Tematsko izvješće Djelotvornost potpore iz 
europskog fonda za 
ribarstvo za akvakulturuHR 2014  BR. 10
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0652-7
doi:10.2865/29409
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 10
Tematsko izvješće Djelotvornost potpore 
iz europskog fonda za 
ribarstvo za akvakulturu
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i kratice
I.–IX. Sažetak
1.–14. Uvod
1.–5. Akvakultura u Europskoj uniji
6.–14. Politika akvakulture EU-a
6. Akvakultura i zajednička ribarstvena politika (ZRP)
7.–8. Komisijina strategija za akvakulturu
9.–14. Europski fond za ribarstvo
15.–17. Revizijski opseg i pristup
18.–69. Opažanja
18.–36. Izrada i praćenje mjera potpore održivom razvoju akvakulture na razini EU-a nisu 
u svim slučajevima bili dobri
18.–19. ZRP-om i EFR-om nije pruženo dovoljno detalja o sadržaju mjera potpore održivom razvoju akvakulture
20.–22.  Komisijin pregled nacionalnih strateških planova i operativnih programa nije sustavno osigurao da su 
navedeni planovi i programi izrađeni tako da maksimalno povećaju djelotvornost politike akvakulture
23.–25.  Komisija nije pružila sveobuhvatne smjernice za akvakulturu o pitanjima u vezi s okolišem
26.–30. Komisija nije u dovoljnoj mjeri osigurala usporedivost podataka o ukupnom napretku u ostvarivanju ciljeva 
politike akvakulture
31.–34. Komisija je provela mali broj odgovarajućih revizija i evaluacija te je praćenje bilo ograničeno
35.–36. Rezultati javno financiranih inovativnih i istraživačkih projekata nisu potpuno iskorišteni
37.–54. Države članice nisu dobro osmislile i provele mjere potpore održivom razvoju akvakulture
37.–38. U državama članicama obuhvaćenima revizijom nije bilo dovoljno inicijativa za potporu akvakulturi
39.–40. U određenim postupcima povezanim s prostornim planiranjem i izdavanjem povlastica postojali su 
nedostatci 
03 Sadržaj
41.–42. Financijska i gospodarska kriza imala je znatan učinak na sektor akvakulture
43.–45.  U nacionalnim strateškim planovima nisu pruženi jasni ciljevi za akvakulturu
46.–48. U operativnim programima postojali su različiti nedostatci
49.–52. Države članice nisu dovoljno uzele u obzir politiku zaštite okoliša i zdravlja
53.–54. U izvješćima pojedinih država članica o rezultatima postojale su ozbiljne netočnosti
55.–69. Mjere potpore EFR-a održivom razvoju akvakulture nisu dosad ostvarile dovoljnu vrijednost za 
uloženi novac
55.–56. Opći ciljevi na razini EU-a nisu ispunjeni
57.–58. Ciljevi na razini država članica nisu ostvareni
59.–69.  Za znatan broj revidiranih projekata nije bilo izgledno da će isplativo pridonijeti ostvarenju ciljeva
60.–64. Potpora održivom razvoju bila je ograničena i loše usmjeravana
65.–66. Očekivani rezultati projekata nisu ostvareni ili nisu provjereni
67.–69. Dosad nije ostvarena dovoljna vrijednost za uloženi novac
70.–71. Nova zajednička ribarstvena politika i europski fond za pomorstvo i ribarstvo 
(EFPR) (od 2014.)
72.–78. Zaključci i preporuke
 Prilog  I. — Promet akvakulture i potpora EFR-a
 Prilog  II. — Uzorak revidiranih projekata
 Prilog  III. — Rezultati revidiranih projekata
 Odgovor Komisije
04
 Pojmovnik  
i kratice
Akvakultura : akvakultura se odnosi na sve oblike uzgoja ili kultivacije vodenih organizama korištenjem tehnika 
osmišljenih da povećaju proizvodnju navedenih organizama preko prirodnog kapaciteta okoliša, gdje organizmi 
ostaju u vlasništvu fizičke ili pravne osobe u fazi uzgoja ili kultiviranja, sve do izlova i uključujući izlov.
ZRP : zajednička ribarstvena politika. Ovo se izvješće bavi ZRP -om u razdoblju do 2013.
Cilj konvergencije : regionalni cilj za razvoj regija EU -a čiji je bruto domaći proizvod po stanovniku manji od 75 % 
prosjeka EU -a.
Mrtvi teret (engl. deadweight ): situacija u kojoj bi subvencionirana operacija bila u cijelosti ili dijelom poduzeta 
i bez bespovratne pomoći.
EFR : europski fond za ribarstvo.
EMAS : sustav EU -a za upravljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje (EMAS) upravljački je instrument koji je Europska 
komisija razvila za trgovačka društva i druge organizacije radi provođenja evaluacija, izvješćivanja i poboljšanja 
njihove učinkovitosti u zaštiti okoliša ( http://ec.europa.eu/environment/emas/ ).
EFPR : europski fond za pomorstvo i ribarstvo.
FAO : Organizacija Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu.
Ribe : u svrhu ovoga izvješća pojam „ribe” obuhvaća ribe, rakove i mekušce.
Integrirano upravljanje priobalnim područjem : cilj je takva upravljanja koordinacija primjene različitih politika 
(poput akvakulture, turizma i vjetroenergije) u priobalnim područjima radi doprinosa održivom razvoju priobalja.
LIFE : L’Instrument Financier pour l’Environnement  (Financijski instrument za okoliš).
NSP : nacionalni strateški plan
OP: operativni program
Odbor STECF : Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (eng. Scientific, Technical and Economic 
Committee for Fisheries )
Prostorno planiranje i osobito pomorsko prostorno planiranje javni je postupak za analizu i planiranje prostorne 
i vremenske raspodjele ljudskih djelatnosti na pomorskim područjima radi postizanja ciljeva u gospodarstvu, 
okolišu i društvu. Ima ključnu ulogu u pružanju smjernica i pouzdanih podataka za određivanje mjesta za određenu 
gospodarsku djelatnost, uključujući akvakulturu, što ulijeva sigurnost ulagačima, izbjegavaju se sukobi te se 
pronalazi sinergija djelatnosti i okoliša uz konačni cilj održivog razvoja.
05
 Sažetak
I
Svake godine EU proizvede oko 1,3 milijuna tona ribe 
iz akvakulture, a prihodi toga sektora iznose 4 mili -
jarde  eura. Jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene 
politike (ZRP) u razdoblju do 2013. i njezina financij -
skog instrumenta, Europskog fonda za ribarstvo (EFR), 
bilo je poticanje održivog razvoja akvakulture. Stoga 
je iz EFR -a do svibnja 2013. osigurano više od 400 mili -
juna  eura za financiranje mjera za proizvodna ulaganja 
u akvakulturu, kao i mjera za zaštitu okoliša i zdravlja.
II
Sud je ispitao jesu li mjere EFR -a dobro izrađene i pro -
vedene te jesu li ostvarile vrijednost za uloženi novac. 
To se ispitivanje sastojalo od revizije izrade i provedbe 
mjera potpore na razini Komisije i država članica te 
projekata na razini država članica.
III
Sud je sve u svemu utvrdio da EFR nije pružio djelo -
tvornu potporu održivom razvoju akvakulture.
IV
Sud je utvrdio da izrada i praćenje mjera potpore 
održivom razvoju akvakulture na razini EU -a nisu bili 
dobri. ZRP i EFR nisu osigurali dovoljno jasan okvir 
za razvoj akvakulture u razdoblju do 2013. U vezi sa 
smjernicama o ekološkoj održivosti, Sud je utvrdio da 
je za mrežu Natura 2000 pruženo dovoljno smjernica, 
ali ne i za pitanja povezana s Okvirnom direktivom 
o vodama, Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji 
i Direktivom o ocjeni utjecaja na okoliš. To je prido -
nijelo izostanku djelovanja država članica u pogledu 
rješavanja tog važnog pitanja. Podatci o akvakulturi iz 
različitih izvora EU -a nisu se mogli dovoljno uspore -
đivati te je zbog toga bilo teško procijeniti rezultate 
mjera za akvakulturu. Odbori za praćenje EFR-a nisu 
imali znatnu ulogu u praćenju akvakulture, informa -
cije o upravljanju sadržavale su nedostatke i rezultati 
relevantnih istraživačkih projekata financiranih javnim 
sredstvima nisu potpuno iskorišteni.V
Mjere potpore održivom razvoju akvakulture na razini 
država članica nisu bile dobro osmišljene i provedene. 
Nacionalni strateški planovi i operativni planovi država 
članica nisu pružili dovoljno jasnu osnovu za potporu 
akvakulturi te za ovaj sektor nije postojala usklađena 
strategija. Nedostatak odgovarajućega prostornog 
planiranja zajedno sa složenim postupcima izdavanja 
povlastica djelovao je na održivi razvoj kao kočnica. 
Postoje i značajne netočnosti i metodološki nedostatci 
u podatcima o proizvodnji u određenim godišnjim 
izvješćima o provedbi.
VI
Sud je utvrdio da dosad nisu ispunjeni glavni ciljevi za 
rast sektora akvakulture te da sektor stagnira dugi niz 
godina. Financijska i gospodarska kriza nedvojbeno je 
znatno pridonijela stagnaciji barem u državama člani -
cama koje su najveći proizvođači. Sud je utvrdio i da je 
odabir revidiranih projekata u posjećenim državama 
članicama često bio loš. Uz nekoliko iznimaka, revidira -
nim projektima često nisu ostvareni očekivani rezultati 
i vrijednost za uloženi novac te su imali malen dopri -
nos rastu i zapošljavanju.
VII
Na koncu, za razdoblje do 2013. godine na razini EU -a 
i država članica postojao je neodgovarajući okvir za 
provođenje ciljeva EU -a povezanih s održivim razvo -
jem akvakulture u djelo, a stvarno poduzetim mjerama 
nisu ostvareni dostatni rezultati.
VIII
Sud stoga preporučuje Komisiji da pri provedbi mjera 
potpore akvakulturi u okviru novog Europskog fonda 
za pomorstvo i ribarstvo poduzme sljedeće korake:
(a) pri davanju odobrenja za operativne programe dr -
žava članica, razmotri jesu li ciljevi za održivi razvoj 
akvakulture ostvarivi i prikladni te je li potpora 
usmjerena na mjere kojima bi se ti ciljevi mogli 
ispuniti;
Sažetak 06
(b) pri utvrđivanju javnog financiranja, uspostavi 
smjernice za razmatranje relevantnih čimbenika 
povezanih s okolišem;
(c) ondje gdje je to relevantno, osigura da se opera -
tivni programi država članica odobre samo ako su 
izrađene odgovarajuće nacionalne strategije za 
razvoj akvakulture;
(d) potiče države članice da provedu odgovarajuće 
prostorno planiranje te da pojednostavne postup -
ke izdavanja povlastica i upravne postupke kako bi 
se podržao razvoj sektora akvakulture;
(e) poboljša usporedivost statističkih podataka za 
akvakulturu koji su prikupljeni iz različitih izvora 
kako bi im povećala točnost i cjelovitost.IX
Sud preporučuje državama članicama da pri provedbi 
mjera potpore akvakulturi u okviru novoga Europskog 
fonda za pomorstvo i ribarstvo:
(a) pripreme i primjenjuju usklađene nacionalne stra -
tegije za razvoj sektora akvakulture;
(b) provedu odgovarajuće prostorno planiranje te 
pojednostavne postupke izdavanja povlastica 
i upravne postupke kako bi se podržao razvoj sek -
tora akvakulture;
(c) osiguraju da se javna financijska sredstva usmjere 
na projekte koji najviše pridonose održivom raz-
voju akvakulture i ostvaruju vrijednost za uloženi 
novac;
(d) pomnije prate rezultate projekata uspostavom 
i primjenom odgovarajućih pokazatelja.
Izvor:  Sud.
07
 Uvod
Akvakultura u Europskoj 
uniji
01 
Akvakultura se odnosi na sve oblike 
uzgoja ili kultivacije vodenih organi -
zama korištenjem tehnika osmišljenih 
da povećaju proizvodnju navedenih 
organizama preko prirodnog kapa -
citeta okoliša, gdje organizmi ostaju 
u vlasništvu fizičke ili pravne osobe 
u fazi uzgoja ili kultiviranja, sve do 
izlova i uključujući izlov1.02 
Akvakultura je jedan od sastavnih dije -
lova aktivnosti proizvodnje riba2, dok 
je drugi divlji ribolov. Godine 2011., 
koja je posljednja godina za koju pos-
toje podatci, EU je proizveo približno 
6 milijuna tona ribe, od čega je 1,3 mi -
lijuna tona iz akvakulture. Kao što se 
vidi na slici 1. , godišnja proizvodnja 
ribe u EU -u dugi je niz godina u padu 
zbog pada ribljeg ulova zajedno sa sta -
gnacijom akvakulture. 65 % ribe koja 
se konzumira unutar EU -a uvezena je.1 Članak 3. točka (d) Uredbe 
Vijeća (EZ) br. 1198/2006 od 
27. srpnja 2006. o Europskom 
fondu za ribarstvo (SL L 223, 
15.8.2006., str. 1.).
2 U ovom se izvješću izraz 
„proizvodnja ribe” 
upotrebljava za proizvodnju 
ribe, rakova i mekušaca.
Proizvodnja ribe u EU -u (u tonama)
Izvor:  Eurostat.Slika 1.10 000 000
9 000 000
4 000 000
3 000 0008 000 000
7 000 000
6 000 0005 000 000
2 000 000
1 000 000
0
1995. 1996. 1997. 1998. 1999. 2000. 2001. 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011.Ulovi
Akvakultura
08 Uvod
03 
Ribe po vrijednosti predstavljaju tri 
četvrtine proizvodnje u akvakulturi 
u EU -u3. U tom je sektoru približno 
80 000 radnih mjesta s godišnjim 
prihodima od 4  milijarde  eura4. Stavovi 
potrošača u Europi o ribi iz uzgoja raz-
likuju se od zemlje do zemlje te mnogi 
potrošači daju prednost ulovljenoj ribi, 
čije su tržišne cijene mnogo više.
04 
Iako se u EU -u uzgajaju mnoge vrste 
riba, nekolicina čini najveći dio pro -
izvodnje u akvakulturi. Zemlje s naj -
većom proizvodnjom su Francuska, 
Ujedinjena Kraljevina, Grčka, Španjol -
ska i Italija, koje zajedno predstavljaju 
77 % vrijednosti prihoda, kao što je 
prikazano u  tablici 1.05 
Za razliku od stagnacije akvakulture 
u EU -u, proizvodnja u akvakulturi 
u svijetu u porastu je dugi niz godi -
na. Između 2000. i 2011. proizvodnja 
u svijetu gotovo se udvostručila, 
porastavši s 32 milijuna na 63 milijuna 
tona (vidjeti sliku 2. ), a gotovo 90 % 
današnje proizvodnje odvija se u Aziji. 
Akvakulturom se već osigurava oko 
40 % svjetskih zaliha ribe za prehranu 
ljudi5.3 FAO, Stanje ribarstva 
i akvakulture u svijetu, Rim, 
2012.
4 Zajednički istraživački centar 
Europske komisije, 
Gospodarska uspješnost sektora 
akvakulture u EU‑u  (STECF 13. 
- 29.), Bruxelles, 2013. (podatci 
za 2011. ).
5 FAO, Statistički podatci 
o proizvodnji u akvakulturi 
u svijetu , 2011. (ftp://ftp.fao.
org/fi/news/GlobalAquacultu -
reProductionStatistics2011.
pdf).Tablica 1.Države članice s najvećom proizvodnjom iz akvakulture i glavne vrste
Promet (u milijunima eura) 2011.
Država članicaUkup-
noOrade 
i branciniLososi Pastrve Kamenice Dagnje Prnjavice ŠaraniOstale 
vrste
Francuska 22 % 898 35 0 120 502 164 0 5 72
Ujedinjena Kraljevina 18 % 740 2 678 35 1 21 0 1 2
Grčka 13 % 523 485 0 4 0 9 0 0 25
Španjolska 12 % 501 199 0 51 2 102 14 1 132
Italija 11 % 423 61 0 140 0 40 106 3 73
Ukupno 77 % 3 085 782 678 350 505 336 120 10 304
Ostale države članice 23 % 933 65 80 265 38 90 27 134 234
Ukupno EU 4 018 847 758 615 543 426 147 144 538
21 % 19 % 15 % 14 % 11 % 4 % 4 % 13 %
Izvor:  Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra: „Gospodarska uspješnost sektora akvakulture u EU-u” (odbor STECF, 13. – 29.) 
(razlike zbog zaokruživanja).
09 Uvod
Kretanja u proizvodnji u akvakulturi u svijetu
Izvor:  Eurostat (EU 27); FAO (svijet).
Izvor:  Sud.Slika 2.Usporedba proizvodnje u akvakulturi u EU-u i u svijetu (1998. = 100 %) 
140 %
120 %
100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %
- 20 %
1998. 1999. 2000. 2001. 2002. 2003. 2004. 2005. 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011.Svijet
Skupina EU 27

10 Uvod
Politika akvakulture EU -a
Akvakultura i zajednička 
ribarstvena politika (ZRP)
06 
Uredbom Vijeća br. 2371/20026 utvr -
đeni su ciljevi ZRP -a za razdoblje od 
2002. do 2013. Glavni cilj ZRP -a koji 
se primjenjuje i na akvakulturu nave -
den je u članku 2. te Uredbe, a taj je 
osigurati „iskorištavanje živih vodenih 
bogatstava koje stvara održive gospo -
darske, ekološke i društvene uvjete”.
Komisijina strategija za 
akvakulturu
07 
U rujnu 2002. Komisija je objavila 
strategiju za održivi razvoj europske 
akvakulture7. Strategija je imala tri 
glavna cilja:
(a) Omogućiti sigurno dugoročno 
zapošljavanje i održivi rast.
(b) Pružiti potrošačima kvalitetne pro -
izvode te promicati visoke standar -
de zdravlja i dobrobiti životinja.
(c) Osigurati ekološki prihvatljivu gos -
podarsku djelatnost.08 
Komisija je 2009. utvrdila8 da proizvod -
nja u akvakulturi u EU -u stagnira od 
2002., što je u potpunoj suprotnosti 
s visokom stopom rasta u ostatku 
svijeta, te da su potrebne važne mjere 
kako bi se poboljšala konkurentnost 
i potaknuo održivi rast i upravljanje. 
Izmijenila je svoju strategiju, zadržavši 
ciljeve slične onima iz 2002.:
(a) Poticati gospodarsku održivost.
(b) Jamčiti sigurnost hrane, zdravlje 
i dobrobit životinja.
(c) Riješiti ekološke učinke 
akvakulture.
Europski fond za ribarstvo
09 
Europski fond za ribarstvo (EFR)9 bio je 
financijski instrument ZRP -a za razdob-
lje od 2007. do 2013. EFR je imao pet 
prioritetnih osi i ukupan proračun od 
4,3 milijarde  eura. Svaka je os obu -
hvaćala nekoliko mjera. Financijska 
sredstva bila su dostupna iz EFR -a kako 
slijedi:
 οPrioritetna os 1.: prilagodba flote 
Zajednice (1,2  milijarde  eura).
 οPrioritetna os 2.: akvakultura, ribo -
lov na kopnenim vodama, prerada 
i stavljanje proizvoda na tržište 
(1,2 milijarde  eura).
 οPrioritetna os 3.: mjere od zajednič -
kog interesa (1,1  milijarda  eura).
 οPrioritetna os 4.: održivi razvoj ri -
barskih područja (0,6  milijardi  eura).
 οPrioritetna os 5.: tehnička pomoć 
(0,2  milijarde  eura).6 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 2371/2002 od 
20. prosinca 2002. o očuvanju 
i održivom iskorištavanju 
ribolovnih resursa u okviru 
zajedničke ribarstvene politike 
(SL L 358, 31.12.2002., str. 59.).
7 COM(2002) 511 završna verzija 
od 19. rujna 2002.
8 COM(2009) 162 završna verzija 
od 8. travnja 2009.
9 Uredba (EZ) br. 1198/2006. EFR 
je zamijenio financijski 
instrument za smjernice 
u ribarstvu (FISR).
11 Uvod
10 
Ne postoji, dakle, posebna os posve -
ćena akvakulturi. Međutim, u okvi -
ru 2. i 3. osi izdvojena su određena 
sredstva za akvakulturu te je mjera za 
akvakulturu (mjera 2.1.) u sklopu osi 2. 
bila posebno usmjerena na gospodar -
sku, ekološku i društvenu održivost 
tog sektora te se mogla koristiti i za 
potporu konkurentnosti. U  prilogu I.  
prikazani su planirani rashodi za os 2., 
kao i iznos od 438 milijuna eura za 
mjeru 2.1. (akvakultura) do kraja svib -
nja 2013. za 5 826 projekata u sklopu 
mjere 2.1., na temelju podataka koje su 
Komisiji dostavile države članice.
11 
Najveći doprinos EFR -a određenom 
odobrenom projektu iznosio je 75 % 
ukupnih javnih rashoda u tzv. konver -
gencijskim regijama10 i 50 % u ostalim 
područjima. Stoga su države članice 
morale nadopuniti sredstva EU -a 
drugim javnim sredstvima. Postotak 
doprinosa javnih sredstava (EU i države 
članice) mikro, malim i srednjim podu -
zećima u relevantnim sektorima mogu 
doseći 60 % troška ulaganja za regije 
koje su obuhvaćene ciljem konvergen -
cije i 40 % za regije koje nisu obuhva -
ćene ciljem konvergencije11.12 
Mjerama za akvakulturu pružena je 
potpora iz EFR -a za sljedeće mjere12:
(a) mjere za proizvodna ulaganja 
u akvakulturu;
(b) mjere zaštite okoliša u akvakulturi;
(c) mjere za zaštitu javnog zdravlja;
(d) mjere za zaštitu zdravlja životinja.
13 
Nakon procesa razgovora i savjetova -
nja s Komisijom države članice odredile 
su u nacionalnim strateškim planovima 
prioritete svih osi i mjera za EFR u cje -
lini. Države članice potom su dostavile 
nacionalne operativne programe koji 
se temelje na navedenim planovima 
Komisiji na razmatranje i davanje 
odobrenja u obliku odluke Komisije. 
Za praćenje provedbe svakog opera -
tivnog programa osnovan je posebni 
odbor za praćenje.
14 
U skladu s provedbenom uredbom 
ERF-a, države članice dužne su bilježiti 
i sljedeće statističke podatke u vezi 
s akvakulturom za koju se isplaćuje 
potpora iz osi 2.:
 — količinu proizvoda iz akvakulture, 
prerade i ribolova na kopnenim 
vodama izraženu u tonama;
 — postotak projekata s proizvodi -
ma koji su prihvatljivi za okoliš 
(smanjenje negativnih utjecaja ili 
povećanje pozitivnih učinaka);
 — povećanje prihoda (u milijunima 
eura).10 Regije čiji je BDP po 
stanovniku manji od 75 % 
prosjeka EU -a.
11 Prilog II. Uredbi (EZ) 
br. 1198/2006.
