Svi podaci prikupljeni putem okvira za nadzor tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje uneseni su u postojeću europsku bazu podataka Svjetske zdravstvene organizacije o prehrani, pretilosti i tjelesnoj aktivnosti (NOPA). Glavne su sastavnice NOPA-e podaci o epidemiologiji i učestalosti, mjerama politike i dobrim praksama povezanima s prehranom, pretilošću i tjelesnom aktivnošću. Komisija je poduprla WHO u daljnjem razvijanju dijelova baze podataka o tjelesnoj aktivnosti kako bi se ona prilagodila okviru za nadzor tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i kako bi se poboljšalo korisničko sučelje.

To izvješće o napretku temelji se na doprinosima država članica koji su dobiveni uglavnom putem mreže kontaktnih točaka za tjelesnu aktivnost te od Svjetske zdravstvene organizacije (WHO). Izvješće se temelji na rezultatima navedene studije o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje.

Preporukom Vijeća države članice EU-a pozvane su da imenuju nacionalne kontaktne točke za tjelesnu aktivnost kako bi se na nacionalnoj razini koordiniralo prikupljanje podataka za okvir za nadzor tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Svih 28 država članica EU-a odredilo je kontaktne točke do sredine 2014. te je u Rimu u listopadu 2014. pokrenuta mreža kontaktnih točaka za tjelesnu aktivnost. Podaci koji se upotrebljavaju u okviru za nadzor tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje prikupljeni su 2015. u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom. Uz potporu Komisije u siječnju i lipnju 2015. održan je sastanak mreže radi rasprave i razmjene informacija o uočenim poteškoćama, a u travnju i rujnu 2016. održan je sastanak mreže na kojem se raspravljalo o stečenim spoznajama i budućim krugovima prikupljanja podataka.

Preporukom Vijeća potiču se države članice da djeluju međusektorski te da u nacionalne strategije i akcijske planove uključe područja politika kao što su sport, zdravlje, obrazovanje, zaštita okoliša i promet. Njome se države članice ujedno potiču i na to da blisko surađuju međusobno i s Komisijom tako da redovito razmjenjuju informacije i najbolje prakse. Uz to, Vijeće je prepoznalo da su nužne pouzdanije i pravodobne informacije o stanju na čitavu području EU-a kako bi se osigurala potpora oblikovanju nacionalnih i regionalnih politika, pa je stoga predložilo okvir za nadzor utemeljen na Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti („okvir za nadzor tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje”).

Većina ljudi u Europi ne ostvaruje minimalnu razinu tjelesne aktivnosti koju preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija (WHO). Posebice su nedovoljno tjelesno aktivne osobe niskog društveno-ekonomskog statusa, pripadnici etničkih manjina i osobe s invaliditetom. Države članice EU-a priznale su potrebu jačanja na nacionalnoj razini politika za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje i prepoznale koristi djelovanja na razini EU-a, što je dovelo do donošenja Preporuke Vijeća o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje u 2013., na temelju prijedloga Komisije. Vijeće je nedavno donijelo zaključke o promicanju motoričkih vještina, tjelesnih i sportskih aktivnosti za djecu. U tim se zaključcima države članice pozivaju na podizanje svijesti o prednostima redovite tjelesne aktivnosti od ranog djetinjstva te na poticanje djece da budu aktivnija provedbom međusektorskih politika, npr. u sektorima obrazovanja, mladih i zdravlja.

Vijeće je zatražilo od Komisije da svake tri godine podnese izvješće o napretku u provedbi Preporuke Vijeća o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje (dalje u tekstu:„Preporuka Vijeća”), donesene u studenome 2013., te o ostvarenoj dodanoj vrijednosti. Ovim izvješćem o napretku obuhvaćeno je razdoblje od 2014. do 2016.

Pregled rezultata okvira za nadzor tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje po tematskim područjima nalazi se u nastavku.

Preporuke nacionalnih politika za tjelesnu aktivnost za zdravlje provedene su u 19 država. Među tim preporukama 18 ih je usmjereno na odrasle, 17 na mlade, a 16 na starije osobe. U 10 država nacionalne preporuke temelje se na preporukama Svjetske zdravstvene organizacije. Preporuke jedne države slijedile su smjernice EU-a za tjelesnu aktivnost. Osam država slijedilo je druge međunarodne preporuke ili kombinaciju njih.

Ukupno je 16 država izvijestilo da su u potpunosti razvile i provele poseban nacionalni mehanizam za koordinaciju promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Jedna je država izvijestila o postojanju snažne suradnje među ministarstvima koja ima jednak učinak kao i mehanizam za koordinaciju, a četiri države planiraju uvesti mehanizam za koordinaciju u roku od dvije godine.

