C 62/148

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Nova europska agenda za kulturu

(COM(2018) 267 final)

(2019/C 62/25)

Izvjestitelj: Antonello PEZZINI

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 18.6.2018. Pravni temelj: članak 167. UFEU-a Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 26.9.2018. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 17.10.2018. Plenarno zasjedanje br.: 538 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 182/1/0

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO je uvjeren da je Europa kulturna zajednica utemeljena na zajedničkim vrijednostima i da je socijalno tržišno gospodarstvo obilježje europskog načina života koji uključuje gospodarsku slobodu, socijalna prava i načela poštovanja čovjeka.

1.2. EGSO smatra da je ključno jačati i razvijati kulturnu dimenziju Unije na temelju zajedničkih vrijednosti utvrđenih u Ugovorima, s obzirom na to da je riječ o ključnom čimbeniku u postupku integracije i temelju europskog kulturnog identiteta kojim se omogućuje izgradnja uključivog, pluralističkog, povezanog i konkurentnog društva.

1.2.1. EGSO smatra da samo jačanje osjećaja pripadnosti Europi i zajednički kulturni identitet mogu ojačati izgradnju Europe i njezinu kulturnu i jezičnu raznolikost.

1.2.2. Materijalna i nematerijalna kulturna baština Europe, prema stajalištu EGSO-a, predstavlja poveznicu među europskim narodima, snažnu vezu s identitetom i dragocjeni strateški resurs socijalne kohezije.

1.3. EGSO smatra da je upravo zbog aktualne političke krize i krize identiteta u Europi ( 1 ) iznimno važno kulturi vratiti središnju ulogu u prenošenju identiteta, kako bi se ostvarile zajedničke vrijednosti utvrđene u Ugovorima.

1.4. novog europskog preporoda s ciljem stvaranja europskog kulturnog prostora Iako pozdravlja inicijativu o postavljanju kulture u središte agende, EGSO poziva da ponovno pokretanje agende bude prilika za promišljanje o vizijis ciljem stvaranja europskog kulturnog prostora ( 2 ) temeljenog na brojnim zajedničkim vrijednostima, kao što su solidarnost, povjerenje i zajednička odgovornost.

1.5. EGSO smatra da se nova europska agenda za kulturu treba temeljiti na zajedničkoj strateškoj viziji kojom se u razvoju europskog kulturnog prostora utvrđuju: — zajedničke vrijednosti na kojima se temelji naš identitet: sloboda i solidarnost, — ključna načela slobode kretanja osoba, robe i usluga te slobode poslovnog nastana i pružanja usluga u području kulture u Europi, — sustavi upravljanja mjerama i njihovog planiranja u pogledu kulturne baštine, — konkretne mjere obnove i očuvanja ogromne umjetničke baštine koja europsku kulturu oživljava u očima novih naraštaja (3), — vrednovanje europske kulture u međunarodnim odnosima, — ojačano upravljanje europskim politikama kako bi se pružilo više prostora svim akterima koji proizvode i oblikuju kulturu u vidu umjetničkog izričaja te u kulturnoj i kreativnoj industriji, — potporu grupiranju malih kreativnih poduzeća, osobito onih koja rade u socijalne svrhe, — sinergije i razmjene kulturnih procesa kojima se pridonosi jačanju razmjene raznih izražaja europskog društva.

1.6. Kad je riječ o kulturnoj ponudi, nužno je da osobe kojima su mjere namijenjene o tome imaju jasnu predodžbu, dostupnu putem novih višejezičnih sredstava komunikacije kako bi europski kulturni prostor uistinu pripadao svima.

1.7. Kad je riječ o kulturnoj potražnji, Odbor smatra da je neophodno izravno djelovanje prema korisnicima kulture u cilju povećanja njihovog sudjelovanja u razvoju europskog identiteta u pogledu vrijednosti, s pomoću inicijativa kao što je Erasmus kulturnog građanstva te izradom Europske povelje o kulturi usmjerene na građane Europe.

