IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o kvaliteti fiskalnih podataka u izvješćima država članica iz 2014. /* COM/2015/088 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o kvaliteti fiskalnih podataka u izvješćima država članica iz 2014. SADRŽAJ 1. Kontekst. 3 2. Glavni nalazi o izvješćima razina državnih deficita i duga iz 2014. godine. 3 2.1. Pravodobnost, pouzdanost i potpunost. 3 2.1.1. Pravodobnost. 3 2.1.2. Pouzdanost. 4 2.1.3. Potpunost tablica i popratnih informacija. 5 2.1.4. Dopunske tablice koje se odnose na financijsku krizu. 6 2.1.5. Upitnik o međudržavnim pozajmicama. 7 2.2. Usklađenost s računovodstvenim pravilima i dosljednost statističkih podataka. 7 2.2.1. Razmjena informacija i pojašnjenja. 7 2.2.2. Posjeti za dijalog i metodološki posjeti 7 2.2.3. Posebni savjeti Eurostata. 8 2.2.4. Pokretanje istrage iz Uredbe (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju. 8 2.2.5. Nedavna metodološka pitanja. 9 2.2.6. Usklađenost s temeljnim računima države. 9 2.3. Objava. 10 2.3.1. Objava glavnih podataka i detaljnih tablica izvješća. 10 2.3.2. Zadrške u pogledu kvalitete podataka. 10 2.3.3. Izmjene dostavljenih podataka. 10 2.3.4. Objava metapodataka (evidencija). 11 3. Zaključci. 11 1. Kontekst Člankom 8. stavkom 3. Uredbe Vijeća br. 479/2009 o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita (Protocol on the excessive deficit procedure – EDP) priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice[1], kako je izmijenjen, traži se od Komisije (Eurostata) (dalje u tekstu: „Eurostat”) da redovito podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o kvaliteti stvarnih podataka koje dostavljaju države članice. Navedeno godišnje izvješće daje ukupnu procjenu pravodobnosti, pouzdanosti, potpunosti i usklađenosti s računovodstvenim pravilima i dosljednošću podataka. Komisija je prihvatila prethodno izvješće (o obavijestima iz 2013.) 7. ožujka 2014.[2]. Eurostat redovito ocjenjuje kvalitetu stvarnih podataka koje dostavljaju države članice i temeljnih računa sektora opće države, koji su prvi put prikupljeni u listopadu 2014. u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 549/2013 od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj Uniji (European system of national and regional accounts in the Community – ESA 2010)[3]. Taj se rad usredotočuje na čimbenike kojima se objašnjava ukupni državni deficit/višak i promjene u dugu ukupnog državnog sektora. Države članice dostavljaju te informacije Eurostatu dva puta godišnje u okviru „Tablica obavijesti koje se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita” i dodatnih informacija iz „Upitnika u pogledu tablica obavijesti koje se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita”, „Dodatne tablice za financijsku krizu” te također bilateralnih pojašnjenja koja su dostavile države članice. Eurostat održava i stalni dijalog s državama članicama redovitim posjetima za dijalog o postupku u slučaju prekomjernog deficita. Ovo se izvješće temelji na glavnim nalazima i rezultatima izvješća koja se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita iz 2014. godine, usredotočujući se na posljednju aktivnost iz listopada 2014. Usporedbe se, ako je to prikladno, vrše s izvješćima iz travnja 2014. te s izvješćima iz 2013. 