HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 25.2.2015. 
COM(2015) 58 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Peto izvješ će o praćenju nakon provedbe procesa liberalizacije viznog režima za zemlje 
zapadnog Balkana u skladu s Izjavom Komisije od 8. studenoga 2010. 
(Tekst zna čajan za EGP)  
 
2 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Peto izvješ će o praćenju nakon provedbe procesa libera lizacije viznog režima za zemlje 
zapadnog Balkana u skladu s Izjavom Komisije od 8. studenoga 2010. 
(Tekst zna čajan za EGP) 
   
1. UVOD 
Od prosinca 2009. državljani bivše jugoslavenske  republike Makedonije, Crne Gore i Srbije 
koji imaju biometrijske putovnice mogu putovati bez viza u države članice EU-a (s iznimkom 
Irske i Ujedinjene Kraljevi ne) u skladu s Uredbom 539/20011. Državljani Albanije i Bosne i 
Hercegovine imaju istu mogu ćnost putovanja bez viza od prosinca 2010. Putovanje bez viza 
jedno je od najvažnijih postignu ća koja su te zemlje ostvarile u okviru svojih napora u 
području europskih integracija. 
U svojoj izjavi od 8. studenoga 2010. Vije ću za pravosu đe i unutarnje poslove Komisija je 
naglasila da svaka zem lja zapadnog Balkana mora nastav iti s provedbom mjera iz svojeg 
plana liberalizacije kako bi o čuvala integritet bezviznog režima putovanja. Komisija je 
uspostavila mehanizam za pra ćenje nakon provedbe procesa lib eralizacije viznog režima u 
cilju ocjenjivanja održivosti reformi kojima se nastoji o čuvati cjelovitost režima. 
Ovo je peto izvješ će o praćenju nakon provedbe procesa liberalizacije viznog režima 
objavljeno nakon 20102. U njemu se daju prikaz razvoja mehanizma za pra ćenje nakon 
provedbe procesa liberalizacije viznog režima , pregled funkcioniranja bezviznog režima i 
preporuke reformi u cilju sprje čavanja ponovnog nastanka problema koji su od 2010. 
opterećivali bezvizni režim. 
2. POJAČANI MEHANIZAM ZA PRA ĆENJE NAKON LIBERALIZACIJE VIZNOG REŽIMA  
Dijalog izme đu Komisije i zemalja zapadnog Balkana o bezviznom režimu putovanja odvija 
se u sklopu procesa stabilizacije i pridruži vanja te u okviru pregovora o pristupanju u 
poglavljima 23. i 24. Dužnosnici Komisije posje tili su Albaniju u travnju 2014., Bosnu i 
Hercegovinu u svibnju, srpnju i studenome 2014., bivšu jugosl avensku republiku Makedoniju 
u studenome 2013., Crnu Goru u velja či, ožujku, srpnju i listopa du 2014. te Srbiju u velja či 
2014. Uz pomo ć stručnjaka iz država članica provjerili su napredak i kvalitetu reformi koje se 
odnose na bezvizni režim. Daljnje pojedinosti o tim reformama predstavljene su u paketu 
proširenja Europske komisije iz 20143. 
U prosincu 2012. svaka od zemalja zapadnog Balkana koja je obuhva ćena bezviznim 
režimom po čela je Komisiji redovi to dostavljati statisti čke podatke o migracijskim tokovima 
prema EU-u. Zemlje obuhva ćene bezviznim režimom podnijele su u studenome 2014. skup 
opisnih izvješ ća o poduzetim mjerama za smanjenje nezakonite migracije prema EU-u. 
Uz pomo ć Mreže za analizu rizika zemalja zapadnog Balkana, Frontex je do sada izdao 47 
upozorenja. U njegovoj tromjese čnoj analizi rizika zemalja zapadnog Balkana sažeti su 
najnoviji trendovi u grani čnim kontrolama i nezakonitim migracijama iz regije. Europol i 
                                                            
1 Uredba Vije ća (EZ) br. 539/2001. 
2 Referentni su brojevi prethodnih izvješ ća sljedeći: SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, COM(2012) 472 i 
COM(2013) 836. 
3  COM(2014)700. 
 
