Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Potpora za zapošljavanje mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju”

(COM(2020) 276 final)

i o prijedlogu preporuke Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada „Jačanje Garancije za mlade i zamjena preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade”

(COM(2020) 277 final – 2020/132(NLE))

(2021/C 10/08)

Izvjestiteljica: Tatjana BABRAUSKIENĖ Suizvjestitelj: Michael McLOUGHLIN

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 12.8.2020. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 9.9.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 29.10.2020 Plenarno zasjedanje br.: 555 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 220/0/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozdravlja činjenicu da ojačana Garancija za mlade državama članicama pruža skup mjera za borbu protiv nezaposlenosti mladih koje uključuju različite alate kao što su naukovanja, pripravništva, obrazovanje i ponude za posao, te poziva na poduzimanje daljnjih koraka kako bi to postao trajni instrument. Međutim, izražava žaljenje zbog toga što mjere nisu uravnotežene te su uglavnom usmjerene na obrazovanje i vještine, a manje na aktivne politike tržišta rada. U razdoblju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 mladi u EU-u, koji su najviše pogođeni nezaposlenošću, trebali bi imati pristup kvalitetnim mogućnostima zapošljavanja.

1.2. Odbor poziva države članice da poduzmu daljnje korake za jačanje četvrtog i prvog načela europskog stupa socijalnih prava radi poticanja međusektorske i višerazinske suradnje u provedbi sveobuhvatnog i integriranog pristupa podržavanju mladih koji se suočavaju s nizom prepreka u pogledu obrazovne i socijalne uključenosti te uključenosti u tržište rada .

1.3. EGSO poziva na hitno angažiranje mladih koji se prijave za Garanciju za mlade. Njima se odmah ili u roku od 4 mjeseca mora ponuditi kvalitetno rješenje kao što je mogućnost kvalitetnog zaposlenja ili osposobljavanja . Pritom treba uzeti u obzir ponekad dugotrajne postupke vrednovanja neformalnog i informalnog učenja, koji se mogu kombinirati s mogućnostima za osposobljavanje koje bi se nudile u određenom razdoblju.

1.4. EGSO ističe da potpora mladima treba započeti vrednovanjem neformalnog i informalnog učenja , koje bi u idealnom slučaju dovelo do kvalifikacija koje jasno odgovaraju razinama Europskog kvalifikacijskog okvira (EKO)/nacionalnog kvalifikacijskog okvira (NKO) i stručno zvanje ili certifikacije. Kako bi se postigao cilj od četiri mjeseca i pružila individualna potpora, sustavi vrednovanja i pružanja osposobljavanja moraju biti fleksibilniji i brži.

1.5. Odbor poziva na inicijativu EU-a za unapređenje pružanja kvalitetnog i uključivog usmjeravanja i savjetovanja, počevši od ranog školskog obrazovanja, kako bi se mladima pružilo više informacija o daljnjem obrazovanju, a potom i o mogućnostima za profesionalni razvoj u kontekstu zelene i digitalne tranzicije tržišta rada.

1.6. EGSO napominje da zapošljavanje mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ni osposobljavaju (NEET) mora biti u skladu s radnim zakonodavstvom, kolektivnim ugovorima i poreznim propisima kako bi se izbjegla dugoročna nesigurnost za mlade radnike koje podupire Garancija za mlade. Prilikom zapošljavanja mladih kao radnika potrebno je poštovati odredbe nacionalnog zakonodavstva u pogledu pristojne plaće i radnih uvjeta, dostupnih radnih mjesta, zdravlja i sigurnosti na radu, demokracije na radnom mjestu kao i kolektivne i/ili sektorske ugovore. EGSO preporučuje da države članice primjenjuju aktivne politike tržišta rada radi stvaranja radnih mjesta za mlade u javnom i privatnom sektoru te kako bi osigurale dugoročna rješenja. Kratkoročni i privremeni ugovori mogu riješiti hitne probleme, ali dugotrajna nesigurnost jednako je štetna za mlade, poduzeća i gospodarstvo.

1.7. kvalitetan okvir koji uređuje Garanciju za mlade, zajedno s relevantnim socijalnim partnerima i dionicima civilnog društva na razini EU-a te na nacionalnoj i lokalnoj razini , kako bi se osiguralo da ono što se nudi zadovoljava određeni standard. Budući da su, uz sredstva iz EU-a, povećana javna sredstva dodijeljena osiguravanju Garancije za mlade, najvažnije je pratiti kvalitetu onoga što se nudi pomoću kriterija kvalitete i uvjetovanosti Odbor predlaže da se u izradi, provedbi i evaluaciji programa razvijekoji uređuje Garanciju za mlade, zajedno s, kako bi se osiguralo da ono što se nudi zadovoljava određeni standard. Budući da su, uz sredstva iz EU-a, povećana javna sredstva dodijeljena osiguravanju Garancije za mlade, najvažnije je pratiti ( 1 ) u pogledu angažiranja mladih. Pozdravljamo rad Europske konfederacije sindikata (EKS) i Europskog foruma mladih u tom pogledu.

