Komisija je 2013. najavila 12 novih inicijativa u šest ključnih područja kojima će se ukloniti preostale prepreke koje građanima stoje na putu do ostvarivanja prava koja proizlaze iz građanstva EU-a. U međuvremenu je djelovala u vezi sa svim tim inicijativama.

Međutim, potrebni su stalni napori da bi se osiguralo da svi građani EU-a znaju svoja prava i da mogu u potpunosti sudjelovati u europskom demokratskom procesu. To je politički prioritet za Komisiju koja je pozvala na stvaranje Unije demokratskih promjena. Ujedno je riječ o zajedničkom nastojanju u kojemu države članice, nacionalni parlamenti i institucije EU-a surađuju u cilju jačanja povjerenja građana Europe u naš zajednički projekt za snažniju i bolju Europu.

Ugovorom iz Lisabona i Poveljom EU-a o temeljnim pravima učvršćena su prava, mogućnosti i jamstva koja proizlaze iz građanstva EU-a. To uključuje slobodu putovanja, rada i studiranja u drugim državama EU-a, slobodu sudjelovanja u europskom političkom životu i zaštitu od diskriminacije na temelju državljanstva.

2. djelovati u cilju jačanja Europske volonterske službe te promicanja koristi od volontiranja i njegove integracije u obrazovanje. Do 2020. pozvat će prvih 100 000 mladih Europljana da volontiraju u okviru Europskih snaga solidarnosti te im tako pružiti priliku da razviju nove vještine i ostvare značajna iskustva, daju važan doprinos društvu širom EU-a te steknu neprocjenjivo iskustvo i vrijedne vještine na početku karijere;

Prioriteti za razdoblje od 2017. do 2019.: promicanje prava koja proizlaze iz građanstva EU-a i zajedničkih vrijednosti

Programom o pravima, jednakosti i građanstvu osiguravaju se sredstva za djelovanja kojima se promiču osviještenost i znanje o pravima koja proizlaze iz građanstva EU-a i vrijednostima na kojima se ono temelji. Za poticanje uspješnog uključivanja i sudjelovanja mobilnih građana EU-a u državi domaćinu 2016. je izdvojeno 2,5 milijuna EUR. Tim programom ujedno se osiguravaju sredstva za projekte na najnižoj razini kojima se potiče tolerancija i sprečavaju i suzbijaju rasizam i ksenofobija te se podupiru inicijative za poboljšanje razumijevanja među zajednicama, uključujući putem međureligijskih i međukulturalnih aktivnosti. Programom Europa za građane osigurava se jedinstveni forum kojemu je cilj uključiti građane u EU. U cilju postizanja najboljeg učinka on će se nastaviti razvijati strateškim financiranjem aktivnosti usmjerenih na građane u svrhu potpore promicanju europskoga građanstva i vrijednosti Unije. U okviru tog programa pružaju se mogućnosti za raspravu, promišljanje i umrežavanje, čime se promiče građanski angažman. Svake se godine pod njegovim okriljem u različitim projektima od lokalne do europske razine okupi više od milijun građana EU-a, čime se potiče osjećaj pripadnosti građanstvu EU-a.

Volontiranje je još jedan način stvarne primjene vrijednosti EU-a u svakodnevnom životu. Njime se razvijaju solidarnost, obostrano razumijevanje i tolerancija te se pridonosi jačanju društvene kohezije i aktivnoga građanstva. Ojačat će se Europska volonterska služba te će se poduzeti koraci radi promicanja dodjele studijskih bodova za volontiranje i izrade nastavnih programa u okviru programa Erasmus+ u kojima se akademski sadržaj objedinjuje s građanskim angažmanom. Europske snage solidarnosti, zasnovane na temeljnim europskim vrijednostima angažmana i solidarnosti, oslanjat će se na postojeće programe EU-a za mlade tijekom prve faze svojeg rada i unutar svoje volonterske sastavnice te će mobilizirati postojeće mreže sudionika iz područja zapošljavanja, obrazovanja i civilnog društva širom Europe radi omogućivanja mladima da pomažu ondje gdje je pomoć najpotrebnija. One će služiti kao poveznica među mladima koji rade na zajedničkom projektu solidarnosti, čime će pridonijeti razvoju jače europske perspektive. Mladi širom EU-a moći će sudjelovati u velikom nizu aktivnosti u području solidarnosti podupiranjem nevladinih organizacija (NVO), tijela lokalne vlasti ili privatna poduzeća aktivna u rješavanju zahtjevnih situacija širom EU-a, kao što su obnova zajednica nakon prirodnih katastrofa, rješavanje socijalnih izazova poput socijalne isključenosti, siromaštva, zdravstvenih i demografskih izazova ili rad na prihvatu i integraciji izbjeglica.

