·iznose najnovije informacije o zajedničkom hitnom djelovanju pokrenutom u ožujku 2019. radi procjene i jačanja sigurnosti mreža 5G na temelju nacionalnih procjena rizika koje su države članice dostavile do 15. srpnja 2019.,

Usporedno s tim Komisija istodobno radi na poboljšanju i osiguravanju potrebnih zaštitnih mjera za međunarodnu razmjenu elektroničkih dokaza u okviru tekućih pregovora o Drugom dodatnom protokolu uz Budimpeštansku konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu te pregovora sa Sjedinjenim Američkim Državama u skladu s pregovaračkim mandatima koje je Vijeće utvrdilo na sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove održanom 6. i 7. lipnja 2019. Komisija je sudjelovala u zadnjem krugu pregovora o Drugom dodatnom protokolu uz Budimpeštansku konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu od 9. do 11. srpnja 2019. Komisija i Sjedinjene Američke Države trenutačno se pripremaju na tehničkoj razini za službeno pokretanje pregovora o sporazumu između EU-a i SAD-a o prekograničnom pristupu elektroničkim dokazima.

Uz suzbijanje kiberprijetnji usmjerenih na sustave i podatke, EU poduzima i mjere za suočavanje sa složenim višedimenzionalnim hibridnim prijetnjama. Europsko vijeće u zaključcima od 21. lipnja 2019. istaknulo je da „EU mora osigurati koordinirani odgovor na hibridne prijetnje i kiberprijetnje te pojačati suradnju s relevantnim međunarodnim dionicima”. Komisija pozdravlja činjenicu da je suzbijanje hibridnih prijetnji prioritet i finskog predsjedanja Vijećem te da je na neformalnom sastanku ministara pravosuđa i unutarnjih poslova u Helsinkiju od 18. do 19. srpnja 2019. održana i politička rasprava o politikama o hibridnim prijetnjama na temelju scenarija. Slične rasprave o hibridnim prijetnjama na temelju scenarija održali su i direktori EU-a za obrambenu politiku 7. i 8. srpnja 2019. te politički direktori EU-a 9. i 10. srpnja 2019., a ishodi tih rasprava bit će priopćeni ministrima vanjskih poslova i ministrima obrane na zajedničkoj neformalnoj sjednici 29. i 30. kolovoza 2019.

Kibersigurnost je i dalje ključan sigurnosni izazov. EU je ostvario važan napredak u suzbijanju „klasičnih” kiberprijetnji za sustave i podatke provedbom mjera iz Zajedničke komunikacije iz rujna 2017. „Otpornost, odvraćanje i obrana: jačanje kibersigurnosti EU-a”. To uključuje Akt EU-a o kibersigurnosti, kojim se Agenciji Europske unije za kibersigurnost daje trajni mandat i jača njezina uloga te se utvrđuje okvir EU-a za kibersigurnosnu certifikaciju. Komisija je obradila i sektorske zahtjeve, primjerice u Preporuci Komisije o kibersigurnosti u energetskom sektoru donesenoj 3. travnja 2019. Međutim, zbog sve veće aktivnosti zlonamjernih aktera usmjerene na raznolike mete i žrtve borba protiv kiberkriminaliteta i jačanje kibersigurnosti i dalje su prioritet djelovanja EU-a.

Istodobno se radi na pružanju potpore partnerskim zemljama za suzbijanje radikalizacije koja može dovesti do terorizma, među ostalim u zatvorima.

