Nekoliko država članica poslalo je izvješća u kojima se zbroj prekršaja razlikuje od broja prijevoznih jedinica koje nisu u skladu s odredbama. To ne bi trebalo biti tako s obzirom na to da je potrebno izvješćivati samo o kategoriji najtežih prekršaja za svaku prijevoznu jedinicu.

Komisija je u prethodnim izvješćima uočila određene sustavne nedosljednosti u statističkim izvješćima država članica. S obzirom na to da je jedinstveno izvješćivanje država članica nužno za kvalitetu, usporedivost i pouzdanost podataka Komisijinih izvješća, Komisija je 2011. donijela preporuku želeći poboljšati kvalitetu tih izvješća.

Nakon objave preporuke izvješća su znatno poboljšana i uočene su samo povremene i manje nedosljednosti.

Većina tih nedosljednosti, čiji je broj u opadanju, odnosi se na broj prekršaja prema kategoriji rizika . U točki 1.4 priloga preporuci Komisije naglašava se da je potrebno izvješćivati samo o najtežim prekršajima čak i kada se utvrdi više prekršaja. Stoga bi zbroj prekršaja prema kategoriji rizika trebao biti jednak broju prijevoznih jedinica koje nisu u skladu s odredbama.

Čini se da ovo načelo sve države članice još uvijek ne upotrebljavaju ispravno s obzirom na to da se i dalje izvješćuje o više prekršaja po prijevoznoj jedinici.

Još jedno važno pitanje obuhvaćeno preporukom je pojam kazni izrečenih prilikom utvrđivanja prekršaja tijekom nadzora na cesti. Zbog razlika u pravnim i administrativnim propisima neke države članice nisu bile u mogućnosti pratiti ishode pravnih postupaka nakon nadzora prilikom kojih su otkriveni mogući prekršaji. Preporukom je predložen zajednički kompromis koji bi se mogao upotrebljavati u svim državama članicama, to jest bilježenje odluke koju je donio službenik za provedbu nakon nadzora na licu mjesta. Međutim, neke države članice i dalje nisu u mogućnosti izvijestiti o takvim podacima (Francuska i Malta).

6. Izračunavanje podataka

Od država članica zahtijeva se dostavljanje, ako je moguće, procjene količine godišnjeg prijevoza opasnih tvari koja se provodi na njihovom području izraženu u tonama ili u tonskim kilometrima. Procjenu za razdoblje 2012 – 2014. dostavilo je 15 država članica.

Kako bi se omogućila objektivna usporedba među državama članicama, količina prijevoza opasnih tvari temelji se na raspoloživim podacima iz baze podataka Eurostata . Ti se podaci upotrebljavaju za procjenu učestalosti nadzora u odnosu na količinu prijevoza. Ne postoje statistike za Maltu s obzirom na to da je Malti odobreno odstupanje koje se odnosi na primjenu Uredbe (EU) br. 70/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2012. o statističkim izvješćima u vezi s cestovnim prijevozom robe. Količina prijevoza opasnih tvari na Malti procjenjuje se na temelju podataka koje su dostavila malteška nadležna tijela.

Statistike Eurostata predstavljene su u Prilogu IX. ovom izvješću.

7. Razvoj nadzora i njihovi rezultati

U Prilogu I. prikazan je razvoj broja nadzora koje su registrirale države članice, omjer prijevoznih jedinica koje nisu u skladu s odredbama i omjer prekršaja iz kategorije rizika I.

Na dnu tablice nalaze se prosjeci za Europsku uniju i statistike koje je dostavila Norveška.

Potrebno je napomenuti da:

– postoji nesrazmjer između prijavljenih podataka o broju pregledanih prijevoznih jedinica i broja prijevoznih jedinica koje nisu u skladu s ADR-om – primjerice Grčka je 2014. izvijestila da je provjerila samo 521 prijevoznu jedinicu, a samo je za jednu prijevoznu jedinicu zabilježeno kršenje kategorije rizika I. i izrečena je samo jedna novčana kazna;

– neke države članice nisu izvijestile o onemogućivanju kretanja tijekom trogodišnjeg razdoblja: Estonija, Španjolska, Italija, Cipar, Latvija i Slovačka. U drugim slučajevima, primjerice u Danskoj, Malti i Grčkoj, to se dogodilo samo jednom ili dvaput tijekom referentnog razdoblja;

– nije naveden udio prekršaja iz kategorije rizika I. za 2012. i 2014. na Cipru te za cijelo razdoblje u Slovačkoj.

Pokazatelj udjela prekršaja iz kategorije rizika I. posebno je osjetljiv na ispravno izvješćivanje. Ako je zabilježeno više od jednog prekršaja po prijevoznoj jedinici, udio prekršaja iz kategorije rizika I. niži je od ispravne vrijednosti.

Neke države članice izvijestile su o manjem broju ukupnih prekršaja od broja prijevoznih jedinica za koje je utvrđeno da nisu u skladu s odredbama. Takav je slučaj u 2012. zabilježen za Mađarsku, u 2013. za Bugarsku, Češku, Irsku, Mađarsku, Nizozemsku, Finsku i Ujedinjenu Kraljevinu, a u 2014. za Rumunjsku i Ujedinjenu Kraljevinu. To su slučajevi u kojima su provedbene vlasti izvijestile samo o tome da su prekršaji utvrđeni, no nisu dostavile daljnje informacije o prekršajima ili kaznama. Iako to statistike čini nepotpunima, nema sustavnog utjecaja na analizu. To je pitanje detaljnije obrađeno u točki 8.6.

8. Usporedba podataka

Na godišnjoj razini ukupan broj nadzora tijekom razdoblja navedenog u ovom izvješću nije bio stalan. Broj nadzora varirao je kako slijedi: 2012.: 153 362; 2013.: 157 455; 2014.: 153 348. Iako je 2013. zabilježeno povećanje od 2,6 %, u 2014. vrijednosti su se vratile na razinu zabilježenu u 2012.