Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 122/06)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Stredoslovenská/Stredoslovenský/Stredoslovenské”

PDO-SK-A1355-AM01

Datum obavijesti: 29. studenoga 2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Podnositelj zahtjeva i legitiman interes

Zväz vinohradníkov a vinárov Slovenska [Udruga slovačkih vinogradara i vinara]

Skupina koja podnosi zahtjev za izmjenu ista je interesna skupina, iako nosi različiti naziv, kao i skupina koja je podnijela zahtjev za registraciju ZOI-ja „Stredoslovenská/Stredoslovenské/Stredoslovenský”.

2. Dodavanje vinorodne općine Devičie

Budući da su dodijeljena prava na sadnju i da se u toj općini sade vinogradi, na popis vinorodnih općina dodana je vinorodna općina Devičie. Vinogradi su se sadili u općini Devičie u razdoblju između 1980. i 2000. Međutim, nisu bili registrirani, zbog čega općina nije bila uvrštena u registar vinorodnih općina. Tijekom 2018. vinogradi su obnovljeni i planira se da će se na području te općine zasaditi daljnji vinogradi. Proizvodi dobiveni tom sadnjom ispunjavaju uvjete za uvrštavanje u opseg ZOI-ja „Stredoslovenská” (Središnja Slovačka).

Izvorni tekst u rubrici „Razgraničeno područje”:

Središnja slovačka vinorodna regija („Stredoslovenská vinohradnícka oblast”) vinorodna je regija omeđena granicama katastarskih područja sljedećih općina: Abovce, Balog nad Ipľom, Bátka, Bátorová, Belín, Bielovce, Blhovce, Bulhary, Bušince, Buzitka, Čamovce, Čebovce, Čeláre, Dolinka, Dolná Strehová, Dolné Plachtince, Dolné Semerovce, Dolné Zahorany, Drienovo, Dudince, Dulovo, Ďurkovce, Fiľakovo, Fiľakovské Kováče, Gemer, Gemerské Dechtáre, Gemerský Jablonec, Glabušovce, Hajnáčka, Hodejov, Ref. Ares(2019)6803175 – 4.11.2019. 2 Hokovce, Holiša, Hontianske Moravce, Hontianske Nemce, Hontianske Tesáre, Horná Strehová, Horné Semerovce, Horné Turovce, Hrkovce, Hrnčiarske, Hubovo, Chrámec, Chrťany, Ipeľské Predmostie, Ipeľské Úľany, Ipeľský Sokolec, Jesenské, Jestice, Kalinovo, Kaloša, Kamenné Kosihy, Kiarov, Kleňany, Koláre, Kosihovce, Kosihy nad Ipľom, Kováčovce, Kráľ, Krupina, Kubáňovo, Ladzany, Lontov, Malá Čalomija, Malé Zlievce, Malý Krtíš, Medovarce, Modrý Kameň, Nenince, Nová Bašta, Nová Ves, Obeckov, Olováry, Opatovská Nová Ves, Ožďany, Panické Dravce, Pavlovce, Petrovce, Pinciná, Plášťovce, Pôtor, Príbelce, Prša, Radzovce, Ratka, Rimavská Sobota, Rimavské Janovce, Rykynčice, Sazdice, Sebechleby, Sečianky, Seľany, Sklabiná, Slatina, Slovenské Ďarmoty, Stredné Plachtince, Sudince, Súdovce, Sútor, Šahy, Šávoľ, Šimonovce, Širákov, Širkovce, Štrkovec, Šurice, Tachty, Terany, Tomášovce, Tornaľa, Trebušovce, Tupá, Valice, Včelince, Večelkov, Veľká Čalomija, Veľká nad Ipľom, Veľká Ves, Veľká Ves nad Ipľom, Veľké Dravce, Veľké Turovce, Veľké Zlievce, Veľký Blh, Veľký Krtíš, Vinica, Vrbovka, Vyškovce nad Ipľom, Vyšné Valice, Záhorce, Zalužany, Závada, Zombor, Želovce, Žíp.

Novi tekst u rubrici „Razgraničeno područje”:

Središnja slovačka vinorodna regija („Stredoslovenská vinohradnícka oblast”) vinorodna je regija omeđena granicama katastarskih područja sljedećih općina: Abovce, Balog nad Ipľom, Bátka, Bátorová, Belín, Bielovce, Blhovce, Bulhary, Bušince, Buzitka, Čamovce, Čebovce, Čeláre, Devičie, Dolinka, Dolná Strehová, Dolné Plachtince, Dolné Semerovce, Dolné Zahorany, Drienovo, Dudince, Dulovo, Ďurkovce, Fiľakovo, Fiľakovské Kováče, Gemer, Gemerské Dechtáre, Gemerský Jablonec, Glabušovce, Hajnáčka, Hodejov, Hokovce, Holiša, Hontianske Moravce, Hontianske Nemce, Hontianske Tesáre, Horná Strehová, Horné Semerovce, Horné Turovce, Hrkovce, Hrnčiarske, Hubovo, Chrámec, Chrťany, Ipeľské Predmostie, Ipeľské Úľany, Ipeľský Sokolec, Jesenské, Jestice, Kalinovo, Kaloša, Kamenné Kosihy, Kiarov, Kleňany, Koláre, Kosihovce, Kosihy nad Ipľom, Kováčovce, Kráľ, Krupina, Kubáňovo, Ladzany, Lontov, Malá Čalomija, Malé Zlievce, Malý Krtíš, Medovarce, Modrý Kameň, Nenince, Nová Bašta, Nová Ves, Obeckov, Olováry, Opatovská Nová Ves, Ožďany, Panické Dravce, Pavlovce, Petrovce, Pinciná, Plášťovce, Pôtor, Príbelce, Prša, Radzovce, Ratka, Rimavská Sobota, Rimavské Janovce, Rykynčice, Sazdice, Sebechleby, Sečianky, Seľany, Sklabiná, Slatina, Slovenské Ďarmoty, Stredné Plachtince, Sudince, Súdovce, Sútor, Šahy, Šávoľ, Šimonovce, Širákov, Širkovce, Štrkovec, Šurice, Tachty, Terany, Tomášovce, Tornaľa, Trebušovce, Tupá, Valice, Včelince, Večelkov, Veľká Čalomija, Veľká nad Ipľom, Veľká Ves, Veľká Ves nad Ipľom, Veľké Dravce, Veľké Turovce, Veľké Zlievce, Veľký Blh, Veľký Krtíš, Vinica, Vrbovka, Vyškovce nad Ipľom, Vyšné Valice, Záhorce, Zalužany, Závada, Zombor, Želovce, Žíp.

