KOMUNIKACIJA KOMISIJE kojom se zamjenjuje Komunikacija Komisije o usklađenom okviru za nacrte proračunskih planova i izvješća o izdavanju duga u europodručju (COM(2013) 490 završna verzija) /* COM/2014/0675 final */





1. Uvod Uredba (EU) br. 473/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju (SL L 140, 27.5.2013.) stupila je na snagu 30. svibnja 2013. Navedena se Uredba temelji na Paktu o stabilnosti i rastu, europskom okviru za fiskalni nadzor, i nadopunjuje ga unutar europodručja. Njome je učinjen konkretan i odlučan korak u smjeru jačanja mehanizama nadzora koji se primjenjuju na sve države članice europodručja. Nove značajke fiskalnog nadzora za države članice europodručja koje proizlaze iz Uredbe (EU) br. 473/2013 uključuju veću transparentnost njihovih proračunskih odluka i snažniju koordinaciju proračuna među državama članicama od proračunskog ciklusa za 2014. Usklađenim okvirima za nacrte proračunskih planova i izvješća o izdavanju duga, koje je Komisija donijela u Komunikaciji COM(2013) 490 završna verzija, a koji su sadržani u Kodeksu ponašanja[1], utvrđuju se sve zajednički dogovorene smjernice. Iskustvo stečeno od stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 473/2013 u svibnju 2013. pokazalo je da je u slučaju nekih elemenata postupka izvješćivanja potrebna veća jasnoća te ih je potrebno izmijeniti, kako se utvrđuje ovom Komunikacijom. Naime, primjenjivat će se sljedeća izmjena Komunikacije Komisije o usklađenom okviru za nacrte proračunskih planova i izvješća o izdavanju duga u europodručju (COM(2013) 490 završna verzija): Drugo nabrajanje na str. 4. zamjenjuje se sljedećim: - Na strani rashoda potrebno je navesti je li riječ o mjeri usmjerenoj na: o naknade zaposlenima (oznaka ESA: D.1) o intermedijarnu potrošnju (oznaka ESA: P.2) o socijalna plaćanja (socijalne naknade osim socijalnih transfera u naravi i socijalnih transfera u naravi preko tržišnih proizvođača, oznake ESA: D.62, D.632), od čega prema potrebi treba navesti i naknade za nezaposlenost, uključujući novčane naknade i socijalne transfere u naravi. o rashode za kamate (oznaka ESA: D.41) o subvencije (oznaka ESA: D.3) o bruto investicije u dugotrajnu imovinu (oznaka ESA: P.51g) o kapitalne transfere (oznaka ESA: D.9) o ostalo (oznaka ESA: D.29 + D.4 {osim D.41} + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + NP + D.8) Nadalje, tablice 1.a, 1.b, 2.a, 2.b, 3., 4.a u dokumentu „Prilog. Ogledna struktura i tablice koje trebaju sadržavati nacrti proračunskih planova”, odjeljku „B: TABLICE KOJE TREBAJU SADRŽAVATI NACRTI PRORAČUNSKIH PLANOVA[2]” zamjenjuju se ažuriranim tablicama. Naposljetku, odjeljak 3. (uključujući tablice III. i IV.) na str. 7. i 8. zamjenjuje se izmijenjenim tekstom (i tablicama). Ovom Komunikacijom zamjenjuje se COM(2013) 490 završna verzija. 2. Opis oblika i sadržaja nacrta proračunskih planova Smjernice u nastavku potrebno je smatrati kodeksom dobre prakse i kontrolnim popisom kojim se države članice trebaju služiti pri sastavljanju nacrta proračunskih planova. Od država članica očekuje se da se pridržavaju smjernica i opravdaju svako odstupanje od njih. U nacrtu proračunskog plana u načelu je potrebno ažurirati neke od standardiziranih tablica iz programâ stabilnosti te ih dopuniti detaljnim informacijama o mjerama iznesenima u nacrtu proračunskog plana. U skladu s postojećim smjernicama za programe stabilnosti i konvergencije primijenjeni koncepti trebali bi biti u skladu s normama utvrđenima na europskoj razini, osobito u kontekstu Europskog sustava računa (ESA). Nacrtom proračunskog plana treba omogućiti utvrđivanje uzroka mogućih odstupanja od proračunske strategije u najnovijem programu stabilnosti. Stoga je osim podataka potrebnih za sljedeću godinu, tj. godinu za koju se proračun sastavlja (godina t+1 u standardiziranim tablicama u Prilogu), potrebno uključiti i odgovarajuće procjene za tekuću godinu (t u standardiziranim tablicama u Prilogu), zajedno s ishodima prethodne godine (t-1 u standardiziranim tablicama u Prilogu), u skladu s podacima prijavljenima u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. A. Neovisne makroekonomske prognoze i pretpostavke Procijenjeni učinak ukupnih proračunskih mjera na gospodarski rast Nacrti proračunskih planova trebaju se temeljiti na neovisnim makroekonomskim procjenama, kako je navedeno u članku 6. stavku 3. Uredbe (EU) br. 473/2013. U skladu s time, tablice 1.a, 1.b, 1.c i 1.d nacrta proračunskog plana uključene u Prilog sadržavaju glavna očekivana gospodarska kretanja i važne ekonomske varijable upotrijebljene pri sastavljanju nacrta proračunskog plana. Konkretno, tablica 1.a sadržava podatke o stopi promjene realnog BDP-a koja je uočena u godini t-1 i stopi promjene realnog BDP-a koja se predviđa za godine t i t+1. U te predviđene stope rasta za godine t i t+1 potrebno je uključiti procijenjeni učinak na gospodarski rast ukupnih proračunskih mjera predviđenih nacrtom proračunskog plana. Stoga se na temelju članka 6. stavka 3. točke (g) Uredbe br. 473/2013 preporučuje da se taj procijenjeni učinak na gospodarski rast precizira u tablici 1.a ili na drugi način podrobno opiše u metodološkom prilogu. Osnovne pretpostavke na kojima se temelje makroekonomske prognoze