Donošenjem Uredbe o instrumentu IPA III u rujnu 2021. i programskog okvira instrumenta IPA III u prosincu 2021. započeta je provedba instrumenta IPA III. Prije kraja 2021. Komisija je donijela godišnje i višegodišnje odluke o financiranju u vrijednosti većoj od 4 milijarde EUR. To je posebno omogućilo provedbu Gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan. Programiranje instrumenta IPA III i dalje počiva na kvalitetnom pristupu utemeljenom na politikama koji uključuje strateško i dinamično uvođenje pomoći te u središte stavlja temeljne zahtjeve za članstvo. Komisija i Europski parlament održali su dva geopolitička dijaloga na visokoj razini u listopadu 2021. i svibnju 2022. kako bi raspravljali o općem pristupu provedbi instrumenta IPA III, njegovim ciljevima i programiranju sredstava IPA-e.

Puno se poduzima kako bi se ubrzala integracija zemalja zapadnog Balkana s obzirom na njihov status zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja. To se postiže sudjelovanjem u programima i agencijama EU-a, ali i provedbom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, Gospodarskog i investicijskog plana, uključivim okvirima regionalne suradnje kao što su Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju i Strategija EU-a za dunavsku regiju, a po mogućnosti i regionalnom gospodarskom integracijom. EU sustavno jača suradnju sa zapadnim Balkanom u području politika te se posebno usredotočuje na područja od zajedničkog interesa kao što su pravosuđe i unutarnji poslovi, gospodarstvo i jedinstveno tržište, energija, prometna i digitalna politika, civilna zaštita, socijalna politika, obrazovanje i istraživanje, inovacije te vanjski poslovi, sigurnost i obrana. Angažman u navedenim područjima uključuje potporu jačanju kiberkapaciteta i obrambenih kapaciteta. U procesu stabilizacije i pridruživanja već je predviđena znatna integracija prije datuma pristupanja. Osim mogućnosti u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, drugi regionalni sporazumi, posebno o Prometnoj zajednici i Energetskoj zajednici, nude znatan prostor za integraciju. U okviru Energetske zajednice EU otvara svoje tržište električne energije zapadnom Balkanu, za što su potrebne regulatorne reforme. U tom je kontekstu ključno unaprijediti plan za integraciju tržišta električne energije u regiji i s EU-om, uključujući donošenje zajedničke metodologije za izračun prijenosnog kapaciteta. Zelena tranzicija najbolja je prilika za Europu da postane energetski neovisnija te da pridonese usporavanju klimatskih promjena i poboljšanju života ljudi. Plan REPowerEU i vanjsko djelovanje EU-a u području energetike u svijetu koji se mijenja, koje je pokrenula Europska komisija u svibnju 2022., pridonijet će smanjenju ovisnosti EU-a i zapadnog Balkana o ruskom plinu. Očekuje se da će se u okviru tog plana zapadni Balkan u potpunosti uskladiti sa zakonodavstvom i prioritetima politika EU-a. Nova energetska platforma EU-a služit će za objedinjavanje potražnje, koordiniranje upotrebe infrastrukture, pregovaranje s međunarodnim partnerima i pripremu zajedničke nabave plina, vodika i ukapljenog prirodnog plina. U okviru plana REPowerEU potiče se i diversifikacija energije u sklopu poboljšanja energetske sigurnosti, uključujući diversifikaciju opskrbe prirodnim plinom. Iako se kratkoročnim mjerama mogu ublažiti posljedice te situacije, kriza jasno naglašava hitnu potrebu za prihvaćanjem zelene i digitalne tranzicije kao pokretača održivog rasta i diversifikacije.

Ruska ratna agresija na Ukrajinu poremetila je energetska tržišta, što je dovelo do povećane nestabilnosti cijena i energetske nesigurnosti s posljedicama za EU i njegovo neposredno susjedstvo. Rast cijena energije utječe i na druge sektore kao što su promet (rast cijena goriva) i industrija (rast cijena sirovina i gnojiva). Osim energije, kriza je imala velik utjecaj na poljoprivredno-prehrambeni sektor i druga tržišta, posebno na dostupnost i cjenovnu pristupačnost hrane, žitarica, pojedinih sirovina i cijena drugih proizvoda. Postoji velik neiskorišteni potencijal za izgradnju održivih i odgovornih strateških partnerstava u području kritičnih sirovina i važno je integrirati zapadni Balkan u lance opskrbe EU-a.

Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Sjeverna Makedonija i Crna Gora uskladile su se s mjerama ograničavanja EU-a kao odgovor na rusku agresiju na Ukrajinu. Srbija i Turska to još uvijek nisu učinile.

Nakon što su u proljeće 2022. Ukrajina, Republika Moldova i Gruzija podnijele zahtjeve za članstvo u EU-u, Europska komisija iznijela je 17. lipnja na poziv Vijeća svoja mišljenja. Komisija je preporučila da se Ukrajini, Moldovi i Gruziji dodijeli europska perspektiva te da se Ukrajini i Moldovi dodijeli status zemlje kandidatkinje pod uvjetom da se poduzmu koraci u nekoliko područja, a Gruziji nakon što se riješi niz prioritetnih pitanja. Europsko vijeće podržalo je 23. lipnja preporuke Komisije, priznalo europsku perspektivu triju zemalja podnositeljica zahtjeva i odobrilo Ukrajini i Moldovi status zemalja kandidatkinje za članstvo u EU-u. Komisija će podnijeti izvješće o ispunjenju koraka/prioriteta navedenih u njezinim mišljenjima o odgovarajućim zahtjevima za članstvo u okviru svojeg redovnog paketa za proširenje, u koji će od 2023. biti uključeni Ukrajina, Moldova i Gruzija. Osim toga, Komisija će do kraja 2022. iznijeti svoje ocjene sposobnosti triju predmetnih zemalja u pogledu preuzimanja obveza koje proizlaze iz članstva u EU-u. Ruska agresija pokazala je jasnije nego ikad prije da je perspektiva članstva u Europskoj uniji snažna osnova ne samo za blagostanje, nego i za mir i sigurnost.

U Srbiji su 3. travnja 2022 u općenito mirnom ozračju održani predsjednički, prijevremeni parlamentarni i lokalni izbori u Beogradu. Sudjelovale su sve relevantne političke snage, što je dovelo do povećanja pluralizma i uključivosti u parlamentu u usporedbi s izborima 2020. Osim toga, prije izbora velik broj političkih aktera sudjelovao je u konstruktivnom međustranačkom dijalogu uz posredovanje Europskog parlamenta. Međutim, međunarodni promatrači pod vodstvom Ureda za demokratske institucije i ljudska prava Organizacije za europsku sigurnost i suradnju primijetili su niz nedostataka na parlamentarnim izborima. Znatna kašnjenja u pogledu objavljivanja izbornih rezultata, a time i stvaranja nove vlade uzrokovala su sporije donošenje odluka. Novi Kodeks ponašanja izmijenjen je u rujnu 2021., a u listopadu 2021. osnovano je etičko povjerenstvo. U parlamentarnoj se raspravi i dalje koristi uvredljiv jezik protiv političkih protivnika i građanskih aktivista.