12 Članak 28. Uredbe (EZ) 
br. 1198/2006.
12
 Revizijski opseg  
i pristup
Izvor:  Sud.15 
Cilj revizije bio je odgovoriti na pitanje: 
„Je li europski fond za ribarstvo pružio 
djelotvornu potporu održivom razvoju 
akvakulture? ” To je učinjeno odgova -
ranjem na potpitanja u vezi s izradom 
i provedbom mjera EU -a za potpo -
ru akvakulturi i rezultatima javnog 
financiranja:
(a) Jesu li izrada i praćenje mjera potpo ‑
re EFR‑a održivom razvoju akvakul ‑
ture na razini EU‑a bili dobri?  Kako 
bi se odgovorilo na to pitanje, Sud 
je ispitao način izrade mjera i ulo -
gu Komisije u njihovoj provedbi.
(b) Jesu li države članice dobro osmislile 
i provele mjere potpore EFR‑a odr ‑
živom razvoju akvakulture? Kako bi 
se odgovorilo na to pitanje, Sud je 
ispitao nacionalne strateške plano -
ve država članica, njihove opera -
tivne programe i povezana pitanja 
(uključujući prostorno planiranje 
i izdavanje povlastica), kao i način 
provedbe mjera.
(c) Je li EFR ostvario vrijednost za ulože ‑
ni novac i pružio potporu održivom 
razvoju akvakulture? Kako bi se 
odgovorilo na to pitanje, Sud je 
razmotrio jesu li ostvareni ukupni 
ciljevi, ispitao je doprinos odabra -
nih projekata održivom razvoju 
i način njihova usmjeravanja, 
razmotrio je rast, zapošljavanje 
i stvarne rezultate te ispitao doka -
ze povezane s ostvarenom vrijed -
nošću za uloženi novac.16 
Revizija je bila usredotočena na pro -
jekte financirane između 2007. i 2011. 
Provedena je u odgovarajućim odje -
lima Komisije i u šest država članica 
(Španjolskoj, Francuskoj, Italiji, Polj -
skoj, Portugalu i Rumunjskoj) na koje 
otpada više od 50 % ukupne količine 
proizvodnje u akvakulturi i povezanih 
proračunskih potpora EFR -a u EU -u, 
kao što je prikazano u  prilogu I.
17 
U državama članicama ispitana je 
dokumentacija koja se odnosi na 
60 projekata (vidjeti prilog II. ), među 
kojima je za 31 projekt obavljen posjet 
na terenu. Postupci odabira projekata 
i stvarni rezultati projekata ispitani su 
i uspoređeni s ciljevima EFR -a. Posebna 
pozornost posvećena je postupcima 
kojima države članice osiguravaju 
ostvarenje vrijednosti za uloženi novac 
u vezi s uporabom javnih sredstava 
i održivim razvojem akvakulture.

13
 Opažanja
Izrada i praćenje mjera 
potpore održivom razvoju 
akvakulture na razini EU -a 
nisu u svim slučajevima 
bili dobri
ZRP -om i EFR -om nije pru -
ženo dovoljno detalja o sadr -
žaju mjera potpore održivom 
razvoju akvakulture
18 
Sukladno Ugovoru o funkcioniranju 
Europske unije, za ribarstvenu poli -
tiku nadležan je isključivo EU, ali ne 
izrijekom i za akvakulturu. Neovisno 
o tome, jedan od ciljeva ZRP -a jest 
osigurati jasne mjere potpore akvakul -
turi13. EFR -om se nastoji „podupirati 
zajedničku ribarstvenu politiku tako da 
se osigura iskorištavanje živih vodenih 
bogatstava i podupirati akvakulturu 
kako bi se osigurala održivost u gos -
podarskom, ekološkom i socijalnom 
smislu”14. Prioritetnom osi 2. ERF -a 
predviđaju se financijska sredstva za 
akvakulturu, ribolov na kopnenim 
vodama, preradu i stavljanje na tržište 
proizvoda ribarstva i akvakulture.
19 
Uredbama o ZRP -u i EFR -u nisu pred -
viđene dodatne pojedinosti o sadržaju 
jasnih mjera za akvakulturu. Naime, 
ciljevi na visokoj razini za akvakulturu 
nisu pretočeni u posebne mjere, drža -
ve članice nisu bile dužne izraditi po -
sebne planove s pojedinostima o tome 
kako najbolje upotrijebiti dostupna 
sredstva za održivi razvoj akvakul -
ture, te nije postojao strogi okvir za 
praćenje i evaluaciju sa zajedničkim 
pokazateljima za praćenje napretka ili 
uspješnosti.Ni navedenim uredbama ni nacional -
nim strateškim planovima i operativ -
nim programima o kojima je riječ u na -
stavku (vidjeti odlomke od 43. do 48.) 
nije utvrđen dovoljno jasan okvir za 
održivi razvoj akvakulture u razdoblju 
do 2013.
Komisijin pregled nacio -
nalnih strateških planova 
i operativnih programa nije 
sustavno osigurao da su 
navedeni planovi i programi 
izrađeni tako da maksimalno 
povećaju djelotvornost poli -
tike akvakulture
20 
NSP -ovi obuhvaćaju cijeli sektor ribar -
stva i sadrže sažeti opis svih aspekata 
zajedničke ribarstvene politike, uklju -
čujući prioritete i ciljeve. NSP -ovi stoga 
moraju sadržavati, prema potrebama 
određene države članice, prioritete, 
ciljeve i predviđena potrebna javna 
financijska sredstva, s posebnim na -
glaskom na strategiju za održivi razvoj 
sektora akvakulture15. Komisija je mo -
rala ocijeniti16 predložene operativne 
programe (OP -ove) država članica kako 
bi utvrdila jesu li usklađeni s NSP -ovi-
ma i obvezama EFR -a, uključujući 
i obveze u pogledu akvakulture.
21 
Sud je utvrdio da je Komisija prove -
la podrobnu procjenu sukladnosti 
OP-ova, NSP -ova i obveza EFR -a – 
uključujući i obveze za akvakulturu. 
Procjena je općenito bila temeljita 
i poslužila je kao temelj za pregovore 
s državama članicama koji su doveli do 
konačnog usvajanja OP -ova.13 Članak 1. stavak 2. Uredbe (EZ) 
br. 2371/2002.
14 Članak 4. Uredbe (EZ) 
br. 1198/2006.
15 Članak 15. Uredbe (EZ) 
br. 1198/2006.
16 Članak 17. stavak 5. Uredbe 
(EZ) br. 1198/2006.
14 Opažanja
22 
Međutim, revizijom koju je Sud proveo 
u državama članicama utvrđeni su 
nedostatci u izradi NSP -ova i OP -ova 
(vidjeti odlomke od 43. do 47.). Iako 
Sud uzima u obzir da Komisija i države 
članice u okviru podijeljenog uprav -
ljanja imaju posebne odgovornosti, 
Komisijin pregled NSP -ova i OP -ova 
nije u dovoljnoj mjeri bio usmjeren na 
te nedostatke, djelomično i zbog gene -
ričke prirode NSP -ova.
Komisija nije pružila sveo -
buhvatne smjernice za akva -
kulturu o pitanjima u vezi 
s okolišem
23 
Ekološka održivost jedan je od ciljeva 
financiranja mjera za akvakulturu iz 
EFR-a, a to je i cilj Komisijine strategije 
za akvakulturu. Mjere zaštite okoli -
ša u akvakulturi nalaze se na popisu 
mjera prihvatljivih za financiranje iz 
EFR-a (vidjeti odlomak 12.). Uz ZRP 
i EFR, ekološka održivost mjera pot -
pore akvakulturi mjeri se i na teme -
lju njihove usklađenosti s politikom 
zaštite okoliša EU -a. Glavna relevantna 
područja politike utvrđena su u Okvir -
noj direktivi EU -a o vodama17, Okvirnoj 
direktivi o pomorskoj strategiji18, Direk -
tivi o ocjeni utjecaja na okoliš19 i Di -
rektivi o staništima („Natura 2000”)20. 
U kontekstu takva širokog raspona 
zakonskih akata EU -a, važno bi bilo da 
države članice i gospodarske grane 
imaju smjernice iz Komisije.24 
Primjerice, Direktiva o staništima 
obvezuje države članice da poduzmu 
odgovarajuće korake kako bi se u po -
sebnim područjima očuvanja obuhva -
ćenima mrežom Natura 2000 izbjeglo 
pogoršanje prirodnih staništa i staništa 
određenih vrsta, kao i uznemiravanje 
vrsta za koje su ta područja određena.
25 
Sud je naveo da je Komisija doista pri -
premila smjernice za potporu akvakul -
turi kako bi ih države članice upotre -
bljavale na područjima obuhvaćenima 
mrežom Natura 2000. Međutim, slične 
smjernice nisu izrađene ni za jednu 
drugu direktivu koja je navedena 
u odlomku 23. Osim toga, Komisija 
nije dala posebne smjernice za mjere 
zaštite okoliša u akvakulturi u EFR -u. 
Nepostojanje takvih smjernica nije bilo 
u skladu s ciljem EFR -a koji se odnosi 
na ekološku održivost, a osim toga re -
vizijom je utvrđeno da EFR nije pružio 
dovoljnu potporu ekološkoj održivosti 
u praksi (vidjeti odlomke 50. i 51.).
Komisija nije u dovoljnoj 
mjeri osigurala usporedi -
vost podataka o ukupnom 
napretku u ostvarivanju 
ciljeva politike akvakulture
26 
Države članice dužne su Komisiji dos-
tavljati statističke podatke o godišnjoj 
proizvodnji u akvakulturi (količine i vri -
jednosti)21. Statistički podatci o struk -
turi sektora akvakulture šalju se svake 
tri godine. Navedene podatke prikuplja 
i provjerava Eurostat. Komisija prati, ali 
ne potvrđuje te podatke.17 Direktiva 2000/60/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 23. listopada 2000. 
o uspostavi okvira za 
djelovanje Zajednice 
u području vodne politike 
(SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).
18 Direktiva 2008/56/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 17. lipnja 2008. o uspostavi 
okvira za djelovanje Zajednice 
u području politike morskog 
okoliša (SL L 164, 25.6.2008., 
str. 19.).
19 Direktiva Vijeća 85/337/EEZ od 
27. lipnja 1985. o procjeni 
učinaka određenih javnih 
i privatnih projekata na okoliš 
(SL L 175, 5.7.1985., str. 40.). 
Člankom 28. Uredbe o EFR -u 
propisano je da se potpora 
dodjeljuje samo ako se 
poštuju određena pravila 
povezana s procjenom 
utjecaja na okoliš.
20 Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 
21. svibnja 1992. o očuvanju 
prirodnih staništa i divlje faune 
i flore (SL L 206, 22.7.1992., 
str. 7.).
21 Uredba (EZ) 
br. 762/2008 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
9. srpnja 2008. o dostavljanju 
statističkih podataka 
o akvakulturi od strane država 
članica i o stavljanju izvan 
snage Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 788/96 (SL L 218, 13.8.2008., 
str. 1.).
15 Opažanja
22 Članak 6. Uredbe (EZ) 
br. 762/2008.
23 Grčka, Francuska i Austrija.27 
Komisija smatra da su statistički 
podatci o proizvodnji uglavnom po -
uzdani. Međutim, postoje nedosljed -
nosti u podatcima o strukturi sektora 
akvakulture koje su dostavile pojedine 
države članice. Ukupna veličina objeka -
ta prikazana je u hektarima i kubičnim 
metrima. Eurostat je pojasnio da potre -
ba izvješćivanja u kubičnim metrima 
uzrokuje teškoće u nekim zemljama te 
može ograničiti usporedivost statistič -
kih podataka izraženih u toj jedinici. 
Primjerice, Francuska i Španjolska, 
dva najveća proizvođača iz akvakul -
ture u smislu količine, navele su da 
je ukupna veličina njihovih objekata 
za akvakulturu 2011. iznosila redom 
2 532 m³ i 10 611 m³ te da su imale 
promet (vidjeti prilog I. ) od redom 
283 000 i 277 000 tona. Portugal je 
imao promet od osam tisuća tona i na -
veo je da je ukupna veličina objekata 
iznosila 22 529 m³.
28 
Države članice dužne su22 Komisiji 
dostavljati godišnje metodološko 
izvješće o prikupljanju podataka. Sud 
je primijetio da većina država članica 
nije dostavila navedena izvješća za 
svaku godinu. Zbog toga je Eurostat 
kasnio s potvrđivanjem statističkih 
podataka i pojavile su se nesigurnosti 
u vezi s kvalitetom povezanih statistič -
kih podataka. Osim toga, tri su države 
članice23 dostavile podatke za 2011. tri 
do pet mjeseci nakon isteka roka od 
31. prosinca 2012.29 
Pojedine države članice označavaju 
podatke o proizvodnji u akvakulturi po 
određenim ribljim vrstama „povjerljivi -
ma” zbog koncentracije sektora akva -
kulture i mogućnosti otkrivanja tržišno 
osjetljivih informacija o određenim 
proizvođačima. Iz tablice u nastavku 
vidljivo je da je osam država članica za 
2011. dostavilo podatke o proizvodnji 
u akvakulturi (bez mrijestilišta i rastili -
šta) s naznakom povjerljivosti, a poje -
dine države članice još uvijek nisu do -
stavile podatke. Takvo stanje sprječava 
Eurostat da objavi objedinjene po -
datke za skupinu zemalja EU 27 i time 
narušava javnu dostupnost informacija 
o kretanjima i razvojnim promjenama 
u tom sektoru (vidjeti tablicu 2. ).
16 Opažanja
Vrijednost proizvodnje u akvakulturi u EU -u
EUR
GEO / GODINA 2008. 2009. 2010. 2011.
Skupina EU 27 3 407 134 614 3 219 102 127 Nije dostupno Nije dostupno
Skupina EU 25 3 372 465 092 3 182 599 297 Nije dostupno Nije dostupno
Skupina EU 15 3 114 534 138 2 988 571 787 Nije dostupno Nije dostupno
Belgija 667 767 4 034 596 Povjerljivo Povjerljivo
Bugarska 16 538 094 19 512 878 19 576 101 17 113 825
Češka 41 537 574 39 266 665 37 108 186 39 865 313
Danska 98 276  272 88 240 305 Povjerljivo Povjerljivo
Njemačka 97 080 122 94 240 346 94 739 574 Povjerljivo
Estonija 1 771 650 2 235 436 2 028  836 1 684 752
Irska 92 442 829 104 271  122 113 132  438 124 900 818
Grčka 369 913 151 397 790 833 Nije dostupno 453 062  003
Španjolska 410 808 739 396 337 342 412 166 215 445 462 460
Francuska 691 603 892 697 964 760 Povjerljivo Nije dostupno
Italija 465 600 684 474 862 750 333 238  932 402 822 356
Cipar 33 144  550 16 463 500 20 319 860 Nije dostupno
Latvija 1 528 601 1 114 894 1 195 864 1 253 766
Litva 6 635 949 6 654 996 Povjerljivo Povjerljivo
Mađarska 30 324 26 451 27 164 30 293
Malta 93 763 138 47 057 424 82 217 002 45 109 193
Nizozemska 96 600 777 84 109 496 105 703 231 73 959  895
Austrija 12 741 113 13 878 544 20 355 963 Povjerljivo
Poljska 73 284 926 76 372  905 Nije dostupno Povjerljivo
Portugal 40 175 003 34 063 945 47 264  269 58 278 930
Rumunjska 18 131 429 16 989 952 5 691 110 15 890 132
Slovenija 3 485 097 3 069 400 2 167 330 Povjerljivo
Slovačka 2 749  143 1 765  838 Povjerljivo 2 420 531
Finska 36 844 618 39 581 700 41 141 158 Povjerljivo
Švedska 23 247 950 18 435 879 29 040 710 42 442  468
Ujedinjena Kraljevina 678 531  220 540 760 168 573 902 627 739 685 060
Izvor: Eurostat.Tablica 2.
17 Opažanja Tablica 3.24 Odluka Komisije 2005/629/EZ 
od 26. kolovoza 2005. 
o osnivanju Znanstvenog, 
tehničkog i gospodarskog 
odbora za ribarstvo (SL L 225, 
31.8.2005., str. 18.).30 
Osim  Eurostata, podatke o akvakulturi 
ispituje i Znanstveni, tehnički i gospo -
darski odbor za ribarstvo (STECF24) na 
temelju okvira za prikupljanje poda -
taka kojim države članice prikupljaju 
društveno -gospodarske informacije 
o trgovačkim društvima koja se bave 
akvakulturom. Podatci Eurostata i od -
bora STECF o proizvodnji u akvakulturi 
poprilično se razlikuju. To je prikazano 
u tablici 3.  u kojoj se uspoređuju pri -
javljeni iznosi za 2009. u državama čla -
nicama u kojima je provedena revizija. 
Navedene se razlike mogu objasniti 
različitim metodološkim pristupima 
koje različite skupine zakonskih akata 
propisuju za prikupljanje podataka, ali 
Eurostat i odbor STECF nisu ih u potpu -
nosti ujednačili.
Usporedba podataka Eurostata i odbora STECF za 2009.
Proizvodnja u  akvakulturi 2009.
 EUROSTAT Izvješće odbora STECF Razlika Razlika u %
000  eura tona 000  eura tona 000  eura tona 000  eura tona
Španjolska 396 337 268 457 440  028 268 600 -43 691 -143 -11 % 0 %
Francuska 697 965 236 439 760 067 265 399 -62 102 -28 960 -9 % -12 %
Italija 474 863 162 325 474 003 162 325 860 0 0 % 0 %
Poljska 76 373 36 503 88 356 38 854 -11 983 -2 351 -16 % -6 %
Portugal 34 064 6 727 37 250 6 208 -3 186 519 -9 % 8 %
Rumunjska 16 990 13 131 13 896 7 292 3 094 5 839 18 % 44 %
Izvori: Statistički podatci Eurostata o proizvodnji u akvakulturi. 
Izvješće zajedničkog istraživačkog centra: „Gospodarska uspješnost sektora akvakulture u EU -u” (STECF -OWP-12-03, 2012.).
18 Opažanja
Komisija je provela mali broj 
odgovarajućih revizija i eva -
luacija te je praćenje bilo 
ograničeno
31 
Uredbom o EFR -u od država članica 
zahtijeva se da Komisiji dostavljaju pri -
jelazne evaluacije25 svojih operativnih 
programa. Navedene bi evaluacije mo -
gle pružiti korisne informacije o pro -
vedbi mjera za akvakulturu te omo -
gućiti poduzimanje korektivnih mjera. 
Međutim, revizijom koju je proveo 
Sud utvrđeno je da je razina pruženih 
informacija koje su se odnosile upravo 
na akvakulturu u praksi bila niska.
32 
Do trenutka revizije koju je proveo 
Sud, samo je sedam projekata u vezi 
s akvakulturom bilo obuhvaćeno Ko -
misijinim revizijama na terenu koje su 
propisane Uredbom o EFR -u26. Tako ni -
ska razina uzorkovanja ne omogućuje 
izvođenje zaključaka na razini država 
članica ili EU -a u pogledu učinkovitosti 
djelovanja sustava. Tim se revizijama 
provjeravala usklađenost i svrha im 
nije bila dobivanje informacija o učin -
ku potpore EU -a održivom razvoju 
akvakulture.
33 
Prijelazne evaluacije kojima države čla -
nice vrednuju vlastite OP -ove dostav -
ljene su Komisiji koja je zaposlila struč -
njaka da izradi konsolidirani sažetak. 
Iako se navedene prijelazne evaluacije 
i konsolidirani sažetak odnose na akva -
kulturu, Komisija nije provela dodatnu 
procjenu evaluacija kako bi se utvrdilo 
jesu li mjere potpore akvakulturi bile 
odgovarajuće.34 
U radu odbora država članica za 
praćenje EFR -a sudjeluje i predstavnik 
Komisije u savjetodavnoj ulozi. Među -
tim, ti odbori nisu bili u mogućnosti 
posvetiti mnogo vremena pitanjima 
u vezi s akvakulturom.
Rezultati javno financiranih 
inovativnih i istraživačkih 
projekata nisu potpuno 
iskorišteni
35 
U dijelu 3.1. Komisijine strategije za 
akvakulturu iz 2009.27 napominje se da 
održivi razvoj akvakulture treba imati 
potporu u obliku izvrsnosti na područ -
ju istraživanja i inovacija te da je takvu 
potporu nužno nastaviti i jačati.
36 
Iako su za instrument LIFE28 i istra -
živačke aktivnosti izdvojena znatna 
sredstva, kao što je prikazano u  okvi -
ru 1. , revizijom je utvrđeno da Komi -
sija u izradi ciljeva i smjernica u vezi 
s akvakulturom (o pitanjima poput 
ispuštanja otpadnih voda i kemikalija, 
lokacije uzgajališta riba i učinka bijega 
riba) nije dovoljno iskoristila rezultate 
tog instrumenta i tih aktivnosti (vidjeti 
odlomke od 23. do 25.).25 Članak 49. stavak 3. Uredbe 
(EZ) br. 1198/2006.
26 Članak 72. Uredbe (EZ) 
br. 1198/2006.
27 COM(2009) 162.
28 LIFE je financijski instrument 
EU-a za okoliš. Pod izravnim je 
upravljanjem Komisije i njime 
se financiraju ogledni projekti 
za zaštitu okoliša u različitim 
sektorima djelatnosti. Njime se 
financira i zaštita prirode.
19 Opažanja
Relevantni istraživački projekti i projekti LIFE
Sud je ustanovio da je za 18 projekata LIFE na području akvakulture isplaćeno 14 milijuna eura. Glavne teme 
tih projekata odnosile su se na priobalna područja, ekosustave, područja obuhvaćena mrežom Natura 2000 
i održivu morsku akvakulturu.
Sud je ustanovio i da je za 77 istraživačkih projekata povezanih s akvakulturom izdvojeno 158 milijuna eura 
iz 6. okvirnog programa. U tim su projektima glavne teme bile sprječavanje bolesti, prehrana riba, selektivni 
uzgoj, dobrobit riba, biološki potencijal mogućih novih vrsta, sigurnosti i kvaliteta proizvoda akvakulture 
i zaštita okoliša.
Projekti usmjereni na prostorno planiranje za akvakulturu
Jedan se projekt LIFE odnosio na prostorno planiranje putem sustava koji se temelji na geografsko -informacij -
skom sustavu GIS (financiranje je iznosilo 350 000 eura). Na ovo je pitanje bio usmjeren i drugi projekt financi -
ran sredstvima iz okvirnog programa (financiranje je iznosilo 705 000 eura), osobito u vezi s dubokomorskom 
akvakulturom.
Projekti usmjereni na suzbijanje i iskorjenjivanje bolesti u akvakulturi
Na to je pitanje bilo usmjereno osam projekata okvirnih programa (ukupno financiranje iznosilo je 12 miliju -
na eura). Glavni naglasak u tim projektima bio je na suzbijanju patogena i parazita te sprječavanju bolesti.
Projekti usmjereni na sustave za praćenje okoliša i mjere zaštite okoliša u akvakulturi
Na to su područje bila usmjerena dva projekta LIFE (ukupno financiranje iznosilo je 584 000 eura), s naglas-
kom na utvrđivanje preporuka za gospodarenje vodama, razvoj akvakulture i smanjenje učinaka akvakulture. 
