Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006., koeficijenta potrebnog za izračun dodatnih pristojbi za tržišne godine 2001./2002. i 2004./2005. i iznosa koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na temelju razlike između maksimalnog iznosa pristojbi i iznosa tih pristojbi koji se zaračunavaju za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004. i 2005./2006. /* COM/2013/0527 final - 2013/0252 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Sud je 27. rujna 2012. donio presudu u spojenim predmetima C-113/10, C-147/10 i C-234/10, Zuckerfabrik Jülich AG / Hauptzollamt Aachen, British Sugar plc / Rural Payments Agency, Tereos / Directeur général des douanes et droits indirects (presuda „Jülich II.”), kojom je poništio Uredbu Komisije (EZ) br. 1193/2009 od 3. studenoga 2009. o ispravku Uredaba (EZ) br. 1762/2003, (EZ) br. 1775/2004, (EZ) br. 1686/2005, (EZ) br. 164/2007 i utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006. Uredbom (EZ) br. 1193/2009, koja je u cijelosti poništena odlukom od 27. rujna 2012., retroaktivno se ispravljaju pristojbe na proizvodnju za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006., koje je prethodno utvrdila Komisija nakon što je Sud poništio Uredbe (EZ) br. 1762/2003, 1775/2004, 1686/2005 i 164/2007 svojom presudom od 8. svibnja 2008. u spojenim predmetima C-5/06 i C-23/06 do C-36/06, Zuckerfabrik Jülich i drugi (presuda „Jülich I.”) i naknadnim rješenjem od 6. listopada 2008. u spojenim predmetima C-175/07 do C-184/07, SAFBA i drugi („SAFBA”). Pristojbe za dotične tržišne godine Komisija je izvorno utvrdila na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1260/2001 od 19. lipnja 2001. o zajedničkoj organizaciji tržištâ u sektoru šećera („temeljna uredba”), kojom se za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006. utvrdio sustav samofinanciranja za sektor šećera uz prilagodljive pristojbe na proizvodnju. Na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1260/2001 zajednička organizacija tržištâ u sektoru šećera temeljila se na načelu da proizvođači trebaju snositi punu financijsku odgovornost za gubitke nastale u svakoj financijskoj godini prodajom onog dijela proizvodnje Zajednice unutar kvote koji prekoračuje unutarnju potrošnju Zajednice i na diferenciranju zajamčenih cijena za prodaju ovisno o proizvodnoj kvoti dodijeljenoj pojedinom poduzetniku. Načelo financijske odgovornosti osiguravalo se tako da se proizvođačima zaračunavala osnovna pristojba na proizvodnju za svu proizvodnju šećera A i šećera B, ograničena na 2 % interventne cijene za bijeli šećer i pristojba B koja se zaračunavala na proizvodnju šećera B do granice od 37,5 % te cijene. U slučaju da te pristojbe nisu dopuštale postizanje cilja samofinanciranja sektora svake tržišne godine temeljnom se uredbom utvrđivala dodatna pristojba koja se zaračunavala proizvođačima. Člankom 15. temeljne uredbe utvrđivali su se elementi koji su se morali uzeti u obzir pri izračunavanju pristojbi. U prethodno navedenim presudama Sud nije doveo u pitanje sustav pristojbi na proizvodnju i načelo na temelju kojeg proizvođači šećera moraju snositi punu financijsku odgovornost za gubitke nastale u svakoj tržišnoj godini prodajom onog dijela proizvodnje unutar kvote koji prekoračuje unutarnju potrošnju Unije te su shodno tome podložni plaćanju pristojbe na svoju proizvodnju unutar kvote, koju će pristojbu utvrditi Komisija radi pokrića gubitaka nastalih u tržišnim godinama 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006. Sud je međutim presudio da je Komisija opetovano griješila u izračunu godišnjih pristojbi koje su utvrđene za dotično razdoblje Uredbom Vijeća (EZ) br. 1260/2001. Konačno, utvrdio je da je način koji je Komisija