„Komisija svakih pet godina podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o provedbi ove Uredbe. U tom se izvješću posebno ocjenjuju kakvoća dostavljenih podataka, kako je navedeno u članku 4., metode prikupljanja podataka, opterećenja poduzeća, poljoprivrednih gospodarstava i državnih uprava te upotrebljivost tih statističkih podataka u okviru Tematske strategije održive upotrebe pesticida, osobito s obzirom na ciljeve utvrđene člankom 1. To izvješće, prema potrebi, sadržava i prijedloge namijenjene daljnjem poboljšanju kakvoće podataka i metoda prikupljanja podataka, poboljšavajući tako pokrivenost podacima i usporedivost podataka te smanjujući opterećenje poduzeća, poljoprivrednih gospodarstava i državnih uprava. Prvo se izvješće dostavlja do 31. prosinca 2016.”.

Postanu li dostupni dovoljno detaljni statistički podaci o pesticidima, mogli bi biti iznimno korisni za provođenje retrospektivnih procjena rizika stvarnih razina rizika koji se očekuju od sveukupne upotrebe pesticida u EU-u za zdravlje ljudi i životinja te okoliša. To bi omogućilo procjene kretanja na temelju rizika kako bi se dopunili oni na temelju prodaje. S obzirom na to da svaka aktivna tvar u pesticidima ima drukčiju toksičnost i vjerojatnost izlaganja, kretanja koja se temelje na njihovu riziku za zdravlje ljudi i životinja i različite neciljane skupine organizama mogla bi biti izrazito vrijedna za podupiranje politika EU-a o javnom zdravstvu, zaštiti potrošača, zdravlju životinja i zaštiti okoliša. Takve bi procjene nadopunile godišnje procjene rizika za potrošače od razina ostataka pesticida koje nadziru države članice.

Statistički podaci o pesticidima previše su agregirani da bi bili djelotvorni izvor informacija za procjenu rizika za okoliš. Temeljita analiza utjecaja primjene pesticida na ekosustave zahtijevala bi podatke o tome koje se konkretne aktivne tvari u pesticidima primjenjuju na koje usjeve i informacije o vrstama ekosustava u kojima se ti usjevi nalaze. Podaci o opasnosti, tj. (eko)toksikološkim svojstvima, specifični su za aktivne tvari. Jedini djelotvorni način za kombiniranje podataka o opasnosti s podacima o izloženosti kako bi se shvatio rizik prema tome je posjedovanje podataka o stopama primjene za određene aktivne tvari u pesticidima prema usjevu, području i vrsti ekosustava. Osim toga, trebalo bi primijeniti metode za procjenu kumulativnog rizika kako bi se pružio uvid u to kako smjese aktivnih tvari, zaštitne tvari (safeneri) i sinergisti međusobno djeluju da bi u pesticidima došlo do kombiniranih učinaka.

Pesticidi su uzrok onečišćenja i imaju izravan utjecaj osobito na stanje bioraznolikosti, vodnih tijela i tla. Kako bi se osiguralo rješavanje tih utjecaja na odgovarajući način, nužno je da su tvorci politike u mogućnosti kvantificirati rizike i razinu onečišćenja pesticidima. To bi pomoglo i boljoj provedbi postojećih instrumenata politike zaštite okoliša i poslužilo za utvrđivanje preostalih propusta u politici za rješavanje pritisaka na okoliš koji su uzrokovani pesticidima. Trenutačno, politike na koje se te potrebe za podacima odnose su Strategija EU-a o bioraznolikosti do 2020., zajednička poljoprivredna politika (ZPP), Okvirna direktiva o vodama i Tematska strategija za zaštitu tla.

Dionici predlažu prilagodbu zakonodavstva tako da se mogu objaviti podaci agregirani na nižoj razini, s obzirom na to da bi mogli biti potrebni za izračunavanje pokazatelja rizika. Prepoznata je teškoća prikupljanja podataka o upotrebi pesticida od poljoprivrednika i troškovi koje države članice pritom snose, kao i teškoća postizanja sporazuma na razini EU-a o tome koji su usjevi relevantni, s obzirom na to da se mogu uvelike razlikovati ovisno o klimatskoj zoni u Europi.

Statistički podaci o prodaji pesticida u mnogim državama članicama oslanjaju se na administrativne podatke koje čuvaju nadležna tijela za pesticide ili nositelji odobrenja (vidjeti Prilog I). To znači da se troškovi odnose na stupanje u kontakt s nadležnim tijelima ili s često ograničenim brojem nositelja odobrenja kako bi se zatražili podaci, a potom se odnose na obradu tih podataka. Iako stvarni brojevi nisu dostupni u svim državama članicama, izviješteno je da se u većini slučajeva radi o malom broju radnih dana koji su za to potrebni i vrlo niskim stvarnim troškovima. Izviješteno je i da su troškovi i opterećenje jedinica za izvješćivanje vrlo razumni, s obzirom na to da se traženi podaci ionako moraju evidentirati, kao što je propisano Uredbom (EZ) br. 1107/2009.