U osam projekata okvirnih programa (ukupno financiranje iznosilo je 5 milijuna eura) ispitani su problemi 
uzrokovani intenzivnim uzgojem, zaštita i pročišćavanje voda te propadanje staništa.Okvir 1.
20 Opažanja
Države članice nisu dobro 
osmislile i provele mjere 
potpore održivom razvoju 
akvakulture
U državama članicama obu -
hvaćenima revizijom nije bilo 
dovoljno inicijativa za pot -
poru akvakulturi
37 
U priopćenju (tzv. komunikaciji) Ko -
misije o stvaranju održive budućnosti 
za akvakulturu navodi se da bi države 
članice trebale poduzeti mjere da 
olakšaju razvoj poslovanja i smanje 
administrativni teret koji se nameće 
nacionalnim odredbama, ponajprije 
pojednostavnjenjem postupaka izda -
vanja povlastica za akvakulturu29.U okviru mjera pojednostavnjenja 
trebalo bi voditi računa i o zadaćama 
te koordinaciji nadležnih tijela zaduže -
nih za izdavanje povlastica i praćenje 
usklađenosti u akvakulturi (npr. u vezi 
s poslovanjem ribogojilišta te važećim 
ekološkim i veterinarskim obvezama).
38 
Sud je provjerio jesu li posjećene drža -
ve članice donijele strategiju za razvoj 
akvakulture u kojoj se vodilo računa 
o takvim mjerama. Sud je utvrdio da ni 
u jednoj od posjećenih država člani -
ca ne postoji usklađena strategija za 
razvoj sektora akvakulture. Razvoj su 
onemogućavali i složeni administra -
tivni postupci na razini država članica, 
u koje se ubraja i uključenost više 
različitih nadležnih tijela na izdavanju 
povlastica i nadzoru toga sektora (pri -
mjerice u Francuskoj i Italiji). Međutim, 
bilo je i dobrih primjera iz prakse kao 
što je prikazano u  okviru 2.29 COM(2009) 162 završna verzija, 
odjeljak 5.2.
Primjeri različitih administrativnih praksi u pogledu prostornog planiranja i izdava -
nja povlastica
U Italiji je proces za izdavanje povlastica spor i složen, a kriteriji za dodjeljivanje novih koncesija nejasni su, 
što ograničuje razvoj akvakulture. Stoga postupak za dodjeljivanje koncesija na pomorskom dobru i drugih 
dozvola za akvakulturu na Siciliji, koji bi trebao trajati 150 dana, može u stvarnosti trajati i nekoliko godina, a u 
dvama revidiranim projektima trajao je čak pet godina. Zbog općenitog problema s pristupom koncesijama na 
pomorskom dobru Komisija je protiv Italije pokrenula postupak zbog kršenja propisa na temelju toga što su 
postojeći nositelji koncesija imali nepoštenu prednost pred novim podnositeljima zahtjeva.
U Francuskoj je vrijeme potrebno za donošenje odluke zbog složenosti pripreme dokumentacije iznimno 
dugo. U projektima obuhvaćenim uzorkom za donošenje odluka bilo je potrebno više od godine dana, a u 
jednom od slučajeva i do dvije godine.
Jedno se područje za uzgoj školjkaša u Portugalu samo djelomično koristilo budući da su ovlaštenici povlasti -
ce, u nedostatku ikakva uvjeta koji bi to onemogućio, zadržali povlastice, a pritom nisu iskorištavali koncesije. 
Time je spriječen razvoj takvih područja.
Nadležna tijela u Andaluziji (u Španjolskoj) uspostavila su sustav pružanja svih usluga na jednom mjestu za po -
duzeća koja se bave akvakulturom. Predlagateljima projekata pružena je podrška tijekom procesa podnošenja 
zahtjeva za financiranje iz EFR -a i dobivanje dozvola od različitih nacionalnih i lokalnih agencija. U projektima 
obuhvaćenim uzorkom za donošenje odluka u prosjeku je trebalo pet mjeseci.Okvir 2.
21 Opažanja
U određenim postupcima 
povezanim s prostornim pla -
niranjem i izdavanjem povla -
stica postojali su nedostatci
39 
Akvakultura postoji u priobalnim i ko -
pnenim vodama u cijeloj Uniji. Vlasnici 
tih voda u pravilu su tijela javne vlasti 
te upravo ona dodjeljuju koncesije ili 
povlastice ribogojiteljima. U pogle -
du uporabe tih vodnih područja vrlo 
često dolazi do natjecanja s drugim 
korisnicima, primjerice s turističkom 
industrijom ili sektorom tradicional -
nog ribolova divljih vrsta. Analiziranje 
i planiranje uporabe morskih područja 
ključno je za postizanje ciljeva poveza -
nih s gospodarstvom, okolišem i druš -
tvom. Stoga je odgovarajuće prostorno 
planiranje i izdavanje povlastica, što 
je u nadležnosti država članica, ključni 
čimbenik u održivom razvoju akvakul -
ture te u djelotvornosti rashoda EFR -a 
za potporu tog razvoja. Komisija je to 
naglasila u svojoj strategiji za akvakul -
turu iz 2009. i strateškim smjernicama30 
za održivi razvoj akvakulture te je 
pozvala države članice da izrade susta -
ve za pomorsko prostorno planiranje 
u kojima bi u potpunosti uzele u obzir 
stratešku važnost akvakulture. Takvi bi 
sustavi pomogli mogućim predlagate -
ljima u izradi projekata. U povlastica -
ma za akvakulturu koje nadležna tijela 
država članica izdaju ribogojiteljima 
navode se ključni parametri poput:
 — predmetnog vodnog područja;
 — razdoblja valjanosti i imena ovlaš-
tenika povlastice;
 — dopuštene vrste djelatnosti akva -
kulture (vrste riba, vrsta ribnjaka); — ograničenja u pogledu okoliša 
i javnog zdravlja (najveća gustoća 
ribljeg fonda, ograničenja pove -
zana s hranidbom i veterinarskim 
liječenjem, obveze povezane s kva -
litetom vode).
40 
Sud je općenito utvrdio da je potrebno 
prostorno planiranje za akvakulturu 
u državama članicama i regijama koje 
su tijekom revizije posjećene bilo 
nedostatno. U Rumunjskoj i Poljskoj 
pomorsko prostorno planiranje za 
akvakulturu nije ni provedeno, a u 
Galiciji (u Španjolskoj) i Portugalu još 
je bilo u razvoju. Nepostojanje planova 
za pristup prostoru uzrokuje slabije 
prilike za poslovni razvoj sektora akva -
kulture i nimalo ne pridonosi rješava -
nju sukoba s ostalim djelatnostima. 
Loše prostorno planiranje posebice 
u kombinaciji sa složenim postupcima 
izdavanja povlastica otežava održivi ra -
zvoj akvakulture. U  okviru 2.  prikazane 
su neke od posljedica.30 COM(2013) 229 završna verzija 
od 29. travnja 2013.
22 Opažanja
31 Uvodna izjava 17. Uredbe (EZ) 
br. 1198/2006.
32 Članak 15. Uredbe (EZ) 
br. 1198/2006.Financijska i gospodarska 
kriza imala je znatan učinak 
na sektor akvakulture
41 
Nacionalni strateški planovi i opera -
tivni programi država članica izrađeni 
su prije nego što je financijska i gos -
podarska kriza počela ozbiljno utjecati 
na europsko poslovno okruženje. Kao 
i u slučaju ostalih poslovnih aktivnosti, 
(sudeći po izvješćima nadležnih tijela 
i predlagača projekata) kriza je imala 
znatan učinak na ulaganja i odluke 
o financiranju u sektoru akvakulture. 
Budući da su potencijalni korisnici 
EFR-a često mala poduzeća koja mora -
ju pokriti između 40 % i 60 % ukupnih 
troškova ulaganja, teškoće s pristupom 
financijskim i bankovnim jamstvima 
zakomplicirale su razvoj projekata 
(među državama članicama koje su 
odabrane za reviziju, Španjolska, Por -
tugal i Rumunjska posebno su pogođe -
ni). U sektoru akvakulture postoji jedna 
značajka koja stvara dodatne potrebe 
za financiranjem: obično postoji velika 
potražnja za obrtnim kapitalom radi 
financiranja nabave mladog ribljeg 
fonda i naknadni troškovi povezani 
s hranidbom i održavanjem prije nego 
što riba dosegne veličinu za stavljanje 
na tržište.42 
Financijska kriza možda je dodatno 
pojačala sklonost država članica da 
izravnu pomoć iz EFR -a usmjeravaju na 
postojeća poduzeća koja se bave akva -
kulturom i na projekte koji su bili u ti -
jeku prije donošenja odluke o pomoći 
(primjerice u Italiji i Poljskoj) (vidjeti 
odlomak 62.). Takvi projekti imaju veću 
vjerojatnost da postignu uspjeh, što za 
dotične države članice umanjuje rizik 
od opoziva odobrenih sredstava EU -a. 
Međutim, zbog takva su postupanja za 
nove i inovativne projekte izdvojena 
tek ograničena financijska sredstva.
U nacionalnim strateškim 
planovima nisu pruženi jasni 
ciljevi za akvakulturu
43 
U nacionalnim strateškim planovima 
(NSP -ovima) određeni su prioriteti i ci -
ljevi EFR -a za provedbu ZRP -a.31 Svaki 
NSP treba sadržavati procjenu potreb -
nih ili očekivanih javnih financijskih 
sredstava za ostvarenje tih ciljeva, koji 
uključuju i održivi razvoj sektora akva -
kulture32. Sud smatra da bi NSP -ovi 
s jasnim ciljevima i naznakom potreb -
nih financijskih sredstava pružili dobru 
osnovu za mjere potpore akvakulturi.
44 
Međutim, nijedan od revidiranih 
NSP -ova nije sadržavao procjenu 
iznosa javnih financijskih sredstava 
koji je potreban za mjere potpore 
akvakulturi.
23 Opažanja
45 
Sud je utvrdio da su NSP -ovi sadržavali 
opis nacionalnog sektora akvakulture 
te određivali ciljeve za razvoj toga sek -
tora. Ti su se ciljevi razlikovali među ra -
zličitim državama članicama, ali bili su 
opće prirode i uključivali ciljeve poput 
poticanja raznovrsnosti i povećanja 
proizvodnje, zaštite okoliša i javnog 
zdravlja te razvoja tržišta. Kombinacija 
neodređenih ciljeva i nepostojanje 
procjene potrebnih javnih sredsta -
va dovela je do nedovoljne jasnoće 
strategija za akvakulturu iz revidiranih 
NSP- ova.U operativnim progra -
mima postojali su različiti 
nedostatci
46 
Operativnim programima (OP -ovima) 
država članica dostupna su financijska 
sredstva iz EFR -a raspodijeljena po 
prioritetnim osima i prikazane su (de -
taljnije nego u NSP -ovima) mjere koje 
je potrebno poduzeti radi ostvarenja 
ciljeva. Postavljene su ciljne vrijedno -
sti, uključujući točno određene ciljeve 
za razvoj sektora akvakulture. Države 
članice mogle su predložiti izmjene 
OP-ova radi prilagodbe ciljeva u svjetlu 
promjenljivih okolnosti s kojima se su -
očavaju sektori ribarstva i akvakulture 
(vidjeti odlomak 58. u vezi s problemi -
ma s tim ciljnim vrijednostima).
47 
Iako OP -ovi pružaju okvir za ukupnu 
provedbu EFR -a, Sud je u svim posje -
ćenim državama članicama utvrdio 
nedostatke u vezi s mjerama potpo -
re akvakulturi, kao što je prikazano 
u okviru 3.
Primjeri nedostataka u operativnim programima za akvakulturu
U provedbi OP -a u Rumunjskoj nije se vodilo računa o morskoj akvakulturi iako se u NSP -u ona navodi kao 
prioritet. Tako se tijekom programskog razdoblja nije vodilo računa o problemima s morskom akvakulturom 
iako su bili poznati prije izrade OP -a. Osim toga, utvrđivanje prioriteta među mjerama potpore akvakulturi bilo 
je nedostatno.
Iako su u talijanskom NSP -u i OP -u navedene važne zapreke za razvoj akvakulture (uključujući i nedostatak 
planova za upravljanje priobaljem te nesigurnosti u pogledu koncesija), u OP -u nisu određene mjere za njiho -
vo uklanjanje. U njemu nema ciljeva za poboljšanje kvalitete proizvoda u pogledu zaštite okoliša, sigurnosti 
hrane i trgovine, kao što su ekološka certifikacija i registracija u sustavu EMAS, promicanje novih mogućnosti 
tržišnog plasmana i olakšavanje konsolidacije i razvoja mikro i malih poduzeća.
Iako je OP u Poljskoj 2011. izmijenjen, pokazatelji nisu promijenjeni. Naime, znalo se da nijedan od ciljeva za 
akvakulturu postavljenih u OP -u nije ostvaren, ali OP nije izmijenjen kako bi se preoptimistična procjena prila -
godila stvarnosti.Okvir 3.
24 Opažanja
48 
Dok su posebni nacionalni ciljevi za 
zapošljavanje i proizvodnju postojali, 
neki drugi ciljevi EFR -a u nekim sluča -
jevima nisu uzeti u obzir. Osim toga 
nisu uloženi dovoljni napori u vezi 
s utvrđivanjem rashodovnih prioriteta 
i osiguravanjem ostvarivanja vrijednos-
ti za uloženi novac na razini projekta. 
Sustavi za praćenje učinaka potrošnje 
i ispravljanje mogućih negativnih 
kretanja bili su minimalni. U nekim je 
slučajevima glavna financijska mjera 
jednostavno podrazumijevala da su 
sredstva raspodijeljena.
Države članice nisu dovoljno 
uzele u obzir politiku zaštite 
okoliša i zdravlja
49 
Akvakultura uključuje rizik od bo -
lesti i infekcija životinja i interakciju 
s morskim okolišem. Ribe koje se drže 
u ograđenom prostoru treba hraniti 
i to može dovesti do određenog ispu -
štanja viškova hrane za životinje i ot -
padnih voda. Činjenica da se ribe drže 
relativno blizu jedna drugoj povećava 
raširenost infekcija i bolesti te potrebu 
za veterinarskim liječenjem. Širenje 
infekcija ili bolesti može uzrokovati 
gubitke ribljeg fonda iz uzgoja, ali 
i ugroziti divlje ribe. Do gubitaka rib-
ljeg fonda iz uzgoja može doći i bije -
gom riba, a njihovim razmnožavanjem 
s divljim ribama dolazi do prijenosa 
genetskog sastava koji može izmijeniti 
značajke divlje populacije.50 
Kako bi se akvakultura razvijala na odr -
živ način uz istodobnu zaštitu morskog 
okoliša, te je rizike potrebno procijeniti 
i njima upravljati. Postoje detaljne 
zakonske obveze koje uređuju veteri -
narsku kontrolu djelatnosti akvakultu -
re33. Iako su se iz EFR -a mogla osigurati 
sredstva za zaštitu okoliša i zdravlja 
ljudi i životinja, nijedna posjećena dr -
žava članica osim Poljske nije odobrila 
projekte u tim područjima. Osim toga 
nema dovoljno smjernica o pitanjima 
zaštite okoliša (vidjeti odlomke od 23. 
do 25.).
51 
Provedbena uredbe za EFR34 obvezu -
je države članice da vode evidenciju 
postotka projekata s proizvodima 
koji su prihvatljivi za okoliš (smanje -
nje negativnih utjecaja ili povećanje 
pozitivnih učinaka). Sud je utvrdio da 
se u mjerama za akvakulturu koje se 
financiraju iz EFR -a u posjećenim drža -
vama članicama nije vodilo dovoljno 
računa o tim aspektima. Najveći dio 
sredstava bio je usmjeren na mjere za 
održavanje proizvodnje. Kriteriji oda -
bira u vezi s ekološkim i zdravstvenim 
rizicima malo su korišteni kako bi se 
ispunili uvjeti za financiranje. Nadalje, 
nije bilo dovoljno mjerljivih pokaza -
telja (primjerice u vezi s ispuštanjem 
otpadnih voda i kemikalija, lokacijom 
uzgajališta riba i učinkom bijega riba) 
koji se temelje na pouzdanim podatci -
ma o utjecaju posebne prakse u akva -
kulturi na vodeni okoliš.
52 
Stoga nije bilo moguće utvrditi je 
li učinak na okoliš povezan s pred -
metnim javnim ulaganjima bio 
stvaran i važan, kao što je prikazano 
u okviru 4.33 Primjerice, Direktiva 
Vijeća 2006/88/EZ od 
24. listopada 2006. 
o zahtjevima zdravlja životinja 
koji se primjenjuju na životinje 
akvakulture i njihove 
proizvode te o sprečavanju 
i kontroli određenih bolesti 
akvatičnih životinja (SL L 328, 
24.11.2006., str. 14.).
34 Uredba Komisije (EZ) 
br. 498/2007 od 
26. ožujka 2007. o utvrđivanju 
detaljnih pravila za provedbu 
Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1198/2006 o Europskom 
fondu za ribarstvo (SL L 120, 
10.5.2007., str. 1.).
25 Opažanja
U izvješćima pojedinih 
država članica o rezulta -
tima postojale su ozbiljne 
netočnosti
53 
Godišnja izvješća o provedbi EFR -a 
koja sastavljaju države članice treba -
la su sadržavati i statističke podatke 
dobivene praćenjem, a prije njihova 
podnošenja Komisiji o njima treba 
raspraviti i treba ih odobriti Odbor za 
praćenje35. U njima su sadržani pos-
ljednji financijski podatci o provedbi 
projekta i, u pravilu, pokazatelji za 
proizvodnju i zapošljavanje. Kako bi se 
dobila točna predodžba o rezultatima 
mjera EFR -a za potporu akvakulturi 
na razini država članica i EU -a, bilo je 
neophodno da su ta izvješća točna.54 
Sud je u pojedinim godišnjim izvješći -
ma o provedbi utvrdio znatne netoč -
nosti i metodološke nedostatke, što 
je onemogućilo pouzdanu procjenu 
provedbe potpore iz EFR -a za akvakul -
turu, kao što je prikazano u  okviru 5.35 Članak 59. točka (i) Uredbe (EZ) 
br. 1198/2006.Primjeri nedovoljne usredotočenosti na pitanja zaštite okoliša
U španjolskom izvješću o provedbi EFR -a za 2011. stoji da su samo četiri od 604 projekta odobrena u okviru 
mjere 2.1. primjenjivala potvrđene sustave za upravljanje okolišem. Predlagatelji projekata sastavili su studije 
utjecaja na okoliš ili jednostavno izjave o nepostojanju utjecaja na okoliš, a nadležna su ih tijela pregledala. 
Međutim, s obzirom na mali broj zahtjeva upravljanje okolišem nije se upotrebljavalo kao kriterij za donošenje 
odluka o financiranju iz EFR -a.
Jedan od ciljeva talijanskog OP -a bila je primjena postupaka za ekološku certifikaciju i registraciju u sustav 
EMAS. Međutim, ekološka certifikacija nije bila jedan od ciljeva u okviru postupka odabira, a utjecaj na okoliš 
nije bio prikladno prethodno ocijenjen. Osim toga, postojali su nedostatci u praćenju stvarnog utjecaja proje -
kata na okoliš. Na Siciliji provjera toga je li procjena utjecaja na okoliš provedena u skladu s propisima nije bila 
preduvjet za odobravanje sredstava EFR -a.
U Rumunjskoj su u fazi odabira za ekološke kriterije dodjeljivana samo tri boda od ukupno 100. Za 32,5 % pro -
jekata financiranih iz EFR -a smatralo se da imaju proizvode koji su prihvatljivi za okoliš. Međutim, nije posto -
jala definicija projekta „koji je prihvatljiv za okoliš”. Projekti koji primjenjuju „uobičajenu dobru praksu u akva -
kulturi” također su se smatrali prihvatljivima za okoliš. Osim toga, uz iznimku projekata ekoloških uzgajivača, 
za ekološku certifikaciju nije prijavljen nijedan projekt.Okvir 4.
26 Opažanja
Netočnosti i metodološki nedostatci u godišnjim izvješćima o provedbi i ostalim 
statističkim izvorima
Nadležna tijela u Francuskoj usredotočena su na stopu sudjelovanja poduzeća koja se bave akvakulturom 
u statističkim istraživanjima o akvakulturi (60 %) ne vodeći računa o tome da ta poduzeća predstavljaju barem 
90 % ukupne proizvodnje po količini koja je predviđena mjerodavnom Uredbom36. To je utjecalo na točnost 
pokazatelja godišnje proizvodnje. Glavni pokazatelj provedbe mjera za potporu akvakulturi koji upotrebljava -
ju francuska nadležna tijela jesu upotrijebljena odobrena proračunska sredstava, a ne postignuti rezultati.
U Španjolskoj i Rumunjskoj, proizvodnja u akvakulturi prikazana u godišnjim izvješćima o provedbi temeljila 
se na predviđanjima korisnika u trenutku podnošenja početnog zahtjeva za potporu. Količine prijavljene kao 
stvarni podatci o izlaznom proizvodu zapravo se nisu temeljile ni na kakvoj stvarnoj mjeri proizvodnje te su 
stoga bile nepouzdane.
U Italiji su stvarni podatci prvi put uvršteni u godišnje izvješće o provedbi tek 2012. Osim toga, postojale su 
ogromne razlike između godišnje proizvodnje u akvakulturi koja je prikazana u izvješćima o provedbi EFR -a i u 
proizvodnji koju je prikazao Eurostat. Primjerice, u godišnjem izvješću o provedbi za 2011. stoji da je proizvod -
nja u akvakulturi iznosila 424 905 tona, a podatak Eurostata je 164 127 tona.
Nadležna nacionalna tijela u Poljskoj nisu pratila pokazatelje rezultata koje su korisnici prikazali u završnim 
izvješćima o provedbi projekata. Stoga pokazatelji rezultata za akvakulturu prikazani u godišnjim izvješćima 
EFR-a o provedbi nisu bili dovoljno provjereni.
36 Članak 3. Uredbe (EZ) br. 762/2008.Okvir 5.
27 Opažanja
Mjere potpore EFR -a odr -
živom razvoju akvakul -
ture nisu dosad ostvarile 
dovoljnu vrijednost za 
uloženi novac
Opći ciljevi na razini EU -a 
nisu ispunjeni
55 
Cilj Komisijine strategije iz 2002.37 bio 
je stvaranje sigurnog dugoročnog za -
pošljavanja (između 8 000 i 10 000 no -
vih radnih mjesta) u razdoblju od 
2003. do 2008., osobito na područjima 
ovisnim o ribarstvu. Taj je cilj imao če -
tiri glavne sastavnice: povećanje stope 
rasta proizvodnje EU -a u akvakulturi na 
4 % godišnje, poboljšanje prostornog 
planiranja, poticanje razvoja tržišta 
i poboljšanje upravljanja.
