(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu konvergencije za 2021., smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica i time ojačati koordinaciju politika. Na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., Komisija smatra da je prelazak s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Komisija je najavila da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Komisija je pozvala države članice da te smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. Na temelju tih razmatranja, fiskalnim odgovorom treba povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te održati kupovnu moć najranjivijih kućanstava kako bi se ciljanim i privremenim mjerama ublažio učinak povećanja cijena energije i ograničio inflacijski pritisak zbog sekundarnih učinaka; fiskalna politika trebala bi ostati fleksibilna radi prilagodbe okolnostima koje se brzo mijenjaju i trebala bi se razlikovati po državama članicama, ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim u pogledu izloženosti krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Češka je 1. lipnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 8. rujna 2021. donijelo Odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Češke. Isplata obroka ovisi o odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, da je Češka u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da mjere povezane s ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima nisu ukinute.

(10)Češka je 28. travnja 2022. dostavila Nacionalni program reformi, a 11. svibnja 2022. Program konvergencije za 2022., nakon roka utvrđenog u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Zbog njihove uzajamne povezanosti, ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2022. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Češke o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Češku za 2022. Ocijenila je napredak Češke u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala provedbu plana za oporavak i otpornost Češke na temelju tablice pokazatelja za oporavak i otpornost. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Češke u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(12)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Češke jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 2. ožujka 2022. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti relevantnost prijedloga za pokretanje postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(13)Vijeće je 20. srpnja 2020. Češkoj preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021. poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Češka, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Češkoj se u 2021. povećao na 5,9 % sa 5,8 % BDP-a, koliko je iznosio u 2020. Češka je odgovorom u okviru fiskalne politike pomogla gospodarski oporavak u 2021., a privremene hitne mjere potpore smanjile su se s 3,1 % BDP-a u 2020. na 2,3 % u 2021. Mjere koje je Češka poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su bile privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Istodobno, neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. nisu bile privremene niti popraćene kompenzacijskim mjerama i uglavnom su se sastojale od smanjenja poreza na dohodak s učinkom od oko 1,9 % BDP-a. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, dug opće države u 2021. iznosio je 41,9 % BDP-a.

(14)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu konvergencije za 2022. oprezan je za 2022. i povoljan za 2023. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 1,2 % u 2022. i za 3,6 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se veći rast realnog BDP-a od 1,9 % u 2022. i niži rast realnog BDP-a od 2,7 % u 2023., uglavnom zbog različitih izgleda za privatnu potrošnju, koji proizlaze iz različitih pretpostavki u pogledu upotrebe štednje i indeksacije plaća. Vlada u Programu konvergencije za 2022. očekuje da će se ukupni deficit smanjiti na 4,5 % BDP-a u 2022. i na 3,2 % u 2023. Smanjenje je uglavnom posljedica ukidanja većine hitnih mjera i snažnog rasta nominalnog BDP-a. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati na 42,7 % u 2022. i na 43,4 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 4,3 % BDP-a za 2022. i 3,9 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom za 2022. i veće od deficita za 2023. predviđenog u Programu konvergencije za 2022., uglavnom zbog nešto manje optimističnog makroekonomskog scenarija iz Komisijine proljetne prognoze 2022. i zbog različitih pretpostavki u pogledu stope inflacije i njezina prijenosa na državne rashode. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 42,8 % u 2022. i 44,0 %.u 2023.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 2,0 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni rast Češke.

(15)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 2,3 % BDP-a u 2021. na 0,1 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 0,1 % BDP-a u 2022. te se očekuje da će se u 2023. postupno ukidati. Te se mjere uglavnom sastoje od smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije. Mjere su bile najavljene kao privremene, no ako cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od tih mjera mogle bi se nastaviti. Neke mjere nisu ciljane, osobito opće smanjenje trošarina. Na državni deficit utječu i troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,4 % BDP-a u 2022. i 0,6 % u 2023..

(16)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Češkoj da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući impuls iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Češka, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(17)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz češkog Programa konvergencije za 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan i iznositi +0.1 % BDP-a, dok je Vijeće preporučilo poticajan smjer. Češka namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 1,0 postotni bod BDP-a u odnosu na 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti kontrakcijski i iznositi 0,6 postotna boda BDP-a. Stoga Češka ne namjerava očuvati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2022. imati kontrakcijski učinak od 0,7 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. To uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (0,03 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,4 % BDP-a).

(18)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi 0,1 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Češka 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,4 postotna boda na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije (0,1 % BDP-a) i dodatne troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,2 % BDP-a).

(19)U Programu konvergencije za 2022. očekuje se da će se državni deficit postupno smanjivati na 3,2 % BDP-a u 2023., na 2,9 % u 2024 i na 2,7 % do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države ići ispod 3 % BDP-a do 2024. Te su projekcije dane pod pretpostavkom ograničenja rasta javnih rashoda, uključujući naknade zaposlenicima, intermedijarnu potrošnju i socijalne transfere u naravi, ispod brzine rasta prihoda i ispod rasta nominalnog BDP-a. Nakon vrhunca u 2023. predviđa se i pad javnih ulaganja kao postotak BDP-a. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati do 2025., i to na 44,4 % u 2024. i na 45,4 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju srednje razine.

