Dugotrajna nezaposlenost može dovesti do siromaštva i socijalne isključenosti. Ona pridonosi i prenošenju siromaštva na djecu u kućanstvima u kojima nema zaposlenih osoba, budući da se pokazalo da su obrazovna postignuća među djecom u tim kućanstvima slabija. Pronalaskom posla tim bi se radnicima, kao i njihovim obiteljima, pomoglo da izađu iz siromaštva, jer polovica onih koji nađu posao izbjegnu opasnost od siromaštva.

Čak i kad se zapošljavanje u državama članicama ponovno poveća, postoji opasnost da će dugotrajno nezaposlene osobe biti zanemarene, s obzirom da su najudaljenije od tržišta rada. Što je tko dulje bez posla, to će se teže ponovno zaposliti, jer njegove vještine postupno propadaju. Time nastaju lošiji životni uvjeti i dolazi do slabije iskorištenosti ljudskog kapitala, rasipanja gospodarskog potencijala i povećanja socijalnih izdataka, što dodatno otežava posljedice demografskog pada. Moglo bi se dogoditi da mnogi od onih koji su nezaposleni godinu dana ili dulje u potpunosti napuste tržište rada. Svake godine petina njih prestane tražiti posao te se smatraju neaktivnima.

Tijekom financijske i gospodarske krize 2008. – 2009. većina je država članica EU-a iskusila znatan gospodarski pad koji je doveo do naglog pogoršanja stanja na njihovim tržištima rada. Na razini EU-a stopa nezaposlenosti nikad nije bila viša nego u tom razdoblju. Trenutačno je u padu.

Države članice već poduzimaju korake kako bi dugotrajno nezaposlenim osobama pomogle pronaći posao. Međutim, postotak dugotrajno nezaposlenih osoba koje su se ponovno zaposlile prije isteka svoje druge godine nezaposlenosti u državama članicama se 2014. kretao od 11 % do više od 46 %. Uzimajući u obzir da mnogi faktori mogu utjecati na te rezultate, iz tog raskoraka proizlazi da je moguć napredak po uzoru na uspješne prakse iz cijelog EU-a.

U preporukama za pojedine države za 2015. utvrđeno je da je problem dugoročne nezaposlenosti potrebno riješiti kombinacijom učinkovite socijalne zaštite i mjera za povećanje zapošljivosti. U tom se pogledu u smjernicama ističe da učinkoviti programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja usmjereni na budućnost, uključujući ciljano obrazovanje odraslih, imaju ključnu ulogu u povećanju zapošljivosti. U njima se napominje i da se javne službe za zapošljavanje u nekim državama članicama trebaju poboljšati te da se aktivnim mjerama tržišta rada može učinkovitije ciljati one koji su najudaljeniji od tržišta rada.

U razdoblju od 19. 2. 2015. do 15. 5. 2015. provedeno je otvoreno javno savjetovanje o pružanju usluga dugotrajno nezaposlenim osobama u državama članicama i na razini EU-a. Primljeno je ukupno 159 doprinosa. Većina ispitanika složila se s izazovima utvrđenima tijekom savjetovanja i naglasila važnost integracije pružanja usluga i usluga prilagođenih potrebama dugotrajno nezaposlenih osoba. Više od dvije trećine ispitanika poduprlo je promjene u potpori koja se pruža dugotrajno nezaposlenim osobama, posebno uvođenje pojedinačne ponude aktivne potpore, jedinstvene kontaktne točke te uzajamnih odgovornosti, kao i povećanje sudjelovanja u mjerama aktivne potpore. Velika većina ispitanika podržala je daljnje djelovanje EU-a u rješavanju problema dugotrajne nezaposlenosti s pomoću općih načela učinkovitog okvira i smjernica aktivnog tržišta rada.

Predloženim se mjerama poštuju prakse država članica i raznolikost sustava u socijalnom području. Njima se uzima u obzir potreba država članica za diferenciranim pristupom, koja je odraz različitih gospodarskih, financijskih i društvenih prilika, nejednakih uvjeta na tržištu rada te heterogenosti situacija koje dovode do dugotrajne nezaposlenosti.