treba navesti u tablici 0.i. Priloga. Daljnje glavne pretpostavke koje su obično relevantne za sastavljanje makroekonomskih prognoza navedene su u tablici 0.ii. Provjera prethodno navedenog mogla bi biti od koristi državama članicama pri sastavljanju sažetka pretpostavki na kojima se temelje neovisne makroekonomske prognoze. Države članice trebale bi i izričito navesti je li neovisne makroekonomske i proračunske prognoze sastavilo ili potvrdilo neovisno tijelo. B. Proračunski ciljevi Proračunske ciljeve za saldo opće države raščlanjene prema podsektoru opće države (središnja, državna ili regionalna uprava za države članice sa saveznim ili uglavnom decentraliziranim institucijskim ustrojem, lokalna vlast i socijalna sigurnost) treba iznijeti u odgovarajućim tablicama koje su također uključene u Prilog. Kako je navedeno u članku 7. stavku 2. Uredbe (EU) br. 473/2013, Komisija bi trebala procijeniti je li nacrt proračunskog plana u skladu s obvezama proračunske politike utvrđenima u Paktu o stabilnosti i rastu. Kako bi se omogućila navedena procjena, među obveznim informacijama u ovom odjeljku nalaze se i strukturni proračunski ciljevi te jednokratne i druge privremene mjere. Usklađenost s referentnom vrijednošću za dug procjenjuje se u odnosu na podatke o razvoju duga, koji bi trebali biti u skladu s prethodno opisanim proračunskim ciljevima i makroekonomskim prognozama. Te informacije, koje je potrebno navesti u tablicama 2.a, 2.b i 2.c Priloga, moguće je dopuniti podacima o nepredviđenim obvezama koje bi mogle utjecati na stanje državnog duga u srednjoročnom razdoblju. Kako bi se omogućilo sveobuhvatno razumijevanje državnog salda i proračunske strategije općenito, potrebno je navesti informacije o ciljevima na strani rashoda i prihoda i njihovim glavnim komponentama. Te se informacije nalaze u tablici 4.a Priloga. S obzirom na procjenu uvjeta i kriterija za utvrđivanje rasta rashoda u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1466/97, u kojoj se utvrđuje referentno mjerilo za rashode, u nacrtu proračunskog plana navodi se i planirani rast državnih rashoda koji se posebno obrađuje u izračunu referentnog mjerila za rashode. U odgovarajućim tablicama u Prilogu nalazi se raščlamba rashoda opće države prema funkciji. Ako je moguće, države članice potiču se da te iznose raščlane u kategorije navedene u klasifikaciji funkcija države (COFOG). U svakom je slučaju u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (d) Uredbe (EU) br. 473/2013 potrebno navesti relevantne informacije o rashodima opće države u području obrazovanja, zdravstva i zapošljavanja, što je moguće učiniti u predloženim tablicama ili na drugi način navesti u nacrtu proračunskog plana. C. Javni rashodi i prihodi uz pretpostavku da se politika neće mijenjati i diskrecijske proračunske mjere Svaka država članica trebala bi za sljedeću godinu na odgovarajući način utvrditi scenarij rashoda i prihoda pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati (tj. preliminarni proračun koji ne uključuje nove mjere predložene u kontekstu proračunskog postupka) i objaviti temeljne pretpostavke, metodologije i relevantne parametre. Pretpostavka da se politika neće mijenjati uključuje ekstrapolaciju kretanja prihoda i rashoda prije dodavanja utjecaja diskrecijskih proračunskih mjera o kojima se odlučuje u kontekstu proračunskog postupka za sljedeću godinu. Rezultati predviđanja na strani rashoda i prihoda na temelju pretpostavke da se politika neće mijenjati nalaze se u tablici 3. Priloga, dok je u tablicama 5.a, 5.b i 5.c naveden opis i sažetak diskrecijskih mjera u postupku donošenja u raznim podsektorima u cilju postizanja proračunskih ciljeva. Te tri tablice trebale bi sadržavati iscrpan tehnički opis mjera koje se poduzimaju u raznim podsektorima, zajedno s informacijama o motivaciji, osmišljavanju i provedbi mjere. Potrebno je detaljno navesti i cilj proračunske mjere u smislu europskog sustava integriranih gospodarskih računa (ESA), navodeći je li riječ o diskrecijskom rashodu ili prihodu. Nadalje je potrebno navesti točnu komponentu strane rashoda ili prihoda na koju je usmjerena diskrecijska mjera. To će omogućiti usporedbu ciljeva i ishoda nepromijenjene politike. Drugim riječima: - Na strani prihoda potrebno je navesti je li riječ o mjeri usmjerenoj na: o poreze na proizvodnju i uvoz (oznaka ESA: D.2) o tekuće poreze na dohodak, imovinu itd. (oznaka ESA: D.5) o kapitalne transfere (oznaka ESA: D.91) o socijalne doprinose (oznaka ESA: D.61) o dohodak od imovine (oznaka ESA: D.4) o ostalo (oznaka ESA: P.11 + P.12 + P.131 + D.39 + D.7 + D.9 {osim D.91}) - Na strani rashoda potrebno je navesti je li riječ o mjeri usmjerenoj na: o naknade zaposlenima (oznaka ESA: D.1) o intermedijarnu potrošnju (oznaka ESA: P.2) o socijalna plaćanja (socijalne naknade osim socijalnih transfera u naravi i socijalnih transfera u naravi preko tržišnih proizvođača, oznake ESA: D.62, D.632), od čega prema potrebi treba navesti i naknade za nezaposlenost, uključujući novčane naknade i socijalne transfere u naravi. o rashode za kamate (oznaka ESA: D.41) o subvencije (oznaka ESA: D.3) o bruto investicije u dugotrajnu imovinu (oznaka ESA: P.51g) o kapitalne transfere (oznaka ESA: D.9) o ostalo (oznaka