RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE INFORMATIVNI SAŽETAK PROCJENE UTJECAJA Priložen dokumentima Komunikacija Komisije Vijeću, Europskom parlamentu, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o programu Čisti zrak za Europu Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisije određenih onečišćivača zraka iz srednje velikih postrojenja za izgaranje (medium combustion plants – MCP) Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju nacionalnih emisija određenih onečišćivača zraka i izmjeni Direktive 2003/35/EZ Prijedlog Odluke Vijeća o prihvaćanju izmjene Protokola iz 1999. o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine /* SWD/2013/0532 final */





1. Definiranje problema 1.1. Kontekst politike Onečišćenje zraka znatno utječe na okoliš i zdravlje. Godišnja prerana smrtnost u 2010. godini dosegla je brojku od 400 000, a 62 % područja EU-a bilo je izloženo eutrofikaciji, uključujući 71 % ekosustava mreže Natura 2000. Ukupni vanjski troškovi utjecaja na zdravlje variraju od 330 do 940 milijardi EUR. Izravna gospodarska šteta uključuje 15 milijardi EUR od izgubljenih radnih dana, 4 milijarde EUR troškova na zdravstvenu skrb, 3 milijarde EUR gubitka od prinosa usjeva i 1 milijardu EUR štete na zgradama Radi njihova rješavanje u Europskoj uniji i na međunarodnoj razini razvijene su brojne politike za sprječavanje onečišćenja zraka. Provedena je ex-post revizija glavnih sastavnica politike EU-a: tematske strategije o onečišćenju zraka iz 2005., direktive o kakvoći okolnog zraka[1] (DKOZ), Direktiva o nacionalnim gornjim granicama emisije[2] (DNGGE) te niza zakonodavnih akata kojima se kontrolira onečišćenje na izvoru njegova nastanka. Politika je dovela do značajnog smanjenja emisija u razdoblju od 1990. do 2010., što je u EU-u većinom riješilo problem kiselih kiša (zakiseljavanja).[3] Glavni utjecaj na zdravlje od sitnih čestica smanjen je za oko 20 % u razdoblju od 2000. do 2010.[4] Cjelokupni je ustroj politike o kakvoći zraka usklađen, no mora se osigurati bolja usklađenost kontrole na mjestu nastanka onečišćenja, gornjih granica emisija i normi za kakvoću okolnog zraka kako bi se osigurala učinkovita usklađenost. 1.2. Ključni neriješeni problemi Unatoč tim poboljšanjima, utjecaj je i dalje znatan. Onečišćenje zraka najveći je razlog smrtnosti vezan uz okoliš u EU-u, odgovorno za deset puta više slučajeva prerane smrtnosti u usporedbi s prometnim nesrećama,[5] kao i za znatne učinke na zdravlje te gubitke produktivnosti rada koji iz toga proizlaze. Za ekosustave glavni je problem eutrofikacija. Tri su četvrtine najvrjednijih ekosustava EU-a ugrožene, ugrožavajući pritom od 200 do 300 milijardi EUR godišnjih prihoda mreže Natura 2000. S tim su povezana dva specifična problema. Kao prvo, postoje znatna kršenja normi o kakvoći zraka gdje trećina Zona upravljanja kakvoćom zraka u EU-u premašuje granične vrijednosti za sitne čestice (PM10), a četvrtina za dušikov dioksid (NO2). Kao drugo, čak i uz potpunu usklađenost s postojećim zakonodavstvom EU-a, EU nije na pravom putu za postizanje svog dugoročnog cilja. Predviđanja pokazuju da će u 2020. i dalje biti 340 000 slučajeva prerane smrti uzrokovane PM2,5 i prizemnim ozonom. 