2. Glavni nalazi o izvješćima razina državnih deficita i duga iz 2014. godine 2.1. Pravodobnost, pouzdanost i potpunost 2.1.1. Pravodobnost Države su članice dužne Eurostatu dostavljati svoje stvarne planirane podatke koji se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita dva puta godišnje, prije 1. travnja i prije 1. listopada[4]. Tijekom 2014., izvješća o postupku u slučaju prekomjernog deficita obuhvaćala su godine od 2010. do 2014. Iznosi za 2014. su iznosi koje su planirala državna tijela, dok su iznosi za razdoblje od 2010. do 2013. stvarni podaci[5]. U skladu s Člankom 8. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 479/2009 Eurostat procjenjuje stvarne podatke koje su dostavile države članice, ali ne i planirane podatke. Rokovi za podnošenje izvješća se poštuju. U 2014. sve su države članice dostavile stvarne podatke u zakonskom roku za oba razdoblja podnošenja obavijesti koje se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita. Što se tiče planiranih podataka, neke države dostavile su planirane podatke za 2014. godinu nakon dostavljanja stvarnih podataka. 2.1.2. Pouzdanost Revizije između obavijesti iz travnja 2014. i iz listopada 2014. bile su većinom povezane s uvođenjem novog Europskog sustava računa (ESA 2010) i drugih statističkih promjena. Za razliku od prethodnih godina, udio duga je revidiran češće od udjela deficita, posebno zbog reklasifikacije javne uprave u sektor opće države te zbog značajnog porasta BDP-a. Novi sustav ESA 2010 uveo je tri glavne metodološke promjene: · promjenu u kriterijima korištenima za određivanje opsega sektora opće države, što može dovesti do reklasifikacije subjekata u sektor opće države ili izvan njega; · promjenu u bilježenju paušalnih iznosa plaćenih državi u odnosu na prijenos mirovinskih fondova; · uklanjanje prilagodbe uvedene radi neto kamatnih tokova povezanih sa swapovima i sporazumima o terminskom tečaju. Detaljna je tablica priložena priopćenju za tisak iz listopada s informacijama o glavnim promjenama po pojedinoj državi članici i godini[6]. Najveće pozitivne revizije[7] deficita za 2013. godinu izražene postotkom BDP-a zabilježene su u Irskoj (+1.5 postotna boda), Luksemburgu (+0,6 postotna boda), Cipru (+0,5 postotna boda) i Grčkoj (+0,5 postotna boda). Najveće negativne revizije[8] deficita zabilježene su u Litvi (–0,5 postotna boda) te je za pet država članica zabilježeno –0,3 postotna boda BDP-a. Obično revizije BDP-a ne utječu znatno na omjere državnog deficita, no kao rezultat uvođenja sustava ESA 2010 i ostalih promjena (u nekim slučajevima promjene mjerila), nekoliko država članica je znatno revidiralo svoj BDP (općenito naviše). Revizije u kojima je BDP porastao značajno su poboljšale omjere deficita za 2013. godinu za Cipar (+0,5 postotna boda), Irsku (+0,4 postotna boda), Sloveniju (+0,4 postotna boda) i Ujedinjenu Kraljevinu (+0,3 postotna boda). U pogledu revizije deficita za 2013. zbog uvođenja sustava ESA 2010, najveće pozitivne revizije zabilježene su u Irskoj (+0,9 postotna boda) i Grčkoj (+0,3 postotna boda), dok su najveće negativne revizije zabilježene u Litvi (–0,5 postotna boda) i Ujedinjenoj Kraljevini (–0,4 postotna boda). Ostale velike revizije deficita za 2013. (koje nisu povezane s uvođenjem sustava ESA 2010 na računima države ili promjena u BDP-u) zabilježene su u Luksemburgu (+0,5 postotna boda), Slovačkoj (+0,3 postotna boda), Estoniji (–0,3 postotna boda) i Belgiji (–0,4 postotna boda). Neke države članice su značajno revidirale svoje omjere duga za 2013. godinu. Utjecaj nazivnika revizija BDP-a je obično veći na omjere državnog duga u odnosu na omjere