To je smanjenje posljedica toga što su države članice dovršile manji broj postupaka ocjenjivanja. Dok su države članice u razdoblju od 2014. do 2018. podnijele ECHA-i ukupno 130 izvješća o ocjenjivanju, 2018. je podneseno samo jedno izvješće, a 2019. njih sedam. Glavni čimbenici koje su države članice navele kao uzrok kašnjenja su: nedovoljno sredstava, kašnjenja podnositelja zahtjeva pri dostavi dodatnih podataka koje su države članice zatražile tijekom ocjenjivanja, složena tehnička pitanja povezana s određenom dokumentacijom, razvoj tehničkih smjernica i donošenje novih znanstvenih kriterija za utvrđivanje svojstava endokrine disrupcije.

Provedba programa pregleda i dalje kasni. Do 31. prosinca 2019. dovršeno je samo 35 % povezanih aktivnosti. Odluke Komisije o odobrenju ili neodobrenju aktivnih tvari donesene su za 252 kombinacije aktivne tvari/vrste proizvoda (od čega je 179 doneseno na temelju BPR-a), a 474 kombinacije aktivne tvari/vrste proizvoda još se uvijek ispituju. Stalno povećanje broja odluka zabilježeno je u razdoblju od 2014. do 2016., ali je 2017. i 2018. zabilježeno znatno smanjenje, kako je prikazano na slici 1.

Program pregleda započet je na temelju BPD-a i prvotno se predviđalo da će biti dovršen za 10 godina. Međutim, budući da je postalo očito da ocjenjivanje dokumentacije zahtjeva za odobrenje neće biti dovršeno u prvobitno predviđenom roku, njegovo se trajanje moralo produljiti dva puta, i to prvo na temelju BPD-a do 14. svibnja 2014., a zatim na temelju BPR-a do 31. prosinca 2024.

Ovo je izvješće utvrđeno u skladu s člankom 65. stavkom 4. BPR-a prema kojem Komisija na temelju izvješća koja su države članice dostavile o provedbi BPR-a na svojim državnim područjima sastavlja skupno izvješće te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. Sve države članice osim Češke podnijele su svoja izvješća. Člankom 65. stavkom 3. od država članica zahtijeva se da posebno dostave podatke o i. rezultatima službenih kontrola, ii. trovanjima, iii. štetnim učincima na okoliš i iv. uporabi nanomaterijala. Međutim, države članice nisu dostavile podatke o štetnim učincima na okoliš zbog poteškoća koje su imale pri prikupljanju tih podataka za prvo izvješće. Komisija će s državama članicama raspraviti o načinu na koji može osigurati da one počnu prikupljati te podatke za sljedeće izvješće (predviđeno za 2025.). Izvješćem je obuhvaćeno razdoblje od početka primjene BPR-a (1. rujna 2013.) do 31. prosinca 2019. Osim informacija koje su dostavile države članice, ovo se izvješće temelji i na podacima dobivenima s informatičke platforme koja se upotrebljava za podnošenje i procjenu zahtjeva te na informacijama iz preglednog izvješća o misijama za utvrđivanje činjenica koje je 2017. i 2018. provela Glavna uprava Komisije za zdravlje i sigurnost hrane. Izvješću je priložen radni dokument službi Komisije u kojem se navode detaljni dokazi za zaključke iz izvješća.

Kad je riječ o programu pregleda za postojeće aktivne tvari, države članice ne poštuju rokove predviđene u BPR-u za različite postupke za odobrenje proizvoda. Kad je riječ o međusobnom priznavanju, više od 60 % postupaka kasni (približno trećina postupaka za jednu do dvije godine i približno polovina njih više od dvije godina).

Uredba o biocidnim proizvodima sadržava posebne odredbe za rješavanje sporova koji se mogu pojaviti među državama članicama u kontekstu postupaka međusobnog priznavanja i one su se zasad pokazale učinkovitima. Većina sporova bila je riješena u kontekstu koordinacijske skupine, pri čemu je samo 8 % njih upućeno Komisiji.

