KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

Godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog razvojnog fonda za 2020.

(2021/C 438/01)

SADRŽAJ

POTVRDA RAČUNOVODSTVENE DOKUMENTACIJE 2

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVENO EVIDENTIRANJE SREDSTAVA ERF-a 3

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA 7

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 9

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 46

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a BÊKOU ZA 2020. 47

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2020. 54

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a 61

IZVJEŠTAJ ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 66

GODIŠNJI IZVJEŠTAJ O IZVRŠENJU – SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 93

POTVRDA RAČUNOVODSTVENE DOKUMENTACIJE

Godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog razvojnog fonda za 2020. pripremljena je u skladu s glavom X. financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond te s računovodstvenim načelima, pravilima i metodama koji su utvrđeni u bilješkama uz financijske izvještaje.

Potvrđujem svoju dogovornost za sastavljanje i prezentiranje godišnje računovodstvene dokumentacije Europskog razvojnog fonda u skladu s člankom 18. financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond.

Dužnosnik za ovjeravanje i EIB dostavili su mi sve informacije potrebne za sastavljanje računovodstvene dokumentacije u kojoj su prikazani imovina i obveze Europskog razvojnog fonda i izvršenje proračuna, i potvrdili su njihovu pouzdanost.

Ovime potvrđujem da na temelju navedenih informacija i provjera koje sam smatrala potrebnima za potpisivanje računovodstvene dokumentacije imam odgovarajuće jamstvo da prikazuje istinitu i vjernu sliku financijskog stanja Europskog razvojnog fonda u svim značajnim aspektima.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodstvena službenica 22. lipnja 2021.

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVENO EVIDENTIRANJE SREDSTAVA ERF-a

1. KONTEKST

Europska unija (dalje u tekstu „EU”) surađuje s brojnim zemljama u razvoju. Glavni je cilj suradnje promicanje gospodarskog, društvenog i okolišnog razvoja s posebnim naglaskom na dugoročnom smanjenju i iskorjenjivanju siromaštva pružanjem razvojne i tehničke pomoći zemljama korisnicama. EU radi ostvarenja tog cilja zajedno s partnerskim zemljama izrađuje strategije suradnje i mobilizira financijska sredstva za njihovu provedbu. Ta sredstva namijenjena razvojnoj suradnji dolaze iz triju izvora:

— proračuna EU-a,

— Europskog razvojnog fonda,

— Europske investicijske banke.

Europski razvojni fond (dalje u tekstu „ERF”) glavni je instrument pružanja pomoći za razvojnu suradnju afričkim, karipskim i pacifičkim državama (dalje u tekstu „države AKP-a”) te prekomorskim zemljama i područjima.

ERF se ne financira iz proračuna EU-a. Uspostavljen je unutarnjim sporazumom predstavnika država članica koji zasjedaju u okviru Vijeća, a njime upravlja poseban odbor. Europska komisija (dalje u tekstu „Komisija”) nadležna je za financijsko izvršenje aktivnosti koje se financiraju sredstvima ERF-a. Europska investicijska banka (dalje u tekstu „EIB”) upravlja Investicijskim instrumentom.

U razdoblju 2014.–2020. pomoć koja se državama AKP-a i prekomorskim zemljama i područjima dodjeljuje na temelju geografskog kriterija i dalje će se financirati uglavnom iz ERF-a. Svaki ERF obično se sklapa na razdoblje od oko pet godina i uređen je financijskom uredbom koja se na njega primjenjuje i kojom se propisuje izrada financijskih izvještaja za svaki pojedinačni ERF. U skladu s tim, financijski izvještaji za dijelove kojima upravlja Komisija izrađuju se zasebno za svaki ERF. Ti financijski izvještaji prezentiraju se i objedinjeno kako bi se dobila ukupna slika financijskog stanja sredstava za koja je nadležna Komisija.

Unutarnji sporazum o uspostavi 11. ERF-a potpisale su države članice sudionice, koje su se sastale u okviru Vijeća, u lipnju 2013. (1). Sporazum je stupio na snagu 1. ožujka 2015.

Vijeće je u 2018. donijelo financijsku uredbu koja se primjenjuje na 11. ERF (2). Njome je izvan snage stavljena uredba koja je bila na snazi i ona se primjenjuje na operacije koje se financiraju iz prethodnih ERF-ova ne dovodeći u pitanje postojeće pravne obveze. Ova se Uredba ne primjenjuje na Investicijski instrument iz prethodnih ERF-ova.

U okviru Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a uspostavljen je Investicijski instrument kojim upravlja EIB i koji se upotrebljava za potporu razvoju privatnog sektora u državama AKP-a uglavnom, ali ne isključivo, financiranjem privatnih ulaganja. Instrument je osmišljen kao obnovljivi fond, tako da se otplata zajmova može reinvestirati u druge operacije, zbog čega je to samoobnavljajući i financijski neovisan instrument. Budući da njime ne upravlja Komisija, Investicijski instrument ne konsolidira se u prvom dijelu godišnje računovodstvene dokumentacije – financijskim izvještajima ERF-a i povezanom izvještaju o financijskom izvršenju. Financijski izvještaji o Investicijskom instrumentu uvršteni su kao zaseban dio godišnje računovodstvene dokumentacije (dio II.) kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a.

2. KAKO SE FINANCIRA ERF?

Na zasjedanju Vijeća 2. prosinca 2013. donesena je Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (3) U tom je kontekstu odlučeno da se geografska suradnja s državama AKP-a neće uključiti u proračun EU-a, nego će se i dalje financirati iz postojećeg međuvladina ERF-a.

Proračun EU-a donosi se za razdoblje od godinu dana te se rashodi i prihodi, u skladu s proračunskim načelom jedne godine, planiraju i u načelu odobravaju za jednu godinu. Za razliku od proračuna EU-a, ERF je višegodišnji fond za provedbu razvojne suradnje, obično u petogodišnjem razdoblju. Budući da se dodjeljuju za razdoblje od nekoliko godina, dodijeljena sredstva mogu se iskoristiti u razdoblju djelovanja ERF-a. U proračunskom izvještavanju primjenjuje se višegodišnji pristup te se izvršenje proračuna ERF-ova iskazuje u odnosu na ukupna sredstva.

Sredstva ERF-a čine ad hoc doprinosi država članica EU-a. Predstavnici država članica sastaju se približno svakih pet godina na međuvladinoj razini kako bi donijeli odluku o ukupnom iznosu sredstava koja će se dodijeliti fondu i nadzirali njegovo izvršenje. Nakon toga Komisija upravlja fondom u skladu s politikom Unije o razvojnoj suradnji. Budući da imaju vlastite razvojne politike i politike pomoći, koje se provode paralelno s politikom Unije, države članice dužne su svoje politike usklađivati s EU-om kako bi se osigurala njihova komplementarnost.

Uz navedene doprinose države članice mogu sklopiti i sporazume o sufinanciranju ili uplatiti dobrovoljne financijske doprinose u ERF.

3. AKTIVNOSTI ERF-a NAKON 31. PROSINCA 2020.

Sa stupanjem na snagu klauzule o vremenskom ograničenju 31. prosinca 2020. započela je zadnja faza 11. ERF-a. Tom se klauzulom utvrđuje završni datum za preuzimanje obveza u okviru 11. ERF-a. Od 2021. sporazumi o financiranju više se ne mogu potpisivati u okviru 11. ERF-a. Međutim, određeni ugovori za postojeće sporazume o financiranju potpisivat će se do 31. prosinca 2023.

Kako bi se osigurao kontinuitet programa razvoja, od 2021. programi ERF-a bit će uključeni u višegodišnji financijski okvir EU-a (VFO). To znači da su se programi ERF-a dosad financirali iz dobrovoljnih doprinosa država članica EU-a, a od 2021. njihov će se razvoj financirati iz proračuna EU-a. To podrazumijeva i da će Europski parlament odobravati financiranje programa razvoja i da će transakcije morati biti u skladu s financijskim uredbama EU-a kao i ostali programi financiranja EU-a.

4. IZLAZAK UJEDINJENE KRALJEVINE IZ EUROPSKE UNIJE

Ujedinjena Kraljevina 1. veljače 2020. prestala je biti država članica Europske unije. Nakon sklapanja Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”) između dviju strana Ujedinjena Kraljevina obvezala se podmiriti sve svoje obveze iz postojećeg VFO-a i prethodnih financijskih okvira kao da je i dalje država članica. Ujedinjena Kraljevina i dalje će biti uključena u ERF na temelju dijela petog poglavlja 5. Sporazuma o povlačenju.

U skladu s člankom 152. Sporazuma o povlačenju, Ujedinjena Kraljevina ostaje sudionica u ERF-u do zaključenja 11. ERF-a i prethodnih nezaključenih ERF-ova te s tim u vezi preuzima jednake obveze kao države članice. Korisnici iz Ujedinjene Kraljevine i dalje mogu sudjelovati u projektima u okviru 11. ERF-a i prethodnih ERF-ova pod istim uvjetima kao i prije. Ujedinjena Kraljevina može sudjelovati kao promatrač bez prava glasa u Odboru ERF-a i u Odboru instrumenta pomoći ulaganju (članak 152. stavak 2. Sporazuma o povlačenju). Udio Ujedinjene Kraljevine u Investicijskom instrumentu ERF-a vraća joj se kako ulaganje dospijeva. Osim ako je drukčije dogovoreno, udio Ujedinjene Kraljevine u kapitalu ne smije se preraspodijeliti u druge svrhe nakon isteka razdoblja za preuzimanje obveza 11. ERF-a niti prenijeti u sljedeća razdoblja (članak 152. stavak 4. Sporazuma o povlačenju).

Ako na dan stupanja na snagu tog sporazuma za iznose iz projekata u okviru 10. ERF-a ili iz prethodnih ERF-ova ne budu preuzete obveze ili ako ti iznosi budu opozvani, udio Ujedinjene Kraljevine u tim iznosima ne smije se ponovno upotrijebiti. Isto vrijedi i za udio Ujedinjene Kraljevine u sredstvima za koja obveze ne budu preuzete ili u iznosima koji ne budu opozvani u okviru 11. ERF-a nakon 31. prosinca 2020. (članak 153.).

Ujedinjena Kraljevina i dalje snosi odgovornost za svoja jamstva u okviru svih ERF-ova. Osim toga, ima pravo na svoj udio u svim iznosima čiji je povrat osiguran pod uvjetima za jamstva država članica i na stanje na svojem depozitnom računu po viđenju razmjerno njezinu sudjelovanju u svakom sporazumu o jamstvu (članak 154.).

U trenutku slanja ove privremene računovodstvene dokumentacije te na temelju Sporazuma o povlačenju koji je sklopljen i već se primjenjuje, nema financijskog učinka na godišnju računovodstvenu dokumentaciju ERF-a o kojem bi trebalo izvijestiti.

5. IZVJEŠTAVANJE NA KRAJU GODINE

5.1. GODIŠNJA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA

U skladu s člankom 18. stavkom 3. financijske uredbe koja se primjenjuje na ERF na financijske izvještaje ERF-a primjenjuju se pravila o računovodstvu nastanka poslovnog događaja koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS). Ta računovodstvena pravila, koja donosi računovodstveni službenik Komisije, primjenjuju sve institucije i tijela EU-a kako bi se primjenom ujednačenih pravila obračuna, vrednovanja i prezentiranja računa uskladio postupak sastavljanja financijskih izvještaja. Ta računovodstvena pravila EU-a primjenjuju se i na ERF vodeći računa o posebnoj prirodi njegovih aktivnosti.

Priprema godišnje računovodstvene dokumentacije ERF-a povjerena je računovodstvenom službeniku Komisije, koji je ujedno i računovodstveni službenik ERF-a. On osigurava da godišnja računovodstvena dokumentacija ERF-a prikazuje istinitu i vjernu sliku financijskog stanja ERF-a.

Godišnja računovodstvena dokumentacija sadržava sljedeće:

Dio I.: Sredstva kojima upravlja Komisija

i. Financijski izvještaji i bilješke ERF-a ii. Financijski izvještaji skrbničkih fondova EU-a konsolidiranih u ERF iii. Konsolidirani financijski izvještaji ERF-a i skrbničkih fondova EU-a iv. Izvještaj o financijskom izvršenju ERF-a

Dio II.: Godišnji izvještaj o izvršenju – sredstva kojima upravlja EIB

i. Financijski izvještaji o Investicijskom instrumentu

Dio „Financijski izvještaji skrbničkih fondova EU-a konsolidiranih u ERF” obuhvaća financijske izvještaje dvaju skrbničkih fondova osnovanih u okviru ERF-a: Skrbničkog fonda EU-a Bêkou (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji Skrbničkog fonda EU-a Bêkou”) i Skrbničkog fonda EU-a za Afriku (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji Skrbničkog fonda EU-a za Afriku”). Za pripremu pojedinačnih financijskih izvještaja skrbničkih fondova odgovoran je računovodstveni službenik Komisije, a vanjsku reviziju tih izvještaja provodi privatni revizor. Iznosi za skrbničke fondove uvršteni u ovu godišnju računovodstvenu dokumentaciju privremeni su.

