c) Praćenje provedbe odredbi o jamstvima i otpustu/otplati

c) Pregovori o budućem odnosu s Ujedinjenom Kraljevinom

c) Carinski elektronički sustavi

c) Dugoročna informatička strategija za carinu

·AEO je 2019. bio uključen u lanac opskrbe za 79 % predmeta deklariranih carini (uvoz i izvoz zajedno). To je porast u odnosu na dvije prethodne godine (75 % i 74 %).

·U 2019. izdano je 1 945 novih odobrenja za ovlaštene gospodarske subjekte (AEO). To znači da je na kraju godine bilo 18 400 valjanih odobrenja statusa AEO-a, što je nastavak kontinuiranog rastućeg trenda. (2018.: 17 135 odobrenja statusa AEO-a).

·Danas trgovci u EU-u gotovo sve carinske deklaracije podnose elektronički. Prosječna dostupnost carinskih nacionalnih sustava IT-a u EU-u iznosi 99,95 % (2019.) i bilježi rast od 0,4 % u odnosu na stope dostupnosti 2018. To pokazuje da carinska tijela EU-a i dalje djeluju u potpuno elektroničkom i interoperabilnom okruženju.

·Kretanja gotovog novca kontroliraju se u cilju borbe protiv sve većih transnacionalnih aktivnosti pranja novca i financiranja terorizma koje ugrožavaju sigurnost građana EU-a. Carina je zabilježila gotovo 13 104 nalaza netočnih prijava gotovine (11,5 % ukupnih deklaracija) od ukupno 113 036 deklaracija kontrola gotovog novca podnesenih 2019. Vrijednost tih nepravilnosti iznosila je 330,9 milijuna EUR. To je ukupno povećanje u odnosu na 2018., kada je podnesena 102 561 deklaracija kontrola gotovog novca, u kojoj su države članice zabilježile gotovo 12 000 nalaza netočnih prijava gotovine u vrijednosti od 326 milijuna EUR.

Carinska unija područje je isključive nadležnosti EU-a, što znači da samo EU može predlagati i donositi obvezujuće akte. Međutim, pojedinačna nacionalna carinska tijela država članica odgovorna su za stvarnu provedbu carinske unije. U mnogim komentarima kritizirana je opažena neujednačena primjena carinskih propisa u državama članicama i istaknuto je da to dovodi i do problema nepoštenog tržišnog natjecanja među državama članicama i do prijevare.

Stoga je cilj ovog drugog dvogodišnjeg izvješća opisati napredak postignut u razdoblju od 2018. do početka 2020. u spomenutim prioritetnim područjima povezanima s upravljanjem carinskom unijom. Ovo se izvješće objavljuje i treba ga čitati zajedno s plan djelovanja Komisije za unaprjeđenje carinske unije. U ovom se izvješću stoga navodi osvrt na napredak postignut u razdoblju od objave zadnjeg dvogodišnjeg izvješća sredinom 2018., dok se buduće mjere u tim i drugim prioritetnim područjima razmatraju u planu djelovanja.

Obavljen je ili je u pripremi velik dio posla povezanog s povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Unije, koje će dovesti do ponovnog uvođenja carinskih provjera i postupaka u trgovini robom s UK-om nakon završetka prijelaznog razdoblja, bez obzira na buduće dogovore između Ujedinjene Kraljevine i EU-a. To uključuje sljedeće:

Nakon što su u listopadu 2019.dvije strane postigle dogovor o tekstu Sporazuma o povlačenju, zajedno s Političkom izjavom kojom se postavlja okvir budućeg partnerstva EU-a i UK-a te nakon što ga je Ujedinjena Kraljevina ratificirala, Europski parlament dao je suglasnost 29. siječnja 2020. Vijeće Europske unije donijelo je odluku o sklapanju Sporazuma 30. siječnja 2020., čime je omogućeno njegovo stupanje na snagu 1. veljače 2020. Prema Sporazumu o povlačenju prijelazno će razdoblje trajati do 31. prosinca 2020. s mogućnošću jednokratnog produljenja na razdoblje do 2 godine. Ujedinjena Kraljevina najavila je 12. lipnja 2020. da neće tražiti produljenje.

