ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2.

To ovlaštenje obuhvaća: — primjenu privremenih mjera za poticanje usklađenosti i/ili kompenzacijskih mjera koje je na zahtjev stranke odobrilo arbitražno tijelo u slučaju neodgovarajuće ili nepotpune usklađenosti, ili poduzimanje odgovarajuće mjere u slučaju da druga stranka ne surađuje u olakšavanju primjene obvezujućih postupaka za rješavanje sporova; — korektivne mjere na temelju Sporazuma o povlačenju u vezi s nedonošenjem relevantnih instrumenata prava Unije Protokolu o Irskoj/Sjevernoj Irskoj i/ili na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji u vezi sa subvencijama, cestovnim prometom i ribarstvom; — mjere za ponovno uspostavljanje ravnoteže na temelju Sporazuma o povlačenju u pogledu zaštitnih mjera koje je Ujedinjena Kraljevina donijela na temelju Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj; — mjere za ponovno uspostavljanje ravnoteže u okviru Sporazuma o trgovini i suradnji u pogledu zaštitnih mjera kojima se stvara neravnoteža između prava i obveza na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji ili bilo kojeg dodatnog sporazuma; ili posebno u pogledu razlika u području rada i socijalne zaštite, zaštite okoliša ili klime ili kontrole subvencija; — protumjere na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji, kao odgovor na mjere za ponovno postizanje ravnoteže u skladu s člankom 411. Sporazuma o trgovini i suradnji; — zaštitne mjere na temelju Sporazuma o povlačenju (ako primjena Protokola o Irskoj/Sjevernoj Irskoj dovede do ozbiljnih gospodarskih, društvenih ili okolišnih poteškoća koje bi mogle potrajati ili do preusmjeravanja trgovine) i na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji (u slučaju ozbiljnih gospodarskih, društvenih ili okolišnih poteškoća sektorske ili regionalne prirode koje će se vjerojatno nastaviti); — suspenziju obveza na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji u slučaju kršenja ili neispunjavanja određenih uvjeta, posebno u pogledu trgovine robom, zračnog prijevoza, cestovnog prometa, ribarstva ili programâ Unije, ili ako Ujedinjena Kraljevina ne plati svoje financijske doprinose ili uvede znatne promjene u određene početne uvjete.
4.14.

Jedinstveno tržište također je polazište i odskočna daska za to da EU proširi upotrebu vanjskih tržišta i lanaca opskrbe i postane utjecajan i moćan svjetski akter. Deklaraciju bi stoga trebalo aktivno promicati u međunarodnom kontekstu. Iako se vrijednosti ne mogu „izvoziti”, EU ima potencijal za ostvarenje globalnog utjecaja upotrebom širokog raspona instrumenata, od globalnih sporazuma koje su sklopili socijalni partneri u multinacionalnim poduzećima do diplomatskog djelovanja i sporazumâ u području inovacija, suradnje, trgovine i ulaganja te uvjeta financiranja. To se primjenjuje i na bilateralne i na multilateralne vanjske odnose.
1.15.

COVID-19 složena je bolest s izravnim i neizravnim posljedicama na zdravlje. Iako još nismo svjesni svih njezinih posljedica, znamo da je riječ o bolesti koja uzrokuje upalu i pogađa gotovo sve organe (srce, pluća, bubrege, organe za kretanje i probavne organe, mentalne sposobnosti itd.). Pacijenti tjednima i mjesecima nakon akutne faze bolesti i dalje osjećaju simptome, što je fenomen poznat kao „dugotrajni COVID”. Tim je pacijentima potrebna specijalizirana skrb i rehabilitacija. EGSO preporučuje da države članice, uz (tehničku i gospodarsku) potporu EU-a , poboljšaju zaštitu zdravlja na radu kako bi radnicima omogućile lako dostupan pristup službama za mentalno zdravlje (specijalistima za mentalno zdravlje ili psiholozima, ovisno o zakonodavstvu države članice), čime bi se pomoglo u rehabilitaciji osoba koje pate od mentalnih poremećaja (pogoršanje kognitivnih sposobnosti, smanjena sposobnost učenja, razni stupnjevi depresije). To je tim važnije jer mentalni poremećaji nisu specifični samo za pacijente koji boluju od dugotrajnog COVID-a. Naime, okolnosti do kojih je došlo uslijed pandemije (ograničenje kretanja, nesigurnost, strah, usamljenost itd.) mogu dovesti do depresije, koja u mnogim slučajevima može dovesti do ovisnosti, a u težim slučajevima i do samoubojstva, što ima goleme zdravstvene, gospodarske i društvene posljedice.
1.5.

