Kada treća zemlja pokrene ispitni postupak trgovinske zaštite protiv izvoza EU-a, uloga je Komisije da aktivno intervenira, kad god je to potrebno, kako bi se opovrgle neopravdane tvrdnje i nalazi koji su izneseni u tom postupku, a nisu u skladu s pravilima WTO-a. Takva intervencija podrazumijeva, na primjer, upućivanje pisanih podnesaka ispitnim tijelima trećih zemalja i redovito prisustvovanje saslušanjima kako bi se osiguralo poštovanje prava i interesa izvoznika iz EU-a. Komisija intervenira i u okviru bilateralnih sporazuma (npr. redoviti bilateralni sastanci na visokoj razini s dotičnim trgovinskim partnerom) i u multilateralnom kontekstu (npr. redoviti sastanci odbora WTO-a u Ženevi).

Europska komisija prati pogođene industrije EU-a i pomaže im kada zemlje koje nisu članice EU-a poduzimaju mjere trgovinske zaštite protiv izvoznika iz EU-a. Komisija ima i izravniju ulogu jer odgovara na upitnike u antisubvencijskim ispitnim postupcima kad je riječ o subvencijama EU-a te u ispitnim postupcima u pogledu zaštitnih mjera kada su one usmjerene protiv EU-a kao cjeline.

Jedan je od stupova trgovinske politike EU-a osiguranje ravnopravnih uvjeta za poduzeća EU-a na izvoznim tržištima. Neopravdanim mjerama trgovinske zaštite nepošteno se blokira slobodan pristup izvoznikâ iz EU-a svjetskim tržištima i njihov bi negativni učinak trebalo smanjiti kad god je to moguće.

Postoje tri takva instrumenta: antidampinške, antisubvencijske i zaštitne mjere. Antidampinške i antisubvencijske mjere usmjerene su na suzbijanje negativnih učinaka nepoštenih trgovinskih praksi, kao što su dampinški/subvencionirani uvoz, dok su zaštitne mjere usmjerene na privremenu zaštitu industrije od negativnog učinka nepredviđenog i znatnog povećanja uvoza. Zaštitne mjere razlikuju se od drugih dvaju instrumenata i po tome što se one primjenjuju na uvoz iz svih zemalja, dok se antidampinške i antisubvencijske mjere odnose na određenu zemlju (pa čak i trgovačko društvo).

U srpnju 2017. Sjedinjene Američke Države pokrenule su antidampinški i antisubvencijski ispitni postupak u pogledu uvoza španjolskih zrelih maslina (španjolski izvoz iznosi oko 60 milijuna EUR). Zbog Komisijinih brojnih tehničkih i političkih intervencija, u bliskoj koordinaciji sa španjolskim tijelima i industrijom, broj navodnih programa subvencija koji su bili predmet ispitnog postupka smanjen je s deset na šest. Međutim, nekoliko programa potpore koje su odobrili Španjolska i EU, uključujući program osnovnog plaćanja, koji je temelj reformirane zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), i dalje je bilo predmet mjera. Komisija je tijekom postupka snažno istaknula da programi EU-a u okviru ZPP-a protiv kojih su mjere usmjerene ne narušavaju trgovinu i nisu usmjereni na konkretne proizvode te da se stoga protiv njih na temelju prava WTO-a ne mogu uvesti kompenzacijske mjere. U skladu s pravilima WTO-a ti se programi potpore smatraju potporom iz „zelene kutije”. Komisija je vrlo aktivno intervenirala u svim fazama tih ispitnih postupaka i pružila potrebnu pomoć španjolskim središnjim i regionalnim tijelima te predmetnim izvoznicima, što će nastaviti raditi kako bi se vlasti SAD-a odvratilo od uvođenja neopravdanih mjera. Konačno utvrđivanje štete očekivalo se do srpnja 2018.

Promatrano po sektorima, od ukupno 31 novog ispitnog postupka pokrenutog 2017. protiv izvoza EU-a šest novih ispitnih postupaka pokrenuto je u sektoru čelika (od čega je četiri ispitna postupka pokrenuo SAD). To je velika razlika u odnosu na godine 2015. i 2016., tijekom kojih je 19 odnosno 17 novih ispitnih postupaka u sektoru čelika činilo više od 50 % ukupnog broja novih ispitnih postupaka. Suprotno tomu, vrijedi napomenuti da je 13 novih ispitnih postupaka pokrenuto protiv izvoza kemikalija iz EU-a, što znači da je protiv tog sektora sada usmjereno najviše mjera.

Dokazi upućuju i na to da SAD zauzima čvršći stav u izvršavanju antidampinških pravila, ne samo kad je riječ o broju ispitnih postupaka nego i s obzirom na primijenjenu metodologiju.

