Oslanjajući se na pojačanu potporu agencija EU-a države članice trebale bi potpuno iskoristiti uspostavljene mehanizme na razini EU-a kako bi osigurale operativnu prekograničnu suradnju. Ključnu ulogu ima Eurojust: nakon nedavnih terorističkih napada u Francuskoj i Belgiji, Eurojust pomaže francuskim i belgijskim tužiteljima pružanjem savjeta i koordiniranjem složenih istraga.

Trenutačni ciklus politika za razdoblje 2013. – 2017., koji je usmjeren na dosljednu borbu protiv najvećih kriminalnih prijetnji suradnjom mjerodavnih službi država članica, institucija i agencija EU-a te relevantnih trećih zemalja i organizacija, bliži se kraju. Trebalo bi ga obnoviti i ojačati zbog njegova pozitivnog utjecaja na pojačanu prekograničnu suradnju tijela kaznenog progona. Primjerice, tijela kaznenog progona država članica i partnerskih zemalja uhitila su osumnjičenike koji su posjedovali zrakoplovne karte kupljene s pomoću ukradenih ili lažnih podataka o kreditnim karticama. Kod velikog broja takvih osumnjičenika ustanovljeno je da su bili uključeni i u druge oblike kaznenih djela, uključujući trgovanje ljudima, trgovanje drogom, kiberkriminalitet i terorizam. Težak i organiziran prekogranični kriminal uvijek je u potrazi za novim prilikama, a među njima su i iskorištavanje potencijalnih migranata putem trgovanja ljudima ili nezakonito trgovanje divljim vrstama te druga kaznena djela protiv okoliša. U skladu s tim moramo razvijati i zajednički odgovor.

Kako bi ostao djelotvoran u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala EU mora biti spreman za prilagodbu novim trendovima u kriminalitetu i povećanoj upotrebi kiberkriminaliteta za počinjenje kaznenih djela. Europski centar za kiberkriminalitet u Europolu već podupire međusektorsku i prekograničnu suradnju u borbi protiv kiberkriminaliteta. Europski centar za kiberkriminalitet, u suradnji s nizozemskom nacionalnom policijom te poduzećima Intel Security i Kaspersky Lab pokrenuo je u srpnju 2016. kampanju „NoMoreRansom”. To javno-privatno partnerstvo namijenjeno je borbi protiv ransomware programa, vrste zlonamjernih programa koji šifriraju datoteke koje se zatim mogu dešifrirati samo ako se plati otkupnina. Do sad su pomogli 2 400 korisnika da svoje datoteke dešifriraju bez plaćanja otkupnine. S obzirom na povećani značaj elektroničkih dokaza u kaznenim istragama, Komisija poboljšava učinkovitost postojećih mehanizama za ostvarivanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima, primjerice uzajamne pravne pomoći. U skladu sa Zaključcima Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove iz lipnja 2016. Komisija je pokrenula savjetovanje sa stručnjacima o zajedničkom pristupu EU-a upotrebi istražnih mjera na internetu. Od srpnja do listopada 2016. održana su tri sastanka stručne skupine na kojima su sudjelovali djelatnici tijela kaznenog progona, sveučilišta i pružatelja internetskih usluga. Četvrta će se radionica održati u studenome 2016. kako bi se ocijenila izvedivost stvaranja platforme za prijenos zahtjeva za e-dokaze. Na temelju tih sastanaka stručnjaka izradit će se srednjoročno izvješće koje će se dostaviti Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove u prosincu 2016.

III. JAČANJE ZAJEDNIČKE OBRANE I OTPORNOSTI

a) Poboljšanje razmjene informacija

Razmjena informacija ključna je za jačanje zajedničke obrane od terorizma. Prvi je izazov na najbolji način iskoristiti postojeće instrumente i sustave. Njih treba u potpunosti uvesti i primijeniti.

Primjer je toga okvir iz Prüma za razmjenu DNK, otisaka prstiju i podataka o nacionalnoj registraciji vozila. Njime su uspješno identificirani počinitelji kaznenih djela koji djeluju prekogranično. Međutim, nisu ga provele sve države članice, na štetu koristi koje on može pružiti u povećanju sigurnosti. Kako bi se taj nedostatak uklonio, Komisija je pokrenula postupke zbog povrede propisa protiv Grčke, Hrvatske, Irske, Italije i Portugala jer se nisu uskladili s Prümskim odlukama. To su prvi postupci zbog povrede propisa za takozvani „bivši instrument trećeg stupa” u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Komisija istodobno nastavlja podupirati države članice u potpunoj provedbi okvira iz Prüma te će u siječnju 2017. organizirati konferenciju radi razmjene najboljih praksi.

