Tematsko izvješće Uključivanje ciljeva vodne 
politike EU-a u zajedničku 
poljoprivrednu politiku tek je 
djelomično uspješnoHR 2014  BR. 04
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0033-4
doi:10.2865/15466
© Europska unija, 2014.  
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 04
Tematsko izvješće Uključivanje ciljeva vodne 
politike EU-a u zajedničku 
poljoprivrednu politiku tek je 
djelomično uspješno
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovi i kratice
I. – XI. Sažetak
1. – 14.  Uvod
1. – 6.  Poveznice vodne politike EU-a i zajedničke poljoprivredne politike (ZPP-a)
7. – 11. Instrumenti ZPP-a koji bi mogli olakšati uključivanje ciljeva vodne politike EU-a u ZPP
12. –14. Sredstva ZPP-a s mogućim učinkom na vode
15. – 20. Revizija
15. – 17. Revizijski opseg i revizijski pristup
18. – 20. Prethodne revizije
21. – 79. Opažanja
21. – 32. Nedostatci u provedbi vodne politike EU-a otežali su njezino uključivanje u ZPP
33. – 48. Učinak uvjeta višestruke sukladnosti na pitanja u vezi s vodama dosad je bio ograničen
34. – 39. Mehanizam višestruke sukladnosti ima određeni učinak,ali ne koristi se u potpunosti
40. – 48.  Nedostatci u primjeni uvjeta višestruke sukladnosti
49. – 61. Mogućnosti fonda za ruralni razvoj za rješavanje pitanja u vezi s vodama nisu u potpunosti 
iskorištene
52. – 55. Planovi država članica za rashode ruralnog razvoja ne uzimaju u svim slučajevima u obzir ciljeve vodne 
politike EU-a i potrebe država članica u vezi s vodama
56. – 61. Sredstva za ruralni razvoj nedovoljno se koriste za rješavanje pitanja u vezi s vodama
62. – 65. Načelo po kojem onečišćivač snosi financijske posljedice nije uključeno u ZPP
66. – 79. Sustavi za praćenje i evaluaciju ne pružaju cjelovitu sliku
03 Sadržaj
80. – 87. Zaključci i preporuke
 Prilog I. — Revizijska pitanja i kriteriji korišteni u reviziji
 Prilog II. —  Rezultati ankete: glavne promjene o kojima su izvijestila savjetodavna tijela 
za poljoprivredna gospodarstva nakon uvođenja uvjeta višestruke sukladnosti
 Prilog III. —  Primjeri pitanja u vezi s vodama koja nisu obuhvaćena uvjetom višestruke 
sukladnosti
 Prilog IV.  —  Dodatna sredstva „sistematskog pregleda” i oporavka koja su dodijeljena 
državama članicama i iskorištena za gospodarenje vodama
 Odgovor Komisije
04
 Pojmovi  
i kratice
ZPP : zajednička poljoprivredna politika.
Uvjet višestruke sukladnosti : mehanizam koji izravna plaćanja poljoprivrednicima i određena plaćanja za ruralni 
razvoj povezuje s uvjetom sukladnosti s nizom pravila koja se odnose na okoliš, sigurnost hrane, zdravlje životinja 
i bilja te dobrobit životinja, kao i na održavanje dobrih poljoprivrednih i ekoloških uvjeta na poljoprivrednim 
zemljištima. Pravila o višestrukoj sukladnosti odnose se na 18 propisanih obveza pri upravljanju i na 15 standarda za 
dobre poljoprivredne i ekološke uvjete. Nepridržavanje tih standarda i obveza može dovesti do umanjenja plaćanja 
poljoprivredniku iz sredstava ZPP -a.
Izravna plaćanja : plaćanja koja se odobravaju izravno poljoprivrednicima u okviru programa za potporu dohotku. 
Program jedinstvenih plaćanja i program jedinstvenih plaćanja po površini primjeri su takvih programa.
EPFRR : europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. U ovom se izvješću naziva i fondom za ruralni razvoj.
Eutrofikacija : proces kojim u vodna tijela ulazi prekomjerna količina hranjivih tvari, osobito fosfata i nitrata. Te tvari 
obično potiču pretjeran rast algi koje troše dostupan kisik u vodi i uzrokuju smrt drugih organizama poput riba.
Standardi za dobre poljoprivredne i ekološke uvjete (DPEU) : obveza održavanja dobrih poljoprivrednih 
i ekoloških uvjeta na poljoprivrednim zemljištima odnosi se na niz standarda u vezi sa zaštitom tla, održavanjem 
organskih tvari u tlu i strukture tla, sprječavanjem uništavanja staništa i gospodarenjem vodama.
Sistematski pregled : tijekom 2009. godine različite sastavnice ZPP -a ispitane su i prilagođene kako bi se ZPP 
usmjerio na uravnoteženi razvoj koji je prihvatljiv za okoliš. Ta je prilagodba nazvana „sistematskim pregledom”.
Mjera :
1. mjera za ruralni razvoj : niz operacija koje se mogu financirati iz EPFRR -a. Svakom mjerom utvrđena su točno 
određena pravila kojima treba udovoljiti;
2. mjera u smislu Okvirne direktive o vodama (planovi za upravljanje riječnim sljevovima i programi mjera) : niz 
operacija, uključujući pravne, kontrolne i administrativne inicijative, koje su sadržane u planu za upravljanje 
riječnim sljevovima i koje doprinose provedbi Okvirne direktive o vodama. U ovom kontekstu, poljoprivredna 
mjera predstavlja niz radnji ili inicijativa koje se mogu upotrijebiti da bi ublažile opterećenje za vode uzrokovano 
poljoprivrednim djelatnostima.
Sredstva za zaštitu bilja : sredstva koja se koriste za zaštitu bilja i usjeva od štetnih utjecaja poput korova, bolesti ili 
kukaca.
Riječni slijev : površina kopna s kojeg se sve površinsko otjecanje kroz niz potoka, rijeka i eventualno jezera slijeva 
u more kroz isto ušće, estuarij ili deltu.
05 Pojmovi i kratice 
Vodno područje : površina kopna i mora koja se sastoji od jednog ili više susjednih riječnih sljevova zajedno 
s pripadajućim podzemnim i obalnim vodama, koje je u Okvirnoj direktivi o vodama utvrđeno kao glavna jedinica za 
upravljanje riječnim sljevovima.
Propisane obveze pri upravljanju (SMR) : propisane obveze pri upravljanju. 18 zakonskih standarda 
EU-a u području okoliša, sigurnosti hrane, zdravlja životinja i bilja te dobrobiti životinja.
Ravnatelji tijela za gospodarenje vodama : ravnatelji tijela za vodnu politiku u različitim državama članicama 
i drugim zemljama sudionicama.
Okvirna direktiva o vodama : Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. 
o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.) [posebno izdanje 
na hrvatskom jeziku, poglavlje 15., svezak 1., str. 48.] sveobuhvatni je zakonski akt donesen 2000. godine kako 
bi se uskladio niz tada već postojećih politika i zakonskih akata. U njoj se pristup gospodarenju vodama temelji 
na riječnim sljevovima kao prirodnim jedinicama u okolišu, a ne na administrativnim ili zakonskim granicama. 
Direktiva se poziva na nekoliko povezanih direktiva o vodi za kupanje, vodi za piće, pročišćavanju komunalnih 
otpadnih voda, nitratima, kanalizacijskom mulju itd. Provedba tih direktiva u Okvirnoj direktivi o vodama smatra se 
minimalnim uvjetom. Mjere za njihovu provedbu moraju biti ugrađene u planiranje upravljanja riječnim sljevovima. 
Valja naglasiti da se Okvirnom direktivom o vodama ne stavljaju na raspolaganje nikakva namjenska sredstva za 
provedbu vodne politike EU -a.
06
 Sažetak
I
Zaštita kvalitete vodnih resursa Europe visoko je na 
popisu prioriteta Europske unije još otkako je počela 
donositi posebne zakonske instrumente u području 
zaštite voda krajem sedamdesetih godina dvade -
setoga stoljeća. Godine 2000. donesena je Okvirna 
direktiva o vodama radi uspostave pravnog okvira za 
zaštitu i obnovu vodnih tijela diljem Europe i osigu -
ravanja dugoročno održivog korištenja voda. Planovi 
za upravljanje riječnim sljevovima i programi mjera 
glavni su instrumenti kojima se države članice koriste 
za provedbu vodne politike EU -a. Države članice mogu 
provoditi vodnu politiku i djelomičnim korištenjem 
sredstava iz drugih politika.
II
Poljoprivreda je velik izvor opterećenja za okoliš. 
Oko 33 % ukupne potrošnje vode u Europi otpada na 
poljoprivredu koja je glavni izvor onečišćenja vode 
hranjivim tvarima.
III
Zajednička poljoprivredna politika (ZPP) predstav -
lja nešto manje od 40 % proračuna EU -a. EU putem 
ZPP -a nastoji utjecati na poljoprivredne djelatnosti 
koje imaju učinak na vode. Trenutno postoje dva 
instrumenta koji se koriste za uključivanje ciljeva 
vodne politike EU -a u ZPP . Riječ je o uvjetu višestruke 
sukladnosti, mehanizmu koji određena plaćanja iz 
ZPP -a povezuje s određenim pravilima koja se odnose 
na okoliš, i o europskom poljoprivrednom fondu za 
ruralni razvoj (EPFRR, koji se u ovom izvješću naziva 
i „fondom za ruralni razvoj”) kojim se osiguravaju 
financijski poticaji za aktivnosti koje prelaze okvire 
zakonskih obveza.IV
Europska komisija i Vijeće stalno naglašavaju potrebu 
za boljom usklađenosti vodne politike s ostalim 
politikama, primjerice s poljoprivredom. Ciljevi vodne 
politike EU -a traže djelovanje u različitim područjima 
politike za što je potrebna intervencija cijelog niza 
nadležnih tijela koja možda imaju različite i moguće 
suprotstavljene interese. U tom kontekstu, revizijom 
koju je proveo Sud tražio se odgovor na pitanje jesu 
li ciljevi vodne politike EU -a uspješno uključeni u ZPP . 
Sud je odgovor na to pitanje potražio ispitivanjem 
razine u kojoj je provedba vodne politike EU -a omo -
gućila njezino prihvaćanje u ZPP -u i analizom uvjeta 
višestruke sukladnosti i fonda za ruralni razvoj.
V
Revizijom je ispitano jesu li ciljevi vodne politike 
EU-a uspješno uključeni u ZPP no utvrđeno je da su 
do danas tek djelomično uključeni. Uzrok leži u ne-
usklađenosti između onoga što se želi postići ciljevima 
politike i instrumenata koji se koriste za uvođenje 
promjena. Revizija je ukazala na nedostatke u dvama 
instrumentima kojima se Komisija trenutno koristi radi 
uključivanja pitanja u vezi s vodama u ZPP (uvjet više -
struke sukladnosti i fond za ruralni razvoj) i upozorila 
na kašnjenja i nedostatke u vezi s provedbom Okvirne 
direktive o vodama.
VI
Sud je zaključio da su uvjet višestruke sukladno -
sti i sredstva za ruralni razvoj u pogledu potpore 
ciljevima politike u vezi s poboljšanjem kvalitete 
i količine voda dosad imali pozitivan učinak, ali i da 
su u pogledu onoga što se želi postići ZPP -om i još 
ambicioznijih ciljeva iz uredbi o ZPP -u za razdoblje 
od 2014. do 2020. godine ograničeni.
Sažetak 07
VII
Zaključeno je i da su kašnjenja u provedbi Okvirne 
direktive o vodama u biti otežala uključivanje ciljeva 
vodne politike u ZPP .
VIII
Sud je utvrdio da sustavi za praćenje i evaluaciju 
izravno povezani sa ZPP -om, kao i oni kojima se 
dobivaju općenitiji podatci, nisu osigurali potrebne 
informacije da se donositelje politika u potpunosti 
obavijesti o opterećenju za vode uzrokovanom poljo -
privrednim djelatnostima, iako su primijećene neke 
korisne inicijative.
IX
Sud preporučuje Komisiji da predloži potrebne 
izmjene u postojećim instrumentima (uvjetu višestruke 
sukladnosti i fondu za ruralni razvoj) ili po potrebi 
nove instrumente koji bi mogli ispuniti i ambicioznije 
ciljeve u vezi s uključivanjem ciljeva vodne politike 
u ZPP . Države članice trebale bi ukloniti nedostatke 
koji su uočeni u vezi s uvjetom višestruke sukladnosti 
i poboljšati uporabu sredstava za ruralni razvoj kako bi 
se bolje ispunili ciljevi vodne politike.
X
Preporuka Suda je i da Komisija i države članice 
moraju riješiti kašnjenja u provedbi Okvirne direktive 
o vodama te poboljšati kvalitetu planova za upravlja -
nje riječnim sljevovima tako da utvrde pojedinačne 
mjere i učine ih dovoljno jasnima i konkretnima na 
operativnoj razini.
XI
Komisija bi u pogledu praćenja i evaluacije trebala 
osigurati dostupnost informacija koje joj u najmanju 
ruku mogu poslužiti za mjerenje postupne promjene 
opterećenja za vode uzrokovanog poljoprivrednim 
djelatnostima, a same države članice dužne su dostav -
ljati podatke u vezi s vodama na pravodobniji, pouzda -
niji i dosljedniji način.
08
 Uvod
Poveznice vodne politike 
EU-a i zajedničke poljopri -
vredne politike (ZPP -a)
01 
Zaštita voda (u pogledu kvalitete 
i količine) jedna je od glavnih tema 
u većini planova javnih politika, ne 
samo u EU -u nego i diljem svijeta te na 
nacionalnim, regionalnim i lokalnim ra -
zinama. Glavni sveobuhvatni cilj vodne 
politike EU -a jest „svim Europljanima 
osigurati pristup dovoljnim količina -
ma kvalitetne vode te u cijeloj Europi 
osigurati dobro stanje svih vodnih 
tijela”1. Glavni pravni instrument kojim 
se EU koristi za ostvarenje toga cilja 
su direktive o vodama, koje donose 
Europski parlament i Vijeće. Direktiva 
je zakonski akt Europske unije kojim se 
od država članica zahtijeva postizanje 
određenog rezultata, ali ne nameće 
način njegovog ostvarenja.
02 
Direktiva o nitratima donese -
na 1991. godine nastojala je smanjiti 
onečišćenje europskih voda2 nitratima 
iz poljoprivrednih izvora. Nakon nje 
je 2000. godine donesena još sveobu -
hvatnija Okvirna direktiva o vodama. 
Okvirnom direktivom o vodama od 
država članica zahtijeva se osigu -
ravanje „dobrog stanja površinskih 
i podzemnih voda” do 2015. godine3. 
Države članice moraju izraditi plano -
ve za upravljanje riječnim sljevovima 
i popratne programe mjera, glavne in -
strumente koji se koriste za provedbu 
Okvirne direktive o vodama, a stoga 
i provedbu vodne politike EU -a. Države 
članice mogu provoditi vodnu politiku 
i djelomičnim korištenjem sredstava 
iz drugih politika. Mjere iz planova za 
upravljanje riječnim sljevovima u ne -
kim se slučajevima mogu primjerice 
financirati i sredstvima ZPP -a.03 
U izvješću o stanju voda4 Europske 
agencije za okoliš navodi se da una -
toč napretku u zadnjim desetljećima 
„nije izgledno” da će europske vode 
ostvariti cilj za 2015. godinu postavljen 
u Okvirnoj direktivi o vodama, kako 
po pitanju kvalitete vode, tako ni po 
pitanju količine vode.
04 
Najveći udjel kopna u Europi koristi 
se za poljoprivredu (oko 50 % uku -
pne kopnene površine). Tijekom 
zadnjih 50 godina ona je oblikovala 
europski krajobraz i znatno povećala 
uporabu izvanjskih utjecaja (gnojiva, 
pesticida i vode). Poljoprivreda je 
stoga velik izvor opterećenja za okoliš5. 
„Oko 33 % ukupne potrošnje vode” 
u Europi otpada na poljoprivredu koja 
je „najveći izvor onečišćenja vode 
hranjivim tvarima”6. Poljoprivreda kao 
najveći potrošač vode stoga treba odi -
grati važnu ulogu u održivom upravlja -
nju količinom i kvalitetom voda.1 http://ec.europa.eu/
environment/water/index_
en.htm  i članak 4. Okvirne 
direktive o vodama.
2  Direktiva Vijeća 91/676/EEZ 
od 12. prosinca 1991. o zaštiti 
voda od onečišćenja 
uzrokovanog nitratima 
iz poljoprivrednih izvora 
(SL L 375, 31.12.1991., 
str. 1.) [posebno izdanje 
na hrvatskom jeziku, 
poglavlje 15., svezak 6., str. 6.]. 
Direktivom o nitratima od 
država članica zahtijeva 
se praćenje površinskih 
i podzemnih voda 
i označavanje područja 
ugroženih nitratima. Države 
članice moraju odrediti 
kodeks dobre poljoprivredne 
prakse koji će se dobrovoljno 
primjenjivati na cijelom 
teritoriju. Osim toga države 
članice moraju usvojiti 
obvezne akcijske programe za 
područja ugrožena nitratima.
3  Članak 4. Okvirne direktive 
o vodama.
4  Izvješće Europske agencije za 
okoliš br. 9/2012: „Europske 
vode – trenutno stanje 
i budući izazovi”.
5 „Zeleni ZPP? Mogućnosti 
reforme iz kuta okoliša.” 
Projekt zelenog 
ZPP-a Europske agencije za 
okoliš, prijelazno izvješće, prva 
faza, 23. lipnja 2011. godine.
6  Izvješće Europske agencije za 
okoliš br. 1/2012: „Kako postići 
učinkovito korištenje vodnih 
resursa Europe”.
09 Uvod
05 
Vijeće Europske unije u nekoliko je 
navrata7 naglasilo potrebu da u okviru 
ZPP -a treba zaštiti vode:
 — Godine 2007. istaknuto je da 
je „unošenje pitanja o održivoj 
potrošnji vode u druge sektorske 
politike (npr. u poljoprivredu)” 
uvjet „za ostvarenje ciljeva vodne 
politike” te je naglašena „potreba 
da se obrati posebna pozornost na 
daljnji razvoj i, po potrebi, prila -
godbu trenutnih poljoprivrednih 
politika kako bi se doprinijelo odr -
živom gospodarenju vodama”.
 — Godine 2009. gospodarenje voda -
ma prepoznano je kao ključni novi 
izazov u poljoprivredi te se navodi 
da se „u relevantnim instrumenti -
ma ZPP -a treba dodatno usmjeriti 
na pitanja u vezi s gospodarenjem 
vodama kao što je kvaliteta vode”.
 — Vijeće je 2010. godine prepozna -
lo potrebu da „potrošnja vode 
u poljoprivredi bude učinkovitija 
i održivija”.
06 
Europska komisija, Europska agencija 
za okoliš. Vijeće Europske unije i rav -
natelji tijela za gospodarenje vodama 
jasno su izrazili potrebu da se pitanja 
u vezi s gospodarenjem vodama uklju -
če u druga područja politike poput 
poljoprivrede8. Uključivanje ciljeva 
vodne politike EU -a u ZPP važan je cilj, 
osobito u smislu članka 11. Ugovora 
o funkcioniranju Europske unije u ko -
jem stoji: „Zahtjevi u pogledu zaštite 
okoliša moraju se uključiti u utvrđi -
vanje i provedbu politika i aktivnosti 
Unije, posebice s ciljem promicanja 
održivog razvoja.”7  Zaključci Vijeća o nestašici 
vode i sušama, 30. listopada 
2007. godine. Zaključci Vijeća 
o nestašici vode, sušama 
i prilagodbi klimatskim 
promjenama, 11. lipnja 
2010. godine. Uvodne 
izjave 1. i 4. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 74/2009 od 19. siječnja 
2009. o izmjeni Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005 o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 30, 
31.1.2009., str. 100.) [posebno 
izdanje na hrvatskom jeziku, 
poglavlje 3., svezak 68., 
str. 100.] nakon „sistematskog 
pregleda”.
8 • COM(2012) 673 od 
14. studenog 2012. „Nacrt 
plana za očuvanje vodnih 
resursa Europe”: „potrebna 
je bolja provedba i snažnije 
pripajanje ciljeva vodne 
politike u druga područja 
politike kao što je zajednička 
poljoprivredna politika.”  
• Uvodna izjava 16. 
Okvirne direktive o vodama: 
„Neophodna je daljnja 
integracija zaštite i održivog 
upravljanja vodama u druga 
područja politike Zajednice, 
kao što su energetika, 
transport, poljoprivreda, 
ribarstvo, regionalna politika 
i turizam.”  
• Uvodna izjava 6. Uredbe 
Vijeća (EZ) br. 1698/2005 
od 20. rujna 2005. o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 277, 
21.10.2005., str. 1.) [posebno 
izdanje na hrvatskom jeziku, 
poglavlje 3., svezak 68., 
str. 100.]: „Aktivnosti 
Europskoga poljoprivrednoga 
fonda za ruralni razvoj 
i operacije kojima pridonosi 
moraju se slagati i biti 
usklađene s drugim politikama 
Zajednice te biti u skladu sa 
zakonodavstvom Zajednice.”  
• Izvješće Europske agencije 
za okoliš br. 9/2012: „Potrebni 
su znatno veći napori 
kako bi se pitanja u vezi 
s gospodarenjem vodama 
uključila u različite sektorske 
politike poput poljoprivrede ili 
prometa.”  
• Izjava ravnatelja tijela 
za gospodarenje vodama 
o Okvirnoj direktivi 
o vodama i poljoprivredi 
od 30. studenog 2006.: „(…) 
važnost vodnih resursa za 
društvo, gospodarstvo i okoliš 
potrebno je prepoznati 
i uključiti u sve sektorske 
politike.”
10 Uvod
Instrumenti ZPP -a koji bi 
mogli olakšati uključiva -
nje ciljeva vodne politike 
EU-a u ZPP
07 
Trenutno postoje dva instrumenta koji 
se koriste za uključivanje ciljeva vodne 
politike EU -a u ZPP: uvjet višestruke 
sukladnosti i europski poljoprivredni 
fond za ruralni razvoj (vidjeti sliku 1. ). Poticanjem dobre poljoprivredne 
prakse, promicanjem usklađenosti po -
ljoprivrednih djelatnosti sa zakonskim 
aktima o zaštiti okoliša (poput Direkti -
ve o nitratima) i davanjem poticaja za 
javna dobra i usluge koji su korisni za 
okoliš, ti bi instrumenti mogli doprini -
jeti održivom razvoju poljoprivrede.Slika 1.Poveznice ZPP -a i vodne politike EU -a
Napomena:  Na slici je s jedne strane prikazano kako se sredstva ZPP -a mogu utrošiti putem izravnih plaćanja i sredstava za ruralni razvoj. Za 
poljoprivrednike koji dobivaju izravna plaćanja i/ili određena sredstva za ruralni razvoj, uvjet višestruke sukladnosti povezuje ta plaćanja sa 
sukladnosti s određenim obvezama za zaštitu okoliša. Aktivnosti koje se financiraju sredstvima ZPP -a mogu povoljno ili nepovoljno utjecati na 
vode. Na slici su s druge strane prikazane glavne faze utvrđene Okvirnom direktivom o vodama, koja je glavni instrument za provedbu vodne 
politike na razini EU -a.
