IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Novi dogovor za europsku obranu Plan provedbe za Komunikaciju COM (2013) 542 ­– Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti /* COM/2014/0387 final */





1. Uvod Komisija je u srpnju 2013. predložila Komunikaciju „Prema konkurentnijem i učinkovitijem sektoru obrane i sigurnosti” COM (2013) 542 kao doprinos Europskom vijeću u prosincu 2013. Također je najavila detaljan plan s konkretnim mjerama i rokovima za područja utvrđena u toj Komunikaciji. Ovim se izvješćem ispunjava ta obveza. U svojim zaključcima iz prosinca 2013. kojima su potvrđeni i zaključci Vijeća od 25. studenoga 2013., Europsko vijeće pozdravilo je Komunikaciju i odlučilo da će u lipnju 2015. preispitati napredak ostvaren u svim relevantnim područjima. Komisija je uzela zaključke Europskog vijeća kao osnovu za ostvarivanje sljedećih ciljeva: unutarnje tržište za obranu na kojem europska poduzeća mogu slobodno i bez diskriminacije raditi u svim državama članicama, sigurnost režima opskrbe diljem EU-a u kojem oružane snage mogu biti sigurne da će u svim okolnostima moći biti opskrbljene bez obzira na to u kojoj se državi članici nalaze njihovi dobavljači, pripremno djelovanje za istraživanja u vezi sa ZSOP-om u cilju istraživanja mogućnosti europskog istraživačkog programa koji bi, u budućnosti, mogao obuhvaćati sigurnost i obranu radi dodatnog iskorištavanja svih mogućih sinergija između postojećih civilnih i obrambenih istraživanja, industrijska politika kojom se potiče konkurentnost europskih obrambenih industrija i kojom se omogućuje isporuka, po prihvatljivim cijenama, svih sposobnosti koje su Europi potrebni za jamčenje njezine sigurnosti. Za potrebe ostvarenja tih ciljeva, u ovom se izvješću utvrđuje plan za aktivnosti predviđene u Komunikaciji. Njime su obuhvaćene različite aktivnosti iz raznih politika, koje su često međusobno povezane: većom sigurnosti opskrbe između država članica, na primjer, olakšat će se poduzećima u sektoru obrane pristup prekograničnim tržištima; boljom standardizacijom poticat će se interoperabilnost i otvorenost tržišta; zajedničkom certifikacijom smanjit će se troškovi i povećati konkurentnost industrije. Sve te mjere zajedno će pridonijeti većoj učinkovitosti europskog sektora obrane i sigurnosti i time ojačati Zajedničku sigurnosnu i obrambenu politiku (ZSOP) Unije[1]. U razvoju i provedbi tih mjera Komisija će usko surađivati s državama članicama, Europskom službom za vanjsko djelovanje (EEAS) i Europskom obrambenom agencijom (EDA). Ta suradnja uključuje redovite sastanke na strateškoj razini za praćenje provedbe plana u cjelini te savjetovanja na tehničkoj razini za pojedine mjere. Komisija će istovremeno nastaviti redovito obavješćivati države članice putem odgovarajućih tijela Vijeća, direktora za obrambenu politiku i EDA-e. Također će se obavljati redovita savjetovanja s Europskim parlamentom i industrijom. Europsko vijeće prepoznalo je potrebu za većom europskom suradnjom u području obrane u potpunoj komplementarnosti s NATO-om. Provedbom Komunikacije, Komisija će pridonijeti stvaranju čvrste industrijske osnove za takvu suradnju. 2. Plan 2.1 Unutarnje tržište Nadzor tržišta Nadzor tržišta od ključne je važnosti za osiguranje ispravne primjene Direktive o nabavi u području obrane 2009/81/EZ i za ocjenjivanje učinka Direktive. Također je važno mjeriti napredak industrijske politike Komisije u tom sektoru. Pristup i rezultati Komisija će sustavno ocjenjivati postupke nabave objavljene u elektroničkom oglasniku EU-a (Tenders Electronic Daily (TED)) i statistička izvješća koja su poslale države članice. To uključuje kvantitativnu i kvalitativnu analizu. Komisija će istovremeno pratiti natječaje o nabavi u sektoru obrane i sigurnosti koji se ne objavljuju u TED-u, između ostalog u posebnim tiskovinama i informacijama koje objavljuju gospodarski subjekti na tržištu. Tim će se aktivnostima osigurati ispravna primjena Direktive 2009/81/EZ. Njima će se također pripremiti osnova za izvješće o njezinoj provedbi koje Komisija mora poslati Europskom parlamentu i Vijeću do kolovoza 2016.