Uvod

Klimatske promjene glavni su izazov za našu generaciju, a EU je predvodnik u dogovaranju multilateralnog okvira kako bi se odgovorilo na taj globalni izazov. Diplomacija EU-a odigrala je 2015. ključnu ulogu u sklapanju povijesnoga globalnog Pariškog klimatskog sporazuma. Čak 195 zemalja dogovorilo je jednostavan cilj: budućim naraštajima predati u nasljeđe zdraviji planet te naprednije, modernije i pravednije društvo. Sustavom UN-a prvi su se put osigurali doprinosi svih zemalja za ograničavanje njihovih emisija stakleničkih plinova. Sada sudjeluju svi najveći svjetski emiteri, uključujući Kinu, koja sama uzrokuje više od četvrtine globalnih emisija. Pariškim sporazumom utvrđuje se cilj ograničavanja globalnog porasta prosječne temperature na znatno ispod 2 °C uz zadani cilj od 1,5 °C. Kako bi se stranke pridržavale zadanih ciljeva, u okviru Sporazuma predviđen je i snažan sustav transparentnosti kojim će se pratiti njihov napredak u provedbi doprinosa te kojim će se od stranaka zahtijevati da svakih pet godina postave još ambicioznije ciljeve na temelju najnovijih znanstvenih spoznaja.

EU na unutarnjoj razini djeluje brzo i odlučno u provođenju konkretnih mjera na temelju obveza preuzetih u okviru Pariškog sporazuma. Na početku mandata ove Komisije, prije gotovo 5 godina, predsjednik Juncker je kao jasan prioritet u borbi protiv klimatskih promjena definirao uspostavu otporne europske energetske unije s naprednom klimatskom politikom kako bi se osigurala poštena i pravedna tranzicija na moderno, klimatski neutralno i konkurentno gospodarstvo te istodobno stvorile mogućnosti za nova radna mjesta i održiv rast. Djelovanje u području klime ključno je i za postizanje svih 17 ciljeva održivog razvoja.

Kao rezultat takve politike, EU je trenutačno jedino veliko svjetsko gospodarstvo koje je u svoje zakonodavstvo u potpunosti prenijelo mjere za ispunjavanje obveza iz Pariškog sporazuma te će do 2030. u okviru pripreme za klimatski neutralno gospodarstvo nastojati smanjiti emisije stakleničkih plinova za najmanje 40 %.

Danas EU ima vjerojatno najsveobuhvatniji i najambiciozniji zakonodavni okvir, koji se temelji na njegovu dugogodišnjem demokratskom i uključivom postupku donošenja odluka. Uspješno provodi tranziciju na klimatski neutralno gospodarstvo – od 1990. do 2017. emisije stakleničkih plinova smanjile su se za 23 %, dok je gospodarski rast iznosio 58 %. Kako naši međunarodni partneri jačaju vlastita nastojanja za tranziciju, tako raste interes za model i politike EU-a, što pruža izvrsne prilike za političku suradnju i gospodarsku diplomaciju.

Unatoč promjenama u politici uzrokovanima nacionalnim političkim ciklusima, prije svega u Sjedinjenim Američkim Državama, globalna podrška Pariškom sporazumu i dalje je snažna te ga podržavaju sva najveća svjetska gospodarstva osim jednoga. Unatoč tome, jasno je da se globalna tranzicija potrebna za postizanje ciljeva iz Pariza ne odvija dovoljno brzo. Najnovija znanstvena izvješća, naročito Posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o cilju od 1,5 °C, potvrđuju da prvi krug doprinosa stranaka Pariškom sporazumu nije dovoljan za postizanje njegovih ciljeva. Zbog takvih kretanja raste zabrinutost javnosti te građani pozivaju na ambicioznije i odlučnije djelovanje u području klimatskih promjena, što je potvrđeno nedavnim europskim izborima i istraživanjem Eurobarometra o klimatskim promjenama.

U tom kontekstu glavni tajnik Ujedinjenih naroda António Guterres organizira sastanak na vrhu o djelovanju u području klime u New Yorku 23. rujna 2019., dan prije otvaranja Opće skupštine UN-a. Nakon tog će se sastanka 24. i 25. rujna održati sastanak na vrhu UN-a o ciljevima održivog razvoja.

