EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.9.2020. SWD(2020) 319 final RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE Izvješće o vladavini prava za 2020.





Poglavlje za Austriju priložen dokumentu KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o vladavini prava za 2020.

Stanje vladavine prava u Europskoj uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Sažetak Percepcija neovisnosti austrijskog pravosudnog sustava na visokoj je razini. Istodobno postoje zabrinutosti u pogledu postupaka imenovanja predsjednika upravnih sudova, kao i prava ministra pravosuđa da daje upute državnim odvjetnicima u pojedinačnim predmetima. Vlada je najavila da će općenito razmotriti pitanja u pogledu zapošljavanja sudaca, među ostalim na upravnim sudovima, te obvezu izvješćivanja za državne odvjetnike, čime bi se moglo pridonijeti uklanjanju tih zabrinutosti. U tijeku su aktivnosti za daljnje unapređenje visokog stupnja digitalizacije pravosudnog sustava, a povećani su i resursi tog sustava. Time bi se moglo pridonijeti rješavanju određenih pitanja u pogledu učinkovitosti s kojima se suočavaju upravni sudovi. Austrija ima opće uspostavljen pravni i institucijski okvir za sprečavanje i kazneni progon kaznenih djela korupcije. Nakon istaknutih afera povezanih s financiranjem političkih stranaka i naknadnih istraga koje su pokrenute nad visokim javnim dužnosnicima Austrija je pokrenula važne zakonodavne reforme za borbu protiv korupcije, koje su još uvijek u tijeku. Međutim, i dalje postoje pitanja u pogledu okvira integriteta zastupnikâ u parlamentu. Pravni okvir za lobiranje postoji, ali su ograničeni njegovo područje primjene i podaci koji su dostupni javnosti u registru lobista. Središnji ured državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije ključan je u borbi protiv korupcije, ali se suočava s problemima povezanima s obvezama opširnog izvješćivanja i ograničenim resursima. Pravni okvir koji se odnosi na medijski pluralizam temelji se na nizu ustavnih i zakonodavnih zaštitnih mjera. Demokratski medijski sustav ima čvrste temelje, a tijela nadležna za medije funkcioniraju neovisno. Međutim, utvrđeni su rizici za medijski pluralizam jer ne postoji sveobuhvatan i provediv okvir kojim bi se jamčilo pravo na pristup informacijama, a Vlada razmišlja o reformi za njegovo poboljšanje. Postoji određena zabrinutost u pogledu regulatornih zaštitnih mjera za uredničku neovisnost pružateljâ medijskih usluga. Vlasništvo nad medijima podliježe strogim pravilima o transparentnosti, ali udjeli vlasnika medija u drugim poduzećima nisu uvijek u potpunosti obuhvaćeni tim pravilima. Austrija medijskim kućama dodjeljuje relativno velika sredstva za državno oglašavanje, a postoje određene sumnje u pogledu mogućeg političkog utjecaja na tu dodjelu jer ne postoje pravila o pravednoj raspodjeli tih sredstava. Zakonodavni postupak obično uključuje savjetovanje s dionicima i širom javnošću, iako u tom pogledu ne postoji poseban pravni okvir, a savjetovanje se ponekad ne provodi ili su njegovi rokovi prekratki. Ustavni sud i Odbor pučkog pravobranitelja imaju važnu ulogu u sustavu provjera i ravnoteže, kako se pokazalo u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Osim Odbora pučkog pravobranitelja, koji djeluje kao nacionalna institucija za ljudska prava, poštovanju temeljnih prava u različitim područjima doprinose i druga neovisna tijela, kao što su Pravobranitelj za jednako postupanje, Pravobranitelj za osobe s invaliditetom i Pravobranitelj za djecu i mlade. Vlada je najavila mjere za daljnju potporu civilnom društvu i obvezala se poticati aktivan dijalog i suradnju s organizacijama civilnog društva. I.Pravosudni sustav Austrijski pravosudni sustav sastoji se od dvaju odvojenih ogranaka. Sustav sudova opće nadležnosti sastoji se od 115 okružnih sudova, 20 pokrajinskih sudova, četiri viša pokrajinska suda i Vrhovnog suda. Od 2014. u Austriji postoji i zaseban sustav upravnih sudova s jedanaest prvostupanjskih upravnih sudova (devet pokrajinskih upravnih sudova, jedan savezni upravni sud i financijski sud) i Vrhovni upravni sud . Austrija ima Ustavni sud. Suce imenuje izvršna vlast na temelju neobvezujućih prijedloga koje dostavljaju povjerenstva za izbor sastavljena od sudaca ili opće sjednice suda, koja za svako radno mjesto sastavljaju rangirani popis s trima prikladnim kandidatima . Državno odvjetništvo pravosudno je tijelo koje se u hijerarhijskoj strukturi nalazi pod nadzorom ministra pravosuđa, koji može izdavati i opće upute i upute u pojedinačnim predmetima . Odvjetnici su upisani u jednu od devet lokalnih odvjetničkih komora, koje su javnopravna i autonomna samoupravna tijela organizirana pod okriljem Savezne odvjetničke komore . Neovisnost Percepcija javnosti o neovisnosti pravosuđa dosljedno je visoka. Gotovo 86 % šire javnosti smatra da je neovisnost sudova i sudaca „dobra ili vrlo dobra”, a ta se brojka od 2016. neprestano povećava. Percepcija neovisnosti visoka je i među poduzećima: 73 % njih smatra neovisnost pravosuđa „dobrom ili vrlo dobrom”, premda je ta brojka prethodnih godina bila čak i viša . Postoje rasprave o postupcima za imenovanje predsjednika upravnih sudova. Dionici i Vijeće Europe u više su navrata izrazili zabrinutost u vezi s imenovanjem predsjednikâ upravnih sudova . Iako u ovoj fazi ne postoje konkretni planovi reformi, Vlada razmišlja o usklađivanju standardâ za zapošljavanje za redovne i upravne sudove . Prema postojećem sustavu predsjednici i potpredsjednici upravnih sudova (koji ujedno vode sudske postupke) ne moraju se birati među imenovanim upravnim sucima, ali moraju ispunjavati opće ustavne zahtjeve za imenovanje sudaca upravnog suda . Njihovo imenovanje regulirano je zakonima kojima se