EU je nastavio ispunjavati obveze koje je preuzeo u pogledu pružanja znatne financijske potpore izbjeglicama i zajednicama domaćinima u Turskoj. Instrumentom za izbjeglice u Turskoj mobilizirano je 6 milijardi EUR. Sveukupni operativni proračun instrumenta ugovoren je krajem 2020., a više od 4,7 milijardi EUR isplaćeno je od lipnja 2022. Njegova postignuća uključuju pomoć za 1,9 milijuna izbjeglica u podmirivanju njihovih osnovnih potreba, pomoć za 740 000 djece izbjeglica kako bi se mogli školovati, izgradnju 405 škola koje je u tijeku i obavljanje više od 22,8 milijuna pregleda u okviru primarne zdravstvene zaštite. Komisija je dodijelila dodatni paket pomoći od 3,5 milijardi EUR za razdoblje 2020.–2023. To će uključivati sredstva za upravljanje migracijama i granične kontrole, osobito na istočnoj granici Turske.

EU je nastavio podupirati provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom te savjetovati vladu o ključnim reformama povezanima s EU-om. Prijedlog Komisije o ukidanju viza za građane Kosova još nije donesen u Vijeću. To je pitanje prioritet i potrebno ga je hitno riješiti. Komisija ostaje pri svojoj procjeni iz 2018. da su ispunjeni svi kriteriji koje je Vijeće utvrdilo za liberalizaciju viznog režima s Kosovom.

U mišljenju Komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji utvrđeno je 14 ključnih prioriteta koje Bosna i Hercegovina treba ispuniti kako bi Komisija preporučila otvaranje pregovora o pristupanju EU-u. Vijeće je 2019. podržalo 14 ključnih prioriteta. U lipnju 2022. Europsko vijeće izrazilo je spremnost da Bosni i Hercegovini dodijeli status zemlje kandidatkinje i pozvalo Komisiju da izvijesti o provedbi 14 ključnih prioriteta, s posebnim naglaskom na one koji čine važan skup reformi. Ovim se paketom odgovara na taj zahtjev.

Međuvladine konferencije o pristupnim pregovorima održane su 19. srpnja sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom. To je bilo priznanje trajne predanosti, napretka u provedbi reformi i otpornosti obaju zemalja na njihovom putu prema EU-u. Revidirana metodologija proširenja prvi se put primjenjuje u cijelosti, čime se u cjelokupan pregovarački proces uvodi veća predvidljivost, veća dinamičnost i snažnije političko usmjeravanje. Komisija je odmah pokrenula postupak provjere. Postupak provjere analitičko je pregledavanje zakonodavstva EU-a koje zajednički provode Komisija i svaka zemlja kandidatkinja. Tim se postupkom zemljama omogućuje da se upoznaju s pravnom stečevinom te da naknadno navedu svoju razinu usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a i izrade planove za daljnje usklađivanje.

Zapadni Balkan mora intenzivirati svoja zalaganja i ojačati političku volju za rješavanje pitanja koja ometaju provedbu zajedničkog regionalnog tržišta, čime će se maksimalno iskoristiti prednosti Gospodarskog i investicijskog plana. Na sastanku na vrhu održanom u Sofiji u studenome 2020. u okviru Berlinskog procesa regija je postigla dogovor o ambicioznom planu za uspostavu zajedničkog regionalnog tržišta. Ostvaren je određeni napredak, npr. proširenje zelenih traka na države članice EU-a. Međutim, zbog neslaganja koja nisu povezana s opsežnim radom na zajedničkom regionalnom tržištu do danas nije bilo moguće dobiti političko odobrenje sporazuma dovršenih na tehničkoj razini. Ti sporazumi u okviru zajedničkog regionalnog tržišta donijeli bi znatne koristi u smislu povećanja privlačnosti i konkurentnosti cijele regije, ubrzanja oporavka nakon pandemije i ublažavanja posljedica ruske agresije na Ukrajinu. Time bi se privukli i ulagači koji traže diversifikaciju ponude i kraće lance vrijednosti te bi se pomoglo u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti ulaganja u infrastrukturu za povezivost. Stoga je važno da sve strane konstruktivno sudjeluju u izgradnji zajedničkog regionalnog tržišta i da ispune preuzete zajedničke obveze u korist ljudi i poduzeća u regiji. Inicijativa Otvoreni Balkan koju su pokrenule Albanija, Sjeverna Makedonija i Srbija može imati pozitivnu ulogu u tom procesu, pod uvjetom da se temelji na pravilima EU-a i da ostane uključiva prema svim partnerima sa zapadnog Balkana. Unatoč novim ograničenjima u opskrbi, zapadni Balkan trebao bi se suzdržati od uvođenja jednostranih ograničenja trgovine. Sve postojeće mjere koje su u suprotnosti sa sporazumima o stabilizaciji i pridruživanju i Srednjoeuropskim ugovorom o slobodnoj trgovini (CEFTA) i koje su u suprotnosti s idejom zajedničkog regionalnog tržišta trebalo bi što prije ukinuti.

Sloboda izražavanja te sloboda i pluralizam medija ključni su nositelji demokratskog društva i moraju se poštovati. U cijeloj regiji zapadnog Balkana ostvaren je ograničen napredak u tom pogledu, a u nekim zemljama je izostao. Preporuke iz prethodnih izvješća i dalje uglavnom nisu provedene. Pluralizam ostaje prisutan u većini regija, ali neovisnost medija i razvoj kvalitetnog profesionalnog novinarstva i dalje koče međusobno povezani poslovni i politički interesi te loši uvjeti na tržištu rada koji dovode do autocenzure. Slučajevi prijetnji, zastrašivanja i nasilja nad novinarima te omalovažavajuće primjedbe javnih dužnosnika i dalje izazivaju ozbiljnu zabrinutost. Mogu negativno utjecati na slobodu medija u praksi pa treba ubrzati tijek istrage i kazneni progon takvih incidenata. Treba zajamčiti neovisnost medijskih regulatora i javnih radiotelevizijskih kuća, među ostalim i odgovarajućim financiranjem i imenovanjem osoba na rukovodeće položaje na temelju zasluga. Dodatnu potporu treba pružiti i učinkovitom funkcioniranju neovisnih samoregulatornih tijela. Sve zemlje u regiji moraju povećati transparentnost financiranja medija.

