Preporuka o isticanju pripadnosti europskim strankama na glasačkim listićima primijenjena je samo iznimno, čak i u državama članicama u kojima je to bilo moguće.

Istraživanjem se također otkrilo da nekoliko stranaka nije objavilo pripadnost europskoj političkoj stranci, bilo zato jer se još nisu odredile u tom pogledu ili zato jer su odlučile da to neće učiniti.

Većina je nacionalnih stranaka u uzorku svoju pripadnost naznačila samo donekle, tj. uglavnom samo u tiskanom izbornom materijalu. To je značilo da je njihova pripadnost bila vidljivija obavještenijim građanima nego široj javnosti;

U pogledu prve preporuke i., 16 država članica navelo je da su poduzele mjere kojima obavješćuju nacionalne političke stranke o preporuci da javno objave svoju pripadnost europskim političkim strankama. To je uglavnom bilo prenošenje preporuke Komisije političkim strankama. U nekim slučajevima nastojalo se poduzeti i više od toga. U Grčkoj su nacionalna tijela organizirala sastanak u državnom parlamentu kako bi izvijestila stranke o preporuci Komisije. U Italiji i Finskoj izdane su smjernice kojima se nacionalne stranke izvijestilo o preporuci i poticalo ih da je slijede.

Odaziv se razlikovao u 28 država članica. Raspon se kretao od visokog odaziva u Belgiji (89,64 %) i Grčkoj (59,97 %) (glasovanje je obvezno u obje države) i 57,22 % u Italiji, do znatno nižeg u drugim zemljama, kao što su Češka (18,20 %) i Slovačka (13,05 %).

Od prvih izravnih izbora 1979., odaziv na europskim izborima u stalnom je padu, od 61,99 % koliko je iznosio 1979. do 42,97 % 2009. Međutim, ukupni odaziv na izborima 2014. bio je samo malo niži od odaziva 2009., te je pao za 0,36 % (na 42,61 %) što je manji pad od onih između izbora 2004. i 2009. (2,5 %) i 1999. i 2004. (4 %). Dakle, pad je znatno usporen. Za usporedbu, odaziv na predsjedničkim izborima u Sjedinjenim Državama bio je 57,1 % 2008. i 54,9 % 2012.

U tom pogledu nije bilo promjena u usporedbi s prošlim izborima. Izbori su održani 21. svibnja u 21 državi članici, dok su u preostalih sedam izbori održani od 22. do 24. svibnja. Sve države članice objavile su rezultate istodobno, tijekom večeri 25. svibnja, nakon što su se glasačka mjesta zatvorila u cijeloj Europi.

Kampanja je značajno odjeknula u medijima. Web-mjesto Parlamenta posvećeno izborima posjećeno je 7,1 milijun puta od prosinca 2013. do svibnja 2014. Napravljen je video o europskim izborima na 34 jezika koji je prikazan više od 7400 puta na 173 televizijska kanala. Na internetu je pogledan 11 milijuna puta. Otprilike sa svakim petim glasačem u Europi kontaktirano je preko Facebooka. Poruka „Ja sam glasač” podijeljena je na Facebooku više od 2,7 milijuna puta, a vidjelo ju je više od 90 milijuna ljudi.

„Operacija Biraj” (Cooperazione per lo Sviluppo dei paesi – COSPE)

Organizacije civilnog društva bile su aktivno uključene u nastojanja da se mobiliziraju birači, primjerice one su obavijestile građane o važnosti i koristi od sudjelovanja u europskim izborima, izradile su e-alate kojima se pomagalo biračima da izaberu kandidata koji odgovara njihovim opredjeljenjima ili su radile na primjeni politika veće uključivosti kako bi se osigurao bolji pristup osobama s invaliditetom.

Građani EU-a koji žive u državi članici koja nije njihova matična država (mobilni građani EU-a) imaju aktivno i pasivno biračko pravo u državi članici u kojoj borave pod istim uvjetima kao i državljani te države. To pravo, utvrđeno člankom 22. UFEU-a i člankom 39. Povelje EU-a o temeljnim pravima, provedeno je Uredbom 93/109/EZ.

U pogledu razloga zbog kojih ispitanici nisu glasali, najčešći odgovori bili su „nedostatak povjerenja u politiku uopće” (23 %), „nezainteresiranost za politiku” (19 %) i „glasanje ne daje rezultata / glasanjem se ništa ne mijenja” (14 %). Sedam posto ispitanika navelo je „nedostatak znanja o EU-u, Europskom parlamentu i europskim izborima”. Postotak glasača koji nisu izašli na izbore zbog oba navedena razloga, tj. predodžbe da se glasovanjem ništa ne mijenja i nedostatka znanja o EU-u i europskim izborima pao je u usporedbi s prethodnim izborima. Uz to prepolovljen je i broj građana koji se nisu odazvali zbog nedostatka javne rasprave ili izbornih aktivnosti. Konačna odluka o glasovanju ili odustajanju tradicionalno ovisi o cijelom nizu čimbenika, od kojih su neki osobni i nisu vezani za kvalitetu izborne kampanje ili poglede na europske izbore.

