ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.3.

U svojoj ocjeni predloženih izmjena Komisija bi trebala uzeti u obzir činjenicu da je globalna industrija pomorskog prometa potpuno posvećena smanjenju emisija CO 2 za najmanje 40 % do 2030. i daljnjim naporima prema smanjenju za 70 % do 2050., u usporedbi s vrijednostima iz 2008., te smanjenju emisija stakleničkih plinova za najmanje 50 % do 2050. u usporedbi s 2008., u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. IMO UN-a usvojio je Početnu strategiju u travnju 2018., čije je preispitivanje predviđeno za 2023., a kojom je utvrđen okvir za razvoj i donošenje konkretnih kratkoročnih mjera smanjenja CO 2 , kao i predloženih srednjoročnih do dugoročnih mjera za postizanje prikladno smanjenih emisija prema dogovorenim rokovima i rasporedima provedbe, u skladu s planom za dekarbonizaciju od danas do 2050. usuglašenim s IMO-om UN-a.
4.11.

Kako bi se zajamčilo pravilno ocjenjivanje mobiliziranih ulaganja iz EFSU-a, EGSO potiče Europsku komisiju da sustavno konceptualizira prikupljanje podataka potrebnih za provedbu statističke ex post analize kako bi se ocijenile ex ante procjene multiplikatora pojedinačnih projekata. To može pomoći u poboljšanju budućih ex ante izračuna.
1.2.

EGSO pozdravlja europske i nacionalne mjere koje su dovele do napretka u području zapošljavanja te preporučuje da se one zadrže i razrade kako bi se zajamčili promicanje gospodarske i socijalne održivosti, radna snaga koja je kvalificirana i obrazovana pa samim time i pripremljenija za promjene, posebice one tehnološke, te tržištâ rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama, ostvarenje ciljeva pune zaposlenosti i društvenog napretka, smanjenje nejednakosti te promicanje jednakih mogućnosti za sve, društvene uključenosti i borbe protiv siromaštva, a da bi se uklonile regionalne razlike u pogledu životnih i radnih uvjeta te da bi se ojačalo funkcioniranje tržišta rada i djelotvornost socijalnog dijaloga.
3.14.

Porezna konkurencija često dovodi do povećanja pritiska na javne proračune. Ako se to dogodi, to neće samo produbiti raširene distribucijske neravnoteže, već će i oslabiti potražnju, a time i postati štetno za gospodarski razvoj. U kontekstu krize eura, zbog proračunskih ograničenja uvedene su stroge politike štednje.
2.1.3.

Budući da se u Bilateralnom sporazumu o sigurnosti zračnog prometa često upućuje na države članice EU-a, Ujedinjena Kraljevina mogla bi zadržati status quo samo ako SAD pristane na to da Ujedinjenu Kraljevinu tijekom prijelaznog razdoblja i dalje tretira kao da je članica EU-a te da s Ujedinjenom Kraljevinom sklopi zaseban bilateralni sporazum o sigurnosti zračnog prometa. Iako se o pravnim aspektima tog pitanja i dalje raspravlja, takav bi sporazum iziskivao pristanak EU-a, ako se želi da on stupi na snagu tijekom prijelaznog razdoblja. - Odluka Suda Europske unije o Sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura: razlika između sporazuma o prijevozu putnika i robe s jedne strane te sporazuma o uslugama kao što su održavanje i popravak s druge strane. Sporazumi o potonjem pitanju obuhvaćeni su zajedničkom trgovinskom politikom te su stoga u isključivoj nadležnosti EU-a: zato bi zamjena BASA-e između EU-a i SAD-a bilateralnim sporazumom o sigurnosti zračnog prometa između Ujedinjene Kraljevine i SAD-a iziskivala pristanak EU-a. To će se vjerojatno dogoditi jer je svrha Sporazuma o povlačenju olakšati urednu tranziciju.
5.2.1.