[2]. U ovom izvješću Komisija će ocijeniti u kojoj su mjeri „ostvareni ciljevi ove Direktive u odnosu na funkcioniranje unutarnjeg tržišta i razvoj europskog tržišta za obrambenu opremu i europske obrambene tehnološke i industrijske baze, uzimajući u obzir, između ostalog, sposobnost malih i srednjih poduzeća…” Objašnjenje određenih izuzeća Ispravna primjena izuzeća iz područja primjene Direktive 2009/81/EZ od ključne je važnosti za njezinu učinkovitost. U tom je kontekstu posebno važna prodaja između vlada (članak 13. točka (f) i kupnja na temelju međunarodnih sporazuma (članak 12. točka (a)) i putem međunarodnih organizacija (članak 12. točka (c)) jer se ona odnosi na važne dijelove tržišta. Pristup i rezultati Prodaja između vlada: Komisija je u prosincu 2013. započela postupak utvrđivanja činjenica o prodaji između vlada u Europi. Kao sljedeći korak, Komisija će organizirati dvije radionice s državama članicama u jesen 2014. Na osnovu toga Komisija će pripremiti smjernice o uporabi isključenja. Krajnji je rok za dovršetak tih smjernica početak 2015. Međunarodni sporazumi i organizacije: Rad na ovom pojašnjenju započet će u 2015. i zasnivat će se na istom pristupu. Bit će nadopunjen izravnim raspravama s NSPA-om (Agencija za potporu NATO-u) i OCCAR-om (Organizacija za suradnju u zajedničkom naoružavanju). Krajnji je rok za dovršetak tih smjernica kraj 2015. Prebijanja Zahtjevi za gospodarskim naknadama, bez obzira kako se nazivaju, u kontrastu su s načelima Ugovora o EU-u i učinkovitim metodama nabave. Komisija nastoji što prije ukinuti tu praksu i promicati druge, nediskriminacijske mjere kako bi MSP-ovima olakšala prekogranični pristup tržištu. Pristup i rezultati Komisija već nekoliko godina radi s državama članicama na reviziji nacionalnih pravila o prebijanju. To se radilo istovremeno s prenošenjem Direktive o nabavi u području obrane i nastavlja raditi s onim državama članicama koje još nisu revidirale svoje zakonodavstvo u vezi s prebijanjem. Komisija će usporedno s time pažljivo pratiti prasku nabave u državama članicama i intervenirati, ako je potrebno, kako bi spriječila neopravdane diskriminacijske zahtjeve. Komisija će također promicati alternativne za prebijanja kako bi se MSP-ovima olakšao pristup prekograničnim tržištima. Kako bi ostvarila taj cilj, Komisija je u veljači 2014. organizirala radionicu s dionicima. Taj će se dijalog nastaviti. U tom kontekstu, Komisija predviđa osnivanje ad hoc Savjetodavne skupine s državama članicama i pripadnicima industrije (integratori u sustav i MSP-ovi) u cilju utvrđivanja mogućnosti za promicanje prekograničnih lanaca opskrbe. Komisija će također posebno nadzirati primjenu odredbi o podugovaranju iz Direktive 2009/81/EZ. Inicijative o poboljšanju pristupa tržištu za MSP-ove moguće je dostaviti Europskom vijeću u lipnju 2015. Sigurnost opskrbe Sigurnost opskrbe od ključne je važnosti za učinkovitost oružanih snaga i za dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Radi se o širokom pojmu koji može obuhvaćati brojne i razne industrijske, tehnološke, zakonske i političke aspekte. Pristup i rezultati Plan za sveobuhvatan režim sigurnosti opskrbe u cijelom EU-u: U skladu s Komunikacijom i zahtjevom Europskog vijeća “o razvoju plana za sveobuhvatan režim sigurnosti opskrbe u cijelom EU-u s državama članicama i u suradnji s Visokim predstavnikom i Europskom obrambenom agencijom”, Komisija će: a) izraditi popis područja koja bi trebala biti obuhvaćena takvim režimom i postojećim instrumentima opskrbe; b) opsežno se savjetovati s državama članicama; c) utvrditi moguća djelovanja u sljedećim područjima: 1) opskrbi između država članica; 2) opskrbe država članica iz trećih zemalja i 3) kontrole industrijskih i tehnoloških sredstava u EU-u, koja su sva od ključne važnosti za sveobuhvatnu sigurnost režima opskrbe. Plan će biti dovršen za Europsko vijeće