ZPP
zakonodavstvo
i sredstvaUSKLAĐENOST?
izravna plaćanja ruralni razvoj (EPFRR)(poljoprivredne) djelatnosti učinci
 +/- učinak na vodu  
uvjet višestruke
sukladnostiplanovi za ruralni razvoj država
članica (2007. – 2013. g.)zakonodavstvo, ali
nema sredstavaVodna
politika
Okvirna direktiva
o vodama stupa na snagu2000.g.
uspostava mrežeza praćenje2006.g.
dovršetak planovaza upravljanje riječnimsljevovima i prograa mjera
2009.g.
operativnostprograma2012.g.
ostvarenje ciljevau vezi s okolišem2015.g.predstavljanje nacrtaplanova za upravljanjeriječnim sljevovima
2008.g.Okvirna direktiva
o vodama (1. ciklus)
Obveze država članica
dobro stanje vodnih
tijela
11 Uvod
08 
Uvjet višestruke sukladnosti je mehani -
zam koji izravna plaćanja poljoprivred -
nicima (i određena plaćanja za ruralni 
razvoj9) povezuje s uvjetom suklad -
nosti s nizom pravila koja se odnose 
na okoliš, sigurnost hrane, zdravlje 
životinja i bilja te dobrobit životinja, 
kao i na održavanje dobrih poljopri -
vrednih i ekoloških uvjeta na poljo -
privrednim zemljištima10. Ta su pravila 
utvrđena kroz 18 propisanih obveza 
pri upravljanju i 15 standarda za dobre 
poljoprivredne i ekološke uvjete. 
Nepridržavanje tih standarda i obveza 
može dovesti do umanjenja plaćanja 
poljoprivredniku iz sredstava ZPP -a.09 
Šest obveza višestruke sukladnosti ima 
izravan učinak na kvalitetu vode i ko -
ličinu vode. Navedene su u  tablici 1.  
Postoji još nekoliko obveza višestruke 
sukladnosti koje imaju neizravan uči -
nak na zaštitu voda (primjerice, propi -
sane obveze pri upravljanju (SMR) koje 
se odnose na očuvanje divljih ptica 
i prirodnih staništa, kao i standardi za 
dobre poljoprivredne i ekološke uvjete 
(DPEU) o minimalnom zemljišnom 
pokrovu i zaštiti krajobraznih obilježja).9  Uvjet višestruke sukladnosti 
primjenjuje se na sedam 
mjera za ruralni razvoj koje 
predstavljaju oko 40 % 
planiranih rashoda EPFRR -a za 
razdoblje od 2007. do 
2013. godine.
10  Uvjet višestruke sukladnosti uve -
den je 2003. godine Uredbom Vi -
jeća (EZ) br. 1782/2003 od 29. ruj -
na 2003. o uspostavi zajedničkih 
pravilima za programe izravne 
potpore u okviru zajedničke po -
ljoprivredne politike i o uspostavi 
određenih programa potpore 
poljoprivrednicima te o izmjeni 
Uredaba (EEZ) br. 2019/93, (EZ) 
br. 1452/2001, (EZ) br. 1453/2001, 
(EZ) br. 1454/2001, (EZ) 
br. 1868/94, (EZ) br. 1251/1999, 
(EZ) br. 1254/1999, (EZ) 
br. 1673/2000, (EEZ) br. 2358/71 
i (EZ) br. 2529/2001 (SL L 270, 
21.10.2003., str. 1.). Odredbe 
o višestrukoj sukladnosti se od 
2005. godine obvezno primje -
njuju na sve poljoprivrednike koji 
primaju izravna plaćanja. Za pro -
gramsko razdoblje od 2007. do 
2013. godine uvjet višestruke 
sukladnosti primjenjuje se i na niz 
plaćanja iz EPFRR -a (za mjere 211., 
212., 213., 214., 221., 224. i 225.), 
a od 2008. godine i na određena 
plaćanja u sektoru vina.Tablica 1.Pregled obveza višestruke sukladnosti u vezi s vodama
Standard Predmet
SMR2 Zaštita podzemnih voda od onečišćenja1
SMR3 Uporaba kanalizacijskog mulja u poljoprivredi2
SMR4Zaštita voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljo -
privrednih izvora3
SMR9 Stavljanje sredstava za zaštitu bilja na tržište4
Standard DPEU za postupke za dodjelu 
odobrenje za navodnjavanjeAko je za uporabu vode za navodnjavanje potrebno odobre -
nje, trebaju se poštovati postupci za dodjelu odobrenja
Standard DPEU za granične pojasove Uspostavljanje graničnih pojasova uzduž vodotoka
1  Članci 4. i 5. Direktive Vijeća 80/68/EEZ od 17. prosinca 1979. o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja izazvanog određenim opasnim tvarima 
(SL L 20, 26.1.1980., str. 43.).
2  Članak 3. Direktive Vijeća 86/278/EEZ od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, kod upotrebe mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih 
voda u poljoprivredi (SL L 181, 4.7.1986., str. 6.).
3  Članci 4. i 5. Direktive Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od zagađivanja nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 
31.12.1991., str. 1.).
4  Članak 3. Direktive Vijeća 91/414/EEZ od 15. srpnja 1991. o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište (SL L 230, 19.8.1991., str. 1.).
12 Uvod
10 
Sredstvima za ruralni razvoj EU dopri -
nosi ulaganjima država članica radi 
povećanja konkurentnosti poljoprivre -
de i šumarstva, zaštite okoliša i ruralnih 
područja, poboljšanja kvalitete života 
i poticanja raznovrsnosti ruralnog 
gospodarstva te promicanja lokalnih 
pristupa ruralnom razvoju. EU podupi -
re programe država članica za ruralni 
razvoj. U ključnim dokumentima 
o ruralnom razvoju poput strateških 
smjernica Zajednice za ruralni razvoj11 
i Uredbe (EZ) br. 1698/200512, zašti -
ta i održivo gospodarenje vodama 
smatraju se jednim od ključnih pitanja 
u vezi s okolišem koja treba riješiti.
11 
Poljoprivrednici se putem mjera za 
ruralni razvoj mogu dobrovoljno uklju -
čiti u aktivnosti koje prelaze okvire 
zakonskih obveza i zauzvrat dobiti 
financijske poticaje ili naknadu (vidjeti 
okvir 1. ).
Sredstva ZPP -a s mogućim 
učinkom na vode
12 
Razina rashoda EU -a za poljoprivred -
ne djelatnosti putem ZPP -a je znatna 
(58,1  milijardi  eura u 2012. godini, od -
nosno malo manje od 40 % proračuna 
EU-a). Poljoprivredne i ostale aktiv -
nosti koje se financiraju sredstvima 
ZPP -a mogu povoljno ili nepovoljno 
utjecati na vode (vidjeti sliku 1. ).13 
U nekim su slučajevima sredstva 
ZPP -a izričito usmjerena na pozitiv -
ne učinke na vode, što se odnosi na 
financiranje mjera za ruralni razvoj 
koje jasno navode zaštitu voda. 
Detaljnom procjenom programa za 
ruralni razvoj sa stajališta gospodare -
nja vodama utvrđeno je da su države 
članice izdvojile 51 % vlastitih prora -
čuna za programe za ruralni razvoj13 za 
mjere koje se u većoj ili manjoj mjeri 
odnose na vode (75  milijardi  eura za 
razdoblje od 2007. do 2013. godine)14. 
Osim toga, za prioritetno područje 
„gospodarenja vodama” izdvojeno je 
27 % dodatnih sredstava (1,3 milijar -
de eura) dogovorenih nakon „sistemat -
skog pregleda” (sredstva su odobrena 
2009. godine i osigurano je dodatnih 
4,8 milijardi  eura)15.
14 
Uredbama o ZPP -u za razdoblje od 
2014. do 2020. godine stavlja se veći 
naglasak na kvalitetu vode kao jedan 
od ciljeva ZPP -a. Zakonske odredbe 
za smanjenje štetnog učinka izravnih 
plaćanja ZPP -a na okoliš obuhvaćaju 
primjere iz prakse među kojima neki 
mogu povoljno utjecati na kvalitetu 
vode. U izjavi Vijeća i Europskog par -
lamenta stoji i da se određene obveze 
koje proizlaze iz Okvirne direktive 
o vodama trebaju ugraditi u obveze 
višestruke sukladnosti. Učinkovitija 
potrošnja vode u poljoprivredi izričiti 
je sastavni dio („značajno područje”) 
jedne od glavnih zadaća u ruralnom 
razvoju koje su utvrđene za reformi -
rani ZPP . Osim toga, države članice će 
od 2014. godine pomoću sustava za 
savjetovanje za poljoprivredna gos -
podarstva korisnicima pružati savjete 
u vezi s obvezama iz Okvirne direktive 
o vodama.11  Odjeljci 2.5 .i 3.2. Odluke 
Vijeća 2006/144/EZ od 
20. veljače 2006. o strateškim 
smjernicama Zajednice za 
ruralni razvoj (programsko 
razdoblje od 2007. do 
2013.) (SL L 55, 25.2.2006., 
str. 20.) [posebno izdanje na 
hrvatskom jeziku, poglavlje 3., 
svezak 19., str. 35.].
12  Uvodna izjava 31. Uredbe 
Vijeća (EZ) br. 1698/2005.
13  Ukupni javni rashodi koji 
stoga uključuju i nacionalna 
sredstva.
14  Sažeto izvješće o dubinskoj 
procjeni programa za ruralni 
razvoj za razdoblje od 2007. do 
2013. godine u pogledu 
gospodarenja vodama, 
Ecologic Institute i Vito, 
travanj 2009. g.  
(http://www.ecologic.
eu/download/
projekte/1900-1949/1937/
final_report.pdf ).
15  Na temelju objava za medije 
COM IP 09/1568, IP 09/1813, 
IP 09/1945 i IP 10/102.
13 Uvod
Primjeri mjera za ruralni razvoj
Potpora poljoprivrednicima koji se na minimalno razdoblje od pet godina obvezuju na korištenje metoda uz -
goja u poljoprivredi prihvatljivih za okoliš koje nadilaze dobru poljoprivrednu praksu ( agro -okolišne mjere ) 
poput ekstenzivnog upravljanja pašnjacima (tj. ekstenzivne ispaše, nekorištenja gnojiva ili kanalizacijskog 
mulja, strogih ograničenja pri korištenju pesticida itd.).
Izvor:  Europski  revizorski  sud.
Potpora za „neproduktivna” ulaganja  poput stvaranja 
i obnove močvarnih područja. Močvarna područja čuvaju 
razinu kvalitete vode uklanjajući dušik, fosfor i pesticide iz 
otpadnih voda poljoprivrednih djelatnosti.
Potpora za ulaganja na poljopri -
vrednim gospodarstvima  poput 
opreme za navodnjavanje kapanjem. 
Navodnjavanje kapanjem u odnosu 
na navodnjavanje prskanjem može 
doprinijeti smanjenju količine vode 
zahvaćene za navodnjavanje.Okvir 1.
Izvor:  Europski  revizorski  sud.
Izvor:  Europski  revizorski  sud.
14 Uvod Okvir 1.Potpora za infrastrukturu  u vezi s razvojem i prilagodbom poljoprivrede poput zamjene starih i oštećenih 
kanala za navodnjavanje.
Potpora za „neproduktivna” ulaganja  po-
put preuređenja područja uzduž jaraka. Blaža 
kosina jarka prekrivena vegetacijom služi kao 
granični pojas nezagađen stajskim gnoji -
vom i pesticidima te doprinosi sprječavanju 
poplava.
Izvor:  Europski  revizorski  sud.
Izvor:  Europski  revizorski  sud.
15
 Revizija
Revizijski opseg i pristup
15 
Svrha revizije bila je ispitati poveznice 
ZPP -a i vodne politike EU -a. Revizija 
je bila usmjerena na sljedeće glavno 
pitanje:
Jesu li ciljevi vodne politike 
EU-a uspješno uključeni u ZPP?
16 
Revizijom je ispitano jesu li ciljevi 
vodne politike EU -a na prikladan i dje -
lotvoran način odraženi u ZPP -u kako 
na strateškoj, tako i na provedbenoj 
razini (vidjeti Prilog I. ). U tu je svrhu 
provedena analiza dvaju instrumenata 
koji se koriste za uključivanje cilje -
va vodne politike EU -a u ZPP: uvjet 
višestruke sukladnosti i fond za ruralni 
razvoj (vidjeti odlomke 7. do 11.). Za 
sve aspekte u vezi s uvjetom višestruke 
sukladnosti revizijom je obuhvaće -
no razdoblje od 2005. godine kada 
je taj instrument i uveden (odnosno 
od 2009. ili 2012. godine za države 
članice koje su pristupile EU -u 2004. 
i 2007. godine). Za sve aspekte u vezi 
s fondom za ruralni razvoj revizijom 
je obuhvaćeno programsko razdoblje 
od 2007. do 2013. godine. Tijekom 
revizije razmotreno je šest obveza 
višestruke sukladnosti koje imaju izra -
van učinak na kvalitetu i količinu vode 
(vidjeti tablicu 1. ).17 
Revizija je trajala od listopada 2012. do 
srpnja 2013. godine. Revizijski dokazi 
prikupljeni su:
 — pregledima dokumentacije i raz -
govorima u Komisijinim odjelima 
i Europskoj agenciji za okoliš,
 — revizijskim posjetima sedam 
država članica: Danskoj, Grčkoj, 
Španjolskoj (Andaluzija), Francu -
skoj, Italiji (Lombardija), Nizozem -
skoj i Slovačkoj. U tim državama 
članicama postoje ozbiljni proble -
mi u vezi s kvalitetom vode (npr. 
visoka koncentracija hranjivih tvari 
poput nitrata) i/ili količinom vode 
(npr. nestašice upotrebljive vode ili 
pretjerano navodnjavanje). U sva -
koj od posjećenih država članica 
odabrano je jedno vodno područje 
kako bi se revizija usredotočila 
na područje s točno određenim 
planom za upravljanje riječnim 
slijevom (vidjeti sliku 2. ),
 — internetska anketa nad 140 savje -
todavnih tijela za poljoprivredna 
gospodarstva u sedam navede -
nih država članica i savjetodavni 
sastanci s krovnim poljoprivrednim 
organizacijama na razini EU -a.
16 Revizija Slika 2.Odabir država članica za revizijske posjete
Slovačka
slovački plan za
upravljanje riječnimslijevom Dunava
Italija
plan za upravljanje
riječnim slijevom Pada
Grčka
plan za upravljanje
riječnim slijevomPeneja u Tesaliji
Danska
plan za upravljanje
riječnim slijevom regijeRingkøbing Fjord
Nizozemska
plan za upravljanje
riječnim slijevom Maasa
Francuska
plan za upravljanje
riječnim slijevom regijeLoire-Bretagne
Španjolska
plan za upravljanje
riječnim slijevomGuadalquivira
Posjećena država članica
Pitanje kvalitete vode
Pitanje količine vode

17 Revizija
Prethodne revizije
18 
Sud već zadnjih 20 godina objavljuje 
izvješća koja su izravno ili neizravno 
povezana s vodnom politikom i koja se 
u određenoj mjeri pozivaju na ZPP , ali 
nijedno od njih nije bilo usredotočeno 
isključivo na poveznice vodne politike 
EU-a i ZPP -a.
19 
U tematskom izvješću br. 8/2008 
o uvjetu višestruke sukladnosti, Sud se 
bavio složenim problemom suživota 
propisanih obveza (uvjeta višestruke 
sukladnosti) i gospodarskih poticaja 
(agro -okolišnih plaćanja) u pogledu 
primjerice graničnih pojasova i kritizi -
rao ograničen opseg uvjeta višestruke 
sukladnosti u pogledu voda. U izvješću 
su istaknuti i nedostatci koji se odnose 
na obveze i standarde koje trebaju 
utvrditi države članice. U tematskom 
izvješću br. 7/2011 o agro -okolišnoj 
potpori zaključeno je da su ciljevi tog 
programa previše nejasni, da postoje 
problemi pri utvrđivanju iznosa pomo -
ći te da potpora nije dovoljno usmje -
rena. U tematskom izvješću br. 5/2011 
o programu jedinstvenih plaćanja ista -
knuto je da ne postoji izravna povezni -
ca pomoći iz tog programa s troško -
vima koji nastanu poljoprivrednicima 
kako bi ispunili svoje obveze, da nije 
moguće uspostaviti izravnu poveznicu 
pomoći iz tog programa s pozitivnim 
javnim vanjskim učincima poljopri -
vrednih djelatnosti te da smanjenje 
plaćanja zbog neispunjavanja obveza 
višestruke sukladnosti nije dovoljno 
destimulativno.20 
U kontekstu godišnjih jamstvenih izja -
va (DAS), Sud revidira ispunjavanje ob -
veza višestruke sukladnosti i posebnih 
pravila koja uređuju plaćanja iz fonda 
za ruralni razvoj, što se provjerava na 
uzorku transakcija. U ovom se izvješću 
vodi računa o opažanjima koja su tim 
revizijama dobivena.
18
 Opažanja
Nedostatci u provedbi 
vodne politike EU -a ote -
žali su njezino uključiva -
nje u ZPP
21 
Okvirna direktiva o vodama ključna je 
sastavnica vodne politike EU -a jer se 
ona, kao i povezane direktive16, bavi 
najvećim opterećenjima za kopnene 
vode, uključujući onečišćujuće tvari, hi -
dromorfologiju i pitanja u vezi s količi -
nom vode. Važnu ulogu u uključivanju 
ciljeva vodne politike u ZPP igra i to što 
bi države članice trebale pravodobno 
izraditi planove za upravljanje riječnim 
sljevovima i popratne programe mjera 
(vidjeti sliku 1. ), kao i to što bi tim 
programskim dokumentima trebalo 
jasno utvrditi koje mjere treba poduze -
ti kao odgovor na znatna opterećenja 
kako bi se omogućilo ispunjavanje 
ciljeva Okvirne direktive o vodama. 
Međutim, u dosadašnjoj provedbi 
Okvirne direktive o vodama postojala 
su znatna kašnjenja. Sud je utvrdio da 
je kvaliteta programskih dokumenata 
u vezi s vodnom politikom EU -a koje su 
izradile države članice loša te da Komi -
sija zakonski ima ograničen utjecaj na 
kvalitetu tih dokumenata.Kašnjenja u provedbi Okvirne 
direktive o vodama
22 
Okvirnom direktivom o vodama od dr -
žava članica zahtijeva se da izrade pla -
nove za upravljanje riječnim sljevovima 
kako bi za svako predmetno vodno 
područje između ostalih pojedinosti 
navele znatna opterećenja, ciljeve 
i konkretne mjere koje treba poduze -
ti17 u pogledu voda, kao i pojedinosti 
o tome kako će se mjere financirati. 
To bi trebalo biti jasno u slučajevima 
u kojima je predviđeno financiranje 
sredstvima ZPP -a.
23 
Planovi za upravljanje riječnim sljevo -
vima trebali su biti objavljeni najka -
snije do 22. prosinca 2009. godine 
i predstavljeni Komisiji najkasnije do 
22. ožujka 2010. godine18. Međutim, 
ni polovica država članica nije uspjela 
ispoštovati postavljene rokove19. U ruj -
nu 2013. godine četiri zemlje (Danska, 
Grčka, Portugal i Španjolska) još uvijek 
nisu bile usvojile određene planove za 
upravljanje riječnim sljevovima za koje 
su bile zadužene. Na slici 3.  prikazani 
su datumi usvajanja planova za uprav -
ljanje riječnim sljevovima.16  Direktiva o vodi za kupanje 
(76/160/EEZ); Direktiva 
o pticama (79/409/EEZ); 
Direktiva o vodi za piće 
(80/778/EEZ) kako je 
izmijenjena Direktivom 
(98/83/EZ); Direktiva o velikim 
nezgodama (Seveso) 
(96/82/EZ); Direktiva o ocjeni 
utjecaja na okoliš (85/337/EEZ); 
Direktiva o kanalizacijskom 
mulju (86/278/EEZ); 
Direktiva o pročišćavanju 
urbanih otpadnih voda 
(91/271/EEZ); Direktiva 
o sredstvima za zaštitu bilja 
(91/414/EEZ); Direktiva o nitratima 
(91/676/EEZ); Direktiva 
o staništima (92/43/EEZ); Direktiva 
o cjelovitom sprečavanju 
onečišćenja (96/61/EZ).
17  Sve pojedinosti o obveznom 
sadržaju planova za 
upravljanje riječnim 
sljevovima navedene su 
u prilogu VII. Okvirnoj direktivi 
o vodama.
18  Članci 13. stavak 6. 
i 15. stavak 1. Okvirne direktive 
o vodama.
19  Komisija je izvijestila da su 
do studenoga 2012. godine 
„25 država članica i Norveška 
usvojile i predstavile 
121 plan za upravljanje 
riječnim sljevovima za 
vlastite nacionalne dijelove 
vodnih područja od 
ukupno 174 plana”. Radni 
dokument službi Komisije 
SWD(2012) 379 final 1/30, 
Bruxelles, 14.11.2012.: europski 
pregled (1/2) priložen 
izvješću Komisije Europskom 
parlamentu i Vijeću o provedbi 
Okvirne direktive o vodama 
(2000/60/EZ)  – planovi 
za upravljanje riječnim 
sljevovima. Norveška je 
usvojila 11 pokusnih planova 
za upravljanje riječnim 
sljevovima. Norveška provodi 
Okvirnu direktivu o vodama 
na temelju Sporazuma 
o europskome gospodarskom 
prostoru uz posebne rokove 
koji su u njemu dogovoreni.
19 Opažanja
Ožujka 2010. g.
Listopada 2010. g.
Ožujka 2011. g.
Listopada 2011. g.
Ožujka 2013. g.
Planovi koji do rujna
2013. još nisuu potpunosti ispuniliobvezePlanovi usvojeni
i predstavljeni do:Slika 3.Prikaz s datumima usvajanja planova za upravljanje riječnim sljevovima (stanje 
u rujnu 2013. godine)
Napomena:  Danska – svi planovi usvojeni u prosincu 2011. opozvani su, a za nove je planove potrebno savjetovanje; Grčka – usvoje -
no je 8 planova (od 14); Španjolska – usvojeno je 10 planova (od 25); Portugal – usvojeno je 8 planova (od 9).
20 Opažanja
24 
U skladu s Okvirnom direktivom 
o vodama, svaki bi plan za upravljanje 
riječnim sljevovima trebao sadržavati 
program mjera za rješavanje pitanja ra -
zličitih opterećenja koja su utvrđena na 
lokalnoj razini ili na razini vodnog pod -
ručja, uključujući i mjere u vezi s poljo -
privredom (vidjeti okvir 2. ). Mjere su trebale postati operativne najkasnije 
do 22. prosinca 2012. godine20. Tijekom 
revizijskog posjeta Suda državama 
članicama revizijski su timovi analizirali 
taj aspekt, s osobitim naglaskom na 
mjere u vezi s poljoprivredom, i opazili 
da većina tih mjera još nije operativna 
(vidjeti okvir 3. ).
Vrste mjera uključenih u planove za upravljanje riječnim sljevovima
U prilogu VI. Okvirnoj direktivi o vodama navode se vrste mjera koje je potrebno uključiti u programe mjera, 
a neke od njih izravno su povezane s poljoprivredom. Primjeri uključuju:
 οmjere usmjerene na upravljanje potražnjom za vodom, uključujući i promicanje prilagodbi u poljoprivred -
noj proizvodnji poput usjeva za koje je potrebno malo vode u područjima sklonima sušama;
 οmjere usmjerene na kontrolu emisija poput ubrizgavanja gnojevke u tlo umjesto površinskog nanošenja;
 οmjere koje se odnose na učinkovitost i ponovnu uporabu, uključujući tehnike navodnjavanja koje štede 
vodu ili ponovnu upotrebu pročišćenih otpadnih voda za navodnjavanje.
Kašnjenja u provedbi poljoprivrednih mjera u planovima za upravljanje riječnim 
sljevovima
Od pet poljoprivrednih mjera koje je u Italiji (plan za upravljanje riječnim slijevom Pada) trebalo provesti 
u kratkom roku, samo su tri mjere operativne u svim regijama. Četvrta je mjera provedena samo u jednom 
dijelu vodnog područja, a posljednja je mjera provedena samo u nekim područjima zbog neusklađenosti s lo -
kalnim zakonskim aktima.
Mjere u Francuskoj (plan za upravljanje riječnim slijevom regije Loire -Bretagne) preopćenite su da bi bile 
operativne budući da ih je potrebno dodatno razraditi u lokalnim planovima za gospodarenje vodama. 
Do rujna 2013. godine lokalnim planom za gospodarenje vodama bilo je obuhvaćeno manje od polovice tog 
vodnog područja.
