P8_TA(2018)0333

Transparentno i odgovorno upravljanje prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume

Rezolucija Europskog parlamenta od 11. rujna 2018. o transparentnom i odgovornom upravljanju prirodnim resursima u zemljama u razvoju: šume (2018/2003(INI))

(2019/C 433/09)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir Akcijski plan za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva (FLEGT) (rujan 2001.) i dobrovoljne partnerske sporazume s trećim zemljama u okviru FLEGT-a,

— uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i njegov članak 208.,

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza operatera koji stavljaju na tržište drvo i proizvode od drva (1) (Uredba EU-a o drvu),

— uzimajući u obzir Partnerstvo iz Busana za učinkovit razvoj iz 2011.,

— uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda za razdoblje 2015. –2030.,

— uzimajući u obzir Pariški sporazum koji je postignut na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (COP21),

— uzimajući u obzir završno izvješće u okviru studije Komisije „Utjecaj potrošnje u EU-u na krčenje šuma: sveobuhvatna analiza utjecaja potrošnje u EU-u na krčenje šuma” (2013.),

— uzimajući u obzir nacrt studije izvedivosti o mogućnostima unapređenja djelovanja EU-a za suzbijanje krčenja šuma, koju je naručila Glavna uprava Europske komisije za okoliš (2017.),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. listopada 2008. pod nazivom „Suočavanje s izazovima krčenja i propadanja šuma kako bi se spriječile klimatske promjene i gubitak biološke raznolikosti” (COM(2008)0645),

— uzimajući u obzir cilj svjetske industrijske mreže trgovaca na malo, proizvođača i pružatelja usluga Consumer Goods Forum iz 2010., odnosno postizanje nulte stope krčenja šuma u lancima opskrbe svojih članova do 2020.,

— uzimajući u obzir Izazov iz Bonna iz 2011., odnosno globalna nastojanja da se do 2020. obnovi 150 milijuna, a do 2030. 350 milijuna hektara svjetskog zemljišta na kojemu je provedeno krčenje šuma i koje je degradirano,

— uzimajući u obzir globalno partnerstvo za tropske šume Tropical Forest Alliance do 2020.,

— uzimajući u obzir Deklaraciju iz New Yorka o šumama i Akcijski plan iz 2014.,

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća o provedbi zakonodavstva, upravljanju i trgovini u području šumarstva iz 2016.,

— uzimajući u obzir Deklaraciju iz Amsterdama naslovljenu „Uklanjanje krčenja šuma iz lanaca poljoprivrednih dobara s europskim zemljama” iz prosinca 2015.,

— uzimajući u obzir strategiju Komisije „Trgovina za sve” iz 2015.,

— uzimajući u obzir mehanizam iz Programa Ujedinjenih naroda o smanjenju emisija povezanih s krčenjem i degradacijom šuma (REDD+),

— uzimajući u obzir Strateški plan UN-a za šume za razdoblje 2017. –2030. u kojemu je definirano šest globalnih ciljeva za šume i 26 pridruženih specifičnih ciljeva koji se trebaju postići do 2030.,

— uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju dezertifikacije, usvojenu 17. lipnja 1994.,

— uzimajući u obzir razvoj nacionalnih platformi za održive proizvode od strane Programa Ujedinjenih naroda za razvoj,

— uzimajući u obzir Mehanizam bilateralne suradnje za provedbu zakonodavstva i upravljanje u području šuma (BCM-FLEG) s Kinom (2009.),

— uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

— uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966.,

— uzimajući u obzir Američku konvenciju o ljudskim pravima iz 1969.,

— uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz 1987.,

— uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 169 o autohtonim narodima i plemenima iz 1989.,

— uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda iz 2007.,

— uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (FAO) iz 2012.,

— uzimajući u obzir Načela FAO-a iz 2014. o odgovornom ulaganju u poljoprivredu i prehrambene sustave,

— uzimajući u obzir najnovije izvješće o granicama planeta,

— uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) iz 1973.,

— uzimajući u obzir Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i povezani Protokol iz Kartagene o biosigurnosti iz 2000. te Protokol iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te pravednoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja iz 2010.,

— uzimajući u obzir završno izvješće Stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje,

— uzimajući u obzir Vodeća načela o poslovanju i ljudskim pravima koja je 2011. potvrdilo Vijeće UN-a za ljudska prava, kao i Smjernice OECD-a za multinacionalna poduzeća ažurirane 2011.,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. travnja 2017. o palminu ulju i krčenju prašuma (2),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama (3),

— uzimajući u obzir izjavu predstavnika civilnog društva o ulozi EU-a u zaštiti šuma i prava iz travnja 2018.,

— uzimajući u obzir „Globalni program za suzbijanje kaznenih djela protiv divljih biljnih i životinjskih vrsta te šuma” Ureda Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o utjecaju međunarodne trgovine i trgovinskih politika EU-a na globalne vrijednosne lance (4),

— uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj i mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0249/2018),

A. budući da biološki raznolike šume znatno doprinose ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih te očuvanju biološke raznolikosti;

B. budući da 300 milijuna ljudi živi u šumama i da preživljavanje 1,6 milijardi ljudi izravno ovisi o šumama, uključujući više od 2 000 autohtonih skupina; budući da šume imaju ključnu ulogu u razvoju lokalnih gospodarstava; budući da oko 80 % svih kopnenih vrsta živi u šumskim staništima, koja su stoga važan izvor biološke raznolikosti; budući da FAO navodi da se svake godine izgubi otprilike 13 milijuna hektara šuma;

C. budući da se krčenje i uništavanje šuma prije svega odvija u južnoj hemisferi i u tropskim šumama;

D. budući da šume sprečavaju degradaciju i dezertifikaciju zemljišta i time smanjuju rizik od poplava, odrona tla i suše;

E. budući da su šume nužne za održivu poljoprivredu te da poboljšavaju sigurnost opskrbe hranom i ishranu;

F. budući da šume ujedno pružaju ključne usluge ekosustava kojima se podržava održiva poljoprivreda reguliranjem vodnih tokova, stabiliziranjem tla, održavanjem plodnosti tla, reguliranjem klime i pružanjem održivog staništa divljim oprašivačima i grabežljivcima koji se hrane poljoprivrednim štetnicima;

G. budući da šumski proizvodi čine 1 % svjetskog BDP-a;

H. budući da je obnova šuma jedna od strategija nužnih za ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 °C; budući da sve vlade trebaju preuzeti odgovornost i mjere za smanjenje troškova emisija stakleničkih plinova u svojoj zemlji;

I. budući da su krčenje i uništavanje šuma drugi vodeći ljudski uzročnik emisija ugljika, a ujedno i uzrok gotovo 20 % globalnih emisija stakleničkih plinova;

J. budući da je drvni ogrijev i dalje najvažniji šumski proizvod u zemljama u razvoju i najvažniji izvor energije u mnogim afričkim i azijskim zemljama; budući da u subsaharskoj Africi, četiri od pet osoba i dalje upotrebljava drvo za kuhanje;

K. budući da primarne šume obiluju biološkom raznolikošću i imaju 30 % do 70 % više ugljika od sječenih ili degradiranih šuma;

L. budući da su jasne, dosljedne i ažurirane informacije o šumskom pokrovu ključne za učinkovito praćenje i provedbu zakonodavstva;

M. budući da, iako su se sporazumi u okviru FLEGT-a pokazali korisnima doprinijevši poboljšanju upravljanja šumama, još uvijek sadrže brojne nedostatke;

N. budući da su sporazumi u okviru FLEGT-a usmjereni na industrijsku sječu drva, dok velika većina nezakonite sječe obuhvaća sječu za obrtničke potrebe i drvo s poljoprivrednih gospodarstava;

O. budući da sporazumi u okviru FLEGT-a imaju preusku definiciju „zakonitosti” te katkad zaobilazi ključna pitanja u vezi s posjedom zemljišta i pravima lokalnog stanovništva;

