenih analiza i utvrđenih 
rizika.
68
ESMA smatra da je „mapa kriterija” do sada ispu -
nila svoju svrhu osiguravanja dosljednosti odluka. 
Iako se ESMA slaže da se dokumentacija može 
poboljšati, nadzor agencija za kreditni rejting od 
strane ESMA-e započeo je krajem 2011., ali je ESMA 
primijetila potrebu za razvijanjem strukturirane 
baze podataka tek nakon dovoljnog broja donese -
nih odluka. Nakon četiri godine nadzora, informa -
cije sadržane u mapi dosegle su dovoljnu kritičnu 
masu i ESMA je nedavno uvela alat za olakšavanje 
učinkovite uporabe tih informacija koji se temelji na 
internetskoj enciklopediji pod nazivom wikipedia.
Zajednički odgovor na odlomke 69.–72.
ESMA se slaže da je moguće poboljšati evidenciju 
o analizama koje provodi u skladu s periodičnim 
informacijama dobivenim od agencija za kreditni 
rejting i, kao što je objašnjeno u prethodnim odlom -
cima, razvija novi alat za stalno praćenje informacija 
i procjene rizika.
Odgovor ESMA-e 62
Kada su navedeni pokazatelji metodološkog rizika 
prepoznati i utvrđeni kao visoki rizik u agencijama 
za kreditni rejting, ESMA ih je sustavno pokrila nad -
zornim radnjama uključujući, primjerice, tematsku 
istragu o metodologijama banaka.
Osim toga, ESMA je u sklopu drugih istraga također 
procijenila usklađenost metodologija sa zahtjevima 
Uredbe o agencijama za kreditni rejting (u daljnjem 
tekstu: Uredba), iako metodološki rizik nije bio 
njihov glavni fokus i razina provedenih analiza se 
razlikovala ovisno o opsegu istrage.
U tom pogledu ESMA napominje da tablica 4, 
vezana za radnju koju je Nadzorno tijelo izvršilo kao 
dio određenih istraga provedenih u prošlosti, ne 
odražava u potpunosti radnju koju je ESMA izvršila 
u odnosu na metodologije.
Općenito, ESMA napominje da je tijekom svih 
istraga navedenih u tablici opširno provjeravala 
aktivnost funkcije unutarnje provjere koja pred -
stavlja ključni čimbenik u osiguranju da agencije 
za kreditni rejting primjenjuju metodologije koje 
su točne, sustavne, stalne i podložne validaciji. 
U tom je kontekstu ESMA zahtijevala i procjenjivala 
informacije, obavljala razgovore i davala prepo -
ruke o aktivnostima takve funkcije. Štoviše, u svim 
takvim istragama ESMA je provjeravala upotrebljava 
li agencija za kreditni rejting jedinstvenu ljestvicu 
rejtinga koja omogućuje uspoređivanje rejtinga 
preko različitih kategorija imovine, te je li funkcija 
unutarnje provjere usvojila istu proceduru za sve 
kategorije imovine koje se provjeravaju (u tablici 
pod „neprestano preko kategorija imovine”).
Dok je istraga o rejtinga banaka bila posebno 
usmjerena na metodologije, ostale prethodno 
provedene istrage nisu za glavni cilj imale provjeru 
metodoloških rizika. Unatoč tome, ESMA je procje -
njivala kako su metodologije razvijene, odobrene, 
provjerene i/ili primijenjene u različitim kategori -
jama imovine i kroz razne postupke određivanja 
rejtinga za odabrane uzorke u tim istragama. Nakon 
tih istraga, ESMA je također pružila konkretne pre -
poruke agencijama za kreditni rejting koje se tiču 
područja metodologije.ESMA smatra da njezina pisma i planovi popravnih 
mjera jasno utvrđuju odgovarajuća područja neu -
sklađenosti te da ne postoji nikakva dodana vri -
jednost u navođenju primijenjenih članaka Uredbe 
izrijekom za svaki zaključak.
75
Tablice za praćenje predstavljaju interne radne 
dokumente ESMA-e. Pripremaju se u standardnom 
obliku za sve istrage, a pripadajući dokazi sustavno 
se spremaju u namjenske mape. Međutim, stan -
dardizacija se može odnositi samo na primijenjeni 
oblik. Analize i komentari sadržani u tablicama 
razlikuju se po sadržaju ovisno o relevantnoj temi 
koja se analizira.
80
ESMA potvrđuje da postoji veliki broj pojmova koji 
nisu definirani, a koriste se u Uredbi EU o agen -
cijama za kreditni rejting. Međutim, ESMA može 
razviti isključivo određene smjernice koje su u nad -
ležnosti Uredbe o agencijama za kreditni rejting. 
ESMA je to i ranije činila kako bi osigurala transpa -
rentnost i pružila dodatna pojašnjenja o svojem 
viđenju nadzora, na primjer kroz smjernice i prepo -
ruke, pitanja i odgovore i javna izvješća.
Zajednički odgovor na odlomke 
81.–84.
Kako bi osigurala usklađenost agencija za kreditni 
rejting s regulatornim zahtjevima za primjenom toč -
nih, sustavnih i stalnih metodologija koje su pod -
ložne validaciji i retroaktivnom ispitivanju, ESMA 
upotrebljava pristup koji se temelji na riziku i koji 
omogućuje fokusiranje resursa na područja gdje 
je to najpotrebnije. Metodologije su dio pokazate -
lja rizika koji se procjenjuju u sklopu okvira rizika 
ESMA-e.
ESMA neprestano procjenjuje metodološki rizik kao 
dio stalnog nadzora pri kojem redovito prima i ana -
lizira širok raspon informacija vezanih za metodo -
logije. Time se ostvaruje sveobuhvatan pogled na 
razvoj metodološke okoline za pojedinu agenciju. 
