Kao čuvarica Ugovora, Komisija će i dalje pratiti ispravnost provedbe prava EU-a te upotrijebiti svoje ovlasti za osiguravanje ispravne provedbe kad je to primjereno i potrebno.

Prema izvješću Europske granične i obalne straže za 2016. prijevara koju vrše varalice i prijevarno dobivanje izvornih isprava povećali su se 4 %, odnosno 76 % od prvog tromjesečja 2015. do prvog tromjesečja 2016., dok se prijevara krivotvorenim ispravama smanjila 8 %.

Uvođenjem sofisticiranijih sigurnosnih obilježja, metoda proizvodnje i sustava za pregled isprava otežava se krivotvorenje identifikacijskih ili putnih isprava. S obzirom na to, krivotvoritelji sve više prelaze s „tradicionalne” prijevare, koja je usmjerena na fizičku ispravu, primjerice promjenom datuma valjanosti putovnice ili izradom potpuno lažne isprave, na druge vrste krivotvorenja isprava, kao što je prijevara na temelju sličnosti. Koriste se i drugim vrstama isprava kao što su temeljne isprave koje se upotrebljavaju prilikom podnošenja zahtjeva za izvorne putne isprave.

Putne su isprave najčešće u obliku putovnica, ali obuhvaćaju i nacionalne osobne iskaznice i boravišne dozvole za državljane trećih zemalja (kad se koriste unutar područja bez kontrola na unutarnjim granicama). Građani EU-a mogu ulaziti u EU, schengensko područje i određene zemlje izvan EU-a i izlaziti iz njih s nacionalnom osobnom iskaznicom koju su izdale države članice. To primjerice znači da bi strani teroristički borci mogli putovati između EU-a i Turske koristeći se samo svojom nacionalnom osobnom iskaznicom.

-u prvom tromjesečju 2017. dovršiti studiju o političkim mogućnostima EU-a za poboljšanje sigurnosti osobnih iskaznica građana EU-a i boravišnih isprava građana EU-a koji borave u drugoj državi članici te članova njihovih obitelji koji nisu građani EU-a kako bi se ograničio rizik od prijevare i krivotvorenja. Komisija će ocijeniti daljnje korake, mogućnosti i njihove učinke s obzirom na moguću zakonodavnu inicijativu do kraja 2017.,

Donesene su smjernice na razini EU-a za tijela koja unose biometrijske identifikatore u putovnice i boravišne dozvole za državljane trećih zemalja. To je vrlo važan zadatak jer je većina slučajeva nepodudaranja prilikom graničnih kontrola uzrokovana neispravnim unosom podataka u trenutku izdavanja. Biometrijska kvaliteta najvažniji je parametar koji utječe na točnost automatskih biometrijskih sustava. Trebalo bi riješiti i biometrijske probleme kao što su „preklapanje lica” i „imitacija otisaka prstiju”.

Trenutačno postoje znatne razlike u razinama sigurnosti nacionalnih osobnih iskaznica koje izdaju države članice i boravišnih isprava za građane EU-a koji borave u drugoj državi članici i članove njihove obitelji, čime se povećava rizik od falsificiranja i krivotvorenja isprava. To dovodi i do praktičnih poteškoća za građane kad žele ostvariti svoje pravo na slobodno kretanje. Kao odgovor na izvješće EU-a o građanstvu iz 2013. te kako je navedeno u Komunikaciji iz 2016. „Povećanje sigurnosti u svijetu mobilnosti”, Komisija je pokrenula studiju za daljnju procjenu sigurnosnih pitanja, uključujući moguće usklađivanje sigurnosnih obilježja kako bi se povećala njihova otpornost na opasnosti od krivotvorenja isprava. Poboljšanjem sigurnosnih obilježja osobnih i boravišnih isprava moglo bi se pomoći i u rješavanju problema uočenog u nedavnim izvješćima Europske granične i obalne straže – da se kao krivotvorene isprave najčešće otkrivaju nacionalne osobne iskaznice s nižom razinom sigurnosti.