Izravna potpora nesumnjivo je najrealističnija opcija kao hitna mjera. Državama članicama pri financiranju takvih mjera mogu pomoći veći prihodi od PDV-a i poreza na energiju. Sve bi mjere potpore čija je svrha ublažiti krizu trebale biti privremene i jasno usmjerene na one koji su najviše pogođeni, bez obzira na to je li riječ o građanima, MSP-ovima ili energetski intenzivnim industrijama. Međutim, propust predmetne Komunikacije jest da se ne spominje da i potrošači moraju uložiti znatan napor u smanjenje potrošnje plina. Stoga naknade koje ne vode do smanjenja potrošnje plina nisu održiva opcija.
7.4.

Žene u ratu i one koje bježe od sukoba izloženije su seksualnom iskorištavanju i seksualnom zlostavljanju. Silovanje se često koristi kao oružje u ratu. Ključno je da izbjegle Ukrajinke, a posebno žrtve silovanja, imaju pristup zdravstvenim uslugama za spolno i reproduktivno zdravlje, uključujući kontracepciju, hitnu kontracepciju, sigurnu skrb u vezi s pobačajem i psihološku skrb za traume. Žene nikada ne bi smjele biti prisiljene održavati neželjenu trudnoću. Nepostojanje tih usluga u državama članicama nikako ne bi smjelo biti razlog da budu spriječene napustiti nesigurnu zemlju. Sve države članice moraju svim izbjeglicama osigurati pristup tim uslugama. Općenito, svim traumatiziranim izbjeglicama potrebno je ponuditi proaktivnu skrb jer to u suprotnom kasnije vodi do intenziviranja konflikata i negativnih emocija, a posljedično i do ogromnog troška za države! U tom su području prijeko potrebne hibridne ponude za potpore s niskim pragom, a financiranje takvih start-up poduzeća mora se dosljedno podupirati.
Odatle je potekla ideja za izradu Plana, strateškog dokumenta s ciljem razvoja sveobuhvatnog pristupa obrambenim i sigurnosnim tehnologijama, koji prekoračuje granice podjele između civilnog i vojnog područja te kombinira programe EU-a i nacionalne programe. Cilj Plana je ojačati tehnološku suverenost Europe u ključnim strateškim sektorima poboljšanjem usklađenosti svih relevantnih politika i instrumenata EU-a, od Obzora Europa do Europskog fonda za obranu, od Akta o čipovima ( 1 ) do Akta o podacima ( 2 ) , od Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja ( 3 ) do Uredbe o provjeri stranih subvencija ( 4 ) te od prijedloga Direktive NIS 2 ( 5 ) do Direktive o otpornosti kritičnih subjekata ( 6 ) . U dokumentu je opisan opsežan konceptualni okvir politika koji obrađuje nekoliko povezanih tema s ciljem doprinosa „strateškom kompasu” EU-a za sigurnost i obranu ( 7 ) . Dokument je objavljen zajedno s Komunikacijom o doprinosu Komisije europskoj obrani, u kojoj se poziva na bolje integrirano i konkurentnije europsko obrambeno tržište u geopolitičkom i tehnološkom kontekstu koji se neprestano razvija, osobito jačanjem suradnje unutar EU-a, smanjenjem troškova i poboljšanjem operativne učinkovitosti.
4.5.4.

Konačno, povećanje mobilnosti radnika i stručnjaka u EU-u moguće je samo uz bolju provedbu postojećih odredbi, pristup informacijama i suradnju među državama članicama. EGSO napominje da su pojedine države članice možda suzdržane kad je riječ o dodatnim reformama jedinstvenog tržišta jer strahuju da bi one mogle dovesti do potencijalnih kratkoročnih gubitaka radnih mjesta i sektorskih gubitaka, posebno u onim državama koje već zaostaju, kao i u državama/sektorima s niskom produktivnošću. U teoriji bi slobodno kretanje radne snage pridonijelo rješavanju problema, ali bi s nacionalnog gledišta u međuvremenu moglo dovesti do gubitka resursa i potencijalnog odljeva mozgova/kvalificirane radne snage.
4.7.

