(3)Malta je 15. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

(4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje.

(5)Na Maltu se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te podliježe pravilu o dugu. Prema svojem programu stabilnosti za 2016. vlada namjerava ostvariti suficit ukupnog salda od 0,1 % BDP-a do 2019. Strukturni saldo postupno će se poboljšati kako bi se srednjoročni proračunski cilj Malte – uravnoteženo stanje proračuna u strukturnom smislu – ostvario do 2019. Prema programu stabilnosti očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 62,6 % u 2016. te na 55,5 % u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je za 2016., a oprezan za razdoblje 2017. – 2019. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za ostvarenje planiranih ciljeva u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. postoji velik rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog cilja u razdoblju 2015. – 2016., što je uglavnom posljedica odstupanja u 2015. koje treba ispraviti u 2016., a ne promijene li se politike, i u 2017. Odstupanje u 2015. dijelom se objašnjava naglim rastom ulaganja, što se djelomično objašnjava izuzetno visokom stopom apsorpcije sredstava iz fondova EU-a neposredno prije završetka programskog razdoblja 2007. – 2013. Kako bi se u dvogodišnjem razdoblju 2015 – 2016. to odstupanje smanjilo, program stabilnosti za 2016. uključuje dodatne mjere za 2016. koje nisu mogle biti uključene već u proljetnu prognozu. Tim je mjerama cilj smanjivanje primarnih rashoda (za 0,16 % BDP-a), osobito u područjima plaća zaposlenika, intermedijarne potrošnje i kapitalnih prijenosa. Usto, revidirane su procjene nekih mjera na strani prihoda za razdoblje 2016. – 2019. kako bi se uzeli u obzir ažurirani podaci i stvarni učinak mjera u 2015. Ukupno gledajući, neto učinak tih mjera na smanjenje deficita iznosi 0,2 % BDP-a. U usporedbi s Komisijinom prognozom, uključivanjem tih mjera poboljšao bi se strukturni napor, dok bi strukturni saldo upućivao na određeno prosječno odstupanje tijekom dvogodišnjeg razdoblja 2015 – 2016., a za 2017. i dalje bi postojao rizik od znatnog odstupanja. Predviđa se da će Malta ispuniti zahtjeve referentnog mjerila za smanjenje duga u 2016 i u 2017. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Malta neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

(6)Dugoročna održivost javnih financija Malte i dalje je izazov. Tomu je uglavnom uzrok proračunski učinak troškova povezanih sa starenjem stanovništva, kao što su zdravstvena zaštita, dugotrajna skrb i mirovine. Mirovinski sustav suočava se s dvostrukim izazovom, potrebo je postići održivost i istodobno osigurati primjerena mirovinska primanja. Rashodi za mirovine u 2013. iznosili su 9,6 % BDP-a, što je niže od prosjeka EU-a, no predviđa se njihovo povećanje na 12,8 % do 2060. što znači da će biti među najvišima u EU-u. U ožujku 2016. vlada je donijela nekoliko mjera za rješavanje pitanja održivosti i prikladnosti mirovinskog sustava, ali proračunski učinak još nije ocijenjen. Da bi se poboljšala prikladnost tog sustava, nacionalna minimalna mirovina koja se temelji na doprinosima u 2016. i dalje bilježi rast, kako bi do 2027. dosegnula 60 % prosječnog dohotka te kako bi se proširila obuhvaćenost. Uspješnost te reforme ovisit će o očuvanju zapošljivosti starijih dobnih skupina. Uz mirovine, predviđa se rast javnih rashoda za zdravstvo i dugotrajnu skrb, na 2,1 % BDP-a i 1,2 % BDP-a, što je brže od prosjeka EU-a. Vlada je donijela nacionalnu strategiju za zdravstveni sustav i provodi reviziju rashoda u zdravstvu, kako bi se poboljšala učinkovitost rashoda. No uštede od tih napora još nisu vidljive. Za održivost bi dugoročno bilo dobro iskoristiti potencijalne uštede za rješavanje pitanja predviđenog rasta rashoda.