Komisija je u svojoj komunikaciji od 14. lipnja 2016. o podupiranju sprečavanja radikalizacije koja vodi k nasilnom ekstremizmu najavila konkretna djelovanja. Posebice, Komisija će uspostaviti mrežu za olakšavanje izravnog kontakta s pozitivnim uzorima u školama, klubovima za mlade i sportskim klubovima, čime će se mlade poticati i nadahnuti da postanu aktivniji i angažiraniji članovi europskog društva. Komisija će nadalje promicati sposobnost rada s mladima te organizacija i mreža za mlade da povećaju uključenost pomaganjem mladima da se angažiraju, volontiraju i pokreću pozitivne društvene promjene, a u bliskoj suradnji s državama članicama izradit će programske alate kojima će podupirati one koji rade s mladima i organizacije za mlade. Pojačat će primjenu internetske platforme e-Twinning kojom se promiču suradnja i razmjene među učiteljima i školama širom Europe te će je proširiti na države u susjedstvu EU-a.

Građani EU-a očekuju više zalaganja za promicanje zajedničkih vrijednosti EU-a. Predložili su da bi se to trebalo postići ponajprije obrazovanjem, mobilnošću mladih i kulturnim aktivnostima. U tom je duhu donesena i Pariška izjava iz ožujka 2015.

Europljani su više nego ikada svjesni svojeg statusa građana Unije i većina njih sada smatra da poznaju svoja prava koja imaju kao građani EU-a. Ujedno osjećaju da su bolje obaviješteni o tim pravima, no ne nužno o svima: primjerice, svijest o pravu na konzularnu zaštitu i dalje je niska. Udio Europljana koji žele znati više o svojim pravima nastavlja rasti. Osim toga, građani EU-a možda nisu uvijek svjesni da je ostvarivanje prava koja proizlaze iz građanstva EU-a povezano s određenim odgovornostima. Moguće je, na primjer, da previđaju važnost svojih osobnih i putnih isprava te činjenice da bi trebali hitno prijaviti njihov gubitak ili krađu radi smanjenja rizika od prijevare.

Ispitanici koji su sudjelovali u javnom savjetovanju o građanstvu EU-a iz 2015. smatrali su problemom nedostatak prekograničnog pristupa političkim vijestima, osobito medijskim platformama u drugim državama članicama EU-a, i nedostatak prekograničnog izvješćivanja o političkim pitanjima. Građanima EU-a koji žive u inozemstvu to otežava praćenje vijesti iz matične države, a drugima otežava stjecanje šireg uvida u vijesti i političke rasprave.

U Izvješću o izborima za Europski parlament 2014. Komisija je uputila na potrebu da se, u očekivanju izbora 2019., ispitaju razlozi postojano niskog odaziva na europskim izborima u nekim državama članicama i utvrdi način rješavanja tog problema. Vjerojatnije je da će se građani angažirati ako znaju za koje politike, programe i političke stranke glasuju. No sudjelovanje se ne sastoji samo od glasovanja; sastoji se i od aktivne uloge u političkim raspravama i životu političkih stranaka te od kandidiranja na izborima. Sastoji se od uključivanja u rad institucija EU-a i pozivanja tih institucija na odgovornost.

