Proizvodi imaju ključnu ulogu u životu građana EU-a, a broj, asortiman i raznolikost proizvoda u ponudi stalno se povećavaju. Zahvaljujući tehnološkom napretku do kojeg je došlo proteklih desetljeća, isto se tako sve više oslanjamo na njih: od ICT proizvoda koji su nas nastavljali povezivati tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 do namještaja i uređaja koji pomažu u svakodnevnom upravljanju našim domovima. Slobodan promet proizvoda ključan je za osiguravanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta koje je i dalje temelj konkurentnosti poduzeća iz EU-a i izbora potrošača.

Države članice same ne bi mogle provesti mjere takvog opsega bez stvaranja razlika u zahtjevima za poduzeća i prepreka slobodnom kretanju proizvoda, regulatornog opterećenja i prekomjernih troškova za poduzeća. Nadalje, mjere koje poduzimaju same države članice neizbježno bi dovele do primjene različitih alata koji bi potrošačima otežali odabir. Zbog samostalnog djelovanja država članica stoga bi postojao visok rizik od stvaranja različitih konkurentskih sustava koji se temelje na različitim metodama i pristupima, posebno za proizvode kojima se trguje na cijelom unutarnjem tržištu. To rascjepkava tržište i može dovesti do različitih razina osviještenosti i informacija o okolišnoj učinkovitosti proizvoda na području cijelog EU-a i dodatnih troškova za poduzeća koja trguju u različitim državama članicama.

Te nove nacionalne obveze, od zahtjeva u pogledu informacija o tehničkim zahvatima na obnovljenim elektroničkim uređajima i o trajanju kompatibilnosti softvera u Francuskoj do obveza izvješćivanja o postupanju s neprodanom trajnom robom u Njemačkoj, jasno upućuju na trend poduzimanja regulatornih mjera utvrđivanjem zahtjeva za ekološki dizajn robe. Zbog toga će bez djelovanja EU-a neizbježno doći do povećanja nacionalnih obveza i veće fragmentacije tržišta.

Nedostatak dostatnih i sveobuhvatnih pravila unutarnjeg tržišta ostavlja prostor za inicijative država članica ili industrija koje narušavaju funkcioniranje unutarnjeg tržišta dovodeći do mogućih prepreka, rascjepkanosti i neusklađenih pristupa. Osim toga, u nedostatku sveobuhvatnog skupa zahtjeva kojima se definira ekološka održivost proizvoda ili zahtjeva za ekološki dizajn, proizvod koji se smatra održivim u jednoj državi članici možda se neće smatrati održivim u drugoj državi članici. Štoviše, nedavno doneseni nacionalni propisi vjerojatno će obvezati proizvođače (i trgovce na malo) koji posluju u cijelom EU-u da ispune niz različitih nacionalnih obveza koje se razlikuju od jedne do druge države članice.

Pitanja kojima se bavi ova inicijativa povezana su s unutarnjim tržištem, uključujući nejednake uvjete za poduzeća koja pokušavaju provesti održivije pristupe ili činjenicu da trenutačna pravila EU-a samo djelomično obuhvaćaju aspekte proizvoda u pogledu održivosti. To znači da ne postoji sveobuhvatan skup zahtjeva kojima bi se osiguralo da svi proizvodi koji se stavljaju na tržište EU-a postanu održiviji. Zbog toga su države članice na nacionalnoj razini počele primjenjivati različite pristupe (što dovodi do fragmentacije unutarnjeg tržišta), a provedba trenutačnih pravila o ekološkom dizajnu nedostatna je i neujednačena.

–priprema i donošenje do 18 novih delegiranih akata u razdoblju od 2024. do 2027., u razdoblju od 2028. do 2030. donijelo bi se i 12 novih delegiranih akata, s utjecajem na osoblje i proračun u razdoblju 2025.–2027.,

U Prilogu V. ponavlja se standardna EU izjava o sukladnosti.

U Prilogu VI. navode se detaljnije informacije o sadržaju delegiranih akata kojima se utvrđuju zahtjevi za ekološki dizajn i koje treba donijeti u skladu s ovom Uredbom.

U Prilogu VII. utvrđuju se opći kriteriji koji se primjenjuju na mjere samoregulacije (članak 18.).

