EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 20.7.2021. COM(2021) 423 final 2021/0250(COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o mehanizmima koje države članice trebaju uspostaviti radi sprečavanja korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o stavljanju izvan snage Direktive (EU) 2015/849

(Tekst značajan za EGP) {SWD(2021) 190, 191}

{SEC(2021) 391}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Pranje novca i financiranje terorizma ozbiljna su prijetnja integritetu gospodarstva i financijskog sustava EU-a i sigurnosti njegovih građana. Prema procjenama Europola za otprilike 1 % godišnjeg bruto domaćeg proizvoda EU-a „utvrđena je uključenost u sumnjive financijske aktivnosti”. U srpnju 2019., nakon niza istaknutih slučajeva navodnog pranja novca u kojima su sudjelovale kreditne institucije u Uniji, Komisija je donijela paket u kojem se analizira djelotvornost sustava EU-a za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma („SPNFT”) koji je tada bio na snazi te je zaključeno da su potrebne reforme. U tom je kontekstu u strategiji EU-a za sigurnosnu uniju za 2020.–2025. istaknuta važnost poboljšanja okvira EU-a za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma da bi se Europljane zaštitilo od terorizma i organiziranog kriminala. Komisija je 7. svibnja 2020. predstavila akcijski plan za sveobuhvatnu politiku Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma. U tom se akcijskom planu Komisija obvezala poduzeti mjere za jačanje pravila EU-a o borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma, kao i za njihovu provedbu te je definirala šest prioriteta: 1. osigurati djelotvornu provedbu postojećeg okvira EU-a za SPNFT; 2. uvesti jedinstvena pravila EU-a o SPNFT-u; 3. uvesti nadzor SPNFT-a na razini EU-a; 4. uspostaviti mehanizam za koordinaciju i potporu financijsko-obavještajnih jedinica (FOJ-evi); 5. provoditi kaznenopravne odredbe na razini EU-a i razmjenjivati informacije; 6. ojačati međunarodnu dimenziju okvira EU-a za SPNFT. Provode se 1., 5. i 6. prioritet akcijskog plana, dok su za ostale prioritete potrebne zakonodavne mjere. Ovaj Prijedlog uredbe dio je paketa o SPNFT-u koji se sastoji od četiriju zakonodavnih prijedloga koji se smatraju jednom usklađenom cjelinom za provedbu akcijskog plana Komisije od 7. svibnja 2020. i kojim se stvara novi i usklađeniji regulatorni i institucijski okvir za SPNFT u EU-u. Paket obuhvaća sljedeće: –Prijedlog uredbe o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma, –ovaj Prijedlog direktive o uspostavi mehanizama koje bi države članice trebale uvesti radi sprečavanja korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma te o stavljanju izvan snage Direktive (EU) 2015/849, –Prijedlog uredbe o osnivanju Tijela EU-a za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma („AMLA”), i –prijedlog preinake Uredbe (EU) 2015/847 o proširenju zahtjeva sljedivosti na kriptoimovinu. Ovim zakonodavnim prijedlogom, uz Prijedlog uredbe o SPNFT-u i prijedlog preinake Uredbe (EU) 2015/847, ispunjava se cilj uvođenja jedinstvenih pravila EU-a (2. prioritet). Europski parlament i Vijeće podržali su plan koji je Komisija utvrdila u akcijskom planu iz svibnja 2020. U svojoj rezoluciji od 10. srpnja 2020. Europski parlament pozvao je na jačanje pravila Unije i pozdravio je planove za reformu institucijskog ustroja EU-a u području SPNFT-a. Vijeće za ekonomske i financijske poslove 4. studenoga 2020. donijelo je zaključke kojima se podupire svaki od prioriteta akcijskog plana Komisije.

Potreba za kombinacijom usklađenih pravila u okviru uredbe o SPNFT-u i strožih pravila o nacionalnim sustavima za SPNFT u okviru direktive o SPNFT-u potkrijepljena je dokazima iz izvješća koja je Komisija izdala 2019. U tim izvješćima utvrđen je nedostatak dosljednog pristupa nadzoru obveznika, uz različite ishode za gospodarske subjekte koji pružaju usluge na unutarnjem tržištu. U njima se ističe i da neujednačen pristup FOJ-eva informacijama ograničava njihovu sposobnost međusobne suradnje te da im nedostaju zajednički alati. Svi ti elementi ograničili su otkrivanje prekograničnih slučajeva pranja novca i financiranja terorizma. Naposljetku, zbog nedostatka pravne osnove dosad nije bilo moguće međusobno povezati registre bankovnih računa i sustave za dohvat podataka, odnosno ključne alate za FOJ-eve i nadležna tijela. Da bi se riješili navedeni problemi i izbjegla regulatorna odstupanja, sva pravila koja se primjenjuju na privatni sektor prenesena su u Prijedlog uredbe o SPNFT-u. Međutim, uvažavajući potrebu za fleksibilnošću država članica u tom području, organizacija institucijskog sustava za SPNFT na nacionalnoj razini obuhvaćena je ovim Prijedlogom direktive. No ovaj Prijedlog ne obuhvaća samo prenošenje odredbi iz postojeće direktive u buduću; uvodi se više sadržajnih izmjena kako bi se podigla razina konvergencije u praksi nadzornih tijela i FOJ-eva te u pogledu suradnje među nadležnim tijelima: –da bi se izbjegao utjecaj administrativnog ustroja FOJ-eva na njihove analitičke funkcije i njihovu sposobnost suradnje s ekvivalentnim tijelima, pojašnjavaju se njihove ovlasti i zadaće, kao i minimalni skup informacija kojima bi FOJ-evi trebali imati pristup, –da bi se osigurala djelotvorna suradnja FOJ-eva, utvrđuje se okvir za zajedničke analize. Navedena je i pravna osnova za sustav FIU.net, –radi informiranja obveznika o rizicima utvrđena su jasna pravila o povratnim informacijama koje pružaju FOJ-evi. Slično tomu, predviđena su jasna pravila o povratnim informacijama koje se pružaju FOJ-evima kako bi ih se informiralo o primjeni financijskih obavještajnih podataka koje pružaju, –pojašnjene su ovlasti i zadaće nadzornih tijela kako bi se osiguralo da sva nadzorna tijela imaju instrumente za poduzimanje odgovarajućih korektivnih mjera. Uvodi se dužnost nadgledanja samoregulatornih tijela koja djeluju kao nadzorna tijela, a nadgledanje provode javna tijela uz jasno definirane zadaće, –pristup nadzoru koji se temelji na procjeni rizika usklađen je zajedničkim alatom za kategorizaciju rizika kako bi se izbjeglo različito razumijevanje rizika u sličnim situacijama, –da bi se poboljšala suradnja među nadzornim tijelima, osnivaju se kolegiji za SPNFT te se uspostavljaju mehanizmi kojima će se osigurati suradnja u području nadzora za gospodarske subjekte koji pružaju prekogranične usluge, –pojašnjena je suradnja s drugim tijelima navođenjem posebnih slučajeva u kojima je suradnja nužna kako bi se izbjegle neučinkovitosti zbog izoliranih pristupa, –pojašnjene su ovlasti registara stvarnog vlasništva kako bi se osiguralo da mogu dobiti ažurirane, odgovarajuće i točne informacije, –da bi se otklonio postojeći nedostatak u zakonodavstvu, predviđeno je povezivanje registara bankovnih računa, –da bi se osigurala potpuna usklađenost s pravilima EU-a o zaštiti podataka, uvode se zahtjevi za obradu određenih kategorija osobnih podataka. S druge strane, odredbe o procjeni rizika ili prikupljanju statističkih podataka uglavnom su nepromijenjene te su preispitane samo kako bi se sagledale postojeće neučinkovitosti koje su utvrđene, kao što su prekomjerna učestalost nadnacionalnih procjena rizika i zahtjev za prikupljanje statističkih podataka o nezakonitim aktivnostima. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Ovim se Prijedlogom stavlja izvan snage i zamjenjuje postojeća Direktiva (EU) 2015/849, kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/843. Kao što je navedeno, ovaj Prijedlog dio je paketa o SPNFT-u koji obuhvaća Prijedlog uredbe o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma, Uredbu o osnivanju AMLA-e i preinaku Uredbe (EU) 2015/847. Taj paket, koji se sastoji od četiriju zakonodavnih prijedloga, smatra se jednom usklađenom cjelinom za provedbu akcijskog plana Komisije za SPNFT od 7. svibnja 2020. i njime se stvara novi i koherentniji regulatorni i institucijski okvir za SPNFT u EU-u. Usporedno s donošenjem tog paketa Komisija predlaže i izmjene Direktive 2019/1153 kako bi se nadležnim tijelima odgovornima za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon kaznenih djela omogućio pristup sustavu kojim se međusobno povezuju centralizirani registri bankovnih računa. Budući da se ovaj Prijedlog temelji na Direktivi (EU) 2015/849, u skladu je s preporukama Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF). U usporedbi sa sadašnjom direktivom, njime se povećava dosljednost tako što se osigurava da samoregulatorna tijela pri obavljanju nadzora podliježu nadgledanju javnog tijela. Osim toga, učestalost nadnacionalnih procjena rizika usklađena je s primjerima najbolje prakse koje je prepoznao FATF (svake četiri godine). Ovaj Prijedlog uključuje i promjene uvedene nedavnim revizijama preporuka FATF-a u odnosu na procjenu i ublažavanje rizika od izbjegavanja ciljanih financijskih sankcija. Djelotvorna provedba ključna je za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma. Komisija će se nastaviti koristiti čitavim nizom sredstava i mehanizama kako bi provjerila ispravno prenošenje zahtjeva Unije u nacionalno pravo, ali i njihovu djelotvornu provedbu u svakodnevnoj praksi država članica. •Dosljednost u odnosu na druge politike i pravne instrumente Unije Ovaj je Prijedlog u skladu s ciljevima politike koji se nastoje ostvariti na razini Unije, a posebno s Direktivom o borbi protiv pranja novca kaznenopravnim sredstvima, Direktivom o suzbijanju terorizma i Direktivom o pristupu financijskim informacijama i njezinim predloženim izmjenama donesenima zajedno s ovim paketom. Rizici od pranja novca i financiranja terorizma ne mogu se djelotvorno otkloniti samo zakonodavstvom EU-a o SPNFT-u; to je zakonodavstvo povezano s velikim dijelom zakonodavstva EU-a u području financijskih usluga i kaznenog prava. To uključuje zakonodavstvo EU-a o plaćanjima i prijenosima novčanih sredstava (Direktiva o platnim uslugama, Direktiva o računima za plaćanje, Direktiva o elektroničkom novcu). Ovim paketom prijedloga nastoji se osigurati dosljednost sa svim takvim instrumentima.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Ovaj Prijedlog direktive temelji se na članku 114. UFEU-a, istoj pravnoj osnovi kao i postojeći pravni okvir EU-a za SPNFT. Članak 114. primjeren je s obzirom na znatnu prijetnju unutarnjem tržištu uzrokovanu pranjem novca i financiranjem terorizma te na gospodarske gubitke i poremećaje na prekograničnoj razini koje pranje novca i financiranje terorizma mogu prouzročiti. •Supsidijarnost U skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti utvrđenima u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji, ciljeve prijedloga ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se na bolji način mogu ostvariti na razini Unije. Prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva. U paketu Komisije o sprečavanju pranja novca iz 2019. istaknuto je kako su kriminalci uspjeli iskoristiti razlike među sustavima SPNFT-a država članica. Tokovi nezakonitog novca i financiranje terorizma mogu narušiti stabilnost i ugled financijskog sustava Unije i ugroziti pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Mjere donesene samo na nacionalnoj razini mogu negativno utjecati na unutarnje tržište i pridonijeti rascjepkanosti. Djelovanje EU-a opravdano je kako bi se u Uniji održali ravnopravni uvjeti i kako bi se na subjekte u svim državama članicama primjenjivao dosljedan skup obveza povezanih sa sprečavanjem pranja novca i borbom protiv financiranja terorizma. Zbog prekogranične prirode većine aktivnosti pranja novca i financiranja terorizma za sprečavanje tih kaznenih djela ključna je dobra suradnja nacionalnih nadzornih tijela i FOJ-eva. Brojni subjekti koji podliježu obvezama povezanima sa sprečavanjem pranja novca uključeni su u prekogranične aktivnosti, a različiti pristupi nadzornih tijela i FOJ-eva ometaju ih u postizanju optimalne prakse SPNFT-a na razini grupe. •Proporcionalnost Proporcionalnost je sastavni dio procjene učinka priložene Prijedlogu i sve predložene mogućnosti u različitim regulatornim područjima procijenjene su u odnosu na cilj proporcionalnosti. Zbog prekogranične prirode većine transakcija povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma potreban je usklađen i koordiniran pristup u državama članicama koji se temelji na usklađenom skupu pravila u obliku jedinstvenih pravila. Međutim, u ovom Prijedlogu ne primjenjuje se pristup maksimalne usklađenosti jer on nije spojiv s temeljnom prirodom sustava EU-a za SPNFT koji se temelji na riziku kao ni s posebnim nacionalnim pravilima koja bi se mogla primjenjivati na nadležna tijela u tom području. Države članice i dalje mogu uvoditi pravila koja nadilaze pravila utvrđena u paketu prijedloga kojem pripada ovaj Nacrt direktive, ali samo ako su ta pravila opravdana u skladu s pristupom koji se temelji na riziku. •Odabir instrumenta Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća prikladan je instrument za prijenos, s izmjenama, odredbi postojeće Direktive o sprečavanju pranja novca koje nisu prikladne za izravnu primjenu u obliku uredbe, posebno s obzirom na ovlasti i zadaće nadležnih tijela te uspostavu registara stvarnog vlasništva i bankovnih računa te pristupa njima. Ostale odredbe postojeće Direktive o sprečavanju pranja novca uvrštene su (prema potrebi s izmjenama) u prateći Prijedlog uredbe o SPNFT-u. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Još nije provedena potpuna ex post evaluacija postojećeg sustava EU-a za SPNFT u kontekstu niza nedavnih zakonodavnih promjena. Četvrta Direktiva o sprečavanju pranja novca donesena je 20. svibnja 2015., a rok za njezino prenošenje u nacionalno pravo za države članice bio je 26. lipnja 2017. Peta Direktiva o sprečavanju pranja novca donesena je 30. svibnja 2018., a rok za njezino prenošenje u nacionalno pravo bio je 10. siječnja 2020. Kontrola prenošenja još se provodi. Međutim, Komunikacija Komisije iz srpnja 2019. i prethodno navedena priložena izvješća služe kao evaluacija djelotvornosti sustava EU-a SPNFT koji je tada bio na snazi. •Savjetovanja s dionicima Strategija savjetovanja na kojoj se temelji ovaj Prijedlog sastojala se od više dijelova, a to su: –savjetovanje o planu djelovanja kojim je najavljen akcijski plan Komisije. Savjetovanje se održavalo na Komisijinu portalu Iznesite svoje mišljenje od 11. veljače do 12. ožujka 2020., a od brojnih dionika prikupljena su 42 mišljenja; –javno savjetovanje o djelovanjima iznesenima u akcijskom planu, otvoreno općoj javnosti i svim skupinama dionika, pokrenuto 7. svibnja 2020. i otvoreno do 26. kolovoza. U okviru savjetovanja prikupljena su 202 službena mišljenja; –ciljano savjetovanje država članica i nadležnih tijela za SPNFT. Države članice imale su mogućnost iskazati svoje stavove na raznim sastancima Stručne skupine za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma, a FOJ-evi EU-a dali su svoj doprinos na sastancima Platforme za FOJ-eve i u pisanim dokumentima. Rasprave su proširene ciljanim savjetovanjima država članica i nadležnih tijela uz upotrebu upitnika; –zahtjev za savjetovanje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo iz ožujka 2020.; Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo svoje je mišljenje dostavilo 10. rujna; –Europski nadzornik za zaštitu podataka svoje je mišljenje o akcijskom planu Komisije objavio 23. srpnja 2020.;