U Preporuci su navedene mjere koje je potrebno poduzeti na nacionalnoj razini. Preporuka je usklađena s načelom proporcionalnosti jer su u njoj ponuđeni fleksibilan okvir i smjernice za modernizaciju i procese reforme u državama članicama. U Preporuci se uviđa da razne nacionalne, regionalne ili lokalne prilike mogu dovesti do razlika u načinu njezine provedbe. Države članice odredit će nadležna tijela, a ta tijela mogu biti službe za zapošljavanje ili druge organizacije, ovisno o nacionalnim okolnostima.

U savjetovanju usmjerenom na dionike Europska mreža javnih službi za zapošljavanje naglasila je značaj usluga prilagođenih potrebama, bolje koordinacije podrške, uzajamnih obveza i podrške poslodavca. Odbor za Europski socijalni fond istaknuo je da u trenutnom programskom razdoblju Europski socijalni fond može igrati značajnu ulogu u provedbi inicijative te da bi se inicijativom mogla povećati učinkovitost aktivnosti tog fonda. Odbor za zapošljavanje ukazao je na to da je zbog razlika među dugotrajno nezaposlenim osobama potreban individualizirani pristup aktivnoj podršci te da bi državama članicama trebalo dopustiti da svoje politike oblikuju u skladu s tim potrebama. Odbor za socijalnu zaštitu naglasio je potrebu zadržavanja sredstava namijenjenih skupinama koje se suočavaju s raznovrsnim preprekama zapošljavanju. Na raspravi održanoj 24. travnja 2015. na kojoj su sudjelovali socijalni partneri i koja je bila posvećena ovoj inicijativi istaknuto je da se pristup utemeljen na instrumentima integracije može kombinirati sa smjernicama opće politike.

ponovno uključivanje na tržište rada može biti onemogućeno jer se individualna potpora premješta s osiguranja za nezaposlenost koje isplaćuju javne službe za zapošljavanje na socijalne naknade koje isplaćuju tijela za socijalnu skrb. Ako podjela odgovornosti među tijelima nije jasna, povijesti slučajeva se ne ustupaju i usklađivanje usluga je ograničeno. Shodno tome, diskontinuitet može usporiti proces započinjanja s radom. Dok su neke države članice već objedinile usluge i uvele jedinstvena kontaktna mjesta, druge nisu uskladile politike na nacionalnoj razini, zbog čega se usluge pružaju na nepotpun i nedosljedan način. Komisijinom procjenom provedbe Preporuke o aktivnom uključivanju istaknuta je važnost usklađenog i cjelovitog pristupa pružanju usluga i politikama zapošljavanja, uključujući jedinstvena kontaktna mjesta s pomoću kojih se zapošljavanje povezuje sa socijalnom zaštitom,

dugotrajno nezaposlenim osobama nisu uvijek dostupne usluge prilagođene potrebama poput procjene i profiliranja. Intervencijama utemeljenima na programu i usmjerenima na podskupine dugotrajno nezaposlenih osoba ne zadovoljavaju se sve specifične individualne potrebe. Štoviše, samo je mali udio rashoda za aktivne mjere namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama dodijeljen osposobljavanju ili potpori za pokretanje poslovanja. Niskokvalificirane nezaposlene osobe četiri se puta rjeđe odlučuju na cjeloživotno učenje, dok je potporom rijetko obuhvaćeno stjecanje osnovnih vještina,

programi namijenjeni dugotrajno nezaposlenim osobama nisu prilagođeni potrebama poslodavaca. U nekim je državama naglasak na programima javnih radova (prema procjenama 31 % tekućih izdataka za aktivne mjere tržišta rada namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama u 2012.) koji ne rezultiraju uvijek povratkom na tržište rada. Poslodavci uglavnom nisu dovoljno uključeni u aktivnosti koje provode službe za zapošljavanje i socijalne službe,

Budući da se nakon 12 mjeseci nezaposlenosti postaje dugotrajno nezaposlenim i da između 12. i 24. mjeseca nezaposlenosti dolazi do znatnog opadanja zapošljavanja, uputno je djelovati najkasnije do 18. mjeseca nezaposlenosti. To je u skladu s postojećim praksama onih država članica koje su najuspješnije u smanjivanju dugotrajne nezaposlenosti.

