(21)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241, plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno nadopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Luksemburgu u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Ti se izazovi posebno odnose na otpornost zdravstvenog sustava, uključivanje na tržište rada i ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, kao i na manjak ponude stanovanja po pristupačnim cijenama te na institucionalnu otpornost okvira za sprečavanje pranja novca. Plan uključuje mjere za povećanje javne ponude stanovanja po pristupačnim cijenama. Plan uključuje i ulaganja u proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i održivi promet, čime se doprinosi postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva. Digitalne javne usluge i veliki javni istraživački i inovacijski projekt u kvantnim komunikacijskim tehnologijama potaknuli bi poslovna ulaganja i rast produktivnosti u srednjoročnom razdoblju. Kad je riječ o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma, plan uključuje kombinaciju mjera za poboljšanje transparentnosti i jačanje okvira za nadzor pružatelja financijskih usluga. Strategija za vještine i programi osposobljavanja koji su navedeni u planu, uključujući namjenski cilj za radnike starije dobi, trebali bi doprinijeti uključivanju na tržište rada.

(19)Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 imala je manji učinak na državne financije nego u drugim državama članicama i očekuje se da će se relevantni pokazatelji poboljšati u 2022. Međutim, učinak demografskih trendova na državnu potrošnju pojačat će se tijekom sljedećih desetljeća, posebno zbog toga što se očekuje da će broj umirovljenika po radniku kontinuirano rasti zbog starenja stanovništva i usporavanja neto migracijskih tokova. Uz pretpostavku nepromijenjenih politika Luksemburg će se do 2070. suočiti s jednim od najvećih porasta rashoda za mirovine u EU-u, izraženog kao udio u BDP-u. To bi dovelo do rashoda za mirovine od oko 18 % BDP-a (u usporedbi s 9 % u 2019.), među najvećima u EU-u. To će uzrokovati znatno povećanje državnog duga, čime će se ugroziti održivost državnih financija. Povećanje stvarne dobi za umirovljenje imalo bi najveći makroekonomski učinak jer taj čimbenik ima najveći potencijal za smanjenje rashoda za mirovine. S druge strane, veća stopa zaposlenosti starijih radnika poduprla bi i gospodarski rast. U planu za oporavak i otpornost ne odgovara se na problem dugoročne održivosti mirovinskog sustava ni negativnih učinaka programa za prijevremeno umirovljenje i financijskih poticaja za rano napuštanje tržišta rada, čime se objašnjava niska stopa zaposlenosti starijih radnika. Rani početak s reformama čiji je cilj ograničiti programe ranog umirovljenja i preusmjeriti preferencije starijih radnika tako da dulje ostanu u radnom odnosu omogućio bi postupnu provedbu i povećanje međugeneracijske pravednosti.

(18)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 0,3 % BDP-a u 2024. i na 0,2 % do 2025. Stoga se predviđa da će saldo opće države tijekom trajanja Programa ostati ispod 3 % BDP-a. U tim projekcijama predviđaju se nešto viši prihodi i stabilni rashodi kao postotak BDP-a. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati do 2025., točnije povećati na 26,2 % u 2024. i stabilizirati na 26,2 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju niski.

(25)Na temelju ovlasti koje su šefovi država ili vlada EU-a utvrdili u Izjavi iz Versaillesa, planom REPowerEU nastoji se čim prije postupno ukinuti ovisnost Europske unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. U tu svrhu, u dijalogu s državama članicama utvrđuju se najprikladniji projekti, ulaganja i reforme na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a. Cilj je tih mjera smanjiti sveukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i potaknuti odmak od uvoza fosilnih goriva iz Rusije.

