Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 44/07)

Ova je obavijest objavljena u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Coteaux de Saumur”

PDO-FR-A0179-AM01

Datum obavijesti: 13. studenoga 2019..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Zemljopisni naziv

U poglavlju 1. odjeljku II. i odjeljku XII. stavku 2. točki (b) iza termina „zemljopisni naziv” briše se riječ „dodatna”.

U određenom broju specifikacija proizvoda za naziv Val de Loire dopušteno je upućivanje na glavnu regiju „Val de Loire” upotrebom dogovorenog istog zemljopisnog naziva, čije označivanje podliježe posebnim odredbama utvrđenima u specifikaciji. U nekim slučajevima postoje dodatne oznake zemljopisnog podrijetla koje se odnose na manje zemljopisne jedinice i na restriktivnije uvjete proizvodnje. Kako bi se izbjegla bilo kakva zabuna, ovdje je izbrisana riječ „dodatna”.

Stoga se jedinstveni dokument mijenja u točki 9. s obzirom na dodatne uvjete.

2. Zemljopisno područje

Zemljopisno područje mijenja se kako slijedi: „Sve faze proizvodnje odvijaju se na zemljopisnom području koje na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. obuhvaća područje sljedećih općina:

— – departman Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— – departman Maine-et-Loire: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Meigné i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

— – departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Zemljovidi tog zemljopisnog područja dostupni su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.”

Izmjena teksta: u novom se popisu administrativnih tijela u obzir uzimaju spajanja ili druge promjene u administrativnom području nastale nakon odobrenja specifikacije. Radi veće pravne sigurnosti, taj se popis temelji na verziji službenog zemljopisnog šifrarnika koji je na snazi i svake ga godine objavljuje INSEE. Granice zemljopisnog područja ostaju u potpunosti nepromijenjene.

Naposljetku, dodana je uputa da su radi boljeg informiranja javnosti na internetskim stranicama INAO-a dostupni zemljovidi tog zemljopisnog područja.

Stoga se jedinstveni dokument mijenja u točki 6. koja se odnosi na zemljopisno područje.

3. Definirano područje čestice

U poglavlju I. odjeljku IV. stavku 2. prvom podstavku specifikacije ZOI-ja „Coteaux de Saumur” iza riječi „5. rujna 2007.” dodaju se riječi „i 19. siječnja 2017.”.

Tom je izmjenom dodan datum na koji je nacionalno nadležno tijelo odobrilo izmjenu definiranog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Definiranje područja čestice provodi se utvrđivanjem onih čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4. Područje u neposrednoj blizini

U poglavlju 1. odjeljku IV. stavku 3. popis općina zamjenjuje se sljedećim: „Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Doué-la-Fontaine, Forges i Montfort), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive.”

To omogućuje da se u obzir uzmu razna spajanja općina koja su provedena nakon posljednje verzije specifikacije. Granice zemljopisnog područja ostaju potpuno jednake.

Stoga se jedinstveni dokument mijenja u točki 9. s obzirom na dodatne uvjete.

5. Odredbe u području poljoprivrede i okoliša

U poglavlju I. odjeljku VI. stavku 2. dodaje se: „Među redovima je obvezan biljni pokrov koji je uređen, prirodan ili zasađen; ako biljni pokrov ne postoji, subjekt obrađuje tlo kako bi uredio prirodnu vegetaciju ili upotrebljava proizvode za biološku kontrolu koje su odobrila javna tijela u vinogradarstvu. Ako se na parceli upotrebljavaju herbicidi za biološku kontrolu, zabranjuje se upotreba drugih herbicida.”

