DODATAK

Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova (pravilo 59. stavak 3. Poslovnika):

Točka 2.3.

Izmijeniti kako slijedi:

2.3. U nedavnoj Stoljetnoj deklaraciji ILO-a o budućnosti rada usvojenoj na Međunarodnoj konferenciji rada (ILC) utvrđuju se neki važni pravci djelovanja za ILO . U deklaraciji ILC također poziva sve članove, uzimajući u obzir nacionalne okolnosti, da na temelju tripartitnosti i socijalnog dijaloga te uz potporu ILO-a individualno i zajednički djeluju kako bi nastavili razvijati antropocentričan pristup budućnosti rada. Deklaracija se odnosi na pitanja kao što su i navode mjere kojima bi se moderniziralo radno pravo i spriječila isključenost te se ujedno predviđa niz ulaganja u jačanje ljudsk ih e kapacitet a e, u i institucij a e rada i promicanje neprekinutog, uključivog i održivog gospodarskog rasta, pune i produktivne zaposlenosti i dostojanstvenog rada za sve u dostojanstven i održiv rad kojima bi se oblikovalo najbolje okruženje za razvoj poduzeća i za napredak prema pravednijim radnim i životnim uvjetima za građane , uz uvažavanje nacionalnih okolnosti i posebne uloge socijalnih partnera.

Obrazloženje

Predloženim se izmjenama nastoji osigurati da tekst točke odgovara sadržaju Stoljetne deklaracije ILO-a. Nadalje, za potrebe ovog mišljenja vidjeti opću izjavu o tome na koji bi način članovi Međunarodne organizacije rada trebali pojedinačno i zajednički djelovati u cilju podupiranja svog pristupa budućnosti rada.

Rezultat glasovanja

Za: 56 Protiv: 121 Suzdržani: 3

Točka 2.5.

Izmijeniti kako slijedi:

2.5. Na razini EU-a europski stup socijalnih prava zasad se provodi:

a) zakonodavnim i nezakonodavnim mjerama s naglaskom na ostvarivanju i preispitivanju postojeće socijalne stečevine, koju prema potrebi valja ažurirati,

b) posebnim financijskim sredstvima i

c) nekim početnim promjenama u postupku europskog semestra.

Obrazloženje

U ovoj se točki govori o tome koje su vrste mjera zasad poduzete na razini EU-a u svrhu provedbe europskog stupa socijalnih prava. Stoga nije logično govoriti o ažuriranju postojeće stečevine.

Rezultat glasovanja

Za: 56 Protiv: 124 Suzdržani: 2

Točka 2.6.

Izmijeniti kako slijedi:

2.6. Opće napomene o Zakonodavne i nezakonodavne mjer ama e na razini EU-a i nacionalnoj razini

Obrazloženje

Predlaže se izmjena glavnog naslova i podnaslova ovog odjeljka kako bi oni odražavali predloženi dodani tekst u novim točkama predloženima u nastavku.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Protiv: 126 Suzdržani: 8

Prva nova točka prije sadašnje točke 2.6.1.

Dodati prvu novu točku prije sadašnje točke 2.6.1.:

Osnovno načelo provedbe – opći pristup

Obrazloženje

Predlaže se izmjena glavnog naslova i podnaslova ovog odjeljka kako bi oni odražavali predloženi dodani tekst u novim točkama predloženima u nastavku.

Rezultat glasovanja

Za: 55 Protiv: 119 Suzdržani: 5

Nova točka nakon točke 2.6.1.

Dodati novu točku nakon sadašnje točke 2.6.1.:

Osnovno načelo mora biti da je pitanja koja nemaju jasnu nadnacionalnu dimenziju u području radnog prava primjerenije rješavati na nacionalnoj razini. Potrebno je izbjegavati zakonodavstvo EU-a koje se temelji na univerzalnom modelu i ne uzima u obzir razlike između osobina i veličine poduzeća, sektora ili tradicija i sustava u državama članicama. Njime se također slabi mogućnost da sindikati i udruge poslodavaca pregovaraju o sporazumima izrađenima po mjeri za različite industrije, što je posebno važno u zemljama u kojima socijalni partneri imaju visok stupanj slobode reguliranja uvjeta rada i zapošljavanja, i neovisno i kao dopuna nacionalnom zakonodavstvu.

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

Za: 51 Protiv: 116 Suzdržani: 6

Točka 2.6.4.

Izmijeniti kako slijedi:

2.6.4. Države članice , i institucije EU-a , socijalni partneri i organizacije civilnog društva trebal e i bi pratiti provedbu europskog stupa socijalnih prava i djelotvornost postojećih mjera u okviru europskog semestra, uz istodobno jamčenje uključenosti socijalnih partnera i organizacija civilnog društva . Institucije EU-a trebale bi podupirati države članice i socijalne dionike na nacionalnoj razini u provedbi europskog stupa socijalnih prava.

Obrazloženje

Izmjena se unosi kako bi odrazila činjenicu da se u praćenju provedbe europskog stupa socijalnih prava razlikuju uloga EU-a i država članica s jedne strane te uloga socijalnih partnera i civilnog društva s druge strane.

Rezultat glasovanja

Za: 54 Protiv: 120 Suzdržani: 1

Točka 2.6.5.

Izbrisati točku:

2.6.5. Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvir s općim i jasnim zajedničkim standardima, kojima se uvažavaju posebne nacionalne okolnosti i koji se mogu prilagoditi raznolikosti sustava socijalne skrbi i uloge dionika, te kojima se priznaju stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini i donosi europska dodana vrijednost ( 1 ) . Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a te primjenom horizontalne klauzule (članak 9. UFEU-a).

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Protiv: 123 Suzdržani: 5

Točka 2.6.5.

Izmijeniti kako slijedi:

2.6.5. usmjeren na s općim i jasnim zajedničkim dostižne standard e ima , kojima se uvažavaju posebne nacionalne okolnosti i koji se mogu prilagoditi raznolikosti sustava socijalne skrbi i uloge dionika, te kojima se priznaju stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini i donosi europska dodana vrijednost Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvirstandard, kojima se uvažavaju posebne nacionalne okolnosti i koji se mogu prilagoditi raznolikosti sustava socijalne skrbi i uloge dionika, te kojima se priznaju stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini i donosi europska dodana vrijednost ( 2 ) . Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a te primjenom horizontalne klauzule (članak 9. UFEU-a).