U slučajevima u kojima izvoznik koji je predmet antidampinškog/antisubvencijskog ispitnog postupka ne dostavi potrebne informacije, pravilima WTO-a dopušteno je da ispitno tijelo zamijeni te informacije koje nedostaju „najboljim dostupnim činjenicama”, odnosno informacijama iz sekundarnog izvora. Međutim, SAD obično primjenjuje stroži pristup i često odbacuje sve informacije koje su dostavili ispitanici, često sa slabim obrazloženjem, i primjenjuje „dostupne negativne činjenice”. Posljedica toga uvijek su znatno više pristojbe nego da su upotrijebljeni podaci predmetnog društva ili alternativne najbolje dostupne činjenice. SAD taj pristup primjenjuje u mnogim svojim ispitnim postupcima i nedavno se našao u sporu s Korejom u okviru WTO-a (utvrđivanje antidampinške i kompenzacijske pristojbe na određene proizvode iz Koreje, WT/DS 539/1), koji će Komisija aktivno pratiti.

Sjedinjene Američke Države 2017. u antidampinškim ispitnim postupcima i dalje su primjenjivale kontroverznu metodologiju „postavljanja na nulu” (eng. zeroing). Damping nastaje kada su izvozne cijene niže od uobičajene vrijednosti. Obje se vrijednosti utvrđuju na temelju niza transakcija izvršenih tijekom određenog razdoblja. Kada primjenjuje metodu „postavljanja na nulu”, ispitno tijelo uspoređuje cijenu proizvoda na izvoznom tržištu s cijenom tog proizvoda na domaćem tržištu, ali zanemaruje sve transakcije u kojima je cijena tog proizvoda na izvoznom tržištu viša od cijene na domaćem tržištu na način da ih postavlja na nulu. Rezultat te metodologije povećane su dampinške marže. Metodologija „postavljanja na nulu” predmet je rješavanja sporova u okviru WTO-a od 2001. i Žalbeno tijelo WTO-a od tada dosljedno osuđuje tu praksu. U jednom od novijih predmeta iz 2016. (DS464: SAD – antidampinške i antisubvencijske mjere u pogledu velikih perilica za domaćinstvo iz Koreje, potvrđeno u predmetu DS471: SAD – antidampinške metodologije (Kina)) Žalbeno tijelo WTO-a zatvorilo je vrata posljednjoj preostaloj opciji „postavljanja na nulu” koju je primjenjivao SAD odlučivši da čak i u slučaju „ciljanog dampinga” metodologija „postavljanja na nulu” nije u skladu s pravilima WTO-a. Komisija pozorno prati to pitanje i poduzet će potrebne mjere kako bi osigurala da SAD naposljetku postupi u skladu s obvezama u okviru WTO-a.

3.2.Različiti korisnici, ali i dalje ista upitna primjena instrumenta zaštitne mjere

Kako je prethodno objašnjeno, zaštitne su mjere instrument koji najviše ograničava trgovinu jer se primjenjuje na sav uvoz bez obzira na njegovo podrijetlo. Zato bi ga trebalo upotrebljavati samo u strogo definiranim i vrlo iznimnim okolnostima kako bi se domaća industrija privremeno zaštitila od iznenadnog i velikog povećanja uvoza. Premda se 2017. broj pokrenutih ispitnih postupaka u pogledu zaštitnih mjera znatno smanjio, Komisija i dalje sustavno intervenira u gotovo svim ispitnim postupcima u pogledu zaštitnih mjera jer se čini da brojna ispitna tijela ne poštuju stroga pravila predviđena Sporazumom WTO-a o zaštitnim mjerama. Brojni ispitni postupci u pogledu zaštitnih mjera odnose se na uvoz koji je zapravo podrijetlom uglavnom iz jedne zemlje, što znači da bi antidampinške ili antisubvencijske mjere bile primjerenije jer bi se njima ciljano rješavao problem, a da se pritom drugim zemljama nepotrebno ne ograničava pristup tržištu.

Kad je riječ o zaštitnim mjerama na snazi 2017., njih su uvele uglavnom zemlje jugoistočne Azije, konkretno Indonezija i Vijetnam (svaka zemlja po četiri), te Tajland, Malezija i Filipini (svaka zemlja po tri). Te su zaštitne mjere često bile (neprimjereno) uvedene kako bi se riješio problem golemog priljeva kineskih proizvoda od čelika i mogućeg izbjegavanja preko drugih zemalja. Međutim, u zaštitnim mjerama nema razlika s obzirom na podrijetlo proizvoda, zbog čega one često prouzročuju kolateralnu štetu trgovini koja nije štetna.

Kad je riječ o novim ispitnim postupcima u pogledu zaštitnih mjera, novost je 2017. bila ta da zemlje jugoistočne Azije više nisu primarni „pokretači” ispitnih postupaka. Glavni su „pokretači” 2017. bili SAD (dva nova ispitna postupka u pogledu zaštitnih mjera koji su se odnosili na kristalne silicijske fotonaponske ćelije i module i velike perilice za domaćinstvo) i Turska (isto tako dva nova ispitna postupka u pogledu zaštitnih mjera, od kojih se jedan odnosio na gume, u kojem EU ima znatan gospodarski interes, a drugi na četkice za zube, u kojem EU ima mali gospodarski interes).