državnog deficita. Revizije s povećanjem BDP-a imaju značajan učinak na smanjenje omjera duga (posebno kad je razina duga visoka ). Devet država članica je revidiralo svoje omjere duga za 2013. za 2 postotna boda BDP-a ili više: Cipar (– 9,5 postotna boda), Nizozemska (– 4,9 postotna boda), Italija (– 4,8 boda), Ujedinjena Kraljevina (– 3,3 postotna boda), Malta (– 3,2 postotna boda), Švedska (– 2,0 postotna boda), Belgija (+3,0 postotna boda), Austrija (+6,7 postotna boda) i Hrvatska (+8,6 postotna boda). Učinak promjena BDP-a na omjer duga je osobito zamjetan u Irskoj i Cipru, iako je u Irskoj to uglavnom poništeno učinkom uvođenja sustava ESA 2010 (isto se dogodilo u slučaju Portugala). Revizija duga (brojnik) zbog uvođenja sustava ESA 2010 sustava očito je bila istaknutija od revizija povezanih s drugim razlozima za sve države članice osim Danske. Unatoč tome, ove druge revizije su imale relativno velik utjecaj u Belgiji (+1,7 postotna boda), Danskoj (+1,1 postotna boda) i Francuskoj (+0,9 postotna boda). 2.1.3. Potpunost tablica i popratnih informacija Potpuno ispunjavanje tablica izvješća je zakonska obveza i nužno je kako bi Eurostat pravilno procijenio kvalitetu podataka. U članku 8. stavku 2. Uredbe (EZ) br. 479/2009, kako je izmijenjena, navodi se da države članice Eurostatu moraju dostaviti relevantne statističke podatke, koji „(...) posebno podrazumijevaju: (a) podatke iz nacionalnih računa; (b) evidencije; (c) tablice obavijesti koje se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita; (d) dodatne upitnike i pojašnjenja vezano uz obavijesti.” Postoje četiri glavne tablice obavijesti koje se odnose na postupak u slučaju prekomjernog deficita (EDP). Tablica 1. obuhvaća izvješćivanje o razinama državnog deficita/viška i dugova, u tablicama 2.a do 2.d daje se podatke kojima se objašnjava prijelaz između nacionalnih definicija državnog salda i deficita/viška svakog državnog podsektora, u tablicama 3.a do 3.d daje se podatke kojima se objašnjava doprinos državnog deficita/viška i druge relevantne čimbenike za razliku u visini državnog duga i konsolidaciju duga. U tablici 4. uglavnom se nalaze podaci o trgovačkim kreditima i predujmima[9]. Ispunjavanje EDP tablica obavijesti 1. do 3. je zakonska obveza. Tablice 1. i 2.a (središnje države) obuhvaćaju razdoblje od 2010. do 2014., dok ostale tablice obuhvaćaju razdoblje od 2010. do 2013. godine[10]. Većina država članica popunila je sve EDP tablice obavijesti[11]. U EDP tablicama obavijesti 2, dostavljenim u izvješću iz listopada 2014. sve države članice su dostavile detalje o vezi između tekućeg salda i viška/deficita koji se odnosi na postupak o prekomjernom deficitu za sve podsektore. U Ujedinjenoj Kraljevini tekući se saldo dobiva temeljem sustava ESA 2010. U skladu s tim, na temelju ESA-e prijavljeno je vrlo malo prilagodbi tekućeg salda u deficit/višak. Neke od ostalih država također su u izvješćima navele ograničen broj prijelaznih stavki. U slučaju EDP tablice obavijesti 3, nisu sve države članice izvršile sve raščlambe. Prije svega, nisu uvijek navedene pojedinosti koje se traže za stavke „krediti” i „vlasnički kapital.” Unatoč poboljšanjima koja su neke države članice ostvarile, ukupna popunjenost EDP tablice obavijesti 4. u mnogim slučajevima i dalje je nedostatna. Prije svega, riječ je o tome da nekoliko zemalja ne dostavlja potpune podatke za stanje obveza po komercijalnim kreditima i predujmovima, a time bi se doprinijelo