Obrazloženje

Kada je cilj poštovanje raznolikosti među državama članicama u području socijalnog sustava, ne može se pozivati na opće ili zajedničke standarde.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Protiv: 120 Suzdržani: 4

Točka 2.6.6.

Izmijeniti kako slijedi:

2.6.6. rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava , poboljšanje i prilagođavanje socijalnih uvjeta i uvjeta na tržištu rada za europske radnike i građane, poboljšanje i uspostava pouzdanih, i djelotvornih i održivih sustava socijalne zaštite s ciljem pravednih radnih uvjeta , utvrđivanje minimalnih standarda za borbu protiv socijalnog dampinga te uz istovremeno stvaranje ravnopravnih uvjeta za uspješna gospodarstva, zapošljavanje i održiva poduzeća, uz te povećanje povjerenja građana u EU. Strategije socijalne politike trebaju uključivati interese MSP-ova i pravedne tržišne uvjete za njih. Važno je uspostaviti i odobriti osnovne standarde za usluge od općeg interesa, kao što su stanovanje, voda i socijalne usluge, koje bi trebalo redovito ocjenjivati. To među ostalim trebaju provoditi neovisna ocjenjivačka tijela (istraživački instituti, akademije itd.) kojima se može pružati financijska potpora i čija se izvješća mogu objavljivati. Prednost treba dati razmatranju pitanja osnovnih potreba građana i ranjivih skupina te pitanja opasnih razlika u području mogućnosti, dohotka i bogatstva unutar država članica i među njima . Socijalnu uključenost utemeljenu na jednakim mogućnostima i pravednim životnim uvjetima trebale bi promicati sve države članice . Provedbom europskog stupa socijalnih prava nastoji se potaknuti uzlazna konvergencija, poboljšanjesocijalnih uvjeta i uvjeta na tržištu rada za europske radnike i građane, poboljšanje i uspostava pouzdanih,djelotvornihsustava socijalne zaštite ( 3 ) te suvremenih i znanstveno utemeljenih socijalnih i zdravstvenih usluga čija se kvaliteta ocjenjuje, osobito kad su posrijedi javne i neprofitne usluge,uz istovremeno stvaranje ravnopravnih uvjeta za uspješna gospodarstva, zapošljavanje i održiva poduzeća,povećanje povjerenja građana u EU. Strategije socijalne politike trebaju uključivati interese MSP-ova i pravedne tržišne uvjete za njih. Važno je uspostaviti i odobriti osnovne standarde za usluge od općeg interesa, kao što su stanovanje, voda i socijalne usluge, koje bi trebalo redovito ocjenjivati. To među ostalim trebaju provoditi neovisna ocjenjivačka tijela (istraživački instituti, akademije itd.) kojima se može pružati financijska potpora i čija se izvješća mogu objavljivati. Prednost treba dati razmatranju pitanja osnovnih potreba građana i ranjivih skupina

Obrazloženje

Provedba europskog stupa socijalnih prava trebala bi dovesti do uzlazne konvergencije rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava jer rezultati određuju jesu li odluke o politikama uspješne. Kao što se navodi u preambuli europskog stupa socijalnih prava (točka 12.), „[s]tupom se nastoje postići učinkoviti rezultati u području zapošljavanja i socijalnih prava kao odgovor na postojeće i buduće izazove […]”. U tekstu bi također trebalo spomenuti prilagođavanje socijalnih i radnih uvjeta (ne samo poboljšanje) jer bi takve prilagodbe mogle biti potrebne zbog promjena u našim društvima i u svijetu rada. Socijalni sustavi moraju biti pouzdani i djelotvorni, ali i održivi.

Cilj europskog stupa socijalnih prava nije utvrđivanje minimalnih standarda radi borbe protiv socijalnog dampinga pa je taj dio potrebno izbrisati.

Popis pitanja koja bi se trebala rješavati prioritetno ne bi smio sadržavati pitanja koja nisu obuhvaćena načelima europskog stupa socijalnih prava (npr. razlike u bogatstvu i dohotku unutar ili između država članica).

Rezultat glasovanja

Za: 53 Protiv: 115 Suzdržani: 3

Točka 2.6.7.

Izmijeniti kako slijedi:

2.6.7. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti različitoj ulozi kolektivnog pregovaranja na nacionalnoj razini i kolektivnim ugovorima, u okviru kojih je moguće predvidjeti zakonske obveze prije donošenja zakona ili koji mogu biti alternativa zakonodavstvu zahvaljujući uređivanju posebnih područja tržišta rada i radnih odnosa. Na taj način socijalni partneri mogu imati ulogu u postupku provedbe i dokazati da mogu imati jednak pravni učinak . U nekim državama članicama postupci kolektivnog pregovaranja nisu strukturirani, a opseg kolektivnog pregovaranja vrlo je ograničen te su stoga i dalje prisutne razlike u priznavanju socijalnih prava utvrđenih europskim stupom socijalnih prava. U takvim bi slučajevima zakon trebao intervenirati. Stoga EGSO potiče države članice na jačanje kapaciteta nacionalnih socijalnih partnera.

Obrazloženje

Predlažemo da se izbriše kraj druge rečenice jer uopće nije jasno što se podrazumijeva pod „dokazivanjem jednakog pravnog učinka”. Nacionalni sustavi razlikuju se u pogledu uloge kolektivnog pregovaranja i zakonodavstva u regulaciji tržišta rada, u razinama na kojima se pregovaranje provodi (međusektorska, sektorska, poduzeće i radno mjesto, regionalna, profesionalna) i u načinu na koji pregovori na različitim razinama mogu biti međusobno povezani (povezivanje) [izvor: Eurofound].

Rezultat glasovanja

Za: 59 Protiv: 114 Suzdržani: 2

Točka 2.6.8.