1.8. EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o obvezi pružanja povratnih informacija nakon zapošljavanja i praćenja Garancije za mlade kako bi se nastavilo jačanje praćenja i evaluacije potpore za učinkovite politike za mlade. EGSO poziva države članice da uspostave kvalitativno i kvantitativno praćenje nacionalnih programa Garancije za mlade na temelju zajednički dogovorenog okvira pokazatelja, koje će se provoditi na godišnjoj razini te poboljšavati kvalitativnim popisom. Uz to, mehanizmi praćenja i evaluacije trebali bi biti usmjereni na kvalitetu, uključivati dionike civilnog društva, uključujući organizacije za mlade, te tražiti izravne informacije od mladih.

1.9. EGSO poziva na suradnju na europskoj i nacionalnoj razini za ostvarivanje učinkovite socijalne politike, politike zapošljavanja i politika u području obrazovanja i osposobljavanja na temelju saveza koji bi se sklopili između ministarstava, javnih službi za zapošljavanje, socijalnih partnera, organizacija za mlade, nacionalnih savjeta za mlade i drugih relevantnih dionika kako bi se pronašlo najbolje rješenje za mlade te osiguralo dopiranje do potrebitih . Pritom poseban naglasak treba staviti na uključivanje onih koji se nalaze u nepovoljnom socioekonomskom položaju te osiguravati rodnu ravnopravnost.

1.10. Odbor preporučuje da Komisija provede studiju na razini EU-a o utjecaju krize uzrokovane bolešću COVID-19 na rano napuštanje školovanja i povećanje stope pripadnika skupine NEET. Također preporučuje reviziju podataka Eurostata o stopi nezaposlenosti mladih kako bi se obuhvatili i mladi od trenutka napuštanja nacionalnog obaveznog obrazovanja do 30. godine života (dakle, ne samo oni u dobi od 18 do 25 godina) i osigurale odgovarajuće potporne mjere i dovoljne razine sredstava EU-a kao i pristup tim sredstvima u okviru programa Garancija za mlade.

1.11. EGSO potiče države članice EU-a da osiguraju djelotvorne mjere u pogledu obrazovanja, osposobljavanja i tržišta rada s ciljem pružanja učinkovite potpore mladima. Važno je osigurati da a) odgovarajuća dob za napuštanje školovanja i b) održivo javno ulaganje u kvalitetno i uključivo obrazovanje i osposobljavanje dovedu do smanjenja stope mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ni osposobljavaju s malo vještina i kvalifikacija.

1.12. EGSO poziva na pružanje učinkovite potpore javnim službama za zapošljavanje za uključivanje ljudi u daljnje obrazovanje i osposobljavanje te pristup kvalitetnim radnim mjestima. Napominje da povećanje dobne granice za pristup Garanciji za mlade ne smije smanjiti kvalitetu prilika koje pružaju javne službe za zapošljavanje niti stvarati dodatni pritisak javnim službama za zapošljavanje ili sustavima obrazovanja i osposobljavanja koji se suočavaju s većom potražnjom. EGSO zahtijeva daljnju potporu za kapacitete javnih službi za zapošljavanje i pružanje više informacija građanima o dostupnim mogućnostima za naukovanje, pripravništvo i kvalitetna radna mjesta u poduzećima.

1.13. Odbor preporučuje da se platforma Europass poboljša pouzdanim informacijama za mlade tražitelje zaposlenja, uključujući osobe s invaliditetom, na različitim jezicima, uključujući glavne jezike kojima se koriste migranti, izbjeglice i tražitelji azila.

1.14. EGSO poziva države članice da i dalje surađuju kako bi se sve velike reforme Garancije za mlade odrazile u pravnim instrumentima kojima se uređuje odgovarajuće financiranje . EGSO poziva Komisiju da poveća sredstva EU-a dostupna za Garanciju za mlade, uzimajući u obzir sva ulaganja EU-a u Garanciju za mlade, sve postojeće programe EU-a i evaluaciju uporabe sredstava EU-a. Potrebno je bolje prenijeti informacije o dostupnim sredstvima EU-a za potrebe Garancije za mlade svima onima koji pomažu mladima, a države članice moraju primiti smjernice na svojem jeziku. EGSO pozdravlja činjenicu da će ciljana potpora za mlade biti ugrađena u europski semestar .

1.15. EGSO poziva na uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika u provedbu Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) , koji je omogućen u skladu s europskim kodeksom ponašanja za partnerstvo u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova. To sudjelovanje potrebno je proširiti na financijski instrument EU-a kojim se podupire ojačana Garancija za mlade u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO) (2021.-2027.). Time bi se osiguralo participativno programiranje i djelotvorno praćenje provedbe kako bi sredstva zaista stigla do onih kojima su potrebna.

1.16. EGSO pozdravlja plan Komisije da uspostavi Okvir za praćenje pristupa socijalnoj zaštiti i ponudi rješenja za osiguravanje odgovarajućih radnih uvjeta ljudima koji rade na digitalnim platformama jer u suprotnom eksternalizacija poslova korisnicima interneta (eng. crowd work ) i rad na platformama ne bi pružili najbolje dugoročno rješenje za zapošljavanje mladih na kvalitetna radna mjesta u okviru Garancije za mlade.

