U poduzećima su često potrebni značajni ljudski resursi i puno vremena za upoznavanje s primjenjivim pravilima i postupcima potrebnima za obavljanje djelatnosti. Velika poduzeća ponekad imaju zaposlenike čiji je jedini posao prikupljanje informacija i provođenje relevantnih postupaka. To može biti velika prepreka malim i srednjim poduzećima te novoosnovanim poduzećima. U jednoj novijoj studiji izračunato je da bi poduzeća uštedjela 170 milijuna EUR godišnje kad bi osam ključnih postupaka bilo u potpunosti dostupno na internetu, i domaćim korisnicima i onima iz inozemstva. Rezultati nedavne studije pokazuju da bi uz dostupnost visokokvalitetnih i pristupačnih informacija na internetu poduzeća mogla uštedjeti između 11 i 55 milijardi EUR godišnje kad istražuju devet poslovnih tema prije pokretanja prekogranične djelatnosti. Na jedinstvenom tržištu od 28 država članica troškovi prikupljanja informacija brzo rastu i nerazmjerno pogađaju manja poduzeća, zbog čega ona često odustaju od potrage za prilikama izvan domaćeg tržišta.

Rješenje za te potrebe bit će jedinstveni digitalni pristupnik. Građani i poduzeća iz EU-a na taj će način dobiti centralizirani pristup svim informacijama koje su potrebne kad se koriste svojim pravima na mobilnost unutar EU-a. Pristupnikom se dobiva potpun pristup postupcima na internetu na nediskriminirajući način (ako je postupak dostupan građanima određene države članice, trebao bi biti dostupan i korisnicima iz drugih država članica). Države članice obvezne su omogućiti potpun pristup putem interneta najvažnijim i najčešće korištenim postupcima. To je ujedno snažan poticaj državama članicama da donesu ambiciozne prekogranične i nacionalne strategije razvoja e-uprave kako bi građani i poduzeća iz EU-a mogli u potpunosti iskoristiti tehnološki napredak.

Općenito govoreći, svi bi Europljani mogli imati koristi od otvorene, učinkovite i uključive javne uprave koja je usmjerena prema ambicioznim pristupima e-uprave i koja nudi prekogranične, personalizirane i sveobuhvatne digitalne javne usluge koje su lake za korištenje. To ima velik utjecaj na život građana i djelatnost poduzeća u njihovim zemljama, ali i u inozemstvu. Međutim građani i poduzeća još uvijek ne uživaju sve prednosti digitalnih usluga koje bi trebale biti lako dostupne u cijelom EU-u. Digitalne tehnologije kao sastavni dio modernizacije javne uprave mogu biti pokretač u ostvarivanju značajnih gospodarskih i društvenih koristi za europske građane i društvo u cjelini.

Postoje značajne prepreke i za građane i za poduzeća kad se žele preseliti u drugu zemlju EU-a, tamo prodavati proizvode ili pružati usluge. Pronalaženje relevantnih, točnih i razumljivih informacija na internetu, kao i mogućnost provođenja administrativnih postupaka na internetu od velike su važnosti za one koji žele iskoristiti prednosti jedinstvenog tržišta, ali su često složeni, dugotrajni i skupi, a ponekad i nemogući.

Jedinstveno tržište jedno je od najvažnijih europskih postignuća i ima ključnu ulogu za gospodarstvo Europske unije. Zahvaljujući jedinstvenom tržištu dolazi do slobodnijeg kretanja ljudi, robe, usluga i kapitala te tako nastaju nove prilike za građane, radnike, potrošače i poduzeća, a rezultat su nova radna mjesta i održiv rast u Europi. Europsko vijeće višekratno je potvrdilo potrebu dovršenja jedinstvenog tržišta.