P. budući da su sporazumi u okviru FLEGT-a, program REDD+ i certifikacija odvojene inicijative koje je potrebno dodatno uskladiti;

Q. budući da provedba ciljeva FLEGT-a uvelike ovisi o zemljama koje su glavni proizvođači, prerađivači i trgovinski partneri, kao što su Kina, Rusija, Indija, Južna Koreja i Japan, te o njihovoj predanosti borbi protiv nezakonite sječe i trgovine nezakonitim drvnim proizvodima te budući da su bilateralni politički dijalozi s tim partnerima do danas donijeli ograničene rezultate;

R. budući da je cilj Uredbe EU-a o drvu (EUTR) osigurati da na europskom tržištu ne bude nezakonitog drva; budući da je pri reviziji Uredbe EU-a o drvu 2016. zaključeno da su primjena i provedba Uredbe nepotpune; budući da je početkom godine pokrenuto javno savjetovanje radi moguće izmjene područja primjene Uredbe;

S. budući da zaštićena područja moraju biti u središtu svakog strateškog pristupa za očuvanje divljih vrsta; budući da ona moraju biti sigurni i uključivi centri gospodarskog razvoja, koji se temelje na održivoj poljoprivredi, energiji, kulturi i turizmu i da moraju pokrenuti razvoj dobrog upravljanja;

T. budući da javno-privatna partnerstva imaju važnu ulogu u održivom razvoju parkova u subsaharskoj Africi, uz poštovanje prava zajednica koje obitavaju na šumskim područjima;

U. budući da su korupcija i slabe institucije glavne prepreke zaštiti i očuvanju šuma; budući da je u zajedničkom izvješću Programa UN-a za okoliš (UNEP) i Interpola iz 2016. (5) utvrđeno da su kaznena djela protiv šuma među pet najistaknutijih izazova kada je riječ o ostvarivanju ciljeva održivog razvoja te da se u njemu navodi da nezakonita sječa predstavlja između 15 % i 30 % globalne zakonite trgovine; budući da prema navodima Svjetske banke pogođene zemlje godišnje gube otprilike 15 milijardi USD zbog nezakonite sječe i trgovine drvom;

V. budući da kaznena djela protiv šuma mogu imati razne oblike, na primjer: nezakonito iskorištavanje ugroženih vrsta drva visoke kvalitete (popis CITES-a); nezakonita sječa drva za građevinski materijal i namještaj; nezakonita sječa i takozvano „pranje drva” preko fiktivnih plantaža i poljoprivrednih poduzeća radi opskrbe industrije papira celulozom te iskorištavanje uvelike neregulirane trgovine drvom za ogrijev i ugljenom kako bi se prikrila nezakonita sječa u zaštićenim područjima i izvan njih;

W. budući da urbanizacija, loše upravljanje, krčenje šuma velikih razmjera za poljoprivredu, rudarstvo i razvoj infrastrukture uzrokuju teška kršenja ljudskih prava s razornim učincima na zajednice koje obitavaju na šumskim područjima i lokalne zajednice, kao što su jagma za zemljištem, prisilne deložacije, policijsko uznemiravanje, proizvoljna uhićenja i kriminalizacija čelnih ljudi zajednica, boraca i aktivista za ljudska prava;

X. budući da se u Programu UN-a do 2030. navodi cilj zaustavljanja i preokretanja trenda krčenja i degradacije šuma do 2020.; da se na tu obvezu podjeća u Pariškom sporazumu o klimi i da je ne bi trebalo odgađati;

Y. budući da se u 15. cilju održivog razvoja izričito navodi potreba za dobrim upravljanjem šumama, a šume mogu pridonijeti postizanju mnogih drugih ciljeva održivog razvoja;

Z. budući da je program REDD+ donio ekološke i društvene koristi u mnogim zemljama u razvoju, od očuvanja biološke raznolikosti do ruralnog razvoja i poboljšanja upravljanja šumama; budući da ga se ipak kritizira zbog stavljanja pritiska na zajednice koje obitavaju na šumskim područjima;

AA. budući da postoji sve više dokaza da jamčenje kolektivnog prava posjeda doprinosi smanjenju krčenja šuma i boljem održivom upravljanju šumama;

AB. budući da je 80 % krčenja šuma diljem svijeta posljedica poljoprivrednih djelatnosti; budući da su stočarstvo i velike industrijske plantaže soje i palminog ulja glavni pokretači krčenja šuma, osobito u tropskim zemljama, zbog sve veće potražnje za tim proizvodima u razvijenim zemljama i gospodarstvima u usponu te zbog širenja industrijske poljoprivrede po cijelom svijetu; budući da je u studiji Komisije 2013. utvrđeno da je 27 država članica najveći svjetski neto uvoznik ostvarenog krčenja šuma (od 1990. do 2008.); budući da EU stoga ima odlučujuću ulogu u suzbijanju krčenja i uništavanja šuma, posebno u pogledu svoje potražnje i obveze za brižno postupa u odnosu na poljoprivredne proizvode;

AC. budući da je povećani uzgoj soje doveo do društvenih i ekoloških problema, kao što su erozija tla, iscrpljivanje vode, kontaminacija pesticidima i prisilno raseljavanje stanovnika; budući da su autohtone zajednice među najpogođenijima tom pojavom;

AD. budući da je širenje plantaža za proizvodnju palminog ulja dovelo do masovnog uništavanja šuma i društvenih sukoba u kojima su poduzeća s plantažama suprotstavljena autohtonim skupinama i lokalnim zajednicama;

AE. budući da se privatni sektor posljednjih godina sve više zalaže za zaštitu šuma i budući da se više od 400 poduzeća obvezalo na zabranu krčenja šuma kad je riječ o njihovim proizvodima i lancima opskrbe u skladu s Deklaracijom iz New Yorka o šumama, s posebnim naglaskom na potrošnoj robi kao što su palmino ulje, soja, govedina i drvo; budući da su javne mjere usmjerene na poljoprivredne proizvode i dalje relativno rijetke;

1. podsjeća na to da je u Programu održivog razvoja do 2030. prepoznata ključna uloga biološki raznolikih šuma za održivi razvoj, kao i za Pariški sporazum; podsjeća da održivo i uključivo upravljanje šumama i odgovorna upotreba proizvoda dobivenih eksploatacijom šuma predstavljaju najučinkovitiji i najkonkurentniji prirodni sustav hvatanja i skladištenja ugljika;

2. traži od EU-a da pruži potporu integraciji ciljeva upravljanja šumama i zemljištem u nacionalno utvrđene doprinose zemalja u razvoju bogatih šumama;

3. podsjeća na to da se u Pariškom sporazumu od svih strana zahtijeva da poduzmu mjere za očuvanje i poboljšanje ponora, uključujući šume;

4. napominje da bi zaustavljanje krčenja i degradacije šuma te omogućavanje ponovnog rasta šuma, osiguralo najmanje 30 % svih mjera ublažavanja potrebnih za ograničavanje globalnog zagrijavanja na 1,5 °C ( 6 )

5. napominje da krčenje šuma predstavlja 11 % globalnih antropogenih emisija stakleničkih plinova, više nego svi osobni automobili zajedno;

6. potvrđuje važnost vrste gospodarenja šumama za ravnotežu ugljika u tropskom području, kako je naglašeno u nedavnim istraživanjima ( 7 ) u kojima se ukazalo na to da su suptilniji oblici degradacije, a ne kako se prije smatralo samo krčenje šuma velikih razmjera, vjerojatno vrlo značajan izvor emisija ugljika koji predstavlja više od polovice emisija;

7. ističe da pošumljavanje, obnova postojećih degradiranih šuma i povećanje pokrivenosti drvećem u poljoprivrednim krajobrazima preko agrošumarstva predstavljaju jedine dostupne izvore negativnih emisija sa znatnim potencijalom za doprinos postizanju ciljeva Pariškog sporazuma;