3 Europski potporni ured za azil (EASO) tako đer izdaju mjese čna izvješća o kretanjima u 
području azila i godišnje izvješ će o stanju u podru čju azila u EU-u. U tim je izvješ ćima 
sadržana detaljna procjena migr acijskih trendova iz zapadnog Ba lkana i koraci koje su države 
članice EU-a i zemlje obuhva ćene bezviznim režimom poduzele u cilju sprje čavanja 
zlouporabe azila. 
3. FUNKCIONIRANJE BEZVIZNOG REŽIMA PUTOVANJA U 2013.  I U PRVA TRI 
TROMJESE ČJA 2014. 
3.1. Pregled situacije 
Broj predanih zahtjeva za azil  u EU-u i u zemljama pridruženima Schengenu državljana pet 
zemalja zapadnog Balkana obuhva ćenih bezviznim režimom nepr estano raste od liberalizacije 
viznog režima 2009., a vrhunac je doseg ao 2013. s 53 705 zahtjeva (slika 1.)4. Broj zahtjeva 
predanih u prvih devet mjeseci 2014. bio je 40 % viši nego u prvih devet mjeseci 2013., što 
upućuje na to da bi se u 2014. mog li oboriti svi prethodni rekordi. 
Broj državljana zemalja Zapadnog Balkana obuhva ćenih bezviznim režimom  kao 
postotak ukupnog priljeva tražitelja azila u EU -u i u zemljama pridruženima Schengenu 
također je porastao nakon liberali zacije viznog režima. Nakon najviših 11,4 % u prva tri 
tromjesečja 2012., postotak je samo u prvih deve t mjeseci 2014. iznosio 10,7 % (slika 2.)5. 
Priljev tražitelja azila iz zem alja zapadnog Balkana postao je cjelogodišnja pojava  s više 
manjih vrhunaca priljeva u sije čnju, ožujku i srpnju 2014. izme đu onih zimskih u listopadu 
2013. i listopadu 2014. (slika 3.). Broj zahtjeva za azil izme đu tih zimskih vrhunaca priljeva 
ostao je visok, što dovodi do činjenice da je broj zahtjeva u prva tri tromjese čja 2014. iznosio 
87 % ukupnih zahtjeva u cijeloj 2013. 
Broj ponovljenih zahtjeva  — drugi ili višestruki zahtjevi — kao postotak ukupnih zahtjeva 
porastao je od po četka 2013. te oborio novi rekord od 37 % u rujnu 2014. (slika 3.). To zna či 
da su približno 4 od 10 podnositelja zah tjeva iz zapadnog Balkana tog mjeseca ve ć predali 
zahtjev za azil u EU-u prije nego su ponovno zatražili azil. 
Najviše zahtjeva za azil od podnositelja iz zapadnog Balkana, čiji su državljani izuzeti od 
obveze posjedovanja vize, i dalje prima Njemačka (slika 4.)6. Njezin udio priljeva azilanata 
iz zapadnog Balkana pove ćao se s 12 % u 2009. na 75 % tijekom prvih devet mjeseci 2014. 
To je navelo Njema čku da u rujnu 2014. donese zakonodavs tvo kojim se Srbiju, bivšu 
jugoslavensku republiku Makedoniju te Bos nu i Hercegovinu stavlja na popis sigurnih 
matičnih država7. Prerano je za procjenu u činka ove mjere. U listopadu 2014. pove ćao se broj 
zahtjeva za azil u Njema čkoj upućenih iz svih zemalja zapadnog Balkana, čiji su državljani 
izuzeti od obveze posjedovanja vize, što ukazuje na po četak novog zimskog vala. U 
međuvremenu, broj zahtjeva u Švedskoj ostao je stabilan. Njema čka reforma azila mogla bi s 
vremenom dovesti do znatne preraspodjel e tokova tražitelja azila diljem EU-a. 
Ukupno gledano državljani Srbije  ostaju najve ća skupina tražitelja  azila iz zapadnog 
Balkana, čiji su državljani izuzeti od obveze posje dovanja vize, u EU-u i zemljama 
pridruženima Schengenu (42 % u 2013.), iako se njihov regionalni udio smanjio nakon 
liberalizacije viznog režima (slika 5.). Državljan i bivše jugoslavenske republike Makedonije i 
Albanije zajedno su sa činjavali 21 % tražitelja azila iz zapadnog Balk ana u 2013., iako udio iz 
                                                            
4 Izvor: Eurostat. 
5 Izvor: Eurostat. 
6 Izvor: Eurostat. 
7 Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sichere Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des 
Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete Ausländer , 5. studenoga 2014. 
 