Pet od šest mjera koje je Sud ispitao tijekom revizije u Grčkoj (plan za upravljanje riječnim slijevom regije Tesa -
lije) nisu bile operativne na dan 22. prosinca 2012. godine.Okvir 2. Okvir 3.20 Članak 11. stavak 7. Okvirne 
direktive o vodama.
21 Opažanja
25 
Budući da ne postoji određeni plan za 
upravljanje riječnim slijevom s utvr -
đenim ciljevima na razini vodnoga 
područja, države članice nemaju važnu 
referentnu vrijednost s kojom bi uskla -
dile ciljeve u vezi s vodama iz vlastitih 
planova za ruralni razvoj. To sprječava 
potrošnju sredstava za ruralni razvoj 
vodeći računa o kriterijima vodne 
politike EU -a.
Kvaliteta programa mjera je 
loša
26 
Komisija je putem jedne od stručnih 
skupina pružila smjernice u vezi s po -
ljoprivrednim mjerama koje su pro -
gramski unesene u planove za uprav -
ljanje riječnim sljevovima, navodeći 
da trebaju biti jasne, transparentne 
i operativne na razini poljoprivrednih 
gospodarstava21.27 
Sud je kriterije utvrđene u Komisijinim 
smjernicama upotrijebio za detaljnu 
analizu šest poljoprivrednih mjera za 
svaki od sedam planova za upravljanje 
riječnim sljevovima koji su odabrani za 
ovu reviziju (vidjeti tablicu 2. ). Rezulta -
ti ovoga rada ukazuju na to da većina 
analiziranih mjera u pogledu opsega, 
ciljnih vrijednosti, rokova, sustava pra -
ćenja i/ili izvješćivanja o rezultatima 
nije prikladno promišljena.
28 
Komisija je izvela određene zaključke 
i iz vlastitog praćenja Okvirne direktive 
o vodama koje se odnosilo na kvalitetu 
programa mjera. Pregledavši planove 
za upravljanje riječnim sljevovima koji 
su dostavljeni do sredine 2012. godine, 
Komisija je zaključila da je „ono što ne 
postoji u većini planova za upravljanje 
riječnim sljevovima jest informacija 
o načinu provedbe tih mjera u pogledu 
rokova, financiranja i praćenja”22.21 „Administrativne smjernice za 
izradu jasnih i transparentnih 
poljoprivrednih mjera iz 
Okvirne direktive o vodama 
na razini poljoprivrednih 
gospodarstava”. Te su 
smjernice izrađene u okviru 
programa suradnje koji je 
okupio partnere za zajedničku 
provedbenu strategiju 
Okvirne direktive o vodama 
i koji su u svibnju 2011. godine 
poduprli ravnatelji tijela za 
gospodarenje vodama.
22  Radni dokument osoblja 
Komisije: europski pregled 
(2/2) priložen izvješću Komisije 
Europskom parlamentu 
i Vijeću o provedbi Okvirne 
direktive o vodama 
(2000/60/EZ)  – planovi 
za upravljanje riječnim 
sljevovima.Tablica 2.Detaljna analiza šest poljoprivrednih mjera iz programa mjera u vezi sa sedam pla -
nova za upravljanje riječnim sljevovima1
DK EL ES FR IT NL SK
Mjere ukazuju na potrebnu razinu primjene. 
Mjere su ocijenjene osnovnima (tj. obveznima) ili dopunskima. 
Mjere su određene na razini podslijeva ili na regionalnoj/lokalnoj razini. Kada to nije 
slučaj, ponuđeni su uvjerljivi razlozi za uspostavu mjera za cijeli riječni slijev. 
Programom mjera postavljene su jasne ciljne vrijednosti za te mjere.
Programom mjera postavljen je jasan sustav  za praćenje napretka tih mjera. 
 Svih šest analiziranih mjera ispunilo je kriterij
 Određene analizirane mjere ispunile su kriterij
 Nijedna analizirana mjera nije ispunila kriterij
1  Procjena danskih planova za upravljanje riječnim sljevovima provedena je na temelju planova za upravljanje riječnim sljevovima koji 
su usvojeni u prosincu 2011. godine. Međutim ti su planovi opozvani, a za nove je planove potrebno savjetovanje.
22 Opažanja
Komisija u praksi ima 
ograničen utjecaj na kvalitetu 
programskih dokumenata 
u vezi s Okvirnom direktivom 
o vodama
29 
Planovima za upravljanje riječnim 
sljevovima potrebno je osigurati da 
cilj dobrog stanja vodnih tijela bude 
ispunjen do 2015. godine. Iako se 
Komisija u ulozi „čuvara Ugovora”23 
mora pobrinuti da se to ostvari, ona 
nije zadužena za odobravanje planova 
za upravljanje riječnim sljevovima. Ako 
Komisija procijeni da je kvaliteta pla -
nova za upravljanje riječnim sljevovima 
nedovoljna, ograničena je na pokreta -
nje pravnog postupka.
30 
U tom je pogledu „Sud Europske unije 
donio nekoliko presuda na temelju 
Okvirne direktive o vodama. Međutim, 
ti su se slučajevi bavili odredbama 
Okvirne direktive o vodama koje se 
mogu smatrati nedvosmislenima (po -
put nepostojanja obavijesti o poduze -
tim mjerama za prijenos u nacionalno 
zakonodavstvo, kašnjenja u izvješći -
vanju, kašnjenja u usvajanju progra -
ma praćenja i planova za upravljanje 
riječnim sljevovima), a ne manje jasnim 
slučajevima koji se odnose na tuma -
čenje ključnih pojmova poput vodnih 
usluga ili primjene iznimki iz članka 4. 
Okvirne direktive o vodama24”. Prav -
ni postupci često traju godinama te 
se presude donose mnogo vremena 
nakon roka za ispunjavanje određene 
obveze. Iako je Komisija radi pobolj -
šanja kvalitete planova za upravljanje 
riječnim sljevovima organizirala radne 
skupine i seminare s predstavnicima 
država članica, Komisijine mogućnosti 
da utječe na razinu ambicija država 
članica su ograničene.31 
Revizijom je utvrđeno da su ambicije 
iznesene u programima mjera država 
članica neravnomjerne. Člankom 4. 
Okvirne direktive o vodama utvr -
đen je cilj postizanja dobrog stanja 
voda u svim državama članicama do 
2015. godine. Istim člankom propisane 
su i iznimke koje države članice moraju 
opravdati. Različite države članice na 
vrlo različite načine procjenjuju okol -
nosti koje se koriste kao opravdanje za 
iznimke. Komisija je tijekom procjene 
planova za upravljanje riječnim sljevo -
vima22 utvrdila sljedeće:
 — „općenito ne postoji odgovarajuće 
i transparentno opravdanje kriteri -
ja koji se primjenjuju za korištenje 
iznimki iz članka 4. stavaka od 4. 
do 7.”,
 — „tumačenje različitih razloga za pri -
mjenu iznimki u različitim država -
ma članicama znatno se razlikuje”,
 — „u prekomjernoj uporabi iznimaka 
možda se odražava niska razina 
ambicija u mnogim planovima 
u pogledu postizanja ciljeva u vezi 
s okolišem”.23  U skladu s člankom 258. 
Lisabonskog ugovora, 
Komisija treba osigurati 
primjenu odredbi Ugovora 
i mjera koje institucije na 
temelju njega poduzimaju.
24  Radni dokument 
službi Komisije 
SWD(2012) 379 final 1/30, 
Bruxelles, 14.11.2012.: europski 
pregled (1/2) priložen 
izvješću Komisije Europskom 
parlamentu i Vijeću o provedbi 
Okvirne direktive o vodama 
(2000/60/EZ)  – planovi 
za upravljanje riječnim 
sljevovima.
23 Opažanja
32 
Slično tomu, države članice s ciljem 
provedbe Direktive o nitratima, koja 
se kao sastavni dio Okvirne direktive 
o vodama bavi utvrđenim i postojanim 
problemom onečišćenja vodnih tijela 
(vidjeti okvir 4. ), izrađuju programe 
djelovanja za nitrate kojima se žele 
postići različite stvari.Za te programe nije potrebno Komisi -
jino odobrenje. Stoga postoje primjeri 
znatnih razlika u kriterijima koje razli -
čite države članice koriste pri utvrđi -
vanju ugroženih područja i radnji koje 
treba poduzeti. U slučajevima koji su 
ispitani u vezi s programima djelovanja 
za nitrate, trajanje pravnih postupaka 
ukazuje na ograničenja Komisijinih 
mogućnosti da utječe na kvalitetu pro -
grama država članica (vidjeti okvir 5. ). Slika 4. Okvir 4.Važnost onečišćenja nitratima
Najnovija izvješća Europske agencije za okoliš ukazuju na to da trenutačna kretanja razine nitrata nisu dovolj -
na čak ni da se dobro stanje voda postigne do 2027. godine (vidjeti sliku 4. ). U izvješću Europske agencije za 
okoliš br. 8/2012 navodi se da su za pozitivne promjene u koncentracijama nitrata djelomično zaslužne mjere 
za smanjenje nitrata u poljoprivredni na razini Europe i država članica, ali i da su „potrebne dodatne mjere 
za smanjenje difuznog onečišćenja ako se do 2027. godine želi postići da razina nitrata u većini vodnih tijela 
odgovara izvrsnom ili dobrom ekološkom stanju”.
Kretanja razine nitrata pokazuju da još uvijek postoji jaz između dobrog stanja 
i očekivanog stanja do 2027. godine
Izvor:  Prilagođeno iz izvješća Europske agencije za okoliš br. 9/2012. 1,01,52,02,53,0
1992. 1996. 2000.0,5
03,5
2004. 2008. 2012. 2016. 2020. 2024. 2028.Očekivano
stanje
Dobro stanjeRazlikaMedian t otal nitr ate concentration in riv ers (mg N/l)
Podatci za rijeke vrlo lošeg i lošeg ekološkog stanja predstavljaju 29 % ukupnog broja
Podatci za rijeke umjereno dobrog ekološkog stanja predstavljaju 48% ukupnog brojaRijeke vrlo lošeg ekološkog stanja
Rijeke lošeg ekološkog stanjaRijeke umjereno dobrog
 ekološkog stanja
Rijeke dobrog ekološkog stanjaRijeke vrlo dobrog ekološkog stanja
24 Opažanja
I dvadeset godina nakon stupanja na snagu u određenim državama članicama 
postoje problemi s provedbom Direktive o nitratima
Direktiva o nitratima stupila je na snagu 1991. godine. Međutim, 2013. godine protiv osim država članica 
(Bugarske, Njemačke, Estonije, Grčke, Francuske, Latvije, Poljske i Slovačke) još su uvijek bili otvoreni predme -
ti u vezi s kršenjem odredbi koji se odnose na pravilnu i cjelovitu primjenu te Direktive, kao i na prikladnost 
programa djelovanja za nitrate.
Primjerice, 13. lipnja 2013. godine Sud Europske unije presudio je (u predmetu C-193/12) da je Francuska pro -
pustila označiti nekoliko područja kao područja ugrožena nitratima. U nekim od tih područja koncentracije 
nitrata u podzemnim vodama prelazile su 50 mg/l (što je najveća dopuštena koncentracija u vodi za piće), dok 
je u drugima površinskim vodama prijetila eutrofikacija ako se ne provedu akcijski planovi.Okvir 5.
Učinak uvjeta višestruke 
sukladnosti na pitanja 
u vezi s vodama dosad je 
bio ograničen
33 
Rezultati ankete koju je proveo Sud 
(vidjeti odlomak 17.)25 ukazuju na to 
da je uvjet višestruke sukladnosti 
u pogledu voda povećao svijest među 
poljoprivrednicima i pokrenuo određe -
ne promjene u poljoprivrednoj praksi. 
Međutim, učinak uvjeta višestruke su -
kladnosti dosad je bio ograničen, kako 
zbog toga što tim uvjetom nije obu -
hvaćeno nekoliko važnih pitanja u vezi 
s vodama, tako i zbog toga što sankcije 
koje se primjenjuju u okviru uvjeta 
višestruke sukladnosti nisu izračunane 
na temelju troškova prouzrokovane 
štete te stoga mogu predstavljati samo 
dio tih troškova. Osim toga, utvrđeni 
nedostatci u primjeni uvjeta višestruke 
sukladnosti u državama članicama do -
datno umanjuju njegov mogući učinak. 
O tome će biti više riječi u nastavku.Mehanizam višestruke 
sukladnosti ima određeni 
učinak, ali ne koristi se 
u potpunosti
Rezultati ankete ukazuju 
na povećanu svijest među 
poljoprivrednicima i na 
određene promjene 
u poljoprivrednoj praksi 
u pogledu voda
34 
Budući da na razini EU -a ne postoje 
studije o učinku uvjeta višestruke 
sukladnosti i fonda za ruralni razvoj 
na svijest među poljoprivrednici -
ma i poljoprivrednu praksu u po -
gledu voda, Sud je proveo anketu 
nad 140  savjetodavnih tijela za po -
ljoprivredna gospodarstva u sedam 
država članica. Anketa ukazuje na to da 
je u uzorkovanim državama članicama/
regijama uvođenje uvjeta višestruke 
sukladnosti u pogledu voda poveća -
lo svijest među poljoprivrednicima 
(vidjeti sliku 5. ) i pokrenulo određene 
promjene u poljoprivrednoj praksi, 
osobito u vezi s nitratima i pesticidima 
(za više pojedinosti vidjeti Prilog II. ).25  Detaljni rezultati ankete mogu 
se pogledati na internetskim 
stranicama Suda ( www.eca.
europa.eu ).
25 Opažanja Slika 5.Povećana svijest među poljoprivrednicima nakon uvođenja uvjeta višestruke 
sukladnosti
Na ljestvici od 1 (nimalo) do 4 (uvelike), u kojoj je mjeri prema vašemu mišljenju uvođenje uvjeta višestruke 
sukladnosti povećalo svijest poljoprivrednika o utjecaju poljoprivrede na vode?
Postotak ispitanika
SMR2
(podzemne vode)
SMR3
(kanalizacijski mulj)
SMR4 (nitrati)
SMR9 (pesticidi)
DPEU za granične
pojasove
DPEU za
navodnjavanje
Prosjek
O % 25 % 50 % 75 % 100 %
1 – nimalo
2 – djelomično3 – dosta
4 – uvelikeNije primjenjivo
Neodgovoreno
26 Opažanja
Učinak obveza višestruke 
sukladnosti je ograničen jer 
uvjetom višestruke sukladnosti 
nije obuhvaćen niz važnih 
pitanja u vezi s vodama
35 
U ovome trenutku uvjetom višestruke 
sukladnosti nisu obuhvaćene obveze 
za poljoprivrednike da ograniče upora -
bu fosfora na površinama koje obrađu -
ju ili korištenje pesticida26 u neposred -
noj blizini vodnih tijela27 iako postoji 
suglasnost da je potrebno riješiti ta pi -
tanja. Fosfor se nalazi u gnojivu i upo -
trebljava u hrani za životinje. Može 
uzrokovati probleme s kvalitetom vode 
poput eutrofikacije. Što se tiče pestici -
da, premda štite usjeve od štete koju 
uzrokuju korov, bolesti i kukci, mogu 
naštetiti ljudima, divljim vrstama i oko -
lišu. Samo maleni dio pesticida koji se 
koriste dopire do ciljanih štetočina dok 
većina pesticida ostaje i nepovoljno 
utječe na okoliš, primjerice na vodna 
tijela. Neke su države članice svejedno 
pokrenule inicijativu za rješavanje ovih 
problema iako nisu imale tu obvezu 
(npr. tako što su u standard DPEU za 
granične pojasove uvele ograničenja 
uporabe pesticida) (za više pojedinosti 
vidjeti Prilog III. ).26  Pesticidi se mogu koristiti za 
zaštitu bilja i usjeva od štete 
koju uzrokuju korov, bolesti ili 
kukci. U tom se smislu nazivaju 
i sredstvima za zaštitu bilja.
27  Neke su države članice, poput 
Nizozemske, u svoje programe 
djelovanja za nitrate uključile 
i obveze vezane za fosfor, ali 
se neispunjavanje tih obveza 
ne sankcionira u okviru uvjeta 
višestruke sukladnosti. Što se 
tiče pesticida, države članice 
prilikom davanja odobrenja za 
korištenje određenih izrazito 
opasnih pesticida mogu 
odrediti granična područja 
duž vodotoka na kojima je 
prskanje zabranjeno.
27 Opažanja
36 
Održiva uporaba pesticida osobito 
u pogledu pridržavanja načela integri -
rane zaštite bilja izvorno je trebala biti 
uključena u uvjet višestruke sukladno -
sti od 2014. godine nadalje. Međutim, 
sudeći po Uredbi (EU) br. 1306/201328, 
rok za njezino uključivanje doveden je 
u pitanje (vidjeti okvir 6. ).
37 
Očekivanim uključivanjem određenih 
obveza koje proizlaze iz Okvirne di -
rektive o vodama i direktive o održivoj 
uporabi pesticida u uvjet višestruke su -
kladnosti trebalo bi uzeti u obzir pitanja 
koja se navode u odlomku 35.  Rasprave 
o Komisijinom prijedlogu reforme ZPP -a nakon 2014. godine iznjedrile 
su sljedeću izjavu: „Vijeće i Europski 
parlament pozivaju Komisiju na praće -
nje prijenosa i provedbe […]” Okvirne 
direktive o vodama i direktive o održi -
voj uporabi pesticida u državama čla -
nicama te da, „[…] prema potrebi, kada 
u svim državama članicama navedene 
direktive budu provedene i kada se 
utvrde sve obveze izravno primjenjive 
na poljoprivrednike, podnese zakonski 
prijedlog o izmjeni ove uredbe s ci -
ljem uključivanja relevantnih dijelova 
navedenih direktiva u sustav višestruke 
sukladnosti”.29 Stoga, rok za navedeno 
uključivanje ovisi o napretku država 
članica u provedbi spomenutih direkti -
va. To znači da bi provedba vrlo važne 
odluke u području politike mogla biti 
vrlo spora.Okvir 6.Održiva uporaba pesticida: dva koraka naprijed, jedan natrag
Europski parlament i Vijeće su 2009. godine usvojili uredbu o stavljanju sredstava za zaštitu bilja na tržište30. 
Jedna od namjena te uredbe bila je od 2014. godine nadalje uključiti održivu uporabu pesticida (te posebice 
integriranu zaštitu bilja) u uvjet višestruke sukladnosti (putem obveze SMR9).
Međutim, u prijedlogu uredbe o financiranju ZPP -a za razdoblje od 2014. do 2020. godine31 (na temelju kojega 
je usvojena Uredba (EU) br. 1306/2013) Komisija je izričito isključila održivu uporabu pesticida i integriranu 
zaštitu bilja iz opsega uvjeta višestruke sukladnosti izostavljanjem rečenice koja se odnosila baš na to32.
Stoga je trenutnom uredbom, iako je održiva uporaba pesticida trebala biti uključena u uvjet višestruke su -
kladnosti od 2014. godine, taj rok doveden u pitanje.
30 Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan 
snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009, p. 1) [posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 3., svezak 61., str. 52.].
31  COM(2011) 628 final/2.
32  Uredba (EZ) br. 1107/2009, Članak 55., treća rečenica: „Također mora poštovati odredbe Direktive 2009/128/EZ te posebice opća načela 
integrirane zaštite bilja iz članka 14. i Priloga III. te Direktive koja se primjenjuju najkasnije od 1. siječnja 2014. godine.“28  Uredba (EU) br. 1306/2013 
Europskog parlamenta 
i Vijeća od 17. prosinca 2013. 
o financiranju, upravljanju 
i nadzoru zajedničke 
poljoprivredne politike 
i o stavljanju izvan 
snage uredaba Vijeća 
(EEZ) br. 352/78, 
(EZ) br. 165/94, 
(EZ) br. 2799/98, 
(EZ) br. 814/2000, 
(EZ) br. 1290/2005 
i (EZ) 485/2008 
(SL L 347, 20.12.2013., str. 549.).
29 Zajednička izjava Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o višestrukoj sukladnosti 
priložena Uredbi (EU) 
br. 1306/2013.
28 Opažanja
Standard za dobre 
poljoprivredne i ekološke 
uvjete (DPEU) u vezi 
s postupcima za dodjelu 
odobrenja za navodnjavanje 
ima slab učinak jer Komisija 
ne traži od država članica da 
uspostave konkretne obveze
38 
Za razliku od propisanih obveza pri 
upravljanju (SMR), standardi DPEU 
koriste se tako što se uvođenjem novih 
obveza za poljoprivrednike promiče 
dobra poljoprivredna praksa za koju 
na razini EU -a (još) ne postoje zakonski 
akti u vezi sa zaštitom okoliša. Me -
đutim, Komisija nije predložila da se 
standard DPEU za postupke za dodjelu 
odobrenja za navodnjavanje33 postavi 
na takav način da promiče dobru po -
ljoprivrednu praksu. Standard DPEU za 
navodnjavanje odnosi se na postojeće 
nacionalne ili regionalne zakonske akte, 
ali ne uvodi nove obveze. Njima se ne 
uvodi obveza da se uspostave sastavni 
dijelovi postupaka za dodjelu odobre -
nja, poput dozvola za zahvaćanje vode, 
vodomjera i izvješćivanja o potrošnji 
vode, ako ti dijelovi već ne postoje.39 
Stoga u određenoj zemlji s nedovoljno 
kvalitetnim ili nepostojećim postupci -
ma za dodjelu odobrenja ovaj standard 
DPEU neće imati nikakvoga učinka 
(vidjeti okvir 7. ), a to može biti osobi -
to važno u područjima kojima prijete 
nestašice vode (vidjeti okvir 8. ).
Primjer nedovoljno kvalitetnih postupaka za dodjelu odobrenja
Ministarskom odlukom iz lipnja 2011. godine od poljoprivrednika u Grčkoj zahtijeva se da do 16. prosinca 
2011. godine podnesu zahtjev za vodopravnu dozvolu (čak i oni koji su već imali valjanu dozvolu). Međutim, 
rok za obvezno podnošenje zahtjeva za dozvolu stalno se produljivao, prvo do 16. lipnja 2012., potom do 
17. prosinca 2012., pa do 15. svibnja 2013. i posljednji put do 15. siječnja 2014. godine. Ukupni broj bušotina 
u riječnom slijevu Peneja u Tesaliji premašuje 30 000, a možda doseže i 33 000, od čega za većinu ne postoji 
dozvola34.
Sud je utvrdio da nedostatci postoje i u provjerama tih dozvola (vidjeti okvir 9. ).
34  Plan za upravljanje riječnim slijevom regije Tesalije, studija koju je provelo zajedničko poduzeće za planove za upravljanje riječnim sljevovima 
u Tesaliji, Epiru i zapadnoj kontinentalnoj Grčkoj, str. 103.Okvir 7.33 „Ako je za uporabu vode za 
navodnjavanje potrebno 
odobrenje, trebaju se 
poštovati postupci za dodjelu 
odobrenja.”
29 Opažanja
Poljoprivredne djelatnosti u kojima se koristi navodnjavanje šire se u područjima 
s problemom nestašice vode
Prekomjerno zahvaćanje vode zbog navodnjavanja poznat je problem, osobito u južnoj Europi gdje se pro -
teklih desetljeća povećala razina poljoprivrednih djelatnosti u kojima se koristi navodnjavanje35. Iako je 
zahvaćanje vode za navodnjavanje u desetljeću od 1998. do 2007. godine doživjelo blagi pad u odnosu na 
rane 1990 -e (vidjeti sliku 6. ) te unatoč povećanoj učinkovitosti navodnjavanja sve raširenijom uporabom 
navodnjavanja kapanjem, vodni su resursi u određenim područjima i dalje pod velikim opterećenjem koje 
dovodi do smanjenja razina vodonosnika, prodora slane vode i presušivanja močvarnih područja36.
35  Izvješće Europske agencije za okoliš br. 2/2009. Vodni resursi u Europi – suočavanje s nestašicama vode i sušom.
36  Vodni resursi: količina i tokovi – tematska procjena izvješća SOER 2010. , izvješće Europske agencije za okoliš o stanju okoliša u 2010. godini 
(http://www.eea.europa.eu/soer/europe/water -resources -quantity -and -flows ), konzultirano 5. listopada 2012. godine.
