ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(8)

Ipak, uvijek bi trebalo biti jasno da bi osoba koja stvara, održava ili kontrolira sustav umjetne inteligencije odnosno upliće se u taj sustav trebala biti odgovorna za ozljedu ili štetu koju prouzroči aktivnost, uređaj ili proces. To proizlazi iz općih i općeprihvaćenih koncepata odgovornosti u pravosuđu u skladu s kojima je osoba koja stvara ili održava rizik za javnost odgovorna ako taj rizik prouzroči ozljedu ili štetu te bi ga stoga trebala ex ante umanjiti ili ex post dati za njega naknadu. Stoga zbog razvoja sustava umjetne inteligencije nije potrebno u potpunosti preispitati pravila o odgovornosti u cijeloj Uniji. Posebne prilagodbe postojećeg zakonodavstva i uvođenje ispitanih i ciljanih novih odredbi bili bi dovoljni za suočavanje s izazovima povezanima s umjetnom inteligencijom kako bi se spriječila regulatorna fragmentacija i osiguralo usklađivanje zakonodavstva o građanskopravnoj odgovornosti u cijeloj Uniji u vezi s umjetnom inteligencijom.
E.

budući da je Komisija procijenila da su za postizanje trenutačnih klimatskih ciljeva do 2030. na razini EU-a potrebna ulaganja od 240 milijardi EUR godišnje (10), uvećano za dodatne iznose od 130 milijardi EUR godišnje za ciljeve zaštite okoliša, 192 milijarde EUR godišnje za socijalnu infrastrukturu i 100 milijardi EUR godišnje za širu prometnu infrastrukturu u Europi; budući da to ukupno čini najmanje 662 milijarde EUR potrebnih ulaganja godišnje; budući da se ti iznosi temelje na klimatskom cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. za 40 %; budući da je, sada kad je Parlament usvojio ambicioznije ciljeve, potreba za ulaganjima još veća; budući da je nužno mobilizirati sva raspoloživa sredstva kako bi se zadovoljila potreba za ulaganjima;
AF.

budući da je jednak pristup zdravstvenoj skrbi, pravo koje je utvrđeno u članku 35. Povelje o temeljnim pravima, potencijalno ugrožen zbog mjera poduzetih za zaustavljanje širenja bolesti COVID-19, posebno kada je riječ o skupinama osoba u ranjivom položaju kao što su starije ili kronično bolesne osobe, osobe s invaliditetom, pripadnici zajednice LGBTI+, djeca, roditelji, trudnice, beskućnici, svi migranti, uključujući one bez osobnih dokumenata, tražitelji azila, izbjeglice te etničke i druge manjine; budući da je ova zdravstvena kriza negativno utjecala na usluge vezane za spolno i reproduktivno zdravlje i prava; budući da je u nekim državama članicama znatno ograničen pristup reproduktivnom zdravlju i pravima, među ostalim i pravu na pobačaj, što je dovelo do de facto zabrane zbog koje su prosvjednici izašli na ulice usred pandemije; budući da nestašice lijekova, preusmjeravanje resursa s drugih zdravstvenih problema i naglo otkazivanje određenih tretmana, uključujući izvantjelesnu oplodnju i promjenu spola, mogu predstavljati rizike za pacijente koji boluju od drugih bolesti (43); budući da žalovanje, izolacija, dodatni napori vezani za održavanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života za roditelje i stručnjake na terenu, gubitak prihoda i strah potiču mentalna oboljenja ili pogoršavaju ona postojeća, što dovodi do rastuće potražnje za uslugama zaštite mentalnog zdravlja i do hitne potrebe za povećanjem financijskih sredstava za te usluge;
—

uzimajući u obzir smjernice Radne skupine za dostupnost odobrenih lijekova za humanu i veterinarsku uporabu, koja okuplja Europsku agenciju za lijekove (EMA) i direktore agencija za lijekove (HMA), a posebno smjernice od 1. srpnja 2019. o otkrivanju i prijavi nestašica lijekova za nositelje odobrenja za stavljanje u promet u Uniji (EGP) (Guidance on detection and notification of shortages of medicinal products for Marketing Authorisation Holders (MAHs) in the Union (EEA)) (EMA/674304/2018) i smjernice od 4. srpnja 2019. o dobroj praksi za komunikaciju s javnosti o pitanjima dostupnosti lijekova (Good practice guidance for communication to the public on medicines: availability issues’ (EMA/632473/2018),
13.

