GLOBALNE OBVEZE

Europa je 2015. bila suočena s novim globalnim izazovima koji se stalno razvijaju. Europska unija (EU) odgovorila je cjelokupnim spektrom svojeg portfelja politika te alatima koji obuhvaćaju diplomatsku, sigurnosnu, financijsku, trgovinsku, razvojnu i humanitarnu suradnju te služe kao pomoć u okviru sveobuhvatnog pristupa usmjerenog na vremenski aspekt.

Tijekom cijele godine EU je i dalje imao vodeću ulogu u međunarodnim nastojanjima da se riješe krize i pruži potpora, posebice u Ukrajini, Siriji, Iraku i Libiji. EU je također sa svojim međunarodnim partnerima neumorno radio na suzbijanju aktivnosti Da'esha.

Tijekom 2015. EU i njegove države članice i dalje su bili najveći svjetski pružatelj financiranja razvoja te promicali temeljne europske vrijednosti mira, sigurnosti, održivog razvoja, ljudskih prava i smanjenja siromaštva diljem svijeta te rješavali temeljne uzroke mnogih kriza. Samo je Europska komisija 2015. isplatila više od 10,3 milijarde EUR službene razvojne pomoći (ODA). Tijekom te godine jedanaesti Europski razvojni fond (EDF), u kojemu sredstva za razdoblje 2014. – 2020. iznose 30,5 milijardi EUR, postao je potpuno operativan.

Svjetski trend sve gorih prirodnih katastrofa i katastrofa prouzročenih ljudskim djelovanjem nastavio se i 2015. Europska komisija osigurala je pomoć u iznosu višem od 1,4 milijarde EUR, uključujući hranu, sklonište, zaštitu, zdravstvenu skrb i čistu vodu za više od 120 milijuna ljudi u više od 80 zemalja.

Usklađenošću politika za razvoj (PCD) EU uzima u obzir razvojne ciljeve u svim svojim politikama za koje je vjerojatno da će utjecati na zemlje u razvoju. Komisija je 2015. objavila peto Izvješće EU-a o PCD-u u kojem su istaknuta postignuća i preostali izazovi u području PCD-a na razini EU-a i u državama članicama.

Rad za zajedničku budućnost: od milenijskih razvojnih ciljeva do ciljeva održivog razvoja – Program do 2030.

Tijekom 2015. bili smo svjedoci važnih događaja u međunarodnoj suradnji u području održivog razvoja, smanjenja siromaštva i rizika od katastrofa. Ta je godina označila završetak milenijskih razvojnih ciljeva i omogućila priliku za razmatranje ostvarenog napretka te preostalih izazova.

EU je imao vodeću ulogu u nizu važnih međunarodnih sporazuma kojima se kolektivno preinačio smjer međunarodnog razvoja i suradnje u sljedećih 15 godina.

Od 25. do 27. rujna 2015. međunarodna se zajednica okupila u UN-u, u New Yorku kako bi prihvatila smjelu novu viziju održivog razvoja i iskorjenjivanja siromaštva koja sadržava temeljite promjene: „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” te uključuje 17 novih ciljeva održivog razvoja.

Sastanak na vrhu UN-a u rujnu bio je vrhunac dugotrajnog i uključivog međuvladinog pregovaračkog procesa u kojem je EU imao vodeću ulogu. Komunikacija Komisije o globalnom partnerstvu te kasniji zaključci Vijeća dokaz su konstruktivnog angažmana EU-a.

Prije sastanka na vrhu, na trećoj konferenciji Ujedinjenih naroda (UN) o financiranju razvoja u Adis Abebi u srpnju 2015. usuglašen je sveobuhvatni paket sredstava za provedbu Programa do 2030. Akcijskim planom iz Adis Abebe (AAAA) uspostavljen je novi model održivog razvoja u čijem je središtu dobro upravljanje, a naglasak je stavljen na odgovornosti za sve, primat nacionalnog djelovanja, uključujući mobilizaciju resursa, važnost poticajnih politika, ulogu privatnog sektora i predanost usklađenosti politika.

Službena razvojna pomoć (ODA) i dalje će imati važnu ulogu, a u svibnju 2015. EU je preuzeo ambicioznu kolektivnu obvezu ostvarivanja UN-ova cilja u pogledu ODA-e od 0,7 % bruto nacionalnog dohotka (BND) u roku iz Programa do 2030. To uključuje posebnu obvezu pružanja 0,15 – 0,20 % ODA-e/BND-a najslabije razvijenim zemljama u kratkom roku te postizanja 0,20 % u roku iz Programa do 2030. Međutim, ODA je samo mali dio područja financiranja razvoja. U skladu s AAAA-om djelovanja EU-a nadilaze ODA-u i pomažu povezati pomoć, ulaganja, trgovinu, mobilizaciju domaćih resursa i dobrih politika.

Privatni sektor također je bitan čimbenik za uspješnu provedbu Programa do 2030. Komisija podržava sudjelovanje privatnog sektora u razvoju od 2014. provedbom Komunikacije „Snažnija uloga privatnog sektora u postizanju uključivog i održivog rasta u zemljama u razvoju” .

Komisija je 2015. promicala strukturirani dijalog s privatnim sektorom u okviru ključnih događaja kao što su Forum za razvojnu politiku, događaj za privatni sektor koji je održan tijekom Konferencije o financiranju razvoja u Adis Abebi te stručna skupina s državama članicama.

Smanjenje rizika od katastrofa

Na Trećoj svjetskoj konferenciji o smanjenju rizika od katastrofa koja je održana u ožujku 2015. države članice UN-a donijele su Okvir za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015. – 2030. iz Sendaija koji je potvrdila Opća skupština UN-a. Kao prvi od sporazuma o razvoju nakon 2015. Okvir iz Sendaija osnova je za program održivog razvoja u kojem se uzima u obzir rizik od katastrofa i nastoji postići otpornost na taj rizik.

Revidirana europska politika susjedstva