ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 i ex 6211

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ……… 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted …………….. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.

Ferojska verzija

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. … (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur … (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Finska verzija

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ………1) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja……………..2 alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.

Francuska verzija

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière nº ………1) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ……………..2 selon les règles d’origine transitoires.

Njemačka verzija

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ……… 1) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte …………….. 2 Ursprungswaren gemäß den Übergangsregeln für den Ursprung sind.
ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 i ex 6211

Češka verzija

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ……… 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted …………….. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.

Ferojska verzija

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. … (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur … (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.
Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение №………1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ……………..2 преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Hrvatska verzija

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ………1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ……………..2 preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Češka verzija

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonska verzija
Članak 3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u …,

Za Odbor za pridruživanje u sastavu zaduženom za trgovinu Predsjednik Tajnici

PRILOG

PRILOG XIII. POGLAVLJU 5.

Približavanje carinskog zakonodavstva

Carinski zakonik

Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (CZU)

Raspored: približavanje odredbama prethodno navedene uredbe, osim članaka 1., 4., članka 27. stavka 1. točke (b), članaka 53., 81., 82., članka 87. stavka 4., članka 89. stavka 2. točke (a), članaka od 155. do 157., članka 211. stavka 4. točke (b), članka 227., članka 233. stavka 1. točke (c) i članaka od 284. do 288. provodi se u roku od četiri godine od stupanja na snagu ovog Sporazuma.

Stranke preispituju približavanje članku 210. CZU-a (Posebni postupci) prije isteka prethodno utvrđenog roka za približavanje.

Približavanje članku 247. provodi se u mjeri u kojoj je to moguće.
OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici („Uredba o ZRP-u”) nastoji se zajamčiti gospodarska, okolišna i društvena održivost iskorištavanja živih vodenih resursa. Utvrđivanje ribolovnih mogućnosti na godišnjoj osnovi važan je instrument za postizanje tog cilja. Uredbama o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti mora se ograničiti izlov ribljih stokova na razine koje su u skladu sa sveobuhvatnim ciljevima ZRP-a.

Cilj je ovog prijedloga utvrditi ribolovne mogućnosti za određene stokove i skupine stokova u Sredozemnom i Crnome moru.

Nakon donošenja i stupanja na snagu višegodišnjeg plana za stokove pridnenih vrsta u zapadnom Sredozemnome moru ovim se prijedlogom utvrđuju ribolovne mogućnosti za dotične države članice (Španjolska, Francuska i Italija), izražene kao najveći dopušteni ribolovni napor.

Prijedlogom se utvrđuju i ribolovne mogućnosti u skladu s dogovorima postignutima u okviru Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM), regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom koja je nadležna za očuvanje i upravljanje živim morskim resursima u Sredozemnom i Crnome moru. Unija je članica GFCM-a, zajedno s Bugarskom, Hrvatskom, Ciprom, Francuskom, Grčkom, Italijom, Maltom, Rumunjskom, Slovenijom i Španjolskom. Mjere donesene u okviru GFCM-a obvezujuće su za članice te organizacije.

Naposljetku, prijedlogom se utvrđuje autonomna kvota za papalinu u Crnome moru kako se trenutačna razina ribolovne smrtnosti tog stoka ne bi povećala. Kad je riječ o rombu kvrgašu, u prijedlogu se prenose TAC-ovi i kvote koje je utvrdio GFCM.