8. podsjeća na Izazov iz Bonna ( 8 ) , namijenjen postizanju cilja obnove 350 milijuna hektara degradiranih i iskrčenih zemljišta do 2030., čime bi se godišnje moglo stvoriti oko 170 milijardi USD neto dobitaka od zaštite slivnih područja, povećanog prinosa usjeva i šumskih proizvoda te sekvestrirati do 1,7 gigatona ekvivalenta ugljikova dioksida godišnje;

9. poziva Komisiju da poštuje međunarodne obveze EU-a, među ostalim one preuzete u okviru Pariške konferencije o klimi (COP21), Foruma UN-a o šumama, Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, Deklaracije iz New Yorka o šumama i cilja održivog razvoja br. 15, a posebice cilja 15.2. kojim se nastoji promicati provedba održivog gospodarenja svim vrstama šuma, zaustaviti krčenje šuma, rehabilitirati degradirane šume te znatno povećati pošumljavanje i ponovno pošumljavanje u svijetu do 2020.;

10. posebice podsjeća na to da se Unija obvezala na ciljeve iz Aichija u okviru Konvencije o biološkoj raznolikosti, kojima se zahtijeva da se sačuva 17 % svih staništa, obnovi 15 % degradiranih ekosustava te da se gubitak šuma približi nuli ili barem prepolovi do 2020.;

11. napominje da se zrakoplovna industrija uvelike oslanja na neutralizaciju emisija ugljika, uključujući šume; međutim, napominje da se neutralizacija putem šuma suočava s ozbiljnom kritikom jer ju je teško mjeriti i nemoguće jamčiti; smatra da bi Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) trebala isključiti neutralizaciju šumama iz mehanizma Programa za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA);

12. ističe da pokretači krčenja šuma nadilaze sami sektor šumarstva i da se odnose na širok raspon pitanja kao što su posjed zemljišta, zaštita prava autohtonih naroda, poljoprivredne politike i klimatske promjene; poziva Komisiju da pojača svoje napore za potpunu i učinkovitu provedbu sporazuma u okviru FLEGT-a, da usklađenim političkim okvirom holistički obuhvati kršenje šuma, na primjer jamčenjem učinkovitog priznavanja i poštovanja prava posjeda nad zemljištem zajednica koje obitavaju na šumskim područjima, posebno kad EU financira razvoj, kao i u postupku pregledavanja sporazuma u okviru FLEGT-a, i to na takav način da se lokalnim zajednicama omogući da žive od šumarstva, a istodobno da se osigura očuvanje ekosustava;

13. poziva Komisiju da svake dvije godine sastavi izvješće o napretku akcijskog plana FLEGT-a; ističe da bi njime trebalo obuhvatiti procjenu provedbe dobrovoljnih partnerskih sporazuma (VPA), planirane rokove, teškoće s kojima se susreće i provedene ili planirane mjere;

14. napominje da će provedba dobrovoljnih partnerskih sporazuma imati veće šanse za uspjeh predvidi li se usmjerenija potpora za ranjive skupine uključene u upravljanje drvnim resursima (maloposjednici, mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, neovisni subjekti u „neformalnom” sektoru); ističe da je važno osigurati da se u procesu certifikacije vodi računa o interesima ranjivijih skupina uključenih u upravljanje šumama;

15. ističe važnost borbe protiv nezakonite trgovine tropskim drvom; predlaže Komisiji da se pri budućim pregovorima o izvoznim dozvolama u okviru FLEGT-a za dokazano zakonite proizvode od drva koji se izvoze u EU uzme u obzir iskustvo s indonezijskim sustavom koji je na snazi od studenoga 2016.; traži od Komisije da izvrši neovisnu procjenu učinka provedbe indonezijskog sustava za osiguranje zakonitosti drvne sirovine, koju bi trebalo predstaviti u odgovarajućem vremenskom razdoblju;

16. poziva Komisiju i države članice da poduzmu korake protiv rizika u vezi s drvom iz područja zahvaćenih sukobima, kako bi se osiguralo da se ono definira kao nezakonito u okviru postupka dobrovoljnog partnerskog sporazuma; smatra da bi se definicija zakonitosti u okviru sustava za osiguranje zakonitosti drvne sirovine (TLAS) trebala proširiti kako bi se njome obuhvatila ljudska prava, posebice kolektivna prava zemljišnog vlasništva u svim dobrovoljnim partnerskim sporazumima;

17. poziva Komisiju i države članice da se služe predloženim „strukturiranim dijalogom u okviru FLEGT-a” kako bi provele odgovarajuću procjenu rizika od korupcije u sektoru šumarstva i razvile mjere za jačanje sudjelovanja, transparentnosti, odgovornosti i poštenja kao elemente antikorupcijske strategije;

18. poziva EU da razvije zelenu politiku nabave drvne sirovine kojom se podupire zaštita i obnova šumskih ekosustava diljem svijeta;

19. sa zabrinutošću napominje da je sektor šumarstva posebno osjetljiv na loše upravljanje, uključujući korupciju, prijevaru i organizirani kriminal, i da se ta vrsta kriminala još uvijek ne kažnjava dovoljno; žali zbog činjenice da je provedba slaba čak i u onim zemljama koje imaju dobre zakone u području šumarstva;

20. uviđa da se procjenjuje da su kaznena djela protiv šuma, kao što je nezakonita sječa, 2016. imala vrijednost između 50 i 152 milijarde USD, što je porast u odnosu na iznos od 30 – 100 milijardi iz 2014., i prvi je na popisu ostvarenih prihoda u pogledu kaznenih djela protiv okoliša na globalnoj razini; napominje da nezakonita sječa ima značajnu ulogu u financiranju organiziranog kriminala te da znatno osiromašuje vlade, narode i lokalne zajednice zbog neubranih prihoda ( 9 )

21. zabrinut je zbog pojačanog kršenja ljudskih prava, jagme za zemljištem i oduzimanja zemljišta autohtonih naroda, što je potaknuto širenjem infrastrukture, monokulturnim plantažama za hranu, gorivo i vlakna, sječom i mjerama za smanjenje emisija ugljika kao što su biogoriva, prirodni plin ili gradnja hidroelektrana velikih razmjera;

22. sa zabrinutošću napominje da se otprilike 300 000 pripadnika zajednica koje obitavaju na šumskim područjima (koji se nazivaju i „pigmejci” ili „batwa”) u srednjoafričkoj prašumi suočava s dosad nezabilježenim pritiscima na svoja zemljišta, šumske resurse i društva zbog sječe šuma, krčenja šuma za potrebe poljoprivrede ili pretvaranja šuma u isljučiva područja za očuvanje divlje flore i faune;

23. snažno apelira na Komisiju da prati zahtjeve sadržane u Rezoluciji Europskog parlamenta od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama ( 10 ) , među ostalim i u pogledu poduzeća koja posluju u tom području; posebice apelira na Komisiju da počne provoditi mjere iz navedene rezolucije kako bi otkrile i kaznile odgovorne osobe kad se te aktivnosti mogu izravno ili neizravno pripisati multinacionalnim poduzećima koja posluju u jurisdikciji neke države članice;

24. ističe da nezakonita sječa uzrokuje gubitak prihoda od poreza u zemljama u razvoju; posebno žali zbog činjenice da se, kao što je potvrđeno u Panamskim i Rajskim dokumentima, offshore porezne oaze i mehanizmi izbjegavanja plaćanja poreza koriste za financiranje fiktivnih društava i društava kćeri velikih poduzeća koja se bave proizvodnjom celuloze, sječom šuma ili rudarstvom i povezana su s krčenjem šuma, i to u kontekstu u kojem posljedice neregulirane financijske globalizacije mogu negativno utjecati na zaštitu šuma i održivost okoliša; ponovno poziva EU da pokaže snažnu političku volju i odlučnost u borbi protiv izbjegavanja plaćanja poreza i porezne utaje u Uniji i trećim zemljama;