uređuje djelovanje različitih saveznih i pokrajinskih upravnih sudova. Iako se zakonom o saveznom upravnom sudu predviđa angažiranje neovisnog povjerenstva sastavljenog od predstavnika izvršne vlasti i sudstva , to ne vrijedi za sve pokrajinske upravne sudove. Iako postoje određene razlike među pokrajinama, ta imenovanja uglavnom ostaju u isključivoj nadležnosti izvršne vlasti . Vijeće Europe ukazalo je 2019. na izostanak sudjelovanja sudova u postupku imenovanja predsjednikâ upravnih sudova . Savjetodavno vijeće europskih sudaca Vijeća Europe donijelo je mišljenje o imenovanju i statusu predsjednika pokrajinskog upravnog suda u Beču, u kojem izražava zabrinutost u pogledu poštovanja preporuka Vijeća Europe s obzirom na razliku između postupka imenovanja predsjednika/potpredsjednika i drugih sudaca . Te su zabrinutosti ponovno istaknuli europski i nacionalni dionici , koji zahtijevaju da se povjerenstva za izbor kandidata uključe u sva imenovanja sudaca i da njihova mišljenja postanu obvezujuća . GRECO je Austriji uputio nekoliko preporuka u vezi sa sustavom upravnih sudova, među ostalim o jačanju uloge povjerenstava za izbor kandidata u imenovanju i o usklađivanju standardâ za zapošljavanje sudaca pri redovnim i upravnim sudovima . Iako program Vlade za razdoblje 2020.–2024. uključuje općenitu namjeru usklađivanja standardâ za zapošljavanje u tom pogledu, u ovoj fazi nisu najavljeni konkretni planovi . Pokrenuta je rasprava o pravu ministra pravosuđa da daje upute državnim odvjetnicima u pojedinačnim predmetima. Mnogi su dionici 2019. u više navrata istaknuli potrebu za neovisnijim državnim odvjetništvom . Prema austrijskom sustavu uredi viših državnih odvjetnika i ministar pravosuđa mogu izdavati upute u pojedinačnim predmetima, uključujući upute o nepokretanju postupka. Upute ministra pravosuđa moraju biti obrazložene, izdane u pisanom obliku i priložene spisu predmeta. Vlada ujedno Parlamentu mora podnositi godišnje izvješće o svim uputama u pojedinačnim predmetima nakon njihova zaključenja . Prema najnovijem izvješću u razdoblju od 2011. do 2018. izdano je 69 uputa . Osim toga, u okviru Ureda glavnog državnog odvjetnika djeluje neovisno savjetodavno vijeće za upute ministra („Vijeće za upute”/„Weisungsrat”) koje daje neobvezujuće mišljenje o svim uputama prije njihova izdavanja , što se provodi i u praksi . Nacionalni dionici istaknuli su potrebu za neovisnijim državnim odvjetništvom s neovisnim načelnikom koji je zadužen za upute , pozivajući se pritom na opasnost da se u javnosti stvori predodžba o mogućem političkom utjecaju na državno odvjetništvo. Osim toga, dionici napominju da obveze izvješćivanja mogu oduzimati mnogo vremena, biti neproporcionalne u odnosu na ključne zadaće državnog odvjetništva i uzrokovati kašnjenja u istragama. Iako se čini da su rizici u pogledu autonomije državnog odvjetništva ublaženi postojećim zaštitnim mjerama , ovlast za izdavanje uputa ipak se koristi u praksi. Studija o stanju pravosudnog sustava koju je 2019. proveo tadašnji ministar pravosuđa sadržavala je neke prijedloge za pojašnjenje sustava za izdavanje uputa, a u programu Vlade za razdoblje 2020.–2024. navedena je namjera da se smanji „nepotrebno” izvješćivanje. Kvaliteta Povećana su sredstva koja se izdvajaju za pravosuđe. Dionici su pozdravili povećanje proračuna za pravosuđe za 2020., koje uključuje otvaranje deset dodatnih radnih mjesta za suce, 40 za tužitelje i 100 za sudsko osoblje. To je povećanje uslijedilo nakon studije koju je 2019. objavio tadašnji ministar pravosuđa, u kojoj je ukazano na niz pitanja povezana s nedostatkom ljudskih resursa u pravosuđu, osobito u pogledu znatnog smanjenja radnih mjesta administrativnog osoblja na sudovima i u državnim odvjetništvima, kao i na pitanja povezana s odgovarajućim popunjavanjem postojećih radnih mjesta za sudske službenike („Rechtspfleger”). U toj su studiji istaknute i poteškoće državnog odvjetništva i saveznog upravnog suda koje su nastale zbog povećanja zadaća povezanih s pitanjima unutarnje sigurnosti i zahtjevima za azil . U izvješću se preporučuje otvaranje dodatnih radnih mjesta u svim predmetnim područjima. Te su probleme istaknuli i dionici, koji su zatražili otvaranje najmanje 40 dodatnih mjesta za suce i državne odvjetnike te zaustavljanje daljnjeg smanjenja broja radnih mjesta za sudsko osoblje ističući da je situacija na financijskom sudu i saveznom upravnom sudu posebno zabrinjavajuća . U tijeku je opsežan projekt daljnje digitalizacije pravosuđa. Digitalizacija pravosudnog sustava već je na visokoj razini, osobito u pogledu mogućnosti podnošenja zahtjeva za pokretanje sudskog postupka i slanja sudskih poziva putem interneta. Te su mogućnosti široko dostupne, iako su elektronička sredstva za sljedeće faze vođenja postupka putem interneta i dalje ograničena. Sustavi upravljanja predmetima i sustavi za sudsku statistiku uvedeni su na svim sudovima . U okviru projekta pod nazivom „Pravosuđe 3.0” Vlada je pokrenula uvođenje elektroničkog spisa predmeta na svim sudovima. Taj je sustav od 2020. uveden na ograničenom broju sudova, a postupno se uvodi i na ostalima. Vlada želi uvesti potpuno elektroničko upravljanje predmetima na svim sudovima do 2022. godine. Isto je tako najavila daljnje korake za upotrebu digitalnih alata na sudovima, uključujući umjetnu inteligenciju, na primjer za objavljivanje sudskih odluka u anonimiziranom obliku . Provest će se evaluacija sustava sudskih pristojbi. Nacionalni dionici u više su navrata zatražili reformu sustava sudskih pristojbi ističući da one imaju ključan utjecaj na pristup pravosuđu te da mogu biti nerazmjerno visoke ako ih se ne ograniči. U skladu s postojećim sustavom sudske pristojbe u građanskim postupcima uređene su Zakonom o sudskim pristojbama i uglavnom ovise o vrijednosti samog spora, a mnogim slučajevima nisu utvrđene gornje granice. Iako sudske pristojbe u predmetima male vrijednosti mogu biti relativno niske do prosječne , povećavaju se proporcionalno vrijednosti spora. Studije Vijeća Europe pokazuju da su prihodi od sudskih pristojbi po stanovniku izrazito visoki . U programu Vlade za razdoblje 2020.