3. Iznos od 147 936 000 EUR namijenjen je za provedbu inicijative u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. Iako raste broj postignuća u okviru inicijative, razina njezine provedbe znatno je manja od očekivanja utvrđenih u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.–2020. u pogledu izvršenja proračuna te broja obučenih i upućenih volontera.

4. U ovom su izvješću utvrđeni rezultati privremene ocjene (dalje u tekstu „ocjena”) inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a i priložen mu je radni dokument službi Komisije u kojem su obuhvaćeni detaljni nalazi te ocjene. Temelji se na dokazima navedenima u vanjskom ocjenjivanju, kao i na povratnim informacijama dobivenima tijekom rasprava s dionicima i otvorenog javnog savjetovanja. U izvješću se navode i moguća područja za daljnji razvoj inicijative, uzimajući u obzir preporuke i potrebu da se poveća prihvaćenost inicijative.

2. SVRHA I PREDMET OCJENE

5. Kako je utvrđeno u članku 27. stavku 4. točki (b) Uredbe, Komisija je obvezna Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti privremeni izvještaj o ocjeni. Svrha je privremene ocjene pružiti neovisnu procjenu dobivenih rezultata te kvalitativnih i kvantitativnih aspekata provedbe Uredbe, uključujući učinak inicijative u humanitarnom sektoru i troškovnu učinkovitost programa tijekom prvih triju godina provedbe nakon njezine uspostave 2014. U ocjeni se stoga ispituje provedba inicijative od sredine 2014. do sredine 2017.

6. Vanjsko je ocjenjivanje provedeno od svibnja do studenoga 2017. Tijekom faze utvrđivanja činjenica provedeni su sveobuhvatna provjera dokumenata i opsežno savjetovanje s dionicima (uključujući na razini Komisije i s predstavnicima državama članica, organizacijama pošiljateljicama i primateljicama, volonterima za humanitarnu pomoć EU-a i drugim ključnim dionicima). Upotrijebljeni su različiti alati, uključujući internetske ankete i polustrukturirane telefonske razgovore ili razgovore uživo. Provedeno je šest ciljanih anketa i tri misije na terenu u latinoameričkim i karipskim državama, državama Bliskog istoka i Jugoistočne Azije. Na otvoreno javno savjetovanje na internetu u trajanju od tri mjeseca (od kolovoza do listopada 2017.) odazvalo se ukupno 30 ispitanika. Metodološki pristup upotpunjen je trima studijama slučaja o različitim projektima provedenima u okviru inicijative (npr. ovjera, upućivanje i tehnička pomoć i izgradnja kapaciteta).

7. Općenito, ankete i primjedbe prikupljene tijekom razgovora pružaju korisne uvide u postupak provedbe inicijative. U vrijeme ocjene nisu bila dostupna završna izvješća o projektu, a i odziv na njega u prvim je godinama bio ograničen, pa se privremenom ocjenom može pružiti tek naznaka o općenitom učinku inicijative na lokalne zajednice, poboljšanju kapaciteta dionika, razvoju vještina i mogućeg utjecaja volontera za humanitarnu pomoć EU-a na humanitarni sektor.

3. GLAVNI NALAZI

8. U razgovorima koje je vanjski ocjenjivač obavio s različitim skupinama dionika utvrđeno je da je pet ciljeva inicijative utvrđenih u Uredbi relevantno za korisnike inicijative, organizacije pošiljateljice i primateljice te volontere. Lokalnim su zajednicama posebno korisne aktivnosti kojima se potiču lokalno volontiranje i izgradnja kapaciteta kako bi se na lokalnoj razini poboljšale vještine i pripremilo za katastrofe. Općenito, različita djelovanja provedena u okviru inicijative relevantna su za njezine ciljeve. Međutim, tek mali dio dionika (uglavnom volontera) smatra da je cilj priopćavanja načela EU-a za humanitarnu pomoć relevantan. To znači da je tom pitanju potrebno posvetiti više pozornosti u komunikacijskim aktivnostima u okviru inicijative. Razina zainteresiranosti utvrđenih partnera u okvirnom sporazumu o partnerstvu u području humanitarne pomoći i dalje je niska, što je problematično jer je svrha inicijative doprinijeti sektoru humanitarne pomoći. Organizacije pošiljateljice i primateljice koje sudjeluju u inicijativi imaju relativno pozitivno stajalište o tome da inicijativa može ispuniti njihove potrebe i uspijevaju uputiti volontere odgovarajućih profila u skladu s potrebama organizacija primateljica.

