HR ECB -PUBLIC  
 
MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 8. srpnja 2019.  
o nacionalnom zakonodavstvu koje se treba donijeti radi uspostavljanja bliske suradnje između 
Europske središnje banke i Hrvatske narodne banke  
(CON/2019/ 25) 
 
Uvod i pravna osnova  
Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 27. svibnja 2019. zahtjev od Hrvatske narodne banke (HNB) 
u ime hrvatskog ministra financija,  za davanje mišljenja o Prijedlogu  Zakona o dopunama Z akona o 
kreditnim institucijama (dalje u tekstu: „Prijedlog zakona“).  
Nadležnost ESB -a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije te trećoj i šestoj alineji članka 2. stavka 1. Odluke Vi jeća 
98/415/EZ1 jer se Prijedlog zakona odnosi  na HNB  i pravila koja se primjenjuju na financijske institucije u 
mjeri u kojoj takva pravila značajno utječu na stabilnost financijskih institucija i tržišta, te na zadatke ESB -
a koji se odnose na politike o bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama u skladu s člankom 127. 
stavkom 6. Ugovora. U skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. Poslovnika Europske središnje 
banke, Upravno vijeće donijelo je ovo mišljenje.  
 
1.  Svrha Prijedloga zakona  
1.1. Uvod  
1.1.1 . Prijedlog  zakona je sastavljen u širem kontekstu zahtjeva podnesenog 27. svibnja 2019. od strane 
Republike Hrvatske za  uspostavljanje bliske suradnje između ESB -a i HNB -a u skladu s postojećim 
postupcima uspostavljenim prema članku 7. Uredbe Vijeća (EU) br. 1024/2013 (dalje u tekstu: 
„Uredba o SSM- u“)2 i u skladu s Odlukom ESB/2014/5 Europske središnje banke3. Prijedlog  
zakona osigurava provedbu Uredbe o SSM- u i Uredbe (EU) br. 468/2014 Europske središnje 
banke (dalje u tekstu: „Okvirna uredba o SSM- u“)4. U tom pogledu, Prijedlog zakona uvodi izmjene 
Zakona  o kreditnim institucijama5 kako bi se ispunili preduvjeti za usp ostavljanje bliske suradnje 
između ESB -a i nacionalnog nadležnog tijela države članice čija valuta nije euro, a kako bi se ESB -
u dopustilo da provodi svoje zadać e koje se odnose na bonitetni nadzor kreditnih institucija sa 
sjedištem u toj državi članici. Prijedlog zakona usmjeren je na dva  glavna pitanja: (a) osiguravanje 
da će nacionalno nadležno tijelo poštovati sve smjernice ili zahtjeve ESB -a; i (b) osiguravanje da 
                                                 
1  Odluka Vijeća 98/415/EZ od 29. lipnja 1998. o savjetovanju nacionalnih tijela s Europskom središnjom bankom u 
pogledu nacrta propisa (SL L 189, 3.7.1998., str. 42.).  
2        Uredba Vijeća (EU) br. 1024/2013 od 15. listopada 2013. o dodjeli određenih zadaća Europskoj središnjoj banci u    
vezi s politikama bonitetnog nadzora kreditnih institucija (SL L 287, 29.10.2013., str. 63.).   
3         Odluka ESB/2014/5 Europske središnje banke od 31. siječnja 2014. o bliskoj suradnji s nacionalnim nadležnim 
tijelima država članica sudionica čija valuta nije euro (SL L 198, 5.7.2014., str. 7.).  
4         Uredba (EU) br. 468/2014 Europske središnje banke od 16. travnja 2014. o uspostavljanju okvira za suradnju unutar 
Jedinstvenog nadzornog mehanizma između Europske središnje banke i nacionalnih nadležnih tijela te s 
nacionalnim imenovanim tijelima (Okvirna uredba o SSM -u) (ESB/2014/17) (SL L 141, 14.5.2014., str. 1.).  
5      Zakon o kreditnim institucijama (Narodne novine no 159/13, 19/15, 102/15 i 15/18).    
ECB -PUBLIC  
2 će sve kreditne institucije sa sjedištem u Republici Hrvatskoj dati sve informacije koje ESB može 
zatražiti u svrhu provođenja sveobuhvatne procjene tih kreditnih institucija.  
 