–2024. istaknuta je namjera da se provede evaluacija cjelokupnog sustava sudskih pristojbi . Učinkovitost Pravosudni sustav učinkovito upravlja postojećim brojem predmeta, ali postoje određene poteškoće s upravnim predmetima. Pravosudni sustav učinkovit je u građanskim i trgovačkim predmetima, s procijenjenim kratkim prosječnim vremenom potrebnim za rješavanje takvih predmeta, stopom pravomoćnosti oko 100 % (100,8 % u 2018.) i malim brojem neriješenih predmeta. Sustav upravnih sudova odnedavno se suočava s poteškoćama, odnosno s duljim vremenom potrebnim za donošenje odluka i stopom rješavanja upravnih postupaka od 89,7 % u 2018. (iako je to poboljšanje u odnosu na 2017., kada je ta stopa iznosila 79,5 %) . Nadležna tijela i dionici smatraju da je to prije svega povezano s povećanjem broja zahtjeva za azil. Savezni upravni sud suočava se s posebnim poteškoćama, kao što je istaknuto i u studiji Ministarstva pravosuđa iz 2019. Većina aktivnosti sudova bila je privremeno obustavljena od 16. ožujka do 13. travnja 2020. zbog pandemije bolesti COVID-19. Donesene su posebne mjere za odgodu postupovnih rokova, što bi moglo dovesti do povećanja broja neriješenih predmeta na sudovima . II.Okvir za borbu protiv korupcije

Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije donesena je 2018., a pripadajući Akcijski plan 2019. Nadležnost za sprečavanje, otkrivanje i borbu protiv korupcije u Austriji dijele različita tijela. Savezni ured za borbu protiv korupcije (Bundesamt für Korruptionsprävention und -bekämpfung – BAK) nadležan je za sprečavanje i borbu protiv korupcije, uključujući međunarodnu suradnju u tom području. Za kazneni progon kaznenih djela korupcije nadležan je Središnji ured državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije (Zentrale Staatsanwaltschaft zur Verfolgung von Wirtschaftsstrafsachen und Korruption – WKStA). Za borbu protiv korupcije nadležni su i Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo unutarnjih poslova i Revizorski sud. Sprečavanje korupcije općenito je regulirano za državne službenike, koji podliježu pravilima sadržanima u Zakonu o zapošljavanju državnih službenika iz 1979. i Zakonu o ugovornim djelatnicima u javnoj upravi. Zaštita zviždača postoji od 2013. Prema indeksu percepcije korupcije za 2019., koji je objavio Transparency International, Austrija ima 77 od 100 bodova te se nalazi na šestom mjestu u Europskoj uniji i 12. u svijetu . U Austriji 58 % ispitanika smatra da je korupcija raširena u zemlji (prosjek EU-a iznosi 71 %) , dok 22 % smatra da korupcija utječe na njihov svakodnevni život (prosjek EU-a iznosi 26 %). Kad je riječ o poduzećima, njih 57 % korupciju smatra široko raširenom (prosjek EU-a iznosi 63 %) , a 29 % poduzeća smatra je problemom u poslovanju (prosjek EU-a iznosi 37 %). Naposljetku, 53 % građana smatra da se u zemlji kaznena djela korupcije kazneno progone dovoljno da bi se ljude odvratilo od korupcije, a 34 % poduzeća smatra da su osobe i poduzeća uhvaćeni zbog podmićivanja višeg dužnosnika primjereno kažnjeni (prosjek EU-a iznosi 31 %). Kazneni zakonodavni okvir za borbu protiv korupcije u načelu je uspostavljen. On uključuje relevantne odredbe u Kaznenom zakonu i Zakonu o kaznenom postupku te posebne propise, kao što su Savezni zakon o osnivanju i ustrojstvu Saveznog odjela za borbu protiv korupcije, Savezni statut o odgovornosti subjekata za kaznena djela i Savezni zakon o izručenju i uzajamnoj pravnoj pomoći u kaznenim stvarima. Politike borbe protiv korupcije donose se na saveznoj razini. Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije, koja je donesena 2018., integrirana je u sve javne sektore. Glavni je cilj Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije povećati i osigurati integritet i transparentnost u javnoj upravi, politici i poslovanju. Akcijski plan za provedbu Strategije donesen je 2019. Borbu protiv korupcije provodi nekoliko tijela s posebnim nadležnostima. Savezni ured za borbu protiv korupcije (BAK) osnovan je 2010., a njegove ovlasti posljednji su put proširene 2019. BAK je nadležan za pitanja sigurnosti i kriminalističke policije u vezi s određenim kaznenim djelima povezanima s korupcijom, uključujući zlouporabu sredstava ili imovine na štetu financijskih interesa Europske unije i kaznena djela pranja novca. Jedan od ciljeva BAK-a uključuje suradnju sa Središnjim uredom državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije. Središnji ured državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije glavno je tijelo nadležno za borbu protiv korupcije. Ured državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije ima posebne ovlasti za kazneni progon financijskog i gospodarskog kriminala te kaznenih djela korupcije. Potaknut nedavnim istaknutim političkim aferama , Ured je pojačao svoje istrage o političkoj korupciji na visokoj razini, navodnom nezakonitom postupanju u vezi s državnim poduzećima i nezakonitom financiranju stranaka. Savezni ured za borbu protiv korupcije provodi policijske istrage i pruža potporu Uredu u istragama kaznenih djela povezanih s korupcijom. Ured se, kao i druga pravosudna tijela, suočava s poteškoćama u pogledu resursa . Državni odvjetnici u okviru Ureda imaju obavezu izvijestiti Ured višeg državnog odvjetništva tri radna dana prije pokretanja određenih postupovnih koraka, što je dodatna obveza koja je uvedena 2019. Dionici