Zahvaćanje vode za navodnjavanje
Napomena:  Istok: Bugarska (1990.;2007.), Češka (1990.;2007.), Mađarska (1992.;2006.), Latvija (1991.;2007.), Poljska (1990.;2007.), Rumunjska 
(1990.;2006.), Slovačka (1990.;2007.), Slovenija (1990.;2007.), Zapad: Austrija (1990.;2002.), Belgija (1994.;2007.), Danska (1990.;2004.), Engleska 
i Wales (1990.;2006.), Finska (1994.;2005.), Njemačka (1995.;2002.), Nizozemska (1995.;2006.), Norveška (1995.;2006.), Švedska (1990.;2007.), Jug: 
Francuska (1991.;2006.), Grčka (1990.;2007.), Portugal (1990.;1998.), Španjolska (1991.;2006.).
Izvor:  http://www.eea.europa.eu/data -and -maps/figures/water -abstraction -for-irrigation -million -m3-year -in-the-early- 1990 s-and- 1997 . Slika 6. Okvir 8.
mil. m3 / godina45 000
40 000
35 00030 00025 000
20 000
15 000
10 000
5 000
0
Istok Zapad JugRane 1990-e
1998. – 2007.
30 Opažanja
Nedostatci u primjeni uvjeta 
višestruke sukladnosti
U primjeni obveza višestruke 
sukladnosti u vezi s vodama 
u državama članicama utvrđeni 
su nedostatci na razini 
poljoprivrednih gospodarstava
40 
Tijekom revizija u svrhu davanja jam -
stvene izjave (DAS) u različitim država -
ma članicama EU -a, Sud često nailazi 
na kršenje obveza višestruke sukladno -
sti u vezi s vodama na razini poljopri -
vrednih gospodarstava. Većinu primje -
ra čine slučajevi u kojima korisnici krše 
obvezu SMR4 (zaštita voda u područji -
ma ugroženim nitratima): neprikladne 
prostorije za skladištenje ili nedovoljan 
skladišni prostor za stajsko gnojivo, 
nepotpuna ili pogrešna evidencija 
gnojiva, nepostojanje analize duši -
ka, razina nitrata veća od 170 kg/ha, 
skladištenje stajskog gnojiva na zemlji 
tijekom zabranjenog razdoblja itd. 
Ostala se opažanja odnose na obveze 
SMR2 (zaštita podzemnih voda) i SMR9 
(sredstva za zaštitu bilja) te na stan -
dard DPEU za granične pojase.U sustavu provjera višestruke 
sukladnosti utvrđeni su 
nedostatci na razini država 
članica
41 
Za provedbu uvjeta višestruke suklad -
nosti zadužene su države članice. U po -
gledu propisanih obveza pri upravlja -
nju to obuhvaća uvođenje relevantnih 
sastavnih dijelova posebnih zakonskih 
akata u područje primjene uvjeta 
višestruke sukladnosti. U pogledu 
standarda DPEU to obuhvaća uvođenje 
relevantnih standarda u nacionalne 
ili regionalne zakonske akte te utvr -
đivanje praktičnih obveza i standarda 
koje poljoprivrednici trebaju pošto -
vati. Države članice su isto tako dužne 
obavijestiti poljoprivrednike o tim 
obvezama te uspostaviti administrativ -
ni i kontrolni sustav koji omogućuje da 
se uzorak korisnika provjeri na terenu 
i sankcionira u slučaju neispunjavanja 
obveza.
42 
U samom sustavu provjera višestruke 
sukladnosti postoji ograničenje koje se 
odnosi na to da je neke obveze zbog 
njihove prirode vrlo teško provjeriti. 
Primjerice, jedna od obveza odnosi se 
na određivanje vremenskog rasporeda 
i načina uporabe pesticida. Problem 
je u tome što se provjere višestruke 
sukladnosti u pravilu unaprijed najav -
ljuju pa je stoga vrlo neizgledno da 
će inspektor naići na poljoprivrednika 
koji raspršuje zabranjeni proizvod ili ga 
koristi na nezakonit način. Neke druge 
obveze mogu se provjeravati samo 
tijekom određenog doba godine ili ako 
ne vladaju određeni vremenski uvjeti 
(npr. jak vjetar ili mraz), što se ne mora 
nužno podudarati s trenutkom teren -
skog posjeta.
31 Opažanja
43 
U posjećenim državama članicama 
utvrđeni su nedostatci u sustavu 
provjera višestruke sukladnosti u vezi 
s vodama na razini upravljačkih tijela:
 — detaljne radne upute postoje samo 
u ograničeni broj provjera, a neke 
su upute toliko općenite da ne 
mogu osigurati da inspektori točno 
znaju što i kako provjeriti, kao ni da 
različiti inspektori provode provje -
re na isti način,
 — obvezne provjere uvedene su vrlo 
kasno ili ih još uvijek nema,
 — terenske provjere daleko su naj -
češće ujesen. Povrh toga što je to 
u suprotnosti s određenim zakon -
skim obvezama37, to znači da se 
cijeli niz obveza u vezi s vodama 
(poput zabrane gnojidbe obrađe -
nih graničnih pojasova) ne može 
vizualno provjeriti na terenu,
 — provjere u vezi sa standardom 
DPEU za navodnjavanje nisu bile 
dovršene (vidjeti okvir 9. ).Komisija nije osigurala 
prikladnost standarda DPEU na 
razini država članica
44 
Svrha standarda DPEU uspostavljenih 
u okviru mehanizma višestruke suklad -
nosti jest osigurati primjenu osnovne 
dobre prakse38. Države članice trebaju 
odrediti minimalne obveze kojima se 
vodi računa o domaćim poljoprivred -
nim, okolišnim i klimatskim uvjetima.
45 
Komisija trenutno putem internetske 
baze podataka zaprima samo ograni -
čene informacije o provedbi standarda 
DPEU u državama članicama. Te se 
informacije sastoje od referenci na 
važeće domaće zakonodavne akte, kao 
i na sažetke koje dostavi svaka država 
članica. Obavijesti se šalju na priklad -
noj zemljopisnoj razini koju su odredile 
države članice. Primjerice, u slučaju dr -
žava članica koje su posjećene tijekom 
revizije nema informacija o provedbi 
standarda DPEU na regionalnoj razini 
(primjerice, u Italiji i Španjolskoj).Okvir 9.Stvarne količine zahvata vode koje nisu provjerom uspoređene s odobrenim 
količinama
Revizijom su utvrđeni nedostatci pri provjeri obveza temeljenih na standardu DPEU za navodnjavanje. Na -
vedeni standard glasi: „Ako je za uporabu vode za navodnjavanje potrebno odobrenje, trebaju se poštovati 
postupci za dodjelu odobrenja.” Revizijom je otkriveno nekoliko primjera u kojima stvarna količina zahvaće -
ne vode nije provjerom uspoređena s gornjom granicom koja je određena u odobrenju, unatoč tome što su 
države članice na temelju svojih postupaka izdale dozvole u kojima se navodi najveća dopuštena količina vode 
koja se može zahvatiti. Takvi propusti uvelike umanjuju djelotvornost provjera.
Sudeći po kontrolnim popisima inspektora koji su provjeravali uvjet višestruke sukladnosti u Grčkoj i Španjol -
skoj, stvarna količina zahvaćene vode trenutno se provjerom ne uspoređuje s dozvolama. Sud je u Slovačkoj 
utvrdio da se količina zahvaćene vode i ne mjeri. Provjerama se stoga može samo utvrditi je li dozvola izdana, 
ali ne i pridržava li se korisnik ograničenja utvrđenih dozvolom.37  Članak 53. stavak 1. Uredbe 
Komisije (EZ) br. 1122/2009 
od 30. studenoga 2009. 
o utvrđivanju detaljnih pravila 
za provedbu Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 73/2009 u pogledu 
višestruke sukladnosti, 
modulacije i integriranog 
administrativnog i kontrolnog 
sustava, u okviru programa 
izravne potpore za 
poljoprivrednike predviđenih 
u navedenoj Uredbi, kao 
i za provedbu Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 1234/2007 u pogledu 
višestruke sukladnosti 
u okviru programa potpore 
predviđenog za sektor 
vina (SL L 316, 2.12.2009., 
str. 65) [posebno izdanje na 
hrvatskom jeziku, poglavlje 3., 
svezak 20., str. 231.] i članak 14. 
stavak 1. Uredbe Komisije (EU) 
br. 65/2011 od 27. siječnja 2011. 
o utvrđivanju detaljnih pravila 
za provedbu Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 1698/2005 vezano 
uz primjenu postupaka 
kontrole, kao i uvjeta višestruke 
sukladnosti u vezi s mjerama 
ruralnog razvoja (SL L 25, 
28.1.2011., str. 8.) [posebno 
izdanje na hrvatskom jeziku, 
poglavlje 3., svezak 52., str. 289.].
38  Europski parlament. 
Održivo upravljanje 
prirodnim resursima 
s posebnim naglaskom 
na vode i poljoprivredu. 
Studija  – Završno izvješće, 
svibanj 2013. godine http://
www.europarl.europa.eu/
RegData/etudes/etudes/
join/2013/488826/IPOL -JOIN_
ET(2013)488826_EN.pdf
32 Opažanja
46 
Komisija procjenjuje provedbu stan -
darda DPEU s pravnog stajališta putem 
pregleda dokumentacije na temelju 
informacija koje su dostavile države 
članice i dodatnih revizija na terenu. 
Komisija ne procjenjuje jesu li obveze 
koje su odredile države u pogledu 
dvaju standarda DPEU u vezi s vodama 
prikladne sa stajališta zaštite okoliša 
u okviru ciljeva zaštite voda. Obve -
ze DPEU u praksi se znatno razlikuju 
od države članice do države članice. 
Primjerice, na temelju standarda DPEU 
za granične pojase39 (vidjeti sliku 7. ), 
minimalna širina pojasova kreće se od 
25 cm do 10 metara (vidjeti tablicu 3. ).
47 
U pojedinim državama članicama/regi -
jama granični se pojasi mogu obrađi -
vati, dok ih u drugima treba zasaditi 
travom ili ostaviti za grmlje. Pojedine 
države članice primjenjuju iznimke za 
znatan broj vodnih tijela koja se mogu 
naći na poljoprivrednom zemljištu 
(vidjeti okvir 10. ).48 
Osim toga u pogledu standarda DPEU 
za navodnjavanje obveze se u ogro -
mnoj mjeri razlikuju od države članice 
do države članice, čak i u onima gdje 
postoji osobito opterećenje za vode. 
Ovaj standard DPEU odnosi se na 
postojeće zakonske akte u državama 
članicama, ali ne uvodi nove obveze. 
U pojedinim državama članicama/re -
gijama obveza posjedovanja dozvole 
za zahvaćanje vode ovisi o količinama 
koje se zahvaćaju, zemljopisnoj lokaciji 
i vrsti vode koja se zahvaća (površinska 
ili podzemna). Pojedine države člani -
ce zabranjuju lokalno navodnjavanje 
tijekom sušnih razdoblja. U drugim pak 
zemljama poljoprivrednici moraju sva -
ke godine podnositi izvješće o količini 
vode koja se koristi za navodnjavanje. 
Revizijom su otkriveni slučajevi u ko -
jima obveze za dodjelu odobrenja za 
navodnjavanje ne potiču poljoprivred -
nike da troše manje vode. Primjerice, 
u nekim zemljama poljoprivrednici 
plaćaju vodu na temelju površine 
poljoprivrednog gospodarstva, a ne 
stvarne potrošnje vode.Slika 7.Granični pojas
vodno tijelo granični pojasratarski usjevi
  39  Ovaj standard DPEU mora 
poštovati barem obveze koje 
se odnose na uvjete primjene 
gnojiva na tlu u blizini vodnih 
tokova koji su utvrđeni 
u Direktivi o nitratima.
33 Opažanja
Vodna tijela oslobođena od primjene standarda DPEU za granične pojase
Države članice oslobodila su određene kategorije vodnih tijela od primjene standarda DPEU za granične poja -
se. Uz vodotoke u Italiji (Lombardiji) kraće od 5 km ili one koji pripadaju slivnom području manjem od 10 km² 
granični pojasovi nisu obvezni. Od te su obveze u Španjolskoj (Andaluziji) oslobođene „bare, kanali za navod -
njavanje i jarci” premda ta vodna tijela nisu točno utvrđena, a iznimke se opravdavaju argumentima koji nisu 
povezani s okolišem. Time se stvara rizik da se od obveze graničnog pojasa oslobodi prevelik broj vodotoka te 
da se na taj način umanji učinak standarda DPEU na kvalitetu vode.Tablica 3. Okvir 10.Znatne razlike u obvezama iz standarda DPEU za granične pojase
Država Širina graničnog pojasa Obveze i ograničenja
Danska minimalno 2  m zabrana uzgoja kultura, obrade tla ili sadnje
Grčkaizmeđu 1 m i 6 m
ovisno o kosini i vrsti ograničenjazabrana uzgoja kultura (1 m) i korištenja dušikovog gnojiva (2 ili 6 m)
Španjolska 
(Andaluzija)2 m do 10 mobvezno grmlje
zabrana korištenja gnojiva i pesticida 
Francuska 5 mobvezni travnati pokrov, žbunje, grmlje ili drveće
zabrana korištenja mineralnih i organskih gnojiva i pesticida 
Italija (Lombardija)između 5 m i 3 m
ovisno o stanju vodnoga tijelaobvezni travnati pokrov
zabrana obrade tla i korištenja neorganskih gnojiva, stajskog gnojiva 
i gnojevke
Nizozemskaizmeđu 25 cm i 9 m
ovisno o usjevu i određenim tehničkim 
specifikacijamazabrana korištenja gnojiva
Slovačka 10 m zabrana korištenja industrijskih i organskih gnojiva 
34 Opažanja
Mogućnosti fonda za 
ruralni razvoj za rješava -
nje pitanja u vezi 
s vodama nisu u potpuno -
sti iskorištene
49 
Sredstva za ruralni razvoj za razdoblje 
od 2007. do 2013. godine iznose go -
tovo 100 milijardi eura. U Uredbi (EZ) 
br. 1698/2005 o ruralnom razvoju 
zaštita voda navodi se kao jedno od 
ključnih pitanja koja treba riješiti40. 
U Uredbi se naglašava i da „aktivnosti 
EPFRR -a i operacije kojima pridono -
si moraju se slagati i biti usklađene 
s drugim politikama Zajednice”41, 
poput vodne politike. Fond za ruralni 
razvoj stoga ima velike mogućnosti da 
stavljanjem sredstava na raspolaganje 
i postavljanjem jasnih ciljeva u vezi 
s vodama doprinese uključivanju cilje -
va vodne politike EU -a u ZPP .
50 
Države članice stavljaju sredstva za 
ruralni razvoj u uporabu putem pla -
nova za ruralni razvoj (vidjeti odlom -
ke 10. i 11.), koji sadržavaju niz mjera 
za koje se ciljne skupine (npr. poljopri -
vrednici) mogu dobrovoljno opredi -
jeliti. Korisnici mjera za ruralni razvoj 
obvezuju se poštovati određene uvjete 
koje odredi njihova država članica.51 
U ovome trenutku mogućnosti fonda 
za ruralni razvoj nisu u potpunosti 
iskorištene. Zbog načina na koji se 
planovi za ruralni razvoj trenutno pro -
vode, oni imaju ograničeni učinak na 
vode jer opterećenja u vezi s vodama 
nisu u potpunosti prepoznana, planovi 
za ruralni razvoj i planovi za upravlja -
nje riječnim sljevovima nisu usklađeni, 
a nepovoljne se nuspojave ne mogu 
uvijek izbjeći. Osim toga, veliki dio 
sredstava namijenjenih vodama nije ni 
iskorišten.40  Uvodna izjava 31. Uredbe 
(EZ) br. 1698/2005: „Potpora 
posebnim metodama 
upravljanja zemljištem 
trebala bi pridonositi 
održivom razvoju poticanjem 
poljoprivrednika, a posebno 
posjednika šuma, na primjenu 
metoda korištenja zemljišta 
usklađenih s potrebom 
očuvanja prirodnog okoliša 
i krajobraza te zaštitom 
i unapređivanjem prirodnih 
resursa. Ona bi trebala 
pridonositi provedbi 
6. akcijskog programa 
Zajednice za okoliš 
i zaključcima Predsjedništva 
o strategiji održivog razvoja. 
Ključna pitanja kojima se bavi 
su bioraznolikost, upravljanje 
lokalitetima Natura 2000, 
zaštita voda i tla, [...].”
41  Uvodna izjava 6. Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005.
35 Opažanja
Planovi država članica za 
rashode ruralnog razvoja ne 
uzimaju u svim slučajevima 
u obzir ciljeve vodne politike 
EU-a i potrebe država članica 
u vezi s vodama
U planovima država članica 
za ruralni razvoj problemi 
u vezi s vodama u pojedinim 
slučajevima nisu u potpunosti 
prepoznani ni utvrđeni, kao 
ni usklađeni s planovima za 
upravljanje riječnim sljevovima
52 
Za svaku državu članicu/regiju posje -
ćenu tijekom revizije Sud je ispitao jesu 
li procjena utjecaja na okoliš42 prove -
dena u sklopu ex ante  evaluacije plana 
za ruralni razvoj i analize utjecaja na 
okoliš provedene u sklopu planova za 
upravljanje riječnim sljevovima cjelo -
vite i usklađene. Premda je Sud uzeo 
u obzir to da se zemljopisno područje 
obuhvaćeno dvjema evaluacijama, 
kao i njihov vremenski okvir43, priroda i svrha mogu razlikovati, smatra da bi 
procjena problema u vezi s vodama tre -
bala biti dosljedna u objema analizama. 
Utvrdio je, međutim, da prepoznavanje 
i utvrđivanje problema u vezi s vodama 
u analizama utjecaja planova za ruralni 
razvoj na okoliš u pojedinim slučajevi -
ma nije potpuno, kao i da nije u svim 
slučajevima usklađeno s dostupnim 
informacijama u sklopu planova za 
upravljanje riječnim sljevovima. Revi -
zijom su otkriveni slučajevi u kojima 
u planovima za ruralni razvoj nisu bili 
prepoznani i utvrđeni problemi u vezi 
s vodama te stoga za njihovo rješavanje 
nije postojala nijedna mjera za ruralni 
razvoj (vidjeti okvir 11. ).
53 
Niska kvaliteta programa mjera u pla -
novima za upravljanje riječnim sljevovi -
ma (vidjeti odlomke 27. i 28.) trenutno 
predstavlja prepreku za njihovo usklađi -
vanje s planovima za ruralni razvoj. Ako 
usklađenost postoji, ima oblik mjera za 
ruralni razvoj koje su ugrađene u plan 
za upravljanje riječnim slijevom.
Problemi u vezi s vodama nisu u potpunosti prepoznani i utvrđeni
-  Pitanje zahvaćanja vode u Danskoj nije obuhvaćeno procjenom utjecaja plana za ruralni razvoj na okoliš, iako je 
na zapadu zemlje to bitno sukladno planu za upravljanje riječnim slijevom. U danskom planu za ruralni razvoj 
ne postoje mjere za rješavanje problema zahvaćanja vode.
-  Program mjera u planu za upravljanje riječnim slijevom Guadalquivira u Španjolskoj (Andaluziji) uključuje mjere 
usmjerene na dovršavanje vodnoga registra i borbu protiv nezakonitog zahvaćanja vode. Međutim, u izvješću 
o ekološkoj održivosti plana za ruralni razvoj i analizi utjecaja plana za upravljanje riječnim slijevom Guadalqui -
vira na okoliš problem nezakonitog zahvaćanja podzemnih voda je zanemaren. Osim mjera za ruralni razvoj 
koje podliježu uvjetu višestruke sukladnosti (vidjeti odlomak 8.), plan za ruralni razvoj ne sadržava nikakve 
mehanizme koji bi potaknuli korisnike da poštuju postupke za dodjelu odobrenja za korištenje voda.
-  Plan za ruralni razvoj u Slovačkoj ne sadržava nijednu mjeru za uklanjanje nedostataka u vezi s količinom vode 
ili za rješavanje pitanja onečišćenja pesticidima, nestanka močvarnih područja ili prekomjernog lokalnog za -
hvaćanja podzemnih voda. Sva ta pitanja prepoznana su i utvrđena planom za upravljanje riječnim slijevom, ali 
nisu spomenuta u procjeni utjecaja plana za ruralni razvoj na okoliš.
-  U planu za upravljanje riječnim slijevom regije Tesalije u Grčkoj spominju se problemi u vezi s hidromorfološ -
kim promjenama i neregistriranim bušotinama, ali o njima nema riječi u procjeni utjecaja plana za ruralni razvoj 
na okoliš. Grčki plan za ruralni razvoj ne sadržava nijednu mjeru za uklanjanje hidromorfoloških opterećenja.Okvir 11.42 http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/eval/
guidance/note_c_en.pdf  
(str. 14.).
43  Budući da su procjene 
utjecaja planova za ruralni 
razvoj na okoliš izrađene 
2006. godine, analize utjecaja 
na okoliš provedene u sklopu 
planova za upravljanje 
riječnim sljevovima (kojima je 
obuhvaćena „analiza značajki 
[vodnoga područja], pregled 
utjecaja ljudske aktivnosti 
na stanje površinskih 
i podzemnih vodnih tijela, 
i ekonomska analiza korištenja 
voda” (vidjeti članak 5. Okvirne 
direktive o vodama) trebale 
su biti dovršene najkasnije do 
22. prosinca 2004. godine.
36 Opažanja
Provedba planova za ruralni 
razvoj u pojedinim slučajevima 
ima nepovoljne nuspojave za 
vodu
54 
Poljoprivredna politika i politika zaštite 
okoliša mogu imati oprečne ciljeve. 
Sredstva za ruralni razvoj svejedno bi 
se trebala koristiti na način koji je odr -
živ u pogledu gospodarenja vodama 
te bi planovi za ruralni razvoj stoga 
trebali sadržavati zaštitne odredbe 
kako bi se izbjegle moguće nepovolj -
ne nuspojave (vidjeti okvir 12. ). Prije 
odobrenja određenog plana za ruralni 
razvoj, Komisija provodi provjere kako 
bi upozorila na moguće nepovoljne 
učinke mjera za ruralni razvoj. Una -
toč tome, sadržaj pojedinih propisno 
odobrenih mjera za ruralni razvoj ne 
sprječava ih u tome da imaju znatne 
nepovoljne nuspojave za vodu. Odre -
đeni planovi za ruralni razvoj odobreni 
su iako nisu sadržavali odgovarajuće 
zaštitne odredbe (vidjeti okvir 12. ).55 
U pojedinim slučajevima, čak i ako 
u planu za ruralni razvoj postoji zaštit -
na odredba radi izbjegavanja nepo -
voljnih nuspojava za vode, provedba 
mjera u praksi omogućuje pojavu tih 
nuspojava (vidjeti okvir 13. ).
Primjeri planova za ruralni razvoj sa zaštitnim odredbama i bez njih
U planu za ruralni razvoj Italije (Lombardije) ispitanom tijekom revizije postoje zaštitne klauzule koje se odno -
se na mjere usmjerene na ulaganja za modernizaciju poljoprivrednih gospodarstava. Planom za ruralni razvoj 
omogućuje se izgradnja novih staklenika za hortikulturu samo ako se time postiže ušteda energije i vode. 
Ulaganja u širenje postojeće mreže za navodnjavanje ili povećanje navodnjavane površine ne smatraju se 
prihvatljivima.
Međutim, sadržaj te iste mjere u planu za ruralni razvoj u Španjolskoj (Andaluziji) ostavlja prostora za znatne 
nepovoljne nuspojave poput povećanja navodnjavanog područja ili odobravanja projekata koji bi uzrokovali 
povećanje sveukupne potrošnje vode.