1.2. Uloga ESB -a i HNB -a nakon uspostavljanja bliske suradnje  
1.2.1. Za potrebe bliske suradnje Prijedlog zakona sadrži definicije utvrđene u Okvirnoj uredbi o SSM- u, 
naročito definicije za: (a) nacionalno nadležno tijelo u bliskoj suradnji; (b) nadzirani subjekt i 
značajni nadzirani subjekt; (c) nadziranu grupu i značajnu nadziranu grupu; i (d) manje značajni 
nadzirani subjekt i manje značajnu nadziranu grupu. Prijedlog zakona također uključuje definiciju 
pravnih akata ESB -a. 
1.2.2. Nadalje, Prijedlogom zakona HNB se obvezuje izvršavati sve smjernice ili z ahtjeve ESB -a i donijeti 
sve mjere koje se odnose na kreditne institucije, a koje z atraži ESB. Prijedlog zakona nadalje 
propisuje da se pravni akti koje je donio ESB na temelju Uredbe o SSM- u izravno primjenjuju u 
Republici Hrvatskoj . Pored toga, Prijedlog zakona određuje da kada ESB izvršava svoje 
supervizorske zadatke iz članaka 4. i 5. Uredbe o SSM -u, HNB  pri obavljanju svojih supervizorskih 
zadataka i izvršavanju svojih supervizorskih ovlasti ili ovlasti imenovanog tijela, HNB  donosi  odluke 
u skladu s uputama, zahtjevima i smjernicama, koje je uputio ESB . Prijedlog zakona nadalje 
određuje sljedeće: kada ESB izvršava svoje supervizorske zadatke iz čl anka 4. stavaka 1. i 2. 
Uredbe o SSM- u u odnosu na značajne nadzirane subjekte i značajne nadzirane grupe, HNB u 
obavljanju svojih supervizorskih zadataka i izvršavanju svojih supervizorskih ovlasti donosi odluke 
samo na zahtjev i u skladu s posebnim uputama, smjernicama, zahtjevima i mjerama ESB- a. 
Pored toga,  Kada ESB izvršava svoje supervizorske zadatke iz članka 4. stavka 1. podstavka a) i 
c) Uredbe o SSM -u u odnosu na manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne nadzirane 
grupe, HNB u obavljanju svojih supervizorskih zadataka i izvršavanju svojih supervizorskih ovlasti 
donosi odluke samo na zahtjev i u skladu s posebnim uputama, smjernicama, zahtjevima i 
mjerama ESB- a. Konačno, Kada ESB izvršava svoje zadatke iz članka 4. stavka 1. podstavaka b), 
d) do g) i i. Uredbe o SSM -u, u odnosu na manje značajne nadzirane subjekte i manje značajne 
nadzirane grupe, HNB  pri obavljanju svojih supervizorskih zadataka i izvršavanju svojih 
supervizorskih ovlasti donosi odluke na zahtjev i u skladu s uputama, smjernicama, zahtjevima i 
mjerama ESB- a. 
1.2.3. Prijedlog zakona odnosi se također na makrobonitetne zadaće iz članka 5. Uredbe o SSM- u i 
određuje da kada ESB  izvršava svoje zadatke iz tog članka, HNB  pri obavljanju svojih ovlasti 
makrobonitetnog tijela donosi odluke u skladu s uputama, zahtjevima i smjernicama ESB -a. Pored 
toga, kada HNB djeluje kao imenovano tijelo za potrebe članka 458. stavka 1. Uredbe (EU) br. 
575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća6 ili usvaja druge mjere koje su usmjerene na rješavanje 
sistemskog ili drugog makrobonitetnog rizika, kada ESB  izvršava svoje ovlasti  i zadatke iz članka 5. 
Uredbe o SSM- u, HNB  će sukladno članku 7. Uredbe o SSM- u postupiti u skladu s  uputom ESB -a. 
1.2.4. Prijedlog zakona nadalje određuje postupak raskida u slučaju da se raskid pokreće u skladu s 
člankom 7. stavkom 8. Uredbe o SSM- u, kada se država članica čija valuta nije euro ne slaže s 
odlukom ESB -a i može zatra žiti od ESB -a raskid bliske suradnje s trenutnim učinkom. Prijedlog 
zakona propisuje da se u slučaju raskida bliske suradnje, pravni akti ESB -a doneseni na t emelju 
Uredbe o SSM- u prestaju primjenjivati u Republici Hrvatskoj . 
                                                 