1.17. EGSO predlaže povezivanje budućeg europskog jamstva za djecu s Garancijom za mlade kako bi se mladima koji imaju djecu pružila učinkovitija potpora, bili oni zaposleni ili ne.

1.18. EGSO potiče Komisiju da utvrdi akcijski plan za socijalnu ekonomiju kako bi se pružila učinkovita potpora mladim poduzetnicima i novim poduzećima i povećale zelene vještine na lokalnoj razini, s posebnim naglaskom na ranjivim skupinama i u suradnji s relevantnim socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva.

1.19. Komisija predlaže da države članice potiču poduzeća da zapošljavaju mlade nezaposlene ljude i da im daju ponude za kvalitetna radna mjesta . EGSO napominje da poticaji za zapošljavanje, subvencije za plaće i dodaci za zapošljavanje, kao i porezni poticaji za poduzeća, mogu biti zaista dobro rješenje te ih treba nadopuniti osiguravanjem pristupa odgovarajućim mogućnostima za osposobljavanje. Poticaji za poduzeća trebali bi nuditi učinkovita rješenja koja se uklapaju u njihove srednjoročne i dugoročne poslovne planove.

1.20. EGSO preporučuje provođenje studije na razini EU-a radi mapiranja postojećih mikrokvalifikacija i utvrđivanja potreba i interesa europskih poduzeća, poslodavaca, radnika i tražitelja zaposlenja u pogledu dobivanja i zahtijevanja mikrokvalifikacija, s naglaskom na mlade.

1.21. poziva na djelotvorno praćenje provedbe preporuke Vijeća o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja EGSO pozdravlja prijedlog Komisije za jačanje socijalnog dijaloga o poboljšanju pružanja naukovanja te ( 2 ) na nacionalnoj razini i na razini poduzeća. Važno je ocjenjivati i poboljšavati naukovanja prema kriterijima iz europskog okvira za kvalitetna i učinkovita naukovanja.

1.22. EGSO poziva Komisiju da podupre Europsku mrežu za naučnike u utvrđivanju jasnog mandata s ciljem podupiranja naučnika u skladu s europskim okvirom za kvalitetna i učinkovita naukovanja.

2. Kontekst i opće napomene

2.1. Preporuka Vijeća o Garanciji za mlade donesena je u travnju 2013. kada su gospodarski i financijski poremećaji i gospodarska kriza doveli do najviše stope nezaposlenosti u Europi, velikim dijelom mladih.

2.2. Pravo je vrijeme za jačanje Garancije za mlade kako bi se izbjegle najviše razine nezaposlenosti u povijesti EU-a prelazak iz škole na radno mjesto i integraciju na tržište rada za mlade do 30 godina u roku od 4 mjeseca od prijave kod javne službe za zapošljavanje ili pružatelja Garancije za mlade . Pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 gurnula je europsko gospodarstvo u duboku recesiju i dovela do veće nezaposlenosti. U EU-u je u lipnju 2020. nezaposleno bilo 3 milijuna osoba mlađih od 25 godina (17,1 % ukupnog aktivnog stanovništva u toj skupini) ( 3 ) , a očekuje se ( 4 ) porast tog broja na 4,8 milijuna (26,2 %) do kraja godine. Nadalje, očekuje se da će broj mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ni osposobljavaju porasti s 4,9 milijuna na 6,7 milijuna.za jačanje Garancije za mlade kako bi se izbjegle najviše razine nezaposlenosti u povijesti EU-a ( 5 ) u 21. stoljeću. Prijedlog o jačanju Garancije za mlade državama članicama pruža skup mjera za borbu protiv nezaposlenosti mladih, koje uključuju različite alate, kao što su naukovanja, pripravništva, obrazovanje i ponude za posao. Prijedlog je usmjeren na

2.3. ranjiviji na tržištu rada i slabo su ili nikako socijalno zaštićeni. Mnogi od njih otplaćuju kredite za školarinu, nedostaju im resursi za razvoj vještina i suočavaju se s visokim rizikom od mentalnih bolesti zbog neaktivnosti. Nezaposlenost mladih ima dugoročne posljedice na pojedince, čineći ih „izgubljenom generacijom”. Eurofound ne samo na gospodarstvo već i na cijelo društvo jer se mladi mogu povući iz demokratskog i društvenog sudjelovanja. Kao što je pokazala posljednja gospodarska kriza, mladi su teže pogođeni krizama. Oni sui slabo su ili nikako socijalno zaštićeni. Mnogi od njihzbog neaktivnosti. Nezaposlenost mladih ima dugoročne posljedice na pojedince, čineći ih „izgubljenom generacijom”. Eurofound ( 6 ) je izračunao da su europska gospodarstva gubila oko 162 milijarde EUR godišnje tijekom podljednje krize zbog nedjelovanja u pogledu integracije mladih. Nezaposlenost mladih može imati negativan učinakjer se mladi mogu povući iz demokratskog i društvenog sudjelovanja.