4 Albanije nakon liberalizacije viznog režima stalno raste, a onaj iz bivše jugoslavenske 
republike Makedonije pada. Držav ljani Bosne i Hercegovine sa činjavali su dodatnih 14 % 
tražitelja azila iz zapadnog Balkana u 2013. čiji je udio nakon liberalizacije viznog režima 
rastao. Udio Crne Gore od 2 % u 2013. ostao je zanemariv. 
Najveći udio tražitelja azila u EU-u i zemljama pridruženima Schengenu sa činjavali su u 
2013. državljani bivše jugoslavenske republike Makedonije  s pet podnositelja zahtjeva na 
1 000 stanovnika (slika 6.). Državljani Albani je bili su drugi po redu u pogledu podnošenja 
zahtjeva s četiri podnositelja zahtjeva na 1 000 sta novnika. Državljani  Srbije, Bosne i 
Hercegovine i Crne Gore bili su tre ći, četvrti i peti, s tri i dva podnositelja, odnosno s jednim 
podnositeljem zahtjeva na 1 000 stanovnika. 
Zemljopisna povezanost izme đu matične države i odredišne zemlje  pokazuje da Njema čka 
u odnosu na prethodne godine ima sve važniju ulogu (slik a 7.). Velika ve ćina podnositelja 
zahtjeva za azil iz Srbije, bivše jugoslavenske republike Makedonije i Bosne i Hercegovine ciljala je Njema čku; državljani Albanije najviše su zah tjeva predali u Francuskoj, Švedskoj, 
Ujedinjenoj Kraljevini ili Belg iji; državljani Crne Gore na jviše su težili Francuskoj, 
Luksemburgu ili Švedskoj. Njema čka je do 2014. postala glavno odredište državljana svih 
zemalja zapadnog Balkana. 
Stopa odobravanja azila
8 diljem EU-a i u zemljama pr idruženima Schengenu nastavila je 
padati u pogledu svih državljana zemalja zapadnog Balkana, koji su izuzeti od obveze 
posjedovanja vize, što ukazuje na to da je velika ve ćina zahtjeva i nadalje neutemeljena (slika 
8.). U 2013. su me đutim još uvijek postojale neke razlike izme đu pet zemalja čiji su 
državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize. Stopa odobravanja azila državljanima Crne 
Gore pala je na 3,7 %, državljanima Srbije  na 2,7 % i državljanima bivše jugoslavenske 
republike Makedonije na 1 %. U me đuvremenu je 8,1 % podnositelja zahtjeva iz Albanije i 
5,9 % državljana Bosne i Hercegovine primilo me đunarodnu zaštitu u EU-u i zemljama 
pridruženima Schengenu, ukazuju ći na to da se nešto ve ći udio zahtjeva iz tih dviju zemalja 
smatrao vrijednim me đunarodne zaštite. 
Prema Frontexu omjer izme đu neutemeljenih zahtjeva za azil i povrata  ostao je tijekom 
prošle godine u pet najviše pogo đenih država članica i zemalja pridruženih Schengenu blizu 
omjeru 4:19. Iz toga je o čito da su države članice i dalje ograni čene u pogledu povrata osoba 
čiji se zahtjevi za me đunarodnu zaštitu smatraju  neprihvatljivima. Na čini povrata podnositelja 
zahtjeva i dalje se razlikuje me đu državama koje su glavna odredišta: Njema čka i Švicarska 
poslale su ve ćinu podnositelja zahtjeva natrag u njihovu domovinu postupkom prisilnog 
povratka (osim u zimskim mjesecima kada bi Njema čka zaustavila postupak prisilnog 
povratka); Belgija, Luksemburg i Švedska odlu čile su se za dobrovoljnu metodu. 
U godišnjoj analizi rizika u zemljama zapadno g Balkana iz 2014. Frontex je utvrdio dva 
migracijska rizika  s obzirom na kretanja iz zapa dnog Balkana u EU: sekundarno kretanje 
nezakonitih migranata koji u EU ulaze na gr čko-turskoj granici i pr olaze kroz zemlje 
zapadnog Balkana i zlouporabu bezviznog režima  putovanja EU-a od strane državljana 
zemalja zapadnog Balkana. Prvi se rizik ostv aruje kroz nezakonite prelaske na zelenim 
granicama – dijelovi granice izme đu točaka prelaska – izme đu zemalja zapadnog Balkana i na 
granicama izme đu njih i EU-a; drugi zlouporabom su stava azila, nezakonitim boravkom u 
državama članicama i prijevarom s ispravama dr žavljana zemalja zapadnog Balkana10. 
                                                            
8 Stopa odobravanja izra čunava se kao udio pozitivnih odluka (o statusu izbjeglica, supsidijarnoj zaštiti 
ili humanitarnom statusu) u ukupnom broju prvostupanjskih odluka. 
9 Frontex, Mehanizam za pra ćenje nakon provedbe procesa libe ralizacije viznog režima, Izvješ će br. 46. 
10 Frontexova godišnja analiza ri zika za zapadni Balkan za 2014. 
 