Ta je izmjena u skladu s aktualnim razvojem prakse subjekata u korist agroekologije u cijelom anžuvinskom vinogradarskom području i odražava povećanu brigu za okoliš u tehnološkim proizvodnim postupcima. Ustrajanjem na biljnom pokrovu, mehaničkom plijevljenju ili uporabi proizvoda za biološku kontrolu, ona dovodi do smanjenja uporabe kemijskih herbicida. Smanjenje herbicida trebalo bi omogućiti jačanje zaštite vinogradarskog zemljišta i očuvanje njegovih prirodnih značajki (plodnost, biološka raznolikost, biološko pročišćavanje), što pridonosi kvaliteti i autentičnosti vina te jača značenje pojma ograničenog područja.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6. Odobrenja za početak berbe

U poglavlju I. odjeljku VII. stavku 1. specifikacije proizvoda rečenica „Datum početka berbe utvrđuje se u skladu s odredbama članka D. 645-6. Zakonika o poljoprivredi i morskom ribarstvu.” briše se.

Utvrđivanje datuma početka berbe više nije nužno jer su danas subjektima na raspolaganju brojni alati koji im omogućuju najtočniju procjenu zrelosti grožđa. Svakom subjektu, samostalno i zajednički, na raspolaganju su brojni uređaji i oprema koji omogućuju točno određivanje optimalnog datuma početka berbe na svakoj parceli, ovisno o proizvodnim ciljevima.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7. Kapacitet vinskog podruma

U poglavlju I. odjeljku IX. stavku 1. točki (c) rečenicu: „Svaki subjekt mora imati kapacitet podruma za proizvodnju vina najmanje 1,4 puta veći od prosječnog prinosa na gospodarstvu tijekom posljednjih pet godina.” zamjenjuje rečenica: „Svaki subjekt mora imati kapacitet podruma za proizvodnju vina najmanje 1,4 puta veći od prosječne količine vina proizvedenog na gospodarstvu tijekom posljednjih pet godina.”

U specifikaciji se nije upućivalo na kapacitet zapremnine (izražen u hl ili m3), već na prinos, odnosno obujam berbe podijeljen s proizvodnom površinom (izražen, primjerice, u hl/ha). Predloženom izmjenom omogućuje se ispravak te nedosljednosti u pogledu količine, a da se ne mijenja ništa bitno (i dalje je najmanja utvrđena količina 1,4 puta veća od prosječne količine vina proizvedenog na gospodarstvu u prethodnim godinama).

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8. Kretanje vina

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost je revidirana kako bi se ažurirao broj obuhvaćenih općina (19 umjesto 20 za departman Maine-et-Loire).

Stoga se jedinstveni dokument mijenja u točki 8. koja se odnosi na povezanost.

10. Prijelazne mjere

U poglavlje 1. odjeljak XI. dodaje se sljedeće – „Odredbe o obvezatnom biljnom pokrovu među brajdama koji je uređen, prirodan ili zasađen ili, ako biljni pokrov ne postoji, o obvezi subjekta da obrađuje tlo ili da upotrebljava proizvode biološke kontrole kako bi uredio prirodnu vegetaciju, ne primjenjuju se na vinogradarske parcele koje su postojale na dan odobrenja sadašnje specifikacije i u kojima prored nije veći od 1,7 metara.”

Tom prijelaznom mjerom omogućuje se nesankcioniranje postojećih vinograda čiji trenutni obrazac upravljanja nije prilagođen odredbama povezanima s poljoprivredom i okolišem. U gusto zasađenim vinogradima, u kojima prored nije veći od 1,7 metara, održavanje trajnog travnjaka ili obrađivanje tla mogu uzrokovati tehničke probleme (mehanizacija, oprema, alat). U niskim vinogradima travnjak povećava i rizik od proljetnog mraza. Osim toga, što su nasadi gušći, to prisutnost biljnog pokrova ima veći utjecaj na smanjenu opskrbu vodom vinove loze. Suprotno tome, vinogradi koji će se saditi nakon odobrenja CDC-a morat će se, uz puno poznavanje činjenica, uskladiti s uvedenim agroekološkim mjerama, bez obzira na gustoću sadnje i prored.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

11. Pravila označivanja

Dodaje se stavak 1.