Primjer negativnih nuspojava zbog nedostataka u provedbi jedne mjere za ruralni 
razvoj
Jednom revizijom u svrhu davanja jamstvene izjave (DAS) koju je Sud proveo u Španjolskoj utvrđeno je da je 
projekt u okviru mjere 125. (infrastruktura u vezi s razvojem i prilagodbom poljoprivrede i šumarstva) dobio 
odobrenje iako su korisniku odobrena prava korištenja vode koja nisu bila dovoljna da bi projekt bio ekonom -
ski održiv te je korisnik potrošio znatno više vode od odobrene količine i time prekršio dva kriterija prihvatlji -
vosti za ovu vrstu projekta. To pokazuje da provedene provjere radi davanja odobrenja prijavljenom projektu 
nisu bile djelotvorne te da nisu bili zajamčeni osnovni uvjeti koji su u načelu trebali spriječiti nepovoljne 
nuspojave (poput povećanja količine potrošene vode).Okvir 12. Okvir 13. 
37 Opažanja
Sredstva za ruralni razvoj 
nedovoljno se koriste za 
rješavanje pitanja u vezi 
s vodama
Stopa provedbe mjera 
u vezi s vodama nije u svim 
slučajevima u skladu s planom
56 
Mjere za ruralni razvoj koje mogu imati 
izravni učinak na zaštitu voda obuhva -
ćaju mjere kojima se od poljoprivredni -
ka zahtijeva promjena poljoprivredne 
prakse putem smanjenja uporabe 
pesticida i gnojiva ili prilagodbe usjeva 
lokalnim hidrološkim uvjetima. Način 
na koji se te mjere zaista koriste važan 
je čimbenik pri procjeni toga jesu li 
mogućnosti EPFRR -a u pogledu zaštite 
voda u potpunosti iskorištene. Sud 
je ispitao taj aspekt prvo analizom 
mjera koje su države članice aktivirale 
u svojim planovima za ruralni razvoj, 
a potom analizom razine u kojoj su 
države članice iskoristile mogućnosti 
iz članka 38. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 
u pogledu troškova koji se odnose na 
provedbu Okvirne direktive o vodama.
57 
Sud je analizirao stopu provedbe aktiv -
nih mjera za ruralni razvoj koje su drža -
ve članice izdvojile kao mjere s izrav -
nim učinkom na zaštitu voda. Iako je ta 
analiza imala određena ograničenja44, 
rezultati pokazuju da su stope pro -
vedbe u oko polovice ukupnog broja 
slučajeva u skladu s planom.44  Budući da mjere često 
sadržavaju podmjere koje 
nisu usmjerene na vode, svi 
projekti koji se financiraju tim 
mjerama nisu zapravo vezani 
za zaštitu voda.
38 Opažanja
58 
Međutim, države članice nisu iskoristile 
mogućnosti iz članka 38. Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005, u kojem se izričito navo -
di da se mjera 213.45 može upotrijebiti 
„kako bi nadoknadila nastale troškove 
i izgubljen prihod nastale nedostatci -
ma područja povezanih s provedbom 
[Okvirne direktive o vodama]” (vidjeti 
tablicu 4. ).59 
U trenutku revizijskih posjeta nijed -
na država članica osim Danske46 nije 
aktivirala mjeru 213. u pogledu Okvirne 
direktive o vodama, kako je propisano 
člankom 38. Prema podatcima Komisi -
je22, u samo 4 % planova za upravljanje 
riječnim sljevovima koji su joj dostav -
ljeni naznačeno je da će se upotrijebiti 
članak 38. kako bi se poljoprivrednicima 
nadoknadili troškovi nastali u vezi s ob -
vezama iz Okvirne direktive o vodama. 
Ograničena uporaba mjere 213. uzro -
kovana je, među ostalim, kašnjenjima 
država članica u dovršavanju planova za 
upravljanje riječnim sljevovima. Do -
datni čimbenik koji je otežao uporabu 
mjere 213. jest taj što su provedbena 
pravila za plaćanja u vezi s Okvirnom di -
rektivom o vodama izdana tek u veljači 
2010. godine47, odnosno tri godine i dva 
mjeseca nakon početka programskog 
razdoblja za ruralni razvoj48 i više od go -
dine nakon roka za dovršetak planova 
za upravljanje riječnim sljevovima propi -
sanog člankom 13. Okvirne direktive 
o vodama.Tablica 4.Stope provedbe mjera za ruralni razvoj1 koje su države članice izdvojile kao mjere 
s izravnim učinkom na zaštitu voda (u %)
Država Mjera115. 121. 125. 213. 214. 216. 226. 321.
Danska 84,1 24,2
Francuska (kopno)  69,7 39,8 85,8 16,9
Grčka 17, 0 35,7 71,7 21,5
Italija (Lombardija) 75,8 42,4 69,0 51,9
Slovačka 85,8 88,2 91,8
Nizozemska 51,0 30,4 95,7 9,7
Španjolska (Andaluzija) 9,4 70,0 27, 6 73,1
 Stope provedbe u skladu s planom (> 60 %)
 Mjera 213. nije aktivirana ni u jednoj državi članici posjećenoj tijekom revizije
 Mjere koje države članice nisu izdvojile kao mjere s izravnim učinkom na zaštitu voda 
1  Mjera 115.: „ustrojavanje službi za upravljanje, pomoć i savjetodavnih službi”; mjera 121.: „modernizacija poljoprivrednih gospodarstava”; 
mjera 125.: „infrastruktura vezana za razvoj i prilagodbu poljoprivrede i šumarstva”; mjera 214.: „agro -okolišna plaćanja”; mjera 216.: „nepro -
duktivna ulaganja”; mjera 226.: „obnavljanje šumskog potencijala i uvođenja preventivnih radnji”; i mjera 321.: „osnovne gospodarske [usluge] 
i usluge za [ruralno] stanovništvo”.
Izvor:  Europska komisija, podatci od 31. ožujka 2013. godine.45  Mjera 213.: „Plaćanja vezana 
uz mrežu Natura 2000 i uz 
Direktivu 2000/60/EZ (Okvirnu 
direktivu o vodama.“
46  Danska je aktivirala mjeru 213. 
kako bi nadoknadila troškove 
u vezi s uvođenjem graničnih 
pojasova širine 10 m, ali 
zbog obustave primjene 
danskog plana za upravljanje 
riječnim slijevom u prosincu 
2012. godine provedba te 
mjere je na čekanju.
47  Uredba Komisije (EU) 
br. 108/2010 od 8. veljače 
2010. o izmjeni Uredbe (EZ) 
br. 1974/2006 o utvrđivanju 
detaljnih pravila za 
primjenu Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 1698/2005 o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 36, 
9.2.2010., str. 4.) [posebno 
izdanje na hrvatskom jeziku, 
poglavlje 3., svezak 27., 
str. 337.].
48  EPFRR za razdoblje od 2007. do 
2013. godine.
39 Opažanja
Financijski instrumenti posebno 
osmišljeni za rješavanje pitanja 
u vezi s vodama gotovo da nisu 
upotrijebljeni
60 
U odluci Vijeća 2009/61/EZ49 ukazuje 
se na potrebu jačanja odgovora na 
niz „ključnih novih izazova” prepo -
znanih 2003. godine50, a jedan od njih 
je i „gospodarenje vodama”. U skladu 
s tom odlukom, „sistematskim pre -
gledom” osigurana su dodatna sred -
stva usmjerena na te nove izazove. 
Ukupni dodatni proračun iznosio je 
3,8 milijardi  eura. Komisija je isto -
dobno, odgovarajući na gospodarsku 
krizu u 2008. godini, izradila Europski 
plan za gospodarski oporavak51 (plan 
oporavka). Planom oporavka osigurana 
je dodatna milijarda eura za rashode 
povezane sa širokopojasnim interne -
tom u ruralnim područjima i novim 
izazovima.61 
Godine 2010., okviru prvih izmje -
na planova za ruralni razvoj nakon 
„sistematskog pregleda”, države 
članice izdvojile su 26,9 % dodatnih 
sredstava ZPP -a (1,3 milijarde eura) za 
„nove izazove” gospodarenja voda -
ma52 (vidjeti sliku 8. ). Prosječna stopa 
provedbe u vezi s tim sredstvima na 
kraju 2012. godine iznosila je 17,5 % 
za skupinu država EU 27, premda se ta 
brojka znatno razlikuje među poje -
dinim državama članicama53 (za više 
pojedinosti vidjeti prilog IV. ). Iako je 
„sistematskim pregledom” pružena 
prilika da se pitanja gospodarenja 
vodama dodatno ugrade u planove za 
ruralni razvoj, većina je država članica 
u praksi vrlo slabo iskoristila dodatna 
sredstva.Slika 8.Planirana raspodjela sredstava „sistematskog pregleda” 
i oporavka po „novim izazovima”, stanje u 2010. godini
Izvor: Europska komisija.0,3 %Bioraznolikost
31,2 %
Gospodarenje vodama
26,9 %Obnovljiva energija5,6 %Klimatske promjene14,2 %Širokopojasni internet7,3 %Inovacije u vezi s novim izazovimaRestrukturiranje sektora mljekarstva14,5 %49  Odluka Vijeća 2009/61/EZ od 
19. siječnja 2009. o izmjeni 
Odluke 2006/144/EZ o strateškim 
smjernicama Zajednice za ruralni 
razvoj (programsko razdoblje 
od 2007. do 2013.) (SL L 30, 
31.1.2009., str. 112.) [posebno 
izdanje na hrvatskom jeziku, 
poglavlje 3., svezak 27., str. 296.].
50  Uvodna izjava 3. Odluke 
2009/61/EZ: „U procjeni 
provedbe reforme zajedničke 
poljoprivredne politike 
iz 2003. uočeno je da su 
klimatske promjene, obnovljiva 
energija, upravljanje vodama, 
bioraznolikost i restrukturiranje 
sektora mlijeka ključni 
novi izazovi za europsku 
poljoprivredu.”
51  COM(2008) 800 final od 
26 studenoga 2008.
52  Sud je svjestan da dio sredstava 
koji se odnosi na „novi izazov” 
biološke raznolikosti može imati 
pozitivan učinak i na vodu.
53  Komisija ne raspolaže 
potvrđenim podatcima za 
navedene stope provedbe. 
Međutim, podatci koje iznosi Sud 
temelje se na informacijama koje 
je dostavila Komisija.
40 Opažanja
Načelo po kojem onečišći -
vač snosi financijske 
posljedice nije uključeno 
u ZPP
62 
Načelo po kojem onečišćivač snosi 
financijske posljedice obvezuje oneči -
šćivača da snosi troškove sprječavanja, 
kontrole i sanacije onečišćenja54. Danas 
je to načelo zakonska obveza koju EU 
podupire svojim Ugovorom o funkci -
oniranju55 i Direktivom o odgovorno -
sti za okoliš56, te se na njega izričito 
poziva u članku 9. Okvirne direktive 
o vodama.
63 
Poljoprivredna praksa donosi koristi 
i opterećenja za okoliš. Nepovoljni 
utjecaji poljoprivrede na okoliš često 
podrazumijevaju ispuštanje neželjenih 
kemikalija (onečišćujuće tvari) u okoliš. 
„Difuzna priroda onečišćenja uzro -
kovanog poljoprivredom i poteškoće 
s otkrivanjem onečišćivača otežavaju 
provedbu zakona za zaštitu okoliša 
i raspodjelu odgovornosti za odšte -
tu54.” Svejedno, „ako su poljoprivred -
ne djelatnosti štetne za okoliš i time 
utječu na privatnu i javnu imovinu54, 
trebalo bi se primjenjivati načelo po 
kojem onečišćivač snosi financijske 
posljedice”. Mehanizmi za provedbu 
načela po kojem onečišćivač snosi 
financijske posljedice možda i postoje 
(poput novčanih kazni koje se određu -
ju na razini država članica), ali oni ne 
utječu na plaćanja koja primaju korisni -
ci sredstava ZPP -a.64 
Kazne koje se trenutno određuju 
poljoprivrednicima koji ne ispunjavaju 
obveze višestruke sukladnosti (koji, pri -
mjerice, prelaze prihvatljive zakonske 
razine onečišćenja) nisu izračunane na 
temelju troškova prouzrokovane štete 
te stoga mogu predstavljati samo dio 
tih troškova. U mnogim slučajevima 
one nisu razmjerne težini poljoprivred -
nikovog kršenja obveza višestruke su -
kladnosti. To je opažanje već navedeno 
u tematskom izvješću Suda br. 8/2008. 
U tom pogledu Sud još jednom skreće 
pozornost na nedostatke u vezi s pri -
mjenom uvjeta višestruke sukladnosti 
navedene u dijelu od 40. do 43. od -
lomka. Stoga uvjet višestruke suklad -
nosti trenutno, na način kako se sada 
primjenjuje, može ponuditi koristan, ali 
i samo djelomičan odgovor na načelo 
po kojem onečišćivač snosi financijske 
posljedice.
65 
Znatan broj plaćanja iz fonda za ruralni 
razvoj nije povezan s uvjetom višestru -
ke sukladnosti9. Stoga će poljoprivred -
nici koji uzrokuju onečišćenje nastaviti 
dobivati ta sredstva bez ikakvoga 
smanjenja. Trenutno ne postoji nikakav 
mehanizam koji uzima u obzir razmjer 
troškova sprječavanja i sanacije one -
čišćenja koje poljoprivrednik uzrokuje 
i koji na temelju toga umanjuje plaća -
nja iz fonda za ruralni razvoj.54  Margaret Rosso Grossman, 
Agriculture and the 
Polluter Pays Principle, 
svezak 11.3 Electronic 
Journal of Comparative Law , 
(prosinac 2007.), http://www.
ejcl.org/113/article113-15.pdf .
55  Članak 191. stavak 2. Ugovora 
o funkcioniranju Europske 
unije.
56  Direktiva 2004/35/EZ 
Europskog parlamenta 
i VIjeća (SL L 143, 30.4.2004., 
str. 56.), izmijenjena 
Direktivom 2006/21/EZ 
(SL L 102, 11.4.2006., str. 15.) 
i Direktivom 2009/31/EZ 
(SL L 140, 5.6.2009., str. 114.).
41 Opažanja
Sustavi za praćenje i eva -
luaciju ne pružaju cjelo -
vitu sliku
66 
Već je prošao niz godina od stavljanja 
snažnog naglaska na vodnu politiku 
EU-a i od uspostave instrumenata 
ZPP -a koji imaju mogućnosti za rješa -
vanje pitanja u vezi s vodama:
(i.) uvjet višestruke sukladnosti uve -
den je 2003. godine, a od 2005. go -
dine obvezno se primjenjuje na 
sve poljoprivrednike koji primaju 
izravna plaćanja;
(ii.) fond za ruralni razvoj uključen je 
u ZPP 2000. godine; a
(iii.) Okvirna direktiva o vodama stupila 
je na snagu 2000. godine, donoseći 
obvezu za države članice da do 
2006. godine uspostave operativne 
sustave za praćenje.
67 
U svojem današnjem obliku sustavi 
za praćenje ne pružaju sveobuhvatni 
pregled opterećenja za vode uzroko -
vanih poljoprivredom. Informacije su 
u tom pogledu nepotpune, rascjepka -
ne te povremeno zakašnjele. Razlozi su 
sljedeći:
(i.) sustavi za praćenje i evaluaciju 
u vezi sa ZPP -om od ograničene su 
koristi u pogledu informacija u vezi 
s vodama;
(ii.) mehanizmi za praćenje vodne poli -
tike kasno su uspostavljeni i nepot -
puni su; te
(iii.) nijedan postojeći informacijski 
sustav ne može osigurati potrebne 
podatke za stvaranje poveznice 
između kvalitete i količine vode 
i poljoprivredne prakse.Sustavi za praćenje i evaluaciju 
u vezi sa ZPP -om od ograničene 
su vrijednosti za mjerenje 
napretka u smjeru vodnih 
ciljeva utvrđenih u propisima 
ZPP- a
68 
Pravo EU -a57 obvezuje države članice 
da Komisiji podnose godišnje izvješće 
s „rezultati(ma) kontrola u vezi s vi -
šestrukom sukladnosti”. Ti rezultati 
odnose se na broj provedenih provjera 
i kršenja različitih obveza višestruke 
sukladnosti. Ne obuhvaćaju informaci -
je o učinku uvjeta višestruke sukladno -
sti na kvalitetu ili količinu vode, što im 
nikada nije ni bila svrha.
69 
Komisija prati i provodi evaluaciju 
svih aktivnosti ruralnog razvoja za 
programsko razdoblje od 2007. do 
2013. godine putem zajedničkog okvi -
ra praćenja i evaluacije (ZOPE). ZOPE 
koristi pokazatelje kojima se mjeri 
napredak u smjeru ciljeva ruralnoga 
razvoja, kao i evaluacije neovisnih 
ocjenjivača.57  Članak 84. stavak 1. točka (e) 
Uredbe (EZ) br. 1122/2009.
42 Opažanja
70 
U pogledu voda, ZOPE -om je utvrđe -
no pet osnovnih pokazatelja58, jedan 
pokazatelj rezultata („područje pod 
uspješnim upravljanjem zemljištem 
kojim se doprinosi kvaliteti vode”) 
i jedan pokazatelj učinka („poboljšanje 
kvalitete vode”). Revizijom je utvrđeno 
da pokazatelj rezultata nije dovoljno 
precizan jer ne određuje što se točno 
misli pod „uspješnim upravljanjem 
zemljištem”, pokazatelj učinka na kva -
litetu vode odnosi se samo na nitrate 
i fosfor, a pokazatelj za količinu vode 
ne postoji. Osim toga, izvješća država 
članica o svim pokazateljima ZO -
PE-a često su zastarjela ili nepotpuna. 
Države članice u mnogo slučajeva nisu 
odredile ciljne vrijednosti.71 
U dokumentu sa smjernicama za 
ZOPE59 utvrđeno je pet evaluacijskih 
pitanja u vezi s vodama. Otkriveno je 
nekoliko dobrih primjera srednjoroč -
nih evaluacija u kojima su ocjenjivači 
uspjeli izmjeriti učinak određenih 
(pod)mjera na kvalitetu vode koriste -
ći se modelima, anketama korisnika 
i kvalitativnim istraživanjima (vidjeti 
okvir 14. ). Međutim, to nije uopćeni 
pristup te postoje jasni nedostatci 
u vezi sa sustavnim mjerenjem rezul -
tata i učinaka, cjelovitosti podataka, 
pouzdanosti i dosljednosti. Nekoliko 
srednjoročnih evaluacija skreće pozor -
nost na nepostojanje ciljnih vrijedno -
sti u planovima za ruralni razvoj, što 
otežava procjenu napretka u smjeru 
ciljeva vezanih za vode.
Dobri primjeri izmjerenih učinaka u srednjoročnim evaluacijama
Italija (Lombardija) – Za mjeru 214. (agro -okolišna plaćanja), ocjenjivač je pomoću modela na razini parcela 
izračunao višak dušika i omjer izloženosti i toksičnosti izmjerene u podzemnim vodama zbog uporabe pe -
sticida. Na regionalnoj je razini sveukupno smanjenje viška dušika zbog mjere 214. iznosilo 2,6 kg/ha, dok je 
smanjenje omjera izloženosti i toksičnosti iznosilo 3,9 %. Učinak mjere bio je izraženiji u područjima gdje je 
primjena mjere bila uspješnija.Okvir 14.
Mehanizmi za praćenje vodne 
politike nepotpuni su
72 
U skladu s člankom 8. Okvirne direk -
tive o vodama, države članice dužne 
su osigurati „uspostavu [...] programa 
praćenja stanja voda radi dobivanja ja -
snog i sveobuhvatnog pregleda stanja 
voda u svakom vodnom području”.Programi za praćenje trebali su postati 
operativni do 2006. godine i obuhva -
titi program nadzornog praćenja (za 
cijelo područje) i program operativnog 
praćenja (češće i detaljnije praćenje 
usmjereno na otkrivanje problema -
tičnih područja). Države članice mogu 
se odlučiti i za uspostavu programa 
istraživačkog praćenja (npr. za određe -
ne tvari).58  Kvaliteta vode (bruto bilanca 
hranjivih tvari), kvaliteta 
vode (onečišćenje nitratima 
i pesticidima), kvaliteta vode 
(% teritorija koji je označen 
kao područje ugroženo 
nitratima), uporaba vode 
(% navodnjavanog obrađenog 
poljoprivrednog zemljišta), 
zaštitne šume, koje su u prvom 
redu namijenjene zaštiti tla 
i voda.
59  Priručnik za zajednički 
okvir praćenja i evaluacije. 
Dokument sa smjernicama, 
GU za poljoprivredu i ruralni 
razvoj, rujan 2006. godine.
43 Opažanja
73 
Nakon procjene programa država 
članica za praćenje u 2012. godini, 
Europska agencija za okoliš u izvješću 
je navela sljedeće: „Postoje primje -
ri vrlo dobrih i kvalitetnih izvješća. 
Međutim, postoje i slučajevi u kojima 
u izvješćima ima nedorečenosti ili 
proturječja60.” U jednom drugom izvje -
šću, Komisija navodi sljedeće: „Jasan 
nedostatak u praćenju proizlazi iz 
informacija koje se dostavljaju Komisiji. 
[…] U pojedinim državama članicama 
ekološko i kemijsko stanje voda nije 
poznato za preko 50 % vodnih tijela61.” 
U pojedinim su državama članicama 
mreže za praćenje kasno uspostavljene i/ili imaju metodološke nedostatke. 
Revizijom je utvrđeno da se praćenje 
u pojedinim državama članicama usre -
dotočuje na prikupljanje informacija 
o stanju vodnih tijela ne vodeći mnogo 
računa o praćenju opterećenja za vode 
(vidjeti okvir 15. ). Na lokalnoj razini 
postoje određene znanstvene studije 
ili pokusne mreže koje stvaraju pove -
znice između poljoprivredne prakse 
i kvalitete vode (vidjeti okvir 16. ).
Primjer nedostataka u mreži za praćenje
Francuska – U pregledu uspješnosti plana za upravljanje riječnim slijevom ne postoje točno određeni pokaza -
telji za izdvojeno praćenje opterećenja uzrokovanih poljoprivredom. Jedan od postojećih pokazatelja odnosi 
se na sveukupni učinak djelatnosti kućanstava, industrije i poljoprivrede na stanje voda. Isto vrijedi i za poka -
zatelj koji se odnosi na prelaženje mjerljivih ciljnih vrijednosti na čvorištima.
Također u Francuskoj, jednim pokazateljem količine vode koja se crpi iz podzemnih i površinskih vodnih tijela 
u različitim sektorima djelatnosti mjeri se voda korištena za navodnjavanje, ali taj pokazatelj i. nema mjerljivi 
cilj i ii. ne omogućuje usporedbu zahvaćenih količina s održivim zahvaćanjem u vremenima nestašica vode.
Dobri primjeri mreža za praćenje
U Nizozemskoj postoje dvije posebne mreže za praćenje koje stvaraju poveznice između poljoprivrede i vode. 
Jedna od njih procjenjuje koncentracije cijelog niza tvari na poljoprivrednim gospodarstvima i povezuje ih 
s bazom podataka s informacijama o načinima upravljanja, stajskim gnojivom i sredstvima koja se koriste itd. 
Druga mreža koristi postojeće točke za ispitivanje u poljoprivrednim područjima za procjenu utjecaja poljopri -
vrede na kvalitetu voda (udio fosfora i dušika).
U Danskoj postoji program za praćenje usmjeren na evidentiranje učinka nacionalnih planova za vodeni okoliš 
i ostalih programa za poljoprivredni sektor na izluživanje hranjivih tvari u vodeni okoliš. Šest reprezentativnih 
slivnih područja prati se izravnim mjerenjima, razgovorima s poljoprivrednicima o poljoprivrednoj praksi i izra -
dom modela odnosa poljoprivrede i gubitka hranjivih tvari u okoliš.Okvir 15. Okvir 16.60  Izvješće Europske agencije za 
okoliš br. 8/2012 „Europske 
vode  – procjena stanja 
i opterećenja.
61  COM(2012) 670 final. Izvješće 
Komisije Europskom 
parlamentu i Vijeću 
o provedbi Okvirne direktive 
o vodama (2000/60/EZ). 