ESA: D.29 + D.4 {osim D.41} + D.5 + D.7 + P.52 + P.53 + NP + D.8) Potrebno je navesti vremenski profil mjera kako bi se razlikovale mjere s prijelaznim utjecajem na proračun koji ne uzrokuje trajnu promjenu međuvremenskog stanja proračuna (tj. stalne razine prihoda ili rashoda) od mjera s trajnim utjecajem na proračun koji vodi do trajne promjene međuvremenskog stanja proračuna (tj. stalne razine prihoda ili rashoda). U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013, potrebno je detaljno opisati mjere s procijenjenim utjecajem na proračun iznad 0,1 % BDP-a, utvrditi mjere s utjecajem na proračun ispod tog praga i navesti njihov ukupni utjecaj na proračun. Mjere manjeg opsega koje utječu na istu kategoriju prihoda/rashoda mogu se smisleno povezati ako je to moguće. Međutim, države članice složile su se u kontekstu Gospodarskog i financijskog odbora da će dodatno unaprijediti kvalitetu izvješćivanja o diskrecijskim poreznim mjerama te se obvezale da će detaljno opisati sve diskrecijske porezne mjere s najmanjim utjecajem na proračun od 0,05 % BDP-a. Stoga se u kontekstu nacrta proračunskih planova i u cilju poboljšanja usklađenosti zahtjeva za izvješćivanje države članice potiču i na pružanje detaljnih informacija o svim diskrecijskim proračunskim mjerama s procijenjenim utjecajem na proračun iznad 0,05 % BDP-a. Nacrt proračunskog plana trebao bi obuhvaćati i informacije o procijenjenom utjecaju na proračun diskrecijskih mjera na razini svakog podsektora, u tablicama 5.a, 5.b i 5.c Priloga. Utjecaj svih mjera na proračun bilježi se na temelju povećanja (ne na temelju razina) u odnosu na početno predviđanje prethodne godine. To znači da jednostavne trajne mjere treba bilježiti kao da imaju učinak od +/- X u godini ili godinama kada su uvedene ili učinak nula u ostalim slučajevima, tj. sveukupni utjecaj na razinu prihoda ili rashoda ne smije se međusobno poništiti. Ako se učinak mjere s vremenom mijenja, u tablicu je potrebno bilježiti samo učinak povećanja[3]. Zbog njihove prirode jednokratne mjere uvijek treba bilježiti kao da imaju učinak od +/- X u godini prvog proračunskog učinka i -/+ X u sljedećoj godini, tj. sveukupni utjecaj na razinu prihoda ili rashoda u dvije uzastopne godine mora biti jednak nuli[4]. Ovisno o svakoj posebnoj mjeri države članice trebale bi na odgovarajući način prilagoditi te tri tablice tako da sadržavaju dovoljan broj stupaca potreban da se uključi ukupan utjecaj na proračun tijekom vremena. U nacrtu proračunskog plana potrebno je opisati i temeljne pretpostavke s pomoću kojih se procjenjuje utjecaj svake mjere na proračun (npr. elastičnost ili kretanje porezne osnovice). Naposljetku, u nacrtu proračunskog plana potrebno je navesti i računovodstveno načelo na temelju kojeg se izvješćuje o podacima: u pravilu bi se trebalo izvješćivati na obračunskoj osnovi, ali ako to nije moguće, potrebno je izričito navesti da se vrijednost o kojoj se izvješćuje temelji na načelu novčane osnove. D. Ciljevi strategije Unije za rast i zapošljavanje i preporuke po državama članicama U tablicama 6.a i 6.b Priloga uključeni su podrobni podaci o tome kako su donesene mjere usklađene s preporukama po državama članicama ili nacionalnim ciljevima u skladu sa strategijom Unije za rast i zapošljavanje. E. Podaci o očekivanom distribucijskom učinku glavnih mjera na strani rashoda i prihoda U skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (d) Uredbe (EU) br. 473/2013, u nacrtu proračunskih planova potrebno je navesti i informacije o očekivanom distribucijskom učinku glavnih mjera na strani rashoda i prihoda. Iako većina država članica u svoje proračune već uključuje kvalitativna razmatranja o distribucijskom učinku fiskalnih mjera, kvantitativne procjene znatno su rjeđe. Kvantifikacija distribucijskog učinka proračunskih mjera u svakom je slučaju zahtjevan zadatak. Stoga u Prilog nisu uključene standardizirane tablice o tom aspektu nacrta proračunskih planova; štoviše, države članice trebale bi u mjeri u kojoj je to moguće pružiti kvalitativne informacije i kvantitativne procjene distribucijskih učinaka proračunskih mjera, iznesene na način koji najbolje odgovara posebnim mjerama i raspoloživim analitičkim okvirima svake države članice. F. Usporedba nacrta proračunskog plana i najnovijeg programa stabilnosti U tablici 7. Priloga uspoređuju se proračunski ciljevi i predviđanja pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati, navedeni u nacrtu proračunskog plana, s onima u najnovijem programu stabilnosti. Moguće razlike između prethodnih i planiranih podataka u odnosu na one u programu stabilnosti potrebno je na odgovarajući način objasniti. G. Metodološki prilog Naposljetku, tablica 8. Priloga sadržava metodološke aspekte koje je potrebno uključiti u nacrt proračunskog plana. Oni bi trebali uključivati pojedinosti o raznim tehnikama procjene koje se primjenjuju tijekom proračunskog postupka, zajedno s odgovarajućim značajkama i upotrijebljenim pretpostavkama. Ako procijenjeni utjecaj ukupnih proračunskih mjera na gospodarski rast nije naveden u tablici 1.a, potrebno ga je navesti u ovom Prilogu. 