Komisija je dužna najkasnije 31. srpnja godine nakon datuma bilance donijeti godišnju računovodstvenu dokumentaciju ERF-a i podnijeti je Europskom parlamentu i Vijeću radi davanja razrješnice.

6. REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

6.1. REVIZIJA

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije ERF-a obavlja vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji sastavlja godišnji izvještaj za Europski parlament i Vijeće.

6.2. RAZRJEŠNICA

Razrješnica je završna kontrola financijskog izvršenja ERF-a za određenu financijsku godinu. Nakon revizije i finalizacije godišnje računovodstvene dokumentacije Vijeće daje preporuku, a Europski parlament zatim odlučuje hoće li Komisiji dati razrješnicu za financijsko izvršenje sredstava ERF-a za određenu financijsku godinu. Ta se odluka temelji na pregledu računovodstvene dokumentacije i godišnjeg izvještaja Revizorskog suda (koje sadržava službenu izjavu o jamstvu) te odgovorima Komisije na pitanja i zahtjeve za dodatne informacije koje je uputilo tijelo nadležno za davanje razrješnice.

NAJVAŽNIJI ASPEKTI FINANCIJSKOG IZVRŠENJA U 2020.

Neto iznos, samo 10. i 11. ERF

Izvršenje proračuna

Na financijsko izvršenje (10. i 11. ERF) odluka (globalne obveze: 2 687 milijuna EUR), ugovora (pojedinačne obveze: 3 670 milijuna EUR) i plaćanja (4 599 milijuna EUR) 2020. utjecao je odgovor EU-a na nepredviđenu krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, koja je postala Komisijin prioritet. Stoga je 2020. bila rekordna godina za plaćanja zbog povećanih isplata projektima za suzbijanje te krize. To je ubrzalo razdoblje apsorpcije, koje se 2020. skratilo na 3 godine. Klauzula o vremenskom ograničenju za 11. ERF-a stupila je na snagu 31. prosinca 2020. To znači da se od 2021. u projektima više neće preuzimati globalne obveze u okviru 11. ERF-a (za više detalja vidjeti odjeljak „Izvještaj o financijskom izvršenju”).

Učinak aktivnosti u financijskim izvještajima

U financijskim izvještajima učinak te pojačane aktivnosti najvidljiviji je u sljedećim područjima:

— pretfinanciranje (vidjeti bilješku 2.2.): povećano za 29 milijuna EUR uglavnom zbog novih potpisanih ugovora i isplaćenih predujmova u 2020.,

— rashodi za instrumente pomoći (vidjeti bilješku 3.3.): znatno povećani (za 852 milijuna EUR) zbog porasta aktivnosti tijekom godine radi ublažavanja negativnih posljedica pandemije bolesti COVID-19, osobito zbog preusmjeravanja projekata na suočavanje s krizom, ali i zbog uobičajenog životnog ciklusa ERF-a u kojem su aktivnosti 11. ERF-a dosegle vrhunac,

— novac i novčani ekvivalenti (vidjeti bilješku 2.5.): smanjeni za 451 milijuna EUR zbog znatnog povećanja plaćanja tijekom godine radi pokrivanja povećanih rashoda i predujmova isplaćenih za nove ugovore,

— obračunati troškovi (vidjeti bilješku 2.8.): povećani za 208 milijuna EUR zbog većeg broja otvorenih ugovora krajem godine bez validiranih zahtjeva za povrat troškova na kraju iste godine.

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA

SADRŽAJ

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 9

BILANCA ERF-a 10

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a 11

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a 12

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE ERF-a 13

BILANCA PO ERF-u 14

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU PO ERF-u 16

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE PO ERF-u 17

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a 20

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 46

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a BÊKOU ZA 2020. 47

BILANCA 52

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 53

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 53

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2020. 54

BILANCA 59

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 60

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 60

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a 61

KONSOLIDIRANA BILANCA 62

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 63

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 64

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE 65

IZVJEŠTAJ ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 66

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a (4)

BILANCA ERF-a

(u milijunima EUR) Bilješka 31.12.2020. 31.12.2019. DUGOTRAJNA IMOVINA Financijska imovina 2.1 33 36 Pretfinanciranje 2.2 873 910 Doprinosi skrbničkim fondovima 2.3 394 266 1 300 1 213 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.2 1 355 1 288 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4 140 123 Novac i novčani ekvivalenti 2.5 728 1 179 2 223 2 590 UKUPNA IMOVINA 3 523 3 803 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze 2.6 (2) (19) (2) (19) KRATKOROČNE OBVEZE Obveze 2.7 (615) (516) Obračunati troškovi i prihod budućeg razdoblja 2.8 (1 527 ) (1 319 ) (2 143 ) (1 835 ) UKUPNE OBVEZE (2 145 ) (1 854 ) NETO IMOVINA 1 379 1 948 SREDSTVA I PRIČUVE Revalorizacijska pričuva 2.9 (5) (2) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.10 58 986 54 809 Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova 2.10 2 252 2 252 Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (55 111 ) (51 155 ) Poslovni rezultat godine (4 744 ) (3 956 ) NETO IMOVINA 1 379 1 948





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a

(u milijunima EUR) Bilješka 2020. 2019. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Aktivnosti povrata 92 28 92 28 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi 6 7 Ostali prihodi 37 39 43 46 Ukupni prihodi 135 74 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 (4 607 ) (3 755 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4 (53) (14) Financijski troškovi 3.5 (21) (1) Ostali rashodi 3.6 (197) (260) Ukupni rashodi (4 878 ) (4 030 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (4 744 ) (3 956 )





IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a

(u milijunima EUR) Bilješka 2020. 2019. Poslovni rezultat godine (4 744 ) (3 956 ) Poslovanje Povećanje kapitala – doprinosi (neto) 4 177 4 385 (Povećanje)/smanjenje doprinosa skrbničkim fondovima (127) (65) (Povećanje)/smanjenje iznosa pretfinanciranja (29) 136 (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija (17) 15 Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza (17) 2 Povećanje/(smanjenje) obveza 99 275 Povećanje/(smanjenje) obračunatih troškova i prihoda budućeg razdoblja 209 37 Ostala nenovčana kretanja (3) (2) Investicijske aktivnosti (Povećanje)/smanjenje financijske imovine raspoložive za prodaju 2 (36) NETO NOVČANI TOK (452) 792 Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (451) 792 Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 2.5 1 179 387 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 2.5 728 1 179





IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE ERF-a

(u milijunima EUR) Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Revalorizacijska pričuva (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2018. 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Promjene fer vrijednosti (2) (2) Povećanje kapitala – doprinosi — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Poslovni rezultat godine — — — (3 956 ) — (3 956 ) STANJE NA DAN 31.12.2019. 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Promjene fer vrijednosti (3) (3) Povećanje kapitala – doprinosi (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Poslovni rezultat godine — — — (4 744 ) — (4 744 ) STANJE NA DAN 31.12.2020. 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 378





BILANCA PO ERF-u

(u milijunima EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno DUGOTRAJNA IMOVINA Financijska imovina 2.1 — — (2) 35 33 — — — 36 36 Pretfinanciranje 2.2 — 3 292 578 873 — 6 325 580 910 Doprinosi skrbničkim fondovima 2.3 — 29 9 355 394 — — — 266 266 — 33 299 969 1 300 — 6 325 882 1 213 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.2 — 9 341 1 005 1 355 — 26 441 821 1 288 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 183 121 2 201 (2 382 ) 123 Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 181 (246) 1 663 (1 598 ) — 182 53 2 160 (2 395 ) — Novac i novčani ekvivalenti 2.5 — — — 728 728 — — — 1 179 1 179 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 224 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 UKUPNA IMOVINA 362 (381) 4 025 (483) 3 523 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze 2.6 — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) — — — (2) (2) — — (1) (18) (19) KRATKOROČNE OBVEZE Obveze 2.7 — (1) (62) (554) (615) — (5) (108) (404) (516) Obračunati troškovi i prihod budućeg razdoblja 2.8 — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (96) (240) (983) (1 319 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) UKUPNE OBVEZE — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) NETO IMOVINA 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 Revalorizacijske pričuve 2.9 — — (2) (4) (5) — — — (2) (2) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.10 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova 2.10 (2 512 ) 2 041 188 283 — (2 510 ) 2 109 265 136 — Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) Poslovni rezultat godine — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) NETO IMOVINA 181 (203) 2 084 (683) 1 379 183 53 2 618 (905) 1 948





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU PO ERF-u

(u milijunima EUR) 2020. 2019. Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Aktivnosti povrata (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 (1) 5 69 19 92 — — 18 10 28 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi — 5 1 1 6 — — 3 4 7 Ostali prihodi — 5 18 13 37 1 6 21 12 39 — 10 19 13 43 1 6 24 16 46 Ukupni prihodi (1) 15 88 32 135 1 6 42 26 74 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) — (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4 — — (41) (12) (53) — — (9) (5) (14) Financijski troškovi 3.5 1 (3) (16) (4) (21) — 2 (2) (1) (1) Ostali rashodi 3.6 — (9) (25) (162) (197) (1) (8) 20 (272) (260) Ukupni rashodi 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) — (35) (529) (3 393 ) (3 956 )

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE PO ERF-u

(u milijunima EUR) Osmi ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2018. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 184 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (1) (1) STANJE NA DAN 31.12.2019. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (2) (2) STANJE NA DAN 31.12.2020. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





(u milijunima EUR) Deveti ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2018. 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a 15 (15) (15) Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (27) (27) Poslovni rezultat godine — (34) (34) STANJE NA DAN 31.12.2019. 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Povećanje kapitala – doprinosi — — — Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (69) (69) Povrati državama članicama (223) (223) Poslovni rezultat godine — — — — STANJE NA DAN 31.12.2020. 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203)





(u milijunima EUR) 10. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2018. 20 960 — 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Prijenosi u osmi i deveti ERF i iz osmog i devetog ERF-a — 28 28 Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — 181 181 Poslovni rezultat godine — (529) (529) STANJE NA DAN 31.12.2019. 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618 Prijenosi u osmi i deveti ERF i iz osmog i devetog ERF-a — 71 71 Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — (147) (147) Poslovni rezultat godine — (457) — (457) STANJE NA DAN 31.12.2020. 20 960 — 20 960 (19 063 ) — 188 2 084





(u milijunima EUR) 11. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Revalorizacijska pričuva (G) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) + (G) STANJE NA DAN 31.12.2018. 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Promjene fer vrijednosti — (2) (2) Povećanje kapitala – doprinosi (4 400 ) 4 400 4 400 Prijenosi u osmi, deveti i 10. ERF i iz osmog, devetog i 10. ERF-a — — (181) (181) Poslovni rezultat godine — (3 393 ) — (3 393 ) STANJE NA DAN 31.12.2019. 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905) Promjene fer vrijednosti (2) (2) Povećanje kapitala – doprinosi (4 400 ) 4 400 147 4 547 Poslovni rezultat godine — (4 324 ) — (4 324 ) STANJE NA DAN 31.12.2020. 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) — 283 (4) (683)

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a (5)

1. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1. RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Svrha je financijskih izvještaja širem krugu dionika pružiti korisne informacije o financijskom stanju, financijskoj uspješnosti i novčanim tokovima subjekta.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba slijediti u sastavljanju financijskih izvještaja utvrđene su računovodstvenim pravilom EU-a br. 1 „Financijski izvještaji” i opisane u MRSJS-u 1: vjerno prikazivanje, načelo nastanka poslovnog događaja, načelo trajnosti poslovanja, dosljedno prikazivanje, značaj, zbirni prikaz, prijeboj i usporedne informacije. Kvalitativne su značajke financijskog izvještavanja relevantnost, vjerodostojnost (pouzdanost), razumljivost, pravovremenost, usporedivost i provjerljivost.

1.2. OSNOVA ZA SASTAVLJANJE IZVJEŠTAJA

1.2.1. Izvještajno razdoblje

Financijski izvještaji prezentiraju se jedanput godišnje. Računovodstvena godina počinje 1. siječnja i završava 31. prosinca.

1.2.2. Valuta i osnova za konverziju

Godišnja računovodstvena dokumentacija iskazuje se u tisućama eura jer je euro funkcionalna valuta EU-a. Transakcije u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koji su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i preračunavanja tečajeva na kraju godine koji se primjenjuju na monetarnu imovinu i obveze iskazane u stranim valutama, priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Drugačije metode konverzije primjenjuju se na imovinu, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, za koje se zadržava vrijednost u eurima na dan njihove kupnje.

Salda novčane imovine i obveza na kraju godine iskazana u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva Europske središnje banke (ESB) koji se primjenjuju 31. prosinca.