6   Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne 
institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str.1.).  
ECB -PUBLIC  
3  
1.3.  Davanje informacija za potrebe provedbe sveobuhvatne procjene kreditnih institucija u Republici 
Hrvatskoj  
 U odnosu na sveobuhvatnu procjenu kreditnih institucija sa sjedištem u Republici Hrvatskoj koja se 
treba provesti u skladu s člankom 7. stavkom 2. podstavkom (b) Uredbe  o SSM -u, Prijedlog zakona 
propisuje da se ESB -u ili osobi koju ESB ovlasti moraju dati sve potrebne informacije te se davanje 
tih informacija neće smatrati odavanjem poslovne ili bankovne tajne. Pored toga, za potrebe 
sveobuhvatne procjene, ESB ili osoba koju ESB ovlasti, mogu: (a) zatražiti dostavljanje 
dokumentacije od kreditnih institucija; (b) obaviti pregled poslovnih knjiga i dokumentacije 
uključujući pribavljanje preslike te dokumentacije; (c) zatražiti pisana i usmena objašnjenja od 
kreditnih insti tucija i  njihovih radnika; i (d) obaviti razgovore za potrebe prikupljanja informacija s 
bilo kojom osobom za koju ocijene  da ima relevantna saznanja, uz uvjet njezinog izričitog 
pristanka.  
 
1.4.  Raskid bliske suradnje  
 Prijedlog zakona propisuje da odredbe Zakona o kreditnim institucijama o bliskoj suradnji prestaju 
važiti:  (a) danom prestanka bliske suradnje sukladno članku 7. Uredbe o SSM- u ili (b) danom 
ukidanja odstupanja iz članka 139. Ugovora u odnosu na Republiku Hrvatsku u skladu s člankom 
140. stavkom 2. Ugovora.  
 
2. Opće napomene  
2.1.  ESB pozdravlja Prijedlog zakona kao dio postupka koji vodi do uspostavljanja bliske suradnje 
između ESB -a i HNB -a u skladu s člankom 7. Uredbe o SSM- u. ESB primjećuje da su zahtjev i za 
davanje i donošenje ovog mišljenja potrebni  na temelju članka 2. i članka 3. stavka 2. točke (b) 
Odluke ESB/2014/5.  
 
2.2.  Važno je naglasiti da, u skladu s člankom 7. stavkom 2.  Uredbe o SSM- u i članka 3. stavka 2. 
točke (b) Odluk e ESB/ 2014/5, opseg ovog  mišljenja odnosi se na nacionalno zakonodavstvo koje 
Republika Hrvatska treba donijeti kako bi se osiguralo da su pravni akti koje je ESB donio u skladu 
s Uredbom o SSM- u obvezujući i provedivi u Republici Hrvatskoj i kako bi se osiguralo da je HNB 
obvezan donijeti sve mjere koje zatraži ESB u odnosu na nadzirane subjekte u skladu s člankom 7. 
stavkom 4 . Uredbe o SSM- u. 
 
2.3.  ESB primjećuje da ovo mišljenje nema utjecaja na procjenu koju ESB treba izvršiti u skladu s 
člankom 4. Odluke ESB/2014/5 koja će obuhvaćati  širu procjenu relevantnog nacionalnog 
zakonodavstva, također uzimajući u obzir praktičnu provedbu tog zakonodavstva.  
 
