1.Pravedno i učinkovito oporezivanje dobiti poduzeća: temelj jedinstvenog tržišta

Jedinstveno tržište jedno je od najvećih europskih postignuća, čija je svrha omogućiti slobodno kretanje ljudi, roba, usluga i kapitala. Njime se smanjuje birokracija za stručnjake i poduzeća koji posluju preko granica. Osiguravaju se veći izbor i niže cijene za potrošače. Omogućuje ljudima da putuju, žive, rade i studiraju gdje god žele. Komisija je stoga odredila prioritet razvoja dubljeg i pravednijeg unutarnjeg tržišta koje je od temeljne važnosti za stvaranje uspješnog gospodarstva koje svima koristi.

Kako je utvrđeno u Akcijskom planu za pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća u EU-u, za zdravo jedinstveno tržište potreban je pošten, učinkovit i sustav oporezivanja dobiti poduzeća koji pogoduje rastu i utemeljen je na načelu da bi trgovačka društva trebala plaćati poreze u zemlji u kojoj ostvaruju dobit. To se načelo ugrožava agresivnim poreznim planiranjem. Većina poduzeća ne primjenjuje agresivno porezno planiranje i zbog toga su nepovoljnom položaju na tržištu u odnosu na poduzeća koja ga primjenjuju. Agresivnim ponašanjem tih trgovačkih društava narušavaju se cjenovni signali i omogućuju im se niži troškovi kapitala kojima se narušava jednakost uvjeta na jedinstvenom tržištu. Ta pojava posebno utječe na mala i srednja poduzeća.

Države članice u međuvremenu su pretrpjele znatne gubitke prihoda zbog agresivnog poreznog planiranja nekih trgovačkih društava. Drugi manje agresivni i manje mobilni porezni obveznici moraju snositi veći teret. Budući da Europa izlazi iz teške gospodarske krize, razumljivo je da su građani nezadovoljni što moraju snositi teže porezno opterećenje dok određene korporacije izbjegavaju plaćanje svojeg dijela, i to ponekad uz dobrovoljno ili prisilno sudjelovanje nacionalnih vlada. Ovom se nejednakom podjelom tereta negativno utječe na poštenje u oporezivanju, smanjuje opći moral poreznih obveznika i ugrožava društveni ugovor između građana i njihovih vlada Europski parlament izrazio je zabrinutost europskih građana tražeći zaustavljanje takve prakse.

Države članice slažu se i razumiju da se oporezivanje ne može zanemariti ako žele snažnije jedinstveno tržište. Koordinirani pristup provedbi poreznih sustava koji pogoduju rastu i uklanjanju prekograničnih problema od ključne je važnosti za potpuno funkcionalno jedinstveno tržište, uspješnu uniju tržišta kapitala i privlačenje ulaganja u EU. Države članice sada su toga svjesne i zahtijevaju da se zaustavi agresivno porezno planiranje . Za to je potreban zajednički pristup na razini EU-a ili uvođenje općih i posebnih odredbi o suzbijanju izbjegavanja poreza u Uniji kojima će biti obuhvaćene unutarnje mjere i zajednička djelovanja protiv unutarnjih prijetnji od smanjenja porezne osnovice.

2.Agresivno porezno planiranje: globalni problem koji treba rješavati na razini EU-a i globalnoj razini

Jednostrano djelovanje država članica ne bi bilo odgovarajući način za rješavanje problema agresivnog poreznog planiranja i moglo bi stvoriti dodatne probleme. Na jedinstvenom tržištu utemeljenom na slobodnom kretanju robe, osoba, usluga i kapitala neusklađene mjere protiv premještanja dobiti mogu donijeti više štete nego koristi. Različitim nacionalnim pristupima suzbijanju prekograničnog problema mogu se stvoriti „rupe” u zakonima koje se mogu iskoristiti za agresivno porezno planiranje. Pravilima u jednoj državi članici može se umanjiti učinkovitost pravila u drugim državama članicama. Nadalje, zbog neusklađenog pristupa mogu nastati nesigurnost i administrativno opterećenje za poduzeća.

Neusklađeni pristup može dovesti do loših poteza država članica. Države članice u nekim slučajevima nisu voljne djelovati jer se boje da bi se mogle dovesti u nepovoljan položaj u tržišnom natjecanju. Umjesto toga, neke države članice reagiraju na problem tako da još jače nastoje privući ili zadržati dobiti multinacionalnih poduzeća na svojim državnim područjima, a to ponekad čine povlaštenim poreznim režimima ili pojedinačnim poreznim presudama kojima se odobrava selektivna prednost, što je u sukobu s pravilima EU-a o državnim potporama. Međutim, štetnim tržišnim natjecanjem u području oporezivanja stvaraju se veći poticaji za premještanje dobiti trgovačkih društava te se dodatno smanjuju poreznih prihodi država članica ili one se odvraćaju od poreznih politika koje pogoduju rastu. Iako trenutačno postoje ciljana djelovanja protiv povlaštenih režima i pojedinačnih poreznih odluka u skladu s pravilima o državnim potporama, to treba nadopuniti zakonodavnim mjerama.