Provedba dogovorenog ključni je izazov i u pogledu Direktive EU-a o evidenciji podataka o putnicima (PNR). Nakon suradnje Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije radi donošenja Direktive, napredak je ugrožen nedostatkom kapaciteta za obradu prikupljenih podataka u većini država članica. Države članice sad moraju hitno uspostaviti odjele za informacije o putnicima (PIU). Trenutačno je samo jedna država članica (Ujedinjena Kraljevina) uspostavila potpuno funkcionalan odjel PIU, dvije države članice (Francuska i Mađarska) trebale bi to postići do kraja 2016. dok su u drugima projekti u tijeku. Međutim, na temelju podataka koje države članice dostavljaju Komisiji, jedanaest država članica tek će početi s tim poslom. Komisija je na raspolaganju za pružanje dodatne pravne pomoći, stručnog znanja i iskustva te financijske pomoći za postizanje tog cilja. Komisija će do studenoga 2016. predstaviti provedbeni plan u koji će biti uključeni međuciljevi koje države članice moraju ispuniti kako bi njihovi odjeli PIU postali funkcionalni do roka za potpunu provedbu Direktive, svibnja 2018. Kako bi poduprla uspostavu odjela PIU, Komisija je predložila proračunskim tijelima da osiguraju dodatni iznos od 70 milijuna EUR za razdoblje 2017. – 2020. Uz to će Komisija osigurati 3,8 milijuna EUR kako bi se olakšala razmjena podataka iz PNR-a između država članica i Europola. Nakon savjetovanja s državama članicama i udrugama zračnih prijevoznika Komisija će predstaviti i provedbena pravila o formatima podataka i protokolima za prijenos podataka iz evidencije podataka o putnicima. Komisija je spremna za donošenje provedbenih pravila do kraja ove godine, a nakon toga bi zračni prijevoznici trebali upotrebljavati standardne formate podataka i protokole za prijenos utvrđene tom provedbenom odlukom u roku od jedne godine od njezina donošenja.

Agencije EU-a imaju važnu ulogu u podupiranju te razmjene informacija među nacionalnim tijelima te bi ta potpora trebala biti dodatno ojačana. U kontekstu nove pravne osnove Europola koja je donesena u svibnju 2016., a stupit će na snagu u svibnju 2017., Agencija će biti ojačana otvaranjem 90 radnih mjesta. Uz to, nakon najave jačanja Europola u govoru o stanju Unije 2016. Komisija trenutačno provodi temeljitu procjenu potreba na temelju informacija koje je dostavio Europol. Na temelju rezultata te procjene Komisija će poduzeti potrebne korake kako bi Europski centar za borbu protiv terorizma pri Europolu mogao u svakom trenutku biti od pomoći državama članicama.

U Planu iz Bratislave poziva se na pojačanu suradnju i razmjenu informacija među sigurnosnim službama država članica. To je u skladu s Komunikacijom Komisije od 14. rujna 2016. u kojoj se naglašava važnost pronalaženja praktičnog rješenja kako bi se omogućila pojačana suradnja između tijela za provedbu zakonodavstva i obavještajnih službi. Komisija je pozvala države članice na razmjenu svojih najboljih praksi na nacionalnoj razini u pogledu uspostavljanja struktura za razmjenu informacija između tijela kaznenog progona i nacionalnih sigurnosnih službi, a mišljenja su prvi put razmijenjena 28. rujna 2016. na sastanku Stalnog odbora Vijeća za operativnu suradnju u području unutarnje sigurnosti (COSI). Komisija će se pojedinačno obraćati državama članicama kako bi promicala tu razmjenu.

b) Jačanje informacijskih sustava i unošenje informacija koje nedostaju

Uz provedbu postojećih sustava postoji i potreba za poboljšanjem cjelokupne arhitekture informacija u području sigurnosti. Aranžmani za upravljanje podacima u području sigurnosti u EU-u trenutačno su rascjepkani te je time počiniteljima kaznenih djela i teroristima omogućeno da se koriste različitim identitetima i izbjegnu otkrivanje. Uz potpuno poštovanje načela zaštite podataka, a posebno ograničenja namjene, razmatraju se najbolje mogućnosti upotrebe postojećih informacija na razini EU-a i poboljšanja upravljanja identitetom.