Odgovor ESMA-e 63
To je također vidljivo iz javnih godišnjih izvješća 
ESMA-e i planova rada u kojima ESMA utvrđuje 
glavne rizike na koje će fokusirati nadzor u nared -
nim godinama i pruža informacije o glavnim 
pitanjima koja su utvrđena tijekom prošlih istraga. 
Slično tome, dvije javne obavijesti koje je ESMA 
objavila u lipnju 2014. i lipnju 2015. odnose se na 
kršenje odredbi Uredbe o mjerama za osiguranje 
neovisnosti i izbjegavanje potencijalnih sukoba 
interesa.
Kao što je prethodno objašnjeno, ESMA primjenjuje 
pristup temeljen na riziku koji ima za cilj određiva -
nje prioriteta nadzornih radnji u skladu s utvrđenim 
rizicima. Sukobi interesa dio su pokazatelja rizika 
koji se procjenjuju u sklopu okvira rizika ESMA-e. 
Kada su navedeni pokazatelji prepoznati i utvrđeni 
kao visoki rizik u agencijama za kreditni rejting, 
ESMA ih je sustavno pokrila nadzornim radnjama.
Potencijalni sukobi nastali pružanjem pomoćnih 
usluga, usluga koje pružaju sestrinske tvrtke i ana -
litičari koji imaju vrijednosne papire predstavljaju 
jedan aspekt potencijalnih sukoba interesa s kojima 
se suočavaju agencije za kreditni rejting. Štoviše, 
ESMA nije prepoznala neusklađenost sa zahtjevima 
u pogledu tih potencijalnih sukoba kao visoki rizik 
i, stoga, nije provela namjenske nadzorne radnje 
u tim specifičnim područjima. Ipak, ta su područja 
praćena kroz stalni nadzor i analizirana u kontekstu 
nekih istraga provedenih u prošlosti. Posebice:
— ESMA je ostvarila nekoliko interakcija s agen -
cijama za kreditni rejting kao dio svog stalnog 
nadzora koji se odnosi na pružanje usluga 
nevezanih za usluge kreditnog rejtinga i po -
vezane potencijalne sukobe interesa. Analiza 
tih područja također je izvedena u kontekstu 
dviju istraga provedenih od strane ESMA-e 
u prošlosti,Sukladno navedenom, ESMA je mišljenja da Tablica 
4 nedovoljno odražava nadzor metodologija prove -
denih unutar tematskih istraga.
U tom kontekstu ESMA smatra kako je njezin dosa -
dašnji nadzor metodologija bio odgovarajuć i učin -
kovit. ESMA će i dalje redovito procjenjivati meto -
dološki rizik kao dio svog stalnog nadzora i provodit 
će namjenske nadzorne radnje kada se utvrde rizici 
u skladu s pristupom ESMA-e temeljenom na riziku.
Zajednički odgovor na odlomke 
85.–86.
Iako ESMA priznaje da do nedavno nije imala služ -
beni postupak za istragu o obavijesti o značajnim 
promjenama postojećih metodologija, ESMA je ipak 
imala postupak koji detaljno opisuje radnje snima -
nja i nadzora koje su potrebne Jedinici za agencije 
za kreditni rejting radi praćenja obavijesti o značaj -
nim promjenama uvjeta za početnu registraciju koji 
uključuju izdavanje nove vrste/kategorije kreditnih 
rejtinga.
Zajednički odgovor na odlomke 87.–89.
ESMA želi naglasiti kako je cijela Uredba EU o agen -
cijama za kreditni rejting osmišljena za rješavanje 
sukoba interesa i stoga je ESMA od početka svojih 
nadzornih aktivnosti fokusirala značajne nadzorne 
napore na procjenjivanje mjera koje su agencije za 
kreditni rejting primjenjivale za izbjegavanje sukoba 
interesa.
Prilog I. Uredbi o agencijama za kreditni rejting 
naslovljen je „Neovisnost i izbjegavanje sukoba 
interesa”. ESMA je izvršila analize za svaki odjeljak 
sadržan u navedenom Prilogu. Te su provjere prvo 
obavljene tijekom postupka registracije, a nakon 
toga na stalnoj osnovi s pomoću periodičnih infor -
macija dobivenih od agencija za kreditni rejting kao 
i tijekom ad hoc  tematskih i pojedinačnih istraga. 
Zahvaljujući tome većina interakcija s agencijama za 
kreditni rejting i rezultata istraga ESMA-e povezano 
je s odredbama Uredbe koje se tiču neovisnosti 
i izbjegavanja sukoba interesa.
Odgovor ESMA-e 64
ESMA je u 2014. izvršila analizu s ciljem provjere 
razine usklađenosti agencija za kreditni rejting 
vezano uz određene zahtjeve za objavljivanjem koji 
su navedeni u Uredbi EU o agencijama za kreditni 
rejting. Svrha te vježbe bila je osigurati dosljednost 
svih agencija za kreditni rejting.
ESMA zapravo redovito provodi unakrsne pro -
cjene agencija za kreditni rejting kako bi provjerila 
usklađenost u provedbi određenih zahtjeva Uredbe 
o agencijama za kreditni rejting, primjerice nad -
zorne radnje koje je provela ESMA vezane uz uskla -
đenost agencija za kreditni rejting koje dodjeljuju 
rejtinge država s novim zahtjevima za objavljivanja 
koji su uvedeni u izmjenama i dopunama Uredbe 
iz 2013. (pogledajte Godišnje izvješće i plan rada 
Nadzornog tijela od 16. veljače 2015.).
Zajednički odgovor na odlomke 
95.–99.
ESMA naglašava da se sadržaj tih odlomaka ne 
odnosi na nadzor koji ona provodi. Uloga ESMA-e 
je osigurati sukladnost agencija za kreditni rejting 
s Uredbom EU o agencijama za kreditni rejting i ona 
ne može djelovati izvan odredbi sadržanih u Uredbi.