Tečajevi eura

Valuta 31.12.2020. 31.12.2019. Valuta 31.12.2020. 31.12.2019. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5597 4,2568 CZK 26,2420 25,4080 RON 4,8683 4,783 DKK 7,4409 7,4715 SEK 10,0343 10,4468 GBP 0,8990 0,8508 CHF 1,0802 1,0854 HRK 7,5519 7,4395 JPY 126,4900 121,9400 HUF 363,8900 330,5300 USD 1,2271 1,1234

1.2.3. Primjena procjena

U skladu s načelima MRSJS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima financijski izvještaji obvezno sadržavaju iznose koji se temelje na procjenama i pretpostavkama rukovodstva na temelju najpouzdanijih dostupnih informacija. Značajne procjene uključuju, među ostalim: iznose obveza za primanja zaposlenih, unaprijed obračunate i odgođene prihode i troškove, rezervacije, financijski rizik potraživanja, nepredviđenu imovinu i obveze te stupanj umanjenja imovine. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena.

Odgovarajuće procjene bitan su element sastavljanja financijskih izvještaja i ne umanjuju njihovu pouzdanost. Procjena se može mijenjati ako se promijene okolnosti na kojima se ona temelji ili na temelju novih informacija ili iskustava. Promjena procjene po svojoj se prirodi ne odnosi na prethodna razdoblja i ne smatra se ispravljanjem greške. Učinak promjene računovodstvene procjene priznaje se u višak ili manjak u razdobljima u kojima je uočen.

1.2.4. Primjena novih i izmijenjenih računovodstvenih pravila Europske unije

Nova računovodstvena pravila Unije (EAR) koja se primjenjuju za godišnja razdoblja koja su započela 1. siječnja 2020. ili nakon tog datuma

Za godišnja razdoblja koja su započela 1. siječnja 2020. ili nakon tog datuma ne primjenjuju se nova računovodstvena pravila Europske unije.

Nova usvojena računovodstvena pravila EU-a koja se na dan 31. prosinca 2020. još nisu primjenjivala

Računovodstvena službenica Europske komisije 17. prosinca 2020. donijela je revidirani EAR 11 „Financijski instrumenti”, koji se primjenjuje na računovodstvena razdoblja koja su započela 1. siječnja 2021. ili nakon tog datuma. Revidirani EAR 11 ažuriran je u skladu s novim MRSJS-om 41 „Financijski instrumenti” i njime se utvrđuju načela za financijsko izvještavanje o financijskoj imovini i financijskim obvezama subjekata iz EU-a. Za više informacija vidjeti godišnju računovodstvenu dokumentaciju za 2020. Ne očekuje se da će ova promjena imati značajan utjecaj zbog male vrijednosti financijskih instrumenata u financijskim izvještajima subjekta.

1.3. BILANCA

1.3.1. Financijska imovina

Financijska imovina klasificirana je u sljedeće kategorije: „financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak”, „zajmovi i potraživanja”, „ulaganja koja se drže do dospijeća” i „financijska imovina raspoloživa za prodaju”. Klasifikacija financijskih instrumenata određuje se pri početnom priznavanju i preispituje na svaki datum bilance.

i. Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak

Financijska imovina klasificira se u ovu kategoriju ako je stečena prvenstveno radi prodaje u kratkom roku ili ako je tako odredio subjekt. U tu se kategoriju klasificiraju i izvedenice. Imovina iz ove kategorije klasificira se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

ii. Zajmovi i potraživanja

Zajmovi i potraživanja su neizvedena financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima koja nije uvrštena na aktivnom tržištu. Nastaju kad subjekt osigura novac, robu ili usluge izravno dužniku bez namjere da trguje potraživanjem. Iskazuju se kao trajna imovina, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Zajmovi i potraživanja uključuju oročene depozite s izvornim dospijećem duljim od tri mjeseca.

iii. Ulaganja koja se drže do dospijeća

Ulaganja koja se drže do dospijeća neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima koju subjekt namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

iv. Financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju neizvedena je imovina koja se klasificira ili u ovu kategoriju ili ni u jednu drugu kategoriju. Klasificira se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina ovisno o razdoblju u kojem subjekt očekuje da tom imovinom može raspolagati, što je obično do roka dospijeća. Tijekom ove financijske godine subjekt u ovoj kategoriji nije držao ulaganja.

Početno priznavanje i mjerenje

Kupnja i prodaja financijske imovine po fer vrijednosti kroz višak ili manjak, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju priznaju se na datum trgovanja, odnosno datum na koji subjekt preuzima obvezu kupnje ili prodaje imovine. Novčani ekvivalenti i zajmovi priznaju se kad se novac položi u financijsku instituciju ili doznači zajmoprimcima. Financijski instrumenti početno se priznaju po fer vrijednosti. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po fer vrijednosti kroz višak ili manjak transakcijski troškovi dodaju se fer vrijednosti pri početnom priznavanju.

Financijski instrumenti prestaju se priznavati kad prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili subjekt prenese gotovo sve rizike i koristi od vlasništva drugoj strani.

Naknadna mjerenja

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak naknadno se iskazuje po fer vrijednosti s dobicima i gubicima koji proizlaze iz promjena fer vrijednosti uključenih u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem su nastali.

Zajmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku primjenom metodom efektivne kamatne stope.

Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se obračunava po fer vrijednosti. Dobici i gubici koji nastanu zbog promjena fer vrijednosti priznaju se u revalorizacijskoj pričuvi. Kamate na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju izračunate primjenom metode efektivne kamate priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Subjekt na svaki datum bilance ocjenjuje postoje li objektivni dokazi da je financijska imovina umanjena i bi li to trebalo unijeti u izvještaj o financijskom rezultatu.

1.3.2. Iznosi pretfinanciranja

Pretfinanciranje je plaćanje kojemu je svrha da se korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u predmetnom ugovoru, odluci, sporazumu ili temeljnom pravnom aktu. Likvidna sredstva ili predujam koriste se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu ili se vraćaju. Ako korisnik nema prihvatljivih izdataka, dužan je predujam dobiven pretfinanciranjem vratiti subjektu. Stoga, s obzirom na to da subjekt zadržava kontrolu nad pretfinanciranjem i ima pravo na povrat neprihvatljivog dijela, iznos se iskazuje kao imovina.

Pretfinanciranje se početno priznaje u bilanci kad se novac prenese primatelju. Izračunava se na temelju iznosa plaćene naknade. U sljedećim se razdobljima pretfinanciranje izračunava na temelju iznosa izvorno iskazanog u bilanci umanjenog za prihvatljive rashode (po potrebi uključujući procijenjene iznose) nastale tijekom predmetnog razdoblja.

1.3.3. Potraživanja i naplativa sredstva

U skladu s računovodstvenim pravilima Unije razmjenske i nerazmjenske transakcije iskazuju se zasebno. Da bi se te dvije kategorije razlikovale, pojam „potraživanje” koristi se isključivo za razmjenske transakcije, dok se za nerazmjenske transakcije, tj. kada EU dobiva vrijednost od drugog subjekta, a pritom ne daje izravno zauzvrat približno jednaku vrijednost, upotrebljava pojam „naplativa sredstva” (npr. sredstva naplativa od država članica povezana s vlastitim sredstvima).

Na potraživanja od razmjenskih transakcija primjenjiva je definicija financijskih instrumenata i stoga se oni klasificiraju kao zajmovi i potraživanja te se u skladu s time i mjere.

Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija prenose se u izvornom iznosu (usklađenom za iznos kamata i kazni) umanjenom za umanjenje vrijednosti. Umanjenje vrijednosti utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da subjekt neće moći naplatiti sve iznose koji dospijevaju u skladu s izvornim uvjetima naplativih sredstava. Iznos umanjenja vrijednosti razlika je između iznosa knjigovodstvene vrijednosti imovine i nadoknadivog iznosa. Iznos umanjenja vrijednosti priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu.

1.3.4. Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti financijski su instrumenti, a uključuju novac u blagajni, bankovne depozite po viđenju ili u kratkom roku, ostala kratkoročna visoko likvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

1.3.5. Obveze

Obveze obuhvaćaju iznose koji se odnose na razmjenske transakcije, npr. nabavu robe i usluga, i nerazmjenske transakcije, npr. zahtjeve za povrat troškova korisnika, bespovratna sredstva i druga financijska sredstva EU-a ili primljeno pretfinanciranje (vidjeti bilješku 1.4.1.).

Ako su korisnicima odobrena bespovratna ili druga financijska sredstva, zahtjevi za povrat troškova evidentiraju se u trenutku primitka zahtjeva kao obveze u visini zatraženog iznosa. Nakon provjere i prihvaćanja prihvatljivih troškova vrijednost obveza evidentira se u visini prihvaćenog i prihvatljivog iznosa.

Dugovanja koja nastaju zbog kupnje robe i usluga priznaju se po primitku računa u visini izvornog iznosa, a odgovarajući se rashodi računovodstveno evidentiraju nakon što subjekt prihvati isporučenu robu ili usluge.

1.3.6. Obračunati prihodi i troškovi te prihodi i troškovi budućeg razdoblja

Transakcije i događaji priznaju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Ako na kraju godine još nije izdan račun, a subjekt je pružio uslugu ili isporučio robu ili ima takvu ugovornu obvezu (npr. prema ugovoru), obračunati prihodi priznaju se u financijskim izvještajima. Nadalje, ako je na kraju godine izdan račun za usluge koje još nisu pružene ili za robu koja još nije isporučena, prihod se odgađa i priznaje u sljedećem računovodstvenom razdoblju.

Rashodi se obračunavaju u razdoblju na koje se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja obračunati rashodi priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Obračunati rashodi izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama koje je objavio računovodstveni službenik i kojima se želi osigurati da se u financijskim izvještajima točno prezentiraju gospodarske i ostale pojave koje trebaju odražavati. Analogno tomu, ako je plaćanje za usluge ili robu koji još nisu isporučeni izvršeno unaprijed, rashodi se odgađaju i priznaju u sljedećem obračunskom razdoblju.

1.4. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

1.4.1. Prihodi

Prihodi obuhvaćaju bruto priljeve ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala koje je subjekt primio ili treba primiti, koji predstavljaju povećanje neto imovine, osim povećanja doprinosa od vlasnika.

Ovisno o prirodi odnosnih transakcija u izvještaju o financijskom rezultatu razlikuju se:

i. Prihodi od nerazmjenskih transakcija

Prihodi od nerazmjenskih transakcija uključuju poreze i prijenose jer prenositelj osigurava resurse subjektu primatelju koji u zamjenu ne daje otprilike jednaku vrijednost. Prijenosi su priljevi budućih ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala od nerazmjenskih transakcija, osim poreza. Prijenosi subjekata iz EU-a uglavnom obuhvaćaju sredstva primljena od Komisije (npr. subvencije za uravnoteženje tradicionalnim agencijama, operativne subvencije za sporazume o delegiranju).

Imovinu nastalu prijenosom subjekt priznaje kada stekne kontrolu nad resursima kao rezultat prošlog događaja (prijenos) i kada očekuje da će od tih resursa ostvariti buduće ekonomske koristi ili uslužni potencijal i kada se fer vrijednost može pouzdano izmjeriti. Priljev sredstava iz nerazmjenske transakcije koji je priznat kao imovina (tj. novac) priznaje se i kao prihod, osim ako je prijenosom za subjekta nastala sadašnja obveza (uvjet) koju treba podmiriti prije priznavanja prihoda. Dok se taj uvjet ne ispuni, prihod se odgađa i priznaje kao obveza.

ii. Prihodi od razmjenskih transakcija

Prihodi od prodaje robe i usluga priznaju se kada su na kupca preneseni značajan rizik i koristi od vlasništva nad robom. Prihodi od transakcije koja uključuje pružanje usluga priznaju se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na datum izvještavanja.

1.4.2. Rashodi

Rashodi su smanjenja ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala tijekom izvještajnog razdoblja u obliku odljeva ili uporabe sredstava ili nastanka obveza koje uzrokuju smanjenja neto imovine. Uključuju rashode od razmjenskih i nerazmjenskih transakcija.

Rashodi od razmjenskih transakcija koji nastanu zbog kupnje robe i usluga priznaju se poslije isporuke subjektu i njihova primitka. Vrednuju se prema iznosu iz izvornog računa. Osim toga, na datum bilance rashodi za usluge pružene tijekom predmetnog razdoblja za koje još nije primljen ili prihvaćen račun priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Rashodi od nerazmjenskih transakcija odnose se na tri vrste prijenosa korisnicima: prijenosi prava, prijenosi na temelju ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi. Prijenosi se priznaju kao rashodi u razdoblju u kojem su nastali događaji koji su bili osnova za prijenose ako je određena vrsta prijenosa dopuštena na temelju propisa ili odobrena na temelju sklopljenog sporazuma, ako je korisnik ispunio sve kriterije prihvatljivosti i ako se iznos može realno procijeniti.

