Tematsko izvješće Uspostavljanje europskog 
nadzora nad bankama -  
Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo i njegov 
izmijenjeni kontekstHR 2014  BR. 05
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0493-6
doi:10.2865/94984
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 05
Tematsko izvješće Uspostavljanje europskog 
nadzora nad bankama -  
Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo i njegov 
izmijenjeni kontekst
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim 
podstavkom UFEU‑a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Popis kratica
 Pojmovnik
I. – VIII. Sažetak
1. – 16. Uvod
4. – 11. Komisijine inicijative od 2008. godine
6. – 11. Osnivanje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo kao dijela sustava za nadzor nad bankama razvijenog 
2011. godine
12. – 16. Najnovije promjene u uspostavljanju bankovne unije
14. – 15. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i uspostavljanje jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM) 
16. Uspostavljanje jedinstvenog sanacijskog mehanizma (SRM)
17. – 21. Revizijski opseg i pristup
22. – 80. Opažanja
23. – 38. Regulatorna reforma: Komisija je odgovorila opširnim regulatornim programom za bankarski 
sektor, a Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo doprinijelo je putem razvoja tehničkih standarda 
i smjernica
24. – 27. Komisija je pravodobno izradila nacrte zakonodavnih akata, ali...
28. – 35. … rokovi za Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo i  razdoblje javnog savjetovanja bili su kratki te 
Komisija nije razvila opću procjenu učinka
36. – 38. Rizik od neoptimalnog odlučivanja Odbora nadzornih tijela Europskog nadzornog tijela za bankarstvo
39. – 55. Nadzorna reforma: Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo doprinijelo je prekograničnom 
nadzoru, ali još uvijek postoje izazovi
44. – 52. … Usklađivanje nadzora putem kolegija nadzornih tijela poboljšalo se, ali je i dalje ograničeno
53. – 55. … Uloga Europskog nadzornog tijela za bankarstvo u  posredovanju bila je skromna zbog pravnih 
ograničenja
03 Sadržaj
56. – 64. Nadzorna reforma: uloga Europskog nadzornog tijela za bankarstvo u testiranjima otpornosti na 
stres
56. – 61. Problemi s pouzdanošću testiranja otpornosti na stres banaka iz 2011. godine, međutim...
62. – 64. … Provedba dokapitalizacije u 2012. godini pridonijela je vraćanju povjerenja
65. – 74. Nadzorna reforma: zaštita potrošača i ključni sustavi upravljanja tek se moraju razviti
65. – 72. … Minimalna sredstva i maleni broj članova s pravom glasa sa sveobuhvatnim ovlastima u pogledu 
zaštite potrošača
73 – 74. … Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo još uvijek mora provesti ključne unutarnje sustave kako bi 
osiguralo učinkovitost i uspješnost
75. – 80. Nadzorna reforma: Promjene u ulozi Europskog nadzornog tijela za bankarstvo
81. – 90. Zaključci i preporuke
83. Regulatorna reforma
84. – 90. Razvoj nadzora: posljedice za nadzornu ulogu Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 
 Prilog I.  — Pregled revizijskog pristupa i metoda prikupljanja revizijskih dokaza
 Prilog II.  — Nadležnosti i djelovanje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo
 Prilog III. — Stručna skupina
 Prilog IV. — Zakonodavne inicijative odabrane za pregled
 Prilog V. —  Sanacijski mehanizmi i osiguranje depozita u Sjedinjenim Američkim Državama 
i Kanadi
 Prilog VI. — Okvir za oporavak i sanaciju banaka
 Prilog VII.  — Bibliografija
 Odgovori Komisije
 Odgovori Europskog nadzornog tijela za bankarstvo
04
 Popis kratica
CEBS : Odbor europskih nadzornih tijela za bankarstvo
CRD IV : Direktiva o kapitalnim zahtjevima IV.
CRR : Uredba o kapitalnim zahtjevima
GU za unutarnje tržište i usluge : Glavna uprava za unutarnje tržište i usluge 
EBA : Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo
ESB : Europska središnja banka
EIOPA : Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje
ESFS : Europski sustav financijskog nadzora 
ESMA : Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala
ESRB : Europski odbor za sistemske rizike
EU: Europska unija
FICOD : Direktiva o financijskim konglomeratima
FED : Sustav federalnih rezervi (SAD)
FSB : Odbor za financijsku stabilnost
BDP : Bruto domaći proizvod
G20 : Skupina od dvadeset ministara financija i guvernera središnjih banaka
MCD : Direktiva o hipotekarnim kreditima
NSA : Nacionalno nadzorno tijelo
SRB : Jedinstveni sanacijski odbor
SRM : Jedinstveni sanacijski mehanizam
SSM : Jedinstveni nadzorni mehanizam
TARP : Program otkupa problematične aktive
05
 Pojmovnik
Bankarska uredba : oblik vladine uredbe koja bankama nameće određene uvjete, ograničenja i smjernice. 
Regulatorna struktura stvara transparentnost između bankarskih institucija i njihovih klijenata. Ciljevi bankarske 
uredbe između ostaloga su opreznost (kako bi se smanjila razina rizika kojoj su izloženi bankovni vjerovnici), 
smanjenje sistemskog rizika (kako bi se smanjio rizik od narušavanja do kojega dolazi zbog nepovoljnih uvjeta 
trgovine za banke, što uzrokuje višestruka ili velika posrnuća banaka) te pravila o pravednom postupanju 
s korisnicima.
Nadzor nad bankama : čin praćenja financijske uspješnosti i poslovanja banaka kako bi se osiguralo njihovo sigurno 
i zdravo poslovanje u skladu s pravilima i propisima. Nadzor nad bankama provode vladina regulatorna tijela, a cilj 
mu je spriječiti posrnuće banaka.
Bazelski odbor za nadzor nad bankama : odbor nadzornih tijela za bankarstvo koje su osnovali guverneri 
središnjih banaka skupine zemalja G10 1974. godine kako bi se povećalo razumijevanje ključnih pitanja u pogledu 
nadzora te poboljšala kvaliteta nadzora nad bankama diljem svijeta. Odbor sastavlja smjernice i standarde 
u različitim područjima, kao što su međunarodni standardi o adekvatnosti kapitala (Basel, Basel II i Basel III).
Kolegiji nadzornih tijela : koordinacijske strukture koje ujedinjuju regulatorna tijela iz različitih zemalja uključena 
u nadzor nad bankovnom grupom koja posluje izvan državnih granica. Oni su mehanizam za razmjenu informacija 
između matičnih nadzornih tijela i nadzornih tijela u zemlji domaćinu, za planiranje i izvedbu nadzornih zadataka na 
koordiniran način ili zajednički, te za pripremu za hitne situacije i njihovo rješavanje.
Zaštitni financijski mehanizam : mehanizam ili fond koji osigurava dostupnost odgovarajućih fondova za 
financiranje sanacije ili drugih vrsta potpora financijskim institucijama, koje se mogu koristiti samo kao krajnje 
rješenje.
Financijsko tržište : tržište na kojem ljudi i subjekti mogu trgovati financijskom aktivom i pasivom. Tržišta novca 
i tržišta kapitala dijelovi su financijskih tržišta.
Matično nadzorno tijelo : nadzorno tijelo odgovorno za bonitetni nadzor u državama članicama EU‑a u kojima je 
financijska institucija dobila dozvolu za izvođenje svojih bankarskih aktivnosti u EU‑u (matična zemlja).
Nadzorno tijelo u zemlji domaćinu : nadzorno tijelo odgovorno za bonitetni nadzor u državama članicama 
EU‑a u kojima financijska institucija ima društvo kći, osim u matičnoj državi članici koja joj je izdala dozvolu za 
izvođenje bankarskih aktivnosti u EU‑u.
Procjena učinka : niz logičnih koraka koji Europskoj komisiji pomaže procijeniti moguće gospodarske, društvene 
i okolišne posljedice nove inicijative. To je proces kojim se pripremaju dokazi za donosioce političkih odluka 
o prednostima i nedostatcima političkih mogućnosti procjenom njihova mogućeg učinka.
06 Pojmovnik
Makrobonitetni nadzor : pregled koji je usredotočen na stabilnost financijskog sustava kao cjeline, a ne na njegove 
sastavne dijelove. Do potrebe za makrobonitetnim reguliranjem sustava dolazi zbog toga što radnje pojedinačnih 
društava koja postupaju razborito te u skladu sa smjernicama mogu sveukupno dovesti do nestabilnosti sustava, 
primjerice ako svi zajmodavci ograniče davanje zajmova ili sva društva istodobno prodaju imovinu.
Mikrobonitetni nadzor : usredotočen je na stabilnost sastavnih dijelova financijskog sustava. Mikrobonitetni 
nadzor usredotočen je na sigurnost i stabilnost pojedinačnih financijskih institucija.
Bonitetni nadzor : prikladni pravni okvir za financijsko poslovanje s ciljem sprječavanja problema financijskog 
sektora ili njihovo svođenje na najmanju moguću razinu.
Javno savjetovanje : regulatorni proces kojim se potražuju i primaju mišljenja javnosti o pitanjima koja na nju 
utječu. Njegov je glavni cilj poboljšati učinkovitost, transparentnost i sudjelovanje javnosti u donošenju zakona 
i politika. Savjetovanja su ključni preduvjet za procjenu učinka na kvalitetu. 
Dokapitalizacija : kada pravni subjekt promijeni svoju strukturu kapitala (omjer vlasničkog kapitala i duga) s ciljem 
poboljšanja svog omjera duga/vlasničkog kapitala.