Temeljna prava u velikoj su mjeri sadržana u zakonodavstvu na zapadnom Balkanu, no postoje određene poteškoće u njihovoj učinkovitoj provedbi. Okvir politike postupno se dovršava, posebno u području borbe protiv diskriminacije i rodno uvjetovanog nasilja, ali i dalje postoje sustavni nedostaci u mjerama financiranja kojima se promiču i štite ljudska prava, a mnogi sektori i dalje ovise o donatorima. Institucije pravobranitelja i dalje imaju ključnu ulogu u promicanju i zaštiti ljudskih prava na zapadnom Balkanu, kao i svojih preporuka te preporuka drugih neovisnih tijela. Vlade u regiji trebaju sustavno uzimati u obzir sve preporuke međunarodnih i regionalnih tijela za praćenje ljudskih prava, uključujući one koje se odnose na zatvorske uvjete i sprečavanje zlostavljanja. Civilno društvo i dalje nadopunjuje ili čak zamjenjuje vladu u pružanju usluga skupinama u nepovoljnom položaju. Razlozi za zabrinutost i preporuke iz prethodnih izvješća za pojedine zemlje i dalje su uglavnom valjani i potrebno ih je otkloniti odnosno provesti. U Turskoj se stanje ljudskih prava nastavilo pogoršavati i ostaje ozbiljan problem.

Sjeverna Makedonija nastavila se boriti protiv organiziranog kriminala i korupcije te je ostvarila daljnji napredak. Državno povjerenstvo za sprečavanje korupcije bilo je proaktivno u svojem mandatu. Zemlja je nastavila surađivati s međunarodnim partnerima i s njima koordinirati domaće aktivnosti protiv organiziranog kriminala. U Albaniji je Specijalizirana struktura za borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala (SPAK) provela kaznene postupke i financijske istrage što je dovelo do pravomoćnih presuda u nekoliko predmeta na visokoj razini, a provjere sudstva i dalje donose rezultate u borbi protiv korupcije u pravosuđu. Srbija je ostvarila određeni napredak u daljnjoj provedbi preporuka Skupine država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO). Priprema nove strategije za borbu protiv korupcije, popraćene akcijskim planom, odavno se očekuje. Crna Gora poboljšala je rezultate u sprečavanju korupcije, no i dalje je potrebno pokazati vjerodostojan kaznenopravni odgovor u borbi protiv korupcije, uključujući korupciju na visokoj razini. Na Kosovu je postignut određeni napredak donošenjem važnog antikorupcijskog zakonodavnog paketa koji uključuje novi propis o zakonu o kaznenom postupku, zakon o agenciji za sprečavanje korupcije, zakon o prijavi imovine i zakonodavstvo kojim se uređuje financiranje političkih stranaka. Parlament Bosne i Hercegovine odbio je zakon o sukobu interesa, dok je daljnje pravosudno postupanje u slučajevima korupcije s javnim odjekom bilo selektivno i netransparentno. Broj pravomoćnih presuda u predmetima na visokoj razini i dalje je vrlo nizak.

Crna Gora ostvarila je ograničen napredak u provedbi ključnih pravosudnih reformi. I dalje postoji zabrinutost u vezi s funkcioniranjem institucija i konsolidacijom neovisnih sudskih i tužiteljskih vijeća, a rezultati u pogledu pravosudne odgovornosti u ranoj su fazi. Istrage Ureda posebnog tužitelja dovele su u nekoliko predmeta na visokoj razini do uhićenja bivšeg predsjednika Vrhovnog suda i predsjednika Trgovačkog suda na temelju optužbi za korupciju i organizirani kriminal. Za predmete koji se istražuju još nisu pokrenuti postupci pred sudom.

Politička polarizacija i ometanja u Bosni i Hercegovini doveli su do zastoja u radu demokratskih institucija i provedbi reformi na putu prema EU-u. Predsjedništvo, Vijeće ministara i parlament ostali su blokirani do proljeća 2022. Sastanci namijenjeni dijalogu s EU-om u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju mogli su se održati tek u lipnju 2022. Entitet Republike Srpske pokrenuo je inicijative za jednostrano preuzimanje državnih nadležnosti. Te su inicijative sada ili obustavljene ili su u postupku ocjene ustavnosti. Visoki predstavnik tri je puta iskoristio svoje izvršne ovlasti tijekom razdoblja izvješćivanja kako bi savladao prepreke, među ostalim i kako bi osigurao sredstva za organizaciju izbora u listopadu 2022. Državni proračun donesen je tek krajem lipnja. Državne institucije počele su s radom u proljeće 2022. te su poduzete početne mjere za rješavanje problema zaostataka u provedbi reformi. Politički akteri pokazali su jedinstven pristup u omogućavanju Bosni i Hercegovini da donese zakon o javnoj nabavi te da postane država sudionica Mehanizma Unije za civilnu zaštitu. Opći izbori održani su 2. listopada, prema preliminarnim nalazima OESS-a/ODIHR-a, oni su uglavnom bili konkurentni i dobro organizirani, ali obilježeni nepovjerenjem u javne institucije i etnički razdornom retorikom. Visoki predstavnik istog je dana uveo izmjene Ustava entiteta Federacije i izbornog zakona s ciljem rješavanja niza problema u pogledu funkcionalnosti i pravodobnog formiranja tijela vlasti.

Na Kosovu je vlada izabrana 2021. uživala političku i institucionalnu stabilnost zahvaljujući svojoj čvrstoj većini. To je Kosovu trebalo pružiti priliku da ubrza svoj rad na jačanju demokracije i vladavine prava, da se borbi protiv korupcije i jača zakonodavne aktivnosti, među ostalim u pogledu reformi povezanih s EU-om. Međutim, zbog čestog nedostatka kvoruma u Skupštini i bojkota oporbenih stranaka došlo je do kašnjenja u donošenju ključnih zakona. Potrebno je dodatno raditi na jačanju uloge Skupštine kao foruma za konstruktivan politički dijalog i postizanje konsenzusa, posebno u pogledu programa reformi EU-a. U jesen 2021. održani su lokalni izbori koji su bili uglavnom dobro organizirani, na transparentan i konkurentan način, uz iznimku općina u kojima žive kosovski Srbi u kojima je političko natjecanje bilo ograničeno. Još uvijek je potrebno otkloniti nedostatke koji postoje već duže vrijeme.

Hibridne prijetnje postale su od ruske invazije na Ukrajinu još ozbiljniji i opasniji problem u zemljama proširenja. U regiji zapadnog Balkana državni i nedržavni akteri, uključujući i one izvan regije, nastavili su sudjelovati u aktivnostima manipuliranja informacijama, kao i širenja dezinformacija, s ciljem osporavanja vjerodostojnosti EU-a, potkopavanja povjerenja javnosti u demokratske institucije te produbljivanja polarizacije i etničkih podjela. Aktivnosti manipuliranja informacijama, uključujući kampanje dezinformiranja, posebno su intenzivne od 24. veljače 2022., a na zapadnom Balkanu jača protueuropski diskurs. Srbija treba poduzeti hitne mjere kako bi zaštitila svoje građane od inozemne manipulacije informacijama i uplitanja te od protueuropskog diskursa, među ostalim u kontekstu ruske agresije na Ukrajinu koja ima očite učinke prelijevanja u čitavoj regiji. Nekoliko medija koje sponzorira ruska država i koji se nalaze na popisu sankcija EU-a emitiraju radijske i multimedijske programe, uključujući medijsku kuću Sputnik Srbija koja širi dezinformacije Kremlja, kao i Russia Today koja je u ljeto 2022. otvorila ured u Beogradu. Međutim, za većinu manipulacija informacijama, uključujući dezinformacije u regiji, odgovorni su domaći akteri koji ih šire za domaće potrebe i/ili djeluju kao posrednici za treće zemlje s ciljem utjecanja na javni diskurs te kako bi javnost okrenuli protiv EU-a i zapadnih demokracija općenito.

