Jedno od područja kojem se i dalje posvećuje pozornost jest dosljednost indeksa troškova rada u odnosu na druge statističke podatke o troškovima rada, posebno podatke iz tromjesečnih nacionalnih računa (vidi stavak 3.6.). To je područje analizirano s teorijskog i empirijskog stajališta.

Tijekom aktualnog izvještajnog razdoblja Eurostat je nastojao pojednostavniti i uskladiti standarde koji se odnose na podatke i metapodatke (izvješća o kvaliteti) koje države članice šalju Komisiji. Upotreba standarda za razmjenu statističkih podataka i metapodataka (Statistical Data and Metadata eXchange – SDMX) (), svjetski referentnog standarda za razmjenu statističkih podataka, za nomenklature i varijable korištene u podacima za indeks troškova rada proširena je na sve države članice. Eurostat je počeo ažurirati definiciju strukture podataka SDMX-a na novu verziju kako bi se omogućilo prikupljanje više neobveznih varijabli te uskladilo prikupljanje podataka o indeksu troškova rada s drugim statističkim područjima. Sa 12 država članica provedeni su testovi radi provedbe ažuriranih standarda, a provedba ažurirane izrade predviđena je, nakon daljnjeg testiranja, u sljedećem referentnom tromjesečju (treće tromjesečje 2016.). U pogledu rezultata, uspješno je testiran i prijenos podataka o indeksu troškova rada u formatu SDMX Europskoj središnjoj banci (ESB). Obje inicijative pridonijele su pojednostavnjenju postupka izrade.

U skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 450/2003 Komisija podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću svake dvije godine. Budući da su serije za prethodna razdoblja analizirane u prethodnim izvješćima, ovim se izvješćem ispituje kvaliteta podataka za indeks troškova rada za referentna tromjesečja od trećeg tromjesečja 2014. do drugog tromjesečja 2016.

U srpnju 2003. Komisija je donijela Uredbu (EZ) br. 1216/2003() u kojoj se detaljno navode postupci koje države članice moraju slijediti prilikom dostavljanja indeksa Komisiji, postupci za usklađivanje u pogledu sezonskih promjena indeksa i sadržaj nacionalnih izvješća o kvaliteti. U ožujku 2007. Komisija je donijela Uredbu (EZ) br. 224/2007(). Njome se mijenja Uredba (EZ) br. 1216/2003 i proširuje opseg indeksa troškova rada kako bi obuhvaćali gospodarske djelatnosti utvrđene u NACE Revision 1. odjeljcima L, M, N i O. To proširenje znači da su obuhvaćene i netržišne usluge. Netržišne usluge predstavljaju najveći dio gospodarskih djelatnosti iz tih odjeljaka i mogu imati drukčiju dinamiku od tržišnih usluga. U kolovozu 2007. Komisija je donijela Uredbu (EZ) br. 973/2007(). Njome su izmijenjene brojne uredbe o specifičnim statističkim područjima, uključujući indeks troškova rada, radi provedbe statističke klasifikacije gospodarskih djelatnosti utvrđenih u NACE Revision 2.

Postoji potražnja za informacijama o tromjesečnim postotnim promjenama troškova rada, kako su izmjerene indeksom troškova rada, ali u sve većoj mjeri i za informacijama o troškovima rada u apsolutnim iznosima (euri po satu). U travnju 2012. Eurostat je po prvi put objavio rane procjene troškova rada po satu u eurima i nacionalnim valutama. Eurostat je dodao raspodjelu prema NACE-u za svoje godišnje procjene objavljene u izvješću za javnost iz travnja 2016. te putem internetske baze podataka.

Objavljivanjem procjena godišnjih troškova rada s raspodjelom prema NACE-u temeljenih na indeksu troškova rada povećana je već velika korisnička potražnja za sveobuhvatnim i pravovremenim informacijama o razini troškova rada po satu. Komisija je primila pozitivne povratne informacije o objavi tih procjena i nastavit će izrađivati procjene godišnjih troškova rada s raspodjelom prema NACE-u.

3.2.Cjelovitost

Dostupnost i kvaliteta indeksa troškova rada uglavnom se i dalje poboljšava u usporedbi s prethodnim izvještajnim razdobljem. Eurostat je od svih država članica primio podatke usklađene u pogledu broja radnih dana te podatke usklađene u pogledu sezonskih promjena i broja radnih dana. Sve države članice dostavile su i podatke koji nisu usklađeni u pogledu sezonskih promjena, osim Danske i Švedske kojima su odobrena odstupanja od dostave podataka koji nisu usklađeni u pogledu sezonskih promjena ().

U pogledu država Europskog gospodarskog prostora (EGP) (), Island nije dostavio podatke za indeks troškova rada za referentno razdoblje, dok je Norveška dostavila podatke za sva predmetna tromjesečja.

Bez obzira na poboljšanu pokrivenost podataka usklađenih u pogledu sezonskih promjena, nakon pažljive analize kvalitete podataka i potreba korisnika odlučeno je da se kao središnje vrijednosti nastavi objavljivati podatke usklađene u pogledu broja radnih dana. Time se osobito osiguravaju jasnoća i dosljednost u odnosu na druge statističke podatke o cijenama (npr. indeks potrošačkih cijena). Međutim svi podaci, uključujući procjene usklađene u pogledu sezonskih promjena, dostupni su u Eurostatovoj internetskoj bazi podataka.

Sve države članice dostavile su nacionalna izvješća o kvaliteti za referentnu godinu 2015. te se trenutačno provjeravaju prije nego što postanu dostupna javnosti.

3.3. Pravovremenost

Pravovremenost država članica u dostavljanju podataka Komisiji poboljšala se od prethodnog izvješća objavljenog 2015. Uz iznimku Grčke i Hrvatske, došlo je tek do manjih kašnjenja. Pravovremeno dostavljanje podataka iznimno je važno za izradu indeksa troškova rada jer kašnjenja u dostavljanju podataka znače da se za agregate EU-a i europodručja moraju upotrebljavati procjene. To može dovesti do nepotrebno opširne naknadne revizije. U grafikonu 1. prikazan je udio ukupnih troškova rada u EU-u u eurima za koje su podaci u trenutku objave izvješća za javnost bili dostupni za svako tromjesečje.

Grafikon 1.: Podaci za indeks troškova rada dostupni u trenutku objave, postotak ukupnih troškova rada u EU-u u eurima

Pokrivenost indeksa troškova rada bila je potpuna, osim tijekom četiri tromjesečja u kojima Grčka (prvo i četvrto tromjesečje 2015., prvo i drugo tromjesečje 2016.) i Hrvatska (prvo tromjesečje 2016.) nisu na vrijeme dostavile svoje podatke.

Pravodobnost se u prosjeku poboljšala u usporedbi s posljednjim izvještajnim razdobljem, osiguravajući pokrivenost Europske unije od 99 % ili veću za sva tromjesečja osim jednog (prvo tromjesečje 2016.).

U pogledu pravodobnosti, od posljednjeg izvještajnog razdoblja Grčka je dvaput kasnila više od dva dana s podacima za indeks troškova rada. Usprkos takvim kašnjenjima bilo je moguće uključiti podatke za Grčku u izvješće za javnost. Od prvog tromjesečja 2016. Hrvatska je nastavila pravodobno dostavljati svoje podatke za indeks troškova rada.

U pogledu država EGP-a, Island nije dostavio nikakve podatke za indeks troškova rada za predmetno razdoblje, dok je Norveška na vrijeme dostavila podatke, uz jednu iznimku (četvrto tromjesečje 2015.).

3.4. Točnost

Indeksom troškova rada obuhvaćeno je nekoliko različitih varijabli (npr. troškovi rada i odrađeni sati) čije se vrijednosti mogu preuzeti iz nekoliko izvora. To znači da se revizije koje utječu na podatke iz zadnjeg tromjesečja, nekoliko tromjesečja ili čitavih godina mogu provesti u bilo kojem trenutku. Ako se usklađivanja podataka odnose na referentnu godinu, čitava serija mora se revidirati. Od prvog tromjesečja 2014. revizije središnje vrijednosti EU-a () (godišnja stopa rasta) tri puta su premašile 0,2 postotna boda. U većini su tromjesečja procjene korigirane naviše. Suprotno prethodnom izvještajnom razdoblju, revizije agregata EU-a nisu premašile 0,3 postotna boda.

Grafikon 2.: Promjene podataka između prve objavljene vrijednosti i izvješća za drugo tromjesečje 2016.

– za EU28, agregat NACE Revision 2, odjeljaka od B do S, u postotnim bodovima