Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Povjerenje, privatnost i sigurnost potrošača i poduzeća u internetu stvari”

(samoinicijativno mišljenje)

(2018/C 440/02)

Izvjestitelj: Carlos TRIAS PINTÓ Suizvjestitelj: Dimitris DIMITRIADIS

Odluka Plenarne skupštine: 15.2.2018. Pravni temelj: pravilo 29. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 4.9.2018. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 19.9.2018. Plenarno zasjedanje br.: 537 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 182/3/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. Internet stvari (u daljnjem tekstu IoT), zahvaljujući tome što međusobno povezuje osobe i predmete, otvara niz mogućnosti za pojedince i poduzeća, no kako bi se osiguralo njegovo uspješno uvođenje, one bi trebale biti popraćene nizom zaštitnih mjera i kontrola.

1.2. Imajući na umu da je jedan od stupova IoT-a automatsko donošenje odluka bez ljudskog posredovanja, potrebno je osigurati da te odluke ne dovode u pitanje prava potrošača, da ne predstavljaju opasnost etičke naravi te da nisu u suprotnosti s temeljnim načelima i ljudskim pravima.

1.3. EGSO poziva europske institucije i države članice da:

1.3.1. izradom odgovarajućih regulatornih okvira koji podrazumijevaju stroge mjere praćenja i nadzora osiguraju zaštitu privatnosti i sigurnosti;

1.3.2. jasno definiraju odgovornost svih subjekata u lancu opskrbe proizvodima i povezanim informacijskim tokovima, sprečavajući nastajanje rupa u zakonu do kojih dolazi u situacijama kada su uključeni razni proizvođači i distributeri;

1.3.3. osiguraju odgovarajuće resurse i uspostave učinkovite mehanizme koordinacije između Europske komisije i država članica s ciljem osiguravanja dosljedne i usklađene primjene kako zakonodavstva podložnog reviziji tako i novih propisa, istodobno uzimajući u obzir međunarodno okruženje;

1.3.4. prate razvoj najnovijih tehnologija koje su povezane s IoT-om kako bi se zajamčila visoka sigurnost, potpuna transparentnost te pravedna dostupnost;

1.3.5. promiču europsku i međunarodnu standardizaciju kako bi se osigurala pouzdanost proizvoda, njihova dostupnost, otpornost i kontinuitet;

1.3.6. prate tržišta i zaštite ravnopravne uvjete uvođenja IoT-a, izbjegavajući pritom koncentraciju transnacionalne gospodarske moći u rukama novih tehnoloških poduzeća;

1.3.7. aktivno promiču inicijative podizanja svijesti i razvijanja digitalnih vještina u korak s osnovnim istraživanjima i inovacijama u tom sektoru;

1.3.8. zajamče potpuno uvođenje i učinkovitu uporabu sustava alternativnog rješavanja sporova i rješavanja sporova putem interneta i izvan njega (ADR i ODR);

1.3.9. osiguraju postojanje, uvođenje i ispravno funkcioniranje europskog sustava zajedničkih tužbi koji bi omogućio da se zatraži izdavanje sudskog naloga i dobije naknada u slučajevima kada korištenje IoT-a uzrokuje kolektivnu štetu ili gubitak, kao što bi trebalo proizlaziti iz paketa mjera „Nove pogodnosti za potrošače”.

1.4. Povjerenje potrošača postići će se strogim poštovanjem relevantnog zakonodavstva i obavješćivanjem o najboljim poslovnim praksama u pogledu privatnosti i sigurnosti te je dužnost institucija da to uključe u strategije društveno odgovornog poslovanja i ulaganja.

1.5. Jačanje društvenog i gospodarskog učinka IoT-a ovisit će o stupnju njegove povezanosti s provedbom socijalnih i okolišnih politika u kontekstu kružnog i funkcionalnog gospodarstva te ekonomije dijeljenja.

2. Kontekst i pozadina

2.1. Tijekom posljednjih petnaest godina pojava interneta dovela je do promjena u svim aspektima svakodnevnog života, što je utjecalo na različite potrošačke navike. Predviđa se da će u sljedećih deset godina revolucija IoT-a zahvatiti i energetski sektor te sektor poljoprivrede i prometa, kao i tradicionalnije sektore gospodarstva i društva, što zahtijeva osmišljavanje sveobuhvatnih politika koje bi na pametan način pristupile toj tehnološkoj revoluciji.