Samo ograničen broj predloženih objektivnih kriterija iz članka 6., koji proizlaze iz Preporuke (EU) 2017/432 i u izmijenjenom tekstu odgovaraju kriterijima u točkama (f), (h) i (k), služi strogoj definiciji „opasnosti od bijega”. Točka (j) također se može smatrati prikladnim kriterijem u skladu s odredbama članka 7. koji se odnosi na obvezu suradnje. a) Nepostojanje dokumentacije u početnoj fazi postupaka može se u većini slučajeva ispraviti na zahtjev koji, ako se ne ispuni, može dovesti do točke (f). b) Tim se ciljem teret dokaza prebacuje na migranta koji će morati dokazati stvarno boravište, čime se gubi temeljna pravna zaštita. Velike teškoće u pogledu smještaja, posebice one koje mnoge općine prouzročuju strancima općenito, posebno osobama s nezakonitim statusom, daju ovoj točki nerazmjernu veličinu. c) Ako želimo izbjeći mogućnost da se SVE nezakonite migrante optuži za opasnost od bijega, što znači da će se u cijelosti odbaciti postupci sa zaštitom, opasnost od bijega ne može se definirati takvim parametrima. Naime, svatko tko je lišen prava na rad lišen je i gospodarskih izvora i stoga će većina nezakonitih migranata patiti zbog nedostatka financijskih sredstava. d) S obzirom na politiku zatvorenih granica koju provode države članice, mnogi će nezakoniti (pa čak i zakoniti) migranti ilegalno ući na teritorij država članica. e) Ako se nezakoniti migrant kreće između država članica, to se automatski smatra neovlaštenim kretanjem, ali to ne mora biti razlog za utvrđivanje opasnosti od bijega. g) Podvrgavanje odluci o vraćanju druge države članice. Ako se samom Direktivom omogućuje izravna provedba te odluke druge države, nema smisla isticati ovu mogućnost. i) Neusklađenost sa zahtjevima za odlazak u drugu državu članicu u kojoj zakonito borave. U takvim je slučajevima pokretanje postupka udaljavanja bez dobrovoljnog odlaska u zemlju podrijetla u cijelosti neproporcionalno. U takvim slučajevima potrebna je određena vrsta obvezne mjere za njihov odlazak u drugu državu članicu, ali ne udaljavanjem u zemlju podrijetla, osobito ne putem hitnog postupka.
3.6.

jačanje procesa civilnog društva i osnaživanje organizacija civilnog društva koje ne dobivaju mnoga priznanja od svojih vlada ili ih uopće ne dobivaju. To se posebice odnosi na partnerske zemlje čije se tumačenje uloge civilnog društva razlikuje od tumačenja EU-a te na one čije su prakse u pogledu savjetovanja s civilnim društvom manje razvijene. U više navrata, posebice u slučaju kad je trgovinski partner zemlja u razvoju, stvaranjem unutarnje savjetodavne skupine omogućeno je osnaživanje dionika koji imaju ključnu stručnost, kao i rješavanje problema u skladu s pristupom odozdo prema gore s pomoću dijaloga, suradnje i izgradnje kapaciteta Jedno od ključnih postignuća ostvarenih sudjelovanjem dionika u okviru struktura kao što su unutarnje savjetodavne skupine jesti osnaživanje organizacija civilnog društva koje ne dobivaju mnoga priznanja od svojih vlada ili ih uopće ne dobivaju. To se posebice odnosi na partnerske zemlje čije se tumačenje uloge civilnog društva razlikuje od tumačenja EU-a te na one čije su prakse u pogledu savjetovanja s civilnim društvom manje razvijene. U više navrata, posebice u slučaju kad je trgovinski partner zemlja u razvoju, stvaranjem unutarnje savjetodavne skupine omogućeno je osnaživanje dionika koji imaju ključnu stručnost, kao i rješavanje problema u skladu s pristupom odozdo prema gore s pomoću dijaloga, suradnje i izgradnje kapaciteta ( 9 )
Digitalizacija, automatizacija, umjetna inteligencija itd. zahtijevaju brz i održiv odgovor. Pored hitne i ogromne potrebe za ulaganjima u kvalitetno obrazovanje te istraživanje i razvoj, u koje EU ulaže manji postotak BDP-a od drugih gospodarskih velesila, ( 15 ) gospodarstvu EU-a potrebna je radna snaga opremljena vještinama koje odgovaraju izazovima promjenjivog konkurentnog okružja. To znači da je zajednička odgovornost poslodavaca i zaposlenika, kao i EU-a, država članica, socijalnih partnera i drugih relevantnih organizacija civilnog društva, doprinositi osposobljavanju, prekvalifikaciji, usavršavanju i cjeloživotnom učenju mladih i odraslih i da je to u njihovom zajedničkom interesu jer dovodi do uspješnih poduzeća i radne snage s odgovarajućim vještinama. Jačanje digitalizacije gospodarstva EU-a trebalo bi ostvariti putem pravednog prijelaznog okvira za tehnološke promjene, kako bi se osiguralo da se time doprinosi boljim uvjetima života i rada, uključujući otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i veću jednakost u društvu.
2.8.