5 Frontex je utvrdio pove ćanje od 27 % u pogledu nezakonitog prelaska na zelenim granicama 
između zemalja zapadnog Balkana i na granicama izme đu njih i EU-a u 2013. Od 40 000 
slučajeva nezakonitog prelaska granica u 22 000 slu čaja radilo se o neeuropskim migrantima 
koji prolaze kroz zemlje zap adnog Balkana, a u 18 000 slu čajeva o državljanima zemalja 
zapadnog Balkana, uklju čujući državljane Kosova*. Polovica slu čajeva dogodila se na srpsko-
mađarskoj granici uglavnom u prvoj polovici 2013. To je vjerojatno posljedica ukidanja 
pritvora za tražite lje azila u Ma đarskoj u prvoj polovici 2013., što je dovelo do iznimnih 
povećanja nezakonitih prelazaka granica i zaht jeva za azil od stra ne državljana tre ćih zemalja, 
uključujući i državljane zapadnog Balkana. 
Prema Frontexu, otkrivanje nezakonitog boravka  državljana zemalja zapadnog Balkana u 
EU-u poraslo je za 5 %, tj. na 38 300 izme đu 2012. i 2013. Državljani zemalja zapadnog 
Balkana, uklju čujući državljane Kosova, čine 11 % ukupnih otkrivenih slu čajeva prošle 
godine, u odnosu na 10 % u 2012. Državlj ani Albanije, Srbije i Kosova činili su 42 %, 25 %, 
odnosno 16 % slu čajeva nezakonitog boravka u EU-u  2013. Više od polovice svih slu čajeva 
otkrivanja prijavili su Gr čka, Njema čka, Francuska i Ma đarska. 
Frontex je tako đer otkrio pove ćanje od 18 % slu čajeva prijevare s ispravama  u EU-u 2013. 
Unatoč tomu što je zabilježen pad od 14 % u pogledu otkrivenih slu čajeva u 2013., državljani 
Albanije i dalje čine najveću skupinu državljana tre ćih zemalja koji pokušavaju u ći u EU s 
krivotvorenim ispravama. Oni čine 85 % državljana zemalja zapadnog Balkana koji se koriste 
lažnim ispravama, nakon čega slijede državljani Srbije (8 %) i Kosova (4 %). Naj češće vrste 
lažnih isprava kojima se koris te putnici iz Albanije gr čke su i talijanske osobne isprave.  
3.2. Poticajni čimbenici za zlouporabu azila i mjere za njihovo suzbijanje 
Najčešći „poticajni čimbenici ” za priljev azilanata iz za padnog Balkana i dalje ostaju: 
siromaštvo, nezaposlenost, diskriminacija, otežan  pristup zdravstvenoj  skrbi, socijalne 
naknade i obrazovanje te za  Albance „krvna osveta”11. Kako bi riješila ta pitanja Komisija je 
prošle godine preporu čila da zemlje bezviznog režima poja čaju ciljanu pomo ć manjinskom 
stanovništvu, posebno Romima; poboljšaju operativnu suradnju i razmjenu informacija sa 
susjednim državama, državama članicama EU-a i mjerodavnim agencijama EU-a; istraže i 
kazneno progone one koji pomažu nezakonite migracije; poboljšaju grani čne kontrole u 
skladu s temeljnim pravima gra đana i organiziraju informativne kampanje o bezviznom 
režimu putovanja. Svaka zemlja zapa dnog Balkana poduzela je mjere u sljede ćim područjima: 
− Albanija  je nastavila provoditi brojne kampanje informiranja gra đana o njihovim 
pravima i obvezama koje proizlaze iz bezviznog režima. Tako đer je znatno 
unaprijedila svoj program pomo ći za Rome, poja čala izlazne provjere i istražila 
nekoliko osoba koje pomažu nezakonite mi gracije. Prema Frontexu Albanija je 
uspješno smanjila broj zahtjeva za azil s gotovo 600 mjese čno u siječnju 2013. na 
oko 35 mjese čno do prosinca 2013. time što je donijela strože zakonodavstvo 
kojim se gra đanima omogu ćuje samo jedna promjena imena i kojim se zabranjuje 
promjena imena onima s po činjenim prekršajem u podru čju migracija12; 
− Bosna i Hercegovina  provela je nekoliko medijskih kampanja za informiranje 
građana o njihovim pravima i obvezama koje proizlaze iz bezviznog režima 
putovanja, uklju čujući u selima iz kojih je veliki broj stanovnika putovao u EU u 
                                                            
* Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s rezolucijom 1244/1999 
UNSCR-a i s mišljenjem Me đunarodnog suda pravde o proglašenju neovisnosti Kosova. 
11 Ta su pitanja detaljno opisana u Zahtjevima za azil iz zapadnog Balkana  EASO-a 2013. Iako su stvarni 
slučajevi krvne osvete u Albaniji jako rijetki, ta se  pojava još uvijek koristi kao izlika za podnošenje 
zahtjeva za azil. 
12 Frontexova Godišnja analiza rizika za zapadni Balkan  za 2014. 
 
6 cilju podnošenja zahtjeva za azil. Tako đer je održala niz sastanaka s 
predstavnicima glavnih odredišnih zemalja, uklju čujući Njemačku i Švedsku, o 
osobama koje pomažu nezakonite migrac ije te blokirala 22 neodobrena grani čna 
prijelaza s Crnom Gorom i donijela ak cijski plan za integraciju Roma u 
srednjoro čnom razdoblju. Donijela je i dva akc ijska plana u okviru Strategije za 
Rome, jedan o obrazovnim pot rebama Roma i jedan koji se posebno odnosi na 
zapošljavanje, stanovanje i zd ravstvenu skrb te je poja čala svoje napore kako bi se 
odgovorilo na stambene potrebe Roma;  
− Bivša jugoslavenska republika Makedonija  poboljšala je integraciju romske 
zajednice u podru čju obrazovanja, mati čne evidencije, zapošljavanja i zdravstvene 
zaštite te je zajedno sa Srbijom i Kosovom otvorila zajedni čke centre za provedbu 
zakona i organizirala niz zajedni čkih patrola. Poboljšala je suradnju s Frontexom, 
započela razmjenu informacija na platfo rmi SIENA Europola i procesuirala 
nekoliko osoba koje pomažu nezakonitu  migraciju. Prema Frontexu, bivša 
jugoslavenska republika Makedonija znatno je oja čala granične kontrole, što je 
dovelo do pove ćanja od 41 % u pogledu zabrane izlaska u 2013.13; 
− Crna Gora  nastavila je provoditi stroge grani čne kontrole, uklju čujući kontrole 
izlaza u susjedne države; uskladila je svoju strategiju upravljanja granicama s 
modelom EU-a; primijenila je svoj k azneni zakon protiv osoba koje pomažu 
nezakonite migracije, što je dovelo do dviju velikih policijskih akcija usmjerenih 
protiv 27 državljana; potpisala je  operativni sporazum s Europolom; po čela je 
nuditi stipendije za romske studente i pove ćala je svoje kapac itete prihvata za 
tražitelje azila i ne zakonite migrante.  
− Srbija  je poboljšala svoj program pomo ći za Rome, uklju čujući zapošljavanje, 
matičnu evidenciju i osnaživanj e lokalnih vlasti u podru čju socijalne uklju čenosti. 
Podijeljeni su letci i uspostavljena in ternetska stranica vlade za informiranje 
građana o njihovim pravima i obvezama koje proizlaze iz bezviznog režima, 
kazneno su progonjene osobe koje pomažu nezakonite migracije  i poboljšana je 
razmjena informacija s najviše pogo đenim državama EU-a i zemljama 
pridruženima Schengenu. U svojem izvješ ću iz 2014. Frontex je istaknuo i 
uspješno provo đenje strože grani čne kontrole u Srbiji14. 
3.3. „Čimbenici privla čenja” na zlouporabu azila i mjere za njihovo suzbijanje 
 Glavni „ čimbenici privla čenja” na zlouporabu azila na zapadnom Balkanu ostali su 
nepromijenjeni, uklju čujući postojanje dijaspore u državama primateljicama, trajanje 
postupka priznavanja azila, visinu nov čanih naknada koje se dobiva ju za vrijeme trajanja 
postupka, pristup prosja čenju ili nezakonitom tržištu rada i znanje o prethodnim stopama 
odobravanja azila. U 2013. bilo je nekoliko primjera o na činu na koji su države članice 
pokušale smanjiti u činak tih čimbenika: 
– Mađarska  je pojačala granične kontrole sa Srbijom 2013. te je 5 400 državljana 
Srbije dobilo zabranu ulaska u Ma đarsku što je 65 % više nego prethodne godine. 
Gotovo tri četvrtine slu čajeva zabrane ulaska u Ma đarsku dogodilo se zbog 
prekoračenja trajanja boravka, neispunjavan ja uvjeta u pogledu sredstava za 
uzdržavanje ili neopravdanog razloga boravka. Prošle su godine srpska grani čna 
tijela zabranila izlazak iz zemlje za više od 6 500 državljana Srbije koji nisu mogli 
opravdati razlog njihova boravka u EU-u. Sve u svemu, grani čna tijela dviju zemalja 
                                                            