Jamstveni kapital : (također poznat kao kapitalni zahtjev ili adekvatnost kapitala) — količina kapitala čije 
posjedovanje financijsko regulatorno tijelo zahtijeva od banke ili druge financijske institucije. Obično se izražava 
kao omjer adekvatnosti vlasničkog kapitala koji se mora zadržati kao postotak rizikom ponderirane aktive.
Sanacija : bilo koja radnja nadležnog tijela, sa ili bez uključivanja privatnog sektora, namijenjena za rješavanje 
ozbiljnih problema u financijskoj instituciji koja više nije održiva te za koju ne postoje razumni izgledi da to postane, 
uključujući i putem njezina preustroja.
Rizikom ponderirana aktiva : imovina i izvanbilančne izloženosti banke, mjerene prema riziku i korištene 
u utvrđivanju kapitalnog zahtjeva ili omjera adekvatnosti kapitala za financijsku instituciju.
Jedinstveni pravilnik : jedinstveni pravilnik teži osigurati jedinstveni skup usklađenih bonitetnih pravila koja su 
u potpunosti obvezujuća te su izravno primjenjiva diljem EU‑a. On će osigurati ujednačenu primjenu sporazuma 
Basel III u svim državama članicama, uz popunjavanje regulatornih rupa, te će stoga pridonijeti djelotvornijem 
funkcioniranju unutarnjeg tržišta. Jedinstveni pravilnik sastoji se od obvezujućih tehničkih standarda koji 
nadopunjuju zakonodavne instrumente na koje se odnose.
07 Pojmovnik
Jedinstveni nadzorni priručnik : zajednički okvir za utvrđivanje, mjerenje i analizu rizika u bankama, sa 
zajedničkim smjernicama za nadzorne intervencije i korektivne radnje. Priručnik će predstavljati neobvezujuću 
zbirku najboljih praksi nadzora koje se primjenjuju u EU‑u.
Vanjski dug : poznat i kao državni dug, javni dug ili nacionalni dug. Ovo je dug koji duguje središnja vlada. Kriza 
povezana s vanjskim dugom odnosi se na poteškoću ili nemogućnost nekih zemalja da otplate ili refinanciraju svoj 
državni dug bez pomoći trećih stranaka.
Testiranje otpornosti na stres : simulacija izrađena za procjenu sposobnosti određene financijske institucije 
za rješavanje gospodarske krize. Testiranja otpornosti na stres provode se kako bi se provjerilo koliko je čvrsta 
određena financijska institucija u različitim uvjetima.
08
 Sažetak
I
U odgovoru na financijsku krizu Komisija je poduzela 
korake za stabilizaciju bankarskog sektora pokušava ‑
jući ojačati regulatorni okvir i nadzor nad bankama, 
posebice onih koje djeluju prekogranično. Novo 
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo uspostavljeno 
je 2011. godine, kao dio opširnih prijedloga za regula ‑
torne promjene.
II
Cilj revizije Suda bio je procijeniti jesu li Komisija 
i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo zadovolja ‑
vajuće obavili svoje dužnosti u uspostavljanju novih 
mehanizama za sustav reguliranja i nadzora nad ban ‑
karskim sektorom te ispitati koliko su uspješno ti novi 
mehanizmi djelovali.
III
Sud je procijenio da su Komisijina reforma zakonodav ‑
stva bankarskog sektora i stvaranje Europskog nadzor ‑
nog tijela za bankarstvo te njihove radnje pri uspo ‑
stavljanju novog regulatornog i nadzornog sustava 
za bankarski sektor osnovanog 2011. godine bili važni 
prvi koraci u odgovoru na financijsku krizu. Utvrđeni 
su, međutim, nedostatci u djelovanju novih mehani ‑
zama u pogledu prekograničnog nadzora nad ban ‑
kama, procjene otpornosti banaka EU‑a i promidžbe 
zaštite potrošača na tržištu za financijske proizvode ili 
usluge u EU‑u.IV
Sud je utvrdio da su Komisija i Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo odgovorili na financijsku krizu 
opširnim regulatornim planom. Komisija je pravo ‑
dobno izradila nacrte zakonodavnih akata, ali razdo ‑
blja javnog savjetovanja u Europskom nadzornom 
tijelu za bankarstvo i GU za unutarnje tržište i usluge 
bila su kratka. K tome, Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo suočilo se s kratkim rokovima te nije posto ‑
jala sveukupna procjena učinka za zakonodavni paket.
V
U okviru nadzorne reforme Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo pridonijelo je poboljšanju prekogranič ‑
nog nadzora nad bankama kao pomagač i koordina ‑
tor rada nacionalnih nadzornih tijela. Njegova uloga 
u zadatcima povezanim s nadzorom nad bankama 
bila je, međutim, ograničena u mnogim područjima. 
Svakodnevni nadzor nad bankama ostaje zadaća naci ‑
onalnih nadzornih tijela, a Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo ne provodi izravan nadzor nad financijskim 
institucijama. Usklađivanje nadzora putem kolegija 
nadzornih tijela ograničeno je te su kolegiji potrošili 
previše vremena raspravljajući o postupcima umjesto 
da se usredotoče na rizike.
VI
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo ne posjeduje 
ovlast za donošenje ili primjenu odluka o usklađivanju 
nadzora ni za rješavanje sporova između nacionalnih 
nadzornih tijela. Iako je Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo poduzelo znatne napore kako bi riješilo 
sporove između nacionalnih nadzornih tijela, ono ima 
ograničene pravne moći u posredovanju. Sud je tako ‑
đer utvrdio da je Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo imalo ograničene pravne ovlasti i ograničen broj 
osoblja za provođenje testiranja otpornosti na stres 
u 2011. godini. Sveukupno, sredstva Europskog nad ‑
zornog tijela za bankarstvo tijekom njegove početne 
faze nisu bila dovoljna za obavljanje zadaća u okviru 
njegovih ovlasti.
Sažetak 09
VII
Od jeseni 2014. godine Europska središnja banka (ESB) 
imat će ovlasti za nadzor nad bankarskim sektorom 
u svim državama članicama europodručja i dru ‑
gim državama članicama koje žele sudjelovati. Ovaj 
Jedinstveni nadzorni mehanizam (SSM) uključivat će 
suradnju između Europske središnje banke i nacional ‑
nih nadzornih tijela te će Europska središnja banka 
biti odgovorna za sveukupno djelovanje Jedinstvenog 
nadzornog mehanizma.
VIII
Sud smatra da je za uspješan nadzor nad bankama 
na razini cijelog EU‑a potrebna jasna podjela uloga 
i odgovornosti između Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo, Europske središnje banke i nacionalnih 
nadzornih tijela, i onih unutar i onih izvan jedinstve ‑
nog nadzornog mehanizma. Kako bi se izbjegao rizik 
od preklapanja zadataka i nejasnih odgovornosti 
u određenim područjima između Europske središ ‑
nje banke, nacionalnih nadzornih tijela i Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo, Sud preporučuje 
daljnje razjašnjavanje uloga i odgovornosti u zakon ‑
skim aktima ili memorandumu o razumijevanju. Sud 
također preporučuje uspostavljanje postupaka koji bi 
osigurali blisku i čestu suradnju i razmjenu informacija 
između različitih tijela te osobito obraćanje pozornosti 
na prijelazno razdoblje prije potpunog uspostavljanja 
jedinstvenog nadzornog tijela.
10
 Uvod
01 
Globalna kriza koja utječe na financij ‑
ski sektor od 2007. godine rezultat je 
kombinacije pretjeranog preuzimanja 
rizika te nepovoljnih kretanja na finan ‑
cijskim tržištima. To je prouzrokovalo 
znatne gubitke na ulaganjima, spustiv ‑
ši jamstveni kapital banaka ispod po ‑
trebnih razina. Banke više nisu mogle 
tražiti financiranje na tržištima novca 
i kapitala. Štoviše, zbog toga što su bile 
tako usko povezane, bankrot jedne 
velike financijske institucije mogao je 
dovesti do bankrota mnogih drugih, 
dovodeći u rizik cijeli financijski sustav.
02 
Kako bi se izbjeglo urušavanje ban ‑
karskog sustava, države članice 
EU‑a upotrebljavale su javna sredstva 
za dokapitalizaciju svojih banaka, dok 
su središnje banke osiguravale likvid ‑
nost bankarskom sustavu. Institucije 
i države članice EU‑a poduzele su hitne 
mjere u pokušaju obnove povjerenja 
u financijske institucije, nakon čega su 
slijedile regulatorne i nadzorne refor ‑
me (vidjeti odlomke od 4. do 16.).03 
Komisija je odobrila pomoć u iznosu 
od 5 bilijuna eura (40,3 % BDP‑a EU‑a1) 
za financijski sektor u razdoblju od 
2008. do 2012. godine, uglavnom 
putem jamstava i dokapitalizacije. 
U nekim državama članicama opseg 
potpore pridonio je krizi povezanoj 
s javnim dugom, koja je ugrozila finan ‑
cijsku stabilnost europodručja. Kako 
bi se očuvala stabilnost europodručja, 
pružena je financijska pomoć putem 
različitih mehanizama za financijsku 
potporu uspostavljenih kao odgovor 
na financijsku krizu. Vidjeti sliku 1 . za 
detaljni vremenski pregled povijesti fi ‑
nancijske krize te odgovora EU‑a i nje ‑
govih država članica.