9. Pet ciljeva inicijative nije se uspjelo postići, a ciljne vrijednosti određene u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.–2020. daleko su od ostvarenja. Proračun u prvim trima godinama nije u potpunosti iskorišten, iako je iz podataka za 2017. vidljiva visoka razina iskorištavanja financijskih sredstava za izgradnju kapaciteta/tehničku pomoć. Iako se broj volontera povećava, on je i dalje znatno niži od ciljne vrijednosti. Više od 200 volontera za humanitarnu pomoć EU-a upućeno je u humanitarne projekte u trećim zemljama. Međutim, taj je broj znatno niži od ciljne vrijednosti od 4 000 volontera za humanitarnu pomoć EU-a do 2020. Glavni su razlog za to prepreke sudjelovanju, kao što je ovjeravanje organizacija ili potreba sklapanja partnerstava s drugim organizacijama radi podnošenja zahtjeva za financiranje EU-a. Ta su pitanja posebno problematična organizacijama koje ne djeluju u okviru uspostavljenih mreža. Djelotvornost je otežana zbog potrage za konzorcijskim partnerima i administrativnih postupaka za upravljanje konzorcijem. Djelotvornost postupka angažiranja mogla bi se dodatno poboljšati ubrzavanjem postupaka. Zbog skromnog proračuna i sporog prihvaćanja doprinos inicijative poboljšanju kapaciteta EU-a za pružanje humanitarne pomoći dosad je bio ograničen. Na temelju anketa u okviru ocjenjivanja može se zaključiti da volonteri smatraju da su se njihove vještine tijekom upućivanja poboljšale. Zahvaljujući nekoliko mogućnosti upućivanja koje su se nudile u prvim godinama inicijative povećale su se prilike da ljudi pridonesu humanitarnoj pomoći. Zasad ne postoje dokazi da su standardi za volontiranje utvrđeni u inicijativi imali pozitivne učinke na nacionalne standarde država članica EU-a. Neke organizacije imaju poteškoće s osnivanjem konzorcija, posebno ako ne djeluju u okviru uspostavljenih mreža.

10. Postupci i zahtjevi koji imaju znatan utjecaj na učinkovitost inicijative detaljno su uređeni trima zakonodavnim aktima. Iako to, s jedne strane, organizacijama može prouzročiti određeno administrativno opterećenje, s druge je strane pozitivno iskustvo za volontere jer se uspostavlja transparentan postupak angažiranja i podupire ih se u učenju i razvoju tijekom razdoblja upućivanja. Nova europska pravila i postupci za upravljanje volonterima organizacijama mogu predstavljati posebno opterećenje ako usporedo s inicijativom provode nacionalni sustav volontiranja. Neke su organizacije obeshrabrene postupkom jer on može potrajati do 18 mjeseci, koliko može proći od objave poziva na podnošenje prijedloga u okviru postupka odabira, objave slobodnih mjesta za volontere i njihove obuke do upućivanja volontera. Komisija se u tom pravnom okviru stalno trudi pojednostavniti i ubrzati postupke kako bi inicijativa bila privlačnija dionicima. Čini se da postupci prijave, odabira i izvješćivanja predstavljaju posebno veliko opterećenje organizacijama koje su uglavnom uključene u projekte humanitarne pomoći EU-a (za odgovor u hitnim slučajevima), koji za upravljanje bespovratnim sredstvima slijede drukčije postupke. Uveden je učinkovit sustav praćenja, koji bi se mogao dodatno razviti kako bi se, osim kvantitavnih informacija, mogle obrađivati kvalitativne informacije i ad hoc izvješća. Svakom analizom troškovne učinkovitosti može se pružiti samo preliminarna ocjena jer u ovoj fazi nisu dostupna konačna izvješća o projektu ni povezani financijski podaci. Pri vanjskom ocjenjivanju uočeno je da je Komisija bila svjesna troškova povezanih s ugovorima o uslugama, koji se temelje na broju obučenih i osiguranih volontera. Za inicijativu će biti potrebni jednostavniji postupci, veći doseg i komunikacija o njezinim mogućim pozitivnim učincima na organizacije u EU-u i izvan njega te o načinu na koji inicijativa funkcionira, a bit će potrebne i snažnije poveznice između inicijative te ciljeva i financijskih sredstava EU-a u pogledu humanitarne pomoći i razvoja.