Komisija je osnovala stručnu skupinu na visokoj razini kako bi uredila pravne, tehničke i operativne aspekte različitih mogućnosti postizanja interoperabilnosti informacijskih sustava u području upravljanja granicama i sigurnosti. Nakon prvog sastanka 20. lipnja stručna skupina na visokoj razini sastala se je 20. rujna uz sudjelovanje Agencije za temeljna prava i Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Skupina je raspravljala o mogućnostima poboljšanja načina provedbe i upotrebe postojećih sustava u državama članicama, posebno moguće dodane vrijednosti jedinstvenog sučelja za pretraživanje. Raspravljala je i o radu Komisije na Sustavu za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), uključujući i o razlozima za njegovo postojanje i njegovu cilju te o pravnim, tehničkim i operativnim izazovima. Komisija će o novostima s tih sastanaka obavijestiti Vijeće (sastanak Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove 13. listopada) i Europski parlament (sjednica odbora LIBE 8. studenoga).

Zbog sigurnosnih izazova i ključne važnosti bolje razmjene informacija u svrhu njihova prevladavanja rad skupine mora se ubrzati. Komisija će donijeti privremene zaključke do prosinca 2016., s posebnom usmjerenošću na bolju provedbu i upotrebu postojećih sustava i ulogu koju Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (EU-LISA) može imati u tome. Usto, kako je najavljeno u govoru o stanju Unije i predviđeno u Planu iz Bratislave, Komisija će predstaviti zakonodavni prijedlog o osnivanju ETIAS-a do studenoga kako bi se propisale prethodne provjere državljana trećih zemalja koji ne moraju imati vizu kad putuju u schengenski prostor.

c) Poboljšanje sigurnosti na vanjskim granicama

U Komunikaciji Komisije od 14. rujna 2016. jasno je naznačeno da se za poboljšanje unutarnje sigurnosti u Uniji mora poboljšati upravljanje vanjskim granicama. Početak rada Europske granične i obalne straže 6. listopada s raspoređivanjem znatnog broja službenika graničnog nadzora i tehničke opreme na vanjske granice Bugarske prekretnica je u jačanju upravljanja vanjskim granicama. Europol bi trebao dodatno povećati svoju prisutnost u žarišnim točkama raspoređivanjem gostujućih službenika čime bi se omogućile sigurnosne provjere kao dio zajedničkih nastojanja za povećanje sigurnosti na vanjskim granicama.

Provjere na vanjskoj granici ključan su način otkrivanja stranih terorističkih boraca povratnika. To se može postići obveznom provjerom svih osoba koje prelaze vanjske granice EU-a putem pretraživanja relevantnih baza podataka. Komisija je u prosincu 2015. iznijela prijedlog izmjena Zakonika o schengenskim granicama kako bi se uvele sustavne provjere građana EU-a koji prelaze vanjske granice. Vijeće je postiglo opći pristup na sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove 25. veljače 2016., a odbor LIBE Europskog parlamenta donio je izvješće 21. lipnja 2016. Do sada je održan jedan sastanak u okviru trijaloga, 13. srpnja 2016., te nekoliko tehničkih sastanaka, ali u Europskom parlamentu nije postignut dogovor o načelu sustavnih provjera. Oba suzakonodavca sada trebaju udvostručiti svoje napore i ubrzati rasprave o tom prijedlogu kako bi se do kraja 2016. postigao dogovor.

EU-ovim sustavom ulaska/izlaska, koji je Komisija predložila u travnju 2016., dodatno će se poboljšati djelotvornost graničnih provjera jer će se zabilježiti gdje su i kada državljani trećih zemalja ušli ili izašli iz EU-a. U Europskom parlamentu i u Vijeću u tijeku su tehničke rasprave, ali ni jedna od tih institucija nije donijela svoje stajalište za trijaloge. Važno je da se rad na tom prijedlogu ubrza i završi.

d) Zaštita građana i ključne infrastrukture