Komisijine inicijative od 
2008. godine
04 
U kontekstu globalne krize u finan ‑
cijskom sektoru Komisija je poduzela 
korake za stabilizaciju bankarskog 
sektora pokušavajući ojačati:
 — regulatorni okvir unutar kojega 
banke djeluju u EU‑u 
 — nadzor nad bankama, osobito 
onih koje djeluju s prekograničnim 
kapacitetima,
 — zaštitu europskih potrošača u po ‑
gledu financijskih proizvoda.1 COM(2012) 778 završna verzija 
od 21. prosinca 2012. godine 
i SWD(2012) 443 završna 
verzija od 21. prosinca, str. 29.
11 Uvod
05 
Od 2008. godine, Komisijina Glava 
uprava za unutarnje tržište i usluge 
(GU za unutarnje tržište i usluge) pred ‑
stavila je opširne prijedloge za regu ‑
latorne promjene (vidjeti Prilog IV. ), 
koje proizlaze iz međunarodnih napora 
skupine G20 i Bazelskog odbora za 
nadzor nad bankama u pogledu stabi ‑
lizacije globalnog financijskog sustava. 
Jedan se od ovih prijedloga odnosio 
na stvaranje Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo.Osnivanje Europskog nad -
zornog tijela za bankarstvo 
kao dijela sustava za nadzor 
nad bankama razvijenog 
2011. godine
06 
Europsko nadzorno tijelo osnovano je 
1. siječnja 2011. godine2. Zamijenilo je 
Odbor europskih nadzornih tijela za 
bankarstvo (CEBS)3 te ima veću ulogu 
u reguliranju i nadzoru te u zakono ‑
davnom procesu (vidjeti tablicu 1. ). 
Uloga Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo također uključuje zaštitu 
potrošača4.
Ovlasti Odbora europskih nadzornih tijela za bankarstvo 
i Europskog nadzornog tijela za bankarstvo
Odbor europskih nadzornih tijela za 
bankarstvoEuropsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo
Reguliranje Isključivo savjetodavna uloga
Izdaje neobvezujuće smjernice i preporuke Izrađuje nacrte koji postaju uredba 
EU‑a izravno primjenjiva u državama člani ‑
cama kada je usvoji Komisija
Nadzor Sudjeluje u nizu nadzornih kolegija na 
dobrovoljnoj osnovi Pravo na sudjelovanje u svim kolegijima 
nadzornih tijela te stavljanje tema na 
program
Uloga posrednika u slučaju neslaganja 
između nacionalnih nadzornih tijela 
Zaštita 
potrošača Nije primjenjivoPromiče transparentnost, jednostavnost 
i pravednost na tržištu za financijske proi ‑
zvode ili usluge namijenjene potrošačima 
u EU‑u 
Izvor: Analiza Suda.Tablica 1.2 Uredba (EU) br. 1093/2010 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 24. studenog 2010. 
o osnivanju europskog 
nadzornog tijela (Europskog 
nadzornog tijela za 
bankarstvo), kojom se 
izmjenjuje Odluka 
br. 716/2009/EZ i stavlja izvan 
snage Odluka Komisije 
2009/78/EZ (SL L 331, 
15.12.2010., str. 12.).
3 Uredba (EU) br. 1093/2010.
4 Članak 9. Uredbe (EU) 
br. 1093/2010.
12 Uvod18. ožujka 2011.3. kolovoza 2011.
6. travnja 2011. 15. srpnja 2011.2 June 201027. lipnja 2012. 12. rujna 2012.10. srpnja 2013. 23. listopada 2013. 14. studenog 2013.
28. studenog 2010.:
Ministri ﬁnancija europodručja 
dogovorili su se o zamjeni europskog 
fonda za ﬁnancijsku stabilnost 
europskim mehanizmom za stabilnost 
od sredine 2013. godine kao trajnim 
mehanizmom za spašavanje13. listopada 2011.: 
Nakon što su ga ratiﬁcirale zemlje iz 
europodručja, poboljšani europski 
mehanizam za stabilnost počeo je 
s djelovanjem. Imao je efektivnu 
sposobnost kreditiranja u iznosu od 
440 milijardi eura putem jamstvene 
obveze 17 zemalja.
1. siječnja 2011.:
Uspostavljena su tri nova europska 
nadzorna tijela.
13. prosinca 2012.:
Vijeće je postiglo dogovor 
o jedinstvenom nadzornom mehanizmu.
26. lipnja 2013.:
Usvojene su nova Direktiva (CRD IV) 
i Uredba o kapitalnim zahtjevima (CRR).2. ožujka 2012.:
Potpisivanje ugovora o stabilnosti, 
koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj 
i monetarnoj uniji.
3. studenog 2013.:
Uredba o jedinstvenom nadzornom 
mehanizmu stupa na snagu.20. prosinca 2013.:
Vijeće je postiglo dogovor o jedinstvenom 
sanacijskom mehanizmu.
Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo objavilo je pojedinosti o nadolazećim testiranjima otpornosti banaka na stres diljem EU-a, objašnjavajući scenarije i metodologiju na uzorku 
europskih banaka.
Europska komisija objavila je 
prijedlog za jedinstveni nadzorni mehanizam za sve banke u europodručju.
Komisija je pokrenula prijedlog za jedinstveni sanacijski mehanizam koji bi nadopunjavao jedinstveni nadzorni mehanizam uspostavljajući jedinstveni fond za sanaciju banaka kojeg kontrolira Jedinstveni sanacijski odbor.Europska središnja banka provodi 
sveobuhvatnu procjenu koja prethodi njezinoj nadzornoj ulozi.Izjava Euroskupine o izlasku 
Španjolske i Irske iz programa ekonomske prilagodbe.Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo objavilo je rezultate ciklusa testiranja otpornosti banaka na stres iz 2011. godine.
Portugal je od Euroskupine i vijeća 
ECOFIN zatražio pokretanje mehanizma za pomoć (EU je omogućio zajmove u iznosu od 52 milijarde eura).
Španjolska i Cipar zatražili su ﬁnancijsku pomoć.Predsjednik Barroso dao je izjavu koja se odnosi na 
tržišta državnih obveznica u europodručju i brigama u 
vezi s razvojem stanja na tržištima državnih obveznica 
u Italiji i Španjolskoj.Slika 1.Vremenski pregled financijske krize i odgovora EU-apočetak 2007. prosinac 2007. 15. rujna 2008. listopad 2008. 15. listopada 2008.
21. studenog 2010.26. siječnja 2009.25. veljače 2009. travanj 2009. 23. lipnja 2009. 13. srpnja 2009.travanj 2010.
23. rujna 2009.23. srpnja 2010. 2. lipnja 2010. 26. svibnja 2010.
19. studenog 2008.Napetosti u vezi s drugorazrednim 
hipotekama Sjedinjenih Američkih Država počele su uzrokovati manjak likvidnosti na tržištima novca 
diljem svijeta.
Bank of Canada (središnja banka 
Kanade), Bank of England (središnja 
banka Ujedinjene Kraljevine), Europska središnja banka, Federal Reserve (banka saveznih rezervi) i Švicarska narodna banka najavile su mjere protiv pritisaka na tržištu kratkoročnog ﬁnanciranja.Komisija je usvojila prijedloge 
zakonskih akata kojima se uspostavio prvi nadzorni sustav na 
razini EU-a – europski sustav 
ﬁnancijskih nadzornih tijela. Nova europska nadzorna tijela nastala su preobrazbom postojećih odbora EU-a treće razine za sektore bankarstva, vrijednosnih papira te osiguranja i strukovnog mirovinskog 
osiguranja.
Lehman Brothers Holdings Inc., 
četvrta investicijska banka po veličini u Sjedinjenim Američkim Državama, pokrenula je stečajni postupak. Financijsko tržište, koje je već od ranije bilo u poteškoćama, ušlo je u razdoblje izrazite promjenjivosti.
Europska komisija usvojila je 
prijedlog za izmjenu postojeće bankovne Direktive o kapitalnim zahtjevima.Komisija je usvojila prijedlog za daljnje izmjene Direktive 
o kapitalnim zahtjevima.Komisija predlaže fond za sanaciju 
banaka koji bi se ﬁnancirao bankovnim porezom.
Prijedlozi Komisije za poboljšanje nadzora nad agencijama za kreditnu sposobnost koji obavlja EU.
Odbor europskih nadzornih tijela za bankarstvo objavio je rezultate testiranja otpornosti banaka na stres.Europska komisija iznijela je prijedlog za povećanje praga minimalne zaštite bankovnih depozita na 100 000 eura. Osim toga Europska komisija predložila je izmjene u međunarodnim računovodstvenim standardima kako bi ublažila posljedice ﬁnancijskih nemira.
Društvo De Larosière Group, čija je dužnost davati Europskoj komisiji preporuke o jačanju ﬁnancijskog nadzora u Europskoj uniji, objavilo je svoje izvješće.Čelnici skupine G20 sastali su 
se u Londonu kako bi raspravljali 
o ﬁnancijskim tržištima 
i gospodarstvu u svijetu te su dogovorili uspostavu novog Odbora 
za ﬁnancijsku stabilnost s većim 
ovlastima kao nasljednika Foruma za ﬁnancijsku stabilnost.