3.  Napomene vezane uz blisku suradnju između ESB -a i HNB- a 
3.1.  Uspostavljanje i raskid bliske suradnje  
3.1.1. ESB pozdrav lja uvođenje novih odredbi u Zakon o kreditnim institucijama koje imaju za cilj da na 
povezan način riješe nekoliko aspekata koji se odnose na uspostavljanje i funkcioniranje bliske 
suradnje s ESB -om. ESB shvaća da će se nove odredbe tumačiti  u skladu s drugim odredbama 
Zakona o kreditnim institucijama, tako da će se provođenje makrobonitetnog nadzora nad kreditnim 
institucijama sa sjedištem u Republici Hrvatskoj voditi prema okviru utvrđenom Uredbom o SSM- u. 
3.1.2. ESB također pozdravlja činjenicu da će primjena novih odredbi Zakona o kreditnim institucijama biti 
povezana s trajanjem bliske suradnje između ESB -a i HNB, počevši s datumom kada započinje 
ECB -PUBLIC  
4 bliska suradnja,  kako je navedeno u odluci ESB -a o us postavljanju bliske suradnje, sve do raskida 
bliske suradnje bilo u skladu s člankom 7. Uredbe o SSM- u, ili od datuma kada je ukinuto 
odstupanje iz članka 139. Ugovora u odnosu na Republiku Hrvatsku u skladu s člankom 140. 
stavkom 2. Ugovora. Ovaj će pristup olakšati prijelaz s jednog sustava na drugi te će osigurati 
jasnoću u odnosu na važeći pravni okvir, prije, za vrijeme i nakon bliske suradnje.  
3.1.3.  U odnosu na zahtjev za raskid bliske suradnje, ESB shvaća da Prijedlog zakona7 uređuje 
koordinaciju između HNB -a i Vlade Republike Hrvatske i ne utječe na primjenu članka 6. stavaka 
6., 7. i 8. Uredbe o SSM- u. U tom pogledu, primjećuje se da Prijedlog zakona8 odražava opseg 
članka 7. stavka 7. Uredbe o SSM- u, koji ipak ostaje relevantna važeća pravna osnova koja 
uređuje postupak obrazloženog neslaganja.  
 
3.2.  Uloga ESB -a i HNB -a nakon uspostavljanja bliske suradnje  
3.2.1. Kako bi se osiguralo da će nadzirani subjekti i grupe sa sjedištem u državi članici koja je u bliskoj 
suradnji biti u položaju koji je usporediv s položajem nadziranih subjekata i grupa sa sjedištem u 
državama članicama europodručja, članak 7. Uredbe o SSM- u kao preduvjet za uspostavljanje 
bliske suradnje određuje da država članica koja podnosi zahtjev osigura da njezino nacionalno 
nadležno tijelo poštuje sve smjernice ili zahtjeve ESB -a te da donese relevantno zakonodavstvo 
kako bi se osiguralo da će njezino nacionalno nadležno tijelo biti obvezno donijeti sve mjere koje 
zahtijeva ESB, a koje se odnose na kreditne institucije. Ovaj se uvjet dodatno određuje u članku 3. 
stavku 2. točki (a) Odluke ESB/2014/5 koji propisuje da odgovarajući nacionalni propisi moraju 
osigurati da će pravni akti koje donese ESB u skladu s Uredbom o SSM- u biti obvezujući i 
provedivi9. 
3.2.2. U tom kontekstu, ESB pozdravlja odredbe Prijedloga zakona kojima se osigurava da će HNB 
poštovati sve smjernice ili zahtjeve ESB -a i donijeti sve mjere koje zahtijeva ESB, a koje se odnose 
na kreditne institucije, uključujući donošenje odluka u skladu s uputama, zahtjevima i smjernicama 
ESB- a. Posebno, ESB shvaća da odredbe Prijedloga zakona imaju za cilj osigurati postupanje u 
skladu s gore navedenim zahtjevima i da je ESB u stanju djelotvorno izvršavati svoje supervizorske  
ovlasti i obavljati svoje s upervizorske zadatke unutar okvira bliske suradnje. U tom pogledu, ESB 
naglašava važnost uspostave pravnog okvira kojim se HNB -u dodjeljuju sve potrebne ovlasti za 
postupanje u skladu sa svim uputama koje bi ESB mogao donijeti na temelju Uredbe o SSM- u. 
3.2.3. Naposljetku, ESB pozdravlja pojašnjenje u Prijedlogu zakona o izvršavanju svojih supervizorskih 
ovlasti i obavljanju svojih supervizorskih zadataka u odnosu na značajne i manje značajne kreditne 
institucije, a posebno činjenicu da će HNB postupati samo na temelju zahtjeva ESB -a za 
superviziju značajnih kreditnih institucija i u kontekstu zajedničkih postupaka.  
 