u lipnju 2015. usporedno sa sljedećim mjerama: Transfer obrambenih proizvoda: Direktivom 2009/43 uveden je sustav dozvola za olakšavanje kretanja obrambenih proizvoda na unutarnjem tržištu. U siječnju 2014. Komisija je objavila studiju o načinu promicanja primjene glavnih instrumenata Direktive (opće dozvole i certificiranje poduzeća u sektoru obrane) među nacionalnim tijelima i industrijom. Kao prvi korak, Komisija je proširila područje primjene baze podataka Certider[3] kako bi se državama članicama omogućilo da bolje informiraju dionike o certificiranim poduzećima i općim izdanim dozvolama. Komisija će predložiti daljnje mjere za jačanje provedbe Direktive na temelju rezultata studije koji se očekuju u srpnju 2014. Postupak sveobuhvatnog ocjenjivanja Direktive započet će početkom 2015. To će predstavljati osnovu za izvješće o provedbi Direktive koje Komisija mora poslati Europskom parlamentu i Vijeću do lipnja 2016. Nadzor sredstava: U sektoru obrane i sigurnosti, nadzor industrijskih i tehnoloških sredstava može biti od ključne važnosti za sigurnost opskrbe ključnim sposobnostima. Neke države članice imaju mehanizme za kontrolu ulaganja u tom sektoru. Međutim, nacionalnim pristupom mogla bi se ugroziti prekogranična suradnja industrije i otvaranje obrambenih tržišta država članica tržišnom natjecanju u cijelom EU-u. Za produbljivanje unutarnjeg tržišta možda će biti potreban europski pristup. Možda će biti potrebno osigurati i odgovarajuću razinu europske neovisnosti u sektoru obrane i sigurnosti. U tom će kontekstu Komisija objaviti Zelenu knjigu o mogućim nedostacima u postojećem sustavu za kontrolu sredstava i istražiti mogućnosti za djelovanje u cijelom EU-u, uključujući mehanizme obavješćivanja i savjetovanja između država članica. Predviđeni je rok za donošenje Zelene knjige kraj ove godine. Komisija namjerava uključiti dionike od samog početka i već se s njima savjetovati o pripremi Zelene knjige. 2.2 Promicanje konkurentnije obrambene industrije Standardizacija i certifikacija Komisija podupire EDA-u u razvoju zajedničkog pristupa standardizaciji i certifikaciji. To se mora učiniti u dogovoru s državama članicama vodeći računa o nacionalnom suverenitetu i osiguravajući da nema preklapanja s NATO-om. Pristup i rezultati Standardizacija: EDA, u dogovoru s Komisijom, priprema novi postupak za razvoj obrambenih i hibridnih standarda u Europi povezujući postojeće nacionalne, europske i međunarodne (npr. NATO) mehanizme za standardizaciju na strukturiran i nebirokratski način. Ova se metodologija temelji na proaktivnom pristupu u kojem sudjeluju nacionalni stručnjaci koji prate razvoje u standardizaciji u europskom obrambenom sektoru i daju preporuke za rješavanje posebnih pitanja kako se ona pojavljuju. Komisija pridonosi tom postupku svojom stručnošću u civilnoj standardizaciji. Komisija će utvrditi i zajedničke standarde kojima se mogu poduprijeti europski projekti u određenim područjima. Na primjer, u Zajedničkom okruženju za razmjenu podataka (CISE) u području pomorskog nadzora EU-a (o kojem se govori u odjeljku 2.4.), zajedničkim standardima uspostavit će se zajednički podatkovni model nužan za osiguranje učinkovite komunikacije između različitih nacionalnih informacijskih sustava za pomorski nadzor. Certifikacija: Komisija će zajedno s Europskom agencijom za zrakoplovnu sigurnost (EASA) nastaviti podupirati EDA-u i države članice u usklađivanju zahtjeva za vojnu plovidbenost u cilju ostvarivanja, u što većoj mogućoj mjeri, usklađenosti sustava vojne certifikacije s primjenjivim civilnim zahtjevima. Komisija će zajedno s EASA-om nastaviti poticati uporabu civilnog iskustva i standarda EASA-e u postupku certifikacije vojnih proizvoda, u suradnji s EDA-om i državama članicama. U cilju smanjenja troškova i izbjegavanja preklapanja te kako bi se olakšalo zajedničko djelovanje civilnih i vojnih zrakoplova u neodvojenom zračnom prostoru, EASA-i bi se moglo povjeriti zajedničko europsko civilno certificiranje određenih