Turska se i dalje suočava s raznim prijetnjama terorističkih skupina. Nastavila se boriti protiv terorizma, što je dovelo do kontinuiranog smanjenja terorističkih aktivnosti i poboljšanja sigurnosne situacije. Turska je dala prioritet borbi protiv Kurdistanske radničke stranke (PKK) i razbijanju Gülenova pokreta. PKK je još uvijek na EU-ovu popisu osoba, skupina i subjekata uključenih u teroristička djela. Turska ima legitimno pravo na borbu protiv terorizma. Međutim, borba protiv terorizma trebala bi biti u skladu s vladavinom prava i temeljnim pravima i slobodama. Promjena turskog zakonodavstva i praksi u području borbe protiv terorizma kako bi bilo u skladu sa standardima EU-a i dalje je ključna nedovršena reforma. U listopadu 2021. Stručna skupina za financijsko djelovanje (FATF) uvrstila je Tursku na popis jurisdikcija pod pojačanim praćenjem (na „sivi popis”). Nakon te odluke Turska nije dodana na EU-ov popis visokorizičnih trećih zemalja zbog svojeg statusa kandidatkinje, svoje snažne političke predanosti EU-u u pogledu rješavanja preostalih nedostataka koje je utvrdio FATF i ostvarivanju cilja potpunog usklađivanja s pravnom stečevinom EU-a. Turska treba i dalje nastojati provesti preostale preporuke kako bi je se uklonilo sa sivog popisa FATF-a.

Partneri sa zapadnog Balkana nastavljaju s repatrijacijom stranih terorističkih boraca i članova njihovih obitelji iz sjeveroistočne Sirije. Predani su kaznenom progonu stranih terorističkih boraca i jačanju njihove sustavne reintegracije i resocijalizacije, osobito žena i djece. Potrebno je bolje pratiti mjere reintegracije i resocijalizacije, posebno u zatvorima. To uključuje suradnju među institucijama na nacionalnoj i lokalnoj razini. Razmjena informacija putem Europolove mrežne aplikacije za sigurnu razmjenu informacija znatno se poboljšala. Partneri na zapadnom Balkanu trebali bi odgovarajućim kanalima nastaviti proaktivno prenositi informacije o povratku stranih terorističkih boraca i njihovih obitelji.

Općenito treba dodatno poraditi na sprečavanju svih oblika radikalizacije, uključujući vjersku, etničko-nacionalističku ili političku te sprečavati i suzbijati rizike od radikalizacije na internetu. Strukturirana potpora osigurava se od siječnja 2021. u okviru projekta „RAN na zapadnom Balkanu” te će se u sljedećih 30 mjeseci dodatno proširiti uz političku potporu mreže RAN. Budući da je većina mjera već provedena, za Albaniju i Sjevernu Makedoniju započele su rasprave na tehničkoj razini kako bi se ažurirale odgovarajuće provedbene odredbe. To je usmjereno na jačanje suradnje i kapaciteta za borbu protiv terorizma i ekstremizma s pomoću dodatnih mjera koje treba provesti.

Međutim, nisu zabilježene nikakve promjene u procjeni općenito slabih rezultata u pogledu pravomoćnih presuda iz područja teškog i organiziranog kriminala. Potrebna je snažna domaća potpora kako bi se ojačali strateški i operativni kapaciteti tijela kaznenog progona i pravosuđa za uspješnu istragu, kazneni progon i pokretanje sudskih postupaka u predmetima teškog i organiziranog kriminala, čime bi se odvratilo potencijalne počinitelje. Nagodbe o krivnji redovito se koriste u složenim slučajevima teškog organiziranog kriminala i korupcije na visokoj razini, što vrlo često dovodi do nerazmjerno niske kazne. Financijske istrage još uvijek nisu sustavno popraćene kaznenim postupcima od samog početka, a njihova je učinkovitost u cijeloj regiji i dalje ograničena. Zbog toga je potrebno znatno poboljšati i evidenciju zaplijenjene i oduzete imovine stečene kaznenim djelima. U protekloj se godini kroz nekoliko slučajeva još jednom demonstrirala osjetljivost tijela kaznenog progona i pravosuđa na infiltraciju kriminalnih skupina. Stoga su i dalje potrebne odlučne i hitne mjere za sprečavanje i kažnjavanje korupcije na zapadnom Balkanu i u Turskoj. Općeniti nedostatak većih rezultata u borbi protiv kriminala i iskorjenjivanju korupcije doprinosi osjećaju nekažnjavanja i nejednakosti.

Nacionalne strategije za borbu protiv droga u Srbiji i Crnoj Gori zastarjele su i potrebno ih je revidirati. U Kosovu i Sjevernoj Makedoniji donesena je strategija i pripadajući akcijski plan. U Bosni i Hercegovini donesena je strategija, ali donošenje odgovarajućeg akcijskog plana još nije dovršeno. U Albaniji je to pitanje obuhvaćeno nacionalnom strategijom za borbu protiv organiziranog kriminala s posebnim akcijskim planom. Očigledno je da je u cijeloj regiji potrebno raditi na jačanju strateškog okvira, među ostalim na temelju odgovarajuće evaluacije, kao i na napretku u njegovoj provedbi. Unatoč dugotrajnoj potpori Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) u tom području, nacionalni sustavi ranog upozoravanja i nacionalni opservatoriji za droge koji znatno pridonose smanjenju ponude, potražnje i štete ili još uvijek nisu uspostavljeni ili zbog manjka sredstava nisu operativni, uz iznimku Srbije. U tom je pogledu potrebno brzo djelovati. Prikupljanje nacionalnih podataka i dalje je djelomično usklađeno s protokolima EMCDDA-a, a nacionalni skupovi podataka koje je dostavila većina partnera sa zapadnog Balkana nepotpuni su ili kasne. Loša institucijska koordinacija među nacionalnim tijelima ponekad dovodi do fragmentiranih i nepotpunih skupova podataka. Stoga se preporučuje da se partnere sa zapadnog Balkana dodatno informira i da se pronađu alternativni i učinkovitiji načini kako bi ih se motiviralo s ciljem većeg i boljeg angažmana u tom informatičkom području na političkoj, institucionalnoj i tehničkoj razini. Uz potporu Centra za kontrolu malog i lakog oružja za jugoistočnu i istočnu Europu svi partneri nastavili su aktivno sudjelovati u provedbi akcijskog plana EU-a za kontrolu trgovine vatrenim oružjem za razdoblje 2020.–2025. u kojem su usklađeni ciljevi i ključni pokazatelji uspješnosti regionalnog plana iz 2018. za održivo rješenje problema nezakonitog posjedovanja, zlouporabe i trgovine malim i lakim oružjem i pripadajućim streljivom na zapadnom Balkanu. Partneri su nastavili ostvarivati daljnji napredak u usklađivanju zakonodavstva s relevantnom pravnom stečevinom EU-a.