Funkcioniranje EU-a temelji se na predstavničkoj demokraciji. To zahtijeva transparentnost i postojanje pristupačne, odgovorne političke kulture koju podupiru djelotvoran izborni sustav te obaviješteno i angažirano biračko tijelo.

Biti europski građanin podrazumijeva i uživanje političkih prava. Svaki punoljetni građanin EU-a ima pravo glasa na izborima za Europski parlament. Mobilni građani EU-a imaju pravo glasa u državi boravišta ili u matičnoj državi. To se pravo ne ostvaruje u razmjerima u kojima bi se moglo ostvarivati.

Unatoč tome, Europljani se i dalje mogu suočiti s poteškoćama prilikom preseljenja ili života u drugoj državi članici EU-a. Neke su poteškoće pravne prirode, druge su postupovne ili tehnološke prirode, no često je relativno mala promjena dovoljna za postizanje znatne razlike.

Prioriteti za razdoblje od 2017. do 2019.: promicanje i jačanje sudjelovanja građana u demokratskom životu EU-a

Iako građani EU-a imaju pravo kandidirati se na lokalnim izborima u drugoj državi članici u kojoj žive pod jednakim uvjetima kao i državljani te zemlje, određeni položaji u izvršnim tijelima lokalne samouprave u nekim su državama članicama EU-a otvoreni samo za njihove državljane. Stajališta građana o tome je li to primjereno poprilično su ravnomjerno podijeljena, a Komisija će nastaviti pratiti to pitanje u svojem sljedećem izvješću o lokalnim izborima.

Pravilima o međunarodnom nasljeđivanju pomaže se međunarodnim obiteljima u utvrđivanju nadležnog suda i prava koje se primjenjuje na njihovo nasljeđivanje, na primjer kad je pokojnik živio u državi članici EU-a koja nije bila njegova matična država ili je imao nasljednike ili imovinu u različitim državama članicama EU-a. Građanima će koristiti „Europska potvrda o nasljeđivanju” kojom će se nasljednicima, legatarima, izvršiteljima oporuka i upraviteljima imovine omogućiti da dokažu svoj status te ostvare svoja prava i ovlasti na čitavom području EU-a. Radi rješavanja preostalih praznina za one međunarodne parove koji se nalaze u nejasnom pravnom položaju u slučaju razvoda ili smrti partnera, dvjema će se uredbama donesenima u lipnju 2016. međunarodnim parovima, bilo da su u braku ili registriranom partnerstvu, pomoći da upravljaju svojom imovinom i podijele je u slučaju razvoda ili smrti partnera.

U lipnju 2016. Komisija je u cilju poboljšanja funkcioniranja postojećih pravila o pitanjima roditeljske odgovornosti, kao što su skrbništvo, prava posjećivanja i roditeljska otmica djeteta, predložila nova pojednostavnjena pravila od kojih će mnoge obitelji i djeca imati izravne koristi. Nakon donošenja tih pravila postupci će se ubrzati, a neprilike i neizvjesnost svesti na najmanju mjeru, uzimajući pritom u obzir najbolji interes djeteta. U sklopu toga Komisija će ujedno nastaviti podupirati pristupanje trećih zemalja Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. u cilju zaštite djeteta od štetnih posljedica roditeljske otmice.

1.8.Pojednostavnjenje putovanja, života i rada diljem EU-a za građane

Većina Europljana koji se sele u druge države članice EU-a čine to jer žele ondje studirati ili raditi. U Europi je sve više mladih spremno poboljšati svoje vještine i kompetencije studiranjem, osposobljavanjem ili volontiranjem u drugoj državi članici EU-a ili tijekom studija ili na početku profesionalne karijere. Europljani većinom smatraju da prekograničnim iskustvom osposobljavanja, obrazovanja ili volontiranja mogu poboljšati svoj potencijal i izglede u karijeri.