1.3. Temeljni pokretači Prekoračenje normi o kakvoći zraka Emisije dizela pokreću probleme vezane uz usklađenost NO2 i NOx Dok su granične vrijednosti emisija NOx za dizelske osobne automobile bile smanjene za 4 puta u razdoblju od 1993. do 2009. (Euro 1 do Euro 5), procijenjeni se prosjek emisija NOx u realnim uvjetima vožnje blago povećao. To je jedini najznačajniji pokretač trenutačne neusklađenosti. Izgaranje malih razmjera i koncentrirano lokalno onečišćenje stvaraju najgore probleme vezane uz usklađenost sitnih čestica Izgaranje krutih goriva u domaćinstvu uzrok je slučajeva u kojima lokalno onečišćenje najviše premašuje granične vrijednosti, a u određenim zemljopisnim lokacijama visoka koncentracija emitera kombinira se s topografijom koja sprečava učinkovitu disperziju.[6] Slaba koordinacija između nacionalnog i lokalnog djelovanja te nedostatak kapaciteta na regionalnoj i lokalnoj razini uzrok su kompliciranije i skuplje usklađenosti Tijela javne vlasti često su prekasno djelovala kako bi smanjila onečišćenje zraka. Dio problema nedostatak je kapaciteta za razvoj, provedbu i nadzor planova za smanjenje onečišćenja. Suradnja između nacionalnih programa NECD-a i planova djelovanja DKOZ-a mogla bi se poboljšati. EU ne napreduje u postizanju svog dugoročnog cilja vezanog uz kvalitetu zraka Preostale utjecaje na zdravlje nakon 2020. pokreću razni sektori Svi glavni sektori doprinose koncentracijama sitnih čestica ili ozona te ih se mora riješiti. Potencijal za troškovno učinkovito smanjenje najveći je za one sektore u kojima su postignuta najniža smanjenja (npr. poljoprivreda, srednje veliko izgaranje, izvancestovni pokretni strojevi te međunarodni brodarski prometa).[7] Emisije poljoprivrednog amonijaka pokreću preostale utjecaje na okoliš Poljoprivreda je odgovorna za 90 % emisija amonijaka i primarni je pokretač eutrofikacije. Postoji velik neiskorišten potencijal za postizanje troškovno učinkovitih smanjenja od kojih bi mnoga koristili poljoprivrednicima. Održivo pozadinsko onečišćenje znači da se utjecaje ne može učinkovito smanjiti samo lokalnim djelovanjem Postoji znatna pozadinska[8] komponenta vezana uz glavne probleme, što je izvan kontrole lokalnih nadležnih tijela. Dio problema na nacionalnoj je razini i na njoj se može riješiti, ali je prekogranični udio visok (iznad 50 % za PM2,5 i 60 % za NH3).[9] 1.4. Kako će se problem razvijati Usklađenost za PM10 i NO2 znatno će se poboljšati do 2020. Trajni problemi postoje uglavnom u žarištima (npr. Rim, Lisabon) i područjima gdje je upotreba ugljena za grijanje u stambenim zgradama još uvijek uobičajena (npr. PL, BG, CZ, SK), gdje visoka gustoća naseljenosti podrazumijeva izloženost velikog broja stanovništva. Za sve se države članice predviđa usklađenost s njihovim nacionalnim gornjim granicama emisija do 2020. Osnovna vrijednost pretpostavlja da će se uvođenjem normi Euro 6 u potpunosti kontrolirati stvarne emisije NOx iz dizelskih motora osobnih i lakih gospodarskih vozila od 2017. nadalje.