3. Smjernice o obliku i sadržaju izvješćâ o izdavanju duga Na temelju članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) br. 473/2013 ovaj odjeljak sadržava usklađeni oblik i sadržaj za izvješćivanje država članica europodručja o planovima izdavanja nacionalnog duga. Kako bi se planovi izdavanja nacionalnog duga obuhvatili okvirom fiskalnog nadzora, oni moraju biti popraćeni općim informacijama o ukupnim financijskim potrebama središnjeg državnog proračuna. Stoga je potrebno podnijeti dva izvješća: godišnje izvješće i tromjesečno izvješće. S obzirom na potrebu za fleksibilnošću u promjenjivim tržišnim uvjetima, predviđanja u tim izvješćima smatraju se okvirnima i podložnima tržišnim uvjetima. Zbog potencijalne osjetljivosti tih informacija izvješća u načelu ne bi trebalo distribuirati u javnosti. 1. Godišnje izvješće treba sadržavati sljedeće: - opće informacije o ukupnim financijskim potrebama središnjeg državnog proračuna, kao što su i. otkup vrijednosnih papira s izvornim dospijećem od jedne godine ili više; ii. stanje vrijednosnih papira s izvornim dospijećem kraćim od jedne godine; iii. neto gotovinsko financiranje i iv. gotovinski manjak/višak, - planovi izdavanja za sljedeću godinu, uključujući raščlambu na kratkoročne te srednjoročne i dugoročne vrijednosne papire - i središnji državni manjak/višak na temelju ESA-e u sljedećoj godini, u skladu s predloškom u nastavku. Tablica III. – Predložak za godišnja izvješća o izdavanju duga[5] Ukupni zahtjev za financiranje (u milijunima EUR) || Financijski plan (u milijunima EUR) || Otkup vrijednosnih papira s izvornim dospijećem od jedne godine ili više || Stanje državnih obveznica i komercijalnih zapisa na kraju prethodne godine || Neto gotovinsko financiranje || Ukupne potrebe za refinanciranjem || Gotovinski manjak / višak || Ostalo || Ukupno || Promjena stanja kratkoročnog duga (državne obveznice i komercijalni zapisi) || Srednjoročno do dugoročno || Ostalo || Ukupno || Manjak / višak prema metodologiji ESA-e (S.1311) (u milijunima EUR) (1) (2) || (3) || (4 = 1+2+3) || (5) || (6) || (7 = 4+5+6) || (8) || (9) || (10) || (11 = 2+8 +9+10) || (12) || || || || || || || || || || || Sve iznose potrebno je izraziti u milijunima EUR. Izvješće treba podnijeti Komisiji najmanje tjedan dana prije kraja kalendarske godine. 2. Tromjesečno izvješće treba sadržavati planove izdavanja po tromjesečju (nekumulativne), uključujući raščlambu na kratkoročne te srednjoročne i dugoročne vrijednosne papire. Treba obuhvaćati bruto izdavanje te neto izdavanje. Planovima izdavanja za buduća tromjesečja (q + 1) trebalo bi priložiti podatke o stvarnom izdavanju u prethodnom tromjesečju (q - 1) te procjenu izdavanja za tekuće tromjesečje (q) u skladu s predloškom u nastavku. Iako se u načelu te u uobičajenijim tržišnim uvjetima o predviđenim planovima izdavanja treba izvješćivati nekoliko tromjesečja unaprijed, u tekućim tržišnim uvjetima moglo bi biti teško dati takve prognoze o izdavanju ili bi njihova informativna vrijednost mogla biti ograničena. Stoga se predlaže da takvom izvješćivanju podliježe samo prvo predstojeće tromjesečje. Tablica IV. – Predložak za tromjesečna izvješća o izdavanju duga[6],[7] || Financijski plan (u milijunima EUR) Bruto izdavanje || Otkupi || Neto izdavanje Kratkoročno (državne obveznice i komercijalni zapisi)* || Srednjoročno do dugoročno || Ostalo || Ukupno || Kratkoročno (državne obveznice i komercijalni zapisi)* || Srednjoročno do dugoročno || Ostalo || Ukupno || Kratkoročno (državne obveznice i komercijalni zapisi)* || Srednjoročno do dugoročno || Ostalo (1) (2) || (3) || (4= 1+2+3) || (5) || (6) || (7) || (8= 5+6+7) || (9=1-5) || (10=2-6) || (11=3-7) q-1 (prethodno tromjesečje) || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci || stvarni podaci q (tekuće tromjesečje) || procjena || procjena || procjena || procjena || procjena || procjena || procjena || procjena || procjena || procjena || procjena q+1 (sljedeće tromjesečje) || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan || plan * Navesti stvarno izdavanje, tj. uključujući višestruko brojenje jednomjesečnog obnavljanja Sve iznose potrebno je izraziti u milijunima EUR. Izvješće treba podnijeti Komisiji najmanje tjedan dana prije početka sljedećeg tromjesečja. Smatra se da se tromjesečnim izvješćivanjem o planovima izdavanja postiže odgovarajuća ravnoteža između povećanja transparentnosti i predvidivosti planova financiranja s jedne strane i omogućivanja dovoljne fleksibilnosti politika i postupaka izdavanja s druge strane. Ako su dostupni podaci, države članice potiču se da dostave usporedive predloške sa sličnim informacijama u pogledu nacionalnih agencija te regionalnih ili lokalnih tijela. [1] Opis provedbe paketa dviju mjera i smjernice o formatu i sadržaju nacrta proračunskih planova, programâ gospodarskog partnerstva i izvješćâ o izdavanju duga, srpanj 2013. [2] Obvezno je navođenje podataka o varijablama otisnutima masnim slovima. Navođenje podataka o ostalim varijablama nije obvezno, ali je vrlo poželjno. Navođenje podataka za godinu t+2 do godine t+4 nije obvezno, ali je vrlo poželjno za države članice na koje se odnosi pravilo o dugu Pakta o stabilnosti i rastu. [3] Na primjer: mjera koja stupa na snagu u srpnju godine t može imati ukupan učinak 100 u prvoj godini i 200 u sljedećim godinama. U tablicama za izvješćivanje