Primjerice, procjena dopuštaju li trenutni zahtjevi za 
objavljivanjem iz Uredbe o agencijama za kreditni 
rejting obavljanje određenih zadataka korisnicima 
rejtinga, točnije provođenje vlastite dubinske ana -
lize, nije dio zaduženja ESMA-e. Na primjer:
Ne postoji odredba Uredbe o agencijama za kreditni 
rejting koja zahtijeva od agencija da pripreme svoje 
metodologije u skladu s unaprijed definiranim obli -
kom. Posljedično tome, ESMA ne može nametnuti 
nijednu standardiziranu objavu u tom pogledu.
ESMA bi također željela napomenuti da, pogotovo 
u kategoriji strukturiranih financija, agencija za kre -
ditni rejting može objaviti metodologije koje uklju -
čuju opća načela primjenjiva na različite kategorije 
imovine (glavne metodologije). Ove višesektorske 
metodologije sadrže samo opća načela i moraju se 
čitati zajedno s metodologijom određene kategorije 
imovine. Tijekom procjene sukladnosti sa zahtje -
vima za objavljivanje koji su utvrđeni Uredbom EU 
o agencijama za kreditni rejting, ESMA provjerava 
sve relevantne metodologije koje se primjenjuju na 
određenu kategoriju imovine.— pozivajući se na mjere i kontrole koje primjenju -
ju agencije za kreditni rejting radi sprječavanja 
otkrivanja povjerljivih informacija trećim osoba -
ma ili sestrinskim tvrtkama, od agencija za kre -
ditni rejting već je tijekom postupka registracije 
zatraženo da uspostave jake sigurnosne mjere 
kako bi osigurale strogu odvojenost između 
poslovanja agencija za kreditni rejting i drugih 
djelatnosti koje obavljaju njihove sestrinske 
tvrtke. Kao dio svog stalnog nadzora, ESMA re -
dovito prati primjenu povezanih kontrola i pazi 
na bilo kakve poteškoće s primjenom mjera za 
očuvanje povjerljivosti. Štoviše, analiza mjera 
kojima se osigurava da povjerljive informacije 
nisu dijeljene s trećim stranama provodila se 
u sklopu nekoliko istraga ESMA-e,
— pozivajući se na mjere koje primjenjuju agen -
cije za kreditni rejting radi sprječavanja sukoba 
interesa koji se odnose na aktivnosti trgovanja 
i financijskih transakcija analitičara rejtinga, 
ESMA je ispitala povezane politike i postupke 
tijekom postupka registracije i, gdje je bilo 
potrebno, ažuriranja zaprimljena naknadno 
tijekom nadzora. ESMA redovito prima rezulta -
te kontrola koje obavljaju agencije za kreditni 
rejting u ovom području i prati ih po potrebi. 
U tom se pogledu ESMA oslanja na sustav unu -
tarnjih kontrola nadziranih subjekata i reagira 
kad smatra da se takve kontrole ne obavljaju 
na odgovarajući način ili kad su u predmetnom 
području utvrđeni određene rizici.
Dio IV. – Objave
Zajednički odgovor na odlomke 
92.–94.
Pored općih javnih objava, Uredba EU o agencijama 
za kreditni rejting uključuje i druge važne zahtjeve 
za objavljivanjem, osobito zahtjeve za objavljiva -
njem vezane uz pravila o predstavljanju kreditnog 
rejtinga i izgleda rejtinga koje ESMA redovito pro -
vjerava kao dio svog stalnog nadzora i u kontekstu 
istraga, a koji su neophodni za korisnike rejtinga da 
izvrše vlastitu analizu.
Odgovor ESMA-e 65
U članku 11. stavku 2. Uredbe o agencijama za kre -
ditni rejting zahtijeva se da agencije za kreditni rej -
ting stave na raspolaganje kroz središnji registar koji 
osniva ESMA informacije o svojim prethodnim rezul -
tatima, uključujući podatke o učestalosti promjene 
rejtinga i informacije o prethodno dodijeljenim kre -
ditnim rejtinzima i o njihovim promjenama. Agen -
cija za kreditni rejting pruža informacije navedenom 
registru u standardnom obliku koji propisuje ESMA. 
ESMA te informacije stavlja na raspolaganje javnosti 
i jednom godišnje objavljuje sažetak informacija 
o glavnim opaženim novostima i promjenama.
U tom smislu ESMA objavljuje podatke o prethodno 
dodijeljenim kreditnim rejtinzima i njihovim pro -
mjenama u obliku standardiziranih tablica aktivno -
sti. Navedene informacije uključuju, između ostalog, 
broj novih rejtinga, broj povučenih rejtinga (raspo -
ređenih prema razlogu povlačenja), broj povećanja 
i smanjenja rejtinga, broj neispunjavanja obveza, 
omjer povećanja/smanjenja i prosječan broj stup -
njeva povećanja/smanjenja.
Osim toga, ESMA objavljuje prethodne rezultate 
agencija za kreditni rejting uključujući i prijela -
zne matrice. Kako bi se osigurala dovoljna razina 
standardizacije i usporedivosti objavljenih statistika, 
tehnička radna skupina ESMA-e imenovana tijekom 
uvođenja središnjeg registra odlučila je priku -
pljati sirove podatke i centralno računati statistiku 
umjesto prikupljanja unaprijed izračunate statistike. 
Međutim, u skladu s Uredbom, ESMA nema ovlasti 
da objavi osnovne podatke. To je potvrđeno i u 
savjetima koje je ESMA primila tijekom priprema 
za uvođenje središnjeg registra. Iako se ESMA 
slaže kako bi ulagači mogli imati koristi od takvih 
objava, po našem mišljenju to ne spada u područje 
primjene Uredbe o agencijama za kreditni rejting 
i ESMA bi se suočila sa značajnim pravnim rizicima 
u odnosu na odredbe o autorskim pravima i zloupo -
rabi podataka.