vojnih proizvoda ako proizvođači i države članice tako žele, dok će države članice i dalje biti odgovorne za certificiranje vojnih sustava u zrakoplovima. Komisija će u suradnji s EASA-om, a na temelju zahtjeva industrije, odrediti neke pokusne slučajeve za uključivanje EASA-e u civilno certificiranje proizvoda za dvojnu namjenu što će dovesti do ekonomičnijeg i jednostavnijeg pristupa, kao što su npr. određeni sustavi upravljanja zrakoplovima na daljinu (RPAS), koji predstavljaju sve važniji dio budućih zrakoplovnih proizvoda[4]. Koraci prema takvom pristupu temeljit će se na analizi izvedivosti kako bi se ispitali utjecaji na resurse EASA-a kao i pravni i sigurnosni aspekti povezani s podjelom odgovornosti između civilnih tijela odnosno tijela EU-a i vojnih odnosno nacionalnih tijela. Sirovine Pristup sirovinama predstavlja sve veći izazov europskom gospodarstvu. O tome je riječ u strategiji EU-a o sirovinama koja uključuje nedavno revidirani popis ključnih sirovina[5]. Pristup i rezultati Mnogi od tih materijala, poput rijetkih zemnih elemenata i germanija, važni su ulazni materijali i za primjene povezane s obranom (kao što je ciljanje laserom). Komisija će stoga analizirati sirovine koje su od ključne važnosti za obrambeni sektor. Analizu će provoditi Zajednički istraživački centar Europske komisije u suradnji s EDA-om i industrijom. Očekuje se da će biti dovršena do sredine 2015. te da će se njome otvoriti vrata za buduća djelovanja politike u tom području. MSP-ovi, klasteri i regije Europsko vijeće naglasilo je važnost podupiranja regionalnih mreža za MSP-ove i strateške klastere. Komisija će utvrditi mjere za podupiranje tih ciljeva. Pristup i rezultati Rad u ovom području provest će se u bliskoj koordinaciji s mjerama u vezi s MSP-ovima koje su najavljene u poglavlju o unutarnjem tržištu ovog izvješća. Komisija će iskoristiti svoju Europsku poduzetničku mrežu i Europska strateška partnerstva klastera, osnovana u okviru programa COSME[6], za podupiranje događanja za povezivanja i pronalaženje novih partnera unutar i izvan EU-a. Komisija će pojasniti uvjete pod kojima se projekti za dvojnu namjenu mogu financirati iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), uključujući investicijske projekte (Europski fond za regionalni razvoj – proračun 140 milijardi EUR) i vještine (Europski socijalni fond – proračun od 74 milijarde EUR). Nadalje, Komisija će poticati zahtjeve od prekograničnih klastera i mreža u okviru programa Europske teritorijalne suradnje s ukupnim proračunom od 8,7 milijardi EUR (2014. – 2020.). Poduzeća, klasteri i regije moraju iskoristiti te prilike. Međutim, Komisija će, u bliskoj suradnji s EDA-om i Udrugom regionalnih razvojnih agencija (EURADA): · jačati svijest o tim mogućnostima putem ciljanih događanja. Prvi je sastanak održan 12. svibnja u Bruxellesu, a drugi bi trebao biti održan u studenom 2014., · objaviti u srpnju 2014. vodič za regionalna tijela vlasti i MSP-ove u kojem će pojasniti mogućnost uporabe ESIF-a za financiranje projekata za dvojnu namjenu, · podržati stvaranje regionalne mreže povezane s obranom, nastavljajući se na dosadašnji rad sa zainteresiranim regionalnim tijelima i klasterima u cilju uspostave mehanizma za razmjenu najbolje prakse prilikom pristupanja ESIF-u i integracije obrane u strategije pametne specijalizacije. Krajnji je cilj tih mjera povećati stopu uspješnih zahtjeva za financiranje projekata za dvojnu namjenu MSP-ova u sektoru obrane i klastera, posebno u okviru ESIF-a i COSME-a. Time bi se trebalo pomoći MSP-ovima da budu bolje integrirani u klastere u cijelom EU-u i povezanim industrijama stvarajući na taj način diversificirani lanac opskrbe. Vještine Uspjeh europskog sektora obrane ovisi o zadržavanju osoblja s ključnim vještinama i zapošljavanju onih koji imaju vještine koje su potrebne za budućnost. Veća mobilnost radne snage u EU-u može sektoru dati dodatnu konkurentnu prednost. U nekim područjima već dolazi do manjka vještina zbog odlaska