3.Kriterij duga

Udio državnog duga u BDP-u smanjio se sa 74,0 % u 2018. na 70,4 % u 2019. Do tog je smanjenja došlo uglavnom zbog poboljšanja primarnog salda, a pridonijele su mu prilagodbe stanja i tokova koje su rezultat prodaje imovine loših banaka čija je vrijednost umanjena i uključena u državne račune.

Dostavljeni podaci pokazuju da je Austrija u 2019. bila usklađena s referentnom vrijednosti za smanjenje duga jer je razlika u odnosu na referentnu vrijednost –6,1 % BDP-a.

Analiza stoga upućuje na zaključak da je prema stvarnim podacima za 2019. kriterij duga ispunjen.

4. Relevantni čimbenici

U članku 126. stavku 3. Ugovora propisano je da Komisija mora pripremiti izvješće ako država članica ne ispunjava zahtjeve na temelju jednog ili oba navedena kriterija. U tom izvješću Komisija „vodi računa o tome je li državni deficit veći od državnih investicijskih izdataka i uzima u obzir sve ostale odgovarajuće čimbenike, uključujući srednjoročni gospodarski i proračunski položaj države članice”.

Ti se čimbenici dodatno pojašnjavaju u članku 2. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1467/97, u kojem je također propisano da Komisija mora s dužnom pažnjom razmotriti „sve druge čimbenike, koji su po mišljenju predmetne države članice relevantni, kako bi sveobuhvatno procijenila ispunjavanje kriterija deficita i duga, a koje je država članica predložila Vijeću i Komisiji”.

Kako je utvrđeno u članku 2. stavku 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97 kad je riječ o ispunjenju kriterija deficita u 2020., budući da udio državnog duga u BDP-u premašuje referentnu vrijednost od 60 % i da dvostruki uvjet nije ispunjen, tj. da deficit ostane blizu referentne vrijednosti i da je prekoračenje referentne vrijednosti privremeno, ti se relevantni čimbenici ne mogu uzeti u obzir u postupcima koji prethode odluci o postojanju prekomjernog deficita na temelju kriterija deficita za Austriju.

Glavni dodatni čimbenik koji treba uzeti u obzir u aktualnoj situaciji u 2020. gospodarske su posljedice pandemije bolesti COVID-19, što znatno utječe na proračunsko stanje i zbog čega su izgledi vrlo neizvjesni. Zbog pandemije je aktivirana i opća klauzula o odstupanju.

4.1. Pandemija bolesti COVID-19

Pandemija bolesti COVID-19 uzrokovala je snažan gospodarski udar čije se znatne negativne posljedice osjećaju u cijeloj Europskoj uniji. Posljedice na rast BDP-a ovisit će o trajanju pandemije i mjera koje se poduzimaju na nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini da bi se usporilo širenje bolesti, zaštitili proizvodni kapaciteti i podržala ukupna potražnja. Države članice već su donijele ili su u postupku donošenja proračunskih mjera za povećanje kapaciteta zdravstvenih sustava i pružanje pomoći građanima i sektorima koji su posebno pogođeni. Donesene su i brojne mjere potpore za likvidnost i druga jamstva. Nadležna statistička tijela trebaju na temelju detaljnijih informacija ispitati imaju li te mjere neposredan učinak na saldo opće države. Te će mjere zajedno sa smanjenjem gospodarske aktivnosti pridonijeti velikom povećanju stanja državnog deficita i duga.

4.2. Srednjoročno gospodarsko stanje

Pandemija bolesti COVID-19 snažno utječe na izglede za rast Austrije. Budući da je austrijsko gospodarstvo malo i otvoreno, razvoj događaja u njemu snažno je povezan sa stanjem u njezinim glavnim trgovinskim partnerima. Zbog toga su mjere za sprečavanje širenja virusa i povezani poremećaji u lancu opskrbe pogodili potražnju i ponudu u gospodarstvu, što je dovelo do općeg pada. Sektori povezani s turizmom posebno su teško pogođeni međunarodnim ograničenjima putovanja. Međutim, s obzirom na razmjerno brz pad broja novozaraženih osoba Austrija je jedna od prvih država članica koje su najavile postupno ublažavanje mjera ograničavanja kretanja od sredine travnja. Stoga se očekuje da će smanjenje u prvoj polovini godine biti nešto blaže nego u drugim zemljama europodručja. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2020. predviđa se opći pad realnog BDP-a u tekućoj godini za 5,5 %, a to će posebno utjecati na domaću potražnju i izvoz usluga. To je olakotni čimbenik u procjeni usklađenosti države članice s kriterijem deficita u 2020. Ako dođe do postupne normalizacije, u drugoj polovini godine očekuje se oporavak rasta BDP-a nakon čega će uslijediti stabilan oporavak od 5,0 % u 2021. Makroekonomski izgledi vrlo su nepouzdani zbog trajanja i gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19.

4.3. Srednjoročno stanje proračuna

Na temelju podataka o realizaciji i Komisijine prognoze Austrija je u 2019. ispunila svoj srednjoročni proračunski cilj.

Prema Programu stabilnosti ublažavanje socioekonomskih posljedica pandemije ključno je za upravljanje krizom i u velikoj mjeri oblikuje proračunski razvoj. Savezna vlada pokrenula je sveobuhvatan paket pomoći u iznosu od 38 milijardi EUR (oko 9,9 % BDP-a). Glavna je svrha „paketa potpore u pandemiji koronavirusa” osigurati pružanje zdravstvene skrbi, sačuvati radna mjesta i očuvati Austriju kao poslovnu lokaciju. Paket se sastoji od izravne pomoći malim i srednjim poduzećima, povećanih javnih rashoda za zdravstvenu skrb i socijalnu politiku, izravnog osiguranja likvidnosti i transfera za poduzeća u teškoćama, sredstava za programe skraćenog radnog vremena i odgode plaćanja poreza. Osim toga, proračunski učinak dodatnih mjera za oporavak gospodarstva još nije uključen u projekcije.