Ujedinjena Kraljevina (UK) službeno je obavijestila o svojoj namjeri o povlačenju iz Europske unije 29. ožujka 2017. U skladu s postupkom opisanim u članku 50. Ugovora o Europskoj uniji UK je prvotno trebala dovršiti svoje povlačenje iz EU-a najkasnije do 29. ožujka 2019. (kasnije produljeno). Na toj je osnovi Europska komisija od 2018. nadalje provela niz tehničkih seminara, procjena i koordinacijskih aktivnosti s državama članicama kako bi se pripremila za niz scenarija, uključujući:

Komisija je u prvom dvogodišnjem izvješću istaknula da carinska unija ne može biti statična. Tržišta, trgovina i tehnologije su dinamični i carinska unija mora ići ukorak s takvim razvojem događaja. Da bi se to postiglo, carinske uprave država članica moraju nadići posao osiguravanja boljeg upravljanja carinskom unijom (kroz bolji pravni okvir, metode rada, sustave IT-a itd.) i razmotriti nove strategije, pristupe i načine rada, osobito s obzirom na pritiske manjih resursa i mogućnost većih odgovornosti u budućnosti. U tom je duhu Komisija objavila popis prioritetnih pitanja za kontinuirani razvoj carinske politike. Napredak u pogledu tih pitanja u posljednje dvije godine opisuje se u nastavku.

Carinska unija od svojeg je stvaranja prošla niz koraka digitalne modernizacije. Od kasnih 90-ih, kad je uveden novi sustav za digitalno rukovanje carinskim postupcima provoza, stvoreni su mnogi drugi carinski elektronički sustavi. Ključni element carinskog radnog opterećenja s obzirom na IT uključuje nadogradnju nekih postojećih elektroničkih sustava i razvoj nekih novih sustava za upravljanje svim carinskim formalnostima u skladu s Carinskim zakonikom Unije. Krajnji je rok za završetak ukupno 17 nadograđenih ili novih sustava kraj 2025. Elektronički sustavi sastoje se od 14 transeuropskih sustava (od kojih neki imaju komponente na razini EU-a i na nacionalnoj razini) i 3 isključivo nacionalna sustava. Ostali elektronički sustavi namijenjeni su pružanju podrške carinskim tijelima i/ili olakšavanju rada uvoznika i izvoznika. Više pojedinosti o svim elektroničkim sustavima navedenima u ovom izvješću u Prilogu.

– Carinski zakonik Unije. Glavni je cilj Zakonika koji se primjenjuje od 2016. bolja zaštita financijskih sredstava Unije (vlastitih sredstava). Ciljevi su mu sljedeći: i. zaštita od prijevara (popuniti pravne rupe, ukloniti nedosljedno tumačenje i primjenu pravila te osigurati carinskim tijelima elektronički pristup do relevantnih informacija), ii. osigurati da države članice usklađenije i standardiziranije primjenjuju carinske provjere na temelju zajedničkog okvira upravljanja rizikom i elektroničkog sustava za njegovu provedbu, i iii. osigurati zajednički sustav jamstava. Te su mjere namijenjene ne samo boljoj zaštiti financijskih interesa EU-a i sigurnosti i zaštiti građana EU-a, već i sprečavanju protutržišnog postupanja na različitim ulaznim i izlaznim točkama EU-a. Svi utvrđeni nedostaci rješavaju se stalnim izmjenama i ažuriranjima Zakonika;

U okviru carinske suradnje cilj je olakšati trgovinu uz potpuno poštovanje pravnog poretka stranaka i zaštitu njihovih financijskih interesa. Za EU to osobito znači potpunu primjenu Carinskog zakonika Unije.