Važno je da države članice razmijene najbolje prakse u pogledu unosa biometrijskih podataka te postupaka odobravanja i izdavanja isprava kako bi se bolje uskladile nacionalne prakse. Komisija će to olakšati organizacijom radionica i ad hoc sastanaka.

4. Kontrola isprava

U Zakoniku o schengenskim granicama utvrđeni su postupci provjera građana EU-a i državljana zemalja izvan EU-a na vanjskim granicama. Granični službenici te provjere moraju obavljati brzo te se oslanjati na tehnologije / baze podataka, osposobljavanje i alate za usmjeravanje koji im omogućuju provjeru putnih isprava.

4.1. Elektroničke provjere putnih isprava državljana zemalja izvan EU-a

Elektronička provjera vjerodostojnosti putnih isprava državljana zemalja izvan EU-a nužna je sastavnica budućeg sustava ulaska/izlaska; ona pridonosi sigurnosti jer pomaže u otkrivanju zlouporabe identiteta i putnih isprava te u njihovu suzbijanju. Osim toga, u okviru sustava suzbijat će se zlouporaba identiteta upravljanjem biometrijskim identitetom državljana zemalja izvan EU-a jednako kao što se to u okviru viznog informacijskog sustava čini za nositelje viza. Za te su potrebe ta dva sustava međusobno blisko povezana.

Dobivanje potvrda zemalja izvan EU-a (državnih certifikacijskih tijela) kojima bi se ovjerila putna isprava dugotrajan je i osjetljiv proces, ali potreban je kako bi se osigurala neprekinutost lanca povjerenja od „proizvođača” potvrde do „potrošača” (korisnika). Komisija je 2015. pokrenula pilot-projekt kako bi istražila načine prikupljanja potvrda iz zemalja izvan EU-a, potvrdila njihovu razinu povjerenja i naknadno ih podijelila u obliku „glavnog popisa” koji bi bio u skladu sa specifikacijama Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva. Tim „glavnom popisom” mogla bi se od 2017. pojednostavniti i dalje promicati elektronička autentifikacija putnih isprava zemalja izvan EU-a za sve države članice.

4.2. Provjere u bazi podataka

Nositelji isprava odmah moraju prijaviti gubitak ili krađu svojih isprava. Ako države članice te informacije brzo unesu u Schengenski informacijski sustav (SIS) i u Interpolovu bazu podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama, kao što to imaju zakonsku obvezu učiniti, znatno se smanjuje mogućnost zlouporabe identiteta. Na dan 24. studenoga 2016. bilo je više od 52 milijuna upozorenja u SIS-u za izdane isprave te jedan milijun za obrasce isprava. Za izdane isprave 2015. bilo je otprilike 18 500 pronađenih podataka.

Države članice trebale bi Interpolu dostavljati i podatke o izgubljenim, ukradenim ili otuđenim putnim ispravama koje su izdale zemlje izvan EU-a kako bi Interpol mogao unijeti podatke u bazu podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama kad je to moguće. To je posebno važno kad je riječ, primjerice, o prijevarom pribavljenim sirijskim putnim ispravama. Baza podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama sadržava više od 68 milijuna unosa, koji su od siječnja do rujna 2016. pretraženi više od 1 243 milijarde puta te je pronađeno više od 115 000 podataka.

Predloženom izmjenom Zakonika o schengenskim granicama uvela bi se obveza provjere svih putnih isprava, bez obzira na državljanstvo nositelja, u SIS-u te u bazi podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama. Tako bi se olakšala identifikacija izgubljenih, ukradenih, otuđenih ili poništenih isprava te njihova zapljena ili zadržavanje kao dokaz. Osim toga, predloženi Europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) trebao bi omogućiti provjeru putnih isprava državljana zemalja izvan EU-a kojima ne trebaju vize u SIS-u i bazi podataka o ukradenim ili izgubljenim putnim ispravama prije njihova dolaska na vanjske granice. Stručna skupina na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost razmatra kako bi interoperabilnost mogla doprinijeti poboljšanju provjere isprava i identiteta.