2.4. raznolika su skupina . Imaju različite razine vještina, službene kvalifikacije i osobna iskustva. Neki obrazovni sustavi nisu dovoljno fleksibilni za omogućavanje propusnosti između različitih obrazovnih sektora. Mladima je potrebno ponuditi učinkovita rješenja u skladu s njihovim kvalifikacijama i razinama vještina. Potrebno je pružiti ciljanu socijalnu potporu te potporu u pogledu zapošljavanja i obrazovanja, posebice onima koji dolaze iz ranjivih i socioekonomski prikraćenih skupina. Potrebni su rodna ravnopravnost i jednake mogućnosti za migrante i izbjeglice, pripadnike manjina, Rome i mlade. Potrebno je pružiti pomoć niskokvalificiranima i mladima koji rano napuštaju školovanje u poboljšanju njihovih vještina i kvalifikacija kako bi dostigli razine kvalifikacija „oko razine 3 ili 4 europskog kvalifikacijskog okvira”, u skladu s nacionalnim okolnostima. To bi omogućilo njihovu integraciju na tržište rada, u skladu s preporukom Vijeća o oblicima usavršavanja Mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ni osposobljavaju. Imaju različite razine vještina, službene kvalifikacije i osobna iskustva. Neki obrazovni sustavi nisu dovoljno fleksibilni za omogućavanjeizmeđu različitih obrazovnih sektora. Mladima je potrebno ponuditi učinkovita rješenja u skladu s njihovim kvalifikacijama i razinama vještina. Potrebno je pružitiposebice onima koji dolaze iz ranjivih i socioekonomski prikraćenih skupina. Potrebni suza migrante i izbjeglice, pripadnike manjina, Rome i mlade. Potrebno je pružiti pomoć niskokvalificiranima i mladima koji rano napuštaju školovanjeu skladu s nacionalnim okolnostima. To bi omogućilo njihovu integraciju na tržište rada, u skladu s preporukom Vijeća o oblicima usavršavanja ( 7 )

2.5 između dobi prestanka obaveznog obrazovanja ( 8 ) i 30. godine života . Revidirana Garancija za mlade proširuje podršku do 30. godine života i predviđa učinkovitu potporu za dobivanje dostojanstvenog zaposlenja te usavršavanje i prekvalifikaciju . Mladi koji rano napuštaju školovanje i nedostatak javnog ulaganja u uključivo obrazovanje za sve pridonose nastanku velikog udjela mladih s manjkom vještina i kvalifikacija . To povećava potrebu za mjerama koje bi ih uključile u daljnje obrazovanje i na tržište rada. Kad je riječ o potpori mladih odraslih osoba, ključno je definirati ih kao osobe. Revidirana Garancija za mlade proširuje podršku do 30. godine života i predviđa učinkovitu potporu za dobivanje. Mladi koji rano napuštaju školovanje i nedostatak javnog ulaganja u uključivo obrazovanje za sve pridonose nastanku velikog udjela. To povećava potrebu za mjerama koje bi ih uključile u daljnje obrazovanje i na tržište rada.

2.6. Radna mjesta stvorena u različitim industrijama mogla bi nestati zbog aktualne krize. U skladu s četvrtim načelom europskog stupa socijalnih prava, „mladi imaju pravo na kontinuirano obrazovanje, naukovanje, pripravništvo ili pouzdanu ponudu za posao u razdoblju od četiri mjeseca nakon gubitka posla ili prekida obrazovanja”. Potrebno je primijeniti i prvo načelo europskog stupa socijalnih prava u pružanju potpore mladima u postupcima prekvalifikacije i usavršavanja te u borbi protiv ranog napuštanja školovanja kako bi se osiguralo njihovo „ pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje ”. Države članice trebaju jamčiti ta prava poticanjem međusektorske i višerazinske suradnje s ciljem provedbe integriranog pristupa podupiranju mladih koji se suočavaju s višestrukim preprekama u pogledu socijalne uključenosti izvan područja zapošljavanja (9).

3. Posebne napomene

3.1. mnoge prepreke u državama članicama EU-a, kao što su loša kvaliteta onoga što se nudi u okviru programa, intervencija izvan obećanog četveromjesečnog razdoblja i neodgovarajuće strategije informiranja za potporu mladih koji su najudaljeniji od tržišta rada (poput pripadnika skupine NEET). Za bolju provedbu Garancije za mlade potrebne su djelotvornije upravljačke strukture. Financiranje treba biti dobro usmjereno, a potrebna je i viša stopa prijave mladih. Stoga je potrebno osigurati bolju uključenost relevantnih dionika, kao što su organizacije za mlade, nacionalni savjeti za mlade i druge relevantne nevladine organizacije i socijalni partneri na razini Europe, sektora, države ili, prema potrebi, poduzeća u izradu, provedbu i evaluaciju programa Garancija za mlade, čime se može doprinijeti osiguravanju prihvaćanja i nesmetane provedbe reformi . Kao što je EGSO-ova Promatračka skupina za tržište rada već utvrdila u svojoj Studiji o zapošljavanju mladih iz 2014. ( 10 ) , provedba Garancije za mlade naišla je nau državama članicama EU-a, kao što su loša kvaliteta onoga što se nudi u okviru programa, intervencija izvan obećanog četveromjesečnog razdoblja i neodgovarajuće strategije informiranja za potporu mladih koji su najudaljeniji od tržišta rada (poput pripadnika skupine NEET). Za bolju provedbu Garancije za mlade potrebne su djelotvornijestrukture. Financiranje treba biti dobro usmjereno, a potrebna je i viša stopa prijave mladih. Stoga je potrebno osigurati bolju