U kontekstu EMPACT-a partneri iz regije sudjelovali su i u nekoliko dana zajedničkog djelovanja usmjerenog, među ostalim, protiv olakšavanja nezakonitog useljavanja, trgovine drogom i vatrenim oružjem, što je dovelo do neposrednih rezultata u pogledu uhićenja i zapljene imovine stečene kaznenim djelima. Uz pomoć Europola i Udruženja načelnika policije jugoistočne Europe ostvaren je dobar napredak u jačanju kapaciteta regije za provođenje strateške i operativne kriminalističke analize koja je usklađena na razini EU-a. Od početka ruske agresije na Ukrajinu Srbija se suzdržala od sudjelovanja u nizu regionalnih događanja u području sigurnosti.

Suradnja u području izvršavanja zakonodavstva između EU-a i zemalja zapadnog Balkana, uključujući suradnju s agencijama EU-a za pravosuđe i unutarnje poslove, sve je intenzivnija. Nakon donošenja zaključaka Vijeća u ožujku 2021. suradnja s trećim zemljama u području izvršavanja zakonodavstva uključena je u sve operativne akcijske planove Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT), što je dovelo do većeg sudjelovanja zapadnog Balkana u EMPACT-u. U 2022. prijavljeno je 300 slučajeva (u usporedbi sa 159 u 2021.) u kojima su se partneri sa zapadnog Balkana obvezali na sudjelovanje u operativnim djelovanjima. Albanija je nastavila predvoditi jedno operativno djelovanje, Crna Gora i Albanija bile su predvodnice u četiri odnosno dva operativna djelovanja, dok su Srbija i Sjeverna Makedonija zajedno predvodile po jedno operativno djelovanje. Bosna i Hercegovina jedini je partner koji je smanjio svoje sudjelovanje u EMPACT-u.

Zakoni i politike o nediskriminaciji općenito su na snazi, ali tijelima za jednakost i subjektima zaduženima za zaštitu od diskriminacije potrebno je osigurati dostatna sredstva za ispunjavanje njihovih zadaća. Postoji trend povećanja govora mržnje u regiji i nedovoljnog praćenja slučajeva diskriminacije, zločina iz mržnje i govora mržnje. Razvija se zakonodavni i politički okvir za prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualnih, transrodnih, interseksualnih i queer osoba (LGBTIQ), no sudjelovanje svih dijelova društva i dalje je problematično, a donošenje nekoliko zakona je zaustavljeno. Zakoni se moraju poštovati u praksi jer su diskriminacija i govor mržnje i dalje česti. U Turskoj zaštita temeljnih prava LGBTIQ osoba nije zajamčena, a govor mržnje i kampanje ocrnjivanja usmjerene protiv LGBTIQ zajednice i dalje izazivaju ozbiljnu zabrinutost.

Ozbiljno nazadovanje nastavilo se u Turskoj, gdje su sloboda izražavanja i širenje oporbenih glasova i dalje znatno ograničeni. Nastavili su se kazneni postupci protiv novinara, branitelja ljudskih prava, odvjetnika, pisaca, oporbenih političara, studenata i korisnika društvenih medija, koji su rezultirali osudama. Vlasti na velikom dijelu zapadnog Balkana poboljšale su svoje strateške okvire za provedbu obveza u području rodne ravnopravnosti i borbe protiv rodno uvjetovanog nasilja, ali to treba pretvoriti u praktična poboljšanja: dodijeliti potrebna sredstva i povećati pomoć žrtvama svih oblika nasilja jer rodno uvjetovano nasilje, uključujući nasilje u obitelji, i dalje izaziva ozbiljnu zabrinutost. U Turskoj se nastavilo nazadovanje u području rodne ravnopravnosti i nazadovanje u pogledu prava žena i djevojčica te je zabilježen porast govora mržnje usmjerenog na neovisne ženske organizacije.

Regionalna i lokalna tijela imaju ključnu ulogu u postupku usklađivanja s EU-om i budućoj primjeni pravila EU-a. Regionalna i lokalna tijela najbliža su građanima i imaju ključnu ulogu u pružanju javnih usluga i izgradnji povjerenja građana u državne institucije. Vlade moraju osigurati ravnotežu između središnje, regionalne i lokalne razine vlasti te dosljednu primjenu pravila, postupaka, standarda i upravljanja ljudskim resursima u cijeloj javnoj upravi na svim razinama. To izravno utječe na kvalitetu sektorskih politika, javnih usluga i u konačnici na konkurentnost i rast te bi tom pitanju stoga trebalo posvetiti više pozornosti u zemljama proširenja.

Napredak u području javne unutarnje kontrole i upravljačke odgovornosti općenito je bio spor, no tri su zemlje ostvarile određeni napredak: Albanija je donijela smjernice za reviziju nepodmirenih dospjelih obveza i odobrila revidiranu metodologiju za reviziju uspješnosti. U Bosni i Hercegovini sekundarni propisi i metodologije ažurirani su na svim razinama i uključeni u informatičku aplikaciju za unutarnju financijsku kontrolu u javnom sektoru koja generira konsolidirana godišnja izvješća na svim razinama. Srbija je provela dvije pilot istorazinske ocjene mehanizama unutarnje revizije te je nedavno poboljšala smjernice o upravljačkoj odgovornosti.

Strateški i profesionalni ljudski resursi i upravljanje javnim službama od ključne su važnosti kako bi javni sektor mogao privući, razvijati i zadržati talente. To uključuje pravednu i konkurentnu naknadu te zapošljavanje, promaknuće i otpuštanje na temelju zasluga. Nedostatak kvalificiranog osoblja jedan je od glavnih razloga za niske administrativne kapacitete i slabe rezultate javnih tijela u cijeloj regiji. Sve zemlje i dalje imaju poteškoća s kontrolom političkog pokroviteljstva što otežava izgradnju profesionalnije i stabilnije javne uprave.