[10] To je od presudne važnosti za usklađenost do 2020. Čak i uz potpunu usklađenost utjecaji na zdravlje do 2025. smanjit će se samo za oko jednu petinu, a eutrofikacija skoro nimalo. 2. Analiza supsidijarnosti Pravna je osnova članak 192. stavak 1. iz Ugovora. Djelovanje EU-a i dalje je neophodno zbog trajne prekogranične prirode onečišćenja zraka te zbog doprinosa proizvoda koji se zbog unutarnjeg tržišta moraju kontrolirati na razini EU-a. Prednosti smanjenja onečišćenja na zdravlje i okoliš uspoređuju se s troškovima kako bi se osiguralo razmjerno djelovanje. Ispituje se i optimalna distribucija smanjenja emisije između država članica i EU-a. 3. Ciljevi Dugoročni je strateški cilj postići razine kakvoće zraka koje ne dovode do značajnog negativnog utjecaja ili rizika za ljudsko zdravlje i okoliš. Postoje dva opća cilja: · Osigurati usklađenost sa sadašnjim politikama o kakvoći zraka i usklađenost s međunarodnim obvezama, najkasnije do 2020. · Postići daljnje znatno smanjenje utjecaja na zdravlje i okoliš u razdoblju do 2030. 4. Opcije politike, ocjena utjecaja i usporedba opcija za prvi cilj (2020.) 4.1. Razmatrane opcije Osnovna će vrijednost donijeti smanjenja koja se traže u revidiranom Protokolu iz Göteborga. Razmatrano je pet drugih opcija kako bi se riješili problemi usklađenosti: novo zakonodavstvo EU-a o mjestu nastanka onečišćenja, snižene nacionalne gornje granice emisija (nakon Göteborga), jača podrška EU-a djelovanju država članica, promicanje strožih međunarodnih kontrola, izmjene AAQD-a. 4.2. Ocjena utjecaja Ovom će se osnovnom vrijednošću osigurati široka usklađenost s normama o kakvoći zraka ako se problem stvarnih emisija za dizelske motore osobnih i lakih gospodarskih vozila riješi uvođenjem norme Euro 6. Od preostalih problema usklađenosti, od 13 do 19 % zona nalazi se unutar 5µg/m3 granične vrijednosti, a samo od 6 do 8 % iznad toga (ovisno o onečišćivaču). Daljnjim mjerama država članica za smanjenje lokalnog onečišćenja zraka trebalo bi se moći prilično jednostavno riješiti prvu kategoriju. Za drugu se izgaranje u domaćinstvu (glavno pitanje sitnih čestica) može regulirati ograničavanjem izgaranja krutih goriva uz podršku prelaženju na gorivo (npr. preko strukturnih fondova), dok se onečišćenje NO2 može riješiti ograničenjima pristupa za dizelska vozila. Donošenje novog zakonodavstva o mjestu nastanka onečišćenja te daljnje snižavanje nacionalnih gornjih granica emisija neće učinkovito ciljati lokalne izvore koji pokreću preostalu neusklađenost. Stoga se te opcije preuzimaju za analizu od 2025. do 2030. 4.3. Usporedba opcija Osnovna vrijednost pruža rasprostranjenu usklađenost, a preostali problemi do 2020. uzrokovani su lokalnim izvorima onečišćenja. Njih se učinkovito može riješiti lokalnim djelovanjem koje se na razini EU-a podržava osposobljavanjem sustava i financiranjem strukturalnih promjena kao što je prelazak na gorivo. Nema razloga za ublažavanje DKOZ-a s obzirom na to da se usklađenost može postići. 5. Opcije politike, ocjena utjecaja i usporedba opcija za drugi cilj (od 2025. do 2030.) 