stjecanju potpunije slike državnih dugovanja. Popunjenost EDP tablica obavijesti se može dodatno poboljšati. Očekuje se, međutim, da preostala neriješena pitanja neće imati velik utjecaj na kvalitetu podataka. Sve države članice dostavile su odgovore na „Upitnik u pogledu tablica obavijesti”[12]. Premda su opseg i kvaliteta odgovora i dalje sve bolji u usporedbi s prethodnim godinama, i dalje je potreban napredak jer neke države nisu dostavile sve pojedinosti koje se traže u upitniku. To se osobito odnosi na podatke o potraživanjima i otpisu dugova središnje države, raščlambu ostalih potraživanja/obveza, bilježenje državnih jamstava (uglavnom za pokrivanje podsektora lokalnih vlasti) i podataka o ubrizgavanju kapitala. 2.1.4. Dopunske tablice koje se odnose na financijsku krizu Od 15. srpnja 2009. Eurostat u dopunskoj tablici prikuplja niz podataka o financijskoj krizi. Podaci prikupljeni 2014. odnose se na razdoblje od 2007. do 2013. Sve države članice osim njih osam (Bugarska, Češka, Estonija, Hrvatska, Malta, Poljska, Rumunjska i Slovačka) izvijestile su o raznim intervencijama koje je država poduzela u kontekstu financijske krize u razdoblju od 2007. do 2013. Eurostat je objavio napomenu uz priopćenje za javnost o postupku u slučaju prekomjernog deficita u kojoj se analiziraju navedeni podaci[13]. 2.1.5. Upitnik o međudržavnim pozajmicama Države članice dostavljaju i podatke o bilateralnim međudržavnim pozajmicama koje se obično odvijaju u kontekstu programa financijske pomoći. Priopćenje za javnost o postupku u slučaju prekomjernog deficita sadrži te podatke kao i podatke o međuvladinim zajmovima u okviru Europskog fonda za financijsku stabilnost (EFSF). Podaci za 2013. uglavnom se odnose na posudbe Grčkoj, Irskoj i Portugalu. Takve bilateralne međudržavne pozajmice i međudržavne pozajmice u kontekstu EFSF-a znatno su se povećale u kontekstu financijske krize. One se oduzimaju pri izračunu agregata EU-28 i europodručja po Ugovoru iz Maastrichta[14] jer su i jedni i drugi prikazani na konsolidiranoj osnovi. Zbog te konsolidacije ukupni iznosi za EU-28 i europodručje nisu jednaki aritmetičkom zbroju dugova država članica (tj. prethodno navedene međudržavne pozajmice među državama nisu uključene kako bi se izbjeglo dvostruko računanje). Brojčani podaci dostavljeni za godine 2011., 2012. i 2013. za države članice stoga uključuju iznose u odnosu na EFSF. 2.2. Usklađenost s računovodstvenim pravilima i dosljednost statističkih podataka 2.2.1. Razmjena informacija i pojašnjenja Tijekom razdoblja za dostavljanje obavijesti, u razdoblju između roka za podnošenje izvješća 1. listopada i objavljivanja podataka 21. listopada 2014., Eurostat je stupio u vezu s nacionalnim tijelima nadležnim za statistiku u svakoj državi članici te zatražio daljnje informacije i pojašnjenja primjene računovodstvenih pravila u pojedinim transakcijama. Taj je postupak uključivao nekoliko krugova prijepiske između Eurostata i nacionalnih tijela vlasti. Prvi krug zahtjeva za pojašnjenje poslan je svim zemljama prije 4. listopada. Drugi krug zahtjeva poslan je u 21 zemlju, a treći krug u pet zemalja. Četvrti i peti krug zahtjeva za pojašnjenje poslan je jednoj državi članici. Od nekih je zemalja Eurostat zatražio revidirane tablice obavijesti. 