EGSO poziva na to da prijedlog bude jasniji u pogledu skupina i obveza dužne pažnje. Aktualni tekst, a posebno definicija „trgovačkog društva” (članak 3. točka (a)), upućuju na to da se zahtjevi direktive određuju na razini društva, a ne na razini skupine društava. To bi podrazumijevalo da društvo iz određene države članice s društvima kćerima unutar područja primjene koja posluju u drugim državama članicama mora poštovati odluke nekoliko različitih nadzornih tijela, što je u praksi teško i komplicirano. Rješenje na razini grupacije ima višestruke prednosti, kao što je usklađenost u pogledu mehanizama objave, postupaka izvješćivanja, obrade izvješća/pritužbi i osposobljavanja i podizanja svijesti unutar društva. To se prepoznaje u Prijedlogu direktive u pogledu korporativnog izvještavanja o održivosti u kojemu se osigurava izuzeće za društva kćeri ako se izvješćuje na razini grupacije. Rješenje na razini grupacije primjerenije je za suočavanje s razlikama u nacionalnom zakonodavstvu do kojih će vjerojatno doći tijekom prenošenja ove direktive u svih 27 država članica i može poslužiti za postizanje ili čak nadilaženje najvećeg zajedničkog nazivnika. Stoga EGSO smatra da bi u pogledu dužne pažnje prednost trebalo dati rješenju na razini grupacije.
3.1.3.

Ako država članica zbog posebnih tehničkih karakteristika ne može ostvariti cilj popunjavanja skladišta, ona o tome obavješćuje Komisiju do 1. studenoga i navodi razloge za kašnjenje. EGSO smatra da je taj rok 1. studenoga za obavješćivanje o kašnjenju prekasan. Sezona grijanja počinje već dosta prije, a kašnjenja u bilo kojoj državi članici mogu ugroziti europske napore i uzrokovati cjenovne šokove. Stoga preporučuje da se rok za obavješćivanje o kašnjenju pomakne najkasnije na listopad. Istodobno, države članice treba poticati da ispune obvezne ciljeve što je prije moguće, koliko je to tehnički moguće, a ne do prosinca.
1.7.

EGSO se slaže s Europskom komisijom u pogledu cilja postizanja neovisnosti o ruskom plinu, ali ističe da će europskom gospodarstvu i društvu biti iznimno teško smanjiti potražnju za ruskim plinom za dvije trećine do kraja ove godine. To podrazumijeva, s jedne strane i prije svega kratkoročno, diversifikaciju korištenjem ukapljenog prirodnog plina i biometana, a s druge strane energetsku učinkovitost i širenje obnovljive energije. Promjena stanja u pogledu oslanjanja na samo jednog dobavljača i jedan izvor energije koji ima velik udio u energetskoj mješavini EU-a složeno je pitanje i ne može se ostvariti preko noći. To znači da kratkoročno treba koristiti sve dostupne izvore energije, bez predrasuda, pri čemu prednost treba davati dostupnim obnovljivim izvorima, kako ne bi došlo do raspada elektroenergetskog sustava i društvenih nemira.
2.9.

Subjekti socijalne ekonomije aktivni su u svim gospodarskim sektorima u mnogim europskim zemljama, od industrijske i obrtničke proizvodnje do kružnog gospodarstva, od održivog turizma do proizvodnje energije iz obnovljivih izvora, od prometa do komunikacijskih i informacijskih usluga, a imaju odlučujuću funkciju za socijalne inovacije i transfer tehnologije stanovništvu ili geografskim područjima u nepovoljnijem položaju. Zbog niza raznolikih pravnih i organizacijskih oblika potrebno je izbjegavati univerzalni pristup, ali se pritom ne smije odustati od određenog oblika koordinacije pod vodstvom Komisije.
2.2.

U kontekstu vojne agresije Ruske Federacije na Ukrajinu, čina koji EGSO u potpunosti osuđuje, došlo je do porasta dezinformacija i širenja govora mržnje u Europi. To nije novost, i države članice EU-a toga su sve svjesnije i otpornije na to. Ruska Federacija radi na izazivanju pomutnje, širenju propagande i dovodi u pitanje legitimnost demokracije i ljudskih prava. Sprečavanje i suzbijanje govora mržnje i zločina iz mržnje stoga je egzistencijalna odgovornost EU-a i država članica.
4.3.