Analizom je ukazano na više ključnih čimbenika za uspješno pružanje usluga u koncepciji, organizaciji i usredotočenosti politika uključivanja na tržište rada.

Očekuje se da će pružanjem usluga prilagođenih potrebama, pri čemu se kombinira intenzivna potpora, praćenje rezultata i usredotočenost na poslodavca, više dugotrajno nezaposlenih osoba pronaći odgovarajući posao. Neke od država članica koje imaju visoke stope pronalaska posla dugotrajno nezaposlenim osobama već su uspostavile elemente predložene u Preporuci. Učinak inicijative stoga bi bio veći u državama članicama sa slabijim strukturama podrške i višim stopama dugotrajne nezaposlenosti. Očekuje se da će se ugovorima o uključivanju na tržište rada potaknuti jačanje struktura podrške. Ako bi to dovelo do izjednačavanja s uspješnijim državama članicama, moglo bi se očekivati da, cjelovitom provedbom Prijedloga, svake godine više osoba pronađe posao.

Međutim, ti rezultati ovise o nizu drugih čimbenika. U kombinaciji s drugim strukturnim reformama za poticanje otvaranja radnih mjesta, ova Preporuka može služiti kao potpora cjelokupnom povećanju stopa zaposlenosti povećavanjem potencijala rasta i smanjivanjem strukturne nezaposlenosti, smanjivanjem neusklađenosti ponude i potražnje na tržištu rada tako da usluge koje se pružaju dugotrajno nezaposlenim osobama budu prilagođene njihovim potrebama ili smanjivanjem opasnosti od siromaštva i socijalne isključenosti.

Preusmjeravanjem postojećih odobrenih financijskih sredstva na programe kojima se podržava izravno uključivanje na tržište rada, kao što su subvencije za zapošljavanje, moglo bi se pridonijeti većem sudjelovanju poslodavaca. U okolnostima niske potražnje na tržištu rada i ograničenog fiskalnog prostora takvi poticaji mogu biti primamljiv instrument potpore zapošljavanju, istodobno poboljšavajući zapošljivost dugotrajno nezaposlenih osoba. Međutim, ti poticaji moraju biti dobro osmišljeni, jer inače mogu dovesti do rasipanja javnog novca, posebno ako bi se subvencionirana radna mjesta svejedno otvorila (učinak mrtvog tereta), ako bi se njima navelo poslodavce da zaposle određene radnike umjesto nekih drugih (učinci razmještanja) ili ako bi zbog njih nastala nepotrebna rascjepkanost poreznog sustava.

Suradnjom različitih tijela poput javnih službi za zapošljavanje, socijalnih službi i općina posredstvom jedinstvene kontaktne točke poboljšao bi se kontinuitet pružanja usluga te povećala važnost i učinkovitost ponuđenih usluga, s pozitivnim učincima na socijalnu zaštitu i skupine koje su najudaljenije od tržišta rada. Dugotrajno nezaposlene osobe imale bi koristi od pojednostavljenog pristupa usluzi, dok bi službe za zapošljavanje, socijalne službe i pružatelji usluga morali prilagoditi svoje procese te surađivati kako bi osigurale sklapanje ugovora o uključivanju na tržište rada.

Za mala i srednja poduzeća te poslodavce nisu predviđeni nikakvi troškovi usklađivanja. Za provođenje procjena, praćenje i ažuriranje ugovora o uključivanju na tržište rada te pristup uslugama i poticajima za poslodavce mogu se upotrebljavati internetski kanali.

Inicijativom se jača zaštita temeljnih prava. Olakšavanjem pristupa uslugama podrške i uspostavljanjem pristupa pružanja usluga prilagođenih potrebama dugotrajno nezaposlenih osoba jamči se i dodatno unapređuje pravo na pristup besplatnim uslugama posredovanja pri zapošljavanju utvrđeno u članku 29. Povelje EU-a o temeljnim pravima. Nadalje, boljom zaštitom dugotrajno nezaposlenih osoba propisno se poštuju načela sadržana u članku 34. Povelje EU-a o temeljnim pravima, budući da se njome unapređuje pravo na socijalne naknade i zaštitu socijalnih službi u slučaju dugotrajne nezaposlenosti, pomaže u sprečavanju siromaštva i socijalne isključenosti te, na kraju, jača ljudsko dostojanstvo.