–Komisija je 30. rujna 2020. organizirala konferenciju na visokoj razini na kojoj su se okupili predstavnici nacionalnih tijela i tijela EU-a, zastupnici u Europskom parlamentu, predstavnici privatnog sektora i civilnog društva te članovi akademske zajednice. Informacije o akcijskom planu dobivene od dionika uglavnom su bile pozitivne. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja U pripremi ovog Prijedloga Komisija se oslanjala na kvalitativne i kvantitativne podatke prikupljene iz pouzdanih izvora, uključujući tehničke savjete Europskog nadzornog tijela za bankarstvo. Osim toga, od država članica ciljanim su upitnicima dobivene informacije o provedbi pravila o sprečavanju pranja novca. •Procjena učinka Ovom Prijedlogu priložena je procjena učinka, koja je 6. studenoga 2020. dostavljena Odboru za nadzor regulative, a odobrena je 4. prosinca 2020. Ista procjena učinka priložena je i drugim zakonodavnim prijedlozima predstavljenima u paketu zajedno s ovim Prijedlogom. Odbor za nadzor regulative u svojem je pozitivnom mišljenju predložio različita poboljšanja izlaganja, koja su i provedena. Komisija je u procjeni učinka razmotrila tri problema: nedostatak jasnih i dosljednih pravila, nedosljedan nadzor na unutarnjem tržištu i nedovoljna koordinacija i razmjena informacija među FOJ-evima. Za ovaj Prijedlog važan je prvi od navedenih problema te su se u vezi s njim razmatrale sljedeće opcije: –pravila EU-a ostala bi jednaka, bez promjena, –osiguravanje više razine usklađenosti pravila koja se primjenjuju na obveznike i prepuštanje državama članicama da detaljno utvrde ovlasti i obveze nadležnih tijela, –osiguravanje više razine usklađenosti pravila koja se primjenjuju na subjekte koji podliježu obvezama SPNFT-a te ovlasti i obveza nadzornih tijela i FOJ-eva. Na temelju ishoda procjene učinka utvrđeno je da je najpoželjnija treća opcija. Uvođenjem dosljednijeg i detaljnijeg pristupa prethodno navedenim pravilima na razini EU-a omogućilo bi se uklanjanje postojeće rascjepkanosti i u pogledu obveza obveznika povezanih sa SPNFT-om i u pogledu aktivnosti nadležnih tijela. Jasnijim pravilima o zadaćama i ovlastima nadležnih tijela poboljšat će se dosljednost provedbe okvira za SPNFT u cijelom EU-u, olakšat će se stvaranje integriranog nadzornog mehanizma i poboljšat će se otkrivanje sumnjivih tokova i aktivnosti. •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa Iako, kao što je prethodno navedeno, još nije provedena formalna ex post evaluacija ni provjera prikladnosti postojećeg zakonodavstva EU-a o SPNFT-u, mogu se izvesti brojni zaključci u odnosu na elemente predloženog ukupnog paketa mjera koji će pridonijeti dodatnom pojednostavnjivanju i učinkovitosti. Kao prvo, zamjenom određenih pravila iz Direktive usklađenijim i izravno primjenjivim pravilima iz Uredbe u državama članicama uklonit će se potreba za njihovim prenošenjem u nacionalno pravo te će se prekograničnim subjektima olakšati poslovanje u EU-u. Nadalje, izostavljanjem trgovaca robom iz područja primjene okvira EU-a za sprečavanje pranja novca, što je povezano s predloženom zabranom gotovinskih transakcija koje prelaze 10 000 EUR, te će se trgovce osloboditi administrativnog opterećenja da FOJ-u podnose izvješća o gotovinskim transakcijama koje prelaze 10 000 EUR. Naposljetku, višim stupnjem usklađenosti pravila o SPNFT-u u nizu posebnih područja pojednostavnit će se suradnja nadzornih tijela i FOJ-eva zahvaljujući smanjenju razlika između njihovih pravila i praksi. Ovaj Nacrt direktive sadržava samo određene odredbe koje je potrebno prenijeti u nacionalno pravo te je stoga kraći od direktive koju zamjenjuje; većina tema obrađenih u Direktivi (EU) 2015/849 sada je sadržana u Prijedlogu uredbe priloženom ovom Prijedlogu direktive. •Temeljna prava Unija je odlučna osigurati visoke standarde zaštite temeljnih prava. Točnije, na sva nadzorna tijela za SPNFT na nacionalnoj razini i razini EU-a, kao i financijsko-obavještajne jedinice, primjenjivat će se relevantna uredba o zaštiti podataka u mjeri u kojoj obrađuju osobne podatke. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Ovaj Nacrt direktive nema utjecaja na proračun. 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i prijavljivanja Prijedlog uključuje opći plan praćenja i evaluacije utjecaja na posebne ciljeve, kojim se od Komisije zahtijeva da prvo preispitivanje provede nakon pet godina i najmanje tri godine nakon stupanja Direktive na snagu te da o svojim glavnim nalazima izvijesti Europski parlament i Vijeće. Prijedlog uredbe o SPNFT-u priložen ovom Prijedlogu sadržava iste odredbe o evaluaciji te se evaluacija tih dvaju instrumenata može objediniti u jedno izvješće. Preispitivanje se provodi u skladu sa smjernicama Komisije za bolju izradu zakonodavstva.

•Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga Predmet i područje primjene Većina primjenjivih definicija za ovaj Nacrt direktive sadržana je u pratećem Nacrtu uredbe (ako su definicije relevantne za oba instrumenta). Međutim, određeni pojmovi koji nisu relevantni za prateću Uredbu definirani su u ovom Nacrtu direktive. Ovim Nacrtom direktive državama članicama omogućuje se da prošire zahtjeve iz pratećeg Nacrta uredbe na druge sektore koji nisu obuhvaćeni područjem primjene te uredbe; međutim, države članice moraju obavijestiti Komisiju o svojoj namjeri i obrazložiti je, a Komisija će zatim imati šest mjeseci za donošenje mišljenja o planovima (nakon savjetovanja s AMLA-om) te umjesto toga može predložiti zakonodavstvo na razini EU-a. Za dodatne sektore koji su već obuhvaćeni nacionalnim zakonodavstvom o SPNFT-u, ali ne i zakonodavstvom EU-a, utvrđene su prijelazne odredbe. Komisija će svake godine u Službenom listu Europske unije objaviti konsolidirani popis sektora na koje su države članice proširile popis obveznika. Ovim Nacrtom direktive utvrđuju se i posebni regulatorni zahtjevi koje države članice trebaju uključiti u nacionalno pravo za određene sektore. Konkretno, mjenjačnice i pružatelji usluga unovčenja čekova te pružatelji usluga trusta ili trgovačkih društava moraju imati dozvole za rad ili biti registrirani, a pružatelji usluga igara na sreću moraju biti regulirani. Ovim se Nacrtom direktive nadzornim tijelima država članica u kojima izdavatelji elektroničkog novca, pružatelji platnih usluga i pružatelji usluga povezanih s kriptoimovinom posluju na temelju slobode pružanja usluga omogućuje imenovanje kontaktnih točaka u tim državama članicama. AMLA predlaže regulatorne tehničke standarde kojima se pojašnjava kad je to slučaj. Ovim Nacrtom direktive potvrđuju se zahtjevi koji se odnose na poštenje za više rukovoditelje u određenim obveznicima koji su sadržani u postojećem okviru i kojima se dopunjuju zahtjevi stručnosti i primjerenosti u drugim aktima Unije te se pojašnjava da se određeni zahtjevi primjenjuju i na stvarne vlasnike tih obveznika. Za druge se obveznike potvrđuje da njima ne smiju upravljati osobe osuđene za pranje novca, povezana predikatna kaznena djela ili financiranje terorizma. Ovim se Nacrtom direktive nacionalnim nadzornim tijelima dodjeljuju određene ovlasti nad višim rukovodstvom određenih obveznika, posebno u slučaju osuđujuće presude za pranje novca ili financiranje terorizma. Procjene rizika Zadržava se zahtjev iz postojećeg okvira za SPNFT da Komisija periodično provodi procjene rizika u pogledu SPNFT-a na razini EU-a, pri čemu se učestalost procjena produljuje na svake četiri godine. Procjena će se temeljiti na informacijama koje AMLA dostavi u obliku mišljenja te će biti popraćena preporukama državama članicama o mjerama primjerenima za otklanjanje utvrđenih rizika. Osim toga, Komisija će svake četiri godine izvješćivati Europski parlament i Vijeće o mjerama poduzetima kao odgovor na nalaze procjene. Države članice nastavit će provoditi nacionalne procjene rizika, ali najmanje svake četiri godine, uz određene dodatke ciljevima i načinima provođenja tih procjena. Nadalje, države članice moraju nastaviti pratiti sveobuhvatne statističke podatke o SPNFT-u te ih jednom godišnje dostaviti Komisiji. Komisija može donijeti provedbeni akt o metodologiji za takve statističke podatke. Registri i mehanizmi stvarnog vlasništva, bankovnih računa i nekretnina Zadržava se obveza država članica da uspostave i vode registre stvarnog vlasništva nad pravnim subjektima i pravnim aranžmanima, sadržana u postojećoj Direktivi o sprečavanju pranja novca. To obuhvaća odredbe o pristupu tim registrima, uključujući javni pristup, i moguća izuzeća pristupa u opravdanim slučajevima. Zadržava se prekogranična povezanost tih registara s pomoću sustava međupovezivanja registara stvarnog vlasništva. Nove odredbe u ovom Prijedlogu, koje još nisu sadržane u postojećem okviru, jesu: Provedbeni akt Komisije o formatu za podnošenje informacija o stvarnom vlasništvu registrima, odredbe za slučajeve sumnje u točnost informacija o stvarnom vlasništvu ili za slučajeve kad nije moguće utvrditi stvarnog vlasnika, dodatne odredbe u slučaju utvrđenih odstupanja u informacijama, ovlasti subjekata koji upravljaju registrima, zahtjev da države članice obavijeste Komisiju o nadležnim tijelima kojima je dodijeljen pristup i o vrsti pristupa te minimalno razdoblje čuvanja informacija u registrima u trajanju od pet godina. Nastavlja se primjenjivati obveza iz postojeće Direktive o sprečavanju pranja novca da države članice moraju uspostaviti i održavati mehanizme kao što su središnji registar ili središnji elektronički sustav za dohvat podataka radi identifikacije vlasnika bankovnih računa i sefova. Države članice moraju obavijestiti Komisiju o značajkama takvih mehanizama, ali i kriterijima na temelju kojih se određuje koje se informacije unose u takve registre. Prijedlogom se utvrđuje i prekogranično povezivanje takvih mehanizama na temelju provedbenih akata Komisije o tehničkim specifikacijama i postupcima za povezivanje takvih mehanizama s jedinstvenom pristupnom točkom, koju će razviti i kojom će upravljati Komisija. Države članice moraju osigurati da su informacije u nacionalnim mehanizmima ažurne i dostupne na temelju prekogranične povezanosti. FOJ-evi moraju imati pristup mehanizmima, uključujući povezane registre iz drugih država članica. Nastavlja se primjenjivati zahtjev sadržan u postojećoj Direktivi o sprečavanju pranja novca prema kojem države članice FOJ-evima i drugim nadležnim tijelima trebaju omogućiti pristup sadržaju nacionalnih registara nekretnina te je definiran minimalan opseg takvog pristupa. Države članice dužne su obavijestiti Komisiju o nadležnim tijelima kojima je dodijeljen pristup tim registrima i o opsegu tog pristupa. Financijsko-obavještajne jedinice Prijedlog se temelji na odredbama iz postojećeg okvira za SPNFT, kojim se od država članica zahtijeva da uspostave operativno neovisne FOJ-eve na nacionalnoj razini, koji će zaprimati i analizirati prijave sumnjivih transakcija i prijave sumnjivih aktivnosti koje podnesu obveznici. Postojeće odredbe obuhvaćaju suradnju i razmjenu informacija među FOJ-evima, upotrebu razmijenjenih informacija i daljnju distribuciju razmijenjenih informacija. Nove odredbe o FOJ-evima odnose se na: pojašnjenja funkcije financijske analize FOJ-eva i njihove operativne neovisnosti, njihovih resursa i sigurnosti, popis minimalnih kategorija informacija kojima FOJ-evi moraju imati pristup, odredbe o razmjeni informacija između FOJ-eva i drugih nadležnih tijela, uključujući obvezu pružanja povratnih informacija o tome kako su informacije upotrijebljene, pojašnjenja ovlasti FOJ-eva za suspenziju transakcija, što se mora učiniti u roku od 48 sati od primitka prijave sumnjive transakcije ili prijave sumnjive aktivnosti, i proširenje tih ovlasti na suspenziju upotrebe bankovnih računa u opravdanim slučajevima. Utvrđene su dodatne pojedinosti o načinima razmjene informacija među FOJ-evima. Takve se razmjene moraju obavljati korištenjem mreže FIU.net. Države članice moraju obavijestiti Komisiju o svim iznimkama povezanima s informacijama koje se mogu razmjenjivati. AMLA će pripremiti nacrt provedbenih tehničkih standarda kojim će se uskladiti formati za razmjenu informacija. Donijet će i smjernice o kriterijima na temelju kojih će se utvrđivati je li određena prijava sumnjive transakcije ili prijava sumnjive aktivnosti od interesa za FOJ-eve drugih država članica. FOJ-evi će sastavljati godišnja izvješća o svojim aktivnostima i pružati obveznicima povratne informacije o upotrebi njihovih prijava sumnjivih transakcija i prijava sumnjivih aktivnosti, a carinskim tijelima povratne informacije o podacima podnesenima FOJ-evima koji se odnose na iznose gotovine koja se fizički unosi u Uniju ili iznosi iz Unije. Još jednom novom odredbom pojašnjava se koncept zajedničkih analiza koje provode FOJ-evi i definiraju se postupci za njihovo provođenje. Nadzor sprečavanja pranja novca Prijedlog se temelji na odredbama iz postojećeg okvira za SPNFT, kojim se od država članica zahtijeva da osnuju nacionalna nadzorna tijela za SPNFT koja će nadzirati obveznike, uključujući zadaće, ovlasti i odgovornosti tih nadzornih tijela, te suradnju između njih i FOJ-eva i između njih i nadzornih tijela trećih zemalja.