Nedavna suradnja aktera na terenu u okviru Mreže dovela je do boljeg razumijevanja izazova ultradesničarskog ekstremizma. Ove će godine Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji objaviti informativne članke koji će oblikovateljima politika i djelatnicima pomoći pri prepoznavanju glavnih oblika i manifestacija ultradesničarskog i islamističkog ekstremizma, kao što su ključni diskurs, jezik, oblici, simboli, tipologije i strategije. Naposljetku, kako su lokalni akteri i gradovi predvodnici u sprečavanju i borbi protiv radikalizacije, Komisija podržava inicijative gradova za suzbijanje radikalizacije. Nakon konferencije „Gradovi EU-a protiv radikalizacije” održane 26. veljače 2019., u cilju poboljšanja razmjene najbolje prakse i povećanja angažmana gradova u tom području 8. srpnja 2019. održan je prvi sastanak pilot-skupine dvadesetak gradova čiji je domaćin bio gradonačelnik Strasbourga.

Usto, Komisija i dalje podupire države članice i lokalne aktere u sprečavanju i suzbijanju radikalizacije na terenu u lokalnim zajednicama diljem Europe. Za to je potrebno dugoročno i održivo djelovanje svih relevantnih dionika na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a. Upravljački odbor za djelovanje Unije u području sprečavanja i suzbijanja radikalizacije, osnovan u kolovozu 2018. kako bi savjetovao Komisiju o jačanju političkog odgovora EU-a u tom području, na svojem je drugom zasjedanju 17. lipnja 2019. razmotrio daljnja djelovanja u prioritetnim područjima kao što su radikalizacija u zatvorima i suzbijanje ekstremističkih ideologija. Kako akteri na terenu i akteri koji rade na lokalnoj razini mogu najbolje uočiti rane znakove radikalizacije i utvrditi načine za njihovo suzbijanje, Mreža za osvješćivanje o radikalizaciji, financirana sredstvima EU-a, i dalje podupire aktere na terenu te povezuje otprilike 5 000 aktera iz civilnog društva, školstva i policije te nacionalne koordinatore i oblikovatelje politika.

Usporedno s tim Komisija nastavlja surađivati s internetskim platformama u okviru internetskog foruma EU-a. Kao što je predsjednik Juncker najavio na pariškom sastanku o pozivu na djelovanje „Christchurch” 15. svibnja 2019., Komisija je zajedno s Europolom počela razvijati protokol EU-a za krizne situacije koji će vlastima i internetskim platformama omogućiti da brzo i koordinirano reagiraju na širenje terorističkih sadržaja na internetu, primjerice neposredno nakon nekog terorističkog napada. To je dio međunarodnog angažmana na provedbi poziva na djelovanje „Christchurch”. Uz daljnje rasprave s državama članicama i industrijom te simulacijsku vježbu za izvanredne situacije planiranu za rujan 2019., Komisija će sazvati ministarski sastanak internetskog foruma za 7. listopada 2019. u cilju donošenja protokola EU-a za krizne situacije.

Rad skupine za suradnju u području sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava podupire nekoliko drugih foruma. Tijelo europskih regulatora za elektroničke komunikacije priprema pregled svih postojećih sigurnosnih mjera koje bi mogle biti relevantne za mrežu 5G. Nova posebna skupina stručnjaka Agencije EU-a za kibersigurnost započela je s radom na pregledu prijetnji za mrežu 5G. Uz to, nakon stupanja Akta o kibersigurnosti na snagu 27. lipnja 2019., Komisija i Agencija EU-a za kibersigurnost poduzet će sve potrebne korake kako bi uspostavile okvir za certifikaciju na razini EU-a. Države članice sastale su se i u Odboru za norme u lipnju 2019. kako bi raspravljale o kibersigurnosti i normizaciji na temelju Preporuke i razmotrile buduće izazove za normizaciju u području kibersigurnosti, uključujući mreže 5G, te prikladne političke inicijative na razini EU-a.

Na temelju rezultata nacionalnih procjena rizika, tijela država članica za kibersigurnost u skupini za suradnju u području sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava trebaju do 1. listopada 2019. izraditi zajednički pregled rizika na razini EU-a, što će biti druga faza postupka pokrenutog Preporukom. Na temelju toga u trećoj fazi skupina za suradnju pripremit će do 31. prosinca 2019. Unijin zajednički paket mjera za ublažavanje za uklanjanje utvrđenih rizika. Komisija i Agencija EU-a za kibersigurnost i dalje će podupirati provedbu Preporuke.