1.8. EGSO čvrsto vjeruje da može imati proaktivnu ulogu u strukturiranom dijalogu o kulturi u cilju jačanja demokratskog građanstva, kulturnog identiteta i razmjene višestrukih kreativnih izričaja društva, također s pomoću zajedničkih inicijativa kao što su pokretanje Europskog tjedna kulture i Noći europske kulture te imenovanje europskih ambasadora kulture.

1.9. Odbor se obvezuje na praćenje podataka iz plana za Novu agendu i na dovršenje europskog kulturnog prostora na temelju redovitih izvješća koja podnosi Komisija.

2. Uvod

2.1. Kultura se nalazi u središtu europskog projekta i temelj je „ujedinjenosti u raznolikosti” Europske unije. Kultura je temeljna komponenta zajedničkog života i vrijednost koja može obogatiti našu ljudskost te je neizostavan element našeg djelovanja u društvu i svakodnevnog izražavanja našeg građanstva.

2.2. Kultura stoga predstavlja strateški resurs socijalne kohezije i kvalitetnog interkulturnog dijaloga te veliku priliku za vrednovanje zajedničke povijesti, uz veliko bogatstvo kulturne raznolikosti europskih regija i zajedničke materijalne i nematerijalne baštine.

2.3. U Ugovoru iz Lisabona kulturi je dana velika važnost: preambula Ugovora o Uniji izričito upućuje na želju za nadahnućem iz „kulturnog, vjerskog i humanističkog nasljeđa Europe” , a u pogledu prioritetnih ciljeva navodi se da Unija „poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe”.

2.3.1. Mnoge od tih vrijednosti temelj su europskog društva te se navode u Ugovoru: „Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava…”. Te vrijednosti, koje su postale sastavni dio europske kulture, pojavljuju se i moraju zauzeti sve više prostora u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda i solidarnost.

2.3.2. U Povelji o temeljnim pravima koja je sastavni dio Ugovora sastavljen je, ponovljen i sažet opširan popis vrijednosti koje su dijelom navedene u Ugovoru.

2.3.3. Stoga je djelovanje EU-a usmjereno na poticanje suradnje među državama članicama, tako da se njihova specifična nadležnost u području kulturne politike sve više oslanja na preuzete zajedničke vrijednosti te ih integrira u strukturu društvenih odnosa.

2.3.5. „zrcalnih neurona” kojima se oponaša djelovanje, osjećaji i emocije koje primjećujemo kod drugih Stoga je važno širiti vrijednosti i ustrajati na vrijednostima koje predstavljaju zajednički temelj europske civilizacije, posebice u pogledu mladih, počevši od pretpubertetskog uzrasta, u cilju jačanjakojima se oponaša djelovanje, osjećaji i emocije koje primjećujemo kod drugih ( 7 )

2.4. obrazovnih procesa i društvenih interakcija , posebice usmjerenih na nove generacije u cilju njihovog prihvaćanja i dijeljenja etičkih vrijednosti. Pojam kulture ( 8 ) sam je po sebi dinamičan, stoga se njime podrazumijeva niz djelovanja koja europske politike i države članice trebaju razvijati s pomoću obrazovanja i pružanjem primjera. Navedene vrijednosti utvrđene u Ugovoru ne nastaju spontano, nego su rezultat razmatranja i iskustva stečenog u okviru društva i upravljaju mirnim suživotom i rastom povjerenja naroda te trebaju biti predmet, posebice usmjerenih na nove generacije u cilju njihovog prihvaćanja i dijeljenja etičkih vrijednosti.

2.5. Osim što se prepoznaje njezina društvena vrijednost i vrijednost identiteta, kultura se sve više prepoznaje kao stimulativni i strateški gospodarski segment za razvoj bogatstva po glavi stanovnika, blagostanja i ukupnog europskog BDP-a, kao i u međunarodnim odnosima.