U skladu s člankom 14. stavkom 1. Delegirane uredbe 2019/33, budući da nije izmijenjen naziv ZOI-ja, da nisu izmijenjene kategorije u okviru ZOI-ja, da zemljopisno područje nije proglašeno nevažećim i da se njima ne uvode ograničenja na stavljanje proizvoda na tržište, izmjena se smatra standardnom izmjenom.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Stredoslovenská

Stredoslovenský

Stredoslovenské

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

3. Likersko vino

4. Pjenušavo vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

6. Kvalitetno aromatično pjenušavo vino

8. Biser vino

15. Vino od prosušenoga grožđa

16. Vino od prezreloga grožđa

4. Opis vina

Vino sa zaštićenom oznakom izvornosti (vino sa ZOI-jem)

Vino koje potječe iz središnje slovačke vinorodne regije jest proizvod dobiven isključivo potpunom ili djelomičnom alkoholnom fermentacijom svježeg grožđa ili grožđanog mošta koji potječu iz tog područja. Vino iz ove regije ima naglašeniju aromu i ekstraktivno je, s višom razinom kiselosti, ali i dalje je uravnoteženo.

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 9,5 % vol. titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupni sadržaj sumporova dioksida ne manje od 150 mg/l za crna vina, odnosno 200 mg/l za bijela i ružičasta vina ako je sadržaj neprevrelog šećera ne više od 200 mg/l za crna vina, odnosno veći od 5 g/l 250 mg/l za bijela i ružičasta vina ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,1 g/l za bijela vina, odnosno 1,2 g/l za crna vina

Organoleptička svojstva

Bistrina: bistro s malo mjehurića; može sadržavati izolirana vlakna iz filtra, pojedinačne čestice čepa, fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu s nazivom i berbom; bijela vina mogu imati primjesu smećkastožute ili ružičaste boje, dok crna vina mogu imati primjesu smeđe.

Miris: tipičan i istaknut, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom, ali može imati i manje istaknutu aromu.

Okus: čist, tipičan za sortu, pun, usklađen i naglašen okus, ali može biti manje usklađen.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 9,5 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Kvalitetno vino

Analitička svojstva:

stvarna alkoholna jakost ne manje od 10,0 % ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid ne manje od 150 mg/l za crna vina, odnosno 200 mg/l za bijela i ružičasta vina ako je sadržaj neprevrelog šećera ne više od 200 mg/l za crna vina, odnosno veći od 5 g/l 250 mg/l za bijela i ružičasta vina ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,1 g/l za bijela vina, odnosno 1,2 g/l za crna vina

Organoleptička svojstva

Bistroća: bistro s malo mjehurića; može sadržavati pojedinačna vlakna iz filtra, pojedinačne čestice čepa, fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu s nazivom i berbom; bijela vina mogu imati primjesu smećkastožute ili ružičaste boje, dok crna vina mogu imati primjesu smeđe.

Miris: čisti, tipičan i istaknut, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom, ali može imati i manje istaknutu aromu.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež, ali može imati manja odstupanja u pogledu punoće i prepoznatljivosti.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 10,0 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Likérové víno (likersko vino)

Likersko vino je proizvod dobiven od grožđanog mošta u fermentaciji vina ili od vina kojem je dodan neutralni alkohol ili destilat vinskog podrijetla.

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 15 % vol., odnosno ne više od 22 % vol. ukupna alkoholna jakost ne manje od 17,5 % vol. titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid ne više od 150 mg/l za vina sa sadržajem neprevrelog šećera od najviše 5 g/l, ne više od 200 mg/l za vina sa sadržajem neprevrelog šećera većim od 5 g/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,1 g/l za bijela vina, odnosno 1,2 g/l za crna vina

Organoleptička svojstva

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu s nazivom i berbom.

Miris: čist, tipičan i istaknut, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom, ali može imati i manje istaknutu aromu.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen, naglašen, ali može imati manja odstupanja u pogledu punoće i prepoznatljivosti.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 15,0 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Sekt V.O.” i „pestovateľský sekt”

„Sekt V.O.” i „pestovateľský sekt” proizvodi su dobiveni primarnom ili sekundarnom fermentacijom svježeg grožđa, grožđanog mošta ili vina koji, prilikom otvaranja boce ili spremnika, otpuštaju ugljikov dioksid dobiven isključivo fermentacijom.

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 10 % vol. ukupna alkoholna jakost ne manje od 10,0 % vol. titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ekstrakt bez šećera ne manje od 16,0 g/l ukupan sumporov dioksid ne više od 185 mg/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,1 g/l za bijela vina, odnosno 1,2 g/l za crna vina

Organoleptička svojstva

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu s nazivom i berbom.

Miris: čist, tipičan, naglašen i svjež, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom. Mjehurićavost: fina i postojana.