56 
Sud je utvrdio da ti ciljevi u velikoj 
mjeri do 2012. nisu ostvareni. Proizvod -
nja EU -a dugi je niz godina ostala na 
oko 1,3 milijuna tona, dok proizvodnja 
u akvakulturi u svijetu nastavlja rasti 
(vidjeti sliku 2. ). Točni podatci o za -
pošljavanju nisu dostupni, ali Komisija 
i njih ocjenjuje stabilnima38. Unatoč 
tomu što u pogledu prostornog 
planiranja i upravljanja nisu postojali 
mjerljivi ciljevi, revizijom u državama 
članicama utvrđeno je da u obama 
područjima postoje znatni problemi 
(vidjeti odlomke od 37. do 40.).Ciljevi na razini država čla -
nica nisu ostvareni
57 
Svim OP -ovima posjećenih država 
članica postavljeni su ciljevi koji se 
odnose na proizvodnju i radna mjesta 
te općenitiji ciljevi u pogledu zaštite 
okoliša, zdravlja životinja, poticanja 
raznovrsnosti itd.39 Sud je utvrdio da 
glavni ciljevi u posjećenim državama 
članicama povezani s akvakulturom 
nisu ostvareni te da su bez čvrste 
osnove postavljene vrlo visoke ciljne 
vrijednosti. Već u Komisijinoj procjeni 
učinka iz 2009. ciljne vrijednosti za rast 
navode se kao jedan od nedostataka 
strategije za akvakulturu40.
58 
U šest država članica u kojima je 
provedena revizija ukupna prijelazna41 
ciljna vrijednost proizvodnje bila je 
683 000 tona. Međutim, u godišnjim 
izvješćima o provedbi, neovisno o pro -
blemima u vezi s točnosti podataka 
(vidjeti odlomak 54.), stoji da je stvarna 
proizvodnja u prijelaznoj fazi iznosila 
samo 485 000 tona. Kao i u slučaju 
ostalih sektora, financijska je kriza 
imala znatan učinak na akvakulturu (vi -
djeti odlomke 41. i 42.) te je pridonijela 
manjoj proizvodnji od planirane. Me -
đutim, iako su države članice izmijenile 
operativne programe, ciljne vrijedno -
sti nisu prilagođene kako bi odrazile 
stvarni pad proizvodnje od izrade 
operativnog programa. Usporedba cilj -
nih vrijednosti proizvodnje i stvarnih 
rezultata prikazana je u  okviru 6.37 COM(2002) 511 final.
38 COM(2012) 747 final od 
12. prosinca 2012.
39 Članak 20. stavak 1. točka (c) 
Uredbe (EZ) br. 1198/2006.
40 SEC(2009) 453 od 
8. travnja 2009., odjeljak 2.4.2.
41 Države članica odredile su 
prijelazne ciljne vrijednosti 
proizvodnje za 2010. ili 
2011. godinu.
28 Opažanja
Rizik od neostvarivanja ciljeva operativnih programa
Država članica000  tona
Osnovna 
proizvodnja Referentna 
godinaPlanirana 
proizvodnjaStvarna 
prijelazna 
proizvodnjaReferentna 
godinaRazlika izme -
đu planirane 
i stvarnePlanirana 
proizvodnja 
na kraju pro -
grama EFR-a
Francuska 242 20 07. 253 209 2010. -44 264
Italija 242 2006. 254 165 2011. -89 278
Poljska 35 2006. 43 29 2010. -14 52
Portugal 7 2005. 10 9 2010. -1 15
Rumunjska 7 2005. 10 9 2010. -1 14
Španjolska 63 2005. 113 64 2010. -49 80
Ukupno 596 683 485 -198 703
Izvor:  Operativni programi, godišnja izvješća o provedbi, EUROSTAT.
Proizvodnja u Francuskoj uključuje i kamenice. OP -om je procijenjeno da će se proizvodnja kamenica povećati 
sa 115 000 tona na početku programa na 121 000 tona do 2010. te na 127 000 tona do kraja programa. Proiz-
vodnja kamenica 2010. pala je na 84 000 tona zbog krize smrtnosti. OP je posljednji put izmijenjen 2012., ali 
ciljna vrijednost za proizvodnju kamenica nije izmijenjena iako je već u tom trenutku bila neostvariva.
Pri izmjeni talijanskog OP -a 2011. za završetak programa zadržana je ciljna vrijednost proizvodnje od 
278 000 tona, iako je u tom trenutku stvarna proizvodnja prema podatcima Eurostata iznosila 165 000 tona.
Pri posljednjoj izmjeni poljskoga OP -a 2011. godine za završetak programa zadržana je ciljna vrijednost proiz-
vodnje od 52 000 tona, iako je stvarna proizvodnja u 2010. iznosila 29 000 tona.
I portugalske ciljne vrijednosti za proizvodnju u akvakulturi na kraju programa bile su neostvarive. OP -om je 
procijenjeno da će se proizvodnja povećati sa 7 000 tona 2005. na 15 000 tona 2013. (+ 214 %). Međutim, stvar -
na prijavljena proizvodnja za 2011. iznosila je samo 9 000 tona.
Pri posljednjoj izmjeni rumunjskoga OP -a 2012. za završetak programa povećana je ciljna vrijednost proizvod -
nje na preko 14 000 tona, iako je stvarna proizvodnja za 2010. iznosila samo 9 000.
Ciljne vrijednosti u španjolskom OP -u za proizvodnju u akvakulturi na kraju programa bile su neostvarive. Go -
dine 2012. smanjene su sa 113 000 tona na 80 000 tona (isključujući dagnje), u usporedbi sa stvarnom prijavlje -
nom proizvodnjom za 2010. od 64 000 tona.Okvir 6.
29 Opažanja
Za znatan broj revidiranih 
projekata nije bilo izgledno 
da će isplativo pridonijeti 
ostvarenju ciljeva
59 
Tijekom razdoblja od 2007. do 2013. iz 
EFR-a je izdvojeno više od 400 miliju -
na eura za približno 5 800 projekata 
u okviru mjere 2.1. za održivi razvoj 
akvakulture. Revizijom je ispitano jesu 
li odabrani projekti djelotvorno prido -
nijeli tom cilju. U sklopu toga razmo -
treno je jesu li projekti odabrani kako 
bi se ostvario održivi razvoj i jesu li bili 
dobro usmjeravani, osobito u smjeru 
rasta i zapošljavanja, jesu li planirani 
rezultati doista ostvareni te je li ostva -
rena vrijednost za uloženi novac.Potpora održivom razvoju 
bila je ograničena i loše 
usmjeravana
60 
Uredbom o EFR -u utvrđen je niz ciljeva 
za financiranje projekata u vezi s akva -
kulturom. Sredstva se mogu dodijeliti 
za projekte povezane s tradicionalnim 
djelatnostima u akvakulturi ili s po -
boljšanjem okoliša42, s poticanjem 
raznovrsnosti u pogledu uzgoja vrsta 
koje imaju dobre izglede za uspjeh na 
tržištu43 te s održivim razvojem zapo -
šljavanja i tržišta44.
61 
U praksi, postojeće i tradicionalne dje -
latnosti u akvakulturi dobile su najveći 
dio financijskih sredstava. Tome su 
pridonijeli i kriteriji odabira utvrđeni 
u operativnim programima i naci -
onalnim propisima država članica, 
kao i kontrole povezane s pristupom 
prikladnim lokacijama za akvakulturu. 
Stoga su za nove i inovativne projekte, 
koji bi mogli stvoriti veliku dodanu 
vrijednost ili povećati ukupnu proiz-
vodnju usmjerenu na održivi razvoj 
akvakulture, izdvojena samo ograni -
čena financijska sredstva, kao što je 
prikazano u  okviru 7.42 Članak 29. stavak 1. Uredbe 
(EZ) br. 1198/2006.
43 Članak 10. Uredbe (EZ) 
br. 498/2007.
44 Članak 19. Uredbe (EZ) 
br. 1198/2006.
Primjeri ograničenja za održivi razvoj akvakulture
U Galiciji (u Španjolskoj) od 1985. nije dodijeljena nijedna nova koncesija za pristup pomorskom dobru radi 
razvoja akvakulture, unatoč molbama podnositelja zahtjeva. Unatoč tomu što u trenutku revizije pomorsko 
prostorno planiranje nije postojalo i što su nadležna galicijska tijela zatražila ispitivanje o prikladnosti drugih 
pomorskih dobara za razvoj akvakulture, mogućnost ulaza novih proizvođača u djelatnost akvakulture u prak -
si je bila vrlo ograničena.
Rokovi za podnošenje projektnih prijedloga, zajedno s duljinom postupka izdavanja povlastice i posebnim 
bodovima koji su se u postupku odabira dodjeljivali postojećim projektima, doveli su do raspodjele najvećeg 
dijela pomoći postojećim poduzećima koja se bave akvakulturom.Okvir 7.
30 Opažanja
Primjeri lošeg usmjeravanja projekata
Budući da su raspoloživa proračunska sredstva u Španjolskoj (Andaluziji i Galiciji) i Francuskoj za mjere pot -
pore akvakulturi bila veća od ukupne vrijednosti zaprimljenih zahtjeva, svim projektima koji su zadovoljavali 
osnovne kriterije prihvatljivosti bila su dodijeljena financijska sredstva. Stoga nije bilo razvrstavanja projekata 
po važnosti zbog čega je povećan rizik od neostvarivanja vrijednosti za uloženi novac. Revizijom je utvrđeno 
da u šest od deset ispitanih projekata u Španjolskoj postoje nedostatci koji upućuju na to da je odabir tih pro -
jekata bio loš. Primjerice, pet od tih slučajeva odnosi se na nabavu radnih plovila bez poboljšanja povezanih 
s proizvodnjom ili zapošljavanjem.
Iako su u Poljskoj kriteriji odabira bili utvrđeni, nisu bili povezani s ciljevima mjere potpore za akvakulturu. 
U praksi, dok god su osnovni kriteriji prihvatljivosti bili ispunjeni, uključujući i dostavljanje trogodišnjeg pos-
lovnog plana, zahtjevi za financiranjem odobravani su po načelu dodjele sredstava onima koji su bili najbrži 
u podnošenju zahtjeva. Slijedom toga, pomoć nije nužno bila usmjerena na najbolje projekte, a projekti 
podneseni u kasnijoj fazi programskog razdoblja bili su već na početku odbačeni jer su proračunska sredstva 
potrošena. Revizijom je utvrđeno da je odabir triju od deset ispitanih projekata bio loš.
Kriteriji odabira u Rumunjskoj koji su se odnosili na ciljeve postavljene u Uredbi o EFR -u imali su nisku pon -
deriranu vrijednost, nisu se dovoljno procjenjivali te su se djelomično preklapali. Revizijom je utvrđeno da je 
odabir nekoliko od ukupno deset ispitanih projekata bio loš.
Tijekom postupaka odabira u Poljskoj, Portugalu i Italiji u obzir se nije uzeo stupanj provedbe projekta na da -
tum podnošenja zahtjeva, a neki su projekti u trenutku donošenja odluke o dodjeli pomoći već bili dovršeni. 
Time nisu osigurane dostatne kontrole koje bi spriječile tzv. „mrtvi teret” projekata. Revizijom je utvrđeno da 
u otprilike jednoj trećini od 30 ispitanih projekata u tim državama članicama postoje nedostatci koji upućuju 
na to da je odabir tih projekata bio loš.Okvir 8.62 
Za odabir dobrih projekata potrebno 
je razvrstati prihvatljive projekte po 
važnosti koristeći kriterije odabira koji 
stavljaju naglasak na ciljeve operativ -
nog programa. Sud je utvrdio da je 
odabir revidiranih projekata u posje -
ćenim državama članicama često bio 
loš te da se pomoć dodjeljivala projek -
tima koji su u vrijeme odabira već bili 
počeli, kao što je opisano u  okviru 8.  
U otprilike jednoj trećini od 60 ispita -
nih projekata otkriveni su nedostatci 
koji upućuju na to da su projekti slabo 
usmjeravani.63 
U operativnim programima država 
članica određene su prijelazne i ko -
načne ciljne vrijednosti proizvodnje 
u akvakulturi za programsko razdoblje 
i u svima se podrazumijevalo poveća -
nje proizvodnje. Kako bi se postigle 
ciljne vrijednosti za rast proizvodnje 
i zapošljavanja u akvakulturi (vidjeti 
odlomak 55.), trebala bi postojati jasna 
poveznica između odabira projekata 
za financiranje iz EFR -a i općeg cilja po -
većanja proizvodnje.
31 Opažanja
64 
Sud je utvrdio da unatoč tomu što su 
operativni programi bili usmjereni na 
povećanje proizvodnje, postupci oda -
bira u posjećenim državama članicama 
često nisu pridali potrebnu važnost po -
stizanju tih ciljnih vrijednosti, kao što 
je prikazano u  okviru 9.
Očekivani rezultati projekata 
nisu ostvareni ili nisu provjereni
65 
Kako bi se djelotvorno pridonijelo 
učinku financiranih mjera, projekti bi 
u velikoj mjeri trebali dosezati ciljne 
vrijednosti koje su određene onda 
kada im je pomoć dodijeljena. Nad -
ležna bi tijela trebala pratiti provedbu 
i rezultate projekata te prema potrebi 
poduzimati korektivne mjere (vidjeti 
i odlomke 53. i 54.).
Primjeri projekata koji nisu usmjereni na rast
Odabrani projekti u Španjolskoj, Francuskoj i Poljskoj nisu bili ciljano usmjereni na povećanje zaposlenosti ili 
proizvodnje, nego uglavnom na modernizaciju postojećih djelatnosti za koju su države članice smatrale da će 
imati pozitivan učinak na zapošljavanje i proizvodnju. Međutim, zbog nedostatka usmjerenosti projekti se nisu 
usredotočili na postizanje rasta, što je opisano u odlomku 66.
Projekti na Siciliji (u Italiji) odabirani su na temelju ponderiranih kriterija odabira. Bodovni je rezultat obuhva -
ćao najviše 20 bodova za očuvanje radnih mjesta, 10 bodova za povećanje zaposlenosti po svakom novom 
zaposleniku uz ograničenje od 30 bodova te 10 bodova za zapošljavanje barem jedne žene. Revizijom je 
utvrđeno da su predlagatelji projekata često navodili najmanje što je bilo potrebno da pri postupku odabira 
postignu što bolji bodovni rezultat. Primjerice, jedan je predlagatelj projekta naveo da bi odabir projekta zna -
čio zapošljavanje jedne zaposlenice, čime bi se broj zaposlenika povećao s 90 na 91, i to zapošljavanjem žene, 
pa je za takav potez dobio 20 bodova (10 + 10) i dodatnih 20 bodova za očuvanje dvaju radnih mjesta.Okvir 9.
32 Opažanja
66 
Od 31 projekta koji je revidiran na 
terenu, među kojima je 25 projekata45 
koji su trebali povećati zaposlenost 
i/ili proizvodnju, u trenutku revizije za 
samo tri projekta postojali su dokazi 
da su ostvarili svoje ciljeve (vidjeti  pri-
log III. ). Iako su mnogi projekti još uvi -
jek u tijeku, razina je ostvarenja ciljeva 
niska. To je prikazano u  okviru 10.
Dosad nije ostvarena dovoljna 
vrijednost za uloženi novac
67 
Javna financijska sredstva za projek -
te u vezi s akvakulturom trebala bi 
ostvarivati vrijednost za uloženi novac. 
To podrazumijeva da bi javna finan -
cijska sredstva trebala biti razmjerna 
očekivanim rezultatima te da bi trebalo 
izbjegavati financiranje prekomjernih 
ulaganja i „mrtvi teret” projekata. Na -
dalje, ta bi sredstva trebala omogućiti 
stvarni poticaj za ulaganja te bi tre -
balo izbjegavati dodjeljivanje pomoći 
ulaganjima koja bi se realizirala i bez 
javnih financijskih sredstava.Pojedini revidirani projekti 
pokazali su stvarni potencijal 
i sadržavali dobre primjere iz 
prakse...
68 
Sud je pronašao tri uspješna projekta 
koji su pridonijeli održivom razvo -
ju akvakulture, kao što je prikazano 
u okviru 11.45 Od tih 25 slučajeva, njih 11 nije 
bilo ciljano usmjereno na 
povećanja u okviru postupka 
odabira projekata.
Primjeri rezultata projekta koji nisu ostvareni ili provjereni
Unatoč činjenici da je svih pet korisnika u Poljskoj koji su posjećeni tijekom revizije u svojim završnim izvješći -
ma nacionalnim nadležnim tijelima o provedbi projekata navelo da su ostvarili mjerljive ciljne vrijednosti pro -
izvodnje, njih je četvero Sudu potvrdilo da ciljevi zapravo nisu ostvareni. Korisnici su prijavili znatne gubitke 
ribljeg fonda (katkad gotovo 80 %) zbog grabežljivaca.
Svi posjećeni korisnici u Francuskoj naveli su da mjerljive ciljne vrijednosti proizvodnje nisu ostvarene. Nadlež -
na tijela nisu provjerila nepravilnosti u prijavljenim količinama.
Italija je s aktivnostima praćenja počela 2012., a s izvješćivanjem o njihovim rezultatima 2013.Okvir 10.
33 Opažanja
Primjeri uspješnih projekata
Za jedan je projekt u Poljskoj vrijedan 7,8 milijuna eura iz EFR -a izdvojeno 3,4 milijuna eura za stvaranje 
održivih uzgajališta tilapija u zatvorenom sustavu akvarija s pomoću tehnologija koje štite obližnji okoliš. Cilj 
projekta bila je proizvodnja 200 tona ribe godišnje i otvaranje 13 radnih mjesta. Međutim, projekt je na kraju 
proizvodio 1 000 tona godišnje i otvoreno je 19 radnih mjesta.
Za jedan je projekt u Španjolskoj iz EFR -a izdvojeno 742 000 eura za izgradnju ribnjaka za uzgoj brancina 
i orada na području koje pokriva 600 hektara. Korisnik je imao veliko stručno znanje u sektoru akvakulture te 
pristup financijskim sredstvima i obrtnom kapitalu. Cijelo predmetno područje doživjelo je razvojne promjene 
u okviru nekoliko projekata koje je financirao EU. U ribnjake je 2011. stavljena mlađ i, s obzirom na razdoblje 
rasta od tri godine, proizvodnja u punom zamahu od oko 600 tona očekivala se počevši od 2014. Sposobnost 
korisnika da financira znatan iznos obrtnog kapitala za to dugo razdoblje rasta (preko 5 milijuna eura) bila je 
ključna za uspjeh projekta. Do 2014. bilo je predviđeno povećanje s 30 na 50 zaposlenika, no već 2013. bilo ih 
je 52.
Za jedan je projekt u Portugalu iz EFR -a izdvojeno 35 000 eura za modernizaciju i proširenje uzgajališta kame -
nica. Voditelj projekta imao je sveučilišnu diplomu iz područja uzgoja kamenica. Cilj projekta bilo je povećanje 
proizvodnje sa 120 tona 2011. na 150 tona 2013., smanjenje smrtnosti kamenica te povećanje broja zaposlenika 
s četiri na devet. U trenutku kada je Sud 2013. obavio posjet, projekt još nije bio sasvim završen, ali proizvod -
nja je već porasla na 135 tona, a u uzgajalištu je bilo zaposleno osam ljudi.Okvir 11.
Izvor: Sud.
34 Opažanja
... ali mnogi drugi projekti nisu
69 
Od 31 projekta za koje je obavljen 
posjet, revizijom je otkriveno 16 slu -
čajeva u kojima nije bilo dovoljno do -
kaza da je za uloženi novac ostvarena 
vrijednost.
 — U 11 slučajeva, od kojih su svi 
bili u Italiji i Poljskoj, korisnici su 
počeli ulaganja prije donošenja 
odluke o dodjeli pomoći. U tim 
su državama članicama korisnici 
proveli većinu ulaganja poveza -
nih s projektima EFR -a prije nego 
što su sredstva odobrena. Time je 
umanjen stvarni ulagački poticaj 
navedenih sredstava te je očito da 
su javna sredstva dodijeljena ko -
risnicima koji ih nisu trebali. Osim 
toga, procijenjeni troškovi ulaganja 
koji se trebaju sufinancirati nisu bili 
opravdani s obzirom na očekivane 
rezultate projekata. — U pet slučajeva visina javnog finan -
ciranja u usporedbi s rezultatima 
nije opravdana i nije bilo dovoljno 
dokaza o ostvarenoj vrijednost za 
uloženi novac, kao što je prikazano 
u okviru 12.
Primjeri projekata financiranih iz EFR -a u kojima je ostvarena slaba vrijednost za 
uloženi novac
Za jedan je projekt u Andaluziji (u Španjolskoj) za uzgoj kozica pomoću tople vode koju snabdijeva lokalna 
toplana iz EFR -a izdvojeno 358 000 eura. Iako se očekivalo da će se zbog projekta otvoriti osam novih radnih 
mjesta, nadležna tijela nisu uzela u obzir činjenicu da je sličan broj radnih mjesta zatvoren kada je korisnik 
prenio djelatnosti s drugih dviju lokacija na lokaciju projekta.
U Francuskoj je iz EFR -a izdvojeno 108 000 eura za jedan projekt za izgradnju dvokatnice radi razvoja djelat -
nosti u vezi sa školjkašima. Jedan od katova zgrade nije se koristio za planiranu djelatnost, nego za turističke 
usluge.
U Portugalu je iz EFR -a izdvojeno 838 000 eura za jedan projekt za hvatanje, držanje i hranidbu riba, uključu -
jući i tunu, radi naknadne prodaje. U trenutku revizije, unatoč tomu što su tune bile ulovljene i prodane, nije 
bilo dovoljno dokaza da su prije prodaje bile držane u objektu i hranjene. Taj je proces stoga bio bliži nekom 
obliku ribolova nego akvakulturi.Okvir 12.
35
 Nova zajednička ribarstvena 
politika i europski fond za 
pomorstvo i ribarstvo (EFPR) (od 
2014.)
70 
U prosincu 2013. Europski parlament 
i Vijeće usvojili su uredbu46 o reformi 
zajedničke ribarstvene politike od 
1. siječnja 2014. Za razliku od Uredbe 
o ZRP -u za razdoblje koje završava 
2013., nova uredba sadržava zaseban 
odjeljak o akvakulturi i zahtijeva od 
država članica da na temelju strateških 
smjernica EU -a pripreme višegodišnje 
nacionalne strateške planove, s ciljem 
uklanjanja administrativnih prepreka 
(npr. u vezi s izdavanjem povlastica), 
olakšavanja pristupa vodama i pros-
toru te primjene ekoloških, socijal -
nih i gospodarskih pokazatelja za 
akvakulturu. Operativni će programi 
morati biti u skladu s tim strateškim 
planovima. Radi savjetovanja o uprav -
ljanju u sektoru akvakulture uspostavit 
će se novo savjetodavno vijeće za 
akvakulturu.
71 
Nova politika akvakulture provodit će 
se putem europskog fonda za po -
morstvo i ribarstvo (EFPR)47. Za razliku 
od EFR -a, EFPR ima poseban odjeljak 
u kojem se utvrđuje kako će se sred -
stva upotrebljavati kako bi se pružila 
potpora održivom razvoju akvakulture. 