Krajnji je cilj dovesti stokove na razine koje mogu proizvesti najviši održivi prinos (MSY) i na tim ih razinama održati. Taj je cilj izrijekom naveden u Uredbi o ZRP-u, u čijem se članku 2. stavku 2. navodi da se taj cilj treba „postići do 2015., gdje je to moguće i […] do 2020. za sve stokove”. Riječ je o obvezi koju je Unija preuzela u vezi sa zaključcima Svjetskog sastanka na vrhu o održivom razvoju održanog 2002. u Johannesburgu i njegovim planom provedbe. S druge strane, odredbama višegodišnjeg plana za stokove pridnenih vrsta u zapadnom Sredozemnome moru namjerava se postići ribolovna smrtnost na razini MSY-ja progresivno i postupno, ako je to moguće do 2020., a najkasnije do 1. siječnja 2025.
PRILOG

IV. IZVJEŠĆE ZNANSTVENOG PODODBORA: Dok. NS0456Eb (SSC/35 – izvješće)

(1)Pitanja za donošenje odluke (dok. NC2708Ea)

(a)Prilozi A/1 i C/1 – Razvrstavanje novih proizvoda INN (Popis 120.). Unija bi trebala odobriti 125 razvrstavanja (izdanje HS-a za 2017.) i tri naknadna razvrstavanja (izdanje HS-a za 2022.) koje je preporučio Znanstveni pododbor.

(b)Prilozi A/2 i C/2 – Razvrstavanje novih proizvoda INN (Popis 121.). Unija bi trebala odobriti 143 razvrstavanja (izdanje HS-a za 2017.) i 15 naknadnih razvrstavanja (izdanje HS-a za 2022.) koje je preporučio Znanstveni pododbor.

(c)Prilozi A/3 i C/3 – Moguće ponovno razvrstavanje određenih proizvoda INN na temelju članka 16. Preporuke od 23. lipnja 2019. Unija bi trebala odobriti naknadna (izdanje HS-a za 2022.) razvrstavanja 143 proizvoda INN koje je dogovorio Znanstveni pododbor.

(d)Prilozi B/1 i C/6 – Odluke koje je Odbor za HS donio na 63. i 64. sjednici te koje je Vijeće WCO-a donijelo na 133. i 134. sjednici, a koje utječu na rad Znanstvenog pododbora. Unija bi trebala odobriti ponovno razvrstavanje „zilukoplana” i „etriptamina” koje je dogovorio Znanstveni pododbor, u podbrojeve 2933.79, odnosno 2939.80.

Unija se slaže sa svim predloženim razvrstavanjima jer su u skladu s trenutačnom politikom razvrstavanja u EU-u.

(2)Moguća izmjena objašnjenja poglavlja 29 u pogledu popisa opojnih droga, psihotropnih tvari i prekursora droga, dok. NC2738Ea

Unija se slaže s prijedlogom izmjene objašnjenja HS-a za poglavlje 29, u skladu sa savjetima Znanstvenog pododbora.

V. IZVJEŠĆE PODODBORA HS-a (Dok. NR1403E)

(1)Pitanja za donošenje odluke (dok. NC2709Ea)

(a)Prilozi D/6 i G/11 – Moguće izmjene objašnjenja uz tarifni broj 85.24 (HS za 2022.)

(b)Prilozi D/7 i G/12 – Moguće izmjene objašnjenja HS-a za 2022. u pogledu 3D pisača

(c)Prilozi E/14 i G/19 – Izmjena objašnjenja uz tarifni broj 70.19 u pogledu staklenih vlakana (HS za 2022.)

(d)Prilozi od E/1 do E/6, od E/8 do E/13, od E/15 do E/18, E/20, E/23 te od G/1 do G/6, G/8, od G/13 do G/18, G/21, G/22, G/24, G/27 – Moguća izmjena objašnjenja odjeljaka I., II., III., IV., V., VI., VII., VIII., IX., X., XI., XII., XIII., XIV., XV., XVI., XVII., XVIII., XX. i XXI.

(e)Prilozi E/23 i G/27 – Izmjene objašnjenja poglavlja 97 u pogledu određenih predmeta kulturne vrijednosti (HS za 2022.)

