Ovo izvješće o misiji pojačanog nadzora u Rumunjskoj dostavlja se Vijeću u skladu s člankom -11. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97 . Kako je predviđeno člankom -11. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97, privremeni nalazi te misije prethodno su dostavljeni rumunjskim tijelima na očitovanje.

Rumunjska – postupak zbog značajnog odstupanja

Misija pojačanog nadzora, 27.–28. rujna 2018.

Izvješće

1. Uvod

Postupak zbog značajnog odstupanja primjenjuje se na Rumunjsku od proljeća 2017. Rumunjska je bila prva država članica na koju se počeo primjenjivati postupak zbog značajnog odstupanja. Prvi postupak zbog značajnog odstupanja pokrenut je u proljeće 2017. zbog uočenog značajnog odstupanja Rumunjske od njezina srednjoročnog proračunskog cilja 2016., kada se strukturni deficit povećao s 0,2 %, koliko je iznosio 2015., na 2,1 % BDP-a. Vijeće je u lipnju 2017. izdalo preporuku kojom je od Rumunjske tražilo da u 2017. provede strukturnu prilagodbu od 0,5 % BDP-a, što je standardni zahtjev iz matrice u uobičajenim razdobljima. U prosincu 2017. Vijeće je odlučilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na njegovu preporuku iz lipnja 2017. jer su njezina nastojanja bila isključivo usredotočena na izbjegavanje premašivanja referentne vrijednosti ukupnog deficita od 3 % BDP-a. Vijeće je u prosincu 2017. izdalo drugu preporuku o postupku zbog značajnog odstupanja u kojoj je zatražilo strukturnu prilagodbu od 0,8 % BDP-a u 2018. U lipnju 2018. Vijeće je ponovno odlučilo da Rumunjska nije poduzela učinkovito djelovanje kao odgovor na njegovu preporuku od prosinca 2017. Uredbom (EZ) br. 1466/97 nije predviđena ponovljena revidirana preporuka u okviru jednog postupka zbog značajnog odstupanja. Stoga je, kao i u prosincu 2017., u lipnju 2018. istekao postupak zbog značajnog odstupanja uz još jednu odluku Vijeća kojom se utvrđuje da su djelovanja bila neučinkovita.

Zbog značajnog odstupanja Rumunjske od kretanja prilagodbe prema ostvarenju njezina srednjoročnog proračunskog cilja u 2017., u proljeće 2018. pokrenut je novi postupak zbog značajnog odstupanja. Komisija je 23. svibnja 2018. izdala upozorenje Rumunjskoj i preporučila Vijeću da pokrene novi postupak zbog značajnog odstupanja. U svojoj preporuci odobrenoj 22. lipnja 2018. Vijeće je od Rumunjske zatražilo da poduzme potrebne mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda ne bude veća od 3,3 % u 2018. ni veća od 5,1 % u 2019. One odgovaraju godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a svake godine, što je više od standardnog zahtjeva iz matrice od 0,5 % BDP-a za obje godine. U svojoj fiskalnoj preporuci za Rumunjsku za 2018. Vijeće je izravno je upućivalo na tu novu preporuku o postupku zbog značajnog odstupanja. Rumunjska je 16. listopada 2018. izvijestila Vijeće o djelovanjima poduzetim na temelju preporuke o postupku zbog značajnog odstupanja. Komisija je 21. studenoga 2018. donijela ocjenu djelovanja koje je poduzela Rumunjska.

U ovom su izvješću predstavljeni nalazi Komisije iz misije pojačanog nadzora koja je provedena u Rumunjskoj 27. i 28. rujna 2018. Misija je provedena na temelju članka -11. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97. Predstavnici Komisije susreli su se s ministrom financija g. Eugenom Teodorovicijem, zamjenikom guvernera Rumunjske narodne banke g. Liviuom Voineaom, članovima senata i odbora za proračune i fiskalnu politiku zastupničkog doma te predsjedavateljem Rumunjskog fiskalnog vijeća g. Ionutom Dumitruom. Kao i na prethodnim misijama toga tipa, cilj je bio raspravljati o fiskalnim mjerama koje tijela planiraju, naglasiti postojanje fiskalnih rizika i potaknuti usklađenost s preporukom o postupku zbog značajnog odstupanja. Ovo se izvješće temelji na informacijama dobivenima do i tijekom misije.

2. Nalazi misije

Rumunjska tijela zadržavaju kao cilj ukupnog deficita za 2018. ostati neposredno ispod razine od 3 % BDP-a i stoga ne namjeravaju postupiti po preporuci o postupku zbog značajnog odstupanja. U izmjeni proračuna („ispravku”) za 2018. objavljenoj 3. rujna 2018. zadržan je izvorni cilj ukupnog deficita za 2018. od 2,97 % BDP-a u gotovini, što odgovara 2,96 % prema Europskom sustavu integriranih ekonomskih računa (računovodstveno), što je nešto više nego što je iznosio deficit realizacije proračuna za 2017. No gotovinski deficit opće države za razdoblje od siječnja do kolovoza 2018. iznosio je otprilike 1,5 % BDP-a, što je više nego dvostruko više od onog u odgovarajućem razdoblju 2017., koji je već bio iznad izvršenja u prethodnim godinama. Ministar financija potvrdio je službene proračunske ciljeve za 2018. Objasnio je da je glavna nova mjera koju se razmatra za 2018. ponovna klasifikacija javnih ulaganja već učinjenih u okviru Nacionalnog plana za lokalni razvoj (ulaganja lokalnih tijela koja financira središnja država). Cilj je da ta ulaganja dobiju sufinanciranje iz fondova Europske unije, čime bi se povećali državni prihodi. Ministar je očekivao da će o tom planu raspraviti s relevantnim službama Komisije. Ujedno je dodao da se nada i primiti naknadu Unije iz fondova Unije za zdravlje životinja za rashode povezane sa svinjskom gripom te iz Fonda solidarnosti Unije za hitne troškove zbog ovogodišnjih poplava. Tijela razmatraju i poreznu amnestiju. Prema ministru, te bi mjere mogle omogućiti smanjenje ciljnog deficita za 2018. U okviru misije naglašeno je da izvješće o poduzetim djelovanjima, koje je trebalo biti dostavljeno do 15. listopada 2018., mora sadržavati podatke o kvantifikaciji planiranih mjera.