2.2. Koncept IoT-a nastao je na Tehnološkom institutu u Massachusettsu (MIT): temelj toj ideji je svijet pun uređaja koji su u potpunosti međusobno povezani što omogućuje zajedničku automatizaciju različitih interoperabilnih procesa. Europska unija priprema se za suočavanje s digitalnom konvergencijom i novim izazovima u kontekstu IoT-a, počevši od pokretanja plana „i2010: Europsko informacijsko društvo za rast i zapošljavanje” ( 1 ) do nedavnog akcijskog plana za IoT (vidjeti dokument „Razvoj interneta stvari u Europi”, priložen komunikaciji iz 2016. „Digitalizacija europske industrije – iskorištavanje svih prednosti jedinstvenog digitalnog tržišta”) ( 2 )

2.3. EGSO je u više navrata iznio svoje stajalište o četvrtoj industrijskoj revoluciji, koju obilježava konvergencija digitalnih, fizičkih i bioloških tehnologija, a posebno želi naglasiti mišljenje iz 2017 ( 3 ) . o toj temi. IoT je plodan teren za najnaprednije oblike umjetne inteligencije, kao i područje na kojem se stavljaju na kušnju načela koja je utvrdio EGSO, a naročito načelo „kontrole u rukama ljudi”.

2.4. Uređajima IoT-a često nedostaju pravila za autentikaciju koja su potrebna kako bi se očuvala sigurnost korisničkih podataka. To dovodi do problema jer su uređaji, podaci i elementi lanca opskrbe izloženi povredama sigurnosti.

2.5. Tehnologije u nastajanju, poput lanca blokova, mogu riješiti probleme povezane sa sigurnošću i povjerenjem: mogu se koristiti za praćenje mjernih podataka koji se generiraju putem senzora, kao i za izbjegavanje njihovog dupliciranja s bilo kojim drugim štetnim podatkom i zaštitu integriteta i sljedivosti izmjena; tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija mogla bi omogućiti prepoznavanje uređaja IoT-a, autentikaciju te neometan i siguran prijenos podataka; senzori IoT-a mogli bi se koristiti za razmjenu podataka putem lanca blokova umjesto uključivanja treće strane; korištenje pametnih ugovora omogućuje neovisnost uređaja kao i pojedinačni identitet te integritet podataka; s obzirom na to da ne postoje posrednici, smanjuju se operativni troškovi te troškovi pokretanja; konačno, uređaji IoT-a u sklopu lanca blokova omogućuju uvid u evidenciju svih povezanih uređaja, što je veoma korisno za rješavanje mogućih problema ( 4 )

2.6. S druge strane, tehnologije otvorenog koda za decentralizirano vođenje evidencije transakcija razvijaju se u svrhu razmjene informacija i vrijednosti između uređaja IoT-a. One ne dozvoljavaju rudarenje podataka već koriste arhitekturu utemeljenu na matematičkom konceptu pod nazivom usmjereni aciklički grafikon (DAG) koji izbjegava naknade i osigurava širenje kapaciteta mreže s porastom broja korisnika.

2.7. Ukratko rečeno, pred nama je pojava koja ima velik gospodarski ( 5 ) i društveni potencijal i donosi izuzetne prilike, ali i značajne izazove koji podrazumijevaju rizike multidisciplinarne i međusektorske naravi i podjednako utječu na poduzeća i potrošače te na upravi i građane. Stoga bi se u rješavanju tog pitanja trebao osigurati zajednički pristup koji bi istodobno omogućio prepoznavanje specifičnih obilježja različitih situacija. U tom pogledu dovoljno je napomenuti činjenicu da će prema procjeni UN-a do 2020. biti povezano 50 milijardi uređaja, uključujući aplikacije za potrošače na televizorima, hladnjacima, sigurnosnim kamerama, vozilima itd.

2.8. U kontekstu globaliziranog svijeta aplikacije IoT-a već donose društvene i gospodarske koristi, uključujući usluge koje su osjetljivije na socioekonomski kontekst, kraće cikluse pružanja povratnih informacija, popravke na daljinu, podršku pri donošenju odluka, bolju raspodjelu resursa te upravljanje uslugama na daljinu. Međutim, postoje vrlo osjetljivi čimbenici kao što su privatnost i sigurnost, neusklađenost informacija i transparentnost transakcija, složene odgovornosti, blokiranje proizvoda i sustava, ili također porast hibridnih proizvoda koji bi mogao imati posljedice za potrošače u pogledu vlasništva te korištenja ugovora na daljinu koji za posljedicu mogu imati gubitak jamstva.