Činjenica da je izmjenama i dopunama Uredbe 
o agencijama za kreditni rejting iz 2013. uvedena 
Europska platforma za kreditni rejting koja propi -
suje da ESMA mora objavljivati pojedinačne kre -
ditne rejtinge koji joj se dostavljaju, potvrđuje takvo 
stajalište.100
Središnji registar CEREP centralizira standardizirane 
statistike prethodnih rezultata koje se odnose na 
sve vrste rejtinga i agencija za kreditni rejting. Regi -
star nudi potpunu fleksibilnost korisnicima u pri -
premi izvješća kroz uporabu bilo koje kombinacije 
podataka ovisno o interesu korisnika. U skladu sa 
zakonskim mandatom, agencije za kreditni rejting 
ne moraju staviti na raspolaganje „ranije rejtinge” 
već su dužne prijaviti „podatke o prethodnim rezul -
tatima”. Izravna posljedica navedenog je da ESMA 
nema ovlasti za objavljivanje podataka o pojedinač -
nim kreditnim rejtinzima kroz središnji registar.
Iako središnji registar ne uključuje iscrpan popis 
svih mogućih statistika, korisnici mogu višestrukim 
upitima doći do raznih dodatnih statistika, uključu -
jući statistike koje se preporučuju u izvješću Suda. 
Ovakav pristup je izabran jer je korisnost statistika 
vrlo subjektivne prirode i jako ovisi o konačnim 
ciljevima korisnika.
ESMA se slaže da bi bilo korisno dodatno olakšati 
vađenje podataka iz središnjeg registra. Međutim, 
ESMA mora usporediti izvedivost uvođenja fleksi -
bilnijih funkcija preuzimanja i mogućnosti filtriranja 
sa sljedećim: ograničenjima vlastitog zakonskog 
mandata, mogućnostima izračunavanja tih statistika 
unutar postojeće strukture podataka i raznovrsnosti 
podataka središnjeg registra uz zadržavanje flek -
sibilnosti pretraživanja, sinergijom s novim zahtje -
vima za objavljivanja na Europskoj platformi za kre -
ditni rejting, kao i proračunskim i drugim resursima.
101
ESMA prema Uredbi EU o agencijama za kreditni rej -
ting ima ovlaštenje prikupljati iz središnjeg registra 
podatke o prethodnim rezultatima pojedinih agen -
cija za kreditni rejting i staviti ih na raspolaganje 
korisnicima preko središnjih internetskih stranica.
Odgovor ESMA-e 66
Nadalje, treba napomenuti da ESMA povremeno 
i koliko je to moguće provjerava valjanost podataka 
uspoređivanjem s drugim bazama podataka.
Središnji registar tehnički omogućuje agencijama za 
kreditni rejting da ažuriraju prethodno objavljene 
podatke. U bazi podataka se čuvaju i stare i nove 
informacije. ESMA priznaje vrijednost informacija 
vezanih uz ispravke i revizije i razmatra alternative 
za objavljivanje takvih informacija u sklopu Europ -
ske platforme za kreditni rejting.
104
Kvalitativni podaci dostupni u središnjem regi -
stru uključuju ljestvice rejtinga, zadane definicije 
i pregled metodologija prema agenciji za kreditni 
rejting. Registar je namijenjen pružanju sveobu -
hvatnog sažetka metodologija, uključujući i pro -
mjene. Središnji registar nikad nije trebao sadržavati 
iscrpan repozitorij informacija o metodologijama 
agencija za kreditni rejting, stoga korisnici trebaju 
provjeriti internetske stranice pojedinih agencija 
za kreditni rejting kako bi dobili potpune informa -
cije. Nadalje, iako se od agencija za kreditni rejting 
zahtijeva da prijavljuju iste podatke, usklađivanje 
sadržaja nema smisla jer bi se time potkopao cilj 
odražavanja određenih definicija i ljestvica rejtinga 
pojedinih agencija.
Trenutno središnji registar objavljuje samo naja -
žurnije kvalitativne podatke. ESMA će razmotriti 
mogućnost objavljivanja prethodnih promjena 
kvalitativnih podataka tijekom razvoja Europske 
platforme za kreditni rejting.
Zajednički odgovor na odlomke 
105.–108.
ESMA trenutno preuređuje svoju internetsku stra -
nicu. Cilj buduće inačice internetskih stranica je osi -
gurati da taj izvor informacija zadovoljava potrebe 
ESMA-inih dionika u smislu pruženih informacija, ali 
i načina njihovog predstavljanja. Planirano je opće 
ažuriranje sadržaja, obnovit će se popis dostupnih 
vanjskih dokumenata i poboljšati prilagođenost 
stranica iskustvu korisnika.102
Iako ESMA nema obavezu pratiti događaje koji se 
javljaju nakon povlačenja rejtinga, godine 2014. 
provela je nadzorne radnje kako bi shvatila razloge 
povlačenja rejtinga. To je rezultiralo izmjenama 
standarda izvješćivanja o „razlozima povlačenja” 
u dijelu nacrta regulatornog tehničkog standarda 
koji se odnosi na Europsku platformu za kreditni 
rejting. Ona sada nudi širi izbor razloga, uključu -
jući i zahtjev navođenja razloga u slučaju da se 
povlačenje ne može svrstati u jednu od navedenih 
kategorija.
Nakon što se podaci objave pod novim uvjetima 
(to jest, za rejtinge koji su povučeni nakon 1. srpnja 
2015.), ESMA će pratiti pružene razloge i, ako smatra 
potrebnim, tražiti od agencije za kreditni rejting 
dodatna pojašnjenja i/ili stvoriti dodatne kategorije 
za razloge povlačenja.