1.8.1.Povećanje prilika za studente, vježbenike, učitelje i druge radnike

Radom poduzetim 2016. u suradnji s državama članicama na izradi Novog programa vještina za Europu promicat će se razvoj i usklađivanje vještina te podupirati bolje priznavanje kvalifikacija. Time će se pridonijeti uklanjanju prepreka za radnike, studente i vježbenike u EU-u. Javnim savjetovanjima utvrđeno je da Europljani smatraju kako bi se platformom koja bi sadržavala mogućnosti prekograničnog zapošljavanja ili ponude za pripravništvo i vježbeništvo dodatno pomoglo mladima koji traže prilike izvan (ili prije) zapošljavanja. Prekogranična mobilnost učitelja može biti korisna i za učenike i za učitelje koji bi mogli razmjenjivati dobre prakse sa svojim kolegama. Učenicima mogu koristiti i prilike da pohađaju seminare s osobljem pozvanim iz poduzeća iz drugih zemalja.

Portal „School Education Gateway” internetska je platforma čiji je cilj povezati učitelje i ostale obrazovne djelatnike preko granica te im pružiti prilike da razmjenjuju različite politike i prakse i da uče o njima te da se razvijaju kao profesionalna zajednica. Portal „Teacher Academy” koristan je za obrazovne djelatnike jer nudi po mjeri osmišljene internetske tečajeve kojima se pruža bitan kontekst za razvijanje pedagoških pristupa diljem Europe. Upotpunjuje se portalom „Open Education Europe” na kojem su sadržaj i rasprave usmjereni na potencijal digitalnih tehnologija i materijala da poboljšaju poučavanje i učenje. Cilj je osigurati prostor za raspravu, učenje, razmjenu, postavljanje pitanja i stjecanje nadahnuća.

Stručne kvalifikacije još su jedno područje u kojem će se osuvremenjivanjem pravila povećati prilike za građane EU-a. Najmanje 21 % radne snage u EU-u (50 milijuna ljudi) radi u reguliranoj profesiji. Za više od 20 000 osoba sa stručnim kvalifikacijama iz jedne države članice EU-a te su kvalifikacije 2014. priznate u drugoj državi članici EU-a. Usto, stručnjaci iz pet struka mogli su se od siječnja 2016. slobodnije baviti svojom strukom u drugim državama članicama EU-a zahvaljujući prvom elektroničkom postupku za priznavanje stručnih kvalifikacija koji se provodi na području čitavog EU-a (Europska strukovna iskaznica). Iskaznicom se pojednostavnjuje postupak priznavanja stručnih kvalifikacija u drugim državama članicama EU-a.

1.8.2.Daljnje pojednostavnjenje života i putovanja u EU-u

Kad građani koji su radili u nekoliko država članica EU-a odu u mirovinu i žele znati svoja umirovljenička prava ili kad radnici primaju plaću i doprinose u drugim državama članicama EU-a, to može uključivati različita javna tijela u jednoj državi i izvan nje, a to zahtijeva koordinaciju radi utvrđivanja pravila koja se primjenjuju na predmetnu osobu. U cilju olakšavanja koordinacije i sprečavanja prijevara Komisija već surađuje s državama članicama na osiguravanju potpuno elektroničke prekogranične razmjene podataka među tijelima nadležnima za socijalno osiguranje.

Bankovni računi neophodni su svim građanima te im omogućuju primanje plaća, mirovina i naknada, kao i plaćanje računa. No neki su građani suočeni s poteškoćama oko otvaranja bankovnog računa u drugoj državi članici EU-a, na primjer studenti ili radnici zaposleni na određeno vrijeme. Od 18. rujna 2016. svi građani EU-a imaju pravo otvoriti osnovni bankovni račun, čak i ako ne žive u državi članici EU-a u kojoj se banka nalazi i neovisno o svojem financijskom stanju. Unatoč znatnom napretku postignutom prethodnih godina daljnji su napori potrebni prije nego što će biti moguće bez poteškoća prekogranično kupovati i prodavati financijske usluge, kao što su osiguranja, hipoteke i zajmovi, koji isto imaju važnu ulogu u svakodnevnom životu građana EU-a. Prijedlogom akcijskog plana o maloprodajnim financijskim uslugama građanima će se nastojati omogućiti da neovisno o svojoj dobi, vještinama i državi boravišta ostvare koristi koje proizlaze iz boljih proizvoda i većeg izbora.