Okus: naglašen, svjež, usklađen, čist i pun.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 10,0 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 185

Kvalitetno vino s oznakom „kabinetné”

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 9,5 % vol. ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid ne manje od 150 mg/l za crna vina, odnosno 200 mg/l za bijela i ružičasta vina

ako sadržaj neprevrelog šećera premašuje 5 g/l, vrijednost se povećava za 50 mg/l

ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,1 g/l za bijela i ružičasta vina, odnosno 1,2 g/l za crna vina

Organoleptička svojstva

Bistrina: bistro s malo mjehurića; može sadržavati fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu sa sortom, berbom i oznakom.

Miris: čist, tipičan i naglašen, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 9,5 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Kvalitetno vino s oznakom „neskorý zber”

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 9,5 % vol. ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid; ne više od 300 mg/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,1 g/l za bijela i ružičasta vina, odnosno 1,2 g/l za crna vina

Organoleptička svojstva

Bistroća: bistro s malo mjehurića; može sadržavati fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu sa sortom, berbom i oznakom.

Miris: čist, tipičan i naglašen, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 9,5 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 300

Kvalitetno vino s oznakom „výber z hrozna”

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 9,5 % vol. ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid ne više od 350 mg/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,8 g/l

Organoleptička svojstva

Bistroća: bistro s malo mjehurića; može sadržavati fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu sa sortom, berbom i oznakom.

Miris: čist, tipičan i naglašen, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 9,5 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 1,8 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 350

Kvalitetno vino s oznakom „bobuľový výber”

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 8,0 % vol. ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid ne više od 400 mg/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,8 g/l

Organoleptička svojstva

Bistrina: bistro s malo mjehurića; može sadržavati fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu sa sortom, berbom i oznakom.

Miris: čist, tipičan i naglašen, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 8,0 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 1,8 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 400

Kvalitetno vino s oznakom „hrozienkový výber”

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 8,0 % vol. ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksine više od 400 mg/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 2,1 g/l

Organoleptička svojstva

Bistrina: bistro s malo mjehurića; može sadržavati fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu sa sortom, berbom i oznakom.

Miris: čist, tipičan i naglašen, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 8,0 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 2,1 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 400

Kvalitetno vino s oznakom „cibébový/botrytický výber”

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 8,0 % vol. ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid ne više od 400 mg/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 2,1 g/l

Organoleptička svojstva

Bistrina: bistro s malo mjehurića; može sadržavati fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu sa sortom, berbom i oznakom.

Miris: čist, tipičan i naglašen, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 8,0 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 2,1 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 400

Kvalitetno vino s oznakom „ľadové víno”

Analitička svojstva:

stvarna alkoholna jakost ne manje od 6,0 % vol. ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid ne više od 400 mg/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 1,8 g/l

Organoleptička svojstva

Bistrina: bistro s malo mjehurića; može sadržavati fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu sa sortom, berbom i oznakom.

Miris: čist, tipičan i naglašen, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 6,0 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 1,8 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 400

Kvalitetno vino s oznakom „slamové víno”

Analitička svojstva

stvarna alkoholna jakost ne manje od 6,0 % vol. ekstrakt bez šećera ne manje od 16 g/l titracijska kiselost ne manje od 3,5 g/l ukupan sumporov dioksid ne više od 400 mg/l ukupni sadržaj hlapljive kiseline ne više od 2,1 g/l

Organoleptička svojstva

Bistrina: bistro s malo mjehurića; može sadržavati fine kristale vinskog kamena, a kod crnih vina moguće je lagano taloženje bojenih tvari.

Boja: bijela, ružičasta ili crvena, u skladu sa sortom, berbom i oznakom.

Miris: čist, tipičan i naglašen, u skladu sa sortom ili trgovačkim nazivom.

Okus: čist, tipičan, pun, usklađen i svjež.

Iako neke značajke nisu navedene u tablici, specifikacija ispunjava sve zahtjeve utvrđene zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 6,0 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 2,1 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 400

5. Postupci proizvodnje vina

a. Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Stredoslovenská, Stredoslovenský, Stredoslovenské

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Zajedničke odredbe

Svo grožđe koje se upotrebljava za proizvodnju vina mora biti dobiveno iz središnje slovačke vinorodne regije definirane u točki (d). Zemljopisna jedinica utvrđena za preradu grožđa i punjenje vina u boce jest područje Slovačke Republike pokriveno vinovom lozom, odnosno slovačka vinorodna regija (Slovenský vinohradnícky región). Vino koje potječe iz središnje slovačke vinorodne regije ne smije se proizvoditi ili puniti u boce izvan slovačke vinorodne regije.

Víno CHOP (vino sa ZOI-jem)

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju vina „víno CHOP” grožđe prilikom berbe mora imati sadržaj šećera od najmanje 16 °NM. Grožđe ili grožđani mošt mogu se pojačati do najviše 22 °NM za bijelo vino, odnosno 24 °NM za crno vino.

Akostné víno (kvalitetno vino)

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju vina „akostné víno CHOP” (kvalitetno vino sa ZOI-jem) grožđe prilikom berbe mora imati sadržaj šećera od najmanje 16 °NM. Grožđe ili grožđani mošt mogu se pojačati do najviše 22 °NM za bijelo vino, odnosno 24 °NM za crno vino.

Akostné víno s prívlastkom (kvalitetno vino s oznakom)

Poseban enološki postupak

Za potrebe proizvodnje vina „akostné víno s prívlastkom” berba grožđa mora se provesti nakon postizanja potpune zrelosti i grožđe mora biti certificirano prilikom berbe. Vino ne smije biti pojačano ili kemijski prezervirano na bilo koji način osim uporabom sumporova dioksida.