Memorandum o razumijevanju 
o ﬁnancijskoj pomoći Mađarskoj – 
pomoć za bilancu plaćanja u iznosu do 6,5 milijardi euraMemorandum o razumijevanju o ﬁnancijskoj pomoći za bilancu 
plaćanja u Rumunjskoj – 
5 milijardi eura
Memorandum o razumijevanju o ﬁnancijskoj pomoći 
Latviji – dio paketa međunarodne ﬁnancijske pomoći 
Latviji u ukupnom iznosu do 7,5 milijardi eura
Irska vlada zatražila je potporu 
unutar EU-a kao i od 
Međunarodnog monetarnog fonda.Mehanizam za ﬁnancijsku potporu Grčkoj u cijelosti je 
započeo s djelovanjem te je u svibnju 2010. godine Grčka 
službeno zatražila ﬁnancijsku potporu zemalja 
europodručja i Međunarodnog monetarnog fonda. Zemlje 
europodručja i MMF dogovorile su paket zajmova 
u vrijednosti od 110 milijardi eura.
9. svibnja 2010.:
Izvanredni sastanak Vijeća za ekonomska 
i ﬁnancijska pitanja (ECOFIN): ministri su 
utvrdili pojedinosti sveobuhvatnog paketa 
mjera, uključujući Europski mehanizam za 
ﬁnancijsku stabilnost i Europski 
instrument za ﬁnancijsku stabilnost te 
iznos do 500 milijardi eura koji se temelji 
na strogoj uvjetovanosti te općim 
odredbama i uvjetima. 
7. lipnja 2010.:
Uspostava Europskog fonda za ﬁnancijsku 
stabilnost.
16. listopada 2010.:
Zakonski akti kojima se uspostavlja 
Europski odbor za sistemske rizike stupaju 
na snagu.
13 Uvod18. ožujka 2011.3. kolovoza 2011.
6. travnja 2011. 15. srpnja 2011.2 June 201027. lipnja 2012. 12. rujna 2012.10. srpnja 2013. 23. listopada 2013. 14. studenog 2013.
28. studenog 2010.:
Ministri ﬁnancija europodručja 
dogovorili su se o zamjeni europskog 
fonda za ﬁnancijsku stabilnost 
europskim mehanizmom za stabilnost 
od sredine 2013. godine kao trajnim 
mehanizmom za spašavanje13. listopada 2011.: 
Nakon što su ga ratiﬁcirale zemlje iz 
europodručja, poboljšani europski 
mehanizam za stabilnost počeo je 
s djelovanjem. Imao je efektivnu 
sposobnost kreditiranja u iznosu od 
440 milijardi eura putem jamstvene 
obveze 17 zemalja.
1. siječnja 2011.:
Uspostavljena su tri nova europska 
nadzorna tijela.
13. prosinca 2012.:
Vijeće je postiglo dogovor 
o jedinstvenom nadzornom mehanizmu.
26. lipnja 2013.:
Usvojene su nova Direktiva (CRD IV) 
i Uredba o kapitalnim zahtjevima (CRR).2. ožujka 2012.:
Potpisivanje ugovora o stabilnosti, 
koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj 
i monetarnoj uniji.
3. studenog 2013.:
Uredba o jedinstvenom nadzornom 
mehanizmu stupa na snagu.20. prosinca 2013.:
Vijeće je postiglo dogovor o jedinstvenom 
sanacijskom mehanizmu.
Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo objavilo je pojedinosti o nadolazećim testiranjima otpornosti banaka na stres diljem EU-a, objašnjavajući scenarije i metodologiju na uzorku 
europskih banaka.
Europska komisija objavila je 
prijedlog za jedinstveni nadzorni mehanizam za sve banke u europodručju.
Komisija je pokrenula prijedlog za jedinstveni sanacijski mehanizam koji bi nadopunjavao jedinstveni nadzorni mehanizam uspostavljajući jedinstveni fond za sanaciju banaka kojeg kontrolira Jedinstveni sanacijski odbor.Europska središnja banka provodi 
sveobuhvatnu procjenu koja prethodi njezinoj nadzornoj ulozi.Izjava Euroskupine o izlasku 
Španjolske i Irske iz programa ekonomske prilagodbe.Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo objavilo je rezultate ciklusa testiranja otpornosti banaka na stres iz 2011. godine.
Portugal je od Euroskupine i vijeća 
ECOFIN zatražio pokretanje mehanizma za pomoć (EU je omogućio zajmove u iznosu od 52 milijarde eura).
Španjolska i Cipar zatražili su ﬁnancijsku pomoć.Predsjednik Barroso dao je izjavu koja se odnosi na 
tržišta državnih obveznica u europodručju i brigama u 
vezi s razvojem stanja na tržištima državnih obveznica 
u Italiji i Španjolskoj.
14 Uvod
07 
Europsko nadzorno tijelo za ban ‑
karstvo dio je Europskog sustava 
financijskog nadzora, koji je osnovan 
2011. godine s ciljem osiguravanja 
mikrobonitetnog nadzora. Glavni je cilj 
Europskog sustava financijskog nad ‑
zora pridonijeti kratkoročnoj, srednjo ‑
ročnoj i dugoročnoj stabilnosti finan ‑
cijskog sustava za gospodarstvo EU‑a, 
njegove građane i poslovne subjekte. 
Europski sustav financijskog nadzora uključuje Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo, Europsko nadzorno tijelo 
za vrijednosne papire i tržišta kapitala 
i Europsko nadzorno tijelo za osigura ‑
nje i strukovno mirovinsko osiguranje 
koji, zajedno s nacionalnim nadzornim 
tijelima, obavljaju mikrobonitetni 
nadzor. Zajedno s Europskim odborom 
za sistemske rizike, odgovornim za ma ‑
krobonitetni nadzor, oni čine europsku 
nadzornu arhitekturu (vidjeti sliku 2. ).Slika 2.Europska nadzorna arhitektura osnovana 2011. godine
Non v oting members: O ne
represen tative of na tional
sper visors f or each Member
States/EFC pr esiden tPotpora ESB-a
Europska komisija
Mikrobonitetne 
informacijePreporuke za 
upozorenja o rizikuFinancijski sektor EU-aČelnici EBA-e, 
EIOPA-e i ESMA-eČlanovi bez prava glasa: jedan 
predstavnik nacionalnog nadzornog 
tijela za svaku državu članicu / 
predsjednik Gospodarskog 
i ﬁnancijskog odboraGuverneri nacionalnih 
središnjih banaka  
predsjednik i potpred-
sjednik ESB-a
Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo
Nacionalna nadzorna tijela 
za bankarstvoEuropsko nadzorno tijelo za 
osiguranje i strukovno 
mirovinsko osiguranje
Nacionalna nadzorna tijela za 
osiguranje i mirovinsko 
osiguranjeEuropsko nadzorno tijelo za 
vrijednosne papire i tržišta 
kapitala
Nacionalna nadzorna tijela za 
vrijednosne papireEuropski odbori za sistemske rizike 
makrobonitetni nadzor
Europski sustav ﬁnancijskih 
nadzornih tijela 
mikrobonitetni nadzor
Izvor: Europska središnja banka (ESB).
15 Uvod
08 
Glavni su zadatci Europskog nadzor ‑
nog tijela za bankarstvo, za sve države 
članice EU‑a:
 — razvoj jedinstvenog pravilnika i do ‑
prinos uspostavi visokokvalitetnih 
zajedničkih regulatornih i nadzor ‑
nih standarda i praksi,
 — doprinos dosljednoj primjeni prav ‑
no obvezujućih akata Unije,
 — poticanje i olakšavanje delegiranja 
zadaća i odgovornosti među nad ‑
ležnim tijelima,
 — praćenje i procjenjivanje tržiš ‑
nih kretanja u području svoje 
nadležnosti,
 — poticanje zaštite deponenata 
i ulagatelja,
 — doprinos dosljednom i usklađe ‑
nom funkcioniranju kolegija nad ‑
zornih tijela, te
 — promicanje transparentnosti, 
jednostavnosti i pravednosti na 
cijelom unutarnjem tržištu za 
financijske proizvode ili usluge 
namijenjene potrošačima.09 
Iako je Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo imalo veću ulogu u po ‑
gledu nadzora u EU‑u u usporedbi 
s prethodnim Odborom europskih 
nadzornih tijela za bankarstvo (vidjeti 
odlomak 6.), svakodnevni nadzor nad 
bankama ostaje zadaća nacionalnih 
nadzornih tijela. Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo ne provodi izravan 
nadzor nad financijskim institucijama. 
Europski nadzor nad bankama temelji 
se, između ostaloga, na suradnji izme ‑
đu nadzornog tijela u matičnoj zemlji 
i nadzornog tijela u zemlji domaćinu, 
a informacije se razmjenjuju putem ko ‑
legija nadzornih tijela kako bi postojao 
konsolidirani pregled izloženosti riziku 
banke.
10 
Europsko nadzorno tijelo za ban ‑
karstvo financirano je 60 % sred ‑
stvima nacionalnih nadzornih tijela, 
a 40 % sredstvima iz proračuna EU‑a. 
U 2012. godini imalo je godišnji pro ‑
račun od 20,7  milijuna  eura (12,7  mi‑
lijuna eura u 2011. godini). Ljudski 
resursi Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo su ograničeni  – 2012. godi ‑
ne imalo je 94 člana osoblja. Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo najviše 
ovisi o osoblju nacionalnih nadzornih 
tijela (nacionalni stručnjaci ili kratko ‑
ročna pomoć pri određenim zadaća ‑
ma) kao i o ugovornom osoblju.
11 
Regulacija financijskih usluga uklju ‑
čena je u postupak suodlučivanja 
Vijeća i Europskog parlamenta (članak 
294. UFEU‑a; redovni zakonodavni 
postupak). Stoga se nove uredbe i di ‑
rektive donose u Vijeću i Parlamentu. 