To omogućuje jasniji okvir za financira -
nje akvakulture nego EFR, uključujući 
i mogućnost financiranja ekoloških 
i zdravstvenih mjera, razvoj prostor -
nog planiranja, poslovne inovacije, 
poduzetništvo, te osiguranje ribljeg 
fonda. Financiranje će biti sukladno 
s višegodišnjim nacionalnim strateškim 
planovima država članica.46 Uredba (EU) br. 1380/2013 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 11. prosinca 2013. 
o zajedničkoj ribarstvenoj 
politici, izmjeni uredaba Vijeća 
(EZ) br. 1954/2003 
i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju 
izvan snage uredaba 
(EZ) br. 2371/2002 
i (EZ) br. 639/2004 i Odluke 
Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 
28.12.2013., str. 22.).
47 Uredba (EU) 
br. 508/2014 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
15. svibnja 2014. o Europskom 
fondu za pomorstvo 
i ribarstvo i stavljanju izvan 
snage uredbi Vijeća 
(EZ) br. 2328/2003, 
(EZ) br. 861/2006, 
(EZ) br. 1198/2006, 
(EZ) br. 791/2007 i Uredbe (EU) 
br. 1255/2011 Europskog 
parlamenta i Vijeća (SL L 149, 
20.5.2014., str. 1.).
36
 Zaključci i preporuke
72 
U kontekstu smanjivanja proizvod -
nje EU -a iz tradicionalnog ribolova 
divljih vrsta i primjera znatnog rasta 
proizvodnje u akvakulturi u svijetu, 
reformom ZRP -a namjerava se od 
2014. nastaviti razvijati mjere potpore 
akvakulturi. Sud je ispitao je li financi -
ranje iz EFR -a za prethodno razdoblje 
pružilo djelotvornu potporu održivom 
razvoju akvakulture kako bi se steklo 
iskustvo za nove mjere.
73 
Revizijom je provjereno jesu li mjere 
potpore akvakulturi dobro osmišljene 
i provedene na razini EU -a i država 
članica te je li EFR ostvario vrijednost 
za uloženi novac i pružio potporu odr -
živom razvoju akvakulture.
74 
Sud je sve u svemu utvrdio da EFR nije 
pružio djelotvornu potporu održivom 
razvoju akvakulture. Izrada i praćenje 
mjera potpore održivom razvoju akva -
kulture na razini EU -a nisu bili dobri. 
ZRP i EFR nisu osigurali dovoljno jasan 
okvir za razvoj akvakulture u razdoblju 
do 2013.  (odlomci 18. i 19.)., a Komisijin 
pregled NSP -ova i OP -ova država čla -
nica nije ispravio određene probleme 
u izradi (odlomci od 20. do 22.). Ekološ -
ka održivost razvoja akvakulture jedan 
je od ciljeva EFR -a. Sud je utvrdio da je 
za mrežu Natura 2000 pruženo dovolj -
no smjernica, ali ne i za pitanja pove -
zana s Okvirnom direktivom o vodama, 
Okvirnom direktivom o pomorskoj 
strategiji i Direktivom o ocjeni utjecaja 
na okoliš (odlomci od 23. do 25.).Postoje problemi u vezi s cjelovitosti 
i pouzdanosti podataka o proizvodnji 
u akvakulturi koje su dostavile države 
članice i koji su prikupljeni na razini 
EU-a (odlomci od 26. do 30.) te je zbog 
toga bilo teško procijeniti rezulta -
te mjera za akvakulturu. Odbori za 
praćenje EFR -a i prijelazne evaluacije 
te Komisijine inspekcije imale su slab 
učinak (odlomci od 31. do 34.) u pogle -
du provođenja mjera za akvakulturu. 
Rezultati javno financiranih istraži -
vačkih projekata i projekata LIFE nisu 
u potpunosti iskorišteni (odlomci 35. 
i 36.).
75 
Mjere potpore održivom razvoju akva -
kulture na razini država članica nisu 
bile dobro osmišljene i provedene. 
Postoje značajni problemi s prostor -
nim planiranjem i složenim uvjetima 
za izdavanje povlastice (odlomci 39. 
i 40.), a financijska kriza imala je znatan 
učinak (odlomci 41. i 42.). U posjeće -
nim državama članicama, nacionalni 
strateški planovi i operativni programi 
propisani EFR -om obično nisu osigu -
rali dovoljno jasnu osnovu za održivi 
razvoj akvakulture (odlomci od 43. 
do 48.). Osim toga, države članice nisu 
provodile usklađenu strategiju razvoja 
akvakulture (odlomci 37. i 38.). Naime, 
politike zaštite okoliša i zdravlja nisu 
dovoljno uzete u obzir (odlomci od 49. 
do 52.). U podatcima o proizvodnji 
u određenim godišnjim izvješćima 
postoje određene netočnosti i meto -
dološki nedostatci (odlomci 53. i 54.).
37 Zaključci i preporuke
76 
U pogledu vrijednosti za uloženi 
novac, ostvarene potporom EFR -a za 
akvakulturu, Sud je utvrdio da ciljevi za 
održivi razvoj akvakulture nisu ostva -
reni ni na razini EU -a ni na razini država 
članica (odlomci od 55. do 58.).
77 
Sud je utvrdio da mnogi projekti finan -
cirani iz EFR -a nisu ostvarili vrijednost 
za uloženi novac ni pružili podršku 
održivom razvoju akvakulture. Projekti 
su često bili loše usmjeravani, imali su 
malen doprinos rastu i zapošljavanju te 
nisu ostvarili očekivane rezultate (od -
lomci od 59. do 66.). Iako su revizijom 
bili obuhvaćeni i neki uspješni projekti, 
postoje znatni dokazi o „mrtvom tere -
tu” projekata i projektima u kojima je 
ostvarena slaba vrijednost za uloženi 
novac, o nedovoljnom financiranju 
novih razvojnih promjena i niskoj 
stopi povrata javnih ulaganja (odlomci 
od 67. do 69.).
78 
Na koncu, za razdoblje do 2013., na 
razini EU -a i država članica postojao 
je neodgovarajući okvir za provođe -
nje ciljeva EU -a povezanih s održivim 
razvojem akvakulture u djelo, a stvar -
no poduzetim mjerama nisu ostvareni 
dostatni rezultati. U svjetlu navedeno -
ga, reforme ZRP -a i uvođenja EFPR -a 
od 2014. (odlomci 70. i 71.) Sud iznosi 
sljedeće preporuke.1. preporuka
Pri provedbi mjera potpore akvakul -
turi u okviru novog europskog fonda 
za pomorstvo i ribarstvo Komisija bi 
trebala poduzeti sljedeće korake:
(a) pri davanju odobrenja za opera -
tivne programe država članica, 
razmotriti jesu li ciljevi za održivi 
razvoj akvakulture ostvarivi i pri -
kladni te je li potpora usmjerena 
na mjere kojima bi se ti ciljevi 
mogli ispuniti;
(b) pri utvrđivanju javnog financiranja, 
uspostaviti smjernice za razmatra -
nje relevantnih čimbenika poveza -
nih s okolišem; 
(c) ondje gdje je to relevantno, osi -
gurati da se operativni programi 
država članica odobre samo ako su 
izrađene odgovarajuće nacionalne 
strategije za razvoj akvakulture;
(d) poticati države članice da provedu 
odgovarajuće prostorno planiranje 
te da pojednostavne postupke 
izdavanja povlastica i upravne pos-
tupke kako bi se podržao razvoj 
sektora akvakulture;
(e) poboljšati usporedivost statistič -
kih podataka za akvakulturu koji 
su prikupljeni iz različitih izvora 
kako bi im se povećala točnost 
i cjelovitost.
38 Zaključci i preporuke
2. preporuka
Pri provedbi mjera potpore akvakulturi 
u okviru novoga Europskog fonda za 
pomorstvo i ribarstvo države članice 
trebale bi:
(a) pripremiti i primjenjivati usklađe -
ne nacionalne strategije za razvoj 
sektora akvakulture;
(b) provesti odgovarajuće prostor -
no planiranje te pojednostavniti 
postupke izdavanja povlastica 
i upravne postupke kako bi se po -
držao razvoj sektora akvakulture;
(c) osigurati da se javna financijska 
sredstva usmjere na projekte koji 
najviše pridonose održivom razvo -
ju akvakulture i ostvaruju vrijed -
nost za uloženi novac;
(d) pomnije pratiti rezultate projekata 
uspostavom i primjenom odgova -
rajućih pokazatelja.
Prvo sudsko vijeće kojim predsjeda članica Revizorskog suda gospođa Rasa 
BUDBERGYTĖ usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
14. svibnja 2014.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

39
 Prilozi Prilog I.Promet akvakulture i potpora EFR-a
Država članicaPromet (2011.) Potpora EFR-a (u milijunima eura)
Vrijednost 
(u milijunima eura)Količina (000 tona)2. os EFR-a 
(planirano)Mjera 2.1. EFR-a 
(stvarno)Broj projekata 
u vezi s mjerom 2.1.
Belgija 0,2 0,0 1,3 0,1 2
Bugarska 10,0 4,1 36,0 39,3 101
Češka 44,5 21,0 14,5 7, 2 327
Danska (*) 145,8 40,5 37, 6 14,4 90
Njemačka 85,9 39,1 54,9 7,7 165
Estonija 1,6 0,4 24,6 20,7 44
Irska 128,5 44,8 0,0 0,6 12
Grčka 523,3 121,8 59,7 0,1 3
Španjolska 501,1 276,9 3 07,1 44,8 629
Francuska 898,5 283,1 54,2 11,0 1 213
Italija 422,9 15 7, 0 106,1 21,7 327
Cipar 30,6 4,7 3,2 0,8 12
Latvija* 1,1 0,5 49,3 25,7 366
Litva* 7, 2 3,3 28,1 8,2 25
Mađarska 30,3 15,6 24,2 22,2 242
Malta 50,5 3,8 1,7 0,0 0
Nizozemska 81,2 42,5 7, 4 3,2 56
Austrija 19,3 2,2 5,1 2,8 239
Poljska 61,6 29,0 162,9 91,0 1 272
Portugal 56,8 7,9 74,2 15,8 48
Rumunjska 16,4 8,4 105,0 75,8 133
Slovenija 3,4 1,4 7,1 6,1 81
Slovačka 2,2 0,8 11,4 2,9 44
Finska 56,7 10,1 17, 0 5,2 177
Švedska 47, 5 14,5 10,9 4,5 131
Ujedinjena Kraljevina 740,3 199,0 33,6 6,4 87
Skupina EU 27 3 967,4 1 332,4 1 237,1 438,2 5 826
Izvori:
Promet akvakulture:  „Gospodarska uspješnost sektora akvakulture u EU-u” (odbor STECF, 13. – 29.) STECF studeni 2013.
2. os EFR-a (planirano):  odobreni operativni programi . Mjera 2.1. EFR-a (stvarno):  informacije do svibnja 2013. (ili srpnja 2012. za države članice 
označene *) koje su dostavile službe Komisije. 
Broj projekata:  informacije do svibnja 2013. (ili srpnja 2012. za države članice označene *) koje su dostavile službe Komisije.
40 Prilozi Prilog II.Uzorak revidiranih projekata
Država 
članica Regija Opis projekta Vrsta proizvodnjeRevizija na 
terenuPrihvatljivi 
troškovi 
projekta 
(000  eura)Ukupni jav -
ni doprinos 
(000  eura)Ukupni do -
prinos EFR-a 
(000  eura)
ŠpanjolskaGalicijaPostavljanje splavi i modernizacija 
radnih plovila.Dagnje Da Da 241 180 
Nabava radnih plovila. Dagnje Da Da 314 235 
Nabava radnih plovila. Dagnje 314 235 
Nabava radnih plovila. Dagnje 268 201 
Nabava radnih plovila. Dagnje 228 171 
AndaluzijaPostavljanje splavi i kanala. Orade, brancini Da Da 989 742 
Postavljanje splavi. Dagnje Da Da 904 678 
Modernizacija mrijestilišta. Škampi Da Da 477 358 
Mjere za zaštitu vodnog okoliša. Orade, brancini 1 247 935 
Modernizacija kaveza. Orade, brancini 1 247 935 
FrancuskaAkvitanijaIzgradnja mrijestilišta za jesetre. Jesetre Da Da 187 93 
Izgradnja bazena za kamenice. Kamenice Da Da 31 16 
Languedoc-
RoussillonŠirenje i modernizacija procesa 
proizvodnje i  dostave.Kamenice + dagnje Da 4 071 1 009 303 
Languedoc-
RoussillonŠirenje i modernizacija procesa 
proizvodnje i  dostave.Kamenice + dagnje Da 1 589 397 191 
Širenje i modernizacija procesa 
proizvodnje i  dostave.Kamenice + dagnje Da 717 215 108 
AkvitanijaProizvodni materijal. Kamenice + dagnje 110 30 15 
Proizvodni materijal. Kamenice + dagnje 85 26 13 
Languedoc-
RoussillonŠirenje i modernizacija procesa 
proizvodnje i  dostave.Kamenice + dagnje 297 89 45 
Širenje i modernizacija procesa 
proizvodnje i  dostave.Kamenice + dagnje 639 160 38 
Akvitanija Proizvodni materijal. Kamenice + dagnje 69 21 10 
41 Prilozi Prilog II.Država 
članica Regija Opis projekta Vrsta proizvodnjeRevizija na 
terenuPrihvatljivi 
troškovi 
projekta 
(000  eura)Ukupni jav -
ni doprinos 
(000  eura)Ukupni do -
prinos EFR-a 
(000  eura)
ItalijaProvincia 
autonoma 
di Trento Postavljanje mrijestilišta i  akvarija. Pastrve Da 1 327 531 265 
Proširenje i  modernizacija akvarija. Pastrve Da 280 113 56 
Infrastrukturni radovi na postoje -
ćim objektima.Pastrve 155 62 31 
Infrastrukturni radovi na postoje -
ćim objektima.Pastrve 183 73 37 
Emilia 
RomagnaKupnja radnih plovila (obnavljanje 
populacije prnjavica) i kupnja radne 
palube/platforme.Prnjavice Da 281 112 56 
Nabava radnih provila. Prnjavice 220 88 44 
Nabava radnih provila. Prnjavice 250 100 50 
SicilijaModernizacija i proširenje objekata. Orade, brancini Da 1 987 1 192 1 132 
Modernizacija i proširenje objekata. Pastrve Da 28 17 16 
Nabava radnih plovila 
i modernizacija.Dagnje Da 667 400 380 
PoljskaMasoviaModernizacija ribnjaka za 
razmnožavanje.Šarani Da 775 465 349 
Modernizacija ribnjaka. Šarani Da 478 287 215 
Izgradnja novog postrojenja. Tilapija Da 7 744 4 519 3 389 
Modernizacija postrojenja.Šarani, pastrve, ostale 
ribe516 309 232 
Modernizacija postrojenja. Šarani 224 134 101 
PoznańIzgradnja novog postrojenja. Jesetre Da 2 780 1 644 1 233 
Modernizacija i  izgradnja ribnjaka. Šarani, pastrve Da 1 220 732 549 
Modernizacija ribnjaka. Jesetre 725 435 326 
Modernizacija ribnjaka i  kupnja 
opreme.Ostala riba 382 229 172 
Modernizacija ribnjaka i  kupnja 
opreme.Šarani, ostala riba 881 528 396 
42 Prilozi Prilog II.Država 
članica Regija Opis projekta Vrsta proizvodnjeRevizija na 
terenuPrihvatljivi 
troškovi 
projekta 
(000  eura)Ukupni jav -
ni doprinos 
(000  eura)Ukupni do -
prinos EFR-a 
(000  eura)
PortugalAlgarveModernizacija proizvodnje.Brancini, orade, kame -
nice, prnjaviceDa 2 502 1 501 1 126 
Postavljanje objekta za uzgoj 
školjkaša.Kamenice, jakovljeve 
kapice, dagnje1 893 1 136 852 
Postavljanje kaveza za tune. Tune 2 032 1 117 838 
Postavljanje kaveza za tune. Tune Da 2 032 1 117 838 
Postavljanje objekta za uzgoj 
školjkaša.Kamenice, jakovljeve 
kapice, dagnjeDa 1 572 943 708 
CentroPostavljanje objekta za uzgoj 
jegulja.Jegulje 7 941 3 970 2 978 
Modernizacija postrojenja. List, oblić 3 507 1 754 1 315 
Modernizacija postrojenja. List, oblić Da 2 217 1 109 831 
Modernizacija postrojenja.Brancini, orade, 
jegulje, list193 87 65 
Modernizacija postrojenja. Kamenice Da 84 46 35 
43 Prilozi
Država 
članica Regija Opis projekta Vrsta proizvodnjeRevizija na 
terenuPrihvatljivi 
troškovi 
projekta 
(000  eura)Ukupni jav -
ni doprinos 
(000  eura)Ukupni do -
prinos EFR-a 
(000  eura)
RumunjskaConstanta Izgradnja novog postrojenja. Oblić Da 2 941 1 765 1 323 
Tulcea Modernizacija objekata. Šarani i ostale ribe Da 2 444 1 466 1 100 
Vrancea Modernizacija i proširenje objekata. Šarani i ostale ribe 1 916 1 150 862 
TulceaPrijelaz ribogojilišta na ekološku 
proizvodnju.Šarani 548 548 411 
Braila Modernizacija objekata.Šarani pastrve i ostale 
ribe1 237 742 557 
GiurgiuDiversifikacija proizvodnje i  moder -
nizacija postojeće djelatnosti.Šarani i ostale ribe Da 2 424 1 454 1 091 
Calarasi Objekt za intenzivni uzgoj jesetri. Jesetre Da 3 946 2 367 1 776 
IalomitaPrijelaz ribogojilišta na ekološku 
proizvodnju.Šarani i ostale ribe Da 1 000 1 000 750 
Prahova Modernizacija postrojenja. Šarani i ostale ribe 1 036 622 466 
Arges Izgradnja novog postrojenja. Pastrve 1 823 1 094 820 
31 84 986 45 353 33 274 Prilog II.
44 Prilozi Prilog III.Rezultati revidiranih projekata
Država 
članicaVrstaGodišnja 
proiz-
vodnja 
prije 
projekta 
(u tona -
ma)Godišnja 
planirana 
proizvod -
nja nakon 
projekta 
(u tonama)Stvarna 
godišnja 
proiz-
vodnja 
(u tonama)Broj 
radnih 
mjesta 
prije 
projektaPlanirani 
broj 
radnih 
mjesta 
nakon 
projektaStvarni 
broj rad -
nih mjestaCiljevi 
još nisu 
ostvareniUlaganje 
je početo 
prije 
odluke 
o dodjeli 
pomoćiNedovolj -
no dokaza 
o ostva -
renoj vri -
jednosti 
za uloženi 
novacPrimjer 
uspješnog 
projekta
ŠpanjolskaModernizacija 8 000 8 000 4 900 33 33 38
Modernizacija 70 70 70 16 16 16
Novo 0 200 200 30 50 52
Novo 0 900 600 0 15 8
Modernizacija 41 45 30 17 25 22
FrancuskaNovo 0 90 000 90 000 0 2 1
Novo 0 15 15 1 1 0
Modernizacija 120 500 170 35 50 47
ModernizacijaNije
dostupnoNije
dostupno80 15 30 26
Modernizacija 80 160 99Nije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupno
ItalijaModernizacija 830 1 240 1 000 6 6 6
Modernizacija 1 240 1 350 1 000 6 6 6
Modernizacija 10 468 10 733 10 5005 zaposlenika 
570 članova 
zadruge5 zaposlenika 
570 članova 
zadruge
Modernizacija 1 800 2 200 2 500 90 91 100
Modernizacija 5 11 8 2 2 2
Modernizacija 540 1 120 1 000 23 24 24
45 Prilozi Prilog III.
Država 
članicaVrstaGodišnja 
proiz-
vodnja 
prije 
projekta 
(u tona -
ma)Godišnja 
planirana 
proizvod -
nja nakon 
projekta 
(u tonama)Stvarna 
godišnja 
proiz-
vodnja 
(u tonama)Broj 
radnih 
mjesta 
prije 
projektaPlanirani 
broj 
radnih 
mjesta 
nakon 
projektaStvarni 
broj rad -
nih mjestaCiljevi 
još nisu 
ostvareniUlaganje 
je početo 
prije 
odluke 
o dodjeli 
pomoćiNedovolj -
no dokaza 
o ostva -
renoj vri -
jednosti 
za uloženi 
novacPrimjer 
uspješnog 
projekta
PoljskaModernizacija 0 40 - 2 4 -
Obnova 0 10 - 1 1 1
Novo 0 200 1 000 0 13 19
Novo 0 32 0 0 1 3
Modernizacija 5 7 5 10 10 10
PortugalModernizacija 120 150 135 4 9 8
Modernizacija 120 392 20 7 9 14
Novo 0 1 555 0 0 3 8
Novo 0 2 380 10 0 16 21
Modernizacija 175 810 50 6 6 6
RumunjskaNovo 0 150 0 2 7Nije 
dostupno
Modernizacija 112 467 400Nije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupno
Modernizacija 100 428Nije 
dostupno10 22Nije 
dostupno
Modernizacija 6 132 0 2 9Nije 
dostupno
EkološkoNije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupnoNije 
dostupno
nema planiranog povećanja proizvodnje 
ili radnih mjestaplanirano povećanje nije 
ostvarenopostignuti ciljevi 
46
Sažetak
I
Države članice moći će trošiti sredstva iz EFR -a do 
kraja 2015. Stoga konačna raspodjela sredstava iz 
EFR-a za mjere za akvakulturu za razdoblje od 2007. 
do 2013. još nije poznata.
III
Komisija prepoznaje da potpora održivom razvoju 
akvakulture iz EFR -a do kraja 2013. možda nije 
nužno ostvarila sve očekivane ili željene rezultate. 
Međutim, Komisija bi htjela naglasiti da je unatoč 
financijskoj i gospodarskoj krizi proizvodnja bila sta -
bilna u smislu obujma te je zabilježen blagi porast 
u pogledu vrijednosti. Razina zaposlenosti u tom je 
sektoru zadržana. Iskustvo iz razdoblja od 2007. do 
2013. uključeno je u novi Europski fond za pomor -
stvo i ribarstvo (EFPR) za razdoblje od 2014. do 2020.
IV
Komisija smatra da su samo neke, a ne sve mjere 
koje se financiraju iz EFR -a kao potpora održivom 
razvoju akvakulture dobro osmišljene i da ih se 
dobro prati, ne dovodeći u pitanje kako je teško 
procijeniti učinkovitost tih mjera.
Komisija prepoznaje da zajednička ribarstvena 
politika (ZRP) nije poslužila kao dostatno jasan okvir 
za razvoj akvakulture u prethodnom programskom 
razdoblju. To je riješeno donošenjem reforme zajed -
ničke ribarstvene politike i novih strateških smjer -
nica za akvakulturu u 2013.