3.2. Potrebno je jačanje sustava za mapiranje kako bi se ostvarilo bolje razumijevanje različitosti pripadnika skupine NEET . U svrhu politike koja se temelji na dokazima, praćenje pružanja potpore mladima treba kombinirati s pojačanim istraživanjem, uzimajući u obzir heterogenost skupine NEET i posebno ranjivih skupina mladih te poštujući zakone o zaštiti podataka. Do mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se ni osposobljavaju teško je doprinijeti, pa je potrebna integrirana ponuda i javnih i privatnih socijalnih službi i službi za zapošljavanje na temelju pouzdanih dokaza i podataka.

3.3. Uključivanje socijalnih partnera i relevantnih dionika u provedbu Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) , koji je omogućen u skladu s europskim kodeksom ponašanja za partnerstvo u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, potrebno je proširiti na financijski instrument EU-a koji podupire ojačanu Garanciju za mlade u sljedećem VFO-u (2021.–2027.). Time bi se osiguralo participativno programiranje i učinkovito praćenje njegove provedbe kako bi sredstva zaista stigla do onih kojima su potrebna.

3.4. Iz te perspektive, učinkovita socijalna potpora te potpore u pogledu zapošljavanja, obrazovanja i osposobljavanja moraju zaista započinjati suradnjom između relevantnih ministarstava i službi za pružanje potpore. Potrebno je sklopiti saveze između ministarstava, javnih službi za zapošljavanje, organizacija za mlade, nacionalnih savjeta za mlade i drugih relevantnih nevladinih organizacija, socijalnih partnera i ostalih dionika kako bi se pronašlo najbolje rješenje za mlade. Činjenica da cilj od četiri mjeseca nije ostvaren u prethodnoj Garanciji za mlade mora biti glavna briga u revidiranoj verziji. Potrebno je poboljšati i podržati ulogu i kapacitete javnih službi za zapošljavanje u pogledu zapošljavanja ljudi na kvalitetna radna mjesta. Nevladine organizacije i socijalna poduzeća također mogu pružiti potporu mladima nudeći im privremeno zaposlenje i pripravništvo. Treba pružati više informacija o dostupnim mjestima u poduzećima jer javna služba za zapošljavanje ne može pružiti potporu ako nema mjesta ili ako nema informacija o njima. Što se tiče uključenosti privatnih službi za zapošljavanje, treba zajamčiti da se potpora iz Garancije za mlade pruža mladima besplatno, kao javna potpora.

3.5. aktivnosti u pogledu informiranja . Važno je i dalje jačati veze sa zajednicama, organizacijama za mlade i drugim društvenim skupinama te njihovo informiranje, u skladu s nekim primjerima prikazanim u Radnom dokumentu službi Komisije priloženom uz Prijedlog preporuke Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanju Garancije za mlade ( 11 ) . Važno je istaknuti da je u Komunikaciji „Potpora zapošljavanju mladih: lakši prelazak u svijet rada za novu generaciju” ( 12 ) navedeno da je informiranje najranjivijih „i dalje nedovoljno”, što potvrđuje važnost ovog i drugih oblika

3.6. nedostatak [nacionalnih] resursa imao štetne posljedice na sposobnost zemalja da pruže svim pripadnicima skupine NEET mogućnost za zapošljavanje ili pripravništvo u roku od 4 mjeseca”. Dobrodošao je povećani proračun za Garanciju za mlade u skladu s proširenjem dobne skupine ljudi na koje je inicijativa usmjerena. Međutim, EGSO izražava žaljenje zbog činjenice da, iako europski plan oporavka predviđa 750 milijardi EUR za gospodarski oporavak Europe, Garancija za mlade dobiva samo 22 milijarde EUR, što, prema EK-u nacionalno sufinanciranje . Komisija je predstavila i uporabu dodatnih sredstava : to uključuje 55 milijardi EUR u razdoblju 2020.–2022. iz programa REACT-EU i 86 milijardi EUR iz fonda ESF+ koje zemlje mogu upotrebljavati za potporu zapošljavanja mladih, uz neke druge fonde. Istraživanje najmanje 50 milijardi EUR godišnje . EGSO poziva Komisiju da državama članicama pruži jasne izračune i smjernice o punom iznosu ulaganja za potporu Garanciji za mlade na razini EU-a, kao i evaluaciju njegove učinkovite uporabe. Budući da je potrebna održivost mehanizma potpore ojačana javnim ulaganjima, pozdravljamo integraciju ciljane potpore mladima u europski semestar. Napominjemo da je, prema analizi Garancije za mlade koju je izradila Međunarodna organizacija rada ( 13 ) , „imao štetne posljedice na sposobnost zemalja da pruže svim pripadnicima skupine NEET mogućnost za zapošljavanje ili pripravništvo u roku od 4 mjeseca”. Dobrodošao jeu skladu s proširenjem dobne skupine ljudi na koje je inicijativa usmjerena. Međutim, EGSO izražava žaljenje zbog činjenice da, iako europski plan oporavka predviđa 750 milijardi EUR za gospodarski oporavak Europe, Garancija za mlade dobiva samo 22 milijarde EUR, što, prema EK-u ( 14 ) , uključuje ulaganje iz Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih, uz. Komisija je predstavila i uporabu: to uključuje 55 milijardi EUR u razdoblju 2020.–2022. iz programa REACT-EU i 86 milijardi EUR iz fonda ESF+ koje zemlje mogu upotrebljavati za potporu zapošljavanja mladih, uz neke druge fonde. Istraživanje ( 15 ) pokazuje da je za ostvarivanje učinkovite potpore u okviru revidirane Garancije za mlade potrebno. EGSO poziva Komisiju da državama članicama pruži jasne izračune i smjernice o punom iznosu ulaganja za potporu Garanciji za mlade na razini EU-a, kao i evaluaciju njegove učinkovite uporabe. Budući da je potrebna održivost mehanizma potpore ojačana javnim ulaganjima, pozdravljamo integraciju ciljane potpore mladima u europski semestar.