S obzirom na klinička ispitivanja koja se u SAD-u trenutno provode o tvarima koje su u skladu s pravom EU-a svrstane među lijekove (npr. MDMA, psilocibin, LSD), Agencija Europske unije za droge posebnu bi pozornost trebala posvetiti suradnji s Europskom agencijom za lijekove (EMA) u pogledu pojave tržišta EU-a za droge (droge kao takve, a ne njihove derivate) registrirane kao lijekove u sljedeće dvije do tri godine. To bi moglo dovesti do dvojnosti jer će određena skupina pacijenata upotrebljavati zakonito dostupan lijek registriran kao lijek, dok će druga skupina počiniti kazneno djelo zbog njegove nezakonite uporabe. To bi moglo dovesti do situacije u kojoj će zdrave osobe koje žele nabaviti neki lijek iz zakonitog izvora proizvedenog u skladu s propisima o dobrim proizvođačkim praksama simulirati simptome psihijatrijske bolesti za koje je taj lijek (droga) službeno registriran.
3.9.3.

Potrebno je poduzeti daljnje mjere za smanjenje birokracije, osobito ispitivanjem dobivenih rezultata, a ne načina na koji su ti rezultati dobiveni, s obzirom na to da to obuhvaća složene administrativne postupke i za korisnike i za javne uprave. EGSO stoga poziva Europsku komisiju da se pobrine za to da njezina redovita procjena administrativnih troškova upravljanja fondovima EU-a u pojedinim državama članicama i povezane ocjene neopravdanih povećanja zahtjeva za korištenje sredstava (tzv. prekomjerna regulacija) na nacionalnoj ili regionalnoj razini dovedu do konkretnih rezultata u tim državama članicama i regijama.
2.4.1.

Za provedbu Uredbe potrebno je uspostaviti i održavati decentralizirani IT sustav sastavljen od mreže nacionalnih IT sustava i interoperabilnih pristupnih točaka za koje je odgovorna i kojima upravlja svaka država članica, institucija ili agencija EU-a, radi sigurne i pouzdane prekogranične razmjene informacija. Važno je osigurati da subjekt zadužen za operativno upravljanje komponentama sustava ne pohranjuje i ne obrađuje podatke, i da je korišteni hardver prikladan za potporu IT sustavu. EGSO pozdravlja činjenicu da se prijedlogom predviđa da će Komisija, ako države članice još nisu razvile odgovarajuće nacionalne IT sustave, staviti na raspolaganje referentni implementacijski softver koji države članice mogu koristiti ako žele.
4.1.2.

de facto jednakovrijedno tim graničnim kontrolama. Ograničenja putovanja između država u schengenskom području na temelju javnozdravstvenih kriza velikih razmjera ne bi smjela premašivati moguća ograničenja putovanja unutar država članica. U protivnom bi došlo do ugrožavanja cjelokupnog načela područja bez kontrola na unutarnjim granicama, koje je „dio same srži Europe” Iako se javnozdravstvene krize velikih razmjera, kao što su pandemije, mogu smatrati ozbiljnom prijetnjom javnoj politici, ne smiju se smatrati razlogom za ponovno uvođenje graničnih kontrola u schengenskom području. Čini se da takvo djelovanje nije konstruktivna mjera. To bi se također trebalo primjenjivati na izvršenje ovlasti policije ili drugih javnih tijela u područjima oko unutarnjih granica, koje jejednakovrijedno tim graničnim kontrolama. Ograničenja putovanja između država u schengenskom području na temelju javnozdravstvenih kriza velikih razmjera ne bi smjela premašivati moguća ograničenja putovanja unutar država članica. U protivnom bi došlo do ugrožavanja cjelokupnog načela područja bez kontrola na unutarnjim granicama, koje je „dio same srži Europe” ( 22 ) . Nadalje, takvim bi se propisima mogli oslabiti napori koji se ulažu u cilju uspostave zajedničke europske zdravstvene politike, osobito u području suzbijanja epidemija.
4.1.

