Usporedo s tim, svjetski trendovi ubrzano mijenjaju svijet rada. Tehnološki napredak, ekološka i klimatska kriza, demografske promjene i globalizacija pokretači su tih promjena. Iako mogu dovesti do gospodarskog rasta i stvaranja novih mogućnosti zapošljavanja, one u nekim slučajevima mogu pridonijeti i smanjenju standarda na tržištu rada.

2.Sveobuhvatan pristup promicanju dostojanstvenog rada u cijelom svijetu

Pristup EU-a podupire univerzalni koncept dostojanstvenog rada kako ga je definirao MOR i kako je uključen u UN-ove ciljeve održivog razvoja, a sastoji se od četiriju neodvojivih ciljeva koji se međusobno jačaju – produktivnog zapošljavanja, standarda i prava na radu, socijalne zaštite i socijalnog dijaloga . Rodna ravnopravnost i nediskriminacija horizontalna su pitanja u okviru tih ciljeva.

EU-ov sveobuhvatan pristup za cilj ima učinkovito promicanje dostojanstvenog rada za sve, a posebno je usmjeren na ranjive skupine i skupine u nepovoljnom položaju kao što su djeca i mladi, stariji radnici, radnici migranti, osobe s invaliditetom, etničke manjine i radnici u neformalnom gospodarstvu. Cilj mu je i promicanje rodne ravnopravnosti, među ostalim ekonomskim osnaživanjem žena, povećanjem sudjelovanja žena na tržištu rada u svim sektorima i na svim razinama te osiguravanjem jednake plaće za rad jednake vrijednosti. Taj sveobuhvatni pristup odnosi se na radnike na domaćim tržištima u trećim zemljama i u globalnim lancima opskrbe. Uključuje sve relevantne dionike: vlade, socijalne partnere, civilno društvo, poslovne aktere i potrošače. Sveobuhvatnost djelovanja EU-a očituje se u različitim inicijativama EU-a u tom području, uključujući Prijedlog direktive o dužnoj pažnji za održivo poslovanje koji je donesen zajedno s ovom Komunikacijom te tekuću reviziju akcijskog plana u 15 točaka o trgovini i održivom razvoju u trgovinskoj politici EU-a.

Poseban naglasak na iskorjenjivanju dječjeg i prisilnog rada

Ujedinjeni narodi proglasili su 2021. Međunarodnom godinom za ukidanje dječjeg rada, kao poziv međunarodnoj zajednici da pojača svoje djelovanje na ukidanju dječjeg rada do 2025. Nakon smanjenja dječjeg rada u razdoblju od 2000. do 2016. apsolutni broj djece koja sudjeluju u dječjem radu povećao se za 8,4 milijuna u razdoblju od 2016. do 2020. Kao posljedica pandemije bolesti COVID-19 te s tim povezanih gospodarskih šokova i zatvaranja škola do kraja 2022. dodatnih 9 milijuna djece bit će izloženo riziku od prisilnog dječjeg rada, dok bi djeca koja su već uključena u dječji rad mogla biti prisiljena na dulje radno vrijeme ili rad u pogoršanim uvjetima. Ako pokrivenost socijalnom zaštitom ne bude dovoljna, taj bi se broj mogao povećati na 46 milijuna dodatnih žrtava dječjeg rada.

Dječji rad u brojkama

U skladu s Komisijinom politikom nulte tolerancije prema dječjem radu, iskorjenjivanje dječjeg rada jedan je od prioriteta u okviru sveobuhvatnog pristupa promicanja dostojanstvenog rada u cijelom svijetu. Ono bi trebalo biti u prvom planu u razmatranjima u svim relevantnim područjima politike. Djelovanja EU-a u tom području uključuju podupiranje i izvršavanje djelotvornog zakonodavstva protiv dječjeg rada, promicanje programa socijalne skrbi za siromašna kućanstva koja su izložena opasnosti dječjeg rada te jačanje pristupa obrazovanju, među ostalim u situacijama sukoba ili krize i za djecu koja se kreću unutar zemlje i među zemljama, te pružanje usluga zaštite za njih. Sveobuhvatna strategija EU-a o pravima djeteta obvezuje Komisiju na isključenje rada djece iz lanaca opskrbe EU-a te na pružanje tehničke pomoći za jačanje sustava inspekcije rada.

Prisilni rad u brojkama

Iskorjenjivanje dječjeg i prisilnog rada moguće je samo uz promicanje drugih ciljeva dostojanstvenog rada, kao što su održivo poslovno ponašanje, socijalni dijalog, sloboda udruživanja, kolektivno pregovaranje i socijalna zaštita. To dokazuje učinkovitost sveobuhvatnog pristupa promicanju dostojanstvenog rada u cijelom svijetu.