Često se isticala potreba za sustavno i učinkovito rješavanje spomenutih problema, a to podupiru građani, poduzeća i države članice:

·Sustav povezivanja poslovnih registara (BRIS) – njime se na razini EU-a omogućuju pristup informacijama o poduzećima registriranima u državama članicama i razmjena informacija među različitim registrima (operativan je do lipnja 2017.);

Ova je inicijativa doprinos jednom od strateških ciljeva jedinstvenog digitalnog tržišta koji obuhvaća modernizaciju javne uprave, postizanje prekogranične interoperabilnosti i olakšavanje interakcije s građanima, što se navodi i u Akcijskom planu za e-upravu. U skladu je s Komisijinim ciljem digitalne transformacije kojom će se pojednostavniti internetski sadržaji i izbjeći daljnje fragmentiranje do kojeg bi došlo s novim portalima i kontaktnim točkama. Inicijativa je u skladu s preporukama Europskog okvira za interoperabilnost.

Omogućivanje pristupa internetskim postupcima i digitalizacija postupaka provodit će se na temelju Uredbe o elektroničkoj identifikaciji kojom se od država članica zahtijeva da do rujna 2018. priznaju sredstva elektroničke identifikacije koje prijave druge države članice. Time će se ukloniti jedna od postojećih prepreka za pristupanje e-postupcima u drugim državama članicama.

Ex post evaluacijom postojećeg (regulatornog i neregulatornog) okvira relevantnog za jedinstveni digitalni pristupnik utvrđen je niz poteškoća u pogledu pojedinih usluga, ali i njihova nedostatna učinkovitost, djelotvornost i usklađenost kao paketa mjera za građane i poduzeća kojim bi se trebalo potaknuti jedinstveno tržište.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

Ti se ciljevi ne mogu ostvariti u dostatnoj mjeri bez djelovanja na razini EU-a. Usklađenost postojećeg sustava pružanja informacija i usluga za podršku manjkava je s obzirom na to da instrumenti uspostavljeni djelovanjem na razini EU-a nisu dovoljno međusobno povezani niti dovoljno laki za korištenje. Nedostaje i zajednički pristup osiguranju kvalitete s pomoću minimalnih standarda kvalitete. Iako se u pravnom okviru promiču sinergije, države članice nisu ih u dovoljnoj mjeri ostvarile (kad ne postoje obvezujuće odredbe).

S obzirom na to da je svrha inicijative trostruka te da se komponente koje se odnose na slobodno kretanje građana, socijalnu sigurnost, cilj ostvarenja jedinstvenog tržišta i njegova funkcioniranja u pogledu osiguravanja informacija, postupaka te usluga podrške i otklanjanja poteškoća ne mogu smatrati samo sporednima, inicijativa se treba temeljiti na članku 21. stavku 2., članku 48. i članku 114. stavku 1. UFEU-a.

Cilj je ovog prijedloga omogućiti građanima i poduzećima jednostavan pristup informacijama, postupcima te uslugama podrške i otklanjanja poteškoća koji su im potrebni kako bi ostvarili svoja prava na unutarnjem tržištu. Kako bi se to ostvarilo, važan je element prijedloga jedinstveni digitalni pristupnik, a u ostvarenju prethodno navedenih ciljeva ključnu bi ulogu igrali Komisija i nadležna tijela. Jedini je cilj inicijative dokidanje diskriminacije i smanjivanje dodatnog administrativnog opterećenja za građane i poduzeća koji djeluju ili žele djelovati u drugim državama članicama potpuno poštujući nacionalna pravila i postupke, te dokidanje diskriminacije pri ostvarivanju potpune sukladnosti s nacionalnim pravilima i postupcima. Inicijativom se ne utječe na sadržaj tih pravila ili postupaka niti na nadležnosti povezane s takvim pravilima ili postupcima.

Pokazala se velika suglasnost među poduzećima i građanima o važnosti glavnih stupova koje treba obuhvatiti ovom inicijativom, a to su:

Među sudionicima su bili predstavnici jedinstvenih kontaktnih točaka, gospodarskih komora i nacionalnih tijela. Prema mišljenju sudionika postoje brojne poteškoće u pogledu pristupa informacijama, dostupnosti e-postupaka i pristupa uslugama podrške. Čini se da do toga dolazi zbog nedostataka u zakonodavstvu, nedostatka informacija ili podrške te slabosti u provedbi nacionalnih ili lokalnih tijela.