2.9. Veliki pravni izazovi s kojima se suočavaju EU i njegove države članice mogu se objasniti činjenicom da su mnoga od posebnih obilježja IoT-a (visoka složenost i velika međuovisnost, faktor samostalnosti, sastavnice generiranja i/ili obrade podataka te otvorena dimenzija) prisutna i u drugim digitalnim tehnologijama u nastajanju kao što su lanac blokova, 3D pisači i računalstvo u oblaku. Prema mišljenju EGSO-a, radnim dokumentom Europske komisije ( 6 ) o odgovornosti najnovijih digitalnih tehnologija ide se korak dalje u pravom smjeru.

2.10. Ukratko, povećanje koristi u najvećoj mogućoj mjeri te smanjenje rizika povezanih s IoT-om pridonosi pružanju pristupačnih, jasnih, sažetih i točnih informacija uz posebni naglasak na promicanju uključenosti i digitalne povezivosti najranjivijih potrošača osmišljavanjem proizvoda i usluga koji su u potpunosti sljedivi i koji uključuju integrirana načela povjerenja, privatnosti i sigurnosti.

3. Povjerenje potrošača i poduzetnika u okviru IoT-a

3.1. IoT je složeni ekosustav kojim se omogućuje međupovezanost uređaja različitih proizvođača, distributera i programskih inženjera, To može prouzročiti poteškoće u utvrđivanju odgovornosti u situacijama kršenja pravila ili u situacijama materijalne štete ili druge štete za treće osobe ili sustave prouzročene neispravnim proizvodima ili nenamjenskom uporabom proizvoda od strane treće osobe putem mreže. Štoviše, postoji mogućnost da mnogi subjekti koji su uključeni u globalni lanac vrijednosti proizvoda ne raspolažu dovoljnim znanjem i iskustvom na području sigurnosti ili zaštite podataka umreženih uređaja.

3.2. Stoga je potrebno novo usmjerenje odgovornosti ka osiguranju zaštite potrošača i poduzeća koji usvoje aplikacije IoT-a u okruženju u kojem pravilno konfigurirani proizvodi zbog digitalnih sigurnosnih incidenata ili neovlaštene zlouporabe (npr. hakeri) mogu postati neispravni i nesigurni. To bi okruženje trebalo omogućiti predviđanje, sprečavanje i zaštitu od automatiziranih postupaka koji bi mogli prekršiti moralna načela i općeprihvaćena ljudska prava.

3.3. EGSO pozdravlja reviziju primjene direktive iz 1985. o odgovornosti za štetu prouzročenu neispravnim proizvodima ( 7 ) te nedavno osnivanje višedioničke stručne skupine za odgovornost i nove tehnologije kako bi se osigurala pravedna ravnoteža između interesa potrošača i proizvođača. Novi okvir odgovornosti trebao bi sadržavati jasne odredbe o sljedivosti odgovornosti i o sigurnosti u cijelom lancu vrijednosti proizvoda i tijekom cijelog životnog vijeka proizvoda, uz uključivanje održivosti kao novog čimbenika zahvaljujući kojem će ažuriranje, poboljšanje, prenosivost, kompatibilnost, ponovna uporaba, popravak ili prilagodba proizvoda postati obvezni.

3.4. Utvrđivanje odgovornosti svih stručnjaka u lancu opskrbe proizvodima također bi trebalo biti predmetom posebne pažnje za IoT, pri čemu je potrebno spriječiti nastajanje rupa u zakonu u situacijama kada su uključeni razni proizvođači i distributeri. Uz promicanje mehanizama alternativnog rješavanja sporova, EGSO smatra nužnim jasno određivanje procedura koje bi potrošači trebali slijediti u svakom slučaju.

3.5. EGSO naglašava važnost predugovornih informacija, transparentnih ugovornih klauzula i jasnih uputa za rukovanje uređajima; moguće povezane rizike i mjere zaštite trebalo bi izričito istaknuti.