5.1. Razmatrane opcije Pet je opcija razmatrano uz dodatne vrijednosti, kao što je prikazano na sljedećoj tablici 1. Tablica 1.: Opcije politike razmatrane za razdoblje od 2025. do 2030. Opcija 1 || Opcija 6A || Opcija 6 B || Opcija 6 C || Opcija 6 D || Opcija 6 E Osnovne vrijednosti || Zatvaranje jaza od 25 % za PM 2,5 između osnovne vrijednosti i MTFR-a || Zatvaranje jaza od 50 % za PM 2,5 između osnovne vrijednosti i MTFR-a || Zatvaranje jaza od 75 % za PM 2,5 između osnovne vrijednosti i MTFR-a || Zatvaranje jaza od 100 % za PM 2,5 između osnovne vrijednosti i MTFR-a || Usklađenost s vrijednošću smjernica WHO-a (> 100 % zatvaranja jaza za PM 2,5) Fokus je stavljen na utjecaj sitnih čestica na zdravlje jer su one najštetnije te se mogu izraziti novčanom vrijednošću i jednostavno usporediti s troškovima. Kontrole sitnih čestica isto tako utječu na onečišćivače koji uzrokuju ozon, eutrofikaciju i zakiseljavanje pa će opcije omogućiti smanjenje i za njih. Ostvarivanje opcije 6 E, usklađenost s vrijednostima smjernica WHO-a, ne bi do 2030. bilo moguće bez strukturnih i tehničkih promjena. Potencijal za njezino dugoročno postizanje preuzima se kasnije. 5.2. Ocjena utjecaja Ocjena cjelovitog utjecaja predstavlja analizu za 2025. i 2030. godinu; zbog jezgrovitosti ovdje su prikazani samo rezultati za 2025. 5.2.1. Utjecaji na zdravlje i okoliš Smanjenje postotaka u utjecaju na zdravlje i okoliš naspram 2005. prikazano je u sljedećoj tablici 2.: Tablica 2.: smanjenje postotaka u utjecaju na zdravlje i okoliš naspram 2005. || 2005 || Opcija 1 || 6 A || 6 B || 6 C || 6 D PM 2,5 – kronično – prerana smrtnost || 494000 || -38 % || -42 % || -46 % || -50 % || -54 % Ozon – akutno – prerana smrtnost || 24600 || -28 % || -29 % || -30 % || -33 % || -39 % Eutrofikacija, nezaštićenih '000 kvadratnih km || 1125 || -21 % || -24 % || -28 % || -34 % || -40 % Zakiseljavanje, nezaštićenih '000 kvadratnih km || 161 || -71 % || -77 % || -81 % || -85 % || -87 % Opcijom 6C smanjuje se utjecaj sitnih čestica (PM2,5 ) na zdravlje za dodatnu trećinu iznad osnovne vrijednosti (50 % smanjenja naspram 38 %), dok su utjecaji eutrofikacije smanjeni za više od dodatne polovine iznad osnovne vrijednosti (34 % smanjenja naspram 21 %). 5.2.2. Gospodarski utjecaji Gospodarski utjecaji prikazani su u tablici 3. u nastavku u milijunima eura (dodatni troškovi iznad opcije 1 (osnovna vrijednosti) i % povećanja u usporedbi s osnovnom vrijednošću): Tablica 3.: gospodarski utjecaji opcije || Opcija 1 || Opcija 6 A || Opcija 6 B || Opcija 6 C || Opcija 6 D EU-28 (2025.) || 87171 || - || 221 || 0,25 % || 1202 || 1,38 % || 4629 || 5,31 % || 47007 || 53,9 % Napori potrebni za sektor SNAP-a[11] prikazani su u tablici 4. u nastavku, izraženi u milijunima eura te povećanjem postotka u usporedbi s opcijom 1: Tablica 4.: Napori potrebni za sektor SNAP-a || Opcija 1 || Opcija 6 A || Opcija 6 B || Opcija 6 C || Opcija 6 D Proizvodnja energije || 9561 || 44 || 0,46 % || 125 || 1,31 % || 470 || 4,92 % || 3519 || 37 % Izgaranje u domaćinstvu || 9405 || 74 || 0,78 % || 497 || 5,29 % || 1680 || 18 % || 17791 || 189 % Industrijsko izgaranje || 2513 || 19 || 0,75 % || 156 || 6,20 % || 641 || 25 % || 1811 || 71 % Industrijski