Nove odredbe uključuju: pojašnjenja zadaća i ovlasti nadzornih tijela, zahtjev da nacionalna nadzorna tijela pružaju informacije obveznicima, pojašnjenja nadzora koji se temelji na procjeni rizika, uključujući smjernice o značajkama pristupa koji se temelji na procjeni rizika koje treba izraditi AMLA, i regulatornih tehničkih standarda o metodologiji za procjenu i klasifikaciju profila inherentne i preostale rizičnosti obveznika te o učestalosti preispitivanja. Pojašnjene su nadležnosti nadzornih tijela u slučajevima kad obveznici djeluju u okviru sustava slobodnog pružanja usluga te u kontekstu nadzora grupe. S tim u vezi AMLA će izraditi regulatorne tehničke standarde u kojima će biti detaljno opisane dužnosti nadzornih tijela matične države članice i nadzornih tijela države članice domaćina te načini suradnje između njih. Za prekogranične kreditne ili financijske institucije koje posluju u nekoliko država članica mora se osnovati kolegij nadzornih tijela za SPNFT ako su ispunjeni određeni kriteriji. AMLA će izraditi regulatorne tehničke standarde o općim uvjetima funkcioniranja kolegija nadzornih tijela za SPNFT. Utvrđene su odredbe za suradnju s financijskim nadzornim tijelima u trećim zemljama. Samoregulatorna tijela Novi odjeljak, u usporedbi sa sadašnjim okvirom za SPNFT, odnosi se na samoregulatorna tijela. Ako država članica povjeri nadzor nad određenim obveznicima povezan sa SPNFT-om samoregulatornom tijelu, mora ga nadgledati javno tijelo kako bi se zajamčilo da samoregulatorno tijelo svoje zadaće obavlja prema najvišim standardima. Tijelo koje ga nadgleda mora imati odgovarajuće ovlasti, uključujući ovlast za pribavljanje informacija, te će objavljivati godišnje izvješće o svojem radu i nadzornim aktivnostima u odnosu na samoregulatorna tijela koje nadgleda. Administrativne mjere i sankcije Odredbe o sankcijama temelje se na postojećem okviru za SPNFT, kojim se države članice obvezuje na utvrđivanje administrativnih mjera i sankcija za slučaj da obveznici opetovano ili sustavno ozbiljno krše ključne zahtjeve okvira, uključujući specifikacije o minimalnim i maksimalnim iznosima novčanih sankcija, te kojim se predviđa objavljivanje izrečenih sankcija, zaštita zviždača i razmjena informacija o sankcijama. Nove odredbe uključuju: pojašnjenje administrativnih mjera osim sankcija za manje ozbiljna kršenja i zahtjev da države članice obavijeste Komisiju i AMLA-u o svojim rješenjima u vezi s izricanjem administrativnih sankcija ili mjera. Navode se okolnosti koje treba uzeti u obzir pri određivanju vrste i razine administrativnih sankcija ili mjera. AMLA će izraditi regulatorne tehničke standarde u kojima će definirati pokazatelje za klasifikaciju stupnja težine kršenja i kriterije koje treba uzeti u obzir pri određivanju razine administrativnih sankcija ili poduzimanju administrativnih mjera. Suradnja Odredbe o suradnji nadzornih tijela, FOJ-eva i drugih nadležnih tijela temelje se na postojećem okviru za SPNFT, uključujući suradnju među nadležnim tijelima država članica i odredbe za slučajeve u kojima su tijela obvezna čuvati poslovnu tajnu. Nove odredbe iz ovog Prijedloga uključuju dodavanje upućivanja na AMLA-u i obvezu drugih tijela da surađuju s njom. Postojeće odredbe kojima se osigurava dobra suradnja s bonitetnim nadzornim tijelima financijskih institucija unaprijeđene su dodatnim specifikacijama i sanacijskim tijelima, kao i tijelima zaduženima za nadzor kreditnih institucija u odnosu na suradnju s Direktivom o računima za plaćanje i revidiranom Direktivom o platnim uslugama. Financijska nadzorna tijela i FOJ-evi svake će godine izvješćivati AMLA-u o svojoj suradnji s tim tijelima. Dodane su odredbe o suradnji s revizorima, a AMLA će izdati smjernice o suradnji. Završne odredbe Na obradu osobnih podataka u okviru ovog Prijedloga, jednako kao i za postojeći okvir za SPNFT, primjenjuje se Uredba (EU) 2016/679 ili Uredba (EU) 2018/1725 ako obradu provode institucije, agencije ili tijela Unije. Komisiji će pomagati odbor, posebno u pripremi provedbenih akata. Dodane su odredbe o prijenosu smještaja stranice FIU.net s poslužitelja Komisije na poslužitelj AMLA-e. Direktiva 2015/849, kako je izmijenjena (postojeći okvir za SPNFT), stavlja se izvan snage. Predložena Direktiva stupit će na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu. Rok za prenošenje u nacionalno pravo je dvije godine od stupanja Direktive na snagu. Komisija mora prvi put preispitati i ocijeniti ovu Direktivu u roku od pet godina od početka njezine primjene, a zatim svake tri godine. 2021/0250 (COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o mehanizmima koje države članice trebaju uspostaviti radi sprečavanja korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma i o stavljanju izvan snage Direktive (EU) 2015/849

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća glavni je pravni instrument za sprečavanje korištenja financijskog sustava Unije u svrhu pranja novca i financiranja terorizma. Tom se direktivom utvrđuje sveobuhvatan pravni okvir, koji se Direktivom (EU) 2018/843 Europskog parlamenta i Vijeća dodatno jača rješavanjem pitanja novih rizika i povećanjem transparentnosti stvarnog vlasništva. Ne dovodeći u pitanje njezina postignuća, iskustvo je pokazalo da je Direktivu (EU) 2015/849 potrebno dodatno poboljšati da bi se na odgovarajući način ublažili rizici i djelotvorno otkrili pokušaji izvršavanja kaznenog djela zloupotrebe financijskog sustava Unije. (2)Od stupanja na snagu Direktive (EU) 2015/849 utvrđen je niz područja u kojima su potrebne izmjene da bi se osigurala potrebna otpornost i kapaciteti financijskog sustava Unije za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma. (3)U provedbi Direktive (EU) 2015/849 utvrđene su znatne razlike u praksama i pristupima nadležnih tijela na području Unije te nedostatak dovoljno djelotvornih rješenja za prekograničnu suradnju. Stoga je potrebno definirati jasnije zahtjeve, koji bi trebali pridonijeti neometanoj suradnji u cijeloj Uniji i istodobno omogućiti državama članicama da uzmu u obzir posebnosti svojih nacionalnih sustava. (4)Novi instrument dio je sveobuhvatnog paketa usmjerenog na jačanje okvira Unije za SPNFT. Ovaj instrument, Uredba [umetnuti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju pranja novca – COM(2021) 420 final], Uredba [umetnuti upućivanje – Prijedlog preinake Uredbe (EU) 2015/847 – COM(2021) 422 final] i Uredba [umetnuti upućivanje – Prijedlog o osnivanju Tijela za sprečavanje pranja novca – COM(2021) 421 final] zajedno će činiti pravni okvir kojim će se urediti zahtjevi za SPNFT koje moraju ispuniti obveznici i na kojima će se temeljiti institucijski okvir Unije za SPNFT, uključujući osnivanje Tijela za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma („AMLA”). (5)Pranje novca i financiranje terorizma često se provode u međunarodnom okruženju. Mjere donesene na razini Unije, ne uzimajući u obzir međunarodnu koordinaciju i suradnju, imale bi vrlo ograničen učinak. Mjere koje Unija donosi u tom području trebale bi stoga biti u skladu s ostalim djelovanjima koja se poduzimaju na međunarodnoj razini i barem jednako stroge. Unija bi u svojem djelovanju trebala nastaviti uzimati u obzir preporuke Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF) i instrumente drugih međunarodnih tijela koja sudjeluju u borbi pranja novca i financiranja terorizma. Radi pojačanja djelotvornosti borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma relevantni pravni akti Unije trebali bi, prema potrebi, biti usklađeni s međunarodnim standardima o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma te širenja oružja koje je u veljači 2012. donijela Stručna skupina za financijsko djelovanje („revidirane preporuke FATF-a”) te naknadnim izmjenama tih standarda. (6)Posebne prijetnje, rizici i ranjivosti povezani s pranjem novca koji utječu na određene gospodarske sektore na nacionalnoj razini znatno umanjuju sposobnost država članica da pridonesu integritetu i stabilnosti financijskog sustava Unije. Stoga je primjereno dopustiti državama članicama da nakon utvrđivanja takvih sektora i posebnih rizika odluče primijeniti zahtjeve za SPNFT na dodatne sektore osim onih obuhvaćenih Uredbom [umetnuti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju pranja novca]. U cilju očuvanja djelotvornosti unutarnjeg tržišta i sustava Unije za SPNFT Komisija bi, uz podršku AMLA-e, trebala moći ocijeniti jesu li planirane odluke država članica o primjeni zahtjeva za SPNFT na dodatne sektore opravdane. U slučajevima kad bi se za određene sektore najbolji interesi Unije ostvarili na razini Unije, Komisija bi trebala obavijestiti tu državu članicu da namjerava poduzeti mjere na razini Unije, a država članica trebala bi se suzdržati od poduzimanja planiranih nacionalnih mjera. (7)S obzirom na posebne ranjivosti povezane sa sprečavanjem pranja novca koje su zabilježene u izdavanju elektroničkog novca, platnim uslugama i sektoru pružanja usluga povezanih s kriptoimovinom, države članice trebale bi moći zahtijevati da pružatelji s poslovnim nastanom na njihovu državnom području u oblicima koji nisu podružnica i čije se sjedište nalazi u drugoj državi članici imenuju središnju kontaktnu točku. Takva središnja kontaktna točka, koja djeluje u ime institucije koja ju je imenovala, trebala bi osigurati usklađenost pružatelja s pravilima o SPNFT-u. (8)Kad je riječ o mjenjačnicama, pružateljima usluga unovčenja čekova, pružateljima usluga trusta ili trgovačkih društava i pružateljima usluga igara na sreću, nadzorna tijela trebala bi osigurati da osobe koje stvarno upravljaju poslovanjem takvih subjekata i njihovi stvarni vlasnici djeluju iskreno i pošteno te posjeduju znanje i stručnost potrebne za obavljanje svojih funkcija. Kriteriji na temelju kojih se utvrđuje ispunjava li osoba te zahtjeve trebali bi barem odražavati potrebu za zaštitom takvih subjekata od zloupotrebe njihova poslovodstva ili stvarnih vlasnika u kriminalne svrhe. (9)Za potrebe procjene primjerenosti osoba na upravljačkim funkcijama u obveznicima ili osoba koje ih na neki drugi način kontroliraju, svaka razmjena informacija o osuđujućim presudama trebala bi se provoditi u skladu s Okvirnom odlukom Vijeća 2009/315/PUP i Odlukom Vijeća 2009/316/PUP. (10)Komisija je u dobrom položaju preispitivati posebne prekogranične prijetnje koje bi mogle utjecati na unutarnje tržište, a koje pojedine države članice ne mogu identificirati niti se protiv njih djelotvorno boriti. Stoga bi joj trebalo povjeriti odgovornost koordiniranja procjene rizika povezanih s prekograničnim aktivnostima. Za djelotvornost postupka procjene rizika ključno je uključivanje odgovarajućih stručnjaka, kao što su Stručna skupina za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma i predstavnici FOJ-eva, kao i, prema potrebi, drugih tijela na razini Unije. Važan izvor informacija za taj postupak su i nacionalne procjene rizika i iskustva. Procjena prekograničnih rizika koju provodi Komisija ne bi trebala uključivati obradu osobnih podataka. Podaci u svakom slučaju trebaju biti sasvim anonimizirani. Nadzorna tijela za zaštitu podataka na nacionalnoj razini i razini Unije trebalo bi uključiti samo ako procjena rizika od pranja novca i financiranja terorizma utječe na privatnost i zaštitu podataka pojedinaca. (11)Nalazi procjene rizika na razini Unije mogu pomoći nadležnim tijelima i obveznicima da utvrde, razumiju i smanje rizik od pranja novca i financiranja terorizma te upravljaju njime, kao i rizicima od neprimjenjivanja i izbjegavanja ciljanih financijskih sankcija. Iz tog je razloga važno objaviti nalaze procjene rizika. (12)Države članice i dalje su u najboljem položaju da utvrde, procijene i razumiju rizike od pranja novca i financiranja terorizma koji na njih izravno utječu te odluče o tome kako ih smanjiti. Stoga bi svaka država članica trebala poduzeti odgovarajuće mjere kako bi pravilno utvrdila, procijenila i razumjela svoje rizike od pranja novca i financiranja terorizma, kao i rizike od neprimjenjivanja i izbjegavanja ciljanih financijskih sankcija te kako bi definirala dosljednu nacionalnu strategiju za uvođenje mjera za smanjenje tih rizika. Nacionalna procjena rizika trebala bi se redovito ažurirati i trebala bi uključivati opis institucionalne strukture i općih postupaka u okviru sustava država članica za SPNFT te dodijeljenih ljudskih i financijskih resursa, u mjeri u kojoj su te informacije dostupne.