Proizvodi koji sadržavaju aktivne tvari koje su kandidati za zamjenu mogu se odobriti tek nakon komparativnog ocjenjivanja. Provedena su 1 394 takva ocjenjivanja, nakon kojih je u velikoj veličini slučajeva (1 289) izdano odobrenje bez ograničenja. Međutim, za odobravanje proizvoda koji sadržavaju aktivne tvari koje su manje štetne predviđen je pojednostavnjeni postupak. Dosad su u okviru pojednostavnjenog postupka odobrena 232 proizvoda, a ukupno su podnesene 474 obavijesti o stavljanju tih proizvoda na raspolaganje na tržištu u državama članicama.

Dosad je podneseno 138 zahtjeva za odobrenje Unije, od kojih se 106 odnosilo na skupine biocidnih proizvoda. Komisija je izdala 11 odobrenja Unije, od kojih se jedno odnosilo na jedan proizvod, dok je ostalih 10 izdano za skupinu biocidnih proizvoda za ukupno 66 proizvoda. Dosad su podnesena 183 zahtjeva za odobrenje Unije za takozvane iste biocidne proizvode, od kojih se 105 odnosilo na skupine biocidnih proizvoda, a dosad su izdana dva odobrenja. Do kašnjenja dolazi i u postupcima izdavanja odobrenja Unije, posebno tijekom procjene države članice koja provodi ocjenjivanje, a dosad nije bilo moguće dovršiti nijedan postupak za odobrenje Unije unutar rokova: približno dvije trećine kasni do jednu godinu, približno 20 % od jedne do dvije godine, a približno 10 % više od dvije godine.

Odstupanje od zahtjeva za izdavanje odobrenja

Od 2014. do 2019. devet država članica iskoristilo je mogućnost predviđenu člankom 55. stavkom 1. i izdalo 135 privremenih dozvola za proizvode za koje smatraju da su potrebne za suzbijanje opasnosti za javno zdravlje ili zdravlje životinja ili okoliš. Gotovo su sve države članice od ožujka 2020. iskoristile tu odredbu da bi omogućile stavljanje na raspolaganje na tržištu dodatnih dezinfekcijskih sredstava kako bi se zadovoljila velika potražnja za tim proizvodima radi kontrole širenja bolesti COVID-19. Komisija je od ožujka do studenoga 2020. primila gotovo 600 obavijesti o izdanim nacionalnim dozvolama. Osam mjeseci nakon izbijanja pandemije može se zaključiti da je tom hitnom mjerom iz BPR-a omogućeno rješavanje dosad nezabilježene situacije za vrijeme pandemije bolesti COVID-19.

Samo je jedna država članica izdala privremeno odobrenje za proizvod koji sadržava novu aktivnu tvar koja još nije odobrena.

Do kraja 2019. dvije države članice zatražile su odstupanje na temelju članka 55. stavka 3. BPR-a kojim se državama članicama dopušta da odobre proizvode koji sadržavaju dušik dobiven in situ za zaštitu kulturne baštine. Pet drugih država članica zatražilo je odstupanje tijekom 2020. Komisija je odobrila odstupanje u svim slučajevima.

2.3.Tretirani proizvodi

Članak 58. BPR-a sadržava odredbe o proizvodima koji su tretirani biocidnim proizvodom ili ga sadržavaju. Velik broj različitih proizvoda za svakodnevnu uporabu tretira se biocidnim proizvodima, uglavnom za zaštitu, primjerice drva, boja i tekstilnih proizvoda. Takvi se proizvodi mogu tretirati samo aktivnim tvarima koje su odobrene za odgovarajuću vrstu proizvoda (odobrene ili uključene u program pregleda ili za koje je zahtjev za odobrenje podnesen prije rujna 2013.) i moraju ispunjavati sve uvjete ili ograničenja navedena u odobrenju aktivne tvari. BPR-om se utvrđuju i posebne odredbe o označivanju tretiranih proizvoda.

