Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 321/09)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„VAUCLUSE”

PGI-FR-A1209-AM01

Datum obavijesti: 2.7.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Opis vina

U točku 3.3., naslovljenu „Procjena organoleptičkih svojstava proizvodâ”, unesene su dopune o boji vina kako bi se pojasnio opis različitih proizvoda.

Ta su pojašnjenja uključena i u jedinstveni dokument u točki naslovljenoj „Opis vina”.

2. Zemljopisno područje

U poglavlju I. točki 4.1. specifikacije proizvoda ažuriran je opis zemljopisnog područja.

Na popisu općina koje ulaze u sastav svakog dodatnog zemljopisnog naziva navodi se upućivanje na godinu zemljopisnog koda, odnosno nacionalne referentne oznake za razvrstavanje općina po departmanima. Riječ je o zemljopisnom šifrarniku iz 2019. Neki su nazivi općina ispravljeni, ali se sastav zemljopisnog područja nije izmijenio.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3. Sorte vinove loze

U poglavlju I. točki 5. specifikacije proizvoda definirane sorte vinove loze za proizvodnju vina sa ZOZP-om „Vaucluse” dopunjene su sa sljedećih 16 sorti:

artaban N, assyrtiko B, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floreal B, monarch N, muscaris B, nebbiolo N, pinotage N, prior N, soreli B, souvignier gris G, verdejo B, vidoc N, voltis B, xinomavro N.

Za te se sorte smatra da su otporne na sušu i kriptogamne bolesti. Potrebna im je manja količina sredstava za zaštitu bilja, a odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju ZOZP-a. Ne mijenjaju svojstva vina sa ZOZP-om.

Uvođenje tih sorti na popis sorti vinove loze utječe na jedinstveni dokument, a dodane su u točku naslovljenu „Kategorije proizvoda od vinove loze”.

4. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Organoleptički opis vina dodan je u točku 7.2. specifikacije proizvoda, pod naslov „Posebnost proizvoda”. Te su informacije uključene i u jedinstveni dokument u dio o posebnosti proizvoda pod naslov „Povezanost sa zemljopisnim područjem”.

Točka 7.3. specifikacije proizvoda koja se odnosi na „uzročnu povezanost posebnosti proizvoda i posebnosti zemljopisnog područja” dopunjena je kako bi se bolje dokazala povezanost sa zemljopisnim podrijetlom koja se temelji na povezanosti između posebnosti vina i obilježja zemljopisnog okruženja. Te su dopune dodane i u dio o „uzročnoj povezanosti” u okviru povezanosti sa zemljopisnim područjem opisane u jedinstvenom dokumentu.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Vaucluse

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3. Kategorija proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Organoleptički i analitički opis vina

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Vaucluse” smije se upotrebljavati za mirna crna, ružičasta i bijela vina.

Crvena su vina dobivena miješanjem sorti vinove loze. Sorte vinove loze grenache N, syrah N, merlot N odnosno cabernet-sauvignon N čine osnovu tih vina, kojima su zajedničke arome crnog bobičastog voća, začina, note kože i gorke čokolade, pa čak i paprene note. Boja im varira od rubin-crvene do granatno crvene, duboka je, s ljubičastim odsjajem.

Ružičasta vina uglavnom svijetle boje lososa u osnovi se dobivaju upotrebom sorti vinove loze kao što su grenache N ilicinsault N od kojih nastaju vina s aromama crvenog bobičastog voća.

Živahnost i mineralnost, note jabuke ili lipe obilježja su bijelih vina koja često potječu od sorte chardonnay B. Ta su vina blijedožute boje sa zelenim ili zlatnim odsjajem, blistava i bistra.