Po primitku zahtjeva za plaćanja ili zahtjeva za povrat troškova koji ispunjavaju kriterije za priznavanje, prihvatljivi iznos priznaje se kao rashod. Na kraju godine, nastali prihvatljivi rashodi koji su korisnicima dospjeli, ali ih oni još nisu prijavili, procjenjuju se i knjiže kao obračunati rashodi.

1.5. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE

1.5.1. Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina moguća je imovina koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati. Nepredviđena imovina objavljuje se kad priljev ekonomske koristi ili uslužnog potencijala postane vjerojatan.

1.5.2. Nepredviđene obveze

Nepredviđena obveza moguća je obveza čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati ili sadašnja obveza ako nije vjerojatno da će za namirenje obveze biti potreban odljev sredstava s ekonomskim koristima ili uslužnim potencijalom.

Nepredviđena obveza nastaje i u rijetkim okolnostima u kojima sadašnja obveza postoji, ali se njezin iznos ne može dovoljno pouzdano izračunati.

Nepredviđene obveze ne priznaju se u računovodstvenoj dokumentaciji. Iskazuju se osim u slučajevima u kojima mogućnost odljeva sredstava s ekonomskim koristima ili uslužnim potencijalom nije vjerojatna.

1.6. KAPITAL FONDA

Države članice ERF-a plaćaju doprinose za provedbu programa ERF-a kako je utvrđeno u unutarnjem sporazumu svakog ERF-a. U skladu s primjenjivom pravnom osnovom pozivi na uplatu kapitala, tj. zahtjevi za financiranje za određenu godinu N, utvrđuju se odlukom Vijeća u godini N-1, pri čemu su očekivana sredstva jasno namijenjena konkretnim budućim razdobljima.

Doprinosi koji ispunjavaju kriterije za doprinose od vlasnika (EAR 1) iskazuju se kao kapital fonda u financijskim izvještajima ERF-a. Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica ERF-a. Budući da se neupisani kapital fonda otvoreno oduzima od ukupnog kapitala fonda (vidjeti Izvještaj o promjenama neto imovine), u bilanci se priznaje samo upisani kapital fonda.

S obzirom na to da su dogovoreni doprinosi namijenjeni konkretnim izvještajnim razdobljima i da ERF ima pravo poduzeti pravne korake protiv države članice ERF-a samo u tim razdobljima, bilo kakvi unaprijed primljeni iznosi priznaju se kao odgođeni doprinosi kapitalu u okviru obveza, a ne kao upisani kapital.

1.7. SUFINANCIRANJE

Primljeni doprinosi za sufinanciranje ispunjavaju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i iskazuju se kao obveze prema državama članicama, državama nečlanicama i drugima. ERF je dužan iskoristiti doprinose za pružanje usluga trećim osobama, a u suprotnom je ta sredstva (primljene doprinose) dužan vratiti. Nepodmirene obveze koje se odnose na sporazume o sufinanciranju predstavljaju primljene doprinose za sufinanciranje umanjene za nastale rashode projekta. One ne utječu na neto imovinu.

Rashodi koji se odnose na projekte sufinanciranja priznaju se u trenutku njihova nastanka. Odgovarajući iznos doprinosa priznaje se kao prihod od poslovanja i ne utječe na poslovni rezultat godine.

2. BILJEŠKE UZ BILANCU

IMOVINA

2.1. FINANCIJSKA IMOVINA

Financijska imovina ERF-a 31. prosinca 2020. iznosila je 33 milijuna EUR (2019.: 36 milijuna EUR). Ona obuhvaća financijsku imovinu raspoloživu za prodaju koja se gotovo u cijelosti sastoji od vlasničkih instrumenata.

2.2. PRETFINANCIRANJE

U mnogim se ugovorima predviđa isplata predujmova prije početka radova ili isporuke robe ili usluga. Ponekad su rasporedom plaćanja predviđena plaćanja na temelju izvještaja o napretku. Sredstva za pretfinanciranje obično se isplaćuju u valuti zemlje ili područja u kojem se projekt provodi.

O trenutku njihove upotrebe ovisi hoće li se sredstva za pretfinanciranje iskazati kao kratkoročno ili dugoročno pretfinanciranje. Upotreba se definira temeljnim sporazumom o projektu. Svaka upotreba koja dospijeva u roku od dvanaest mjeseci nakon izvještajnog datuma iskazuje se kao kratkoročno pretfinanciranje. Budući da su brojni projekti ERF-a dugoročne naravi, nužno je da s njima povezani predujmovi budu dostupni dulje od godinu dana. Zato se neki iznosi pretfinanciranja iskazuju kao dugotrajna imovina.

(u milijunima EUR) Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Dugoročno pretfinanciranje 2.2.1 — 3 292 578 873 910 Kratkoročno pretfinanciranje 2.2.2 — 9 341 1 005 1 355 1 288 Ukupno — 12 633 1 583 2 228 2 199

Povećanje ukupnih sredstava pretfinanciranja za 29 milijuna EUR na dan 31. prosinca 2020. kombinirani je učinak povećanja sredstava pretfinanciranja u okviru 11. ERF-a (2019.: 1 401 milijuna EUR) i smanjenja pretfinanciranja u okviru 10. ERF-a (2019.: 766 milijuna EUR).

Povećanje sredstava pretfinanciranja u okviru 11. ERF-a može se najprije objasniti povećanjem predujmova isplaćenih za nove ugovore potpisane tijekom godine. 11. ERF započeo je 2015., a ugovaranje aktivnosti ERF-a doseglo je vrhunac 2020. Zbog toga se broj otvorenih ugovora povećao s oko 3 400 ugovora u 2019. na 3 550 ugovora u 2020. To povećanje sredstava pretfinanciranja dovelo je do povećanja novčanih odljeva i stoga do smanjenja novca i novčanih ekvivalenata (vidjeti bilješku 2.5.).

To smanjenje pretfinanciranja u okviru 10. ERF-a posljedica je uobičajenog životnog ciklusa ERF-a. Zbog privođenja kraju 10. ERF-a mnogi su ugovori izvršeni i zaključeni. Broj otvorenih ugovora u okviru tog ERF-a smanjio se s približno 2 600 ugovora 2019. na oko 2 500 ugovora 2020. U skladu s tim, smanjila se razina isplata sredstava pretfinanciranja korisnicima, a povećalo se poravnanje pretfinanciranja.

2.2.1. Dugoročno pretfinanciranje prema načinima upravljanja

(u milijunima EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 139 190 Izvršne agencije EU-a 8 6 Delegacije EU-a 25 49 171 244 Neizravno upravljanje Provoditelj: EIB i EIF 266 313 Međunarodne organizacije 347 291 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 28 22 Tijela javnog prava 49 22 Treće zemlje 11 17 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 1 1 702 666 Ukupno 873 910

2.2.2. Kratkoročno pretfinanciranje

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Pretfinanciranje (bruto) — 98 1 527 3 472 5 097 5 030 Poravnano na temelju datuma zaključenja — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 742 ) Ukupno — 9 341 1 005 1 355 1 288

2.2.3. Kratkoročno pretfinanciranje prema načinima upravljanja

(u milijunima EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija (40) 80 Izvršne agencije EU-a 14 15 Delegacije EU-a 206 188 180 283 Neizravno upravljanje Provoditelj: EIB i EIF 224 50 Međunarodne organizacije 572 569 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 73 86 Tijela javnog prava 146 119 Treće zemlje 155 180 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 4 1 1 175 1 005 Ukupno 1 355 1 288

2.2.4. Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem

Jamstvima se osigurava pretfinanciranje, a vraćaju se nakon naplate završnog potraživanja u okviru projekta.

(u milijunima EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Jamstva za pretfinanciranje 49 46

Povećanje jamstava za pretfinanciranje posljedica je povećanja sredstava pretfinanciranja.

Većina pretfinanciranja isplaćuje se u okviru neizravnog upravljanja. U tom slučaju korisnik jamstva nije ERF, već javni naručitelj. Iako ERF nije korisnik, tim jamstvima osigurava se njegova imovina.

2.3. DOPRINOSI SKRBNIČKIM FONDOVIMA

Pod ovim naslovom iskazuje se iznos uplaćenog doprinosa skrbničkom fondu EU-a Bêkou i skrbničkom fondu EU-a za Afriku. Doprinosi su iskazani bez troškova skrbničkih fondova koji se mogu pripisati ERF-u.

Doprinose skrbničkim fondovima izvršava Komisija u okviru izravnog upravljanja.

(u milijunima EUR) Neto doprinos na dan 31.12.2019. Uplaćeni doprinosi u 2020. Dodjela neto rashoda skrbničkog fonda 2020. Neto doprinos na dan 31.12.2020. Afrika 263 771 (649) 385 Bêkou 4 29 (24) 9 Ukupno 266 800 (673) 394

Doprinosi skrbničkim fondovima povećani su sa 600 milijuna EUR u 2019. na 800 milijuna EUR u 2020. Povećanje financiranja bilo je potrebno kako bi se pokrile povećane aktivnosti skrbničkih fondova, što je dovelo do većih rashoda u tom području.

2.4. NAPLATIVA SREDSTVA OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA I POTRAŽIVANJA OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

Razmjenske transakcije su transakcije u kojima subjekt prima imovinu ili usluge ili čije se obveze ukidaju, a drugoj strani izravno zauzvrat daje približno jednaku vrijednost (prvenstveno u obliku robe, usluga ili korištenja imovine). Nerazmjenske transakcije su transakcije u kojima subjekt dobije neku vrijednost od drugog subjekta, a pritom izravno zauzvrat ne daje približno jednaku vrijednost ili daje vrijednost drugom subjektu, a pritom zauzvrat ne dobije približno jednaku vrijednost.

(u milijunima EUR) Bilješka 31.12.2020. 31.12.2019. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4.1 48 32 Potraživanja od razmjenskih transakcija 2.4.2 92 91 Ukupno 140 123

2.4.1. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Države članice — — — — — 1 Klijenti — 5 50 5 61 27 Javna tijela — 11 14 2 27 21 Treće zemlje — 1 2 1 4 7 Smanjenje vrijednosti — (15) (28) (4) (49) (27) Međusobna dugovanja i potraživanja s institucijama EU-a — — — 4 4 5 Ukupno — 2 38 8 48 32

2.4.2. Potraživanja od razmjenskih transakcija

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Obračunati prihodi — 67 21 — 88 88 Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 181 (246) 1 663 (1 598 ) — — Ostalo — — — 4 4 4 Ukupno 181 (179) 1 684 (1 594 ) 92 91

U obračunate prihode uključeni su iznosi obračunatih kamata na pretfinanciranje, odnosno iznos od 62,6 milijuna EUR za projekt otpisa dugova Svjetske banke i od 18 milijuna EUR za Zakladu EU-a za afričku infrastrukturu u suradnji s EIB-om.

Stavka „Ostalo” obuhvaća samo potraživanje Fonda za globalnu energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju (GEEREF).

Radi veće učinkovitosti 11. ERF-u dodijeljena je jedinstvena riznica kojom su obuhvaćeni svi ERF-ovi, što za posljedicu ima operacije između različitih ERF-ova koje se poravnavaju dugovanjima i potraživanjima unutar ERF-a u bilancama različitih ERF-ova.

Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a iskazana su samo u pojedinačnim ERF-ovima. Ukupni iznos dugovanja i potraživanja unutar ERF-a jednak je nuli.

2.5. NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI (6)

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Posebni računi Središnje banke — — — 693 693 729 — — — 693 693 729 Tekući računi Komercijalne banke — — — 8 8 421 Novčana sredstva koja pripadaju financijskim instrumentima — — — 27 27 30 — — — 35 35 450 Ukupno — — — 728 728 1 179

Smanjenje iznosa pod ovim naslovom od 451 milijuna EUR može se prvenstveno objasniti povećanjem plaćanja s računa otvorenih u komercijalnim bankama, što je u skladu s povećanjem rashoda (vidjeti bilješku 3.3.) i povećanjem sredstava pretfinanciranja (vidjeti bilješku 2.2.). Neto plaćanja ERF-a 2020. dosegla su rekordno visoku razinu od 4 605 milijuna EUR (2019.: 3 910 milijuna EUR), uglavnom zbog pandemije bolesti COVID-19. Kao odgovor na pandemiju EU prilagođava svoje prioritete i programe s partnerskim zemljama, što je dovelo do povećanih isplata, osobito u projektima za borbu protiv krize uzrokovane bolešću COVID-19.

Kao i prethodnih godina, da bi se ograničio rizik druge ugovorne strane, više se novca drži na računima u središnjim bankama nego u komercijalnim bankama (vidjeti bilješku 5.1.).