Komisija potvrđuje nacrte tehničkih 
normi koje je izradilo Europsko nadzor ‑
no tijelo za bankarstvo putem proved ‑
be akata ili delegiranih akata kao što je 
određeno u uredbi ili direktivi (vidjeti 
također odlomke 29. i 30.)
16 Uvod
Najnovije promjene 
u uspostavljanju ban -
kovne unije
12 
S obzirom na kontinuiranu financijsku 
krizu, u 2012. godini čelnici država ili 
vlada država europodručja složili su se 
da se mora učiniti više za poboljšanje 
reguliranja i nadzora nad bankarskim 
sektorom5. Odlučeno je da je potrebno 
izraditi „poseban plan s rokovima za 
ostvarenje stvarne ekonomske i mo ‑
netarne unije”, uključujući i konkretne 
prijedloge o očuvanju jedinstva i cjelo ‑
vitosti jedinstvenog tržišta financijskim 
uslugama6. Bankarska unija jedna je od 
sastavnica u planu koji je predstavio 
predsjednik Europskog vijeća 26. lipnja 
2012. godine.
13 
Bankarska unija sadržava sljedeće sa ‑
stavne dijelove (vidjeti tablicu 2. ):5 Sastanak na vrhu 
europodručja od 
29. lipnja 2012. godine.
6 „Prema stvarnoj ekonomskoj 
i monetarnoj uniji”, izvješće 
predsjednika Europskog 
vijeća, Hermana Van 
Rompuya. 26. lipnja 2012., 
str. 7. i „Plan za bankarsku 
uniju” COM(2012) 510 
od 12.9.2012.
17 Uvod
Status sastavnih dijelova bankarske unijeTablica 2.Sastavni dio Status Opis
Jedinstveni 
nadzorni 
mehanizam (vidjeti 
odlomke 14. i 15.) Vijeće je 15. listopada 2013. donijelo 
uredbe o osnivanju jedinstvenog 
nadzornog mehanizma (SSM). U okviru jedinstvenog nadzornog 
mehanizma Europska središnja banka 
(ESB) bit će odgovorna, zajedno s naci ‑
onalnim nadzornim tijelima, za nadzor 
nad bankama u europodručju i drugim 
državama članicama koje žele sudjelovati. 
ESB će preuzeti svoju punu nadzornu zadaću 
4. studenog  2014.  godine.
Integrirani okvir za 
upravljanje kriznim 
situacijamaU prosincu 2013. Vijeće i Europski 
parlament postigli su dogovor 
o okviru za oporavak i sanaciju 
banaka.Cilj je okvira upravljati bankama koje se 
nalaze u teškoćama i ako je potrebno 
likvidirati posrnule banke na predvidljiv 
i učinkovit način uz najmanju moguću upo ‑
rabu javnih sredstava. Jedinstveni sanacijski 
mehanizam, kada se uspostavi, bit će tijelo 
nadležno za primjenu ovih pravila. 
20. ožujka 2014 Europski parlament 
i Vijeće postigli su dogovor o jedin ‑
stvenom sanacijskom mehanizmu 
(SRM). Europski parlament proveo 
je 15. travnja 2014. prvo čitanje 
prijedloga uredbe o osnivanju jedin ‑
stvenog sanacijskog mehanizma za 
posrnule banke. Nakon konačnog 
usvajanja teksta Vijeće Europske 
unije donijet će uredbu bez daljnje 
rasprave.Vijeće i Parlament složili su se da je za 
sanaciju banaka potreban sanacijski odbor 
s velikim ovlastima. Odbor ESB‑a kao 
nadzorno tijelo bankarskog sektora može 
pokrenuti sanaciju posrnule banke. Dogovor 
sadržava jedinstveni sanacijski fond koji se 
financira bankarskim porezima i u početku 
će se sastojati od nacionalnih razreda koji 
će se postupno objediniti u razdoblju od 8 
godina. Jedinstveni sanacijski mehanizam 
pokrivat će sve banke u državama članicama 
sudionicama. 
Zajednički sustav za 
osiguranja depozitaZakonodavci su se dogovorili da 
bi svaka država članica trebala 
uspostaviti sustav djelomičnih uplata 
koje osiguravaju sve depozite ispod 
100 000 eura. Postoje samo nacionalni sustavi osiguranja 
depozita. U vrijeme revizije Komisija još 
nije izradila prijedlog za zajednički europski 
program osiguranja depozita7.
Jedinstveni 
pravilnikOd svog osnutka Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo radi na stvaranju 
jedinstvenog pravilnika. Taj je rad još 
trajao u 2013. godini. U 2012. godini objavljeno je šest smjernica, 
četiri dokumenta za raspravu, 14 savjeto ‑
davnih dokumenata i 23 nacrta tehničkih 
normi za javno savjetovanje npr. za uklju ‑
čivanje Direktive o kapitalnim zahtjevima 
(CRD IV) (vidjeti odlomak 29.).7 Sadašnja Direktiva (Direktiva 
2009/14/EZ Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
11. ožujka 2009. o izmjeni 
Direktive 94/19/EZ o sustavima 
osiguranja depozita u odnosu  
na razine pokrića i odgode 
isplate (SL L 68, 13.3.2009., 
str. 3.) osigurava depozite 
u iznosu do 100 000 eura 
u svim državama članicama 
EU‑a. U srpnju 2010. godine 
Komisija je usvojila 
zakonodavni prijedlog za 
detaljnu reviziju Direktive čiji 
je cilj uskladiti i pojedno ‑
stavniti nacionalne sustave 
osiguranja depozita, brže 
isplaćivanje te poboljšano 
financiranje sustava. Na 
sastanku Europskog vijeća 
27. i 28. lipnja 2013. čelnici 
EU‑a pozvali su na usvajanje 
ovoga prijedloga do kraja ove 
godine.
18 Uvod
Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo i uspostavljanje 
jedinstvenog nadzornog 
mehanizma (SSM)
14 
U listopadu 2013. godine Vijeće je odo ‑
brilo Uredbu o dodjeli određenih zada ‑
ća Europskoj središnjoj banci za nadzor 
nad bankarskim sektorom. Također 
je odobrilo izmjene Uredbe o Europ ‑
skom nadzornom tijelu za bankarstvo8. 
Uredba o Europskoj središnjoj banci 
predviđa suradnju Europske središnje 
banke i nacionalnih nadzornih tijela. 
Europska središnja banka odgovorna 
je, međutim, za učinkovito i dosljedno 
funkcioniranje jedinstvenog nadzor ‑
nog mehanizma. Europska središnja 
banka imat će izravan pregled sistem ‑
ski najvažnijih banka europodručja, dok će ostale banke ostati u pregledu 
nacionalnih nadzornih tijela. Nacional ‑
na nadzorna tijela ostat će zadužena za 
zadatke koji nisu dodijeljeni Europskoj 
središnjoj banci, primjerice za zaštitu 
potrošača i podružnice banaka u ze ‑
mljama koje nisu u EU‑u.
15 
Nakon stvaranja jedinstvenog nad ‑
zornog mehanizma uloga Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo trebala 
bi u biti ostati neizmijenjena (vidjeti 
odlomak 76.). No, u pogledu nadzora 
postoje određena područja u kojima 
postoji potreba za pojašnjavanjem 
raspodjele odgovornosti između 
Europskog nadzornog tijela za bankar ‑
stvo i Europske središnje banke (vidjeti 
odlomke od 77. do 80.).8 Uredba Vijeća (EU) 
br. 1024/2013 od 
15. listopada 2013. o dodjeli 
određenih zadaća Europskoj 
središnjoj banci u vezi 
s politikama bonitetnog 
nadzora nad kreditnim 
institucijama „Uredba 
o SSM‑u” (SL L 287, 29.10.2013, 
str. 63.).  
Uredba (EU) br. 1022/2013 od 
22. listopada 2013. Europskog 
parlamenta i Vijeća o izmjeni 
Uredbe (EU) br. 1093/2010 
o osnivanju europskog 
nadzornog tijela (Europskog 
nadzornog tijela za 
bankarstvo) u odnosu na 
dodjelu određenih zadaća 
Europskoj središnjoj banci na 
temelju Uredbe Vijeća (EU) 
br. 1024/2013 (SL L 287, 
29.10.2013, str. 5.).Slika 3.Europski financijski nadzor nakon uvođenja jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM)
Izvor: Na temelju modela Kraljevskog instituta za međunarodne odnose Egmont.Zemlje članice SSM-a
Zemlje koje nisu 
članice SSM-aKreditne institucije
Ostale ﬁnancijske 
institucije 
Nacionalni nadzorNacionalni nadzorIzravni nadzor ESB-a 
Nacionalni nadzor, 
opći nadzor ESB-aVažne kreditne 
institucije
Unutar 
SSM-a 
Izvan SSM-a Ostale kreditne 
institucije
19 Uvod
Uspostavljanje jedinstve -
nog sanacijskog mehanizma 
(SRM)
16 
20. ožujka 2014. godine Europski 
parlament i Vijeće postigli su dogovor 
o jedinstvenom sanacijskom mehaniz ‑
mu. Nacrtom uredbe koji su potvrdili 
Europski parlament i Vijeće predviđen 
je jedinstveni sanacijski odbor sa širo ‑
kim ovlastima u slučajevima sanacije 
banaka. Nakon obavijesti Europske 
središnje banke da je banka posrnula 
ili je izgledno da će posrnuti, ili na 
njezinu vlastitu inicijativu, odbor bi 
usvojio sustav za sanaciju banaka. On 
bi odredio primjenu sanacijskih alata 
i uporabu jedinstvenog sanacijskog 
fonda. (Vidjeti Prilog VI.  za informa ‑
cije o okviru za sanaciju banaka te za 
„Ključna svojstva djelotvornih sanacij ‑
skih mehanizama” Odbora za financij ‑
sku stabilnost).