procesi || 5017 || 17 || 0,34 % || 125 || 2,49 % || 331 || 6,61 % || 3964 || 79 % Ekstrakcija goriva || 695 || 0 || 0,00 % || 0 || 0,00 % || 6 || 0,81 % || 583 || 84 % Uporaba otapala || 1176 || 1 || 0,08 % || 2 || 0,15 % || 56 || 4,76 % || 12204 || 1,038 % Cestovni promet || 48259 || 0 || 0,00 % || 0 || 0 % || 0 || 0 % || 0 || 0 % Izvancestovni strojevi || 8760 || 1 || 0,01 % || 5 || 0,06 % || 145 || 1,66 % || 1451 || 17 % Otpad || 1 || 6 || 786 % || 7 || 941 % || 9 || 1,154 % || 9 || 1,203 % Poljoprivreda || 1783 || 59 || 3,33 % || 285 || 16 % || 1292 || 72 % || 5675 || 318 % Ukupno || 87171 || 221 || 0,25 % || 1202 || 1,38 % || 4629 || 5,31 % || 47007 || 54 % Sektori SNAP-a predstavljaju vrste aktivnosti (npr. izgaranje, upotreba otapala) koje se mogu odvijati u različitim gospodarskim sektorima (kemikalije, rafinerije itd.). Što se tiče gospodarskog sektora, opcija 6 C zahtijeva dodatne rashode od 0,22 % sektorske proizvodnje u poljoprivredi, 0,1 % za rafinerije i mnogo manje za sve ostale industrije. U tablici 5. prikazane su izravne gospodarske koristi i ukupni vanjski troškovi. Dodatnom mjerom mogli bi se smanjiti vanjski troškovi za 60 do 200 milijardi EUR na godinu iznad osnovne vrijednosti od čega bi više od 4,5 milijardi EUR moglo predstavljati izravnu gospodarsku uštedu. Tablica 5.: Gospodarske koristi uzrokovane smanjenjem onečišćenja zraka 2025. ( EU28) || Opcija 6 A || Opcija 6 B || Opcija 6 C || Opcija 6 D Izgubljeni radni dani, izravne gospodarske koristi naspram osnovne vrijednosti u mil. EUR || 726 || 1421 || 2137 || 2831 Šteta za izgrađeni okoliš, izravne gospodarske koristi naspram osnovne vrijednosti u mil. EUR || 53 || 106 || 145 || 162 Gubitak vrijednosti usjeva, izravne gospodarske koristi naspram osnovne vrijednosti u mil. EUR || 61 || 101 || 278 || 630 Ukupni troškovi zdravstvene skrbi, izravne gospodarske koristi naspram osnovne vrijednosti (u slučaju dostupnih podataka) || 219 || 437 || 657 || 886 Ukupne izravne koristi naspram osnovne vrijednosti || 1.059 || 2.065 || 3.237 || 4.509 Ukupno smanjenje vanjskih troškova onečišćenja zraka naspram osnovne vrijednosti (nisko vrednovanje) || 14 (997) || 29 (767) || 44 (686) || 59 (642) Ukupno smanjenje vanjskih troškova onečišćenja zraka naspram osnovne vrijednosti (visoko vrednovanje) || 50 (317) || 100 (937) || 150 (853) || 200 (074) Ukupni utjecaj na BDP vrlo je mali čak i u opciji 6 C (-0,025 %). Uključivanjem porasta produktivnosti u makroekonomsku analizu u potpunosti se kompenzira utjecaj na BDP-a, a dodatne izravne koristi (koristi od zdravstvene skrbi, usjeva i gradnje) daju neto gospodarsku korist od 0,007 % BDP-a. 5.2.3. Društveni utjecaji U svim je slučajevima učinak na zapošljavanje slab (u opciji 6 C postoji povećanje od 2 000 radnih mjesta, što je unutar raspona nesigurnosti), čak i bez uzimanja povećanja produktivnosti rada u obzir. Kada se to uzme u obzir, postoji neto otvaranje radnih mjesta (37 do 112 tisuća radnih mjesta). 