Prilog VIII. standardni je prilog koji sadržava korelacijsku tablicu povezanu s Direktivom o ekološkom dizajnu.

2022/0095 (COD)

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn održivih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive 2009/125/EZ

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

(1)Europski zeleni plan europska je strategija održivog rasta kojom se Unija nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, konkurentnim, klimatski neutralnim i kružnim gospodarstvom. Utvrđuje ambiciozan cilj osiguravanja da Unija do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent. Prepoznaje prednosti ulaganja u konkurentnu održivost Unije izgradnjom pravednije, zelenije i digitalnije Europe. Proizvodi imaju ključnu ulogu u ovoj zelenoj tranziciji. Ističući da su sadašnji proizvodni procesi i obrasci potrošnje i dalje previše linearni i ovise o protoku novih ekstrahiranih materijala, kojima se trguje i koji se prerađuju u robu te se konačno odlažu kao otpad ili emisijske jedinice, europski zeleni plan naglašava hitnu potrebu za prelaskom na model kružnog gospodarstva i naglašava da znatan napredak tek treba ostvariti. Isto tako navodi energetsku učinkovitost kao prioritet za dekarbonizaciju energetskog sektora i postizanje klimatskih ciljeva 2030. i 2050.

(2)Kako bi se ubrzao prelazak na model kružnog gospodarstva, Komisija je u svojem Akcijskom planu za kružno gospodarstvo za čišću i konkurentniju Europu (CEAP) osmislila program usmjeren na budućnost u cilju pripreme regulatornog okvira za održivu budućnost. Kako je utvrđeno u tom planu, trenutačno ne postoji sveobuhvatan skup zahtjeva kojima bi se osiguralo da svi proizvodi koji se stavljaju na tržište Unije budu sve održiviji i u skladu s načelom kružnosti. Osobito, dizajn proizvoda u dovoljnoj mjeri ne promiče održivost tijekom cijelog životnog ciklusa. Zbog toga se proizvodi često zamjenjuju, što uključuje znatnu potrošnju energije i upotrebu resursa kako bi se proizveli i distribuirali novi, a odložili stari proizvodi. Gospodarskim subjektima i građanima i dalje je preteško donositi održive odluke o proizvodima s obzirom na to da za to nedostaju relevantne informacije i cjenovno pristupačne opcije. To dovodi do propuštenih prilika za održivost i za poslovanje kojim se zadržava vrijednost, do ograničene potražnje za sekundarnim materijalima te do prepreka za usvajanje kružnih poslovnih modela.

(3)U europskoj industrijskoj strategiji utvrđena je sveobuhvatna ambicija Unije za poticanje „dvostruke tranzicije” prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom vodstvu. Strategija odražava europski zeleni plan ukazujući na vodeću ulogu koju europska industrija mora imati u tom pogledu putem smanjivanja ugljičnog i materijalnog otiska i ugrađivanja kružnosti u cijelo gospodarstvo te naglašavajući potrebu za odmakom od tradicionalnih modela i revolucioniranjem načina na koji oblikujemo, proizvodimo, upotrebljavamo i zbrinjavamo proizvode. Ažuriranje industrijske strategije iz 2021. dodatno naglašava glavne poruke strategije iz 2020. i usredotočuje se na pouke iz krize uzrokovane bolešću COVID-19, uključujući potrebu za jačanjem otpornosti.

(4)U nedostatku zakonodavstva na razini Unije već su se pojavili različiti nacionalni pristupi poboljšanju okolišne održivosti proizvoda, u rasponu od zahtjeva u pogledu informacija o trajanju softverske kompatibilnosti elektroničkih uređaja do obveza izvješćivanja o rukovanju neprodanom trajnom robom. To je pokazatelj da će daljnji nacionalni napori za postizanje ciljeva kojima teži ova Uredba vjerojatno dovesti do daljnje fragmentacije unutarnjeg tržišta. Stoga, kako bi se zaštitilo funkcioniranje unutarnjeg tržišta uz istodobno osiguravanje visoke razine zaštite okoliša, postoji potreba za regulatornim okvirom za postupno uvođenje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda. Ova će Uredba osigurati takav okvir tako što će pristup ekološkom dizajnu koji je prvobitno utvrđen u Direktivi 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća učiniti primjenjivim na najširi mogući raspon proizvoda.