3.7. EGSO pozdravlja činjenicu da se u ovoj političkoj inicijativi predlaže ciljani pristup ranjivim pojedincima na temelju šireg partnerstva sa socijalnim partnerima i organizacijama za mlade te se usredotočuje na rodnu dimenziju. Takva partnerstva moraju djelovati izvan nacionalnih prijestolnica, u lokalnim zajednicama, te moraju dobivati povratne informacije izravno od mladih . Važno je podržati mlade u zasnivanju obitelji, a buduće europsko jamstvo za djecu trebalo bi sadržavati odredbe za zaposlene i nezaposlene mlade s djecom, čime bi se ta politika povezala s Garancijom za mlade.

3.8. EGSO pozdravlja prijedloge potpore za mlade poduzetnike u Komisijinom akcijskom planu za socijalnu ekonomiju, kao i njegove odredbe o zelenim vještinama na lokalnoj razini, posebno usmjerene na ranjive skupine. EGSO traži od Europske komisije da u razvoj tog akcijskog plana uključi relevantne socijalne partnere i organizacije civilnog društva, posebno organizacije za mlade, kako bi se uključila iskustva mladih ljudi, naučnika, pripravnika i mladih radnika. Potrebno je poduprijeti nova poduzeća koja pokreću mladi te promicati poduzetničko obrazovanje. Mogućnosti samozapošljavanja u digitalnom i zelenom gospodarstvu, koja se nude skupinama izloženim diskriminaciji i ranjivim skupinama, moraju biti u skladu s informacijama usmjerenim na te skupine te iziskuju konkretnu potporu. U tom povezivanju ključnu ulogu imaju posrednička tijela , kao što su javna služba za zapošljavanje, organizacije za mlade, nacionalni savjeti za mlade, druge relevantne nevladine organizacije i sindikati.

3.9. uspješne strategije za sve potrebite skupine mladih, važno je jasno utvrditi koju dobnu skupinu mladih obuhvaća Garancija za mlade. Snižavanje nacionalne dobne granice za obavezno obrazovanje može imati štetan učinak i povećati broj pripadnika skupine NEET. EGSO pozdravlja povećanje dobi koju obuhvaća Garancija za mlade. Naime, još je 2013. predložio dobna granica za pristup Garanciji za mlade povisi na 30 godina, posebno u onim državama koje imaju više razine nezaposlenosti mladih. Međutim, EGSO poziva na oprez u tom pogledu s obzirom na kvalitetu i kapacitet. Možda će biti potrebno državama članicama osigurati fleksibilnost u utvrđivanju dobne skupine koju trebaju podupirati. Proširena dobna skupina ne smije isključivati mlade koji su već stekli neko radno iskustvo te imaju pravo na naknadu za nezaposlenost . Međutim, važno je jasno utvrditi raspon dobne skupine. Kako bi se uspostavileza sve potrebite skupine mladih, važno je jasno utvrditi koju dobnu skupinu mladih obuhvaća Garancija za mlade. Snižavanje nacionalnemože imati štetan učinak i povećati broj pripadnika skupine NEET. EGSO pozdravlja povećanje dobi koju obuhvaća Garancija za mlade. Naime, još je 2013. predložio ( 16 ) da seza pristup Garanciji za mlade povisi na 30 godina, posebno u onim državama koje imaju više razine nezaposlenosti mladih. Međutim, EGSO poziva na oprez u tom pogledu s obzirom na kvalitetu i kapacitet. Možda će biti potrebnou utvrđivanju dobne skupine koju trebaju podupirati. Proširena dobna skupina ne smije isključivati mlade koji su već stekli neko radno iskustvo te imaju pravo na. Međutim, važno je jasno utvrditi raspon dobne skupine.