Kontrolama koje su države članice provele u razdoblju od 2014. do 2018. utvrđeno je da je relativno malo predmeta tretirano neodobrenim aktivnim tvarima, a više je slučajeva neusklađenosti zabilježeno u pogledu zahtjeva za označivanje. Najmanje 30 % ispitanih proizvoda imalo je netočnu ili nepotpunu oznaku, a stopa neusklađenosti u dvjema državama članicama iznosila je približno 80 %.

Države članice provele su 2019. projekt koordinirane provedbe Podskupine za BPR Foruma. Rezultati su pokazali visoku razinu usklađenosti sa zahtjevom da se samo odobrene aktivne tvari mogu upotrebljavati za tretiranje predmeta. Tijekom kontrola utvrđena je i visoka stopa usklađenosti u pogledu prisutnosti oznake kad se ona zahtijeva. Međutim, kad je riječ o kvaliteti i potpunosti informacija koje se trebaju navesti na oznaci stopa usklađenosti bila je niža.

U tri slučaja države članice zatražile su od Komisije da odluči je li određeni proizvod biocidni ili tretirani proizvod. Komisija je donijela tri takve odluke.

2.4.Slučajevi otrovanja

Sve države članice odredile su centre za toksičnost, ali na različite načine bilježe slučajeve otrovanja. Ukupan broj zabilježenih slučajeva kretao se u rasponu od 5 248 u 2013. do 14 135 u 2018. Dostupni podaci ukazuju na to da je većina slučajeva otrovanja uključivala dezinfekcijska sredstva (od 47 % do 59 % zabilježenih slučajeva godišnje) i sredstva za suzbijanje nametnika (od 39 % do 50 %). Kad je riječ o ozbiljnosti slučajeva, najveći broj slučajeva sa smrtnim ishodom ili onih u kojima je takav ishod izbjegnut, a koji su uključivali ljude ili neciljne životinje, bio je uzrokovan sredstvima za suzbijanje nametnika.

Najčešći način izloženost koji dovodi do slučajeva otrovanja u djece i životinja (kućni ljubimci) je gutanje, a kod odraslih je osoba najzastupljenije udisanje.

Većina država članica poduzela je mjere za edukaciju i informiranje šire javnosti o sigurnoj uporabi biocidnih proizvoda te o rizicima i koristima povezanima s njihovom uporabom. Poticanje ograničene uporabe biocidnih proizvoda i informiranje o njihovoj sigurnoj uporabi (osobito za dezinfekcijska sredstva i rodenticide) u svim državama članicama mogli bi pridonijeti sprečavanju slučajeva otrovanja.

2.5.Provedba

Svaka država članica mora osigurati uspostavu odgovarajućeg sustava službenih kontrola kako bi se osigurala usklađenost s BPR-om. Države članice imaju različite administrativne strukture i često je više od jednog tijela nadležno za provedbu BPR-a. Opće strategije za provedbu BPR-a provedene su u 20 država članica. U većini slučajeva te strategije obuhvaćaju proaktivne kontrole (na temelju procjene rizika) i reaktivne kontrole koje se provode nakon zaprimanja pritužbi.

Stopa usklađenosti koja je utvrđena kontrolama provedenima u izvještajnom razdoblju znatno se razlikuje među državama članicama. Neke su države članice prijavile visoke stope usklađenosti s pravilima iz BPR-a za stavljanje proizvoda na raspolaganje na tržištu, dok su u drugima stope usklađenosti bile niske. U nekim državama članicama visoka stopa neusklađenosti mogla bi biti povezana s time što je većina kontrola provedena tek nakon zaprimanja pritužbi o tome da se na tržištu nalaze proizvodi za koje se sumnja da su nezakoniti.