S obzirom na činjenicu da su talibani preuzeli vlast u Afganistanu i percepciju migranata među turskim stanovništvom, turske vlasti povećavaju broj vraćanja u Afganistan i jačaju svoju graničnu infrastrukturu uz granicu s Iranom. Turske vlasti povećavaju i resurse za sprečavanje i borbu protiv krijumčarenja migranata, ali za borbu protiv krijumčarskih mreža potrebna je bolja međunarodna suradnja u području izvršavanja zakonodavstva na cijeloj migracijskoj ruti, od zemalja podrijetla do Turske, uključujući Iran, zapadni Balkan i EU. Nastavak bliske suradnje u području upravljanja granicama i borbe protiv krijumčarenja migranata i dalje je ključni prioritet.

Nezakonite migracije i dalje su ključni problem na zapadnom Balkanu i u Turskoj. Došlo je do daljnjeg razvoja suradnje na istočnosredozemnoj i zapadnobalkanskoj migracijskoj ruti. Krijumčarenje migranata, maloljetnici bez pratnje, trgovina ljudima i nedovoljni kapaciteti nacionalnih sustava azila pitanja su koja i dalje zabrinjavaju. Rat u Ukrajini i kriza u Afganistanu doveli su do povećanja broja ukrajinskih i afganistanskih izbjeglica i zahtijevaju nastavak bliske suradnje između EU-a i partnerskih zemalja. U tom su kontekstu izbjeglice primljene u svim zemljama partnerima u regiji, posebno u Crnoj Gori, Kosovu, Albaniji i Sjevernoj Makedoniji.

Na zapadnom Balkanu i dalje postoji u velikoj mjeri aktivno i dinamično civilno društvo koje prati vladino djelovanje i doprinosi donošenju politika. Donošenje pravnih mjera dovelo je do poboljšanja u nekim zemljama zapadnog Balkana; međutim, pravni okvir potrebno je dodatno poboljšati i dosljedno provoditi kako bi se osiguralo poticajno okruženje za civilno društvo, među ostalim u pogledu postupaka registracije, povećanja dostupnosti i transparentnosti javnog financiranja (Bosna i Hercegovina, Sjeverna Makedonija i Srbija) te uvjeta za volontiranje (Albanija, Kosovo). Ključno je da se sigurnosne mjere ne zloupotrebljavaju, npr. putem zakonodavstva o borbi protiv terorizma ili zakonodavstva o sprečavanju financiranja širenja oružja za masovno uništenje (Turska), zakonodavstva o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma (Kosovo) ili ograničenjima slobodnog pristupa informacijama (Crna Gora) ili slobodi okupljanja (Bosna i Hercegovina).

I dalje postoje nedostaci u institucionaliziranim mehanizmima suradnje između civilnog društva i vlade. Ključno je da vlade osiguraju uvjete za smisleno i uključivo sudjelovanje organizacija civilnog društva u postupcima donošenja politika.

Civilno društvo nalazi se pod pritiskom u Srbiji i Republici Srpskoj, entitetu Bosne i Hercegovine. Verbalni napadi i kampanje ocrnjivanja usmjereni na organizacije civilnog društva i njihovo financiranje nastavili su se u Srbiji, dok je ostvarivanje slobode okupljanja i dalje ograničeno u Republici Srpskoj. U Turskoj se nastavilo nazadovanje. Na civilno društvo neprestano su se vršili pritisci i njihov prostor za slobodno djelovanje nastavio se smanjivati s uvođenjem ograničenja za djelovanje boraca za ljudska prava i civilnog društva. Organizacije civilnog društva u regiji proširenja nastavljaju pružati usluge skupinama u nepovoljnom položaju, nadopunjujući ili zamjenjujući rad javnih tijela.

Gospodarstvo

Nakon snažnog negativnog učinka koji je pandemija bolesti COVID-19 imala 2020., gospodarstva zapadnog Balkana i Turske brzo su se oporavila 2021. Snaga oporavka znatno se razlikovala među gospodarstvima: od dvoznamenkastog rasta realnog BDP-a u Crnoj Gori (12,4 %), Turskoj (11 %) i Kosovu (10,5 %), nešto sporijeg, ali i dalje snažnog tempa rasta u Albaniji (8,3 %), Srbiji (7,4 %) i Bosni i Hercegovini (7,1 %) do umjerenijeg rasta proizvodnje u Sjevernoj Makedoniji (4 %). Postupno ukidanje mjera za suzbijanje širenja bolesti COVID-19 i baznog učinka snažnog pada u 2020. (posebno zbog sektorskog udjela turizma) imali su važnu ulogu u oporavku u nekim zemljama, što je posebno dovelo do snažnog rasta u Crnoj Gori. Glavni pokretači solidnog oporavka bili su: povećana privatna potrošnja, potaknuta neuobičajeno jakom potražnjom i kontinuiranim mjerama potpore za ublažavanje krize u nekim zemljama; povećana ulaganja, posebno javna kapitalna potrošnja u Srbiji i Sjevernoj Makedoniji; i snažan rast izvoza, posebno u slučaju Turske.

Na gospodarske izglede utječe vrlo visoka nesigurnost prvenstveno zbog gospodarskih posljedica ruske invazije na Ukrajinu, za koju se očekuje da će imati negativan učinak na gospodarstva, iako u različitoj mjeri, ovisno o razlikama u pogledu: izravnih i neizravnih trgovinskih veza svake zemlje; energetskog intenziteta svake zemlje; značaja inflacije cijena hrane i uloge turizma.

U svim bi zemljama fiskalne mjere koje su donesene kako bi se ublažio učinak rasta cijena energije i hrane, u kombinaciji s padom gospodarstva zbog ruskog rata protiv Ukrajine, mogle ugroziti ili usporiti fiskalnu konsolidaciju. Inflacija se znatno ubrzala na zapadnom Balkanu, dok je u Turskoj učinak globalnih cjenovnih pritisaka pogoršan neortodoksnim mjerama monetarne politike, što je dovelo do velike deprecijacije lire i najveće inflacije u posljednja dva desetljeća (više od 80 % u srpnju 2022.).

Povećala se važnost ubrzanja strukturnih reformi kako bi se potaknuo održiv oporavak u srednjoročnom razdoblju i ostvario daljnji napredak prema ispunjavanju dvaju gospodarskih kriterija za članstvo u EU-u: osiguranja funkcionalnih tržišnih gospodarstava i pokazivanja sposobnosti suočavanja s pritiskom konkurencije i tržišnim silama unutar EU-a.