U Političkoj izjavi kao cilj se navodi ambiciozan trgovinski odnos u okviru kojeg se stvara područje slobodne trgovine bez carina i kvota u svim sektorima i koji se temelji na odredbama kojima se osiguravaju jednaki uvjeti. Tim bi se odnosom trebali olakšati trgovina i ulaganja među strankama u mjeri u kojoj je to moguće, uz poštovanje cjelovitosti jedinstvenog tržišta i carinske unije EU-a. Međutim, treba napomenuti da se ni u kojem slučaju budućim odnosom neće eliminirati potreba poštovanja carinskih formalnosti u trgovini između EU-a i UK-a.

c) Pregovori o budućem odnosu s Ujedinjenom Kraljevinom

Ostali tekući poslovi uključuju organizaciju namjenskih sastanaka s tijelima Ujedinjene Kraljevine, radnom skupinom za UK, Glavnom upravom TAXUD i drugim službama Komisije radi pregleda trenutačnog stanja u provedbi Protokola o Irskoj / Sjevernoj Irskoj kod obje strane. Navest će se i daljnje smjernice za dionike o provedbi Protokola o Irskoj / Sjevernoj Irskoj jer će carinska tijela u Sjevernoj Irskoj morati primjenjivati carinsko zakonodavstvo Unije. Pored toga, carinskim tijelima u Sjevernoj Irskoj omogućit će se pristup carinskim elektroničkim sustavima Unije tamo gdje je nužno potreban za primjenu tog zakonodavstva. Do kraja prijelaznog razdoblja u tom pogledu potrebno je riješiti nekoliko organizacijskih i praktičnih pitanja provedbe.

·priprema za IT, koja uključuje znatan rad na razvoju i aktivnostima ispitivanja potrebnima za isključivanje UK iz carinskog i poreznog transeuropskog sustava IT-a;

·komunikacijska kampanja (namjenska internetska stranica na internetskim stranicama Europa, društveni mediji, multiplikatori i ograničeni tiskani kanal te početak rada na nano-modulima za e-učenje o povlačenju) namijenjena trgovcima koji do sada nisu imali iskustva s carinskim postupcima (uglavnom mala i srednja poduzeća koja djeluju samo na jedinstvenom tržištu);

·objavljivanje detaljnih smjernica i obavijesti dionicima, koje pokrivaju različite aspekte carine, PDV-a i trošarina u okviru povlačenja bez dogovora. Budući da će na kraju prijelaznog razdoblja doći do urednog povlačenja, pripremljene su smjernice i obavijesti dionicima za kraj prijelaznog razdoblja, uključujući provedbu Sporazuma o povlačenju i pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom o povlačenju;

U srpnju 2019. carinske službe Komisije pokrenule su postupak praćenja radi procjene provedbe odredbi Carinskog zakonika Unije o jamstvima i otpustu/otplati slanjem upitnika svim državama članicama. Na temelju analize odgovora na upitnik predviđaju se druge aktivnosti, uključujući posjete radi praćenja ako se to smatra prikladnim.

c) Praćenje provedbe odredbi o jamstvima i otpustu/otplati

Provedba mjera započela je u lipnju 2019. i trajat će nekoliko godina. Do sada su obavljeni posjeti radi utvrđivanja činjenica u 12 država članica, a posjeti u svih 27 država članica trebali bi se održati do kraja 2020. Svi terenski posjeti održani se na temelju zajedničkog unaprijed dogovorenog dnevnog reda (praćenje, unutarnje kontrole, veza između AEO-a i upravljanja rizicima te posjeti kurirskim službama i poštama ako su AEO-i), kako bi se omogućilo uspoređivanje. U posjete su bile uključene službe Komisije i stručnjaci za AEO-e iz država članica. Cilj posjeta obuhvaćao je utvrđivanje dobrih praksi koje bi druge države članice mogle primijeniti i na taj način pridonijeti ujednačenijoj i usklađenijoj provedbi odredbi o AEO-ima na razini EU-a.