103
ESMA želi naglasiti kako se u bazi podataka pohra -
njuju samo podaci koji prođu opsežne provjere 
valjanosti ugrađene u alatu za prikupljanje poda -
taka (50 provjera na 1. razini i 50 provjera na 
2. razini) i sustavne provjere cjelovitosti, a koji 
su u konačnici dostupni u središnjem registru. 
Osim osiguravanja kvalitete podataka, navedeni 
koraci omogućuju standardizaciju i usporedivost 
dostavljenih podataka, kao i dosljednost podataka 
u budućnosti.
Nakon što podaci uspješno prođu početne provjere 
i budu pohranjeni u bazu podataka, kontinuirano 
se provode ad hoc  provjere kako bi se dodatno 
osigurali dosljednost i kvaliteta podataka. Činje -
nica da ne postoji sustavno usklađivanje s drugim 
bazama podataka izravna je posljedica ograničenja 
središnjeg registra čiji podaci nemaju zajedničke 
identifikatore. Ovo će se pitanje riješiti u sklopu 
provedbe Europske platforme za kreditni rejting jer 
s njom povezan regulatorni tehnički standard uklju -
čuje zahtjev za objavljivanjem globalnih identifika -
tora (poput identifikatora pravne osobe (LEI), BIC 
kodova, ISIN brojeva itd.), gdje je to primjenjivo.
Odgovor ESMA-e 67
3. preporuka
ESMA djelomično prihvaća ovu preporuku.
ESMA će ažurirati svoj priručnik i pravilnik o nadzoru 
kada je to potrebno, kako bi se zabilježila stečena 
znanja i iskustva.
ESMA ostaje pri uvjerenju da su svi zaključci 
i rezultati prijavljeni agencijama za kreditni rejting 
u kontekstu istraga, kao i povezani dokazi, temeljito 
dokumentirani.
ESMA se slaže da je moguće poboljšati evidenciju 
o analizama koje provodi u skladu s periodičnim 
informacijama dobivenim od agencija za kreditni 
rejting i trenutno radi na poboljšanju prakse vođe -
nja evidencija o provedenim analizama i utvrđenim 
rizicima. Međutim, s obzirom da je broj registriranih 
agencija za kreditni rejting i dalje ograničen, ESMA 
smatra da u ovoj fazi nije potrebna primjena poseb -
nog informatičkog alata.
115
Pogledajte odgovor ESMA-e na točku VIII. Izvršnog 
sažetka i odlomke 78. do 86.
4. preporuka
ESMA djelomično prihvaća ovu preporuku.
ESMA će i dalje redovito procjenjivati metodološki 
rizik kao dio svog stalnog nadzora i provodit će 
posebne nadzorne radnje kada se utvrde rizici 
u skladu s pristupom ESMA-e temeljenom na riziku.
116
Pogledajte odgovor ESMA-e na točku VIII. Izvršnog 
sažetka i odlomke 87. do 89.ESMA neprestano nastoji unaprijediti razinu i kva -
litetu informacija koje stavlja na raspolaganje, ali 
i redovito objavljuje informacije koje se odnose na 
njegova područja aktivnosti. Informacije koje su do 
sada objavljene na internetskim stranicama u skladu 
su s regulatornim obvezama ESMA-e.
Zaključci i preporuke
110
Pogledajte odgovor ESMA-e na odlomke 20. do 30.
111
Pogledajte odgovor ESMA-e na odlomke 35. do 40.
1. preporuka
ESMA prihvaća ovu preporuku.
ESMA se slaže da dokumentacija o njezinim procje -
nama može biti poboljšana kako bi se pružili cjelo -
viti dokazi u sklopu radnih dokumenata izvršenih 
procjena i unaprijedio revizijski postupak analiza.
112
Pogledajte odgovor ESMA-e na točku VI. Izvršnog 
sažetka i odlomke 41. do 55.
2. preporuka
ESMA prihvaća ovu preporuku.
Zajednički odgovor na odlomke 
113.–114.
Pogledajte odgovor ESMA-e na točku VII. Izvršnog 
sažetka i odlomke 56. do 77.
Odgovor ESMA-e 68
119
Pogledajte odgovor ESMA-e na točku X. Izvršnog 
sažetka i odlomke 100. do 104.
7. preporuka
ESMA prihvaća ovu preporuku.
ESMA će nastaviti svoj stalni dijalog sa dionicima 
kako bi se pronašli načini za daljnje poboljšanje 
središnjeg registra i ispunile potrebe korisnika.
120
Pogledajte odgovor ESMA-e na odlomke 105. do 
108.
8. preporuka
ESMA prihvaća ovu preporuku.
ESMA trenutno preuređuje svoju internetsku 
stranicu. Naredna inačica internetskih stranica 
sadržavat će poboljšanja koja su predložena u ovim 
preporukama.5. preporuka
ESMA djelomično prihvaća ovu preporuku.
ESMA će i dalje redovito procjenjivati rizike vezane 
uz moguće sukobe interesa kao dio svog stalnog 
nadzora (uključujući mjere i kontrole koje primje -
njuju agencije za kreditni rejting za praćenje aktiv -
nosti trgovanja i financijskih transakcija analitičara 
rejtinga) i provodit će posebne nadzorne radnje 
kada se utvrde rizici u skladu s pristupom ESMA-e 
temeljenom na riziku.
117
Pogledajte odgovor ESMA-e na odlomke 92. do 94.
118
Pogledajte odgovor ESMA-e na odlomke 95. do 99.
6. preporuka
ESMA djelomično prihvaća ovu preporuku.
