·Najkasnije do travnja 2021. pokretanje poboljšanog ECDC-ov internetskog portala u svrhu objedinjavanja svih ključnih podataka.

To će omogućiti bolju upotrebu instrumenata kako bi se potpora EU-a usmjerila tamo gdje je najpotrebnija. Na primjer, točno mapiranje raspoloživih kreveta na odjelima intenzivne njege pomoglo bi u prebacivanju pacijenata ili medicinskih timova među državama članicama, što se može poduprijeti u okviru mjere za mobilnost za koju je već osigurano 220 milijuna EUR.

U listopadu je Europsko vijeće naglasilo potrebu za većom suradnjom: „da nastave s cjelokupnim koordinacijskim naporima na temelju najboljih dostupnih znanstvenih podataka, posebno u pogledu propisa o karanteni, prekograničnog praćenja kontakata, strategija testiranja, zajedničke procjene metoda testiranja, uzajamnog priznavanja testova i privremenog ograničenja neobveznih putovanja u EU”. To odražava izrazitu želju građana za snažnom ulogom EU-a. U ovoj Komunikaciji izloženi su sljedeći koraci u ključnim područjima za jačanje EU-ova odgovora.

U usporedbi s počecima pandemije suradnja među državama članicama se poboljšala. Za učinkovito nošenje s prijetnjama s kojima se suočavamo ta je suradnja i dalje od ključne važnosti. Jednostrane i nekoordinirane mjere podrivaju učinak EU-ova odgovora i povjerenje građana. Ublažavanje primijenjenih mjera tijekom ljetnih mjeseci nije uvijek bilo popraćeno koracima za povećanje kapaciteta za odgovor. To znači da su sada potrebni hitni koraci i na nacionalnoj razini i na razini EU-a: snažnije mjere sada mogu se isplatiti u narednim mjesecima, i u pogledu ljudskih života i u pogledu gospodarstva.

Prošlo je više od osam mjeseci otkad je Svjetska zdravstvena organizacija pandemiju bolesti COVID-19 proglasila izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja koje iziskuje globalni odgovor. Europa se prilagodila toj nezapamćenoj situaciji i preuzela vodstvo tog globalnog odgovora. Naša se Unija suočava s ponovnim porastom broja slučajeva, ali države članice bolje su pripremljene i koordinirane nego što su bile u prvim mjesecima pandemije. Imamo više znanja o tome kako se boriti protiv širenja koronavirusa i kako to činiti na način koji što manje remeti naš svakodnevni život. Međutim, građani, obitelji i zajednice diljem Europe i dalje se suočavaju s nezapamćenim rizikom za svoje zdravlje i dobrobit, a nesigurnost podriva naša društva i gospodarstva. Proteklih tjedana u cijeloj Europi bilježi se alarmantno širenje virusa i morale su biti uvedene nove mjere. Zdravstveni sustavi ponovo su pod pritiskom i mora se učiniti više u cilju kontrole i prevladavanja te situacije, spašavanja životâ i egzistencijâ i promicanja europske solidarnosti.

Osim toga građani moraju znati da su cjepiva sigurna. Za to su potrebni pouzdani podaci, stroge kontrole i potpuna transparentnost. Uz temeljit postupak odobravanja prije upotrebe potrebno je i stalno praćenje nakon uvođenja cjepiva te procjena učinka cjepivâ u stvarnom vremenu čim se započne s masovnim cijepljenjem. Osim odobrenja Europske agencije za lijekove prije uvođenja, Komisija će poduprijeti i platformu za studije koje će se provoditi nakon izdavanja odobrenja za cjepivo radi praćenja njegove sigurnosti, djelotvornosti i učinka cijepljenja.

Taj rad treba pospješiti i operacionalizirati u najvećoj mogućoj mjeri na koordiniran način. Komisija će donijeti zajednički okvir za izvješćivanje tako da države članice mogu surađivati i jedne od drugih učiti. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti izradit će do kraja listopada 2020. prvi pregled nacionalnih planova cijepljenja kako bi se omogućilo izvlačenje pouka i razmjena iskustava. Organizirat će se „probni dan“ kao vježba kako bi se ispitala otpornost na stres planova strategije i uvođenja.