Izmijeniti kako slijedi:

2.6.8 razmatra se sljedećih šest prioriteta: digitalizacija; poboljšanje uspješnosti tržišta rada i socijalnih sustava; vještine; bavljenje psihosocijalnim aspektima i rizicima na radu; jačanje kapaciteta za snažniji socijalni dijalog; kružno gospodarstvo iznijet će se konkretni prijedlozi o temama povezanima s provedbom europskog stupa socijalnih prava, kao što su pregovori o autonomnom okvirnom sporazumu o digitalizaciji, uključujući mogućnosti i načine uspostavljanja i prekidanja veza te poboljšanje uspješnosti tržišta rada i socijalnih sustava te razvoj vještina ( 4 ). Četverostranom izjavom „Novi početak za socijalni dijalog” potiče se razvoj djelotvornog kolektivnog pregovaranja. Zajednička predanost socijalnih partnera provedbi europskog stupa socijalnih prava odražava se u zajedničkom programu rada europskih socijalnih partnera za razdoblje 2019.–2021. koji će se provoditi i na nacionalnim razinama, čime se pridonosi procesu nacionalnih reformi. U programu rada za razdoblje 2019.–2021.

Obrazloženje

Važno je osigurati da tekst mišljenja bude u skladu s formulacijama iz programa rada europskih socijalnih partnera (npr. povezivanje i isključivanje spominju se u programu rada u kontekstu izjave o organiziranju zajedničkog seminara za prikupljanje informacija na kojem će se analizirati različita iskustva).

Rezultat glasovanja

Za: 53 Protiv: 115 Suzdržani: 6

Točka 2.6.10.

Izmijeniti kako slijedi:

2.6.10. ukazao na to da smatra kako bi jasan plan provedbe europskog stupa socijalnih prava mogao pridonijeti poticanju konvergencije i ostvarenju njegovih ciljeva ( 6 ) pozvao na izradu jasnog i koordiniranog plana kojim će se utvrditi prioriteti za provedbu stupa socijalnih prava. Komisija je poduzela praktične mjere za provedbu stupa socijalnih prava u praksi na europskoj razini te je nedavno objavila ažurirani informativni članak koji sadržava dosad usvojene zakonodavne i nezakonodavne inicijative ( 5 ) . EGSO je već

Obrazloženje

Predlažemo upotrebu teksta istovjetnog onom iz mišljenja SOC/564.

Rezultat glasovanja

Za: 50 Protiv: 113 Suzdržani: 4

Točka 2.6.11.

Izmijeniti kako slijedi:

2.6.11. Mjere za provedbu europskog stupa socijalnih prava trebale bi se temeljiti na znanstvenoj analizi sadašnjeg pravnog i praktičnog stanja u pogledu socijalnih i zdravstvenih politika u državama članicama i na razini EU-a, a trebale bi i uključivati socijalne dionike. EGSO bi mogao djelovati kao posrednik. EGSO predlaže uspostavu EU-ovog foruma za socijalnu politiku: EU- u je po treba n stalan forum za poticati komunikaciju, razmjenu dobrih praksi, ocjenjivanje, stručne seminare, socijalne programe, usklađivanje s pravilima EU-a i država članica i projekte reformi za politike država članica i EU-a. S obzirom na i dalje prisutan problem nedovoljno uspješne provedbe postojećih socijalnih prava, Komisija i države članice moraju pospješiti svoju usklađenost s pravilima EU-a. Novi forum treba usko povezati s EGSO-om i postupkom europskog semestra.

Obrazloženje

Nije u potpunosti jasno što se misli pod uspostavom „EU-ovog foruma za socijalnu politiku”. Nema potrebe za stvaranjem novih instrumenata/platformi te se stoga forum ne bi trebao spominjati. Važno je savjetovanje s relevantnim dionicima i njihovo uključivanje u provedbu europskog stupa socijalnih prava.

Rezultat glasovanja

Za: 52 Protiv: 114 Suzdržani: 3

Točka 2.7.2.

Izmijeniti kako slijedi:

2.7.2. Trebalo bi revidirati pravila EU-a o proračunu i dugu ( 7 ) kako bi se poštovala temeljna prava te ciljevi Ugovorâ i europskog stupa socijalnih prava. prethodno u brojnim prilikama istaknuo financiranje provedbe socijalnog stupa također će uvelike ovisiti o sredstvima dostupnima na razini država članica. Bit će potrebno financiranje iz državnih proračuna za ulaganja te za tekuće troškove aktivnosti tijekom sljedećih nekoliko godina, koje bi moglo biti ograničeno pravilima EU-a koja se odnose na proračun i dug ( 9 ) . Kao što je EGSO više puta naglasio ( 10 ) , potrebno je razmotriti načine povećanja fleksibilnosti dopuštene u okviru tih pravila, primjerice s pomoću „zlatnog pravila”, koje bi omogućilo javna ulaganja u socijalne svrhe radi postizanja ciljeva socijalnog stupa, i to: povećanjem razine dohotka, snažnijom socijalnom kohezijom i sprječavanjem isključenosti skupina u nepovoljnom položaju koje u suprotnom ne bi mogle u potpunosti sudjelovati u društvu, uz istodobno ostvarivanje održivog gospodarskog rasta. veća javna ulaganja unutar država članica mogu se olakšati i primjenom zlatnog pravila za javna ulaganja u socijalne svrhe, čime bi se omogućila veća fleksibilnost u proračunskim pravilima. Povećanje razine dohotka, održiv rast, viši stupanj socijalne kohezije i sprječavanje isključenja zajednički su ciljevi koje treba razmotriti. Veća javna ulaganja mogu se podupirati, naročito europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF), koji se mogu jasnije usmjeriti na ciljeve istaknute u okviru europskog stupa socijalnih prava Za učinkovitu uporabu dodatnih sredstava potrebna je provedba akcijskih programa i planova provedbe socijalnog stupa kao sastavni dio europskog semestra, a posebno izrada nacionalnih programa reformi i programa konvergencije ( 12 ) U pregovorima za sljedeći VFO trebalo bi nastojati osigurati odgovarajuća financijska sredstva za zapošljavanje i socijalne politike.Uspješna gospodarstva, kontrola duga i socijalni ciljevi trebali bi biti u odgovarajućoj ravnoteži. Kao što je EGSOistaknuo ( 8 ) Veća javna ulaganja mogu se podupirati, naročito europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF), koji se mogu jasnije usmjeriti na ciljeve istaknute u okviru europskog stupa socijalnih prava ( 11 ) . Odgovarajuće politike oporezivanja, usmjerene, među ostalim, na djelotvornu borbu protiv poreznih prijevara, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja, trebale bi omogućiti prikupljanje dodatnih sredstava kojima bi se pridonijelo financiranju europskog stupa socijalnih prava.