25. pozdravlja objavljivanje dugoočekivane studije izvedivosti o mogućnostima jačanja djelovanja EU-a u pogledu krčenja šuma ( 11 ) , koju je naručila Glavna uprava Komisije za okoliš; napominje da je ta studija usredotočena uglavnom na sedam dobara kojima se ugrožavaju šume, odnosno palmino ulje, soju, gumu, govedinu, kukuruz, kakao i kavu, te priznaje da je „EU očito dio problema globalnog krčenja šuma”;

26. apelira na Komisiju da odmah započne detaljnu procjenu učinka i stvarno savjetovanje s dionicima, osobito uz uključivanje lokalnog stanovništva i žena, u cilju uspostave svrsishodnog akcijskog plana EU-a o krčenju i degradaciji šuma koji sadrži konkretne i dosljedne regulatorne mjere, uključujući mehanizam praćenja, kako bi se zajamčilo da se ni lancima opskrbe ni financijskim transakcijama povezanima s EU-om ne prouzročuju krčenje i degradacija šuma ili kršenja ljudskih prava; poziva da se tim akcijskim planom promiče veća financijska i tehnička pomoć zemljama proizvođačima s konkretnim ciljem zaštite, očuvanja i obnove šuma i kritičnih ekosustava, te jačanja sredstava za život zajednica koje ovise o šumama;

27. podsjeća na središnju ulogu žena pripadnica autohtonog stanovništva i poljoprivrednica u zaštiti šumskih ekosustava; međutim, sa zabrinutošću konstatira da žene nisu uključene u postupku upravljanja prirodnim resursima i da se ne jača njihova uloga u tome; žali zbog nedostatka obrazovanja u području šumarstva; smatra da je rodna ravnopravnost u obrazovanju o šumarstvu ključna za održivo upravljanje šumama, a ta bi se činjenica trebala odražavati u Akcijskom planu EU-a;

28. primjećuje otvaranje javnog savjetovanja o području primjene Uredbe o drvu na proizvode; smatra da mogućnost odabira u upitniku o smanjenju područja primjene koje će se obuhvatiti Uredbom nije opravdana jer je nezakonita trgovina u porastu u okviru trenutačnog područja primjene Uredbe; nadalje, napominje pozitivno stajalište Europske konfederacije drvne industrije o proširenju područja primjene Uredbe o drvu na sve drvne proizvode;

29. napominje da pri reviziji Uredbe EU-a o drvu (SWD(2016)0034) 2016. nije bilo moguće procijeniti učinkovitost, proporcionalnost i sposobnost odvraćanja kazni koje su uspostavile države članice jer je broj kazni do tada bio vrlo nizak; osporava to što određene države članice primjenjuju kriterij „nacionalnih gospodarskih uvjeta” za određivanje kazni, s obzirom na međunarodni aspekt tog kaznenog djela i činjenicu da je na prvom mjestu na popisu kaznenih djela protiv okoliša u svijetu;

30. poziva Komisiju i države članice da u potpunosti provedu i primjenjuju Uredbu EU-a o drvu te da se njome obuhvate svi proizvodi koji su napravljeni ili mogu biti napravljeni od drva ili koji sadržavaju ili mogu sadržavati drvo; naglašava zahtjev koji se odnosi na provedbu odgovarajućih i djelotvornih provjera, uključujući složene lance opskrbe i uvoz iz zemalja s prerađivačkom industrijom, te poziva na uspostavu strogih i odvraćajućih kazni za sve gospodarske aktere jer je riječ o međunarodnom kaznenom djelu koje od svih kaznenih djela protiv okoliša donosi najveće prihode;

31. napominje da je otkriveno da se dozvolama za izvoz u okviru FLEGT-a omogućuje da se drvo nezakonitog podrijetla miješa s drvom zakonitog podrijetla te se stoga takvo drvo može izvoziti u EU kao drvo koje je sukladno s Uredbom EU-a o drvu (EUTR) ( 12 )

32. poziva Komisiju da ažurira smjernice iz Uredbe EU-a o drvu kako bi se riješilo pitanje drva iz područja zahvaćenih sukobima i da predloži detaljnije mjere za ublažavanje rizika kako bi se ojačala provedba, uključujući zahtjev za povećanje dužne pažnje subjekata koji uvoze iz područja pogođenih sukobima ili visokorizičnih područja, uspostavu odredbi i uvjeta protiv podmićivanja u ugovorima s dobavljačima, provedbu odredbi za poštovanje mjera za borbu protiv korupcije, revidirana financijska izvješća i revizije protiv korupcije;

Upravljanje šumama i zemljištem

33. prima na znanje važan rad Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu i Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) kada je riječ o globalnom održivom upravljanju šumama, koje ima ključnu ulogu u održivoj trgovini šumskim proizvodima;

34. poziva EU da uspostavi jaču suradnju i stvarna partnerstva sa zemljama s najvećom potrošnjom drva te s međunarodnim akterima kao što su Ujedinjeni narodi, a posebno FAO, Centar za međunarodna istraživanja u šumarstvu (CIFOR) i Program Svjetske banke o šumama (PROFOR), radi efektivnijeg smanjenja trgovine nezakonito posječenom drvnom sirovinom na globalnoj razini i boljeg upravljanja šumama u cijelosti;

35. ističe da sekundarne šume, koje se uvelike regeneriraju prirodnim procesima nakon značajnih ljudskih ili prirodnih narušavanja primarnih šuma, također pružaju, uz primarne šume, ključne usluge ekosustava, sredstva za život za lokalno stanovništvo te izvor drvne sirovine; smatra da bi, s obzirom na to da je njihovo preživljavanje ugroženo i nezakonitom sječom, svaka radnja koja se odnosi na transparentnost i odgovornost pri gospodarenju šumama trebala biti usmjerena i na sekundarne šume, a ne samo na primarne;

36. ističe da je potrebno poticati participativno i zajedničko upravljanje šumama većim uključivanjem civilnog društva u planiranje i provedbu politika i projekata upravljanja šumama, podizanjem svijesti i osiguravanjem da lokalne zajednice također uživaju koristi od šumskih resursa;

37. sa zabrinutošću primjećuje da je nesigurno kolektivno zemljišno vlasništvo zajednica koje obitavaju na šumskim područjima ključna prepreka suzbijanju krčenja šuma;

38. podsjeća da je odgovorno upravljanje pravima posjedovanja zemljišta i šuma ključno za osiguranje socijalne stabilnosti, održivog korištenja okoliša i odgovornog ulaganja u održivi razvoj;

39. napominje postojanje modela šumarstva zajednice / kolektivnih običajnih prava posjeda zemljišta koji mogu imati brojne prednosti ( 13 ) , uključujući povećanje šumskih površina i dostupnih vodnih resursa, smanjenje nezakonite sječe uspostavom jasnih pravila o pristupu drvu i snažan sustav za praćenje šuma; predlaže da se osigura više istraživanja i potpore za pomoć u razvoju pravnih okvira o šumarstvu zajednice;

40. potiče partnerske zemlje da priznaju i zaštite pravo lokalnog stanovništva ovisnog o šumama, osobito pravo autohtonih naroda, uključujući pripadnice tih naroda, na običajno vlasništvo te kontrolu njihova zemljišta, područja i prirodnih resursa, sukladno međunarodnim instrumentima za ljudska prava, kao što su Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i Deklaracija Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda (UNDRIP), te sukladno Konvenciji br. 169 Međunarodne organizacije rada; poziva EU da u tom nastojanju podupre partnerske zemlje, kao i u savjesnoj primjeni načela slobodnog, prethodnog i informiranog pristanka za stjecanje zemljišta velikih razmjera;