uviđa ključne koristi za klimu koje pružaju šume i sektor koji se temelji na šumama; ponavlja da je potrebno poticati okolišne, gospodarske i socijalne aspekte šuma i gospodarenja šumama na uravnotežen način, uz istovremeno jačanje općih koristi za klimu koje pružaju šume i vrijednosni lanac koji se temelji na šumama, a to su, konkretno, sekvestracija CO 2 i skladištenje ugljika u drvnim proizvodima te zamjena materijala; naglašava potrebu za održavanjem, dodatnim promicanjem i ako je moguće povećanjem sekvestracije CO 2 u šumama na razinu kojom se omogućuje održivo gospodarenje svim funkcijama šume, skladištenja ugljika in situ , među ostalim u agrošumama, mrtvom drvu i šumskom tlu te u proizvodima na bazi drva aktivnim, održivim gospodarenjem šumama; napominje da se u šumama apsorbira više od 10 % emisija stakleničkih plinova u EU-u; ističe da treba promicati uporabu drva kao održivog građevnog materijala jer nam omogućava da napredujemo u tranziciji prema održivijem gospodarstvu; potiče Komisiju da istraži različite mehanizme koji se temelje na tržištu kako bi se poticala zamjena fosilnih goriva obnovljivim sirovinama čijom se upotrebom ostvaruje klimatska korist; ističe ključnu ulogu materijala na bazi drva kao zamjene za alternativna rješenja koja se temelje na fosilnim gorivima te za alternativna rješenja s većim ekološkim otiskom u sektorima kao što su građevinska industrija, tekstilna industrija, kemijska industrija i industrija ambalaže te potrebu da se u potpunosti uzmu u obzir koristi koje bi ta promjena u uporabi materijala imala na klimu i okoliš; osim toga, naglašava još nedovoljno iskorištene prednosti zamjene proizvoda za jednokratnu upotrebu, osobito plastike, održivim proizvodima na bazi drva; naglašava da bi se i kružna upotreba proizvoda na bazi drva trebala povećati kako bi se poboljšala upotreba naših održivih resursa, poduprla učinkovita upotreba resursa, smanjila količina otpada i produljio životni ciklus ugljika s ciljem uvođenja održivog i lokalnog kružnog biogospodarstva;
konstatira da Kina predstavlja tržište mogućnosti zbog svoje veličine i rasta, s obzirom da je drugi trgovinski partner EU-a po veličini, no da postoje mnoge prepreke za poduzeća iz EU-a kad je riječ o pristupu tom tržištu i poslovanju na njemu, i to zbog prirode kineskog gospodarstva, koje država vodi i subvencionira, a poduzeća u državnom vlasništvu imaju koristi od ekskluzivnog ili dominantnog pristupa tržištu; osuđuje sve vrste diskriminatornih mjera s kojima se u Kini suočavaju poduzeća iz EU-a; smatra da bi pošteno tržišno natjecanje između poduzeća iz EU-a i Kine dovelo do više mogućnosti i inovacija, te poziva Komisiju da kontinuirano prati stalne slučajeve diskriminacije i surađuje s kineskim vlastima kako bi se iskorijenila takva praksa i prepreke; prima na znanje da je Kina u svibnju 2019. povukla pritužbu WTO-u koju je podnijela zbog netržišnog tretmana EU-a u kontekstu antidampinških mjera; pozdravlja ishod spora između EU-a i Kine, koji označava kraj statusa Kine kao tržišnog gospodarstva, u skladu sa stajalištem Parlamenta iz svibnja 2016. ( 12 )
G.

budući da stabilne kriptovalute pokazuju značajke slične onima kriptoimovine i ne poprimaju oblik nijedne određene valute, no oslanjaju se na skup alata čija je svrha minimizirati promjene njihove cijene izražene u nekoj valuti; budući da određena kriptoimovina, uključujući stabilne kriptovalute i s njima povezane tehnologije, ima potencijal za povećanje učinkovitosti, konkurentnosti i transparentnosti te za stvaranje znatnih prilika i koristi za društvo, s obzirom na to da bi neke od njih mogle dovesti do jeftinijih i bržih plaćanja te ponuditi nove izvore financiranja za mala i srednja poduzeća; budući da skup alata za smanjenje fluktuacija cijena nije ispitan u situacijama u kojima se znatan broj transakcija izvršava sa stabilnim kriptovalutama;
21.

poziva Komisiju da uvede trgovinsku politiku temeljenu na vrijednostima EU-a kojom će se zajamčiti visoka razina zaštite radničkih prava i prava u području okoliša te poštovanje temeljnih sloboda i ljudskih prava, uključujući rodnu ravnopravnost; podsjeća da svi sporazumi EU-a o trgovini i ulaganjima moraju obuhvaćati rodnu dimenziju te ambiciozno i provedivo poglavlje o trgovini i održivom razvoju; podsjeća da bi pregovori o trgovinskim sporazumima mogli predstavljati važan alat za unapređenje rodne ravnopravnosti i osnaživanje žena u trećim zemljama te poziva na prikupljanje podataka o učincima trgovine razvrstanih prema rodu; poziva EU i njegove države članice da u ex ante i ex post procjene učinka uključe rodni učinak trgovinske politike i trgovinskih sporazuma EU-a na pojedine zemlje i sektore; naglašava da bi rezultate analize usredotočene na rod trebalo uzeti u obzir u trgovinskim pregovorima te razmotriti njihove i pozitivne i negativne učinke tijekom cijelog postupka, od pregovora do provedbe, i da bi ih trebalo popratiti mjerama za sprečavanje mogućih negativnih učinaka ili kompenzacijskim mjerama; pozdravlja predanost Komisije da, prvi put otkad EU sklapa takve sporazume, u modernizirani Sporazum o pridruživanju između Čilea i EU-a uključi posebno poglavlje o rodnim pitanjima te poziva na promicanje i podršku uključivanju takvih poglavlja u sve daljnje sporazume o trgovini i ulaganjima, oslanjajući se na postojeće međunarodne primjere i na njihovu dodanu vrijednost nakon provedenih procjena;
—

uzimajući u obzir izvješće organizacije Counter Balance o sposobnosti EIB-a da se uhvati u koštac s prijevarama i korupcijom (engl. „Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption?”) iz listopada 2019. (8),
J.

budući da je Turska 20. travnja 2020. u isključivi gospodarski pojas Cipra poslala brod za bušenje Yavuz, uz pratnju turskog mornaričkog plovila; budući da je Turska 30. srpnja 2020. u isključivi gospodarski pojas Cipra poslala plovilo za seizmička istraživanja Barbaros, uz pratnju turskog ratnog broda i drugog pomoćnog broda; budući da je Turska 10. kolovoza 2020. u grčke vode poslala istraživačko plovilo Oruç Reis uz pratnju 17 mornaričkih plovila kako bi mapirala morski teritorij radi mogućeg bušenja nafte i plina u području za koje i Turska smatra da je u njezinoj jurisdikciji; budući da je Grčka kao odgovor na to poslala svoje ratne brodove da prate turska plovila, od kojih se jedno sudarilo s grčkim brodom; budući da je Turska 31. kolovoza 2020. ponovno produljila istraživanja plovilom Oruç Reis u istočnom Sredozemlju do 12. rujna 2020.; budući da se pomorsko upozorenje Turske (Navtex) tiče područja koje je u grčkom epikontinentalnom pojasu; budući da su te aktivnosti Turske dovele do znatnog pogoršanja odnosa između Grčke i Turske;
15.