OBVEZE

2.6. FINANCIJSKE OBVEZE

2.6.1. Obveze za sufinanciranje

Obveze za sufinanciranje sredstva su koja je ERF primio u okviru sporazuma o sufinanciranju. ERF te doprinose mora iskoristiti za pružanje dogovorenih usluga trećim stranama, a neiskorištena sredstva mora vratiti subjektima koji doprinose. Iznosi za sufinanciranje iskazuju se kao kratkoročni ili dugoročni ovisno o trenutku njihova korištenja.

Na kraju godine provodi se procjena svih obveza za sufinanciranje za svaki pojedinačni slučaj, a svi iznosi za koje nije vjerojatno da će se iskoristiti u sljedećih 12 mjeseci smatraju se dugoročnima. Trenutačni iznosi prikazani su u bilješci 2.7.2.

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Dugoročne obveze za sufinanciranje — — — 2 2 19 Kratkoročne obveze za sufinanciranje — — 10 32 42 69 Ukupno — — 10 34 44 88

Smanjenje ukupnih obveza za sufinanciranje u iznosu od 44 milijuna EUR većinom je posljedica povećanja rashoda nastalih u okviru sufinanciranih projekata (53,2 milijuna EUR), osobito povezanih s 11. ERF-om (vidjeti bilješku 3.4.), što je djelomično kompenzirano novim projektima sufinanciranja u iznosu od 9 milijuna EUR. Znatno smanjenje dugoročnog sufinanciranja u skladu je sa životnim ciklusom projekata sufinanciranja. Na kraju godine provodi se analiza otvorenih sufinanciranja za svaki pojedinačni slučaj i samo se iznosi koji se neće knjižiti sljedeće godine klasificiraju kao dugoročno sufinanciranje.

2.7. OBVEZE

(u milijunima EUR) Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Kratkoročne obveze 2.7.1 — 1 53 291 345 182 Razne obveze 2.7.2 — — 8 262 270 334 Ukupno — 1 62 553 615 516

2.7.1. Kratkoročne obveze

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Dobavljači — 4 44 93 141 97 Države članice — — — — — 2 Treće zemlje — — 2 187 189 78 Javna tijela — — 21 79 100 92 Ostale kratkoročne obveze — (4) (13) (68) (85) (88) Ukupno — — 53 291 345 182

Dugovanja većinom uključuju troškovnike koje je ERF primio u vezi s bespovratnim sredstvima dodijeljenima korisnicima. Evidentiraju se u trenutku zaprimanja troškovnika i za njegov cijeli iznos. Korisnicima se nakon provjere prihvatljivosti isplaćuju samo prihvatljivi iznosi. Na kraju godine analiziraju se nepodmireni zahtjevi za povrat troškova, a procijenjeni prihvatljivi iznosi povezani s tim zahtjevima za povrat troškova priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Procijenjeni neprihvatljivi iznosi iskazuju se kao ostale kratkoročne obveze.

Obveze dobavljača i trećih zemalja povećale su se zbog nekoliko računa koji nisu bili validirani i plaćeni prije kraja godine.

2.7.2. Razne obveze

(u milijunima EUR) Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Obveze za sufinanciranje 2.6.1 — — 10 32 42 69 Odgođeni doprinosi kapitalu 2.7.2.1 — — — 223 223 264 Razne obveze — — (2) 7 5 1 Ukupno — — 8 262 270 334

2.7.2.1. Odgođeni doprinosi kapitalu

Na dan 31. prosinca 2020. ukupan iznos od 223 milijuna EUR odnosi se na povrate državama članicama iz opozvanih ili neiskorištenih sredstava u okviru projekata iz osmog i devetog ERF-a (vidjeti bilješku 2.10.1.). Države članice složile su se da će povrat prebiti s doprinosima za 11. ERF tijekom prvog poziva za doprinose u 2021.

Osim povrata, na dan 31. prosinca 2020. nije bilo unaprijed uplaćenih doprinosa kapitalu.

2.8. OBRAČUNATI TROŠKOVI I PRIHOD BUDUĆEG RAZDOBLJA

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Obračunati troškovi — 67 217 1 243 1 526 1 318 Ostala aktivna i pasivna vremenska razgraničenja — — — 1 1 1 Ukupno — 67 217 1 244 1 527 1 319

Obračunati troškovi obuhvaćaju procijenjene rashode poslovanja za tekuće ili izvršene ugovore bez validiranih zahtjeva za povrat troškova, pri čemu su prihvatljivi rashodi korisnika procijenjeni na temelju najboljih dostupnih informacija. Dio procijenjenih obračunatih troškova koji se odnosi na plaćeno pretfinanciranje evidentiran je kao smanjenje iznosâ pretfinanciranja (vidjeti prethodnu bilješku 2.2 above.).

Povećanje pod ovim naslovom kombinirani je učinak povećanja obračunatih troškova u okviru 11. ERF-a (2019.: 983 milijuna EUR) i smanjenja obračunatih troškova u okviru 10. ERF-a (2019.: 240 milijuna EUR). To je u skladu sa životnim ciklusom ERF-a i isto je tako povezano s kretanjem broja otvorenih ugovora u okviru tih ERF-ova: provedba 11. ERF-a potpuno se ustalila do 2020. i stoga je 31. prosinca 2020. bilo znatno više otvorenih ugovora za koje su se troškovi morali procijeniti i obračunati (vidjeti bilješku 2.2.).

NETO IMOVINA

2.9. REVALORIZACIJSKA PRIČUVA

U skladu s računovodstvenim pravilima, usklađenje fer vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju obračunava se u revalorizacijskoj pričuvi.

(u milijunima EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Revalorizacijska pričuva 5 2

2.10. KAPITAL FONDA

2.10.1. Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Kapital fonda 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Neupisani kapital fonda — (15) — (18 440 ) (18 455 ) Upisani kapital fonda na dan 31.12.2019. 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 Kapital fonda 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Neupisani kapital fonda — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Upisani kapital fonda na dan 31.12.2020. 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986

Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica odgovarajućem fondu ERF-a kako je utvrđeno u svakom od unutarnjih sporazuma. Neupisana sredstva iznosi su koje države članice još nisu uplatile. Upisani kapital fonda obuhvaća doprinose koji su upisani u ERF i koje su države članice prenijele na račune riznice (vidjeti u nastavku).

Odlukom Vijeća (EU) 2020/1708 (7) doprinosi država članica utvrđeni unutarnjim sporazumima osmog i devetog ERF-a na odgovarajući su način umanjeni za iznos od 223 milijuna EUR iz sredstava opozvanih iz osmog i devetog ERF-a. Budući da su sredstva opozvana iz osmog ERF-a već prenesena u druge ERF-ove, iznos od 223 milijuna EUR oduzet je od kapitala devetog ERF-a. Povrati koji proizlaze iz tog smanjenja nadoknađeni su dodatnim pozivima za sredstva u 11. ERF-u. Povrat će se zapravo izvršiti smanjenjem prvog obroka za 2021., što objašnjava iznos odgođenog kapitala od 223 milijuna EUR (vidjeti bilješku 2.7.2.).

Ujedinjena Kraljevina 1. veljače 2020. prestala je biti država članica Europske unije. Iako Ujedinjena Kraljevina ostaje sudionica u ERF-u do zaključenja svih programa i preuzima jednake obveze kao države članice, u skladu s člankom 153. Sporazuma o povlačenju, njezin udio u neupotrijebljenim i opozvanim sredstvima iz osmog, devetog i 10. ERF-a ne mogu se ponovno upotrijebiti.

2.10.2. Upisani i neupisani kapital fonda po državama članicama i Ujedinjenoj Kraljevini

(u milijunima EUR) Doprinosi 11. ERF-u % Neupisani kapital na dan 31.12.2019. Kapital upisan u 2020. Neupisani kapital na dan 31.12.2020. Austrija 2,40 442 (105) 337 Belgija 3,25 599 (143) 456 Bugarska 0,22 40 (10) 31 Hrvatska 0,23 42 (10) 32 Cipar 0,11 21 (5) 16 Češka 0,80 147 (35) 112 Danska 1,98 365 (87) 278 Estonija 0,09 16 (4) 12 Finska 1,51 278 (66) 212 Francuska 17,81 3 285 (784) 2 501 Njemačka 20,58 3 795 (906) 2 889 Grčka 1,51 278 (66) 212 Mađarska 0,61 113 (27) 86 Irska 0,94 173 (41) 132 Italija 12,53 2 311 (551) 1 759 Latvija 0,12 21 (5) 16 Litva 0,18 33 (8) 25 Luksemburg 0,26 47 (11) 36 Malta 0,04 7 (2) 5 Nizozemska 4,78 881 (210) 671 Poljska 2,01 370 (88) 282 Portugal 1,20 221 (53) 168 Rumunjska 0,72 132 (32) 101 Slovačka 0,38 69 (17) 53 Slovenija 0,22 41 (10) 32 Španjolska 7,93 1 463 (349) 1 114 Švedska 2,94 542 (129) 413 Ujedinjena Kraljevina 14,68 2 707 (646) 2 061 Ukupno 100,00 18 440 (4 400 ) 14 040

Budući da je kapital osmog, devetog i 10. ERF-a u prethodnim godinama upisan i uplaćen u cijelosti, 2020. upisan je iznos od 4 400 milijuna EUR koji se u potpunosti odnosi na 11. ERF.

2.10.3. Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ovaj naslov obuhvaća sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova u osmi i deveti ERF.

2.10.4. Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Stanje na dan 31.12.2018. (2 509 ) 2 137 55 317 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (1) (27) 28 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — 181 (181) — Stanje na dan 31.12.2019. (2 510 ) 2 109 265 136 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (2) (69) 71 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (147) 147 — Stanje na dan 31.12.2020. (2 512 ) 2 041 188 283 —

Ovaj naslov uključuje sredstva prenesena između aktivnih ERF-ova.

Od stupanja na snagu Sporazuma iz Cotonoua, sva nepotrošena sredstva iz prethodnih aktivnih ERF-ova prenose se u najnoviji ERF nakon opoziva. Prijenosom sredstava iz drugih ERF-ova povećava se iznos odobrenih sredstva fonda primatelja, a smanjuje iznos odobrenih sredstva fonda podrijetla. Za sredstva prenesena u pričuvu za uspješnost 10. i 11. ERF-a obveze se mogu preuzeti samo pod posebnim uvjetima, kako je utvrđeno unutarnjim sporazumima.

3. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

PRIHODI

(u milijunima EUR) Bilješka 2020. 2019. Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 92 28 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 43 46 Ukupno 135 74

3.1. PRIHODI OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

(u milijunima EUR) Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2020. 2019. Povrat troškova (1) 5 28 7 39 13 Prihodi od sufinanciranja 3.1.1 — — 41 12 53 14 Ukupno (1) 5 69 19 92 28

Nerazmjenski prihodi mogu se raščlaniti po načinu upravljanja, kako slijedi:

(u milijunima EUR) 2020. 2019. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 2 1 Delegacije EU-a 11 6 13 6 Neizravno upravljanje Provoditelj: Treće zemlje 42 15 Tijela javnog prava 13 Međunarodne organizacije 17 5 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 7 2 79 22 Ukupno 92 28

3.1.1. Prihodi od sufinanciranja

Primljeni doprinosi za sufinanciranje ispunjavaju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i kao takvi ne bi trebali utjecati na izvještaj o financijskom rezultatu. Doprinosi se evidentiraju kao obveze (vidjeti bilješke 2.6.1. i 2.7.2.) dok se ne ispune uvjeti za donirana sredstva, tj. dok ne nastanu prihvatljivi rashodi (vidjeti bilješku 3.4.). Odgovarajući iznos tada se priznaje u izvještaju o financijskom rezultatu kao nerazmjenski prihod od sufinanciranja. U skladu s tim, učinak na poslovni rezultat godine jednak je nuli.

3.2. PRIHODI OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2020. 2019. Financijski prihodi — 5 1 1 6 7 Ostali prihodi — 5 18 13 37 39 Ukupno — 10 19 14 43 46

Financijski prihodi uglavnom obuhvaćaju obračunate kamate na dospjele naloge za povrat (1,5 milijuna EUR) i kamate na pretfinanciranje (4,7 milijuna EUR). Ostali prihodi većinom se odnose na dobitke od tečajnih razlika. Odgovarajući gubici od tečajnih razlika bilježe se pod ostalim rashodima (vidjeti bilješku 3.6.).

RASHODI

Ovaj naslov uključuje rashode nastale u vezi s operativnim aktivnostima.

3.3. INSTRUMENTI POMOĆI

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2020. 2019. Programska pomoć — — 244 2 646 2 889 2 120 Makroekonomska potpora — (8) — — (8) 29 Sektorska politika — 3 — — 3 (0) Projekti unutar AKP-a — (22) 212 829 1 019 951 Pomoć u nuždi — (7) 5 21 19 112 Institucijska potpora — — 2 10 13 7 Doprinosi skrbničkim fondovima — — — 673 673 535 Ukupno — (33) 462 4 179 4 607 3 755

Rashodi poslovanja ERF-a odnose se na različite instrumente pomoći i razlikuju se ovisno o načinu isplate novčanih sredstva i vrsti upravljanja.