ističu da te obveze izvješćivanja mogu predstavljati opterećenje i uzrokovati kašnjenja u istragama, među ostalim i zbog ovlasti Ureda višeg državnog odvjetnika i ministra pravosuđa da daju upute (vidjeti odjeljak I.) U tijeku su reforme pravila o financiranju političkih stranaka, uključujući ulogu Revizorskog suda. Revizorski sud ima revizorske ovlasti i odgovoran je za praćenje financiranja stranaka. U okviru Revizorskog suda 2018. uspostavljen je Odjel za borbu protiv korupcije, poštovanje zakona i upravljanje rizicima, koji od tada vodi višedimenzionalnu inicijativu posebno usmjerenu na sprečavanje korupcije. Revizorski sud od 2015. provodi reviziju okvirâ za borbu protiv korupcije na različitim razinama, npr. za ministarstva ili općine u skladu sa „Smjernicama za reviziju sustava za sprečavanje korupcije”. Nadalje, Sud nastoji informirati javnost o pitanjima korupcije i pokrenuti tečajeve osposobljavanja za javne dužnosnike. Uloga Revizorskog suda donekle je ojačana 2019. Međutim, Sud još uvijek može samo provjeriti točnost brojčanih podataka u financijskim izvještajima političkih stranaka i nema ovlasti za pokretanje daljnje istrage. Dionici su kritizirali to ograničenje ovlasti Revizorskog suda . Ono je ujedno već duže vrijeme predmet preporuka GRECO-a, koje su dosad provedene samo djelomično . U rujnu 2019. podneseni su zakonodavni prijedlozi za uvođenje kaznenih djela podnošenja lažnih godišnjih financijskih izvještaja stranaka i njihova nezakonitog financiranja, o kojima tek treba provesti raspravu . Programom Vlade za razdoblje 2020.–2024. obuhvaćen je niz obveza za daljnje jačanje uloge Revizorskog suda, među ostalim u pogledu financiranja političkih stranaka . Okvir kojim se osigurava integritet zastupnika u Parlamentu i dalje je manjkav. Za zastupnike u Parlamentu regulirani su samo određeni aspekti izvješćivanja o imovinskom stanju i dodatnom zaposlenju. Iako je izvješćivanje o osobnim prihodima regulirano Saveznim zakonom o transparentnosti i nespojivosti dužnosti (Unvereinbarkeits- und Transparenz-Gesetz) , ne postoji obveza otkrivanja podataka o imovini, interesima, dugovima i obvezama . Isto tako ne postoji zahtjev za ad hoc obavještavanjem o sukobu interesa koji bi se mogao pojaviti u vezi s pitanjem o kojem se raspravlja u Parlamentu. Zastupnicima u Parlamentu nije zabranjeno da imaju dodatno zaposlenje, obavljaju rukovodeće funkcije ili budu članovi upravnih odbora. Reguliranje izjava o prihodima i sporednim aktivnostima, prihvaćanju darova i drugim pogodnostima te mjere koje se trebaju poduzeti u slučaju kršenja navedenih pravila pitanja su koja su obrađena u brojnim preporukama GRECO-a . Na snazi je niz mjera za sprečavanje korupcije državnih službenika i osoba na visokim izvršnim položajima. U preventivni okvir za borbu protiv korupcije u javnom sektoru uključena su pravila kojima se regulira sprečavanje sukoba interesa za najviša izvršna tijela , kako je predviđeno Saveznim zakonom o transparentnosti i nespojivosti dužnosti . Odredbama su obuhvaćena pravila o podnošenju izjave o financijskim interesima i imovinskom stanju svake dvije godine, dodatnom zaposlenju (osim ako je izričito odobreno) i obnašanju rukovodećih funkcija ili članstvu u upravnim odborima. Revizijski sud proveo je i procjenu rizika u pogledu dodatnog zaposlenja državnih službenika i utvrdio da je za procjenu prihvatljivosti dodatnog zaposlenja prvenstveno odgovorno samo osoblje i da bi upravo manjak jasnoće u pogledu jasno određenih odgovornosti (kriteriji prema kojima se dodatno zaposlenje ocjenjuje kao spojivo ili nespojivo s položajem određenog dužnosnika) mogao dovesti do sukoba interesa. Prema mišljenju Revizorskog suda opća obveza da se unaprijed ishodi odobrenje za dodatno zaposlenje umjesto da ga se samo prijavi bila bi djelotvornija od zahtjeva za naknadno izricanje disciplinskih mjera. Sud je stoga preporučio Uredu saveznog kancelara da pripremi prijedlog zakonodavnog akta kojim bi se predvidio zahtjev u pogledu odobrenja koje bi za obavljanje određenih dodatnih poslova izdavala služba predmetnog tijela. Ured saveznog kancelara smatrao je da u tom pogledu već postoje dostatne mjere za osposobljavanje i podizanje svijesti državnih službenika . Sprečavanje korupcije općenito je regulirano i za državne službenike koji podliježu pravilima sadržanima u Zakonu o zapošljavanju državnih službenika iz 1979. i Zakonu o ugovornim djelatnicima u javnoj upravi. Te se zakonske odredbe dopunjuju općim kodeksom ponašanja državnih službenika i, prema potrebi, standardima ponašanja, koje mogu donijeti određene službe (npr. smjernice za usklađivanje („Compliance-Leitlinien”) Saveznog ministarstva pravosuđa donesene 2019.) . Općenito, državni službenici podliježu određenim dodatnim dužnostima i pravilima, kao što su službena prisega, obveze izvješćivanja, poštovanje drugih, pravila o sukobu interesa, pravila o dodatnom zaposlenju, zabrana prihvaćanja darova, kao i pravila o prestanku radnog odnosa („nakon javnog zaposlenja”) i dužnosti čuvanja poslovne tajne. Povrede tih i drugih dužnosti sankcioniraju se disciplinskim mjerama ili sukladno odredbama kaznenog prava. Zaposlenje nakon isteka mandata članova Vlade i zastupnika u Parlamentu nije regulirano. Zakonski prijedlozi za uvođenje razdoblja mirovanja u trajanju od 18 mjeseci podneseni su 2019. Prema tim prijedlozima osoba koja je radila za vladajuću stranku ili u njoj obnašala funkciju u posljednjih pet godina mogla bi biti imenovana na upravljačku ili nadzornu funkciju u državnom poduzeću tek nakon isteka tog razdoblja mirovanja . Programom Vlade za razdoblje 2020.