ponavlja da hitno treba pokrenuti temeljitu i stratešku ponovnu procjenu odnosa EU-a s Rusijom, koja bi uključivala sljedeća načela: (a.) pozivanje potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika na ponovno procjenu politike EU-a prema Rusiji i pet glavnih načela EU-a za odnose s Rusijom te pripremu nove sveobuhvatne strategije koja će ovisiti o daljnjim djelovanjima ruskog vodstva i vlasti u području demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava; (b.) pozivanje država članica na daljnju izolaciju Rusije na međunarodnim forumima (kao što su skupina G7 i drugi formati) i kritičko preispitivanje suradnje EU-a s Rusijom u okviru različitih vanjskopolitičkih platformi; (c.) pozivanje Vijeća na to da učini prioritetom odobrenje i provedbu u bliskoj budućnosti mehanizma sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava osmišljenih po uzoru na one donesene zbog slučaja Magnitskog, koji će uključivati popis pojedinaca i koji bi mogao obuhvaćati i sektorske sankcije usmjerene na ruski režim; (d.) uzimajući u obzir slučaj Navaljnog, ponovno naglašavanje prethodnog stajališta Europskog parlamenta o zaustavljanju projekta Sjeverni tok 2; (e.) pozivanje Vijeća na usvajanje strategije EU-a za potporu ruskim disidentima, nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva te neovisnim medijima/izvjestiteljima i cjelovito iskorištavanje mehanizma za obranu ljudskih prava, stvaranje dodatnih prilika za mlade Ruse da studiraju u EU-u i pomoć pri pokretanju ruskog sveučilišta u egzilu u jednoj od država članica; (f.) pozivanje Vijeća na hitnu pripremu i usvajanje strategije EU-a za buduće odnose s demokratskom Rusijom, uključujući široki niz poticajnih mjera i uvjeta za jačanje domaćih snaga slobode i demokracije;
14.

pozdravlja stvaranje instrumenta EU-a za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), čiji je cilj poduprijeti mjere skraćenog radnog vremena koje su uspostavile države članice, posebno one koje se odnose na MSP-ove i samozaposlene osobe; smatra da bi se tim instrumentom, ako bi obuhvatio što veći broj kulturnih aktera, uključujući autore, izvođače, umjetnike i druge stvaratelje koji djeluju kao slobodnjaci, kulturnim i kreativnim akterima mogao osigurati ostanak u području djelovanja, nadoknaditi gubitak prihoda te spriječiti nestanak stručnog znanja; u tom kontekstu poziva države članice da pruže odgovarajuća jamstva kako bi SURE mogao brzo profunkcionirati i postati dostupan svim pravnim osobama, uključujući neformalne subjekte u kulturnim i kreativnim sektorima i industrijama;
H.

budući da se brojne afričke zemlje od Atlantskog oceana na zapadu do Crvenog mora i Indijskog oceana na istoku teško nose s prevladavanjem izazova kao što su destabilizacija tradicionalnog poljoprivredno-pastoralnog gospodarstva zbog klimatskih promjena, iskorištavanje prirodnih resursa od strane vanjskih aktera, nesigurnost opskrbe hranom i ishrane, nedostatak pristupa osnovnim socijalnim službama, neprikladni poljoprivredni modeli, porast broja stanovništva i pritisak na prirodne i okolišne resurse kao što je krčenje šuma; budući da je još jedan veliki izazov pojava novih oblika gospodarstva kojim upravlja mafija, uključujući trgovanje ljudima, migrantima i drogom, krijumčarenje kulturnih dobara i divlje faune i flore te nekontroliran izvoz depozita zlata i minerala, što zajedno sa slabostima institucija i nedostatkom transparentnosti, lošim upravljanjem, sve većom nejednakošću, nedostatkom povjerenja u vlade i korupciju brojnih uprava dovodi do hibridizacije između oružanih skupina, krijumčara i tradicionalne zajednice te do regionalnih sukoba uz neprihvatljivu pojavu džihadističkog vjerskog ekstremizma kao lažnog odgovora u društvima na koja se to odnosi i uz porast radikalizacije;
7.

poziva Komisiju da nastavi voditi pregovore na transparentan način s obzirom na to da to povoljno djeluje na proces pregovora te na građane i poduzeća jer im omogućuje da se bolje pripreme za fazu koja dolazi nakon prijelazne faze; poziva Komisiju da u tom pogledu osigura javno savjetovanje te stalan dijalog sa socijalnim partnerima i civilnim društvom, kao i s nacionalnim parlamentima; pozdravlja to što Komisija Parlamentu pruža redovite i pravovremene informacije o pregovorima i očekuje da će se ta praksa nastaviti, u skladu s informacijama koje se razmjenjuju s državama članicama;
9.

izražava zabrinutost zbog sve većeg broja postrojenja za proizvodnju ribljeg brašna i ulja na obali zapadne Afrike koja se također opskrbljuju ribom iz voda Gvineje Bisau; ističe činjenicu da je ribolov u svrhu proizvodnje ribljeg brašna i ulja u suprotnosti s načelom održivosti i pružanjem vrijednih izvora bjelančevina lokalnoj zajednici; pozdravlja širenje luka i objekata za iskrcaj u Gvineji Bisau, no istodobno izražava zabrinutost jer bi to moglo dovesti do izgradnje novih postrojenja za proizvodnju ribljeg brašna;
30.

napominje da Komisija razmatra potrebu za ciljanom ex ante regulacijom specifičnih sustavnih pitanja koja se mogu pojaviti na digitalnim tržištima; stoga poziva Komisiju da uvede centralizirani ex ante sustav praćenja tržišta (uzimajući u obzir rezultate procjene učinka), da nacionalnim i europskim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje i regulaciju omogući potrebna sredstva za anonimno prikupljanje podataka kako bi se nefunkcioniranje tržišta bolje i pravovremeno uočilo te da, kada je to prikladno, uvede ciljanu regulaciju kada prakse postanu sustavne;
poziva na hitnu reviziju Uredbe TEN-E ( 18 ) u pogledu kriterija prihvatljivosti i kategorija infrastrukture za električnu energiju kako bi se bolje uzeo u obzir razvoj postrojenja za skladištenje energije prije usvajanja novog popisa projekata od zajedničkog interesa; poziva na temeljitu reformu postupka izrade Desetogodišnjeg plana razvoja mreže kako bi se u planiranje infrastrukture integriralo načelo energetske učinkovitosti na prvom mjestu, kao i fleksibilnost, sektorska integracija i prekogranične veze; poziva na to da se kriteriji za dodjelu statusa projekta od zajedničkog interesa usklade s dugoročnim ciljem za temperaturu iz Pariškog sporazuma i ciljem EU-a u pogledu klimatske neutralnosti do 2050., i to tako da se svi projekti kandidati za popis projekata od zajedničkog interesa sustavno ocjenjuju s obzirom na klimatske aspekte;
38.

snažno poziva na to da suradnja u području borbe protiv klimatskih promjena bude apsolutni prioritet u pregovorima s obzirom na to da je uspjeh u tom području iznimno važan, počevši od uspjeha 26. zasjedanja Konferencije stranaka Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (COP 26) u Glasgowu; smatra da bi bilo najbolje kad bi se Ujedinjena Kraljevina i EU-a u tom području potpuno uskladili; u tom se kontekstu snažno zalaže za to da se Ujedinjena Kraljevina potpuno uskladi s trenutačnim i budućim okvirom klimatske politike EU-a i s obvezama u okviru Pariškog sporazuma te traži da se u cijelosti primjenjuje gornja granica emisija EU-a utvrđena sustavom EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) i Uredbom o raspodjeli tereta, uključujući korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo;
J.

budući da je među najgorim oblicima dječjeg rada najprošireniji pogibeljan rad djece, na koji je primorano otprilike 73 milijuna djece u dobi od 5 do 17 godina koja rade u opasnim uvjetima u brojnim sektorima, uključujući rudarstvo (13); budući da je 2018. godine 47 % sve djece na Madagaskaru u dobi od 5 do 17 godina bilo primorano na dječji rad, od toga otprilike 86 000 djece u sektoru rudarstva (14); budući da je rudarstvo sektor s najvišim stopama smrtnosti djece, s prosjekom od 32 smrtna slučajeva na 100 000 djece u dobi od 5 do 17 godina;
23.

prima na znanje smanjenje dječjeg rada u Vijetnamu u posljednjih nekoliko godina i pritom podsjeća na to da je Vijetnam prva zemlja u Aziji, a druga u svijetu, koja je ratificirala Konvenciju UN-a o pravima djeteta; nadalje, poziva vijetnamsku vladu da predstavi ambiciozan plan za iskorjenjivanje dječjeg rada do 2025. te da do 2030. iskorijeni prisilan rad, moderno ropstvo i trgovinu ljudima; očekuje da procjena MOR-a bude dostupna pravodobno, prije ratifikacije Sporazuma; poziva EU i Vijetnam na suradnju u izradi akcijskog plana, popraćenog već dostupnim programima EU-a, za borbu protiv dječjeg rada, uključujući nužan okvir za poduzeća u pogledu postupanja s dužnom pažnjom;
59.

ustraje u tome da se korištenje izvoznih dozvola ni u kojem slučaju ne smije pretvoriti u de facto zabranu izvoza; naglašava da je zemljama u razvoju važno omogućiti pristup slabo dostupnim medicinskim proizvodima; naglašava da izvoz osobne zaštitne opreme mora biti namijenjen onima kojima je najpotrebnija, a ne onima koji si mogu dozvoliti da plate najvišu cijenu; smatra da se u tu svrhu u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) mora dogovoriti globalni katalog ključnih proizvoda hitne zdravstvene zaštite kako bi se spriječile špekulacije cijenama i olakšalo trgovanje tim proizvodima; snažno potiče sve zemlje da se pridruže Sporazumu WTO-a o ukidanju carina u farmaceutskoj industriji (nulta stopa) i da se njezino područje primjene proširi na sve farmaceutske i medicinske proizvode kako bi se osigurala prekogranična trgovina diljem svijeta; poziva članice WTO-a da to pitanje učine prioritetom na dnevnome redu sljedećeg ministarskog sastanka WTO-a; izražava duboku zabrinutost zbog upozorenja koje su zajednički izdale WTO, (WHO) i Organizacija za hranu i poljoprivredu da bi globalne restriktivne trgovinske mjere mogle dovesti do nestašica hrane diljem svijeta; poziva na mjere kako bi se što više umanjili poremećaji u lancu opskrbe hranom, čime bi se spriječilo pogoršanje u pogledu nesigurnosti opskrbe hranom i nestabilnosti cijena; poziva sve države članice da se koriste svim dostupnim instrumentima kako bi osigurale uspostavu učinkovitih mehanizama za procjenu potencijalnih ulaganja i preuzimanja kritične infrastrukture i strateških industrijskih kapaciteta u EU-u te da, po potrebi, poduzmu mjere za ublažavanje ili sprečavanje; poziva Komisiju da ubrza pregovore o e-trgovini u okviru WTO-a kako bi se zajamčila pravila za internetsku trgovinu koja je u brzom porastu, posebno za robu;
4.

poziva na to da se do kraja 2020. provede hitna revizija i ambiciozno ažuriranje akcijskog plana za otklanjanje razlike u plaćama žena i muškaraca, kojim bi se trebalo utvrditi jasne ciljeve za države članice u pogledu smanjenja razlike u plaćama žena i muškaraca tijekom sljedećih pet godina i osigurati da se ti ciljevi uzmu u obzir u preporukama po državama članicama; posebno ističe kako je u novom akcijskom planu potrebno u obzir uzeti međusektorsku perspektivu; poziva Komisiju da u okviru akcijskog plana posebnu pozornost posveti čimbenicima koji dovode do razlika u mirovinama te da procijeni potrebu za konkretnim mjerama za smanjenje te razlike na razini EU-a i na nacionalnoj razini;
4.

stoga poziva Komisiju da čim prije poduzme mjere za uvođenje jedinstvenog punjača te da do srpnja 2020. donese delegirani akt o dopuni Direktive 2014/53/EU o radijskoj opremi kojim će se utvrditi norma za jedinstveni punjač za mobilne telefone i drugu radijsku opremu male i srednje veličine ili da, ako je to potrebno, najkasnije do srpnja 2020. donese zakonodavnu mjeru;
31.

ističe da sve države članice trebaju imati mrežu razvijene, moderne, sigurne i održive infrastrukture kako bi se olakšala putovanja diljem EU-a, a rubne države članice učinile pristupačnijima za turizam unutar Europe i međunarodni turizam; stoga poziva Komisiju da podupre ponovno uspostavljanje prekograničnih veza koje nedostaju, da provodi provjere kvalitete postojeće infrastrukturne mreže te da predloži hitne dodatne mjere za najmanje napredna i udaljena područja u kojima su mreže često najslabije razvijene i kojima je potrebno posvetiti posebnu pozornost; napominje da pogranične regije u EU-u čine 40 % teritorija Unije i trećinu njezina stanovništva; poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice imaju odgovarajuće planove za dovršenje cjelokupne osnovne mreže TEN-T do 2030. i sveobuhvatne mreže TEN-T do 2050., te da naznače raspored i raspoloživost proračunskih sredstava, s posebnim naglaskom na prekograničnim dionicama, posebno u državama članicama koje ne napreduju u tim područjima; ističe da to uključuje prijeko potreban projekt jedinstvenog europskog neba, koji bi, iako se na njemu već dugi niz godina na razini EU-a ništa ne radi, europskom zrakoplovstvu odmah donio sigurnost, učinkovitost i održivost;
1.

pozdravlja kontinuirane smjernice Komisije u okviru tekuće koordinacije zajedničkog odgovora EU-a na epidemiju bolesti COVID-19, posebno u pogledu provedbe načela jednakog postupanja i nediskriminacije te ostvarivanja slobodnog i pravednog kretanja radnika; naglašava da granične kontrole, zdravstveni pregledi i ograničenje kretanja moraju ostati razmjerni i iznimni te da bi trebalo ponovno omogućiti općenitu slobodu kretanja čim se to bude smatralo sigurnim u pogledu situacije u pojedinim državama u odnosu na COVID-19; podsjeća da načelo jednakog postupanja nije ograničeno na prekogranične i sezonske radnike samo u ključnim sektorima i zanimanjima, nego se odnosi i na sve takve radnike koji moraju prelaziti unutarnje granice s obzirom na to da su predmetni sektori otvoreni i za lokalne radnike u državi članici domaćinu; poziva države članice koje to još nisu učinile da što prije ukinu sva ograničenja putovanja i diskriminirajuće mjere ograničenja kretanja i karantene za prekogranične i sezonske radnike kako bi se izbjegao manjak radne snage u ključnim sektorima i kako bi se pomoglo radnicima, pri čemu treba zajamčiti njihovo zdravlje i sigurnost;