Kvalitetno vino s oznakom „kabinetné” mora biti proizvedeno od potpuno zrelog grožđa, pri čemu njegov sadržaj šećera prilikom berbe mora iznositi najmanje 19 °NM.

Kvalitetno vino s oznakom „neskorý zber” mora biti proizvedeno od potpuno zrelog grožđa, pri čemu njegov sadržaj šećera prilikom berbe mora iznositi najmanje 21 °NM.

Kvalitetno vino s oznakom „výber z hrozna” mora biti proizvedeno od potpuno zrelog grožđa, pri čemu njegov sadržaj šećera prilikom berbe mora iznositi najmanje 23 °NM, dobivenog od pažljivo odabranih grozdova.

Kvalitetno vino s oznakom „bobuľový výber” mora biti proizvedeno od odabranih prezrelih grozdova s kojih su uklonjene nezrele i oštećene bobice, pri čemu sadržaj šećera u grožđu prilikom berbe mora iznositi najmanje 26 °NM.

Akostné víno s prívlastkom

Poseban enološki postupak

Kvalitetno vino s oznakom „hrozienkový výber” mora biti proizvedeno od ručno odabranog prezrelog grožđa, pri čemu njegov sadržaj šećera prilikom berbe mora iznositi najmanje 28 °NM.

Kvalitetno vino s oznakom „cibébový” ili „botrytický výber” mora biti proizvedeno samo od ručno odabranog prezrelog grožđa rafiniranog zahvaljujući učinku Botrytis cinerea Persoon, pri čemu sadržaj prirodnog šećera mora iznositi najmanje 28 °NM.

Kvalitetno vino s oznakom „‘ľadové víno” mora biti proizvedeno od grožđa ubranog pri temperaturi od najviše -7 °C. Grožđe mora ostati smrznuto tijekom berbe i prerade, a dobiveni mošt mora imati sadržaj šećera od najmanje 27 °NM.

Kvalitetno vino s oznakom „slamové víno” mora biti proizvedeno od dobro sazrelog grožđa koje je prije prerade pohranjeno na podlozi od slame ili trske ili koje visi na užetu, a dobiveni mošt mora imati sadržaj šećera od najmanje 27 °NM.

Sekt V.O.

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju proizvoda „Sekt V.O.” grožđe, mošt, vino i svi ostali elementi korišteni tijekom proizvodnje moraju potjecati iz središnje slovačke vinorodne regije.

Pestovateľský sekt

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju proizvoda „pestovateľský sekt” grožđe, mošt ili vino i svi ostali elementi korišteni tijekom proizvodnje moraju potjecati iz vinograda proizvođača u središnjoj slovačkoj vinorodnoj regiji.

Odrodové víno (sortno vino)

Poseban enološki postupak

„Sortno” vino proizvodi se isključivo od jedne sorte; primjesa ostalih sorti dopuštena je u omjeru od najviše 15 % masenog udjela.

Značkové víno (vino s oznakom kakvoće)

Kako je utvrđeno enološkom praksom, „vino s oznakom kakvoće” proizvodi se u skladu s recepturom proizvođača koju je odobrio proizvođač. Ova činjenica uvijek mora biti navedena u proizvodnoj evidenciji za pojedinu seriju.

b. Najveći prinosi

Víno CHOP

18 000 kg grožđa po hektaru

Kvalitetno vino

17 500 kg grožđa po hektaru

Kvalitetno vino s oznakom

12 000 kg grožđa po hektaru

Likersko vino

18 000 kg grožđa po hektaru

Sekt V.O.

18 000 kg grožđa po hektaru

Pestovateľský sekt

16 000 kg grožđa po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Središnja slovačka vinorodna regija je vinorodna regija omeđena granicama katastarskih područja sljedećih općina: Abovce, Balog nad Ipľom, Bátka, Bátorová, Belín, Bielovce, Blhovce, Bulhary, Bušince, Buzitka, Čamovce, Čebovce, Čeláre, Devičie, Dolinka, Dolná Strehová, Dolné Plachtince, Dolné Semerovce, Dolné Zahorany, Drienovo, Dudince, Dulovo, Ďurkovce, Fiľakovo, Fiľakovské Kováče, Gemer, Gemerské Dechtáre, 19 Gemerský Jablonec, Glabušovce, Hajnáčka, Hodejov, Hokovce, Holiša, Hontianske Moravce, Hontianske Nemce, Hontianske Tesáre, Horná Strehová, Horné Semerovce, Horné Turovce, Hrkovce, Hrnčiarske, Hubovo, Chrámec, Chrťany, Ipeľské Predmostie, Ipeľské Úľany, Ipeľský Sokolec, Jesenské, Jestice, Kalinovo, Kaloša, Kamenné Kosihy, Kiarov, Kleňany, Koláre, Kosihovce, Kosihy nad Ipľom, Kováčovce, Kráľ, Krupina, Kubáňovo, Ladzany, Lontov, Malá Čalomija, Malé Zlievce, Malý Krtíš, Medovarce, Modrý Kameň, Nenince, Nová Bašta, Nová Ves, Obeckov, Olováry, Opatovská Nová Ves, Ožďany, Panické Dravce, Pavlovce, Petrovce, Pinciná, Plášťovce, Pôtor, Príbelce, Prša, Radzovce, Ratka, Rimavská Sobota, Rimavské Janovce, Rykynčice, Sazdice, Sebechleby, Sečianky, Seľany, Sklabiná, Slatina, Slovenské Ďarmoty, Stredné Plachtince, Sudince, Súdovce, Sútor, Šahy, Šávoľ, Šimonovce, Širákov, Širkovce, Štrkovec, Šurice, Tachty, Terany, Tomášovce, Tornaľa, Trebušovce, Tupá, Valice, Včelince, Večelkov, Veľká Čalomija, Veľká nad Ipľom, Veľká Ves, Veľká Ves nad Ipľom, Veľké Dravce, Veľké Turovce, Veľké Zlievce, Veľký Blh, Veľký Krtíš, Vinica, Vrbovka, Vyškovce nad Ipľom, Vyšné Valice, Záhorce, Zalužany, Závada, Zombor, Želovce, Žíp.