Nacionalne politike „sport za sve” provedene su u 22 države. Sedam je država provelo politike koje nisu isključivo bile namijenjene „sportu za sve”, no uključivale su „sport za sve” kao jednu od tema.

Programi „sportskih klubova za zdravlje” (kojima se sportske klubove potiče da ulažu u sportske aktivnosti povezane sa zdravljem i u promicanje zdravlja povezanoga sa sportskim aktivnostima) provedeni su u sedam država. Dvije ili više država planira provesti takve programe u bližoj budućnosti.

Neke države usmjerile su se na potrebe više od jedne ciljne skupine na integrirani način, a druge su se usmjerile na pojedine ciljne skupine ovisno o sektoru tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Točnije, 10 je država izvijestilo o provedbi posebnih okvira kojima se podupire pristup rekreacijskim objektima i objektima za vježbanje za socijalno ugrožene skupine (useljenici ili socijalno ranjive osobe). Dvije države članice više su se usmjerile na upotrebu sporta kao sastavnice programa za rehabilitaciju i reintegraciju osoba s invaliditetom.

Politike za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje provedene su u sektoru zdravlja u 22 države. Osposobljavanje o tjelesnoj aktivnosti uključeno je u obrazovne programe za zdravstvene djelatnike u 17 država. U 14 je država tjelesna aktivnost uključena u module za osposobljavanje liječnika i fizioterapeuta; u osam je država uključena u module za osposobljavanje medicinskih sestara. Osim toga, 13 je država provelo programe za promicanje savjetovanja o tjelesnoj aktivnosti koje provode zdravstveni djelatnici. Ti programi uglavnom se odnose na sprečavanje nezaraznih bolesti i davanje smjernica zdravstvenim djelatnicima, katkad u obliku besplatnih internetskih tečajeva.

U 19 država politike za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje provedene su u vezi sa zaštitom okoliša, urbanim planiranjem i javnom sigurnošću (uključujući promet). Navedeno je da je hodanje među trima glavnim vrstama prijevoza tijekom dnevnih aktivnosti u 20 država; vožnja bicikla nalazila se među trima glavnim vrstama prijevoza u osam država. Osim toga, neke su države uvele mjere kao što su porezne olakšice (npr. povrat PDV-a za kupljene bicikle, oslobođenja od poreza i/ili naknade zaposlenicima za dolazak na posao pješke ili biciklom), visoke naknade za parkiranje i pristojbe za zagušenje prometa.

14 je država izvijestilo o provedbi programa aktivnog putovanja na posao (još jedna država planira to učiniti u bližoj budućnosti), a 12 je država provelo programe kojima se potiče tjelesna aktivnost na radnom mjestu (još šest država planira to učiniti u bližoj budućnosti).

Četiri su države izvijestile o provedbi Europskih smjernica za poboljšanje infrastrukture za tjelesnu aktivnost tijekom slobodnog vremena na nacionalnoj razini, a još šest država planira ih provesti u bližoj budućnosti.

Politike za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje provedene su u sektoru obrazovanja u 19 država. Iako su sve države članice provele mjere kojima se zahtijeva određen broj obveznih nastavnih sati tjelesnog odgoja u školama (u rasponu od jednog do pet sati ovisno o razredu i državi/regiji), šest država dopustilo je kombinaciju obvezne i izborne nastave tjelesnog odgoja u osnovnim školama, a pet ih je to dopustilo u srednjim školama. Nekoliko je država izvijestilo o provedbi različitih školskih programa promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje: aktivni odmori između nastavnih sati (osam država), aktivni odmori tijekom nastavnih sati (četiri države) i izvannastavne aktivnosti (11 država). Osam je država izvijestilo o provedbi programa s mjerama kojima se dolazak u školu biciklom ili pješke nastoji učiniti sigurnijim radi poticanja aktivnog putovanja do škole. Tjelesna aktivnost korisna za zdravlje uključena je u osposobljavanje nastavnika tjelesnog odgoja u 20 država.

O djelovanjima lokalnih zajednica s ciljem promicanja tjelesne aktivnosti kod starijih građana izvijestilo je 13 država, uključujući dvije države koje planiraju provesti takve projekte u bližoj budućnosti (npr. programi za jačanje ravnoteže i koordinacije kod starijih osoba, uključujući prevenciju slabosti i padova, obrazovanje i savjetovanje o vježbanju).

