Komunikacija koja prati mjere u okviru Okvirne strategije za energetsku uniju: zakonodavni prijedlog o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama u razdoblju od 2021. do 2030., zakonodavni prijedlog o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. i komunikacija o Europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije

1.Uvod

Započeo je globalni prelazak na niskougljično i kružno gospodarstvo, uz novi zamah koji su mu dali Pariški sporazum o klimatskim promjenama i Program održivog razvoja do 2030. Taj je prelazak nužan kako bi se osigurala radna mjesta, rast i mogućnosti ulaganja za sadašnje i buduće generacije Europljana, uz istodobno ublažavanje opasnih klimatskih promjena. Ako EU ne zadrži i ne iskoristi svoju prednost predvodnika u pogledu poticanja obnovljive energije, energetske učinkovitosti i natjecanja u području razvoja drugih tržišta niskougljičnih tehnologija na globalnoj razini, učinit će to ostale regije. Očekuje se da će se europski gospodarski model mijenjati. Naša je zajednička odgovornost osigurati pošteni prelazak koji se temelji na solidarnosti, tako da nitko ne zaostane. Okvirnom strategijom za energetsku uniju doprinosi se tom cilju.

Paket mjera koji Komisija danas predstavlja pomoći će Europi da se pripremi za budućnost i da ostane konkurentna. Prvenstveno je upućen državama članicama jer će one imati glavnu ulogu pri odlučivanju o tome kako provesti mjere za ostvarivanje dogovorene ciljane razine emisija stakleničkih plinova za 2030.

No države članice to ne mogu postići same. Mobilizacija uoči Pariške konferencije o klimatskim promjenama pokazala je koliko su nedržavni dionici važni za ostvarenje promjena. EU računa, među ostalim, i na angažman poduzeća, poljoprivrednika, istraživača, ulagača, odgojno-obrazovnih djelatnika i socijalnih partnera. Istovremeno, odgovornost je EU-a da potiče njihovo djelovanje donošenjem mjera na razini cijelog EU-a i stvaranjem pogodnog okruženja. EU podupire djelovanje gradova, u kojima živi 80 % stanovništva. Oni su među najdinamičnijim i najinovativnijim dionicima u ostvarenju niskougljičnog, kružnog gospodarstva, te često nadilaze ambicije na nacionalnoj razini. Jednako su važne i ruralne zajednice, koje imaju ključnu ulogu u osiguranju održivih prirodnih resursa i zaštiti okoliša za buduće generacije.

EU čini sve što je u njegovoj moći za održanje pozitivnog zamaha klimatske politike na globalnoj razini. Kad je riječ o prijetnji katastrofalnih klimatskih promjena, nijedna zemlja nije izolirana. Stoga su se na najvišoj političkoj razini čelnici skupine G7 obvezali ubrzati prelazak na energetski sustav kojim bi se omogućila dekarbonizacija globalnog gospodarstva te odrediti rok za ukidanje većine subvencija za fosilna goriva, uz obećanje ukidanja državne potpore za ugljen, plin i naftu do kraja 2025. Gradovi EU-a imat će ključnu ulogu u novoj koaliciji gradova diljem svijeta, što bi moglo biti dodatna prilika za međunarodni angažman u daljnjoj borbi protiv klimatskih promjena koja se vodi na lokalnoj razini. Sve veća svijest o potrebi hitnog rješavanja povezanosti među klimatskim promjenama i krhkosti i sigurnosti ponovno je potvrđena u ovogodišnjem akcijskom planu EU-a o klimatskoj diplomaciji.

EU ima potencijal pretvoriti izazov klimatskih promjena u priliku. U tom globalnom kontekstu Europa predvodi razvoj inovativnih niskougljičnih tehnologija i usluga, ne samo u energetskom sektoru nego i u industriji, građevinarstvu i prometu. Taj bi vodeći položaj trebala i zadržati. Moramo nastaviti Europljanima prenositi vještine prikladne za niskougljično gospodarstvo, ulagati u budućnost naše djece i pomoći industriji da se prilagodi potrebama koje se mijenjaju. Europa je obećala poduzeti ambiciozne mjere i svoje će obećanje održati.

2.Vodeća načela regulatornog okvira za prelazak na niskougljično gospodarstvo u svim sektorima gospodarstva

U listopadu 2014. EU je jasno preuzeo obvezu postizanja obvezujućeg cilja smanjenja emisija u cijelom gospodarstvu za najmanje 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. Ta je obveza u skladu s troškovno učinkovitim načinom postizanja dugoročnog klimatskog cilja EU-a i postala je osnova za međunarodnu obvezu koju je EU preuzeo u okviru Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama te će je ostvariti sve države članice zajedno.