41. osuđuje sužavanje prostora za slobodu izražavanja civilnog društva i zajednica u pogledu upravljanja šumama i sve češće napade na tu slobodu;

42. poziva Komisiju da Dobrovoljne smjernice FAO-a o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima učini pravno obvezujućima za plan vanjskih ulaganja; naglašava da poštovanje tih smjernica iziskuje postojanje djelotvornih neovisnih mehanizama praćenja i provedbe, uključujući odgovarajuće mehanizme rješavanja sporova i pritužbi; ustraje na tome da se standardi zemljišnog posjeda uključe u izradu i praćenje projekata i godišnje izvješćivanje o njima te da postanu obvezujući za sve vanjske aktivnosti EU-a financirane iz službene razvojne pomoći;

43. poziva Komisiju i države članice da kao prvi korak uspostave učinkovit administrativni mehanizam za podnošenje pritužbi za žrtve kršenja ljudskih prava i drugih štetnih učinaka nastalih zbog aktivnosti financiranih iz službene razvojne pomoći kako bi pokrenuli istražne postupke i postupke mirenja; ističe da bi taj mehanizam trebao imati standardizirane postupke, biti upravne naravi te stoga služiti kao dopuna sudskim mehanizmima, a da bi delegacije EU-a mogle djelovati kao kontaktne točke;

44. poziva EU da donese odluku o obveznom objavljivanju informacija o krčenju šuma, kojim se pruža dokaz o financijskim ulaganjima povezanima s proizvodnjom ili preradom robe koja ugrožava šume;

45. podsjeća na to da bi Komisija do 27. studenoga 2018. trebala Parlamentu i Vijeću podnijeti izvješće o funkcioniranju Direktive o transparentnosti 2013/50/EU, kojom se uvode zahtjevi za objavu za plaćanja koja vladama izvršavaju poduzeća koja kotiraju na burzi i velika poduzeća koja ne kotiraju na burzi s djelatnostima u ekstraktivnoj industriji i sječi primarnih (prirodnih i poluprirodnih) šuma; nadalje napominje da bi izvješće trebalo biti popraćeno zakonodavnim prijedlogom; u svjetlu moguće revizije poziva Komisiju da razmotri proširenje obveze na druge industrijske sektore koji utječu na šume te na ostale šume osim primarnih;

46. žali zbog nedovoljnog lokalnog sudjelovanja i nedostatka sporazuma među zajednicama koje obitavaju na šumskim područjima pri prostornom planiranju uporabe zemljišta i dodjeli koncesija u mnogim zemljama; smatra da bi sustavi za osiguranje zakonitosti drvne sirovine trebali sadržavati postupovna jamstva kojima se osnažuju zajednice, a u cilju smanjenja vjerojatnosti korumpirane ili nepravedne dodjele ili prijenosa zemljišta;

47. ističe da su transparentnost podataka, bolje mapiranje, neovisno praćenje, instrumenti za reviziju i razmjena informacija neophodni za poboljšanje upravljanja, međunarodne suradnje i olakšavanje usklađenosti s obvezama u pogledu nulte stope krčenja šuma; poziva EU da poveća financijsku i tehničku potporu zemljama partnerima pri ostvarenju tih ciljeva i da im pomogne u razvoju stručnog znanja potrebnog za poboljšanje lokalnih struktura upravljanja šumama i odgovornosti;

Odgovorni lanci opskrbe i odgovorno financiranje

48. napominje da bi se uvoz drva i drvnih proizvoda trebao temeljitije provjeravati na granicama EU-a kako bi se osiguralo da uvezeni proizvodi doista ispunjavaju kriterije potrebne za ulazak u EU;

49. napominje da je više od polovice dobara proizvedenih i izvezenih na globalno tržište nastalo nezakonitim krčenjem šuma; ističe da se procjenjuje, uzimajući u obzir poljoprivredna dobra kojima se ugrožavaju šume, da je 65 % brazilskog i 9 % argentinskog izvoza govedine, 41 % brazilskog, 5 % argentinskog i 30 % paragvajskog izvoza soje vjerojatno povezano s nezakonitim krčenjem šuma; također napominje da proizvođači iz EU-a uvoze znatne količine hrane za životinje i proteina iz zemalja u razvoju ( 14 )

50. ističe ključnu ulogu privatnog sektora u postizanju međunarodnih ciljeva u području šuma, uključujući obnavljanje šuma; međutim, ističe da je potrebno osigurati da se svjetskim lancima opskrbe i financijskim tokovima podupire jedino zakonita i održiva proizvodnja bez krčenja šuma i da oni ne rezultiraju kršenjima ljudskih prava;

51. pozdravlja činjenicu da su se glavni akteri privatnog sektora (koji su vrlo često iz EU-a) obvezali na zabranu krčenja šuma u svojim lancima opskrbe i ulaganjima; međutim, napominje da EU treba dorasti izazovu i ojačati napore privatnog sektora politikama i odgovarajućim mjerama kojima se stvara zajednička osnova za sva poduzeća i postižu jednaki uvjeti za sve; smatra da bi se time potaknulo obvezivanje, stvorilo povjerenje i učinilo poduzeća odgovornijima za njihove obveze;

52. podsjeća da se Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima moraju poštovati; podržava aktualne pregovore za uspostavu obvezujućeg instrumenta UN-a za transnacionalne korporacije i druga poduzeća u pogledu ljudskih prava i ističe da je važno da EU bude aktivno uključen u taj proces;

53. potiče korporacije da poduzimaju mjere za sprečavanje korupcije u svojim poslovnim praksama, osobito onima povezanima s dodjelom prava zemljišnog posjeda, te da jačaju svoje sustave vanjskog nadzora radnih standarda kako bi njima obuhvatile šire obveze u vezi s krčenjem šuma;

54. poziva EU da za financijski sektor uvede obvezne zahtjeve za postupanje s dužnom pažnjom pri procjenjivanju financijskih i nefinancijskih okolišnih, socijalnih i upravljačkih rizika; ujedno poziva na javno objavljivanje postupka dužne pažnje, barem putem godišnjeg izvješćivanja ulagača;

55. poziva EU da problem globalnog krčenja šuma riješi reguliranjem europske trgovine i potrošnje robe kojom se ugrožavaju šume, kao što su soja, palmino ulje, eukaliptus, govedina, koža i kakao, na temelju iskustava iz Akcijskog plana FLEGT, Uredbe o drvu, Uredbe o mineralima iz područja zahvaćenih sukobima, Direktive o nefinancijskom izvješćivanju, zakonodavstva o nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu, te drugim inicijativama EU-a za reguliranje lanaca opskrbe;

56. S obzirom na to da se tim regulatornim okvirom treba: a) utvrditi obvezne kriterije za održive proizvode dobivene bez krčenja šuma; b) nametnuti obveze postupanja s dužnom pažnjom gospodarskim subjektima na početku i na kraju lanca opskrbe robom kojom se ugrožavaju šume; c) uspostaviti sljedivost robe i transparentnost u čitavom lancu opskrbe; d) zahtijevati od nadležnih tijela država članica da istraže i kazneno gone državljane EU-a ili poduzeća sa sjedištem u EU-u koji imaju koristi od nezakonite prenamjene zemljišta u zemljama proizvođačima; e) pridržavati se međunarodnog prava o ljudskim pravima, poštovati običajna prava navedena u Dobrovoljnim smjernicama o odgovornom upravljanju zemljišnim, ribarstvenim i šumskim resursima te zajamčiti slobodan, prethodni i informirani pristanak svih potencijalno pogođenih zajednica u čitavom životnom ciklusu proizvoda;

57. poziva EU da osigura da uspostavljene mjere i regulatorni okvir ne uzrokuju neopravdano opterećenje malim i srednjim proizvođačima te da ne onemogućavaju njihov pristup tržištima i međunarodnoj trgovini;

