VRIJEME JE ZA DONOŠENJE ODLUKE O FINANCIJSKOM OKVIRU UNIJE ZA RAZDOBLJE 2021.–2027.

1.Vrijeme je za djelovanje

Čelnici su u lipnju potvrdili svoju namjeru da postignu dogovor o budućem financijskom okviru Unije do kraja 2019. Otad je ostvaren napredak pod vodstvom finskog predsjedništva Vijeća. U radu su utvrđena područja oko kojih postoji suglasnost te područja u kojima će biti potreban kompromis kako bi se postigao uravnotežen sporazum koji je pravedan za sve.

Postizanjem sporazuma o budućem okviru do kraja 2019. potvrdit će se smjer u kojem Unija treba djelovati i njezina odlučnost dobit će novi zamah. Time će se izbjeći kašnjenja i blokade koje bi mogle biti i veće od onih na početku tekućeg razdoblja, čiji su se učinci osjetili u svim državama članicama 2014. i 2015. Taj se cilj može ostvariti, ali to će biti moguće samo uz snažno političko vodstvo i odlučnost da se pronađu rješenja u općem europskom interesu.

Na sastanku Europskog vijeća u listopadu čelnici će imati mogućnost donijeti smjernice o ključnim parametrima budućeg okvira. To su, među ostalim, ukupna veličina proračuna, ravnoteža među područjima politika, buduće financiranje proračuna i uvjeti povezani s financiranjem. Zadatak je čelnika da kombinirajući ambicije i realnost pronađu pravednu ravnotežu. U smjernicama bi se trebalo u potpunosti uzeti u obzir stajalište Europskog parlamenta, kojim se i dalje štiti ambiciozan budući proračun.

Komisija će tijekom te završne faze nastaviti s izradom suvremenog, pojednostavnjenog i fleksibilnog proračuna koji se temelji na potrebama Unije. Vrijeme je da institucije zajednički Uniji pruže instrumente za uspješno djelovanje u sljedećem desetljeću. Preostalo je samo 14 mjeseci do pokretanja novih programa i pred nama je je još puno posla. Vrijeme je za djelovanje.

2.Proračun primjeren izazovima

Financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027. moraju se osigurati sredstva potrebna za poticanje pozitivnog programa dogovorenog u Rimu i Sibiuu. To je jedinstvena prilika da prioritete utvrđene u Strateškom programu Europskog vijeća i političke smjernice novoizabrane predsjednice Komisije Ursule von der Leyen pretočimo u djelovanje. Ukupna razina budućeg okvira mora biti u skladu s ambicijama Unije, ali i pravedno odražavati proračunske posljedice povlačenja Ujedinjene Kraljevine.

Komisija je predložila dugoročni proračun u iznosu od 1,114 % bruto nacionalnog dohotka EU-27. Neke delegacije zalagale su se za to da se proračun ograniči na 1,00 %, dok su druge podržale poziv Europskog parlamenta da se proračun poveća do 1,3 % BND-a. Te je podatke nužno sagledati u kontekstu. Danas dugoročni proračun EU-a za 28 država članica iznosi 1,03 % bruto nacionalnog dohotka EU-28, uključujući Europski razvojni fond. Međutim, ukidanjem potrošnje u Ujedinjenoj Kraljevini ta se vrijednost povećava na 1,16 % bruto nacionalnog dohotka EU-27 država članica. To je pravilna osnova za usporedbu.

Veličina proračuna EU-a izražena u postotku bruto nacionalnog dohotka (BND) EU-a

Razina koju predlaže Komisija već donosi smanjenje u odnosu na trenutačno stanje. Ona je realističan odgovor na posljedice odlaska velikog uplatitelja u proračun EU-a, ali istovremeno omogućuje povećanje financiranja koje je ključno za nove i buduće prioritete.

Dugoročni proračun te veličine ne bi imao za posljedicu znatna i neodrživa povećanja doprinosa država članica. Povećanje nacionalnih doprinosa za otprilike trećinu do 2027. u odnosu na razine iz 2020. uglavnom je posljedica inflacije i stvarnog rasta, koji će tijekom tog razdoblja dovesti do sličnih povećanja nacionalnih proračuna. Preostali dio dijelom je posljedica povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a, a dijelom povećanih ulaganja u zajedničke prioritete kao što su istraživanje, digitalizacija, klima, migracije, sigurnost i obrana te vanjskog djelovanja Unije.

U slučaju znatnih daljnjih rezova Unija ne bi mogla ostvarivati svoje prioritete i to bi odmah utjecalo na razinu potpore EU-a u regijama i potpore europskim poljoprivrednicima, studentima i istraživačima. Time bi se stvorio ozbiljan jaz u odnosu na Strateški program koji je Europsko vijeće dogovorilo u lipnju 2019.

Europsko vijeće stoga treba hitno definirati realističan raspon rezultata za ukupnu razinu proračuna EU-a. Znatno odstupanje od ravnoteže koju je predložila Komisija dovelo bi do stvarnih posljedica. Veći proračun omogućio bi Uniji da zajedničkim djelovanjem ostvari više, ali bi stvorio dodatni pritisak na nacionalne doprinose, iako bi se reformom sustava financiranja proračuna EU-a, koju je predložila Komisija, taj učinak ublažio. S druge strane, manji proračun imao bi štetan učinak na sposobnost Unije da učinkovito sprovede u djelo Strateški program i prioritete Unije. Time bi se ugrozila modernizacija naših politika i sposobnost rješavanja hitnih novih prioriteta.