13 Frontexova Godišnja analiza rizika za zapadni Balkan  za 2014. 
14 Frontexova Godišnja analiza rizika za zapadni Balkan  za 2014. 
 
7 spriječila su ulazak u schengenski prostor za gotovo 5 putnika od njih 1 000 što je 
znatno ve ći udio od bilo kojeg drugog d ijela vanjske granice EU-a15; 
– Njemačka je 29. rujna 2014. izmijenila svoj  postupak priznavanja azila pri čemu je 
Bosnu i Hercegovinu, bivšu jugoslavensku repub liku Makedoniju i Srbiju uvrstila na 
svoj popis sigurnih mati čnih država. S obzirom na to da je velika ve ćina podnositelja 
zahtjeva za azil odabrala Njema čku kao svoje glavno odredište u 2013., ta će izmjena 
zakona vjerojatno imati u činak na raspodjelu migrac ijskih tokova u srednjoro čnom 
razdoblju. 
Nekoliko država članica, uklju čujući glavne odredišne zemlje EU-a  osim Švedske, donijelo je 
nacionalno zakonodavstvo kojim se odre đene zemlje bezviznog režima na zapadnom Balkanu 
definiraju kao sigurne mati čne države  u skladu s Direktivom o postupku priznavanja azila: 
– Albanija  čiji su državljani za traženje az ila u 2013. uglavnom birali Francusku, 
Ujedinjenu Kraljevinu, Njema čku, Švedsku i Belgiju smatra se sigurnom mati čnom 
državom u Austriji, Belgiji, Francuskoj , Luksemburgu i Ujedinjenoj Kraljevini; 
– Bosna i Hercegovina  čiji su državljani za traženje  azila u 2013. uglavnom birali 
Njemačku, Francusku, Švedsku i Švicars ku smatra se sigurnom mati čnom državom u 
Austriji, Belgiji, Češkoj, Njema čkoj, Francuskoj, Luksemburgu i Ujedinjenoj 
Kraljevini; 
– Bivša jugoslavenska republika Makedonija  čiji su državljani za traženje azila u 
2013. uglavnom birali Njema čku, Belgiju, Švedsku i Francusku smatra se sigurnom 
matičnom državom u Austriji, Belgiji, Češkoj, Njema čkoj, Francuskoj, Luksemburgu 
i Ujedinjenoj Kraljevini; 
– Crna Gora  čiji su državljani za traženje azila u 2013. uglavnom birali Njema čku, 
Francusku, Luksemburg i Švedsku smatra se sigurnom mati čnom državom u Austriji, 
Belgiji, Češkoj, Francuskoj, Luksemburgu, Slova čkoj i Ujedinjenoj Kraljevini;  
– Srbija  čiji su državljani za traženje az ila u 2013. uglavnom birali Njema čku, 
Švedsku, Belgiju i Francusku smatra se sigurnom mati čnom državom u Austriji, 
Belgiji, Češkoj, Njema čkoj, Francuskoj, Luksemburgu i Ujedinjenoj Kraljevini;  
Korištenje pojma sigurne mati čne države trebalo bi pov ezati s drugim mjerama za 
smanjivanje zlouporabe azila. EASO je sažeo druge reforme kojima se uspješno smanjila 
zlouporaba azila posljednjih godina, poštuju ći temeljna prava podnos itelja zahtjeva: 
– posjete visoke razine predmetnim državama i informativne kampanje, u suradnji s 
lokalnim NVO-ovima i op ćinama, u cilju informiranja gra đana o pravima i 
obvezama putovanja bez viza, putem tiskanih i elektroni čkih medija; 
– trajna operativna suradnja s nadležnim tijelima predmetnih država; 
– smanjenje iznosa nov čanih naknada u gotovini, kao što su džeparac i financijska 
pomoć za povratak, u cilju smanjenja fina ncijskih poticaja za zlouporabu azila; 
– skraćivanje trajanja postupka priz navanja azila angažiranjem ve ćeg broja osoba za 
rad na tim predmetima u najprometnijim razdobljima ili uspostavom hitnog postupka kojim bi se omogu ćila brza obrada zahtjeva u najprometnijim razdobljima ili za 
građane određenih zemalja. 
3.4. Druge promjene u vezi s bezviznim režimom EU-a 
Europski parlament i Vije će donijeli su u lip nju 2013. revidiranu Direktivu o postupku 
priznavanja azila  (Direktiva 2005/85/EZ).
 Tom se mjerom koja stupa na snagu u lipnju 
                                                            