7. Glavne sorte vinove loze

Furmint

8. Opis povezanosti

Stredoslovenská, Stredoslovenský, Stredoslovenské

Pojedinosti o zemljopisnom području

Središnja slovačka vinorodna regija nalazi se uzduž slovačke južne granice s Mađarskom, oko gradova Veľký Krtíš, Lučenec i Rimavská Sobota. Njezino se središte nalazi unutar Južne slovačke doline; na sjeveru je omeđena visoravni Krupinská Planina i gorjem Slovenské Rudohorie (Slovačko rudogorje), na istoku slovačkim kršom (Slovenský Kras), a na jugu Mađarskom. Južna slovačka dolina je uski, duguljasti dio kopna oko rijeke Ipeľ, koji se širi s istoka prema zapadu. Obuhvaća doline rijeka Ipeľ, Lučenec i Rimava, na jugu je omeđena južnim podnožjima Revúcka Vrchovina (planinski kraj Revúca), koji čine dio Slovačkog rudogorja. Teren je neravan; uzduž rijeke Ipeľ nalaze se nizine, iznad kojih se nalaze terase rijeka, ispod kojih se pružaju brda. Najviši vrhovi su Bukovina (525 m), Bučina (409 m) i Kamenná Hora (359 m).

Reljef se odlikuje vodoravnim formacijama koje nalikuju na stolove, koje su na pojedinim mjestima ispresijecane ležištima andezita. Južna slovačka dolina tektonskog je podrijetla. Nastala je masivnim pomakom Zemljine kore tijekom geološkog razdoblja neogena, pri čemu je tijekom vulkanske aktivnosti u susjednim vulkanskim planinskim masivima dolazilo do diferencijalnog kretanja. Temelji morfologije tla doline stvoreni su postupcima erozije, denudacije i akumulacije tijekom kasnog pliocena i pleistocena. Znatan dio doline sastoji se od sustavâ terasa rijeka i širokih pojaseva poplavnih područja rijeka. Reljef doline prvenstveno je nastao djelovanjem rijeka: većinu doline pokrivaju široke terase rijeka i poplavna područja rijeka Ipeľ, Blh, Rimava i Slaná. Rijeke su prodrle u izvornu podlogu, ostavljajući brežuljke ravnih vrhova međusobno odvojene širokim riječnim dolinama. Zbog toga je dolina puna riječnih naslaga (šljunčane formacije Poltár s naslagama od keramičke gline), aluvijalnih konusa (lepeza) potoka i rijeka, kao i naslaga lesa i glina od lesa.

U smislu klime, središnja slovačka vinorodna regija toplo je područje. Tijekom zimskih mjeseci temperatura se kreće u rasponu od -1 °C do -3 °C, a tijekom ljeta u rasponu od 18 °C do 20 °C. Godišnji broj dana sa snježnim pokrovom manji je od 50; najviša temperatura iznosi 25 °C tijekom 60 do 70 dana godišnje. Klima je blaga i suha, s prosječnom količinom oborina od 450 mm. Prosječna temperatura zraka u razdoblju od svibnja do rujna iznosi od 13 °C do 20 °C; prosječna temperatura tijekom sezone rasta iznosi 15 °C; prosjek sunčanih sati iznosi 2 100 sati godišnje; zbroj aktivnih temperatura tijekom sezone rasta iznosi najmanje 3 100 °C.

Temelj za vinogradarstvo u ovoj regiji čine andezitni supstrat te glinovita do ilovasto-glinovita tla. Vinogradi se uzgajaju na južnim, jugoistočnim i jugozapadnim padinama te na ravnicama. Vinorodno zemljište najbolje kvalitete nalazi se na južnim obroncima visoravni Krupinska Planina te u dolini rijeke Ipeľ.

Vinova loza prvenstveno se uzgaja na srednjim ili visokim sustavima špalira.

Podaci o proizvodu

Blaga klima i sastav tla južne slovačke doline pružaju idealne uvjete za proizvodnju bogatih, sortno karakterističnih kvalitetnih vina s naglašenijim organoleptičkim svojstvima, osobito u slučaju vina Tramín červený, Rulandské biele, Rizling rýnsky, Frankovka, Cabernet sauvignon i Svätovavrinecké.

Prerada sorti od bijelog mošta vrlo je brza i isplativa; tijekom obrade viša kiselost tipična je za bijela vina, čime se jamči idealan omjer šećera i kiseline. Bijela vina svježa su i prikladna za dugotrajno čuvanje u podrumima i odležavanje.

Crne sorte prerađuju se fermentacijom kožice grožđa, s kontroliranom konverzijom jabučne u mliječnu kiselinu s pomoću Oenoccocus oeni. Odlikuju se višim stupnjem ekstrakcije, a vina su nakon dvije godine odležavanja baršunasta i puna.

Tijekom izrazito toplih godina, kada zbroj temperatura premašuje 3 100 °C, ova se tla mogu upotrebljavati za dobivanje kvalitetnih vina te kvalitetnih vina s oznakom koja se odlikuju izrazito visokim stupnjem ekstrakcije, punoće, zrelosti i organoleptičkih svojstava (buke).

Pjenušava vina („sekt”) iz ove regije mladenačkog su temperamenta te imaju voćnu svježinu i usklađeni cvjetni buke. Odlikuju se svojim snažnim, dinamičnim mjehurićima te zelenom do zlatnožutom bojom.