S obzirom na izbore za Europski parlament u 2019. godini, kao i s obzirom na to da će se do 2020. u državama članicama održati više od 50 predsjedničkih, nacionalnih ili lokalnih/regionalnih izbora, to zahtijeva hitno i neposredno koordinirano djelovanje za zaštitu Unije, njezinih institucija i građana od dezinformacija.
4.1.

Enlarging the Space for European Philanthropy („Omogućivanje većeg prostora djelovanja za filantropiju u Europi”) Kako bi se oslobodio njezin puni potencijal, filantropija i njezini organizirani oblici trebaju poticajno okruženje na razini EU-a i država članica. To uključuje povoljnu društvenu kulturu i pravno okruženje koje potiče filantropsko djelovanje. Studija Oonagha Breena iz 2018. godine pod nazivom(„Omogućivanje većeg prostora djelovanja za filantropiju u Europi”) ( 4 ) pokazala je da, dok je poduzećima na jedinstvenom tržištu EU-a omogućeno slobodno kretanje tokova kapitala od dobiti preko granica bez nepotrebnih ograničenja, to nije slučaj kad su posrijedi filantropske organizacije i filantropski tokovi. Osim toga, zabrinjavajuća razvojna kretanja u vezi s uvođenjem ograničenja za inozemna financiranja u nekim zemljama EU-a i veći zahtjevi u okviru sigurnosnih politika ugrožavaju prostor djelovanja.
2.4.

Biogospodarstvo može otvoriti nove mogućnosti za smanjenje emisija CO 2 i smanjenje ovisnosti o uvezenim fosilnim resursima. Na primjer, šume EU-a vežu količinu ugljika koja odgovara 10 % godišnjih emisija u EU-u i istodobno pružaju održivu i stalnu opskrbu biomasom kao obnovljivim izvorom energije. Nadalje, prema procjenama, 100 000 kemikalija koje su trenutačno u proizvodnji teoretski se mogu dobiti iz obnovljivih sirovina. To ne znači da bi se sve te kemikalije trebale dobivati na taj način, ali to je teoretski moguće. Time će se omogućiti ne samo proizvodnja svakodnevnih kućanskih proizvoda lokalno i na obnovljiv način nego i stvaranje radnih mjesta, posebice u priobalnim i ruralnim područjima te rast u Europi, koja i dalje ima vodeći položaj u tehnološkom pogledu. Prema procjenama industrije, do 2030. u bioindustriji bi se moglo stvoriti milijun novih radnih mjesta.
2.4.