Kako bi počela provoditi tu obvezu, u srpnju 2015. Komisija je predstavila prijedlog reforme sustava EU-a za trgovanje emisijama kako bi on postao primjeren svrsi te radi poticanja ulaganja u industrijskom i energetskom sektoru nakon 2020. Europski parlament i vlade država članica u Vijeću trebale bi dati sve od sebe kako bi se taj prijedlog brzo donio. Ovaj paket mjera odnosi se na ostale glavne elemente gospodarstva koji će doprinijeti klimatskoj politici: sektor građevinarstva, prometa, otpada, poljoprivrede te korištenje zemljišta i šumarstvo.

Oslanjajući se na dosadašnja vodeća načela klimatske politike EU-a, novi regulatorni okvir temelji se na ključnim načelima pravednosti, solidarnosti, fleksibilnosti i ekološkog integriteta.

Radi osiguranja pravednosti i solidarnosti, koji su ugrađeni u klimatski i energetski okvir za 2030. koji je donijelo Europsko vijeće, Komisija predlaže različite nacionalne ciljeve smanjenja emisija za 2030. kojima bi se u obzir uzeo bruto domaći proizvod svake države članice kako bi se odrazilo njihovo relativno bogatstvo. Razine ciljeva za pojedinačne bogatije države članice dodatno se prilagođuju unutar te skupine kako bi se uzela u obzir troškovna učinkovitost.

Nadalje, prijedlogom se stvara fleksibilan sustav u kojemu države članice mogu zajednički smanjivati emisije, u više sektora i tijekom određenog vremena, čime se također u obzir uzimaju različite strukture gospodarstava država članica. Njime će se omogućiti trgovina emisijskim kvotama među državama članicama ili razvoj projekata za smanjenje emisija u drugim državama članicama. Time će se investicijski tokovi unutar EU-a usmjeriti tamo gdje su najpotrebniji kako bi se moderniziralo gospodarstvo i gdje će se s pomoću njih ostvariti najveće koristi uz najniže troškove.

Ovo je prvi put da su korištenje zemljišta i sektor šumarstva uključeni u energetski i klimatski okvir EU-a. Komisija predlaže postizanje ravnoteže između više poticaja za hvatanje ugljikova dioksida i smanjenje emisija iz tla i šuma i potrebe održavanja ekološkog integriteta klimatskog okvira EU-a, radi poticanja smanjenja emisija u sektorima građevinarstva, prometa i poljoprivrede. Stoga će fleksibilnost u pogledu drugih sektora biti ograničena.

Predloženom se uredbom za te sektore određuju stroža pravila obračuna za zemljišta, korištenje zemljišta i šumarstvo. Budući da je gospodarenje šumama glavni izvor biomase za proizvodnju energije i proizvodnju drva, strožim pravilima obračuna u gospodarenju šuma osigurat će se čvrsta osnova za europsku politiku obnovljive energije te za daljnji razvoj biogospodarstva nakon 2020.

3.Stvaranje pogodnog okruženja za prelazak na niskougljično gospodarstvo u EU-u

Na državama je članicama da na temelju tog regulatornog okvira osmisle najprikladnije mjere za iskorištavanje prednosti prelaska na niskougljično gospodarstvo i postizanje svojih ciljeva. EU će ih podržati s pomoću niza alata i mjera potpore.

3.1.Strategija energetske unije i druge sektorske inicijative

Kada je riječ o građevinarstvu, Komisija preispituje postojeći okvir EU-a za energetsku učinkovitost te će kasnije ove godine predstaviti prijedloge, među ostalim o tome kako privući sredstva za obnovu zgrada. Komisija će ove godine finalizirati i dobrovoljni protokol na razini cijele industrije o recikliranju za građevinski otpad i otpad od rušenja. S obzirom na ograničenije mogućnosti smanjenja emisija u sektorima poljoprivrede i korištenja zemljišta prijedlogom u području korištenja zemljišta i šumarstva stvorit će se dodatni poticaji za sekvestraciju ugljika u tim povezanim aktivnostima. Nadalje, izmijenjenom zajedničkom poljoprivrednom politikom u okviru njezina dva stupa osiguravaju se različiti instrumenti i mjere za promicanje klimatske politike. Očekuje se da će se preispitivanjem politike na razini EU-a u pogledu uporabe gnojiva doprinijeti smanjenju emisija nastalih upotrebom mineralnih i umjetnih gnojiva. Nakon poljoprivrednog sektora sektor otpada trenutačno je drugi najvažniji sektor u pogledu emisija plinova koji nisu ugljični dioksid. Očekuje se da će Okvirna direktiva o gospodarenju otpadom i posebno Direktiva o odlagalištima, čiju je reviziju Komisija predložila prošle godine, doprinijeti znatnom smanjenju emisija iz otpada.