4.3. Osposobljavanje

Države članice, nadležne agencije EU-a i Organizacija za sigurnost i suradnju u Europi (među ostalima) razvile su osposobljavanje za granične službenike u području otkrivanja krivotvorenih isprava. To je osposobljavanje potrebno neprestano ažurirati, posebno kako bi se usmjerilo na nove oblike prijevare, primjerice prijevare na temelju sličnosti, te kako bi se obuhvatili svi koji su uključeni u postupak provjere isprava, kao što su prijevoznici, konzularno osoblje i lokalna uprava.

Direktivom o odgovornosti prijevoznika predviđaju se financijske sankcije za prijevoznike koji prevoze državljane zemalja izvan EU-a koji nemaju potrebne isprave za ulazak u EU. Potrebno je dalje razmotriti uključivanje odgovarajućih odredbi o osposobljavanju prijevoznika kako bi se poboljšalo otkrivanje krivotvorenih isprava.

4.4. Alati

Dostupni alati za pomoć policijskim, graničnim i drugim službenicima u otkrivanju krivotvorenih isprava uključuju internetsku bazu podataka o lažnim i vjerodostojnim ispravama (FADO), koja je europska baza podataka sa slikama u kojoj se nalaze standardizirani opisi, na 24 službena jezika EU-a, sigurnosnih obilježja isprava i tehnika falsifikacije te nekoliko opcija za funkciju poveznica koje omogućavaju izravan pristup drugim bazama podataka povezanima s ispravama te nacionalnim i komercijalnim aplikacijama.

FADO su zajednički uspostavile države članice te bi ga trebalo uključiti u pravni okvir EU-a. Države članice trenutačno nemaju pravnu obvezu učitavati isprave (vlastite vjerodostojne ili otkrivene falsificirane) pa to rezultira velikim razlikama u opsegu doprinosa u pogledu njihovih isprava i isprava iz zemalja izvan EU-a. Osim toga, upotreba te baze podataka u praksi i dalje je ograničena. Potrebno je provesti analizu dodane vrijednosti tog sustava te potrebe za poboljšanjima.

Osim policijskih i graničnih tijela, civilni i privatni subjekti koji iz raznih razloga trebaju provoditi provjere identiteta također se oslanjaju na upotrebu izvornih putnih i osobnih isprava. Laička zajednica također bi se trebala moći osloniti na jednostavne mehanizme autentifikacije koji ne zahtijevaju stručno znanje ili specijaliziranu opremu. Laici i šira javnost imaju pristup podsustavu FADO-a u kojem se nalaze manje detaljne informacije. Trebali bi se istražiti načini da im se omogući širi pristup upozorenjima o izgubljenim ili ukradenim ispravama, bazama podataka o izvornim ispravama i nedavnim upozorenjima o trendovima u krivotvorenju.

4.5. Biometrijski podaci u putnim ispravama

Biometrijski identifikatori važan su alat za otkrivanje prijevara. Službenici granične kontrole njima se mogu služiti za utvrđivanje identiteta, posebno usporedbom podataka na čipu s onima u ispravi.

Radi provjere elektroničke komponente e-putovnica i e-boravišnih dozvola, nadležnim je tijelima potrebno da im država članica koja je izdala ispravu dostavi potrebne potvrde kako bi mogla pristupiti otiscima prstiju pohranjenima na čipu. Sustavno elektroničko provjeravanje podataka na čipu rezultiralo bi otkrivanjem najčešćih slučajeva krivotvorenja isprava kao što su manipulacije fotografije nositelja. Nažalost, ne razmjenjuju sve države članice svoje potvrde.