Osim najmanje stečene volumne alkoholne jakosti od barem 9 %, (najmanja i najveća) ukupna stvarna alkoholna jakost, ukupna kiselost, hlapljiva kiselost i ukupni sadržaj sumporova dioksida vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vaucluse” jednaki su onima propisanim zakonodavstvom Zajednice.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 9 Najmanja ukupna kiselost: Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Enološki postupci

a. Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

U pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b. Najveći urodi

120 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, prerada i dodatna obrada vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Vaucluse” provode se u departmanu Vaucluse.

7. Glavne sorte vinove loze

Abondant B

Abouriou B

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Altesse B

Aléatico N

Aramon N

Aramon blanc B

Aramon gris G

Aranel B

Arbane B

Arinarnoa N

Arriloba B

Arrouya N

Arrufiac B – Arrufiat

Artaban N

Assyrtiko B

Aubin B

Aubin vert B

Aubun N – Murescola

Auxerrois B

Bachet N

Barbaroux Rs

Baroque B

Biancu Gentile B

Blanc Dame B

Bouchalès N

Bouillet N

Bouquettraube B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Brachet N – Braquet

Brun Fourca N

Brun argenté N – Vaccarèse

Béclan N – Petit Béclan

Béquignol N

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Camaralet B

Carcajolo N

Carcajolo blanc B

Cardinal Rg

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Castets N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Claverie B

Codivarta B

Colombard B

Corbeau N – Douce noire

Cot N – Malbec

Counoise N

Courbu B – Gros Courbu

Courbu noir N

Couston N

Crouchen B – Cruchen

César N

Danlas B

Duras N

Durif N

Egiodola N

Ekigaïna N

Elbling B

Etraire de la Dui N

Feunate N

Floreal B

Folignan B

Folle blanche B

Franc noir de Haute-Saône N

Fuella nera N

Furmint B

Gamaret

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gascon N

Genovèse B

Gewurztraminer Rs

Goldriesling B

Gouget N

Graisse B

Gramon N

Grassen N – Grassenc

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gringet B

Grolleau N

Grolleau gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Jacquère B

Joubertin

Jurançon blanc B

Jurançon noir N – Dame noire

Knipperlé B

Lauzet B

Len de l’El B – Loin de l’Oeil

Liliorila B

Listan B – Palomino

Lival N

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Mancin N

Manseng noir N

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meslier Saint-François B – Gros Meslier

Meunier N

Milgranet N

Molette B

Mollard N

Monarch N

Mondeuse N

Mondeuse blanche B

Monerac N

Montils B

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Mourvaison N

Mourvèdre N – Monastrell

Mouyssaguès

Muresconu N – Morescono

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat cendré B – Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Mérille N

Müller-Thurgau B

Nebbiolo N

Nielluccio N – Nielluciu

Noir Fleurien N

Négret de Banhars N

Négrette N

Ondenc B

Orbois B

Pagadebiti B

Pascal B

Perdea B

Persan N

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Meslier B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pineau d’Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Pinotage N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant de Brunel N

Plant droit N – Espanenc

Portan N

Portugais bleu N

Poulsard N – Ploussard

Prior N

Prunelard N

Précoce Bousquet B

Précoce de Malingre B

Raffiat de Moncade B

Ribol N

Riesling B

Riminèse B

Rivairenc N – Aspiran noir

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Rivairenc gris G – Aspiran gris

Romorantin B – Danery

Rosé du Var Rs

Roublot B

Roussanne B

Roussette d’Ayze B

Sacy B

Saint Côme B

Saint-Macaire N

Saint-Pierre doré B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin blanc B

Savagnin rose Rs

Sciaccarello N

Segalin N

Select B

Semebat N

Semillon B

Servanin N

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Tourbat B

Tressot N

Trousseau N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Velteliner rouge précoce Rs

Verdejo B

Verdesse B

Vermentino B - Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8. Opis povezanosti

„Posebnost zemljopisnog područja”

Departman Vaucluse, na lijevoj obali Rhône, južno od koridora rijeke Rhône, po kojem je nazvan ZOZP „Vaucluse”, dio je regije Provence-Alpes-Côte d’Azur, koja se nalazi na jugoistoku Francuske. Graniči s departmanima Gard (na zapadu), Ardèche (na sjeverozapadu), Drôme (na sjeveru), Alpes-de-Haute-Provence (na istoku), Var (dodiruju se na vrlo maloj udaljenosti) i Bouches-du-Rhône (na jugu).