Pravi uzroci nedovoljne uspješnosti postojećih usluga su: administrativno usmjeren pristup zasnovan na „uskim vidicima” koji vodi do fragmentiranosti; uprave na razini EU-a i na nacionalnoj razini osmislile su javne usluge koje više odgovaraju njihovim vlastitim potrebama nego potrebama njihovih korisnika; tehnička rješenja osmišljena prije više godina nisu više odraz tehničkog napretka i današnje najbolje prakse, a u njima se očituje koliko nacionalne uprave zanemaruju korisnike iz drugih zemalja.

Usluge za podršku na razini EU-a smatraju se ekonomičnima kad se uzmu u obzir uštede i ostale koristi koje uz pomoć tih usluga ostvaruju poduzeća i građani u usporedbi s mnogo skupljim privatnim alternativnim uslugama. Međutim, usluge za potporu na nacionalnoj razini (jedinstvene kontaktne točke, kontaktne točke za proizvode i kontaktne točke za građevne proizvode) nisu dovoljno djelotvorne kad je riječ o poduzećima. Štoviše, niska kvaliteta njihovih web-mjesta znači propuštenu priliku da se boljim informacijama koje se unaprijed pružaju na internetu smanji broj zahtjeva i tako postignu uštede. Moguće je ostvariti veću učinkovitost i lakše pronalaženje na internetu ako bi se pod zajedničkim brendom promicalo ono što se nudi u okviru pojedinih usluga. To se bolje može postići na razini EU-a.

Kriteriji kvalitete kod usluga uspostavljenih obvezujućim pravom EU-a pokazali su se kao preopćeniti (jedinstvene kontaktne točke) ili gotovo nepostojeći (kontaktne točke za proizvode). Uspjeh dodatnih dobrovoljnih kriterija kvalitete (Povelja o jedinstvenim kontaktnim točkama) nije bio osobit. Za usluge uspostavljene neobvezujućim pravom EU-a kojima upravlja Komisija (SOLVIT, Vaša Europa) kriteriji kvalitete su dogovoreni, ali zbog njihove dobrovoljne prirode neke države članice u njima sudjeluju u potpunosti, a druge ne. Posljedica je to da je za strane korisnike pristup tim uslugama još uvijek ograničen i nepotpun.

Troškovi provedbe ove Uredbe bili bi 109 milijuna EUR za početna ulaganja i oko 8 milijuna EUR godišnjih operativnih troškova ukupno za sve države članice i Komisiju. Početni troškovi ulaganja dijelom bi se nadoknadili u jednoj godini uštedama koje bi ostvarila poduzeća koja posluju prekogranično; riječ je o procijenjenom iznosu od 86 milijuna EUR koji bi se inače potrošio na dodatne naknade za ovjeravanje i prevođenje dokumentacije. U zemljama koje imaju najmanje postupaka na internetu trošak digitalizacije preostalih postupaka iznosio bi 6,6 milijuna EUR. Ako te troškove stavimo u kontekst, to je otprilike 2–4 % sredstava ESIF-a dodijeljenih za e-upravu u razdoblju 2014.–2020.

Uredbom će se poduzećima, uključujući MSP-ove, olakšati pristup jedinstvenom tržištu tako što će se znatno smanjiti troškovi transakcija pri pružanju usluga ili prodaji robe u drugim državama članicama. Bolji pristup jedinstvenom tržištu dovest će do povećanja ekonomije razmjera i opsega te do veće konkurencije među poduzećima i ušteda. Prijedlog je ujedno odgovor na nedavni zahtjev platforme REFIT za uspostavu jedinstvene ulazne točke u svakoj državi članici s jasnim informacijama i koordiniranim uslugama za poslovne subjekte te utvrđivanje minimalnih zajedničkih kriterija za kvalitetu sadržaja, funkcioniranje i razinu integracije svakog portala s jedinstvenim digitalnim pristupnikom.