Planovi za upravljanje riječnim 
sljevovima.
44 Opažanja
74 
Praćenje u sklopu Okvirne direktive 
o vodama stoga je produbilo saznanja 
o stanju europskih voda i opterećenji -
ma koja im prijete, ali još uvijek nije 
cjelovito te se rezultati moraju tumačiti 
uz oprez zbog nepotpunosti podataka 
i metodoloških nedostataka. U većini 
slučajeva države članice ne provode 
praćenje pojedinačnih mjera u progra -
mima iz planova za upravljanje riječ -
nim sljevovima (vidjeti tablicu 2. ).
75 
U pogledu praćenja udjela nitrata 
u površinskim i podzemnim voda -
ma, Direktiva o nitratima62 obvezuje 
države članice da „izrađuju i provode 
odgovarajuće programe praćenja kako 
bi ocijenile učinkovitost programa 
djelovanja”. Svake četiri godine dužne 
su podnijeti izvješće o koncentracija -
ma nitrata u podzemnim i površinskim 
vodama, eutrofikaciji površinskih 
voda, učinku programa djelovanja na 
kvalitetu voda, kao i o poljoprivrednoj 
praksi, preispitivanju područja ugro -
ženih nitratima i programa djelovanja 
te očekivanim budućim kretanjima 
kvalitete vode63. Ta izvješća država 
članica koriste se kao osnova za sažeto 
izvješće Europske komisije o provedbi 
Direktive. Međutim, postoje određena 
kašnjenja država članica u izvješćivanju 
koje je propisano Direktivom o nitrati -
ma. Sažeto izvješće EU -a za razdoblje 
od 2008. do 2011. godine objavljeno je 
tek 4. listopada 2013. godine64.76 
Pojedinačna izvješća država članica za 
razdoblje od 2008. do 2011. godine ra -
zlikuju se u kvaliteti i pristupu. U saže -
tom izvješću Komisija navodi sljedeće: 
„Među državama članicama postojale 
su velike razlike kako u pogledu forma -
ta tako i kvalitete sadržaja izvješća, što 
je otežalo izradu dosljedne objedinje -
ne sinteze na razini EU -a. Isto su tako 
u nekoliko slučajeva digitalni podatci 
priloženi pisanim izvješćima država 
članica bili nedosljedni i bilo ih je teško 
tumačiti te su ih države članice trebale 
pojašnjavati.” Osim što podatci nisu 
uvijek dostupni za sve države članice, 
u pojedinim se slučajevima ne mogu 
uspoređivati između država članica.62  Članak 5. stavak 6. Direktive 
o nitratima (91/676/EEZ).
63  http://ec.europa.eu/
environment/water/
water -nitrates/
64  Radni dokument službi 
Komisije SWD(2013) 405 final 
priložen Izvješću Komisije 
Europskom parlamentu 
i Vijeću o provedbi Direktive 
Vijeća 91/676/EEZ o zaštiti 
voda od onečišćenja 
uzrokovanog nitratima 
iz poljoprivrednih izvora, 
temeljen na izvješćima 
država članica za razdoblje od 
2008. do 2011. godine.
45 Opažanja
Potrebno je dodatno poboljšati 
sustav WISE, „pristupnik 
informacijama o europskim 
vodama”
77 
Sustav WISE (informacijski sustav za 
europske vode, eng. Water Information 
System for Europe ) izrađen je 2003. go -
dini kao alat za izvješćivanje država 
članica i kao internetski portal na ko -
jem su dostupne informacije o vodama 
na razini EU -a. Sustav WISE prikuplja 
informacije putem nekoliko podatkov -
nih tokova koji potječu ili iz obveznih 
podataka koje prikuplja Komisijin 
GU za okoliš na temelju obveza koje 
proizlaze iz Okvirne direktive o voda -
ma te Direktiva o urbanim otpadnim 
vodama, o vodi za kupanje i o vodi za 
piće, ili iz dobrovoljnih podataka koje 
Europska agencija za okoliš prikuplja 
na godišnjoj razini65. U sustavu WISE ne 
nalaze se podatci koje države članice 
dostavljaju na temelju obveza iz Direk -
tive o nitratima66, kao ni podatci koje 
GU za poljoprivredu prikuplja putem 
ZOPE- a. Podatci prikupljeni i uspore -
đeni putem sustava WISE od 2003. do 
2011. godine bili su usredotočeni na 
kvalitetu vode, a ne na količinu vode ili 
rizik od nestašice vode4.
78 
Unatoč mogućnosti pružanja sveobu -
hvatnih informacija o vodama u Europi, 
sustav WISE nailazi na određene poteš -
koće. Neki podatkovni tokovi u sustavu 
WISE nisu u potpunosti integrirani. 
Zbog pitanja tajnosti podataka, opse -
ga, učestalosti podataka (npr. godišnji 
prosjeci naspram četverogodišnjih 
prosjeka) i obrade podataka u država -
ma članicama (neke zemlje dostavljaju 
sjedinjene podatke), nije uvijek mogu -
će usporediti podatke kako bi se mogli 
u potpunosti iskoristiti.Komisijina nastojanja da izradi 
pokazatelje koji povezuju 
kvalitetu i količinu vode 
i poljoprivrednu praksu još nisu 
polučila uspjeh
79 
Komisija od 2002. godine radi na izradi 
niza agro -okolišnih pokazatelja kojima 
bi se pratilo uključivanje pitanja u vezi 
s okolišem u ZPP na razini EU -a, država 
članica i regija67. Dostupnost podataka 
u praksi predstavlja problem za većinu 
tih pokazatelja (vidjeti tablicu 5. ). Nije -
dan agro -okolišni pokazatelj ne stvara 
poveznicu s određenom pojedinač -
nom poljoprivrednom praksom.65  Pokazatelji vezani za 
poljoprivredu i vodu koje 
koristi Europska agencija 
za okoliš su: bruto bilanca 
hranjivih tvari; korištenje 
slatkovodnih resursa; tvari 
koje troše kisik u rijekama; 
hranjive tvari u slatkoj vodi; 
hranjive tvari u prijelaznim, 
obalnim i morskim vodama; 
klorofil u prijelaznim, obalnim 
i morskim vodama; pesticidi 
u podzemnim vodama 
(Izvješće Europske agencije 
za okoliš o ekološkim 
pokazateljima u 2012. godini).
66  U pogledu nitrata, 
Europske agencije za okoliš 
i GU za okoliš posljednjih 
godina rade na usavršavanju 
podataka iz izvješća o stanju 
okoliša te podataka koji 
se prikupljaju na temelju 
Direktive o nitratima i Okvirne 
direktive o vodama. Cilj 
je smanjiti opterećenje za 
države članice u pogledu 
izvješćivanja i istodobno 
poboljšati usporedivost 
i dosljednost podataka iz 
različitih izvora. Ovaj je posao 
trenutno zaustavljen.
67 http://epp.eurostat.ec.europa.
eu/portal/page/portal/agri_
environmental_indicators/ 
introduction .
46 Opažanja Tablica 5.Pregled agro -okolišnih pokazatelja koji otkrivaju glavna opterećenja za kvalitetu 
i količinu vode
Naziv agrookolišnog 
pokazateljaGlavni pokazatelj / 
potpokazateljNadležno tijelo Uočeni problemi
Bruto bilanca dušikaMogući višak dušika na poljoprivred ‑
nim zemljištima (kg/ha/godina)EurostatMetode za izračun bruto bilance 
dušika nisu usklađene u svim zemljama, 
podatci iz različitih država ne mogu se 
uspoređivati. 
Rizik od onečišćenja fosforomMogući višak fosfora na poljoprivred ‑
nim zemljištima (kg/ha/godina)
Ugroženost izluživanjem/otjecanjem 
fosforaEurostat
GU za okolišMetode za izračun bruto bilance 
fosfora nisu usklađene u svim zemljama, 
podatci iz različitih država ne mogu se 
uspoređivati.
Još nije spremno zbog ograničene 
dostupnosti podataka i metodoloških 
problema.
Kvaliteta vode – onečišćenje 
nitratima Rijeke i podzemne vode s koncentra ‑
cijama nitrata iznad 50 mg NO3/l
Koncentracije nitrata iznad 25 mg 
NO3/l su prag za upozorenje EurostatDostupni podatci nisu dovoljno detaljni 
kako bi se utvrdilo jesu li kretanja 
različita u onim područjima koja imaju 
pogodnosti mjera ZPP‑a u odnosu na 
ona koja nemaju. Ne razlikuju se regije, 
vrste tla i sl., iako bi to bilo korisno radi 
utvrđivanja uzroka tih kretanja.
Kvaliteta vode – onečišćenje 
pesticidimaEuropska agencija za okolišDostupne su ograničene informacije. 
Nema pouzdanih podataka o pesticidi ‑
ma u podzemnim vodama.
NavodnjavanjeUdjel (%) navodnjavane površine 
u obrađenom poljoprivrednom 
zemljištu (i kretanje)EurostatNema informacija o  mjerenju potrošnje 
vode radi mjerenja učinkovitosti. Ne do ‑
stavljaju se informacije na razini vodnog 
područja. Nema poveznice s korištenjem 
vode (zahvaćanje vode i stanje vode 
u određenom području).
Zahvaćanje vodeGodišnje zahvaćanje vode po izvori ‑
štima i sektorima
Korištenje vode po vodoopskrbnim 
kategorijama i korisnicimaEuropska agencija za okoliš/
EurostatPodatci su dostupni samo za između 
polovice i dvije trećine država članica.
Rizik od pesticidaIndeks rizika od štete uzrokovane 
toksičnosti i  izloženosti pesticidimaGU za zdravlje i potrošačeNema dostupnih podataka za ovaj 
pokazatelj. Podatci o prodaju pesticida 
trebali su biti dostavljeni 2013., a podat ‑
ci o uporabi pesticida od 2015.godine.
Napomena: Postoji cijeli niz drugih agro -okolišnih pokazatelja koji imaju neizravne poveznice s vodama. To su u prvom redu potrošnja 
mineralnog gnojiva u poljoprivredi, potrošnja pesticida, obrasci uzgoja nasada, obrasci uzgoja stoke, zemljišni pokrov, gospodarenje 
stajskim gnojivom, specijalizacija poljoprivrednih gospodarstava i intenzifikacija/ekstenzifikacija poljoprivrednih gospodarstava.
47
 Zaključci  
i preporuke
80 
Komisija i države članice postavile su 
ambiciozne ciljne vrijednosti u područ -
ju politike za poboljšanje gospodare -
nja voda u EU -u u srednjem, odnosno 
dugom roku. Poljoprivreda kao jedan 
od najvećih potrošača i onečišćivača 
vode u tome treba odigrati važnu ulo -
gu. Na to je stavljen naglasak kako pri -
likom izrade Okvirne direktive o voda -
ma tako i u nešto novijem političkom 
sporazumu o budućnosti zajedničke 
poljoprivredne politike (ZPP).
81 
Kako bi se dosegnule te ambiciozne 
ciljne vrijednosti, ZPP se mora provo -
diti na način koji potiče najdjelotvor -
niju i najučinkovitiju potrošnju vode 
u poljoprivredi i odvraća od rastrošno -
sti, onečišćenja i sl. Većina sredstava 
EU-a i plaćanja poljoprivrednicima 
uvjetovano je određenom dobrom 
praksom u vezi s vodama (u sklopu 
režima višestruke sukladnosti). Za po -
sebne projekte u vezi s vodama putem 
mjera za ruralni razvoj izdvojena su 
znatna sredstva.
82 
Revizijom je ispitano jesu li ciljevi 
vodne politike EU -a uspješno uključeni 
u ZPP . Sud zaključuje da su Komisija 
i države članice u tome uspjele samo 
djelomično. Uzrok leži u neusklađeno -
sti između onoga što se želi postignuti 
ciljevima politike i mogućnosti instru -
menata koji se koriste za uvođenje 
promjena. Instrumenti koji se trenutno 
koriste u ZPP -u za rješavanje pitanja 
u vezi s vodama dosad nisu uspjeli 
ostvariti dovoljan napredak u smjeru 
ambiciozno postavljenih ciljnih vrijed -
nosti u pogledu voda. Revizija je uka -
zala na nedostatke ne samo u izradi 
i primjeni uvjeta višestruke sukladnosti 
nego i u korištenju sredstava za ruralni 
razvoj, te je upozorila na kašnjenja 
i nedostatke u provedbi Okvirne direk -
tive o vodama.83 
U pogledu uvjeta višestruke sukladno -
sti, revizija je ukazala na to da obveza -
ma višestruke sukladnosti nije obuhva -
ćen niz važnih pitanja u vezi s vodama 
(odlomci od 35. do 37.), kao i da Komisi -
ja nije osigurala prikladnost standarda 
za dobre poljoprivredne i ekološke 
uvjete (DPEU) na razini država članica 
ili da su oblikovani na takav način da 
promiču dobru poljoprivrednu praksu 
(odlomak 38. i odlomci od 44. do 48.). 
Osim toga uvjet višestruke sukladnosti, 
na način kako se trenutno primjenjuje, 
može ponuditi koristan, ali i samo dje -
lomičan odgovor na načelo po kojem 
onečišćivač snosi financijske posljedi -
ce, a kazne povezane s uvjetom više -
struke sukladnosti nisu izračunate na 
temelju troškova prouzrokovane štete 
te stoga mogu predstavljati samo dio 
tih troškova (odlomci od 62. do 65.).
84 
U kontekstu reforme ZPP -a za novo 
programsko razdoblje (od 2014. do 
2020. godine) postavljeni su još am -
biciozniji ciljevi u vezi s uključivanjem 
ciljeva vodne politike u ZPP . Komisija 
u tom novom razdoblju želi povećati 
opseg uvjeta višestruke sukladnosti. 
Imajući na umu vlastita prethodna 
opažanja o funkcioniranju uvjeta više -
struke sukladnosti, Sud preporučuje 
sljedeće:
1. preporuka
Komisija bi zakonodavcu EU -a trebala 
predložiti potrebne izmjene u postoje -
ćim instrumentima (uvjetu višestruke 
sukladnosti i fondu za ruralni razvoj) 
ili po potrebi nove instrumente koji 
bi mogli ispuniti i ambicioznije ciljeve 
u vezi s uključivanjem ciljeva vodne 
politike u ZPP .
48 Zaključci i preporuke 
85 
Budući da su uvjet višestruke suklad -
nosti i fond za ruralni razvoj glavni 
instrumenti za uključivanje pitanja 
u vezi s vodama u ZPP , Sud zaključuje 
da na razini država članica postoje 
nedostatci u primjeni uvjeta višestruke 
sukladnosti (odlomci od 40. do 43.) i da 
mogućnosti programa država članica 
za ruralni razvoj za rješavanje pitanja 
u vezi s vodama nisu u potpunosti 
iskorištene (odlomci od 49. do 61.). Sud 
stoga preporučuje sljedeće:
2. preporuka 
Države članice trebale bi:
— ukloniti nedostatke u uspješnosti 
vlastitih provjera višestruke suklad -
nosti otkrivene tijekom revizije,
— odrediti odgovarajuće kazne u slu -
čaju kršenja odredbi,
— staviti veći naglasak na to da u svo -
jim planovima za ruralni razvoj 
utvrde probleme u vezi s vodama 
i osiguraju da su ti planovi uskla -
đeni s planovima za upravljanje 
riječnim sljevovima,
— izraditi i strogo primjenjivati zaštit -
ne mehanizme kako bi se izbjegle 
nepovoljne nuspojave za vode 
uzrokovane djelatnostima koje 
se financiraju iz fonda za ruralni 
razvoj,
— aktivnije razmotriti i prikladno pro -
micati korištenje sredstava nami -
jenjenih pitanjima u vezi s vodama 
na način koji je sukladan dobrom 
financijskom upravljanju.86 
S obzirom na važnost Okvirne direktive 
za vode u kontekstu vodne politike 
EU-a i imajući na umu izraženu potre -
bu da se pitanja u vezi s gospodare -
njem vodama uključe u druga područ -
ja politike poput poljoprivrede, Sud 
zaključuje da su kašnjenja i nedostatci 
koji su utjecali na provedbu Okvirne 
direktive o vodama otežali uključivanje 
ciljeva vodne politike u ZPP (odlomci 
od 21. do 32. i od 72. do 76.). Uzimajući 
u obzir činjenicu da se vodna politika 
EU-a u stvarnosti provodi sredstvima iz 
drugih područja politike (poput ZPP -a) 
i pazeći na usklađenost vodne i poljo -
privredne politike EU -a, Sud preporu -
čuje sljedeće:
3. preporuka
Komisija bi trebala predložiti odgova -
rajuće mehanizme koji mogu djelo -
tvorno proizvesti povoljan učinak na 
kvalitetu programskih dokumenata 
država članica u vezi s Okvirnom di -
rektivom o vodama i osigurati da se ne 
odstupa od rokova utvrđenih Okvir -
nom direktivom o vodama. U tu bi se 
svrhu prije dodjele sredstava za ruralni 
razvoj trebali osigurati minimalni uvjeti 
u vezi s provedbom Okvirne direktive 
o vodama.
Države članice trebale bi hitno ubrzati 
proces provedbe Okvirne direktive 
o vodama i za sljedeći upravljački ci -
klus (2015. godinu) poboljšati kvalitetu 
svojih planova za upravljanje riječnim 
sljevovima tako da utvrde pojedinačne 
mjere (npr. u pogledu opsega, rokova, 
ciljnih vrijednosti i troškova) i učine 
ih dovoljno jasnima i konkretnima na 
operativnoj razini.
49 Zaključci i preporuke 
87 
Sud također zaključuje da se na razini 
Europe i država članica ne zna dovolj -
no o opterećenjima za vode koje uzro -
kuju poljoprivredne djelatnosti, kao ni 
o tome kako se ta opterećenja postu -
pno mijenjaju (odlomci od 66. do 79.). 
Na razini Komisije i država članica 
utvrdili smo sljedeće nedostatke:
 — sustavi za praćenje i evaluaciju 
u vezi sa ZPP -om od ograničene su 
vrijednosti za mjerenje napretka 
u smjeru vodnih ciljeva utvrđenih 
u propisima ZPP -a,
 — sustav WISE (informacijski sustav 
za europske vode, engl. Water 
Information System for Europe ) je 
nepotpun,
 — Komisijina nastojanja da izradi 
pokazatelje koji povezuju kvalitetu 
i količinu vode i poljoprivrednu 
praksu još nisu polučila uspjeh.Sud stoga preporučuje sljedeće:
4. preporuka
Komisija bi se trebala bolje upoznati 
s poveznicama između kvalitete/koli -
čine vode i poljoprivredne prakse na 
način da poboljša postojeće sustave 
za praćenje i osigura da mogu barem 
izmjeriti postupne promjene optereće -
nja za vode uzrokovanog poljoprivred -
nim djelatnostima. To bi omogućilo 
prepoznavanje područja kojima su 
sredstva ZPP -a najpotrebnija.
S obzirom na to da kvaliteta infor -
macija o vodama za EU u cjelini ovisi 
o kvaliteti informacija koje dostave 
države članice, kao i na to da je do -
stupnost tih informacija preduvjet za 
donošenje dobrih odluka u području 
politike, države članice potiču se na 
poboljšavanje pravodobnosti, pouz -
danosti i dosljednosti podataka koje 
dostavljaju Komisiji i Europskoj agenciji 
za okoliš.
I. sudsko vijeće, kojim predsjeda članica Revizorskog suda gospođa 
Rasa BUDBERGYTĖ, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
26. ožujka 2014. godine.
Za Revizorski sud
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsjednik

50
 Prilozi
Revizijska pitanja i kriteriji korišteni u revizijiPrilog I.KOM 1
KOM 2
KOM 3
KOM 4
KOM 5
DČ 1
DČ 2
DČ 3
DČ 4
DČ 5
DČ 6
DČ 7
KOM 6
DČ 8
DČ 9
DČ 10Uvjet višestruke sukladnosti iskorištava se u potpunosti
(primjenjuje se na sva relevantna plaćanja/mjere) kako bi seizbjegle nepovoljne nuspojave
Komisija osigurava da su države članice pravilno prenijele
obveze višestruke sukladnosti na svoje standarde
Komisija je dostavila državama članicama smjernice o tome
kako se usmjeriti na zaštitu voda u njihovim planovima zaruralni razvoj
Komisija provjerava jesu li planovi za ruralni razvoj usmjereni
na zaštitu voda
Standardi država članica na koje su prenesene obveze višestrukesukladnosti dovoljno su zahtjevni te se mjerama predviđenimaplanovima za ruralni razvoj ﬁnanciraju samo oni projekti iliintervencije koji izlaze iz okvira obveza višestruke sukladnosti
Standardi država članica na koje su prenesene obvezevišestruke sukladnosti konkretni su i operativni na razinipoljoprivrednih gospodarstava te sustav provjeravanjanjihovog poštovanja djeluje ispravno
Tijekom razrade plana za ruralni razvoj zatraženo je mišljenje
glavnih dionika odgovornih za provedbu vodne politike EU-a
Plan za upravljanje riječnim slijevom i programi mjera
operativni su, speciﬁčni i mjerljivi kako ne bi ugrozili njihovouključivanje u plan za ruralni razvoj za sljedećeprogramsko razdoblje
Analiza utjecaja na okoliš provedena za plan za ruralni razvoj
u skladu je s analizom utjecaja na okoliš provedenom zapotrebe plana za upravljanje riječnim slijevom
Mjere predviđene planom za ruralni razvoj usmjerene su na
potrebe u vezi s vodom koje su utvrđene analizom potreba
Mjere predviđene planom za ruralni razvoj osmišljene su
kako bi se izbjegle bilo kakve nepovoljne nuspojave za vodu
Komisijin sustav za praćenje pouzdan je i ukazuje na pozitivan
doprinos poljoprivredne politike u postizanju ciljevavodne politike EU-a
Sustav za praćenje koji koriste države članice pouzdan
je i ukazuje na pozitivan doprinos poljoprivredne politikeu postizanju ciljeva vodne politike EU-a
Korisnici su upoznati s obvezama višestruke sukladnosti u vezi
s vodama te su ih one potaknule da više poštuju obvezeu vezi s vodama tijekom obavljanja svojih djelatnosti
Programi ruralnog razvoja bili su dovoljno atraktivni da
potaknu korisnike na usvajanje poljoprivredne prakse kojadoprinosi zaštiti voda i koja nadilazi propisane obvezePravila o višestrukoj sukladnosti odnose se na količinu
i kvalitetu vode Je li Komisija osiguralada se uvjetomvišestruke sukladnostii njegovom provedbomu državama članicamavodi računa o potrebiza usmjeravanjem naciljeve vodne politikeEU-a?
Je li Komisija osigurala
da su države članiceu svojim planovima zaruralni razvoj bileusmjerene na ciljevevodne politike EU-a?Je li Komisija odredilanajbolji način zakorištenjeinstrumenata ZPP-aza usmjeravanje naciljeve vodne politikeEU-a?
Jesu li države članicekoristile uvjetvišestruke sukladnostiza usmjeravanje naciljeve vodne politikeEU-a?
Jesu li države članice
koristile planoveruralnog razvoja zausmjeravanje na ciljevevodne politike EU-a?Jesu li države članicekoristile instrumenteraspoložive putemZPP-a za usmjeravanjena ciljeve vodnepolitike EU-a?Imaju li Komisija i državečlanice strategiju kojauključuje najbolji način zakorištenje instrumenataZPP-a za usmjeravanjena ciljeve vodne politikeEU-a?
Može li Komisija dokazati da su instrumentiZPP-a bili djelotvorni u pogledu usmjeravanjana ciljeve vodne politike EU-a?
Mogu li države članice dokazati da su
instrumenti ZPP-a bili djelotvorni u pogleduusmjeravanja na ciljeve vodne politike EU-a?Mogu li Komisija i državečlanice dokazati da suinstrumenti ZPP-a bilidjelotvorni u pogleduusmjeravanja na ciljevevodne politike EU-a?Jesu li ciljevivodne politikeEU-a djelotvornouključeni uvodnu politikuEU-a?Komisijin
pregled
Legenda
Posjeti državama
članicama ili
pregledi
dokumentacije
51 Prilozi
Rezultati ankete: glavne promjene o kojima su izvijestila savjetodavna tijela za poljo -
privredna gospodarstva nakon uvođenja uvjeta višestruke sukladnostiPrilog II.