2.6. Procjenjuje se da kulturni i kreativni sektori pridonose BDP-u Europe s 4,2 %, uz rast zaposlenosti od 1,5 %. Preračunato u apsolutne vrijednosti, u 2016. kultura je generirala 89,9 milijardi EUR, što predstavlja +1,8 % u odnosu na 2015., a uzimajući u obzir kolateralne aktivnosti pridonijela je s više od 250 milijardi EUR te omogućila zapošljavanje 1,5 milijuna osoba ( 9 )

2.7. Sudjelovanje u kulturi ključan je element angažmana Europe, ali s obzirom na gospodarsku i financijsku krizu u Europi 2008., koja se je proširila na socijalnu i političku razinu, to je sudjelovanje smanjeno u svim europskim zemljama, posebice u zemljama južne Europe ( 10 )

2.8. Europska agenda za kulturu 2007. ( 11 ) obvezuje EU i države članice na: — promicanje socijalne raznolikosti, — zaštitu kulturne baštine, — prevladavanje prepreka slobodnom kretanju operatora u tom sektoru, — podržavanje doprinosa poduzeća u kulturnoj i kreativnoj industriji.

2.8.1. Planom rada EU-a za kulturu 2015. – 2018. utvrđena su četiri glavna prioriteta za suradnju na europskoj razini u području kulturnih politika: — kultura koja je dostupna i otvorena svima, — očuvanje i vrednovanje kulturne baštine, — podrška kulturnim i kreativnim sektorima u inovativnom gospodarstvu, — promicanje kulturne raznolikosti.

2.9. Parlament je donio brojne rezolucije ( 12 ) i preporuke o pravednom pristupu kulturnim uslugama, o kulturi u vanjskim odnosima Unije te o mobilnosti i kulturnim i kreativnim industrijama.

2.10. U Vijeću EU-a 23. svibnja 2018. usvojeni su zaključci o uključivanju kulturne baštine u okvir drugih politika i o jačanju dijaloga s organizacijama civilnog društva.

2.11. I sam EGSO je u više navrata izrazio svoje pozitivno mišljenje o vrednovanju kulturnog i kreativnog sektora i o podršci strategiji međunarodnih kulturnih odnosa ( 13 ) , uključujući doprinos ruralnih područja europskoj kulturnoj baštini ( 14 )

3. Prijedlozi nove agende

3.1. Glavni elementi nove agende koju je predložila Komisija mogu se sažeti na sljedeći način: — promicanje kulturnog sudjelovanja, mobilnosti umjetnika i zaštite baštine, iskorištavanje moći kulture i kulturne raznolikosti za socijalnu koheziju i dobrobit, — promicanje kulture i umjetnosti u obrazovanju, — jačanje međunarodnih kulturnih odnosa, — ostvarivanje jačih veza s industrijskom politikom, — iskorištavanje uloge kulture za jačanje europskog identiteta, — provođenje bliske suradnje s državama članicama i civilnim društvom.

3.2. Predložene ključne dimenzije mogu se sažeti na sljedeći način:

3.2.1. socijalna dimenzija : iskorištavanje snage kulture i kulturne raznolikosti za socijalnu koheziju i blagostanje;

3.2.2. gospodarska dimenzija : pružanje podrške kulturnoj kreativnosti u obrazovanju i inovacijama, rast s pomoću novih radnih mjesta i razvoj kulturnih industrija i vještina : pružanje podrške kulturnoj kreativnosti u obrazovanju i inovacijama, rast s pomoću novih radnih mjesta i razvoj kulturnih industrija i vještina ( 15 )

3.2.3. vanjska dimenzija jačanja međunarodnih kulturnih odnosa : potpora kulturi u zemljama proširenja i zemljama zapadnog Balkana te zemljama Sredozemlja, i djelovanje Fonda za razvoj zemalja AKP-a : potpora kulturi u zemljama proširenja i zemljama zapadnog Balkana te zemljama Sredozemlja, i djelovanje Fonda za razvoj zemalja AKP-a ( 16 )

3.2.4. transverzalna dimenzija : inicijative „Europska godina kulturne baštine” i „Europske prijestolnice kulture”, novi europski akcijski plan za kulturna dobra 2019. – 2022., razvoj strategije Digital4Culture, internetski popis europskih filmova, podrška digitalnoj transformaciji.