(7)Ostvarena su znatna ulaganja, ali rezultati obrazovanja i osposobljavanja i dalje su ispod željene razine. To utječe na kvalitetu ponude radne snage i stopu sudjelovanja na tržištu rada. Razina visokog obrazovanja malteške radne snage još je među najnižima u EU-u. Iako Malta provodi sveobuhvatnu strategiju cjeloživotnog obrazovanja, sudjelovanje u programima cjeloživotnog obrazovanja i dalje je ograničeno, osobito među niskokvalificiranim osobama. U ovome su području potrebni ciljano informiranje i bolji pristup osposobljavanju te partnerstvo poslodavaca s ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje. U 2015. službeno je odobreno osnivanje instituta za kontinuirani profesionalni razvoj nastavnika (Institut za obrazovanje). Glavni su ciljevi toga Instituta: i. osposobljavanje nastavnika za svakodnevni nastavnički rad; ii. djelovanje kao centar u kojem se nastavnici sastaju i razmjenjuju iskustva te iii. unapređivanje sustava vođenja obrazovnih ustanova. Institut počinje s radom i očekuje se da će postati glavni pokretač u ostvarivanju potreba nastavnika u pogledu profesionalnog razvoja. Napredak u tom području morat će se pratiti.

(8)Osim jednokratnih opsežnih projekata u razdoblju 2014 – 2015., ulaganja su na Malti slaba zbog strukturnih promjena u gospodarstvu i zastoja. To je uglavnom povezano s rastom važnosti uslužnih sektora za koje je kapital potreban u manjoj mjeri pa se smanjuju potrebe za budućim ulaganjima u gospodarstvu. No i dalje su aktualni problemi koji utječu na investicijske aktivnosti u zemlji, primjerice nedovoljan kapacitet za inovacije, nedovoljne vještine, neučinkovitost javne uprave i pravosuđa, regulatorno opterećenje i znatna prometna zagušenost.

(9)Prometna i logistička infrastruktura bitna su prepreka stranim ulaganja. Vanjski troškovi prijevoza znatan su teret gospodarstvu Malte. Oni su uglavnom posljedica neodgovarajućeg korištenja prometnom mrežom te države i nedostatka stvarne alternative upotrebi osobnih automobila. Usto, velik broj privatnih vozila, zagađenje i prometna zagušenost prepreka su i održivosti prometnog sektora u državi. Još nije provedena sveobuhvatna prometna strategija, unatoč činjenici da su upravo razvoj nacionalne prometne strategije i glavnog prometnog plana preduvjet povlačenju sredstava iz strukturnih i investicijskih fondova EU-a (2014. – 2020.) iz kojih će se sufinancirati ulaganja u promet.

(10)Vlada je poduzela nekoliko mjera kojima želi malim i srednjim poduzećima (MSP) olakšati pristup financiranju. Te su mjere usmjerene na osiguravanje vlasničkog i poduzetničkog kapitala jer je posljednjih godina to glavni problem. Usto, buduće mjere uključuju osnivanje središnjega kreditnog registra i razvojne banke te pokretanje posebne platforme na malteškoj burzi putem koje MSP-ovi mogu prikupljati sredstva na tržištu kapitala. Iako poteškoće u području pristupa nebankarskim instrumentima i dalje postoje, mala i srednja poduzeća na Malti ostvaruju veću korist od boljeg financijskog okruženja u odnosu na usporediva poduzeća.

(11)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Malte i objavila je u izvješću za Maltu za 2015. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Malti prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku na Malti, nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a, a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

(12)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Malta u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.Zbog velikog rizika od znatnog odstupanja ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. poduzimanjem potrebnih strukturnih mjera. Pojačati mjere za osiguravanje dugoročne održivosti javnih financija.

2.Poduzeti mjere jačanja ponude radne snage, osobito povećanim sudjelovanjem niskokvalificiranih osoba u cjeloživotnom obrazovanju.

Sastavljeno u Bruxellesu