Živote ne spašavaju cjepiva sama po sebi – nego cijepljenje. Dostupnost cjepiva nije dovoljna. Treba ih i distribuirati i primijeniti da bi se postigao maksimalan učinak. Komisija je 15. listopada 2020. utvrdila ključne korake koje države članice trebaju poduzeti kako bi se pripremile. To uključuje pripremu cjelokupne opreme i infrastrukture za imunizaciju i jasno definiranje prioritetnih skupina koje će prve biti cijepljene. Države članice su pozvane da utvrde nacionalne strategije cijepljenja, kako bi se osigurala potpuna spremnost i pristup koji treba primijeniti pri uvođenju masovnog cijepljenja.

Nema jamstva da će bilo koje potencijalno cjepivo uspjeti. Zato je potreban širok portfelj proizvođača cjepiva. Portfelj će se neprestano preispitivati paralelno s napretkom razvoja cjepivâ. Za to će biti potrebna i dodatna sredstva od država članica u okviru Instrumenta za hitnu potporu. Osim toga uspostavlja se mreža za potporu manjim poduzećima koja razvijaju obećavajuća potencijalna cjepiva. Putem instrumenta COVAX, EU ima vodeću ulogu i u globalnom nastojanju da se osigura pravedan i ravnopravan pristup cjepivima i olakša njihovo uvođenje, kao općeg javnog dobra, diljem svijeta.

Na zahtjev država članica Komisija je nedavno pokrenula i projekt za razvoj rješenja za povezivanje nacionalnih aplikacija u cijelom EU-u pod nazivom „European Federation Gateway Service”, EFGS) (Europska usluga federalnog pristupnika). Nacionalne aplikacije triju država članica (Njemačka, Irska i Italija) sada su povezane putem te usluge, a očekuje se da će se uskoro povezati još pet država članica. To znači da, na primjer, osoba s njemačkom aplikacijom može primiti upozorenje ako je bila u kontaktu s nekim tko je prijavio pozitivan test na COVID-19 putem talijanske aplikacije. Daljnjih 16 država članica planira se uključiti do kraja studenoga. Komisija je spremna na svaki mogući način pomoći državama članicama u razvoju i uvođenju nacionalnih aplikacija za praćenje kontakata i u njihovu međusobnom povezivanju putem pristupnika.

Praćenje kontakata je jedan od najvažnijih alata za sprečavanje širenja virusa i prekid lanaca prijenosa. Međutim, s povećanjem stopa zaraze operacije ručnog praćenja kontakata postaju sve teže. Aplikacije za praćenje kontakata i upozoravanje mogu zahvaljujući upotrebi digitalne tehnologije za brže slanje upozorenja odigrati važnu ulogu u suzbijanju širenja koronavirusa. Te aplikacije upozoravaju korisnike ako su tijekom određenog vremena bili u blizini osobe koja je prijavila pozitivan test na COVID-19, a istovremeno osiguravaju potpunu usklađenost s pravilima o zaštiti podataka i privatnosti. Paketom instrumenata EU-a poduprt je razvoj mnogih nacionalnih aplikacija, čija je primjena pokrenuta u 19 država članica i koje je preuzelo 50 milijuna Europljana. To je dobar početak, ali potrebno je mnogo više da bi te aplikacije odigrale važnu ulogu u kontroli širenja koronavirusa. Sve države članice trebale bi uvesti aplikaciju i potrebni su novi komunikacijski napori na razini EU-a i na nacionalnoj razini radi promicanja prihvaćanja tih aplikacija.

Dosad su razvijene dvije vrste testova za COVID-19. Kategorija testova „reverzna transkriptaza (lančana reakcija polimeraze)” smatra se „zlatnim standardom” zbog svoje točnosti, ali za te je testove potrebno određeno vrijeme i razni reagensi koji mogu biti podložni ograničenjima opskrbe zbog pojačane potražnje. Brzi testovi na antigene nova su generacija bržih i jeftinijih testova na COVID-19 koji omogućuju dobivanje rezultata često za manje od 30 minuta. Oni počinju ulaziti na tržište i države članice sve više razmatraju mogućnost njihove šire upotrebe. Oni nude mogućnost brzog, jeftinog i ranog otkrivanja najinfektivnijih slučajeva, ali smatra se da su znatno manje osjetljivi. To upućuje na potrebu za opreznim strategijama njihove upotrebe: oni mogu biti osobito korisni u scenarijima kao što je sumnja na izbijanje bolesti COVID-19 na udaljenim mjestima ili kao pomoć u istraživanju izbijanja bolesti u smještajnim objektima kao što su domovi za njegu, ili u slučajevima raširenog prijenosa bolesti u zajednici.

Jedna od mjera koje su poduzete bila je pružanje potpore tržištu smanjenjem opterećenja carinskih pristojbi i poreza na dodanu vrijednost (PDV). Komisija je odobrila zahtjeve država članica za privremenu suspenziju carina i PDV-a na uvoz medicinske opreme iz trećih zemalja. Utvrdila je okvirni popis robe, kao što je osobna zaštitna oprema, kompleti za testiranje, ventilatori i najvažniji lijekovi. To će se sada produljiti do travnja 2021.

Od početka pandemije EU pruža podršku proizvođačima kako bi se osigurala dostupnost osnovnih lijekova i medicinske opreme koji su potrebni za borbu protiv bolesti COVID-19. To uključuje zajedničku javnu nabavu i stvaranje strateških zaliha medicinske opreme kako bi se izgradila pričuva ključnih potrepština. Opsežnim okvirnim ugovorima o zajedničkoj javnoj nabavi pruža se potpora mjerama država članica za veću pripravnost. Kao odraz europske solidarnosti u slučajevima hitnih potreba, u okviru sustava rescEU za popunjavanje pričuve medicinske opreme i Instrumenta za hitnu potporu državama članicama s najakutnijim potrebama dostavljena je oprema, kao što su ventilatori, maske i terapeutici, primjerice lijek remdesivir. Učinkovita distribucija unutar otvorenog jedinstvenog tržišta uvelike pridonosi djelotvornoj isporuci robe presudne za odgovor na zdravstvene potrebe. Komisija će i dalje biti oprezna i brzo reagirati na nerazmjerna jednostrana ograničenja za tu ili bilo koju drugu vrstu robe koja ugrožavaju zajedničke napore.

To je osobito važno u kontekstu lažnih i obmanjujućih informacija koje su i dalje u opticaju, a također i zbog rizika od „pandemijskog zamora” i sve manje spremnosti da se poštuju mjere opreza kao što su održavanje fizičke udaljenosti i ograničavanje socijalnih interakcija. Treba učiniti sve kako bi ciljana komunikacija doprla do najosjetljivijih segmenata stanovništva i onih za koje je najvjerojatnije da šire zarazu putem socijalnih interakcija. Komunikacija mora biti jasna, koherentna i ažurna. Osobitu pažnju treba posvetiti praćenju društvenih medija i odgovoru na njih. Cijepljenje je specifično područje u kojem javna tijela moraju pojačati djelovanje u borbi protiv pogrešnih informacija kao glavnog uzroka nepovjerenja i koordinirati svoj odgovor na dezinformacije.

Učinkovita komunikacija ključan je element svakog odgovora na javnozdravstvene krize. Uspjeh ili neuspjeh odgovora na pandemiju uvelike ovisi o angažmanu zajednice, ponašanju pojedinaca i pridržavanju javnozdravstvenih preporuka. Stoga je izuzetno važno ulagati stalne napore u komunikaciju kako bi građani bili informirani o razvoju epidemiološke situacije i o mogućim restriktivnim mjerama, a da bi ih građani prihvatili i poštovali one moraju biti dosljedne i jasne.

·pružaju regionalne informacije kad god je to moguće i relevantno.

Na osmišljavanje politiku EU-a o karanteni trebao bi utjecati i razvoj strategija testiranja, na temelju provjerenih tehnologija i raspoloživih kapaciteta. Trenutačno se primjenjuje širok raspon mjera jer države članice različito procjenjuju učinke na zdravlje, ograničenja slobode i vjerojatnost njihova poštovanja. Na primjer, neke mjere karantene provode se na dobrovoljnoj osnovi, a druge su obvezne; kod nekih se u postupku uzima u obzir testiranje, a trajanje izolacije i karantene također varira od 7 do 14 dana. Komisija je zadužila Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti da izradi znanstvene smjernice o karanteni kako bi se u suradnji s državama članicama poradilo na zajedničkom i proporcionalnom europskom pristupu.

Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa i Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti surađuju na smjernicama za testiranje koje bi tijela nadležna za javno zdravlje, zračni prijevoznici i zračne luke mogli primjenjivati u cilju sigurnog dolaska putnika. Taj se rad sada objedinjuje u okviru protokola EU-a za testiranje radi zdravstvene sigurnosti, uz puno sudjelovanje nacionalnih tijela. To bi značilo da bi se zajednička pravila mogla primjenjivati na sva testiranja, uključujući područja kao što su vrijeme testiranja (prije odlaska ili nakon dolaska), dokaz o testiranju provedenom u drugoj državi članici, ciljne skupine te potrebni resursi i infrastruktura u zračnim lukama, što bi se moglo proširiti i na druge potencijalne lokacije. U svakom trenutku treba voditi računa o proporcionalnosti kao najvažnijem kriteriju.

Kako se epidemiološka situacija pogoršava, bit će ključno održati mogućnost sigurnog putovanja za osobe koje putuju zbog profesionalnih ili nužnih obiteljskih razloga. Važno je osigurati dosljednu provedbu popisa kategorijâ putnika koji putuju zbog nužne funkcije ili potrebe i koji su izuzeti od obvezne karantene. To ima važne gospodarske i osobne posljedice te moramo omogućiti nastavak funkcioniranja našeg gospodarstva čak i ako se uvedu stroža ograničenja neobveznih putovanja kako bi se usporilo širenje bolesti COVID-19. Komisija će nastaviti pomno pratiti razvoj te situacije.

Slobodno kretanje unutar EU-a i schengenskog područja bez granica ključna su postignuća europske integracije. U najgorim razdobljima prvog vala pandemije mnoge nacionalne vlade i lokalne vlasti primijenile su ograničenja putovanja na lokalnoj ili regionalnoj razini te su ponovno uvele kontrole unutarnjih granica u EU-u, uz obustavu neobveznih putovanja. Kako se situacija poboljšala, ukinute su kontrole slobodnog kretanja unutar i između država članica te su one većinom otvorile svoje granice i za neobvezna putovanja. Potreba za graničnim kontrolama otad je još dodatno smanjena zahvaljujući boljoj koordinaciji mjera povezanih s kretanjem osoba unutar EU-a. Stoga bi trebalo ukinuti i sve preostale granične kontrole na unutarnjim granicama povezane s bolešću COVID-19.

·Suspenzija carina i PDV-a na uvezenu medicinsku opremu do kraja travnja 2021.

U ožujku 2020. uvedeno je privremeno ograničenje neobveznih putovanja u EU, koje je nekoliko puta produljeno. Rezultat je bio popis zemalja za koje bi se ograničenja neobveznih putovanja mogla ukinuti, koji se redovito ažurira.

Jedan od aspekata te preporuke bio je da se za određene kategorije osoba smatra da putuju zbog nužne funkcije ili potrebe i da ih se stoga izuzima od primjene ograničenja. To je potrebno dodatno razraditi, a Komisija donosi smjernice za promicanje dosljedne primjene. Komisija će nastaviti preispitivati tu preporuku u cilju ažuriranja primjenjivih kriterija kako se situacija bude mijenjala.

Idući koraci: ·Puna provedba Preporuke Vijeća od 13. listopada 2020. u državama članicama i daljnji koraci prema zajedničkom pristupu ograničenjima slobodnog kretanja. ·Komisija će surađivati s ECDC-om i državama članicama na zajedničkom pristupu karanteni (doprinos ECDC-a u studenome 2020.). ·Zajednički digitalni europski obrazac za lociranje putnika bit će pokrenut u prosincu 2020. ·Mobilna aplikacija „Re-open EU” pokrenut će se u nadolazećim tjednima. ·Preispitat će se kriteriji za zajednički pristup slobodnom kretanju koje trebaju primjenjivati sve države članice.

2.8. Proširenje zelenih traka

Primjena zelenih traka, posebno kako bi cestovni prijevoz tereta preko granice trajao manje od 15 minuta, bila je presudna za održavanje opskrbe robom i očuvanje gospodarske strukture EU-a. To je uvelike pridonijelo ograničavanju štetnih posljedica koje pandemija ima na svakodnevni život. Neka ograničenja i dalje otežavaju situaciju, uključujući primjenu ograničenja u obliku karantene i zatvaranje ključnih usluga za vozače koje prevoze teret. Taj bi problem trebalo riješiti. Zatvaranje granica dovodi do znatnih kašnjenja, što utječe na kamione i robu koju prevoze te na pružatelje usluga i pogranične radnike. Kako bi se osiguralo učinkovito funkcioniranje multimodalnog prijevoza, Komisija predlaže da se primjena pristupa zelenih traka proširi na područja kao što su prijevoz tereta željeznicom, zrakom i vodom te da se utvrde posebni aranžmani za pomorce. Proširenjem primjene pristupa zelenih traka imalo bi za cilj osigurati da, ako države članice uvedu privremena ograničenja na granicama ili sanitarne kontrole, to pretjerano ne ometa jedinstveno tržište, a posebno slobodno kretanje robe, slobodu pružanja prekograničnih usluga te slobodno kretanje pograničnih radnika i radnika u prometu preko granica.

Daljnji koraci: ·Komisija će pratiti situaciju kako bi osigurala da više od 90 % graničnih prijelaza i dalje bude stalno protočno i da se prelazak granice može obaviti u manje od 15 minuta.

3.Zaključak: Izgradnja snažnijeg okvira za budućnost

Dok kontinuirano radimo na poboljšanju globalnog, europskog i nacionalnog odgovora na novo pogoršanje pandemije, potrebno je i izvući pouke kao bismo uspostavili otporan sustav za budućnost. Bolest COVID-19 otkrila je niz nedostataka u strukturama i mjerama EU-a za odgovor na zdravstvene krize, a ad hoc reakcije značile su da potencijal za koordinaciju nije u potpunosti iskorišten. Države članice sada moraju uvažiti poziv na dosljedniji i koordiniraniji pristup koji su one same i uputile.

Komisija će 11. studenoga donijeti paket inicijativa kojim će se postaviti prvi temelji europske zdravstvene unije. Taj će paket uključivati prijedlog o borbi protiv ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, kojim će se utvrditi sveobuhvatniji pristup pripravnosti, nadzoru i odgovoru na krizu. Sadržavat će i izmjene mandata Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti te Europske agencije za lijekove kako bi se unaprijedili njihovi kapaciteti za doprinos pripravnosti za krizne situacije i odgovoru na njih. Tim će se mjerama obuhvatiti veći broj strukturnih nedostataka i potrebnih poboljšanja europskog okvira za zdravstvenu sigurnost. Među ostalim promjenama za budućnost je i potreba za više integriranih mehanizama za odgovor na nepredviđene situacije u prometnom sektoru.

Predstojeći će mjeseci biti teški. Sposobnost zdravstvenih sustava da se nose sa situacijom bit će stavljena na kušnju, a vlade će se suočiti s teškim odlukama pri izboru ograničenja koja su doista potrebna za kontrolu širenja virusa. Koraci navedeni u Komunikaciji pokazuju kako EU može i mora djelovati kako bi borbi protiv drugog vala zaraze dao europsku dimenziju. Suradnja je ključna kako bi se iskoristio potencijal novih tehnologija, osigurala najbolja moguća uporaba oskudnih resursa te građanima i poduzećima omogućilo da i dalje mogu uživati gospodarske i društvene prednosti jedinstvenog tržišta. Predložene mjere trebale bi se brzo provesti na nacionalno i europskoj razini.