Opcija 1. smatrala se učinkovitim rješenjem, no njezina je djelotvornost umanjena time što je vrijeme uvođenja internetskih postupaka prepušteno na volju državama članicama, a to je značajan nedostatak, te nedostatkom zajedničkog rješenja za problem prekogranične upotrebe dokaza u postupcima. Nadalje, poteškoće u pronalaženju ne bi bile riješene jer tražilice na nacionalnim poslovnim portalima u načelu ne bi bile od pomoći u pretraživanju na ostalim jezicima EU-a. Konačno, nedostatak zajedničkog alata za praćenje kvalitete otežao bi provođenje kriterija kvalitete. Stoga je zaključeno da se tom opcijom potrebe korisnika vjerojatno ne bi dostatno ispunile.

·Opcija 3.: potpuno centraliziran pristup koji se primjenjuje diljem EU-a: pružanje svih informacija na razini EU-a i nacionalnoj razini putem središnje baze podataka na razini EU-a. Ovom bi se opcijom propisalo da se na internet mora staviti istih 20 ključnih postupaka kao i u opciji 2., ali bi se predvidjela uspostava posebnog IT alata za suradnju službi tijela matične države i države domaćina kako bi se ispunile potrebe stranog korisnika (uglavnom u pogledu podnošenja dokaza). Lakoća pronalaženja informacija i postupaka posebna je odlika središnje baze podataka. Zajednički alat za pretraživanje usluga podrške (kao u opciji 2.) služio bi za traženje željenih usluga.

·Opcija 2.: pristup kojim koordinira EU, a države članice same odlučuju gdje će na internet staviti potrebne informacije. Trebaju poslati samo poveznice na relevantna web-mjesta u središnji repozitorij Komisije, iz kojeg bi ih zajednička tražilica povukla i prikazala korisniku kao odgovor na njegovo pretraživanje. U okviru ovoga trebalo bi razviti „alat za pretraživanje usluga podrške” pomoću kojeg bi korisnici mogli pronaći željenu uslugu podrške. Tražilica bi bila ograničena na sadržaj pristupnika i mogla bi se ugraditi u informacijske portale i web-mjesta EU-a i pojedinih država članica. Ovom bi se opcijom države članice obvezalo da u dogovorenom roku osiguraju potpuni internetski pristup određenim ključnim postupcima za građane i poduzeća.

Kao rezultat niza studija i anketa koje su proveli institucije EU-a ili dionici od 2008. do 2017. te opsežnih savjetovanja sa stručnjacima, državama članicama i ostalim dionicima, uključujući posebnu radionicu, dobivena je solidna osnova stručnog znanja.

U člancima od 21. do 23. regulira se prikupljanje statističkih podataka i povratnih informacija od korisnika te se od Komisije traži da uspostavi instrument pomoću kojega će korisnici pristupnika moći prijaviti prepreke s kojima se susreću pri ostvarivanju svojih prava povezanih s unutarnjim tržištem.

U člancima od 15. do 18. navode se tehnička rješenja kojima se omogućuje da pristupnik ispunjava svoju svrhu te se objašnjavaju zadaće Komisije i država članica.

U člancima od 7. do 9. navode se kriteriji za ocjenjivanje kvalitete pružanja informacija i objašnjenja u pogledu postupaka te usluga podrške kojima će se pristupati putem pristupnika.

Člankom 2. uspostavlja se jedinstveni digitalni pristupnik i utvrđuje njegovo područje primjene. U njemu se pojašnjava da se putem pristupnika dolazi do informacija o pravima, obvezama i pravilima povezanima s unutarnjim tržištem primjenjivima na korisnike pristupnika u područjima navedenima u Prilogu I. Uredbi, da se putem pristupnika korisnicima pružaju informacije o postupcima uspostavljenima u područjima navedenima u Prilogu I. te poveznice na te postupke, i konačno, informacije i pristup uslugama podrške i otklanjanja poteškoća putem kojih se korisnicima pomaže razumjeti informacije ili dovršiti relevantne postupke, primjerice one navedene u Prilogu III. i članku 6. ove Uredbe.

U Prilogu III. navode se usluge podrške i otklanjanja poteškoća koje bi trebale biti dostupne putem pristupnika kako je predviđeno u članku 2. stavku 2. točki (c).