U prvoj fazi postupka pokrenutog Preporukom, sve su države članice do 15. srpnja 2019. izradile nacionalne procjene rizika i dostavile nalaze Komisiji i Agenciji EU-a za kibersigurnost ili najavile da će to uskoro učiniti. Nacionalne procjene rizika slijedile su niz smjernica i zajednički predložak za izvješćivanje o nalazima koje su dogovorile države članice i Komisija kako bi se promicala dosljednost i olakšala razmjena informacija o nacionalnim rezultatima na razini EU-a. Parametri koje su procjenjivale sve države članice uključuju:

Tehnologija 5G, čiji se globalni prihodi u 2025. procjenjuju na 225 milijardi EUR, ključna je za konkurentnost Europe na globalnom tržištu, a sigurnost mreža 5G presudna je za postizanje strateške autonomije Unije. Osiguravanje visoke razine kibersigurnosti zahtijeva usklađene mjere na nacionalnoj i europskoj razini s obzirom na to da bi svaka slabost mreža 5G u jednoj državi članici utjecala na Uniju u cjelini.

Istodobno postoji potreba za daljnjim djelovanjem suzakonodavaca kako bi se dovršio rad na moćnijim i pametnijim informacijskim sustavima za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama. U okviru tehničke provedbe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja Komisija je 7. siječnja 2019. iznijela dva prijedloga o tehničkim izmjenama predmetne uredbe koje su potrebne za potpunu uspostavu sustava. Komisija poziva suzakonodavce da ubrzaju rad na tim tehničkim izmjenama radi što bržeg postizanja dogovora te brze i pravodobne provedbe europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja kako bi on postao operativan početkom 2021.

Nakon donošenja pravila o interoperabilnosti informacijskih sustava, kojima će se ukloniti nedostaci u informiranju pružanjem pomoći za otkrivanje višestrukih identiteta i suzbijanje prijevara povezanih s identitetom, Komisija je brzo pokrenula niz inicijativa za potporu državama članicama u njihovoj provedbi uključujući, prema potrebi, financiranje i radionice za olakšavanje razmjene stručnog znanja i najbolje prakse. Bliska suradnja agencija EU-a, svih država članica i zemalja pridruženih Schengenu bit će od ključne važnosti za ostvarivanja ambicioznog cilja potpune interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama do 2020.

Naposljetku, sigurnost mreža 5G od strateške je važnosti za Uniju. Ulaganja stranih subjekata u strateške sektore, njihovo stjecanje ključne imovine, tehnologije i infrastrukture u Uniji i dobava ključne opreme također mogu predstavljati rizik za sigurnost Unije.

Novi okvir EU-a za provjeru izravnih stranih ulaganja stupio je na snagu 10. travnja 2019. Tijekom sljedećih 18 mjeseci Komisija i države članice poduzet će potrebne mjere kako bi osigurale punu primjenu Uredbe o provjeri ulaganja u EU-u počevši od 11. listopada 2020.

IV. SUZBIJANJE PRANJA NOVCA

To što kriminalci i teroristi mogu prebaciti sredstva s računa na račun u nekoliko sati omogućuje im da lakše pripremaju terorističke činove ili nezakonito „operu” imovinsku korist ostvarenu kaznenim djelom u različitim državama članicama. Kako bi odgovorila na taj izazov, Unija je uspostavila čvrst regulatorni okvir za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma u skladu s međunarodnim standardima koje je donijela Stručna skupina za financijsko djelovanje.

S obzirom na to da treba održati korak s novim trendovima, tehnološkim razvojem i domišljatošću počinitelja kaznenih djela da iskoriste sve nedostatke ili propuste u sustavu, Komisija je 24. srpnja 2019. donijela paket od četiri izvješća u kojima se analiziraju postojeći rizici i slabosti povezani s pranjem novca i ocjenjuje način na koji relevantni akteri u privatnom i javnom sektoru primjenjuju okvir.