3.3.  Primjenjivost pravnih akata ESB -a 
3.3.1. ESB primjećuje da Prijedlog zakona10 propisuje da su pravni akti ESB -a doneseni na temelju 
Uredbe o SSM- u obvezujući i provedivi u Republici Hrvatskoj. ESB stoga shvaća da su ta 
upućivanja dovoljna za osiguranje primjenjivosti pravnih akata ESB -a te da nije potrebno donijeti 
nikakve dodatne primarne ili sekundarne odredbe za svaki pojedinačni pravni  akt. 
                                                 
7   Članak 3. Prijedloga zakona (kojim se uvodi  članak 11.a stavci 9., 10. i 13. Zakona o kreditnim institucijama).  
8   Članak 3. Prijedloga zakona (kojim se uvodi članak 11.a stavak 12. Zakona o kreditnim institucijama).  
9   Vidi odlomak 3.2.1. Mišljenja CON/2018/49  
10   Članak 3. Prijedloga zakona (kojim se uvodi članak 11.a stavak 2. Zakona o kreditnim institucijama).  
ECB -PUBLIC  
5 3.3.2. ESB također primjećuje da s e definicija „pravni akti ESB -a“ navedena u Prijedlogu zakona11 odnosi 
na „uredbe, odluke, preporuke i mišljenja koje donosi Europska središnja banka u skladu s 
člankom 34. Statuta Europskog sustava središnjih banaka i Europske središnje banke“. Ova 
definicija bi iz područja primjene Prijedloga zakona12 isključila druge pravne akte koje bi ESB 
mogao donijeti na temelju Uredbe o SSM- u, prije svega smjernice. Iz tog razloga, ESB smatra da 
bi za potrebe Prijedloga zakona13 bilo prikladnije: (a) da se u definiciji upotrijebi isti tekst kao onaj iz 
članka 3. stavka 2. točke (a) Odluke ESB -a o uspostavljanju bliske suradnje koja se odnosi na 
„pravne akte koje donese ESB sukladno Uredbi (EU) br. 1024/2013“, u kojem slučaju, pozi vanje na 
Uredbu (EU) br. 1024/2013 u članku 3. Prijedloga zakona kojim se uvodi članak 11.a stavak 2. 
Zakona o kreditnim institucijama treba izostaviti; ili (b) da se briše definicija „pravni akti ESB -a u 
članku 2. Prijedloga zakona kojim se uvodi točka 103) u članak 3. Zakona o kreditnim institucijama, 
budući da su pravni akti koje ESB može donijeti u skladu s Uredbom o SSM- u već navedeni u 
članku 3. kojim se uvodi čla nak 11.a stavak 2. Zakona o kreditnim institucijama.  
 
3.4.  Davanje informacija za potrebe provedbe sveobuhvatne procjene kreditnih institucija sa sjedištem 
u Republici Hrvatskoj  
3.4.1. ESB shvaća da je cilj Prijedloga zakona osigurati da se Republika Hrvatska obveže ESB- u dati sve 
potrebne informacije o kreditnim institucijama sa sjedištem u Republici Hrvatskoj , koje ESB može 
zahtijevati radi provođenja sveobuhvatne procjene tih kreditnih institucija u skladu s člankom 7. 
stavkom 2. točkom (b) Uredbe o SSM- u. Posebno, podrazumijeva se da HNB kao tijelo koje 
podnosi zahtjev za savjetovanje, ispunjava tu obvezu na način da izravno određuje obveze 
kreditnim institucijama . 
3.4.2. Međutim, naglašava se da se ovaj pristup ne bi trebao tumačiti kao utjecaj na postupak ESB -a u 
odnosu na hrvatske kreditne institucije ili kao dodjela ovlasti ESB -u koje mogu nadilaziti ono što je 
propisano Uredbom o SSM -u. Naglašava se da će čak i nakon uspostavljanja bliske suradnje HNB 
biti tijelo nadležno za donošenje odluka upućenim  hrvatskim kreditnim institucijama. Podrazumijeva 
se da će to također biti slučaj za potrebe procjena koje su nužne za uspostavljanje bliske suradnje, 
u skladu s Ugov orom i Uredbom o SSM- u. 
Ovo mišljenje objavit će se na mrežnim stranicama ESB -a. 
 
Sastavljeno u Frankfurtu na Majni, 8. srpnja 2019.  
 
[potpis]  
 
Predsjednik ES B-a 
Mario DRAGHI  
                                                 
11   Članak 2. Prijedloga zakona (kojim se uvodi točka 103) u članak 3. Zakona o kreditnim institucijama).  
12   Vidjeti novi članak 11.a stavak 2. Zakona o kreditnim institucijama.  
13   Posebno za potrebe novog članka 11.a stavka 2. Zakona o kreditnim institucijama.