Kod statističkih podataka o upotrebi pesticida potrebno je bilježiti informacije na razini poljoprivrednih gospodarstava, što vodi do većeg opterećenja. To znači da je potrebno odrediti uzorak, pripremiti upitnike i ispitivače ili poslati pisma ako nije razvijen sustav elektroničkog prikupljanja. Ukupni troškovi uvelike ovise o odabranoj metodi, što se može vidjeti i iz informacija koje su dostavljene Komisiji. Iz izvješća o troškovima ne mogu se donijeti izravni zaključci, s obzirom na to da informacije nisu dovoljno detaljne za tu svrhu.

Kao što je objašnjeno, u većini zemalja informacije dolaze izravno od poljoprivrednika. U skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 profesionalni korisnici (poljoprivrednici ili poduzetnici) moraju voditi evidenciju o svojoj upotrebi pesticida. To znači da informacije moraju biti lako dostupne kada poljoprivrednik mora odgovarati ispitivaču ili ispunjavati upitnik. To se odražava u izvješćima o kakvoći, koja u mnogim slučajevima pokazuju da je potrebno malo vremena na poljoprivrednim gospodarstvima za provođenje istraživanja, od 15 minuta do otprilike 2 sata po istraživanju (svakih 5 godina).

5.Iskustvo iz prvih pet godina

Podaci o prodaji pesticida dostavljali su se svake godine od prosinca 2012. (podaci iz 2011.). Unatoč nekim početnim tehničkim poteškoćama u Komisiji, ti su postupci sada razvijeni i dobro se odvijaju. Prvi podaci o upotrebi pesticida u poljoprivredi dostavljeni su Komisiji krajem 2015. Zbog vrlo velikog obujma složenih podataka do danas nije bilo moguće u potpunosti obraditi podatke, što znači da još nisu dostupni korisnicima. Prema tome, još nije procijenjena njihova upotrebljivost. Unatoč tome, u nastavku se pružaju neke slabe točke koje su primijećene i preporuke.

5.1.Dostupnost detaljnih podataka o pesticidima

Uredbom se zabranjuje otkrivanje podataka o pojedinačnim aktivnim tvarima. U skladu s člankom 3. stavkom 4.: „Zbog povjerljivosti, Komisija (Eurostat) podatke prije njihova objavljivanja zbraja u skladu s kemijskim razredima ili kategorijama proizvoda navedenima u Prilogu III., posvećujući dužnu pažnju zaštiti povjerljivih podataka na razini pojedinih država članica. Nacionalna tijela i Komisija (Eurostat) povjerljivim se podacima koriste isključivo za statističke svrhe u skladu s člankom 20. Uredbe (EZ) br. 223/2009.”

Prema tome, Komisija ne može objaviti podatke o pojedinačnim aktivnim tvarima. Osim toga, agregirani podaci ne mogu se uvijek širiti ako postoji izravni ili neizravni rizik da će se statističke jedinice identificirati, što je opće pravilo u statistici za zaštitu privatnosti podataka.

Ako bi se statistički podaci o prodaji prikupili od prodavatelja na malo, bilo bi mnogo statističkih jedinica, što ne dovodi do mnogo problema u pogledu povjerljivosti podataka. No, postalo je očigledno da većina država članica podatke prikuplja izravno od nositelja odobrenja. To se čini u obliku administrativnih podataka koji su dostavljeni nadležnim tijelima za pesticide ili upitnikom. Za većinu aktivnih tvari to znači da postoji samo jedan pružatelj podataka, što dovodi do povjerljivosti informacija. S obzirom na to da ima mnogo razreda s vrlo malo tvari ili je proizvođač/uvoznik isti za mnoge tvari u skupini, to je dovelo do situacije u kojoj je povjerljiv i znatan broj agregiranih podataka na višim razinama. Komisija smatra da države uspješno prikupljaju i dostavljaju Komisiji podatke o prodaji koji su zakonski propisani Uredbom. Smatra i da je ukupna kakvoća podataka dobra. No, primjena pravila o povjerljivosti na značajan udio podataka smanjuje vrijednost statističkih informacija koje se pružaju korisnicima. Dakle, ne može se pretpostaviti da Uredba dobro služi potrebama korisnika.

5.2.Statistički podaci o prodaji pesticida

Usporedba prodaje pesticida među državama i tijekom godina nije jednostavna zato što vanjski čimbenici poput klimatskih uvjeta, tla i metoda proizvodnje mogu imati velik utjecaj na vrste i količine potrebnih pesticida.

Mjesto gdje se proizvod prodaje ne mora nužno biti ono gdje se u konačnici primjenjuje, a poljoprivrednici mogu kupiti pesticide izravno od prodavatelja na malo iz susjednih država. To može predstavljati mali udio ukupne prodaje pesticida, no te količine nisu točno iskazane u statističkim podacima o prodaji. Može proći i određeno vrijeme od prodaje do upotrebe pesticida, ovisno o tome jesu li kupljeni za dopunjavanje zaliha ili izravnu upotrebu.

Mnogi bi korisnici htjeli dobiti detaljne podatke o količinama pojedinačnih aktivnih tvari koje su prodane. Međutim, ni Komisija niti nacionalni uredi za statistiku ne mogu pružiti te informacije s obzirom na to da moraju poštovati Uredbu i pravila o povjerljivosti.