„1. Opće odredbe Vina koja prema ovoj specifikaciji nose naziv kontrolirane oznake izvornosti ‚Coteaux de Saumur’ i koja se predstavljaju pod tom oznakom ne smiju se tako deklarirati nakon berbe, nuditi javnosti, otpremati, stavljati na tržište ni prodavati ako u deklaraciji o berbi, u oglasima, u prospektima, na oznakama, računima ili bilo kakvim spremnicima, nije istaknuta prethodno navedena kontrolirana oznaka izvornosti.”

Riječ je o previdu koji se odnosi na pravilo prisutno u svim specifikacijama.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

12. Vođenje evidencije

U poglavlju 2. odjeljku II. stavku 3. riječi „u razvoju” zamjenjuju se riječju „prirodno”.

U skladu s tekstom u svim specifikacijama s područja Anjou Saumur tekst „volumni udio prirodnog alkohola” zamjenjuje izraze „jakost” ili „stupanj”. Tim se izmjenama poboljšava čitljivost specifikacija. Usklađivanjem odredaba o vođenju evidencija želi se olakšati izrada plana inspekcijskog nadzora i kontrole nad tim evidencijama.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

13. Glavni elementi koje treba kontrolirati

Poglavlje 3. revidirano je kako bi se postigla dosljednost u izradi glavnih točaka koje treba provjeriti u specifikacijama s područja Anjou Saumur.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Coteaux de Saumur

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Riječ je o mirnim vinima dobivenima od prezreloga grožđa koja imaju sljedeća glavna analitička svojstva:

— najmanji volumni udio prirodnog alkohola u vinima iznosi 15 %

— udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) u vinima nakon fermentacije iznosi najmanje 34 grama po litri

— ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumpornog dioksida utvrđeni su propisima Unije.

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) iznosi 10, osim u slučaju vina s volumnim udjelom prirodnog alkohola manjim od 18 %, kad iznosi 11.

Vina karakterizira njihova profinjenost u kojoj se često miješaju nježne arome bijelog cvijeća ili svježeg ili kandiranog voća. Podsjećaju na blagost krajolika regije Loire. U njihovu okusu, u kojem se pod određenom krhkošću mudro spajaju osjeti svježine i mekoće, ističu se elegancija i složenost. Ta uravnotežena struktura vinu jamči izvrsnu sposobnost starenja, pri čemu se često javljaju note voska i meda.

OPĆA ANALITIČKA SVOJSTVA Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni udio kiselosti 25 Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Maksimalni ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Zabranjen je svaki postupak obogaćivanja.

Zabranjena je upotreba komadića drva.

Vina moraju odležati najmanje do 15. veljače godine koja slijedi nakon godine berbe.

Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini općine te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Gustoća nasada

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 4000 trsova po hektaru. Prored u tim vinogradima ne smije biti veći od 2,5 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 1 metra.

Berbe s vinogradarskih parcela s gustoćom nasada od 3300 do 4000 trsova po hektaru imaju pravo na naziv kontrolirane oznake izvornosti ako su se poštovale odredbe o pravilima o podvezivanju i visini lišća utvrđene u specifikaciji. Prored na tim vinogradarskim parcelama ne smije biti veći od 3 metra, a razmak između trsova u istoj brajdi ne smije biti manji od 1 metra.

Obrezivanje i podrezivanje vinove loze

Postupak uzgoja

Vinova loza obrezuje se najkasnije 30. travnja na različite dužine s najviše dvanaest pupova po trsu. U fenološkoj fazi koja odgovara 11 ili 12 listova broj rodnih izbojaka u godini po trsu ne smije premašivati 10.

Visina brajde iznosi najmanje 0,6 veličine proreda između brajdi mjereno između donje granice lišća utvrđene na visini od najmanje 0,4 metra iznad tla i gornje granice brajde utvrđene na najmanje 0,2 metra iznad najviše nosive žice.