to je potrebno bilježiti kao +100 u godini t i ponovno +100 (povećanje) u godini t+1. Ukupni učinak mjere u određenoj godini može se izvesti kao kumulativni učinak povećanja od njezina uvođenja. [4] Jednokratne mjere koje obuhvaćaju razdoblje duže od jedne godine (npr. porezna amnestija kojom se prihod stvara tijekom dviju uzastopnih godina) potrebno je bilježiti kao dvije različite mjere, i to mjeru s prvim učinkom u godini t i mjeru s prvim učinkom u godini t+1. [5] Obvezno je navođenje podataka o varijablama otisnutima masnim slovima. Navođenje podataka o ostalim varijablama nije obvezno, ali je vrlo poželjno. [6] Obvezno je navođenje podataka o varijablama otisnutima masnim slovima. Navođenje podataka o ostalim varijablama nije obvezno, ali je vrlo poželjno. Dostavljanje podataka o instrumentima za upravljanje gotovinom (poput komercijalnih zapisa ili repo poslova) uvjet je za podatke o prethodnim razdobljima (za q i q - 1). Dostavljanje podataka o instrumentima za upravljanje gotovinom za predviđanja (q + 1) nije obvezno, ali je vrlo poželjno. [7] Razdoblje obuhvaćeno izvješćem ponovno će se razmotriti ovisno o stabilizaciji uvjeta na europskim tržištima državnog duga. PRILOG. OGLEDNA STRUKTURA I TABLICE KOJE TREBAJU SADRŽAVATI NACRTI PRORAČUNSKIH PLANOVA[1] A. OGLEDNA STRUKTURA NACRTA PRORAČUNSKIH PLANOVA 1. Makroekonomske prognoze 2. Proračunski ciljevi 3. Predviđanja rashoda i prihoda pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati 4. Ciljevi na strani rashoda i prihoda. Rashodi opće države po funkcijama 5. Diskrecijske mjere uključene u nacrt proračuna 6. Moguće poveznice između nacrta proračunskog plana i ciljeva utvrđenih strategijom Unije za rast i zapošljavanje te preporuka po državama članicama 7. Usporedba s najnovijim programom stabilnosti 8. Distribucijski učinak glavnih mjera na strani rashoda i prihoda Prilog: Metodološki aspekti, uključujući procijenjeni učinak ukupnih proračunskih mjera na gospodarski rast B. TABLICE KOJE TREBAJU SADRŽAVATI NACRTI PRORAČUNSKIH PLANOVA 1. Makroekonomske prognoze Tablica 0.i. Osnovne pretpostavke || Godina t-1 || Godina t || Godina t+1 Kratkoročna kamatna stopa1 (godišnji prosjek) || || || Dugoročna kamatna stopa (godišnji prosjek) || || || Tečaj USD/EUR (godišnji prosjek) || || || Nominalna efektivna tečajna stopa || || || Svijet bez EU-a, rast BDP-a || || || Rast BDP-a EU-a || || || Rast relevantnih stranih tržišta || || || Obujam uvoza u svijetu bez EU-a || || || Cijene nafte (Brent, USD/barel) || || || 1/ Po potrebi, isključivo tehničke pretpostavke. || || Tablica 0.ii. Glavne pretpostavke. Kontrolni popis koji nije konačan. (Slične informacije mogu se dostaviti u različitim formatima) || Godina t-1 || Godina t || Godina t+1 1. Vanjsko okruženje || a. Cijene robe || || || b. Prinosi njemačkih obveznica || || || || || || 2. Fiskalna politika || a. Neto pozajmljivanje / neto uzajmljivanje opće države || || || b. Bruto dug opće države || || || || || || 3. Monetarna politika / Financijski sektor / Pretpostavke o kamatnim stopama || a. Kamatne stope: || || || i. Euribor || || || ii. Kamatne stope na depozite || || || iii. Kamatne stope na zajmove || || || iv. Prinosi do dospijeća desetogodišnjih državnih obveznica || || || b. Razvoj depozita || || || c. Razvoj zajmova || || || d. Kretanja loših kredita || || || || || || 4. Demografska kretanja || a. Razvoj radno sposobnog stanovništva || || || b. Omjeri ovisnosti || || || || || || 5. Strukturne politike || || || || Tablica 1.a. Makroekonomski izgledi || Oznaka ESA || Godina t-1 || Godina t-1 || Godina t || Godina t+1 || Godina t+2 || Godina t+3 || Godina t+4 || || || Razina || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene || 1. Realni BDP || B1*g || || || || || || Od toga || || || 1.1. Može se pripisati procijenjenom učinku ukupnih proračunskih mjera na gospodarski rast1 || || --- || --- || || || || 2. Potencijalni BDP || || || || || || ü || ü || ü doprinosi: || || || || || || || - rad || || || || || || - kapital || || || || || || - ukupna faktorska produktivnost || || || || || || 3. Nominalni BDP || B1*g || || || || || ü || ü || ü || Komponente realnog BDP-a || || || 4. Rashodi privatnog sektora za krajnju potrošnju || P.3 || || || || || || 5. Državni rashodi za krajnju potrošnju || P.3 || || || || || 6. Bruto ulaganja u dugotrajnu imovinu || P.51g || || || || || 7. Promjene zaliha i neto nabava dragocjenosti (% BDP-a) || P.52 + P.53 || || || || || 8. Izvoz robe i usluga || P.6 || || || || || 9. Uvoz robe i usluga || P.7 || || || || || Doprinosi rastu realnog BDP-a || || || 10. Krajnja domaća potražnja || || || - || || || || 11. Promjene zaliha i neto nabava dragocjenosti || P.52 + P.53 || || - || || || 12. Vanjskotrgovinska bilanca roba i usluga || B.11 || || - || || || 1/ Navesti procijenjeni učinak koji ukupne proračunske mjere sadržane u nacrtu proračunskog plana imaju na rast realnog BDP-a. Tablica 1.b. Razvoj cijena || Oznaka ESA || Godina t-1 || Godina t-1 || Godina t || Godina t+1 || Godina t+2 || Godina t+3 || Godina t+4 || || Razina || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene 1. Deflator BDP-a || || || || || || ü || ü || ü 2. Deflator privatne potrošnje || || || || || || 3. HIPC || || || || || 