58. također poziva EU da sličan obvezujući regulatorni okvir promiče na međunarodnoj razini i da integrira diplomaciju u području šumarstva u svoju klimatsku politiku s ciljem poticanja zemalja koje obrađuju i/ili uvoze znatne količine tropskog drva, kao što su Kina i Vijetnam, da donesu učinkovito zakonodavstvo kojim se zabranjuje uvoz nezakonito posječenog drva te da zahtijevaju od subjekata da postupaju s dužnom pažnjom (slično kao što je propisano u Uredbi EU-a o drvu); s tim ciljem poziva Komisiju da poveća transparentnost rasprava i mjera koje se provode s Kinom u okviru Mehanizma bilateralne suradnje za provedbu zakonodavstva i upravljanje u području šuma (BCM-FLEG);

59. žali što je vlada Demokratske Republike Kongo dovela u pitanje moratorij na dodjelu novih dozvola za sječu u tropskim prašumama Demokratske Republike Kongo dvama kineskim poduzećima; poziva na zadržavanje tog moratorija sve dok šumarska poduzeća, vlada i lokalno stanovništvo koje ovisi o šumama ne postignu dogovor o protokolima kojima se jamči zadovoljavajuće upravljanje okolišem i društvom;

60. poziva EU da uvede kriterije višestruke sukladnosti za hranu za životinje u okviru reforme zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) kako bi se osiguralo da se javne subvencije dodjeljuju za hranu dobivenu iz održivih izvora i bez krčenja šuma, kako bi se smanjio uvoz proteinskih usjeva i stoke, a istovremeno diversificirala i povećala domaća proizvodnja proteinskih usjeva, te kako bi se uvoz robe koja ugrožava šume (primjerice soja, kukuruz) uklonio iz izravne ili neizravne potpore u okviru buduće prehrambene i poljoprivredne politike EU-a;

61. ističe da će budući ZPP morati biti u skladu s međunarodnim obvezama EU-a, uključujući Program za održivi razvoj do 2030. i Pariški sporazum o klimatskim promjenama;

62. poziva da se za procjenu vanjskih učinaka ZPP-a upotrebljavaju pokazatelji za ciljeve održivog razvoja, kao što predlaže OECD;

63. podsjeća da su Malezija i Indonezija glavni proizvođači palmina ulja, s procijenjenih 85 – 90 % globalne proizvodnje, i da sve veća potražnja za tom robom dovodi do krčenja šuma, stavlja pritisak na korištenje zemljišta i znatno utječe na lokalne zajednice, zdravlje i klimatske promjene; u tom kontekstu ističe da bi se pregovori o trgovinskim sporazumima s Indonezijom i Malezijom trebali upotrijebiti za poboljšanje situacije na terenu;

64. kad je riječ o palminom ulju, potvrđuje pozitivan doprinos postojećih sustava certifikacije, ali sa žaljenjem primjećuje da ni Okrugli stol o održivom palminom ulju (RSPO), ni program za indonezijsko održivo palmino ulje ISPO, ni program za malezijsko održivo palmino ulje MSPO, ni bilo koji drugi važniji priznati sustav certifikacije zapravo ne brani svojim članovima da prašumu ili tresetište prenamijene u plantaže palmi; stoga smatra da se tim važnim sustavima certifikacije u praksi ne uspijeva ograničiti emisije stakleničkih plinova pri osnivanju plantaža i njihovu djelovanju te se kao posljedica toga njima nije uspjelo spriječiti velike požare u prašumama i na tresetištima; poziva Komisiju da osigura nezavisnu reviziju i praćenje tih sustava certifikacije kojima će se jamčiti da palmino ulje koje se stavlja na tržište EU-a bude u skladu sa svim potrebnim standardima i održivo; napominje da se pitanje održivosti u sektoru palmina ulja ne može rješavati samo dobrovoljnim mjerama i politikama, već da su obvezujuća pravila i obvezujući sustav certificiranja potrebni i za poduzeća iz sektora palmina ulja;

65. ističe da treba poboljšati pouzdanost dobrovoljnih postupaka certifikacije označivanjem kako bi se zajamčilo da na tržište EU-a dolazi samo palmino ulje dobiveno bez krčenja i uništavanja šuma, nezakonitog prisvajanja zemljišta i drugih vrsta kršenja ljudskih prava, u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 25. listopada 2016. o korporativnoj odgovornosti za ozbiljne povrede ljudskih prava u trećim zemljama ( 15 ) , i da se sustavima kao što je RSPO u obzir uzmu sve krajnje upotrebe palmina ulja; ističe, osim toga, da potrošače treba više informirati o štetnim posljedicama neodržive proizvodnje palminog ulja na okoliš, a krajnji je cilj znatno smanjiti potrošnju palminog ulja;

66. potiče Komisiju i sve države članice koje to još nisu učinile da rade na uspostavi obveze na razini EU-a da će se nabavljati samo certificirano održivo palmino ulje najkasnije do 2020., između ostaloga potpisivanjem i provedbom Deklaracije iz Amsterdama naslovljene „Uklanjanje krčenja šuma iz lanaca poljoprivrednih dobara s europskim zemljama”, te da rade na uspostavi predanosti industrije, između ostaloga potpisivanjem i provedbom Deklaracije iz Amsterdama o potpori potpuno održivom lancu opskrbe palminim uljem do 2020.;

Usklađenost politika radi razvoja

67. podsjeća da se ciljevi održivog razvoja mogu postići samo ako lanci opskrbe postanu održivi i ako se između politika stvori sinergija; zabrinut je zbog toga što visoka razina ovisnosti EU-a o uvozu hrane za životinje u obliku soje uzrokuje krčenje šuma u inozemstvu; zabrinut je zbog utjecaja sve većeg uvoza biomase i povećane potražnje za drvom u Europi na okoliš, posebice sa svrhom ispunjavanja ciljeva EU-a u pogledu obnovljive energije; poziva EU da se pridržava načela usklađenosti politika radi razvoja, koje proizlazi iz članka 208. UFEU-a, jer ono predstavlja temeljni aspekt doprinosa EU-a provedbi Programa do 2030., Pariškog sporazuma i Europskog konsenzusa o razvoju; stoga poziva EU da osigura dosljednost među svojom razvojnom, trgovinskom, poljoprivrednom, energetskom i klimatskom politikom;

68. poziva Komisiju da u raznim politikama EU-a i službama uključenim u njih uskladi i bolje koordinira svoja nastojanja u borbi protiv nezakonite sječe; poziva Komisiju da u sklopu budućih bilateralnih i multilateralnih trgovinskih sporazuma pregovara o standardima za uvoz drvne sirovine kako se ne bi doveo u pitanje uspjeh postignut sa zemljama proizvođačima drvne sirovine u okviru Akcijskog plana za FLEGT;

69. podsjeća da 80 % šuma predstavljaju tradicionalna zemljišta i teritoriji autohtonih naroda i lokalnih zajednica; sa zabrinutošću primjećuje da je posebna izvjestiteljica UN-a o pravima autohtonih naroda izvijestila da prima sve veći broj pritužbi na slučajeve u kojima su projekti za ublažavanje klimatskih promjena negativno utjecali na prava autohtonih naroda, posebice projekti u području obnovljive energije, kao što je proizvodnja biogoriva i izgradnja brana za hidroelektrane; ističe da je potrebno zajamčiti pravo posjeda lokalnim zajednicama koje obitavaju na šumskim područjima, uključujući običajna prava; ističe isplate na temelju rezultata i REDD+ kao prilike za poboljšanje upravljanja šumama, prava zemljišnog posjeda i sredstava za život;

70. naglašava ključnu ulogu autohtonog stanovništva u održivom upravljanju prirodnim resursima i očuvanju biološke raznolikosti; podsjeća da Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) poziva svoje države potpisnice da poštuju znanje i prava autohtonih naroda kao zaštitne mjere u provedbi programa REDD+; snažno potiče partnerske zemlje da usvoje mjere za učinkovito uključivanje autohtonih naroda u prilagodbu klimatskim promjenama i ublažavanje njihovih posljedica;