Obrazloženje

Važno je točno citirati mišljenje na koje se upućuje kako bi se osigurala veća uravnoteženost teksta i također uputiti na izjave iz prethodnih mišljenja o provedbi stupa kao dijelu europskog semestra.

Rezultat glasovanja

Za: 55 Protiv: 112 Suzdržani: 4

Točka 2.8.4.

Izmijeniti kako slijedi:

2.8.4. Novi ciklus europsk og i semest r a r trebao bi ostvariti socijalne ciljeve u okviru sveobuhvatnog praćenja socijalnih neravnoteža kao protuteža dominaciji fiskalnih i makroekonomskih zahtjeva . Pregled socijalnih pokazatelja trebao bi služiti za praćenje prava i načela sadržanih u stupu socijalnih prava i biti usmjeren na njih te obuhvaćati poboljšane i nove mjerljive pokazatelje. Ti bi pokazatelji, osim statističkih podataka, mogli uključivati stvaran pristup socijalnim uslugama utemeljenima na kvaliteti, ostvariva socijalna prava , integraciju migranata u društvo i na tržište rada, opseg kolektivnog pregovaranja, sudjelovanje socijalnih dionika u europskom semestru te pristup naukovanju i kvalitetnom visokom obrazovanju. Komisija bi provedbu nacionalnih planova reformi trebala pratiti u uskoj suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva te time promicati preporuke po zemljama u području socijalne politike. Broj i struktura preporuka trebali bi biti primjereni te bi se njima trebao pratiti napredak ostvaren u pogledu prioriteta navedenih u planu.

Obrazloženje

Nije potrebno govoriti o „novom” europskom semestru s obzirom na to da je on uveden još 2010. Nadalje, nema potrebe tražiti „novi” europski semestar, nego bi svi napori trebali biti usmjereni na osiguravanje djelotvornog funkcioniranja postojećeg europskog semestra usmjerenog na rezultate. Bilo bi bolje upotrijebiti izraz „novi ciklus europskog semestra”. Europskom stupu socijalnih prava priložen je „pregled socijalnih pokazatelja” kojim se prate kretanja i rezultati u zemljama EU-a u trima područjima povezanima s načelima u okviru stupa socijalnih prava. Pregled socijalnih pokazatelja doprinosi koordinaciji ekonomskih politika u okviru europskog semestra i služi za ocjenu napretka u postizanju „socijalnog rejtinga AAA” za EU u cjelini. To znači da se provodi sveobuhvatan nadzor.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Protiv: 117 Suzdržani: 4

Nova točka prije sadašnje točke 3.1.

Dodati novu točku prije sadašnje točke 3.1.:

EGSO je već naglasio u svojem povezanom mišljenju (13) da bi stup socijalnih prava mogao biti dobra prilika da se pokaže da je na razini EU-a, kada je to potrebno, i dalje moguće primjereno odgovoriti na izazove s kojima se suočavaju obični ljudi uz potpuno poštovanje podjele nadležnosti i načela supsidijarnosti.

Obrazloženje

U ovoj se rečenici navodi što se mora imati na umu u pogledu provedbe europskog stupa socijalnih prava i sljedećih koraka: europski stup socijalnih prava mogao bi biti dobra prilika da se pokaže da EU može pružiti odgovarajući odgovor kad je to potrebno. Istovremeno se naglašava važnost punog poštovanja podjele nadležnosti i načela supsidijarnosti.

Rezultat glasovanja

Za: 50 Protiv: 114 Suzdržani: 4

Prva nova točka nakon sadašnje točke 3.1.

Dodati prvu novu točku nakon sadašnje točke 3.1.:

Sinergija između EU-a i nacionalne socijalne politike i mjera od ključne je važnosti. Budući da se socijalni model EU-a temelji na različitim nacionalnim modelima, koje je potrebno očuvati, EU mora poštovati nacionalne nadležnosti i raznolikost socijalnih sustava država članica, koji se temelje na duboko ukorijenjenim političkim odlukama i društvenim modelima. Glavna zadaća EU-a stoga bi trebala biti osiguravanje najboljih mogućih uvjeta državama članicama i socijalnim partnerima te pružanje potpore u njihovim nastojanjima da provedu utvrđene reforme.

Obrazloženje

Važnost sinergija između EU-a i nacionalnih socijalnih politika i mjera treba se naglasiti i u tekstu zaključaka i preporuka. U preambuli dokumenta „Europski stup socijalnih prava” jasno se navodi da je uspostava tog stupa „zajednička politička obveza i odgovornost. […].” U njoj se također jasno spominje poštovanje podjele nadležnosti i uzimanje u obzir različitih socioekonomskih okruženja i raznolikosti nacionalnih sustava, uključujući i ulogu socijalnih partnera, te načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Rezultat glasovanja

Za: 45 Protiv: 116 Suzdržani: 4

Točka 3.2.2.

Izmijeniti kako slijedi:

3.2.2. Pri provedbi Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života posebnu pozornost trebalo bi posvetiti održivim , financijski prihvatljivim i pravednim rješenjima za osiguravanje odgovarajuće naknade za zaposlenike na roditeljskom dopustu, kao i fleksibilnim radnim uvjetima prilagođenima potrebama radnog mjesta , te bi pritom trebalo uzeti u obzir moguću reviziju ciljeva iz Barcelone . Usluge skrbi za djecu i druge usluge skrbi po pristupačnim cijenama također je potrebno uzeti u obzir kako bi se pružila podrška obiteljima.

Obrazloženje

Rješenja usvojena u državama članicama u provedbi Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života koja se tiču odgovarajuće naknade zaposlenicima koji se koriste roditeljskim dopustom moraju biti i financijski prihvatljiva. Sva rješenja u pogledu fleksibilnih radnih uvjeta trebaju uzimati u obzir i potrebe radnog mjesta.

Budući da je ciljeve iz Barcelone odredilo Europsko vijeće (2002.), njihova moguća revizija nije povezana s provedbom Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života. Stoga bi taj dio trebalo izbrisati.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Protiv: 109 Suzdržani: 5

Točka 3.2.3.

Izmijeniti kako slijedi:

3.2.3. neopravdanih razlika u plaćama između spolova EGSO je pozvao na uvođenje cjelovite strategije za rodnu ravnopravnost ( 14 ) . U kontekstu Zajedničke izjave europskih ministara o rodnoj ravnopravnosti ( 15 ) , EGSO poziva na uklanjanjerazlika u plaćama između spolova ( 16 ) . Osobito je potrebno razmotriti potrebe MSP-ova kako bi se izbjeglo pretjerano administrativno opterećenje.

Obrazloženje

Zahvaljujući ovom dodatku tekst je precizniji. Mjere za borbu protiv razlika u plaćama treba usmjeriti na neopravdane razlike u plaćama.

Rezultat glasovanja

Za: 45 Protiv: 114 Suzdržani: 5

Točka 3.2.5.

Izmijeniti kako slijedi:

3.2.5. održivim radnim mjestima stabilnom zapošljavanju pravo radnika na dobivanje potpor u e radnicima za traženje zaposlenja, osposobljavanje i prekvalifikaciju. EGSO još jednom naglašava da se sudjelovanje na tržištu rada i kvaliteta rada mogu poboljšati zahvaljujući povećanim ulaganjima u aktivne politike tržišta rada i uspostavom zajedničkih standarda za djelotvorno funkcioniranje javnih službi za zapošljavanje ( 17 ) . To se odnosi i na neprofitne službe za zapošljavanje kako bi se skratilo vrijeme prijelaza s jednog na drugo zaposlenje, kako bi se osiguralo korištenje stečenih vještina, podupro veći broj i raznolikost stručnih profila i ostvario napredak prema ( 18 ) . Pitanje borbe protiv dugotrajne nezaposlenosti, integracije migranata i ponovne integracije obeshrabrenih osoba na tržište rada još je jedno ključno područje politike u kojemu su potrebne hitne ciljane mjere, koje mogu uključivatipotporza traženje zaposlenja, osposobljavanje i prekvalifikaciju.

Obrazloženje

Prva izmjena oslanja se na tekst citiranog mišljenja. Što se tiče hitnih ciljanih mjera, bolja je formulacija ona u kojoj se odražava aspekt „aktivnosti”. Riječ je o pružanju potpore radnicima prilikom traženja posla, osposobljavanja i prekvalifikacije, a ne o „pravu” na to.

Rezultat glasovanja

Za: 47 Protiv: 110 Suzdržani: 2

Točka 3.2.6.

Izmijeniti kako slijedi:

3.2.6. pristupa prava na cjeloživotno m učenj u e za sve Jedan od prioriteta EU-a trebao bi biti osiguravanjecjeloživotnoučenjza sve ( 19 ) . Potrebno je dodatno razviti nacionalne sustave obrazovanja, osposobljavanja i naukovanja s naglaskom na području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika) i na razvoju dvojnih sustava, što će dovesti do boljeg usklađivanja s potrebama tržišta rada.

Obrazloženje

Trebali bismo se usredotočiti na promicanje politika kojima se jamči da svi imaju pristup cjeloživotnom učenju. Nadalje, iako se u citiranom mišljenju upućuje na važnost cjeloživotnog učenja i promicanja sudjelovanja u cjeloživotnom učenju, čini se da se u njemu ne navodi da bi pravo na cjeloživotno učenje trebalo biti dio programa EU-a.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Protiv: 116 Suzdržani: 2

Točka 3.3.1.

Izmijeniti kako slijedi:

3.3.1. Kratkoročno bi naglasak trebao biti na praćenju provedbe revidirane Direktive o upućivanju radnika, kojom se osigurava zaštita upućenih radnika tijekom njihova upućivanja, u vezi s pružanjem usluga, i podupire načelo jednakog postupanja, te Direktive o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima, kojom se utvrđuju minimalna prava za sve radne odnose, uz uspostavu Europskog nadzornog tijela za rad, kojemu je cilj poboljšati provedbu pravne stečevine EU-a i djelotvornost inspekcija rada.

Obrazloženje

Izmijenjenim tekstom opisuje se svrha Direktive o upućivanju radnika.

Rezultat glasovanja

Za: 43 Protiv: 118 Suzdržani: 2

Točka 3.3.2.

Izmijeniti kako slijedi:

3.3.2. EGSO potiče preporučuje jačanje uključenosti zaposlenika u poduzećima, posebno u svrhu općeg cilj a u povećanja produktivnosti i potpore upravljanja uvođenj u em novih tehnologija i iskorištavanj u a njihovog učinka na organizaciju rada i vještine radne snage. U tom kontekstu EGSO sa zadovoljstvom iščekuje rezultate pregovora između europskih socijalnih partnera o Okvirnom sporazumu o digitalizaciji.

Obrazloženje

Predloženim izmjenama nastoji se istaknuti važnost uključenosti zaposlenika u kontekstu potpore uvođenju novih tehnologija.

Rezultat glasovanja

Za: 46 Protiv: 118 Suzdržani: 4

Točka 3.3.3.

Izmijeniti kako slijedi:

3.3.3. s jedne strane uvode mjere i aktivnosti koje olakšavaju promjene, a s druge strane za osigurava nje minimalne odgovarajuća zaštit a e u slučajevima reorganizacije radnih mjesta ili kolektivnih otkaza uslijed tranzicije (zbog tehnoloških ili demografskih razloga odnosno razloga povezanih s globalizacijom, klimatskim promjenama ili kružnim gospodarstvom), za upravljanje minimalnom zaštitom i za promjene u tom pogledu , uključujući pravo na podršku kolektivno m pregovaranj e u , radi predviđanj a e promjena i pružanj a e potpore pogođenim radnicima (razvoj Direktive o kolektivnim otkazima ( 20 ) EGSO podupire razvoj primjerenih mjera, u okviru socijalnog dijaloga na odgovarajućoj nacionalnoj i europskoj razini, za „pravedne tranzicije”, kojima seuvode mjere i aktivnostiosiguravazaštitu slučajevima reorganizacije radnih mjesta ili kolektivnih otkaza uslijed tranzicije (zbog tehnoloških ili demografskih razloga odnosno razloga povezanih s globalizacijom, klimatskim promjenama ili kružnim gospodarstvom),, uključujućikolektivnopregovaranjpredviđanjpromjena i pružanjpotpore pogođenim radnicima. EGSO također sa zadovoljstvom iščekuje da suzakonodavci usvoje odredbe o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji.

Obrazloženje

Treba izbrisati izraze „pravo na kolektivno pregovaranje” i „razvoj Direktive o kolektivnim otkazima” jer sve tekstove koji se bave stavovima EGSO-a o provedbi europskog stupa socijalnih prava treba povezati s isticanjem pitanja o kojima bi države članice trebale voditi računa u svojim nastojanjima da razviju svoja tržišta rada i/ili sustave socijalne zaštite.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Protiv: 109 Suzdržani: 1

Točka 3.3.4.

Izmijeniti kako slijedi:

3.3.4. ocijeniti u svjetlu prilagoditi novo m g pravno m g okvir u a o nefinancijskim informacijama i pritom prema zahtjevima koje poduzeća trebaju ispuniti u pogledu odgovornosti pristupati s dužnom pažnjom . Sudjelovanje zaposlenika u korporativnom upravljanju, što je sastavni dio njihova prava na informiranost i savjetovanje, trebalo binovopravnookviro nefinancijskim informacijama ( 21 )

Obrazloženje

Izmjena se predlaže zato da bi tekst bio općenitiji. Prerano je za razmatranje prilagodbe novog pravnog okvira o nefinancijskim informacijama.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Protiv: 114 Suzdržani: 1

Točka 3.3.5.

Izmijeniti kako slijedi:

3.3.5. EGSO smatra da bi bilo korisno utvrditi referentne vrijednosti koje će pomoći u procjeni prikladnosti niskih plaća u svrhu sprečavanja siromaštva među primateljima dohotka, uključujući promicanjem analize i razmjene primjera dobre prakse u okviru dostupnih postupaka uzajamnog učenja i uvođenjem zajedničkih standarda za utvrđivanje transparentnih i predvidivih minimalnih plaća u slučajevima kada se one primjenjuju i ako ih socijalni partneri žele .

Obrazloženje

Uvođenje zajedničkih standarda za određivanje minimalnih plaća nije ni poželjno ni prihvatljivo s obzirom na to da plaće moraju biti predmet rasprave na nacionalnoj razini.

Rezultat glasovanja

Za: 51 Protiv: 114 Suzdržani: 2

Točka 3.4.6.

Izmijeniti kako slijedi:

3.4.6. Također je prijeko potrebno ojačati kapacitete država članica za aktiviranje prijenosa socijalnih prava ili drugih mjera kako bi se zadovoljile osnovne potrebe građana tijekom cijelog životnog vijeka. To uključuje:

— podupiranje i jačanje, i na europskoj razini, napora država članica da razviju i ažuriraju usvajanje europske okvirne direktive o sustave minimalnom g dohotku a radi iskorjenjivanja siromaštva i promicanja uključivog tržišta rada (22) ;

— ispitivanje mogućnosti razvijanja utvrđivanja zajedničkih načela minimalnih standarda u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u državama članicama EU-a (23) ;

— osiguravanje pristupa socijalnim i političkim funkcijama za osobe s invaliditetom;

— preispitivanje koncepta „trošak starenja” i njegovo preoblikovanje u koncept „dostojanstveno starenje” u okviru kojega se u središte gospodarskog upravljanja stavlja osiguravanje odgovarajućih mirovina, zdravstvenih usluga i dugotrajne skrbi, a da se pritom ne zanemaruje usmjerenost na održivosti mirovinskih sustava;

— izradu posebnih programa za stambeno zbrinjavanje i dostupnost stanovanja u korist kućanstava s niskim primanjima;

— ulaganje u objekte za skrb o djeci, od kojih izravnu korist imaju djeca i mladi u nepovoljnom položaju; EGSO pozdravlja prijedlog Komisije i Europskog parlamenta o uvođenju programa Garancije za djecu; i

— stvaranje istinskog europskog područja učenja, olakšavanje osiguravanje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve i proširenje programa Garancije za mlade.

Obrazloženje

Budući da europski stup socijalnih prava pruža smjernice državama članicama za razvoj njihovih socijalnih sustava, u točki o minimalnom dohotku naglasak bi trebao biti na tome. Također, u dodatku spomenutog mišljenja nalazi se protumišljenje u kojem se izriče različit stav.

Budući da u pogledu Garancije za djecu ne postoji konkretan prijedlog Komisije, još nije vrijeme da mu se izrazi podrška.

Treba spomenuti i potrebu za stvaranjem istinskog europskog područja učenja.

Rezultat glasovanja

Za: 51 Protiv: 112 Suzdržani: 2

Točka 1.1.

Izmijeniti kako slijedi:

1.1. rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava i djelotvorniju socijalnu politiku na razini EU-a i država članica Uvjeren da se realna budućnost Europske unije može zasnivati jedino na neraskidivoj vezi čvrstih gospodarskih temelja i snažne socijalne dimenzije ( 24 ) , EGSO se dosljedno zalaže za uzlaznu konvergencijui djelotvorniju socijalnu politiku na razini EU-a i država članica ( 25 ) . Trebalo bi također ojačati i ažurirati europski socijalni model kao uzor na međunarodnoj razini. Djelotvornom provedbom europskog stupa socijalnih prava iz 2017. potvrđuje se zajednička predanost europskom socijalnom modelu u okviru nove socijalno uključive strategije.

Obrazloženje

Za jaku socijalnu dimenziju važna je uzlazna konvergencija rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava jer rezultati određuju jesu li odluke o politikama uspješne. To je pojašnjeno i u preambuli europskog stupa socijalnih prava, gdje je u točki 12. navedeno sljedeće: „Europskim stupom socijalnih prava nastojali bi se postići učinkoviti rezultati u području zapošljavanja i socijalnih prava kao odgovor na postojeće i buduće izazove […].”

