Izvješće o građanstvu usko je povezano sa šest glavnih ciljeva Komisije za Europu, posebno s novim poticajem europskoj demokraciji i približavanjem građana EU-u. To treba promatrati u kombinaciji s drugim inicijativama, kao što je nova strategija za jačanje primjene Povelje o temeljnim pravima, a posebno akcijski plan za europsku demokraciju, i kao nadopunu njima. Mjere i prioriteti navedeni u ovom izvješću izravno su usmjereni na jačanje položaja građana, dopunjavajući tako akcijski plan za europsku demokraciju kojim se rješavaju ključni izazovi naših demokracija i koji obuhvaća područja politike sa širokim društvenim učinkom.

Zasjenjena utjecajem novih tehnologija i globalnom hitnom zdravstvenom situacijom, mnoga svakodnevna praktična administrativna i pravna opterećenja i dalje utječu na živote građana EU-a. Ona se kreću od složenih postupaka registriranja za glasanje za mobilne građane EU-a do nedovoljnih digitalnih mogućnosti za administrativne postupke i porezne režime za pogranične radnike. Usto, referendum o Brexitu koji je doveo do izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU-a utjecao je na živote gotovo 3,7 milijuna građana EU-a koji su se nastanili u Ujedinjenoj Kraljevini i milijune državljana Ujedinjene Kraljevine koji su izgubili status građana EU-a.

I mobilni građani EU-a imaju pravo glasati i kandidirati se na općinskim izborima i izborima za Europski parlament u svojoj državi članici boravišta. Ipak, njihova izlaznost često je manja od izlaznosti građana koji su državljani te zemlje. To je djelomično posljedica složenih procesa registracije i nedovoljnih mogućnosti glasanja. Komisija namjerava ažurirati relevantne smjernice kako bi povećala mogućnost mobilnih građana da ostvare svoja biračka prava. To bi uključivalo ažuriranje, pojašnjenje i jačanje pravila kako bi se osiguralo da se njima podržava široko i uključivo sudjelovanje mobilnih građana EU-a. Područja koja treba obuhvatiti uključuju pružanje ciljanih informacija mobilnim građanima EU-a, među ostalim o rokovima, implikacijama i trajnosti registracije birača, razmjenu informacija o registraciji mobilnih građana EU-a koji su birači i kandidati na europskim izborima i potrebne prilagodbe nakon Brexita.

Gotovo dvije trećine ispitanika (65 %) u nedavnom istraživanju Eurobarometra smatralo je vjerojatnim da će zbog mogućnosti kontaktiranja službe za podršku koja građanima pruža informacije o izborima za Europski parlament i postupcima glasanja biti skloniji glasanju na sljedećim izborima za Europski parlament. Više od 60 % onih koji su se odazvali na otvoreno javno savjetovanje za ovo izvješće smatralo je kako se ne čini dovoljno da se građane informira o njihovim pravima koja proizlaze iz građanstva EU-a, a nedostatak informacija na nacionalnoj razini prepreka je koja se najčešće spominjala (22 %). Komisija će u bliskoj suradnji s Parlamentom istražiti mogućnost stvaranja posebnog zajedničkog resursa za pružanje potpore građanima EU-a u ostvarivanju njihovih biračkih prava, kao i pružanje dodatnih mogućnosti za prijavljivanje prepreka i incidenata koji utječu na njihovo političko sudjelovanje. To bi trebalo biti dostupno i građanima EU-a (uključujući mobilne građane EU-a) i relevantnim tijelima do jeseni 2023.

Sve veći broj građana s aktivnim i pasivnim biračkim pravom na izborima za Europski parlament pripada skupini „mobilnih građana EU-a”, to jest građana koji su se preselili kako bi živjeli, radili ili studirali u drugoj državi članici. Procjenjuje se da je 2019. među više od 17 milijuna mobilnih građana EU-a u EU-u njih gotovo 15 milijuna imalo pravo glasa (više od 3 % ukupnog stanovništva EU-a s pravom glasa) na izborima za Europski parlament 2019. Međutim, relativno malen broj iskoristio je to pravo.