Međutim, početak prve krize goriva 2008., a zatim 
svjetske gospodarske i financijske krize značio je 
da su društva koja se bave akvakulturom suočena 
s potpuno novim izazovima koje nije bilo moguće 
predvidjeti na početku programskog razdoblja od 
2007. do 2013. To je imalo znatan učinak na ciljeve 
postavljene na početku programskog razdoblja za 
mjere za akvakulturu koje se financiraju iz EFR -a.Odgovori  
Komisije
Komisija je sastavila opsežan priručnik i smjernice 
za praćenje, a posebno za upotrebu pokazatelja 
u okviru EFR -a: (http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/
eff/official_documents/updated_eff_workingpa -
per_on_indicators_en.pdf ). Države članice nisu ni 
u jednom trenutku navele da im nedostaju smjer -
nice Komisije.
Komisija uvažava da podaci o akvakulturi iz različitih 
izvora iz EU -a nisu bili dostatno usporedivi. Razlog 
je za to djelomično činjenica da podaci o akvakul -
turi potječu iz različitih izvora na razini EU -a koji 
odgovaraju različitim upotrebama (kretanja proiz-
vodnje i društveno -gospodarska uspješnost). Te 
baze podataka u osnovi su usklađene, ali dolazi do 
razlika zbog različite obuhvaćenosti, podataka koji 
nedostaju ili zbog razloga povjerljivosti. Nadolazeća 
revizija okvira za prikupljanje podataka Komisiji 
će pružiti priliku da riješi te nedostatke u pogledu 
podataka.
Odbor za praćenje, u kojem Komisija ima samo sta -
tus promatrača, prati provedbu cijelog Operativnog 
programa (OP), a ne samo za akvakulturu. Potrebno 
je podsjetiti da su OP -ovi uključivali šesnaest mjera, 
a akvakultura nije bila najvažnija u smislu sredstava 
EFR-a. Komisija smatra da je vrijeme koje je Odbor 
za praćenje posvetio akvakulturi razmjerno važnosti 
tih mjera.
V
Komisija je u pogledu budućeg rada uspostavila 
otvorenu metodu koordinacije, u kontekstu reforme 
ZRP -a, u cilju pružanja potpore naporima država 
članica u razvijanju održive akvakulture i snaž -
nog poticaja tim državama da pojačaju poveznicu 
između ciljeva politike i prioriteta za financiranje. 
U okviru EFPR -a i novog ZRP -a svaka država članica 
mora donijeti višegodišnju nacionalnu strategiju 
za akvakulturu kako bi mogla podržati akvakulturu 
u okviru svojega operativnog programa EFPR -a.
Odgovori Komisije 47
VIII (b)
Komisija je razvila smjernice za razvoj održive 
akvakulture, uključujući u pogledu relevantnih 
čimbenika povezanih s okolišem:  http://ec.europa.
eu/fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_en.pdf
Pripremila je i smjernice za ispunjavanje ex‑ante  
uvjeta za višegodišnji nacionalni strateški plan za 
akvakulturu: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/
emff/doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf
Komisija je kao prilog smjernicama za ex‑ante  
evaluacije pripremila smjernice o načinu uključi -
vanja zaključaka strateških procjena utjecaja na 
okoliš u osmišljavanje njezinih operativnih pro -
grama: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf
Komisija je razvila smjernice o prirodi odstupanja 
dopuštenih na temelju članka 9. Direktive o divljim 
pticama. Tim se dokumentom nastoje pojasniti 
ključni koncepti iz članka 9. Direktive o divljim pti -
cama s obzirom na to da se odnose na sprječavanje 
ozbiljne štete koju nanose vranci ili na zaštitu flore 
i faune te se u njemu pružaju praktični savjeti za 
provedbu tih koncepata:  http://ec.europa.eu/envi -
ronment/nature/cormorants/files/guidance_cormo -
rants.pdf
Osim toga, Komisija trenutačno podupire razvoj 
posebnih smjernica za provedbu Okvirne direktive 
o vodama i Okvirne direktive o pomorskoj strategiji 
u pripremi. Svi dokumenti koji se odnose na taj pro -
jekt dostupni su na: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013
To se nastavlja na smjernice za održivu akvakulturu 
u kontekstu mreže Natura 2000: http://ec.europa.
eu/environment/nature/natura2000/management/
docs/Aqua -N2000  %20guide.pdf
VIII (c)
U skladu s  ex ante  uvjetom za višegodišnji nacio -
nalni strateški plan za akvakulturu, Komisija neće 
donijeti operativne programe EFPR -a ako države 
članice ne dostave odgovarajuće višegodišnje 
nacionalne strateške planove za promicanje održive 
akvakulture, prema potrebi.VI
Komisija naglašava da je utjecaj gospodarske 
i financijske krize imao presudan utjecaj na postiza -
nje ciljeva u pogledu rasta i zapošljavanja u sektoru 
akvakulture.
U skladu s načelom podijeljenog upravljanja na 
kojem se temelji, EFR projekti odabiru se na razini 
država članica. Države članice zaista su se suočile 
sa sve manjim brojem projekata koji potječu iz tog 
sektora, i to zbog sve lošijih gospodarskih uvjeta.
VII
Iako Komisija priznaje da unutar regulatornog 
okvira, a posebno praćenjem mjera financiranih iz 
EFR-a nisu ostvareni očekivani rezultati, važno je 
napomenuti da su kriza goriva iz 2008. te gospodar -
ska i financijska kriza koja je uslijedila imale presu -
dan utjecaj na taj sektor.
Novim Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo 
(EFPR) pruža se jasniji okvir politike koji se temelji 
na utvrđivanju šest prioriteta Unije i skupa poseb -
nih ciljeva. Stoga EFPR ima bolju logiku za interven -
cije, pojačano usmjerenje na rezultat i poboljšan 
sustav za praćenje i procjenu kojima će se osigurati 
veći doprinos ciljevima ZRP -a, a posebno održivom 
razvoju akvakulture u EU -u.
VIII (a)
Komisija će pozorno analizirati obrazloženje pred -
ložene potpore za akvakulturu u okviru novih 
EFPR -ovih operativnih programa (OP -ovi) za koje 
se očekuje da će biti dostavljeni u drugoj polovici 
2014. Komisija će pozorno analizirati i usklađenost 
između mjera OP -a i mjera najavljenih u višegodiš -
njem nacionalnom strateškom planu za akvakulturu.
Može se očekivati i da će se utvrđivanjem ciljeva 
i ključnih točaka koji se mogu kvantificirati te postu -
paka za praćenje i prikupljanje podataka potrebnih 
za provođenje evaluacija omogućiti provjera toga 
jesu li ti ciljevi ispunjeni.
Odgovori Komisije 48
IX (b)
Komisija uvažava ovu preporuku na kojoj je glavni 
naglasak Komisijinih trenutačnih inicijativa pove -
zanih s pomorskim prostornim planiranjem. Vidjeti 
prethodni komentar o odlomku VIII. točki (d).
IX (c)
Komisija naglašava da EFPR uključuje niz novih 
elemenata osmišljenih kao pomoć za usmjerava -
nje financiranja iz EFPR -a na te projekte kojima se 
najviše pridonosi održivom razvoju akvakulture 
i ostvaruje vrijednost za uloženi novac. Ti elementi 
uključuju: 1. pojačani sustav praćenja s godišnjim 
izvješćivanjem o mjerama koje se financiraju, 2. 
potpunije godišnje izvješće o provedbi, 3. pojačano 
usmjerenje na rezultate, uključujući novi okvir za 
uspješnost, i 4. ex‑ante  uvjete za osiguranje usklađe -
nosti mjera koje će se financirati u okviru akvakul -
ture s višegodišnjim nacionalnim strateškim planom 
za akvakulturu.
IX (d)
Za razdoblje od 2014. do 2020. u okviru EFPR -a pro -
micat će se veće usmjeravanje na rezultat (upotreba 
zajedničkih pokazatelja rezultata) u odnosu na 
prethodni EFR, uključujući primjenu okvira uspješ -
nosti (upotreba zajedničkih pokazatelja proizvoda). 
U Uredbi o EFPR -u predviđen je delegirani akt 
o zajedničkim pokazateljima.
Novi sustav za praćenje u prijedlogu EFPR -a sastojat 
će se od sljedećih elemenata:
 — baze podataka na razini država članica (IN -
FOSYS) u koju se pohranjuju podaci o svakoj 
operaciji uz praćenje zajedničke strukture i upo -
trebu zajedničkih pokazatelja;
 — izvješća koje se šalje Komisiji u kojem se u obje -
dinjenom obliku predstavljaju ključne informa -
cije. Informacije bi trebale biti kumulativne kako 
bi odražavali razvoj provedbe.
Zajednički pokazatelji EFPR -a poslužit će kao temelj 
za praćenje i evaluaciju te za pregled uspješnosti 
programâ. Njima će se omogućiti objedinjava -
nje podataka na razini EU -a i mjeriti napredak 
u pogledu ciljeva strategije Europa 2020.Dio ove preporuke potrebno je uputiti državama 
članicama jer, u skladu s načelom podijeljenog 
upravljanja, države članice zadužene su za pripremu 
i primjenu cjelovitih nacionalnih strategija za razvoj 
sektora akvakulture. Komisija ne može primijeniti 
nikakve kazne niti pokrenuti postupke zbog kršenja 
obveza ako države članice ne pripreme ili ne primi -
jene te strategije u skladu sa smjernicama Komisije.
VIII (d)
Iako su države članice u biti i dalje nadležne za 
pojednostavnjenje administrativnih postupaka 
i prostorno planiranje, Komisija je među ciljevima 
koje se nastoji ostvariti utvrdila nedostatak prostor -
nog planiranja i potrebu za pojednostavnjenjem 
administrativnih postupaka u Strateškim smjerni -
cama za akvakulturu (COM(2013) 229). Komisija će 
države članice potaknuti i da primijene nedavno 
donesenu Direktivu o pomorskom prostornom pla -
niranju radi poboljšanja razvoja akvakulture.
VIII (e)
Komisija naglašava da je od 1996. uspostavljen 
pravni okvir kojim su obuhvaćeni statistički podaci 
o proizvodnji u akvakulturi (Uredba br. 788/96 
stavljena izvan snage Uredbom br. 762/2008). 
Komisija će nastavljati rješavati te probleme pove -
zane s podacima na odgovarajućim forumima 
i odgovarajućim postupcima (npr. proširenjem 
prikupljanja podataka unutar Okvira za prikupljanje 
podataka na slatkovodnu akvakulturu i usklađivanje 
metodologija).
IX (a)
Nakon donošenja strateških smjernica EU -a za 
akvakulturu u travnju 2013., države članice počele 
su uspostavljati svoje višegodišnje nacionalne 
strateške planove za promicanje održive akvakul -
ture. Komisija će pratiti provedbu tih planova, što će 
uključivati ciljeve država članica i mjere poduzete za 
njihovo ostvarenje. Točnije, to će uključivati uskla -
đenost s  ex ante  uvjetom za višegodišnji nacionalni 
strateški plan za akvakulturu, bez čega Komisija 
neće moći dati odobrenje za operativni program 
EFPR -a.
Odgovori Komisije 49
14
Komisija naglašava da se ti statistički podaci odnose 
samo na projekte povezane s akvakulturom koji se 
financiraju iz EFR -a.
Opažanja
21
Komisija je dostavila povratne informacije o mje -
rama obuhvaćenima nacionalnim strateškim pla -
nom pri pregovaranju o operativnim programima 
s državama članicama u skladu s člancima 15. i 17. 
Uredbe o EFR -u (br. 1198/2006).
Tim se nalazom potvrđuje da su službe Komi -
sije provele potrebno ocjenjivanje operativnih 
programa, posebno u pogledu održivog razvoja 
akvakulture i dosljednosti s nacionalnim strateškim 
planovima.
22
Komisija smatra da je ispunila svoje regulatorne 
obveze u pogledu revizije nacionalnih strateških 
planova i operativnih programa. Svrha nacionalnih 
strateških planova bila je pružiti sveobuhvatni okvir 
za ciljeve za države članice. Njihova je svrha bila da 
ne budu specifični kao operativni programi država 
članica.
23
Komisija je radi promicanja primjene Direktive 
o procjeni utjecaja na okoliš objavila niz studija, 
izvješća i dokumenata sa smjernicama1. Oni su 
korisni za širok raspon dionika kao što su nacionalna 
nadležna tijela, programeri, konzultanti, istraživači, 
nevladine organizacije i javnost.  Komisija osigurava 
da se ti dokumenti ažuriraju uzimajući u obzir sud -
sku praksu Suda.
Vidi i odgovor Komisije na preporuku 1. (b).
24
Ovo je zajednički odgovor na odlomke 24. i 25.
1 http://ec.europa.eu/environment/eia/eia -support.htmUvod
02
Najveći dio uvoza ribe potječe iz ribarstva iz slo -
bodnog ulova, a ne akvakulture. Uvezeni proizvodi 
akvakulture odnose se na tropske vrste koje se 
u EU -u ne mogu proizvesti u znatnim količinama.
03
Komisija upotrebljava Okvir za prikupljanje poda -
taka i Eurostat kao izvore podataka, što za poslje -
dicu može imati razlike u usporedbi s podacima 
FAO -a koje Sud navodi u odlomku 3.
06
Iako je akvakultura uključena u područje primjene 
Uredbe br. 2371/2002 te su na nju bile usmjerene 
komunikacije iz 2002. i 2009. o strategiji za održivi 
razvoj akvakulture, mora se naglasiti da EU nema 
isključivu nadležnost u tom području.
07
Ovo je zajednički odgovor na odlomke 7. do 8. (c).
Prioritetne mjere iz komunikacija iz 2002. i 2009. 
utvrđene su savjetovanjem i procjenom utjecaja. 
Provedene su gotovo sve mjere uključene u te dvije 
komunikacije koje se nadopunjuju.
Tijekom pripreme Smjernica za akvakulturu iz 
2013., Komisija je s dionicima i državama članicama 
prepoznala potrebu za daljnje djelovanje u pogledu 
istih prioritetnih mjera. Glavna je razlika u odnosu 
na prethodne dvije komunikacije uspostava novog 
mehanizma za upravljanje u okviru kojeg će Komi -
sija koordinirati napore država članica i olakšati 
razmjenu najbolje prakse.
Odgovori Komisije 50
Kako je navedeno u članku 6. Uredbe br. 762/2008, 
države članice Komisiji moraju dostavljati godišnja 
izvješća o kvaliteti dostavljenih podataka. U dostav -
ljenom detaljnom izvješću o metodologiji mora 
biti opisano na koji su način podaci prikupljeni 
i uređeni. Komisija proučava podatke i izvješća i o 
njima raspravlja na bilateralnim sastancima i/ili na 
sastanku odgovarajuće radne grupe za statističke 
podatke o ribarstvu Stalnog odbora za poljopri -
vrednu statistiku.
Budući da je moguće da podaci o veličini poljopri -
vrednih objekata izraženi u m3 i dalje nisu potpuno 
pouzdani za neke države članice, Eurostat nepre -
kidno ispituje na koji način poboljšati postupke 
potvrđivanja. U slučaju upitnih podataka od država 
članica traže se povratne informacije i ispravci 
prema potrebi.
Ne postoji jasna povezanost između ukupne veli -
čine objekata izražene u m3 i ukupne proizvodnje 
u tonama: proizvodnja u kg/m3 može se znatno 
razlikovati ovisno o metodi proizvodnje (kavezi, 
bazeni itd.), okolini (slatka i slana voda) i vrsti ribe. 
Za neke vrste riba i metode proizvodnje države 
o veličini svojih objekata izvješćuju u skladu s Ured -
bom br. 762/2008 u ha umjesto u m3.
Od država članica zahtijeva se da uz podatke šalju 
detaljna izvješća o metodologiji s opisom načina 
prikupljanja i uređivanja podataka i navedenim 
potrebnim elementima kako bi Komisija mogla pro -
vesti pouzdanu procjenu kvalitete podataka.Komisija je državama članicama dala dodatne 
smjernice u obliku priručnika za EFR te niz interpre -
tativnih napomena u pogledu mjera zaštite okoliša 
u akvakulturi u okviru EFR -a. Osim dokumenta 
sa smjernicama o mreži Natura 2000, Komisija je 
razvila i smjernice o prirodi odstupanja u pogledu 
akvakulture na temelju članka 9. Direktive o div -
ljim pticama koje se odnose na sprječavanje 
ozbiljne štete koju nanose vranci ili na zaštitu flore 
i faune: http://ec.europa.eu/environment/nature/
cormorants/files/guidance_cormorants.pdf .
U pogledu Direktive o procjeni utjecaja na oko -
liš vidjeti odgovore Komisije na preporuku 1. (b). 
Detaljne smjernice o njezinoj provedbi dostupne su 
i na internetu2.  
Komisija i države članice pokrenule su zajedničku 
strategiju za provedbu Okvirne direktive o vodama. 
Sektor akvakulture postao je aktivan u provedbi 
te Direktive i pridružio se zajedničkoj strategiji 
za provedbu 2010. (preko sektorskih udruženja 
FEAP i EMPA). Komisija trenutačno podupire razvoj 
smjernica za provedbu Okvirne direktive o vodama 
i Okvirne direktive o pomorskoj strategiji u pogledu 
akvakulture.
26
Ovaj se odgovor odnosi na odlomke 26. i 30.
Iako su potvrđivanje i kvaliteta podataka ponajprije 
u nadležnosti država članica, Komisija je podu -
zela niz mjera za poboljšanje usklađenosti i obu -
hvaćenosti podataka o akvakulturi, i u kontekstu 
provedbe postojećih pravnih okvira i u kontekstu 
revizije okvira za prikupljanje podataka. Komisija 
ističe objavljivanje znanstvenoga godišnjeg gospo -
darskog izvješća o akvakulturi u EU -u kao rezultat.
2 http://ec.europa.eu/environment/eia/pdf/interpretation_eia.pdf
Odgovori Komisije 51
Komisija poduzima mjere za smanjenje tih razlika 
u kontekstu revizije Okvira za prikupljanje podataka 
i provedbe akcijskog plana za statističke podatke 
o ribarstvu i akvakulturi koji uključuje usklađiva -
nje statističkih pojmova između obaju skupova 
podataka.
31
Iako je Komisijina srednjoročna evaluacija EFR -a 
uključivala ispitivanje mjera za akvakulturu, u smi-
slu resursa, na akvakulturu se troši relativno malen 
dio proračuna EFR -a. Komisija smatra da su njezini 
napori u pogledu evaluacije akvakulture razmjerni 
toj razini potpore.
32
Komisija odabire države članice za svoje „ponovno 
izvođenje” revizija na temelju procjene rizika 
i odabire operacije koje će se revidirati iz reprezen -
tativnog uzorka predmeta koje je nadležno tijelo 
za reviziju te države članice prethodno odabralo 
i revidiralo. Komisija svoj uzorak sastavlja iz što više 
osi. Hoće li neki projekt za akvakulturu biti odabran 
za reviziju najviše će ovisiti o broju projekata i finan -
cijskoj raspodjeli u okviru predmetnog operativnog 
programa.
Zaključci obiju strana tada se uspoređuju za svaki 
predmet. Nalazi se zatim propisno prate. Za dotič -
nih sedam predmeta iz područja akvakulture nisu 
utvrđeni problemi u pogledu održivosti.
33
Pravni okvir EFR -a ne uključuje tu dodatnu pro -
cjenu ni za jednu od pet prioritetnih osi EFR -a. Ipak, 
Komisija je provela sličnu procjenu uz pomoć savje -
tovanja dionika i država članica u okviru reforme 
zajedničke ribarstvene politike i pripreme smjernica 
za akvakulturu.Izvješće o metodologiji sada je u potpunosti uklju -
čeno u Eurostatov sustav za izvješćivanje o poda -
cima i praćenje (eDAMIS) slično kao i za skupove 
podataka. Države članice sada izvješća podnose 
jedanput na godinu. Rad u pogledu potvrđivanja 
podataka može se obavljati neovisno o dostupnosti 
izvješća.
Komisija je svjesna te situacije i radi na tome. Od 
država članica sada se traži da opravdavaju povjer -
ljivost te je Eurostat počeo s radom na povelji 
o povjerljivosti kojom se nastoji državama člani -
cama dodatno ograničiti upotrebu povjerljivosti. 
U pogledu kašnjenja u dostavi podataka, Komisija je 
pojačala praćenje poštovanja rokova i daljnje radnje 
u slučajevima kada se rokovi ne poštuju. Države 
članice koje ne dostave točne podatke na vrijeme 
podsjeća se na njihove pravne obveze uz postupno 
sve stroži pristup koji može dovesti do postupaka 
zbog kršenja obveza.
Komisija je svjesna razlika u podacima koje su 
najvećim dijelom posljedica razlika u pravnim 
okvirima. Ex post  evaluacijom Okvira za prikupljanje 
podataka utvrđene su nedosljednosti i preklapanja 
među različitim zakonodavstvima, a Odbor STECF3 
dodatno je analizirao skupove podataka. Razlike 
nastaju zbog razlika u obuhvaćenosti, podataka koji 
ne dostaju ili zbog razloga povjerljivosti.
3 Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo 
(STECF) – Izvješće o gospodarskoj uspješnosti sektora akvakulture 
u EU -u (STECF-13-29). 2013. Ured za publikacije Europske unije, 
Luksemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, str. 383.
Odgovori Komisije 52
Komisija je upotrijebila i relevantne rezultate pro -
jekta koji se podupiru i u okviru drugih programa 
EU-a za financiranje kao što su EFRR, ESP i CIP , npr. 
za pripremu strateških smjernica za održivi razvoj 
akvakulture u EU -u (COM(2013) 229). Rezultati pro -
jekta podijeljeni su i proslijeđeni dionicima uklju -
čujući savjetodavna tijela, industriju (npr. Europske 
platforme za tehnologiju i inovacije u akvakulturi 
(EATIP)) i kreatore politika.
Okvir 1.
Komisija napominje da se na akvakulturu odnosio 
samo malen dio 14 milijuna EUR koji predstavljaju 
ukupan iznos isplaćen za 18 projekata kako je utvr -
dio Sud. U okviru većine projekata LIFE u kojima se 
spominje akvakultura njome se bavi samo u širem 
kontekstu (tipičan primjer: LIFE97 ENV IRL 209 – 
Razvoj integrirane strategije za upravljanje obalnim 
područjem koja se temelji na konsenzusu za zaljev 
Bantry, što je uključivalo postojeći razvoj u području 
akvakulture kao dio strateškog planiranja, ali bilo je 
tek malen dio mnogo većeg projekta).