„Dostupnost prava i građanskog dijaloga SVIMA” (Pour la Solidarité) „Sada svi građani” (Sveučilište Chieti-Pescara)

Političari i birači mogli su se direktno povezati zahvaljujući povećanim aktivnostima na društvenim mrežama u vezi s izborima, vodećim kandidatima i njihovim programima. U analizi digitalnih kampanja #EP2014 i #EU14 praćeno je oko tri milijuna objava o izborima na Twitteru. Više od milijun objava poslano je u tjednu tijekom kojeg su održani izbori. Pojačanom upotrebom društvenih mreža kandidatima su dane dodatne mogućnosti za povezivanje s biračima, a biračima je dana veća mogućnost za uključivanje u raspravu od samog davanja glasa.

5. Ostvarivanje biračkog prava građana EU-a i poštovanje zajedničkih načela

5.1. Zaštita biračkog prava građana EU-a koji borave u državi članici koja nije njihova matična država

Aktivno i pasivno biračko pravo mobilnih građana EU-a u državi članici boravišta

Komisija je provela iscrpnu aktivnost prije izbora kako bi osigurala točno i potpuno prenošenje i primjenu Direktive 93/109/EZ i uklonila sve moguće poteškoće za građane EU-a pri ostvarivanju njihova biračkog prava te posebno kako bi osigurala da se nacionalnim zakonima ne postavljaju dodatni uvjeti građanima EU-a koji dolaze iz drugih država članica. Svi nedostaci pri prenošenju koja je Komisija utvrdila prije izbora uspješno su riješeni do svibnja 2014., a nacionalno je zakonodavstvo prema potrebi izmijenjeno.

Komisija razgovara s tijelima Ujedinjene Kraljevine o nizu poteškoća koje su prijavili građani EU-a s boravištem u UK-u koji su se tamo htjeli registrirati za glasovanje. Zastupnički dom Ujedinjene Kraljevine objavio je 14. studenoga 2014. izvješće u kojem je primljen na znanje stav Izbornog povjerenstva UK-a o preprekama s kojima su se susreli građani EU-a pri izlasku na izbore. U izvješću je preporučeno pojednostavnjivanje sustava i pokretanje kampanje kojom bi se obavijestilo građane EU-a o mjerodavnim uvjetima i postupcima registracije.

Gotovo svi nedostaci koji su se odnosili na kašnjenje u prenošenju Direktive 2013/1/EU o ostvarivanju pasivnog biračkog prava mobilnih građana EU-a bili su uspješno razriješeni prije izbora. Komisija vodi dvostrane razgovore s određenim državama članicama o nizu slučajeva netočnog ili nepotpunog prenošenja Direktive.

Pravo na učlanjivanje u političke stranke i na osnivanje političkih stranaka

Vođen je razgovor s 11 država članica koje nisu dopuštale građanima EU-a koji nisu njihovi državljani da postanu osnivači ili članovi stranaka kako bi mogli sudjelovati u izborima pod istim uvjetima kao i državljani države članice u kojoj borave.

Rješenje je nađeno u pet slučajeva: u dva slučaja izmijenjen je nacionalni zakon, a u druga tri razjašnjeno je stanje. Tri države članice najavile su zakonodavne promjene u budućnosti. Komisija je poduzela mjere u preostala tri slučaja.

5.2. Osiguravanje poštovanja zajedničkih načela u izborima za Europski parlament

Države članice trebaju poštovati određena zajednička načela ugrađena u zakonodavstvo EU-a kada organiziraju europske izbore:

Izbori za Europski parlament moraju biti slobodni, tajni, neposredni opći izbori

Kako bi se očuvao ključni element načela slobodnih izbora, zakonodavstvom EU-a zabranjuje se objava rezultata u bilo kojoj državi članici prije završetka glasovanja u svima. To je učinjeno da se rezultatima u drugim državama članicama ne utječe na one koji tek trebaju glasati. Komisija je uspješno riješila to pitanje s državama članicama prije izbora kako bi osigurala poštovanje tog načela širom EU-a.

Ni jedna osoba ne može glasovati više od jedanput na istim izborima

i. Slučaj mobilnih građana EU-a

Kako bi se spriječilo mobilne građane EU-a da glasuju i u državi članici u kojoj borave i u matičnoj državi članici, oni koji se registriraju za glasovanje u prvoj moraju se izbrisati s popisa birača u drugoj.

Direktivom 93/109/EZ uspostavlja se mehanizam kojim države članice razmjenjuju podatke o biračima EU-a. Radi rješavanja poteškoća s djelovanjem tog mehanizma, posebno velikog administrativnog opterećenja nacionalnih državnih uprava, Komisija je predložila niz mjera, uključujući uspostavljanje jedinstvenog kontaktnog tijela u svakoj državi članici koje će se obavješćivati o osobnim podacima birača EU-a i korištenje zajedničkim IT alatima za razmjenu podataka.