3.3. Programom Kreativna Europa i drugim programima EU-a pružit će se podrška strateškoj suradnji u okviru nove agende.

4. Opće napomene

4.1. EGSO smatra da je ključno jačati i razvijati kulturnu dimenziju Unije na temelju zajedničkih vrijednosti utvrđenih u Ugovorima u cilju jačanja osjećaja pripadnosti u izgradnji uključivog, povezanog i konkurentnog društva.

4.2. Materijalna i nematerijalna kulturna baština EU-a predstavljaju poveznicu među europskim narodima i snažnu vezu s identitetom, posebice u trenucima krize identiteta i europske solidarnosti.

4.3. EGSO smatra da je upravo zbog političke krize, krize identiteta i krize upravljanja u Europi primjereno europskoj kulturi vratiti ulogu prenošenja vrijednosti na kojima počiva naš identitet, također s pomoću jačanja europskih obrazovnih programa.

4.4. Taj postupak integracije vrijednosti treba biti temelj kvalitativnog skoka Nove agende za kulturu i dovesti do stvaranja istinskog europskog kulturnog prostora ( 17 ) utemeljenog na zajedničkim vrijednostima, po uzoru na europski istraživački prostor i usporedo s njime.

4.5. Taj novi europski kulturni prostor trebao bi, uz vremenski raspored, uključivati:

4.5.1. jačanje europskih kulturnih politika i instrumenata za potporu i širenje vrijednosti identiteta na temelju osjećaja pripadnosti zajedničkom skupu vrijednosti;

4.5.2. potpunu provedbu slobode kretanja, poslovnog nastana i pružanja usluga na cijelom europskom teritoriju za fizičke i pravne osobe koje djeluju u području kulture;

4.5.3. „kulturno gospodarstvo” s naglaskom na socijalno uključivim sustavima, kojim bi se promicali novi modeli očuvanja i obnove kulturne baštine te razvoja kreativnih industrija, također posredstvom novih oblika poduzetništva s izraženom socijalnom vrijednošću;

4.5.4. promicanje europske kulture u međunarodnim odnosima, kako u vidu instrumenta za revitalizaciju kulturne diplomacije tako i kao mehanizma „meke sile” u vanjskim odnosima Europe ili kao gospodarskog multiplikatora u međunarodnim razmjenama koji umjetnike/kreativce pretvara u „ambasadore europske kulture” ;

4.5.5. mehanizme „odozdo prema gore” kako bi se pružilo više prostora svim akterima koji izravno proizvode, grade i oblikuju kulturu u području umjetnosti i kulturnih i kreativnih industrija.

4.6. EGSO smatra da je potrebno suočiti se sa zajedničkim izazovom stvaranjem istinskog „unutarnjeg tržišta kulture” kojim bi se promicali: — mobilnost umjetnika i usluga poduzeća koja se bave kulturom, — mobilnost umjetničkih djela, — suradnja u okviru transnacionalnih projekata, — međukulturni dijalog, — posebne mjere za jačanje europskog kulturnog identiteta, — mjere obnove i očuvanja neizmjerne europske umjetničke baštine s namjenskim proračunskim stavkama za multimedijalna istraživanja i inovacije (18) te održivost, — jačanje kreativne neovisnosti, — razvoj digitalne humanističke kulture u cilju smanjenja manipulacija algoritma lažnih vijesti i dezinformacija na internetu.