71. poziva EU i njegove države članice da poboljšaju sinergije između sporazuma u okviru FLEGT-a i programa REDD+;

72. izražava duboku zabrinutost zbog sve učestalijeg i raširenijeg uzgajanja monokultura na šumskim površinama radi proizvodnje energije, čime se ubrzava gubitak biološke raznolikosti i slabljenje usluga ekosustava;

73. podsjeća da bi politika EU-a o biogorivima trebala biti u skladu s ciljevima održivog razvoja i načelom usklađenosti politika radi razvoja; ponavlja da bi EU trebao ukinuti sve političke poticaje za agrogoriva najkasnije do 2030.;

74. žali zbog činjenice da se trenutačnom revizijom Direktive o obnovljivoj energiji (RED II) ne uvode kriteriji socijalne održivosti i druge neizravne posljedice uporabe zemljišta uzimajući u obzir rizik od jagme za zemljištem; podsjeća da bi ta Direktiva trebala biti u skladu s međunarodnim standardima prava pri zakupu, odnosno Konvencijom br. 169 Međunarodne organizacije rada i dobrovoljnim smjernicama FAO-a o posjedu zemljišta i načelima odgovornog ulaganja u poljoprivredu i prehrambene sustave; isto tako ističe da je potrebno uvesti strože kriterije za šumsku biomasu kako bi se izbjeglo poticanje krčenja šuma u inozemstvu zbog promicanja bioenergije;

75. prima na znanje nedvosmislene dokaze da prenamjena tropskih šuma za poljoprivredni uzgoj, plantaže i druge upotrebe zemljišta uzrokuje znatan gubitak vrsta, a posebice vrsta tipičnih za šume; naglašava potrebu za obnovom prirodnih, biološki raznolikih šuma kao načina borbe protiv klimatskih promjena i zaštite biološke raznolikosti, u skladu s ciljevima Programa do 2030., a posebno 15. cilja; smatra da bi u programima obnove šuma trebalo priznati lokalna običajna prava u vezi sa zemljištem, da bi ti programi trebali biti uključivi, prilagođeni lokalnim uvjetima i promicati rješenja temeljena na prirodi, kao što je obnova šumskog krajolika radi uspostave ravnoteže u upotrebi zemljišta, uključujući zaštićena područja, agrošumarstvo, poljoprivredne sustave, male plantaže i ljudska naselja; poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da se utjecaj potrošnje EU-a na krčenje šuma u inozemstvu razmatra u svjetlu ciljeva predviđenih Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2020.;

76. poziva EU da podupre inicijative zemalja u razvoju bogatih šumama namijenjene za kompenzaciju neometanog širenja poljoprivrednih praksi i aktivnosti rudarstva, što je imalo negativan učinak na gospodarenje šumama te na životni stil i kulturni integritet autohtonih naroda, kao i štetne posljedice za socijalnu stabilnost i neovisnost poljoprivrednika u pogledu opskrbe hranom;

77. ponavlja da vrijednosti lanci održivog drva koje potječe iz šuma kojima se održivo upravlja, uključujući održive šumske plantaže i poljoprivredna gospodarstva za uzgoj stabala, mogu pružiti važne doprinose postizanju ciljeva održivog razvoja i obveza u pogledu klimatskih promjena; u situaciji kada je 68,9 % ukupnih gubitaka ugljika u tropskim ekosustavima posljedica degradacije ili narušavanja šuma ( 16 ) , ustraje u tome da se nikakva javna sredstva koja potječu od financiranja u području klime i razvojnog financiranja ne bi smjela upotrebljavati za potporu širenju poljoprivrede, industrijske sječe, rudarstva, ekstrakcije resursa ili gradnje infrastrukture u netaknutim šumskim krajolicima, dok bi financiranje javnim sredstvima općenito trebalo podlijegati strogim kriterijima održivosti; nadalje poziva EU i njegove države članice da u tom pogledu usklade donatorske politike ( 17 )

78. smatra da napori za zaustavljanje krčenja šuma moraju obuhvaćati pomoć i potporu namijenjene najučinkovitijem mogućem iskorištavanju postojećih obradivih zemljišta, što treba primijeniti zajedno s pristupom pametnih sela; uviđa da agroekološke prakse imaju velik potencijal za maksimiranje funkcija ekosustava i njegove otpornosti kombiniranim i veoma raznolikim tehnikama sadnje, agrošumarstvom i tehnikama permakulture koje su relevantne i za proizvode kao što su palmino ulje, kakao ili guma, te da stvaraju višak koristi u pogledu društvenih učinaka, diversifikacije proizvodnje i produktivnosti, bez potrebe za dodatnom prenamjenom šuma;

Kaznena djela protiv šuma

79. napominje da su prema Programu UN-a za okoliš (UNEP) i Interpolu nezakonita sječa drva i trgovina drvom jedan od pet najvažnijih sektora kriminala protiv okoliša; u njima sve važniju ulogu imaju međunarodne organizirane kriminalne skupine;

80. ističe da su za borbu protiv nezakonite međunarodne trgovine potrebne usklađene i uključive mjere kako bi se zaustavilo uništavanje i krčenje šuma, nezakonita sječa stabala, kako bi se suzbijale prijevare, masakri i potražnja za šumskim proizvodima i divljim vrstama;

81. ističe da kaznena djela protiv šuma, od nereguliranog ili nezakonitog paljenja ugljena do velikih korporativnih kaznenih djela u vezi s drvom, papirom i celulozom, imaju velik utjecaj na globalne emisije koje utječu na klimu, zalihe vode, dezertifikaciju i učestalost kiša;

82. sa zabrinutošću napominje da je, prema UNEP-u i Interpolu, zakonodavstvo za borbu protiv kaznenih djela protiv okoliša u mnogim zemljama neprikladno, između ostalog zbog nedostatka stručnog znanja i osoblja, niskih kazni ili nepostojanja kaznenih sankcija itd., što predstavlja prepreku učinkovitoj borbi protiv tih kaznenih djela;

83. ističe važnost primjene stvarno odvraćajućih i učinkovitih kazni u zemljama proizvođačima radi borbe protiv nezakonite sječe i trgovine drvom;

84. poziva Komisiju da proširi područje primjene Direktive 2008/99/EZ o zaštiti okoliša putem kaznenog prava ( 18 ) kako bi se njome obuhvatila i nezakonita sječa drva;

85. potiče EU da pruži pomoć za jačanje nadzora nad krčenjem šuma i nezakonitim aktivnostima;

86. ističe potrebu za rješavanjem temeljnih uzroka kaznenih djela protiv okoliša, kao što su siromaštvo, korupcija i loše upravljanje, integriranim i holističkim pristupom, poticanjem prekogranične financijske suradnje i primjenom svih relevantnih instrumenata za suzbijanje međunarodnog organiziranog kriminala, uključujući zapljenu i oduzimanje imovine stečene kaznenim djelima, kao i mjere protiv pranja novca;

87. ističe da je potrebno ojačati nacionalne pravne okvire, poduprijeti osnivanje nacionalnih mreža za provedbu zakona i unaprijediti provedbu i primjenu međunarodnog prava koje se odnosi na promicanje transparentnog i odgovornog upravljanja šumama, među ostalim razmjenom najboljih praksi, strogom objavom informacija, solidnim procjenama učinka na održivost te sustavima praćenja i izvješćivanja, uzimajući u obzir potrebu da se zaštite pripadnici službe za šumu; poziva na pojačanu međusektorsku i međuagencijsku suradnju i na nacionalnoj i na međunarodnoj razini, posebice s INTERPOL-om i Uredom UN-a za droge i kriminal (UNODC), uključujući razmjenu obavještajnih podataka i pravosudnu suradnju te proširenje nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda (ICC) kako bi se obuhvatila kaznena djela protiv okoliša;

