Uspjeh ovog prijedloga nije se mogao mjeriti u odnosu na jasan osnovni scenarij jer su sustavne informacije o razmjerima kaznenih djela protiv okoliša i nastojanjima u cilju njihova suzbijanja u pojedinačnim državama članicama nedostatne. Trendovi u kaznenim djelima protiv okoliša ovise o razvoju globalne trgovine, o novim mogućnostima koje proizlaze iz digitalizacije i o međudjelovanju sustava kaznenih sankcija sa sustavima građanskopravnih i administrativnih sankcija u državama članicama. Predlažu se sljedeći kvalitativni i kvantitativni pokazatelji za praćenje napretka i uspjeha inicijative: – sveukupno poboljšanje izvršavanja zakonodavstva i sankcioniranja kaznenih djela protiv okoliša koje se odražava u pojačanoj suradnji, specijalizaciji, boljem osposobljavanju i razmjeni informacija, – broj predmeta u području prava o zaštiti okoliša koji su uspješno istraženi i kazneno gonjeni, – broj osuđujućih presuda, – vrste i razine izrečenih sankcija koje u praksi moraju postati učinkovitije i proporcionalnije te imati bolji odvraćajući učinak, – broj službenika osposobljenih za pitanja povezana s učinkovitim suzbijanjem kaznenih djela protiv okoliša, – postojanje ili izrada nacionalnih strategija za suzbijanje kaznenih djela protiv okoliša. Procjena s pomoću pokazatelja učinkovitosti direktive mora se provesti u kontekstu. Danas je u državama članicama uspješno zaključeno samo nekoliko predmeta povezanih s kaznenim djelima protiv okoliša i preniske su razine sankcija. U proteklom desetljeću nije bilo uzlaznih trendova (vidjeti procjenu učinka, odjeljak 1.2. – „evaluacija Direktive i završno izvješće o evaluaciji”). Stoga bi stabilni uzlazni trendovi u predmetima povezanima s okolišem u svim državama članicama upućivali na učinkovitost direktive. Budući da broj kaznenih djela protiv okoliša raste na globalnoj razini za 5 do 7 %, odgovarajuća stopa rasta uspješnih istraga i osuđujućih presuda smatrala bi se uspjehom. S druge strane, ako se u kasnijoj fazi smanji broj predmeta povezanih s okolišem, to bi moglo ukazivati na to da je direktiva uspješna u odvraćanju počinitelja kaznenih djela. Pokazatelji uspješnosti U odredbama u nastavku navedeni su prijedlozi pokazatelja za praćenje za svaki posebni cilj. ·Proširenje područja primjene direktive oPokazatelj: broj istraga, kaznenih progona, osuđujućih presuda i odbačenih predmeta. oOsnovni scenarij: ako su informacije dostupne, nije bilo uzlaznih trendova u državama članicama. oUspjeh: stabilna uzlazna kretanja u svim državama članicama. U idealnom slučaju povećanje od 5 do 7 %, što odgovara stopi po kojoj, prema procjeni, broj kaznenih djela protiv okoliša raste svake godine. ·Preciznija definicija vrste kaznenih djela protiv okoliša iz članka 3. oPokazatelj: isto kao prethodno navedeno. oOsnovni scenarij: isto kao prethodno navedeno. oUspjeh: isto kao prethodno navedeno. ·Poticanje učinkovitih, odvraćajućih i proporcionalnih vrsta i razina sankcija oPokazatelj: visine novčanih kazni izrečenih fizičkim osobama, razine kazni zatvora, visine novčanih kazni izrečenih pravnim osobama te vrste i broj dodatnih sankcija izrečenih fizičkim osobama. oOsnovni scenarij: statističkih podataka o sankcijama izrečenima za kaznena djela protiv okoliša trenutačno nema ili su vrlo rijetki i fragmentirani. Dostupni podaci i razgovori sa stručnjacima pokazuju da su sankcije preniske da bi bile odvraćajuće. oUspjeh: s obzirom na trenutačnu situaciju, uspješna provedba pokazala bi da se u izrečenim sankcijama primjenjuje cijeli niz dostupnih vrsta i razina sankcija. Izrečenim dodatnim sankcijama trebalo bi se pokazati da se upotrebljavaju sve vrste sankcija. Željeli bismo da se uklanjanje štete i oduzimanje dobiti sustavno primjenjuju. ·Intenzivnija prekogranična suradnja oPokazatelji: broj predmeta povezanih s okolišem koje obrađuju Eurojust i OLAF, broj zajedničkih istražnih timova pri Eurojustu, broj slučajeva/poruka u aplikaciji SIENA pri Europolu i broj kontakata s nacionalnim kontaktnim točkama koje treba uspostaviti. oOsnovni scenarij: trenutačne razine u Eurojustu, OLAF-u, aplikaciji SIENA te u profesionalnim mrežama općenito su niske. oUspjeh: bio bi povećanje prekogranične suradnje koje se očituje u brojkama u Eurojustu, OLAF-u i Europolu. Kaznena djela protiv okoliša četvrta su najveća kategorija kaznenih djela na svijetu te bi stoga broj predmeta povezanih s okolišem pri Europolu i Eurojustu trebao činiti veći dio ukupnog broja predmeta koje obrađuju te agencije. ·Djelotvorniji lanac izvršavanja zakonodavstva oPokazatelji: isto kao i za prvi cilj s jednim dodatkom: broj država članica koje imaju sveobuhvatne strategije za suzbijanje kaznenih djela protiv okoliša, broj država članica koje imaju specijalizirane jedinice za istrage i kazneni progon te sudska vijeća, broj država članica koje su povećale broj svojeg osoblja za izvršavanje zakonodavstva i broj policijskih službenika, tužitelja, sudaca, carinskih službenika i upravnih inspektora koji su prošli osposobljavanje. oOsnovni scenarij: isto kao i za prvi cilj. oUspjeh: isto kao i za prvi cilj.