-MSP (1 do 249 zaposlenika)

Javno savjetovanje održano je od 28. kolovoza 2016. do 28. studenoga 2016. Ciljne skupine bile su poduzeća (uključujući trgovačka društva, samozaposlene osobe i organizacije predstavnika poduzeća), građani (uključujući fizičke osobe, organizacije koje predstavljaju građane ili potrošače i akademike) te javna tijela.

Sudionici su tvrdili da je poduzećima skupo i opterećujuće uspostaviti nastan, pružati usluge ili prodavati robu preko granica. Čak i ako informacije postoje na internetu, teško ih je pronaći ili razumjeti, uglavnom zato jer nisu dostupne na većem broju jezika i jer se često upotrebljava žargon. Štoviše, kada se nude tek općenite informacije, one nisu primjenjive na određeni predmet. Sudionici su preporučili primjenu visokih standarda kvalitete na informacije na internetu. Sadržaj i prezentaciju tih informacija potrebno je neprestano poboljšavati na temelju povratnih informacija korisnika.

Vidjeti Prilog 16. Procjeni učinka za detaljnu analizu rezultata.

Istaknut je snažan konsenzus među poduzećima i građanima u pogledu važnosti glavnih stupova jedinstvenog digitalnog pristupnika, posebno:

-potreba za informacijama na internetu o pravilima i postupcima u drugim državama članicama EU-a: 93 % poduzeća i 92 % građana smatra da je to vrlo važno ili važno;

-pristup e-postupcima: 94% poduzeća i 92 % građana smatra da je to vrlo važno ili važno;

-pristup uslugama podrške na zahtjev: 88 % poduzeća i 87 % građana smatra da je to vrlo važno ili važno.

2.2.1. Informacije na internetu o primjenjivim pravilima na razini EU-a i nacionalnoj razini

Poduzeća i građani izrazili su zabrinutost u pogledu vrlo sličnih pitanja kad je riječ o informacijama na internetu o pravilima na razini EU-a i nacionalnoj razini. Najviše ispitanika koristi se internetom kao prvim izvorom informacija o tim pitanjima (74 % poduzeća i 80 % građana). Većina ih je pokušala pronaći takve informacije na internetu (78 %, odnosno 70 %), ali zaključili su da je to teško (80 %, odnosno 60 %). Glavne su poteškoće: nedovoljna vidljivost (48 %, odnosno 43 %), kvaliteta (40 % u oba slučaja) i jezik (24 %, odnosno 13 %).

To se odražava u odgovorima o kriterijima kvalitete za informacije na internetu. U obje kategorije najčešća se tri odgovora odnose na to da informacije trebaju biti dostupne pretraživanjem (82 %, odnosno 72 %), relevantne, praktične i ažurne (77 %, odnosno 69 %) te dostupne na drugom jeziku EU-a (72 %, odnosno 64 %). Informacije na drugom jeziku razumljive su za 91 % poduzeća i 87 % građana, dok je najčešći jezik EU-a na kojem poduzeća i građani mogu razumjeti informacije engleski (88 %, odnosno 78 %), a slijede francuski i njemački.

Ispitanici smatraju da bi nadležna tijela morala biti obvezna osigurati minimalnu razinu informacija potrebnih za provedbu prekograničnih aktivnosti (80 % u oba slučaja), a te informacije morale bi biti barem na jednom drugom jeziku EU-a (77 %, odnosno 72 %). Najučinkovitiji način sprječavanja praznina jest taj da nacionalna tijela pružaju sve informacije (77 % poduzeća i 63 % građana smatra da je to vrlo djelotvorno) ili barem minimum informacija nužnih za prekogranične korisnike (68 % poduzeća smatra da je to vrlo učinkovito) te na barem jednom drugom jeziku (72 % poduzeća i 63 % građana smatra da je to vrlo učinkovito). Većina javnih tijela smatra da su potrebne informacije već osigurane (50 %). Većina smatra da je zahtjevno, ali izvedivo, osigurati sve potrebne informacije za prekogranične aktivnosti (50 %), informacije u centraliziranoj bazi podataka EU-a (48 %) i informacije na barem jednom drugom jeziku EU-a.