3.10. Komisija predlaže da države članice potiču poduzeća da zapošljavaju nezaposlene mlade i da im daju dobre ponude za kvalitetna radna mjesta . Moramo na najbolji način uskladiti radna mjesta s kvalifikacijama i interesima nezaposlenih mladih ljudi te ih motivirati kvalitetnim i uključivim ponudama za usavršavanje i prekvalifikaciju kako bi ih zadržali na dotičnim radnim mjestima. Unatoč tome, EGSO smatra da bi države članice trebale imati mogućnost fleksibilnosti u određivanju žele li proširiti područje primjene Garancije za mlade ili ne, uzimajući u obzir prirodu i opseg nezaposlenosti mladih na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

3.11. Samo jačanje Garancije za mlade nije dovoljan cilj za vrijeme krize, potrebne su hitne mjere za pomoć mladima. Aktivne politike tržišta rada u državama članicama moraju osigurati da se raspoloživim sredstvima mogu predložiti dugoročna rješenja za mlade , osigurati kvalitetna radna mjesta, dobri radni uvjeti i poštene mogućnosti zapošljavanja i zadržavanja. Potrebno je poštovati i promicati zakone o radu i kolektivne ugovore, posebno u pogledu veze između razina kvalifikacija i plaća, kao i demokracije na radnom mjestu. Prema mladima na tržištu rada treba postupati na isti način kao prema odraslom stanovništvu, posebno u pogledu primanja jednake minimalne plaće, pristupa mirovinama i zaštite od nesigurnih ugovora o radu (rad bez ugovorene satnice), neplaćenog pripravničkog staža i lažnog samozapošljavanja. Kratkoročnim i privremenim ugovorima za mlade mogu se riješiti hitni problemi, ali dugoročna nesigurnost u jednakoj mjeri šteti mladima, poduzećima i gospodarstvu.

3.12. četveromjesečnog razdoblja nakon registracije kod pružatelja Garancije za mlade, što je obično javna služba za zapošljavanje. Ponuda za zapošljavanje ili obrazovanje ili mogućnost osposobljavanja trebala bi biti predložena odmah kvalitetno rješenje i kvalitetna ponuda za zapošljavanje ili obrazovanje/mogućnost za osposobljavanje . Pritom treba uzeti u obzir ponekad dugotrajne postupke vrednovanja neformalnog i informalnog učenja, koji se mogu kombinirati s dostupnošću osposobljavanja koje se nudi u određenom razdoblju. Kako bi se postigao cilj od četiri mjeseca i pružila individualna potpora, sustavi vrednovanja i pružanja osposobljavanja moraju biti fleksibilniji i brži. Fleksibilnost je ključna u pogledurazdoblja nakon registracije kod pružatelja Garancije za mlade, što je obično javna služba za zapošljavanje. Ponuda za zapošljavanje ili obrazovanje ili mogućnost osposobljavanja trebala bi biti predložena ( 17 ) , ali bi također trebala biti. Pritom treba uzeti u obzir ponekad dugotrajne postupke vrednovanja neformalnog i informalnog učenja, koji se mogu kombinirati s dostupnošću osposobljavanja koje se nudi u određenom razdoblju. Kako bi se postigao cilj od četiri mjeseca i pružila individualna potpora, sustavi vrednovanja i pružanja osposobljavanja moraju bitii brži.

3.13. Garancija za mlade treba započeti s kvalitetnom profesionalnom orijentacijom i savjetovanjem za mlade u ranom školskom obrazovanju; u idealnom slučaju, priznavanje i vrednovanje neformalnog i informalnog učenja trebalo bi voditi do kvalifikacija koje jasno odgovaraju razinama Europskog kvalifikacijskog okvira/nacionalnog kvalifikacijskog okvira te stručnog zvanja ili certifikacije u kojoj se jasno navodi na koje se zadatke i vještine odnosi te na koji se način certifikat povezuje s cjelovitom kvalifikacijom. Novi okvir Europassa trebao bi omogućiti da se svi certifikati i kvalifikacije uključe u životopis u formatu Europass na jasan i praktičan način.

3.14. Mikrokvalifikacije su alternativna rješenja za dokumentiranje dodatnih vještina koje pružaju poduzeća ili institucije za strukovno obrazovanje i osposobljavanje i visokoškolske ustanove. Budući da ne postoji zajednička europska definicija ili razumijevanje mikrokvalifikacija, može se razmotriti daljnja europska politika u pogledu mikrokvalifikacija kao pomoći za mlade kada se dodaju cjelovitim kvalifikacijama te nakon europske definicije mikrokvalifikacija i dogovora o njima sa sindikatima i poslodavcima.

3.15. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 utjecala je na odredbe naukovanja; u mnogim gospodarskim sektorima pogođenim mjerama ograničavanja kretanja naučnici su morali odgoditi svoje naukovanje ili su čak postali tehnološki višak; u drugim sektorima, naučnici su nastavili svoje naukovanje kroz projekte ili simulacije od kuće. Spajanje mjesta za naukovanje u poduzećima s polaznicima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja zaista je problem, a posebno bi javne službe za zapošljavanje trebale primati više informacija od privatnih i javnih poduzeća svih veličina radi potpore školama za strukovno obrazovanje i osposobljavanje i profesorima koji pokušavaju pronaći mjesto za praktično učenje za buduće naučnike.