–2024. obuhvaćeni su planovi za uvođenje razdoblja mirovanja za članove Vlade koje mora proteći da bi oni mogli biti imenovani za članove Ustavnog suda . Registar za aktivnosti lobiranja postoji, ali javno su dostupni samo ograničeni podaci. Registar lobiranja i zastupanja interesa uspostavljen je 2013. Međutim, informacije o konkretnim aktivnostima lobiranja (osobito ugovori o lobiranju) zakonom su dostupne samo donositeljima odluka koji su bili obuhvaćeni tim aktivnostima, ali ne i javnosti . Moraju se registrirati samo specijalizirana poduzeća za lobiranje, interni lobisti, samoupravna tijela i interesne skupine („Interessenverbände”), a pojedinačni kontakti se ne moraju prijavljivati . Zakon o nespojivosti dužnosti i transparentnosti i Zakon o transparentnosti lobiranja i zastupanja interesa sadržavaju odredbe o lobiranju koje se odnose na izabrane dužnosnike i osobe koje obavljaju najviše izvršne funkcije. U odjeljku 1. članku 3. Zakona o transparentnosti lobiranja i zastupanja interesa navodi se da se on ne odnosi na političke stranke. GRECO je 2016. izdao preporuku o zastupnicima u Parlamentu i njihovim kontaktima s trećim stranama jer ne postoje ograničenja ni zabrane za zastupnike u pogledu načina na koji mogu ostvarivati kontakte s trećim stranama koje bi mogle pokušati utjecati na njihove odluke. Trenutačno se jedina primjenjiva pravila odnose na situacije u kojima sami zastupnici u Parlamentu djeluju kao lobisti . Uspostavljen je okvir za zaštitu zviždača. Mehanizam za zviždače uspostavljen je 2013., a njime zajednički upravljaju Savezni ured za sprečavanje i suzbijanje korupcije i Središnji ured državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije. U prve četiri godine rada (od 20. ožujka 2013. do 31. ožujka 2017.) Ured državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije je primio gotovo 5 000 valjanih prijava o sumnjivim okolnostima i potencijalnim kaznenim djelima. U 29 slučajeva to je dovelo do podizanja optužnice . III.Medijski pluralizam Sloboda izražavanja i dužnost državnih tijela da daju pristup informacijama sadržane su u Ustavu. Sekundarnim zakonodavstvom izričito se jamči pravo novinara da zaštite povjerljivost svojih izvora i uređuje se obaveza objavljivanja informacija javnosti . Regulatorna tijela za audiovizualne medijske usluge – austrijsko tijelo za komunikacije (KommAustria) i austrijsko regulatorno tijelo za radiodifuziju i telekomunikacije (RTR) – osnovana su 2001. u skladu sa Zakonom o austrijskom tijelu za komunikacije (KommAustria) . Regulatorna tijela za medije djeluju neovisno. Regulatorna tijela za audiovizualne medijske usluge – austrijsko tijelo za komunikacije (KommAustria) i austrijsko regulatorno tijelo za radiodifuziju i telekomunikacije (RTR) – potpuno su neovisna o Vladi. KommAustria je odgovoran za izdavanje dozvola privatnim televizijskim i radijskim postajama, upravljanje frekvencijama emitiranja i zakonskim nadzorom nad privatnim televizijskim kućama, kao i za pripremu i pokretanje digitalnog emitiranja. KommAustria je dodatno zadužena za provođenje Zakona o subvencijama za novinarstvo (1984.) i praćenje usklađenosti s pravnim okvirom za reguliranje televizijskog emitiranja kojim su obuhvaćene emisije austrijske državne radiotelevizije (ORF) i privatnih televizijskih kuća . Kako je utvrđeno u Saveznom zakonu o osnivanju austrijskog tijela za komunikacije, članovi tog tijela neovisni su i pri izvršavanju dužnosti nisu obvezani nikakvim uputama . Odluke tijela KommAustria mogu se pobijati pred upravnim sudovima. U pogledu resursa (kao što su troškovi za plaće, najam ureda i opremu KommAustrije i prateći odjel za medije RTR-a), godišnji proračun tijela KommAustria za 2018. iznosio je 4 146 milijuna EUR, što je ocijenjeno primjerenim . U izvješću za 2020. o praćenju medijskog pluralizma utvrđen je vrlo nizak stupanj rizika u pogledu pokazatelja neovisnosti i djelotvornosti medijskog tijela . Austrijsko vijeće za medije (Österreichischer Presserat) djeluje kao samoregulatorno tijelo za medije. Cilj mu je osigurati uredničku kvalitetu i zajamčiti slobodu medija. Vijeće za medije izradilo je kodeks ponašanja za austrijske novinare (načela za novinarski rad), koji sadržava pravila za dobro i odgovorno novinarsko djelovanje te predstavlja etičke smjernice za medijske djelatnike. Jedna je od glavnih zadaća Vijeća za medije isticati probleme s kojima se suočavaju medijski djelatnici te pokušati pronaći načine da se oni riješe. Pokrovitelji Vijeća za medije najvažnije su udruge novinara i izdavača. U izvješću za 2020. o praćenju medijskog pluralizma poziva se na činjenicu da su organizacije poput Vijeća za medije do danas „premalo pažnje posvećivale statusu i neovisnosti ugovornih djelatnika i sve većem broju različitih perifernih dionika u području novinarstva (poput novinara amatera, blogera, aktivista na društvenim medijima itd.)” . Vlasništvo nad medijima podliježe pravilima o transparentnosti, ali informacije nisu uvijek u potpunosti dostupne u praksi. Austrijsko pravo sadržava posebne odredbe kojima se zahtijeva objavljivanje podataka o vlasništvu u medijskom sektoru . Vlasnik medija mora biti naveden imenom ili nazivom poduzeća, uključujući svrhu poduzeća, adresu stanovanja ili sjedište (podružnicu), imena izvršnih tijela i osoba koje je vlasnik medija ovlastio za zastupanje poduzeća i članove nadzornog odbora, ako on postoji. Osim toga, moraju se navesti vlasnički udjeli te postoci dionica, udjela ili glasačkih prava za sve osobe koje imaju izravan ili neizravan udio u vlasništvu medija. U slučaju izravnog ili neizravnog udjela u zakladama moraju se objaviti podaci o osnivaču i relevantnim korisnicima zaklade . U izvješću za 2020. o praćenju medijskog pluralizma navodi se da relevantna zakonska odredba ne otkriva da je vlasnik medija ujedno dioničar drugih društava ako ona nisu isključivo u njegovu vlasništvu .