3.6. Interoperabilnost i kompatibilnost uređaja i povezanih softvera moraju biti zajamčene kako bi se spriječili problemi i potrošaču omogućilo da usporedi pružatelje usluga. EGSO ističe da je taj element ključan i za uspostavljanje ravnopravnih uvjeta za velika poduzeća i MSP-ove.

3.7. Naposljetku, EGSO se zalaže za poštovanje neutralnosti mreže i poziva Komisiju da pomno prati kretanja na tržištu.

4. Privatnost potrošača u okviru IoT-a

4.1. Mogućnost potrošača da provjere svoje osobne podatke i postavke privatnosti poboljšana je zahvaljujući novoj Općoj uredbi o zaštiti podataka (GDPR) ( 8 ) . Korisnik uređaja treba kontrolirati kako se koriste podaci koje on daje i tko ima pristup tim podacima, uzimajući u obzir činjenicu da raznolikost podataka te njihovo objedinjavanje i povezivanje s drugim podacima predstavljaju značajan rizik za privatnost unutar ekosustava IoT-a.

4.2. Potrebno je također imati na umu učinak koji veliki broj proizvoda, usluga ili subjekata može imati na privatnost i zaštitu podataka prilikom njihovog neovisnog prijenosa koji je moguć zahvaljujući njihovoj međupovezivosti. Isto tako, u slučaju kada se informacije od početno neškodljivih podataka obrađuju ili preformuliraju, moguće je steći detaljan uvid u navike, lokacije, interese i želje pojedinca, što povećava dostupnost i sljedivost korisničkog profila.

4.3. Pravna jamstva moraju osigurati punu ovlast korisnika za ostvarivanje prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka bez ikakvih ograničenja, izbjegavajući tako moguće štete kao što su diskriminirajuće prakse, invazivno oglašavanje, gubitak privatnosti ili povrede sigurnosti. Potrošači, pak, moraju raspolagati informacijama o gospodarskoj vrijednosti svojih podataka te zadržavaju pravo na njihovo dijeljenje.

4.4. U skladu s GDPR-om, poduzeća i regulatorna tijela moraju redovito revidirati opseg prikupljanja osobnih podataka te ocijeniti u kojoj su mjeri obrađeni podaci razmjerni i nužni za pružanje određene usluge. Različiti aspekti i učinci privatnosti moraju se evaluirati tijekom cijelog procesa, od osmišljavanja, dizajniranja i razvijanja svakog povezanog proizvoda te ekosustava mreže unutar koje funkcionira (integrirana privatnost). Stoga se načela integrirane i zadane privatnosti moraju dosljedno primjenjivati u okviru IoT-a.

4.5. Tako bi konfiguracija svakog povezanog proizvoda trebala biti podešena u skladu s unaprijed određenim modelom utemeljenom na najvećoj razini zaštite privatnosti (integrirane i zadane) kako bi se spriječilo neželjeno praćenje ponašanja i aktivnosti korisnika.

4.6. U svakom slučaju potrošači bi trebali imati pouzdan uvid u podatke koji se prikupljaju, tko im pristupa i koja im se svrha prividno daje dok postoji veza s proizvodom ili uslugom, koja je politika zaštite privatnosti primjenjiva te utječu li korišteni algoritmi na kvalitetu, cijenu ili pristup usluzi.

5. Sigurnost potrošača i poduzetnika u okviru IoT-a

5.1. Međupovezivost uređaja koja karakterizira ekosustav IoT-a može potaknuti razvoj ilegalnih ili neželjenih tehnoloških praksi, što bi takav sustav pretvorilo u okruženje koje je pogodno za procvat i viralno širenje ranjivosti. Zbog toga pristup pitanju sigurnosti mora biti sveobuhvatan, uključujući sve sastavnice sustava.

5.2. Ponuda proizvoda i ažuriranja koja su povezana s kibersigurnošću mora biti opravdana te mora osigurati pokriće ne samo za pojedinačne uređaje nego i za sigurnosne rizike koje donosi međupovezivost s drugim uređajima unutar IoT-a, ne smanjujući pritom standarde kvalitete sigurnosti zbog količine povezanih uređaja.

5.3. U tom pogledu prijedlog uredbe o Agenciji EU-a za kibersigurnost ( 9 ) uključuje okvir za certificiranje informacijskih i komunikacijskih tehnologija koji će omogućiti dobrovoljno certificiranje u pogledu sigurnosti i označavanje za različite vrste proizvoda, uključujući i proizvode IoT-a. Iako EGSO pozdravlja tu mjeru, zabrinut je zbog toga što ona nije obvezna.