Unatoč preuzetim obvezama EU-a da postupno ukine subvencije za fosilna goriva, one se ne smanjuju u dovoljnoj mjeri. U prilogu ovom izvješću prikazuje se blagi pad subvencija za fosilna goriva, no s gospodarskim rastom možemo očekivati njihovo povećanje. Od 2015. do 2019. subvencije za fosilna goriva porasle su u EU-u za 4 %, a u 2020. znatno su se smanjile. Pale su za 10 % u energetskom sektoru i za 4 % u industriji, dok su u prometu porasle za 25 % i za 13 % za kućanstva koja primaju subvencije za potrošnju loživog ulja i prirodnog plina. Subvencije imaju važnu socijalnu ulogu jer osiguravaju da se prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo odvija na pravedan način.
U skladu s člankom 24. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1025/2012 Komisija podnosi izvješće o njezinoj provedbi svakih pet godina. Komisija je predstavila drugo izvješće ( 8 ) , koje uglavnom obuhvaća razdoblje 2016.–2020. uz neke ažurirane činjenice i podatke do 2021. U njemu se vidjeti da se europski normizacijski sustav u određenim aspektima poboljšao, npr. u pogledu novih informatičkih alata, no i dalje ima prostora za poboljšanje u drugim područjima. To se osobito odnosi na uključivost, ulogu nacionalnih normizacijskih tijela u okviru europskih normizacijskih sustava te na vrijeme dostave usklađenih europskih normi Komisiji.
1.7.

Kad je riječ o inspekcijama, EGSO podržava angažman Komisije i njezine preporuke državama članicama, ali daje i sljedeće prijedloge. i. Državama članicama: — da kao prioritet utvrde strategije nadzora usmjerene na rizične sektore, da povećaju broj inspekcija rada i poboljšaju njihovu učinkovitost; — da provedu preporuke ili standarde Međunarodne organizacije rada (ILO) o broju inspektora rada, tj. da na svakih 10 000 radnika postoji jedan inspektor rada, kako bi se inspektoratima rada dodijelilo dovoljno ljudskih resursa za obavljanje zadaća; — da, kad je riječ o inspekcijama, pojasne da se kontrole neće provoditi u suradnji s tijelima nadležnima za migracije i da inspektori rada nisu dužni nadležnim tijelima prijaviti prisutnost nezakonitih migranata ako utvrde njihovu prisutnost na radnim mjestima na kojima se inspekcija obavlja; — da se pobrinu za to da se, u državama članicama u kojima socijalni partneri već imaju ulogu u inspekcijama, ta praksa i dalje primjenjuje; — da sindikatima i organizacijama poslodavaca omoguće sudjelovanje u inspekcijama u skladu s postojećim nacionalnim praksama, no poštujući pritom standarde ILO-a, posebno u pogledu prikupljanja i razmjene informacija; ii. Europskoj komisiji: — da potakne države članice da u skladu s Konvencijom br. 81. do 2024. (predviđeni datum sljedećeg izvješća o evaluaciji) (3) osiguraju dostatan broj inspektora rada u odnosu na broj zaposlenih u svakoj državi članici, a ako to ne učine, da razmotre donošenje zakonodavstva radi provedbe tog međunarodnog standarda u EU-u; iii. Kad je riječ o sudjelovanju Europskog nadzornog tijela za rad u inspekcijama: — EGSO preporučuje Komisiji i državama članicama da, u skladu s odredbama uredbe o Europskom nadzornom tijelu za rad, to tijelo u većoj mjeri uključe u europske inspekcijske aktivnosti s obzirom na to da je već utvrđeno da mnogi lanci zapošljavanja nezakonitih radnika migranata i podugovaranja njihovih poslova djeluju na europskoj razini, zbog čega je i inspekcije potrebno provoditi na toj razini.
3.7.

Navedeni su datumi za početak akcijskog plana i neki datumi za preispitivanje u sredini programskog razdoblja, no nisu navedeni datumi dovršetka za pojedinačne programe. Moguća su određena odstupanja od tih datuma s obzirom na to da novi ZPP, sa svojim doprinosom viziji, neće biti spreman do 2023. Moguće su i određene nejasnoće ako se ne navedu globalni klimatski i drugi konkretni ciljevi.
4.1.