EGSO pozdravlja činjenicu da se paketom mjera „Čista energija za sve Europljane” energetski ciljevi EU-a do 2030. povećavaju i za obnovljive izvore energije (s 27 % na 32 %) i za energetsku učinkovitost (s 27 % na 32,5 %), Prema Komunikaciji, to će do 2030. godine dovesti do smanjenja emisija stakleničkih plinova za 45 %, što premašuje obvezu smanjenja od 40 % koju je EU preuzeo u okviru Pariškog sporazuma, i očekivano smanjenje od 60 % do 2050. Time se do 2050. neće postići klimatska neutralnost. EGSO se stoga slaže da je vizija gospodarske i društvene preobrazbe predstavljena u Komunikaciji prijeko potrebna.
Uspješnost makroregionalnih strategija bila je narušena zbog složenosti postupaka upravljanja, razine birokracije u raznim zemljama i nedostatka homogenosti u načinu provedbe dogovorenih zajedničkih strategija u uključenim regijama. To je dovelo do nedovoljnog uključivanja socijalnih partnera, socioekonomskih aktera i organizacija civilnog društva. Zbog toga je postalo potrebno bolje pratiti provedbu makroregionalnih strategija upotrebom odgovarajućih pokazatelja. To iziskuje pouzdane i usporedive podatke, koji moraju biti dovoljno detaljni da odražavaju stanje na čitavom predmetnom području ( 3 )
3.5.1.

Dostupni dokazi upućuju na to da se žene često suočavaju s izrazito nepoticajnim ekonomskim mjerama kad ulaze na tržište rada ili žele raditi više: struktura sustava poreza i naknada može imati odvraćajući učinak na osobe koje ostvaruju drugi prihod, a najčešće su to žene. Izravne posljedice toga su uplaćivanje nižih ili nikakvih doprinosa u mirovinski sustav, što kasnije dovodi do nižih mirovina, pa i siromaštva.
3.7.

S obzirom na to da je borba protiv pranja novca i financiranja terorizma ključna za osiguravanje zdravog gospodarskog i financijskog okruženja širom EU-a, EGSO se pita ne bi li za to područje trebalo uspostaviti posebno izvršno tijelo EU-a, npr. novu upravu. To pitanje postaje sve aktualnije s obzirom na formiranje nove Europske komisije u jesen 2019.
4.3.1.

U brojnim državama u kojima se ranije događalo sustavno kršenje reproduktivnih prava žena i gdje je prisilna sterilizacija provođena masovno i bez pristanka te funkcionirala kao državni instrument, još uvijek nije došlo do političkih isprika, a ni do preuzimanja odgovornosti. A ondje gdje je do toga i došlo, izostala je pravna i materijalna satisfakcija. EGSO predlaže da europski zakonodavac učini sve kako bi, u okviru usklađivanja europskog kaznenog zakonodavstva u slučaju tih kaznenih djela – čiji je sadržaj usporediv sa zločinima protiv čovječnosti – države članice znatno produljile vrijeme zastare ili ga u potpunosti ukinule te donijele posebno zakonodavstvo kako bi žrtve dobile stvarnu pravnu zadovoljštinu i novčanu kompenzaciju.
5.5.

Odbor se nada da će Komisija, u okviru predviđene ex post evaluacije EGF-a, veliku pozornost posvetiti analizi uzroka nejednake uporabe EGF-a među državama članicama EU-a, a posebice uzroka koji su doveli do toga da ga se slabo upotrebljava ili se to uopće ne čini u sljedećim državama: Bugarska, Češka, Estonija, Hrvatska, Cipar, Latvija, Luksemburg, Mađarska, Malta, Slovačka i Ujedinjena Kraljevina.
Smjena generacija još je jedno kritično pitanje za budućnost tog sektora. Nove inicijative koje olakšavaju kupnju rabljenih plovila, strukovno osposobljavanje i bolje radne uvjete mogu biti korisne, ali ne rješavaju glavni problem, a to je nizak povrat ulaganja. To je posebice očito u pogledu malog priobalnog ribolova s plovilima manjima od 12 m kojima se upravlja na razini obitelji. EGSO napominje da stalni gubitak plovila i radnih mjesta proturječi prognozi Komisije o udvostručenju proizvodnje u sektoru ribarstva EU-a do 2030., što je u skladu s procijenjenim globalnim rastom ( 12 )
1.4.