(f)Prilozi E/24 i G/28 – Izmjene objašnjenja (općih pravila)

Unija se slaže sa svim predloženim izmjenama u dokumentima jer one odražavaju trenutačnu politiku razvrstavanja u EU-u.
Danska i Švedska su zajedno uvele pojednostavljena pravila o povratu PDV-a koja se odnose na cestarine na stalnoj poveznici između Danske i Švedske na Öresundu. Smatrale su to neophodnim s obzirom na to da bi primjenom uobičajenih pravila o PDV-u nastao suvišan administrativni posao i za porezne obveznike i za službenike.

(4)Odstupajući od zahtjeva da porezni obveznici ostvaruju svoje pravo odbitka ili povrata PDV-a u državi članici u kojoj je on plaćen, Odlukom Vijeća 2000/91/EZ Danskoj i Švedskoj je do 31. prosinca 2002. odobrena primjena posebne mjere kojom je poreznim obveznicima omogućen povrat PDV-a od jedne uprave. Odobrenje za primjenu te posebne mjere naknadno je Odlukom Vijeća 2003/65/EZ produljeno do 31. prosinca 2006., a Odlukom Vijeća 2007/132/EZ do 31. prosinca 2013. Provedbenom odlukom Vijeća 2013/680/EU Danskoj i Švedskoj odobrena je primjena posebne mjere odstupanja od članaka 168., 169., 170. i 171. Direktive 2006/112/EZ od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

(5)Zakonska i činjenična situacija kojom je opravdano takvo odstupanje nije se promijenila te postoji i dalje. Stoga bi Danskoj i Švedskoj trebalo odobriti primjenu posebne mjere tijekom dodatnog ograničenog razdoblja.

(6)Odstupanje nema negativnih učinaka na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a.

(7)Provedbenu odluku 2013/680/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

U članku 2. Provedbene odluke 2013/680/EU datum „31. prosinca 2020.” zamjenjuje se datumom „31. prosinca 2027.”.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj i Kraljevini Švedskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu
Obrazloženje za izmjenu područja primjene bilo je da su u međuvremenu postali dostupni konačni podaci o djelotvornosti mjere iz kojih je bilo vidljivo da je djelotvornost mjere veća nego što su pokazivala prethodna izvješća. Zahtjev za produljenje dostavljen u prosincu 2019. izmijenjen je zahtjevom za produljenje mjere odstupanja koji je odobren Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2017/784.

S obzirom na široko područje primjene odstupanja te i dalje prisutnu zabrinutost poduzeća zbog povrata PDV-a, važno je osigurati potrebno praćenje tog odstupanja i posebno učinka mjere na razinu utaje PDV-a te na situacije povezane s povratom PDV-a poreznim obveznicima na koje se odstupanje odnosi. Od Italije se stoga zahtijeva da dostavi izvješće o postupku povrata PDV-a dobavljačima (porezni obveznici) na koje se odstupanje odnosi, i to 18 mjeseci od njegova stupanja na snagu. U izvješću bi posebno trebalo navesti statističke podatke o prosječnom razdoblju potrebnom za stvarni povrat PDV-a tim poreznim obveznicima te opisati moguće konkretne probleme. U tom bi izvješću trebalo navesti različite mjere koje su provedene u nastojanju da se suzbije utaja poreza u području isporuka na koje se odstupanje odnosi, datum njihova stupanja na snagu te evaluaciju njihove djelotvornosti.

Iako je Italija zatražila produljenje odobrenja do 31. prosinca 2023., predlaže se odobrenje odstupanja u trajanju od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2023. To bi razdoblje trebalo biti dovoljno za dovršetak evaluacije djelotvornosti mjera koje su provedene radi smanjenja utaje poreza u predmetnim sektorima. Nadalje, dotad će poduzeća i porezna uprava biti u boljem položaju i moći će izvršiti neophodne prilagodbe svojih sustava.
•Procjena učinka

Na temelju Prijedloga provedbene odluke Vijeća Latviji se odobrava nastavak izuzimanja od plaćanja PDV-a poreznih obveznika čiji godišnji promet ne prelazi 40 000 EUR. Osobe čiji oporezivi promet ne prelazi prag ne moraju se prijaviti u registar obveznika PDV-a, što znači da će se primjenom mjere smanjiti njihovo administrativno opterećenje jer neće morati voditi evidenciju u svrhu PDV-a niti podnositi prijavu PDV-a. Slijedom toga, mjera će potencijalno imati pozitivan učinak na poreznu upravu jer će smanjiti njezino administrativno opterećenje.