Agresivno porezno planiranje globalni je problem koji treba rješavati na europskoj i međunarodnoj razini. Mnoge države članice shvatile su da jednostrano djelovanje nije dovoljno. Brojne uključene strane slažu se da je potreban koordinirani odgovor na problem agresivnog poreznog planiranja kako bi se osiguralo ravnopravno tržišno natjecanje u području oporezivanja.

3.Nema vremena za uobičajeno poslovanje: potreba za političkom ambicijom i pravnom sigurnošću

Komunikacijom Komisije od 17. lipnja 2015. o „pravednom i učinkovitom sustavu oporezivanja dobiti poduzeća u Europskoj uniji: pet ključnih područja djelovanja” uspostavljena je osnova za djelovanje u području agresivnog poreznog planiranja. Zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit (CCCTB) temelj je Akcijskog plana jer bi se njome reformirala osnovica korporativnog oporezivanja i osiguralo holističko rješenje problema premještanja dobiti u Europi. Time bi se stvorilo i bolje porezno okruženje za poduzeća zahvaljujući smanjenju poreznih opterećenja.

U iščekivanju donošenja budućeg revidiranog prijedloga CCCTB-a, u što kraćem roku, u Akcijskom planu iz lipnja predviđene su druge mjere usmjerene na osiguranje učinkovitog oporezivanja u mjestu ostvarenja dobiti stvaranjem boljeg poreznog okruženja za poduzeća, ostvarivanjem daljnjeg napretka u pogledu porezne transparentnosti i jačanjem alata EU-a za koordinaciju. Te su mjere usko povezane s projektom skupine G20/OECD-a o smanjenju porezne osnovice i preusmjeravanju dobiti (BEPS) koji se u trenutku objave Akcijskog plana još uvijek provodio. Otada je ostvaren znatan napredak u pogledu mnogih od tih mjera. Međutim, u nekim područjima akcijskog plana djelovanje na razini EU-a ovisilo je o okončanju projekta G20/OECD-a.

Izvješća G20/OECD-a objavljena su u listopadu 2015. i od država članica sada se očekuje da provedu mnoge od tih preporuka na način koji je u skladu sa zakonodavstvom EU-a. Mnoge su države članice izjavile da planiraju provoditi ta rješenja što prije, ali postoji opasnost da će to učiniti na različite načine ili da će različito tumačiti mjere iz projekta BEPS koje je donio OECD.

To nije dovoljno. U EU-u se djelovanja u obliku mjera za suzbijanje izbjegavanja poreza moraju poduzeti na jasan i dosljedan način u cilju jačanja zajedničkog stajališta država članica protiv izbjegavanja poreza, podržavajući slobode iz Ugovora i tržišno natjecanje u EU-u.

EU može i trebao nastaviti raditi na tome da države članice razviju zajednički standard. EU ima na raspolaganju alate koji se mogu upotrebljavati za osiguravanje koordinirane provedbe mjera za suzbijanje izbjegavanja poreza u svim državama članicama jačanjem uzajamnih obrana protiv zlouporabe i pružanjem veće pravne sigurnosti za poduzeća. EU posebno može osigurati zajednički pristup donošenjem pravnih instrumenata. To je u primjereno u nekim okolnostima, primjerice kad se obrambene mjere odnose na nacionalno zakonodavstvo. Zakonodavstvo može u određenoj mjeri biti fleksibilno kako bi se državama članicama omogućilo da uzmu u obzir različite okolnosti, ali njime bi se u najmanju ruku moglo osigurati da su u cijeloj Uniji uspostavljeni minimalni standardi. Zakonodavstvom EU-a pridonijelo bi se uspostavi ravnopravnosti država članica u području oporezivanja i ograničila bi se narušavanja kojima se ugrožava jedinstveno tržište.

U drugim slučajevima zakonodavstvo možda nije odgovarajuće, primjerice ako se odnosi na porezne ugovore. U tim slučajevima Preporuka Komisije mogla bi biti bolje sredstvo za davanje smjernica o pristupu spojivom sa zakonodavstvom EU-a. U drugim bi područjima moglo biti primjereno upotrijebiti druge alate koje imamo na raspolaganju u EU-u, kao što je Zajednički forum o transfernim cijenama, Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja ili Platforma za dobro porezno upravljanje.

Sad je potrebno raditi na razvoju okruženja za oporezivanje dobiti poduzeća u EU-u kojim se promiču tržišno natjecanje i gospodarstvo koje pogoduje rastu. Što je duže čekanje, to je veći rizik od nastanka različitih pristupa kojima se uzrokuje veće administrativno opterećenje i nesigurnost za poduzeća te narušava jedinstveno tržište. Ne smije se gubiti vrijeme. Države članice detaljno su istražile ta pitanja u EU-u i OECD-u. Tijekom tog postupka provedena su opsežna savjetovanja s poduzećima, NVO-ima i skupinama stručnjaka te su oni izrazili svoja stajališta. Europski parlament dostavio je svoja izvješća o agresivnom poreznom planiranju. Svi su elementi sada na stolu. Vrijeme je za djelovanje.

4.Učinkovito oporezivanje: Osiguravanje plaćanja poreza u mjestu gdje je nastala vrijednost