5.2.4. Konkurentnost i utjecaji MSP-a Najzahvaćeniji sektori su poljoprivreda i rafiniranje nafte. U svim bi slučajevima utjecaj bio ispod ili na razini praga od 1 % bruto dodane vrijednosti, ukazujući na slobodan prostor koji bi apsorbirao dodatne troškove. Utjecaji na MSP značajni su za poljoprivredne mjere i mjere kod srednje velikih postrojenja za izgaranje (MCP). Za MCP-ove se utjecaj može smanjiti ispod 2,4 % bruto poslovnog viška (vidi u nastavku). Poljoprivredne se mjere mogu usmjeriti na veća postrojenja koja pokrivaju većinu kapaciteta, a preostale se utjecaje može riješiti odgovarajućom podrškom preko Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj. 5.2.5. Ciljevi za postizanje dugoročnog cilja do 2050. Pozadinske koncentracije sitnih čestica (PM2,5) ispod WHO-ova ograničenja od 10 mg/m3 mogu se postići skoro u cijelom EU-u (izloženost područja od 99,5 % i stanovništva od 99 %), uz pretpostavku strukturalnih promjena i daljnjeg tehnološkog razvoja. Okvirni cilj za donošenje potrebnih smanjenja naveden je u tablici 6. Tablica 6.: Cilj smanjenja emisija prema postizanju vrijednosti smjernica WHO-a u 2050.; emisije izražene u kilotonama, smanjenja uspoređena s emisijama iz 2005. EU28 || 2005. || 2025. || 2030. || 2040. || 2050. SO2 || 8172 || -79 % || -82 % || -87 % || -91 % NOx || 11538 || -65 % || -70 % || -78 % || -83 % PM2,5 || 1647 || -48 % || -54 % || -64 % || -72 % NH3 || 3928 || -30 % || -38 % || -42 % || -48 % HOS || 9259 || -50 % || -55 % || -64 % || -71 % 5.3. Usporedba opcija U tablici 7. prikazana je usporedba utjecaja opcija koje se odnose na osnovnu vrijednost: Tablica 7.: Usporedba utjecaja opcija koje se odnose na osnovnu vrijednost 2025. ( EU28) || Opcija 6 A || Opcija 6 B || Opcija 6 C || Opcija 6 D Troškovi koji se odnose na osnovnu vrijednost u mil. EUR || 221 || 1202 || 4629 || 47007 Dodatno smanjenje utjecaja na zdravlje iznad osnovne vrijednosti (2005. kao bazna godina) || 10 % || 21 % || 32 % || 43 % Dodatno smanjenje utjecaja eutrofikacije iznad osnovne vrijednosti (2005. kao bazna godina) || 16 % || 33 % || 62 % || 90 % Utjecaj na BDP uzimajući u obzir porast produktivnosti || 0,007 % || 0,009 % || 0,000 % || - Ostale izravne koristi || 333 || 644 || 1080 || 1678 Ukupno smanjenje vanjskih troškova onečišćenja zraka naspram osnovne vrijednosti (nisko vrednovanje) || 14 (997) || 29 (767) || 44 (686) || 59 (642) Ukupno smanjenje vanjskih troškova onečišćenja zraka naspram osnovne vrijednosti (visoko vrednovanje) || 50 (317) || 100 (937) || 150 (853) || 200 (074) Kod opcije 6 C korist premašuju troškove, dok su dodatne mjere koje donosi 6 D skuplje od koristi koje pružaju. Zbog toga se preferira opcija 6 C. 5.3.1. Analiza osjetljivosti Opsežna analiza osjetljivosti opcije 6 C donijela je sljedeće zaključke: · iako će klimatska politika pridonijeti kakvoći zraka, samo njom neće se do 2050. postići dugoročni cilj vezan uz kakvoću zraka; · postoji dodatni opseg izvan opcije 6 C za smanjenje utjecaja eutrofikacije i ozona na zdravlje uz male troškove (povećani troškovi usklađivanja od 1 %); · postoji mogućnost postavljanja cilja smanjenja metana u EU-u uz mali trošak ili bez troškova;[12] · ciljevi politike i dalje se mogu postići alternativnim budućim scenarijima. 