Paket uključuje procjenu mogućeg međusobnog povezivanja nacionalnih centraliziranih registara bankovnih računa i sustava za dohvat podataka u EU-u. Takvi nacionalni centralizirani sustavi omogućuju identifikaciju svih fizičkih i pravnih osoba koje posjeduju ili kontroliraju račune za plaćanje, bankovne račune i sefove, a te su informacije nadležnim tijelima često od ključne važnosti u borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma. U skladu s Petom direktivom o sprečavanju pranja novca od država članica traži se da uspostave takve nacionalne centralizirane sustave i pruže nacionalnim financijsko-obavještajnim jedinicama izravan pristup tim sustavima. Nedavno donesena pravila za olakšavanje uporabe financijskih informacija za suzbijanje teških kaznenih djela omogućuju odabranim tijelima za izvršavanje zakonodavstva i uredima za oduzimanje imovinske koristi da izravno pristupaju nacionalnim centraliziranim registrima bankovnih računa. Na temelju toga te u skladu sa zahtjevima iz Direktive o sprečavanju pranja novca, u izvješću se ocjenjuju razna informatička rješenja na razini EU-a koja se razvijaju ili su već puštena u rad i koja bi mogla poslužiti kao model mogućeg međusobnog povezivanja nacionalnih centraliziranih sustava. Kako bi se budućim povezivanjem centraliziranih mehanizama na razini EU-a ubrzao pristup financijskim informacijama i olakšala prekogranična suradnja nadležnih tijela, Komisija planira daljnja savjetovanja s relevantnim dionicima, vladama, financijsko-obavještajnim jedinicama, tijelima za izvršavanje zakonodavstva i uredima za oduzimanje imovinske koristi kao potencijalnim „krajnjim korisnicima” mogućeg sustava za međusobno povezivanje.

U okviru promišljanja Komisije o radu financijsko-obavještajnih jedinica, u izvješću o ocjeni suradnje financijsko-obavještajnih jedinica razmatra se njihova suradnja unutar Unije i s trećim zemljama. Utvrđeni su određeni nedostaci koji će vjerojatno postojati sve dok zadaće i obveze prekogranične suradnje financijsko-obavještajnih jedinica ne budu jasnije utvrđene u pravnom okviru EU-a za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma. Prilikom ocjenjivanja utvrđeno je i da je potreban snažniji mehanizam za koordinaciju i potporu u prekograničnoj suradnji i analizama.

Povrh tekućeg rada na suzbijanju pranja novca i financiranja terorizma, Komisija će, kao odgovor na poziv Europskog parlamenta, i dalje ocjenjivati nužnost, tehničku izvedivost i proporcionalnost dodatnih mjera za praćenje financiranja terorizma u EU-u.

V. PROVEDBA DRUGIH PRIORITETNIH DOSJEA U PODRUČJU SIGURNOSTI

1. Provedba zakonodavnih mjera koje se odnose na sigurnosnu uniju

Postizanje dogovora o mjerama u okviru sigurnosne unije nije kraj procesa; od ključne je važnosti osigurati njihovu brzu i potpunu provedbu u državama članicama kako bi se mogle ostvariti sve njihove koristi. S tim ciljem Komisija aktivno podupire države članice, među ostalim i financiranjem i olakšavanjem razmjene dobre prakse.

Ako je potrebno, Komisija je spremna u potpunosti iskoristiti sve svoje ovlasti na temelju Ugovorâ za izvršavanje zakonodavstva EU-a, uključujući i postupke zbog povrede prava.