Rashodi poslovanja 2020. znatno su se povećali za 852 milijuna EUR uglavnom zbog povećanja troškova u okviru 11. ERF-a (3 141 tisuća EUR u 2019. i 4 179 tisuća EUR u 2020.). Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do povećanja rashoda u okviru 11. ERF-a, osobito zato što su projekti preusmjereni na suočavanje s krizom. Usto, promjene u rashodima u okviru 10. i 11. ERF-a također su u skladu sa životnim ciklusom ERF-a i povezane su s kretanjem broja otvorenih ugovora u okviru tih ERF-ova. U 2020. 11. ERF dosegnuo je zrelost, što znači da je krajem godine bilo znatno više ugovora u kojima su nastali rashodi (vidjeti bilješku 2.2.). Suprotno tome, mnogi su ugovori u okviru 10. ERF-a i prethodnih ERF-ova izvršeni i zaključeni 2020., što je dovelo do manjih rashoda nastalih u okviru tih ERF-ova.

U okviru 11. ERF-a, povećanje rashoda prvenstveno je posljedica povećanja programske pomoći (povećanje s 2 120 tisuća EUR u 2019. na 2 889 tisuća EUR u 2020.) i doprinosa skrbničkim fondovima (povećanje s 535 milijuna EUR u 2019. na 673 milijuna EUR u 2020.). S druge strane, rashodi koji se odnose na pomoć u nuždi smanjeni su za 92 milijuna EUR. Kako je već spomenuto, u okviru 11. ERF-a struktura rashoda za instrumente pomoći promijenjena je u odnosu na 2019. kako bi se odgovorilo na potrebe nastale zbog pandemije bolesti COVID-19.

Negativan iznos u okviru devetog ERF-a većinom je posljedica poništenja završnih knjiženja za 2019.

3.4. RASHODI ZA SUFINANCIRANJE

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2020. 2019. Sufinanciranje — — 41 12 53 14

U ovaj su naslov uključeni rashodi za sufinanciranje projekata nastali u 2020. Potrebno je napomenuti da nastali rashodi uključuju iznose procijenjene u postupku zaključenja poslovnih knjiga (pa stoga i poništenje procijenjenih iznosa za prethodnu godinu).

Mnogi sufinancirani projekti u okviru 11. ERF-a u 2020. su dovršeni i dosegli su zrelost, što je dovelo do povećanja rashoda i smanjenja obveza za sufinanciranje (vidjeti bilješku 2.6.1. i 2.7.2.).

U skladu s računovodstvenim pravilima o sufinanciranju nastali iznosi nisu utjecali na rezultat godine jer su priznati i u rashodima za sufinanciranje i u prihodima od sufinanciranja (bilješka 3.1.1.).

Instrumenti pomoći i rashodi za sufinanciranje po vrstama upravljanja

(u milijunima EUR) 2020. 2019. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 168 86 Izvršne agencije EU-a 14 (13) Skrbnički fondovi 19 483 Delegacije EU-a 1 969 1 141 2 170 1 697 Neizravno upravljanje Provoditelj: EIB i EIF (67) 145 Međunarodne organizacije 1 268 1 003 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 243 126 Tijela javnog prava 248 184 Treće zemlje 795 613 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 2 1 2 490 2 073 Ukupno 4 660 3 770

3.5. FINANCIJSKI TROŠKOVI

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2020. 2019. Otpis potraživanja (1) 3 16 4 21 1

Povećanje pod ovim naslovom posljedica je povećanja procijenjenih rashoda za nenaplative iznose iz starijih naloga za povrat sredstava (preko 2 godine), stečaja i oslobođenja.

3.6. OSTALI RASHODI

U stavku „Administrativni rashodi i rashodi za IT” uključeni su iznosi temeljeni na Unutarnjem sporazumu ERF-a koji se dodjeljuju Komisiji za pokriće administrativnih troškova sjedišta i delegacija nastale pri upravljanju programima ERF-a. Takozvani „rashodi za potpore” uglavnom obuhvaćaju rashode za pripremu, praćenje, nadzor i evaluaciju projekata te rashode za računalne mreže, tehničku pomoć, financijsko upravljanje i predviđanje itd.

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2020. 2019. Administrativni rashodi i rashodi za IT — — — 120 120 220 Rezervacija za rizike i troškove — — — — — — Ostvareni gubici od potraživanja od kupaca — 4 1 — 4 3 Gubici od tečajnih razlika — 6 24 42 72 37 Ukupno (0) 9 25 162 196 260

Smanjenje pod ovim naslovom kombinirani je učinak znatnog smanjenja procijenjenih administrativnih rashoda i rashoda za IT (2019.: 220 milijuna EUR) i povećanja rashoda koji se odnose na gubitke od tečajnih razlika (2019.: 37 milijuna EUR).

4. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE TE OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.1. NEPREDVIĐENA IMOVINA

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Jamstva za ispunjenje obveza — 7 4 — 12 15 Jamstva za zadržane iznose — 5 3 — 9 9 Ukupno — 13 7 — 21 24

Jamstva za ispunjenje obveza zahtijevaju se kako bi se osiguralo da korisnici sredstava ERF-a ispunjavaju obveze iz ugovora s ERF-om.

Jamstva za zadržane iznose odnose se samo na ugovore o radovima. Obično se zadržava 10 % privremenih plaćanja korisnicima kao jamstvo da će izvođači radova ispuniti svoje obveze. Ti se zadržani iznosi iskazuju kao obveze. Ovisno o odobrenju javnog naručitelja, izvođač radova može umjesto toga dostaviti jamstvo za zadržane iznose kojim se zamjenjuju iznosi zadržani od privremenih plaćanja. Ta jamstva za zadržane iznose iskazuju se kao nepredviđena imovina.

U slučaju ugovora kojima se neizravno upravlja jamstva pripadaju naručitelju, a ne ERF-u, i stoga ih ERF ne iskazuje.

4.2. OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.2.1. Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu iskazane kao rashod

Iznos objavljen u nastavku odnosi se na proračunski RAL („Reste à Liquider”) umanjen za povezane iznose koji su u izvještaju o financijskom rezultatu iskazani kao rashodi. Proračunski RAL iznos je preuzetih obveza za koje još nije izvršeno plaćanje i/ili koje još nisu opozvane. To je uobičajena posljedica višegodišnjih programa.

(u milijunima EUR) Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2020. 31.12.2019. Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu iskazane kao rashod — 42 580 6 602 7 224 8 564

Proračunski RAL na dan 31. prosinca 2020. iznosio je ukupno 9 286 milijuna EUR (2019.: 10 270 milijuna EUR).

5. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZICIMA

Sljedeća objavljivanja o upravljanju financijskim rizicima ERF-a odnose se na operacije riznice koje u ime ERF-a radi izvršenja sredstva Fonda izvršava Komisija.

5.1. POLITIKE UPRAVLJANJA RIZICIMA I AKIVNOSTI ZAŠTITE OD RIZIKA

Pravila i načela upravljanja operacijama riznice utvrđeni su Financijskom uredbom o 11. ERF-u i Unutarnjim sporazumom.

Na temelju navedenih propisa primjenjuju se sljedeća glavna načela:

(a) države članice doprinose za ERF uplaćuju na posebne račune otvorene pri središnjoj banci svake države članice ili financijske institucije koju država članica odredi. Iznosi doprinosa ostaju na tim posebnim računima do trenutka plaćanja ERF-u,

(b) države članice doprinose za ERF uplaćuju u eurima, dok se plaćanja ERF-a iskazuju u eurima i drugim valutama,

(c) na bankovnim računima koje Komisija otvori u ime ERF-a nije dopušteno prekoračenje.

Uz posebne račune Komisija u ime ERF-a u financijskim institucijama (središnje banke i komercijalne banke) otvara i druge bankovne račune za potrebe isplata i uplata, osim za doprinose koje države članice uplaćuju u proračun.

Operacije riznice i plaćanja visoko su automatizirane i provode se suvremenim informatičkim sustavima. Kako bi se jamčila sigurnost sustava i osiguralo razdvajanje dužnosti u skladu s Financijskom uredbom, standardima unutarnje kontrole Komisije i revizijskim načelima, primjenjuju se posebni postupci.

Upravljanje operacijama riznice i plaćanja uređeno je pisanim smjernicama i postupcima kojima je cilj ograničiti operativni i financijski rizik i osigurati odgovarajuću razinu kontrole. Njima su obuhvaćene različite operacije, a poštovanje smjernica i postupaka redovito se provjerava.

5.2. VALUTNI RIZIK

Izloženost ERF-a valutnom riziku na kraju godine – neto pozicija

(u milijunima EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno Financijska imovina Potraživanja i naplativa sredstva 65 — — — 69 6 140 — — — — 115 8 123 Novac i novčani ekvivalenti 2 — — — 726 — 728 1 — — — 1 178 — 1 179 67 — — — 795 6 868 1 — — — 1 293 8 1 302 Financijske obveze Dugoročne financijske obveze — — — — (2) — (2) — — — — (19) — (19) Obveze (16) — (6) — (603) 10 (615) (7) — — — (509) — (516) (16) — (6) — (605) 10 (617) (7) — — — (528) — (535) Ukupno 51 — (6) — 190 16 251 (6) — — — 765 8 767

Svi doprinosi drže se u eurima, a druge se valute kupuju samo kada su potrebne za izvršenje plaćanja. Stoga operacije riznice ERF-a nisu izložene valutnom riziku.

5.3. KAMATNI RIZIK

ERF ne uzajmljuje novac te stoga nije izložen kreditnom kamatnom riziku. Međutim, budući da je stopa na stalno raspoloživu mogućnost deponiranja kod ESB-a negativna (-0,5 % od rujna 2019.), kamate na depozite u eurima su negativne.

Doprinose proračunu ERF-a svaka država članica uplaćuje na poseban račun otvoren pri financijskoj instituciji koju odredi država članica. U skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2016/888 (8) sve negativne kamate po tim računima snosi relevantna država članica.

Međutim, na prekonoćna salda na računima otvorenim u komercijalnim bankama obračunavaju se negativne kamate. Komisija je u ime ERF-a stoga uvela postupke upravljanja gotovinom kako bi iznosi na tim računima i negativni troškovi kamata bili što manji. Troškovi kamata izračunavaju se primjenom promjenjivih tržišnih kamatnih stopa na koje se primjenjuje (pozitivna ili negativna) ugovorna marža. Uvedene su kontrole kako bi ti troškovi kamata bili u skladu s ugovornim obvezama.

5.4. KREDITNI RIZIK (RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE)

Financijska imovina koja nije dospjela niti joj je vrijednost umanjena:

(u milijunima EUR) Ukupno Nedospjela i neumanjena Dospjela, ali neumanjena < 1 godine 1-5 godina > 5 godina Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 140 124 7 9 — Ukupno na dan 31.12.2020. 140 124 7 9 — Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 123 100 16 7 — Ukupno na dan 31.12.2019. 123 100 16 7 —





Financijska imovina po kategorijama rizika:

(u milijunima EUR) 31.12.2020. 31.12.2019. Potraživanja Novac Ukupno Potraživanja Novac Ukupno Druge ugovorne strane s vanjskim kreditnim rejtingom Izvrstan i visok rejting 9 372 381 7 958 965 Viši srednji rejting — 211 211 — 220 220 Niži srednji rejting — 145 145 — 1 1 Neinvesticijski rejting — — — — — — 9 728 737 7 1 179 1 186 Druge ugovorne strane bez vanjskog kreditnog rejtinga Skupina 1. (dužnici koji u prošlosti nisu bili u statusu neispunjavanja obveza) 131 — 131 116 — 116 Skupina 2. (dužnici koji su u prošlosti bili u statusu neispunjavanja obveza) — — — — — — Ukupno 131 — 131 116 — 116 Ukupno 140 728 868 123 1 179 1 302

Sredstva u kategorijama rejtinga neulagački stupanj i niži srednji stupanj odnose se prvenstveno na doprinose država članica ERF-u koji se uplaćuju na posebne račune koje su države članice otvorile u skladu s člankom 20. stavkom 3. Financijske uredbe koja se primjenjuje na ERF. U skladu s tom uredbom iznos takvih doprinosa mora ostati na tim posebnim računima dok ne bude potrebno izvršiti plaćanja.

U skladu s Financijskom uredbom koja se primjenjuje na ERF većina sredstava riznice ERF-a drži se na posebnim računima koje su države članice otvorile u svrhu plaćanja svojih doprinosa. Svi ti računi vode se u riznicama država članica ili središnjim nacionalnim bankama. Te su institucije izložene najnižem riziku druge ugovorne strane za ERF (riziku su izložene države članice).

Kada je riječ o dijelu sredstava iz riznice ERF-a koji se drži u komercijalnim bankama u svrhu izvršenja plaćanja, na te se račune sredstva uplaćuju neposredno prije roka i time automatski upravlja Komisijin sustav za upravljanje gotovinom riznice. Na svim se računima drži najmanji iznos novca, razmjerno prosječnom iznosu dnevnih isplata s tih računa. Stoga se na tim računima preko noći stalno drže mali iznosi i tako ograničava izloženost ERF-a riziku.

Osim toga, pri odabiru komercijalnih banaka primjenjuju se posebne smjernice radi smanjenja rizika druge ugovorne strane kojem je ERF izložen.

Sve komercijalne banke biraju se pozivom na podnošenje ponuda. Najniži kratkoročni kreditni rejting potreban za sudjelovanje u natječajima jest P-1 kreditne agencije Moody ili istovjetni rejting (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i propisno opravdanim okolnostima može se prihvatiti i niži rejting.

5.5. RIZIK LIKVIDNOSTI

Analiza dospijeća financijskih obveza prema preostalom ugovornom dospijeću

(u milijunima EUR) < 1 godine 1-5 godina > 5 godina Ukupno Financijske obveze na dan 31.12.2020. 615 2 — 617 Financijske obveze na dan 31.12.2019. 516 2 17 535

Proračunskim načelima koja se primjenjuju na ERF osigurava se da su ukupna gotovinska sredstva za proračunsko razdoblje uvijek dovoljna za izvršenje plaćanja. Ukupni doprinosi država članica jednaki su iznosu odobrenih sredstava za plaćanje u relevantnom proračunskom razdoblju.

Doprinosi država članica ERF-u uplaćuju se, međutim, u tri obroka godišnje, dok je u plaćanjima prisutna sezonalnost.

Kako bi se u svakom trenutku osigurao dovoljan iznos sredstava riznice za plaćanja u određenom mjesecu, riznica Komisije i odgovarajuće službe koje izvršavaju plaćanja redovito razmjenjuju informacije o stanju riznice.

Osim toga, u kontekstu dnevnih operacija riznice ERF-a automatiziranim upravljanjem novčanim sredstvima osigurava se dovoljna likvidnost svih bankovnih računa ERF-a na dnevnoj osnovi.

6. IZVJEŠTAVANJE POVEZANIH STRANAKA

Povezane stranke ERF-a su Skrbnički fond EU-a Bêkou, Skrbnički fond EU-a za Afriku te Europska komisija. Transakcije između tih subjekata provode se u okviru redovnih aktivnosti ERF-a te stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a nisu potrebni posebni zahtjevi za izvještavanje o tim transakcijama.

ERF nema zasebno upravljanje jer njime upravlja Komisija. Prava ključnog upravljačkog osoblja EU-a, uključujući Komisiju, objavljena su u konsolidiranoj godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europske unije pod naslovom 7.2. „Prava ključnog upravljačkog osoblja”.

7. DOGAĐAJI NAKON DATUMA BILANCE

Do datuma slanja ove računovodstvene dokumentacije računovodstveni službenik ERF-a nije otkrio nikakva značajna pitanja koja bi u okviru ovog odjeljka nalagala zasebno objavljivanje niti su mu takva pitanja prijavljena. Godišnja računovodstvena dokumentacija i s njome povezane bilješke izrađene su na temelju najnovijih dostupnih informacija i to se odražava u objavljenim informacijama.

8. USKLAĐENJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

Poslovni rezultat godine izračunava se primjenom računovodstvenih načela nastanka poslovnog događaja. Proračunski rezultat izračunava se međutim na primjenom računovodstvenog načela blagajne. Budući da poslovni rezultat i proračunski rezultat obuhvaćaju iste poslovne transakcije, korisna je kontrola kojom se osigurava njihova usklađenost. U sljedećoj tablici prikazano je njihovo usklađenje, istaknuti su ključni iznosi usklađenja te razdvajanje stavki prihoda i rashoda. U bilješkama uz tablicu nalaze se dodatne informacije o prirodi ključnih usklađenih stavki.

(u milijunima EUR) 2020. 2019. POSLOVNI REZULTAT GODINE (4 744 ) (3 956 ) Prihodi Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna (2) — Prava dodijeljena u tekućoj godini koja još nisu naplaćena (23) (16) Prava dodijeljena u prethodnim godinama i naplaćena u tekućoj godini 13 23 Neto učinak pretfinanciranja 61 53 Obračunati prihodi (neto) (33) (67) Ostalo — (3) Rashodi Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni 119 107 Rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini (817) (672) Neto učinak pretfinanciranja (281) (44) Obračunati rashodi (neto) 1 102 719 PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE (4 604 ) (3 856 )

8.1. USKLAĐENE STAVKE – PRIHODI

Proračunski prihodi za financijsku godinu odgovaraju prihodima naplaćenima od dodijeljenih prava utvrđenih tijekom godine i iznosima naplaćenima od dodijeljenih prava utvrđenih u prethodnim godinama.

Dodijeljena prava koja ne utječu na proračunski rezultat evidentiraju se u poslovnom rezultatu, ali se iz proračunske perspektive ne mogu smatrati prihodima jer se naplaćeni iznos prenosi u pričuve i ne može se preraspodijeliti u druge svrhe bez odluke Vijeća.

U svrhu usklađenja od poslovnog rezultata treba oduzeti dodijeljena prava utvrđena tijekom tekuće godine koja još nisu naplaćena jer nisu dio proračunskih prihoda. S druge strane, u svrhu usklađenja poslovnom rezultatu treba dodati prava dodijeljena u prethodnim godinama i naplaćena u tekućoj godini.

Redak s neto učinkom pretfinanciranja odnosi se na poravnanje pretfinanciranja iznosima koje su korisnici vratili. Ti novčani primici čine proračunske prihode, no ne utječu na poslovni rezultat i stoga mu se trebaju dodati za potrebe usklađenja.

Neto unaprijed obračunati prihodi uglavnom se sastoje od stavki vremenskih razgraničenja obračunatih radi zaključenja poslovnih knjiga na kraju godine. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. unaprijed obračunati prihodi za tekuću godinu umanjeni za poništene unaprijed obračunate prihode iz prethodnih godina.

8.2. USKLAĐENE STAVKE – RASHODI

Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni dodaju se zbog usklađenja jer su uključeni u poslovni rezultat, ali nisu dio proračunskih rashoda. S druge strane, rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini oduzimaju se za potrebe usklađenja od poslovnog rezultata jer iako su dio proračunskih rashoda tekuće godine ne utječu na poslovni rezultat niti, u slučaju ispravaka, umanjuju rashode.

Novčani primici od ukinutih plaćanja ne utječu na poslovni rezultat, ali utječu na proračunski rezultat.

Neto učinak pretfinanciranja kombinacija je novih iznosa pretfinanciranja plaćenih u tekućoj godini (koji se priznaju kao proračunski rashodi godine) i poravnanja pretfinanciranja plaćenog u tekućoj godini ili prethodnih godina prihvaćanjem prihvatljivih troškova. Potonji predstavljaju rashod u smislu računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja, ali ne i u smislu proračunskog računovodstva jer se plaćanje početnog iznosa pretfinanciranja već uzelo u obzir kao proračunski rashod u trenutku njegova plaćanja.

Neto obračunati rashodi uglavnom su iznosi vremenskih razgraničenja obračunatih za potrebe zaključenja poslovnih knjiga na kraju godine, tj. prihvatljivi rashodi korisnika sredstava ERF-a koji ERF-u još nisu prijavljeni. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. unaprijed obračunati troškovi za tekuću godinu umanjeni za poništene unaprijed obračunate troškove prethodnih godina.

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a BÊKOU ZA 2020. (9)

INFORMACIJE O SKRBNIČKOM FONDU EU-a BÊKOU

Opće informacije o skrbničkim fondovima Unije

Osnivanje

U skladu s člancima 234. i 235. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (10) i člankom 35. financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (11) Europska komisija može osnivati skrbničke fondove Unije za vanjska djelovanja („skrbnički fondovi EU-a”). Skrbnički fondovi unije osnivaju se na temelju sporazuma zaključenog s drugim donatorima za djelovanja u nuždi i djelovanja nakon nužde potrebna u svrhu odgovora na krizu ili za tematska djelovanja.

Skrbničke fondove Unije osniva Europska komisija odlukom koju donosi nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem ili njihova odobrenja. Ta odluka sadržava osnivački sporazum sklopljen s drugim donatorima.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se i izvršavaju pod sljedećim uvjetima:

— postoji dodana vrijednost intervencije Unije: ciljevi skrbničkih fondova Unije, posebno zbog njihova opsega ili potencijalnih učinaka, mogu se bolje postići na razini Unije nego na nacionalnoj razini te se primjenom postojećih instrumenata financiranja ne bi mogli dostatno postići ciljevi politika Unije,

— skrbnički fondovi Unije osiguravaju jasnu političku vidljivost Unije i upravljačke prednosti te bolju kontrolu Unije nad rizicima i isplatama doprinosa Unije i ostalih donatora,

— skrbnički fondovi Unije ne udvostručavaju ostale postojeće kanale financiranja ili slične instrumente bez pružanja ikakve dodatnosti,

— ciljevi skrbničkih fondova Unije usklađeni su s ciljevima instrumenta Unije ili ciljevima proračunske stavke iz koje se financiraju.

Postojeći skrbnički fondovi EU-a

Komisija je dosad osnovala četiri skrbnička fonda EU-a:

— Skrbnički fond EU-a Bêkou, čiji je cilj poduprijeti sve aspekte izlaska Srednjoafričke Republike iz krize i njezinu obnovu. Osnovan je 15. srpnja 2014.,

— Skrbnički fond EU-a Madad, regionalni skrbnički fond Europske unije kao odgovor na krizu u Siriji. Osnovan je 15. prosinca 2014.,

— Skrbnički fond EU-a za Afriku, krizni skrbnički fond Europske unije za stabilnost i borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljavanja u Africi. Osnovan je 12. studenoga 2015.,

— Skrbnički fond EU-a za Kolumbiju, čiji je cilj poduprijeti provedbu mirovnog sporazuma na početku razdoblja oporavka i stabilizacije nakon sukoba. Osnovan je 12. prosinca 2016.

Zadaća

Skrbnički fond EU-a Bêkou osnovan je u svrhu stabilizacije i obnove Srednjoafričke Republike. Njegov glavni cilj, utvrđen u Osnivačkom sporazumu, je „pružati usklađenu, ciljanu potporu za povećanje otpornosti ranjivih skupina i podupirati sve aspekte povezane s izlaskom iz krize i obnovom Srednjoafričke Republike, koordinirati mjere u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te pomagati susjednim zemljama u suočavanju s posljedicama krize”.

Glavne operativne aktivnosti

Skrbnički fond Unije prikuplja sredstva od različitih donatora u svrhu financiranja programa na temelju dogovorenih ciljeva. Skrbnički fond EU-a Bêkou od svojeg je osnivanja u srpnju 2014. donio 22 programa za više od 2,5 milijuna korisnika. Programi su usmjereni na pomoć Srednjoafričkoj Republici i njezinim stanovnicima nakon krize 2013. Konkretno, Skrbnički fond EU-a Bêkou namijenjen je osiguranju pristupa osnovnim uslugama (u prvom redu zdravstvu te vodoopskrbi i odvodnji) te promicanju socijalne kohezije i pomirenja.

Upravljanje

Skrbničkim fondom EU-a Bêkou upravlja Komisija, koja ima i funkciju tajništva njegovih dvaju upravljačkih tijela: odbora i operativnog odbora skrbničkog fonda. Odbor i operativni odbor Skrbničkog fonda EU-a Bêkou sastoji se od predstavnika donatora, Komisije i Europskog parlamenta, predstavnika tijela Srednjoafričke Republike i promatrača. Pravila o sastavu odbora i njegova interna pravila utvrđuju se osnivačkim sporazumom skrbničkog fonda Unije.

Glavna zadaća odbora je utvrditi i ispitati opću strategiju skrbničkog fonda. Operativni odbor zadužen je za odlučivanje o mjerama koje se financiraju sredstvima fonda i nadzire njihovu provedbu. Osim toga, odobrava godišnju računovodstvenu dokumentaciju i godišnje izvještaje o aktivnostima koje se financiraju sredstvima skrbničkog fonda.

Izvori financiranja

Skrbnički fond EU-a Bêkou financira se iz doprinosa donatora.

Godišnja računovodstvena dokumentacija

Osnova za pripremu

Pravni okvir i rokovi za pripremu godišnje računovodstvene dokumentacije utvrđeni su u „Sporazumu o osnivanju skrbničkog fonda Europske unije za Srednjoafričku Republiku (Skrbnički fond EU-a Bêkou) i utvrđivanju njegovih internih pravila” („Osnivački sporazum”). U skladu s Osnivačkim sporazumom, godišnja računovodstvena dokumentacija priprema se u skladu s pravilima koja donese računovodstveni službenik Komisije (računovodstvena pravila EU-a, EAR), koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS).

Računovodstveni službenik

Računovodstveni službenik Komisije djeluje kao računovodstveni službenik skrbničkih fondova Unije. Računovodstveni službenik odgovoran je za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i računskog plana koji je zajednički svim skrbničkim fondovima Unije. Unutarnji revizor Komisije, OLAF i Revizorski sud imaju iste ovlasti nad skrbničkim fondovima Unije kakve imaju i nad drugim djelovanjima koje provodi Komisija. Skrbnički fondovi Unije svake godine podliježu neovisnoj vanjskoj reviziji.

Izrada godišnje računovodstvene dokumentacije

Godišnja računovodstvena dokumentacija obuhvaća razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca i uključuje financijske izvještaje i izvještaje o izvršenju proračuna. Financijski izvještaji i dopunske bilješke sastavljaju se na osnovi računovodstvenog načela nastanka poslovnog događaja, a izvještaji o izvršenju proračuna prvenstveno se temelje na kretanjima gotovine.

Postupak od privremene računovodstvene dokumentacije do razrješnice

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije provodi neovisni vanjski revizor. Privremena računovodstvena dokumentacija koju izrađuje računovodstveni službenik prosljeđuje se do 1. ožujka sljedeće godine revizorskom društvu koje subjekt odabere u okviru natječaja. Nakon revizije računovodstveni službenik izrađuje konačnu godišnju računovodstvenu dokumentaciju i podnosi je operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

Godišnja računovodstvena dokumentacija Skrbničkog fonda EU-a Bêkou konsolidirana je u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europskog razvojnog fonda.

Najvažnija operativna postignuća

Postignuća godine

EU je svoj prvi skrbnički fond, pod nazivom Bêkou (što na jeziku sango znači „nada”), osnovao u srpnju 2014. kako bi pomogao Srednjoafričkoj Republici i njezinim stanovnicima nakon krize 2013. Skrbnički fond EU-a Bêkou namijenjen je osiguranju pristupa osnovnim uslugama (u prvom redu zdravstvu te vodoopskrbi i odvodnji), kao i promicanju ruralnog razvoja, gospodarskog oporavka i pomirenja. Skrbnički fond EU-a Bêkou od svojeg je osnivanja donio 23 programa za više od 2,8 milijuna korisnika.

Unatoč postojanju demokratski izabrane vlade i potpisivanju mirovnog sporazuma u veljači 2019. sigurnosna je situacija u Srednjoafričkoj Republici i dalje nestabilna. U tom složenom i nesigurnom okruženju Skrbnički fond EU-a Bêkou iskorištava svoje komparativne prednosti u smislu fleksibilnosti i prilagodljivosti promjenjivim okolnostima. Osim toga, Skrbnički fond EU-a Bêkou i dalje je jedini instrument kojim se gradi otpornost stanovništva i države istinskim pristupom povezivanja pomoći, obnove i razvoja.

Najvažnija operativna postignuća 2020. uključuju sljedeće:

— u okviru Skrbničkog fonda EU-a Bêkou u travnju su pisanim postupkom donesena tri nova programa. Ti programi uključuju treću fazu programa za rodna pitanja, drugu fazu djelovanja za pomirenje kojim se predviđa daljnja podrška srednjoafričkim radijima, a osobito radiju Ndeke Luka, i novi program strukovnog osposobljavanja u ruralnom sektoru,

— kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, Skrbnički fond EU-a Bêkou uložio je znatan trud kako bi preusmjerio, ubrzao i prioritetno proveo djelovanja radi što učinkovitijeg suočavanja s krizom. U tom su kontekstu programi za zdravstvo te vodoopskrbu i odvodnju bili od ključne važnosti u pružanju podrške Timu Europa da odgovori na krizu koja je povećala postojeće potrebe u tim sektorima. Skrbnički fond EU-a Bêkou u lipnju je odobrio reviziju dvaju djelovanja, čime je proračun programa za zdravstvo povećan za 2,2 milijuna EUR, a proračun djelovanja za vodoopskrbu i odvodnju za 2 milijuna EUR,

— skrbnički fond EU-a Bêkou u prosincu je donio program potpore uvođenju civilne zaštite u ukupnoj vrijednosti od 4 milijuna EUR. Osim toga, kako bi se izbjeglo pomanjkanje financiranja u izuzetno važnom zdravstvenom sektoru, Skrbnički fond EU-a Bêkou ponovno je povećao proračun postojećeg programa za zdravstvo (faza 3) za dodatnih 10 milijuna EUR,

— provedba projekata u okviru Skrbničkog fonda EU-a Bêkou obilježena je promjenjivom sigurnosnom situacijom (lokalizirani sukobi u Banguiju i unutrašnjosti nakon kojih su uslijedila razdoblja relativne stabilnosti), kao i neizvjesnošću povodom održavanja predsjedničkih izbora u prosincu 2020.

EU je u prosincu 2020. na temelju službenog zahtjeva odbora Skrbničkog fonda EU-a Bêkou odlučio djelovanje tog fonda produljiti do 31. prosinca 2021., čime je njegovo ukupno trajanje produljeno sa 78 na 90 mjeseci. Time će se Skrbničkom fondu EU-a Bêkou omogućiti da sve primljene doprinose pravodobno dodijeli i ugovori prema potrebama Srednjoafričke Republike. To je drugo i zadnje produljenje ovog skrbničkog fonda EU-a.

Proračun i izvršenje proračuna

Na financijskoj strani do kraja 2020. doprinosi subjekata Skrbničkom fondu EU-a iznosili su gotovo 308,3 milijuna EUR. To je povećanje od 12,5 milijuna EUR u odnosu na 2019. Od tih 308,3 milijuna EUR iznos od 1 milijun EUR još treba potvrditi.

Kad je riječ o ugovorima, Skrbnički fond EU-a Bêkou 2020. potpisao je 7 novih ugovora i 9 ugovora o produljenju financiranja u ukupnoj vrijednosti od gotovo 53 milijuna EUR. Ti ugovori pridonose provedbi njegovih programa u sektorima zdravstva, vodoopskrbe i odvodnje, ruralnog razvoja, gospodarskog oporavka i pomirenja.

Naposljetku, uz isplate izvršene prethodnih godina, 2020. isplaćeno je više od 46 milijuna EUR; od osnivanja Skrbničkog fonda EU-a Bêkou ukupni iznos isplata dosegnuo je gotovo 197 milijuna EUR.

Glavni učinci pandemije bolesti COVID-19 na izvršenje proračuna Skrbničkog fonda Bêkou 2020. jesu sljedeći:

— manji broj ugovora zbog otežane organizacije djelovanja,

— manji troškovi zbog nemogućnosti provedbe projekata i otežane finalizacije financijskih izvještaja i izvještaja o provjeri rashoda.

Učinak aktivnosti u financijskim izvještajima

U financijskim izvještajima učinak te pojačane aktivnosti najvidljiviji je u sljedećim područjima:

— rashodi poslovanja (vidjeti bilješku 3.3.): ukupno su se smanjili za 661 tisuću EUR; međutim, povećali su se rashodi koji se odnose na osnovnu zdravstvenu skrb zbog povećanja proračuna radi suočavanja s dodatnim poteškoćama uzrokovanima pandemijom bolesti COVID-19,

— pretfinanciranje (vidjeti bilješku 2.1.): povećalo se za 3 685 tisuća EUR jer je isplaćeno manje predujmova zbog manjeg broja potpisanih ugovora (7 novih ugovora u 2020. u usporedbi s 11 novih ugovora u 2019.),

— financijske obveze (vidjeti bilješku 2.4.): povećane su za 11 889 tisuća EUR većinom zato što novčani doprinosi donatora nisu dovoljni za pokrivanje godišnjih odljeva. To je dovelo i do smanjenja novca i novčanih ekvivalenata (vidjeti bilješku 2.3.).

BILANCA

(u tisućama EUR) Bilješka 31.12.2020. 31.12.2019. DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 2 418 3 273 2 418 3 273 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 15 482 18 312 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.2 5 340 1 853 Novac i novčani ekvivalenti 2.3 7 339 17 432 28 161 37 597 UKUPNA IMOVINA 30 579 40 870 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze 2.4 (17 838 ) (29 727 ) (17 838 ) (29 727 ) KRATKOROČNE OBVEZE Obveze 2.5 (795) (10) Obračunati troškovi 2.6 (11 947 ) (11 133 ) (12 741 ) (11 143 ) UKUPNE OBVEZE (30 579 ) (40 870 ) NETO IMOVINA — — SREDSTVA I PRIČUVE Doprinos država članica — — Akumulirani višak — — Poslovni rezultat godine — — NETO IMOVINA — —

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

(u tisućama EUR) Bilješka 2020. 2019. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija Prihodi od donacija 3.1 47 889 48 343 Povrat troškova 3.2 115 68 48 004 48 410 Prihodi od razmjenskih transakcija Financijski prihodi — (2) — (2) Ukupni prihodi 48 004 48 408 RASHODI Rashodi poslovanja 3.3 (46 959 ) (47 620 ) Financijski troškovi 3.4 (68) — Ostali rashodi 3.5 (978) (789) Ukupni rashodi (48 004 ) (48 408 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU

(u tisućama EUR) 2020. 2019. (Povećanje)/smanjenje iznosa pretfinanciranja 3 685 11 405 (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija (3 487 ) (715) Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza (11 889 ) (13 010 ) Povećanje/(smanjenje) obveza 784 (908) Povećanje/(smanjenje) obračunatih troškova 814 6 734 NETO NOVČANI TOK (10 093 ) 3 506 Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (10 093 ) 3 506 Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 17 432 13 926 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 7 339 17 432

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2020. (12)

INFORMACIJE O SKRBNIČKOM FONDU EU-a ZA AFRIKU

Opće informacije o skrbničkim fondovima Unije

Osnivanje

U skladu s člancima 234. i 235. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije (13) i člankom 35. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond (14) Europska komisija može osnivati skrbničke fondove Unije za vanjska djelovanja („skrbnički fondovi EU-a”). Skrbnički fondovi unije osnivaju se na temelju sporazuma zaključenog s drugim donatorima za djelovanja u nuždi i djelovanja nakon nužde potrebna u svrhu odgovora na krizu ili za tematska djelovanja.

Skrbničke fondove Unije osniva Europska komisija odlukom koju donosi nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem ili njihova odobrenja. Ta odluka sadržava osnivački sporazum sklopljen s drugim donatorima.

Skrbnički fondovi Unije osnivaju se i izvršavaju pod sljedećim uvjetima:

— postoji dodana vrijednost intervencije Unije: ciljevi skrbničkih fondova Unije, posebno zbog njihova opsega ili potencijalnih učinaka, mogu se bolje postići na razini Unije nego na nacionalnoj razini te se primjenom postojećih instrumenata financiranja ne bi mogli dostatno postići ciljevi politika Unije,

— skrbnički fondovi Unije osiguravaju jasnu političku vidljivost Unije i upravljačke prednosti te bolju kontrolu Unije nad rizicima i isplatama doprinosa Unije i ostalih donatora,

— skrbnički fondovi Unije ne udvostručavaju ostale postojeće kanale financiranja ili slične instrumente bez pružanja ikakve dodatnosti,

— ciljevi skrbničkih fondova Unije usklađeni su s ciljevima instrumenta Unije ili ciljevima proračunske stavke iz koje se financiraju.

Postojeći skrbnički fondovi EU-a

Komisija je dosad osnovala četiri skrbnička fonda EU-a:

— Skrbnički fond EU-a Bêkou, čiji je cilj poduprijeti sve aspekte izlaska Srednjoafričke Republike iz krize i njezinu obnovu. Osnovan je 15. srpnja 2014.

— Skrbnički fond EU-a Madad, regionalni skrbnički fond Europske unije kao odgovor na krizu u Siriji. Osnovan je 15. prosinca 2014.

— Skrbnički fond EU-a za Afriku, krizni skrbnički fond Europske unije za stabilnost i borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljavanja u Africi. Osnovan je 12. studenoga 2015.

— Skrbnički fond EU-a za Kolumbiju, čiji je cilj poduprijeti provedbu mirovnog sporazuma na početku razdoblja oporavka i stabilizacije nakon sukoba. Osnovan je 12. prosinca 2016.

Zadaća

Glavni su ciljevi Skrbničkog fonda EU-a za Afriku pružiti potporu svim aspektima stabilnosti i pridonijeti boljem upravljanju migracijama te pokušati riješiti osnovne uzroke destabilizacije, nasilnog raseljavanja i nezakonitih migracija, posebno promicanjem otpornosti, gospodarskih i jednakih mogućnosti, sigurnosti i razvoja te rješavanjem problema kršenja ljudskih prava.

Glavne operativne aktivnosti

Skrbnički fond Unije prikuplja sredstva od različitih donatora u svrhu finan