zaposlenika u mirovinu i poteškoća s privlačenjem novih i osposobljenih stručnjaka. Pristup i rezultati Većina vještina potrebnih u sektoru obrane slične su onima koje su potrebne u drugim industrijskim sektorima. Time se osigurava široko područje primjene za uporabu instrumenata EU-a koji su izvorno namijenjeni za civilne industrije. Komisija će posebno promicati uporabu programâ „Saveza sektorskih vještina” i „Saveza znanja” u poduzećima povezanima s obranom i u okviru obrazovnih institucija. Oni će se provoditi na sjedeći način: komunikacijskom kampanjom o inicijativama povezanim s vještinama koje financira EU. Ona će se pripremati u suradnji s EDA-om i nadležnim tijelima, uključujući Europsku udrugu za zračni prostor i obrambenu industriju (ASD) i europski sindikat IndustryAll, poticanjem korištenja ESIF-a za osposobljavanje radnika i stjecanje novih vještina, posebno zadovoljavanjem potreba za vještinama i predviđanjem restrukturiranja. To će biti naglašeno u smjernicama u navedenom vodiču koji se priprema za regionalna tijela vlasti i MSP-ove, pokretanjem, u 2015., studije o postojećim i budućim sposobnostima te ponudi i potražnji vještina u obrambenom sektoru kao osnove za budući rad u tom području. Glavni je cilj ostvariti sveobuhvatno razumijevanje postojećih i budućih potreba za vještinama u europskom sektoru obrane u svrhu boljeg usmjeravanja europskih, nacionalnih i regionalnih politika. 2.3 Iskorištavanje potencijala za istraživanja dvojne namjene i jačanje inovacija U Komunikaciji i zaključcima Europskog vijeća utvrđen je nedostatak ulaganja u istraživanje i inovacije kao prijetnja dugoročnoj konkurentnosti europske obrambene industrije i europskim obrambenim sposobnostima. Pristup i rezultati Komisija je utvrdila nekoliko načina za pružanje potpore istraživanjima u vezi s ZSOP-om koja su navedena u nastavku. Osim toga, Komisija će razviti sustave za pretkomercijalnu nabavu koji će se, prema potrebi, moći upotrebljavati za premošćivanje jaza između istraživanja i tržišta. Istraživanja dvojne namjene: Komisija će najviše moguće povećati sinergije u oba smjera između civilnog istraživanja iz Obzora 2020. i istraživanja u području obrane koje koordinira EDA unutar područja primjene koje dopuštaju pravila obiju vrsta istraživanja. U tu će svrhu ispitati i mogućnosti širenja područja primjene i statusa postojećeg europskog okvirnog sporazuma o suradnji s EDA-om. Na temelju zaključaka Europskog vijeća, Komisija je počela utvrđivati niz inovacijskih područja i primjena kojima pridonose horizontalne ključne omogućujuće tehnologije (KET), uključujući niz civilnih sektora koji su od velikog interesa za industriju obrane i sigurnosti. To znači da postoji jasan potencijal da se obrana uključi u širi kontekst inovacija i tehnologije. Komisija se posebno savjetuje sa Skupinom na visokoj razini o KET-ovima[7] koja je nedavno osnovala podskupinu o potencijalu dvojne namjene KET-ova, koja bi do kraja 2014. trebala dostaviti svoje izvješće. Pripremno djelovanje: Svrha je pripremnog djelovanja prikazati dodanu vrijednost doprinosa EU-a u novim područjima istraživanja, čime se nadopunjuju civilna istraživanja povezana sa ZSOP-om koja se provode u okviru programa Obzor 2020. Pripremno djelovanje trajat će najviše tri godine. Ukupan iznos financiranja ovisit će o dostupnim proračunskim sredstvima u vrijeme donošenja i morat će poštovati gornje granice iz Financijske uredbe (EU, Euratom) br. 1081/2010 u pogledu pripremnih djelovanja. Ako to pripremno djelovanje bude uspješno, njime će se pripremiti teren za moguće istraživanje na temu u vezi sa ZSOP-om koje bi se moglo financirati u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira. Iako se time ne mogu zamijeniti nacionalna ulaganja u istraživanje i razvoj u obrani, to bi trebalo promicati sinergije s nacionalnim istraživačkim naporima i poticati industrijsku suradnju. Područje primjene pripremnog djelovanja bit će definirano u dogovoru s državama članicama, Europskim