EGSO poziva na znatan kvalitativni napredak europske suradnje u području obrane. Naime, ograničena suradnja između država članica u području obrane stvara udvostručavanja i dovodi do toga da je obrambena industrija i dalje izrazito rascjepkana. Zbog nedostatka integracije u okviru tržišne potražnje ne potiče se transnacionalna suradnja između poduzeća ni daljnja integracija industrije. To dovodi do nedjelotvorne dodjele sredstava, preklapanja industrijskih sposobnosti, tehnoloških nedostataka i manjka novih programa, osobito onih suradničkih.
Unatoč napretku postignutom posljednjih godina, broj teških ili smrtonosnih prometnih nesreća i dalje je previsok. Ukupno 25 300 ljudi poginulo je u nesrećama 2017., a 135 000 teško je ozlijeđeno, što je dovelo do vrlo visokih gospodarskih i socijalnih troškova. S obzirom na to da je 90 % nesreća prouzročeno ljudskom pogreškom, Komisija smatra da automatizacija, povezivost i novi standardi projektiranja mogu znatno pridonijeti ograničavanju te dramatične pojave ( 3 ) kako bi se do 2050. postigao cilj od nula smrtnih slučajeva i teških prometnih nesreća („vizija nula”). Tom je strategijom predviđen prijelazni cilj smanjenja broja smrtnih slučajeva i teških ozljeda za 50 % do 2030.
3.12.

ex-post evaluacije ex-post evaluacije na koje se Komisija poziva odgovarajuće, EGSO smatra da je važno da se politike EU-a za sprečavanje i borbu protiv prijevara temelje na konkretnim i provjerljivim podacima. S obzirom na to da ne postoji prethodna analiza učinka, neophodno je da se novom programu za borbu protiv prijevara sada pruži potpora stalnim praćenjem, evaluacijom i izvješćivanjem kako bi se omogućila učinkovita procjena stanja i ostvarenog napretka tijekom vremena. Komisija nije smatrala da je nužno provesti prethodnu procjenu učinka, s obzirom na to da je novi program za borbu protiv prijevara uvelike nastavak prethodnog programa za koji su već provedeneevaluacije ( 1 ) kojima je potvrđena njegova učinkovitost. Iako razumije odluku da se prethodna procjena učinka ne provodi te u načelu smatra da suevaluacije na koje se Komisija poziva odgovarajuće, EGSO smatra da je važno da se politike EU-a za sprečavanje i borbu protiv prijevara temelje na konkretnim i provjerljivim podacima. S obzirom na to da ne postoji prethodna analiza učinka, neophodno je da se novom programu za borbu protiv prijevara sada pruži potpora stalnim praćenjem, evaluacijom i izvješćivanjem kako bi se omogućila učinkovita procjena stanja i ostvarenog napretka tijekom vremena.
3.10.

Drugo poglavlje u vezi s kojim EGSO mora iznijeti kritiku u pogledu prijedloga jesu ex post ocjene, savjetovanja sa zainteresiranim stranama i procjene učinka. Jasno je da je to poglavlje pozitivno, i to sa stajališta učinkovitosti povezane s ciljevima primijenjenih instrumenata, njihovim troškovima, logikom, relevantnosti, dosljednosti i komplementarnosti. Međutim, analiza ne sadrži procjenu toga jesu li ti instrumenti poslužili ne samo za poboljšanje suradnje, razmjene znanja i dobrih praksi te povjerenja među tijelima, već i za poboljšanje aspekata povezanih s temeljnim pravima, kojima je posvećen tek jedan mali podstavak, samo suvišni kompromis na kraju članka 3.
4.15.

organizirano civilno društvo u sve faze, od izrade zakonodavstva do njegove provedbe, praćenja i ocjenjivanja. Kada je riječ o primjeni Direktive, iako za neke slučajeve postoje vremenska ograničenja za postizanje utvrđenih ciljeva, za brojne druge (kao što je npr. recikliranje PET ambalaže) ne postoje utvrđeni rokovi. EGSO smatra da nepostojanje jasnih i jednakih datuma za sve može dovesti do povećanja situacija neravnoteže u fazi prijenosa propisa. Odbor se slaže s idejom izrade direktive na temelju koje bi svaka država članica mogla provoditi propise u skladu sa svojim nacionalnim posebnostima, iako je važno da se što prije ograniče razlike u pogledu odobrenja i sankcija ( 16 ) . U tom kontekstu važno je da nacionalne vlade uključeu sve faze, od izrade zakonodavstva do njegove provedbe, praćenja i ocjenjivanja. Kada je riječ o primjeni Direktive, iako za neke slučajeve postoje vremenska ograničenja za postizanje utvrđenih ciljeva, za brojne druge (kao što je npr. recikliranje PET ambalaže) ne postoje utvrđeni rokovi. EGSO smatra da nepostojanje jasnih i jednakih datuma za sve može dovesti do povećanja situacija neravnoteže u fazi prijenosa propisa.
5.1.1.

najvećom dodanom vrijednosti programa međupovezanosti i interoperabilnosti . To ponajprije znači da sve države članice moraju posvuda imati učinkovitu carinsku informatičku infrastrukturu s brzim širokopojasnim pristupom. EGSO želi da se carinskim tijelima 27 država članica, osim toga, prizna status „ovlaštenih tijela” koja mogu upotrebljavati buduću arhitekturu interoperabilnih sustava za kontrolu na granicama One se smatraju ( 13 ) . Carina je vjerojatno prvi kamen temeljac e-uprave Unije. Razgranana struktura alata za kontrolu i deklaraciju i dalje zahtijeva još više. To ponajprije znači da sve države članice moraju posvuda imati učinkovitu carinsku informatičkus brzim širokopojasnim pristupom. EGSO želi da se carinskim tijelima 27 država članica, osim toga, prizna status „ovlaštenih tijela” koja mogu upotrebljavati buduću arhitekturu interoperabilnih sustava za kontrolu na granicama ( 14 )
3.7.

EGSO također napominje da je trasiranje koridora koje Komisija sada predlaže preispitivano detaljno i u širem smislu. Tijekom postupka savjetovanja koji je prethodio donošenju Prijedloga, brojne luke na južnoj obali kanala La Manche i udruženja francuskih luka i regionalnih tijela izrazili su dvojbe u pogledu plana djelovanja, na kojem se prijedlog uvelike temelji, i pokrenuli pitanje uvrštavanja luka Dunkerque, Calais, Le Havre, Roscoff i Brest u predloženu trasu koridora Sjeverno more – Sredozemlje, kao i pitanje izmjene trasiranja atlantskog koridora osnovne mreže. Isto tako, različite irske interesne skupine preispitivale su učinkovitost duge pomorske veze kao zamjene za „kopneni most” preko UK-a, s obzirom na to da su dostupne kraće morske rute, primjerice iz Irske do luka u Bretanji. Tvrdilo se da će kraće morske rute biti primjerenije, primjerice za prijevoz kvarljive robe.
1.12.

EGSO ističe da, osim elemenata koje je navela Komisija u pogledu razmjera koji su prirodne pojave i katastrofe dosegle do 2017., događaji ovog ljeta pokazuju da je potrebno revidirati i upotpuniti trenutačni okvir za mehanizam EU-a za civilnu zaštitu. Požari, toplinski valovi ili poplave, koji su bili nezapamćenog intenziteta na cijelom području EU-a, čak i u regijama dosad pošteđenim takvih nepogoda, te koji su povezani s klimatskim promjenama, ali i snažni i česti potresi koji nepredvidivo dovode do uništavanja i do golemih gubitaka, pokazuju da je potrebno poduzeti inicijative poput onih koje predlaže Komisija uvođenjem mehanizma rescEU.
2.2.10.

Odbor želi ponoviti izjavu iz Programa do 2030. o međusobnoj povezanosti i integriranoj prirodi ciljeva održivog razvoja koji su od ključne važnosti kako bi se osiguralo ostvarenje svrhe Programa. Mi preporučujemo da se uspostave međusektorski programi kojima bi se obuhvatilo nekoliko važnih područja djelovanja i ostvarivali konkretni rezultati u pojedinim trećim zemljama. Na primjer, klimatske promjene štetno utječu na poljoprivredne aktivnosti u supsaharskoj Africi. Činjenica da zemlju nije moguće obrađivati dovodi do raspada zajednica i predstavlja veliki uzrok migracija u Europu. U praksi bi se te osobe mogle smatrati „klimatskim izbjeglicama”, a to zahtjeva složen odgovor u središtu kojeg treba biti zaustavljanje dezertifikacije, kao i uvođenje programa potpore za one kojima prijeti opasnost i one koji su odlučili emigrirati.
5.1.

peer reviews ) te dinamične i višerazinske mehanizme sigurnosti koji su poboljšali standarde sigurnosti postrojenja. Odbor preporučuje praćenje pravilne provedbe te direktive te njezino ažuriranje i prilagođavanje novim izazovima, čime se obuhvaća cijeli životni vijek postrojenja, od projektiranja novih reaktora do stalne prilagodbe postojećih reaktora, sve do njihove razgradnje Novim okvirom za nuklearnu sigurnost razvijenim nakon katastrofe u Fukushimi ( 11 ) pruža se odgovor na zabrinutost građana. Europska unija uspostavila je sustav za sustavnu kontrolu (eng.) te dinamične i višerazinske mehanizme sigurnosti koji su poboljšali standarde sigurnosti postrojenja. Odbor preporučuje praćenje pravilne provedbe te direktive te njezino ažuriranje i prilagođavanje novim izazovima, čime se obuhvaća cijeli životni vijek postrojenja, od projektiranja novih reaktora do stalne prilagodbe postojećih reaktora, sve do njihove razgradnje ( 12 ) . U tom kontekstu smatramo da se s pomoću aktivnosti praćenja koje provode vanjski i neovisni subjekti može zajamčiti postizanje najviših sigurnosnih standarda.
3.4.

EGSO priznaje suverenost država članica u izbornom procesu i to da Komisija mora djelovati ne zadirući u nju. EU ne može donositi zakone o sankcioniranju nacionalnih političkih stranaka jer to spada u nadležnost država članica. On može predlagati samo mjere za sankcioniranje europskih političkih stranaka. Kako bi se to postiglo, Komisija predlaže izmjenu uredbe kojom se uređuju njihov status i financiranje. To bi Tijelu dalo odgovarajuće instrumente za djelovanje u slučaju dokazanog kršenja.
1.1.

EGSO pozdravlja činjenicu što paket prijedloga o budućem višegodišnjem financijskom okviru uključuje prijedlog za jačanje ulagačke aktivnosti u EU-u (koja još nije postigla razinu na kojoj je bila prije krize), uključujući dugoročne projekte ulaganja koji privlače snažan interes javnosti, uz poštovanje kriterija održivog razvoja (u skladu s obvezama koje je EU preuzeo u okviru Programa održivog razvoja do 2030.). EGSO pozdravlja to rješenje jer su prioritetna područja programa InvestEU kao i vremenski okvir za njegovu provedbu u velikoj mjeri u skladu s Programom održivog razvoja do 2030. ili se na njemu temelje. Za njegovo uspješno funkcioniranje potrebno je potpuno iskorištavanje potencijala koji pruža sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih i gospodarskih partnera.
2.2.

Europska komisija procjenjuje da će ulaganja koja su potrebna za završetak osnovne mreže TEN-T iznositi približno 500 milijardi EUR za razdoblje od 2021. do 2030. te približno 1500 milijardi EUR za završetak sveobuhvatne mreže TEN-T. Sredstva uložena u ovu europsku prometnu infrastrukturu imat će efekt poluge jer će pomoći stvoriti 13 milijuna radnih mjesta godišnje do 2030. i ostvariti dodatne prihode koji bi mogli iznositi i do 4 500 milijardi EUR (1,8 % BDP-a EU-a).