5.4. Mjere kibersigurnosti trebale bi pokrivati rizike koji proizlaze iz bilo kojeg oblika ranjivosti, posebno hakiranja, nedopuštenog pristupa ili zlouporabe, kao i svega što se tiče načina plaćanja te financijskih prijevara. U tom pogledu, EGSO podržava ovlasti dodijeljene višedioničkoj stručnoj skupini za odgovornost i nove tehnologije.

5.5. Potrebno je također ispitati osobnu sigurnost potrošača s obzirom na rizike kao što su upotreba blizine, zajedničkih frekvencijskih pojaseva, izlaganje elektromagnetnim poljima te moguća ometanja opreme za održavanje životnih funkcija. EGSO poziva na provedbu mjera praćenja te preventivnog uklanjanja rizika koji utječu na zdravlje i sigurnost potrošača te na njihove osobne i ekonomske interese.

5.6. Poduzeća bi trebala usvojiti standarde dobrih praksi, kao što je zadana i postavljena sigurnost, te se podvrgnuti neovisnim vanjskim evaluacijama. U slučaju sigurnosnih incidenata ili povrede podataka, poduzeća će biti primorana prijavljivati spomenute incidente, uključujući informacije povezane s odgovornošću za štetu ili kršenja pravila.

5.7. Poduzeća potrošačima moraju osigurati jednostavne i dostupne informacije koje će im omogućiti da donesu odgovarajuće odluke i usvoje sigurne prakse, i to u vidu pružanja potrebnih sigurnosnih ažuriranja tijekom cijelog životnog ciklusa proizvoda.

5.8. Problem nedostatka dosljednih standarda povezanih s mrežama IoT-a također se mora riješiti. Potrebno je uvesti napredne širokopojasne tehnologije i tehnologije nove generacije kako bi se unaprijedila postojeća infrastruktura.

6. Prijedlozi za djelovanje u okviru javne politike (10)

6.1. Tijela javne uprave, koja svoje ovlasti izvršavaju na različitim teritorijima Europske unije, moraju aktivno sudjelovati u izradi politika i akcijskih planova IoT-a s ciljem postizanja ravnoteže između interesa različitih dionika, uz predviđanje mogućih neželjenih učinaka i zaštićivanje od njih. EGSO predlaže sljedeće:

6.1.1. sand box ), odnosno stvarnih fizičkih prostora, klastera itd. kako bi se proveli pilot-projekti i provjere koncepta. Time bi se trebale testirati ne samo tehnologije nego i regulatorni modeli stvaranje pokusnih okruženja (eng.), odnosno stvarnih fizičkih prostora, klastera itd. kako bi se proveli pilot-projekti i provjere koncepta. Time bi se trebale testirati ne samo tehnologije nego i regulatorni modeli ( 11 )

6.1.2. financiranje tehnološke infrastrukture koja omogućuje razvoj inovativnih projekata IoT-a u okviru novog programa Obzor Europa;

6.1.3. imenovanje neovisnih instituta i agencija u ulozi posrednika i nadzornih tijela za projekte u okviru IoT-a. EGSO pozdravlja relevantne mjere sadržane u Uredbi o kibersigurnosti iz 2017. te poziva Komisiju da djelotvorno promiče postupke normizacije u digitalnom sektoru koristeći se odgovarajućim proračunskim sredstvima ( 12 )

6.1.4. promicanje platformi i partnerstava za javno-privatnu suradnju, uključujući znanstvenu zajednicu, industriju i potrošače;

6.1.5. poticanje ulaganja u razvoj lokalnih poslovnih modela koji iskorištavaju prednosti IoT-a te olakšavaju pristupanje složenim aspektima kao što su zaštita podataka i vlasništvo nad njima;

6.1.6. izgradnju kapaciteta u poslovnom svijetu s ciljem preuzimanja suodgovornosti. Potrebno je osigurati da integrirane i zadane postavke sigurnosti i privatnosti budu ugrađene u proizvode i usluge IKT-a, u skladu s načelom „dužne pažnje” koje se zagovora u novoj Uredbi o kibersigurnosti. EGSO u tom kontekstu pozdravlja planiranu izradu kodeksa ponašanja kojima bi se nadopunila predmetna uredba;

6.1.7. poticanje inicijativa europske i međunarodne standardizacije kako bi se osiguralo da sustavi IoT-a posjeduju ključna obilježja, odnosno pouzdanost, sigurnost, dostupnost, otpornost te lakoća održavanja i korisnost. Standardizacija je posebice ključna u svrhu brzog izvršenja visoko digitaliziranih procesa industrijske proizvodnje;

6.1.8. osiguravanje cjenovno pristupačnog i visokokvalitetnog pristupa za korisnike IoT-a, posebno u slučaju najranjivijih skupina ili osoba koje žive u rijetko naseljenim područjima;

6.1.9. promicanje kampanja podizanja svijesti te obrazovnih programa kako bi se poduzećima i potrošačima olakšalo usvajanje IoT-a, omogućujući im da steknu potrebne sposobnosti i vještine ( 13 ) , uz posvećivanje posebne pozornosti ranjivim skupinama i raznolikosti;

6.1.10. pokretanje inicijativa u području obrazovanja s ciljem osiguravanja dostatne prevencije, s obzirom na rano uključivanje djece u digitalna okruženja;

6.1.11 .pokretanje dijagnostičkih analiza i studija o utjecaju IoT-a na područja kao što su novi modeli održive proizvodnje i potrošnje;

6.1.12. jamčenje potpunog uvođenja i učinkovite uporabe sustava alternativnog rješavanja sporova i rješavanja sporova putem interneta i izvan njega (ADR i ODR);

6.1.13. osiguravanje postojanja, uvođenja i ispravnog funkcioniranja europskog sustava zajedničkih tužbi koji bi omogućio da se zatraži izdavanje sudskog naloga i dobije naknada u slučajevima kada korištenje IoT-a uzrokuje kolektivnu štetu ili gubitak, kao što bi trebalo proizlaziti iz paketa mjera „Nove pogodnosti za potrošače”.

6.2. EGSO također poziva Komisiju da ocijeni pravila koja su izravno ili neizravno povezana s IoT-om i po potrebi poboljša postojeće zakonodavstvo. U tom bi kontekstu program „Nove pogodnosti za potrošače” također trebao biti usmjeren na međusobno povezane uređaje, mreže i njihovu sigurnost, kao i na podatke povezane s tim uređajima.

6.3. Naposljetku, EGSO ističe važnost uspostave mehanizama suradnje i koordinacije među državama članicama u svrhu učinkovite i ujednačene primjene predviđenih pravila, kao i sporazuma koje Europska unija mora sklopiti izvan svojih granica zbog lokacije poslovnih nastana poduzeća i dobavljača, s posebnim naglaskom na razmjeni najboljih praksi. Međunarodnu politiku o prekograničnom protoku podataka trebalo bi uskladiti kako bi uključene zemlje u svojim nacionalnim zakonima mogle uspostaviti jednako visoke postupovne ili materijalne propise o zaštiti.

Bruxelles, 19. rujna 2018. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) COM(2005) 229 final.

(2) COM(2016) 180 final.

(3) „Umjetna inteligencija – posljedice umjetne inteligencije na jedinstveno (digitalno) tržište, proizvodnju, potrošnju, zapošljavanje i društvo” (SL C 288, 31.8.2017., str. 1.).

(4) Vidjeti Khwaja Shaik, Why blockchain and IoT are best friends („Zašto su tehnologija lanca blokova i IoT najbolji prijatelji?”), https://www.ibm.com/us-en/?lnk=m; o inovacijama u europskom financijskom sektoru vidjeti SL C 246, 28.7.2017., str. 8.

(5) Poduzeće Digital McKinsey procjenjuje da IoT ima potencijalni gospodarski učinak vrijednosti od 3,9 do 11,1 trilijuna USD godišnje.

(6) SWD(2018) 137.

(7) COM(2018) 246 final.

(8) Na snazi od 25. svibnja 2018.

(9) Vidjeti COM(2017) 477 final.

(10) Vidjeti Grupa Svjetske banke, internet of Things: The New Government-to-Business Platform („Internet stvari, nova platforma vlade i poduzeća”).

(11) Vidjeti https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-and-eea-member-states-sign-cross-border-experiments-cooperative-connected-and-automated.

(12) SL C 197, 8.6.2018., str.17.

(13) SL C 434, 15.12.2017., str. 36.