31
24
16
14
9
8
8
5
5
4
4
13Poboljšano praćenje i korištenje gnojiva
Poboljšano praćenje i korištenje pesticida
Bolje poznavanje/usklađenost s propisima
Nema korištenja gnojiva/pesticida u graničnom pojasu
Izgradnja sigurnih skladišta za pesticide, poboljšano recikliranje
Skladištenja gnojiva usklađenije s propisima
Bolje ugovaranje i praćenje korištenja kanalizacijskog mulja
Korištenje metoda navodnjavanja koje štede vodu
Veća usklađenost sustava za prskanje s propisima
Ugradnja vodomjera
Bolje skladištenje opasnih tvari
OstaloMolimo navedite primjere eventualnih promjena u poljoprivrednoj praksi koje ste uočili od uvođenja uvjeta višestruke sukladnosti
Broj odgovora
Sve
SMR2SMR3SMR4
SMR9
DPEU za navodnjavanje
DPEU za granične pojasove
- Pojedini sustavi odvodnje usklađeniji s propisima
- Povećan kapacitet spremnika za skladištenje stajskog 
gnojiva
- Korištenje propisnih prostora za pranje- Usklađenost s razdobljima zabrane korištenja gnojiva- Održavanje divlje vegetacije u graničnim pojasovima, 
smanjenje erozije
- Propisna ponovna uporaba reciklirane vode- Poljoprivrednici sigurnije rukuju pesticidima
52 Prilozi
Primjeri pitanja u vezi s vodama koja nisu obuhvaćena uvjetom višestruke sukladnosti
Uporaba fosfora u  poljoprivredi Korištenje pesticida u  neposrednoj blizini vodnih tijelaUporaba 
u poljoprivrediFosfor ulazi na poljoprivredno zemljište putem mineralnih i organ ‑
skih gnojiva (npr. mješavina NPK ili stajskog gnojiva/gnojevke) te se 
upotrebljava u hrani za životinje.Pesticidi štite usjeve od štete koju uzrokuju korov, bolesti i kukci.Utjecaj na vodeFosfor može ući u površinske vode i uzrokovati probleme s kvalite ‑
tom vode poput eutrofikacije.Prskanje pesticida iz zraka moglo bi uzrokovati znatne štetne učinke 
na zdravlje ljudi i na okoliš, posebno zbog zanošenja1.
Procijenjeno je da samo 0,1 % pesticida koji se koriste dopire do 
ciljanih štetočina dok većina pesticida (99,9 %) ostaje i nepovoljno 
utječe na okoliš2 (npr. na vodna tijela).Trenutno stanjeEuropska agencija za okoliš procjenjuje da se doprinos poljoprivre ‑
de količinama fosfora u površinskim vodama kreće između 20 % 
i preko 50 %3.
Novija Komisijina izvješća ukazuju na to da se dobro stanje u vezi 
s fosforom ne može postići 2015., nego tek 2027. godine (12 godina 
nakon roka postavljenog u Okvirnoj direktivi o vodama).Europska agencija za okoliš tvrdi da na razini Europe postoje 
ograničene sveukupne informacije te da ne postoje pouzdani podatci 
o pesticidima u podzemnim vodama.
U izvješću br. 9/2012 Europska agencija za okoliš navodi da su pesti ‑
cidi široko rasprostranjen uzrok lošeg kemijskog stanja u rijekama.Što se trenutno poduzima?Izgledno je da će obveze u vezi s nitratima (SMR4) neizravno utjecati 
na razine fosfora. Poljoprivrednici u područjima ugroženim nitratima 
moraju se pridržavati granica nitrata, što podrazumijeva praćenje 
razine i odabir trenutka za korištenje gnojevke i stajskog gnojiva. 
Time se usputno ograničava korištenje fosfora.Pojedine su države članice, poput Francuske i Španjolske (Andaluzi ‑
ja), u standard DPEU za granične pojasove uvele ograničenja uporabe 
pesticida tako što su zabranile uporabu tih tvari na određenoj 
udaljenosti od vodnih tijela.
U ostalih pet država članica/regija posjećenih tijekom revizije 
ograničenja na graničnim pojasovima odnose se na gnojiva, a ne na 
pesticide (vidjeti tablicu  3.).Pojedine su države članice, poput Nizozemske, iskoristile priliku da 
poduzmu nešto u pogledu difuznog onečišćenja fosforom u svojim 
programima djelovanja za nitrate i izričito uvele poljoprivredne 
standarde za korištenje fosfata.
1 Direktiva  2009/128/EZ.
2  Horrigan, L., Lawrence, R. S., & Walker, P., “How sustainable agriculture can address the environmental and human health harms of industrial 
agriculture”, Environmental Health Perspectives, 2002., svezak 110., br. 5.  
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC1240832/pdf/ehp0110-000445.pdf .
3 Rješavanje problema u vezi s fosforom u poljoprivrednoj praksi, završno izvješće Europskoj komisiji. Belgijska Služba za tla, studeni 2005. g. 
http://ec.europa.eu/environment/natres/pdf/phosphorus/AgriPhosphorusReport%20final.pdf .Prilog III.
53 Prilozi
Dodatna sredstva „sistematskog pregleda” i oporavka koja su dodijeljena državama 
članicama i iskorištena za gospodarenje vodama
Sredstva EPFRR‑a  u milijunima eura
Država članica1Sredstva za „sistematski pregled” 
i plan oporavka izdvojena za „nove 
izazove” gospodarenja vodama 
(podatci za 2010. g.)Rashodi3 
(do kraja 2012. g.)Stopa provedbe (%)
Belgija 21,6 20,1 92,9
Bugarska 19,0 8,7 45,9
Češka Republika 7, 0 2,4 34,4
Danska 61,0 7, 6 12,5
Njemačka 166,0 78,0 47, 0
Irska 26,0 0,4 1,6
Grčka 70,0 0,0 0,0
Španjolska 188,6 47, 2 25,0
Francuska 460,5 3,4 0,7
Italija 88,5 20,4 23,0
Nizozemska 21,0 1,1 5,2
Poljska 34,0 0,0 0,0
Rumunjska 22,0 0,0 0,0
Slovenija 1,0 0,2 17,7
Finska 31,0 2,3 7, 3
Švedska ‑ 35,4  ‑
Ujedinjena Kraljevina 104,0 5,7 5,4
Skupina EU27 1 332,0 232,9 17, 5
1 Države članice koje nisu izdvojile nikakva sredstva „sistematskog pregleda” i plana oporavka za gospodarenje vodama nisu stavljene na popis.
2 Na temelju objava za medije COM IP 09/1568, IP 09/1813, IP 09/1945 i IP 10/102.
3 Podatke je dostavila Komisija na temelju sveukupnih podataka dobivenih praćenjem za skupinu država EU27 za 2010., 2011. i 2012. godinu.Prilog IV.
54
 — bolje upoznatosti država članica s analitičkim 
okvirom politike ruralnog razvoja i procesa izra -
de planova za upravljanje riječnim sljevovima 
(u okviru Okvirne direktive o vodama);
 — posebnih uvjeta u novoj Uredbi o ruralnom 
razvoju koji se odnose na potporu ulaganja 
u navodnjavanje.
VII
Komisija priznaje da je došlo do kašnjenja u pro -
vedbi poljoprivrednih mjera u okviru Okvirne 
direktive o vodama i predana je suradnji s državama 
članicama na rješavanju tog pitanja. Kada se to ne 
može postići uz suglasnost, ubrzat će se mjerama 
u slučaju kršenja odredbi.
IX
U kontekstu reforme ZPP -a Komisija je predložila, 
a suzakonodavci su se u zajedničkoj izjavi1 složili da 
će se Okvirna direktiva o vodama i Direktiva o održi -
voj upotrebi pesticida biti dio višestruke sukladnosti 
kada u svim državama članicama navedene direk -
tive budu provedene i kada se utvrde sve obveze 
izravno primjenjive na poljoprivrednike.
Do tog uvođenja u višestruku sukladnost zako -
nodavci su se suglasili i da će te dvije direktive 
biti dio obveznog opsega sustava za savjetovanje 
poljoprivrednika tako da svi predmetni poljopri -
vrednici imaju pristup relevantnim savjetima. Glavni 
elementi vodne politike EU -a stoga će se pravovre -
meno uključiti u ZPP .
U pogledu politike ruralnog razvoja novom 
Uredbom o ruralnom razvoju, tj. Uredbom (EU) 
br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i pove -
zanim zakonodavstvom predviđeni su potrebni alati 
i mehanizmi za razdoblje 2014. – 2020.
1 Zajednička izjava Europskog parlamenta i Vijeća o viš estrukoj  
sukladnosti  priložena  Uredbi  (EU)  br. 1306 /2013Sažetak
Zajednički odgovor na odlomke V i VI
Komisija želi naglasiti da se višestrukom suklad -
nosti povećala svijest poljoprivrednika i da su se 
poboljšale njihove prakse u pogledu voda. Komi -
sija, međutim, napominje da provedba višestruke 
sukladnosti država članica još uvijek pokazuje 
određene slabosti.
Važno zakonodavstvo EU -a koje se odnosi na 
vode, posebno u pogledu nitrata i pesticida, već je 
uključeno u opseg višestruke sukladnosti. Preostala 
pitanja u pogledu voda trebale bi rješavati države 
članice pri ispunjavanju obveza iz Okvirne direktive 
o vodama. Programima mjera trebalo bi obuhvatiti 
sve obvezne zahtjeve utvrđene člankom 11. stav -
kom 3. Relevantne mjere u skladu s Okvirnom direk -
tivom o vodama uvest će se pravodobno u opseg 
višestruke sukladnosti kada obveza na razini 
poljoprivrednoga gospodarstva bude dovoljno 
jasna. U međuvremenu su određeni standardi za 
dobre poljoprivredne i ekološke uvjete (DPEU) kako 
bi se obuhvatili određeni osnovni zahtjevi koji već 
postoje u nacionalnom zakonodavstvu i povezali 
s plaćanjima iz ZPP -a.
U pogledu ruralnog razvoja Komisija smatra da će 
u razdoblju 2014. – 2020. doći do poboljšanja koja 
će biti rezultat:
 — prisutnosti „značajnih područja” isključivo po -
vezanih s vodom (potprioriteti) u okviru same 
nove Uredbe o ruralnom razvoju, i to s odgo -
varajućim pokazateljima u odnosu na koje će 
države članice odrediti ciljeve u okviru svojih 
programa ruralnog razvoja;
 — obveze, u okviru nove Uredbe o ruralnom razvo -
ju, prema kojoj je potrebno određenim mjerama 
potrošiti najmanje 30 % ukupnih doprinosa iz 
EPFRR -a za svaki program ruralnog razvoja za 
prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo 
ublažavanje te pitanja okoliša;Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 55
XI
U pogledu nedavno uvedenog sustava praćenja 
i evaluacije ZPP -a povezivanje kvalitete i količine 
vode s poljoprivrednim praksama vrlo je složeno 
s obzirom na velik broj poljoprivrednih praksa 
i okolnosti u poljoprivredi u cijelom EU -u, pritisak 
nepoljoprivrednih izvora koji jednako tako imaju 
znatan utjecaj na kvalitetu i dostupnost vode te iza -
zove koji pridonose uzročno -posljedičnim vezama. 
Stoga je potrebno pažljivo odrediti ravnotežu 
između troškova i administrativnog opterećenja 
povezanih sa sustavima praćenja i evaluacije s jedne 
strane te koristi povezanih s poboljšanim upravlja -
njem i donošenjem politika s druge strane.
Iskustva iz zajedničkog okvira praćenja i evaluacije 
(ZOPE) 2007. – 2013. pokazala su da je bilo vrlo teško 
odrediti točne ciljeve za pokazatelje učinka kao što 
je kvaliteta vode zbog brojnih uključenih vanjskih 
čimbenika. Dokumenti sa smjernicama dostav -
ljeni su državama članicama kao potpora mjerenju 
tih pokazatelja učinka koji se očekuju u  ex post  
evaluacijama.
U pogledu pokazatelja rezultata potvrđuje se da su 
postojale poteškoće u točnom bilježenju podataka 
za pokazatelj rezultata koji se odnosi na „područje 
u kojemu se uspješno upravlja zemljištem”.
U skladu s Okvirnom direktivom o vodama države 
članice moraju utvrditi znatne pritiske i bilježiti 
ih u planovima za upravljanje riječnim sljevovima 
i u informacijskom sustavu za europske vode (WISE). 
Priznaje se da razina na kojoj su informacije bilje -
žene nije bila korisna za analizu i zbog toga se, 
u okviru procesa zajedničke provedbene strategije 
Okvirne direktive o o vodama, raspravljalo o pro -
mjenama koje treba napraviti u pogledu zahtjeva za 
izvješćivanje, a kojima se omogućuje bolje praćenje 
pritisaka i stupnja u kojem mjere koje se provode 
imaju učinak.
Vidi i odgovor na odlomak VIII.U okviru Uredbe o ruralnom razvoju (tj. u okviru 
samog ključnog zakonodavstva) „bolje upravljanje 
vodama” i „povećanje učinkovitosti u korištenju 
voda u poljoprivredi” izričiti su elementi „priori -
teta” u odnosu na koje države članice/regije moraju 
programirati potrošnju u okviru svojih programa 
ruralnog razvoja.
Niz mjera dostupan je kao pomoć u ispunjavanju 
tih prioriteta: potpora za osposobljavanje, upotrebu 
savjeta, ulaganja, višegodišnje prakse upravljanja 
zemljištem i eksperimentalni razvoj (uključujući 
u okviru Europskog inovacijskog partnerstva za 
produktivnost i održivost u poljoprivredi).
Komisija ima program rada za obavještavanje 
država članica o tim mogućnostima u kontekstu 
različitih foruma, a posebno u okviru radne skupine 
za poljoprivredu povezane sa zajedničkom proved -
benom strategijom Okvirne direktive o vodama. 
Konačno, potrebno je uzeti u obzir da se politikom 
ruralnog razvoja mora obuhvatiti niz prioriteta i da 
su financijska sredstva ograničena.
X
Komisija je procijenila sve prijavljene planove 
za upravljanje riječnim sljevovima te će do 
jeseni 2014. održati sastanke sa svim državama 
članicama kako bi raspravila pitanja povezana 
s provedbom prvog ciklusa planova za upravlja -
nje riječnim sljevovima i suglasila se s državama 
članicama o akcijskom programu radi rješavanja 
ozbiljnih nedostataka. O nedostacima učinkovitih 
poljoprivrednih mjera raspravljalo se sa svim drža -
vama članicama i dano im je vrijeme da se dobro -
voljno usklade u pogledu tog pitanja nakon čega će 
Komisija poduzeti dodatne mjere.
Komisija će nastaviti i rad s državama članicama 
u okviru radne skupine za poljoprivredu u vezi sa 
zajedničkom provedbenom strategijom Okvirne 
direktive o o vodama u kojoj su utvrđeni pri -
mjeri dobre prakse koji su preporučeni državama 
članicama.
Odgovori Komisije 56
preporuka i, kada je potrebno, pokrenut će se 
postupci zbog kršenja obveza protiv država članica.
Međutim, u izostanku jasne definicije tih ciljeva, 
zadatak u pogledu izrade programa ruralnog 
razvoja uz poštovanje kriterija vodne politike 
EU-a neće postati potpuno nemoguć i još uvijek se 
mora provoditi uz detaljne analize snaga, slabosti, 
prilika i prijetnji (SWOT) te „potreba” koji su sastavni 
dio svakog programa ruralnog razvoja. Ipak, zbog 
izostanka odgovarajućeg plana za upravljanje 
riječnim slijevom i ciljeva taj će zadatak, doista, biti 
puno teži.
33
Komisija se slaže sa zaključkom Suda da se uvje -
tom višestruke sukladnosti povećala svijest među 
poljoprivrednicima i da su se pokrenule određene 
promjene u poljoprivrednoj praksi u pogledu voda.
Osim toga, Komisija bi željela naglasiti da je važno 
zakonodavstvo EU -a u pogledu zaštite voda EU -a od 
poljoprivrednih zagađenja, kao što je Direktiva 
o nitratima ili Uredba o pesticidima, dio višestruke 
sukladnosti od početka tog sustava.
Komisija se slaže sa zaključkom Suda da su prona -
đene slabosti u primjenu uvjeta višestruke suklad -
nosti u državama članicama, no željela bi naglasiti 
da se utvrđene slabosti rješavaju u skladu s postup -
kom poravnanja računa. Taj je postupak učinkoviti 
poticaj poboljšanju provedbe višestruke sukladnosti 
država članica.
35
Komisija smatra da je zagađenje fosforom i pestici -
dima u nekim državama članicama obuhvaćeno pro -
pisanim obvezama pri upravljanju (SMR) u odnosu 
na zakonodavstvo EU -a koje se trenutačno provodi.  
U nekim državama članicama akcijski programi 
u kontekstu Direktive o nitratima, naime, uključuju 
i zahtjeve u vezi s fosforom i ta je direktiva dio 
pravila o višestrukoj sukladnosti. Odredbe Uredbe 
o pesticidima o odobravanju sredstava za zaštitu 
bilja također su dio opsega višestruke sukladnosti.Revizija
19
U pogledu tematskog izvješća br. 7/2011, iako je 
Komisija priznala da se poboljšanja mogu ostva -
riti u određenim aspektima, naglasila je i snage 
poljoprivredno -okolišnih mjera provedenih 
u razdoblju 2007. – 2013.
Opažanja
21
Obvezne sastavnice koje je potrebno uključiti u plan 
za upravljanje riječnim sljevovima definirane su 
u direktivi. Komisija je provela kontrolu kvalitete 
planova za upravljanje riječnim sljevovima. Nalazi 
su objavljeni u izvješćima o državama članicama te 
u održani bilateralni sastanci radi rasprave o pobolj -
šanjima koja se moraju napraviti u budućim plano -
vima za upravljanje riječnim sljevovima.
23
U procesu zajedničke provedbene strategije 
Okvirne direktive o vodama izrađeni su dokumenti 
sa smjernicama kako bi se pomoglo državama 
članicama u izradi kvalitetnih planova za upravljanje 
riječnim sljevovima.
Postupanje u skladu s tim dokumentima sa smjerni -
cama i dalje je prioritet za Komisiju i države članice.
24
Komisija je svjesna nedostatka napretka u ostvari -
vanju operativnosti poljoprivrednih mjera na razini 
poljoprivrednoga gospodarstva i koristit će se 
dokazima Suda zajedno s vlastitim dokazima (izvje -
šćivanje o programima mjera) kako bi to pratila 
bilateralno s državama članicama u cilju poboljšanja 
aktivnosti u vezi s tim u drugom ciklusu planova za 
upravljanje riječnim sljevovima.
25
Države članice izrađuju planove za upravljanje riječ -
nim sljevovima na razini područja riječnog slijeva, 
a zatim određuju ciljeve na razini vodnog tijela. 
Komisija će rješavati mogući nedostatak ciljeva 
Odgovori Komisije 57
Države članice trebale su u svoje planove za 
upravljanje riječnim sljevovima uključiti mjere za 
kontrolu politika zahvaćanja i određivanja cijene 
vode kojima se omogućuje količinsko stanje koje 
je u skladu s „dobrim” stanjem koje se zahtijeva 
Okvirnom direktivom o vodama. Ako takve kontrole 
ne postoje ili se smatraju nedostatnima za potrebe 
ostvarivanja ciljeva Okvirne direktive o vodama, 
Komisija to prati s državama članicama.
42
Poteškoća u provjeri određenih zahtjeva nije spe -
cifična za višestruku sukladnost, nego proizlazi iz 
same obveze. Iako je točno da se godišnja provjera 
višestruke sukladnosti ne može prilagoditi svim 
vrstama zahtjeva, nalazi dobiveni u drugim prili -
kama mogu se jednako tako pratiti u okviru više -
struke sukladnosti.
43
Kada se u revizijama Komisije utvrde slabosti, može 
se donijeti odluka o financijskim korekcijama dok se 
ne riješe nedostaci.
46
Različitost graničnih pojaseva povezana je sa spe -
cifičnim odredbama Direktive o nitratima. Granič -
nim pojasevima uzimaju se u obzir uvjeti okoliša 
u relevantnim područjima dotične države članice 
(članak 5. stavak 3. točka (b)). To znači da se granični 
pojasevi mogu razlikovati ako je izgled graničnih 
pojaseva zajedno s drugim mjerama koje su pred -
stavljene u akcijskom programu dovoljan za smanje -
nje zagađenja voda nitratima (članak 5. stavak 5.).
Komisija nema službenu ulogu u donošenju akcij -
skih programa o nitratima u kojima se definiraju 
mjere, uključujući granične pojaseve. Međutim, 
otvoreni postupci zbog kršenja obveza pokazuju da 
Komisija preispituje primjerenost mjera u pogledu 
ispunjavanja ciljeva kvalitete voda.Nadalje, neke su države članice dopunile to zakono -
davstvo određenim standardima DPEU.
37
Rok provedbe Okvirne direktive o vodama i Direk -
tive o održivoj upotrebi pesticida na razini poljopri -
vrednoga gospodarstva utvrđen je u samim teksto -
vima. Ako države članice ne poštuju rok, mogu se 
suočiti s postupcima zbog kršenja obveza.
38
Standard DPEU o upotrebi vode za navodnjavanje 
temelji se na postojećem nacionalnom zakonodav -
stvu i cilj mu je povezati ta nacionalna pravila i pla -
ćanja iz ZPP -a. Prethodno odobrenje za zahvaćanje 
vode zahtjev je u skladu s člankom 11. točkom (e) 
Okvirne direktive o vodama koji se razlikuje od 
upotrebe vode; stoga nije dodan DPEU -u o upotrebi 
vode. Ako se u nacionalnom pravu ne navode izri -
čito vodomjeri i izvješćivanje o potrošnji vode, to je 
izostalo i iz DPEU -a. Nacionalnim zakonodavstvom 
moraju se u načelu uzeti u obzir nacionalne, regio -
nalne ili lokalne potrebe u pogledu upotrebe vode. 
Potrebe se u velikoj mjeri razlikuju od jedne lokacije 
do druge te jednaki zahtjevi na cijelom području 
EU-a ne bi bili relevantni.
Međutim, Komisija napominje da će se u program -
skom razdoblju 2014. – 2020. potpora iz EPFRR -a za 
ulaganja u navodnjavanje dodijeliti samo ako je 
mjerenje vode već uspostavljeno na razini ulaganja 
ili se uspostavlja kao dio ulaganja. Bit će potrebno 
ispuniti i različite druge uvjete od kojih se mnogi 
odnose na stanje vodnih tijela na koja utječu pro -
jekti navodnjavanja.
39
Relevantni instrument EU -a za planirano i usklađeno 
upravljanje vodama u EU -u jest Okvirna direktiva 
o vodama za koju će se pravodobno predložiti 
uvođenje u višestruku sukladnost kada se utvrde 
obveze izravno primjenjive na poljoprivrednike.
Odgovori Komisije 58
 — posebnih uvjeta u novoj Uredbi o ruralnom 
razvoju koji se odnose na potporu ulaganja 
u navodnjavanje.
Okvir 11.
 — Iako je strateška procjena utjecaja na okoliš 
u Danskoj usmjerena na kvalitetu vode, mje -
ra 121. (Ulaganje u poljoprivredna gospodar -
stva) uključuje i posebnu potporu za smanjenje 
potrošnje vode u sektoru hortikulture i na taj je 
način izravno usmjerena na zahvaćanje vode.
Zahvaćanje vode može se obuhvatiti i osnov -
nim mjerama radi poboljšanja učinkovitosti 
upotrebe vode u skladu s načelom „zagađivač 
plaća”. Njih neće trebati financirati planom za 
ruralni razvoj.