Austrija medijskim kućama dodjeljuje znatna sredstva za državno oglašavanje. Dodjela sredstava za državno oglašavanje regulirana je Saveznim ustavnim zakonom o medijskoj suradnji i financiranju medija, kao i Zakonom o transparentnosti u medijskoj suradnji i financiranju medija. Ime primatelja potpora i iznos potpora moraju se objaviti, a evidenciju o tome vodi Revizorski sud. U izvješću za 2020. o praćenju medijskog pluralizma utvrđen je srednji stupanj rizika u pogledu pokazatelja za državnu regulaciju sredstava i potpore za medijski sektor. Pravila za raspodjelu izravnih i neizravnih subvencija su transparentna. Međutim, prema navodima u izvješću za 2020. o praćenju medijskog pluralizma čini se da se tim financiranjem nerazmjerno pogoduje visokotiražnim senzacionalističkim novinama. Dionici su ujedno izrazili zabrinutost zbog mogućnosti političkog utjecaja na dodjelu sredstava za državno oglašavanje . To je pitanje bilo tema istraživačkih izvješća novinarâ . Zakonom o transparentnosti medija iz 2012. osigurava se da Vlada, javna tijela i poduzeća u državnom vlasništvu objavljuju informacije o svojim odnosima s medijima (poput oglašavanja i drugih vrsta potpore). Međutim, nisu predviđena pravila kojima bi se osigurala pravedna raspodjela sredstava za državno oglašavanje među medijskim kućama. Državne subvencije za medije 2018. iznosile su 40 milijuna EUR, a gotovo 170 milijuna EUR potrošeno je na državno oglašavanje . Vlada razmišlja o reformi za poboljšanje pristupa informacijama. Iako je obveza davanja informacija sadržana u Ustavu, saveznom zakonu i pokrajinskim zakonima, u Austriji ne postoji opće pravo na pristup dokumentima javnih tijela, a pristup informacijama u praksi je ograničen obavezom čuvanja službene tajne koja je utvrđena Ustavom i Zakonom o zapošljavanjem državnih službenika iz 1979. Dionici su izrazili zabrinutost zbog tog sustava i dugog roka u kojem javna tijela mogu formalno odgovoriti na zahtjeve (nakon šest mjeseci, uz neformalni odgovor nakon osam tjedana) . Posebna važnost prava medija na pristup informacijama koja proizlazi iz njihove uloge „psa čuvara” u odnosu na pravo javnih tijela na čuvanje tajnosti podataka ima uporište u sudskoj praksi Vrhovnog upravnog suda . Vlada je najavila planove za uvođenje novog prava na informacije, koje bi bilo provedivo pred sudovima, i izmjenom Ustava i donošenjem zakona o slobodi pristupa informacijama . Ne postoji poseban okvir za zaštitu novinara. Nadležna tijela navode da u zakonodavstvu ne postoji posebna odredba koja se odnosi na sigurnost novinara te da su novinari zaštićeni kao i svaki drugi građanin u skladu s kaznenim zakonom. Kazna zatvora jedna je od sankcija predviđenih za klevetu . Nisu zabilježeni slučajevi napada na fizičku sigurnost novinara, ali broj slučajeva uvredljivog i prijetećeg govora, osobito usmjerenog protiv novinarki i novinara koje rade za javnu radiotelevizijsku kuću ORF, sve je veći . Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara objavila je 2019. i 2020. tri upozorenja u vezi s Austrijom, od kojih je jedno u međuvremenu riješeno . Dionici su izrazili zabrinutost zbog zaštitnih mjera za uredničku neovisnost . „Zaštita uredničke povjerljivosti” (Redaktionsgeheimnis) propisana je odjeljkom 31. Zakona o medijima . Tom se odredbom predviđa da novinari imaju pravo odbiti svjedočiti u kaznenom postupku o informacijama dobivenima pri obavljanju službene dužnosti. Štoviše, neovisnost novinara u javnoj radiotelevizijskoj kući ORF zajamčena je Saveznim zakonom o austrijskoj radioteleviziji , a u nizu odluka navode se djelotvorna pravna sredstva za zaštitu neovisnosti novinara ORF-a . Unatoč tome, u izvješću za 2020. o praćenju medijskog pluralizma utvrđen je visok stupanj rizika u pogledu regulatornih zaštitnih mjera kojima se osigurava urednička neovisnost. Iako su televizijske i radijske postaje obvezne imati uredničke statute, nisu predviđene regulatorne mjere zaštite za sprečavanje političkog utjecaja na imenovanja i razrješenja glavnih urednika u informativnim medijima. Dvije najveće novinske kuće (Kronen Zeitung i Heute) suzdržavaju se od samoregulatornih mjera i nisu članice austrijskog Vijeća za medije. .