Rok za provedbu Direktive EU-a o evidenciji podataka o putnicima istekao je 25. svibnja 2018. Dosad je 25 država članica izvijestilo Komisiju o potpunom prenošenju te direktive. Dvije države članice još nisu potpuno prenijele Direktivu unatoč pokretanju postupaka zbog povrede 19. srpnja 2018. Usto, Komisija i dalje podupire sve države članice u nastojanjima da dovrše razvoj svojih sustava evidencije podataka o putnicima, među ostalim olakšavanjem razmjene informacija i primjera dobre prakse.

Rok za prenošenje Direktive o suzbijanju terorizma istekao je 8. rujna 2018. Dosad su 22 države članice izvijestile Komisiju o potpunom prenošenju te direktive. Tri države članice još nisu izvijestile o donošenju nacionalnog zakonodavstva kojim se u potpunosti prenosi Direktiva unatoč pokretanju postupaka zbog povrede 22. studenoga 2018.

Rok za prenošenje Direktive o nadzoru nabave i posjedovanja oružja istekao je 14. rujna 2018. Dosad je osam država članica izvijestilo Komisiju o potpunom prenošenju, dok 20 država članica još nije izvijestilo o donošenju nacionalnog zakonodavstva kojim se u potpunosti prenosi Direktiva unatoč pokretanju postupaka zbog povrede 22. studenoga 2018.

Kad je riječ o prenošenju Direktive o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u nacionalno pravo, rok za prenošenje istekao je 6. svibnja 2018. Dosad je 20 država članica izvijestilo Komisiju o potpunom prenošenju te direktive. Sedam država članica još nije izvijestilo o donošenju nacionalnog zakonodavstva kojim se u potpunosti prenosi Direktiva unatoč tome što je Komisija pokrenula postupke zbog povrede 19. srpnja 2018.

Države članice trebale su do 9. svibnja 2018. prenijeti Direktivu o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava u nacionalno pravo. Dosad je 26 država članica izvijestilo Komisiju o potpunom prenošenju te direktive, a dvije države članice djelomično su je prenijele. Nadalje, u skladu s Direktivom, države članice trebale su do 9. studenoga 2018. identificirati operatore ključnih usluga. Komisija je do 9. svibnja 2019. trebala podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ocjeni dosljednosti pristupa za identifikaciju operatora ključnih usluga utvrđenih na njihovim državnim područjima. Međutim, kako više država članica još nije dostavilo potpune informacije o postupku identifikacije, Komisija je morala odgoditi svoje izvješće.

Komisija ocjenjuje prenošenje Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca te provjerava provode li se pravila u državama članicama. Komisija je pokrenula postupke zbog povrede prava protiv 24 države članice jer je na temelju priopćenja dobivenih od država članica ocijenila da ta direktiva nije u potpunosti prenesena .

Komisija poziva države članice da hitno poduzmu potrebne mjere za potpuno prenošenje sljedećih direktiva u nacionalno zakonodavstvo te da o tome izvijeste Komisiju:

·Direktive o evidenciji podataka o putnicima, o čijem prenošenju u nacionalno zakonodavstvo još nije izvijestila jedna država članica, a jedna država članica treba dovršiti postupak izvješćivanja o prenošenju, ·Direktive o suzbijanju terorizma, o čijem prenošenju u nacionalno zakonodavstvo još nisu izvijestile dvije države članice, a jedna država članica treba dovršiti postupak izvješćivanja o prenošenju, ·Direktive o nadzoru nabave i posjedovanja oružja, o čijem prenošenju u nacionalno zakonodavstvo još nije izvijestilo 12 država članica, a osam država članica treba dovršiti postupak izvješćivanja o prenošenju, ·Direktive o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka, o čijem prenošenju u nacionalno zakonodavstvo još nisu izvijestile dvije države članice, a pet država članica treba dovršiti postupak izvješćivanja o prenošenju, ·Direktive o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava, o čijem prenošenju dvije države članice trebaju dovršiti postupak izvješćivanja, i ·Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca, o čijem prenošenju 24 države članice trebaju dovršiti postupak izvješćivanja.

2. Borba protiv dezinformiranja i zaštita izbora od ostalih kiberprijetnji