ESMA će tijekom nadzornog mandata rješavati 
slabosti koje se utvrde kod pojedinih agencija za 
kreditni rejting. Gdje je to potrebno i u skladu s pro -
pisima pružit će se dodatne smjernice o zahtjevima 
za objavljivanje svim agencijama za kreditni rejting.
69
— treće, treba napomenuti da je moguće pri -
hvaćanje dodatnih agencija za kreditni rejting 
u ECAF ako one zatraže prihvaćanje u ECAF i ako 
ispunjavaju minimalne zahtjeve za prihvaćanje 
sustava za kreditnu procjenu u ECAF. Kriterijima 
za prihvaćanje u ECAF nastoji se osigurati da 
novi sustav bude prikladan za posebnu namje -
nu operacija monetarne politike Eurosustava. 
Time se Eurosustav štiti od financijskih rizika 
i stvaraju se jednaki uvjeti za različite sustave 
koji Eurosustavu pružaju informacije o kreditnoj 
procjeni. U vezi s tim Eurosustav djeluje kao 
korisnik kreditnih rejtinga, a ne kao regulatorno 
ili nadzorno tijelo.
 Postupci prihvaćanja obuhvaćaju provjere kva -
litete i dostatnosti obuhvata za učinkovitu pro -
vedbu ECAF-a te uzimaju u obzir odgovarajuću 
regulativu. Na primjer, kriteriji za prihvaćanje 
agencije za kreditni rejting kao vanjske instituci -
je za kreditnu procjenu3 su sljedeći:
(a) ESMA mora registrirati ili certificirati vanj -
sku instituciju za kreditnu procjenu u skladu 
s Uredbom (EZ) br. 1060/2009; i
(b) vanjske institucije za kreditnu procjenu mora -
ju ispunjavati operativne kriterije i osigurava -
ti odgovarajući obuhvat, kako bi se osigurala 
učinkovita provedba ECAF-a.
 Procjene kreditne kvalitete vanjskih institucija 
za kreditnu procjenu posebno se upotrebljavaju 
ako Eurosustav ima na raspolaganju informa -
cije o tim procjenama. Nadalje, informacije se 
zahtijevaju za usporedbu i dodjelu, odnosno 
raspoređivanje, kreditnih procjena na određene 
stupnjeve kreditne kvalitete Eurosustava, kao i u 
svrhu praćenja njihove učinkovitosti. Dubinska 
analiza vanjskih institucija za kreditnu procje -
nu koju provodi Eurosustav stoga se temelji 
na nadzornim radnjama ESMA-e, no u nekim 
segmentima prelazi njihove okvire. S obzirom 
na ograničene unutarnje resurse, Eurosustav 
također mora osigurati da se te agencije za rej -
ting upotrebljavaju u provedbi njegova okvira 
monetarne politike na učinkovit način.
3 Vidjeti članak 120. Smjernice ESB/2014/60.Sažetak
V
ESB je od Europskog revizorskog suda dobio odlo -
mak V. Sažetka i odlomke 35.–40. i 111. izvještaja te 
bi želio dodati sljedeća objašnjenja:
— prvo, Eurosustav zakonski je obvezan osigurati 
da su kreditne operacije koje provodi osigurane 
odgovarajućim kolateralom1. Iz tog je razloga 
okvir za kreditnu procjenu Eurosustava (ECAF) 
važan instrument za smanjenje financijskih rizi -
ka Eurosustava, a njegovo definiranje dio je ne -
ovisnosti djelovanja Eurosustava u provođenju 
operacija monetarne politike. Postupci, pravila 
i tehnike koji su definirani u ECAF-u ključni su za 
ispunjavanje uvjeta Eurosustava u pogledu viso -
kih bonitetnih standarda za svu imovinu koja je 
prihvatljiva kao kolateral u operacijama mone -
tarne politike Eurosustava. Zakonske odredbe 
koje su osnova za ECAF sadržane su u Smjernici 
ESB-a o provedbi monetarne politike Eurosusta -
va (preinaka) (ECB/2014/60)2,
— drugo, Eurosustav se u procjeni kolaterala ne 
oslanja isključivo na četiri agencije za kreditni 
rejting koje je registriralo Europsko nadzorno 
tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala 
(ESMA). Kao što Sud kaže u odlomku 37., Eurosu -
stav zapravo uzima u obzir informacije dobi -
vene pomoću sustava za kreditnu procjenu iz 
različitih izvora: vanjskih institucija za kreditnu 
procjenu, alata trećih osoba za dodjelu rejtinga, 
internih sustava nacionalnih središnjih banaka 
za kreditnu procjenu te sustava banaka zasno -
vanih na internim rejtinzima (sustavi IRB). Među 
sustavima koji su prihvaćeni kao alati trećih 
osoba za dodjelu rejtinga nalaze se i neke male 
europske agencije za kreditni rejting koje je 
registrirala ESMA,
1 Vidjeti članak 18. stavak 1. Statuta Europskog sustava središnjih 
banaka i Europske središnje banke.
2 Dostupno na https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/pdf/
oj_jol_2015_091_r_0002_hr_txt.pdf . Dodatne informacije 
o ECAF-u mogu se pronaći u nedavno objavljenoj publikaciji 
ESB-a „The financial risk management of the Eurosystem 
monetary policy operations” i na internetskim stranicama ESB-a 
http://www.ecb.europa.eu/mopo/assets/risk/ecaf/html/index.
en.html .Odgovor ESB-a
Odgovor ESB-a 70
 Tek kada se donesu7 odgovarajući provedbeni 
tehnički standardi za Uredbu o kapitalnim za -
htjevima (CRR)8 moći će se za potrebe kapitalnih 
zahtjeva upotrebljavati sve agencije za kreditni 
rejting koje je ESMA registrirala i certificirala 
u sklopu standardiziranog pristupa. Sličan će se 
pristup primjenjivati za društva za osiguranje 
u skladu s direktivom Solventnost II9. ESB će 
razmotriti učinke tih regulacijskih promjena na 
tržište za agencije za kreditni rejting, poseb -
no u pogledu kvantitete i kvalitete kreditnih 
rejtinga.