(7)Kako bi građani i poduzeća iz Unije mogli uživati svoja prava na slobodno kretanje na jedinstvenom tržištu, Unija treba donijeti posebne mjere kojima se građanima i poduzećima omogućuje lak pristup sveobuhvatnim i pouzdanim informacijama o njihovim pravima koja proizlaze iz prava Unije te informacijama o primjenjivim nacionalnim pravilima i postupcima koje trebaju poštovati ako se žele preseliti u drugu državu članicu, tamo živjeti ili studirati, odnosno ostvariti poslovni nastan i poslovati u državi članici koja nije njihova matična država. Informacije na nacionalnoj razini trebaju obuhvatiti ne samo nacionalna pravila kojima se provodi pravo Unije, već i sva ostala nacionalna pravila primjenjiva na domaće građane i poduzeća kao i one iz drugih država članica.

(6)S obzirom na to da je svrha inicijative trostruka i da se njome želi smanjiti dodatno administrativno opterećenje za građane i poduzeća koji djeluju ili žele djelovati u drugim državama članicama potpuno poštujući nacionalna pravila i postupke, uz dokidanje diskriminacije i osiguravanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta u pogledu osiguravanja informacija, postupaka te usluga podrške i otklanjanja poteškoća te da njezine komponente obuhvaćaju slobodno kretanje građana i socijalnu sigurnost, koji se ne mogu smatrati samo sporednima, inicijativa se treba temeljiti na članku 21. stavku 2., članku 48. i članku 114. stavku 1. UFEU-a.

(2)U Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta prepoznata je uloga interneta i digitalnih tehnologija u promjenama u našem načinu života i rada koje dovode do ogromnih prilika za inovacije, rast i radna mjesta. U Komunikaciji se potvrđuje da bi se potrebe građana i poduzeća u vlastitoj zemlji i prekogranično mogle bolje ispuniti proširenjem i integracijom postojećih europskih portala, mreža, usluga i sustava te povezujući ih u „jedinstveni digitalni pristupnik”. U Akcijskom planu Unije za e-upravu 2016. – 2020. spominje se jedinstveni digitalni pristupnik kao jedna od mjera za 2017. Prema Izvješću o građanstvu EU-a jedinstveni digitalni pristupnik smatra se prioritetom za prava građana Unije.

(28) Kako bi se dodatno olakšala primjena internetskih postupaka, ovom bi se Uredbom, u skladu s načelom „samo jednom”, trebao osigurati temelj za izravnu razmjenu dokaza među nadležnim tijelima različitih država članica kad to zatraže građani i poduzeća. Načelo „samo jednom” znači da građani i poduzeća prilikom prekogranične razmjene dokaza ne bi trebali imati obvezu dostavljati iste informacije javnim tijelima više od jednom.

(24)Kako bi se korisnicima pomoglo u pronalaženju odgovarajuće usluge, ovom bi se Uredbom trebao osigurati alat koji korisnike automatski vodi do prave usluge.

(22)Na razini Unije i na nacionalnim razinama uspostavljeno je nekoliko mreža i usluga za pomoć građanima i poduzećima u njihovim prekograničnim aktivnostima. Važno je da te usluge, uključujući europske potrošačke centre, službu Vaša Europa – Savjeti, SOLVIT, službu za pomoć u području prava intelektualnoga vlasništva, informacijski centar Europe Direct i Europsku poduzetničku mrežu, budu dio jedinstvenog digitalnog pristupnika čime će se osigurati da ih svi potencijalni korisnici mogu pronaći. Usluge navedene u Prilogu III. ovoj Uredbi uspostavljene su obvezujućim aktima Unije, a ostale funkcioniraju na dobrovoljnoj osnovi. Za prve bi trebali vrijediti kriteriji kvalitete utvrđeni ovom Uredbom, a za one dobrovoljne može se odabrati ispunjivanje zahtjeva u pogledu kvalitete ako se želi da te usluge budu dostupne putem pristupnika.

(30)Takav bi sustav trebalo uspostaviti uz ostale sustave u kojima postoje mehanizmi za suradnju nadležnih tijela, kao što je IMI ili [e-kartica usluga], što ne bi trebalo utjecati na ostale sustave, uključujući sustav predviđen člankom 4. Uredbe (EZ) br. 987/2009, Europsku jedinstvenu dokumentaciju o nabavi iz Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća, međusobno povezivanje nacionalnih registara, međusobno povezivanje središnjeg registra, trgovačkog registra i registra trgovačkih društava u skladu s Direktivom 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te stečajnih registara u skladu s Uredbom (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća.