IV.Ostala institucijska pitanja povezana sa sustavom provjera i ravnoteže Austrija je savezna država s dvodomnim parlamentarnim sustavom, koji se sastoji od Nacionalnog vijeća („Nationalrat”) i Saveznog vijeća („Bundesrat”). Zakonodavne prijedloge mogu podnositi Vlada, zastupnici obaju domova Parlamenta ili se oni podnose na inicijativu građana . Ustavni sud provodi ex-post ocjenu ustavnosti zakona, što je moguće u konkretnim slučajevima i kao opće ocjenjivanje ustavnosti pojedinog zakona, na temelju žalbi koje podnosi savezna ili pokrajinska vlada ili trećina zastupnika u bilo kojem od dvaju parlamentarnih domova. Nekoliko različitih tijela pravobranitelja doprinosi poštovanju temeljnih prava. Proces donošenja zakona redovito uključuje savjetovanje s dionicima, ali ne postoji formalni okvir za takva savjetovanja. Austrija je uspostavila napredni sustav za procjene regulatornog učinka i za ex-ante i za ex-post ocjenjivanje zakonodavstva . Zakonodavni prijedlozi Vlade u pravilu se prosljeđuju na javno savjetovanje koje se objavljuje na internetskim stranicama Parlamenta, pri čemu se određeni ključni dionici izričito pozivaju na sudjelovanje u tom postupku. Nacionalno vijeće donijelo je rezoluciju čiji je cilj učiniti postupak savjetovanja dostupnijim široj javnosti . Međutim, ne postoji poseban pravni okvir kojim bi se zahtijevalo savjetovanje, a dionici navode da su rokovi često kraći od šest tjedana koje preporučuje Vlada ili da se postupak savjetovanja ponekad u potpunosti preskače . GRECO je preporučio da Austrija donese jasna pravila za savjetovanje o zakonodavnim prijedlozima Parlamenta i Vlade, s odgovarajućim rokovima . Ustavni sud preispituje mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19 donesene su po ubrzanom postupku u okviru dvaju posebnih zakona, kojima se ministru zdravstva dodjeljuje ovlast za donošenje uredbi . Do srpnja 2020. Ustavnom sudu podneseno je 68 žalbi u vezi s tim mjerama. U srpnju 2020. Sud je presudio da je pravna osnova za zabranu ulaska u poduzeća, na radna i druga mjesta ustavna, ali je utvrdio da su posebne uredbe kojima se nalaže opća zabrana ulaska na javna mjesta i odobrava djelomično ponovno otvaranje samo određenih trgovina nezakonite . Ustavni sud nekoliko je drugih zahtjeva za pokretanje postupka proglasio nedopuštenima, među ostalim, na temelju toga što je pristup sudskom preispitivanju dostupan putem upravnih sudova, a brojni su postupci i dalje u tijeku . Nekoliko različitih tijela pravobranitelja doprinosi poštovanju temeljnih prava u različitim područjima. Odbor pučkog pravobranitelja funkcionira kao nacionalna institucija za ljudska prava, a posljednji ga je put 2011. ponovno akreditirao sa statusom B Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava (GANHRI). Pododbor za akreditaciju GANHRI-ja (SCA) potaknuo je Odbor pučkog pravobranitelja da zahtijeva proširenje ovlasti u području ljudskih prava te razvija redovite i sustavne radne odnose s civilnim društvom. SCA i Odbor UN-a za uklanjanje svih oblika diskriminacije žena 2019. istaknuli su važnost jasnog, transparentnog i participativnog postupka odabira . Odbor pučkog pravobranitelja bavi se pritužbama građana na neučinkovitost ili navodima o gruboj nepažnji tijela javne vlasti. Preuzeo je i ulogu u praćenju provedba odluka upravnih tijela u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 te je od svibnja 2020. zaprimio oko 280 pritužbi . Nekoliko drugih neovisnih tijela, kao što su Pravobranitelj za jednako postupanje, koji je nacionalno tijelo za jednakost, Pravobranitelj za osobe s invaliditetom i Pravobranitelj za djecu i mlade, doprinosi poštovanju temeljnih prava. Vlada namjerava i dalje razvijati dijalog s civilnim društvom. U programu Vlade za razdoblje 2020.–2024. najavljen je niz mjera za daljnje poticanje sudjelovanja civilnog društva . Vlada se posebno obvezala voditi aktivan dijalog i surađivati s organizacijama civilnog društva te uvažavati njihovo mišljenje. Kad je riječ o pravnom okviru, treba istaknuti da se pravo na oslobođenje od poreza za donacije ne odnosi jednako na sve aktere civilnog društva. Konkretno, brojne nevladine organizacije u područjima ljudskih prava, građanskih i političkih prava, demokracije, transparentnosti ili obrazovanja odraslih nemaju koristi od toga , što su dionici istaknuli kao razlog za zabrinutost . Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu* *Popis doprinosa primljenih u kontekstu savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2020. može se pronaći na (internetskim stranicama Komisije). Agencija za temeljna prava, Pandemija bolesti koronavirusa u EU-u – učinak na temeljna prava, Bilten 3. (3. lipnja 2020.). Zemlja: Austrija. Austrijska vlada (2020.), Informacije koje je dostavila Austrija za Izvješće o vladavini prava za 2020. Austrijska vlada (2020.), Out of a Sense of Responsibility for Austria (Iz osjećaja odgovornosti za Austriju). Program Vlade za razdoblje 2020.–2024. Austrijski parlament, (2. lipnja 2017.), „12165/AB XXV.GP – Anfragebeantwortung”. https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXV/AB/AB_12165/imfname_638955.pdf . Austrijski parlament, Neu im Verfassungsausschuss. https://www.parlament.gv.at/PAKT/PR/JAHR_2019/PK0964/index.shtml . Austrijski parlament, Postenschacher stoppen (1000/A(E)). https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/A/A_01000/index.shtml#tab-ParlamentarischesVerfahren . Austrijski Vrhovni upravni sud, presuda od 29. svibnja 2018., Ra 2017/03/0083.

