OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Komunikacijom o europskom zelenom planu uspostavljena je nova razvojna strategija za EU, kojom se želi preobraziti EU u pravedno i prosperitetno društvo, poboljšavajući kvalitetu života sadašnjih i budućih generacija, s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem do 2050. neće bi neto emisija stakleničkih plinova te u kojem gospodarski rast ne ovisi o iskorištavanju resursa. U Europskom zelenom planu potvrđuje se namjera komisije da Europa do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent.

Borba protiv klimatskih promjena je hitan prioritet. Atmosfera planeta se zagrijava i to već utječe na građane. Europski građani klimatske promjene smatraju ozbiljnim problemom i žele vidjeti pojačano djelovanje. Klimatske promjene sve nepovoljnije utječu na ekosustave i biološku raznolikost našeg planeta te ujedno na naše zdravlje i prehranu. U posebnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima globalnog zatopljenja od 1,5 °C u odnosu na predindustrijske razine i povezanih globalnih kretanja emisija stakleničkih plinova na svjetskoj razini potvrđuje se da se učinci klimatskih promjena brzo povećavaju zajedno s rastućom prosječnom svjetskom temperaturom, te se u izvješću ukazuje na to da bi već i promjena od 2 °C dovela do dramatičnih globalnih učinaka. Procjenjuje se da je za ograničavanje porasta temperature na 1,5 °C potrebno postići nultu neto stopu emisija CO2 na globalnoj razini oko 2050., a neutralnost za sve ostale stakleničke plinove nešto kasnije tijekom ovog stoljeća. Taj hitni prioritet poziva EU na pojačavanje djelovanja kako bi potvrdio ulogu globalnog predvodnika tako što će do 2050. postati klimatski neutralan, obuhvaćajući sve sektore gospodarstva i nadoknađujući ne samo preostale emisije CO2 nego i emisije svih ostalih stakleničkih plinova, kako je utvrđeno u Komunikaciji „Čist planet za sve: Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo” i kako je potvrđeno u Komunikaciji o europskom zelenom planu.

Europski parlament i Europsko vijeće podržavaju dugoročni cilj EU‑a u smislu klimatske neutralnosti.

U svojoj rezoluciji od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama Europski parlament podržao je cilj EU-a da se do 2050. postigne nulta neto stopa emisija stakleničkih plinova. U rezolucijama od 28. studenoga 2019. naglasio je da Unija kao globalni predvodnik i u suradnji s drugim velikim globalnim gospodarstvima treba težiti postizanju nulte neto stope emisija stakleničkih plinova što je prije moguće, a najkasnije do 2050., te je proglasio klimatsku i okolišnu krizu. Europski parlament pozvao je Komisiju i da u potpunosti procijeni učinak svih relevantnih zakonodavnih i proračunskih prijedloga na klimu i okoliš te da osigura potpunu usklađenost s ciljem ograničavanja globalnog zatopljenja na manje od 1,5 °C, te da se njima ne doprinosi gubitku biološke raznolikosti i da se provede opsežna reforma politika ulaganja u poljoprivredu, trgovinu, promet, energetiku i infrastrukturu. Europski parlament je u svojoj rezoluciji od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu pozvao na nužno ostvarivanje klimatski neutralnog društva do 2050., što bi bio dokaz europskog uspjeha.

Europsko vijeće postavilo je izgradnju klimatski neutralne, zelene, pravedne i socijalne Europe kao jedan od četiriju glavnih prioriteta svojeg strateškog programa za razdoblje 2019. – 2024. U svojim zaključcima od 12. prosinca 2019., s obzirom na najnovije dostupne znanstvene spoznaje i potrebu za jačanjem globalnog djelovanja u području klime, Europsko vijeće podržalo je postizanje klimatski neutralnog EU-a do 2050. u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma. Europsko vijeće prepoznalo je da je potrebno uspostaviti poticajni okvir i da će za prelazak biti potrebna znatna javna i privatna ulaganja. Europsko vijeće zaključilo je i da sve relevantno zakonodavstvo i politike EU-a moraju biti u skladu s postizanjem klimatske neutralnosti te mu doprinositi, poštujući pritom jednake uvjete, te je pozvalo Komisiju da ispita je li za to potrebna prilagodba postojećih pravila.

EU je uspostavio sveobuhvatan okvir politika za smanjivanje emisija stakleničkih plinova te je već započeo modernizaciju i preobrazbu gospodarstva radi postizanja klimatske neutralnosti. U razdoblju od 1990. do 2018. emisije stakleničkih plinova smanjile su se za 23 %, a gospodarstvo je poraslo za 61 %. Potrebno je poduzeti dodatne mjere i osigurati da svaki sektor doprinese smanjenju jer se očekuje da će se trenutačnim politikama emisije stakleničkih plinova smanjiti za samo 60 % do 2050. pa je nužno mnogo više za postizanje klimatske neutralnosti.