4.7. EGSO smatra da je ključno, posebice obrazovanjem mladih, promicati uvjerenje da su kulturna raznolikost i višestruki oblici umjetnosti neophodni elementi za ljudski razvoj i ostvarenje temeljnih sloboda te da razmjena kulturnih procesa doprinosi jačanju demokratskog građanstva.

4.8. EGSO naglašava potrebu da nova europska kulturna agenda, koja bi bila dijelom nove zajedničke i obogaćene strateške vizije, bude uključena u i utemeljena na sljedećem višegodišnjem financijskom okviru Unije.

4.9. EGSO smatra da oni na koje se odnose programi i regulatorne, strukturne i financijske mjere potpore trebaju o tome imati jasnu i transparentnu predodžbu, dostupnu putem društvenih mreža.

4.10. Isto tako, EGSO smatra da je izravno djelovanje ključno za krajnje korisnike europske kulturne politike radi povećanja razine sudjelovanja, dovedene u pitanje zbog gospodarske i financijske krize koja se proširila na socijalnu razinu.

4.10.1. EGSO smatra da je bi pokretanje inicijativa kao što su Erasmus za građanstvo za širenje kulture i turizma u Uniji i Europska povelja o kulturi, koja bi omogućila lakši pristup europskim kulturnim dobrima, kao i pokretanje Tjedna i Noći europske kulture moglo biti korisno, posebice za mlade generacije.

5. Posebne napomene

5.1. Digitalni vodič s internetskom stranicom koja se ažurira u stvarnom vremenu te je prilagođena korisniku i dostupna na svim jezicima EU-a, treba osigurati upotrebljivost mnogobrojnih danas raspoloživih instrumenata Zajednice, među kojima su, na primjer: — DCI II, instrument za razvojnu suradnju (19), — programi Interreg Med (20) i Med Culture (2014. – 2018.) (21), — ENI, instrument za susjedstvo, prethodno ENPI (22), — IPA II (2014. – 2020.) (23), — Mreža Natura 2020. (24), — „Akcijski program za prirodu, stanovništvo i gospodarstvo” mreže Natura 2020. (25), — LIFE (2014. – 2020.) (26), — strukturni fondovi (27), — EMODnet, 3. faza, nadgledanje mora i podmorja (28), — Plavi rast Unije u sektorima pomorstva, pomorskog prijevoza i turizma (29), — Leader plus, prenamjena ruralne i kulturne baštine (30), — Europa za građane (2014. – 2020.) za povijest i raznolikost Unije (31), — državne potpore u području očuvanja kulture i baštine (32), — krijumčarenje kulturnih dobara (33), — Copernicus (prethodno GMES), satelitske informacije kojima se omogućuje praćenje kulturne baštine (34), — EDEN (Europske destinacije izvrsnosti), — COSME, program kojim se financiraju inicijative za kulturu i turizam (35), — Kulturne rute Vijeća Europe i Europske komisije, — „C3 Monitor” kojim se omogućuje praćenje i usporedba kulturne dinamičnosti (Cultural Vibrancy), kreativnog gospodarstva (Creative Economy) i poticajnog okružja (Enabling Environment) u oko 170 kulturnih i kreativnih gradova u 30 europskih zemalja, — javno-privatno partnerstvo o „energetskoj učinkovitosti povijesnih zgrada”, — kulturno nasljeđe za održivi razvoj programa Obzor 2020., — digitalna platforma Europeana koja sadrži preko 50 milijuna digitaliziranih zapisa, uključujući knjige, glazbu, umjetnička djela uz napredne metode pretraživanja; — Digitalna agenda za proučavanje europske filmske baštine (36), — ulaganja u kulturnu baštinu zahvaljujući odredbama o kohezijskoj politici (37), — Erasmus+ (38), — oznaka europske baštine kojom se uspostavlja oznaka koja se dodjeljuje mjestima u Uniji (39), — program Kreativna Europa (2014. – 2020.) s komponentom za audiovizualni sektor (potprogram Mediji); kulturnom komponentom za kreativni i kulturni sektor (potprogram Kultura) te međusektorskom komponentom za sve kreativne i kulturne sektore (međusektorski potprogram) (40).