88. podsjeća na to da bi se boljim pristupom carinskim podacima o uvozu u EU povećala transparentnost i odgovornost globalnih lanaca vrijednosti; poziva Komisiju da proširi zahtjeve u pogledu carinskih podataka i da navođenje izvoznika i proizvođača učini obveznim elementom carinskih podataka, čime bi se poboljšala transparentnost i sljedivost u globalnim lancima vrijednosti;

Trgovinska pitanja

89. naglašava da trgovinski pregovori Unije moraju biti u skladu s obvezama Unije da poduzme mjere za smanjenje krčenja i degradacije šuma i da poveća zalihe ugljika u šumama u zemljama u razvoju;

90. ističe da je potrebno proširiti i ojačati mehanizme za sprečavanje, praćenje i provjeru utjecaja koji bilateralni i multilateralni sporazumi EU-a o slobodnoj trgovini i ulaganjima (FTA) imaju na okoliš i ljudska prava, među ostalim uz pomoć pokazatelja koji se mogu provjeriti i neovisnih inicijativa za praćenje i izvješćivanje koje se provode u okviru zajednica;

91. apelira na EU da u svoja poglavlja o trgovini i održivom razvoju uvijek uvrštava obvezujuće i provedive odredbe za zaustavljanje nezakonite sječe, krčenja i uništavanja šuma te jagme za zemljištem, te ostalih kršenja ljudskih prava koja podliježu odgovarajućim i učinkovitim mehanizmima rješavanja sporova te da razmotri, među različitim metodama provedbe, mehanizam i odredbe koji se temelje na sankcijama kako bi se zajamčilo pravo na vlasništvo, prethodno savjetovanje i informirani pristanak; poziva Komisiju da takve odredbe uvrsti i u već sklopljene sporazume o slobodnoj trgovini na temelju klauzula o reviziji, a posebno radi djelotvorne provedbe obveza preuzetih Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama; ističe važnost praćenja tih odredbi i potrebu da se bez odgode započne postupak savjetovanja vlade u slučaju da se trgovinski partneri ne pridržavaju tih pravila, te da se pokrenu postojeći provedbeni mehanizmi kao što je mehanizam za rješavanje sporova uspostavljen u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju;

92. poziva Komisiju da u sve sporazume EU-a o trgovini i ulaganjima uključi ambiciozne odredbe o šumama; naglašava da te odredbe trebaju biti obvezujuće i provedive s pomoću djelotvornih mehanizama praćenja i sankcioniranja, kojima se pojedincima i zajednicama, izvan ili unutar EU-a, omogućuje traženje pravne zaštite,

93. naglašava da bi korupcija povezana s nezakonitom sječom trebala biti obuhvaćena trgovinskom politikom EU-a; potiče Komisiju da u svoje sporazume o slobodnoj trgovini uključi antikorupcijske odredbe o nezakonitoj sječi koje su izvršive i koje se moraju učinkovito i u cijelosti provesti;

94. potiče Komisiju da u područje primjene provedivih antikorupcijskih odredaba u sporazumima o slobodnoj trgovini uvrsti nezakonite šumarske prakse, kao što su preniske cijene drva u davanju koncesija, sječa zaštićenih stabala od strane komercijalnih društava, krijumčarenje šumskih proizvoda preko granice, nezakonita sječa i prerada šumskih sirovina bez dozvole;

95. napominje da Uredba o općem sustavu povlastica (OSP) još uvijek ima ograničeno područje primjene u pogledu odgovornog upravljanja šumskim resursima i njihove zaštite; poziva Komisiju da radi jamčenja zaštite šuma u partnerskim zemljama osigura da se konvencije koje se odnose na šume na odgovarajući način prate unutar programa OSP i OSP+, među ostalim i od strane organizacija civilnog društva, uključujući mogućnost uspostave mehanizma za podnošenje pritužbi, čime bi se omogućilo da se pritužbe zainteresiranih strana propisno razmatraju; naglašava da se tim mehanizmom moraju posebno razmotriti prava autohtonih naroda i zajednica koje ovise o šumama te prava dodijeljena na temelju Konvencije C169 Međunarodne organizacije rada o autohtonim i plemenskim narodima, ako je primjenjivo;

96. podsjeća na važnost primjerenog pristupa pravosuđu, pravnim sredstvima i učinkovitoj zaštiti za zviždače u zemljama koje izvoze prirodne resurse kako bi se osigurala učinkovitost zakona ili inicijativa;

o

o o

97. nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

(1) SL L 295, 12.11.2010., str. 23.

(2) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0098.

(3) SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0330.

(5) Nellemann, C. (glavni urednik); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. i Barrat, S. (urednici) The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša i Norveški centar za globalne analize (centar za brzi odgovor RHIPTO), www.rhipto.org, 2016.

(6) Goodman, R.C. i Herold, M., Why Maintaining Tropical Forests is Essential and Urgent for Maintaining a Stable Climate (Zašto je održavanje tropskih šuma ključno i hitno za održavanje stabilne klime), Radni dokument 385, Centar za globalni razvoj, Washington DC, 2014.; McKinsey & Company, Pathways to a low-carbon economy (Putovi prema niskougljičnom gospodarstvu), 2009.; McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy: Version 2 of the Global Greenhouse Gas Abatement Cost Curve (Putovi prema niskougljičnom gospodarstvu: verzija 2. krivulje troškova smanjenja emisija stakleničkih plinova), 2013.

(7) Baccini, A. i drugi, „Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss” (Tropske šume neto su izvor ugljika na temelju površinskog mjerenja dobiti i gubitka), Science, svezak 358, broj 6360, 2017., str. 230.–234.

(8) Vidjeti https://www.iucn.org/theme/forests/our-work/forest-landscape-restoration/bonn-challenge

(9) Nellemann, C. (glavni urednik); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. i Barrat, S. (urednici) The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša i Norveški centar za globalne analize (centar za brzi odgovor RHIPTO), www.rhipto.org, 2016.

(10) SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

(11) http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/feasibility_study_deforestation_kh0418199enn_main_report.pdf

(12) U izvješću o dopuštanju kriminala Agencije za istrage o kaznenim djelima protiv okoliša (EIA) i indonezijske mreže za praćenje šuma (Jaringan Pemantau Independen Kehutanan/JPIK) iz 2014. navedeno je da su određena društva s dozvolama izdanim u sklopu sustava TLAS uključena u takozvano „pranje drva” miješanjem drva nezakonitog podrijetla s drvom zakonitog podrijetla. Danas se to drvo može potencijalno izvesti u EU kao drvo s dozvolom FLEGT. Dostupno na stranici: http://www.wri.org/blog/2018/01/indonesia-has-carrot-end-illegal-logging-now-it-needs-stick; primarni izvor: https://eia-international.org/wp-content/uploads/Permitting-Crime.pdf

(13) Slučaj iz Nepala koji je predstavila organizacija ClientEarth, dostupno na stranici https://www.clientearth.org/what-can-we-learn-from-community-forests-in-nepal/

(14) Niz izvješća o trendovima povezanima sa šumama: Consumer Goods and Deforestation: An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations (Potrošačka roba i krčenje šuma: analiza razmjera i prirode nezakonitosti u prenamjeni šuma za poljoprivredu i šumske plantaže), 2014.

(15) SL C 215, 19.6.2018., str. 125.

(16) Baccini, A. i drugi, „Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss” (Tropske šume neto su izvor ugljika na temelju površinskog mjerenja dobiti i gubitka), Science, svezak 358, broj 6360, 2017., str. 230.–234., http://science.sciencemag.org/content/early/2017/09/27/science.aam5962

(17) Baccini, A. i drugi, citirani rad

(18) SL L 328, 6.12.2008., str. 28.