U tom se kontekstu ovim prijedlogom nastoji uspostaviti okvir za postizanje klimatske neutralnosti EU-a. Prijedlogom se želi usmjeriti djelovanje ka ostvarivanju klimatske neutralnosti i pojačati nedvosmislenost i povjerenje u EU u pogledu obveza spram poduzeća, radnika, ulagača i potrošača, kao i u njegovu transparentnost i odgovornost, čime će se podržati prosperitet i stvaranje radnih mjesta. Stoga je svrha Prijedloga uključiti u zakonodavstvo cilj klimatske neutralnosti EU-a do 2050., u skladu sa znanstvenim nalazima Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) i Međuvladine znanstveno-političke platforme o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) te doprinijeti provedbi Pariškog sporazuma o promjeni klime, uključujući njegov dugoročni cilj da se porast globalne temperature zadrži znatno ispod 2 °C u odnosu razine u predindustrijskom razdoblju te raditi na zadržavanju porasta ispod 1,5 °C. Prijedlogom se ujedno doprinosi postizanju ciljeva održivog razvoja. Usto, njime se ostvaruju uvjeti za utvrđivanje putanje napretka Unije ka klimatskoj neutralnosti do 2050. kako bi se redovito procjenjivao napredak u ostvarivanju tog cilja i razina ambicija putanje napretka, kao i mehanizmi u slučaju nedovoljnog napretka ili nedosljednosti u pogledu cilja klimatske neutralnosti do 2050.

Unatoč radu na smanjivanju emisija stakleničkih plinova, klimatske promjene već utječu i utjecat će i dalje na okoliš, građane i gospodarstvo EU-a. Nužne su trajne i ambicioznije mjere prilagodbe klimatskim promjenama, uključujući jačanje djelovanja u pogledu zaštite od klimatskih promjena, otpornosti i spremnosti na klimatske promjene, njihovo sprečavanje te osiguravanje pravedne tranzicije.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

Prijedlogom se namjerava dopuniti postojeći okvir politike uspostavljanjem dugoročnog plana i ugrađivanjem u pravo EU-a cilja klimatske neutralnosti do 2050., intenzivnijim djelovanjem u području prilagodbe, uspostavljanjem postupka za utvrđivanje i preispitivanje putanje napretka do 2050., redovnim ocjenjivanjem i uspostavljanjem postupka za slučaj nedovoljnog napretka ili neusklađenosti. Prijedlogom se Komisija ujedno zadužuje za preispitivanje postojeće politike i zakonodavstva Unije s obzirom na njihovu usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti, kao i s putanjom napretka. Usklađenost s Uredbom (EU) 2018/1999 o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime osigurana je uključivanjem bitnih izmjena te Uredbe. Donesen je i niz drugih inicijativa iz europskog zelenog plana, poput plana ulaganja i Prijedloga uredbe o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju. U pripremi su i druge inicijative kojima će se doprinijeti ostvarivanju ciljeva te uredbe. To uključuje novu i ambiciozniju Strategiju EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama, pokretanje Europskog sporazuma o klimi, industrijsku strategiju EU-a za rješavanje dvojakog pitanja zelene i digitalne transformacije te novi akcijski plan za kružno gospodarstvo, kao i održivu financijsku strategiju kojom se održivost nastoji dodatno proširiti u korporativno upravljanje poduzećima.

Kad je riječ dosljednosti s postojećim instrumentima politike za razdoblje do 2030., Komisija bi trebala ocijeniti i iznijeti prijedloge za povećanje cilja Unije u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. kako bi se osigurala njegova usklađenost s ciljem klimatske neutralnosti do 2050. Komisija će do rujna 2020. predstaviti plan za koji je izrađena procjena učinka i u okviru kojeg je predviđeno pooštravanje ciljnih vrijednosti smanjenja emisija stakleničkih plinova u EU-u do 2030., na odgovoran način, na najmanje 50 % i prema 55 % u usporedbi s vrijednostima iz 1990. Komisija će predložiti odgovarajuću izmjenu ove Uredbe i do lipnja 2021. preispitati i prema potrebi predložiti izmjene svih relevantnih povezanih instrumenata politike.

Kad je riječ o razdoblju od 2030. do 2050., Komisija bi imala ovlasti donošenja delegiranih akata radi dopune ove Uredbe uspostavljanjem putanje napretka na razini Unije kojim bi se postupno postigli ciljevi do 2050.

Globalni izazov klimatskih promjena zahtijeva globalno djelovanje. Iako ne može samostalno riješiti problem klimatskih promjena, jer je odgovoran za manje od 10 % globalnih emisija stakleničkih plinova, EU je predvodnik u globalnom prijelazu na gospodarstvo s nultom neto stopom emisija stakleničkih plinova. S obzirom da svjetski napredak u ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma nije dovoljan, EU je kao predvodnik potrebniji nego ikada. Budući da EU postavlja vlastite ambiciozne ciljeve, nastavit će predvoditi međunarodne pregovore o povećanju ambicija najvećih zagađivača uoči Konferencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama koja će se održati 2020. u Glasgowu. EU će nastaviti promicati i provoditi ambicioznu klimatsku politiku diljem svijeta, među ostalim u kontekstu snažne klimatske diplomacije i intenzivne suradnje sa svim partnerima u snažnijem zajedničkom djelovanju pritom osiguravajući ravnopravne uvjete.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Sve mjere i politike EU-a potrebno je objediniti kako bi pomogle EU-u u ostvarivanju uspješne i pravedne tranzicije ka klimatski neutralnoj i održivoj budućnosti, kako je Komisija navela u Komunikaciji o europskom zelenom planu. Ta je inicijativa sama po sebi povezana s brojnim drugim područjima politika, uključujući vanjske politike Unije. Komisija je najavila da će poboljšati način na koji su pitanja održivosti i inovacija uključena u njezine smjernice za bolju regulativu i pomoćne alate kako bi sve inicijative EU-a bile dosljedne u pogledu zelenog načela o „nenanošenju štete”.