2.2.2. Posjeti za dijalog i metodološki posjeti Uredbom (EZ) br. 479/2009, kako je izmijenjena, predviđaju se posjeti za dijalog i metodološki posjeti. Posjeti za dijalog u države članice obavljaju se redovito u cilju pregledavanja podataka iz izvješća, istraživanja metodoloških pitanja, rasprava o statističkim izvorima i procjene usklađenosti s relevantnim računovodstvenim pravilima, primjerice o razgraničenju opće države, vremenu bilježenja i klasifikaciji transakcija i obveza države. Učestalost redovitih EDP posjeta je narasla tijekom posljednjih godina i utvrđuje se na temelju postupka procjene rizika države koji je razvio Eurostat. Ako se pojavi neko važno pitanje u pogledu države članice koje se ne može riješiti na drugi način osim fizičkim sastankom sa zainteresiranim tijelima, organizira se ad-hoc posjet toj državi članici u skraćenom postupku. Do studenog 2014. godine Eurostat je obavio posjete za EDP dijalog u sljedećim državama: Bugarskoj (22. – 23. siječnja), Belgiji (3. – 5. veljače), Njemačkoj (26. – 27. veljače), Grčkoj (20. – 21. ožujka), Malti (20. – 21. svibnja), Mađarskoj (10. – 11. lipnja), Francuskoj (25. – 26. lipnja), Austriji (7. – 8. srpnja), Grčkoj (22. – 23. rujna), Cipru (24. – 25. rujna), Danskoj (24. – 25. rujna), Portugalu (10. – 11. studenoga), Češkoj (19. – 20. studenoga) i Irskoj (26. – 28. studenoga). Nadalje, ad hoc posjeti poduzeti su u Belgiji (13. – 14. veljače), Poljskoj (2. rujna), Rumunjskoj (8. rujna) i Luksemburgu (18. rujna). Eurostat je obavio tehnički posjet Hrvatskoj 2. – 4. lipnja, posjet Litvi pred ulazak u europodručje od 5. do 6. ožujka i posjet Hrvatskoj u svrhu osposobljavanja (8. – 9. rujna). Završni nalazi svakog posjeta za dijalog, uključujući opis dogovorenih mjera i trenutačnu situaciju, šalju se Gospodarskom i financijskom odboru te objavljuju na internetskoj stranici Eurostata. Provedba tih mjera tijekom vremena dovodi do poboljšanja kvalitete podataka. Metodološki posjeti poduzimaju se samo kada Eurostat otkrije značajne rizike ili probleme u pogledu kvalitete podataka, posebno kad se odnose na metode, koncepte i klasifikaciju koji se primjenjuju. Tijekom 2014. godine nije izvršen nijedan metodološki posjet. 2.2.3. Posebni savjeti Eurostata Države članice redovito se savjetuju s Eurostatom radi pojašnjenja raznih nacionalnih računovodstvenih pitanja povezanih s budućim ili prošlim operacijama. Eurostat daje savjete u skladu s postojećim smjernicama. Radi poštovanja odredbi o transparentnosti iz Uredbe (EZ) br. 479/2009, kako je izmijenjena, Eurostat objavljuje svoje savjete[15], osim ako država članica podnese primjedbu. Eurostat je 2014. objavio savjete o sljedećim temama: 2.2.4. Pokretanje istrage iz Uredbe (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o učinkovitoj provedbi proračunskog nadzora u europodručju Uredbom (EU) br. 1173/2011 Europskog parlamenta i Vijeća Komisiju se ovlašćuje za pokretanje istrage ako postoje sumnje u manipulaciju statističkim podacima zbog „namjernog pogrešnog izvješćivanja” ili „krajnje nepažnje”. Uredbom (EU) br. 1173/2011 uspostavlja se istražni postupak i omogućuju financijske sankcije (do 0,2 % BDP-a) za manipulaciju statističkim podacima. Dana 11. srpnja 2014. Europska komisija odlučila je pokrenuti formalnu istragu o mogućem manipuliranju statističkim podacima u španjolskoj regiji Valencia (Comunidad Valenciana)[16]. Istragom će se utvrditi je li pogrešno izvješćivanje, namjerno ili uslijed krajnje nepažnje, o rashodima u regiji uzrokovalo pogrešno prikazivanje podataka o državnom dugu i deficitu Španjolske tijekom razdoblja od 1988. do 2011. godine. Ovo je prvi put da se Komisija oslanja na svoje nove ovlasti u okviru zakonodavnog „paketa od šest mjera” u području gospodarskog upravljanja kako bi istražila moguće manipuliranje podataka o dugu i deficitu države članice. Ako Komisija smatra da je lažno prikazivanje potvrđeno istragom, ona može predložiti Vijeću da državi članici odredi novčanu kaznu. Istraga je još u tijeku. Komisija ne dovodi u pitanje točnost postojeće EDP statistike u Španjolskoj. 