Vinogradarskim parcelama s gustoćom nasada od 3300 do 4000 trsova po hektaru usto se poštuju sljedeća pravila postavljanja brajdi: minimalna visina potpornih stupova u brajdi iznad tla iznosi 1,9 metara žice u brajdi postavljaju se na četiri razine najmanja visina gornje žice je 1,85 metara iznad tla.

Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je zabranjeno

Postupak uzgoja

Vina su dobivena od prezreloga grožđa. Grožđe se bere ručno u više navrata.

b. Najveći prinosi

40 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Sve faze proizvodnje odvijaju se na definiranom zemljopisnom području koje na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018. obuhvaća područje sljedećih općina:

— departman Deux-Sèvres: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— departman Maine-et-Loire: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Meigné i Les Verchers-sur-Layon), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

— departman Vienne: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Zemljovidi tog zemljopisnog područja dostupni su na internetskim stranicama Nacionalnog instituta za podrijetlo i kvalitetu.

7. Glavne sorte vinove loze

Chenin B

8. Opis povezanosti

1. Pojedinosti o zemljopisnom području

(a) Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje odgovara vapnenačkim obroncima kontrolirane oznake izvornosti „Saumur”. Godine 2018. obuhvaćalo je područje 19 općina departmana Maine-et-Loire, 2 općine departmana Deux-Sèvres i 9 općina departmana Vienne. Omeđeno na sjeveru rijekom Loire, od juga do sjevera tog područja prostire se dolina rijeke Thouet i njezina pritoka Dive. Posljedica te hidrografske mreže jest krajolik ispresijecan nizom različito osunčanih obronaka, koji se nalaze na visinama od 40 metara do 110 metara.

Na oblik krajolika presudno utječe uzgoj vinove loze kojom su naseljeni najsunčaniji obronci, dok je na vrhovima očuvano različito drveće, pri čemu dominiraju stabla hrasta i kestena. U središtu vinograda uzdiže se dimnjak za prozračivanje golemih šupljina iz kojih se vadio kamen za gradnju kuća i u kojima se uzgajaju gljive. Taj krajolik odlikuje sklad vinograda i lokalne arhitekture, osmoza između vinogradarskih sela, ograđenih imanja oko građanskih kuća s fasadama ukrašenima skulpturama impresivne bjeline i karakteristika stila „Anjou Blanc”, što je pridonijelo stvaranju regionalnog parka prirode i uvrštenju te regije na UNESCO-ov popis svjetske baštine.

Tla na česticama, precizno definiranima za berbu grožđa, razvila su se u različitim formacijama iz razdoblja turona: plići ili dublji renzini i smeđa vapnenačka tla koja su na vrhovima brda katkad prekrivena pijeskom i glinom koji potječu iz novijih razdoblja kao što su senon ili eocen. To su tla s dobrim toplinskim ponašanjem i umjerenom pričuvom vode te bez ikakvih hidromorfnih obilježja.

Klima Saumura je oceanska, ali zbog planinskog masiva Mauges na zapadu tog područja oceanskim karakteristikama pridodaje se učinak fena. Prosječna godišnja količina padalina iznosi 600 milimetara na području koje je zaštićeno od vlažnih vjetrova, dok na brežuljcima masiva Mauges prelazi količinu od 800 milimetara. Razlika u količini padalina još je naglašenija tijekom vegetacijskog ciklusa vinove loze, od lipnja do razdoblja berbe. Velik je utjecaj i Loire i njezinih pritoka jer se u vrijeme berbe zbog njih javlja jutarnja magla. Zbog područja „Seuil du Poitou” koje se nalazi na jugu zemljopisnog područja javljaju se neke odlike južnih krajeva koje se ogledaju u prisutnosti vegetacije koja se možda ne bi očekivala na obalama Loire (zeleni hrast, maslina, badem...). Prosječne godišnje temperature razmjerno su visoke (oko 12 °C).