parlamentom, EDA-om, EEAS-om i industrijom. Uspješnim pripremnim djelovanjem morat će se prepoznati posebnosti istraživanja povezanog s obranom, uključujući područja i modele istraživanja, prava intelektualnog vlasništva, povjerljivost rezultata, sufinanciranje i pravila sudjelovanja, ulogu država članica i pritom osiguravajući privlačnost za sudjelovanje industrije. Glavno će pitanje biti pitanje upravljanja. Komisija vjeruje da bi ta načela i posebna pitanja u vezi s posebnim djelovanjima trebalo razmatrati neovisno savjetodavno tijelo sastavljeno od donositelja odluka na visokoj razini i stručnjaka. Takva bi se „Skupina osobnosti” sastojala od oko 20 visokih predstavnika iz država članica, Europskog parlamenta, industrije i akademske zajednice. 2.4 Razvoj sposobnosti Komisija je u Komunikaciji naglasila potrebu za zadovoljavanjem cijelog niza potreba za sposobnostima kako bi se zadovoljili brojni izazovi s kojima se suočava Europa. Iako je to u prvom redu u nadležnosti država članica i EDA-e, Komisija može dati važan doprinos, u skladu sa svojim nadležnostima u području nevojne sigurnosti (npr. borba protiv terorizma, zaštita vanjskih granica, pomorski nadzor i civilna zaštita). Pristup i rezultati Zajednička procjena potreba za sposobnostima: Komisija će, zajedno s Visokim predstavnikom i EDA-om, raditi na zajedničkoj ocjeni potreba za sposobnostima dvojne namjene u vezi s politikama EU-a o sigurnosti i obrani. Cilj je istaknuti područja u kojima su potrebe za vojnim i nevojnim sposobnostima slične i utvrditi mogućnosti sinergija koje će uzeti u obzir i ona područja sposobnosti na koja je Europsko vijeće stavilo naglasak, uključujući RPAS, SatCom i kibernetičku sigurnost. Zajedničko okruženje za razmjenu podataka u području pomorskog nadzora (CISE): Komunikacijom, čije je donošenje predviđeno u lipnju 2014. u kontekstu strategije za pomorsku sigurnost EU-a[8], osigurat će se plan za provedbu CISE-a. Osim toga, CISE će se u većoj mjeri razvijati, primjenjivati i ispitivati u okviru planiranog projekta pod vodstvom država članica prije njegovog uvođenja u 2020. Skupina za suradnju između civilnog i vojnog sektora: U cilju poboljšanja civilne/vojne suradnje koja se zasniva na postojećim mrežama EU-a, Komisija uspostavlja neformalnu koordinacijsku skupinu s EDA-om za daljnje pojačavanje sinergija i utvrđivanje područja za daljnju suradnju. Ranim razmatranjima utvrđeno je da su kemijske, biološke, radiološke, nuklearne – eksplozivne tehnologije (CBRN-E) i tehnologije za otkrivanje neka od obećavajućih područja za razvoj sinergija između politika Komisije o unutarnjoj sigurnosti i rada agencije. Komisija je 5. svibnja donijela Komunikaciju o novom pristupu za otkrivanje i ublažavanje rizika u vezi s CBRN-E-om (COM(2014)247) kojom se također istaknula potreba za pojačanom civilno-vojnom suradnjom u navedenim područjima. Rasprave s državama članicama nastavit će se u okviru postojeće Savjetodavne skupine Komisije za CBRN-E. 2.5 Svemir i obrana Razvoj europskih i nacionalnih sposobnosti u svemiru ima sve važniju ulogu za zadovoljavanje naših sigurnosnih izazova. Iako neke svemirske sposobnosti moraju ostati pod isključivom državnom i/ili vojnom kontrolom, Komisija vjeruje da postoje znatne moguće koristi, u smislu smanjenih troškova i veće učinkovitosti, od povećanih sinergija između nacionalnih i europskih svemirskih sposobnosti. Pristup i rezultati Komisija će nastaviti s radom na zaštiti svemirske infrastrukture i podupiranju razvoja sljedeće generacije satelitskih komunikacija (SATCOM). Nadzor i praćenje svemira (SST): Prijedlog Komisije za Okvir za potporu SST-a za zaštitu svemirske infrastrukture donesen je 2. travnja 2014. Time će se podržati nacionalni napori usmjereni na osnivanje konzorcija za SST i za pružanje usluga SST-a na europskoj razini. Nakon uspostave konzorcija, Komisija će s pomoću programa Obzor 2020 poticati razvoj i obnovu sredstava SST-a. Satelitske komunikacije (SATCOM): U ovom je području, u skladu sa zaključcima Europskog vijeća, osnovana korisnička skupina koja se sastoji od službi Komisije, EEAS-a, EDA-e i Europske svemirske agencije. Ova korisnička skupina rješava pitanje fragmentacije potražnje za sigurnosnim SATCOM-om i pomoći će pružiti potporu državama članicama u pripremi za sljedeću generaciju državnog SATCOM-a. Osim toga, Komisija će, u bliskoj koordinaciji sa skupinom korisnika, pokrenuti studiju u kojoj će prikazati potražnju korisnika civilne sigurnosti i velikih infrastruktura EU-a za SATCOM-om. Rezultati se očekuju u 2015. Na kraju, Komisija će u okviru svoje nadležnosti istražiti mogućnost da se EU-u osigura bolja dostupnost satelitskih snimki visoke rezolucije radi potpore misijama i djelovanjima ZVSP-a i ZSOP-a. 2.6 Primjena energetskih politika EU-a i instrumenata potpore u sektoru obrane Oružane snage imaju veliki interes za smanjenje energetskog otiska i mogle bi dati veliki doprinos energetskim ciljevima Unije. Pristup i rezultati Komisija je u 2013. započela rasprave s državama članicama i EDA-om o osnivanju Savjetodavnog foruma za energiju u sektoru obrane i sigurnosti. Misija je ovog Savjetodavnog foruma spojiti stručnost u razvoju politika i drugih inicijativa o energiji s posebnim zahtjevima i okruženjem oružanih snaga. Očekuje se da će Savjetodavni forum započeti s radom do kraja 2014. U jesen bi trebale biti osnovane jedinstvene nacionalne kontaktne točke za energetska pitanja u ministarstvima obrane i/ili povezanim institucijama. Sredstva EU-a za financiranje Savjetodavnog foruma privremeno su rezervirana za razdoblje 2014. – 2015., uz moguće produženje ako se inicijativa pokaže korisnom za države članice. U raspravama s nacionalnim stručnjacima pokazalo se su potrebni podaci o tome kako se politike i zakonodavstvo EU-a u području energije mogu provoditi u sektoru obrane u cilju poboljšanja sposobnosti oružanih snaga i lakšeg ostvarenja ciljeva EU-a i nacionalnih ciljeva o (1) energetskoj učinkovitosti, (2) uporabi obnovljivih izvora energije i (3) zaštiti ključne energetske infrastrukture. Prema tome, Savjetodavni forum će do kraja 2015. razviti isporučiti nekoliko rezultata koji uključuju sljedeće: · dokumente sa smjernicama o a) provedbi mjerodavnog zakonodavstva EU-a u području energetike i b) financiranju ulaganja u energetsku učinkovitost i obnovljive energije u obrambenom sektoru, · koncepte i preporuke za zajednička djelovanja između država članica u cilju poboljšanja zaštite ključnih energetskih infrastruktura. 2.7 Jačanje međunarodne dimenzije Budući da se proračunska sredstva za obranu u Europi smanjuju, izvoz u treće zemlje postaje sve značajniji za europske industrije kako bi se nadoknadila smanjena potražnja na njihovim domaćim tržištima. Pristup i rezultati Konkurentnost na tržištima trećih zemalja: Komisija će s dionicima razgovarati o načinima podupiranja europske obrambene industrije na tržištima trećih zemalja. Pitanja o kojima će se razgovarati uključuju: učinak zahtjeva za prebijanjem u trećim zemljama na europski sektor obrane; prepreke s kojima se europska industrija suočava na natječajima za ugovore u trećim zemljama; doprinos trgovinskih sporazuma EU-a i sporazuma o ulaganjima; potpore koju dobivaju konkurenti iz trećih zemalja te pitanje do koje bi se mjere slična potpora mogla pružiti poduzećima EU-a. Kako bi razgovarala o tim pitanjima, Komisija će u četvrtom tromjesečju 2014. osnovati forum na kojem će se okupiti predstavnici vlade i industrije. Na temelju rezultata tog dijaloga, Komisija će procijeniti potrebu za dodatnim koracima. Komisija će također nastaviti redovito uključivati dionike, posebno u kontekstu pregovora o sporazumima o trgovini i ulaganjima s trećim zemljama. Kontrola izvoza robe s dvojnom namjenom: Nakon izvješća Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi Uredbe br. 428/2009[9], Komisija je 24. travnja 2014. donijela Komunikaciju o pregledu politike za kontrolu izvoza.