(31)Kako bi se osigurali jednaki uvjeti provedbe tehničkog sustava za razmjenu dokaza, provedbene ovlasti treba prenijeti na Komisiju koja će razraditi tehničke specifikacije sustava za obradu zahtjeva korisnika koji traži dokaze i za prijenos tih dokaza, kao i mjere za osiguranje cjelovitosti i povjerljivosti prijenosa. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća.

(32)Usklađenost s kriterijima kvalitete trebala bi biti odgovornost nadležnih tijela i Komisije kad je riječ o informacijama, postupcima i uslugama za koje su odgovorni. Nacionalni koordinatori trebaju nadzirati usklađenost s kriterijima kvalitete na nacionalnoj razini i rješavati sve eventualne probleme, a na razini Unije to radi Komisija. Ovom bi Uredbom Komisija trebala dobiti niz načina kako rješavati eventualno snižavanje kvalitete usluga koje se nude putem pristupnika, ovisno o ozbiljnosti i trajanju pogoršanja kvalitete, a jedan način bio bi uključivanje koordinacijske skupine za pristupnik. Time se ne dovodi u pitanje ukupna odgovornost Komisije u pogledu praćenja usklađenosti s ovom Uredbom.

(33)U ovoj bi se Uredbi trebale navesti glavne funkcije tehničkih alata koji omogućuju rad pristupnika, osobito zajedničkog korisničkog sučelja, repozitorija poveznica i zajedničkog alata za pretraživanje usluga podrške. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za primjenu tehničkih rješenja koji su potpora pristupniku, provedbene ovlasti treba prenijeti na Komisiju koja će za korisničko sučelje utvrditi organizaciju, strukturu i označavanje svih usluga koje se odnose na informacije, postupke te podršku ili otklanjanje poteškoća i koje su u nadležnosti država članica i Komisije. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Ovom bi se Uredbom trebalo jasno utvrditi za što će biti odgovorna Komisija, a za što države članice u pogledu razvoja, dostupnosti, održavanja i sigurnosti tih alata.

(34)Kako bi se razvio puni potencijal različitih informacijskih područja, postupaka te usluga podrške i otklanjanja problema koja trebaju biti uključena u pristupnik, potrebno je u znatnoj mjeri unaprijediti svijest ciljne publike o njihovu postojanju i funkcioniranju. Kad se ta područja uključe u pristupnik, korisnicima bi trebalo biti puno lakše pronaći potrebne informacije, postupke te usluge podrške i otklanjanja problema, čak i ako su im dotad bili nepoznati. Nadalje, bit će potreban koordiniran rad na promociji kako bi se građane i poduzeća diljem Unije upoznalo s postojanjem pristupnika i njegovim prednostima. Za postizanje maksimalne učinkovitosti poželjno je da se promotivne aktivnosti koordiniraju o okviru koordinacijske skupine, a države članice trebale bi prilagoditi svoje promotivne aktivnosti tako da se u svim relevantnim kontekstima spominje isti brend, uz mogućnost da se jedinstveni digitalni pristupnik objedini u brend s nacionalnim inicijativama.

(35)Kako bi se dobile prikladne informacije za mjerenje uspješnosti jedinstvenog digitalnog pristupnika, ovom se Uredbom utvrđuje okvir zajedničkih specifikacija za prikupljanje i analizu podataka o upotrebi različitih informacijskih područja, postupaka te usluga podrške i otklanjanja poteškoća putem pristupnika. Kako bi se utvrdile detaljne kategorije podataka koji će se bilježiti i metode bilježenja i razmjene podataka, Komisiji bi se trebala delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće trebaju primiti sve dokumente istodobno kad i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci trebaju imati sustavan pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave pripremom delegiranih akata.