(13)Rezultati procjena rizika trebali bi se, prema potrebi, pravodobno staviti na raspolaganje obveznicima kako bi oni mogli utvrditi i razumjeti vlastite rizike te upravljati njima i smanjivati ih. (14)Osim toga, kako bi se dodatno poboljšalo utvrđivanje, razumijevanje, upravljanje i smanjivanje rizika na razini Unije, države članice trebale bi rezultate svojih procjena rizika staviti na raspolaganje drugim državama članicama, Komisiji i AMLA-i (15)Kako bi se omogućilo preispitivanje djelotvornosti njihovih sustava za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma, države članice trebale bi voditi relevantnu statistiku i unapređivati njihovu kvalitetu. Radi poboljšanja kvalitete i dosljednosti statističkih podataka prikupljenih na razini Unije Komisija i AMLA trebale bi pratiti situaciju u Uniji u pogledu borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma te objavljivati redovite preglede. (16)FATF je izradio standarde za jurisdikcije s pomoću kojih se mogu utvrditi i procijeniti rizici od moguće neprovedbe ili izbjegavanja ciljanih financijskih sankcija povezanih s financiranjem širenja oružja te poduzeti mjere za smanjenje tih rizika. Ti novi standardi koje je uveo FATF ne zamjenjuju i ne ugrožavaju postojeće stroge zahtjeve prema kojima zemlje moraju primjenjivati ciljane financijske sankcije kako bi se uskladile s odgovarajućim propisima Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda o sprečavanju, suzbijanju i prekidanju širenja oružja za masovno uništenje i njegova financiranja. Te postojeće obveze, kako su na razini Unije provedene odlukama Vijeća 2010/413/ZVSP i (ZVSPO) 2016/849 te uredbama Vijeća (EU) 267/2012 i (EU) 2017/1509, ostaju stroge obveze koje se temelje na pravilima i koje su obvezujuće za sve fizičke i pravne osobe u Uniji. (17)Radi odražavanja najnovijih trendova na međunarodnoj razini ovom Direktivom uveden je zahtjev za utvrđivanje i razumijevanje rizika od mogućeg neprimjenjivanja ili izbjegavanja ciljanih financijskih sankcija povezanih s financiranjem širenja oružja na razini Unije i na razini država članica te za upravljanje njima i njihovo smanjivanje. (18)Središnji registri informacija o stvarnom vlasništvu ključni su u borbi protiv zloupotrebe pravnih subjekata. Da bi se osiguralo da su registri informacija o stvarnom vlasništvu lako dostupni i da sadržavaju visokokvalitetne podatke, potrebno je uvesti dosljedna pravila o prikupljanju i pohranjivanju tih informacija. (19)Da bi se povećala transparentnost i spriječila zloupotreba pravnih subjekata, države članice trebaju osigurati da se informacije o stvarnom vlasništvu pohranjuju u središnjem registru koji se nalazi izvan društva, potpuno u skladu s pravom Unije. U tu svrhu države članice mogu upotrebljavati središnju bazu podataka u kojoj se prikupljaju informacije o stvarnom vlasništvu ili poslovni registar ili neki drugi središnji registar. Države članice mogu odrediti da su obveznici odgovorni za popunjavanje registra. Države članice trebale bi osigurati da su u svim slučajevima te informacije dostupne nadležnim tijelima i FOJ-evima te da se dostave obveznicima kad potonji poduzimaju mjere dubinske analize stranke. (20)Informacije o stvarnom vlasništvu nad trustovima i sličnim pravnim aranžmanima trebale bi se upisati u registar ondje gdje upravitelji trustova i osobe s jednakovrijednim položajem u sličnim pravnim aranžmanima imaju poslovni nastan odnosno boravište. Kako bi se osiguralo djelotvorno praćenje i upis informacija o stvarnom vlasništvu nad trustovima i sličnim pravnim aranžmanima, potrebna je i suradnja među državama članicama. Povezivanjem registara država članica o stvarnim vlasnicima trustova i sličnih pravnih aranžmana navedene informacije postale bi dostupne te bi se izbjegla višestruka registracija istih trustova i sličnih pravnih aranžmana unutar Unije. (21)Trebalo bi osigurati pravovremeni pristup informacijama o stvarnom vlasništvu na način da se izbjegne svaki rizik od dojave predmetnom društvu. (22)Točnost podataka unesenih u registre stvarnog vlasništva ključna je za sva relevantna tijela i druge osobe kojima je dopušten pristup tim podacima te za donošenje valjanih i zakonitih odluka na temelju tih podataka. Stoga, ako se nakon pažljive analize koju su proveli voditelji registra pojave dostatni razlozi za sumnju u točnost informacija o stvarnom vlasništvu u registrima, pravni subjekti i pravni aranžmani trebali bi biti obvezni dostaviti dodatne informacije na temelju procjene rizika. Osim toga, važno je da države članice subjektu nadležnom za upravljanje registrima dodijele dostatne ovlasti za provjeru stvarnog vlasništva i istinitosti informacija koje su mu dostavljene te za prijavu svake sumnje njegovu FOJ-u. Takve ovlasti trebale bi se proširiti na provođenje inspekcija u prostorima pravnih subjekata. (23)Nadalje, prijavljivanje odstupanja između informacija o stvarnom vlasništvu koje se čuvaju u središnjem registru i informacija o stvarnom vlasništvu dostupnih obveznicima i, ako je primjenjivo, nadležnim tijelima učinkovit je mehanizam za provjeru točnosti informacija. Svako odstupanje trebalo bi brzo prepoznati, prijaviti i ispraviti. (24)Da bi se osiguralo da je mehanizam prijavljivanja odstupanja razmjeran i usmjeren na otkrivanje netočnih informacija o stvarnom vlasništvu, države članice mogu dopustiti obveznicima da od stranke zatraže da ispravi odstupanja tehničke prirode izravno sa subjektom nadležnim za središnje registre. Takva mogućnost odnosi se samo na niskorizične stranke i pogreške tehničke prirode, kao što su manje ozbiljni slučajevi pravopisno pogrešno napisanih informacija, ako je očigledno da te pogreške ne ometaju utvrđivanje stvarnih vlasnika i točnost informacija. (25)Ako bi prijava odstupanja od strane FOJ-eva i nadležnih tijela ugrozila kaznenu istragu koja je u tijeku, FOJ-evi ili druga nadležna tijela trebali bi odgoditi prijavu odstupanja do trenutka u kojem razlozi za neprijavljivanje prestanu postojati. Nadalje, FOJ-evi i nadležna tijela ne bi trebali prijavljivati odstupanja ako bi to bilo suprotno bilo kojoj odredbi nacionalnog prava o povjerljivosti ili bi predstavljalo kazneno djelo dojave. (26)Da bi se osigurali ravnopravni uvjeti primjene koncepta stvarnog vlasnika, iznimno je važno da se pravni subjekti u cijeloj Uniji koriste jedinstvenim kanalima i sredstvima za podnošenje prijava. U tu bi svrhu format za podnošenje informacija o stvarnom vlasništvu relevantnim nacionalnim registrima trebao biti jedinstven i jamčiti transparentnost i pravnu sigurnost. (27)Kako bi se osigurali ravnopravni uvjeti među različitim vrstama pravnih oblika, od upravitelja trusta bi se također trebalo zahtijevati da pribave i čuvaju informacije o stvarnom vlasništvu te da te informacije proslijede središnjem registru ili središnjoj bazi podataka. (28)Javni pristup informacijama o stvarnom vlasništvu civilnom društvu, uključujući medije i organizacije civilnog društva, može omogućiti bolji nadzor nad informacijama i pridonosi zadržavanju povjerenja u integritet financijskog sustava. To može pridonijeti borbi protiv zloupotrebe korporativnih i drugih pravnih subjekata i pravnih aranžmana u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, i to pomaganjem u istragama i utjecajem na ugled, s obzirom na to da je svatko tko bi mogao ući u poslovni odnos svjestan identiteta stvarnih vlasnika. Osim toga, može olakšati pravovremenu i učinkovitu dostupnost informacija za obveznike, kao i za tijela trećih zemalja uključena u suzbijanje takvih kaznenih djela. Pristup tim informacijama pomogao bi i u istragama o pranju novca, povezanim predikatnim kaznenim djelima i financiranju terorizma. (29)Povjerenje investitora i opće javnosti u financijska tržišta velikim dijelom ovisi o postojanju točnog režima otkrivanja informacija kojim se osigurava transparentnost u pogledu struktura stvarnog vlasništva i kontrolnih struktura društava. To se posebno odnosi na sustave korporativnog upravljanja koje karakterizira koncentrirano vlasništvo, kao što je to slučaj u Uniji. S jedne strane, veliki investitori s većim pravom glasa i pravima u pogledu novčanih tokova mogu potaknuti dugoročni rast i uspjeh poduzeća. S druge strane, stvarni vlasnici koji kontroliraju društvo i imaju veliku težinu glasa mogu biti potaknuti na preusmjeravanje imovine i prilika društva radi osobne koristi, a na račun manjinskih investitora. Moguće povećanje povjerenja u financijska tržišta trebalo bi se smatrati pozitivnom nuspojavom, a ne svrhom povećanja transparentnosti, koja je stvaranje okruženja za koje je manje vjerojatno da će se koristiti u svrhu pranja novca i financiranja terorizma. (30)Povjerenje ulagatelja i opće javnosti u financijska tržišta velikim dijelom ovisi o postojanju preciznih obveza objavljivanja kojima se osigurava transparentnost struktura stvarnog vlasništva i kontrole korporativnih i drugih pravnih subjekata kao i određenih vrsta trustova i sličnih pravnih aranžmana. Države članice trebale bi stoga omogućiti pristup informacijama o stvarnom vlasništvu na dovoljno usklađen i koordiniran način, uspostavljanjem pravila o povjerljivosti za pristup javnosti, tako da treće osobe u Uniji mogu točno utvrditi tko su stvarni vlasnici korporativnih i drugih pravnih subjekata te, pod uvjetom da postoji legitimni interes, određenih vrsta trustova i sličnih pravnih aranžmana. (31)Kad je riječ o korporativnim i drugim pravnim subjektima, trebalo bi nastojati postići pravednu ravnotežu, posebno između interesa opće javnosti za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma i temeljnih prava ispitanika. Skup podataka koji će se učiniti dostupnima javnosti trebao bi biti ograničen, jasno i iscrpno definiran i trebao bi biti općenite prirode kako bi se što više umanjile potencijalne predrasude prema stvarnim vlasnicima. Istodobno se informacije dostupne javnosti ne bi trebale znatno razlikovati od podataka koji se trenutačno prikupljaju. Da bi se općenito izbjeglo zadiranje u pravo na poštovanje privatnog života i konkretno u pravo na zaštitu osobnih podataka, te bi informacije u načelu trebale biti povezane sa statusom stvarnih vlasnika korporativnih i drugih pravnih subjekata i trebale bi se strogo odnositi na područje gospodarske djelatnosti koju stvarni vlasnici obavljaju. U slučajevima u kojima je viši rukovoditelj identificiran kao stvarni vlasnik samo po svojoj službenoj dužnosti, a ne zbog svojeg vlasničkog udjela ili kontrole koju ima po nekoj drugoj osnovi, to bi trebalo biti jasno vidljivo u registrima. (32)U slučaju trustova osnovanih izričitom izjavom i sličnih pravnih aranžmana informacije bi trebale biti dostupne svim pripadnicima opće javnosti, pod uvjetom da se može dokazati legitimni interes. To bi trebalo uključivati situacije u kojima fizičke ili pravne osobe podnose zahtjev u vezi s trustom ili sličnim pravnim aranžmanom koji drži ili ima u vlasništvu kontrolni udio u pravnom subjektu osnovanom ili stvorenom izvan Unije, preko izravnog ili neizravnog vlasništva, među ostalim, preko udjela dionica koje glase na donositelja ili preko kontrole drugim sredstvima. Države članice ne bi smjele pojam legitimnog interesa tumačiti tako da se on ograniči na slučajeve upravnih ili sudskih postupaka koji su u tijeku i trebale bi omogućiti da se uzme u obzir preventivni rad nevladinih organizacija i istraživačkih novinara u području sprečavanja pranja novca i povezanih predikatnih kaznenih djela te financiranja terorizma. Iako se trustovi i drugi pravni aranžmani mogu upotrebljavati u složenim korporativnim strukturama, njihov je primarni cilj i dalje upravljanje bogatstvom pojedinca. Kako bi se na odgovarajući način uspostavila ravnoteža između legitimnog cilja sprečavanja korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, što se pojačava javnim nadzorom, i zaštite temeljnih prava pojedinaca, posebno prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka, potrebno je dokazati legitimni interes za pristup informacijama o stvarnom vlasništvu nad trustovima i drugim pravnim aranžmanima.

(33)Kako bi se osiguralo da informacije dostupne javnosti omogućuju točnu identifikaciju stvarnog vlasnika, javnosti bi trebao biti dostupan minimalni skup podataka. Ti podaci trebali bi omogućiti nedvosmislenu identifikaciju stvarnog vlasnika, uz istodobno smanjenje količine javno dostupnih osobnih podataka. Bez informacija o imenu, mjesecu i godini rođenja te zemlji boravišta i državljanstvu stvarnog vlasnika ne bi bilo moguće nedvojbeno utvrditi tko je fizička osoba koja je stvarni vlasnik. Slično tomu, bez informacija o vlasničkom udjelu koji drži ne bi bilo moguće utvrditi zašto bi tu fizičku osobu trebalo identificirati kao stvarnog vlasnika. Stoga, kako bi se izbjegla pogrešna tumačenja javno dostupnih informacija o stvarnom vlasništvu i kako bi se osigurala dosljednost razmjernog otkrivanja osobnih podataka u cijeloj Uniji, primjereno je utvrditi minimalni skup podataka kojima javnost može pristupiti. (34)Pojačani javni nadzor može pridonijeti sprečavanju zloupotrebe pravnih subjekata i pravnih aranžmana, uključujući izbjegavanje plaćanja poreza. Stoga je ključno da informacije o stvarnom vlasništvu ostanu dostupne u nacionalnim registrima i sustavu povezivanja registara stvarnog vlasništva najmanje pet godina nakon što razlozi za upis informacija o stvarnom vlasništvu nad trustom ili sličnim pravnim aranžmanom prestanu postojati. Međutim, države članice trebale bi moći zakonski propisati obradu informacija o stvarnom vlasništvu, uključujući obradu osobnih podataka u druge svrhe ako se njome postiže cilj od javnog interesa i ako predstavlja mjeru koja je nužna i razmjerna, u demokratskom društvu, legitimnom cilju koji se želi postići. (35)Nadalje, kako bi se osigurao razmjeran i uravnotežen pristup i kako bi se zajamčila prava na poštovanje privatnog života i zaštitu podataka, države članice trebale bi imati mogućnost u izvanrednim okolnostima predvidjeti izuzeća od otkrivanja osobnih podataka o stvarnom vlasniku putem registara informacija o stvarnom vlasništvu i od pristupa tim podacima ako bi zbog tih podataka stvarni vlasnik bio izložen nerazmjernom riziku od prevare, otmice, ucjene, iznude, uznemiravanja, nasilja ili zastrašivanja. Osim toga, države članice trebale bi imati mogućnost zahtijevati internetsku registraciju kako bi se identificirala svaka osoba koja zatraži informacije iz registra kao i plaćanje naknade za pristup informacijama iz registra. (36)Direktivom (EU) 2018/843 ostvareno je povezivanje središnjih registara država članica u kojima se čuvaju informacije o stvarnom vlasništvu putem europske središnje platforme uspostavljene Direktivom (EU) 2017/1132 Europskog parlamenta i Vijeća. Nastavak sudjelovanja država članica u funkcioniranju cijelog sustava trebao bi se osigurati redovitim dijalogom između Komisije i predstavnika država članica o pitanjima koja se odnose na rad sustava i o njegovu budućem razvoju. (37)Povezivanjem registara stvarnog vlasništva država članica nacionalni i prekogranični pristup informacijama o stvarnom vlasništvu nad pravnim aranžmanima sadržanima u registru svake države članice trebao bi se odobravati na temelju definicije legitimnog interesa u skladu s odlukom koju je donio relevantni subjekt te države članice. Kako bi se izbjeglo da se neopravdane odluke o ograničavanju pristupa informacijama o stvarnom vlasništvu ne mogu preispitati, potrebno je uspostaviti mehanizam za žalbe protiv takvih odluka. Radi osiguravanja dosljedne i učinkovite registracije i razmjene informacija države članice trebale bi osigurati da njihov subjekt zadužen za registar surađuje s odgovarajućim tijelima u drugim državama članicama, dijeleći informacije o trustovima i sličnim pravnim aranžmanima koji su uređeni pravom jedne države članice, a kojima se upravlja u drugoj državi članici. (38)Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuje se na obradu osobnih podataka za potrebe ove Direktive. Fizičke osobe čiji se osobni podaci čuvaju u nacionalnim registrima u kojima su te osobe utvrđene kao stvarni vlasnici trebale bi biti obaviještene o primjenjivim pravilima o zaštiti podataka. Nadalje, dostupni bi trebali biti samo osobni podaci koji su ažurni i koji se odnose na stvarne vlasnike, a korisnike bi trebalo informirati o njihovim pravima u skladu s postojećim pravnim okvirom Unije za zaštitu podataka i o postupcima koji se primjenjuju za ostvarivanje tih prava. Osim toga, kako bi se spriječila zloupotreba informacija sadržanih u registrima i uspostavila ravnoteža prava stvarnih vlasnika, države članice mogle bi smatrati primjerenim razmotriti mogućnost da informacije koje se odnose na osobu koja je podnijela zahtjev i pravnu osnovu njezina zahtjeva učine dostupnima stvarnom vlasniku. (39)Odgođenim pristupom FOJ-eva i drugih nadležnih tijela informacijama o identitetu vlasnika bankovnih računa, računa za plaćanja i korisnika sefova, osobito onih koji su anonimni, ometa se otkrivanje prijenosa novčanih sredstava povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma. Nacionalni podaci kojima se omogućuje utvrđivanje bankovnih računa i računa za plaćanja te sefova koji pripadaju jednoj osobi rascjepkani su i stoga nisu pravodobno dostupni FOJ-evima i drugim nadležnim tijelima. Stoga je od ključne važnosti u svim državama članicama uspostaviti centralizirane automatizirane mehanizme, kao što su registar ili sustav za dohvat podataka, kao učinkovito sredstvo s pomoću kojeg će se pravodobno ostvariti pristup informacijama o identitetu vlasnika bankovnih računa i računa za plaćanje i korisnika sefova, njihovih opunomoćenika te stvarnih vlasnika. Pri primjeni odredbi o pristupu prikladno je upotrebljavati već postojeće mehanizme, pod uvjetom da nacionalni FOJ-evi mogu ostvariti pristup podacima za koje su podnijeli upite, odmah i u nefiltriranom obliku. Države članice trebale bi razmotriti uključivanje u takve mehanizme drugih informacija koje su potrebne i razmjerne za djelotvornije smanjenje rizika povezanih s pranjem novca i financiranjem terorizma. FOJ-evi i nadležna tijela osim tijela nadležnih za progon trebali bi osigurati potpunu povjerljivost u odnosu na takve upite i zahtjeve za povezane informacije. (40)Kako bi se poštovala privatnost i zaštitili osobni podaci, u centraliziranim automatiziranim mehanizmima za bankovne račune i račune za plaćanja, kao što su registri i sustavi za dohvat podataka, trebalo bi čuvati minimalnu količinu podataka potrebnih za provedbu istraga u okviru SPNFT-a. Države članice trebale bi moći utvrditi koji su podaci korisni i razmjerni za prikupljanje, uzimajući u obzir uspostavljene sustave i pravne tradicije, kako bi omogućile smislenu identifikaciju stvarnih vlasnika. Pri prenošenju odredbi koje se odnose na te mehanizme države članice trebale bi utvrditi razdoblja čuvanja koja su jednaka razdoblju čuvanja dokumentacije i informacija pribavljenih u okviru primjene mjera dubinske analize stranke. Države članice trebale bi moći općenito produljiti razdoblje čuvanja na temelju zakona, bez potrebe za odlukama u pojedinačnim slučajevima. Dodatno razdoblje čuvanja ne bi smjelo prelaziti dodatnih pet godina. Tim se razdobljem ne bi smjela dovesti u pitanje mogućnost da se nacionalnim pravom utvrde drugi zahtjevi u pogledu čuvanja podataka i omogući donošenje odluka u pojedinačnim slučajevima kako bi se olakšali kazneni ili upravni postupci. Pristup tim mehanizmima trebao bi se ostvarivati prema načelu nužnog pristupa. (41)Povezivanjem centraliziranih automatiziranih mehanizama država članica nacionalni FOJ-evi mogli bi brzo dobiti prekogranične informacije o identitetu vlasnika bankovnih računa, računa za plaćanja i korisnika sefova u drugim državama članicama, čime bi se ojačala njihova sposobnost djelotvornog provođenja financijskih analiza i suradnje s odgovarajućim tijelima u drugim državama članicama. Na temelju izravnog prekograničnog pristupa informacijama o bankovnim računima, računima za plaćanja i sefovima financijsko-obavještajne jedinice mogle bi provoditi financijske analize u dovoljno kratkom roku kako bi se otkrili mogući slučajevi pranja novca i financiranja terorizma te zajamčila brza provedba zakona. (42)Kako bi se poštovalo pravo na zaštitu osobnih podataka i pravo na privatnost te ograničio utjecaj prekograničnog pristupa informacijama sadržanima u nacionalnim centraliziranim automatiziranim mehanizmima, opseg informacija dostupnih putem središnje pristupne točke registara bankovnih računa bio bi ograničen na potrebni minimum u skladu s načelom smanjenja količine podataka kako bi se omogućila identifikacija svih fizičkih ili pravnih osoba koje imaju ili kontroliraju račune za plaćanja i bankovne račune s IBAN-om te sefove. Nadalje, samo FOJ-evi trebaju imati neposredan i nefiltriran pristup središnjoj pristupnoj točki. Države članice trebale bi osigurati da se osoblje FOJ-eva pridržava visokih profesionalnih standarda povjerljivosti i zaštite podataka, da je visokog integriteta i da posjeduje odgovarajuće vještine. Nadalje, države članice trebale bi uvesti tehničke i organizacijske mjere kojima se jamči sigurnost podataka u skladu s visokim tehnološkim standardima. (43)Za povezivanje centraliziranih automatiziranih mehanizama država članica (središnjih registara ili središnjih elektroničkih sustava za dohvat podataka) koji sadržavaju informacije o bankovnim računima i računima za plaćanja te sefovima preko jedinstvene pristupne točke registara bankovnih računa potrebna je koordinacija nacionalnih sustava s različitim tehničkim značajkama. U tu bi svrhu trebalo razviti tehničke mjere i specifikacije uzimajući u obzir razlike među nacionalnim centraliziranim automatiziranim mehanizmima. (44)Nekretnine su kriminalcima privlačna roba za pranje sredstava ostvarenih nezakonitim aktivnostima jer omogućuju