20
 Revizijski opseg  
i pristup
17 
Cilj revizije Suda bio je sljedeći:
 — procijeniti jesu li Komisija i Europ ‑
sko nadzorno tijelo za bankarstvo 
zadovoljavajuće obavili svoje duž ‑
nosti u uspostavljanju novih meha ‑
nizama za reguliranje i nadzor nad 
bankarskim sektorom osnovanog 
u 2011. godini,
 — ispitati koliko su uspješno djelovali 
ti novi mehanizmi u pogledu pre ‑
kograničnog nadzora nad banka ‑
ma, procjene otpornosti banaka 
EU‑a i promidžbe zaštite potrošača 
na tržištu za financijske proizvode 
ili usluge u EU‑u.
18 
Revizijski je rad pokrio aktivnosti GU 
za unutrašnje tržište i usluge pri izradi 
nacrta zakonskih akata financijskog 
sektora, za praćenje njegove provedbe 
te za evaluaciju njegova učinka, kao 
i aktivnosti Europskog nadzornog tijela 
za bankarstvo povezanih s regulaci ‑
jom, nadzorom i zaštitom potrošača. 
Revizijski terenski rad za ova tijela 
proveden je u 2012. godini i početkom 
2013. godine.19 
Posjeti za prikupljanje informacija 
obavljeni su u nacionalnim nadzornim 
tijelima, središnjim bankama i udru ‑
gama banaka u šest država članica9. 
Revizori su posjetili Europsko nadzorno 
tijelo za vrijednosne papire i tržišta 
kapitala (ESMA), Europsko nadzorno ti ‑
jelo za osiguranje i strukovno mirovin ‑
sko osiguranje (EIOPA), Europski odbor 
za sistemske rizike (ESRB) i Europsku 
središnju banku. Također su se sasta ‑
li s nizom nadzornih i regulatornih 
tijela banaka u Sjedinjenim Američkim 
Državama i Kanadi (vidjeti Prilog I., 
točku 6. podtočku (c) ). O početnim se 
opažanjima raspravljalo sa stručnom 
skupinom (vidjeti Prilog III. ) Također je 
pregledan veliki opseg znanstvene li ‑
terature o budućnosti sustava nadzora 
nad bankama (vidjeti Prilog VII. ).
20 
Revizijski rad koji je obavljen omo ‑
gućio je Sudu da izvijesti o važnim 
činjenicama te razmotri koja bi isku ‑
stva stečena tijekom revizije mogla biti 
od važnosti za nadzor nad bankama 
u okviru jedinstvenog nadzornog 
mehanizma.
21 
Revizijski pristup i metode prikupljanja 
revizijskih dokaza detaljnije su opisani 
u Prilogu I.9 Češka Republika, Njemačka, 
Španjolska, Francuska, 
Švedska i Ujedinjena 
Kraljevina.
21
 Opažanja
22 
Sljedeća se opažanja trebaju proči ‑
tati u kontekstu teških vremena za 
europski bankarski sektor kao cjeline 
te činjenice da je tijekom razdoblja 
pregleda Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo bilo u početnoj fazi.
Regulatorna reforma: 
Komisija je odgovorila 
opširnim regulatornim 
programom za bankarski 
sektor, a Europsko nad -
zorno tijelo za bankarstvo 
doprinijelo je putem 
razvoja tehničkih stan -
darda i smjernica
23 
Pojam uredba odnosi se na skup obve ‑
zujućih pravila koja izdaje javno tijelo 
ili privatna institucija, ali na temelju 
javne ovlasti. Ova pravila primjenjuju 
sva regulatorna tijela pri ispunjavanju 
svojih dužnosti; u području financijskih 
usluga uključuju bonitetna pravila 
za tržište (namijenjena za sprječava ‑
nje pojave subjekata sa sumnjivim 
ugledom ili bez potrebne financijske 
sposobnosti za operacije koje ona na ‑
mjeravaju primijeniti) i ona pravila koja 
su usmjerena na kontroliranje rizika 
povezanih s financijskim aktivnostima, 
korporativnim upravljanjem i unu ‑
tarnjim sustavima kontrole, pravilima 
o vođenju posla i metodama nadzora10.Komisija je pravodobno 
izradila nacrte zakonodavnih 
akata, ali...
24 
Upravljanje vremenom trebalo bi 
uključivati postupke za osiguranje da 
je projekt dovršen na vrijeme: defini ‑
ranje aktivnosti, redoslijed aktivnosti, 
procjenu sredstava, procjenu trajanja 
aktivnosti, razvoj rasporeda, kontrolu 
rasporeda11.
25 
Skupina G20 i Bazelski odbor zadu ‑
ženi su za uvođenje jačeg i globalno 
koordiniranijeg reguliranja područja 
financijskih usluga. Komisija je sudjelo ‑
vala u pregovorima skupine G20 i Ba ‑
zelskog odbora o zakonskim aktima 
financijskog sektora. Jedno od najzna ‑
čajnijih globalnih zbivanja je sporazum 
(BASEL III) da bi financijske institucije 
trebale povećati svoju razine kapitala 
kako bi pokrile svoje financijske rizike 
i na taj način osigurale veću stabilnost 
na financijskim tržištima. Komisija je 
odgovorila na financijsku krizu opšir ‑
nim regulatornim rasporedom. GU za 
unutarnje tržište i usluge pripremio je 
Direktivu o kapitalnim zahtjevima IV. 
i Uredbu o kapitalnim zahtjevima 
(CRD IV/CRR) za uvođenje sporazuma 
BASEL III u EU. Drugi važni prijedlozi 
Komisije za reguliranje bankarskog 
sektora prikazani su u  Prilogu IV.10 Na temelju definicije Svjetske 
banke, Legal Aspects of 
Financial Services Regulation 
and the Concept of a Unified 
Regulator, Svjetska banka, 
Washington, DC, 2006.
11 Project Management Institute  
(Institut za upravljanje 
projektima), Vodič kroz znanje 
o upravljanju projektima (Vodič 
kroz PMBOK) , šesto poglavlje – 
Upravljanje vremenom na 
projektu, četvrto izdanje, 
2008.
22 Opažanja Tablica 3.Vrijeme koje je bilo potrebno u ključnim fazama postupka izrade nacrta zakonskih 
akata
Početak CRD 
II CRD 
IIICRD IV – 
Direktiva 
i §UredbaDirektiva o uspostavi 
okvira za oporavak 
i sanaciju kreditnih 
institucija 
i investicijskih društavaSustav 
osiguranja 
depozitaPregled 
direktive 
o finan -
cijskim 
konglo -
meratimaPregled 
raču -
novod -
stvene 
direktivePregled 
direktive 
o transpa -
rentnostiPro -
sječno 
trajanje 
u tjedni -
ma
Pripremni radovi 37 7 100 77 69 63 108 69 66
Službeno savje ‑
tovanje između 
službi7 6 8 2 4 3 3 3 5
Završna priprema 
zakonskih akata2 0 0 1 1 3 20 8 4
Kolegij usvaja 
zakonski akt4 1 1 1 2 4 1 5 2
Parlament 
i Vijeće usvajaju 
zakonski akt50 71 104 Nije usvojeno Nije usvojeno 65 85 85 77
Izvor: Europski revizorski sud.26 
Tablica 3.  pokazuje koliko je vremena 
bilo potrebno Komisiji za glavne kora ‑
ke u izradi nacrta direktive ili uredbe 
te nakon toga za postupak političkog 
usvajanja.
27 
GU za unutarnje tržište i usluge uglav ‑
nom je pravodobno pripremio prijed ‑
loge zakonskih akata. Sud je utvrdio da 
su predviđeni i stvarni datumi usvaja ‑
nja zakonskih akata uglavnom bili isti. 
Usporedba stvarnih datuma usvajanja 
prijedloga zakonskih akata s predviđe ‑
nim datumima usvajanja pokazala je da je GU za unutarnje tržište i usluge 
tijekom financijske krize pravodobno 
izrađivala nacrte zakonskih akata. 
Nadalje, kolegij povjerenika brzo je 
usvojio prijedloge koje je primio od 
GU‑a za unutarnje tržište i usluge 
(u prosjeku 2,4 tjedna).
23 Opažanja
...rokovi za Europsko nad -
zorno tijelo za bankarstvo 
i razdoblje javnog savjetova -
nja bili su kratki te Komisija 
nije razvila opću procjenu 
učinka
Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo bilo je suočeno 
s kratkim rokovima
28 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo ima važnu ulogu u pripremnoj fazi 
zakonodavnog postupka i njegove re ‑
gulatorne zadaće i rokovi unaprijed su 
utvrđeni u zakonodavstvu. Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo potom 
izrađuje nacrte tehničkih standarda 
koji sadrže tehničke detalje za nado ‑
punjavanje zakonskih akata u vezi s fi ‑
nancijskim uslugama. Komisija zatim 
podrži ove tehničke standarde kako bi 
im dala obvezujući pravni učinak.