(b) Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Proizvodnja vina u Saumuru, zabilježena već u IX. stoljeću, najviše se razvila u XVI. stoljeću dolaskom nizozemskih prekupaca, kojima je bilo važno da se ta vina mogu prevoziti morem i koji su zaslužni za prepoznatljivost kvalitete sorte Chenin B izvan granica regije. Odonda se različita kvaliteta tih vina objašnjava metodom uzgoja vinove loze jer se loza od koje su se proizvodila vina „za more” obrezivala na kratko, za razliku od loze namijenjene vinima „za Pariz”. Čini se da ta sorta potječe baš iz tih vinograda. Riječ je o otpornoj sorti čiji se potencijal uvelike razlikuje ovisno o vrsti tla u kojem je zasađena.

Vinogradari su također brzo shvatili da im je u interesu brati tu sortu u visokom stupnju zrelosti i uz upotrebu posebnih tehnika. Grof Odart u svojem djelu „O sortama grožđa” 1845. navodi: „Tome treba dodati i uvjet da ga se bere tek kad je prezrelo, kakvo je obično oko Svih svetih, kada kožica, nakon što su je omekšale kiše, postaje smežurana.” Prezrelost je, dakle, neizostavni dio berbe. Jullien u djelu „Topografija svih poznatih vinograda” 1816. navodi: „U dobrim se berbama grožđe bere u više navrata; iz dviju prvih kupaža rade se samo najzrelija vina koja se šalju u inozemstvo; ona iz treće služe za domaću upotrebu...”

Iako naziv „Coteaux de Saumur” potječe iz srednjeg vijeka, njime se isprva definiralo zemljopisno područje koje obuhvaća općine koje omeđuje Loire, od Saumura (koji se spojio s općinom Dampierre) do Montsoreaua. Općine s desne obale rijeke Thouet pridružene su poslije. U djelu „Pokazatelj Maine-et-Loire” P-A Millet de la Turtaudière 1865. piše: „Sorte bijelih vina Coteaux de Saumur najviše se uzgajaju u općinama Dampierre, Souzay, Parnay, Turquant i Montsoreau. Ali, vina iste boje Chacé, Varrains, Brézé i Saint Cyr jednako su izvrsna kao ta vina i treba ih objediniti u istu kategoriju”. Tu definiciju opravdava zemljopisno područje utvrđeno u Uredbi o priznavanju kontrolirane oznake izvornosti „Coteaux de Saumur”.

2. Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Vina „Coteaux de Saumur” karakterizira njihova profinjenost u kojoj se često miješaju nježne arome bijelog cvijeća ili svježeg ili kandiranog voća. Podsjećaju na blagost krajolika regije Loire. U njihovu okusu, u kojem se pod određenom krhkošću mudro spajaju osjeti svježine i mekoće, ističu se elegancija i složenost. Ta uravnotežena struktura vinu jamči izvrsnu sposobnost starenja, pri čemu se često javljaju note voska i meda.

3. Uzročna veza

Razmjerno topla i suha klima u kombinaciji s vapnenačkim tlima bogatima kredom koja omogućuju dobru odvodnju i redovitu, ali ne i pretjeranu opskrbu vodom, omogućila je da se lokalna sorta Chenin B zasadi na najsunčanijim obroncima. Ta topografija, koja je važan čimbenik u proizvodnji kontrolirane oznake izvornosti „Coteaux de Saumur”, omogućuje dobro prozračivanje grožđa i koncentraciju šećera u grožđu na trsu te razvoj plemenite plijesni. Velik je utjecaj i Loire i njezinih pritoka jer se u vrijeme berbe zbog njih javlja jutarnja magla koja je presudna za razvoj gljivica Botrytis cinerea.