Administrativne granice departmana Vaucluse većinom su prirodne jer je na zapadu rijeka Rhône (od grada Bollène na sjeveru do sjecišta s rijekom Durance na jugu), na istoku rijeka Calavon, a na sjeveru rijeke Toulourenc i Aigues. Ostale su granice ucrtane ili povijesne (npr.: kanton Valréas jest enklava Vauclusea u susjednom departmanu Drôme).

U departmanu je vidljiv upečatljiv kontrast između dviju vrsta prirodnih područja, odnosno nizina i planinskih reljefa koji ih okružuju.

Nizine (oko 45 % departmana) nalaze se uglavnom u zapadnom dijelu. Najbitnija je nizina regije Comtat Venaissin koja u širem smislu obuhvaća aluvijalnu ravan rijeke Rhône, nizine općine Orange, aluvijalne ravni donje doline rijeke Durance. Aluvijalne ravni rijeke Durance (od općine Cavaillon do općine Pont-de-Mirabeau), donja dolina rijeke Calavon (prije općine Beaumettes) i srednje doline rijeka Aigues i Ouvèze povezane su s tim vodenim tijelom svaka svojim pritokom.

U reljefu se ističu planina Mont-Ventoux (1 909 m) na sjeveru / sjeveroistoku departmana, koja je dio grebena orijentacije zapad-istok. Uz južnu padinu tog gorostasa prostire se visoravan Albion ili Saint-Christol (na nadmorskoj visini od 600 do 1 200 m), koja je na jugu omeđena masivom Monts de Vaucluse (najviši vrh: 1 256 m). Južnije od bazena Apt, nalazi se najjužniji reljef, planina Luberon s najvišim vrhom na 1 125 m.

Ravnice i planine spojene su uglavnom stjenovitim reljefima koji izviru iz ravnica i time naglašavaju topografske kontraste. Najistaknutiji primjer je masiv Suzette na kojem se uzdižu planine Dentelles de Montmirail (na nadmorskoj visini od 500 m).

S geološkog aspekta, uvelike su prisutna sedimentna tla, u rasponu od trijasne do kvartarne starosti. Postoji jedna manja iznimka (u regiji Luberon) zbog prisutnosti lerzolita, bazične endogene stijene vulkanskog podrijetla.

Departman obuhvaća dva velika geološka područja koja se uvelike razlikuju: koridor rijeke Rhône u kojem su ravnice i na istoku francuske Predalpe koje se sastoje od reljefa kao što je planina Mont-Ventoux, planina Lure, visoravni Albion i Saint-Christol, masivi Monts de Vaucluse i Luberon. Koridor rijeke Rhône, koji je vrlo vjetrovit zbog mistrala, omogućuje vrlo dobre sanitarne uvjete protiv pepelnice i peronospore. Ondje prevladavaju noviji ili stariji aluvijalni nanosi iz rijeka Rhône i Basse-Durance te njihovih pritoka (Lez, Aigues, Ouvèze, Sorgues, Calavon). Predalpsko područje uglavnom se sastoji od vrlo debelog niza vapnenaca od kojih poseban facijes, odnosno urgonski vapnenac, ima veliku morfološku, tektonsku i hidrogeološku ulogu. Te francuske Predalpe štite vinovu lozu od nedostatka vode i pružaju joj znatne temperaturne razlike.