4. Deflator javne potrošnje || || || || || 5. Deflator ulaganja || || || || || 6. Deflator izvoznih cijena (roba i usluge) || || || || || 7. Deflator uvoznih cijena (roba i usluge) || || || || || Tablica 1.c. Kretanja na tržištu rada || Oznaka ESA || Godina t-1 || Godina t-1 || Godina t || Godina t+1 || || Razina || stopa promjene || stopa promjene || stopa promjene 1. Zapošljavanje, osobe1 || || || || || 2. Zapošljavanje, sati rada2 || || || || || 3. Stopa nezaposlenosti (%)3 || || || || || 4. Produktivnost rada, osobe4 || || || || || 5. Produktivnost rada, sati rada || || || || || 6. Naknade za zaposlenike || D.1 || || || || 7. Naknade po zaposleniku || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - || || || || || - || || 1/ Zaposleno stanovništvo, domaći koncept, nacionalni koncept prema definiciji nacionalnih računa. 2/ Prema definiciji nacionalnih računa. 3/ Usklađena definicija, Eurostat; razine. 4/ Realni BDP po zaposlenoj osobi. 5/ Realni BDP po satu rada. Tablica 1.d. Bilance po sektoru || Oznaka ESA || Godina t-1 || Godina t || Godina t+1 1. Neto pozajmljivanje / neto uzajmljivanje u odnosu na ostatak svijeta || B.9 || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a od čega: || - bilanca roba i usluga || || || || - bilanca primarnih prihoda i transfera || || || || - račun kapitalnih transakcija || || || || 2. Neto pozajmljivanje / neto uzajmljivanje u privatnom sektoru || B.9 || || || 3. Neto pozajmljivanje / neto uzajmljivanje opće države || B.9 || || || 4. Statistička razlika || || || || 2. Proračunski ciljevi Tablica 2.a. Proračunski ciljevi opće države raščlanjeni prema podsektoru || Oznaka ESA || Godina t || Godina t+1 || Godina t+2 || Godina t+3 || Godina t+4 || || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a Neto pozajmljivanje (+) / neto uzajmljivanje (-) ( B.9) po podsektorima1 || || || || 1. Opća država || S.13 || || || ü || ü || ü 1.a Središnja država || S.1311 || || || 1.b Državna tijela || S.1312 || || 1.c Lokalna tijela || S.1313 || || 1.d Fondovi socijalnog osiguranja || S.1314 || || 2. Rashodi za kamate || D.41 || || 3. Primarni saldo2 || || || 4. Jednokratne i ostale privremene mjere3 || || || || ü || ü || ü 5. Rast realnog BDP-a (%) (=1 u tablici 1.a) || || || || 6. Potencijalni rast BDP-a (%) (=2 u tablici 1.a) || || || || ü || ü || ü doprinosi: || || - rad || || || - kapital || || || - ukupna faktorska produktivnost || || || 7. Proizvodni jaz (% potencijalnog BDP-a) || || || || ü || ü || ü 8. Ciklički proračunski element (% potencijalnog BDP-a) || || || || ü || ü || ü 9. Ciklički prilagođeni saldo (1 - 12) (% potencijalnog BDP-a) || || || || 10. Ciklički prilagođen primarni saldo (13 + 6) (% potencijalnog BDP-a) || || || 11. Strukturni saldo (13 - 8) (% potencijalnog BDP-a) || || || || ü || ü || ü 1/ TR-TE= B.9. 2/ Primarni saldo izračunava se kao (B.9, stavka 1) + (D.41, stavka 2). 3/ Znak A+ znači mjere za smanjenje deficita. Tablica 2.b. Kretanje duga opće države || Oznaka ESA || Godina t || Godina t+1 || Godina t+2 || Godina t+3 || Godina t+4 || || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a 1. Bruto dug1 || || || || ü || ü || ü 2. Promjene u omjeru bruto duga || || || || Doprinosi promjenama bruto duga || 3. Primarni saldo (= stavka 3 u tablici 2.a) || || || 4. Rashodi za kamate (= stavka 2 u tablici 2.a) || D.41 || || 5. Prilagodba stanja i tokova || || || || ü || ü || ü od čega: || || - razlike između novčanih sredstava i obračunanih obveza2 || || || - neto akumulacija financijske imovine3 || || || od čega: || - primitci od privatizacije || || || - učinci vrednovanja i drugo4 || || || p.m.: Implicitna kamatna stopa na dug5 || || || Ostale relevantne varijable || 6. Likvidna financijska imovina6 || || || 7. Neto financijski dug (7=1-6) || || || 8. Amortizacija duga (postojeće obveznice) od kraja prethodne godine || || || 9. Postotak duga izražen u stranoj valuti || || || 10. Prosječno dospijeće || || || 1/ Kako je definirano u izmijenjenoj Uredbi 479/2009. 2/ Razlike u vezi s rashodima za kamate, ostalim rashodima i prihodima mogu se istaknuti ako su relevantne ili u slučaju da je omjer duga i BDP-a iznad referentne vrijednosti. 3/ Valuta i depoziti, državni dužnički vrijednosni papiri, poduzeća kojima upravlja država i razlika između dionica koje kotiraju na burzi i onih koje ne kotiraju na burzi mogu se istaknuti ako su relevantni ili u slučaju da je omjer duga i BDP-a iznad referentne vrijednosti. 4/ Promjene nastale zbog promjena tečaja i poslovanje na sekundarnom tržištu mogu se istaknuti ako su relevantne ili u slučaju da je omjer duga i BDP-a iznad referentne vrijednosti. 5/ Približna vrijednost dobivena dijeljenjem rashoda za kamate s razinom duga iz prethodne godine. 