(20)Češka se suočava s rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. To je rezultat nepovoljnog početnog salda i troškova starenja. Na početni saldo negativno utječu trajna smanjenja poreza uvedena u posljednje dvije godine (najviše utječe smanjenje osnovice poreza na dohodak). Ona nisu kompenzirana odgovarajućim smanjenjem potrošnje i dovela su do povećanja strukturnog deficita. U srednjoročnom i dugoročnom razdoblju dodatni pritisci proizlaze iz troškova starenja. Predviđeno udvostručenje omjera ovisnosti starijih osoba (prema Izvješću Komisije o starenju stanovništva za 2021.) i ograničavanje dobi za umirovljenje temelj su očekivanog povećanja rashoda za mirovine s 8,8 % BDP-a u 2030. na 11,4 % do 2050. Osim toga, predviđa se da će se zbog starenja stanovništva javna potrošnja za zdravstvenu zaštitu i dugotrajnu skrb do 2070. povećati za 0,9 postotnih bodova odnosno 1,7 postotnih bodova BDP-a. Iako je fragmentiranost upravljanja dugotrajnom skrbi i financiranja već obuhvaćena planom za oporavak i otpornost, daljnje svladavanje izazova povezanih sa starenjem stanovništva bit će ključno za ponovnu uspostavu dugoročne održivosti javnih financija. Opcije politike uključuju podizanje dobi za umirovljenje u skladu s povećanjem očekivanog životnog vijeka, prilagodbu stopa indeksacije mirovina tako da podupiru fiskalnu održivost mirovinskog sustava, poticanje sudjelovanja osoba starijih od 60 godina ili poduzimanje drugih mjera za povećanje ponude radne snage.

(21)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Češkoj u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Konkretno, kad je riječ o energiji, Češka planira upotrijebiti Mehanizam za oporavak i otpornost kako bi proširila upotrebu obnovljivih izvora energije, posebno fotonaponskih sustava, poboljšala energetsku učinkovitost stambenih i javnih zgrada te poduprla zamjenu kotlova na ugljen u kućanstvima. Održivi promet promiče se ulaganjem u željezničku infrastrukturu i čisti gradski prijevoz te poticanjem upotrebe vozila s niskom razinom emisija. Preporuke u području istraživanja i razvoja provode se u obliku ulaganja usmjerenih na jačanje javno-privatne suradnje, kao i na potporu okvira za inovacije i financijsku/nefinancijsku potporu inovativnim poduzećima. Poslovno okruženje poboljšava se s pomoću nekoliko mjera e-uprave, reformi za borbu protiv korupcije i sveobuhvatne reforme postupka izdavanja građevinskih dozvola, što je trenutačno velika prepreka ulaganjima u Češkoj. Ključne mjere za provedbu preporuka na tržištu rada uključuju programe usavršavanja i prekvalifikacije kako bi se radna snaga pripremila za zelenu i digitalnu tranziciju te otvaranje novih ustanova za skrb o djeci mlađoj od tri godine kako bi se povećao broj žena koje rade ili traže posao. Kad je riječ o obrazovanju, planom se nastoji potaknuti digitalna pismenost učenika i nastavnika, osigurati digitalna oprema za škole te osigurati uključivo obrazovanje pružanjem potpore školama u nepovoljnom položaju i mentorstvom. Preporuke u području zdravstvene zaštite provode se poboljšanjem prevencije raka i rehabilitacijske skrbi, razvojem portala e-zdravstva, kojim se potiču prakse integrirane zdravstvene skrbi, i potporom zdravstvenom obrazovanju. Daljnje dopunske mjere uključuju poboljšanje dugotrajne skrbi.

(22)Očekuje se da će provedba plana za oporavak i otpornost Češke pridonijeti daljnjem napretku u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Mjerama potpore klimatskim ciljevima u Češkoj namijenjeno je 42 % % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, dok je mjerama potpore digitalnim ciljevima namijenjeno 22 % % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana. Potpuna provedba plana za oporavak i otpornost, u skladu s dogovorenim relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, pomoći će Češkoj da se brzo oporavi od posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje otpornosti. Sustavno uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.

(23)Češka je 16. prosinca 2021. dostavila sporazum o partnerstvu, nakon čega je u prosincu 2021. i siječnju 2022. dostavila sedam programa. Program pravedne tranzicije podnesen je 16. ožujka 2022. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. Češka uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblju 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost i programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.

(24)Osim gospodarskih i socijalnih izazova obuhvaćenih planom za oporavak i otpornost, Češka se suočava s brojnim dodatnim izazovima koji se odnose na stanovanje. Cjenovna pristupačnost stanovanja u Češkoj bila je u posljednjih pet godina među najnižima u EU-u. Nadalje, mali fond socijalnih stanova ne može zadovoljiti potražnju svih kućanstava s niskim prihodima i ranjivih kućanstava (2019. činio je 0,4 % ukupnog stambenog fonda u odnosu na prosječno 7–8 % u EU-u), a postojeće naknade za stanovanje nedovoljno su iskorištene. Posljednjih se godina financiranjem u okviru kohezijske politike podupiru ulaganja u nove socijalne stambene jedinice, a u novom programskom razdoblju nastavit će se promicati socijalna uključenost, među ostalim putem socijalnog stanovanja. Češka nema zakonodavstvo o socijalnom stanovanju ni sveobuhvatan okvir. To otežava koordinaciju fragmentiranih stambenih politika i definiranje odgovornosti među nacionalnim i regionalnim tijelima. Pandemija i priljev prognanih osoba iz Ukrajine dodatno su pogoršali te postojeće izazove.