Prema navodima latvijskih tijela, prognoze su pokazivale da bi smanjenjem praga za registraciju obveznika PDV-a s 50 000 EUR na 40 000 EUR državni proračun godišnje ostvario 5,9 milijuna EUR dodatnog prihoda od PDV-a, a broj novih registriranih obveznika PDV-a godišnje bi se dodatno povećao za 3 426. Kako bi se utvrdio stvarni fiskalni učinak, u obzir su uzeti registrirani obveznici PDV-a koji su u prijavama PDV-a za 2018. prijavili ukupnu vrijednost transakcija u iznosu od 40 000 EUR do 50 000 EUR, a koji 2017. nisu bili registrirani obveznici PDV-a. Pretpostavka je da fiskalni učinak odgovara ukupnom iznosu PDV-a koji su prijavili takvi registrirani obveznici PDV-a, a on je 2018. iznosio 2,8 milijuna EUR. Registriranih obveznika PDV-a te vrste bilo je 2 636 te se taj broj može smatrati povećanjem broja obveznika PDV-a koje je ostvareno tom mjerom. Podaci iz prijava PDV-a za 2019. pokazuju da je državni proračun od registriranih obveznika PDV-a koji su u prijavama PDV-a prijavili ukupnu vrijednost transakcija u iznosu od 40 000 EUR do 50 000 EUR ostvario prihod od 10,7 milijuna EUR, u usporedbi s 5,8 milijuna EUR prihoda ostvarenog 2018. Latvijska tijela stoga zaključuju da ta mjera ima pozitivan fiskalni učinak na državni proračun iako je on neznatno niži od ranije prognoziranog.

Prema stajalištu latvijskih tijela, dodatno smanjenje tog praga neće imati velik pozitivan fiskalni učinak niti će se njime povećati broj registriranih obveznika PDV-a zbog toga što je, kako pokazuju stvarni podaci za 2018., učinak u fiskalnom smislu i s obzirom na broj poduzeća bio niži od prognoziranog. S druge strane, povećanje praga, primjerice na 50 000 EUR, imalo bi negativan fiskalni učinak.

Mjera odstupanja nije obvezna za porezne obveznike. Porezni obveznici moći će se odlučiti da se na njih primjenjuju uobičajene odredbe o PDV-u u skladu s člankom 290. Direktive 2006/112/EZ.
Prvom „Investicijskom inicijativom kao odgovor na koronavirus” (CRII), paketom mjera koji je stupio na snagu 1. travnja 2020., uveden je niz bitnih izmjena zakonodavnog okvira koji se primjenjuje na europske strukturne i investicijske fondove kako bismo se mogli bolje nositi s danom situacijom. Dodatne mjere donesene su u okviru „Investicijske inicijative plus kao odgovor na koronavirus” (CRII Plus). Taj je paket uključivao i izmjene Uredbe (EU) br. 223/2014 (Uredba o FEAD-u) Uredbom (EU) 2020/559 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020., koja je stupila na snagu 25. travnja 2020., uvođenjem posebnih mjera dodatne fleksibilnosti i likvidnosti u okviru FEAD-a kako bi države članice odgovorile na pandemiju bolesti COVID-19.