18 je država izvijestilo o provedbi uspješnih komunikacijskih kampanja s ciljem podizanja javne svijesti o koristima tjelesne aktivnosti te povećanja broja tjelesno aktivnih osoba. Jedna država izvijestila je o čak 14 različitih kampanja. Dok su neke kampanje bile usmjerene na sve građane, druge su bile usmjerene na ranjive skupine kao što su djeca ili stariji građani. Opseg tih kampanja u nekim je slučajevima bio nacionalan, a u drugima je bio ograničen na određenu regiju ili grad.

5.Mjerenje učestalosti tjelesne aktivnosti

Nadziranje trendova i promjene u razini tjelesne aktivnosti stanovništva tijekom vremena važni su za razvoj, evaluaciju i poboljšanje nacionalnih politika za tjelesnu aktivnost. Na temelju okvira za nadzor tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje države članice EU-a izvijestile su o razinama tjelesne aktivnosti u obliku postotaka odraslih, djece i adolescenata koji ostvaruju minimalnu razinu tjelesne aktivnosti u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije.

17 država članica izvijestilo je o uvođenju sustava praćenja razine tjelesne aktivnosti stanovništva (a još pet država članica očekuje da će takve sustave uvesti u roku od dvije godine). Međutim, ti se sustavi temelje na nizu različitih instrumenata istraživanja i upitnika. Osim toga, nekoliko država dostavilo je podatke o razinama tjelesne aktivnosti koji su prikupljeni na temelju više od jednog izvora ili instrumenta. 12 država dostavilo je podatke o razinama tjelesne aktivnosti odraslih koji su dobiveni putem neovisnih nacionalnih studija. Dostavljeni su i podaci iz istraživanja koje je proveo EU (šest država dostavilo je podatke iz istraživanja Eurobarometra, a dvije države koristile su se podacima iz Europske zdravstvene ankete kao svojim nacionalnim podacima o razinama tjelesne aktivnosti). Jedna država dostavila je i podatke dobivene objektivnim mjerenjem tjelesne aktivnosti koje je provedeno s pomoću naprava kao što su mjerači ubrzanja. Podaci za djecu i adolescente uglavnom su dobiveni na temelju Ankete o ponašanju povezanom sa zdravljem kod djece školske dobi, koja služi kao široko prihvaćen standardiziran izvor podataka koji omogućavaju međunarodne usporedbe i opažanje trendova, ili na temelju nacionalno reprezentativnih studija. U slučajevima u kojima nacionalni podaci nisu bili dostupni procjene razina tjelesne aktivnosti dobivene su iz podataka Svjetske zdravstvene organizacije za praćenje globalne zdravstvene situacije (WHO’s Global Health Observatory).

U dostavljenim podacima otkrivene su velike razlike među državama i unutar njih, ovisno o upotrijebljenim metodologijama i instrumentima istraživanja. Znatne razlike postoje ponajprije u odnosu na podatke dobivene putem nekog od nacionalnih istraživanja ili istraživanja EU-a, kao što su Eurobarometar i Europska zdravstvena anketa, a osobito u odnosu na procjene Svjetske zdravstvene organizacije za praćenje globalne zdravstvene situacije. Države članice izvijestile su da su svjesne tog problema te s njim povezanih poteškoća oko osiguravanja ispravnosti i usporedivosti podataka o tjelesnoj aktivnosti u EU-u. Objavljivanje proturječnih podataka dobivenih različitim instrumentima istraživanja utvrđeno je kao razlog za zabrinutost u vezi s promicanjem tjelesne aktivnosti i kao problem koji treba riješiti.

6.Suradnja između država članica i suradnja s Komisijom u vezi s tjelesnom aktivnošću korisnom za zdravlje

Preporukom Vijeća potiče se države članice na usku međusobnu suradnju i suradnju s Komisijom u vezi s promicanjem tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje redovitom razmjenom informacija i najboljih praksi. Komisija je pozvana da olakša tu razmjenu i da podupire države članice u njihovu radu u tom području.

Stručna skupina za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje, koja je utvrđena na temelju Plana rada EU-a u području sporta 2014. – 2017. zadužena je za koordinaciju provedbe Preporuke Vijeća. Predstavljanja dobrih praksi u vezi s promicanjem tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje (uključujući istraživanja koja financira EU) država članica i promatračkih organizacija sustavno su uključena u sastanke kako bi se omogućila razmjena iskustava i spoznaja. Dodatno, stručna skupina sastavila je niz dobrih praksi svih država članica i sportskih organizacija koje su u sastancima sudjelovale kao promatrači. To je učinjeno kako bi se pružilo nadahnuće onim državama koje su u postupku razvoja ili izmjene nacionalnih strategija i politika. I mrežom kontaktnih točaka stvorene su prilike za razmjenu informacija i uzajamno učenje (i različite su prezentacije država članica sustavno uključene u sastanke mreže).