 — Plan za ruralni razvoj uključuje usavršavanja 
u skladu s mjerom 111. kako bi se povećalo 
znanje poljoprivrednika o zakonodavstvu o za -
štiti okoliša. U skladu s mjerom 115. podržane 
su i savjetodavne aktivnosti u cilju promicanja 
održivije upotrebe vode.
 — U Slovačkoj su planovi za upravljanje riječnim 
sljevovima doneseni i prijavljeni do ožujka 
2010., dugo nakon što je provedena procje -
na utjecaja plana za ruralni razvoj na okoliš 
(sam slovački plan za ruralni razvoj odobren je 
4. prosinca 2007.). Zbog toga te mjere utvrđene 
u planu za upravljanje riječnim slijevom nisu 
obuhvaćene analizom utjecaja plana za ruralni 
razvoj na okoliš. U budućnosti bi trebala biti 
moguća veća dosljednost jer su sada prijavljeni 
prvi planovi za upravljanje riječnim sljevovima.
 — U Grčkoj su planovi za upravljanje riječnim slje -
vovima doneseni dugo nakon odobrenja plana 
za ruralni razvoj. Negativan okolišni i gospo -
darski utjecaj bušotina ipak je utvrđen u pro -
cjeni utjecaja plana za ruralni razvoj na okoliš. 
Kao rezultat toga, mjerom 125. sufinanciraju 
se projekti kojima je obuhvaćeno prikupljanje 
i iskorištavanje površinskih otjecajnih voda, mo -
dernizacija i poboljšanje uvjeta navodnjavanja, 
odvodnje, pristupa i infrastrukture koji pomažu 
u praćenju i bilježenju utjecaja hidromorfološ -
kog pritiska na vodonosnike.48
Komisija je svjesna nepravilnosti u kontroli zahvaća -
nja u poljoprivrednom sektoru i to prati bilateralno 
s državama članicama, u skladu s procjenom plana 
za upravljanje riječnim slijevom, kako bi osigurala 
postojanje učinkovitog zakonodavstva.
Vidi odgovor na odlomak 39.
49
U uvodnoj izjavi 6. vodna politika EU -a ne izdvaja 
se posebno, nego je ta politika, naravno, uključena 
u izraz „druge politike Zajednice”.
51
Komisija se slaže da bi analiza pitanja u pogledu 
vode trebala biti detaljna. Trebala bi postojati visoka 
razina usklađenosti između planova za ruralni 
razvoj i planova za upravljanje riječnim sljevovima. 
Potrebno je izbjegavati negativne nuspojave pot -
pore povezane s vodom, a programirano financi -
ranje trebalo bi potrošiti učinkovito ili ga, ako je 
potrebno, ponovno rasporediti na odgovarajući 
način.
Rezultati u tim područjima mogli bi se u nekim 
slučajevima poboljšati za razdoblje 2014. – 2020. 
Komisija smatra da će doći do poboljšanja koja će 
biti rezultat:
 — prisutnosti „značajnih područja” isključivo po -
vezanih s vodom (potprioriteti) u okviru same 
nove Uredbe o ruralnom razvoju, i to s odgo -
varajućim pokazateljima u odnosu na koje će 
države članice odrediti ciljeve u okviru svojih 
programa ruralnog razvoja;
 — obveze, u okviru nove Uredbe o ruralnom razvo -
ju, prema kojoj je potrebno određenim mjerama 
potrošiti najmanje 30 % ukupnih doprinosa iz 
EPFRR -a za svaki program ruralnog razvoja za 
prilagodbu klimatskim promjenama i njihovo 
ublažavanje te pitanja okoliša;
 — bolje upoznatosti država članica s analitičkim 
okvirom politike ruralnog razvoja i procesa izra -
de planova za upravljanje riječnim sljevovima 
(u okviru Okvirne direktive o vodama);
Odgovori Komisije 59
58
Članak 38. aktiviran je 2010. neposredno nakon roka 
za predstavljanje plana za upravljanje vodnim slije -
vom. Nove obveze postale su obvezne za poljopri -
vrednike do kraja 2012. kada su programi ruralnog 
razvoja bili blizu zatvaranja 2013. Stoga je tu mjeru 
primijenilo samo nekoliko država članica.
Osim toga, mora se uzeti u obzir da plaćanje 
naknade može pomoći u poboljšanju provedbe. 
Međutim, budući da se članak 38. odnosi na 
naknadu troškova, njime se ne dodaje nikakav 
uvjet zaštite okoliša. U skladu s tim, države članice 
mogu slijediti ambicioznu provedbu ne koristeći se 
mogućnostima iz članka 38.
59
Iako se razlozima koje je Sud naveo za malu 
upotrebu mjere 213. daje valjano obrazloženje, 
potrebno je razumjeti dvije dodatne činjenice.
Prvo, općenito, neke se mjere ruralnog razvoja upo -
trebljavaju više od drugih.
Drugo, mjera 213. pomalo je neobična mjera jer se 
njome nudi naknada za nedostatke koji proizlaze iz 
obveznih zahtjeva u određenim područjima. Većina 
mjera djeluje na različitoj osnovi (tj. plaćanja za pro -
vedena ulaganja  / dobrovoljno poduzete prakse). 
Zbog te posebne značajke mjere 213. neke države 
članice mogu biti oprezne u vezi s njezinom proved -
bom dok ne vide da je drugi uspješno provode.
U svakom slučaju Komisija očekuje povećanu 
upotrebu mjere kojom će se obuhvatiti plaćanja 
u skladu s Okvirnom direktivom o vodama i razdo -
blju 2014. – 2020. jer su sada uspostavljeni planovi 
za upravljanje riječnim sljevovima.53
Komisija se slaže da su za mnoge države članice 
u drugom ciklusu planova za upravljanje riječnim 
sljevovima potrebni bolje definirani programi mjera 
za poljoprivredni sektor i na tome aktivno radi 
s državama članicama.
54
Nova Uredba o ruralnom razvoju za programsko 
razdoblje 2014. – 2020. sadržava odgovarajuće 
zaštitne odredbe u pogledu potpore za ulaganja 
u navodnjavanje, povezujući je s mjerenjem voda, 
dostavljanjem plana za upravljanje riječnim slijevom 
s relevantnim mjerama za poljoprivredni sektor i sa 
stanjem vodnih tijela.
Nadalje, različitim zakonodavnim aktima, a posebno 
Direktivom o procjeni utjecaja na okoliš, zahtijeva 
se da određenim ulaganjima prethodi procjena 
utjecaja na okoliš (to je ponovljeno u članku 45. 
stavku 1. Uredbe o ruralnom razvoju).
Konačno, provedba DPEU -a, minimalnih zahtjeva 
u vezi s gnojivima i proizvodima za zaštitu bilja 
i određivanje cijene vode jesu ex ante  uvjeti za 
financiranje iz EPFRR -a (vidi Prilog V. Uredbe o rural -
nom razvoju).
Okvir 12.
Općenito povećanje navodnjavanog područja i/ili 
povećanje sveukupne potrošnje vode imalo bi 
„negativne nuspojave” ako na raspolaganju nema 
dovoljno vode za jednostavno pokrivanje tih pro -
mjena, istovremeno osiguravajući održavanje ili 
postizanje dobrog stanja vode.
Dok u skladu s mjerom 125. u španjolskim plano -
vima za ruralni razvoj ulaganja koja dovode do 
povećanja navodnjavanog područja ili povećanja 
sveukupne potrošnje vode nisu prihvatljiva, sma -
njuje se rizik od povećanja navodnjavanog područja 
ulaganjima u skladu s mjerom 121. Razlog tome 
je činjenica da infrastrukture za vodu / vodovodi 
koji se nalaze izvan gospodarstva i kojima se voda 
dovodi do gospodarstva ne mogu biti prihvatljive 
u skladu s mjerom 125. ako su dovele do povećanja 
navodnjavanog područja.
Odgovori Komisije 60
Kod višegodišnjih programa poput programa 
ruralnog razvoja, pojedini rezultati, poput utjecaja 
na kvalitetu vode, mogu se valjano procijeniti tek 
tijekom programskog razdoblja i nakon njega. 
Takvi učinci mogu se mjeriti tek nakon što protekne 
dovoljno vremena nakon provedbe.
68
Kontrolama se ne mogu osigurati informacije 
o utjecaju politike. Za mjerenje utjecaja potrebna je 
pažljivo osmišljena evaluacija kojom se omogućuje 
odvajanje učinaka politike kao što je uvjet više -
struke sukladnosti od drugih uključenih čimbenika.
69
U kontekstu ZOPE -a definirani su brojni pokazatelji 
koji pomažu u mjerenju napretka u ostvarivanju 
ciljeva. Oni su izvor informacija koje ocjenjivači 
upotrebljavaju u svojem radu.
70
Novi okvir praćenja i evaluacije od 2014. sadržava 
i informacije o količini vode. Ukupno je potrebno 
napomenuti da prikupljanje informacija uključuje 
praktične poteškoće i financijski trošak. Stoga 
postoji granica do koje se informacije mogu pri -
kupljati te ograničenje učestalosti prikupljanja 
podataka.
Iskustva iz ZOPE -a 2007. – 2013. pokazala su da je 
bilo vrlo teško odrediti točne ciljeve za pokazate -
lje učinka kao što je kvaliteta vode zbog brojnih 
uključenih vanjskih čimbenika. Dokumenti sa 
smjernicama dostavljeni su državama članicama 
kao potpora mjerenju tih pokazatelja učinka koji se 
očekuju u  ex post  evaluacijama.
U pogledu pokazatelja rezultata potvrđuje se da su 
postojale poteškoće u točnom bilježenju podataka 
za pokazatelj rezultata koji se odnosi na „područje 
u kojemu se uspješno upravlja zemljištem”.64
Vidi odgovor na odlomak 83.
65
Mjere ruralnog razvoja koje je Sud naveo nisu pred -
met uvjeta višestruke sukladnosti prije svega su 
mjere ulaganja.
Zakonodavstvo o ruralnom razvoju za 2014. – 2020. 
sadržava odredbe kojima se pomaže osigurati da se 
potpora dodjeljuje samo ulaganjima koja su oko -
lišno održiva. U tom pogledu odredbe o ulaganjima 
u navodnjavanje posebno su detaljne.
Povezano administrativno opterećenje uključivanja 
mjera ulaganja u uvjet višestruke sukladnosti bilo bi 
veliko jer je upravljanje tim mjerama višegodišnje. 
Nadalje, utjecaj bi bio vrlo ograničen jer na većinu 
poljoprivrednika koji prime potporu za ulaganja 
preko politike ruralnog razvoja već utječe uvjet više -
struke sukladnosti preko sustava izravnih plaćanja 
iz stupa I. i preko mjera ruralnog razvoja koje se 
odnose na određeno područje.
67
Novi sustav praćenja i evaluacije ZPP -a u cje -
lini u odnosu na njegove ciljeve uključen je 
u Uredbu 1306/2013 za novo programsko razdo -
blje 2014. – 2020. Taj sustav sadržava i informacije 
o količini potrošene vode i kvaliteti vode. Međutim, 
povezivanje kvalitete i količine vode s poljoprivred -
nim praksama vrlo je složeno s obzirom na velik broj 
poljoprivrednih praksa i okolnosti u poljoprivredi 
u cijelom EU -u, pritisak nepoljoprivrednih izvora 
koji jednako tako imaju znatan utjecaj na kvali -
tetu i dostupnost vode te izazove koji pridonose 
uzročno -posljedičnim vezama. Stoga je potrebno 
pažljivo odrediti ravnotežu između troškova i admi -
nistrativnog opterećenja povezanih sa sustavima 
praćenja i evaluacije s jedne strane te koristi pove -
zanih s poboljšanim upravljanjem i donošenjem 
politika s druge strane.
Odgovori Komisije 61
Zaključci i preporuke
82
Vidi odgovor na odlomak V.
83
Važno zakonodavstvo EU -a koje se odnosi na vode 
već je uključeno u opseg višestruke sukladnosti. 
Osim toga, pitanja povezana s vodama obuhva -
ćena su Okvirnom direktivom o vodama koja će 
se predložiti za pravodobno uključivanje u opseg 
višestruke sukladnosti kada u svim državama čla -
nicama Direktiva bude provedena i kada se utvrde 
sve obveze izravno primjenjive na poljoprivred -
nike. U međuvremenu su određeni standardi DPEU 
povezani s vodom kako bi se obuhvatili određeni 
osnovni zahtjevi koji već postoje u nacionalnom 
zakonodavstvu kako bi se povezali s plaćanjima iz 
ZPP -a.
Višestrukom sukladnošću pridonosi se ciljevima 
načela po kojem onečišćivač snosi financijske 
posljedice, ali ona nije osmišljena radi naknade 
troška štete nanesene okolišu. Načelo izračuna 
smanjenja višestruke sukladnosti doista se temelji 
na postotku svih predmetnih plaćanja iz ZPP -a koje 
je poljoprivrednik primio. U skladu s načelom pro -
porcionalnosti težinu poljoprivrednikova kršenja 
pravila EU -a odražava sam postotak, a ne apsolutni 
iznosi.
Preporuka 1.
Komisija smatra da je ta preporuka djelomično 
provedena i da će se u potpunosti provesti kada se 
ispune određeni uvjeti.
Komisija je za ZPP nakon 2014. predložila da 
Okvirna direktiva o vodama i Direktiva o održivoj 
upotrebi pesticida budu dio višestruke sukladnosti 
kada u svim državama članicama navedene direk -
tive budu provedene i kada se utvrde sve obveze 
izravno primjenjive na poljoprivrednike. Europski 
parlament i Vijeće suglasni su s tim pristupom 
i u tom su pogledu dali zajedničku izjavu pri dono -
šenju reforme ZPP -a.71
Ukupno su srednjoročne evaluacije provedene 
prerano u programima da bi mogle dati pouzdane 
podatke o utjecajima i rezultatima jer se u većini 
slučajeva to dogodilo u preranoj fazi programa da 
bi se rezultati/utjecaji politike ostvarili.
Zbog toga su u novom programskom razdoblju 
srednjoročne evaluacije ukinute.
Kod višegodišnjih programa poput programa 
ruralnog razvoja, pojedini rezultati, poput utjecaja 
na kvalitetu vode, mogu se valjano procijeniti tek 
tijekom programskog razdoblja i nakon njega. 
Takvi učinci mogu se mjeriti tek nakon što protekne 
dovoljno vremena nakon provedbe. Kod većine 
intervencija to još nije bio slučaj u trenutku pro -
vedbe srednjoročne evaluacije (2010.).
74
Preko radne skupine za izvješćivanje u vezi sa 
zajedničkom provedbenom strategijom Okvirne 
direktive o vodama ulažu se napori u cilju promjene 
izvješćivanja tako da se može stvoriti jasnija pove -
znica između pritisaka, mjera i odgovora. Nadalje, 
Komisija će poduzeti potrebne mjere kako bi osigu -
rala da su zahtjevi za praćenje iz Okvirne direktive 
o vodama ispunjeni.
78
Zajedno s Europskom agencijom za okoliš (EEA) 
Komisija surađuje s državama članicama na pobolj -
šanju sustava WISE.
79
Poljoprivredno -okolišni pokazatelji predmet su 
stalnih poboljšanja, a neki od njih uključuju poljo -
privredne prakse, kao što su AEI 15 (bruto bilanca 
hranjivih tvari), AEI 12 (intenzifikacija/ekstenzifi -
kacija), AEI 11 (prakse upravljanja poljoprivrednim 
gospodarstvom), AEI 7 (navodnjavanje). Potvrđuje 
se da bi u budućnosti trebalo poticati bolje siner -
gije među ZOPE -om, administrativnim i kontrolnim 
sustavom te istraživanjem o strukturi poljoprivred -
nih gospodarstava u skladu s člankom 17. Direktive 
o razmjeni skupova prostornih podataka (INSPIRE).
Odgovori Komisije 62
86
Vodna politika EU -a djelomično se provodi uz 
potporu „sredstava”, a djelomično bez te potpore 
(provedbom načela „zagađivač plaća”). Nefinanci -
rani pravni zahtjevi imaju vrlo važnu ulogu u cije -
lom paketu mjera potrebnih za rješavanje utjecaja 
poljoprivrede na vode.
Preporuka 3.
Odgovor na prvu točku preporuke 3.:
Komisija smatra da je ta preporuka djelomično 
provedena.
Na temelju Plana o vodama donesenog 2012. Komi -
sija će nastaviti provoditi priznati proces zajedničke 
provedbene strategije Okvirne direktive o vodama 
u okviru kojega su do sada izrađena 23 dokumenta 
sa smjernicama kojima se detaljno opisuje način 
provedbe Okvirne direktive o vodama. Mandat 
radnih skupina za zajedničku provedbenu strategiju 
čvrsto je usmjeren na povećanje kvalitete planova 
za upravljanje riječnim sljevovima i poboljšanje 
stanja voda EU -a provedbom prijedloga navedenih 
u Planu.
Komisija prati znatne nedostatke u mjerama koje su 
potrebne za bilateralnu provedbu Okvirne direktive 
o vodama s državama članicama u cilju rješavanja 
pitanja do donošenja drugih planova za upravljanje 
riječnim sljevovima 2015. U nekim će slučajevima 
prema potrebi biti pokrenuti postupci zbog kršenja 
obveza.
Države članice izvijestit će Komisiju 2016. o svojim 
ažuriranim planovima za upravljanje riječnim slje -
vovima. Komisija će ih pregledati i, među ostalim, 
na temelju tih planova ispitati Okvirnu direktivu 
o vodama te predložiti sve potrebne izmjene te 
direktive najkasnije do 2019. i/ili predložiti druge 
inicijative.
U pogledu plana za ruralni razvoj na temelju osnov -
nih mjera tj. članka 9., politika određivanja cijene 
voda jest ex ante  uvjet  za plan za ruralni razvoj te 
će države članice morati osigurati ispunjavanje tog 
zahtjeva kako bi u određenim slučajevima osigu -
rale mogućnost povlačenja sredstava iz planova za 
ruralni razvoj.
Odgovor na drugu točku preporuke 3.:
Taj dio preporuke upućen je državama članicama.Upravitelji europskih voda2 razmotrili su 2012. pre -
poruke skupine za strateško koordiniranje i Komi -
sije. Upravitelji voda priznali su da bi predloženi 
popis osnovnih mjera trebalo razmotriti radi uklju -
čivanja u uvjet višestruke sukladnosti ako se tijekom 
rasprava o ZPP -u u Europskom parlamentu i Vijeću 
donese odluka o dodavanju odredbi iz Okvirne 
direktive o vodama u višestruku sukladnost.
Do tog uvođenja u višestruku sukladnost zakono -
davci su se suglasili i da će te dvije direktive biti dio 
obveznog opsega sustava za savjetovanje poljo -
privrednika tako da svi predmetni poljoprivrednici 
imaju pristup relevantnim savjetima. Glavni ele -
menti vodne politike EU -a mogli bi se stoga pravo -
vremeno uključiti u ZPP .
U pogledu politike ruralnog razvoja, novom 
Uredbom o ruralnom razvoju, tj. Uredbom (EU) 
br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, 
i s njom povezanim zakonodavstvom predviđeni su 
potrebni alati i mehanizmi za razdoblje 2014. – 2020.
U okviru Uredbe o ruralnom razvoju (tj. u okviru 
samog ključnog zakonodavstva) „bolje upravljanje 
vodama” i „povećanje učinkovitosti u korištenju 
voda u poljoprivredi” izričiti su elementi „priori -
teta” u odnosu na koje države članice/regije moraju 
programirati potrošnju u okviru svojih programa 
ruralnog razvoja.
Niz mjera dostupan je kao pomoć u ispunjavanju 
tih prioriteta: potpora za osposobljavanje, upotrebu 
savjeta, ulaganja, višegodišnje prakse upravljanja 
zemljištem i eksperimentalni razvoj (uključujući 
u okviru Europskog inovacijskog partnerstva za 
produktivnost i održivost u poljoprivredi).
Konačno, potrebno je uzeti u obzir da se politikom 
ruralnog razvoja mora obuhvatiti niz prioriteta i da 
su financijska sredstva ograničena.
Preporuka 2.
Ta je preporuka upućena državama članicama.
2 https://circabc.europa.eu/w/
browse/25d8b24a -c247-4275-9a56-9676a75a90f6
Odgovori Komisije 63
U skladu s Okvirnom direktivom o vodama države 
članice moraju utvrditi znatne pritiske i bilježiti 
ih u planovima za upravljanje riječnim sljevovima 
i u sustavu WISE. Komisija priznaje da razina na kojoj 
su informacije bilježene nije bila korisna za analizu 
i zbog toga se, u okviru procesa zajedničke pro -
vedbene strategije Okvirne direktive o o vodama, 
raspravljalo o promjenama koje treba napraviti 
u pogledu zahtjeva za izvješćivanje, a kojima se 
omogućuje bolje praćenje pritisaka i stupnja učinka 
mjera koje se provode.
Odgovor na drugu točku preporuke 4.:
Taj dio preporuke upućen je državama članicama.87 Druga alineja
Zajedno s EEA -om Komisija surađuje s državama čla -
nicama na poboljšanju sustava WISE.
87 Treća alineja
Točna i učinkovita provedba poljoprivredno -oko -
lišnih pokazatelja ovisi o podacima i informacijama 
koje dostavljaju države članice. Bez tih informacija 
pokazatelji ne mogu ispravno funkcionirati. Taj 
problem nedostatnih informacija posebno utječe na 
pokazatelje za vode.
Preporuka 4.
Odgovor na prvu točku preporuke 4.:
Komisija smatra da se ta preporuka trenutačno 
provodi.
Novi sustav praćenja i evaluacije ZPP -a u cje -
lini u odnosu na njegove ciljeve uključen je 
u Uredbu 1306/2013 za novo programsko razdo -
blje 2014. – 2020. Taj sustav sadržava i informacije 
o količini potrošene vode i kvaliteti vode. Međutim, 
povezivanje kvalitete i količine vode s poljoprivred -
nim praksama vrlo je složeno s obzirom na velik broj 
poljoprivrednih praksa i okolnosti u poljoprivredi 
u cijelom EU -u. Stoga je potrebno pažljivo odrediti 
ravnotežu između troškova i administrativnog opte -
rećenja povezanih sa sustavima praćenja i evaluacije 
s jedne strane te koristi povezanih s poboljšanim 
upravljanjem i donošenjem politika s druge strane.
Kod višegodišnjih programa poput programa 
ruralnog razvoja, pojedini rezultati, poput utjecaja 
na kvalitetu vode, mogu se valjano procijeniti tek 
tijekom programskog razdoblja i nakon njega. 
Takvi učinci mogu se mjeriti tek nakon što protekne 
dovoljno vremena nakon provedbe.
Iskustva iz ZOPE -a 2007. – 2013. pokazala su da je 
bilo vrlo teško odrediti točne ciljeve za pokazate -
lje učinka kao što je kvaliteta vode zbog brojnih 
uključenih vanjskih čimbenika. Dokumenti sa 
smjernicama dostavljeni su državama članicama 
kao potpora mjerenju tih pokazatelja učinka koji se 
očekuju u  ex post  evaluacijama.
U pogledu pokazatelja rezultata potvrđuje se da su 
postojale poteškoće u točnom bilježenju podataka 
za pokazatelj rezultata koji se odnosi na „područje 
u kojemu se uspješno upravlja zemljištem”.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:
•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ-AB-14-004-HR-C ISSN 2315-0548
Zaštita kvalitete vodnih resursa Europe prioritet 
je EU-a još od kraja sedamdesetih godina 
dvadesetoga stoljeća. Poljoprivreda kao jedan 
od glavnih potrošača i onečišćivača vode treba 
odigrati važnu ulogu u  održivom gospodarenju 
vodama.
EU neprestano naglašava da njegove različite 
politike trebaju biti usklađene te stoga 
prepoznaje potrebu da se osigura potpora 
zajedničke poljoprivredne politike njegovim 
politikama zaštite okoliša, uključujući i  politike 
koje se odnose na vode. Ovom je revizijom 
ispitano jesu li ciljevi vodne politike 
EU-a uspješno uključeni u ZPP te je utvrđeno da 
su samo djelomično uključeni.
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD