HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA  VISOKI PREDSTAVNIK  
UNIJE ZA VANJSKE  
POSLOVE I  
SIGURNOSNU POLITIKU  
Strasbourg, 15.2.2022.  
JOIN(2022) 4 final  
 
ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
Pristup EU -a upravljanju svemirskim prometom  
EU-ov doprinos globalnom pitanju   
 
1 
 
 1. UVOD  
Zbog sve veće količine svemirskog otpada i eksponencijalnog rasta svemirskog prometa svemir 
postaje sve zagušeniji, što ugrožava održivost i sigurnost svemirske infrastrukture i operacija. 
Taj dosad nezabilježen broj objekata stvarna je i konkretna opasnos t koja utječe na rutinske 
operacije u orbiti svakog dana i predstavlja izravnu prijetnju sigurnosti i zaštiti prometa u 
orbiti te održivosti svemira.  Nalazimo se na prekretnici: ako ne pronađemo način da 
upravljamo svemirskim prometom, naše prijašnje i sad ašnje aktivnosti u svemiru ugrozit će 
sigurnost, zaštitu i održivost svemira, a time i mogućnost da se u budućnosti oslanjamo na 
svemir kao sredstvo za pružanje ključnih usluga za dobrobit čovječanstva.  
Bliski susreti među objektima u niskoj Zemljinoj orb iti (LEO) postaju sve češći kako se broj 
satelita povećava zbog sve veće prisutnosti megakonstelacija. U posljednje vrijeme porastao je 
broj incidenata koji su mogli imati katastrofalne ishode. Rizik od mogućih budućih incidenata 
eksponencijalno se povećav a već zbog samog broja svemirskih objekata, i onih koji se mogu 
pratiti i onih koji se ne mogu pratiti, i brzine svemirskih operacija. Potencijalne neželjene 
posljedice toga su da neke orbite mogu postati desetljećima neupotrebljive, što bi značilo 
izravno  ozbiljno ugrožavanje svemirskih operacija ili njihov neuspjeh.  S obzirom na sve 
veću ovisnost o svemirskim podacima i uslugama, potonje podrazumijeva visoku razinu 
strateškog rizika i potencijalne poremećaje i prekide ključnih usluga, npr. komunikacija, c ivilne 
zaštite i hitnih intervencija. Ako bi se, npr., prekinulo ili ozbiljno ugrozilo pružanje globalnih 
podataka i usluga EU -a povezanih s određivanjem položaja, navigacijom i određivanjem 
vremena (PNT) te promatranjem Zemlje, to bi izravno utjecalo na z aštitu, sigurnost, 
gospodarstvo i dobrobit europskih građana, čime bi se ograničila naša sloboda djelovanja.  
U kontekstu sve većeg natjecanja za korištenjem svemirskog okruženja, upravljanje svemirskim 
prometom (STM) pridonijet će  sigurnosnim  i obrambenim dimenzijama  EU-a u svemiru. 
Svemirske usluge ključne su za obrambenu i civilnu sposobnost. Zbog svoje strateške prirode 
svemirska sredstva postaju meta različitih vrsta prijetnji. Prekid njihova rada ozbiljno bi utjecao 
na obrambene sposobnosti EU -a i njeg ovih država članica. Ako se smanji rizik od sudara u 
orbiti, povećat će se otpornost svemirske infrastrukture, uključujući satelita koji služe za 
obrambene i sigurnosne aplikacije. Od ključne je važnosti stoga izgraditi autonomne kapacitete 
EU-a za nadzor i praćenje u svemiru koji će poslužiti za potporu STM -u, no oni ujedno trebaju 
biti interoperabilni s našim glavnim partnerima. Globalni rad u području STM -a pridonio bi 
transparentnosti i izgradnji povjerenja općenito te pomogao u izbjegavanju nesporazuma  i 
smirivanju napetosti u slučaju incidenata.  
Budući da je orbitalno okruženje globalni zajednički resurs, svjetski svemirski operateri u nekoj 
mjeri ovise jedni o drugima. Stoga je za uspostavu STM -a potrebno da svi akteri koji 
organiziraju svemirska puto vanja pristanu na sudjelovanje.  
EU je važan međunarodni akter u području svemirskih putovanja s vlastitom europskom 
svemirskom politikom i svemirskim programom, koji uključuje komponente za određivanje 
položaja, navigaciju i određivanje vremena (PNT) te za  promatranje Zemlje. EU stoga ima 
legitiman interes i obvezu aktivno pridonositi globalnoj raspravi i zauzeti jasan stav u 
oblikovanju potrebnih mjera za upravljanje svemirskim prometom. EU već promiče 
multilateralan pristup kako bi se osiguralo očuvanje d ugoročne sigurnosti i održivosti 
aktivnosti u svemiru s ciljem smanjenja prijetnji i rizika za sve svemirske sustave.  EU 
 
2 
 
 desetljećima sudjeluje u očuvanju sigurnog, održivog, stabilnog i zaštićenog svemira te 
nastavlja pokazivati svoju predanost miroljubiv om korištenju svemira.  
U nizu političkih dokumenata na visokoj razini u kojima se poziva na djelovanje1 Vijeće, 
Komisija i visoki predstavnik prepoznali su potrebu za definiranjem pristupa EU -a STM -u koji 
će poslužiti kako bi se odgovorilo na te složene, g lobalne probleme za sigurnost i održivost 
svemirskih operacija.  
Budući da međunarodni regulatorni okvir ne postoji, nekoliko javnih i privatnih inicijativa 
nastoji pronaći rješenja za sigurnost svemirskih operacija. U utrci za uspostavu sigurnog 
okruženja u svemiru kako bi se zajamčila sigurnost na Zemlji EU mora djelo vati odmah, brzo, 
zajednički i odlučno .  
Cilj je ove Zajedničke komunikacije definirati konkretan pristup EU -a STM -u radi 
sigurnog, održivog i zaštićenog iskorištavanja svemira, uz očuvanje interesa EU -a i 
potpuno poštovanje nadležnosti EU -a i njegovih drž ava članica . 
 
2. NUŽNOST PRISTUPA STM -U NA RAZINI EU -A 
EU nužno mora krenuti u oblikovanje politika i poduzimanje mjera u području STM -a. Budući 
da tu ne postoje međunarodne norme ni standardi, ta se nužnost temelji na nekim osnovnim 
pitanjima: koje su granic e tog brzo razvijajućeg područja javne politike, glavni razlozi zbog 
kojih je potrebno nešto poduzeti i na koje načine EU može odgovoriti na potrebe ove globalne 
teme.  
2.1. Definicija STM -a 
Prvo pitanje na kojem treba raditi jest nepostojanje konsenzusa  o međun arodno 
dogovorenoj, jasnoj definiciji  STM -a i njegovih primarnih ciljeva2. Iako se sporazumna 
definicija pojma tek treba donijeti na međunarodnoj razini, zaštita svemirske infrastrukture i 
dugoročno jamstvo sigurnog i održivog korištenja svemira ne mogu če kati na to zbog sve većeg 
broja aktera i objekata u svemiru.  
Na temelju iscrpne studije definicija i pristupa3 i kako bi se ostvario napredak na razini EU -a, 
u ovoj se Komunikaciji STM definira kao sredstva i pravila za pristup svemiru, provođenje 
aktivno sti u svemiru i povratak iz njega na siguran i održiv način.   
STM se odnosi na:  
a) aktivnosti povezane sa svijesti o situaciji u svemiru (SSA), uključujući nadzor i 
praćenje u svemiru (SST);   
b) smanjenje i sanaciju orbitalnog otpada;  
                                                 
1 Komisija je 22.  veljače  2021. donijela Akcijski plan o sinergijama između civilne, obrambene i svemirske industrije, u kojem je najavljeno 
pokretanje pojačanog dijaloga i rada na razvoju vodećeg projekta za STM. U zaključcima Vijeća za konkurentnost iz svibnja  2021. pod 
naslovom „Novi svemir u službi građana” istaknuta je „važnost razvoja pristupa upravljanju svemirskim prometom za  Europu u budućnosti i 
usmjeravanja globalnih standarda”. U procesu Strateškog kompasa, o kojem se trenutačno raspravlja u Vijeću, prepoznaje se važ nost razvoja 
pristupa EU -a STM -u kao korisnog doprinosa ciljevima zajedničke vanjske i sigurnosne politike E U-a. 
2 U nekoliko političkih, akademskih i međunarodnih foruma predložene su različite definicije. Istodobno se složenost definiranj a STM -a 
povećala zbog pojavljivanja novih koncepata kao što su sigurnost svemirskog prometa (STS), koordinacija svemirskog p rometa (STC) i, 
nedavno, koordinacija i upravljanje svemirskim prometom (STCM).  
3 Pilot -projekt o upravljanju svemirskim prometom – Rast važnosti upravljanja svemirskim prometom (STM).  
 
3 
 
 c) upravljanje svemirskim orbitama i radiofrekvencijskim spektrom;  
d) cijeli životni ciklus svemirskih operacija, uključujući fazu lansiranja, operacije 
svemirskih letjelica u orbiti i operacije izlaska iz orbite na kraju životnog vijeka;  
e) fazu povratka svemirskih letjelica u zračni pr ostor (kontroliranog i nekontroliranog).  
To je promjenjiva, radna definicija  koja bi se mogla dalje razrađivati tijekom budućih 
rasprava o STM -u na razini EU -a i na međunarodnoj razini kako bi se u njoj opisale i dopunile 
različite faze navedenih aktivnost i. 
2.2. Očita potreba za djelovanjem  
Nakon 50 godina komercijalne korištenja svemirskih sustava sve je jasnije  da postoji potreba 
za pristupom EU -a STM -u. Ta potreba proizlazi iz četiri uzastopna razvoja u svemirskom 
sektoru. Ti pokretači , među kojima su zaguše nje i sve više sve raznolikijih aktera u svemiru, 
čine STM neophodnim i zahtijevaju globalan politički odgovor.  
Prvi od njih je to što se gospodarski aspekti svemira mijenjaju s početkom doba „novog 
svemira”4. Troškovi slanja satelita u svemir stalno padaj u, prvenstveno zbog korištenja raketa -
nosača za višekratnu upotrebu i razvoja mikroraketa -nosača. Istodobno zbog razvoja malih 
satelita pada i cijena prijevoza korisnog tereta u svemir. To je privuklo poduzetnički kapital jer 
raste potencijalni povrat na u laganja.  
Posljedica promjena gospodarskog okruženja svemirskih aktivnosti je znatno povećanje broja 
satelita u orbiti , posebno zbog pojave takozvanih megakonstelacija. Od početka svemirske 
utrke u orbitu je u otprilike 6  000 lansiranja poslano 11  800 sate lita, od kojih je trenutačno u 
funkciji 4  5505. Procjenjuje se da će u sljedećih deset godina biti lansirano više od 20  000 novih 
satelita6. Taj sve veći broj satelita povećava složenost svemirskih operacija i čini nemogućim 
da operacije svemirskih letjeli ca budu sigurne ako se ne vodi računa o drugim svemirskim 
letjelicama.  
Drugi je faktor povećavanje količine otpada i  rizika od sudara  (vidjeti tablicu  1.) zbog porasta 
broja satelita i intenziviranja svemirskog prometa. Danas se u Zemljinoj orbiti već nala zi 
približno 128  milijuna komada otpada koji su manji od 1  cm i oko 900  000 komada otpada 
veličine od 1 do 10  cm. Trenutačni broj velikih komada otpada (definiranih kao komad otpada 
koji nije manji od 10  cm) iznosi 34  0007. 
                                                 
4 Definicija „novog svemira”:  privatna poduzeća, MSP -ovi i novoosnovana  poduzeća koji razvijaju nove svemirske tehnologije i 
aplikacije.  
5 Izvor:  Eurospace. U 2017., 2018. i 2019. svake je godine lansirano više od 470 svemirskih letjelica, a od 2000. do 2013. u prosjeku je 
lansirano samo 110 svemirskih letjelica godišnje.  
6 Indikativan popis:  SpaceX -ov Starlink, Amazonov Kuiper, One Web, Boeingovi sateliti u V -pojasu, Iceye, Kepler, Telesatovi sateliti u 
niskoj Zemljinoj orbiti, Spire, Theia itd.  
7 Izvor:  Europska svemirska agencija (ESA).  
 
4 
 
  
Tablica  1.: Događaji = rizik ili visok rizik od sudara između dva svemirska objekta koje je otkrio SST EU -a. 
Treće je sve veće natjecanje u uzimanju prava na korištenje svemira, što ugrožava  sigurnost i 
otpornost  svemirskih sredstava EU -a i država članica i ističe hitnu potrebu za međ unarodnim 
raspravama kako bi državni i nedržavni akteri dogovorili i primjenjivali norme odgovornog 
ponašanja u svemiru. Tu posebno treba istaknuti nisku Zemljinu orbitu (LEO), područje oko 
Zemlje koje obuhvaća sve orbite do visine od 2  000 km, u kojem se među ostalim nalaze 
Međunarodna svemirska stanica i tisuće drugih satelita, koja se zbog svemirskog otpada i 
mrtvih svemirskih letjelica što se orbitama kreću vrlo velikim brzinama ubrzano pretvara u 
opasno područje. Sve stvarniji rizik za vođenje operacij a u niskoj Zemljinoj orbiti postaje 
lančana reakcija, situacija u kojoj svaki sudar povećava vjerojatnost dodatnih sudara. 8 
Četvrto je činjenica da trenutačno, dok se te tri prethodno opisane međusobno povezane stvari 
događaju, postoje vrlo ograničeni glo balni „prometni propisi” o ponašanju u svemiru . Iako 
se na razini Ujedinjenih naroda (UN) mnogo postiglo9, razvoj sveobuhvatnog pristupa na 
međunarodnoj razini nailazi na znatne diplomatske i političke prepreke, zbog kojih bi trebalo 
još hitnije djelovati.  
S obzirom na sve opisane razvoje i stanje, postoji snažna potreba za djelovanjem EU -a i 
razvojem pristupa EU -a STM -u. 
2.3. Potreba za zajedničkim djelovanjem  
Budući da je svemir globalan i da nije ograničen nacionalnim granicama , sposobnost jedne 
zemlje da drugoj nametne svoje pravne obveze u području svemira je ograničena. Unatoč tome, 
                                                 
8 Lančana reakcija u kojoj svaki sudar stvara svemirski otpad.  
9 COPUOS je 2018. sastavio 21 smjernicu za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru.  
131 135174207191218290260315362
5914
7 781091355
1273138173206246
129
97322
128
110100
2019 Q2 2019 Q3 2019 Q4 2020 Q1 2020 Q2 2020 Q3 2020 Q4 2021 Q1 2021 Q2 2021 Q3Broj događaja (logaritamska skala )Povijesni trendovi
Niska Zemljina orbita (LEO) Srednja Zemljina orbita (MEO) Geostacionarna orbita (GEO)
 
5 
 
 velike države koje organiziraju svemirska putovanja mogle bi pristupiti rješavanju problema 
STM -a donošenjem nacionalnih smjernica, kao što je učinio SAD kad je 2018. donio D irektivu 
o svemirskoj politici 310.  
Ako države članice i EU žele zaštititi svoja svemirska sredstva, nužno je raditi na zajedničkom 
pristupu uz sudjelovanje svih dionika EU -a. Time će se povećati otpornost EU -a jer će se izbjeći 
tehnološku ovisnost, osigur ati strateška autonomija razvojem kapaciteta EU -a i zajamčiti 
suradnja s partnerima, prvenstveno tako što će svatko preuzeti dio posla.  
EU je u dobrom položaju za poduzimanje mjera jer može utvrđivati potrebe, skupljati 
zahtjeve, objedinjavati stajališta d ionika, iskorištavati tehnologiju i koordinirati vanjski 
angažman.  Pristup EU -a STM -u temeljit će se na četiri područja  na kojima će se raditi 
istovremeno: 1) procjenjivanje zahtjeva i učinaka STM -a za EU, 2) jačanje operativnih 
sposobnosti EU -a za potporu  STM -u, 3) poticanje regulatornih aspekata STM -a i 4) promicanje 
pristupa EU -a STM -u na međunarodnoj razini.  
 
3. PROCJENJIVANJE ZAHTJEVA I UČINAKA STM -A ZA EU  
EU mora jasno razumjeti kako zahtjevi i mogući učinci razvoja STM -a utječu na različite 
europske dionike. Osim kapaciteta za objedinjavanje potreba i utvrđivanje zahtjeva, to 
podrazumijeva mobilizaciju različitih dionika u civilnim i vojnim zajednicama i konvergenciju 
na zajedničkoj razini.  
Komisija i visoki predstavnik, u okviru svojih nadležnosti, organizirat će postupak 
savjetovanja i rasprave sa svim relevantnim dionicima EU -a kako bi se procijenilo potrebe 
i učinak STM -a na različita područja politika EU -a. Jedan od primjera je područje prometa, 
posebno zračnog promet a u kojem je potrebno da upravljanje svemirskim prometom i 
upravljanje zračnim prometom bude međusobno dosljedno kako bi se zajamčilo sigurnost, 
zaštitu i održive performanse zračnog prometa zbog sve većeg prometa iz svemira i u svemir i 
zbog nekontroliran og otpada koji ponovno ulazi u zračni prostor. Stoga bi trebalo poticati 
suradnju između različitih aktera i nadležnih tijela. U tu će se svrhu uspostaviti uključiv i 
transparentan mehanizam savjetovanja  kojim će se prikupljati stajališta uključenih dionik a. 
Redoviti dijalog o STM -u bavit će se, među ostalim, specifičnim potrebama europskog 
svemirskog ekosustava.  
Pristup EU -a STM -u temelji se na načelu civilnog STM -a pod civilnim nadzorom, ali bi trebao 
uzeti u obzir i posebne potrebe obrane i sigurnosti  kao sastavnih elemenata zajedničke 
strateške kulture u području svemira.  Obrambeni zahtjevi i ograničenja za STM mogli bi se 
odnositi na operacije vojnih satelita i vojnih korisnih tereta ili na operacije civilnih usluga i 
satelita koji imaju vojne korisnik e, kao što je javna regulirana usluga (PRS) Galilea. Vojska bi 
također mogla imati zahtjeve povezane s posebnim područjima rada kao što su misije i operacije 
zajedničke sigurnosne i obrambene politike.  
Komisija i visoki predstavnik prikupljat će civilne i vojne potrebe te analizirati učinke STM -a 
u različitim područjima politika Unije. To će obavljati uz potporu Europske obrambene agencije 
                                                 
10 https://trumpwhitehouse.archives.gov/presidential -actions/space -policy -directive -3-national -space -traffic -management -policy/  
 
6 
 
 (EDA), koja konsolidira posebne vojne potrebe o kojima je riječ te djeluje kao vojno sučelje za 
STM.  
1. mjera:  
Do sredi ne 2022. Komisija i visoki predstavnik uspostavit će mehanizam savjetovanja sa svim 
relevantnim dionicima EU -a. Time će najkasnije početkom 2023. biti prikupljeni civilni i vojni 
zahtjevi za pristup EU -a STM -u te će se održavati redovit dijalog o kretanjim a povezanima sa 
STM -om kojim će se obuhvatiti i civilne i vojne potrebe. U okviru tog mehanizma EDA će 
surađivati s državama članicama na konsolidaciji vojnih potreba.  
 
4. JAČANJE OPERATIVNIH SPOSOBNOSTI EU -A ZA POTPORU STM -U 
Za obavljanje aktivnosti STM -a po trebno je imati kapacitet za kontinuirano promatranje 
svemirskog prometa. Nadzor i praćenje u svemiru (SST) EU -a je operativni stup  pristupa 
EU-a STM -u. Konzorcij za SST EU -a11 pruža podatke, informacije i usluge povezane s 
nadzorom i praćenjem svemirskih o bjekata u Zemljinoj orbiti. Zamijenit će ga partnerstvo EU -
a za SST u skladu s Uredbom o uspostavi Svemirskog programa Unije („Uredba o svemiru”)12. 
To novo partnerstvo uključivat će više država članica voljnih za sudjelovanje te će pružati 
dodatne usluge e uropskim i međunarodnim korisnicima13. 
4.1. Prema EU -ovu autonomnom nadzoru i praćenju svemirskih objekata  
Rad Konzorcija za SST EU -a od 2014. postavio je temelje za razvoj učinkovite i pouzdane 
zaštite svemirskih sredstava EU -a, prvenstveno satelita Svemirskog programa Europske 
unije, njezinih država članica i drugih svemirskih operatera  koji su se registrirali za tu 
uslugu.  
SST EU -a danas pruža usluge izbjegavanja sudara14 za više od 260 satelita u niskoj Zemljinoj 
orbiti, srednjoj Zemljinoj orbiti i geostacion arnoj orbiti. Pri tome se služi civilnim i vojnim 
sredstvima država članica koja ostaju pod kontrolom država članica i EU -a, kako je predviđeno 
u Uredbi o svemiru. SST EU -a, dio komponente nadzora i praćenja u svemiru Svemirskog 
programu EU -a, je ključni o perativni kapacitet  za budući STM EU -a te podupire i druge 
politike EU -a za koje je potrebno autonomno donošenje odluka15.  
Da bi pristupio rješavanju problema u području STM -a, EU mora dodatno razviti svoje 
kapacitete za SST do dostatne razine autonomije, uzimajući u obzir neprekidni rad država 
članica, među ostalim u okviru Europskog fonda za obranu (EDF). Za to je potrebno:  
- poboljšati učinkovitost usluga SST -a EU -a i razviti dodatne usluge SST -a – potrebno je 
poboljšati učinkovitost operativnih sposobnost i kako bi se mogli nositi s budućim 
                                                 
11 Konzorcij za SST EU -a osnovan je Odlukom 541/2014/EU. Riječ je o subjektu koji pruža usluge SST -a EU -a. Sastoji se od sedam drža va 
članica, Francuske, Njemačke, Italije, Poljske, Portugala, Rumunjske i Španjolske.  
12 Uredba (EU) 2021/696 Europskog parlamenta i Vijeća od 28.  travnja  2021. o uspostavi Svemirskog programa Unije i osnivanju Agencije 
Europske unije za svemirski program t e o stavljanju izvan snage uredaba (EU)  br. 912/2010, (EU)  br. 1285/2013 i (EU)  br. 377/2014 i Odluke 
br. 541/2014/EU (SL  L 170, 12.5.2021., str.  69.–148.).  
13 U Uredbi o svemiru predviđen je proračun od 200  milijuna  EUR za SST.  
14 U članku  55. stavku  1. točki (a) Uredbe o svemiru definicija usluge izbjegavanja sudara koju pruža SST EU -a glasi: procjena rizika od sudara 
svemirskih letjelica ili svemirskih letjelica i svemirskog otpada te potencijalno generiranje upozorenja za izbjegavanje suda ra tijekom slje dećih 
faza misija svemirskih letjelica: lansiranja, ulaska u orbitu, dizanja u orbiti, rada u orbiti te zbrinjavanja.  
15 Na primjer, civilna zaštita u slučaju riskantnog povratka svemirskih objekata u atmosferu te ZVSP/ZSOP, kako je navedeno u St rateškom 
kompasu.  
 
7 
 
 operativnim pitanjima u području STM -a; potrebno je razviti nove usluge kako bi se EU 
pripremio za operativna pitanja u području STM -a;   
- iskoristiti nove tehnologije  – već se primjenjuju nove tehnologije; međutim, potre bno je 
proširivati njihovu primjenu na temelju predviđanja novih pitanja koja donosi STM;  
- uključiti industrijski ekosustav EU -a – industrija EU -a već pridonosi SST -u EU -a; 
međutim, njezin bi se potencijal mogao dodatno iskoristiti s obzirom na MSP -ove i 
novoosnovana poduzeća na temelju javnih usluga koje pruža SST EU -a. 
4.2. Poboljšanje i proširenje usluga SST -a EU -a  
SST EU -a pruža usluge koje se uglavnom temelje na katalogu svemirskih objekata Sjedinjenih 
Američkih Država (SAD), ali taj katalog sve više dopunjava svojim podacima i nacionalnim 
katalozima. Glavna je dodana vrijednost SST -a EU -a obavljanje potporne zadaće u slučaju 
događaja od velikog interesa, npr. prikupljanje ažuriranijih i preciznijih podataka dodjelom 
zadaća sredstvima SST -a EU -a i obra dom podataka.  
SAD zasad pruža podatke o svemirskim objektima većima od 10  cm te neprestano poboljšava 
svoj katalog. Kako bi na temelju raznolikosti izvora povećao svoju otpornost, osigurao svoju 
stratešku autonomiju i podupirao suradnju s partnerima, poseb no u obliku podjele posla, EU 
treba poboljšati učinkovitost svojih operativnih sposobnosti SST -a. U tu svrhu mora 
osigurati da:  
 partnerstvo EU -a za SST provodi potrebne aktivnosti kako bi se mogli otkrivati svi 
objekti koji nisu manji od 10  cm. 
Aktivnosti za razvoj novih sredstava  mogle bi npr. uključivati razvoj svemirskih 
senzora u kontekstu programa za sigurnu povezivost te učinkovitije radarske i 
teleskopske sustave. Razvoj novih tehnologija i senzora mora na najbolji način 
iskoristiti sinergije civilno g i obrambenog sektora;  
 partnerstvo EU -a za SST ima pristup većem broju sredstava SST -a smještenih izvan 
kontinentalne Europe.  
Sposobnost učinkovitog promatranja svemirskih objekata izravno je povezana sa 
zemljopisnim položajem sredstava (radara, telesko pa i lasera). Do danas su ta sredstva 
EU-a uglavnom bila smještena u kontinentalnoj Europi.  U mjeri u kojoj je to moguće, 
pokrivenost neba trebala bi se povećati sredstvima pod kontrolom EU -a koja se 
nalaze izvan europskog kontinenta.  
Nadalje, broj lansira nih satelita i dinamika lansiranja brzo rastu, što automatski povećava broj 
upozorenja povezanih s izbjegavanjem sudara i povratkom u atmosferu. Konzorcij za SST EU -
a pruža tri usluge: izbjegavanje sudara (usluga koja operaterima svemirskih letjelica pomaž e u 
upravljanju konjunkcijama njihovih satelita tijekom rutinskih i posebnih operacija), analizu 
povratka i analizu fragmentacije. Uredbom o svemiru uvode se dvije dodatne usluge: smanjenje 
i sanacija svemirskog otpada16.  
Te nove, dodatne usluge i moderniz acija funkcionalnosti postojećih usluga bit će potrebni kako 
bi se pronašlo rješenje za pitanja koja se otvaraju u svemiru, npr. pojava megakonstelacija. 
Buduće partnerstvo EU -a za SST trebalo bi, na temelju rada koji je već obavio Konzorcij za 
SST EU -a, razviti dodatne usluge povezane s pristupom EU -a STM -u. Te bi usluge mogle 
                                                 
16 Cilj je smanjenja svemirskog otpada smanjiti buduće stvaranje svemirskog otpada, a cilj je sanacije svemirskog otpada razviti  metode za 
upravljanje postojećim svemirskim otpadom.  
 
8 
 
 poslužiti za potporu radu na smanjivanju svemirskog otpada i dopunu rada na sanaciji i 
servisiranju u orbiti  povećanjem sigurnosti ključnih operacija, razvojem platformi za 
komunikac iju i koordinaciju satelitskih operatera registriranih kao korisnika SST -a EU -a te 
pružanjem potpore za izvanredne situacije i anomalije u orbiti itd.  
4.3. Razvoj novih tehnologija za ispunjavanje zahtjeva STM -a 
Trebalo bi ubrzati razvoj usluga automatskog izbj egavanja sudara i primjenu umjetne 
inteligencije i kvantne tehnologije  kako bi se moglo nositi s povećanim brojem svemirskih 
objekata i korisnika SST -a EU -a. EU će se uz to već zbog samog porasta broja operatera morati 
pobrinuti da se smanji stopa lažnih u zbuna (broj lažnih upozorenja na sudar) kako bi se moglo 
usredotočiti na najproblematičnije konjunkcije. EU će se za rješavanje tih tehnoloških problema 
osloniti na aktivnosti istraživanja i razvoja, koje su neophodne za unapređenje kvalitete usluga 
SST-a.  
Za to će biti potrebno mobilizirati dostupne mogućnosti financiranja na razini Komisije i 
država članica , uključujući sinergijsko financiranje ili kombiniranje sredstava EU -a i 
nacionalnih sredstava. To bi se moglo dopuniti sredstvima Europske svemirske agencije (ESA) 
za potporu politici EU -a, pod uvjetom da sigurnosni interesi EU -a i njegovih država članica 
budu zaštićeni.  
Osim toga, potrebno je osigurati sinergije između istraživačkih aktivnosti koje se podupiru u 
okviru programa Obzor Europa17 i aktivnosti u okviru Europskog programa industrijskog 
razvoja u području obrane (EDIDP) i Europskog fonda za obranu (EDF) . 
4.4. Optimalno iskorištavanje industrijskog ekosustava EU -a  
Industrija EU -a izravno je uključena u razvoj postojećih operativnih sposob nosti SST -a: 
poduzeća iz EU -a sudjeluju u pozivima na podnošenje ponuda koje objavljuju članovi 
Konzorcija za SST EU -a. Rezultat toga je da je do 75 % sredstava koje je EU dodijelio 
Konzorciju za SST EU -a dodijeljeno industriji EU -a18. Time je već stvoren e uropski 
industrijski ekosustav oko SST -a koji bi trebao biti u mogućnosti doprinijeti pristupu EU -a 
STM -u.  
Potrebno je osigurati da se sav potencijal industrije EU -a, uključujući „novi svemir”, 
iskoristi na temelju javnih usluga koje pruža SST EU -a. Podac i SST -a mogli bi biti stvarna 
prilika za industriju EU -a. U Uredbi o svemiru predviđeno je da će se senzorima SST -a EU -
a do kraja 2024. izraditi katalog SST -a EU -a19. Katalog20 će se temeljiti na radu obavljenom 
posljednjih godina uspostavom platforme za raz mjenu podataka SST -a EU -a (baza podataka 
SST-a EU -a21). Razvoj poboljšanih operativnih sposobnosti SST -a i dodatna sredstva izvan 
kontinentalne Europe još će poboljšati kvalitetu budućeg kataloga EU -a. Neki slojevi tog 
kataloga i povezane platforme za razmj enu podataka stavit će se na raspolaganje poduzećima 
                                                 
17 Pojam „Obzor Europa” u ovom se dokumentu odnosi na posebni program  za provedbu Obzora Europa i Europski institut za inovacije i 
tehnologiju; aktivnosti koje se provode u okviru tih programa usmjerene su isključivo na civilne aplikacije.  
18 Preostalih 25  % troše nacionalna tijela koja sudjeluju u samom Konzorciju za SST EU -a. 
19 Dosljedna evidencija i povijest sljedivih podataka (npr. informacija o objektima, mjernih podataka, podataka o orbiti, nesigu rnosti) koje se 
vode u jedinstvenom sustavu.  
20 Katalog SST -a EU -a trebao bi postati dostupan najkasnije do kraja 2024.  
21 Baza podataka SST -a EU -a je platforma za razmjenu, pohranu i širenje podataka i informacija unutar SST -a EU -a (npr. informacije o 
objektima, izmjereni podaci, podaci o orbiti, zahtjevi za zadatke, nacionalni katalozi i katalog SST -a EU -a), koja je povezana s operativnim 
centrima država članica.  
 
9 
 
 iz EU -a za istraživačke aktivnosti povezane s razvojem usluga STM -a s dodanom vrijednošću 
u Europi i na međunarodnoj razini.  
Osim toga, potrebno je pojačati dijalog s industrijom EU -a u području SST -a. Cilj je na najbolji 
način iskoristiti mogućnosti i inovacije EU -a u području SST -a. To bi se trebalo napraviti u 
obliku mjera koje partnerstvo EU -a za SST pokrene kako bi se iskoristile prednosti inovacijskog 
potencijala industrije EU -a. Posebne mjere mogle bi uključivati npr. redovito organiziranje 
dana industrije  na kojima poduzeća ima ju priliku predstaviti nove tehnologije i inovacije ili, 
kao u okviru inicijative CASSINI22, namjenske hakatone za MSP -ove i novoosnovana 
poduzeća, natječaje, bespovratna sredstva, nagrade itd.  
Tim će se mjerama poticati inovacije i pružati potpora partner stvu EU -a za SST u obliku 
najnovijih tehnoloških dostignuća.  
2. mjera:  Komisija će uz potporu partnerstva EU -a za SST  
a) poboljšati učinkovitost postojećih usluga:  
— do sredine 2023. (faza pripreme) izraditi analizu arhitekture budućih potreba za STM -om, 
uključujući utvrđivanje potrebnih resursa za učinkovitiji i funkcionalniji sustav SST -a EU -a 
kojim se mogu otkriti svi objekti veći od 10  cm, te  
— do 2025. (faza provedbe) započeti s raspoređivanjem dodatnih sredstava;  
b) razviti nove usluge:  
— do sredine 2 023. predložiti nove usluge za pristupanje novim problemima koji će se 
pojavljivati STM -u,  
— do 2025. potvrditi valjanost novih usluga koje će postati operativne;  
c) poticati tehnologiju:  
— do kraja 2023. povezati se s industrijom EU -a kako bi se uspostavio poseban forum za 
međusobno podupiranje tehnološkim i inovacijskim razmjenama,  
— do kraja 2023. pripremiti detaljan plan istraživanja usmjeren na nove tehnologije, te  
— do kraja 2025. ocijeniti provedbu.  
3. mjera:  Komisija će pokrenuti posebne mjere u okviru inicijative CASSINI kako bi se 
iskoristio puni inovacijski potencijal novoosnovanih poduzeća.  
4. mjera:  Komisija će, u suradnji s partnerstvom EU -a za SST, industriji omogućiti pristup:  
— do 2023. dijelovima p latforme za razmjenu podataka, te  
— do 2025. dijelovima budućeg kataloga SST -a EU -a. 
 
5. POTICANJE REGULATORNIH ASPEKATA STM -A  
Pristup EU -a STM -u bavi se i regulatornim aspektima STM -a. Obuhvaćat će neobvezujuće 
mjere (norme i smjernice) i obveze (zakonodavs tvo) na razini EU -a. 
                                                 
22 https://ec.europa.eu/defence -industry -space/eu -space -policy/space -research -and-innovation/cassini -space -entrepreneurship -initiative_en   
 
10 
 
 5.1. Praćenje razvoja normi i smjernica za STM  
Norme donose brojne pogodnosti  europskoj industriji23. Cilj je normi za STM, koje razviju 
dionici u sektoru svemira, zajamčiti interoperabilnost i sigurnost, smanjiti troškove i olakšati 
manevriranje u svemiru. Norme proizvođačima služe da si smanje troškove, da predviđaju 
tehničke zahtjeve te povećaju produ ktivnost, inovacije i učinkovitost.  
Svemirski sektor izrazito je tehničke naravi i iziskuje primjenu normi u svakoj fazi lanca 
vrijednosti. Svemirske norme donose nacionalna, europska i međunarodna tijela za 
normizaciju. Druge tehničke agencije UN -a imaju  važnu ulogu u uspostavi globalnih sektorskih 
standarda. Osim tradicionalnih tijela za normizaciju24, u svemirskom sektoru postoji 
nekoliko posebnih aktera25. U okviru UN -a izrađuju se i smjernice koje se odnose na svemir, 
a najnoviji su primjer UN -ove Smjer nice za dugoročnu održivost.26 Norme i smjernice za STM 
izravno utječu na sigurno i održivo iskorištavanje svemira.  
EU bi trebao poticati zajednički pristup EU -a normama jer one imaju konkretan učinak na 
oblikovanje budućeg globalnog sustava STM -a. U blisk oj suradnji s državama članicama 
uspostavit će se poseban forum  s ciljem osiguravanja cjelovitog pristupa EU -a STM -u u 
međunarodnim forumima za normizaciju koji se bave STM -om. Svi drugi akteri EU -a, kao što 
su partnerstvo EU -a za SST, industrija EU -a itd. , imat će priliku sudjelovati.  
5.2. Izrada i promidžba normi i smjernica za STM  
EU bi trebao olakšati izradu normi i smjernica za upravljanje STM -om kako bi se zajamčilo 
sigurno i održivo iskorištavanje svemira.  
Zbog toga bi EU trebao biti predvodnik u razvoju  smjernica i normi za STM.  EU bi trebao 
biti proaktivan  u poticanju izrade međunarodnih normi, gdje je to izvedivo i potrebno, i u 
izradi vlastitih normi kad god je to primjereno. EU bi uz to trebao postaviti najutjecajnije norme 
i smjernice kao prioritet pa pripremiti paket instrumenata i preporuka kako bi promicao 
njihovu provedbu . 
Komisija namjerava izraditi paket instrumenata  na temelju utvrđenih normi i smjernica za 
STM, što bi moglo pomoći državama članicama pri dodjeli licencija za pružanje usluga ko je 
zatraže satelitski operateri na njihovu državnom području. Cilj je osigurati utvrđivanje i 
ublažavanje rizika povezanih sa svemirskim prometom (posebno izbjegavanjem smetnji i 
izbjegavanjem sudara). Taj bi pristup bio sličan paketu instrumenata EU -a za sigurnost 5G 
mreža27. 
Komisija bi blisko surađujući s državama članicama u području normizacije mogla pomagati u 
odabiru normi i smjernica za STM koje bi trebalo promicati na razini EU -a.  Te bi se norme, na 
primjer, mogle odnositi na korištenje aktivnih ur eđaja za lakše praćenje satelita, upozoravanje 
na svaku veću nezgodu ili povratak u atmosferu, a i na razvoj smjernica za posebne slučajeve 
STM -a, kao što su sateliti ili konstelacije kojima se ne može manevrirati.  
                                                 
23 Komisija je 2.  veljače  2022. donijela Normizacijsku strategiju EU -a: Utvrđivanjem globalnih normi do otpornog, zelenog i 
digitalnog jedinstvenog tržišta EU -a, COM(2022)  31 final, u koj oj se ističe veza normizacije s projiciranjem vrijednosti, industrijskim 
čelništvom, promjenjivim geopolitičkim okruženjem i EU -om kao pouzdanim akterom u razvoju globalnih normi.  
24 Nacionalna tijela za normizaciju, CEN/CENELEC i Međunarodna organizacija z a normizaciju.  
25 Kao što su Europska suradnja za svemirske norme (ECSS), Savjetodavni odbor za svemirske podatkovne sustave (CCSDS) i Međuagen cijski 
odbor za koordinaciju svemirskog otpada (IADC).  
26 Smjernice za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru, A/AC.105/2018/CRP.20, 27.  lipnja  2018.  
27 Paket instrumenata EU -a za sigurnost 5G tehnologije| Izgradnja digitalne budućnosti Europe (europa.eu).  
 
11 
 
 5.3. Poticati norme i smjernice za STM  
Kako bi se potaknulo operatere iz EU -a da primjenjuju smjernice i norme preporučene na razini 
EU-a, donijet će se poticajne mjere . Na primjer, EU će razmotriti:  
 uvođenje oznake „siguran svemir” , slične konceptu znaka zaštite okoliša. Poduzeća i 
operateri koji upotrebljavaju tu oznaku mogli bi povećati svoj udio na tržištu 
udovoljavanjem klijentima kojima je važno da su svemirske operacije sigurne i održive,  
 prilagođavanje kriterija za dodjelu ugovora  kako bi promicao primjenu preporučenih 
smjernica i normi  u okviru relevantnih instrumenata EU -a (Obzor Europa, Uredba o 
svemirskom programu, InvestEU, Europski fond za obranu itd.),  
 uspostavljanje popisa poduzeća i operatera  koji primjenjuju smjernice ili norme za 
STM.  
Svaki poticajni instrument iziskivao bi uspostavu mehanizma za nadzor provedbe 
preporučenih smjernica i normi.  EU će u bliskoj suradnji s državama članicama razmotriti 
razvoj mehanizma certificiranja za STM , koji bi služio za provjeru načina na koji poduzeća 
primjenjuju preporučene smjernice i n orme.  
5.4. Prema obvezama u području STM -a 
Kratkoročno se mogu zamisliti određene ograničene obveze koje bi podrazumijevale 
ograničene troškove za industriju. Naglo povećanje prometa između Zemlje i svemira i broja 
satelita u različitim orbitama te nužnost da se izbjegne stvaranje otpada novim sudarima 
stvaraju potrebu da se uvedu određene obveze za sve satelitske operatere. Stoga bi se 
zakonodavnim prijedlogom trebalo propisati da bi se svi satelitski operateri koji pružaju usluge 
unutar EU -a trebali registrir ati za uslugu izbjegavanja sudara  koja je barem slične 
učinkovitosti kao trenutačne usluge SST -a EU -a.  
Subjekti zaduženi za usluge izbjegavanja sudara trebali bi imati na raspolaganju 
komunikacijske mehanizme i kontakte (tj. imenik operatera) za upravljan je konjunkcijama s 
drugim pružateljima usluga kako bi pravovremeno reagirali i koordinirali manevre za 
izbjegavanje sudara.  
Srednjoročno bi trebalo uz savjetovanje s državama članicama razviti sveobuhvatniji 
regulatorni pristup STM -u kako bi se u skladu s odgovarajućim nadležnostima EU -a i njegovih 
država članica utvrdila relevantna područja za zakonodavstvo uz očuvanje konkurentnosti 
indus trije EU -a.  
Neke države članice donijele su nacionalno zakonodavstvo o STM -u. Druge razmatraju 
mogućnost donošenja nacionalnih mjera. Rascjepkan pristup svemiru na razini EU -a ne samo 
što sprečava stvaranje dobro funkcionalnog unutarnjeg tržišta, važnog z a razvoj robe i usluga 
EU-a povezanih s korištenjem svemira, nego može i imati negativne posljedice na druge 
politike Unije, kao što su one u područjima klime, okoliša i prometa, osobito zrakoplovstva 
gdje se kontinuirano radi na smanjivanju rascjepkanosti  europskog zračnog prostora. Čini se da 
je potreban dosljedan pristup na razini EU -a. U tu svrhu i na temelju potreba dionika iz EU -a 
te na temelju utvrđenih pravila i standarda, a nakon što se države članice na odgovarajući način 
uključe u postupak savjet ovanja, EU bi trebao podnijeti zakonodavni prijedlog koji obuhvaća 
pravila za STM.   
 
12 
 
 Cilj tog zakonodavnog prijedloga trebao bi biti razvoj zajedničkih jednakih uvjeta na razini EU -
a, čime bi se postiglo da najsavjesniji operateri nisu penalizirani. Taj pri jedlog također bi trebao 
zajamčiti i da operateri iz EU -a ne trpe štetu zbog operatera s poslovnim nastanom izvan EU -a 
koji narušavaju tržišno natjecanje jer posluju u skladu s manje strogim pravilima, npr. tako što 
će se u prijedlogu propisati obveza jedn akog postupanja prema operaterima iz EU -a i prema 
bilo kojem satelitskom operateru koji namjerava pružati usluge unutar EU -a. 
Kad je riječ o sadržaju, potencijalni bi se prijedlog mogao ograničiti na utvrđivanje bitnih 
zahtjeva za STM uzimajući u obzir pos tojeće zahtjeve na razini EU -a za upravljanje zračnim 
prometom. Slijedom toga, europske organizacije za normizaciju mogle bi izraditi relevantne 
tehničke zahtjeve za STM u obliku usklađenih normi ili smjernica, na temelju kojih bi se 
proizvođačima i operat erima omogućilo da dokažu sukladnost s tim bitnim zahtjevima.  
5. mjera:  Komisija i visoki predstavnik će, ovisno o nadležnosti EU -a i u bliskoj suradnji s 
državama članicama:  
— do kraja 2023. uspostaviti potreban forum kako bi se unutar EU -a osiguralo uči nkovito 
informiranje i koordinacija u pogledu normi i smjernica izrađenih na međunarodnoj razini.  
Taj će forum uz potporu partnerstva EU -a za SST, industrije EU -a i ESA -e: 
 a) raditi na novim europskim i međunarodnim normama;  
 b) promicati odabrane norme i smjernice na razini EU -a; te 
 c) izraditi paket instrumenata za pomoć državama članicama pri izdavanju dozvola 
satelitskim operaterima.  
6. mjera:  Komisija će u bliskoj suradnji s državama članicama:  
— do kraja 2023. utvrditi moguće poticajne mjere i meha nizam certificiranja za provedbu normi 
i smjernica za STM, i  
— do kraja 2024. uspostaviti mehanizam certificiranja i provesti poticajne mjere.  
7. mjera:  Komisija će u bliskoj suradnji s državama članicama:  
— do kraja 2023. predložiti početni, ograničeni skup obveza,  
— do sredine 2024. utvrditi moguća područja za zakonodavstvo EU -a o STM -u, i 
— do kraja 2024. izraditi prijedlog zakonodavstva EU -a o STM -u. 
 
6. GLOBALNO PROMICANJE PRISTUPA EU -A STM -U 
Pristupom EU -a STM -u nastoji se pridonijeti globalnim nastojanjima  tako što će se 
postojeći regionalni kapaciteti i alati povezati s općom ambicijom za globalnu suradnju. To je 
EU-ov pristup STM -u „izvana”, kojim će se aktivno promicati pragmatična i konkretna rješenja 
za STM izraženijeg globalnog karaktera. Time bi se ispunila temeljna načela i vrijednosti EU -
a u pogledu svemira uz istodobno očuvanje njegovih diplomatskih, gospodarskih i političkih 
interesa, kao i interesa njegovih država članica.  
 
13 
 
 6.1. Promicanje multilateralnog STM -a 
Cilj je pristupa EU -a STM -u da doprinese globalnom STM -u kojim će se upravljati na 
međunarodnoj razini. EU već:  
 promiče očuvanje sigurnog, zaštićenog i održivog svemirskog okruženja  i 
miroljubivu upotrebu svemira na pravednoj i obostrano prihvatljivoj osnovi,  
 ističe važnost transpar entnosti i izgradnje povjerenja , te  
 zagovara odgovorno ponašanje u svemiru  u okviru Ujedinjenih naroda.  
Oslanjajući se na ta načela, pristup EU -a STM -u pogodovat će multilateralnom pristupu 
STM -u u okviru UN -a. U okviru pristupa EU -a STM -u Unija će nastoj ati poticati raspravu o 
STM -u u relevantnim forumima UN -a, posebno u Odboru za miroljubivo korištenje svemira 
(COPUOS), ali i na Konferenciji o razoružanju s ciljem pokretanja rasprave na Općoj skupštini 
UN-a. EU će identificirati relevantna tijela UN -a koja bi mogla podupirati takve aktivnosti ili 
im pridonositi te surađivati s tim tijelima. Na primjer, Međunarodna unija za telekomunikacije 
već je uključena u upravljanje orbitama i registraciju frekvencija te se redovito bavi 
normizacijskim aktivnostima u različitim područjima. Međunarodna organizacija civilnog 
zrakoplovstva isto je tako uključena u izradu normi u područjima u kojima svemirske operacije 
imaju doticaj s civilnim zrakoplovstvom.  
Ako EU prihvati relevantne ugovore i konvencije Ujedinjenih naroda o svemiru, na što su 
države članice više puta pozivale, to bi pridonijelo povećanju vjerodostojnosti EU -a u pogledu 
promicanja održivog korištenja svemira i odgovornog ponašanja u svemiru te pojačalo njegov 
položaj i vjerodostojnost na međunarodnoj razini. Međunarodna pravila koja se primjenjuju na 
svemirske aktivnosti obuhvaćena su s pet međunarodnih konvencija, koje se obično nazivaju 
„pet ugovora Ujedinjenih naroda o svemiru”, ali u njima se trenutačno ne priznaje sudjelovanje 
međunarodnih organiz acija. To je sudjelovanje dopušteno Sporazumom o spašavanju, 
Konvencijom o odgovornosti i Konvencijom o registraciji, iako nije ravnopravno s državama 
strankama. Budući da Unija u području svemira ima paralelnu nadležnost zajedno sa svojim 
državama članica ma, trebalo bi istražiti mogućnosti sudjelovanja EU -a u Sporazumu o 
spašavanju, Konvenciji o odgovornosti i Konvenciji o registraciji uz istodobnu zaštitu posebnih 
interesa Unije povezanih s provedbom svemirskog programa.  
6.2. Prema regionalnim doprinosima glob alnim nastojanjima u području 
STM -a  
Budući sustav STM -a u idealnom bi slučaju bio organiziran na globalnoj razini. Danas vrlo 
mali broj zemalja u svijetu može neovisno uvesti globalno funkcionalni sustav SST -a koji može 
obrađivati potrebne usluge za prove dbu STM -a kako je opisano u poglavlju  4. ili definirati i 
nadzirati regulatorne aspekte STM -a opisane u poglavlju  5. Stoga je stvaranje partnerstava i 
dijeljenje radnih obveza u STM -u na temelju komplementarnih sposobnosti i normi praktično 
rješenje u inte resu svih.  
Nadalje, STM se oslanja na određenu razinu povjerenja među državama koje organiziraju 
svemirska putovanja i iziskuje redundantne sustave. Pristup koji se oslanja na doprinos s 
regionalne razine pragmatičan je način  da se to povjerenje izgradi odozdo prema gore  te da 
se osigura potrebna redundancija. Nakon što razni regionalni elementi STM -a budu dovoljno 
razvijeni i dovoljno konvergentni te nakon što se postigne dovoljan konsenzus o različitim 
 
14 
 
 pravilima i normama opisanima u poglavlju  4., regiona lne sastavnice STM -a mogle bi postati 
dio globalnog STM -a, pri čemu je tek potrebno utvrditi kako bi se njima upravljalo.  
Razvoj pristupa EU -a STM -u unutar Unije samo je prvi korak općenitijeg procesa. Cilj će biti 
proširiti pristup EU -a STM -u s Unije i n jezinih država članica na pristup koji bi obuhvaćao 
cijelu Europu i na temelju toga pokrenuti postupak na međunarodnoj razini, i u UN -u i 
bilateralno. Stoga je važno vanjskim partnerima promicati koncept multilateralnog pristupa s 
regionalnim doprinosima.  
6.3. Povlaštena rasprava sa SAD -om  
SAD je najnapredniji akter u području STM -a jer je u posljednjih 20 godina uložio milijarde 
USD u kapacitete za SST. Zbog toga ima najučinkovitije kapacitete za SST na svijetu, a svoje 
podatke dijeli na svjetskoj razini. Dir ektivom o svemirskoj politici 3 počeo je razvijati ciljani 
pristup u području STM -a. 
Iako EU prvo treba razviti vlastiti pristup STM -u, mora to učiniti u bliskoj suradnji sa SAD -
om. Na sastanku na vrhu EU -a i SAD -a u lipnju 2021. obje su se strane složile da će razmijeniti 
informacije o svojim pristupima STM -u. U tom pogledu i u kontekstu sve većih aktivnosti 
SAD -a u području STM -a Komisija i visoki predstavnik istražit će načine da se blisko 
surađuje  i postigne uzajamna interoperabilnost i komplementarnost  sa SAD -om u području 
STM -a. 
6.4. Dijalozi s ostalim trećim zemljama  
EU će nastaviti s aktivnom diplomacijom u vezi sa STM -om. Rasprave s međunarodnim 
partnerima trebale bi biti usmjerene na civilna pitanja (npr. operacije, normizaciju itd.), ali i 
isticati pov ezane sigurnosne i obrambene aspekte STM -a. To bi posebno trebalo uključivati 
promicanje pristupa EU -a STM -u u pogledu relevantnih perspektiva kao što su operativna 
sigurnost i dugoročna održivost  orbitalnog okruženja, među ostalim poticanjem interesa za 
usluge EU -a dostupne široj globalnoj zajednici (npr. SST EU -a). 
8. mjera:  Komisija i visoki predstavnik, ovisno o tome o kojim je nadležnostima EU -a riječ, u 
suradnji s državama članicama radit će s UN -om kako bi identificirali posebna tijela za STM 
ili pomogli u njihovu osnivanju u cilju provedbe konkretnih rješenja za STM na globalnoj 
razini.  
9. mjera:  Komisija će do sredine 2022. istražiti moguće načine na koje bi EU mogao 
sudjelovati u Sporazumu UN -a o spašavanju, Konvenciji o odgovornosti i Konvenciji o 
registraciji uz istodobnu zaštitu interesa Unije. U tu će svrhu Komisij a analizirati i raditi na 
mogućim mjerama potrebnima za provedbu obveza sadržanih u tim konvencijama.  
 
15 
 
 10. mjera:  Komisija i visoki predstavnik će, ovisno o nadležnosti EU -a i u bliskoj suradnji s 
državama članicama:  
— promicati regionalni pristup STM -u s trećim zemljama i partnerima u relevantnim 
regionalnim forumima kako bi se pripremila buduća uspostava globalnog sustava STM -a na 
temelju regionalnih doprinosa,  
— nastaviti surađivati sa SAD -om kako bi se osigurala b liža suradnja i uzajamna 
interoperabilnost u pitanjima povezanima sa STM -om,  
— sustavno razmatrati pitanja STM -a u dijalozima o svemiru s trećim zemljama.  
  
 
16 
 
 7. ZAKLJUČAK  
Ova Zajednička komunikacija, doprinos EU -a globalnom izazovu javne politike, ima za cilj 
pokretanje jasnog, dosljednog i koordiniranog pristupa EU -a STM -u, kako za EU tako i za 
njegove države članice, te promicanje stajališta EU -a o STM -u u međunarodnim i 
multilateralnim forumima.  
EU mora djelovati sada – brzo, kolektivno i odlučno – kako bi zaštitio sigurno i održivo 
iskorištavanje svemira. U Zajedničkoj komunikaciji predlaže se dinamičan pristup EU -a koji 
će se kontinuirano razvijati i sadržavati nekolik o konkretnih mjera u vezi sa STM -om, pri čemu 
će se štititi interesi EU -a i država članica uz potpuno poštovanje nadležnosti EU -a i njegovih 
država članica.  
Te mjere obuhvaćaju procjenu civilnih i obrambenih zahtjeva u području STM -a za EU, jačanje 
operati vnih sposobnosti EU -a za pružanje potpore STM -u u smislu usluga i tehnologija, 
poticanje regulatornih aspekata STM -a koji će dovesti do donošenja relevantnih propisa te 
promicanje pristupa EU -a STM -u na globalnoj razini.   
Tim će se nastojanjima povećati ot pornost svemirske infrastrukture EU -a i država članica o 
kojoj naša društva i gospodarstva ovise, pružit će se veća sigurnost operaterima, poduprijeti 
konkurentnost europske industrije i u suradnji s našim partnerima dati konkretan doprinos 
globalnom trudu  da se u narednim desetljećima podržavaju svemirske usluge i aplikacije.