Cilj je tog postupka praćenja osigurati da sve države članice EU-a ispravno i usklađeno primjenjuju Carinski zakonik Unije. Službe Komisije osobito žele procijeniti kako države članice primjenjuju pojednostavnjenja predviđena Zakonikom. Praćenje se u prvom krugu usredotočilo na pojednostavnjene deklaracije i pojednostavnjenje poznato kao unos u evidencije deklaranta. Cilj je bio osigurati da su posjećene države članice ispravno provele ponovnu procjenu odobrenja za upotrebu pojednostavnjenja koja su prethodila stupanju Zakonika na snagu. Procijenjene su i primjena carinskih provjera u državama članicama te učinkovitost i djelotvornost resursa dostupnih za te zadatke. U postupku praćenja trebalo bi uzeti u obzir i učinkovitost carinskih pojednostavnjenja i mjera za olakšavanje trgovine te bi on s vremenom mogao dovesti do zakonodavnih poboljšanja ili pojašnjenja smjernica o primjeni pojednostavnjenja.

U studenome 2019. carinske službe Komisije započele su postupak praćenja provedbe pojednostavnjenja i ponovne procjene carinskih odobrenja. U tim posjetima radi praćenja sudjelovali su stručnjaci za pojednostavnjenja iz država članica koje nisu posjećene. Posjećen je ili će se do početka 2021. posjetiti ukupni reprezentativni uzorak od 10 država članica (Austrija, Francuska, Litva, Belgija, Danska, Njemačka, Italija, Hrvatska, Slovenija i Nizozemska), podložno normalizaciji situacije nakon Covida-19.

Aktivnosti praćenja raznolike su i mogu se kretati od slanja upitnika državama članicama, utvrđivanja najbolje prakse, organiziranja posjeta do koncentracije na izgradnju kapaciteta. U okviru programa Carina 2020. predviđene su zajedničke aktivnosti praćenja, kojima se omogućava financiranje aktivnosti koje uključuju suradnju između zemalja sudionica, njihovih carinskih tijela i njihovih službenika.

– carinski postupak 42/63. Osim toga, carina podupire nastojanja povezane s porezom u borbi protiv prijevara. Carinskim postupkom 42/63 (CP42/63) omogućuje se uvoz ili ponovni uvoz robe u EU bez plaćanja PDV-a dok roba ne stigne u krajnju državu članicu odredišta. CP42 važno je pojednostavnjenje za zakonito poslovanje, ali postoji velika zabrinutost da se zloupotrebljava kako bi se izbjegao PDV i kako bi se potplatile carine. Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 izmijenjena je 2018. kako bi se riješio taj problem. Među ostalim, njome je carini omogućen pristup sustavu razmjene informacija o PDV-u za potvrđivanje PDV brojeva uvoznika koji obavljaju uvoz izuzet od PDV-a i pristup poreznih uprava carinskom elektroničkom nadzornom sustavu za provjeru uvoza izuzetog od PDV-a. Uredba je stupila na snagu 2020. i trebala bi se odraziti na prijevare povezane s uvozom izuzetima od PDV-a, i one u okviru PDV-a i one u okviru carine (umanjivanje vrijednosti).