(26)Energetski sustav Luksemburga karakterizira velika ovisnost o uvozu i o fosilnim gorivima. Prema podacima iz 2020. Luksemburg je najveći neto uvoznik energije u EU-u u odnosu na broj stanovnika. Gotovo u potpunosti ovisi o uvozu primarne energije, sa stopom ovisnosti od 92,5 %. Daleko najdominantniji izvori energije su nafta i plin; udio nafte u potrošnji energije iznosi 68,5 %, a plina 17,8 %. Luksemburg ne uvozi naftu iz Rusije, a prosjek EU-a iznosi 26 % uvoza sirove nafte. Međutim, Rusija je i dalje relativno važan izvor za uvoz plina jer iz nje potječe 27 % luksemburškog uvoza prirodnog plina, iako je to ispod prosjeka EU-a od 44 %. Luksemburg je svoju plinsku mrežu integrirao s mrežom Belgije u jedinstvenu platformu. Iako u kratkoročnom razdoblju nema većih prepreka, bit će potrebna daljnja ulaganja kako bi se popratio prelazak na energiju iz obnovljivih izvora, osobito u smislu pojačanja i nadgradnje mreže. Potražnja za industrijskim plinom posljednjih je godina na istoj razini, a potražnja za plinom u komercijalnom sektoru umjereno je rasla. Glavni rast potrošnje plina posljedica je povećane potrošnje stambenog sektora. Luksemburg se mora suočiti s problemom nedostatne stambene ponude i istodobno ostvariti svoje energetske i klimatske ciljeve. Potrebno je i obnoviti postojeći fond stambenih objekata. S 20,8 % ukupnog potencijala uštede energije (u smislu GWh) sektor stambenih zgrada i obnove drugi je najveći izvor potencijala kumulativne uštede energije do 2030. Luksemburg je povećao svoj udio energije iz obnovljivih izvora s 5 % u 2015. na 12 % u 2020. Unatoč tome, i dalje je jedna od država članica s najnižim udjelom. Luksemburg treba snažno djelovati kako bi ostvario svoje energetske ciljeve za 2030. u pogledu postizanja udjela od 25 % energije iz obnovljivih izvora i smanjenja finalne potrošnje energije s 40 % na 44 % u odnosu na 2007. U tome će ključnu ulogu imati općine. Zagušenje cestovnog prometa opterećuje gospodarstvo i održivost okoliša, a na promet otpada znatan udio potrošnje nafte i 59 % ukupnih emisija stakleničkih plinova, u odnosu na prosjek EU-a od 24 % u 2019. Mjere kojima je cilj učinkovitiji i održiviji promet stoga mogu znatno pomoći smanjiti ovisnost o nafti. To se odražava u nacionalnom energetskom i klimatskom planu Luksemburga, u kojem je naveden cilj od 40 % električnih vozila i vozila na punjenje do 2030. Luksemburg si je postavio cilj da do 2050. postigne klimatsku neutralnost. Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađenja Luksemburga s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.

(27)Iako će ubrzanje prelaska na klimatsku neutralnost i napuštanja fosilnih goriva stvoriti znatne troškove restrukturiranja u više sektora, Luksemburg može iskoristiti mehanizam za pravednu tranziciju u kontekstu kohezijske politike kako bi smanjio socioekonomske posljedice tranzicije. Osim toga, Luksemburg može iskoristiti i Europski socijalni fond plus kako bi poboljšao mogućnosti za zapošljavanje i ojačao socijalnu koheziju.

(28)Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2022. i njegovo je mišljenje navedeno u preporuci 1. u nastavku.

(29)Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da mjere za provedbu preporuke o ekonomskoj politici europodručja poduzmu i u okviru svojih planova za oporavak i otpornost. Za Luksemburg se to posebno odražava u preporukama 1., 2. i 3. u nastavku.

PREPORUČUJE da Luksemburg u 2022. i 2023. poduzme mjere kojima je cilj:

1.Osigurati da rast tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike, uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Pripremiti se za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, među ostalim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost, plana RePowerEU i drugih fondova EU-a. U razdoblju nakon 2023. provoditi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija. Poboljšati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, posebno ograničavanjem prijevremenog umirovljenja i povećanjem stope zaposlenosti starijih radnika. Poduzeti mjere za učinkovito suzbijanje agresivnog poreznog planiranja, među ostalim osiguravanjem dostatnog oporezivanja izlaznih plaćanja kamata i naknada za licencije u jurisdikcijama s nultom i niskom poreznom stopom.

2.Nastaviti s provedbom plana za oporavak i otpornost, u skladu s ključnim etapama i ciljnim vrijednostima iz Provedbene odluke Vijeća od 13. srpnja 2021. Dostaviti programske dokumente kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. u cilju dovršetka pregovora s Komisijom i zatim početka njihove provedbe.

3.Smanjiti učinak nejednakosti na uspješnost učenika i promicati jednake mogućnosti za sve učenike u obrazovnom sustavu.

4.Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima ubrzanjem uvođenja obnovljivih izvora energije, izgradnje kapaciteta za prijenos električne energije i ulaganja u energetsku učinkovitost u stambenom i nestambenom sektoru. Podržati općine u razvoju detaljnih lokalnih planova za uvođenje energije iz obnovljivih izvora, uključujući energiju vjetra i fotonaponske sustave, te za sustave centraliziranog grijanja i hlađenja. Nastaviti promicati elektrifikaciju prometa i ulagati u mreže i infrastrukture javnog prijevoza.

Sastavljeno u Bruxellesu