15 Frontexova Godišnja analiza rizika za zapadni Balkan  za 2014. 
 
8 2015. stvaraju novi alati za spre čavanje zlouporabe sustava azila. Na primjer, pravo 
podnositelja zahtjeva na ostanak u državi ograni čava se ako njegov drugi zahtjev za azil ne 
sadržava nove elemente u odnosu na prethodni ili ako se drugi zahtjev podnosi radi sprečavanja neizbježnog vra ćanja podnositelja zahtjeva. Ograni čenja prava na ostanak mogu 
se u skladu s Direktivom primjenjivati i na po dnositelje zahtjeva koji su  podnijeli tri ili više 
uzastopnih zahtjeva za azil. Ta pr avila ne predstavljaju iznimku od na čela zabrane vra ćanja 
koje se uvijek mora poštovati. 
Europski parlament i Vije će također su izmijenili Uredbu o vizama  (Uredba 539/2001) u 
prosincu 2013. uvode ći mehanizam obustave viza za privremenu obustavu izuze ća od obveze 
posjedovanja vize za državljane tre ćih zemalja u iznimnim okolnostima. Taj se mehanizam 
može primjenjivati samo kao privremena mjera i u hitnim situacijama. Ni jedna država članica nije do sada zatraži la aktivaciju mehanizma privremene obustave viza. 
4. S
LJEDEĆI KORACI  
Velika ve ćina državljana zemalja zapadnog Balkana obuhva ćenih bezviznim režimom putnici 
su koji u dobroj vjeri i s legitimnim razlozima putuju u EU. Bezvizni režim putovanja ostvario 
je svoju svrhu: omogu ćio je jačanje kontakata me đu stanovnicima zapadnog Balkana i EU-a, 
uključujući sa zajednicama dijaspore u državama članicama, pove ćao je broj poslovnih 
mogućnosti i kulturnih razmjena i omogu ćio je državljanima izuzetima od obveze 
posjedovanja viza da bolje upoznaju EU. Sve pr edmetne zemlje zapadnog Balkana izrazile su 
želju za nastavkom provedbe reformi koje su nužne za održavanje izuze ća od obveze 
posjedovanja vize za svoje gra đane. 
Međutim, zlouporaba azila i nakon lib eralizacije viznog režima poga đa bezvizni režim. 
Situacija je i dalje neod rživa i zahtijeva reforme u zemljama zapadnog Balkana obuhva ćenima 
bezviznim režimom i u najviše pogo đenim državama članicama EU-a te zemljama 
pridruženima Schengenu. 
Komisija traži od svake zemlje zapadnog Balkana da potkrijepi svoju politi čku opredijeljenost 
bezviznom režimu putovanja u činkovitim politikama na terenu. Svaka zemlja obuhva ćena 
bezviznim režimom mora biti u stanju pok azati održivi silazni trend u ukupnom priljevu 
tražitelja azila. 
Komisija preporu čuje da svaka zemlja zapadnog Balkana obuhva ćena bezviznim režimom 
nastavi: 
(1) povećavati ciljanu pomo ć manjinskom stanovništvu,  posebno onima romske 
etničke pripadnosti, u cilju ja čanja njihove dugoro čne socijalno-ekonomske 
integracije putem obrazovnih programa, te programa zapošljavanja i stru čnog 
osposobljavanja, uklju čujući provedbom nacionalnih strategija i korištenjem 
nacionalne pomo ći, uz potporu dostupne pomo ći EU-a i bilateralne pomo ći koju 
nude države članice EU-a; 
(2) pojačavati operativnu suradnju i razmjenu informacija  sa susjednim zemljama, 
državama članicama EU-a i državama pridruženima Schengenu, s Europskom 
komisijom i, ako je potrebno, Frontexom, Europolom i EASO-m, u podru čjima 
upravljanja granicama, migracija, azila i ponovnog prihvata, u skladu sa 
zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom; 
(3) istraživati osobe koje poma žu nezakonite migracije  i kazneno progoniti one koji 
omogućuju zlouporabu bezviznog režima, u blis koj suradnji s tije lima za provedbu 
zakona u državama članicama EU-a, državama pridruženima Schengenu i 
Europolom; 
 
9 (4) pojačavati grani čne kontrole  i razviti bolju suradnju s državama članicama EU-a 
koje su izravno odgovorne za upravljanje vanj skim granicama EU-a, sve u skladu s 
temeljnim pravima gra đana; 
(5) pojačavati ciljane informativne kampanje i kampanje podizanja svijesti  kako bi 
se građanima dodatno objasnila prava i obveze bezviznog režima putovanja, 
uključujući informacije o odgovornosti za zloupor abu prava u okviru bezviznog 
režima putovanja. 
Komisija preporu čuje da one države članice EU-a i zemlje pridružene Schengenu koje su 
zabilježile najve će priljeve neutemeljeni h zahtjeva za azil iz zapadnog Balkana razmotre 
poduzimanje mjera u sljede ćim područjima: 
(1) prema potrebi, razmotre usklađivanje postupka priznavanja azila  za državljane pet 
zemalja zapadnog Balkana obuhva ćenih bezviznim režimom, uklju čujući 
angažiranjem ve ćeg broja osoba za rad na tim predmetima u najprometnijim 
razdobljima ili uspostavom hitnog postupka kojim bi se omogu ćila brza obrada 
zahtjeva u najprometnijim  razdobljima ili za gra đane određenih zemalja te prema 
potrebi, razmotre uporabu pojma sigurne mati čne države kao dio reforme nacionalnih 
postupaka priznavanja azila; 
(2) razmotre oprezniju i selektivnu dodjelu nov čanih naknada u gotovini , kao što su 
džeparac i financijska pomo ć za povratak, u cilju smanjenja financijskih poticaja za 
zlouporabu azila; 
(3) organiziraju posjete visoke razine predmetnim državama i informativne kampanje , 
u suradnji s lokalnim NVO-ovima i op ćinama, u cilju informiranja gra đana o 
pravima i obvezama putovanja bez viza, putem tiskanih i elektroni čkih medija; 
(4) ojačaju operativnu suradnju i razmjenu informacija , uključujući putem 
službenika za vezu s nadležnim tijelima predmetnih zemalja. 
Komisija će nastaviti ocjenjivati provedbu tih mjera putem postoje ćeg mehanizma za pra ćenje 
nakon provedbe postupka liber alizacije viza i o tome će izvijestiti Europski parlament i Vije će 
2015. 
 
10 5. STATISTI ČKI PODACI  
Slika 1.: Zahtjevi za azil državlja na zemalja zapadnog Balkana obuhva ćenih bezviznim 
režimom upu ćeni državama EU-a i zemljama pridruženima Schengenu  
 
 
 
  
 
 
 
  
 
  
 
 
11 Slika 2.: Ukupan broj zahtjeva za azil u državama EU-a i zemljama pridruženima 
Schengenu, s udjelom onih iz zapadnog  
Balkana
 
 
12 Slika 3.: Sezonske razlik e u pogledu zahtjeva za azil iz zapadnog Balkana od 
2009.
 
 
 
 
  
 
 
 
  
 
  
 
 
13 Slika 4.: Glavni primatelji zahtje va za azil iz zapadnog Balkana me đu državama EU-a i 
u zemljama pridruženima Schengenu 
 
 
                
 
14 Slika 5.: Raspodjela tražitelja azila iz za padnog Balkana u državama EU-a i zemljama 
pridruženima Schengenu 
 
 
              
 
15 Slika 6.: Sklonosti državljana zapadnog Ba lkana pri tražnji azila u državama EU-a i 
zemljama pridruženima Schengenu16 
 
 
  
 
  
 
 
 
  
 
 
                                                            
16 Izra čunato kao broj zahtjeva za azil u državama EU-a i zemljama pridruženima Schengenu i podijeljeno 
brojem stanovnika. 
 
16 Slika 7.: Glavna odredišta podnositelja zahtjeva za azil iz zapadnog Balkana u 
državama EU-a i u zemljama pridruženima Schengenu 
 
 
17 
 
 
 
18 
 
 
 
 
19 Slika 8.: Stopa odobravanja zahtjeva za azil iz zapadnog Balkana u državama EU-a i 
zemljama pridruženima Schengenu