– e-trgovina. Carina podupire i nova pravila o PDV-u koja se provode kako bi se spriječile prijevare i osigurali jednaki uvjeti za e-trgovinu (pošiljke male vrijednosti). Doneseni su relevantni carinski propisi o naplati PDV-a i s njima povezanu razmjenu informacija, a u tijeku je provedba postupaka i uvođenje IT sustava. Komisija je osnovala projektnu skupinu za rješavanje pitanja umanjivanja vrijednosti koje je posebno izraženo u kontekstu e-trgovine (vidjeti odjeljak o e-trgovini u nastavku);

– zajednički kriteriji za rizike i standardi za financijske rizike. Carinska tijela od 2005. upravljaju rizicima na temelju EU-ova Zajedničkog okvira upravljanja rizikom. On uključuje nekoliko mjera za potporu državama članicama u sustavnom bavljenju financijskim rizicima. Komisija je 2018. donijela Provedbenu odluku kojom se uspostavljaju zajednički kriteriji za rizike i standardi za financijske rizike. Krajem 2019. države članice podržale su smjernice o provedbi kriterija za financijske rizike čiji je cilj osigurati zajedničko tumačenje Odluke i njezinih glavnih elemenata kako bi se osiguralo njezino ispravno provođenje i izbjegle razlike u tumačenju. Smjernice su zamišljene kao instrument koji se može redovito revidirati kako bi se uzeo u obzir stalni razvoj financijskih rizika za potrebu prepoznavanja novih prijetnji i trendova te reagiranja na njih. Komisija pruža stalnu potporu državama članicama u provedbi Odluke o kriterijima za financijski rizik;

– E-učenje: Programom Carina 2020. financira se i razvoj tečajeva e-učenja o temama od zajedničkog interesa u suradnji s carinskim upravama i predstavnicima trgovine. Kao i prethodnih godina, službe Komisije nastavile su 2019. posebno podupirati provedbu Carinskog zakonika Unije u njegovim modulima učenja. Do kraja 2019. portfelj e-učenja EU-a sadržava više od 30 tečajeva e-učenja u području carine. Do kraja 2019. cijeli portfelj e-učenja EU-a reproduciran je u tehnički inovativnom formatu s ažuriranim sadržajem (i s omogućenom upotrebom na mobilnim uređajima).

– Stručni timovi su dio paketa instrumenata u okviru programa koji se sve više upotrebljava i kojim se olakšava operativna suradnja, bilo na regionalnoj ili tematskoj osnovi. Time se carinskim stručnjacima država članica omogućuje da intenzivno surađuju u operativnim pitanjima na način koji nadilazi tradicionalnu suradnju i koji je dugoročan (stručni timovi aktivni su između 12 i 36 mjeseci). Tijekom 2019. sva četiri postojeća tima carinskih stručnjaka (na istočnoj i jugoistočnoj kopnenoj granici EU-a 2 (CELBET 2), carinskim laboratorijima (CLET), obvezujućim tarifnim informacijama (OTI) i carinskoj IT suradnji (ETCIT)) nastavila su s radom, a tri su ušla u sljedeću fazu, koja vodi do potencijalne dugotrajne operativne suradnje. Općenito, u svim se postojećim stručnim timovima iskazuje veća uključenost i predanost zemalja sudionica i ostvaruju konkretni rezultati i ishodi. Razvijaju se i radne metodologije korisne za cijeli EU.

– Razvoj informacijske tehnologije. Od pokretanja programa znatno se napredovalo u području informacijske tehnologije i prilagodbe IT okruženja Carinskom zakoniku Unije, te je ukupan broj europskih informacijskih sustava (EIS) puštenih u rad porastao na 54. Taj je napredak bio ključan za dobro funkcioniranje i modernu carinsku uniju. Tijekom 2019. programom Carina 2020. nastavljeno je financiranje razvoja novih projekata EIS-a, u bliskoj suradnji s nacionalnim carinskim tijelima i u skladu s rokovima dogovorenima s državama članicama i trgovinom.

Svrha je steći uvid u to kako države članice provode odredbe Zakonika i po potrebi poduzeti daljnje popratne mjere, uključujući postupke zbog povrede.

Paralelno s razvojem novih analitičkih IT alata Komisija je poboljšala svoj kapacitet za provođenje ad hoc analize podataka o nadzoru kako bi pratila poštovanje carinskog zakonodavstva i zakonodavstva povezanog s carinom, podržala razvoj politike i dala podatke o trgovini nekolicini korisnika u Komisiji.