Berka, W., Heindl, L., Höhne, T. and Koukal A. (2019). Mediengesetz Praxiskommentar. 4. izdanje, Beč: LexisNexis. Bertelsmann Stiftung (2019.) Sustainable Governance Indicators (SGI) – Austria (Pokazatelji održivog upravljanja (SGI) – Austrija). Gütersloh. https://www.sgi-network.org/2019/Austria Breitschopf M., Fünf Jahre „Transparenzpaket - Eine kritische Bilanz aus zivilgesellschaftlicher Perspektive” (petogodišnji paket za transparentnost). Meine Abgeordneten, Forum Informationsfreiheit, Dossier. https://www.informationsfreiheit.at/wp-content/uploads/2017/08/Echte-Transparenz-Langfassung-1.9.2017.pdf . CEDAW (2019.), Zaključna zapažanja o devetom periodičnom izvješću. Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2019.), Decriminalisation of Defamation (Dekriminalizacija klevete). https://cmpf.eui.eu/wp-content/uploads/2019/01/decriminalisation-of-defamation_Infographic.pdf . Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2020.), Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CEPEJ (2018.), Europski pravosudni sustavi: učinkovitost i kvaliteta pravosuđa. CEPEJ (2020.), Studija o funkcioniranju pravosudnih sustava u državama članicama EU-a. CIVICUS, Monitor tracking civic space: Austria (Monitor za praćenje građanskog prostora: Austrija). https://monitor.civicus.org/country/austria . Die Presse, Reporting obligation for corruption investigators is a flagrant contradiction (Obaveza izvješćivanja za istražitelje korupcije je očita kontradikcija). https://www.diepresse.com/5611005/berichtspflicht-der-korruptionsermittler-eklatanter-widerspruch . Europska komisija (2014.), Izvješće EU-a o suzbijanju korupcije za 2014. Prilog o Austriji. https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/organized-crime-and-human-trafficking/corruption/anti-corruption-report/docs/2014_acr_austria_chapter_hr.pdf . Europska komisija (2020.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u. Forum Informationsfreiheit (2020.), doprinos organizacije Forum Informationsfreiheit Izvješću o vladavini prava za 2020. GRECO (2016.), Treći evaluacijski krug – Drugo izvješće o sukladnosti u pogledu inkriminacije za Austriju (ETS 173 i 191, GPC 2) i transparentnosti financiranja stranaka. GRECO (2019.), Četvrti evaluacijski krug – Izvješće o sukladnosti u pogledu sprečavanja korupcije zastupnika u Parlamentu, sudaca i državnih odvjetnika za Austriju. GRECO (2019.), Peti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće o Belgiji o sprečavanju korupcije i promicanju integriteta u središnjoj državi (najviše izvršne funkcije) i tijelima kaznenopravnog progona. Index on Censorship. Demonising the Media: Threats to Journalists in Europe (Demonizacija medija: prijetnje novinarima u Europi). https://www.indexoncensorship.org/wp-content/uploads/2018/11/index-report-2018-web-v3.pdf . Interessenvertretung gemeinnütziger Vereine (IGO), Indeks civilnog društva za 2019. KommAustria, https://www.rtr.at/en/rtr/OrganeKommAustria . Ministarstvo pravosuđa (2018.), Weisungsbericht 2018. https://www.justiz.gv.at/file/2c94848b651953620165f6f978cb0d79.de.0/weisungsbericht_2018_endfassung.pdf . Ministarstvo pravosuđa, Mjere za moderan i visokokvalitetan pravosudni sustav. https://www.justiz.gv.at/file/2c94848b6d50e800016e6a285abf00ed.de.0/wahrnehmungsbericht_hbm%20jabloner.pdf .

Ministarstvo pravosuđa, Važne obavijesti u pogledu registra za aktivnosti lobiranja i zastupanja interesa. https://lobbyreg.justiz.gv.at/edikte/ex/edparm3.nsf/a5c123accf39f319c1256a4f0033b507/8b3679261eb9d105c1257adb005bed16/$FILE/Information%20(english).pdf . Nacionalno vijeće (2017.), Izvješće odbora AB 1622 d. B., XXV. GP. OECD (2020), Procjena regulatornog učinka i regulatorni nadzor u Austriji. https://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/RIA-in-Austria-web.pdf . Reporteri bez granica, Austrija. https://rsf.org/en/austria . Revizorski sud, Bericht des Rechnungshofes. Korruptionspräventionssysteme in ausgewählten Bundesministerien (BKA, BMB, BMI, BMLFUW), 2017/8, odjeljak 13.1. https://www.parlament.gv.at/PAKT/VHG/XXVI/III/III_00015/imfname_673740.pdf . Revizorski sud, What needs to be done – 10 topics for the new Government (Što treba poduzeti – 10 tema za novu vladu). https://www.rechnungshof.gv.at/rh/home/home_1/home_6/Wasjetztgetanwerdenmuss.pdf . Savjetodavno vijeće europskih sudaca, Mišljenje br. 19 (2016) o ulozi predsjednika sudova. Savjetodavno vijeće europskih sudaca, Mišljenje ureda/predsjedništva CCJE-a na zahtjev Udruženja europskih upravnih sudaca (AEAJ) u vezi s pravnim uređenjem položaja predsjednika (potpredsjednika) Upravnog suda u Beču, AustriaCCJE-BU (2019)3., 29. ožujka 2019. Transparency International Austria, PRESSEINFO: Indeks percepcije korupcije (CPI) za 2019. (23.1.2020.), https://www.ti-austria.at/2020/01/23/ti-ac-presseinfo-cpi-2019/ . Udruženje državnih odvjetnika (19. svibnja 2019.), Causa Eurofighter. https://staatsanwaelte.at/causa-eurofighter/ . Udruženje državnih odvjetnika, Zahtjevi državnog odvjetništva. https://staatsanwaelte.at/wp-content/uploads/2019/09/Notwendigkeiten-der-Staatsanwaltschaften.pdf . Udruženje europskih upravnih sudaca (2020.), Doprinos Udruženja europskih upravnih sudaca Izvješću o vladavini prava za 2020. Udruženje sudaca i Savez sudaca i državnih odvjetnika, Resursi za Izvješće o vladavini prava. Udruženje upravnih sudaca, Plan za upravno sudstvo 2022. Ustavni sud, Ustavni sud ponovno će zasjedati sredinom srpnja. https://www.vfgh.gv.at/medien/Juli_Beratungen.de.php . Ustavni sud, Zakon o pandemiji bolesti COVID-19 je ustavan, a nekoliko uredbi nije https://www.vfgh.gv.at/medien/Covid_Entschaedigungen_Betretungsverbot.de.php . Vijeće Europe, Platforma za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara. https://www.coe.int/en/web/media-freedom . Vijeće Europe: Odbor ministara (2000.), Preporuka Rec(2000)19 Odbora ministara o ulozi državnog odvjetništva u sustavu kaznenog sudstva. Vijeće Europe: Odbor ministara (2010.), Preporuka CM/Rec(2010)12 Odbora ministara državama članicama o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti. Virtualni posjet Austriji u kontekstu Izvješća o vladavini prava za 2020.

Prilog II.: Posjet Austriji Službe Komisije održale su virtualne sastanke u lipnju 2020. sa sljedećim dionicima: ·Austrijsko udruženje upravnih sudaca, ·Austrijsko udruženje sudaca, ·Austrijsko vijeće za medije, ·Središnji ured državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije, ·Revizorski sud, ·Savezni ured za borbu protiv korupcije (BAK), ·Ured saveznog kancelara, ·Savezno ministarstvo pravosuđa, ·Savezno ministarstvo unutarnjih poslova, ·Savezno ministarstvo europskih i međunarodnih poslova, ·Forum Informationsfreiheit, ·KommAustria (regulatorno tijelo za medije), ·Ured višeg državnog odvjetnika u Beču, ·Vrhovni upravni sud, ·Vrhovni sud, ·Transparency International Austria, ·Weisungsrat.