Većina zemalja zapadnog Balkana ostvarila je određeni ili dobar napredak u poticanju funkcionalnih tržišnih gospodarstava, s izuzetkom Bosne i Hercegovine u kojoj je došlo do određenog nazadovanja. Turska nije ostvarila napredak u tom pogledu. Trenutačno se nijedan od partnera sa zapadnog Balkana ne može smatrati potpuno funkcionalnim tržišnim gospodarstvom, pri čemu postoje razlike u razini usklađenosti. Iako su Bosna i Hercegovina i Kosovo još uvijek u ranoj fazi, Sjeverna Makedonija već je postigla dobru razinu pripremljenosti. Albanija i Crna Gora smatraju se umjereno pripremljenima, dok je Srbija između umjerene i dobre razine pripremljenosti. Tursko tržišno gospodarstvo dobro je razvijeno, no povećala se zabrinutost u pogledu njegova funkcioniranja jer je došlo do nazadovanja u pogledu važnih elemenata, kao što su provođenje monetarne politike, institucionalno i regulatorno okruženje, intervencije u određivanje cijena i netransparentne državne potpore. Kad je riječ o njihovoj sposobnosti da se nose s pritiskom konkurencije i tržišnim silama, samo je Turska dobro napredovala, pri čemu su Srbija, Crna Gora i Sjeverna Makedonija na umjerenoj razini pripremljenosti, a Albanija je donekle pripremljena, dok su Bosna i Hercegovina i Kosovo još uvijek u ranoj fazi.

Gospodarski i financijski dijalog između EU-a i zapadnog Balkana i Turske tijekom godina postao je važna platforma za raspravu i postizanje dogovora o srednjoročnim fiskalnim planovima te strategijama i prioritetima gospodarske politike na temelju programa gospodarskih reformi koje partneri podnose na godišnjoj osnovi. Taj proces završava zajednički dogovorenim ministarskim zaključcima koji sadržavaju političke smjernice za pojedine zemlje u području fiskalnih i strukturnih politika na zapadnom Balkanu i u Turskoj.

Razina provedbe zajednički dogovorenih smjernica politike pogoršala se na zapadnom Balkanu i u Turskoj te se smanjila s 50,8 % u 2020. na 42,9 % u 2021. To je pogoršanje djelomično povezano s ponovnim uvođenjem smjernica politike 2021. o složenijim reformama nakon što je 2020. fokus bio na kratkoročnim mjerama povezanima s krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Trebalo bi nastaviti raditi na povećanju fiskalne stabilnosti i proračune učiniti usmjerenijima na rast, među ostalim promicanjem digitalne i zelene tranzicije te razvoja ljudskog kapitala. Smanjenje osjetljivosti na vanjske šokove i povećanje sigurnosti opskrbe hranom i energijom postali su pitanja od presudne važnosti. Poboljšanje poslovnog okruženja i produbljivanje regionalne gospodarske integracije na temelju pravila i standarda EU-a znatno bi povećalo i privlačnost regije zapadnog Balkana kao odredišta za ulaganja te bi dodatno pridonijelo njezinu gospodarskom rastu. U Turskoj je ključan izazov ponovna uspostava funkcionalne neovisnosti gospodarskih i financijskih regulatornih tijela.

Za tržišta rada na zapadnom Balkanu i u Turskoj i dalje su karakteristični sveukupno nizak stupanj aktivnosti (osobito žena i mladih) i zaposlenosti te visok stupanj neprijavljenog rada i nezaposlenosti. Razlika na temelju spola u zapošljavanju kretala se 2020. u zemljama proširenja u rasponu od 13 do 15 postotnih bodova u Crnoj Gori, Srbiji i Albaniji do oko 33 postotna boda na Kosovu i 38 postotnih bodova u Turskoj, što je znatno iznad prosjeka EU-27 od 11 postotnih bodova. Postoji jasna potreba za poboljšanjem loše usmjerenih aktivnih politika tržišta rada kako bi se ljudima pomoglo u potrazi za poslom ili osposobljavanjem. U tom su se kontekstu partneri sa zapadnog Balkana u srpnju 2021. obvezali postupno uspostaviti i provoditi programe Garancije za mlade u skladu s modelom EU-a, a većina ih je osnovala međuministarske stručne skupine za izradu planova provedbe Garancije za mlade.

Strukturne neusklađenosti u području vještina i dalje su prisutne zbog slabih obrazovnih sustava i nedovoljnog ulaganja u ljudski kapital. Reforme i ulaganja u obrazovne sustave te usavršavanje i prekvalifikaciju ključni su za poboljšanje situacije na tržištu rada i rješavanje novog problema nedostatka kvalificirane radne snage. Digitalizacija gospodarstva i razvoj digitalnih vještina u svim segmentima društva također su neophodni za jačanje zapošljivosti i unapređenje digitalnog gospodarstva. Visoke razine siromaštva i dalje su problem u svim partnerskim gospodarstvima, što je pogoršano pandemijom bolesti COVID-19 i visokim privatnim troškovima zdravstvene skrbi, a zbog nedavnog porasta cijena hrane i energije očekuje se njihovo daljnje povećanje. Stoga su poboljšanje učinkovitosti sustava socijalne zaštite i usmjeravanje socijalnih izdataka prema najsiromašnijim segmentima stanovništva postali još važniji.

III. SPOSOBNOST PREUZIMANJA OBVEZA ČLANSTVA

Usklađivanje u području unutarnjeg tržišta omogućit će zemljama da u potpunosti iskoriste sporazume o stabilizaciji i pridruživanju te dodatno povećaju trgovinsku integraciju s EU-om, koji je glavni trgovinski partner regije. Time će ulaganja EU-a postati atraktivnija te će se olakšati sinergije opskrbnog lanca, otvaranje radnih mjesta i pristup kapitalu.

Zemlje zapadnog Balkana općenito su umjereno pripremljene u mnogim područjima unutarnjeg tržišta. Kad je riječ o slobodnom kretanju robe, Kosovo, Crna Gora i Srbija ostvarile su određeni napredak, Albanija je ostvarila ograničen napredak, a Bosna i Hercegovina i Sjeverna Makedonija nisu ostvarile napredak. Albanija i Kosovo ostvarili su određeni napredak u području slobodnog kretanja usluga, dok su Sjeverna Makedonija, Crna Gora i Srbija ostvarile tek ograničen napredak. Sjeverna Makedonija dobro je napredovala u području slobodnog kretanja kapitala, dok su Albanija, Kosovo i Crna Gora ostvarili određeni napredak. U području politike tržišnog natjecanja Kosovo i Crna Gora ostvarili su određeni napredak, Albanija i Srbija ostvarile su ograničen napredak, dok Bosna i Hercegovina i Sjeverna Makedonija nisu ostvarile napredak. Albanija je dobro napredovala u području prava intelektualnog vlasništva, u kojem su Kosovo, Crna Gora i Srbija ostvarili određeni napredak. Albanija je dobro napredovala i u području financijskih usluga, u kojem su Kosovo, Sjeverna Makedonija i Crna Gora također ostvarili napredak. Regionalna suradnja i okviri za uključivu regionalnu suradnju kao što je Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju ili Strategija EU-a za dunavsku regiju nastavili su olakšavati pripreme za sudjelovanje na unutarnjem tržištu EU-a. Takvi okviri potiču administrativne kapacitete za različite politike EU-a, uključujući kohezijsku politiku, i pružaju platformu za suradnju na različitim razinama upravljanja. Zajedničko regionalno tržište zapadnog Balkana, koje se temelji na pravilima i standardima EU-a, korak je ka većoj integraciji regije s jedinstvenim tržištem EU-a prije pristupanja. Turska je ostvarila određeni napredak u području financijskih usluga i ograničen napredak u područjima slobodnog kretanja robe, prava intelektualnog vlasništva te zaštite potrošača i zdravlja. Turska je daleko odmakla u području prava trgovačkih društava i dobro se pripremila u područjima slobodnog kretanja robe, financijskih usluga, zaštite potrošača i zdravlja te prava intelektualnog vlasništva. Međutim, količina krivotvorina i dalje je razlog za zabrinutost te je potrebna bolja provedba. Zemlja je u ranoj fazi pripreme kad je riječ o slobodnom kretanju usluga i slobodnom kretanju radnika, gdje nije ostvaren nikakav napredak.