Uzročna povezanost

Prvi pisani spomen vinogradarstva u ovoj regiji potječe iz 1135., kada je kralj Bela II. poklonio dva vinograda benediktinskom samostanu u Bzovíku. Otad je vinogradarstvo procvjetalo na ovom području, posebno sa sortama Tramín červený, Rizling rýnsky, Rulandské biele, Frankovka, Cabernet sauvignon i Svätovavrinecké.

Središnja slovačka vinorodna regija danas obuhvaća 2 328 ha vinograda, koji su smješteni u sedam vinorodnih okruga i 107 vinorodnih općina.

Vina različitih svojstava i različitih kategorija proizvode se zahvaljujući interakciji tla, klimatskih uvjeta, sorti koje se uzgajaju, tehnika prerade i specifičnih postupaka odležavanja.

Povećan protok topline, koja potječe iz slojeva lignita, od posebnog je značaja za sazrijevanje grožđa u ovoj regiji. Doprinosi sazrijevanju grožđa s optimalnim prosječnim sadržajem šećera od 19 °NM, istodobno održavajući kiselinu od 6 g/l u grožđu, što također omogućava proizvodnju visokokvalitetnih vina s oznakom. Vina iz ove regije odlikuju se višom, dugotrajnijom aromatičnom kvalitetom, zbog čega se najčešće upotrebljavaju u proizvodnji aromatičnijih vina.

Vino sa zaštićenom oznakom izvornosti i kvalitetno vino

Vino sa zaštićenom oznakom izvornosti i kvalitetno vino proizvode se od grožđa sa sadržajem šećera od najmanje 16 °NM. Gustoća sadnje vinograda zadržava se na razini na kojoj se postižu prinosi od oko 12 do 18 t/ha za bijele i crne sorte. Kvalitetna vina u najvećoj su mjeri, do 70 % proizvodnje, suha vina sa sadržajem neprevrelog šećera od oko 3,5 g/l u slučaju bijelih vina, odnosno 2,0 g/l kod crnih vina. Zbog mogućnosti pojačavanja šećerom, alkoholna jakost za bijela vina iznosi od 11,50 do 12,0 % vol. za bijela vina, odnosno za crna vina veća je za 0,5 % vol.

Andezitni supstrat s ilovastim ili glinovito-ilovastim tlima vinima iz središnje slovačke vinorodne regije daje veću mineralnost; prosječne vrijednosti ekstrakta bez šećera dosežu 19,0 g/l u slučaju bijelih i crnih vina. Kvalitetna vina srednje su punoće. Bijela i crna vina imaju potencijal za odležavanje od dvije godine. Vina iz ove regije razlikuju se izraženijom kiselošću, koja se kreće od 6,3 g/l za bijela vina do 5,8 g/l za crna vina.

Za kvalitetna vina s oznakom „kabinetné” ili „neskorý zber” grožđe se uzgaja na trsovima s 10 do 12 pupova, bez znatnog smanjenja prinosa tijekom sezone rasta. To dovodi do prosječnih prinosa po hektaru od oko 7 t/ha, iako prinosi uvelike ovise o starosti nasada, lokaciji i razmaku. Dok stariji nasadi s 2 000 trsova po hektaru daju prinos od oko 4 do 5 t/ha, novi nasadi s razmakom od 2,2 x 1 m i najmanje 4 000 trsova po hektaru daju prinos od čak 10–12 t/ha.

Vina s oznakom „kabinetné víno” i „neskorý zber” proizvode se uglavnom kao suha vina sa sadržajem neprevrelog šećera od oko 4 g/l. Ta su vina vrlo svježa, voćna i oštra. Ukupna kiselost bijelih vina iznosi 6,0 g/l, a ukupna kiselost crnih vina iznosi 5,0 g/l.

Ekstrakt bez šećera u prosjeku iznosi 19,5 g/l u bijelim vinima pa do čak 20 – 22 g/l u crnim vinima. To odražava sastav tla i način uzgoja vinove loze, kao i način prerade grožđa u vino. Bijela i crna vina prerađuju se reduktivno, uz isključenje kisika. Prosječna alkoholna jakost tako dobivenih bijelih vina iznosi oko 12,5 – 13,0 % vol. Ta vina imaju potencijal za odležavanje od 2 do 3 godine.

Kvalitetna vina s oznakom „výber z hrozna”, „bobuľový výber” i „hrozienkový výber”

Vještine vinogradara i vinara te tradicija specifičnog načina uzgoja vinove loze i prerade i proizvodnje vina najjasnije se odražavaju u vinima s višim oznakama, kao što su „výber z hrozna”, „bobuľový výber” i „hrozienkový výber”. Prinos grožđa po hektaru namjerno je smanjen na 4 do 5 t/ha za proizvodnju takvih vina.

Vinogradari postižu niži prinos ne samo preciznijom rezidbom (pri čemu se ostavlja 6–8 pupova po stabljici), nego i ograničavanjem prinosa tijekom zelene rezidbe. Prakticiraju „zelenu berbu” uklanjanjem dijela nezrelog grožđa. Zbog toga je prinos manji, ali grožđe ima veći sadržaj šećera, koji mora iznositi najmanje 23 °NM za vina s oznakom „výber z hrozna”. Za više oznake, kao što su „bobuľový výber” i „hrozienkový výber”, mošt mora imati sadržaj šećera od 26 °NM, odnosno 28 °NM. Zanimljivo je primijetiti da, ako grožđe ima sadržaj šećera od 28 °NM, u 100 litara mošta bit će 28 kg fermentabilnog šećera.