29 
Komisija je prvo predložila Direktivu 
o kapitalnim zahtjevima IV. i Ured ‑
bu o kapitalnim zahtjevima u srpnju 
2011. godine. Komisija, Vijeće i Europ ‑
ski parlament postigli su sporazum 
o Direktivi o kapitalnim zahtjevima IV. 
i Uredbi o kapitalnim zahtjevima 
u ožujku 2013. godine. Europski par ‑
lament odobrio je 16. travnja 2013. 
godine Direktivu o kapitalnim zahtje ‑
vima IV. s izmjenama te je finalni tekst 
stupio na snagu 17. srpnja 2013. godi ‑
ne. Datum provedbe postao je 1. siječ ‑
nja 2014., godinu dana kasnije nego 
što je to prvotno bilo predviđeno.
30 
Direktivom o kapitalnim zahtjevima IV. 
i Uredbom o kapitalnim zahtjevima 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo ovlašteno je za razvoj više od 100 
nacrta regulatornih i provedbenih 
tehničkih standarda. Prijedlozi Komisi ‑
je u odnosu na Direktivu o kapitalnim 
zahtjevima IV. i Uredbu o kapitalnim zahtjevima iz srpnja 2011. godine 
uključivali su uvjet da Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo izradi 
većinu tehničkih standarda do 1. si ‑
ječnja 2013. godine, tada očekivanog 
datuma primjene Direktive o kapital ‑
nim zahtjevima IV. i Uredbe o kapital ‑
nim zahtjevima. S obzirom na to da 
su rokovi za Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo ostali nepromijenjeni, 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo bilo je prisiljeno raditi na tehnič ‑
kim standardima na temelju nacrta 
prijedloga Komisije, s rizikom da bi 
promjene u Direktivi i Uredbi dovele 
do promjena u tehničkim standardima. 
Tijekom izrade novih nacrta i ažurira ‑
nja prijedloga Direktive o kapitalnim 
zahtjevima IV./Uredbe o kapitalnim za ‑
htjevima Komisija nije pozvala Europ ‑
sko nadzorno tijelo za bankarstvo kao 
promatrača u ovom zakonodavnom 
postupku te Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo stoga nije moglo na 
sustavan način iznijeti svoje primjedbe 
na ovlasti i vremensku usklađenost 
zakonodavnog postupka.
Razdoblja javnog savjetovanja 
bila su kratka
31 
Komisija i Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo omogućuju standar ‑
dno razdoblje za javno savjetovanje. 
Prije 2012. godine ono je iznosi ‑
lo 8 tjedana; od 2012. godine ono 
iznosi 12 tjedana12.
32 
Tijekom postupka izrade zakonskih 
akata Komisija i Europsko nadzor ‑
no tijelo za bankarstvo savjetuju se 
s dionicima na mnogo načina. Važan 
dio ovog postupka je korištenje javnog 
savjetovanja.12 Ne postoji obvezujući 
standard, ali se smatra 
potrebnim kako bi vanjski 
dionici na odgovarajući način 
mogli pripremiti svoje 
odgovore na izradu nacrta 
prijedloga zakonskih akata.
‑  COM(2002) 277 završna 
verzija od 5. lipnja 2002. 
„Prema snažnijoj kulturi 
savjetovanja i dijaloga – 
Prijedlog Komisije za 
opća načela i minimalne 
standarde za 
savjetovanja 
zainteresiranih stranaka”. 
Od 2012. godine 
omogućeno je razdoblje 
od 12 tjedana.
‑  Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo, Javna 
izjava o savjetodavnim 
praksama , 25. rujna 2012., 
stavak 3. točka 3.
24 Opažanja
33 
Pregled Suda pokazao je da se i u Ko ‑
misiji i u Europskom nadzornom tijelu 
za bankarstvo provelo nekoliko javnih 
savjetovanja s kratkim razdobljem za 
odgovore vanjskih dionika. Primjerice, 
vrijeme koje je Komisija omogućila za 
Direktivu o kapitalnim zahtjevima II., 
Direktivu o kapitalnim zahtjevima III. 
i Direktivu o kapitalnim zahtjevi ‑
ma IV. / Uredbu o kapitalnim zahtje ‑
vima u prosjeku je iznosilo 4,8 tje ‑
dana. Za 11 savjetovanja koje je Sud 
analizirao od 2012. godine, prosječno 
razdoblje savjetovanja Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo bilo 
je 8,7 tjedana. Kao posljedica kratkih 
rokova (vidjeti odlomke od 28. do 30.) 
Komisija i Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo nisu poštovali svoje 
utvrđene najbolje prakse u pogledu 
vremena omogućenog dionicima za 
pružanje mišljenja, što je rezultira ‑
lo ograničenim brojem odgovora ili 
nedovoljno opširnim odgovorima, po ‑
sebice za udruge banaka, što je moglo 
dovesti do prijedloga zakonskih akata 
lošije kvalitete.
Komisija nije pripremila 
sveobuhvatnu procjenu učinka 
za zakonodavni paket
34 
Sve inicijative Komisije sa značajnim 
učincima, uključujući prijedloge dele ‑
giranih i provedbenih akata, trebale bi 
se temeljiti na procjeni učinka. Njima 
bi se trebali procijeniti mogući učinci 
novih zakonskih akata ili prijedlozi 
politika u područjima gospodarstva 
(uključujući tržišno natjecanje) te soci ‑
jalnim i ekološkim područjima13.35 
Od početka financijske krize Komi ‑
sija je pokrenula mnogo prijedloga 
zakonskih akata u pogledu bankar ‑
stva, tržišta vrijednosnicama, osigu ‑
ranja i mirovina (vidjeti Prilog IV. ) te 
je usporedno pripremila procjene 
učinka i nacrte prijedloga zakonskih 
akata. Komisija, međutim, još uvijek 
nije provela međusektorsku procjenu 
kumulativnog učinka potpunog paketa 
zakonodavnih prijedloga koji utječu na 
financijske institucije.
Rizik od neoptimalnog odlu -
čivanja Odbora nadzornih 
tijela Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo
36 
Članovi Odbora nadzornih tijela 
trebaju djelovati neovisno i isključivo 
u interesu Unije 14.
37 
Odbor nadzornih tijela glavna je 
instanca za odlučivanje Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo15. Sa‑
stoji se od rukovoditelja nacionalnog 
javnog tijela nadležnog za nadzor nad 
kreditnim institucijama u svakoj od 
28 država članica. U skladu sa zakon ‑
skim aktima članovi Odbora nadzor ‑
nih tijela trebaju djelovati neovisno 
i objektivno i isključivo u interesu 
Unije. Detaljni poslovnik naveden je 
u administrativnom sporazumu za Od ‑
bor nadzornih tijela (sastanci, pravila 
glasovanja itd.)16.13 SEC(2009) 92 od 
15. siječnja 2009.
14 Uvodna izjava 52. i članak 42. 
Uredbe o Europskom 
nadzornom tijelu za 
bankarstvo.
15 Članci od 40. do 44. Uredbe 
o Europskom nadzornom 
tijelo za bankarstvo 
(imenovanje predsjednika, 
imenovanje posredničkog 
radnog tijela, imenovanje 
članova Interesne skupine za 
bankarstvo, usvajanje 
mišljenja, preporuka i odluka 
itd.).
16 Usvojeno u siječnju 
2011. godine i izmijenjeno 
u srpnju 2012. godine.
25 Opažanja
38 
Tijekom sastanka s predstavnicima 
Europskog nadzornog tijela za bankar ‑
stvo i nacionalnih nadzornih tijela, oni 
su izjavili da su članovi Odbora nad ‑
zornih tijela uglavnom zastupali svoje 
nacionalne interese. Sud je primijetio 
da je većina članova na sastanku Od ‑
bora nadzornih tijela u veljači 2013. go ‑
dine izrazila svoja nacionalna stajališta, 
umjesto da je predložila stajalište za 
EU. Ovo se protivi cilju izraženom u za ‑
konskim aktima.
Nadzorna reforma: Europ -
sko nadzorno tijelo za 
bankarstvo doprinijelo je 
prekograničnom nadzoru, 
ali još uvijek postoje 
izazovi
39 
Nadzor  nad bankama čin je praćenja 
financijske uspješnosti i poslovanja 
banaka kako bi se osiguralo da one 
sigurno i zdravo posluju te u skladu 
s pravilima i propisima. Nadzor nad 
bankama provode vladina regulatorna 
tijela, a služi kako bi se spriječilo posr ‑
nuće banaka17. U sadašnjem kontekstu 
Europske unije (u razdoblju prije us ‑
postavljanja jedinstvenog nadzornog 
tijela) nadzor nad složenim prekogra ‑
ničnim bankama provodi se međudje ‑
lovanjem i suradnjom između matičnih 
regulatornih tijela i regulatornih tijela 
u zemlji domaćinu koji se redovito 
sastaju s predstavnicima Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo na 
kolegijima nadzornih tijela.
40 
Brzom integracijom tržišta za financij ‑
ske usluge u EU i povećanjem važnosti 
koncepta univerzalnog bankarstva, 
banke su prije krize razvile znatne 
visokorizične prekogranične aktivnosti, 
unutar EU‑a i globalno. Nadzor nad 
bankama, međutim, ostao je nacional ‑
na odgovornost18.41 
Iako Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo ima veću ulogu u pogledu 
nadzora u EU‑u u usporedbi sa svojim 
prethodnikom, Odborom europskih 
nadzornih tijela za bankarstvo (CEBS), 
ono ne provodi izravan nadzor nad 
financijskim institucijama (vidjeti 
odlomak 9.). Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo ima ključnu ulogu u ra ‑
zvoju i doprinosu dosljednoj primjeni 
jedinstvenog pravilnika koji se odnosi 
na sve države članice te unapređenju 
usklađivanja nadzornih praksi diljem 
cijele Unije.