Među 77 istraživačkih projekata koji se odnose na 
akvakulturu, a financirani su u okviru 6. okvirnog 
programa, dva projekta bavila su se pitanjem priop -
ćavanja, širenja podataka i prijenosa tehnologije te 
su imala velik utjecaj na dionike i javnost općenito:
1) U okviru projekta „POLITIKA PROFET: Europska plat -
forma za priopćavanje rezultata istraživanja i teh -
nološkog razvoja u Europi dionicima u području 
ribarstva i akvakulture” (764 144 EUR sredstava 
EU-a) razvijena je platforma za priopćavanje i pro -
sljeđivanje rezultata istraživačkih projekata koje 
financira EU u području ribarstva i akvakulture iz 5. 
i 6. okvirnog programa za istraživanje. Uvedeni su 
struktura za objavljivanje tehničkih letaka na inter -
netu i seminari na tematskoj i regionalnoj osnovi 
namijenjeni proizvođačima u akvakulturi, ribarima, 
znanstvenicima, nacionalnim i europskim kreato -
rima politika i drugim dionicima. Organizirane su 
i radionice za predstavljanje projekata iz 6. okvirnog 
programa u području znanstvene potpore politici 
kako bi se dionicima usmjerenima na politiku te or -
ganizacijama i mrežama za ribarstvo i akvakulturu 
pružilo vrijedno iskustvo.34
Odbor za praćenje prati provedbu cijelog opera -
tivnog programa, a ne samo dijela koji se odnosi 
na akvakulturu. Potrebno je podsjetiti da su OP -ovi 
uključivali šesnaest mjera, a akvakultura nije bila 
najvažnija u smislu sredstava EFR -a.
Komisija smatra da je vrijeme koje je Odbor za 
praćenje posvetio akvakulturi razmjerno važnosti 
tih mjera.
35
Istraživački projekti koji se financiraju u okviru 
6. okvirnog programa za potporu akvakulturi 
usmjereni su na tri ključna cilja:
i. rješavanje problema politika uz pomoć pragmatič -
nih i primijenjenih istraživanja (znanstvena potpora 
politici);
ii. promicanje izvrsnosti u znanosti o kvaliteti hrane 
i standardima njezine zaštite (prioritet 5.);
iii. razvoj posebnih istraživačkih aktivnosti za MSP -ove.
36
Cilj br. 4. „Bolje upravljanje ribljim stokovima” Stra -
tegije EU -a za bioraznolikost do 2020. prenesen je 
u novu Uredbu LIFE za razdoblje od 2014. do 2020. 
Budući da je taj cilj tematski prioritet u području 
prirode i bioraznolikosti, ciljevi koji se odnose 
na akvakulturu postavljeni su u okviru strategije 
među ostalim na rezultatima projekata LIFE. Glavne 
teme obuhvaćene istraživačkim projektima bile su 
sprječavanje bolesti, prehrana riba, selektivni uzgoj, 
dobrobit riba, biološki potencijal mogućih novih 
vrsta, sigurnost i kvaliteta proizvoda akvakulture 
i zaštita okoliša. U tim se temama odražavaju glavne 
potrebe sektora akvakulture, a rezultati su izravno 
korisni prije svega uzgajivačima u akvakulturi. 
Općenito, istraživački projekti koji se financiraju 
u okviru 6. okvirnog programa znatno su pridoni -
jeli pitanjima povezanima s okolišem, genomikom, 
prehranom riba, bolestima riba i javnim zdravljem. 
Iako su rezultatima projekta obuhvaćene ponajprije 
potrebe uzgajivača, rezultati su upotrijebljeni i za 
pripremu zakonodavstva i smjernica koji se odnose 
na akvakulturu.
Odgovori Komisije 53
Okvir 2.
Komisija je svjesna toga da se prakse koje se odnose 
na prostorno planiranje i izdavanje povlastica uve -
like razlikuju diljem EU -a. Međutim, to je područje 
u kojem je nadležnost država članica važnija. Stoga, 
kako je već najavljeno 2011., Komisija u okviru svo -
jeg prijedloga nove Uredbe Europskog parlamenta 
i Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici promiče 
„razmjenu praktičnog znanja i najbolje prakse”.
Te će se razmjene omogućiti objavljivanjem više -
godišnjih strateških planova država članica za 
akvakulturu.
Nadalje, u okviru tih višegodišnjih strateških pla -
nova trebala bi se rješavati isključivo pitanja kao što 
su rokovi za dodjelu koncesija.
U pogledu navedenih specifičnih predmeta Komi -
sija će predmetne države članice obavijestiti o nala -
zima Suda.
Ovo je zajednički odgovor na 
odlomke 39 i 40
Novom Direktivom o pomorskom prostornom 
planiranju pridonijet će se boljoj integraciji u tom 
području.
U Strateškim smjernicama (COM 2013/229) Komi -
sija je utvrdila nedostatak prostornog planiranja 
i potrebu za pojednostavnjenjem administrativnih 
postupaka kao neke od otegotnih čimbenika koji 
sprječavaju daljnji razvoj akvakulture. Budući da 
su pojednostavnjenje administrativnih postupaka 
i prostorno planiranje i dalje u nadležnosti država 
članica, Komisija će ta pitanja rješavati u kontekstu 
otvorene metode koordinacije preko seminara za 
razmjenu najboljih praksi. Nadalje, novom Direk -
tivom o pomorskom prostornom planiranju i inte -
griranom upravljanju obalom državama članicama 
pruža se okvir za primjenu opsežnog i koordinira -
nog procesa planiranja među sektorima i državama 
članicama.2) U okviru projekta „FEUFAR: Budućnost Europskog 
istraživanja u ribarstvu i akvakulturi” (499 680 EUR 
sredstava EU- a) provedeno je analitičko predviđanje 
i pružene su preporuke za budućnost koje su imale 
važne implikacije za konkurentnost EU-a u sektoru 
akvakulture te na zaštitu okoliša. Nastojalo se utvr -
diti buduće potrebe za istraživanjima, posebno za 
akvakulturu, na temelju integracijske i interaktivne 
metodologije za predviđanje uključujući: i. opisi -
vanje sustava, ii. utvrđivanje pokretača sustava i iii. 
oblikovanje hipoteza o pokretačima koje dovode do 
mogućih scenarija za budućnost. Ti različiti scenariji 
pružili su temelj, posebno u pogledu akvakulture, za 
utvrđivanje problema s gospodarskog, ekološkog, 
društvenog i upravljačkog stajališta. Na temelju te 
analize utvrđene su neke od bitnih budućih potreba 
za istraživanjem u području ribarstva iz slobodnog 
ulova i akvakulture.
37
Komisija će se, među ostalim, baviti temama utvr -
đenima u opažanjima Suda razmjenom najbolje 
prakse u okviru otvorene metode koordinacije. 
Komisija će i poduprijeti napore država članica 
u rješavanju pojednostavnjenja administrativnih 
postupaka uz pomoć skupine na visokoj razini za 
pojednostavnjenje administrativnih postupaka.
38
Komisija naglašava da na temelju relevantnog prava 
EU-a (ZRP i EFR) za države članice nije postojala ta 
obveza. Ta je potreba (članak 34. osnovne uredbe 
o ZRP -u iz 2013. i jedan od ex ante  uvjeta) sada 
obuhvaćena višegodišnjim nacionalnim planovima 
za akvakulturu. Komisiji će se trebati dostaviti 
najkasnije do dana prijenosa operativnog pro -
grama. Države članice trebale bi se voditi smjer -
nicama koje je Komisija donijela 29. travnja 2013. 
(COM(2013) 229) pri pripremi višegodišnjeg nacio -
nalnog strateškog plana.
Odgovori Komisije 54
45
Države članice izabrale su predstaviti financijska 
sredstva samo na razini operativnog programa, 
u financijskim tablicama iz dijela B Priloga I. Uredbi 
Komisije (EZ) br. 498/2007 na temelju koje su države 
članice obvezne navesti financijska sredstva s obzi -
rom na os, a ne na mjeru (a akvakultura je samo 
mjera).
46
Komisija sada promiče pristup usmjeren na rezul -
tate u okviru operativnog programa EFPR -a i za 
rješavanje utvrđenih slabosti preporučuje upotrebu 
zajedničkih pokazatelja s realističnim ciljevima.
Početni ciljevi postavljeni su prije sedam godina 
kada je gospodarsko stanje bilo potpuno drukčije. 
Komisija smatra da bi promjena ciljeva trebala dove -
sti do preraspodjele sredstava iz proračuna.
Iskustvo je Komisije da države članice katkad 
postavljaju nerealistično velike ili male ciljeve. Taj 
se nedostatak rješava u okviru EFPR -a usposta -
vom, među ostalim, zajedničkih pokazatelja i jačim 
naglašavanjem evaluacije i praćenja, uključujući 
evaluacijski plan kojim će se osigurati da države 
članice provode trajne evaluacijske aktivnosti kako 
bi pratile napredak i uspješnost.
47
Vidi odgovor Komisije u okviru 3.
48
U nekim državama članicama bilo je uobičajeno 
zahtijevati da mogući korisnici među ostalim 
dokumentima na uvid daju i poslovni plan, čime 
se omogućava isključivanje projekata koji su očito 
gospodarski neodrživi i promicanje vrijednosti za 
uloženi novac.41
Komisija priznaje da je financijska i gospodarska 
kriza znatno utjecala na cijeli sektor akvakulture, 
a posebno na financiranje mjera za akvakulturu 
preko EFR -a. Utjecala je na potražnju potrošača te 
zbog toga proizvođači rjeđe preuzimaju rizik za ula -
ganje. Uz to, zbog smanjenja javne potrošnje znatno 
se smanjila i mogućnost sufinanciranja iz javnih 
sredstava u većini država članica.
U Rumunjskoj je financijska kriza korisnicima prou -
zročila ozbiljne teškoće u provedbi projekata koji se 
financiraju iz EFR -a. To se odražava u znatnoj upo -
trebi Fonda za jamstva u okviru kojeg su do kraja 
2013. osigurana financijska jamstva u ukupnom 
iznosu od oko 7,5 milijuna EUR. Glavni korisnici bili 
su projekti koji se odnose na ulaganja u akvakul -
turna uzgajališta.
42
Komisija napominje sljedeće:
 — da je zbog financijske krize bilo gotovo nemo -
guće doći do preostalih sredstava koja bi bila 
potrebna za pokretanje novog poslovanja u tom 
sektoru;
 — da je kriza imala ozbiljan učinak na potražnju 
i tako znatno povećala financijske rizike za nove 
subjekte.
Komisija smatra da je rizik od opoziva možda bio 
bitan u donošenju odluka, ali to je tek jedan od 
brojnih uključenih čimbenika.
44
U članku 15. stavku 2. Uredbe o EFR -u br. 1198/2006 
navodi se da nacionalni strateški plan sadržava, 
prema potrebi s obzirom na državu članicu, sažeti 
opis svih aspekata zajedničke ribarstvene politike 
te određuje prioritete, ciljeve, predviđena potrebna 
javna financijska sredstva i rokove za njegovu pro -
vedbu. Države članice stoga nisu obvezne to učiniti 
u svakom slučaju.
Odgovori Komisije 55
50
Projekte predstavljaju privatni subjekti, a sredstva 
iz EFR -a samo su dio ulaganja. Posljedično, u doba 
krize nije uvijek bilo dostatnih poticaja za privatne 
subjekte da ispune više od pravno obvezujućih 
zahtjeva. Postojale su smjernice za pitanja povezana 
s okolišem (vidjeti odgovor Komisije na odlomke 23. 
do 25.).
51
U kontekstu financijske i gospodarske krize, pri -
vatni subjekti podnosili su manje projekata. Iako je 
proizvodnja koja je prihvatljiva za okoliš utvrđena 
kao jedan od kriterija za odabir, taj poticaj nije bio 
dostatan za osiguranje velikog broja projekata 
u tom području. Potrebnije je osigurati da potrošači 
razumiju dodanu vrijednost proizvodnje prihvatljive 
za okoliš.
Okvir 4.
To što se u Španjolskoj u okviru svih projekata 
poštovalo zakonodavstvo, ali su tek u okviru nekih 
primijenjeni dobrovoljno potvrđeni sustavi za 
upravljanje okolišem, ne upućuje na to da države 
članice nisu dostatno razmotrile pitanja zaštite oko -
liša i zdravlja. Međutim, to pokazuje da u kontekstu 
financijske i ekonomske krize korisnici često nisu 
razmotrili da bi im primjena dobrovoljno potvrđe -
nih sustava za upravljanje okolišem pružila prednost 
u odnosu na konkurente. Predstavljeno je tek neko -
liko takvih projekata te je posljedično ograničen 
broj tih projekata dobio odobrenje.
Prethodna napomena odnosi se i na Italiju.
Važno je naglasiti da Odbor za praćenje, u kojem je 
GU MARE promatrač, odobrava kriterije za odabir 
projekata koji se financiraju iz EFR -a u Rumunjskoj.Okvir 3.
Rumunjska ima ograničen potencijal za morsku 
akvakulturu u Crnom moru, najviše u pogledu akva -
kulture dagnji. U skladu s Direktivom 79/923/EEZ 
o potrebnoj kvaliteti vode za uzgoj školjkaša, četiri 
područja uz rumunjsku obalu Crnog mora utvrđena 
su kao pogodna za uzgoj dagnji. Stoga se u okviru 
rumunjskog operativnog programa ne ograničava 
potpora morskoj akvakulturi.
Mjere za poboljšanje upravljanja obalnim područ -
jem i talijansko zakonodavstvo o koncesijama za 
akvakulturu ne nalaze se u okviru EFR -a i ne mogu 
se uključiti u operativni program.
Komisija će snažno poticati države članice da 
iskoriste prilike koje im se nude u okviru EFPR -a za 
pomoć javnim nadležnim tijelima pri utvrđivanju 
najpogodnijih područja za razvoj akvakulture u kon -
tekstu postupka prostornog planiranja.
Radi pojednostavnjenja pokazatelja za ciljeve samo 
se nekoliko objedinjenih pokazatelja smatralo rele -
vantnima za postizanje cilja operativnog programa. 
Za operativni program EFPR -a Komisija predlaže 
posebne pokazatelje kojima se bolje obuhvaćaju 
pitanja povezana s okolišem i tržištem.
Poljski operativni program revidiran je 2011. i Polj -
ska nije zatražila promjenu pokazatelja za akvakul -
turu. Taj nalaz nije primjer nedostatka u pogledu 
okvirnog programa.
49
U okviru akvakulture u EU -u moraju se poštovati 
najviši standardi za zaštitu zdravlja i okoliša. Komi -
sija prati usklađenost s pravom EU -a i provjerava 
provodi li se ono na ispravan način.
U smjernicama mreže Natura 2000 preporučuje se 
strateško prostorno planiranje kao učinkovit način 
za rješavanje i ublažavanje mogućih ranih utjecaja 
na lokalnoj razini.
Odgovori Komisije 56
Operativni programi EFR -a u Španjolskoj i Rumunj -
skoj de facto  su počeli 2010. i mnogi projekti 
povezani s akvakulturom odabrani su tijekom 2010. 
i 2011., a njihova provedba počela je tijekom 2011. 
i 2012. U tom pogledu te ovisno o vrsti ribe, akva -
kulturna uzgajališta ne počinju proizvoditi za tržište 
odmah nakon dovršetka ulaganja. Obično postoji 
razdoblje uzgoja i skrbi koje u nekim slučajevima 
može trajati i do pet godina nakon izvršenja ulaga -
nja (npr. jesetra).
Prethodna opažanja odnose se i na Italiju. Smatrat 
će se i da su se početni podaci iz godišnjeg izvješća 
o provedbi do 2011. odnosili na planiranu proiz-
vodnju. Komisija je već utvrdila tu nedosljednost 
u odnosu na podatke Eurostata koji se odnose na 
trenutačnu proizvodnju. Talijanskom upravljačkom 
tijelu skrenuta je pozornost na to pitanje i ono 
je zatim izmijenilo godišnje izvješće o provedbi 
i operativni program kako bi izvješćivalo o trenu -
tačnoj proizvodnji s pomoću iste metodologije koju 
primjenjuje Eurostat.
Izvješće o provedbi projekta sastavlja korisnik. Naci -
onalna nadležna tijela ne provjeravaju navedene 
stvarne podatke o proizvodnji. Zadatak je uprav -
ljačkog tijela da potvrdi da su sufinancirani proiz-
vodi i usluge isporučeni. To ne uključuje rezultate 
postignute u okviru projekata. Upravljačko tijelo 
prikuplja podatke, objedinjava ih i upotrebljava 
u godišnjim izvješćima o provedbi. Ako je u kasni -
jim fazama potrebno ažurirati podatke, upravljačko 
tijelo o tome obavješćuje Komisiju u uzastopnim 
godišnjim izvješćima o provedbi te to čini u konač -
nom izvješću čiji je rok u ožujku 2017.
55
U Komunikaciji Komisije „Strategija za održivi razvoj 
europske akvakulture” postavljen je niz ciljeva. 
U njoj je naglašeno da je za dugoročnu konkurent-
nost i održivost industrije nužno aktivno sudjelova -
nje i vodstvo privatnog sektora. Njome je postavljen 
niz prioriteta za javnu potporu u sektoru akvakul -
ture, ali njezinim područjem primjene nije obu -
hvaćena procjena nacionalnih strateških planova 
u okviru EFR -a.Komisija je u svojstvu promatrača prema potrebi 
na sastancima Odbora za praćenje u Rumunjskoj 
isticala važnost jasno definiranog postupka odabira 
i praćenja projekata prihvatljivih za okoliš (to je 
uključivalo npr. potrebu za pojašnjenjem u pogledu 
„organske akvakulture”, izbjegavanjem prekomjer -
nih naknada za akvakulturna uzgajališta u mreži 
Natura 2000, obvezu izbjegavanja prijevara odobra -
vanjem neprihvatljivih troškova itd.).
54
Komisija prihvaća da, iako su okviru operativnih 
programa EFR -a postojali pokazatelji za mjerenje 
napretka u programiranju, ti pokazatelji nisu bili 
ni zajednički ni usporedivi među državama člani -
cama. U tom kontekstu, u operativnim programima 
upotrebljavale su se različite vrste pokazatelja 
te njihovo objedinjavanje na razini EU -a nije bilo 
moguće. Zato je u okviru EFPR -a predviđeno upo -
trebljavanje ograničenog broja zajedničkih poka -
zatelja za procjenu napretka provedbe programa 
u cilju postizanja ciljeva. Ti zajednički pokazatelji 
dostavljat će se jedanput na godinu u godišnjim 
izvješ-ćima o provedbi EFPR -a.
Komisija uzima u obzir taj nalaz i radi na uspostavi 
skupa zajedničkih pokazatelja na temelju pouz -
danih statističkih izvora za buduće programe za 
razdoblje od 2014. do 2020.
Okvir 5.
Ovaj komentar odnosi se na dva nepovezana pita -
nja, od kojih je jedno kvaliteta statističkih podataka, 
a drugo odabir pokazatelja za praćenje EFR -a.
U pogledu pokazatelja za praćenje EFR -a Komisija 
uzima u obzir opažanje i slaže se da su pokazate -
lji rezultata primjereniji. To je pitanje postavljeno 
predmetnoj državi članici.
Potrebno je uzeti u obzir da je između odobrenja za 
projekt i stvarnog povećanja proizvodnje potrebno 
relativno dugo vrijeme.
Odgovori Komisije 57
Okvir 6.
U okviru 6. prikazano je da se ciljevi sektora uklju -
čeni u operativni program kao primjer općenitog 
konteksta u kojem se provode mjere EFR -a možda 
neće ostvariti. Komisija smatra da je pri procjeni 
ostvarenja ciljeva potrebno razlikovati između pita -
nja koja su pod kontrolom država članica i onih koja 
to nisu. Glavni čimbenici koji nisu pod kontrolom 
država članica uključuju utjecaj gospodarske i finan -
cijske krize, a posebno u slučaju Francuske gdje je 
pojava virusa dovela do dramatičnog povećanja 
smrtnosti kamenica.
Obujam proizvodnje kamenica sljedećih godina 
najviše će ovisiti o kapacitetu za rješavanje pro -
blema povećane smrtnosti. Pragovi od 120 000 tona 
postignuti su 2008., ali se otad proizvodnja sma -
njila. Francuska nadležna tijela i dalje su bila optimi -
stična u pogledu ukupnih ciljeva za proizvodnju za 
programsko razdoblje.
Ciljevi za proizvodnju postavljeni su na početku 
programskog razdoblja. Za provedbu mjera akva -
kulture 2011. preostale su još četiri godine. Osim 
toga, s obzirom na prirodu ulaganja u projekte, 
2011. je još bilo definitivno prerano za predviđanje 
konačne uspješnosti mjera. U posljednjem prijed -
logu za izmjenu operativnog programa iz 2013. 
cilj je pomaknut na 208 068 i izračunan s pomoću 
metodologije koju primjenjuje Eurostat.
Za Poljsku su na početne ciljeve utjecali:
 — kasno donošenje operativnog programa (tek 
u listopadu 2008.) zbog kojeg je skraćeno 
vrijeme za ostvarivanje ciljeva (za sve je uspo -
redbe potrebno primijeniti 2015. kao referentnu 
godinu),
 — vremenski razmak između ulaganja i povećanja 
proizvodnje (najmanje tri godine),
 — povećanje populacije zaštićenih vrsta ptica 
grabežljivica, npr. vranca (u nekim slučajevima 
šteta se procjenjuje za 80 % proizvodnje),
 — povremeni problemi s nedostatkom ili lošom 
kakvoćom vode,
 — povećanje cijena hrane za životinje,56
Iako se akvakultura u EU -u nije razvijala kao u dru -
gim regijama, zadržane su aktivnost i zaposlenost.
Komisija naglašava da je pri usporedbi stopa razvoja 
akvakulture u EU -u i drugim svjetskim regijama 
potreban oprez zbog velikih razlika u uvjetima 
u kojima poduzeća moraju poslovati, npr. u pogledu 
razine zaštite društva i okoliša.
U svjetlu najnovijih dostupnih podataka, STECF4 
naglašava da nakon utjecaja financijske i gospo -
darske krize akvakultura EU -a odnedavno pokazuje 
gospodarsko poboljšanje.
57
Komisija naglašava da su početni ciljevi postavljeni 
u vrlo različitom gospodarskom kontekstu. Iako 
se obujam akvakulture u EU -u nije povećao, zadr -
žane su aktivnost i zaposlenost. Najnoviji dostup-
ni podaci pokazuju poboljšanje u gospodarskoj 
uspješnosti sektora akvakulture u nekoliko država 
članica.
U pogledu odlomka 46. početni ciljevi postavljeni 
su prije sedam godina kad je gospodarsko stanje 
bilo potpuno drukčije.
Potpora EFR -a samo je jedan element usmjeren na 
povećanje dugoročne proizvodnje. Ostali elementi 
imaju mnogo veći utjecaj. Gospodarska i financij -
ska kriza smanjila je potražnju potrošača, povećala 
tržišno natjecanje iz trećih zemalja i negativno 
utjecala na pouzdanost potrošača u proizvode iz 
akvakulture.
4 Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo 
(STECF) – Izvješće o gospodarskoj uspješnosti sektora akvakulture 
u EU -u (STECF-13-29). 2013. Ured za publikacije Europske unije, 
Luksemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, str. 383.
Odgovori Komisije 58
u akvakulturi) bila je ograničena zbog odluka 
subjekata da izbjegavaju rizik u jeku gospodarske 
i financijske krize. Većina financijskih sredstava bila 
je dodijeljena za tradicionalne aktivnosti koje su 
relativno nižeg rizika.
Okvir 7.
Pristup prostoru poznato je pitanje i Komisija je 
poduzela niz inicijativa kako bi ga riješila, posebno 
predlaganjem direktive o pomorskom prostornom 
planiranju (koja je sad donesena) i zahtjeva za 
države članice da sastavljaju višegodišnje nacio -
nalne planove za razvoj održive akvakulture.