Prerada takvog mošta nije jednostavna; proizvode ga samo istinski majstori vinari s izvanrednim osjećajem za svoj rad i stručnim znanjem. To se temelji na iskustvu koje vinari prenose iz naraštaja u naraštaj. Za fermentaciju mošta upotrebljavaju se posebni kvasci, a fermentacija se odvija u podrumima na kontroliranoj temperaturi od 12 °C; sekundarna fermentacija odvija se pri još nižoj temperaturi od 4 do 5 °C. To je od izuzetne važnosti za održavanje biološke stabilnosti tih vina. Ta se vina proizvode bez dodatka bilo kojeg konzervansa osim sumporova dioksida.

Klima središnje slovačke vinorodne regije i reduktivna tehnika koja se upotrebljava za proizvodnju vina omogućuju održavanje ukupne kiselosti od 5,0 do 6,0 g/l, čak i za vina s visokom oznakom. Tako se dobivaju usklađena vina koja su prikladna za držanje u podrumu. Njihov potencijal za odležavanje iznosi od 5 do 6 godina za bijela vina, odnosno od 6 do 7 godina za crna vina. Prosječna alkoholna jakost iznosi 13–14 % vol. za bijela i crna vina.

Vina razvrstana kao „výber z hrozna” proizvode se uglavnom kao suha crna ili srednje suha bijela vina, s prosječnim sadržajem neprevrelog šećera od oko 8–14 g/l. Vina razvrstana kao „bobuľový výber” i „hrozienkový výber” proizvode se uglavnom kao srednje slatka i slatka vina s prosječnim sadržajem neprevrelog šećera od 35–70 g/l.

Tlo središnje slovačke vinorodne regije vinima daje veću mineralnost. Zajedno s metodom uzgoja grožđa i tehnologijom prerade, to daje izvanrednu punoću i intenzitet vina, ne samo u smislu arome već i okusa. U ovoj regiji vina s višom oznakom mogu održavati visoki stupanj voćnosti, a prethodno navedeni punoća i intenzitet postižu najveće moguće osjetilne vrijednosti.

Interakcija tla i tehnologije uzgoja grožđa izražena je u većoj ekstrakciji vina iz te regije. Prosječne vrijednosti za bijela vina u posljednjih pet godina iznosile su 20,0 g/l za „výber z hrozna”, odnosno više od 26,6 g/l za „bobuľový výber”, „cibébový výber” i „hrozienkový výber”. Prosječne vrijednosti crnih vina u posljednjih pet godina premašivale su 26,0 g/l za sva vina „výber”.

Kvalitetno vino s oznakama „cibébový výber”, „ľadové víno” i „slamové víno”

Kvalitetno vino s oznakom „cibébový výber” može se proizvoditi samo tijekom klimatski izuzetno povoljnih godina na odabranim lokacijama koje pogoduju razvoju plemenite truleži Botrytis cinerea. Time se smanjuje sadržaj vode u bobicama grožđa, što dovodi do naglog povećanja sadržaja šećera. U središnjoj slovačkoj vinorodnoj regiji takvi se uvjeti pojavljuju otprilike jedanput u četiri godine. Prilikom berbe grožđe mora imati sadržaj šećera od najmanje 28 °NM.

Vinogradari to nastoje postići preciznom rezidbom i zelenom rezidbom tijekom čitave godine, ali tek jesenski vremenski uvjeti koji nastupaju krajem rujna određuju hoće li to biti godina koja će pogodovati razvoju plemenite truleži.

U slučaju „cibébový výber” prinosi iznose oko 4 t/ha. Vina proizvedena od grožđa srednje su slatka do slatka, sa sadržajem neprevrelog šećera od 20 do 70 g/l. Njihova alkoholna jakost varira oko vrijednosti od 13,0 % vol. za bijela i crna vina. Zahvaljujući klimi i reduktivnoj metodi prerade, prosječna kiselost iznosi 6,1 g/l, što u kombinaciji s alkoholnom jakosti i sadržajem neprevrelog šećera omogućuje dugotrajno skladištenje vina. Ima potencijal za odležavanje od 5 do 6 godina. Vina su puna i vrlo intenzivna, sa sadržajem ekstrakta bez šećera od 26,00 g/l. Ti se parametri postižu zahvaljujući skeletnom tlu vinograda odabranom za tu kategoriju vina.

Zahvaljujući tehnici prerade i učinku plemenite truleži, sortni karakter i voćni okus tih vina nisu vrlo naglašeni. Dominantne su karakteristike medeni tonovi, koji nastaju tijekom iznimno sunčanih jeseni, puna zrelost i kruhast okus, koji nastaje zbog plemenite truleži i majstorske prerade vina.

Zahvaljujući hladnoj klimi, središnja slovačka vinorodna regija ljubiteljima vina također nudi vrlo rijetka i iznimno kvalitetna vina s oznakom „ľadové víno”. Zima ovdje stiže već u studenome. Grožđe za „ľadové víno” bere se u prosincu, kada temperature padnu ispod -7 °C i uglavnom ostaju na toj razini tijekom nekoliko dana. Grožđe se posebno tretira i štiti mrežama od čvoraka, osa i životinja koje privlače slatke bobice.

Grožđe koje se upotrebljava za proizvodnju vina „ľadové víno” mora biti u smrznutom stanju kada se bere i prerađuje. Dobiveni mošt mora imati sadržaj šećera od najmanje 27 °NM. Trsovi od kojih se proizvodi grožđe za „ľadové víno” obrezuju se i podvrgavaju agrotehničkim operacijama tijekom razdoblja rasta, tako da prosječni prinos po hektaru u ovoj regiji iznosi 3,5 t/ha. Zbog visokog sadržaja šećera prilikom berbe mošt nije u potpunosti fermentiran jer riječ je o stresnom i izrazito osmotskom okruženju čak i kada su u pitanju kvasci za duboku fermentaciju.