Kad je riječ o pravilima i postupcima za proizvode i usluge, većina poduzeća (81 %) podržava spajanje odgovarajućih kontaktnih točaka. To je realistična opcija za ispitanike iz javnih tijela (70 %). Većina smatra da je to poželjno ili vrlo poželjno, iako smatraju da je integracija teška ili donekle teška (28 %, odnosno 48 %).

2.2.2. E-postupci za usklađivanje s nacionalnim pravilima

Otprilike polovina poduzeća i građana pokušala je provesti e-postupak u drugoj državi EU-a/EGP-a. Glavni problemi s kojima su se poduzeća suočila jesu prekomjerna uporaba žargona, nedostatak potpune transakcionalnosti i potreba za prevođenjem ili certifikacijom dokumenata. Građani smatraju da su glavni problemi nedostatak potpune transakcionalnosti, nemogućnost pronalaska informacija i jezični problemi. Obje grupe ispitanika utvrdile su da je najhitnije riješiti probleme povezane s jezicima i osiguravanjem dokumenata.

Najvažniji su elementi kvalitete e-postupaka njihova internetska transakcionalnost (69 % poduzeća i 72 % građana), jednostavnost navigacije i vodstvo kroz korake (80 %, odnosno 72 %), prijevod na drugi jezik EU-a (65 %, odnosno 67 %) i služba pomoći (51 %, odnosno 63 %).

Poduzeća smatraju da je prioritet postaviti ova tri postupka na internet: 1. registraciju poslovne aktivnosti, 2. registraciju u sustav PDV-a, 3. povrat PDV-a. Za građane prioriteti su sljedeći: 1. vađenje ili produljenje osobne iskaznice, 2. zahtjev za priznavanjem stručnih kvalifikacija i 3. prijava promjene adrese.

Ispitanici se slažu da bi postupci obavezno trebali biti dostupni barem na još jednom jeziku EU-a (78 % poduzeća, 73 % građana i 55 % javnih tijela). Najvažniji postupci trebali bi također biti obavezno dostupni na internetu (67 %, 69 %, odnosno 70 %), kao i svi relevantni postupci koji će biti obavezni u okviru novog zakonodavstva na europskoj razini (69 %, 67 %, odnosno 48 %).

Procijenjeno je da su to najdjelotvornije mjere za poticanje prijelaza na e-postupke. Polovina javnih tijela smatra da su te mjere izazov, ali su izvedive. Druga polovina javnih tijela podijeljena je – dio smatra da ti postupci već postoje, a dio da su neizvedivi ili nepotrebni.

Većina javnih tijela gleda na svoj prijelaz na e-upravljanje neutralno (50 %) ili pozitivno (30 %). Javne uprave ravnomjerno su podijeljene u mišljenju – pola ih planira postaviti veći broj postupaka na internet u sljedeće dvije godine (potpuna transakcionalnost u 83 % slučajeva), a pola ne.

2.2.3. Usluge personalizirane usluge podrške i savjetovanja

Ispitanici su izjavili da su ovo najvažniji kriteriji kvalitete za usluge personalizirane podrške: odgovori bi trebali biti brzi (70 % poduzeća i 63 % građana), prilagođeni specifičnom upitu (75 %, odnosno 79 %), pouzdani i pravno utemeljeni (69 %, odnosno 60 %), jasni, jednostavni te dani na jeziku bez pravne terminologije (64 % poduzeća), usluge bi trebale biti dostupne na stranom jeziku (68 %, odnosno 58 %) te različitim kanalima (35 % građana).

2.2.4. Mehanizam za povratne informacije