(36)Kako bi se utvrdila zajednička pravila o metodi bilježenja i razmjene podataka, Komisiju treba ovlastiti za donošenje provedbenih akata. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

(37)Kvalitetu informacija, postupaka te usluga podrške i otklanjanja problema koji su dostupni putem pristupnika ponajprije bi trebalo pratiti putem alata za povratne informacije u kojem se od korisnika traži da procijene potpunost i kvalitetu informacija, postupaka te usluga podrške i otklanjanja poteškoća kojima su se koristili. Te će se povratne informacije prikupljati na jedno mjesto, a pristup tom zajedničkom alatu trebaju imati Komisija, nadležna tijela i nacionalni koordinatori. Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za primjenu ove Uredbe u pogledu funkcija alata za povratne informacije i načina prikupljanja i razmjene tih informacija, provedbene ovlasti treba prenijeti na Komisiju. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011.

(38)Ovom bi se Uredbom nadalje trebalo omogućiti korisnicima da, ako to žele i anonimno, putem alata za povratne informacije o unutarnjem tržištu, koji je uključen u pristupnik, prijave sve probleme i poteškoće na koje naiđu pri ostvarivanju svojih prava povezanih s unutarnjim tržištem. S obzirom na to da taj alat ne omogućuje personalizirani odgovor korisniku, on je tek dodatak mehanizmu za rješavanje pritužbi. Informacije primljene tim putem trebale bi se kombinirati s informacijama o slučajevima koji su se rješavali u okviru usluga podrške i otklanjanja poteškoća, te bi se tako dobio pregled unutarnjeg tržišta kako ga doživljavaju korisnici i utvrdila problematična područja u kojima bi ubuduće trebalo djelovati kako bi se unaprijedilo funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

(39)Trebalo bi osnovati koordinacijsku skupinu čiji su članovi nacionalni koordinatori i predsjeda joj Komisija kako bi se olakšala primjena ove Uredbe, osobito razmjenom najboljih praksi i zajedničkim radom na unapređenju ujednačenosti načina prezentacije informacija, što je jedan od zahtjeva ove Uredbe. Rad skupine treba se temeljiti na ciljevima utvrđenima u godišnjem programu rada.

(40)U slučaju kad mjere predviđene ovom Uredbom uključuju obradu osobnih podataka, trebaju se provoditi u skladu s pravom Unije o zaštiti osobnih podataka, osobito s [Direktivom 95/46/EZ] [Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća ] i [novom Uredbom kojom se zamjenjuje Uredba (EZ) br. 45/2001] Europskog parlamenta i Vijeća.

(41)Cilj je ove Uredbe osigurati da korisnici koji djeluju u drugim državama članicama imaju pristup putem interneta sveobuhvatnim, pouzdanim i razumljivim informacijama o pravima, obvezama i pravilima na razini Unije i na nacionalnoj razini, postupcima koji se u potpunosti mogu obavljati prekogranično te uslugama podrške i otklanjanja poteškoća. S obzirom na to da države članice ne mogu dostatno ostvariti taj cilj, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

(42)Kako bi Komisija i države članice razvile i primijenile alate potrebne za provedbu ove Uredbe, neke njezine odredbe trebale bi početi važiti dvije godine nakon njezina stupanja na snagu.

(43)Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela priznata posebno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima i trebala bi se provoditi u skladu s tim pravima i načelima.

(44)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s [člankom 28. stavkom 2.] Uredbe [(EZ) br. 45/2001] [nove Uredbe o Europskom nadzorniku za zaštitu podataka] te je on dao svoje mišljenje [unijeti datum],

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Poglavlje I.

Opće odredbe

Članak 1.

Predmet

1.Ovom Uredbom:

(a)utvrđuju se pravila za uspostavljanje i funkcioniranje jedinstvenog digitalnog pristupnika kojim se građanima i poduzećima omogućuje lak pristup kvalitetnim i sveobuhvatnim informacijama, djelotvornim uslugama podrške i otklanjanja poteškoća te učinkovitim postupcima u pogledu pravila Unije i nacionalnih pravila primjenjivih na građane i poduzeća koji ostvaruju ili žele ostvariti svoja prava koja proizlaze iz prava Unije u području unutarnjeg tržišta u smislu članka 26. stavka 2. UFEU-a;