Ta dva ispitna postupka u pogledu zaštitnih mjera bili su prvi ispitni postupci u pogledu zaštitnih mjera koje su Sjedinjene Američke Države pokrenule u više od desetljeća. Komisija je iznijela primjedbu da oni nisu trebali biti pokrenuti jer je navodno problematično naglo povećanje uvoza dolazilo samo iz ograničenog broja azijskih zemalja. Sjedinjene Američke Države zapravo su trebale upotrijebiti druge, usmjerenije instrumente, kao što su antidampinške i/ili antisubvencijske mjere, kako bi riješile problem tog uvoza i izbjegle stvaranje kolateralne štete poštenom uvozu koji nije bio povezan s nastankom problema.

Kad je riječ o turskom ispitnom postupku u pogledu zaštitnih mjera koji se odnosi na uvoz guma, Komisija je uspješno intervenirala i osigurala prekid ispitnog postupka bez donošenja mjera (vidjeti pojedinosti u odjeljku „Glavna postignuća” u nastavku).

4.Glavna postignuća

SAD – prekid antidampinškog/antisubvencijskog ispitnog postupka u pogledu velikih civilnih zrakoplova iz Kanade

Komisija za međunarodnu trgovinu SAD-a utvrdila je u siječnju 2018. da uvoz velikih civilnih zrakoplova serije C društva Bombardier nije prouzročio štetu industriji SAD-a te je stoga blokirala uvođenje carina od 292 % na uvoz određenih zrakoplova tog proizvođača sa sjedištem u Montrealu. Ministarstvo trgovine SAD-a prethodno je provelo istragu te utvrdilo kumulativne antidampinške i antisubvencijske marže od 292 %. Riječ je o velikom postignuću za Kanadu, ali i za Ujedinjenu Kraljevinu i EU. Bilo je ugroženo tisuće radnih mjesta u postrojenju društva Bombardier u Sjevernoj Irskoj (gdje se proizvode krila za mlazne zrakoplove serije C) te kod dobavljača na kraju lanca opskrbe u drugim državama članicama EU-a. Komisija je u tim antidampinškim/antisubvencijskim ispitnim postupcima SAD-a pružila snažnu potporu društvu Bombardier i vladi Ujedinjene Kraljevine. Komisija je među ostalim iznijela prigovor na nalaze SAD-a u pogledu subvencioniranja, tvrdeći da ne postoji opasnost od nanošenja štete domaćoj industriji (tj. društvu Boeing) te da su sve poteškoće s kojima se domaća industrija eventualno suočava posljedice drugih čimbenika, konkretno nedostatka najnovije tehnologije i nemogućnosti da se ispuni potražnja za konkretnom vrstom zrakoplova. Ispitni postupak SAD-a temeljio se na jednoj narudžbi društva Delta Air Lines iz 2016. koja se odnosila na 75 mlaznih zrakoplova serije C društva Bombardier (s isporukom od 2018. nadalje), za koje je društvo Boeing tvrdilo da su subvencionirani i ponuđeni po nižoj cijeni na tržištu SAD-a nego na kanadskom tržištu.

Brazil – prekid mjera u pogledu uvoza sintetičkog kaučuka

Brazilske antidampinške mjere u pogledu izvoza sintetičkog kaučuka (E-SBR) iz EU-a, koje su uvedene i odmah obustavljene 2015., konačno su prekinute u studenome 2017. na osnovi javnog interesa. Komisija je u suradnji s industrijom i državama članicama EU-a dostavila brojne podneske brazilskim tijelima, u kojima je posebno upućivala na činjenicu da izvoz EU-a nije prouzročio štetu domaćoj industriji. To je potvrđeno, među ostalim, činjenicom da je tijekom prethodno navedene dvogodišnje obustave mjera domaća industrija uspjela povećati svoj tržišni udio. Prije uvođenja mjera, 2013., izvoz EU-a u Brazil iznosio je 80 milijuna EUR.

Turska – prekid ispitnog postupka u pogledu zaštitnih mjera za gume bez uvođenja mjera

Turska je u siječnju 2018. prekinula ispitni postupak u pogledu zaštitnih mjera koji se odnosio na uvoz guma (putničko vozilo, autobus, kamion) bez uvođenja mjera. Taj ispitni postupak u pogledu zaštitnih mjera bio je pokrenut u travnju 2017. Komisija je, zajedno s industrijom, intervenirala u postupku (podnesci, saslušanje) te je iskoristila svaku priliku na bilateralnim sastancima na visokoj razini da pokrene to pitanje. Turska zbog toga nije uvela privremene mjere kako je to isprva najavila te je na kraju prekinula ispitni postupak u pogledu zaštitnih mjera bez uvođenja mjera. Činjenica da Turska nije uvela zaštitne mjere veliki je uspjeh za EU s obzirom na vrijednost izvoza guma iz EU-a u Tursku (450–500 milijuna EUR godišnje).