prikrivanje stvarnog izvora sredstava i identiteta stvarnog vlasnika. Pravilna i pravodobna identifikacija fizičke ili pravne osobe koja je vlasnik nekretnine važna je FOJ-evima i drugim nadležnim tijelima za otkrivanje operacija pranja novca te za zamrzavanje i oduzimanje imovine. Stoga je važno da države članice FOJ-evima i nadležnim tijelima omoguće pristup informacijama kojima se omogućuje pravodobna identifikacija fizičke ili pravne osobe koja je vlasnik nekretnine i informacijama relevantnima za utvrđivanje rizika i sumnjive transakcije. (45)Sve države članice imaju ili bi trebale osnovati operativno neovisne i autonomne FOJ-eve za prikupljanje i analizu informacija koje primaju radi utvrđivanja veza između sumnjivih transakcija i povezanih kriminalnih radnji u cilju sprečavanja i borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. FOJ bi trebao biti jedinstvena središnja nacionalna jedinica odgovorna za primanje i analizu prijava sumnjivih transakcija, prijava prekograničnih fizičkih kretanja gotovine i plaćanja gotovinom koja prelaze određeni prag te drugih informacija relevantnih za pranje novca, povezana predikatna kaznena djela ili financiranje terorizma koje dostavljaju obveznici. Operativnu neovisnost i samostalnost FOJ-a trebalo bi osigurati tako da se FOJ-u dodijeli ovlast i sposobnost slobodnog obavljanja njegovih funkcija, uključujući sposobnost donošenja samostalnih odluka o analizi, zahtjevima i distribuciji određenih informacija. FOJ bi u svim slučajevima trebao imati neovisno pravo na prosljeđivanje informacija ili njihovu distribuciju nadležnim tijelima. FOJ-u bi trebalo osigurati odgovarajuće financijske, ljudske i tehničke resurse na način kojim se štiti njegova samostalnost i neovisnost te mu se omogućuje djelotvorno izvršavanje njegovih ovlasti. FOJ bi trebao imati mogućnost pribaviti i rasporediti resurse potrebne za izvršavanje svojih funkcija, pojedinačno ili rutinski, bez neprimjerenog utjecaja ili uplitanja politike, vlade ili industrije koje bi moglo ugroziti njegovu operativnu neovisnost. (46)FOJ-evi imaju važnu ulogu u utvrđivanju financijskih operacija terorističkih mreža, posebno na prekograničnoj razini, i u otkrivanju osoba koje ih financijski podržavaju. Financijski obavještajni podaci mogli bi biti od presudne važnosti za otkrivanje potpomaganja kaznenih djela terorizma te mreža i planova terorističkih organizacija. Među FOJ-evima i dalje postoje znatne razlike s obzirom na njihove funkcije, nadležnosti i ovlasti. Postojeće razlike ipak ne bi smjele utjecati na aktivnost nekog FOJ-a, a pogotovo ne na njegovu sposobnost izrade preventivnih analiza koje služe kao pomoć svim tijelima zaduženima za obavještajne, istražne i pravosudne aktivnosti te međunarodnu suradnju. Postalo je ključno da se pri izvršavanju njihovih zadaća utvrdi minimalni skup podataka kojima bi FOJ-evi trebali imati brz pristup i koje mogu bez prepreka razmjenjivati s odgovarajućim tijelima u drugim državama članicama. U svim slučajevima sumnje na pranje novca, povezana predikatna kaznena djela i u slučajevima koji uključuju financiranje terorizma informacije bi se trebale izravno i brzo prenositi bez nepotrebnih odgoda. Stoga je ključno dodatno pojačati djelotvornost i učinkovitost FOJ-eva pojašnjavanjem njihovih ovlasti i njihove međusobne suradnje. (47)Ovlasti FOJ-eva uključuju pravo izravnog ili neizravnog pristupa „financijskim” i „administrativnim” informacijama te informacijama „o izvršavanju zakonodavstva” koje su im potrebne za suzbijanje pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela i financiranja terorizma. Budući da vrste informacija koje te opće kategorije uključuju nisu definirane, FOJ-evi su dobili pristup veoma raznolikim skupovima informacija, što utječe na analitičke funkcije FOJ-eva, kao i na njihovu sposobnost djelotvorne suradnje s odgovarajućim tijelima u drugim državama članicama. Stoga je potrebno definirati minimalne skupove „financijskih” i „administrativnih” informacija te informacija „o izvršavanju zakonodavstva” koje bi trebale biti izravno ili neizravno dostupne svakom FOJ-u u Uniji. Nadalje, FOJ-evi bi trebali moći od svakog obveznika brzo dobiti sve potrebne informacije u vezi s njegovim funkcijama. Osim toga, FOJ bi trebao moći dobiti takve informacije na zahtjev drugog FOJ-a i razmijeniti ih s FOJ-em koji ih je zatražio. (48)Velikoj većini FOJ-eva dodijeljena je ovlast za poduzimanje hitnih mjera i suspenziju ili uskraćivanje suglasnosti za transakciju radi njezine analize, potvrđivanja sumnje i distribucije rezultata analitičkih aktivnosti nadležnim tijelima. Međutim, postoje određene razlike u pogledu trajanja ovlasti za odgodu u različitim državama članicama, što utječe ne samo na odgodu aktivnosti prekogranične prirode na temelju suradnje između FOJ-eva nego i na temeljna prava pojedinaca. Nadalje, kako bi se osiguralo da FOJ-evi mogu brzo ograničiti sredstva ili imovinu stečenu kaznenim djelima i spriječiti njihovo rasipanje, među ostalim u svrhu oduzimanja, FOJ-evima bi trebalo dodijeliti ovlast za suspenziju upotrebe bankovnog računa ili računa za plaćanja radi analize transakcija izvršenih putem tog računa, potvrđivanja sumnje i distribucije rezultata analize nadležnim tijelima. Budući da ovlasti za odgodu utječu na pravo vlasništva, potrebno je zajamčiti očuvanje temeljnih prava osoba na koje one utječu. (49)Za potrebe veće transparentnosti i odgovornosti te radi podizanja svijesti o aktivnostima koje provode FOJ-evi bi trebali izdavati godišnja izvješća o radu. Ta bi izvješća trebala sadržavati barem statističke podatke o zaprimljenim prijavama sumnjivih transakcija, broju distribucija nacionalnim nadležnim tijelima i broju zahtjeva koji su podneseni drugim FOJ-evima i koje su zaprimili drugi FOJ-evi te informacije o utvrđenim trendovima i tipologijama. To bi izvješće trebalo objaviti, ali bez elemenata koji sadržavaju osjetljive i klasificirane podatke. FOJ bi najmanje jednom godišnje obveznicima trebao pružiti povratne informacije o kvaliteti prijava sumnjivih transakcija, njihovoj pravodobnosti, opisu sumnje i svim dodatnim dostavljenim dokumentima. Te se povratne informacije mogu pružiti pojedinačnim obveznicima ili grupama obveznika i njima bi se trebalo nastojati dodatno poboljšati sposobnost obveznika da otkrivaju i prepoznaju sumnjive transakcije i aktivnosti te poboljšati opće mehanizme prijavljivanja. (50)Svrha FOJ-a jest da prikuplja i analizira informacije koje zaprimi u cilju utvrđivanja veza između sumnjivih transakcija i povezane kriminalne aktivnosti radi sprečavanja i borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma te da distribuira rezultate svojih analiza, kao i dodatne informacije, nadležnim tijelima u slučaju kad postoje razlozi za sumnju na pranje novca, povezana predikatna kaznena djela ili financiranje terorizma. FOJ se ne bi trebao suzdržavati od razmjene informacija s drugim FOJ-em niti odbiti razmjenu informacija s drugim FOJ-em, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev, zbog razloga kao što su neutvrđivanje povezanog predikatnog kaznenog djela, obilježja nacionalnih kaznenih zakona i razlike u definicijama povezanih predikatnih kaznenih djela ili nepostojanje upućivanja na određena povezana predikatna kaznena djela. Slično tomu, FOJ bi trebao dati svoju prethodnu suglasnost drugom FOJ-u za prosljeđivanje informacija drugim nadležnim tijelima, bez obzira na vrstu mogućeg povezanog predikatnog kaznenog djela, kako bi omogućio djelotvorno izvršavanje funkcije distribucije informacija. FOJ-evi su prijavili poteškoće u razmjeni informacija zbog razlika u nacionalnim definicijama određenih povezanih predikatnih kaznenih djela, kao što su porezna kaznena djela, koje nisu usklađene pravom Unije. Takvim razlikama ne bi se smjela ometati uzajamna razmjena tih informacija, njihova distribucija drugim nadležnim tijelima i njihova upotreba. FOJ-evi bi trebali brzo, konstruktivno i djelotvorno osigurati najširu moguću međunarodnu suradnju s FOJ-evima trećih zemalja u vezi s pranjem novca, povezanim predikatnim kaznenim djelima i financiranjem terorizma u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka u slučaju prijenosa, preporukama FATF-a i načelima skupine Egmont za razmjenu informacija između financijsko-obavještajnih jedinica. (51)FOJ-evi bi se za međusobnu suradnju i razmjenu informacija trebali koristiti sigurnim sredstvima, uključujući zaštićene komunikacijske kanale. U tom pogledu trebalo bi uspostaviti sustav za razmjenu informacija među FOJ-evima država članica (FIU.net). Sustavom bi na svojem poslužitelju trebala upravljati AMLA. FOJ-evi bi trebali upotrebljavati sustav FIU.net za međusobnu suradnju i razmjenu informacija, a prema potrebi mogu je upotrebljavati i za razmjenu informacija s trećim zemljama te drugim tijelima i tijelima Unije. FOJ-evi bi trebali maksimalno iskoristiti sve funkcije koje pruža sustav FIU.net. Te bi funkcije FOJ-evima trebale omogućiti da anonimno usporede svoje podatke s podacima drugih FOJ-eva u cilju otkrivanja svojih predmeta interesa u drugim državama članicama i identifikacije njihove imovinske koristi i sredstava, osiguravajući pritom potpunu zaštitu osobnih podataka. (52)Važno je da FOJ-evi djelotvorno surađuju i razmjenjuju informacije. U tom bi pogledu AMLA trebala pružiti potrebnu pomoć, ne samo koordinacijom zajedničkih analiza prijava sumnjivih prekograničnih transakcija nego i izradom nacrta regulatornih tehničkih standarda koji se odnose na format koji će se upotrebljavati za razmjenu informacija među FOJ-evima i smjernica o relevantnim čimbenicima koje treba uzeti u obzir pri utvrđivanju odnosi li se prijava sumnjive transakcije na drugu državu članicu te o prirodi, značajkama i ciljevima operativne i strateške analize.

(53)Rokovi za razmjenu informacija među FOJ-evima nužni su da bi se osigurala brza, djelotvorna i dosljedna suradnja. Te bi rokove trebalo utvrditi kako bi se osiguralo djelotvorno dijeljenje informacija u razumnom roku ili kako bi se zadovoljila postupovna ograničenja. Kraći rokovi trebali bi se primjenjivati u izvanrednim, opravdanim i hitnim slučajevima kad FOJ kojem je upućen zahtjev može izravno pristupiti bazama podataka u kojima se čuvaju tražene informacije. U slučajevima kad FOJ kojem je upućen zahtjev ne može pružiti informacije u zadanom roku, o tome bi trebao obavijestiti FOJ koji je uputio zahtjev. (54)Nezakoniti novac prelazi granice i može utjecati na različite države članice. Prekogranični slučajevi u koje je uključeno više jurisdikcija sve su češći i važniji, među ostalim i zbog prekograničnih aktivnosti obveznika. Kako bi se učinkovito riješili slučajevi koji se odnose na nekoliko država članica, FOJ-evi bi trebali imati mogućnost poduzeti više od jednostavne razmjene informacija radi otkrivanja i analiziranja sumnjivih transakcija i aktivnosti te dijeliti i samu analitičku aktivnost. FOJ-evi su izvijestili o određenim važnim problemima zbog kojih je sposobnost uključivanja FOJ-eva u zajedničku analizu ograničena ili uvjetovana. Provođenje zajedničke analize sumnjivih transakcija i aktivnosti omogućit će FOJ-evima iskorištavanje potencijalnih sinergija, upotrebu informacija iz različitih izvora, dobivanje potpune slike o neobičnim aktivnostima i obogaćivanje analize. FOJ-evi bi trebali moći provoditi zajedničke analize sumnjivih transakcija i aktivnosti te uz pomoć AMLA-e uspostaviti zajedničke analitičke timove u posebne svrhe i u ograničenom razdoblju te sudjelovati u njima. Sudjelovanje trećih strana može biti ključno za uspješan ishod zajedničkih analiza. FOJ-evi stoga mogu pozvati treće strane da sudjeluju u zajedničkoj analizi ako bi takvo sudjelovanje bilo u skladu s odgovarajućim ovlastima tih trećih strana. (55)Djelotvoran nadzor svih obveznika ključan je za zaštitu integriteta financijskog sustava Unije i unutarnjeg tržišta. U tu svrhu države članice trebale bi uvesti djelotvoran i nepristran nadzor SPNFT-a te utvrditi uvjete za djelotvornu, pravodobnu i trajnu suradnju među nadzornim tijelima. (56)Države članice trebale bi osigurati djelotvoran i nepristran nadzor nad svim obveznicima koji se temelji na procjeni rizika i koji po mogućnosti provode javna tijela preko zasebnog i neovisnog nacionalnog nadzornog tijela. Nacionalna nadzorna tijela trebala bi moći obavljati širok raspon zadaća radi djelotvornog nadzora nad svim obveznicima. (57)Unija povremeno svjedoči popustljivosti u nadzoru nad obveznicima kad je riječ o njihovim dužnostima povezanima sa sprečavanjem pranja novca i borbom protiv financiranja terorizma. Stoga je postalo iznimno važno pojasniti prava i obveze nadležnih nacionalnih nadzornih tijela, koja su dio integriranog nadzornog mehanizma uspostavljenog ovom Direktivom i Uredbom [unijeti upućivanje – Prijedlog o osnivanju Tijela za sprečavanje pranja novca – COM(2021) 421 final]. (58)Kako bi se rizici kojima su obveznici izloženi i način na koji provode ciljane financijske sankcije djelotvornije i redovitije procjenjivali i pratili, potrebno je pojasniti da nacionalna nadzorna tijela imaju pravo i obvezu provoditi sve potrebne neizravne, izravne i tematske istrage te sve druge istrage i procjene koje smatraju potrebnima. Time će se nadzornim tijelima pomoći da donesu odluke o slučajevima u kojima su posebni rizici svojstveni određenom sektoru jasni i razumljivi te će im se pružiti alati potrebni za daljnju distribuciju relevantnih informacija obveznicima radi njihova informiranja o rizicima od pranja novca i financiranja terorizma. (59)Aktivnosti informiranja, uključujući informacije koje nadzorna tijela distribuiraju obveznicima pod svojim nadzorom, ključne su kako bi se zajamčilo da privatni sektor na odgovarajući način razumije prirodu i razinu rizika od pranja novca i financiranja terorizma s kojima se suočava. (60)Nadzorna tijela u svojem bi radu trebala primjenjivati pristup koji se temelji na procjeni rizika i koji bi im trebao omogućiti da usmjere svoje resurse onamo gdje su rizici najveći, istodobno osiguravajući da nijedan sektor ni subjekt ne ostane izložen pokušajima počinjenja kaznenog djela pranja novca ili financiranja terorizma. AMLA bi trebala imati vodeću ulogu u postizanju zajedničkog razumijevanja rizika te bi joj stoga trebalo povjeriti izradu referentnih vrijednosti i metodologije za procjenu i klasifikaciju profila inherentne i preostale rizičnosti obveznika te određivanje učestalosti preispitivanja tog profila rizičnosti. (61)Zadaća nadzornih tijela da otkrivaju FOJ-evima činjenice koje bi mogle biti povezane s pranjem novca ili financiranjem terorizma jedan je od temelja učinkovitog i djelotvornog nadzora rizika od pranja novca i financiranja terorizma. Države članice stoga trebaju uspostaviti sustav kojim se osigurava pravilno i žurno informiranje FOJ-eva. (62)Suradnja među nacionalnim nadzornim tijelima ključna je za osiguravanje zajedničkog pristupa nadzoru u cijeloj Uniji. Da bi bila djelotvorna, ta suradnja mora se maksimalno provoditi, neovisno o prirodi ili statusu nadzornih tijela. Osim tradicionalne suradnje, kao što je mogućnost provođenja istraga u ime nadzornog tijela koje podnosi zahtjev, primjereno je odobriti osnivanje kolegija nadzornih tijela za SPNFT za obveznike koji posluju na temelju slobode pružanja usluga ili slobode poslovnog nastana te za obveznike koji su dio grupe. (63)Ako obveznik posluje putem poslovnih jedinica u drugoj državi članici, među ostalim i putem mreže agenata, nadzorno tijelo matične države članice trebalo bi biti odgovorno za nadziranje načina na koji obveznik primjenjuje politike i procedure za SPNFT na razini grupe. To bi moglo uključivati terenske posjete poslovnim jedinicama koje se nalaze u drugoj državi članici. Nadzorno tijelo matične države članice trebalo bi blisko surađivati s nadzornim tijelom države članice domaćina i trebalo bi obavijestiti to nadzorno tijelo o svim pitanjima koja bi mogla utjecati na njegovu procjenu usklađenosti poslovne jedinice s pravilima države članice domaćina o SPNFT-u. (64)Ako obveznik upravlja poslovnim jedinicama u drugoj državi članici, među ostalim putem mreža agenata, nadzorno tijelo države članice domaćina zadržava odgovornost za osiguravanje usklađenosti poslovne jedinice s pravilima o SPNFT-u, među ostalim, prema potrebi, izvršavanjem izravnog nadzora i neizravnog praćenja te poduzimanjem prikladnih i razmjernih mjera za rješavanje ozbiljnih kršenja tih zahtjeva. Nadzorno tijelo države članice domaćina trebalo bi blisko surađivati s nadzornim tijelom matične države članice i obavijestiti to nadzorno tijelo o svim pitanjima koja bi mogla utjecati na njegovu procjenu o tome kako obveznik primjenjuje politike i procedure za SPNFT na razini grupe. Kako bi se otklonila ozbiljna kršenja pravila o SPNFT-u koja zahtijevaju hitno djelovanje, nadzorno tijelo države članice domaćina trebalo bi moći primjenjivati prikladne i razmjerne privremene korektivne mjere, koje se u sličnim okolnostima primjenjuju na obveznike u njegovoj nadležnosti, kako bi riješilo takve ozbiljne propuste, po potrebi uz pomoć nadzornog tijela matične države članice ili u suradnji s njim. (65)Kako bi se osigurala bolja koordinacija aktivnosti i učinkovito pridonijelo potrebama integriranog nadzornog mehanizma, trebalo bi pojasniti dužnosti nadzornih tijela u odnosu na obveznike i osigurati posebne, razmjerne mehanizme suradnje. (66)Prekogranične grupe trebaju imati opsežne politike i procedure koje se primjenjuju na razini grupe. Kako bi se osigurala primjena odgovarajućeg nadzora prekograničnih aktivnosti, potrebno je utvrditi detaljna pravila o nadzoru kojima će se nadzornim tijelima matične države članice i države članice domaćina omogućiti da u najvećoj mogućoj mjeri surađuju međusobno, neovisno o njihovoj prirodi ili statusu, te s AMLA-om kako bi procijenili rizike, pratili kretanja koja bi mogla utjecati na različite subjekte koji su dio grupe i koordinirali aktivnosti nadzora. S obzirom na koordinacijsku ulogu AMLA-e, trebalo bi joj povjeriti dužnost izrade nacrta regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuju dužnosti nadzornih tijela grupe u matičnoj državi članici i državi članici domaćinu te načini suradnje među njima. Nadzor djelotvorne provedbe politike grupe o SPNFT-u trebao bi se provoditi u skladu s načelima i načinima konsolidiranog nadzora utvrđenima u relevantnom europskom sektorskom zakonodavstvu. (67)Direktiva (EU) 2015/849 sadržavala je opći zahtjev za suradnju nadzornih tijela matične države članice i države članice domaćina. Ti su zahtjevi naknadno postroženi kako bi se spriječila zabrana ili neopravdano ograničenje razmjene informacija ili suradnje među nadzornim tijelima. Međutim, u nedostatku jasnog pravnog okvira, uspostava kolegija nadzornih tijela za SPNFT temelji se na neobvezujućim smjernicama. Stoga je potrebno uspostaviti jasna pravila o organizaciji kolegija za SPNFT te osigurati koordiniran i pravno utemeljen pristup kojim se prepoznaje potreba za strukturiranom interakcijom među nadzornim tijelima u Uniji. S obzirom na koordinacijsku ulogu i ulogu nadgledanja AMLA-e, trebalo bi joj povjeriti izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda u kojima će biti definirani opći uvjeti kojima se omogućuje pravilno funkcioniranje kolegija nadzornih tijela za SPNFT. (68)Razmjena informacija i suradnja među nadzornim tijelima ključna je u kontekstu sve integriranijih globalnih financijskih sustava. S jedne strane, nadzorna tijela Unije, uključujući AMLA-u, trebala bi se međusobno obavješćivati o slučajevima u kojima pravo treće zemlje onemogućuje provedbu politika i procedura propisanih Uredbom [unijeti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju pranja novca]. S druge strane, državama članicama trebalo bi omogućiti da ovlaste nadzorna tijela za sklapanje sporazuma o suradnji kojima se predviđa suradnja i razmjena povjerljivih informacija s odgovarajućim tijelima u trećim zemljama, u skladu s primjenjivim pravilima o prijenosu osobnih podataka. S obzirom na svoju funkciju nadgledanja, AMLA bi prema potrebi trebala pomagati u procjeni jednakovrijednosti zahtjeva čuvanja poslovne tajne koji se odnose na odgovarajuće tijelo treće zemlje. (69)Direktivom (EU) 2015/849 državama članicama omogućeno je da nadzor nad nekim obveznicima povjere samoregulatornim tijelima. Međutim, kvaliteta i intenzitet nadzora koji provode takva samoregulatorna tijela nisu dovoljni te nisu ili gotovo nisu pod javnim nadzorom. Ako država članica odluči povjeriti nadzor samoregulatornom tijelu, trebala bi imenovati i javno tijelo koje će nadgledati aktivnosti samoregulatornog tijela kako bi se osiguralo da je obavljanje tih aktivnosti u skladu sa zahtjevima Direktive. (70)S obzirom na važnost suzbijanja pranja novca i financiranja terorizma države članice trebale bi u nacionalnom zakonodavstvu utvrditi učinkovite, razmjerne i odvraćajuće administrativne sankcije i mjere za nepoštovanje zahtjeva Uredbe [unijeti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju pranja novca]. Države članice trebale bi ovlastiti nacionalna nadzorna tijela za određivanje takvih mjera obveznicima radi ispravljanja situacije u slučaju kršenja i, ako kršenje to opravdava, za izricanje novčanih sankcija. Raspon sankcija i mjera trebao bi biti dostatno širok da državama članicama i nadležnim tijelima omogući da uzmu u obzir razlike između obveznika, osobito između kreditnih institucija i financijskih institucija i ostalih obveznika, s obzirom na njihovu veličinu, obilježja te prirodu poslovanja. (71)Države članice trenutačno primjenjuju širok raspon administrativnih sankcija i mjera za kršenje ključnih odredbi o prevenciji te nedosljedan pristup istraživanju i sankcioniranju kršenja zahtjeva za sprečavanje pranja novca, a ne postoji ni zajedničko razumijevanje među nadzornim tijelima o tome što bi trebalo činiti „ozbiljno” kršenje koje bi bilo temelj za izricanje administrativne sankcije. Ta različitost šteti naporima uloženima u borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, a odgovor Unije zbog toga je neujednačen. Stoga bi trebalo utvrditi zajedničke kriterije za određivanje najprikladnijeg nadzornog odgovora na kršenja i predvidjeti niz administrativnih mjera koje bi nadzorna tijela mogla odrediti kad kršenja nisu dovoljno ozbiljna da bi ih se trebalo kazniti administrativnom sankcijom. Da bi se obveznike potaknulo na usklađivanje s odredbama Uredbe [unijeti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju pranja novca], potrebno je ojačati odvraćajući učinak administrativnih sankcija. U skladu s tim, trebalo bi povećati minimalni iznos maksimalne kazne koja se može izreći u slučaju ozbiljnih kršenja Uredbe [unijeti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju pranja novca]. Pri prenošenju ove Direktive u nacionalno pravo države članice trebale bi osigurati da se izricanjem administrativnih sankcija i mjera, te kaznenih sankcija u skladu s nacionalnim pravom, ne krši načelo ne bis in idem. (72)Obveznici mogu iskoristiti slobodu pružanja usluga i uspostave poslovnog nastana na unutarnjem tržištu kako bi svoje proizvode i usluge nudili u cijeloj Uniji. Da bi nadzorni sustav bio djelotvoran, nadzorna tijela moraju biti svjesna slabosti u pogledu usklađenosti obveznika s pravilima o SPNFT-u. Stoga je važno da se nadzorna tijela mogu međusobno obavješćivati o administrativnim sankcijama i mjerama izrečenima obveznicima ako bi takve informacije bile relevantne i za druga nadzorna tijela.

(73)Objava administrativne sankcije ili mjere zbog kršenja Uredbe [unijeti upućivanje – Prijedlog uredbe o sprečavanju pranja novca] može imati snažan učinak odvraćanja od ponavljanja takvog kršenja. Osim toga, na taj se način informira druge subjekte o rizicima od pranja novca i financiranja terorizma povezanima sa sankcioniranim obveznikom prije stupanja u poslovni odnos i pomaže nadzornim tijelima u drugim državama članicama u vezi s rizicima povezanima s određenim obveznikom kad posluje u njihovoj državi članici na prekograničnoj osnovi. Iz tih je razloga potrebno potvrditi zahtjev za objavu odluka o sankcijama protiv kojih nije podnesena žalba. Međutim, svaka takva objava trebala bi biti razmjerna, a pri donošenju odluke o objavi administrativne sankcije ili mjere nadzorna tijela trebala bi uzeti u obzir težinu kršenja i odvraćajući učinak koji će se vjerojatno postići objavom. (74)Zabilježen je niz slučajeva u kojima su zaposlenici koji su prijavili svoje sumnje o pranju novca bili izvrgnuti prijetnjama ili neprijateljskom postupanju. Da bi se osigurala učinkovitost sustava SPNFT-a, ključno je riješiti taj problem. Države članice trebale bi biti svjesne tog problema i trebale bi učiniti sve što je u njihovoj moći da zaštite pojedince, uključujući zaposlenike i predstavnike obveznika, od takvih prijetnji ili neprijateljskog postupanja te u skladu s nacionalnim pravom pružiti odgovarajuću zaštitu takvim osobama, posebno s obzirom na njihova prava na zaštitu osobnih podataka i prava na djelotvornu sudsku zaštitu i zastupanje. (75)Nova potpuno integrirana i usklađena politika za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma na razini Unije, kojom se dodjeljuju uloge nadležnim tijelima Unije i nacionalnim nadležnim tijelima kako bi se osigurala njihova neometana i stalna suradnja. U tom je pogledu suradnja svih nacionalnih tijela i tijela Unije u području SPNFT-a od iznimne važnosti te bi je trebalo pojasniti i unaprijediti. Interno je i dalje dužnost država članica predvidjeti potrebna pravila kojima se osigurava da donositelji politika, FOJ-evi, nadzorna tijela, uključujući AMLA-u, i druga nadležna tijela uključena u SPNFT, kao i porezna tijela i tijela za izvršavanje zakonodavstva kad djeluju u području primjene ove Direktive, imaju djelotvorne mehanizme kojima im se omogućuje suradnja i koordinacija, među ostalim restriktivnim pristupom odbijanju suradnje i razmjene informacija nadležnih tijela na zahtjev drugog nadležnog tijela. (76)Kako bi se olakšala i promicala djelotvorna suradnja, a posebno razmjena informacija, od država članica trebalo bi zahtijevati da Komisiji i AMLA-i dostave popis svojih nadležnih tijela te njihove podatke za kontakt. (77)Rizik od pranja novca i financiranja terorizma mogu otkriti sva nadzorna tijela zadužena za kreditne institucije. Bonitetne informacije koje se odnose na kreditne i financijske institucije, kao što su informacije koje se odnose na stručnost i primjerenost direktora i dioničara, mehanizme unutarnje kontrole, upravljanje ili usklađenost i upravljanje rizicima, često su nužne za odgovarajući nadzor nad takvim institucijama u okviru SPNFT-a. Slično tomu, informacije o SPNFT-u također su važne za bonitetni nadzor nad takvim institucijama. Stoga bi suradnju i razmjenu informacija s nadzornim tijelima za SPNFT i FOJ-em trebalo proširiti na sva nadležna tijela zadužena za nadzor tih obveznika u skladu s drugim pravnim instrumentima Unije, kao što su Direktiva (EU) 2013/36, Direktiva (EU) 2014/49, Direktiva (EU) 2014/59, Direktiva (EU) 2014/92 i Direktiva (EU) 2015/2366 Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi se osigurala učinkovita provedba te suradnje, države članice trebale bi jednom godišnje izvijestiti AMLA-u o provedenim razmjenama informacija. (78)Suradnjom s drugim tijelima nadležnima za nadzor kreditnih institucija na temelju Direktive (EU) 2014/92 i Direktive (EU) 2015/2366 mogle bi se smanjiti neželjene posljedice zahtjeva za SPNFT. Kreditne institucije mogu odlučiti da će prekinuti ili ograničiti poslovne odnose sa strankama ili kategorijama stranaka kako bi se rizik izbjegao umjesto da se njime upravlja. Takvim praksama uklanjanja rizika može se oslabiti okvir za SPNFT te otkrivanje sumnjivih transakcija jer se njima pogođene stranke prisiljava na pribjegavanje manje sigurnim ili nereguliranim kanalima plaćanja kako bi zadovoljile svoje financijske potrebe. Raširene prakse uklanjanja rizika u bankovnom sektoru istodobno mogu dovesti do financijske isključenosti određenih kategorija subjekata za plaćanje ili stranaka. Financijska nadzorna tijela u najboljem su položaju prepoznati situacije u kojima je kreditna institucija odbila uspostaviti poslovni odnos iako je to možda bila obvezna učiniti na temelju nacionalnog prava kojim se provodi Direktiva (EU) 2014/92 ili Direktiva (EU) 2015/2366, i to bez opravdanja na temelju dokumentirane dubinske analize stranke. U takvim slučajevima financijska nadzorna tijela trebala bi upozoriti tijela odgovorna za osiguravanje usklađenosti financijskih institucija s Direktivom (EU) 2014/92 ili Direktivom (EU) 2015/2366. (79)Suradnja financijskih nadzornih tijela i tijela odgovornih za upravljanje krizama kreditnih institucija i investicijskih društava, kao što su u prvom redu tijela imenovana u okviru sustava osiguranja depozita i sanacijska tijela, potrebna je kako bi se ostvarili ciljevi sprečavanja pranja novca u skladu s ovom Direktivom i zaštitila financijska stabilnost i deponenti u skladu s direktivama 2014/49/EU i 2014/59/EU. Financijska nadzorna tijela trebala bi nadgledati provedbu dubinske analize stranke ako je utvrđeno da kreditna institucija propada ili je vjerojatno da će propasti ili ako su depoziti definirani kao nedostupni, kao i prijavljivanje svih sumnjivih transakcija FOJ-u. Financijska nadzorna tijela trebala bi obavijestiti tijela odgovorna za upravljanje krizama kreditnih institucija i investicijskih društava o svim relevantnim rezultatima provedene dubinske analize stranke i o svim računima koje je FOJ suspendirao. (80)Kako bi se olakšala takva suradnja povezana s kreditnim institucijama, AMLA bi, uz savjetovanje s Europskim nadzornim tijelom za bankarstvo, trebala izdati smjernice kojima se određuju glavni elementi takve suradnje, uključujući način razmjene informacija. (81)Mehanizme suradnje trebalo bi proširiti i na tijela zadužena za nadzor i nadgledanje revizora jer se takvom suradnjom može povećati djelotvornost okvira Unije za sprečavanje pranja novca. (82)Razmjena informacija i uzajamno pružanje pomoći među nadležnim tijelima država članica ključni su za potrebe ove Direktive. Posljedično, države članice ne bi smjele zabranjivati niti postavljati nerazumne ili nepotrebno restriktivne uvjete za razmjenu informacija i pružanje pomoći. (83)Nadzorna tijela trebala bi moći surađivati i razmjenjivati povjerljive informacije bez obzira na njihovu prirodu ili status. U tu bi svrhu trebala imati odgovarajuću pravnu osnovu za razmjenu povjerljivih informacija i suradnju. Razmjenu informacija i suradnju s drugim tijelima nadležnima za nadzor ili nadgledanje obveznika u skladu s drugim aktima Unije ne bi trebalo nenamjerno ometati pravnom nesigurnošću koja može proizlaziti iz nedostatka izričitih odredbi u tom području. Pojašnjenje pravnog okvira još je važnije jer je bonitetni nadzor u nizu slučajeva povjeren nadzornim tijelima koja nisu uključena u SPNFT, kao što je Europska središnja banka (ESB). (84)Djelotvornost okvira Unije za SPNFT temelji se na suradnji velikog broja nadležnih tijela. Da bi se ta suradnja olakšala, AMLA-i bi trebalo povjeriti izradu smjernica o suradnji među svim nadležnim tijelima, u koordinaciji s ESB-om, europskim nadzornim tijelima, Europolom, Eurojustom i Uredom europskog javnog tužitelja. U tim bi smjernicama trebalo opisati i način na koji bi tijela nadležna za nadzor ili nadgledanje obveznika u skladu s drugim aktima Unije pri izvršavanju svojih dužnosti trebala uzeti u obzir pitanja pranja novca i financiranja terorizma. (85)Uredba (EU) 2016/679 primjenjuje se na obradu osobnih podataka za potrebe ove Direktive. Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuje se na obradu osobnih podataka u institucijama i tijelima Unije za potrebe ove Direktive. Sve države članice prepoznale su borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma kao važan legitiman razlog od javnog interesa. Međutim, nadležna tijela odgovorna za istragu ili kazneni progon zbog pranja novca, povezanih predikatnih kaznenih djela ili financiranja terorizma ili nadležna tijela zadužena za pronalaženje, pljenidbu ili zamrzavanje i oduzimanje imovine stečene kaznenim djelima trebala bi poštovati pravila koja se odnose na zaštitu osobnih podataka koji se obrađuju u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, uključujući Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća. (86)Ključno je da se usklađivanje ove Direktive s revidiranim preporukama FATF-a provede uz puno poštovanje prava Unije, posebno s obzirom na propise Unije o zaštiti podataka, uključujući pravila o prijenosu podataka, kao i zaštitu temeljnih prava koja su sadržana u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). Određeni aspekti provedbe ove Direktive uključuju prikupljanje, analizu, pohranu i dijeljenje podataka unutar Unije i s trećim zemljama. Takva obrada osobnih podataka trebala bi biti dopuštena, uz potpuno poštovanje temeljnih prava, samo za potrebe utvrđene u ovoj Direktivi i za aktivnosti koje su potrebne u okviru ove Direktive kao što je razmjena informacija među nadležnim tijelima. (87)Na osobne podatke koji se obrađuju za potrebe ove Direktive primjenjuju se prava ispitanika na pristup podacima. Međutim, pristup ispitanika informacijama koje se odnose na prijavu sumnjive transakcije ozbiljno bi ugrozio djelotvornost borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. Stoga mogu biti opravdane iznimke i ograničenja tog prava u skladu s člankom 23. Uredbe (EU) 2016/679 i, prema potrebi, člankom 25. Uredbe (EU) 2018/1725. Ispitanik ima pravo zatražiti da nadzorno tijelo iz članka 51. Uredbe (EU) 2016/679 ili, ako je primjenjivo, Europski nadzornik za zaštitu podataka, provjeri zakonitost obrade te ima pravo zatražiti pravni lijek iz članka 79. te uredbe. Nadzorno tijelo iz članka 51. Uredbe (EU) 2016/679 može djelovati i po službenoj dužnosti. Ne dovodeći u pitanje ograničenja prava pristupa, nadzorno tijelo trebalo bi moći ispitanika obavijestiti da je poduzelo sve potrebne provjere, kao i o rezultatima provjere zakonitosti predmetne obrade. (88)Kako bi se osigurala kontinuirana razmjena informacija među FOJ-evima tijekom razdoblja uspostave AMLA-e, Komisija bi trebala nastaviti s privremenim smještajem stranice FIU.net na svojem poslužitelju. Kako bi se osigurala potpuna uključenost FOJ-eva u rad sustava, Komisija bi trebala redovito razmjenjivati informacije s platformom EU-a za financijsko-obavještajne jedinice („platforma EU-a za FOJ-eve”), neformalnom skupinom sastavljenom od predstavnika FOJ-eva koja je aktivna od 2006. i koja se upotrebljava za olakšavanje suradnje među FOJ-evima i razmjenu mišljenja o pitanjima povezanima sa suradnjom. (89)Regulatornim tehničkim standardima trebala bi se osigurati dosljedna usklađenost u cijeloj Uniji. Budući da je AMLA tijelo s veoma specijaliziranim znanjem i iskustvom u području SPNFT-a, primjereno joj je povjeriti izradu nacrta regulatornih tehničkih standarda koji ne uključuju odluke politike, a koji se podnosi Komisiji. (90)Kako bi se osigurao dosljedan pristup među FOJ-evima i među nadzornim tijelima, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije radi nadopunjavanja ove Direktive donošenjem regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuju kriteriji u pogledu imenovanja i funkcija središnje kontaktne točke određenih pružatelja usluga, određuju referentne vrijednosti i metodologija za procjenu i klasifikaciju profila inherentne i preostale rizičnosti obveznika te učestalost preispitivanja profila rizičnosti, utvrđuju pojedinosti o zadaćama nadzornih tijela u matičnoj državi članici i državi članici domaćinu i načini suradnje među njima, navode opći uvjeti za funkcioniranje kolegija nadzornih tijela za sprečavanje pranja novca i operativno funkcioniranje takvih kolegija, definiraju pokazatelji za klasifikaciju stupnja težine kršenja ove Direktive i kriteriji koje treba uzeti u obzir pri određivanju razine administrativnih sankcija ili poduzimanju administrativnih mjera. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, radi ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. (91)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Direktive, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje metodologije za prikupljanje statističkih podataka,