Tijekom posljednje dvije godine Komisija je razvila metode i alate za analizu podataka kako bi u potpunosti iskoristila dostupne carinske podatke radi jačanja carinske unije. Europski revizorski sud i Europski parlament izdali su preporuke za to područje.

·razvoj središnjeg elektroničkog sustava, što podrazumijeva blisku suradnju carinskih službi Komisije s ostalim predmetnim službama Komisije (poljoprivreda, klimatske promjene, okoliš, radna mjesta i rast, unutarnji poslovi, ribarstvo, trgovina i zdravstvo). Pilot-sustav poznat kao razmjena potvrda za EU-ovo jedinstveno sučelje za carinu uspostavljen je 2014. kako bi se omogućila automatizirana provjera sanitarnih i fitosanitarnih potvrda, što je u početku uključivalo razmjenu potvrda među pet država članica koje dobrovoljno sudjeluju. Proširen je početkom 2017. kako bi se uključile nove potvrde i poboljšalo cjelokupno funkcioniranje. Pored toga, projekt je proširen na veći broj država članica, a do kraja 2018. sudjelovalo ih je devet. Predviđa se da će platforma do kraja 2020. podržavati osam potvrda.

6.) Optimizacija carinskih elektroničkih sustava i njihova uporaba

a) Elektronički sustavi Carinskog zakonika Unije

Važan element rada u području optimizacije carinskih elektroničkih sustava tijekom posljednjih nekoliko godina bilo je dovršavanje 17 elektroničkih sustava koji se moraju nadograditi ili uvesti prema Carinskom zakoniku Unije. Taj rad obuhvaća nekoliko komponenata u nastavku.

– Planiranje razvoja sustava

Prema Carinskom zakoniku Unije Komisija u Programu rada mora utvrditi planiranje razvoja i uvođenja elektroničkih sustava predviđenih Zakonikom. U prosincu 2019. Komisija je donijela revidiranu verziju Programa rada. Ona je bila u skladu s revizijom Zakonika početkom 2019. kako bi se omogućilo više vremena za dovršetak elektroničkih sustava Zakonika. Iz više razloga pokazalo se da je nemoguće dovršiti svih 17 sustava do prethodno postavljenog roka 2020., pa je u okviru revizije Zakonika rok za dovršetak nekih sustava zapravo produljen do 2025. Stoga se u revidiranom programu rada, koji je sastavljen u bliskom savjetovanju s državama članicama, utvrđuje plan za dovršavanje različitih komponenata i faza sustava do 2025. Cilj je utvrditi pragmatičan i realističan vremenski okvir kojim se posebno uzimaju u obzir međupovezanost i međuovisnost sustavâ, kao i ograničenja resursa u državama članicama.

– Razvoj elektroničkih sustava predviđenih Carinskim zakonikom Unije

Komisija i države članice nastavile su intenzivno raditi kako bi se osiguralo uvođenje svih 17 elektroničkih sustava Carinskog zakonika Unije u skladu s rasporedom u revidiranom programu rada.

U prosincu 2019. Komisija je donijela prvo godišnje izvješćeo dotadašnjem napretku u razvoju elektroničkih sustava od stupanja Zakonika na snagu 1. svibnja 2016. U izvješću je zaključeno da je ostvaren konkretan napredak, iako se i Komisija i države članice suočavaju s poteškoćama u osiguravanju potpunog uvođenja elektroničkih sustava do određenih rokova. Dosad je uvedeno šest središnjih sustava, a dva dodatna dovršit će se 31. prosinca 2020. Tako će do kraja 2020. u funkciji biti ukupno osam od četrnaest transeuropskih sustava. Dovršetak šest preostalih transeuropskih projekata, od kojih tri uključuju bitne komponente koje trebaju dovršiti države članice, dobro napreduje u skladu sa zadanim rokovima. Države članice trebale bi dovršiti nadogradnju svojih triju nacionalnih sustava do 2022., osim sastavnice za izvoz nacionalnog sustava za posebne postupke, koja je usko povezana s transeuropskim automatiziranim sustavom izvoza i koju bi stoga trebalo uvesti istovremeno s potonjim.