primijenila u Uredbi (EZ) br. 1193/2009 za utvrđivanje pristojbi bio neispravan jer je njegovom primjenom došlo do precjenjivanja troškova koji se moraju pokriti te stoga i do prekomjerne naplate proizvođačima šećera. Zbog nevaljanosti Uredbe (EZ) br. 1193/2009 Sud je utvrdio da osobe imaju pravo na povrat neopravdano preplaćenih svota na temelju nevaljanih pristojbi na proizvodnju koje su države članice naplaćivale u dotičnom razdoblju te na isplatu kamata na te svote. U presudi je ostavljena pravna praznina u pogledu točnog iznosa pristojbi za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006. Stoga se, radi poštovanja presude, pristojbe utvrđene za te tržišne godine moraju zamijeniti novima, izračunanima primjenom načina koji je odobrio Sud, s retroaktivnim učinkom. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA Komisija je državama članicama predstavila razne radne dokumente povezane s utvrđivanjem ispravljenih pristojbi na šećer i praćenjem presude Suda od 27. rujna 2012. Ti su radni dokumenti predstavljeni na sastancima Upravnog odbora za zajedničku organizaciju poljoprivrednih tržišta 6. prosinca 2012., 20. prosinca 2012., 24. siječnja 2013., a pročišćena inačica predstavljena je 28. veljače 2013. Neke su države članice (DE, BE, LV, IT, FR, NL, UK, CZ) pozvale Komisiju da sastavi zakonodavni akt o ispravku pristojbi, koji treba uključivati isplatu povrata iz proračuna Unije za kamate na povrate koje su predmetne države članice isplatile ili će isplatiti proizvođačima šećera koji su preplatili pristojbe u odgovarajućim godinama. Neka su izaslanstva predložila i da bi se kamate trebale izračunavati po jedinstvenoj stopi na europskoj razini. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Na temelju članka 266. UFEU-a „Institucija čiji je akt proglašen ništavim ... dužna je poduzeti potrebne mjere kako bi postupila sukladno presudi Suda Europske unije.”. Stoga se nakon poništenja Uredbe (EZ) br. 1193/2009 moraju utvrditi nove pristojbe za dotično razdoblje. Budući da se, s učinkom od tržišne godine 2006./2007. Uredba (EZ) br. 1269/2001 stavlja izvan snage i zamjenjuje Uredbom Vijeća (EZ) br. 318/2006 o zajedničkoj organizaciji tržištâ u sektoru šećera, koja je zamijenjena Uredbom Vijeća (EZ) br. 1234/2007 o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u), Uredba Vijeća (EZ) br. 1260/2001 više ne može služiti kao pravni temelj za ispravak pristojbi. Stoga Komisija nije ovlaštena za donošenje korekcijskog zakonodavnog akta potrebnog za provedbu presude. Na temelju članka 43. stavka 3. UFEU-a „Vijeće na prijedlog Komisije usvaja mjere o utvrđivanju ... pristojbi.”. S obzirom na prirodu predložene Uredbe članak 43. stavak 3. čini se primjerenom pravnom osnovom za utvrđivanje ispravljenih pristojbi za šećer za dotične tržišne godine. Iako Sud nije poništio Uredbu (EZ) br. 1837/2002 o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju za tržišne godine 2001./2002., uzimajući u obzir da je na utvrđivanje pristojbi za tržišnu godinu 2001./2002. primijenjen isti način koji je Sud poništio, neispravnima se trebaju smatrati i pristojbe utvrđene za tu tržišnu godinu. Stoga je za tu tržišnu godinu potrebno utvrditi nove pristojbe i uključiti ih u korekcijski zakonodavni akt. U svojim prethodno navedenim presudama Sud je razjasnio sve elemente koje je potrebno uzeti u obzir za izračunavanje „prosječnog gubitka” u smislu članka 15. temeljne uredbe, što je potrebno upotrijebiti za ocjenu „ukupnog gubitka” koji se treba pokriti pristojbama na proizvodnju. Posebice, „prosječni gubitak” izračunava se dijeljenjem stvarno isplaćenih ukupnih subvencija (nižih od onih koje je Komisija izračunala u poništenoj Uredbi (EZ) br. 1193/2009) s ukupnim izvezenim količinama, bez