EGSO posebno pozdravlja sljedeće prijedloge iz prijedloga Komisije, ali preporučuje da se analizira nekoliko daljnjih tehničkih poboljšanja: i. primjena minimalne donje granice na najvišoj razini konsolidacije s mehanizmom preraspodjele koji se temelji na riziku (kako bi se zajamčila odgovarajuća kapitalizacija društava kćeri u EU-u) jer bi se time osigurala međunarodna dosljednost, ali i izbjegli negativni učinci koje bi imala primjena na razini subjekta; ii. posebna poboljšanja u pogledu minimalne donje granice u specijaliziranom financiranju (članak 495.b) treba pohvaliti, ali bi ih trebalo dodatno ocijeniti iz perspektive postizanja veće dosljednosti u pogledu donjih pragova na ulazne veličine, uzimajući u obzir posebnosti potkategorijâ specijaliziranog financiranja, dok donje granice parametara u okviru standardiziranog pristupa ne odgovaraju stvarnim rizicima ili odražavaju stabilnost tih vrsta financiranja; iii. zadržavanje pomoćnih faktora za mala i srednja poduzeća i infrastrukturu, kao i izuzeća od prilagodbe kreditnom vrednovanju (članci 501. i 501.a) iznimno se cijeni jer su to važni alati kojima banke mogu nastaviti podupirati važne segmente europskog gospodarstva, posebno u kontekstu oporavka od pandemije bolesti COVID-19. Međutim, EGSO poziva Komisiju da ocijeni mogućnost da dodatno pojasni i pojednostavi kriterije za pomoćni faktor za infrastrukturu kako bi se potaknulo financiranje infrastrukturnih projekata, istodobno uzimajući u obzir povezane rizike i štiteći financijsku stabilnost; iv. pojednostavljenje pristupa odnosnih izloženosti u postupanju s investicijskim fondovima (subjekti za zajednička ulaganja) u načelu je dobro osmišljeno, ali EGSO smatra da je potrebna daljnja korelacija povezanih pravila i ograničenja upravljanja (npr. oslanjanje na podatke trećih strana pri izračunu kapitalnog zahtjeva za tržišni rizik u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja); v. zadržavanje pondera rizika od 100 % za dugoročna strateška vlasnička ulaganja banaka je potrebno, ali EGSO smatra da ga treba primijeniti na sve banke, bez obzira na to jesu li one obuhvaćene standardiziranim pristupom ili pristupom internih modela; vi. poticaji bankama da preusmjere resurse na gospodarstvo s nultom stopom emisija ugljika i suradnja s klijentima ključni su za financiranje zelene tranzicije. U tom pogledu, kako bi se ubrzao i poboljšala ta neophodna promjena, EGSO smatra da je ključno da EU i države članice provedu veliku promjenu u poticajima i destimulacijskim mjerama za temeljno gospodarstvo kako su izravno prenesene u industrijske politike i relevantne okvire. S obzirom na navedeno, EGSO traži od Komisije da dodatno ocijeni odredbe povezane s okolišnim, socijalnim i upravljačkim aspektima u Prijedlogu Uredbe o kapitalnim zahtjevima i Prijedlogu Direktive o kapitalnim zahtjevima.
3.4.

Jedinstvena europska pristupna točka uspostavlja se u trenutku u kojemu se financijski sektor EU-a suočava s temeljitom preobrazbom zbog dviju velikih tranzicija – digitalne i klimatske. Doći će do gubitka radnih mjesta, morat će se stjecati nove vještine, odgovornosti zaposlenika se mijenjaju i doći će do otpuštanja i do novih organizacijskih modela rada. Jedinstvena europska pristupna točka mogla bi biti alat za pozitivno upravljanje određenim problematičnim posljedicama procesa financijske transformacije EU-a.
—

za države članice uvodi se novi zahtjev da osiguraju da se sve zgrade u vlasništvu javnih tijela i sve nestambene zgrade moderniziraju kako bi se do 2027. uvrstile barem u energetski razred F, a do 2030. barem u razred E. Sve stambene zgrade također treba modernizirati kako bi se do 2030. uvrstile barem u razred F, a do 2033. barem u razred E. S obzirom na ponovnu kalibraciju razreda energetskih svojstava, ti će zahtjevi dovesti do modernizacije više od 15 % fonda zgrada do 2033.;
1.5.

EGSO pozdravlja to što se u Prijedlogu pridaje važnost koheziji u provedbi mreže i prima na znanje da to podrazumijeva osiguravanje dostupnosti i povezanosti za sve regije Unije kako za putnički tako i za teretni promet, kao i učinkovitu koordinaciju i međusobnu povezanost prometa na velike udaljenosti, regionalnog i lokalnog prometa te prijevoza u gradskim čvorištima. EGSO stoga pozdravlja i to što se člankom 58. Prijedloga uvodi obveza za države članice da osiguraju usklađenost nacionalnih prometnih i investicijskih planova s prometnom politikom Unije. Učinkovite veze željezničkog teretnog prijevoza s infrastrukturom koja omogućuje odgovarajuću brzinu za veću točnost omogućit će željeznici da u potpunosti odigra svoju ulogu u intermodalnom prijevoznom lancu s obzirom na to da je nedovoljna točnost željeznice glavna prepreka tome da multimodalnost, uključujući željeznicu, postane privlačna opcija.