Kvasci koji se upotrebljavaju za ta vina autohtoni su i specifični za svakog proizvođača. Kontrolirana fermentacija odvija se na temperaturama od oko 12 °C, a sekundarna fermentacija pri još nižim temperaturama od oko 5 do 6 °C. Alkoholna jakost iznosi najmanje 9,5 % vol., ali kvasci na tom području fermentacijom postižu čak 13 % vol. Viša kiselost, koja je tipična za to područje, održava se na 5,0 g/l, čime se omogućuje proizvodnja skladnih vina s potencijalom za odležavanje duljim od šest godina. Punina i intenzitet postižu najveće osjetilne vrijednosti, a sadržaj ekstrakta bez šećera u prosjeku iznosi 26 g/l. Sadržaj neprevrelog šećera obično iznosi oko 60 g/l, a „ľadové víno” može se proizvoditi samo kao slatko vino.

Zbog svojih tla, ali osobito zahvaljujući naporima vinogradara, rijetko „slamové víno” također se može proizvoditi u središnjoj slovačkoj vinorodnoj regiji. Razlika između dnevne i noćne temperature od do deset stupnjeva omogućuje dobivanje izvrsnog grožđa. „Slamové víno” ne zahtijeva samo pogodna tla i klimatske uvjete, već i, konkretnije, bogato znanje vinara jer je prerada grožđa u vino visokorizična i tehnološki intenzivna operacija. Najmanji sadržaj šećera prilikom berbe iznosi od 21 do 22 °NM i dodatno se povećava kada se grožđe suši tri mjeseca na slami ili trski. Mošt ima sadržaj šećera od najmanje 28 °NM. Gotovo vino ima prosječnu kiselost od oko 5,0 g/l, alkoholnu jakost od 7 do 9,5 % vol. te sadržaj neprevrelog šećera od oko 110 g/l. Njegova punoća i ekstrakcija od 28,00 g/l temelje se na intenzitetu s najvišom osjetilnom vrijednošću.

„Likérové víno”, „Sekt V.O.” i „pestovateľský sekt”

Izuzetna priroda središnje slovačke vinorodne regije odražava se u njezinim likerskim vinima, iako se proizvodi malo takvih vina. Njihova prosječna alkoholna jakost nalazi se točno na donjoj granici (17,8 – 18,5 % vol.), a njihov sadržaj ekstrakta bez šećera u rasponu je od 17,5 do 18,5 g/l. Narav vina odraz je tla vinograda regije podrijetla i korištene reduktivne metode prerade. Ta vina imaju potencijal za dugo odležavanje do čak 10 godina, što ih čini pogodnima za držanje u podrumu.

Proizvodi „sekt V.O.” i „pestovateľský sekt” u ovoj se regiji proizvode tek odnedavno, iako viša kiselost vina koja proizlazi iz lokalnih klimatskih uvjeta također pruža prikladnu sirovinu za pjenušava vina. Vino „sekt” proizvodi se primjenom tradicionalne metode. Ima prosječnu alkoholnu jakost od 11,17 % vol., dok je viša kiselost tipična za ovo područje i iznosi 6,45 g/l. Terroir se održava u većem sadržaju ekstrakta od 19,00 do 21,45 g/l. Vina su lakša, umjereno voćna i pjenušava, s višom kiselošću.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Stredoslovenská, Stredoslovenský, Stredoslovenské

Pravni okvir:

U nacionalnom zakonodavstvu

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

U skladu sa Zakonom br. 313/2009 o vinogradarstvu i vinarstvu, kako je izmijenjen

Uredba br. 350/2009 Ministarstva poljoprivrede Slovačke Republike o provedbi određenih odredbi Zakona br. 313/2009 o vinogradarstvu i vinarstvu.

Zahtjevi za označivanje

Zaštićena oznaka izvornosti na koju se odnosi ova specifikacija može se upotrebljavati u sljedećim inačicama:

1. inačica: „Stredoslovenská vinohradnícka oblas”, nakon koje slijedi jedan od izraza utvrđenih u točki 4.

2. inačica: „Stredosloven/-ská, –ské, -ský”, nakon koje slijedi jedan od izraza utvrđenih u točki 4.

Oznaka „odrodové víno” ili „značkové víno” smije se upotrebljavati samo s jednim od naziva vrsta vina navedenih u točki 4.

Kada se za kvalitetno vino koristi oznaka „neskorý zber”, umjesto punog naziva „akostné víno s prívlastkom neskorý zber” može se upotrijebiti skraćeni naziv „neskorý zber”. Oblik označivanja smije se upotrebljavati za bilo koju oznaku navedenu u točki 4.

Prilikom označivanja vina sa zaštićenom oznakom izvornosti u skladu s ovom specifikacijom naziv manje zemljopisne jedinice, koji je naziv vinorodnog okruga, općine ili vinograda, smije se upotrebljavati zajedno s izrazom „víno” ili „vinohradnícky región”, pod uvjetom da grožđe potječe isključivo iz tog okruga, općine ili vinograda te ako se predmetni okrug, općina ili vinograd nalaze unutar središnje slovačke vinorodne regije. Naziv okruga, općine ili vinograda ne smije se upotrebljavati ako je taj naziv zaštićena oznaka izvornosti vina.

U slučaju zaštićene oznake izvornosti u skladu s ovom specifikacijom na naljepnici mora biti naveden proizvođač vina. Ako su subjekt koji provodi punjenje u boce i proizvođač ista osoba, dovoljno je navesti naziv subjekta koji provodi punjenje u boce u skladu sa Zakonom br. 313/2009.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.indprop.gov.sk/?zmena-specifikacie-vyrobku-stredosloven-ska-ske-sky

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.