Dio I. – Registracija i obavljanje 
neregistrirane djelatnosti
Nalazi
38
Eurosustav prihvaća nekoliko alata trećih osoba za 
dodjelu rejtinga pod uvjetom da ispunjavaju skup 
kriterija za prihvaćanje10, uključujući neke male 
europske agencije za kreditni rejting. Poslovni 
model prihvaćenih alata trećih osoba za dodjelu 
rejtinga usmjeren je na procjenu nefinancijskih dru -
štava, za čiju procjenu ih je Eurosustav prihvatio.
40
Eurosustav prihvaća agencije za kreditni rejting 
koje je registrirala i certificirala ESMA kao vanjske 
institucije za kreditnu procjenu ili alate trećih osoba 
za dodjelu rejtinga ako agencije za kreditni rejting 
doprinose učinkovitoj provedbi ECAF-a za operacije 
monetarne politike (vidjeti gore). U vezi s tim Euro -
sustav ne djeluje kao regulatorno ili nadzorno tijelo11.
9 Vidjeti Direktivu 2009/138/EZ Europskog parlamenta i Vijeća 
od 25. studenoga 2009. o osnivanju i obavljanju djelatnosti 
osiguranja i reosiguranja (Solventnost II).
10 Vidjeti članak 124. Smjernice ESB/2014/60 i  https://www.ecb.
europa.eu/pub/pdf/other/acceptancecriteriaratingtools201505.
en.pdf .
11 U članku 119. stavku 4. Smjernice ECB/2014/60 izričito je 
navedeno da „Objavljivanjem informacija o prihvaćenim 
sustavima za kreditnu procjenu u vezi s kreditnim operacijama 
Eurosustava, Eurosustav ne preuzima nikakvu odgovornost za 
svoju ocjenu prihvaćenih sustava za kreditnu procjenu”. Nadalje, treba napomenuti da su ECAF i dubin -
ska analiza informacija koje pružaju agencije za 
kreditni rejting posljednjih godina poboljšani. 
To je u skladu s predanošću ESB-a provedbi na -
čela Odbora za financijsku stabilnost za smanje -
nje oslanjanja na vanjske rejtinge4,
— četvrto, mnogi činitelji utječu na pristup agen -
cije za kreditni rejting tržištu, a prihvaćanje 
u ECAF samo je jedan od manjih činitelja. To 
potvrđuje i Sud jer govori o „različitim čimbeni -
cima” koji otežavaju ulazak na tržište kreditnih 
rejtinga (odlomak 35.) i o inicijativama Europ -
skog parlamenta za ispitivanje mogućnosti 
uspostave europske mreže agencija za rejting 
(odlomak 36.). U izvješću Komisije EU-a o izve -
divosti takve mreže utvrđeno je više prepreka, 
kao i nedostatak potpore, u trenutačnim uvje -
tima, predstavnika industrije bilo kojem obliku 
mreže manjih agencija za kreditni rejting5.
 Na primjer, kreditni rejtinzi kojima se koriste 
banke za potrebe kapitalnih zahtjeva nisu 
obuhvaćeni opsegom revizije Suda. Čini se da se 
u ovom trenutku upotrebljava ograničeni broj 
od često tri agencije za kreditni rejting za potre -
be kapitalnih zahtjeva banaka u pojedinačnoj 
državi članici Europske unije6. 
4 Vidjeti, na primjer, Odbor za financijsku stabilnost, Načela 
za smanjenje oslanjanja na rejtinge agencija za kreditni 
rejting, dostupno na http://www.financialstabilityboard.org/
publications/r_101027.pdf .
5 Vidjeti Izvješće Komisije upućeno Europskom parlamentu 
i Vijeću o izvedivosti mreže manjih agencija za kreditni rejting 
u EU-u (COM(2014) 248 završna verzija), koje je dostupno na 
http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2014/HR/1-
2014-248-HR-F1-1.Pdf .
6 Vidjeti popis prihvatljivih agencija za kreditni rejting u različitim 
državama članicama koji je dostupan na www.eba.europa.eu/
documents/10180/585167/ecai_recognition.xls .
7 Vidjeti Uredbu (EU) br.575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća 
od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne 
institucije i investicijska društva.
8 Vidjeti Nacrt provedbenih tehničkih standarda za 
raspoređivanje kreditnih procjena vanjskih institucija za 
kreditnu procjenu u skladu s člankom 136. stavcima 1. i 3. 
Uredbe (EU) br. 575/2013 (Uredba o kapitalnim zahtjevima, CRR). 
Za sekuritizacijske pozicije vidjeti Dokument za savjetovanje 
o provedbenim tehničkim standardima za raspoređivanje 
kreditnih procjena vanjskih institucija za kreditnu procjenu 
(EBA/CP/2015/08). Vidjeti također Nacrt provedbenih tehničkih 
standarda o raspodjeli procjena kreditnih rizika vanjskih 
institucija za procjenu kreditnog rizika na objektivan razmjer 
stupnja kreditne kvalitete, u skladu s člankom 109. točkom (a) 
Direktive 2009/138/EZ (Solventnost II).