Rezultat glasovanja

Za: 47 Protiv: 116 Suzdržani: 1

Točka 1.3

Izbrisati točku:

1.3 Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvir s općim zajedničkim standardima, pri čemu se trebaju uvažavati posebne okolnosti i sustavi socijalne skrbi na nacionalnoj razini i priznavati stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini. Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a primjenom horizontalne klauzule ( 26 )

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Protiv: 123 Suzdržani: 5

Točka 1.3.

Izmijeniti kako slijedi:

1.3 usmjeren na dostižne s općim zajedničkim standard e ima , pri čemu se trebaju uvažavati posebne okolnosti i sustavi socijalne skrbi na nacionalnoj razini i priznavati stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini. Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a primjenom horizontalne klauzule Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvirstandard, pri čemu se trebaju uvažavati posebne okolnosti i sustavi socijalne skrbi na nacionalnoj razini i priznavati stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini. Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a primjenom horizontalne klauzule ( 27 )

Obrazloženje

Kada je cilj poštovanje raznolikosti među državama članicama u području socijalnog sustava, ne može se pozivati na opće ili zajedničke standarde.

Rezultat glasovanja

Za: 48 Protiv: 120 Suzdržani: 4

Točka 1.4.

Izmijeniti kako slijedi:

1.4. Europski stup socijalnih prava trenutačno se provodi s pomoću zakonodavnih i nezakonodavnih mjera, posebnog financiranja i promjena u postupku europskog semestra, što bi trebalo biti usmjereno na poticanje uzlazne konvergencije rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava, težeći pritom dostižnim i utvrđivanje minimalnih socijalnih standard im a radi stvaranja jednakih uvjeta tržišnog natjecanja.

Obrazloženje

Provedba europskog stupa socijalnih prava trebala bi dovesti do uzlazne konvergencije rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava jer rezultati određuju jesu li odluke o politikama uspješne. To je pojašnjeno i u preambuli europskog stupa socijalnih prava, gdje je u točki 12. navedeno sljedeće: „Europskim stupom socijalnih prava nastojali bi se postići učinkoviti rezultati u području zapošljavanja i socijalnih prava kao odgovor na postojeće i buduće izazove […].”

Rezultat glasovanja

Za: 47 Protiv: 116 Suzdržani: 1

Nova točka nakon sadašnje točke 1.4.

Dodati novu točku nakon sadašnje točke 1.4.:

Osnovno je načelo da se pitanja koja nemaju jasnu nadnacionalnu dimenziju moraju rješavati na nacionalnoj razini. Primarna uloga EU-a trebala bi biti pružanje poticaja, informacija i stručnog znanja kojima se državama članicama i socijalnim partnerima omogućuje osmišljavanje, provedba i ocjenjivanje politika za svladavanje strukturnih izazova s kojima se suočavaju na tržištu rada.

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Protiv: 113 Suzdržani: 3

Nova točka nakon sadašnje točke 1.4.

Dodati novu točku nakon sadašnje točke 1.4.:

Sinergija između EU-a i nacionalne socijalne politike i mjera od ključne je važnosti. Budući da se socijalni model EU-a temelji na različitim nacionalnim modelima, koje je potrebno očuvati, EU mora poštovati nacionalne nadležnosti i raznolikost socijalnih sustava država članica, koji se temelje na duboko ukorijenjenim političkim odlukama i društvenim modelima. Glavna zadaća EU-a stoga bi trebala biti osiguravanje najboljih mogućih uvjeta državama članicama i socijalnim partnerima te pružanje potpore u njihovim nastojanjima da provedu utvrđene reforme.

Obrazloženje

Važnost sinergija između EU-a i nacionalnih socijalnih politika i mjera treba se naglasiti i u tekstu zaključaka i preporuka. U preambuli dokumenta „Europski stup socijalnih prava” jasno se navodi da je uspostava tog stupa „zajednička politička obveza i odgovornost. […].” U njoj se također jasno spominje poštovanje podjele nadležnosti i uzimanje u obzir različitih socioekonomskih okruženja i raznolikosti nacionalnih sustava, uključujući i ulogu socijalnih partnera, te načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Rezultat glasovanja

Za: 45 Protiv: 116 Suzdržani: 4

Točka 1.7.

Izmijeniti kako slijedi:

1.7. i uz pomoć primjene zlatnog pravila za javna ulaganja u socijalne svrhe i europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), koji mogu biti jasnije usmjereni na europski stup socijalnih prava i odgovarajuće politike oporezivanja Kao što je EGSO već istaknuo, financiranje provedbe socijalnog stupa također će uvelike ovisiti o sredstvima dostupnima na razini država članica. Bit će potrebno financiranje iz državnih proračuna za ulaganja te za tekuće troškove aktivnosti tijekom sljedećih nekoliko godina, koje bi moglo biti ograničeno pravilima EU-a koja se odnose na proračun i dug. Kao što je EGSO više puta naglasio, potrebno je razmotriti načine povećanja fleksibilnosti dopuštene u okviru tih pravila, primjerice s pomoću „zlatnog pravila”, koje bi omogućilo javna ulaganja u socijalne svrhe radi postizanja ciljeva socijalnog stupa ( 29 ) Za provedbu europskog stupa socijalnih prava potrebna je snažna proračunska osnova i ulaganja na razini EU-a i država članica putem odgovarajućeg financiranja u sklopu VFO-ai europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), koji mogu biti jasnije usmjereni na europski stup socijalnih prava i odgovarajuće politike oporezivanja ( 28 )

Obrazloženje

Važno je točno citirati mišljenje na koje se upućuje kako bi se osigurala veća uravnoteženost teksta.

Rezultat glasovanja

Za: 55 Protiv: 112 Suzdržani: 4

Točka 1.9.

Izmijeniti kako slijedi:

1.9. Novim postupkom ciklusom europskog semestra trebali bi se ostvariti socijalni ciljevi u okviru sveobuhvatnog praćenja koje se provodi u sklopu tog postupka socijalne neravnoteže te bi trebalo uvesti nove i mjerljive pokazatelje, zajedno s ciljanim preporukama po zemljama u području socijalne politike.

Obrazloženje

Nije potrebno govoriti o „novom” europskom semestru s obzirom na to da je on uveden još 2010. Bilo bi bolje upotrijebiti izraz „novi ciklus europskog semestra”. Nadalje, nema potrebe tražiti „novi” europski semestar, nego bi svi napori trebali biti usmjereni na osiguravanje djelotvornog funkcioniranja postojećeg europskog semestra usmjerenog na rezultate. Europskom stupu socijalnih prava priložen je „pregled socijalnih pokazatelja” kojim se prate kretanja i rezultati u zemljama EU-a u trima područjima povezanima s načelima u okviru stupa socijalnih prava. Pregled socijalnih pokazatelja doprinosi koordinaciji ekonomskih politika u okviru europskog semestra i služi za ocjenu napretka u postizanju „socijalnog rejtinga AAA” za EU u cjelini. To znači da se provodi sveobuhvatan nadzor.

Rezultat glasovanja

Za: 49 Protiv: 117 Suzdržani: 4

Točka 1.10.

Izmijeniti kako slijedi:

1.10. Potrebno je promicati redovito praćenje provedbe europskog stupa socijalnih prava, uz obvezujuće redovito savjetovanje sa socijalnim dionicima , što bi EGSO mogao olakšati ; EGSO predlaže uspostavu EU-ovog foruma za socijalnu politiku povezanog s europskim semestrom .

Obrazloženje

Značenje riječi „obvezujuće” nejasno je u ovom kontekstu i trebalo bi je zamijeniti riječju „redovito”. Nije u potpunosti jasno što se misli pod uspostavom „EU-ovog foruma za socijalnu politiku”. Nema potrebe za stvaranjem novih instrumenata/platformi te se stoga forum ne bi trebao spominjati. Važno je savjetovanje s relevantnim dionicima i njihovo uključivanje u provedbu europskog stupa socijalnih prava.

Rezultat glasovanja

Za: 52 Protiv: 114 Suzdržani: 3

Točka 1.11.

Izmijeniti kako slijedi:

1.11 ukazao na to da smatra kako bi jasan plan provedbe europskog stupa socijalnih prava mogao pridonijeti poticanju konvergencije i ostvarenju njegovih ciljeva ( 30 ) . EGSO je također izradu jasnog i koordiniranog plana kojim će se utvrditi prioriteti za provedbu stupa socijalnih prava i ostvarivanje postojećih socijalnih prava i načela standarda . Temeljne potrebe i prava, posebno ranjivih skupina, razlike u mogućnostima, dohotku i bogatstvu unutar država članica i među njima , politike uključivanja i odgovarajući uvjeti za javne i neprofitne usluge te socijalna poduzeća pitanja su koja treba prioritetno rješavati. EGSO je većpozvao naostvarivanje postojećih socijalnih prava i. Temeljne potrebe i prava, posebno ranjivih skupina,, politike uključivanja i odgovarajući uvjeti za javne i neprofitne usluge te socijalna poduzeća pitanja su koja treba prioritetno rješavati.

Obrazloženje

Predlažemo upotrebu teksta istovjetnog onom iz mišljenja SOC/564. Popis pitanja koja bi se trebala rješavati prioritetno ne bi smio sadržavati pitanja koja nisu obuhvaćena načelima europskog stupa socijalnih prava (npr. razlike u bogatstvu i dohotku unutar ili između država članica).

Rezultat glasovanja

Za: 50 Protiv: 113 Suzdržani: 4

(1) SL C 440, 6.12.2018., str. 28. , točka 3.3.

(2) SL C 440, 6.12.2018., str. 28. , točka 3.3.

(3) SL C 13, 15.1.2016., str. 40.

(4) Europski socijalni dijalog, program rada za razdoblje 2019. – 2021.

(5) https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/european_pillar_one_year_on.pdf

(6) SL L 81, 2.3.2018. , točke 8.3. i 1.3.

(7) SL L 177, 18.5.2016., str. 35.

(8) SL C 227, 28.6.2018., str. 1. , točke 1.8 i 3.6; SL C 327, 12.11.2013., str. 11. ; „Godišnji pregled rasta za 2018.”, točka 1.4, još nije objavljeno; SL C 226, 16.7.2014., str. 21. ; i SL C 262, 25.7.2018., str. 1. , točka 3.14 i SL C 190., 5.6.2019., str. 24. , točka 1.8.

(9) SL C 177, 18.5.2016., str. 35 .

(10) SL C 227, 28.6.2018., str.1., točka 1.6; „Ekonomska politika europodručja 2018.”, točke 1.8 i 3.6; SL C 327, 12.11.2013., str. 11., točka 1.4, SL C 226, 16.7.2014., str. 21

(11) SL C 262, 25.7.2018., str. 1. , točka 1.5.

(12) SL C 262, 25.7.2018., str. 1. , točka 1.6.

(13) SL C 125, 21.4.2017., str. 10–26 .

(14) SL C 240, 16.7.2019., str. 3. , točka 1.3.

(15) Zajednička izjava Gender Equality as a Priority of the European Union today and in the future („Rodna ravnopravnost kao prioritet Europske unije danas i u budućnosti”) potpisana na neslužbenom sastanku ministara za rodnu ravnopravnost održanom 12. listopada 2018. u Beču.

(16) SL C 110, 22.3.2019., str. 26. , točke 3.1.1 i 3.1.3.

(17) EGSO je usvojio zasebno mišljenje o javnim službama za zapošljavanje, SL C 353, 18.10.2019., str. 46 .

(18) SL C 353, 18.10.2019., str. 46 .

(19) SL C 237, 6.7.2018., str. 8. , točka 4.10.

(20) Direktiva Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje.

(21) Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa.

(22) SL C 190, 5.6.2019., str. 1 .

(23) EGSO priprema mišljenje SOC/583„Zajednički minimalni standardi u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u državama članicama EU-a”.

(24) SL C 81, 2.3.2018., str. 145. , točke 1.2 i 2.2.

(25) Npr. u svojim mišljenjima SL C 13, 15.1.2016., str. 40. ; SL C 81, 2.3.2018., str. 145. i SL C 440, 6.12.2018., str. 135 .

(26) Članak 9. UFEU-a.

(27) Članak 9. UFEU-a.

(28) SL C 262, 25.7.2018., str. 1. , točke 1.5 i 1.6.

(29) SL C 262, 25.7.2018., str. 1. , točka 3.1.4 (i pripadajuća upućivanja).

(30) SL C 81, 2.3.2018., str. 145., točka 8.3.