Reforme u pogledu konkurentnosti i uključivog rasta iznimno su važne za programe gospodarskih reformi zapadnog Balkana i primaju potporu u okviru gospodarskog i investicijskog plana jer će pridonijeti povećanju konkurentnosti i privlačnosti regije za poduzeća te pomoći u smanjenju postojećih razlika u gospodarstvu EU-a. Kako bi se poduprla konkurentnost privatnog sektora, prvi poziv za mješovito financiranje privatnog sektora pokrenut je u veljači 2022. u sklopu Okvira za ulaganja na zapadnom Balkanu (WBIF). Tijekom sastanka operativnog odbora u Rimu u lipnju 2022. prve dvije operacije mješovitog financiranja i dva projekta tehničke pomoći u iznosu od 47 milijuna EUR za privatni sektor dobili su pozitivno mišljenje Odbora. Komisija je predstavila i tri prijedloga za jamstva u vrijednosti od 125 milijuna EUR tijekom prvog operativnog odbora fonda EFOR+ u travnju 2022. Programi jamstava kojima se podupiru mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, poduzetnici u poljoprivredi te mjere za energetsku učinkovitost i digitalnu tranziciju počet će se provoditi početkom 2023.

Većina partnera sa zapadnog Balkana ostvarila je umjerenu razinu pripremljenosti u područjima povezanima s ovom skupinom poglavlja. Međutim, Bosna i Hercegovina i dalje je u ranoj fazi u nekoliko područja. U području oporezivanja Crna Gora i Sjeverna Makedonija ostvarile su određeni napredak, Albanija, Kosovo i Srbija ograničen napredak, dok u Bosni i Hercegovini nije zabilježen nikakav napredak. U području carinske unije Bosna i Hercegovina i Sjeverna Makedonija ostvarile su određeni napredak, dok su Albanija, Kosovo, Crna Gora i Srbija ostvarile ograničen napredak. U području obrazovanja i kulture Albanija, Kosovo, Crna Gora i Srbija donekle su napredovali. U području znanosti i istraživanja Crna Gora i Srbija donekle su napredovale. Kosovo je ostvarilo određeni napredak u području digitalne transformacije i medija. Određeni napredak ostvaren je i u području ekonomske i monetarne politike Kosova i Sjeverne Makedonije te u području socijalne politike i zapošljavanja u Albaniji, Kosovu, Sjevernoj Makedoniji i Crnoj Gori. U području poduzetništva i industrijske politike Albanija, Kosovo, Sjeverna Makedonija i Crna Gora ostvarile su određeni napredak. Općenito govoreći, regija mora provesti socioekonomske reforme kako bi se otklonili postojeći strukturni nedostaci, slaba konkurentnost, visoka stopa nezaposlenosti i učinci pandemije bolesti COVID-19. Napredak u usklađivanju s pravilima EU-a u području PDV-a, trošarina i izravnog oporezivanja potaknuo bi trgovinu unutar regije i međunarodnu trgovinu. Regija isto tako mora znatno pojačati svoje istraživačko i inovacijsko okruženje kako bi omogućila gospodarstvima da održe korak s razvojem, što uključuje i digitalne i zelene tehnologije. Turska se nastavila u ograničenoj mjeri usklađivati s pravnom stečevinom EU-a, a nazadovala je u područjima digitalne transformacije i medija, gospodarske i monetarne politike, socijalne politike i zapošljavanja te industrijske politike. Turska je dobro napredovala u područjima znanosti i istraživanja te je donekle napredovala u područjima obrazovanja i kulture, no treba nastaviti raditi na uključivijem obrazovanju, posebno za djevojčice. Pripreme Turske u području znanosti i istraživanja daleko su odmakle. Trgovinska integracija Turske s EU-om visoka je i ta je zemlja dobro pripremljena na carinsku uniju, ali napredak je bio ograničen, među ostalim i u pogledu provedbe. Nastavljaju se odstupanja Turske od njezinih obveza prema carinskoj uniji EU-a i Turske, što doprinosi velikom broju prepreka trgovini.

Zeleni program i održiva povezivost ključni su za održiv oporavak otporan na buduće promjene kao i za gospodarsku integraciju unutar regije i s EU-om, što će koristiti i poduzećima i široj javnosti. Ti su ciljevi ukorijenjeni i u gospodarskom i investicijskom planu.

Albanija, Sjeverna Makedonija i Srbija umjereno su pripremljene u području energetike, dok je Crna Gora postigla dobru razinu pripremljenosti. Kad je riječ o transeuropskim mrežama, Albanija, Bosna i Hercegovina i Kosovo donekle su pripremljeni, Srbija je umjereno pripremljena, Crna Gora je umjereno pripremljena / postigla je dobru razinu pripremljenosti, a Sjeverna Makedonija je dobro pripremljena. Albanija, Sjeverna Makedonija, Crna Gora i Srbija postigle su određenu razinu pripremljenosti u području okoliša i klimatskih promjena. Bosna i Hercegovina znatno je poboljšala svoj sustav civilne zaštite i pokazala jasnu predanost u području upravljanja katastrofama; u rujnu 2022. ta se zemlja pridružila Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu kao punopravna članica. Albanija je također poduzela potrebne korake za pridruživanje Mehanizmu. Kosovo i Crna Gora ostvarili su određeni napredak u području prometne politike, dok su Albanija, Bosna i Hercegovina, Sjeverna Makedonija i Srbija zabilježile ograničen napredak. Kosovo i Crna Gora ostvarili su određeni napredak u području energetike, a ostali partneri sa zapadnog Balkana ostvarili su ograničen napredak. Albanija, Kosovo, i Srbija donekle su napredovali u području transeuropskih mreža, dok su Bosna i Hercegovina, Sjeverna Makedonija i Crna Gora ostvarile tek ograničen napredak. U području okoliša i klimatskih promjena već drugu godinu zaredom u svim zemljama zapadnog Balkana postignut je tek ograničen napredak. Stoga je u cijeloj regiji potrebno hitno djelovati kako bi se ubrzalo usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a i ojačali primjena, izvršavanje zakonodavstva i ulaganja. Administrativne kapacitete u sektoru treba bitno ojačati i provesti strukturne reforme.