6/ Likvidna imovina ovdje je definirana kao zalihe AF.1, AF.2, AF.3 (konsolidirane za opću državu, tj. netiranjem financijskih pozicija među državnim subjektima), AF.511, AF.52 (samo ako kotiraju na burzi). Tablica 2.c Nepredviđene obveze || Godina t || Godina t+1 || % BDP-a || % BDP-a Državna jamstva || || Od čega: povezana s financijskim sektorom || || 3. Predviđanja rashoda i prihoda pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati[2] Tablica 3. Predviđanja rashoda i prihoda opće države pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati, raščlanjene na glavne komponente || Oznaka ESA || Godina t || Godina t+1 Opća država (S.13) || || % BDP-a || % BDP-a 1. Ukupni prihodi pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati || TR || || Od toga || 1.1. Porezi na proizvodnju i uvoz || D.2 || || 1.2. Tekući porezi na dohodak, imovinu itd. || D.5 || || 1.3. Porezi na kapital || D.91 || || 1.4. Socijalni doprinosi || D.61 || || 1.5. Dohodak od imovine || D.4 || || 1.6. Ostalo1 || || || p.m.: Porezno opterećenje (D.2+D.5+D.61+D.91-D.995)2 || || || 2. Ukupni rashodi pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati || TE3 || || Od toga || 2.1. Naknade za zaposlenike || D.1 || || 2.2. Intermedijarna potrošnja || P.2 || || 2.3. Socijalna plaćanja || D.62+D.632 || || od čega naknade za nezaposlenost4 || 2.4. Rashodi za kamate || D.41 || || 2.5. Subvencije || D.3 || || 2.6. Bruto ulaganja u dugotrajnu imovinu || P.51g || || 2.7. Kapitalni transferi || D.9 || || 2.8. Ostalo5 || || || 4. Ciljevi na strani rashoda i prihoda Tablica 4.a Ciljevi na strani rashoda i prihoda opće države, raščlanjeni po glavnim komponentama || Oznaka ESA || Godina t || Godina t+1 Opća država (S.13) || || % BDP-a || % BDP-a 1. Cilj za ukupne prihode || TR || || Od toga || 1.1. Porezi na proizvodnju i uvoz || D.2 || || 1.2. Tekući porezi na dohodak, imovinu itd. || D.5 || || 1.3. Porezi na kapital || D.91 || || 1.4. Socijalni doprinosi || D.61 || || 1.5. Dohodak od imovine || D.4 || || 1.6. Ostalo1 || || || p.m.: Porezno opterećenje (D.2+D.5+D.61+D.91-D.995)2 || || || 2. Cilj za ukupne rashode || TE3 || || Od toga || 2.1. Naknade za zaposlenike || D.1 || || 2.2. Intermedijarna potrošnja || P.2 || || 2.3. Socijalna plaćanja || D.62+D.632 || || od čega naknade za nezaposlenost4 || 2.4. Rashodi za kamate (=stavka 2 u tablici 2.a) || D.41 || || 2.5. Subvencije || D.3 || || 2.6. Bruto ulaganja u dugotrajnu imovinu || P.51 || || 2.7. Kapitalni transferi || D.9 || || 2.8. Ostalo5 || || || 1/ P.11+P.12+P.131+D.39rec+D.7rec+D.9rec (osim D.91rec). 2/ Uključujući one koje je naplatio EU te uključujući prilagodbu za nenaplaćene poreze i socijalne doprinose (D.995), po potrebi. 3/ TR-TE = B.9. 4/ Uključuje socijalne naknade osim socijalnih transfera u naravi (D.62) i socijalnih transfera u naravi preko tržišnih proizvođača (D.632), u vezi s naknadama za nezaposlenost. 5/ D.29pay + D.4pay (osim D.41pay) +D.5pay +D.7pay +P.52+P.53+NP+D.8. Tablica 4.b Iznosi koji se isključuju iz referentnog mjerila za rashode || Oznaka ESA || Godina t-1 || Godina t-1 || Godina t || Godina t+1 || || || Razina || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a || 1. Rashodi za programe EU-a koji su u cijelosti usklađeni s prihodima iz fondova EU-a || || || || || || 2. Ciklički izdaci za naknade za nezaposlenost1 || || || || || || 3. Učinak diskrecijskih mjera na strani prihoda2 || || || || || || 4. Zakonski utvrđena povećanja prihoda || || || || || || 1/ Detaljno navesti metodologiju upotrijebljenu za dobivanje cikličke komponente izdataka za naknade za nezaposlenost. Osnova trebaju biti izdaci za naknade za nezaposlenost utvrđeni u skladu s COFOG-om pod oznakom 10.5. 2/ Zakonski utvrđena povećanja prihoda ne treba uključiti u učinak diskrecijskih mjera na strani prihoda: podaci navedeni u retku 3. i retku 4. međusobno se isključuju. Tablica 4.c Rashodi opće države prema funkciji 4.c.i. Rashodi opće države u području obrazovanja, zdravstva i zapošljavanja || Godina t || Godina t+1 || || % BDP-a || % ukupnih rashoda države || % BDP-a || % ukupnih rashoda države || Obrazovanje1 || || || || || Zdravstvo1 || || || || || Zapošljavanje2 || || || || || 1/ Te kategorije rashoda trebaju odgovarati stavkama 9 odnosno 7 u tablici 4.c.ii. 2/ Ta kategorija rashoda među ostalim treba sadržavati javnu potrošnju povezanu s aktivnim politikama tržišta rada, uključujući javne službe za zapošljavanje. Suprotno tomu, ovdje ne treba uključiti stavke poput naknada za zaposlenike u javnom sektoru ili programa stručnog osposobljavanja. 4.c.ii. Klasifikacija funkcija države Funkcije države || Oznaka COFOG || Godina t || Godina t+1 || || % BDP-a || % BDP-a 1. Opće usluge javne uprave || 1 || || 2. Obrana || 2 || || 3. Javni red i sigurnost || 3 || || 4. Ekonomski poslovi || 4 || || 4. Zaštita okoliša || 5 || || 6. Unapređenje stanovanja i zajednica || 6 || || 7. Zdravstvo || 7 || || 8. Rekreacija, kultura i religija || 8 || || 9. Obrazovanje || 9 || || 10. Socijalna zaštita || 10 || || 11. Ukupni rashodi (=stavka 2 u tablici 4.a) || TE || || 5. Opis diskrecijskih mjera uključenih u nacrt proračuna Tablica 5.a Diskrecijske mjere koje poduzima opća država Popis mjera || Iscrpan opis1 || Cilj (komponenta rashoda / prihoda) Oznaka ESA || Računovodstveno načelo || Status donošenja || Utjecaj na proračun || Godina t || Godina t+1 || Godina t+2 || Godina t+… || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || UKUPNO || || || || 1/ Detaljnije opisati u slučaju plana većih reformi fiskalnih politika s mogućim učinkom prelijevanja na druge države članice u europodručju. Tablica 5.b Diskrecijske mjere koje poduzima središnja država Popis mjera || Iscrpan opis1 || Cilj (komponenta rashoda / prihoda) Oznaka ESA || Računovodstveno načelo || Status donošenja || Utjecaj na proračun || Godina t || Godina t+1 || Godina t+2 || Godina t+… || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || UKUPNO || || || || 1/ Detaljnije opisati u slučaju plana većih reformi fiskalnih politika s mogućim učinkom prelijevanja na druge države članice u europodručju. Tablica 5.c Diskrecijske mjere koje poduzimaju podsektori opće države1 Popis mjera || Iscrpan opis2 || Cilj (komponenta rashoda / prihoda) Oznaka ESA || Računovodstveno načelo || Status donošenja || Utjecaj na proračun || Godina t || Godina t+1 || Godina t+2 || Godina t+… || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a (1) || || || || || || || || (2) || || || || || || || … || || || || || || || || || UKUPNO || || || || 1/ Navedite je li riječ o državnim tijelima, lokalnim tijelima i/ili fondovima socijalnog osiguranja. 2/ Detaljnije opisati u slučaju plana većih reformi fiskalnih politika s mogućim učinkom prelijevanja na druge države članice u europodručju. 6. Podaci o tome kako su mjere u nacrtu proračunskog plana usklađene s preporukama po državama članicama i ciljevima strategije Unije za rast i zapošljavanje Tablica 6.a Preporuke po državama članicama Broj preporuke || Popis mjera || Opis izravne važnosti || || || || || || Tablica 6.b Ciljevi strategije Unije za rast i zapošljavanje Glavni nacionalni ciljevi strategije Europa 2020. || Popis mjera || Opis izravne važnosti za postizanje cilja Nacionalni cilj strategije Europa 2020. u području zapošljavanja [...] || || Nacionalni cilj strategije Europa 2020. u području istraživanja i razvoja [...] || || Cilj u području smanjenja emisija stakleničkih plinova [...] || || Cilj u području obnovljivih izvora energije [...] || || Nacionalni cilj u području energetske učinkovitosti [...] || || Nacionalni cilj u području ranog napuštanja školovanja [...] || || Nacionalni cilj u području visokog obrazovanja […] || || Nacionalni cilj u području smanjenja siromaštva [...] || || 7. Odstupanje od posljednjeg programa stabilnosti Tablica 7. Odstupanje od posljednjeg programa stabilnosti || Oznaka ESA || Godina t-1 || Godina t || Godina t+1 || || % BDP-a || % BDP-a || % BDP-a Cilj u području neto pozajmljivanja / neto uzajmljivanja opće države || B.9 || Program stabilnosti || || || || Nacrt proračunskog plana || || || || Razlika || || || || Predviđanje neto pozajmljivanja opće države pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati || B.9 || Program stabilnosti || || || || Nacrt proračunskog plana || || || || Razlika1 || || || || 1/ Ta se razlika može odnositi i na odstupanja koja proizlaze iz promjena makroekonomskih pretpostavki i na odstupanja koja proizlaze iz učinka mjera politike poduzetih od podnošenja programa stabilizacije do podnošenja nacrta proračunskog plana. Očekuju se razlike zbog činjenice da se pretpostavka da se politika neće mijenjati drugačije definira za potrebe ovog Kodeksa ponašanja nego u odnosu na program stabilnosti. 8. Distribucijski učinak glavnih mjera na strani rashoda i prihoda U skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (d) Uredbe 473/2013, države članice trebale bi u mjeri u kojoj je to moguće pružiti kvalitativne informacije i kvantitativne procjene distribucijskih učinaka proračunskih mjera, prikazane na način koji najbolje odgovara posebnim mjerama i raspoloživim analitičkim okvirima svake države članice. Kvantifikacija distribucijskog učinka proračunskih mjera zahtjevan je zadatak. Stoga u ovaj Prilog nije uključena standardizirana tablica o tom aspektu nacrta proračunskih planova. Kvantitativne procjene distribucijskog učinka proračunskih mjera mogu se provesti uračunavanjem očekivanih promjena u Ginijev indeks, pokazatelj S80/S20 ili stope siromaštva koje iz njih proizlaze. To je jedna od mogućih metodologija koje bi se mogle primijeniti. Prilog nacrtu proračunskog plana: Metodologija, ekonomski modeli i pretpostavke na kojima se temelje informacije sadržane u nacrtu proračunskog plana Tablica 8. Metodološki aspekti Tehnika procjenjivanja || Faza proračunskog postupka za koju je upotrijebljena1 || Relevantne značajke upotrijebljenog modela / upotrijebljene tehnike || Pretpostavke Alat br. 1 || || || Alat br. 2 || || || … || || || 1/ Modele je moguće upotrijebiti: - u slučaju makroekonomskih prognoza - pri procjeni rashoda i prihoda pod pretpostavkom da se politika neće mijenjati - pri procjeni distribucijskog učinka glavnih mjera na strani rashoda i prihoda - pri kvantificiranju mjera na strani rashoda i prihoda koje će se uključiti u nacrt proračuna - pri procjeni kako su reforme uključene u nacrt proračunskog plana usklađene s ciljevima strategije Unije za rast i radna mjesta i preporukama po državama članicama. [1] Obvezno je navođenje podataka o varijablama otisnutima masnim slovima. Navođenje podataka o ostalim varijablama nije obvezno, ali je vrlo poželjno. Navođenje podataka za godinu t+2 do godine t+4 nije obvezno, ali je vrlo poželjno za države članice na koje se odnosi pravilo o dugu Pakta o stabilnosti i rastu. [2] Napomena: pretpostavka da se politika neće mijenjati uključuje ekstrapolaciju kretanja prihoda i rashoda prije dodavanja utjecaja mjera uključenih u proračun za sljedeću godinu.