Pravom EU-a pomaže se građanima da ostvare pravo na zdravstvenu skrb u drugoj državi članici EU-a i da im se nadoknade troškovi. Na temelju prava EU-a pacijentima su na raspolaganju veći izbor u području zdravstvene skrbi, više informacija i lakše prekogranično priznavanje recepata za lijekove. Svijest građana o pravu na izbor zdravstvene skrbi u drugoj državi članici EU-a i dalje je niska. Manje od dva od deset građana smatra da su dobro obaviješteni o svojim pravima u tom području, pa Komisija blisko surađuje s državama članicama i njihovim nacionalnim kontaktnim točkama na podizanju razine osviještenosti o pravu građana na prekograničnu zdravstvenu skrb.

Tijekom 2014. stanovnici Europe putovali su preko granice u druge zemlje EU-a 214 milijuna puta. Mnogi građani EU-a putuju radi posla ili na posao preko granica država članica EU-a. Multimodalnim prometnim informacijama na čitavom području EU-a pomoglo bi se građanima EU-a u planiranju takvih putovanja. Trenutačno je multimodalno putovanje preko Europe složeno i dugotrajno, osobito u usporedbi s korištenjem automobilima. Planiranje putovanja od vrata do vrata zahtijeva kombiniranje informacija s mnogih prometnih servisa, a putnici nisu uvijek sposobni nositi se djelotvorno s poremećajima kada do njih dođe. Multimodalnim prometnim informacijama u idealnom bi se slučaju putnicima trebao pružiti širok raspon mogućnosti putovanja i omogućiti im da odaberu, na primjer, najbržu i najjeftiniju rutu, rutu koja je ekološki najprihvatljivija ili najpristupačniju rutu za osobe sa smanjenom pokretljivošću uz ostvarivanje prava na naknadu u slučaju kašnjenja.

Građani EU-a zaštićeni su nizom prava putnika, bez obzira na to putuju li zrakom, željeznicom, brodom, autobusom ili međugradskim autobusom, no putovanje je često mnogo teže za osobe sa smanjenom pokretljivošću i/ili s invaliditetom. Većina Europljana smatra da bi EU trebao pomoći oko pružanja ili podupiranja dostupnosti prometne infrastrukture, kao što su zračne luke, željezničke postaje ili autobusni terminali, te da bi se informacije o dostupnosti trebale pružati, primjerice, na web-mjestima prijevozničkih poduzeća. U svojoj evaluaciji postojećeg prava EU-a o pravima putnika u željezničkom prometu Komisija je istaknula posebna područja u kojima su potrebna poboljšanja, kao i trenutačnu zabrinutost zbog zakonskih odredaba i njihove primjene. Stoga Komisija razmatra mogućnosti kojima bi se to stanje poboljšalo.

Prioriteti za razdoblje od 2017. do 2019.: pojednostavnjenje putovanja, života i rada diljem EU-a za građane Komisija će: 1. podnijeti prijedlog za izradu „Jedinstvenog digitalnog portala” kojim bi se građanima pružili jednostavan internetski pristup informacijama, pomoći i servisima za rješavanje problema te mogućnosti obavljanja administrativnih postupaka na internetu u prekograničnim situacijama, što će se postići povezivanjem odgovarajućeg sadržaja i usluga na europskoj i nacionalnoj razini te će konačni rezultat biti besprijekorna i pristupačna usluga usredotočena na korisnike. Osim toga, Komisija će procijeniti mogućnost smanjenja birokracije u nacionalnim javnim upravama koje će zahtijevati od građana da svoje podatke podnesu samo jednom; 2. i dalje omogućivati i promicati multimodalni prijevoz na čitavom području EU-a kako bi se građanima EU-a osigurala učinkovitija i pristupačnija mobilnost, što će se postići utvrđivanjem parametara informativnih usluga o multimodalnim putovanjima diljem EU-a te poboljšanjem interoperabilnosti i usklađenosti sustava i usluga.

5.Jačanje sigurnosti i promicanje jednakosti