Unutar europske mreže za suradnju u području izbora Komisija je pomogla zemljama EU-a u razmjeni najbolje prakse kojom se pomaže različitim skupinama građana da sudjeluju na izborima, a to će i dalje činiti. Ujedno će i dalje pomagati u promicanju najbolje prakse unutar mreže, u skladu s najvišim europskim standardima za slobodne i poštene izbore, uključujući standarde koje preporučuje Venecijanska komisija Vijeća Europe.

Komisija do sljedećih izbora za Europski parlament namjerava organizirati događaj na visokoj razini na kojem će se okupiti različita tijela radi rješavanja pitanja povezanih s izbornim postupcima te kako bi se ojačao položaj građana i time ih se potaknulo da sudjeluju kao glasači i kandidati u demokratskom procesu.

Povećanje sudjelovanja građana u svim fazama demokratskog procesa ključno je za našu europsku demokraciju. Pojavljuju se mnoge nove inicijative za uključivanje građana u proces donošenja odluka. Na primjer, povećao se interes za deliberativnom demokracijom u cijelom EU-u, a to treba prepoznati i potaknuti. Povećanje transparentnosti donošenja politika i odluka te uključivanje građana u rasprave o složenim pitanjima s kojima se suočavaju europske institucije ključno je za demokratski legitimitet. To je ujedno važno za povjerenje građana u institucije EU-a i njihovu povezanost s njima.

Velik paneuropski projekt za deliberativnu demokraciju, konferencija o budućnosti Europe, bit će novi javni forum za otvorenu, inkluzivnu, transparentnu i strukturiranu raspravu s građanima o nizu ključnih prioriteta i izazova. Od samog će početka uključivati novu višejezičnu digitalnu platformu koja će je učiniti dostupnom građanima iz svih društvenih slojeva i svih dijelova Unije. Građani će se poticati na predlaganje ideja i prijedloga te organiziranje lokalnih rasprava. Zahvaljujući prijevodu u stvarnom vremenu na sve jezike EU-a građani iz različitih država članica moći će pratiti rasprave te će se omogućiti istinski transnacionalna rasprava o budućnosti Europe. O poboljšanjima sustava vodećeg kandidata za izbore za Europski parlament, kao i o načinu rješavanja pitanja transnacionalnih lista, moglo bi se raspravljati na konferenciji o budućnosti Europe.

Dopunjujući druge mjere predložene u okviru akcijskog plana za europsku demokraciju, u Izvješću o građanstvu zauzima se pristup usmjeren na građane, pri čemu se naglasak stavlja na mjere i inicijative kojima se izravno jača položaj građana i štite njihova prava. Za potporu deliberativnom i reprezentativnom demokratskom sudjelovanju trebaju se koristiti inovativne tehnike usmjerene na korisnike koje su primjerene za različite potrebe i dobne skupine. Politike za informiranje i povećanje uključivanja javnosti u donošenje odluka na europskoj razini trebale bi koristiti svim građanima. To je neophodno kako bi europski građani bili sigurni da će se njihov glas čuti i da je glasanje važno. Kako bi građani mogli djelovati, trebali bi im biti dostupni alati, kanali i vještine kako bi se njihovi glasovi čuli u javnom prostoru i da bi mogli izravno pridonijeti oblikovanju javnih politika na svim razinama. Komisija će istražiti inovativne načine za savjetovanje s građanima i od njih prikupiti povratne informacije o novom zakonodavstvu EU-a.

Već testira participativne i deliberativne procese, na primjer u osmišljavanju i provedbi projekata kohezijske politike i utvrđivanju mogućih prioriteta za pet misija EU-a koje će biti sastavni dio Obzora Europa, sljedećeg okvirnog programa za istraživanje i inovacije (koji obuhvaća rak, prilagodbu klimatskim promjenama, zelenije i pametnije gradove, zdrava tla te zdrave oceane i vode) . I dalje će financirati istraživačke i inovacijske projekte kojima je cilj razviti deliberativnu i participativnu demokraciju putem eksperimentiranja i istražiti prakse, izazove i učinke procesa deliberativne demokracije na različitim geografskim razinama i u različitim društvenim skupinama . Komisija će financirati i inovacijske projekte kojima se povećavaju kapaciteti ili nudi praktična potpora za uključivanje europskih građana u tranzicije koje su dio europskog zelenog plana, i to putem rasprava i sudjelovanja , kao i u druga područja.

Štoviše, Europska unija nastoji dodatno potaknuti sudjelovanje mladih u demokratskom životu u Europi . I promicanje uključive participativne demokracije jedno je od vodećih načela strategije Europske unije za mlade (2019.–2027.) kojom se nastoji podržati uključivanje mladih u Europi u oblikovanje društva i politike. Tri su ključna područja strategije EU-a za mlade uključivanje, povezivanje i osnaživanje. Uključivanje označava sudjelovanje mladih i odlučnost EU-a da potakne demokratsko sudjelovanje svih mladih, uglavnom putem dijaloga EU-a s mladima , strukturiranog alata za sudjelovanje mladih i jednog od najvećih alata za sudjelovanje građana u EU-u koji pridonosi predstavljanju ideja mladih. To je izvrstan primjer mobilizacije glasova odozdo prema gore koji uspješno dopiru do oblikovatelja politika. U 2020. obilježava se deseta godišnjica dijaloga EU-a s mladima.

Europska građanska inicijativa važan je dio prava koja proizlaze iz građanstva EU-a i utjecajan instrument participativne demokracije u EU-u. Omogućuje milijunu građana s boravištem u jednoj četvrtini država članica da zatraže od Komisije da podnese prijedlog pravnog akta kojim se provode ugovori EU-a. Od siječnja 2020. postoje nova pravila koja čine europsku građansku inicijativu pristupačnijom za korisnike i dostupnijom kako bi mogla pomoći u povećanju sudjelovanja europskih građana u demokratskom procesu EU-a. Europski parlament i Vijeće donijeli su 15. srpnja 2020. privremene mjere za rješavanje pitanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 na europsku građansku inicijativu. Pravila su izmijenjena kako bi se omogućilo produljenje razdobljâ prikupljanja građanskih inicijativa na koje je utjecala pandemija.

Pandemiju bolesti COVID-19 prati masovni val lažnih ili obmanjujućih informacija, pa i pokušaji pojedinaca i skupina izvan EU-a da utječu na građane EU-a i njihove rasprave. Komisija zahtijeva veću odgovornost za digitalne platforme i time nastavlja svoj rad na pružanju potpore informacijskom okruženju u kojem građani mogu razviti utemeljena mišljenja o javnim pitanjima. Za dezinformacije o bolesti COVID-19 Komisija je, na temelju zajedničke komunikacije o bolesti COVID-19 iz lipnja 2020. , uspostavila program praćenja i izvješćivanja. Potpisnici Kodeksa dobre prakse u suzbijanju dezinformacija podnose mjesečna izvješća o tome što je poduzeto kako bi se ograničilo širenje dezinformacija o bolesti COVID-19 na usluge koje pružaju. Osim toga, prijevare potrošača, kao što je nuđenje nepotrebnih, neučinkovitih i potencijalno opasnih zaštitnih proizvoda, postale su posebno učestali element dezinformiranja tijekom pandemije bolesti COVID-19 . Inicijative navedene u Zajedničkoj komunikaciji i novoj strategiji za potrošače bave se tim pitanjima. Akcijski plan za europsku demokraciju i akt o digitalnim uslugama bave se izazovima koje dezinformacije na internetu predstavljaju za naša društva.

Sudjelovanje u aktivnostima učenja može pridonijeti angažiranijem sudjelovanju građana u demokratskim procesima. To se napominje u Programu vještina za Europu , kojim se promiču vještine za život jer „demokratska društva ovise o aktivnim građanima koji mogu razlučiti informacije iz različitih izvora, prepoznati dezinformacije, donositi utemeljene odluke, djelovati odgovorno i koji su otporni”. S tim će stajalištem Komisija poduprijeti razvoj kvalitetnog i uključivog obrazovanja odraslih, u skladu s prvim načelom europskog stupa socijalnih prava.

Digitalne tehnologije transformiraju demokratsko donošenje odluka u EU-u, kao i način na koji javna tijela komuniciraju s građanima. Internetski alati mogu olakšati interakciju i demokratsko sudjelovanje u današnje vrijeme kad su okolnosti prisilile mnoge ljude da promijene svoje radne navike i interakciju s drugima . Isto tako, digitalni angažman ograničen je tehničkim vještinama ljudi.

Jedan je od ključnih prioriteta Komisije „Europa spremna za digitalno doba” i poboljšanje digitalnih vještina i mladih i odraslih. Na to je usmjeren ažurirani Akcijski plan za digitalno obrazovanje za razdoblje od 2021. do 2027. Relevantne mjere uključuju snažnije poticanje digitalne pismenosti i promicanje izrade zajedničkih smjernica za borbu protiv dezinformacija u okviru obrazovanja i osposobljavanja, poticanje boljeg razumijevanja umjetne inteligencije i podataka među svim građanima te sustavnu integraciju digitalne pismenosti u formalno i informalno učenje. Komisija se zalaže i za rješavanje pitanja utjecaja starenja u svim područjima politike kako bi pomogla društvima i gospodarstvima da se prilagode demografskim promjenama. Istaknut će konkretne mjere za poticanje aktivnog sudjelovanja građana u svim fazama života, od mladosti do starosti, s mogućim dodatnim naglaskom na sudjelovanje djece u političkom i demokratskom životu EU-a.

Mobilni građani EU-a koji se nastanjuju u drugoj državi članici trebaju potporu kako bi se olakšalo njihovo uključivanje u društvo zemlje domaćina. Neki mobilni građani EU-a mogu biti u nesigurnoj situaciji, na primjer beskućnici, ili mogu biti pripadnici manjina te imati pravo na dodatnu potporu. Trenutačno je često dostupna potpora državljanima trećih zemalja, a mobilnim građanima EU-a kao posebnoj skupini često nedostaje dostatna potpora. Postoje, naravno, iznimke te je sve više projekata lokalne uprave i civilnog društva kojima se nastoji riješiti to pitanje. Osim toga, Komisija svake godine podupire mjere informiranja o pravima koja proizlaze iz građanstva EU-a i uključivanje mobilnih građana EU-a putem namjenskih sredstava u području građanstva EU-a.

Nadalje, prema međunarodnim istraživanjima i literaturi, postoji snažna veza između kulturnog sudjelovanja i demokracije. Smatra se da su društva otvorenija i tolerantnija, bolje funkcioniraju, ekonomski su jača i pružaju veću demokratsku sigurnost ako ljudi imaju jednostavan pristup širokom spektru kulturnih aktivnosti i ako su stope sudjelovanja u tim aktivnostima visoke. U tom se kontekstu Komisija početkom 2021. priprema pokrenuti neovisno istraživanje „Važnost sudjelovanja građana u kulturi za građanski angažman i demokraciju – političke pouke iz međunarodnih istraživanja”. U njemu će se sažeti postojeće znanje i činjenice o toj temi, izdvojiti ključne političke pouke i istaknuti primjeri uspješnih mjera iz nekoliko država članica EU-a. To će istraživanje služiti kao potpora Komisiji u provedbi Nove europske agende za kulturu i Plana rada Vijeća za kulturu 2019.–2022.