Cilj je sastanka na vrhu o djelovanju u području klime potaknuti ambicioznije mjere i ubrzati provedbu Pariškog sporazuma. Cilj sastanka na vrhu je naročito potaknuti stranke da njihovi postojeći doprinosi za smanjenje emisija budu još ambiciozniji te da pravodobno podnesu dugoročne strategije za sastanak Konferencije stranaka (Pariškog sporazuma) krajem 2020. Sastanak na vrhu bit će važna prilika za čelnike država i vlada da predstave svoje planove za dosadašnje povećanje ambicija i napretka, kao i za tijela vlasti na podnacionalnoj razini, poduzeća, javne i privatne financijske ustanove, uz civilno društvo, da pošalju snažne tržišne i političke signale i daju zamah u „utrci prema vrhu”. Glavni tajnik Ujedinjenih naroda Guterres pozvao je na sastanak na vrhu sve čelnike država i vlada te istodobno naglasio: „Prijeđimo s riječi na djela!”.

Europska unija odlučna je ubrzano postići klimatske ciljeve

EU i države članice, u skladu sa svojom predanošću multilateralnom djelovanju temeljenom na znanosti, aktivno se pripremaju da do 2020. dogovore i priopće dugoročnu strategiju EU-a s ciljem postizanja klimatske neutralnosti do 2050. Očekuje da će do 2020. sve vlade koje sudjeluju u Pariškom sporazumu predstaviti takve strategije. U pripremi dugoročne strategije EU-a te kako bi se svim državama članicama EU-a omogućilo da analiziraju i internaliziraju viziju, Europska komisija odgovorila je već u studenome 2018. na zahtjev Europskog vijeća komunikacijom „Čist planet za sve”. Protekle godine to je bilo predmet temeljite demokratske rasprave na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini. Uz razinu EU-a, države članice EU-a obvezne su izraditi i svoje nacionalne dugoročne strategije u skladu s Uredbom o upravljanju energetskom unijom.

Velika većina država članica EU-a već je podržala cilj EU-a za klimatsku neutralnost do 2050. te se provode daljnje rasprave s ciljem postizanja konsenzusa tijekom sljedećih nekoliko mjeseci. Europsko vijeće pozvalo je Vijeće i Komisiju da unaprijede rad na uvjetima, poticajima i odgovarajućem okviru koji će se uspostaviti kako bi se osigurala tranzicija na klimatski neutralan EU. Europsko vijeće dovršit će svoje smjernice do kraja godine kako bi početkom 2020. podnijelo dugoročnu strategiju EU-a Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC). Također je pozvalo Europsku investicijsku banku da pojača svoje aktivnosti potpore djelovanju u području klime. Europski parlament, Gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija već su podržali cilj klimatske neutralnosti do 2050.

Klimatska neutralnost do 2050., cilj ambiciozniji od onog propisanog posebnim izvješćem IPCC-a o cilju od 1.5°, predstavlja izazov za EU u pogledu ulaganja i modernizacije, kao i veliku priliku da se uspostavi konkurentska prednost kao „pionira”, otvore nova radna mjesta i poveća životni standard stanovništva. Manje ambiciozan plan značio bi odricanje od naših dugotrajnih globalnih klimatskih ambicija i propuštanje gospodarskih prilika za EU.

Proračun Europske unije u središtu je ostvarivanja naših klimatskih ambicija. Trenutačno se pregovara o proračunu EU-a od više od 1 bilijuna EUR, koji je Europska komisija predložila za razdoblje od 2021. do 2027. Europska komisija predložila je da najmanje 25 % rashoda EU-a bude namijenjeno aktivnostima ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe njima, uključujući proračun Europske unije za međunarodnu i razvojnu suradnju. Stoga će se budućim proračunom potaknuti klimatski prihvatljive mjere u svim područjima politike te će on biti podložan provjerama kako bi se osiguralo da se ne financiraju ulaganja koja nisu u skladu s tranzicijom na klimatsku neutralnost. Obzor Europa promijenit će smjer u području europskih istraživanja i inovacija, pri čemu će u središtu pozornosti biti djelovanje u području klime. InvestEU, Instrument za povezivanje Europe, svi naši kohezijski fondovi i fondovi EU-a za ruralni razvoj bit će dostupni za poticanje infrastrukturnih i produktivnih ulaganja koja su nam potrebna u svim dijelovima EU-a.