Gospodarska i financijska kriza imala je negativan 
utjecaj na motivaciju za nova ulaganja u sektor kako 
je Sud prepoznao u odlomku 41. Održavanje konku -
rentnosti europskog sektora akvakulture u kojem se 
mogu osigurati zaposlenost i proizvodnja pod teš -
kim okolnostima jednako je tako potrebno smatrati 
uspjehom.
62
Komisija podsjeća na to da je financiranje projekata 
koji su već počeli potpuno u skladu s primjenjivim 
zakonodavstvom.
Okvir 8.
Zbog gospodarske i financijske krize podneseno je 
manje zahtjeva za financiranje nego što se očeki -
valo tijekom programiranja na temelju opsežnog 
savjetovanja s dionicima.
Nadležna tijela zatim su provjerila jesu li ispunjeni 
kriteriji uključujući gospodarski i financijski kapaci -
tet. U pogledu odabira šest projekata u Španjolskoj, 
španjolska su nadležna tijela potvrdila da su svi ti 
projekti ispunjavali njihove kriterije za odabir.
U pogledu nabavljanja radnih plovila zbog kojih se 
nisu nužno poboljšali proizvodnja ili zaposlenost, 
moguće je da je zahvaljujući njima bio omogu -
ćen nastavak akvakulturnih aktivnosti u trenutku 
u kojem zbog gospodarske nesigurnosti takva 
ulaganja ne bi bila dopuštena.
U slučaju odabira projekata u Poljskoj, zahtijeva se 
trogodišnji poslovni plan. Na taj se način omogu -
ćava odabir samo gospodarski održivih projekata. — nedostatak kontrole nad nekim bolestima,
 — usmjerenost projekata na modernizaciju posto -
jećih poduzeća koja se bave akvakulturom,
 — relativno niska potražnja na poljskom tržištu 
unatoč promidžbenim kampanjama i dodava -
njem novih vrsta u ponudu.
U slučaju Portugala, pri postavljanju ciljeva za 
proizvodnju u akvakulturi uzeto je u obzir moguće 
povećanje proizvodnje potaknuto velikim projek -
tom provedenim 2009. uz potporu Financijskog 
instrumenta za smjernice u ribarstvu. Zbog teh -
ničkih problema u okviru tog projekta nikad nije 
ostvarena očekivana proizvodnja. Stoga je razlika 
između ciljne i stvarne proizvodnje najvećim dije -
lom uzrokovana neuspjehom jednog projekta.
Povećanje proizvodnje bilo je povezano s time 
što je Rumunjska iz proračuna dodijelila dodat -
nih 25 milijuna za os 2. Iz GU MARE zatražili su od 
upravljačkog tijela da revidira pokazatelje postig-
nuća u skladu s novim, dodatnim sredstvima.
Ciljevi za proizvodnju španjolskog operativnog 
programa postavljeni su 2007. kad je španjolsko 
gospodarstvo bilo u porastu iznad prosjeka u EU -u. 
Iako se 2014. ti izvorni ciljevi čine nerealističnima, 
2007. nije bilo tako.
59
Komisija smatra da je u mnogim projektima gospo -
darska i financijska kriza usporila isplativo ostvariva -
nje ciljeva.
60
Komisija smatra da je ograničena potpora održivom 
razvoju akvakulture i loša usmjerenost uglavnom 
posljedica kašnjenja i velikih razlika u gospodar -
skom kontekstu između početnih usmjerenja za 
razvoj potpore akvakulturi te vremena za provedbu 
relevantnog projekta.
61
U kontekstu financijske i gospodarske krize, privatni 
subjekti podnosili su sve manje projekata. Nada -
lje, provedba inovativnih projekata (koji obično 
uključuju veći rizik nego tradicionalni projekti 
Odgovori Komisije 59
65
Vidi odgovor Komisije na okvir 9. Provedba EFR -a 
odvijala se u kontekstu teške gospodarske i financij -
ske krize zbog čega je logično da nisu ostvareni svi 
ciljevi projekata jer su projekti većinom osmišljeni 
prije krize.
Kriteriji prihvatljivosti moraju se provjeriti (uklju -
čujući i kontrole na licu mjesta) prije središnje ili 
konačne isplate u skladu s postupcima koji se defi -
niraju na nacionalnoj razini.
U slučaju Poljske, posrednička tijela bila su obvezna 
na temelju relevantnih nacionalnih propisa pro -
voditi 100-postotne kontrole na licu mjesta prije 
konačnih isplata sredstava u slučaju projekata za 
akvakulturu. Međutim, ti nacionalni propisi izmije -
njeni su u studenome 2011. i donesen je postupak 
uzorkovanja sa stopom uzorkovanja od 20 %. Osim 
toga, korisnika se može kontrolirati tijekom pet 
godina s početkom od datuma konačne isplate te se 
mogu pokrenuti korektivne mjere u slučaju otkriva -
nja nepravilnosti.
Okvir 10.
Pisana i potpisana konačna izvješća korisnika o pro -
vedbi temelj su za procjenu rezultata projekata. Pri 
evaluaciji postizanja rezultata projekata u obzir se 
moraju uzeti svi čimbenici uključujući one koji su 
izvan kontrole korisnika, točnije učinak grabežlji -
vaca i ostali prirodni uzroci te financijska i gospo -
darska kriza.
Kako je navedeno u odgovoru Komisije na okvir 9., 
provedba EFR -a odvijala se u kontekstu teške gos -
podarske i financijske krize zbog čega je logično 
da nisu ostvareni svi ciljevi projekata jer su projekti 
većinom osmišljeni prije krize.
67
U praksi postoji potreba za uravnoteženjem tih 
dvaju kriterija. To posebno vrijedi u pogledu osigu -
ravanja da je projektima potrebna javna potpora 
za rješavanje financijskih i tehničkih pitanja i osigu -
ravanja tehničke i financijske održivosti projekata. 
Potonji kriterij postaje sve važniji u kontekstu sve 
jasnijeg utjecaja krize.Kriterije za odabir odobrava Odbor za praćenje 
u Rumunjskoj u kojem je Komisija samo promatrač. 
U slučaju projekata za koje je rumunjsko revizor -
sko tijelo utvrdilo nedostatke u postupku odabira, 
Komisija je za osiguranje usklađenosti upotrijebila 
sredstva koja su joj bila na raspolaganju. U tom su 
pogledu isplate Rumunjskoj bile prekinute od siječ -
nja 2012. do sredine 2013. kad je postojala dostatna 
potvrda da su nedostaci sustava za upravljanje 
i kontrolu ispravljeni.
Stupanj provedbe projekta nije kriterij za odabir. 
S obzirom na nestabilno gospodarsko okruženje, 
projekti provedeni prije podnošenja zahtjeva, ali 
unutar razdoblja prihvatljivosti koji su u skladu 
s pravilima prihvatljivosti trebali bi se smatrati 
dijelom postupka smanjenja rizika za EU i nacionalni 
proračun na najmanju moguću mjeru.
Za sljedeće programsko razdoblje predviđa se 
poboljšanje s obzirom na to da se u članku 65. 
stavku 6. Uredbe o zajedničkim odredbama 
br. 1303/2013 predviđa da se operacije ne odabiru 
za potporu ESI fondova ako su fizički završene ili 
provedene u cijelosti prije nego što je korisnik 
upravljačkom tijelu podnio zahtjev za financiranje 
u okviru programa, neovisno o tome je li korisnik 
izvršio sva plaćanja.
Okvir 9.
Komisija uvažava da je poboljšanje moguće 
u pogledu ex ante  evaluacije utjecaja projekata i u 
pogledu ex post  analize ostvarenog utjecaja. Među -
tim, Komisija podsjeća na to da je ERF uspostavljen 
u kontekstu teške gospodarske i financijske krize. 
U tom je kontekstu logično da se nisu uspjeli ostva -
riti svi ciljevi projekata koji su često bili osmišljeni 
prije krize.
Mnogi projekti u Poljskoj bili su usmjereni na 
modernizaciju akvakulture zbog zastarjele 
infrastrukture.
Odgovori Komisije 60
70
U načinu na koji su ti prijedlozi sročeni odražava se 
visoka razina važnosti koju Komisija pridaje održi -
vom razvoju akvakulture. U strateškim smjernicama 
utvrđene su trenutačno glavne prepreke za razvoj 
akvakulture u EU -u, a otvorenom metodom koor -
dinacije namjerava se pomoći državama članicama 
pri rješavanju tih prepreka. Općenita usklađenost 
pristupa osigurava se na temelju dosljednosti 
između operativnih programa EFPR -a i višegodišnjih 
nacionalnih planova ( ex ante  uvjet).
71
Komisija naglašava da EFPR uključuje mogućnost 
financiranja projekata usmjerenih na utvrđivanje 
i planiranje područja najpogodnijih za razvoj akva -
kulture te utvrđivanje i planiranje područja u kojima 
se ne bi trebalo raditi na akvakulturi.
Zaključci i preporuke
74
Empirijski dokazi iz provedbe programa EFR -a poka -
zuju da je utjecaj financijske krize i gospodarskog 
pada u glavnim zemljama proizvođačima u EU -u 
znatan. Utjecala je na potražnju potrošača te zbog 
toga proizvođači rjeđe preuzimaju rizik za ulaganje. 
Uz to, zbog smanjenja javne potrošnje znatno se 
smanjila i mogućnost sufinanciranja iz javnih sred -
stava u većini država članica.
Međutim, Komisija shvaća da potpora EFR -a odr -
živom razvoju akvakulture dosad nije ostvarila 
očekivane rezultate. Stečeno iskustvo uključeno je 
u Komisijine prijedloge za revidirani ZRP i novi EFPR, 
koji su doneseni 2013. odnosno 2014.69
Vidi odgovor Komisije na okvir 8.
Projekti koji su počeli prije podnošenja zahtjeva pri -
hvatljivi su ako je trošak u okviru razdoblja prihvat -
ljivosti i ako su ispunjeni kriteriji za odabir i pravila 
prihvatljivosti.
Korisnici su bili svjesni mogućnosti za financira -
nje u okviru EFR -a od 2007., ali morali su čekati do 
kraja 2009. kako bi se javili na poziv za podnošenje 
zahtjeva za mjere za akvakulturu.
Za sljedeće programsko razdoblje predviđa se 
poboljšanje s obzirom na to da se u članku 65. 
stavku 6. Uredbe o zajedničkim odredbama 
br. 1303/2013 predviđa da se operacije ne odabiru 
za potporu ESI fondova ako su fizički završene ili 
provedene u cijelosti prije nego što je korisnik 
upravljačkom tijelu podnio zahtjev za financiranje 
u okviru programa, neovisno o tome je li korisnik 
izvršio sva plaćanja.
Unatoč tome, neki su odlučili preuzeti rizik i s ulaga -
njem početi prije toga.
Komisija to uzima u obzir te će osigurati odgovara -
juće praćenje.
Okvir 12.
Komisija će to pitanje pratiti s državama članicama.
Komisija napominje da neki projekti, iako su se činili 
obećavajućima, nisu mogli postići početne ciljeve. 
Gospodarska i financijska kriza te drugi čimbenici 
imali su negativan utjecaj na te projekte, a to je bilo 
teško predvidjeti od početka. Komisija napominje 
da je teško pronaći ravnotežu između preuzimanja 
rizika za financiranje projekata koji neće postići 
očekivane ciljeve i projekata koji bi bili uspješni 
neovisno o potpori EU -a. Gospodarska i financijska 
kriza to dodatno otežava.
Komisija će to pitanje pratiti s državama člani -
cama i posebno provjeriti da su ispunjeni uvjeti za 
prihvatljivost.
Odgovori Komisije 61
76
Komisija uzima u obzir opažanje Suda, ali nagla -
šava da je gospodarska i financijska kriza usporila 
ostvarivanje ciljeva za razvoj i zaposlenost u sektoru 
akvakulture na razini EU -a. Nadalje, ciljevi na razini 
država članica postavljeni su u razdoblju vrlo različi -
toga gospodarskog konteksta.
Komisija naglašava da su, iako se obujam akvakul -
ture u EU -u nije povećao, aktivnost i zaposlenost 
zadržane. Nadalje, najnoviji dostupni podaci i ana -
liza5 pokazuju poboljšanje gospodarske uspješnosti 
akvakulture u EU -u.
77
Komisija priznaje da potpora EFR -a održivom 
razvoju akvakulture do sada nije ostvarila očekivane 
rezultate te je stoga već donijela odgovarajuće 
mjere.
78
Komisija naglašava da se novim ZRP -om i EFPR -om 
pruža jasniji okvir za potporu održivog razvoja 
akvakulture u EU -u.
Preporuka 1. (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija će pažljivo analizirati obrazloženje pred -
ložene potpore za akvakulturu u okviru novih 
EFPR -ovih operativnih programa (OP -ovi) za koje 
se očekuje da će biti dostavljeni u drugoj polovici 
2014. Komisija će pozorno analizirati i usklađenost 
između mjera OP -a i mjera najavljenih u višegodiš -
njem nacionalnom strateškom planu za akvakulturu.
Novim mehanizmima EFPR -a za programiranje 
i praćenje omogućit će se postavljanje realističnijih 
i primjerenijih ciljeva te olakšati izvješćivanje o odr -
živom razvoju akvakulture u EU -u s pomoću točnijih 
i usporedivih pokazatelja.
5 Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo 
(STECF) – Izvješće o gospodarskoj uspješnosti sektora akvakulture 
u EU -u (STECF-13-29). 2013. Ured za publikacije Europske unije, 
Luksemburg, EUR 26336 EN, JRC 86671, str. 383.Ne dovodeći u pitanje teškoće pri procjeni mjera 
za akvakulturu, koje uvažava Sud, Komisija prepoz-
naje da višegodišnjim nacionalnim planovima nije 
pružen dostatno jasan okvir za razvoj održive akva -
kulture u razdoblju do 2013. To je riješeno novom 
zajedničkom ribarstvenom politikom i strateškim 
smjernicama za akvakulturu koje su donesene 2013.
Posredovanjem Odbora za EFR izdani su priručnik 
EFR-a i mnogi dokumenti sa smjernicama. Nadalje, 
redovita interakcija s državama članicama odvi -
jala se u okviru godišnjih sastanaka radi revizije 
Odbora za EFR. Komisija tijekom programskog 
razdoblja nijednom nije od država članica dobila 
povratnu informaciju da se te smjernice smatraju 
nedostatnima.
Komisija uvažava da se razlike među izvorima 
podataka na razini EU -a rješavaju u velikoj mjeri 
zahvaljujući trenutačnoj reviziji okvira za prikuplja -
nje podataka.
75
Ta se preporuka upućuje državama članicama.
Gospodarska i financijska kriza imala je znatan utje -
caj na upotrebu sredstava iz EFR -a za održivi razvoj 
akvakulture u EU -u. Kriza je usporila postizanje 
ciljeva i smanjila potražnju za inovativnim projek -
tima u odnosu na relativno manje rizične projekte 
za akvakulturu.
Komisija priznaje da su u godišnjem izvješćivanju 
država članica o pokazateljima bili prisutni metodo -
loški nedostaci. Zato je u okviru EFPR -a predviđeno 
upotrebljavanje ograničenog broja zajedničkih 
i usporedivih pokazatelja koji se temelje na pouzda -
noj metodologiji radi procjene napretka provedbe 
programa u smjeru postizanja ciljeva.
Odgovori Komisije 62
Preporuka 1. (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
U skladu s  ex ante  uvjetom za višegodišnji nacio -
nalni strateški plan za akvakulturu Komisija neće 
donijeti operativne programe EFPR -a ako države 
članice ne dostave odgovarajuće višegodišnje 
nacionalne strateške planove za promicanje održive 
akvakulture, prema potrebi.
Dio ove preporuke potrebno je uputiti državama 
članicama jer, u skladu s načelom podijeljenog 
upravljanja, države članice zadužene su za pripremu 
i primjenu cjelovitih nacionalnih strategija za razvoj 
sektora akvakulture. Komisija ne može primijeniti 
nikakve kazne niti pokrenuti postupke zbog kršenja 
obveza ako države članice ne pripreme ili ne primi -
jene te strategije u skladu sa smjernicama Komisije.
Preporuka 1. (d)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Iako su države članice u biti i dalje nadležne za 
pojednostavnjenje administrativnih postupaka 
i prostorno planiranje, Komisija je među ciljevima 
koje se nastoji ostvariti utvrdila nedostatak prostor -
nog planiranja i potrebu za pojednostavnjenjem 
administrativnih postupaka u Strateškim smjerni -
cama za akvakulturu (COM(2013) 229). Komisija će 
države članice potaknuti i da primijene nedavno 
donesenu Direktivu o pomorskom prostornom pla -
niranju radi poboljšanja razvoja akvakulture.Preporuka 1. (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i smatra da se taj 
dio preporuke već uvelike provodi s pomoću sljede -
ćih smjernica:
Komisija je razvila smjernice za razvoj održive 
akvakulture, uključujući u pogledu relevantnih 
čimbenika povezanih s okolišem: http://ec.europa.
eu/fisheries/cfp/aquaculture/official_documents/
com_2013_229_en.pdf .
Pripremila je i smjernice za ispunjavanje ex ante  
uvjeta za višegodišnji nacionalni strateški plan za 
akvakulturu: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/
emff/doc/10-guidance -emff -specific -eacs_en.pdf .
Komisija je kao prilog smjernicama za ex ante  
evaluacije pripremila smjernice o načinu uključi -
vanja zaključaka strateških procjena utjecaja na 
okoliš u osmišljavanje njezinih operativnih pro -
grama: http://ec.europa.eu/fisheries/reform/emff/
doc/08-strategic -environmental -assessment_en.pdf .
Komisija je razvila smjernice o prirodi odstupanja 
dopuštenih na temelju članka 9. Direktive o divljim 
pticama. Tim se dokumentom nastoje pojasniti 
ključni koncepti iz članka 9. Direktive o divljim pti -
cama s obzirom na to da se odnose na sprječavanje 
ozbiljne štete koju nanose vranci ili na zaštitu flore 
i faune te se u njemu pružaju praktični savjeti za 
provedbu tih koncepata:  http://ec.europa.eu/envi -
ronment/nature/cormorants/files/guidance_cormo -
rants.pdf .
Osim toga, Komisija trenutačno podupire razvoj 
posebnih smjernica za provedbu Okvirne direktive 
o vodama i Okvirne direktive o pomorskoj strate -
giji u pripremi. Svi dokumenti koji se odnose na taj 
projekt dostupni su na: https://circabc.europa.eu/w/
browse/4eda1 1 16-2b76-4a0c -b4ed -b3ec2616b013 . 
To se nastavlja na smjernice za održivu akvakulturu 
u kontekstu mreže Natura 2000: http://ec.europa.
eu/environment/nature/natura2000/management/
docs/Aqua -N2000  %20guide.pdf.
Odgovori Komisije 63
Preporuka 2. (d)
Za razdoblje od 2014. do 2020. u okviru EFPR -a pro -
micat će se veće usmjeravanje na rezultat (upotreba 
zajedničkih pokazatelja rezultata) u odnosu na 
prethodni EFR, uključujući primjenu okvira uspješ -
nosti (upotreba zajedničkih pokazatelja proizvoda). 
U Uredbi o EFPR -u predviđen je delegirani akt 
o zajedničkim pokazateljima.
Novi sustav za praćenje u okviru EFPR -a sastojat će 
se od sljedećih elemenata:
 — baze podataka na razini država članica (IN -
FOSYS) u koju se pohranjuju podaci o svakoj 
operaciji uz praćenje zajedničke strukture i upo -
trebu zajedničkih pokazatelja
 — izvješća koje se šalje Komisiji u kojem se u obje -
dinjenom obliku predstavljaju ključne informa -
cije. Informacije bi trebale biti kumulativne kako 
bi odražavali razvoj provedbe.
Zajednički pokazatelji EFPR -a poslužit će kao temelj 
za praćenje i evaluaciju te za pregled uspješnosti 
programa. Njima će se omogućiti objedinjava -
nje podataka na razini EU -a i mjeriti napredak 
u pogledu ciljeva strategije Europa 2020.Preporuka 1. (e)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija naglašava da je od 1996. uspostavljen 
pravni okvir kojim su obuhvaćeni statistički podaci 
o proizvodnji u akvakulturi (Uredba br. 788/96 
stavljena izvan snage Uredbom br. 762/2008). 
Komisija će nastavljati rješavati te probleme pove -
zane s podacima na odgovarajućim forumima 
i odgovarajućim postupcima (npr. proširenjem 
prikupljanja podataka unutar Okvira za prikupljanje 
podataka na slatkovodnu akvakulturu i usklađivanje 
metodologija).
Preporuka 2.
Ova preporuka (od odlomaka (a) do (d)) upućuje se 
isključivo državama članicama.
Preporuka 2. (a)
Nakon donošenja strateških smjernica EU -a za 
akvakulturu u travnju 2013., države članice počele 
su uspostavljati svoje višegodišnje nacionalne 
strateške planove za promicanje održive akvakul -
ture. Komisija će pratiti provedbu tih planova, što će 
uključivati ciljeve država članica i mjere poduzete za 
njihovo ostvarenje. Točnije, to će uključivati uskla -
đenost s  ex ante  uvjetom za višegodišnji nacionalni 
strateški plan za akvakulturu, bez čega Komisija 
neće moći dati odobrenje za operativni program 
EFPR -a.
Preporuka 2. (b)
Komisija uvažava ovu preporuku na kojoj je glavni 
naglasak Komisijinih trenutačnih inicijativa za 
pomorsko prostorno planiranje.
Preporuka 2. (c)
Komisija naglašava da EFPR uključuje niz novih 
elemenata osmišljenih kao pomoć za usmjeravanje 
financiranja iz EFPR -a na te projekte kojima se najviše 
pridonosi održivom razvoju akvakulture i ostvaruje 
vrijednost za uloženi novac. Ti elementi uključuju: 1. 
pojačani sustav praćenja s godišnjim izvješćivanjem 
o mjerama koje se financiraju, 2. potpunije godiš -
nje izvješće o provedbi, 3. pojačano usmjerenje na 
rezultate uključujući novi okvir za uspješnost, i 4. ex 
ante  uvjete za osiguranje usklađenosti mjera koje će 
se financirati u okviru akvakulture s višegodišnjim 
nacionalnim strateškim planom za akvakulturu.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ-AB-14-010-HR-C ISSN 2315-0548
Jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike 
(ZRP) u razdoblju do 2013. i njezina financijskog 
instrumenta, Europskog fonda za ribarstvo (EFR), 
bilo je poticanje održivog razvoja akvakulture. 
Sud je ispitao jesu li mjere EFR -a za razvoj 
akvakulture dobro izrađene i provedene te jesu li 
ostvarile vrijednost za uloženi novac. U  cjelini, 
Sud je utvrdio da nije pružena djelotvorna 
potpora jer je okvir za razvoj akvakulture na 
razini EU -a i država članica bio razmjerno slab, 
a stvarno poduzetim mjerama nisu ostvareni 
dostatni rezultati.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD