U preporukama po državama članicama utvrđuju se ciljevi politika za sljedećih 12 do 18 mjeseci. Da bi se osnažila vlastita odgovornost za reforme i pridonijelo njihovoj boljoj provedbi, Komisija je 2015. utvrdila posebna težišta tako što je znatno smanjila broj preporuka i usredotočila se samo na ključna prioritetna pitanja od makroekonomskog i socijalnog značaja koja zahtijevaju neposredno djelovanje država članica. Težište preporuka prebačeno je na ciljeve koje treba postići, umjesto propisivanja načina za to, čime se državama članicama ostavlja potreban manevarski prostor. Taj je pristup konsolidiran u 2016. U obzir se uzima i intenzivan dijalog s drugim institucijama EU-a, nacionalnim tijelima i drugim dionicima nakon što su u veljači 2016. objavljena izvješća po državama članicama.

Europski semestar 2016. prvi je ciklus u kojem je Komisija predložila preporuke za europodručje zajedno s godišnjim pregledom rasta. Njih je Vijeće zatim donijelo prije preporuka po državama članicama. U pet preporuka ističu se mjere politika za europodručje povezane sa strukturnim reformama, fiskalnom politikom i financijskim tržištima. One sadržavaju dosljedno mjerilo za pripremu preporuka po državama članicama, čime se osigurava jača integracija dimenzije povezane s europodručjem u domaće politike i reforme. Stoga su preporuke po državama članicama, koje predlaže Komisija, usmjerene na potporu u provedbi preporuka za europodručje. To se osobito odnosi na preporuke povezane s općom fiskalnom politikom, suficitom na tekućim računima, tržištima rada, lošim kreditima i pravnim okvirima za insolventnost.

Za brži oporavak i veći dugoročni potencijal rasta gospodarstava u EU-u potreban je brži napredak u provedbi strukturnih reforma, što podrazumijeva njihov primjeren vremenski slijed. To osobito vrijedi s obzirom na posljedice ekonomske krize, nepovoljna demografska kretanja i relativno nizak rast produktivnosti. Komisija ponavlja da su za poticanje povjerenja i jačanje oporavka potrebni svi instrumenti politika; i monetarni, i fiskalni, i strukturni. U žarište svojeg djelovanja Komisija je stavila promicanje uzlazne konvergencije među državama članicama radi poticanja otvaranja novih radnih mjesta, smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti. Budući da akomodativna monetarna politika ne može biti jedini pokretač održivog i uravnoteženog rasta, a fiskalni je prostor u mnogim državama članicama još ograničen, nužne su strukturne reforme za modernizaciju gospodarstva i postizanje ciljeva utvrđenih u osnivačkim ugovorima, u kojima se kombiniraju uravnotežen i održiv rast, puna zaposlenost i socijalni napredak. Zahvaljujući povećanju produktivnosti dobro osmišljene i vremenski raspoređene reforme mogu imati znatan pozitivan srednjoročni učinak na potencijalni rast gospodarstva i povećanje sposobnosti prilagodbe. Njihov kratkoročni učinak na rast može se povećati kad se na temelju brze provedbe reforma poveća povjerenje i to spoji s dopunskim mjerama za poticanje domaće potražnje, a osobito ulaganja.

U međuvremenu postoji eksplicitna veza između iskorištavanja proračunskih sredstava EU-a u državama članicama i promicanja reforma u području politika. U skladu s pravnim okvirom kojim su obuhvaćeni europski strukturni i investicijski fondovi (ESI) programi koji se u razdoblju 2014. – 2020. sufinanciraju iz tih fondova odnose se na sve relevantne preporuke koje su u kontekstu europskog semestra izdane po državama članicama. Operativni programi blisko su usklađeni s prethodnim preporukama po državama članicama, a njihovo odobravanje podliježe provedbi mnogih reforma (ex ante uvjeti) u cilju lakšeg iskorištavanja sredstava iz ESI fondova i njihove djelotvornosti. Komisija će pozorno pratiti napredak prema ciljevima dogovorenima do 2017. i izvijestiti o tome, a namjerava i s državama članicama raspraviti o djelotvornosti programskog planiranja koje prati reforme kako bi se tijekom vremena osigurala potpuna usklađenost s odredbama o makroekonomskim uvjetima za iskorištavanje sredstava iz ESI fondova. Detaljniju raspravu s državama članicama povest će o njihovoj potrebi za tehničkom pomoći, a za potporu potrebnim reformama osigurat će 5 milijardi EUR iz ESI fondova namijenjenih jačanju administrativnog kapaciteta.

Dosljedan politički okvir važan je stabilizacijski faktor. Radi jačanja oporavka i poticanja uzlazne ekonomske i socijalne konvergencije Komisija svoje prijedloge preporuka po državama članicama temelji na trima stupovima utvrđenima u godišnjem pregledu rasta 2016. Te preporuke i odluke donesene u okviru Pakta o stabilnosti i rastu te postupka zbog makroekonomskih neravnoteža čine cjelovit paket politika koji na raspolaganje stavlja različite instrumente ekonomskog upravljanja, omogućujući tako djelotvorniju koordinaciju politika. Osim toga preporuke za europodručje služe i kao važne smjernice državama članicama europodručja.

Dugoročnija vizija iz strategije Europa 2020. postojana je sastavnica europskog semestra. Strategija Europa 2020. uvijek je izvor dugoročne perspektive za poticanje zapošljavanja i rasta. Ključna načela strategije Europa 2020. ne gube na vrijednosti i kao takva služe kao smjernice za preporuke po državama članicama i pružaju temelj za višegodišnji financijski okvir i europske strukturne i investicijske fondove. U tablici 2. priloženoj uz ovu komunikaciju prikazan je pregled napretka ostvarenog u pogledu ciljeva strategije Europa 2020.

Uklanjanje prepreka financiranju i podupiranje javnih i privatnih ulaganja

Mogućnosti financiranja treba osigurati širokom rasponu poduzeća. U mnogim državama članicama visoka razina privatnog duga i velik udio loših kredita još uvijek onemogućuju znatniji kreditni oporavak. Države članice trebale bi uniju tržišta kapitala iskoristiti kao instrument za razvoj europskih tržišta vrijednosnih papira osiguranih imovinom malih i privatnih poduzetnika, čime bi veliki broj poduzeća osjetio rezultate boljih uvjeta financiranja i rasta kreditiranja. Osim toga trebalo bi nastaviti razvijati tržišta za druge oblike kapitalnog financiranja, primjerice za poduzetnički kapital, među ostalim i na temelju revizije regulatornog okruženja u državama članicama. Djelovanje u tom području Komisija preporučuje Njemačkoj, Cipru, Portugalu i Sloveniji.

Pročišćenjem bilanci banaka stvaraju se uvjeti za bolji pristup financiranju. Banke su ostvarile znatan napredak u prilagodbi svojih bilanci, a većina bankarskih institucija uglavnom je dobro kapitalizirana i likvidna. Međutim bankarski sektor u nekim zemljama još uvijek ima velik udio loših kredita i imovine slabe kvalitete. Ako se te slabosti ne riješi, one mogu dovesti do slabog rasta kreditiranja. Osim toga produženo financiranje loših kredita upućuje na to da je za nove projekte dostupno manje sredstava, što dovodi do neoptimalne raspodjele kredita. U određenim bi zemljama reforme pravnog okvira za insolventnost mogle pridonijeti bržem rješavanju loših kredita i čišćenju bilanci banaka, među ostalim i zahvaljujući stvaranju boljih uvjeta za sekuritizaciju loših kredita. Komisija je zbog toga zemljama poput Bugarske, Irske, Hrvatske, Italije, Cipra, Portugala i Slovenije preporučila daljnje mjere za smanjenje broja loših kredita, među ostalim i reformiranjem pravnog okvira za insolventnost.

Razvoj ulaganja više je od povećanja mogućnosti financiranja. Ulaganja još uvijek nisu postala jak pokretač oporavka. Države članice trebale bi, ako je to moguće, primjerice u Njemačkoj, iskoristiti fiskalni prostor za povećanje javnih ulaganja u područjima koja su poticajna za rast, primjerice u infrastrukturu, obrazovanje i istraživanje. Države članice istodobno se potiče na to da osiguraju okruženje koje je poticajno za proizvodna ulaganja. U analizi stanja u području nacionalnih prepreka ulaganjima, koju je provela Komisija, navedeno je da se najveći broj prepreka odnosi na uska grla, primjerice nisku administrativnu učinkovitost i transparentnost, neučinkovito pravosuđe i slabosti u poslovnom okruženju. To uključuje visoko regulatorno i administrativno opterećenje, nedostatak predvidljivog regulatornog okvira ili sektorske regulative (uključujući mukotrpne i dugotrajne postupke odobravanja), čime se mogu otežati ulaganja u velike infrastrukturne projekte.

Neučinkovitosti su i dalje prisutne u sustavima oporezivanja, javnoj nabavi, pravosuđu i pravnim okvirima za insolventnost. Komisija primjerice preporučuje Mađarskoj ukidanje distorzivnih sektorskih poreza, a Latviji, Litvi, Poljskoj, Rumunjskoj i Slovačkoj poboljšanje porezne discipline. Italija bi trebala zahvaljujući reformama i učinkovitom upravljanju predmetima skratiti trajanje građanskih parničnih postupaka te poboljšati pravni okvir za insolventnost i naplatu dugova. Belgija bi mogla pojednostavniti porezni sustav i ukinuti distorzivne porezne rashode. Reforme su osim toga potrebne radi omogućivanja pristupa većem broju raznovrsnijih izvora financiranja i potrebe za širenje prioriteta izvan tradicionalne infrastrukture kako bi se obuhvatila i nematerijalna dobra, ljudski kapital i s time povezana socijalna ulaganja. Bitno je i povećati prilagodljivost tržišta rada i proizvoda. Napredak znači i jačanje jedinstvenog tržišta, utvrđivanje stabilnog rasporeda projekata, i u nacionalnom i u prekograničnom kontekstu, te osiguranje koordinacije i planiranja na svim administrativnim razinama. Komisija istodobno pokreće inicijative za cjelovito iskorištavanje investicijskog potencijala u Europi provodeći Plan ulaganja za Europu i jačajući jedinstveno tržište.

Poboljšanje poslovnog okruženja i produktivnosti

Dugoročni rast ovisi o rastu produktivnosti. To znači da EU mora povećati ulaganja u područja kao što su tehnologija, inovacije i ljudski kapital. Zbog smanjene razine ulaganja u proteklih nekoliko godina došlo je do velikog akumuliranog nedostatka, osobito u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT). Produktivnost i konkurentnost imale bi koristi od strukturnih reformi kojima bi se omogućili učinkovitija raspodjela resursa, brže prihvaćanje novih tehnologija, promicanje kružnijeg gospodarstva i uvođenje inovativnih poslovnih modela.

Regulatorno okruženje u kojem se potiču poslovanje i zapošljavanje potaknulo bi privatna ulaganja. Poboljšanje praksi javne uprave, uklanjanje korupcije, uvođenje transparentnosti te pristupačno i predvidljivo zakonodavstvo pridonose povećanju konkurentnosti, rasta i broja novih radnih mjesta. Na primjer, Komisija preporučuje Francuskoj da nastavi svoj program pojednostavnjenja, Italiji da provede reformu javne uprave, a Austriji da ukloni administrativne i regulatorne prepreke ulaganjima, osobito u području usluga.

Za gospodarstvo koje se brzo mijenja potrebna je fleksibilna raspodjela resursa. Kvalitativni aspekti reformi važni su za uspjeh. Učinkovita raspodjela resursa prema produktivnijim poduzećima povećala bi produktivnost i stope rasta. Nadalje, njome bi se povećala ulaganja učinkovitijih poduzeća, čime bi se ojačalo dugoročni potencijal rasta gospodarstava država članica. Potrebno je određeno vrijeme kako bi reforme na tržištima proizvoda, usluga i rada počele davati rezultate, ali njima se pokreće ta preraspodjela resursa kojom se aktiviraju ulaganja i modernizira proizvodna osnova gospodarstva EU-a.

Poboljšanjem rezultata u području poslovnih usluga povećao bi se potencijal rasta. Broj ograničenja u sektoru usluga i dalje je velik u mnogim državama članicama EU-a, što ima negativan učinak na ulaganja, rast i zapošljavanje. Doprinos sektora poslovnih usluga produktivnosti proizvodnog i drugih sektora ključan je za modernizaciju gospodarstava EU-a. Zbog raspona, razine i broja ograničenja koja prevladavaju u poslovnim uslugama i reguliranim profesijama, posebno u području inženjerstva, računovodstva, arhitekture i pravnih usluga, tim je područjima potrebno posvetiti posebnu pažnju. U tom pogledu Komisija određenim državama članicama daje preporuke, među ostalim Belgiji, Njemačkoj, Luksemburgu i Austriji. Veći stupanj reformi radi smanjenja regulatornih prepreka u sektoru maloprodaje i građevinarstva isto bi imao bi znatan pozitivni učinak u nekoliko država članica.

Potrebna je bliža suradnja između poslovnog sektora i akademske zajednice. Inovacije su pokretač modernizacije gospodarstva, njima se povećava produktivnost, privlače ulaganja i potiče gospodarski rast. Za stvaranje uvjeta za inovacije potrebna je kombinacija financijskih poticaja, povoljnih regulatornih okvira i bolje povezanosti između poslovnog sektora i akademske zajednice. Potrebno je pojačati povezanost među akademskom zajednicom, istraživanjima i poslovnim inovacijama u mnogim državama članicama, npr. u Češkoj, Danskoj, Estoniji, Španjolskoj i Portugalu. Komisija preporučuje Belgiji da potiče ulaganja u kapital temeljen na znanju i općenito jača svoj inovacijski kapacitet. Estonija i Latvija trebale bi promicati privatna ulaganja u istraživanja, razvoj i inovacije.

Prilagodba javnih financija u cilju veće potpore rastu

Trenutačni sveukupni smjer fiskalne politike europodručja općenito je primjeren. Općenito se očekuje da će u 2016. u europodručju smjer fiskalne politike biti blago ekspanzivan. Ako se ocjenjuje prema dvostrukom cilju dugoročne održivosti javnih financija i potrebe za potporom gospodarskom oporavku, osobito potrebe za prelaskom s vanjskih na domaće izvore gospodarskog rasta, očekivani sveukupni smjer fiskalne politike europodručja može se u kontekstu trajno vrlo niske inflacije ocijeniti kao općenito primjeren. Istovremeno smjer fiskalne politike pojedinačnih država članica nema uvijek pravi omjer između dva prethodno navedena cilja.

Komisija je također poduzela određene mjere u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Prvo, Komisija preporučuje da bi Cipar, Irska i Slovenija sada trebali izići iz postupka zbog prekomjernog deficita. To bi značilo da bi se nakon ovog kruga semestra korektivni dio Pakta primjenjivao na šest država članica, u odnosu na njih 24 u 2011. Drugo, Komisija je u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a donijela izvješća za Belgiju, Italiju i Finsku u kojima preispituje njihovu usklađenost s kriterijem duga iz Ugovora. Premda se čini da te zemlje ne poštuju referentnu vrijednost duga i referentno mjerilo za tempo smanjivanja prema toj vrijednosti, nakon analize relevantnih čimbenika iz izvješćâ je vidljivo da bi se trebalo smatrati da trenutačno poštuju Pakt o stabilnosti i rastu. U slučaju Italije Komisija će do studenoga u novom izvješću preispitati procjenu relevantnih čimbenika nakon što nove informacije o nastavku kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2017. budu dostupne.

Za Portugal i Španjolsku Komisija preporučuje Vijeću da preporuči trajno smanjenje prekomjernog duga u 2016. i 2017. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera i iskorištavanjem svih neočekivanih prihoda za smanjenje deficita i duga. Budući da je Komisija u skladu s člankom 126. Ugovora dužna pratiti provedbu postupka u slučaju prekomjernog deficita, ponovno će početkom srpnja preispitati stanje u tim dvjema državama članicama.