5.4. Instrumenti provedbe preferirane opcije Glavni je instrument provedbe cjelokupne politike DNGGE, koji može uključiti i mjere za poboljšanje nacionalnih programa smanjenja, inventara i predviđanja emisija te praćenje ekosustava uz niske administrativne troškove (početnih 6,9 milijuna EUR i 2,5 milijuna EUR na godinu nakon toga). Trenutačno zakonodavstvo EU-a o mjestu nastanka onečišćenja i ono koje još nije doneseno rezultirat će potrebnim smanjenjem od 52 do 75 % za sve onečišćivače osim amonijaka, koji iznosi samo 25 % (iz IED-a). Kontrola EU-a za srednje velika postrojenja za izgaranje (1 – 50 MW nazivne ulazne toplinske snage) bila bi troškovno učinkovita: · značajna i troškovno učinkovita smanjenja emisija mogu se postići za sitne čestice, NOx i SOx; · ukupni obračunati troškovi za operatore mogu se ograničiti na 400 milijuna EUR ako se sekundarna kontrola NOx primjenjuje samo za dio novih postrojenja; · administrativni se troškovi mogu minimalizirati tako da se zatraži samo registriranje postrojenja. Poželjna opcija politike smanjenje je emisija u skladu s Protokolom iz Göteborga, u kombinaciji s registriranjem za sva postrojenja. Time se smanjuje utjecaj na MSP-ove na 0,1 – 2,4 % bruto poslovnog viška. 6. Praćenje i evaluacija Postoji opsežan skup pokazatelja i mehanizama za praćenje i evaluaciju provedbe politike EU-a za kvalitetu zraka (npr. izvješća EGP-a i EMEP-a). Oni će se upotrijebiti za evaluaciju postignuća revidiranih ciljeva smanjenja utjecaja. Nove obveze smanjenja DNGGE-a pratit će se pojačanim odredbama o evidencijama i predviđanjima. Politika će se revidirati u petogodišnjem ciklusu, s time da će se prva revizija provesti najkasnije do 2020. [1] 2008/50/EZ i 2004/107/EZ [2] 2001/81/EZ [3] Smanjenja emisija posljedica je zakonodavstva EU-a o emisijama sumpora iz velikih postrojenja za izgaranje (VPI) i zahtjeva za niskosumpornim gorivima za cestovni promet koja su omogućila i upotrebu katalizatora od norme Euro 4 nadalje. [4] U 2010. bilo je 379 420 slučajeva prerane smrti uzrokovane onečišćenjem sitnim česticama i 26 500 slučajeva uzrokovanih ozonom. [5] Statistika EUROSTAT-a navodi da je u 2010.broj žrtava u prometnim nesrećama u 27 država članica iznosio oko 35 000. [6] Npr. neka od glavnih mjesta naseljenosti u Europi i dalje nisu sukladna: Milano, Madrid, Barcelona, London i ostali. [7] Posebno u zemljama koje još nisu proglasile područja kontrole sumpora i/ili NOx. [8] Izmjerene razine onečišćenja zbroj su doprinosa koji potječu s određenih lokalnih izvora (kao što su industrijska područja ili gradski promet) te pozadinskog onečišćenja koje se sastoji od regionalnih i dalekosežnih izvora. [9] Procjene Europskog programa praćenja i evaluacije (European Monitoring and Evaluation Programme – EMEP). [10] Usklađenost s normom Euro 6 uključena je u osnovnu vrijednost jer je razina ambicije utvrđena u donesenim zakonima; provedbena je mjera tehnički mehanizam isporuke. [11] Odabrana nomenklatura za onečišćenje zraka [12] Metan se ne razmatra u ukupnoj optimizaciji jer ima drugačiji vijek trajanja (te stoga i drugačiji zadani rok njegova utjecaja na ozon) u usporedbi s ostalim prekursorima ozona.