Odgovor ESB-a 71
Nadalje, izjava „Središnja banka SAD-a (engl. US 
Federal Reserve) prihvaća rejtinge iz svih deset 
agencija za kreditni rejting koje su registrirane kod 
SEC-a” ne odgovara informacijama kojima raspolaže 
ESB. U vezi s tim treba primijetiti da američka sre -
dišnja banka ne objavljuje koje agencije za rejting 
upotrebljava za utvrđivanje prihvatljivosti kolaterala 
i postupanje s njim. Jedna iznimka bila je upotreba 
kreditnih rejtinga u sklopu programa odobravanja 
kredita na temelju vrijednosnih papira osiguranih 
imovinom (Term Asset-Backed Securities Loan 
Facility, TALF) za koji je američka središnja banka 
objavila svoje zahtjeve koji su obuhvaćali metodolo -
giju dodjele rejtinga za vrijednosne papire osigu -
rane imovinom, dostatno iskustvo (koje se doka -
zuje dodjelom najmanjeg broja relevantnih javnih 
rejtinga) i status nacionalne priznate organizacije 
za dodjelu rejtinga registrirane kod Komisije za vri -
jednosne papire i burzu12. Unatoč razlikama između 
SAD-a i europodručja u okvirima provedbe mone -
tarne politike, kao i regulatornoj i tržišnoj situaciji 
za agencije za kreditni rejting, ti zahtjevi sadržavaju 
neka obilježja po kojima sliče onima Eurosustava.
Zaključak
S obzirom na navedena objašnjenja, ESB smatra da 
bi bilo korisno da su revizijom obuhvaćeni različiti 
činitelji koji utječu na tržište za male agencije za 
kreditni rejting jer je ECAF samo jedan od činitelja.
Zaključci i preporuke
111
Vidjeti komentare ESB-a povezane s odlomkom V. 
Sažetka.
12 Vidjeti odjeljak 201.3 točku (e) podtočku (1) Odluke A Odbora 
guvernera američke središnje banke koja je dostupna na https://
www.frbdiscountwindow.org/en/Pages/General-Information/
Regulation-A-Federal-Reserve-Board-Governors.aspx .
72
99
Važno je primijetiti da u skladu s člankom 23. 
Uredbe 1060/2009 tijela javne vlasti ne utječu 
na sadržaj metodologija dodjele rejtinga. Ako je 
potrebno i primjereno, može se razmotriti dava -
nje dodatnih smjernica, u skladu s člankom 16. 
Uredbe 1095/2010, Europskog nadzornog tijela za 
vrijednosne papire i tržišta kapitala agencijama za 
kreditni rejting kako bi se poboljšala prezentacija 
metodologija dodjele kreditnog rejtinga te omo -
gućila lakša usporedba metodologija agencija za 
kreditni rejting.
Zaključci i preporuke
118
Uredbom 1060/2009 o agencijama za kreditni 
rejting povećala se transparentnost agencija za 
kreditni rejting koje djeluju na europskom tržištu, 
podložno učinkovitom nadzoru Europskog nadzor -
nog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala 
(ESMA). Tim se pravilima znatno povećala transpa -
rentnost kreditnih rejtinga i metodologija dodjele 
kreditnog rejtinga; zahvaljujući tomu i objavljiva -
nju podataka o prethodnim kreditnim rejtinzima 
u središnjem registru kojim upravlja ESMA, korisnici 
mogu mnogo lakše provesti vlastitu dubinsku ana -
lizu. Nadalje, cilj je novih pravila i smanjiti isklju -
čivo i automatsko oslanjanje ulagatelja na vanjske 
kreditne rejtinge.Dio IV. – Objave informacija
Zajednički odgovor na odlomke 95. 
i 96.
Kao odgovor na financijsku krizu Ured -
bom 1060/2009 o agencijama za kreditni rejting 
znatno se povećala transparentnost djelovanja 
agencija za kreditni rejting na europskom tržištu. 
Posebno se povećala transparentnost kreditnih 
rejtinga, metodologija dodjele rejtinga i prethodnih 
rezultata agencija za kreditni rejting koje su registri -
rane i imaju odobrenje za rad. Iako se mogu done -
kle razlikovati u pogledu načina objavljivanja infor -
macija, agencije za kreditni rejting općenito poštuju 
obveze objavljivanja iz Uredbe 1060/2009. U cilju 
poboljšanja sveukupne prakse objavljivanja agen -
cija za kreditni rejting može se, ako je potrebno 
i primjereno, razmotriti davanje agencijama za 
kreditni rejting dodatnih smjernica Europskog nad -
zornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala 
povezanih sa zahtjevima u pogledu objavljivanja, 
u skladu s člankom 16. Uredbe 1095/2010.
97
Cilj je Uredbe 1060/2009 o agencijama za kreditni 
rejting postići ravnotežu između potrebe objavljiva -
nja informacija o metodologijama dodjele rejtinga 
i istovremene zaštite zaštićenih informacija.
Kako bi korisnici mogli provesti dubinsku analizu, 
Uredbom se zahtijeva ne samo da se objave infor -
macije o metodologijama dodjele rejtinga nego 
i da Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire 
i tržišta kapitala objavi informacije o prethodnim 
rezultatima agencija za kreditni rejting. To i ulagate -
ljima olakšava provođenje dubinske analize.Odgovor  
Komisije
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
Slijedom financijske krize  2008. pozornost javnosti 
usmjerila se na agencije za kreditni rejting i njihov učinak 
na financijska tržišta. U to je vrijeme postojao vrlo mali 
broj zakonskih akata kojima se uređuje djelovanje agencija 
za kreditni rejting u Europi. Kako bi se uredilo registriranje 
i praćenje agencija za kreditni rejting, kao i  nadzor nad 
njima, 2011.  godine osnovano je Europsko nadzorno tijelo 
za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA). U ovom se 
izvješću ispituje je li ESMA uspješno preuzela ulogu 
nadzornog tijela nad agencijama za kreditni rejting u  EU-u. 
Zaključili smo da je ESMA postavila dobre temelje, no 
njezina pravila i smjernice još uvijek nisu cjeloviti te i dalje 
postoje znatni rizici koje je potrebno riješiti u budućnosti.