Bruxelles, 17. listopada 2018. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Manifestira se u raširenim populističkim i nacionalističkim pokretima i aspektima.

(2) Po uzoru na europski istraživački prostor i kao potpora njemu.

(3) Vidjeti: specijalizirane usluge obnove: www.opencare.it.

(4) Nihil est in intellectu quod prius non fuerit in sensu (J. Locke).

(5) Od latinskog „instruere” (tal. instruire): pripremati, graditi.

(6) Prijenos znakova i obrazaca.

(7) Vidjeti: zaključci neuroznanosti kojima se objašnjava oponašanje djelovanja i obrazaca ponašanja.

(8) Od latinskog „colere”: njegovati.

(9) Izvor: Eurostat.

(10) Izvješće Cultural access and participation („Pristup kulturi i sudjelovanje u njoj”) http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_399_en.pdf

(11) Vidjeti SL C 287, 29.11.2007.

(12) Vidjeti SL C 377 E, 7.12.2012., str. 142., SL C 93, 9.3.2016., str. 95. – tekstovi, P8_TA(2016)0486.

(13) SL C 288, 31.8.2017, str. 120.

(14) NAT/738 (SL C 440, 6.12.2018., str. 22.).

(15) Točnije, s pomoću prelaska sa znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) na znanost, tehnologiju, inženjerstvo, umjetnost i matematiku (STEAM) u digitalnom sektoru u okviru Programa za međunarodnu procjenu učenika.

(16) Afričke, karipske i pacifičke zemlje.

(17) Vidjeti i Vijeće Europe – Okvirna konvencija Vijeća Europe iz 2005. o vrijednosti kulturne baštine za društvo (CETS br. 199) 18/03/08 Faro, 27.10.2005.

(18) Vidjeti bilješku 14.

(19) Uredba (EU) br. 233/2014 (SL L 77, 15.3.2014., str. 44.).

(20) Program Interreg Med.

(21) Program Med Culture.

(22) Uredbe (EU) br. 233/2014 (SL L 77, 15.3.2014., str. 44.) i (EU) br. 236/2014 (SL L 77, 15.3.2014., str. 95).

(23) Uredba (EU) br. 231/2014 (SL L 77, 15.3.2014., str. 11.).

(24) Direktiva o staništima 92/43/EEZ (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.) i Direktiva o pticama 2009/147/EZ (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(25) COM(2017) 198 final.

(26) Uredba (EU) br. 1293/2013 (SL L 347, 20.12.2013., str. 185.).

(27) Pet fondova: EFRR, ESF, Kohezijski, EPFRR, EFPR.

(28) Odluka EU-a 2017/848 (SL L 125, 18.5.2017., str. 43.).

(29) Rezolucija EP-a od 2. srpnja 2013. 2012/2297(INI) (SL C 75, 26.2.2016., str. 24.).

(30) Uredba (EU) br. 1305/2013 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

(31) Uredba (EU) br. 390/2014 (SL L 115, 17.4.2014., str. 3.).

(32) Uredbe (EU) br. 651/2014 (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.) i (EU) br. 2015/1588 (SL L 248, 24.9.2015., str. 1.).

(33) Fight against trafficking of cultural goods.

(34) Uredba (EU) br. 377/2014 (SL L 122, 24.4.2014., str. 44.).

(35) Uredba (EU) br. 1287/2013 (SL L 347, 20.12.2013., str. 33.).

(36) COM(2010) 487 final i COM(2014) 477 final.

(37) SL L 347, 20.12.2013.

(38) Uredba (EU) br. 1288/2013 (SL L 347, 20.12.2013., str. 50.).

(39) Odluka 1194/2011/EU (SL L 303, 22.11.2011., str. 1.).

(40) Uredba (EU) br. 1295/2013 (SL L 90, 28.3.2013., str. 1.).