Vinogradari su brzo shvatili da im je u interesu uzgojiti sortu Chenin B. J. Guyot u svojem djelu „Vinogradarstvo u Francuskoj” 1876. piše sljedeće o toj sorti u Saumuru: „Ovdje se utjecaj obrezivanja na kvalitetu vina ne može zanemariti; međutim, isto tako treba znati da kvalitetu vinove loze ne određuje isključivo veličina trsova, već i tlo i lokacija na kojoj se nalazi...”.

S obzirom na upotrebu, definirano područje čestica stoga obuhvaća isključivo čestice koje se nalaze na obroncima. Na tim se položajima biljkom upravlja optimalno i iskorištavaju se snaga i potencijal proizvodnje, koje dodatno pojačava praksa niskog prinosa zbog prilagođene veličine trsova. Kao i u prošlosti, grožđe se bere ručno u nekoliko navrata nakon što postane prezrelo zahvaljujući plemenitoj plijesni ili prirodnoj koncentraciji šećera u grožđu na trsu.

O ugledu vina iz Saumura svjedoče brojni zapisi. Bourdigné 1529. govori o vinogradima kao o „Noinom remek-djelu”. Posebno navodi privrženost stanovnika Bretanje i Normandije tim proizvodima. Jean Hiret 1618. za ta vina tvrdi da su među „najboljim bijelim vinima u Francuskoj”. No, ako pjesnicima i prijaju vina iz Saumura, iznimni pokrovitelji tih vina bit će Kapetovići (prije svih sveti Ludovik) i dinastija Plantageneta. Sjaj kraljevine Henrija II. i Eleonore Akvitanske omogućio je tim vinima da se probiju do najljepših trpeza. Jullien u djelu „Topografija svih poznatih vinograda” 1816. vina iz Saumura smješta u prvu kategoriju i navodi: „Na osunčanim obroncima područja Saumur proizvode se bijela živahna vina puna okusa, koja dobro podnose prijevoz morem, profinjena i dobrog okusa”. Također dodaje: „Pošiljke za Maine i Normandiju dijelom se šalju Mayenneom; one za Pariz i Orléans idu uzvodno Loireom, a one za inozemstvo spuštaju se tom rijekom do Nantesa, odakle putuju morem do odredišta.”

Budući da im je razvoj povezan s riječnim prijevozom, vinogradi u Saumuru predodređeni su za proizvodnju kvalitetnih izvornih vina. To stremljenje kvaliteti vidljivo je u brojnim zapisima, među ostalim u djelu grofa Odarta „O sortama grožđa” iz 1845. i u „Francuskoj ampelografiji” Victora Rendua iz 1857., u kojima već spominju tu kasnu berbu u više navrata sorte Chenin B. i tako stvaraju ugled dobrim bijelim vinima s obala Loire. Vina „Coteaux de Saumur” 2010. i dalje su vrlo poznata. To je rijedak i skup proizvod koji se prodaje uglavnom izravnom prodajom određenom broju iskusnih i strastvenih potrošača.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na definiranom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, utvrđeno odstupanjem za proizvodnju i dozrijevanje vina, obuhvaća područja sljedećih općina departmana Maine-et-Loire, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.: „Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (nekadašnja područja delegiranih općina Doué-la-Fontaine, Forges i Montfort), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive.

Označivanje

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

— sve neobavezne oznake na etiketama navode se slovima koja visinom i širinom smiju biti najviše dvostruko veća od slova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti

— nazivu kontrolirane oznake izvornosti može se dodati naziv zemljopisnog područja „Val de Loire” u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji za uporabu tog naziva zemljopisnog područja. Visina i širina slova kojima je ispisan naziv zemljopisnog područja „Val de Loire” smije iznositi najviše dvije trećine veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti

— na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne cjeline:

— ako je riječ o registriranoj lokaciji

— ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

Visina i širina slova kojima je ispisan naziv manje zemljopisne cjeline smije iznositi najviše polovinu veličine znakova kojima je ispisan naziv kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c4b2e678-3a96-45e9-8ed0-5fe4f53729b3

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.