obzira na to jesu li izvezene uz subvenciju ili bez nje. „Višak podložan izvozu” također se izračunava primjenom svih izvoza, bez obzira na to je li subvencija isplaćena ili nije. Primjenom novog načina koji je naveo Sud dolazi do znatnog smanjenja „prosječnog gubitka” i „ukupnog gubitka” koje se treba pokriti pristojbama za dotično razdoblje. Stoga će se predloženom Uredbom uspostaviti pristojbe na proizvodnju šećera za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006., ponovno izračunane primjenom načina koji je razjasnio Sud. Time će se državama članicama omogućiti da izračunaju povrat koji su dužne isplatiti proizvođačima šećera na temelju prekomjernih pristojbi koje su im se zaračunavale u navedenom razdoblju. Nadalje, revizija pristojbi na proizvodnju za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006. utjecat će na dopunsku cijenu koju su proizvođači šećera morali platiti prodavateljima šećerne repe na temelju razlike između maksimalnog iznosa pristojbe A odnosno pristojbe B i iznosa tih pristojbi koji se zaračunavaju za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004. i 2005./2006. Uistinu, u skladu sa zajedničkom organizacijom tržištâ u sektoru šećera koja je na bila snazi do 2006. pristojbe su plaćali proizvođači šećera, no od uzgajivača šećerne repe naplaćivali su samo 60 % tih troškova, plaćajući nižu cijenu šećerne repe. Ako su iznosi pristojbi bili utvrđeni ispod maksimalne razine za pristojbe A odnosno pristojbe B (tj. 2 % odnosno 37,5 % interventne cijene za bijeli šećer), člankom 18. stavkom 2. temeljne uredbe predviđa se da proizvođači šećera moraju prodavateljima šećerne repe platiti 60 % razlike između maksimalnog iznosa dotične pristojbe i stvarno zaračunatog iznosa osnovne pristojbe odnosno pristojbe B. Stoga se ovim korekcijskim zakonodavnim aktom utvrđuju revidirane dopunske cijene koje proizvođači šećera trebaju vratiti prodavateljima šećerne repe. Prodavateljima šećerne repe treba se vratiti samo razlika između starih i novih dopunskih cijena. Povrat pristojbi na šećer predstavlja ispravak izvorno plaćenih pristojbi na šećer u vlastitim sredstvima EU-a. Države članice moraju uspostaviti nova prava na pristojbe na šećer na temelju novih pristojbi u roku od četiri mjeseca nakon stupanja na snagu sadašnjeg akta. 4. POSLJEDICE ZA PRORAČUN Revizijom pristojbi na proizvodnju za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006. dolazi do negativnog ispravka od 295 541 212 EUR koji se zaračunava na teret vlastitih sredstava proračuna EU-a. Pored navedenog iznosa države članice mogu od Komisije zatražiti povrat stvarno plaćenih kamata, u skladu s njihovim nacionalnim zakonodavstvom, u okviru povrata prekomjernih pristojbi naplaćenih za odgovarajuće godine. Potonji izdatak predmetna država članica zasebno zaračunava proračunu EU-a na temelju predočenja odgovarajućih dokaza o plaćanju. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Komisija će donijeti izjavu priloženu ovom prijedlogu Uredbe Vijeća, radi razjašnjenja određenih elemenata povezanih s povratom glavnice i kamata, povratom prodavateljima šećerne repe, računovodstvenim postupcima i praćenjem postupka povrata. 2013/0252 (NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006., koeficijenta potrebnog za izračun dodatnih pristojbi za tržišne godine 2001./2002. i 2004./2005. i iznosa koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na temelju razlike između maksimalnog iznosa pristojbi i iznosa tih pristojbi koji se zaračunavaju za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004. i 2005./2006. VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Uredbom Vijeća (EZ) br. 1260/2001 od 19. lipnja 2001. o zajedničkoj organizaciji tržištâ u sektoru šećera[1], a posebno njezinim člankom 15. stavkom 8. prvom alinejom, člankom 16. stavkom 5. i člankom 18. stavkom 5., Komisija je ovlaštena za donošenje detaljnih pravila o iznosima pristojbi koje se naplaćuju, koeficijentu za dodatne pristojbe i povratu sredstava prodavateljima šećerne repe. (2) Komisija je utvrdila pristojbe na proizvodnju za tržišne godine 2001./2002.[2], 2002./2003.[3], 2003./2004.[4], 2004./2005.[5] i 2005./2006.[6] (3) Člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001 utvrđeno je da, ako je osnovna pristojba na proizvodnju niža od maksimalnog iznosa iz članka 15. stavka 3. odnosno ako je pristojba B iz tog članka niža od maksimalnog iznosa iz članka 14. stavka 4. Uredbe, po potrebi prilagođenog u skladu sa stavkom 5. tog članka, proizvođači šećera trebaju prodavateljima šećerne repe vratiti 60 % razlike između maksimalnog iznosa predmetne pristojbe i iznosa pristojbe koji se zaračunava. (4) U skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 314/2002 od 20. veljače 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu sustava kvota u sektoru šećera[7] utvrđeni su iznosi koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na temelju razlike između maksimalnog iznosa osnovne pristojbe i pristojbe B i zaračunatih iznosa tih pristojbi za tržišne godine 2002./2003.[8], 2003./2004.[9] i 2005./2006.[10]. (5) U okviru reforme organizacije zajedničkog tržišta za sektor šećera, Uredbom Vijeća (EZ) br. 318/2006 od 20. veljače 2006. o zajedničkoj organizaciji tržištâ u sektoru šećera[11] je, počevši od tržišne godine 2006./2007., stavljena izvan snage i zamijenjena Uredba (EZ) br. 1260/2001. Uredbom (EZ) br. 318/2006, koja je naknadno stavljena izvan snage i ugrađena u Uredbu vijeća (EZ) br. 1234/2007 od 22. listopada 2007. o uspostavljanju zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta i o posebnim odredbama za određene poljoprivredne proizvode (Uredba o jedinstvenom ZOT-u)[12] sustav promjenjivih pristojbi na proizvodnju šećera uz samofinanciranje režima proizvodnih kvota zamijenjen je novom pristojbom na proizvodnju usmjerenom na pridonošenje financiranju izdataka nastalih u sektoru šećera u okviru organizacije zajedničkog tržišta šećera. (6) Sud je 8. svibnja 2008. proglasio nevaljanima[13] Uredbe Komisije (EZ) br. 1762/2003 od 7. listopada 2003. o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišnu godinu 2002./2003.[14] i (EZ) br. 1775/2004. od 14. listopada 2004. o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišnu godinu 2003./2004.[15]. U svojoj je presudi Sud utvrdio da se za potrebe izračuna procijenjenog prosječnog gubitka po toni proizvoda uzimaju u obzir svi iznosi šećera u izvezenim proizvodima, bez obzira na to jesu li subvencije stvarno isplaćene ili nisu. (7) Sud je proglasio nevaljanom[16] i Uredbu Komisije (EZ) br. 1686/2005 od 14. listopada 2005. o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju i koeficijenta za dodatnu pristojbu u sektoru šećera za tržišnu godinu 2004./2005.[17] (8) Radi poštovanja presuda Suda, Komisija je donijela Uredbu (EZ) br. 1193/2009 o ispravku Uredbi (EZ) br. 1762/2003., (EZ) br. 1775/2004., (EZ) br. 1686/2005, (EZ) br. 164/2007 i utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006.[18]. (9) Opći sud je 29. rujna 2011. donio presudu u predmetu T-4/06 u kojoj je naveo da nije postojala primjerena pravna osnova za diferencirani koeficijent za dodatnu pristojbu u sektoru šećera i poništio je članak 2. Uredbe (EZ) br. 1686/2005. kako je zamijenjen člankom 3. Uredbe Komisije (EZ) br. 1193/2009. (10) Sud je 27. rujna 2012. proglasio nevaljanom Uredbu (EZ) br. 1193/2009., navodeći da se članak 15. stavak 1. točka (d) Uredbe (EZ) br. 1260/2001 treba tumačiti na način da je ukupni iznos subvencija trebao uključivati ukupne plaćene iznose, za potrebe izračuna procijenjenog prosječnog gubitka po toni proizvoda[19]. (11) Pristojbe se dakle trebaju utvrditi na odgovarajućoj razini. „Prosječni gubitak” u smislu članka 15. stavka 1. točke (d) Uredbe (EZ) br. 1260/2001 treba se izračunavati na način da se plaćene subvencije podijele s izvezenim količinama, bez obzira na to je li subvencija isplaćena ili nije, za izvoze utvrđene u skladu s člankom 6. stavkom 5. Uredbe Komisije (EZ) br. 314/2002 od 20. veljače 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu sustava kvota u sektoru šećera[20]. „Višak podložan izvozu” u smislu članka 15. stavka 1. točke (c) Uredbe (EZ) br. 1260/2001 također se treba izračunavati primjenom svih izvoza, bez obzira na to je li subvencija isplaćena ili nije. (12) Uzimajući u obzir da je isti način koji je Sud poništio bio primijenjen za izračun pristojbi za tržišnu godinu 2001./2002., u skladu s tim treba ispraviti i pristojbe na proizvodnju i koeficijent za dodatnu pristojbu za tržišnu godinu 2001./2002. (13) Iz presude Suda proizlazi da se ispravljene pristojbe trebaju primjenjivati od istih datuma kao i pristojbe koje su proglašene nevaljanima. (14) Radi utvrđivanja pristojbi za šećer u skladu s novim načinom iz uvodne izjave (11) trebaju se nanovo utvrditi i iznosi koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na temelju razlike između maksimalnog iznosa osnovne pristojbe i iznosa pristojbi koji se zaračunavaju za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004. i 2005./2006., s naknadnim učinkom. (15) Za tržišnu godinu 2001./2002. nepokriveni ukupni gubitak ponovno izračunan primjenom načina iz uvodne izjave (11) iznosi 14 123 937 EUR. Koeficijent iz članka 16. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001 treba se utvrditi u skladu s tim i biti primijeniti se za tu tržišnu godinu. (16) Za tržišnu godinu 2002./2003. primjenom načina iz uvodne izjave (11) koeficijent iznosi 2 % za osnovnu pristojbu i 16,371 % za pristojbu B, što za tu tržišnu godinu treba primijeniti s naknadnim učinkom. Ponovno izračunani ukupni gubitak u cijelosti se pokriva primicima iz osnovne pristojbe na proizvodnju i pristojbe B. Stoga nema potrebe za utvrđivanjem dodatnog koeficijenta iz članka 16. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001 za tu tržišnu godinu. (17) Za tržišnu godinu 2002./2003. Uredbom Komisije (EZ) br. 1440/2002. od 7. kolovoza 2002. o revidiranju maksimalnog iznosa pristojbe na proizvodnju B i izmjeni minimalne cijene šećerne repe B u sektoru šećera za tržišnu godinu 2002./2003.[21] utvrđen je maksimalni iznos pristojbe B koji odgovara 37,5 % interventne cijene za bijeli šećer dok pristojba B, revidirana u skladu s načinom iz uvodne izjave (11), primjenjiva na tu tržišnu godinu odgovara 16,371 % interventne cijene za bijeli šećer. Radi te razlike iznos koji proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe za tu se tržišnu godinu treba utvrditi po toni šećerne repe standardne kvalitete u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001. (18) Za tržišnu godinu 2003./2004. primjenom novog načina izračunavanja iz uvodne izjave (11) koeficijent iznosi 2 % za osnovnu pristojbu i 17,259 % za pristojbu B. Ponovno izračunani ukupni gubitak u cijelosti se pokriva primicima iz osnovne pristojbe na proizvodnju i pristojbe B. Stoga nema potrebe za utvrđivanjem dodatnog koeficijenta iz članka 16. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001 za tu tržišnu godinu. (19) Za tržišnu godinu 2003./2004. Uredbom (EZ) br. 1440/2002. utvrđen je maksimalni iznos pristojbe B koji odgovara 37,5 % interventne cijene za bijeli šećer dok pristojba B, revidirana u skladu s načinom iz uvodne izjave (11), primjenjiva na tu tržišnu godinu odgovara 17,259 % interventne cijene za bijeli šećer. Radi te razlike iznos koji proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe za tu se tržišnu godinu treba utvrditi po toni šećerne repe standardne kvalitete u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001. (20) Za tržišnu godinu 2004./2005. primjenom načina iz uvodne izjave (11) osnovna pristojba i pristojba B ne mijenjaju se. Za tu tržišnu godinu nepokriveni ukupni gubitak izračunan primjenom novog načina iznosi 57 648 788 EUR. Stoga se treba utvrditi koeficijent iz članka 16. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001. Iz presude Suda iz uvodne izjave (9) proizlazi da koeficijent treba biti jedinstven za države članice Unije u sastavu na dan 30. travnja 2004. i za države članice Unije u sastavu na dan 1. svibnja 2004. (21) Za tržišnu godinu 2005./2006. primjenom novog načina iz uvodne izjave (11) koeficijent iznosi 1,2335 % za osnovnu pristojbu dok za pristojbu B nema potrebe. Ponovno izračunani ukupni gubitak u cijelosti se pokriva primicima iz osnovne pristojbe na proizvodnju i nema potrebe za utvrđivanjem dodatnog koeficijenta iz članka 16. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001 za tu tržišnu godinu. (22) Za tržišnu godinu 2005./2006. Uredbom Komisije (EZ) br. 1296/2005. od 5. kolovoza 2005. o revidiranju maksimalnog iznosa pristojbe na proizvodnju B i izmjeni minimalne cijene šećerne repe B u sektoru šećera za tržišnu godinu 2005./2006.[22] utvrđen je maksimalni iznos pristojbe B koji odgovara 37,5 % interventne cijene za bijeli šećer. Osnovna pristojba revidirana u skladu s načinom iz uvodne izjave (11) primjenjiva za tu tržišnu godinu odgovara 1,2335 % interventne cijene za bijeli šećer, no za utvrđivanjem pristojbe B nema potrebe. Radi tih razlika potrebno je utvrditi iznose po toni šećerne repe standardne kvalitete koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe za tu tržišnu godinu u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1260/2001. (23) Za potrebe pravne sigurnosti i radi osiguravanja jednakog postupanja prema predmetnim gospodarskim subjektima u različitim državama članicama treba utvrditi zajednički datum na koji se pristojbe utvrđene ovom Uredbom trebaju uspostaviti u smislu članka 2. stavka 2. drugog podstavka Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000. od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke br. 2007/436 (EZ, Euratom) o sustavu vlastitih sredstava Zajednica[23], DONIJELO JE OVU UREDBU: Članak 1. 1. Pristojbe na proizvodnju u sektoru šećera za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006. utvrđuju se u točki (1.) Priloga. 2. Koeficijenti potrebni za izračun dodatne pristojbe za tržišne godine 2001./2002. i 2004./2005. utvrđuju se u točki (2.) Priloga. 3. Iznosi koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na temelju pristojbe A odnosno pristojbe B za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004. i 2005./2006. utvrđuju se u točki (3.) Priloga. Članak 2. Datum utvrđivanja pristojbi koje se utvrđuju ovom Uredbom iz članka 2. stavka 2. drugog podstavka Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 je najkasnije posljednji dan četvrtog mjeseca nakon dana stupanja na snagu ove Uredbe. Članak 3. Ova Uredba stupa na snagu dan nakon dana njezine objave u Službenom listu Europske unije. Članak 1. stavak 1. primjenjuje se: – od 16. listopada 2002. za tržišnu godinu 2001./2002., – od 8. listopada 2003. za tržišnu godinu 2002./2003., – od 15. listopada 2003. za tržišnu godinu 2003./2004., – od 18. listopada 2005. za tržišnu godinu 2004./2005. i – od 23. veljače 2007. za tržišnu godinu 2005./2006., Članak 1. stavak 2. primjenjuje se: – od 16. listopada 2002. za tržišnu godinu 2001./2002. i – od 18. listopada 2005. za tržišnu godinu 2004./2005. Članak 1. stavak 3. primjenjuje se: – od 8. listopada 2003. za tržišnu godinu 2002./2003., – od 15. listopada 2003. za tržišnu godinu 2003./2004. i – od 23. veljače 2007. za tržišnu godinu 2005./2006. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik PRILOG (1.) Pristojbe na proizvodnju u sektoru šećera iz članka 1. stavka 1. || 2001./2002. || 2002./2003. || 2003./2004. || 2004./2005. || 2005./2006. (a) EUR po toni bijelog šećera kao osnovna pristojba na proizvodnju na šećer A i šećer B || 12,638 || 12,638 || 12,638 || 12,638 || 7,794 (b) EUR po toni bijelog šećera kao pristojba B na šećer B || 236,963 || 103,447 || 109,061 || 236,963 || - (c) EUR po toni suhe tvari kao osnovna pristojba na proizvodnju na izoglukozu A i izoglukozu B || 5,330 || 5,330 || 5,330 || 5,330 || 3,394 (d) EUR po toni suhe tvari kao pristojba B na izoglukozu B || 99,424 || 46,017 || 48,261 || 99,424 || - (e) EUR 12,638 po toni suhe tvari izražene kao ekvivalent šećera odnosno izoglukoze kao osnovna pristojba na proizvodnju na inulinski sirup A i inulinski sirup B || 12,638 || 12,638 || 12,638 || 12,638 || 7,794 (f) EUR 236,963 po toni suhe tvari izražene kao ekvivalent šećera odnosno izoglukoze kao pristojba B na inulinski sirup B || 236,963 || 103,447 || 109,061 || 236,963 || - (2.) Koeficijenti potrebni za izračun dodatne pristojbe iz članka 1. stavka 2. Tržišna godina 2001./2002. 0,01839 Tržišna godina 2004./2005. 0,07294 (3.) Iznosi koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na temelju pristojbi A odnosno pristojbi B iz članka 1. stavka 3. || 2002./2003. || 2003./2004. || 2005./2006. Dopunska cijena za šećernu repu A* || || || 0,378 Dopunska cijena za šećernu repu B* || 10,414 || 9,976 || 18,258 * Dopunska cijena na temelju pristojbe A odnosno pristojbe B po toni šećerne repe standardne kvalitete (EUR). FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ || FS/13/367494 6.2.2013.1 || DATUM: 15.4.2013. 1. || STAVKA PRORAČUNA Vidi predviđeni proračun u nastavku. Članak 1. 1. (Pristojbe i druga davanja predviđena zajedničkom organizacijom tržištâ šećera): 05 07 02 (Rješavanje sporova) || ODOBRENA SREDSTVA: 123,4 mil. EUR 53,4 mi. EUR 2. || NASLOV: UREDBA VIJEĆA o utvrđivanju pristojbi na proizvodnju u sektoru šećera za tržišne godine 2001./2002., 2002./2003., 2003./2004., 2004./2005. i 2005./2006. i utvrđivanju iznosa koje proizvođači šećera trebaju platiti prodavateljima šećerne repe na temelju razlike između maksimalnog iznosa pristojbi i iznosa tih pristojbi koji se zaračunavaju za tržišne godine 2002./2003., 2003./2004. i 2005./2006. 3. || PRAVNA OSNOVA: Članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije 4. || CILJEVI: Sud je 27. rujna 2012. donio presudu u spojenim predmetima C-113/10, C-147/10 i C-234/10 (presuda Jülich II.) kojom je poništio Uredbu Komisije (EZ) br. 1193/2009 od 3. studenoga 2009. Ova je uredba namijenjena retroaktivnoj uspostavi pristojbi na proizvodnju šećera za tržišne godine od 2001./2002. do 2005./2006. ponovno izračunanih primjenom načina koji je razjasnio Sud. 5. || FINANCIJSKE IMPLIKACIJE || DVANAESTOMJESEČNO RAZDOBLJE (u milijunima EUR) || TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA 2013. (u milijunima EUR) || SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA 2014. (u milijunima EUR) 5.0. || RASHODI - NA TERET PRORAČUNA EU-A (SUBVENCIJE/INTERVENCIJE) - NACIONALNA TIJELA - OSTALO || 53,4 mil. EUR || 53,4 mil. EUR || nije dostupno 5.1. || PRIHODI - VLASTITA SREDSTVA EU-A (PRISTOJBE/CARINSKE PRISTOJBE) – Vidi komentare - NACIONALNI || -214,1 mil. EUR || -214,1 mil. EUR || nije dostupno || || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. 5.0.1. || PREDVIĐENI RASHODI || || || || 5.1.1. || PREDVIĐENI PRIHODI || || || || 5.2. || NAČIN IZRAČUNAVANJA: Vidi komentare 6.0. || MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA? || Ne 6.1. || MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ POGLAVLJA U POGLAVLJE TEKUĆEG PRORAČUNA? || Da 6.2. || HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN? || Ne 6.3. || HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE? || Vidi komentare. NAPOMENE: Sud je 27. rujna 2012. donio presudu u spojenim predmetima C-113/10, C-147/10 i C-234/10 (presuda Jülich II.) kojom je poništio Uredbu Komisije (EZ) br. 1193/2009 od 3. studenoga 2009. Sud je presudio da je Komisija opetovano griješila u izračunu godišnjih pristojbi utvrđenih za dotično razdoblje. Sud je utvrdio da osobe imaju pravo na povrat neopravdano plaćenih prekomjernih svota na temelju nevaljanih pristojbi na proizvodnju koje su države članice naplaćivale u dotičnom razdoblju i koje su pripisane proračunu Unije. Korekcijskim se zakonodavnim aktom uspostavljaju pristojbe na proizvodnju šećera za tržišne godine od 2001./2002. do 2005./2006. ponovno izračunane primjenom načina koji je razjasnio Sud. U skladu s presudom povrat gospodarskim subjektima mora uključivati kamate (na temelju nacionalnih pravila i u skladu s načelom neopravdanog bogaćenja EU mora državama članicama vratiti plaćene kompenzacijske kamate). Ukupan iznos koji EU treba vratiti državama članicama je sljedeći: Vlastita sredstva – glavnica 295,5 mil. EUR - 10,0 mil. EUR (već vraćeno 2009.) * 75 % = 214,1 mil. EUR pristojbi nakon naknada za naplatu. Kompenzacijske kamate Potraživane kompenzacijske kamate nisu uključene u iznose koji se vode pod vlastitim sredstvima. Prethodno navedeni procijenjeni iznos izračunava se za 100 % razlike između starih i novih pristojbi. Kamatne stope utvrdit će se na temelju nacionalnog zakonodavstva te se u ovom trenutku ne može točno utvrditi konačni iznos. Kamatne stope koje se koriste kao temelj za procjenu financijskog učinka od 53,4 mil. EUR su one koje su objavljene u sljedećim uredbama: Uredba EU-a br. 2012/2001; Uredba EU-a br. 1852/2002; Uredba EU-a br. 1842/2003; Uredba EU-a br. 1751/2004; Uredba EU-a br. 956/2005; Uredba EU-a br. 1119/2005; Uredba EU-a br. 1668/2005; Uredba EU-a br. 1489/2006; Uredba EU-a br. 981/2007; Uredba EU-a br. 1190/2007; Uredba EU-a br. 999/2008; Uredba EU-a br. 1012/2009; Uredba EU-a br. 974/2010; Uredba EU-a br. 1036/2011; Uredba EU-a br. 938/2012; Iznos će se isplatiti iz stavke proračuna 05 07 02. U slučaju da se Uredba ne donese na vrijeme da se isplate mogu izvršiti u proračunskoj godini 2013. određeni iznos morat će se uključiti u dokument o izmjeni proračuna za 2014. [1] SL L 178, 30.6.2001., str. 1. [2] SL L 278, 16.10.2002, str. 13. [3] SL L 254, 8.10.2003., str. 4. [4] SL L 316, 15.10.2004., str. 64. [5] SL L 271, 15.10.2005., str. 12. [6] SL L 51, 20.2.2007., str. 17. [7] SL L 50, 21.2.2002., str. 40. [8] SL L 254, 8.10.2003., str. 5. [9] SL L 316, 15.10.2004., str. 65. [10] SL L 51, 20.2.2007., str. 16. [11] SL L 58, 20.2.2006., str. 1. [12] SL L 299, 16.11.2007., str. 1. [13] Spojeni predmeti C-5/06 i C-23/06 do C-36/06, ECR 2008, I-03231. [14] Vidi upućivanje u bilješci 3. [15] Vidi upućivanje u bilješci 4. [16] Rješenja od 6. listopada u spojenim predmetima od C-175/07 do C-184/07, ECR 2008, I-00142 te u predmetima C-466/06, ECR 2008, I-00140 i C-200/06, ECR 2008, I-00137. [17] Vidi upućivanje u bilješci 5. [18] SL L 321, 8.12.2009., str. 1. [19] Spojeni predmeti C-113/10, C-147/10 i C-234/10, još nisu objavljeni. [20] SL L 50, 21.2.2002., str. 40. [21] SL L 212, 8.8.2002., str. 3. [22] SL L 205, 6.8.2005., str. 20. [23] SL L 130, 31.5.2000., str. 1.