Na departman Vaucluse zbog njegova zemljopisnog položaja utječu tri od četiri glavne klime u Francuskoj: sredozemna klima na njegovu južnom dijelu, planinska klima na njegovu sjeveroistočnom dijelu (masivi Monts de Vaucluse i Baronnies) i prilično relativno polukontinentalna klima na njegovu sjeverozapadnom dijelu. Ti su utjecaji ipak ublaženi jasno prevladavajućom sredozemnom klimom koja osigurava dobru fertilizaciju vinove loze.

Područje ima visok prosječan broj sunčanih sati. Padaline nisu ravnomjerno raspodijeljene tijekom godine, nego relativno najviše padaju u jesen i zimu. Mistral, hladan i suhi sjeverni vjetar redovne brzine naleta od oko 100 km/h, ima važnu ulogu u toj klimi. Osobito pogoduje koncentraciji bobica u vrijeme sazrijevanja te tijekom cijelog vegetativnog ciklusa osigurava optimalne uvjete za borbu protiv kriptogamnih bolesti.

„Posebnost proizvoda”

Početkom XXI. stoljeća, u berbi je prijavljeno oko 200 000 hl vina sa ZOZP-om „Vaucluse”, od kojih se za 40 do 45 000 hl može navesti područje „Principauté d’Orange” i za 5 do 6 000 hl područje „Aigues”.

Vinogradarska kultura u departmanu još je vrlo povezana s proizvodnjom crnog grožđa i proizvodnjom crnih vina. To dovodi do sljedeće prosječne raspodjele: od 45 do 50 % proizvedenih količina u crnom vinu, od 30 do 35 % u ružičastom vinu i od 15 do 20 % u bijelom vinu.

Vina sa ZOZP-om proizvode se od niza sorti vinove loze te zbog toga imaju veliku aromatsku raznolikost:

— sorte vinove loze cinsault N, clairette B, bourboulenc B, sve tri nastale u francuskim sredozemnim vinogradarskim područjima,

— grenache B i grenache N, carignan N i mourvèdre N pirinejskog podrijetla,

— syrah N, viognier B i u manjem dijelu (na površini) roussanne B, marsanne B, koje potječu iz regije Dauphiné.

— ugni B koja najvjerojatnije potječe iz Toskane.

Proizvođači su ipak htjeli diversificirati tu vinovu lozu, i to uspješno, pri čemu su od 80-ih godina 20. stoljeća uveli nove sorte vinove loze, od kojih su većina „priznate” vrste na svjetskom tržištu, kao što su cabernet-sauvignon N, merlot N, chardonnay B, sauvignon B, ali i vermentino B te nove hibridne sorte vinove loze jednako zanimljivih obilježja kao što su chasan B, marselan N i caladoc N. Tako sorte crne vinove loze, kao što su merlot N i cabernet-sauvignon N mogu poduprijeti tijelo i strukturu vina kad se ne upotrebljavaju posebno za proizvodnju „sortnih” vina.

Za ružičasta vina najviše se upotrebljavaju vrlo kratke maceracije, pa čak i izravno prešanje kako bi se proizvela ružičasta vina sve svjetlijih boja.

Proizvođači imaju i raznoliku ponudu „sortnih” vina, među kojima su cabernet-sauvignon N, merlot N, caladoc N, marselan N, chardonnay B, roussanne B i viognier B.

U crnim vinima, sorte vinove loze grenache N, syrah N, merlot N odnosno cabernet-sauvignon N čine osnovu tih vina, kojima su zajedničke arome crnog bobičastog voća, začina, note kože i gorke čokolade, pa čak i paprene note.

Ružičasta vina u osnovi se dobivaju upotrebom sorti vinove loze kao što su grenache N ili cinsault N od kojih nastaju vina s aromama crvenog bobičastog voća.

Živahnost i mineralnost, note jabuke ili lipe obilježja su bijelih vina koja često potječu od sorte chardonnay B.

„Uzročna povezanost posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda”

Više od polovice sela u departmanu Vaucluse živi od vinove loze, zahvaljujući vinogradarima koji su povezani sa svojom zemljom, koja je registrirana kao područje kontrolirane oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla. Vinogradari su tijekom godina kao rezultat znanja i umijeća predaka diversificirali svoje proizvode. Tako u departmanu Vaucluse važno mjesto zauzima proizvodnja vina sa ZOZP-om u pogledu kojih je velika potražnja na lokalnoj razini zahvaljujući posebno razvijenom turizmu u tom zemljopisnom području. Poznatost vina sa ZOI-jem proizvedenih u departmanu pridonosi ugledu vina sa ZOZP-om priznatih zbog njihove aromatske raznolikosti. Ta proizvodnja vina sa oznakom zemljopisnog podrijetla uglavnom je koncentrirana u središtu područja obuhvaćenih oznakom izvornosti Luberon i Ventoux.

Vinova loza sadi se u tla koja su dobro grijana te imaju optimalnu odvodnju. Ona osiguravaju proizvodnju kvalitetnog grožđa.

Na te vinove loze pozitivno utječu i različite klimatološke pojave koje vinu daju uravnoteženu strukturu i izuzetan aromatizirani okus. Sredozemna klima, zahvaljujući velikom broju sunčanih sati ljeti i dobroj osvijetljenosti, uvjetuje zrelost grožđa i dobar razvoj aromatičnih predznaka. U blizini reljefa, klima je izvor velikih noćnih i dnevnih temperaturnih amplituda te potiče proizvodnju svježih i voćnih vina zahvaljujući sporom razvoju polifenola u grožđu. Djelovanje suhog vjetra osigurava zaštitu grožđa od kriptogamnih bolesti.

Ugled vina odražava se svake godine u nagradama na regionalnim i državnim natjecanjima, kao što je opće poljoprivredno natjecanje (četiri zlatne medalje i pet srebrnih medalja iz 2014.). Vina sa ZOZP-om „Vaucluse” spominju se i na državnoj razini u Vodiču Hachette des Vins (55 odabranih vina, dvije nagrade coups de cœur (omiljena vina), jedno vino s tri zvjezdice, dva vina s dvije zvjezdice, 30 vina s jednom zvjezdicom u 2013.), ali i na međunarodnoj razini u Wine Advocate Parker (četiri vina s ocjenama Decanter za berbu 2007.) i u vodiču Bettane et Desseauve.

Proizvodnja vina sa oznakom zemljopisnog podrijetla dio je tradicije, znanja i umijeća vinogradara koji žele i nastoje ponuditi raznovrstan asortiman koji odgovara svim potražnjama na tržištu.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na određenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini definirano odstupanjem u pogledu proizvodnje i razvoja vina koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Vaucluse” sastoji se od sljedećih područja arondismana koji graniče sa zemljopisnim područjem (departman Vaucluse) kako slijedi:

— na sjeveru, uz granicu s departmanom Drôme: arondisman Nyons,

— na istoku, uz granicu s departmanom Alpes de Haute Provence: arondisman Forcalquier,

— na istoku, uz granicu s departmanom Var: arondisman Brignoles,

— na jugu, uz granicu s departmanom Bouches du Rhône: arondisman Arles i Aix-en-Provence,

— na zapadu, uz granicu s departmanom Gard: arondisman Nîmes,

— na sjeverozapadu, uz granicu s departmanom Ardèche: arondisman Privas.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Vaucluse” može se dopuniti:

— nazivom jedne ili više sorti vinove loze,

— izrazima „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo);

— nazivom sljedećih najmanjih zemljopisnih jedinica, podložno uvjetima utvrđenim u specifikaciji proizvoda: „Aigues”, „Principauté d’Orange”.

Ako se izraz „Indication géographique protégée” („zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”) zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” („regionalno vino”), na etiketi se nalazi logotip ZOZP-a Europske unije.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0d5e958c-4f3f-4467-a24c-e13d39073797

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.