Izravne i neizravne posljedice pandemije bolesti COVID-19 sve su izraženije u svim državama članicama. Trenutačna je situacija dosad nezabilježena i iziskuje primjenu izvanrednih mjera prilagođenih tim okolnostima, što uključuje i pomoć najpotrebitijima iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD). Kriza ne predstavlja samo konkretne rizike za najpotrebitije, nego i povećava materijalnu oskudicu. Očekuje se da će najranjivije skupine u društvu biti najteže pogođene socioekonomskim posljedicama krize. Uz to, zbog društvenih i gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 raste broj najugroženijih.

S obzirom na posebne okolnosti ovog prijedloga nije provedena ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

•Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

Ova inicijativa ne potpada pod Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT).

•Temeljna prava

Prijedlog ne utječe na zaštitu temeljnih prava.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Prijedlog će dovesti do dodatnih obveza 2020., koje će se financirati povećanjem gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. Dovest će i do dodatnih obveza za 2021. i 2022., koje će se financirati iz vanjskih namjenskih prihoda. Zbog prijedloga će se aktivirati dodatna plaćanja u razdoblju od 2020. do 2025. Utjecaj na proračun obuhvaćen je zakonodavnim financijskim izvještajem priloženim Uredbi REACT-EU.

5.OSTALI DIJELOVI

•Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

Provedba mjera pratit će se i o njoj će se izvješćivati u okviru općih mehanizama izvješćivanja iz Uredbe (EU) br. 223/2014.

•Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

Nije primjenjivo.

2020/0105 (COD)

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o izmjeni Uredbe (EU) br. 223/2014 u pogledu uvođenja posebnih mjera za svladavanje krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19



EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 175. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,
Kontrole na kraju projekta: ex post revizije provode se na uzorku transakcija radi terenske provjere prihvatljivosti zahtjeva za povrat troškova. Cilj je tih kontrola spriječiti, otkriti i ispraviti materijalne pogreške povezane sa zakonitošću i pravilnošću financijskih transakcija. Radi postizanja većeg učinka kontrole, odabir korisnika nad kojima se provodi revizija predviđa kombinaciju odabira na temelju rizika s nasumičnim uzorkovanjem i obraćanje pozornosti na operativne aspekte kad god je to moguće tijekom revizije na terenu.

2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)

Godišnji troškovi predložene razine kontrola u okviru trećeg zdravstvenog programa (za razdoblje 2014.–2020.) predstavljali su otprilike od 4 do 7 % godišnjeg proračuna za operativne rashode. To je opravdano raznovrsnošću transakcija koje treba kontrolirati. Zaista, kad je riječ o području zdravlja, izravno upravljanje uključuje dodjelu brojnih ugovora i bespovratnih sredstava za djelovanja malih do vrlo velikih razmjera te isplatu brojnih bespovratnih sredstava za poslovanje nevladinim organizacijama. Rizik povezan s tim aktivnostima odnosi se na kapacitet (posebno) manjih organizacija da djelotvorno kontroliraju rashode.

Komisija smatra da će se prosječni troškovi kontrola vjerojatno smanjiti s obzirom na prošireno područje primjene i povećani proračun novog programa „EU za zdravlje”.

U okviru trećeg zdravstvenog programa (za razdoblje 2014.–2020.), na petogodišnjoj osnovi, stopa pogreške za terenske revizije bespovratnih sredstava pod izravnim upravljanjem bila je 1,8 %, dok je za ugovore o javnoj nabavi bila 1 %. Taj stupanj pogreške smatra se prihvatljivim jer je ispod razine značajnosti od 2 %.

Predložene promjene programa neće utjecati na to kako se odobrenim sredstvima trenutačno upravlja. Pokazalo se da se postojećim sustavom kontrole mogu spriječiti i/ili otkriti pogreške i/ili nepravilnosti, te u slučaju pogrešaka ili nepravilnosti da se one mogu ispraviti. Bit će prilagođen kako bi se uključile nove mjere i osiguralo da stope pogreške (nakon ispravka) ostanu ispod praga od 2 %.
Izvan NASLOVA 5

of the multiannual financial framework