Ukratko, sustavi koji će se dovršiti u razdoblju od 2020. do 2025. uglavnom su na dobrom putu, u skladu s planiranjem projekata definiranih u programu rada. Međutim, postoje određeni rizici od kašnjenja i složenih prelazaka povezani s ograničenjima u pogledu dostupnosti potrebnih financijskih sredstava (posebno s obzirom na proračun raspoloživ u okviru sljedećeg VFO-a), stručnog znanja i obveza na razini EU-a i država članica. Rizici su povećani zbog složenosti međuovisnosti nacionalnih i transeuropskih komponenti te zbog brojnih uključenih dionika.

Međutim, potpuna upotreba u svrhe analize podataka bit će moguća tek kad države članice dovrše uvođenje nadograđenih sustava za uvoz i izvoz te stoga budu u mogućnosti osigurati 41 podatkovni element umjesto trenutačnih 16, uključujući posebice više informacija o gospodarskim subjektima.

Za rad na analizi podataka od posebne su važnosti elektronički sustavi Surveillance 3 i Import Control 2 (ICS2). Platforma za analizu podataka i izvješćivanje Surveillance 3, koja koristi trgovinske podatke na razini EU-a (uvoz i izvoz), koje svakodnevno pružaju nacionalna carinska tijela, uspješno je uvedena u listopadu 2018. U tijeku su dva projekta analize podataka: analiza trgovinskih tokova radi praćenja trgovinskih tokova i njihovih promjena te provjere vjerodostojnosti radi rješavanja problema pogrešnih unosa u deklaracijama. Međutim, potpuna upotreba u svrhe analize podataka bit će moguća tek kada države članice dovrše uvođenje nadograđenih sustava za uvoz i izvoz te stoga budu u mogućnosti osigurati 41 podatkovni element umjesto trenutačnih 16, uključujući posebice više informacija o gospodarskim subjektima. Kad je riječ o sustavu ICS2, kojim se prikupljaju unaprijed podneseni elektronički podaci o svoj robi i pošiljkama prije njihova dolaska na carinsko područje Unije, službe Komisije dovršile su pripremni rad na sigurnosnim i zaštitnim analitičkim sposobnostima. To će se podnijeti na odobrenje državama članicama u četvrtom tromjesečju 2020. (više o sustavu ICS2 vidjeti u odjeljku 8. „Iskorištavanje carinske unije za poboljšavanje sigurnosti EU-a” u nastavku).

b) Rad na elektroničkim sustavima koji nisu povezani s Carinskim zakonikom Unije

Od znatnog broja drugih dovršenih ili tekućih projekata informacijske tehnologije posebno se ističu sljedeći:

-Informacijski sustavi za potporu razvrstavanja u carinske tarife

Kad se roba deklarira carini u Europskoj uniji, mora se razvrstati prema kombiniranoj nomenklaturi (KN) ili bilo kojoj drugoj nomenklaturi koja se u cijelosti ili djelomično temelji na kombiniranoj nomenklaturi. Prema podbroju KN navedenom u deklaracijama za uvezenu i izvezenu robu određuje se koja se carinska stopa ili koje se necarinske mjere primjenjuju i kako se roba tretira u statističke svrhe ili za druge politike Europske unije. Kako bi se pomoglo uvoznicima, novorazvijeni informacijski sustav o razvrstavanju (CLASS), koji je na snazi od 1. srpnja 2019., jedinstvena je platforma na kojoj su dostupni svi podaci povezani s razvrstavanjem. Te informacije uključuju:

·zaključke Odbora za carinski zakonik,

·uredbe o razvrstavanju,