3.16. EGSO naglašava da naukovanja nisu samo za mlade s obzirom na to da se već u prvoj točki europskog okvira za kvalitetna i učinkovita naukovanja ističe dvostruka usmjerenost naukovanja na mlade i odrasle. Činjenica da su naukovanja uvrštena u dokument o politici potpore zapošljavanju mladih pridonosi pogrešnom shvaćanju da je naukovanje ograničeno na mlade. EGSO pozdravlja činjenicu da je Komisija predložila da države članice poboljšaju ponude učenja i prelazak iz škole na radno mjesto kroz pružanje kvalitetnog naukovanja ili pripravništva . To može biti i djelotvorna potpora smanjenju ranog napuštanja školovanja i može osigurati bolju integraciju migranata i izbjeglica na tržište rada, poštujući pritom europski stup socijalnih prava, europski okvir za kvalitetna i učinkovita naukovanja te kvalitativni okvir za pripravništvo.

3.17. Komisija predlaže obnavljanje i davanje novog poticaja Europskom savezu za naukovanje . Iako je Europski savez za naukovanje osigurao visoki profil u pogledu pružanja naukovanja povećavanjem broja poduzeća koja su preuzela obvezu, to nije dovoljno. Mikropoduzeća i mala poduzeća još uvijek se suočavaju sa znatnim izazovima u pogledu ponude mjesta za naukovanje. Stoga bi se moglo poticati pružanje „ skupnog naukovanja” koje nudi nekoliko poduzeća. Kvaliteta i djelotvornost svih naukovanja trebala bi biti osigurana s obzirom na kriterije predviđene europskim okvirom za kvalitetna i učinkovita naukovanja, a Komisija bi trebala prepoznati i nagraditi poduzeća u skladu s europskim okvirom za kvalitetna i učinkovita naukovanja.

3.18. Odbor pozdravlja pojačanu usredotočenost Komisije na osiguravanje naukovanja u digitalnom i zelenom sektoru, ali napominje da bi se kvalitetna naukovanja trebala nuditi i u svakom drugom sektoru koji je u digitalnoj i zelenoj tranziciji.

3.19. Uspješni sustavi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji vode do kvalitetnih radnih mjesta zahtijevaju istinski socijalni dijalog sa sindikatima i zastupnicima poslodavaca . EGSO pozdravlja prijedlog Komisije u vezi s potrebom jačanja socijalnog dijaloga na europskoj i nacionalnoj razini, a daljnje mogućnosti izgradnje kapaciteta mogle bi se poboljšati putem Komisijinih službi za potporu naukovanju. Iako je već nekoliko sektorskih socijalnih partnera obećalo potporu Europskom savezu za naukovanje, EGSO naglašava autonomiju europskih odbora za sektorski socijalni dijalog, koji sami za sebe utvrđuju program rada u skladu s dogovorenim zajedničkim prioritetima.

3.20. Za nezaposlene mlade koji su već stekli kvalifikaciju, Garancija za mlade trebala bi služiti i kao garancija radnog mjesta ( 18 ) , što znači da bi mladi prvo radno iskustvo stekli u javnom ili neprofitnom sektoru.

Bruxelles, 29. listopada 2020. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Vidjeti prijedloge EKS-a o kriterijima kvalitete u Rezoluciji o mladima EKS-a Revisited fight against youth unemployment (Revidirana borba protiv nezaposlenosti mladih), 2020.

(2) SL C 153, 2.5.2018., str. 1.

(3) Eurostat, podaci preuzeti u kolovozu 2020.

(4) Intereconomics, članak COVID-19 Crisis: How to Avoid a ‚Lost Generation’ (Kriza uzrokovana bolešću COVID-19: kako izbjeći „izgubljenu generaciju”), 2020.

(5) 23,5 %, s 5,5 milijuna nezaposlenih mladih osoba (do 25 godina) u rujnu 2013. (Eurostat).

(6) Eurofound (2015.), Social inclusion of young people (Socijalna uključenost mladih).

(7) SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

(8) Eurydice: Compulsory Education (Obavezno obrazovanje) 2018./19. Dobna granica za obavezno obrazovanje postavljena je na 15 godina u 7 zemalja EU-a, na 16 godina u 16 zemalja, na 17 godina u 1 zemlji i na 18 u 3 zemlje, dok je ta granica 16 godina u 5 njemačkih saveznih zemalja i 18 godina u 11 saveznih zemalja.

(9) Europski forum mladih: Updated position on the Implementation of the Youth Guarantee (Ažurirano stajalište o provedbi Garancije za mlade), 2018.

(10) EESC Labour Market Observatory study on youth employment (Studija o zapošljavanju mladih Promatračke skupine EGSO-a za tržište rada), 2014.

(11) SWD/2020/124 final.

(12) COM/2020/276 final.

(13) MOR, Radni dokument The European Youth Guarantee: A systematic review of its implementation across countries (Europska garancija za mlade: sustavni pregled njezine provedbe u svim zemljama), 2017.

(14) COM/2020/276 final.

(15) Intereconomics, članak COVID-19 Crisis: How to Avoid a ‚Lost Generation’, 2020.

(16) SL C 271, 19.9.2013., str. 101.

(17) SL C 161, 6.6.2013., str. 67.

(18) Pavlina R. Tcherneva, Levy Economics Institute, Serija radnih dokumenata br. 902, The Job Guarantee: Design, Jobs, and Implementation (Garancija radnog mjesta: osmišljavanje, radna mjesta i provedba), 2018.