Vlada planira smanjiti ukupni deficit u 2019. u odnosu na onaj iz 2018., ali još nije navela kojim mjerama to namjerava postići. Ministar financija potvrdio je da su fiskalni ciljevi vlade za 2019. ukupni deficit od 2,58 % u gotovini i 2,38 % prema Europskom sustavu računa (računovodstveno), kao što je bilo navedeno u programu konvergencije iz proljeća 2018. Nacrt proračuna za 2019. koji će vlada donijeti sredinom ili krajem studenoga sadržavat će pojedinosti o tome kako postići te ciljeve. Ministar razmatra daljnja smanjenja PDV-a i trošarina, tj. smanjivanje stope PDV-a za restorane i hotele te poništenje prethodnog povećanja trošarina na gorivo. Ministar vjeruje da ta neizravna smanjenja poreza neće imati značajan učinak na državni deficit zahvaljujući sekundarnim učincima. Naveo je da se to dogodilo u slučaju smanjenja stope PDV-a s 24 % na 9 % za poljoprivredno-prehrambene proizvode sredinom 2015.

Nacrtom zakona o mirovinama značajno se povećava rizik od fiskalnog deficita u 2020. i nakon toga. Ministarstvo rada nedavno je objavilo nacrt zakona radi savjetovanja. U njemu je naveden raspored povećanja mirovinskog boda (glavni parametar koji se koristi za indeksaciju mirovina) počevši od 2019., čime se provodi vladin program. Nacrtom zakona bi se ujedno povećalo druge parametre mirovina od 2021. Prema izračunima same vlade, kao rezultat toga javni bi se rashodi za starosne mirovine više nego udvostručili u 2022. (na otprilike 13,4 % BDP-a u 2022. u odnosu na 6,8 % BDP-a u 2018.).

U okviru misije razmijenjena su mišljenja s Rumunjskom narodnom bankom o fiskalnoj, makroekonomskoj i financijskoj situaciji. Odbor Rumunjske narodne banke radi pod pretpostavkom da se javni deficit neće povećati iznad 3 % BDP-a u 2018. Zamjenik guvernera istaknuo je i da je inflacija potrošačkih cijena dosegla svoj vrhunac u svibnju–lipnju, ranije nego što se očekivalo, i da Rumunjska narodna banka predviđa da će ona pasti na 3,5 % u 2019. odnosno na 3,0 % u 2020., tj. u okviru ciljane inflacije. Isto je tako naglasio da je financijski sektor u Rumunjskoj bitno jači nego što je to bio prije deset godina.

U okviru misije razmijenjena su mišljenja o fiskalnoj politici s članovima parlamentarnih odbora za proračun i fiskalnu politiku. Predsjedavajući zajedničkih odbora objasnio je da je fiskalni rast od 2015. bio usmjeren na poticanje gospodarskog rasta, što je bilo uspješno s obzirom na to da je Rumunjska bila među gospodarstvima Unije koja bilježe najbrži rast. Dodao je da je prioritet vlade bio obrnuti i spriječiti daljnji odljev kvalificiranih radnika povećavanjem plaća u sektorima zdravstva i obrazovanja. S druge strane, predsjedavajući je s Komisijom dijelio zabrinutost u pogledu smanjenja javnih ulaganja posljednjih godina. Predstavnici Komisije odgovorili su da Komisija dijeli te ciljeve, ali se ne slaže s metodama. Izrazili su zabrinutost u pogledu ritma fiskalnog rasta i ukazali na to da se ti ciljevi mogu postići povećanjem učinkovitosti javne potrošnje. Predstavnik opozicije izrazio je slične zabrinutosti.

Fiskalno vijeće izrazilo je svoju zabrinutost u pogledu fiskalnih izgleda. Prema Fiskalnom vijeću u nedostatku kompenzacijskih fiskalnih mjera postoje značajni rizici od premašivanja cilja ukupnog deficita u 2018., a samim time i praga od 3 % BDP-a utvrđenog Ugovorom. Mišljenje Fiskalnog vijeća o rujanskoj reviziji nacrta proračuna, koja je javna, naglašava da deficit za 2018. može premašiti cilj ukupnog deficita od 2,97 % za 6 milijardi RON (0,6 % BDP-a). Fiskalno vijeće ujedno je zabrinuto i zbog strukture javne potrošnje. Trenutačni rashodi, a pogotovo potrošnja za osoblje, ubrzano rastu na trošak javnih ulaganja koja su se u 2017. kao udio u BDP-u vratila na jednako nisku razinu na kojoj su bila nakon pristupanja. Učinak te strukture potrošnje na dugoročan razvoj djeluje zabrinjavajuće. Osim toga, povećanja javnih plaća i starosnih mirovina politički je teško poništiti.