2.2.5. Nedavna metodološka pitanja Kao što je i uobičajeno, Eurostat procjenjuje pravilnu primjenu pravila ESA-e 2010, osobito u pogledu posljednjih odluka u skladu s Člankom 10. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 479/2009. Te su odluke uvrštene u Priručnik o državnom deficitu i dugu (MGDD), čija je najnovija verzija objavljena u kolovozu 2014[17]. Nova verzija sastoji se od osam dijelova, ali samo je neka poglavlja potrebno ažurirati kako bi se uskladila s ESA-om 2010. Eurostat pruža dodatnu dokumentaciju s metodološkim smjernicama o računovodstvenim pravilima za EDP i statistike državnih financija (GFS) koje dopunjuju opća pravila sustava ESA 2010. Eurostat je odgovoran za objavljivanje smjernica, nakon savjetovanja s državama članicama. U 2014. godini Eurostat objavio je tri smjernice: – Razvrstavanje središnjih subjekata za držanje robnih zaliha u ESA-i 2010. – Odgođena porezna imovina i bilježenje poreznih olakšica povezanih s njom u ESA-i 2010. – Tretman klauzule o povratu sredstava pri državnim prodajama imovine na nacionalnim računima. Od siječnja 2013 Eurostat na svojoj internetskoj stranici objavljuje „Evidenciju postupaka povezanih s postupkom u slučaju prekomjernog deficita.“ Cilj je tog dokumenta opisati postupke i načela koji se primjenjuju tijekom provjere EDP podataka koju vrši Eurostat. 2.2.6. Usklađenost s temeljnim računima države Rokovi za dostavljanje obavijesti 1. travnja i 1. listopada, postavljeni u Uredbi (EZ) br. 479/2009, kako je izmijenjena, uvedeni su da bi se osigurala usklađenost s temeljnim godišnjim i tromjesečnim računima državnog sektora o kojima se podnose izvješća Eurostatu u raznim ESA-inim tablicama za dostavu podataka. Eurostat sustavno analizira usklađenost EDP obavijesti s temeljnim računima državnog sektora. Primjerice, ukupni državni rashodi i prihodi trebaju biti usklađeni s dostavljenim iznosom deficita. Međutim, u tromjesečnim financijskim računima opće države, rok za dostavljanje privremenih podataka za zemlje europodručja je postavljen na t + 85 dana prije dostavljanja EDP obavijesti. Općenita dosljednost EDP podataka s dostavljenim ESA 2010 računima država poboljšala se posljednjih godina te je općenito veća za nefinancijske nego za financijske podatke. U izvješću iz listopada 2014. dosljednost između EDP vrijednosti i godišnjih i tromjesečnih agregata opće države (ESA tablice 2. i 25.) je bila potpuna za nefinancijske podatke i tromjesečni državni dug. Države članice, međutim, i dalje trebaju ulagati napore kako bi osigurale usklađenost između EDP podataka i ESA tablica u pogledu financijskih podataka. Zamijećena su odstupanja između EDP podataka i tromjesečnih financijskih računa u izvješćima iz listopada 2014. kod pet država članica (Belgija, Njemačka, Grčka, Luksemburg i Austrija). Manje razlike zabilježene su u četiri zemlje. 2.3. Objava 2.3.1. Objava glavnih podataka i detaljnih tablica izvješća Članak 14. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 479/2009, kako je izmijenjen, navodi sljedeće: „Komisija (Eurostat) daje podatke o stvarnom deficitu državnog proračuna i dugu za primjenu Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita, u roku od tri tjedna nakon isteka roka za dostavljanje podataka […]. Navedeno pružanje podataka izvršava se putem objave.” Podaci o deficitu državnog proračuna i o dugu objavljeni su 23. travnja[18] i 21. listopada[19] 2014. zajedno sa svim tablicama izvješća koje su dostavile države članice. Od veljače 2012. godine Eurostat redovito objavljuje priopćenje za medije o tromjesečnom maastrichtskom dugu nakon otprilike T + 115 dana. Od veljače 2014. Eurostat također objavljuje priopćenje za medije o tromjesečnom deficitu ukupne države. U skladu s Uredbom (EZ) br. 479/2009, kako je izmijenjena, države članice objavljuju stvarne podatke o deficitu i dugu. Sve države članice objavljuju iznose deficita i duga na nacionalnoj razini. Većina država članica izvijestila je Eurostat o svojoj praksi objavljivanja svih EDP tablica. Šest država članica (Bugarska, Italija, Luksemburg, Malta, Poljska i Slovačka) objavljuje samo neke tablice izvješća, a jedna država članica, Francuska, ne objavljuje EDP tablice na nacionalnoj razini. 2.3.2. Zadrške u pogledu kvalitete podataka Eurostat izražava zadršku koja se odnosi na podatke koje je u travnju 2014. podnijela Nizozemska u EDP izvješću zbog nesigurnosti u vezi sa statističkim utjecajem državnih intervencija koje se odnose na nacionalizaciju i restrukturiranje banke SNS Reaal 2013. godine. To je pitanje razjašnjeno s nizozemskim statističkim tijelima te je Eurostat povukao zadršku u EDP obavijesti u listopadu 2014. Eurostat je također u travnju 2014. povukao zadršku koja se odnosi na podatke koje je dostavila Austrija u EDP izvješću iz listopada 2013., zbog nesigurnosti u vezi sa statističkim utjecajem zaključaka u izvješću saveznog revizorskog ureda o saveznoj državi Salzburg. Nakon istrage austrijskih tijela za statistiku potrebne revizije unesene su u dostavljene iznose deficita i duga. 2.3.3. Izmjene dostavljenih podataka Eurostat nije izmijenio podatke koje su države članice dostavile u EDP obavijestima iz travnja i listopada 2014. 2.3.4. Objava metapodataka (evidencija[20]) Uredba (EZ) br. 479/2009, kako je izmijenjena, utvrđuje da su evidencije o postupku u slučaju prekomjernog deficita među statističkim informacijama koje države članice moraju dostaviti kako bi Eurostat mogao provjeriti poštovanje ESA-inih pravila. Osim toga, propisuje se obvezna objava tih evidencija na državnoj razini. Eurostat je uveo ažurirani format EDP evidencija koji je uključivao i strukturne promjene te zahtijeva detaljnije informacije. Ažurirane EDP evidencije su objavljene 12. prosinca 2013[21]. Nove EDP evidencije dostupne su na internetskoj stranici Eurostata. Rad na novim evidencijama za Belgiju, Hrvatsku, Irsku, Luksemburg, Nizozemsku, Austriju i Ujedinjenu Kraljevinu još je uvijek u tijeku. Eurostat neprestano s državama članicama vodi dijalog o provedbi tih planova. Kašnjenja se objašnjavaju prioritetnim provođenjem ESA-e 2010. Novi obrazac evidencije prilagođen sustavu ESA 2010 je dogovoren te se njegova objava predviđa krajem 2015. godine. 3. Zaključci Eurostat potvrđuje da je ostvareno općenito poboljšanje usklađenosti i potpunosti dostavljenih podataka. Neke poteškoće, međutim, i dalje postoje, a države članice trebale bi uložiti dodatne napore kako bi poboljšale opseg i kvalitetu izvješća o trgovinskim kreditima i doseći razine kvalitete postignute pri izračunu ostalih državnih dugovanja. To osobito vrijedi za Belgiju, Dansku, Njemačku, Irsku, Grčku, Francusku, Hrvatsku, Italiju, Cipar, Maltu, Nizozemsku i Ujedinjenu Kraljevinu. U 2014. godini Eurostat je izrazio zadršku u pogledu EDP podataka koje je u listopadu 2014. dostavila Nizozemska. Zadrška je povučena u listopadu 2014. Nije bilo drugih zadrški ili izmjena dostavljenih podataka u priopćenju za javnost od listopada 2014. koje je bilo prva EDP obavijest u skladu s ESA-om 2010. Revizije prijašnjih podataka o deficitu i dugu su u potpunosti opravdale provedbu ESA-e 2010. Sve u svemu, Eurostat zaključuje da se kvaliteta fiskalnih podataka u izvješćima nastavila poboljšavati 2014. godine. Općenito, države članice dostavile su bolje informacije, kako u EDP tablicama obavijesti, tako i u ostalim odgovarajućim statističkim izvješćima. [1] SL L 145, 10.6.2009, str. 1. [2] COM(2014) 122 završna verzija. [3] SL L 174, 26.6.2013., str. 1. – 727. [4] Članak 3. stavci 1. i 3. Uredbe (EZ) br. 479/2009, kako je izmijenjena. [5] Stvarni podaci mogu biti konačni, napola konačni ili procijenjeni iznosi. [6] Vidjeti:http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Revisions-gov-deficit-debt-2010-2013.pdf/e1fb4083-c18a-4f69-9dbc-138fb73ad9a5 [7] Smanjenje deficita. [8] Povećanje deficita. [9] Vidjeti izjave uz zapisnik Vijeća od 22. studenog 1993.: https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf [10] U Uredbi Vijeća (EZ) br. 479/2009., kako je izmijenjena, ne traži se izričito dostavljanje planiranih podataka u EDP tablicama obavijesti, osim u tablicama 1. i 2.a. [11] EDP tablice obavijesti koje su dostavile države članice mogu se pronaći na internetskoj stranici Eurostata. Vidjeti: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-notification-tables [12] Ovaj se upitnik sastoji od 13 odjeljaka u kojima se traže kvantitativne, a katkad i kvalitativne, informacije nekoliko područja, kao što su transakcije u području poreza i socijalnih doprinosa te s EU-om, nabava vojne opreme, državna jamstva, otpis dugova, kapital koji je država ubrizgala u javna poduzeća, javno-privatna partnerstva itd. [13] Vidjeti: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Background-note-fin-crisis-Oct-2014-final.pdf [14] U skladu s Protokolom o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženom Ugovoru o EZ-u, državni dug je konsolidirani bruto dug cijelog ukupnog državnog sektora koji ostane nepodmiren na kraju godine (u nominalnoj vrijednosti). U skladu s Uredbom 479/2009, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 220/2014, on uključuje sljedeće kategorije: gotovinu i depozite (AF. 2), dužničke vrijednosne papire (AF. 3) i zajmove (AF. 4), kako je definirano u ESA 2010 sustavu. [15] Vidjeti: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states [16] C(2014) 4856 završna verzija. [17] Vidi: http://ec.europa.eu/eurostat/web/products-manuals-and-guidelines/-/KS-GQ-14-010 [18] Vidjeti: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5178982/2-23042014-AP-EN.PDF/83e13609-68f7-4cac-9dd7-0ccf92663564?version=1.0 [19] Vidjeti: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5182258/2-21102014-AP-EN.PDF/497e3b55-dca0-482f-93e0-d82f81bc92d7?version=1.0 [20] Evidencije metoda, postupaka i izvora korištenih za pripremu stvarnih podataka o deficitu i dugu te temeljnih državnih računa. [21] http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-inventories