[10] Komunikacijom se namjerava prikazati smjer strateške kontrole izvoza EU-a i utvrditi konkretne mogućnosti politike za njihovu modernizaciju. Kao sljedeći korak u pregledu politike, Komisija će izvršiti procjenu učinka različitih mogućnosti preispitivanja koje su utvrđene u Komunikaciji. Taj će postupak biti potkrijepljen vanjskom studijom i uključivat će ciljana savjetovanja javnosti, te „forum industrije” za ključne dionike. Komisija planira završiti procjenu učinka u prvoj polovici 2015. i tako postaviti temelj za buduća djelovanja. 3. Zaključak Ovo izvješće nastavak je na Komunikaciju Komisije koja je donesena u srpnju 2013. i pridonosi provedbi Zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013. Istovremeno se njome osigurava kontinuitet aktivnosti Komisije u području obrane i sigurnosti i gradi osnova za doprinos Komisije Europskom vijeću u lipnju 2015. Komisija može dati važan doprinos jačanju europskog sektora obrane i sigurnosti posebno s pomoću svojih politika u području unutarnjeg tržišta, industrije, istraživanja i inovacija. To je posebno istina jer odnos između civilnog i obrambenog svijeta postaje sve snažniji i granice sve više nestaju. To je posebno očito u misijama ZSOP-a koje su uglavnom civilne i za čiju je učinkovitost potrebna bliska civilna/vojna suradnja. Zbog toga se povećava potražnja za većom sinergijom između civilnog/vojnog sektora u područjima kao što je strateški prijevoz, nadzor itd. EU, a posebno Komisija i Visoki predstavnik, sposobni su suočiti se s tim izazovom. Ulaganja u istraživanje i razvoj u području obrane i dalje drastično opadaju. U 2012. su se izdaci za istraživanje i razvoj u cijelom EU-u smanjili za 38 % u usporedbi s 2011. Djelomično kao posljedica toga, povećava se jaz između istraživanja i razvoja za sektor obrane i civilni sektor. Prema tome, povećava se ovisnost obrambene industrije o tehnologijama civilnog podrijetla kao i sklonost diversifikaciji u civilni sektor. S druge strane, civilna poduzeća kupuju tehnologije, kao što je robotika, koje su od interesa za poduzeća u sektoru obrane. Prema tome, osnovne tehnologije, kao što su one povezane s velikim podacima, sintetskom biologijom, 3D tiskom itd. postat će važan izvor inovacija za obrambenu i civilnu industriju. Iako je teško predvidjeti kako će europski sektor obrane i sigurnosti izgledati u sljedećih 20 do 30 godina, jasno je da se industrijski krajolik mijenja. Obrambene aktivnosti i dalje će imati svoje posebnosti, ali važnost civilnih elemenata u tom će sektoru sve više rasti. Zbog tog trenda mnoge su politike Komisije još važnije za obranu i javljaju se prilike za nove sinergije i veću učinkovitost koje Europa ne bi smjela propustiti. [1] Mjere koje su predviđene planom nemaju utjecaja na proračun EU-a povrh odobrenih sredstava koja su već predviđena službenim financijskim programiranjem Komisije i usklađeni su s odgovarajućim europskim programima uvrštenima u VFO za razdoblje 2014. – 2012. Svaka mjera koja je predstavljena u ovom planu koherentna je i u skladu s mjerodavnim financijskim instrumentima utvrđenima u višegodišnjem financijskom okviru. [2] članak 73. Direktive 2009/81/EZ. [3] Registar certificiranih obrambenih tvrtki (Certider). Više informacija dostupno je ovdje: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/defence/certider/ [4] To je dio šireg konteksta aktivnosti Komisije u tom području s ciljem uspostave okvira za djelovanje civilnih RPAS-a kako je navedeno u njezinoj Komunikaciji od 8. travnja. S tim ciljem Komisija će se zalagati za uporabu svih instrumenata EU-a kako bi se osigurao sveobuhvatni pristup i povećale sinergije koje sustavu omogućuju sigurnu integraciju u neodvojeni zračni prostor. [5] COM (2014) 297 [6] COSME – Konkurentnost malih i srednjih poduzeća – s proračunom od 2,3 milijarde EUR za razdoblje 2014. – 2020. [7] Skupina je osnovana u veljači 2013. kako bi savjetovala Komisiju o načinima za poticanje uporabe KET-ova u Europi. [8] Komunikacija od 6. ožujka 2014. (JOIN(2014)9). 7 COM(2013)710 od 16.10.2013. [10] COM(2014)244 od 24.4.2014.