42 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo osnovalo je odjel za pregled, koji 
se sastoji od dvije jedinice: Analize 
rizika i Koordinacije matičnih zemalja 
i zemalja domaćina. Jedinica za ko ‑
ordinaciju matičnih zemalja i zemalja 
domaćina bavi se kolegijima nadzornih 
tijela i nadzire 44 najveća kolegija, pro ‑
vodi tematske analize i potiče usklađi ‑
vanje nadzornih praksi. Međutim jedi ‑
nica nema dovoljno osoblja: tijekom 
razdoblja revizije djelovala je sa samo 
6 članova osoblja. Jedinica za analizu 
rizika bavi se testiranjima otpornosti 
na stres (vidjeti odlomak 59.) i provodi 
redovitu analizu financijske stabilnosti 
bankarskog sektora u Europi. Nadalje, 
razvila je niz pokazatelja rizika koji 
se odražavaju u izvješćivanju o sek ‑
toru u bankovnom riziku (tzv. prikaz 
rizika) te redovito dostavlja procjene 
Europskom odboru za sistemske rizike 
(ESRB), Europskom parlamentu, Vijeću 
EU‑a i drugim tijelima EU‑a.17 Webster’s New World Finance 
and Investment Dictionary.
18 Alford, D., The Lamfalussy 
Process And EU Bank 
Regulation: Another Step On 
The Road To Pan‑European 
Regulation?, Annual Review of 
Banking & Financial Law 
(Vol. 25: 1) str. 396., 2006. g.
26 Opažanja
43 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo pridonijelo je poboljšanju pre ‑
kograničnog nadzora nad bankama 
pomaganjem i koordinacijom rada na ‑
cionalnih tijela. No, Europsko nadzor ‑
no tijelo za bankarstvo ne posjeduje 
ovlast za donošenje ili primjenu odluka 
o usklađivanju nadzora ni za rješavanje 
sporova između nacionalnih nadzor ‑
nih tijela (vidjeti odlomke 44. do 55.). 
Nadalje, testiranja otpornosti na stres 
iz 2011. godine pokazala su da je uloga 
Europskog nadzornog tijela u ovom 
ključnom nadzornom alatu ograničena 
(vidjeti odlomke od 56. do 64.).
...Usklađivanje nadzora 
putem kolegija nadzornih 
tijela poboljšalo se, ali je 
i dalje ograničeno
Uloga Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo 
u kolegijima nadzornih tijela 
poboljšala se, ali je i dalje 
ograničena
44 
Nadležno tijelo će doprinositi promica ‑
nju i praćenju učinkovitog, djelotvor ‑
nog i dosljednog djelovanja kolegija 
nadzornih tijela 19. Takvi bi se kolegiji 
trebali osnovati za sve financijske 
skupine sa znatnim prekograničnim 
aktivnostima u EU‑u, sastajati redovito 
i ostvariti odgovarajuću koordinaciju 
nadzornog rada nadležnih nacionalnih 
nadzornih tijela.45 
Osnivanje kolegija nadzornih tijela 
(„kolegija”) bilo je jedno od ključnih 
elemenata za povećanje usklađenosti 
nadzora između nacionalnih nadzornih 
tijela20. Prema zakonskim aktima ma ‑
tično nadzorno tijelo je odgovorno za 
sveukupni nadzor nad organizacijom 
bankovne grupe, kao i koordinaciju 
kolegija i matičnog nadzornog tijela21.
46 
Najvažnije zadaće kolegija su 
sljedeće22:
 — osigurati postojanje foruma za 
razmjenu informacija,
 — zajednički odlučiti o razini kapitala 
za prekogranične bankovne grupe,
 — izvršiti procjenu zajedničkog rizika,
 — pružiti okvir za nadzorne aktivnosti 
u hitnim situacijama.
47 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo ima pravo sudjelovati u kolegiji ‑
ma, gdje je njegova uloga unaprijediti 
postupak razmjene informacija. Cilj je 
poticanje usklađenosti i dosljednosti 
diljem kolegija u pogledu primjene za ‑
kona Unije kako bi se pomoglo prevla ‑
dati sadašnju krizu i spriječilo buduće.19 Članak 21. Uredbe 
o Europskom nadzornom 
tijelu za bankarstvo.
20 Kolegiji su osnovani na 
temelju zakona 
EU‑a u revidiranoj Direktivi 
o kapitalnim zahtjevima 
(CRD II) koja se primjenjuje od 
31. prosinca 2010. godine 
(20 09/111/E Z ).
21 Ostali sudionici u kolegijima 
su: nadležna tijela odgovorna 
za nadzor nad društvom kćeri 
nadređene kreditne institucije 
u EU‑u ili nadređenog 
financijskog holdinga u EU‑u; 
nadležna tijela zemlje 
domaćina gdje je uspostavljen 
znatan broj podružnica; 
središnje banke kada je 
prikladno; nadležna tijela 
zemalja koje nisu u EU‑u kada 
je prikladno.
22 Godišnje izvješće Europskog 
nadzornog tijela za 
bankarstvo za 2011. godinu, 
dijagram 8., str. 29.
27 Opažanja
48 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo doprinijelo je radu kolegija na 
mnogo načina, uključujući i:
 — izdavanjem dokumenta koji sadrži 
dobre prakse radi postizanja do ‑
sljednosti u sadržaju i usklađenosti 
zajedničkih odluka,
 — provođenjem studije o primjeni 
smjernica za operativno djelovanje 
kolegija i odluka o prikladnosti 
prekograničnog kapitala23,
 — osiguranjem planova rada i pra ‑
ćenja u 2011. i 2012. godini radi 
poboljšanja djelovanja kolegija,
 — osiguranjem alata za razmjenu 
informacija u kolegijima putem IT 
platforme.
49 
Nadalje, pregled dokumenata pokazao 
je da je Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo uložilo značajne napore 
kako bi na neformalan način riješilo 
sporove između nacionalnih nadzornih 
tijela (vidjeti odlomak 55.). Obavljajući 
ulogu pomagača u kolegijima, Eu ‑
ropsko nadzorno tijelo za bankarstvo 
poboljšalo je njihov rad. Do kraja 2013. 
godine Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo provelo je i niz slučajeva 
posredovanja24. No, učinak Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo na 
usklađivanje nadzora putem kolegi ‑
ja bio je ograničen jer ovo tijelo nije 
nadležno za organizaciju rada kolegija 
(primjerice za određivanje njihova 
programa rada) i ne može na formalan 
način sudjelovati u odlučivanju na 
sastancima kolegija.U nekim slučajevima kolegiji 
troše previše vremena na 
rasprave o postupcima umjesto 
da se usredotoče na rizike
50 
Pregledi dokumenata i rasprave s naci ‑
onalnim nadzornim tijelima pokazali su 
da se u nekoliko slučajeva na sastanci ‑
ma kolegija više vremena potrošilo na 
raspravu o postupovnim pitanjima nego 
na značajnu raspravu o rizicima. Primje ‑
rice, matično nadzorno tijelo obavijestilo 
je sudionike u kolegiju o napretku njiho ‑
vih banaka u okviru testiranja otpornosti 
na stres Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo, ali se rijetko raspravljalo o re ‑
zultatima. Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo održalo je nekoliko prezen ‑
tacija u kolegijima, ali zasad uglavnom 
o operativnim pitanjima. No, kolegiji su 
od 2011. godine ipak postigli napredak 
uvođenjem zajedničkih procjena rizika 
i zajedničkih odluka diljem EU‑a.
Razmjena informacija 
u kolegijima i dokumentacija 
nisu bili potpuni
51 
Prema zakonskim aktima, kolegiji bi 
trebali djelovati na temelju pisanih 
sporazuma25. Ovaj pregled dokumenata 
pokazao je da dokumenti Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo za kolegi ‑
je nisu sadržavali sve ključne dokumen ‑
te, kao što je obvezni pisani sporazum 
o djelovanju kolegija. Jedan od ključnih 
doprinosa Europskog nadzornog tijela 
za bankarstvo u kolegijima je osigura ‑
vanje povratnih informacija matičnom 
nadzornom tijelu u pogledu djelovanja 
kolegija26. Ipak, u nekoliko slučajeva nisu 
postojali dokazi o postojanju povratnih 
informacija Europskog nadzornog tijela 
za bankarstvo u dokumentima kolegija. 
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo 
ne posjeduje odgovarajući sustav uprav ‑
ljanja dokumentima koji bi omogućio 
zadržavanje znanja.23 Odbor europskih nadzornih 
tijela za bankarstvo već je 
objavio smjernice za 
operativno djelovanje kolegija 
(smjernice GL34) i zajedničku 
procjenu rizika banaka, kao 
i zajedničke odluke 
o prikladnosti prekograničnog 
kapitala banaka u okviru 
kolegija (smjernice GL39).
24 Izjava predsjednika Europskog 
nadzornog tijela za 
bankarstvo na sastanku 
Odbora za gospodarska 
i monetarna 
pitanja – 30. rujna 2013.
25 Članak 42.a stavak 3. Direktive 
20 09/111/E Z Europskog  
parlamenta i Vijeća od 
16. rujna 2009. godine 
o izmjeni direktiva 2006/48/EZ, 
2006/49/EZ i 2007/64/EZ 
vezano za banke povezane sa 
središnjim institucijama, 
određene stavke jamstvenog 
kapitala, velike izloženosti, 
nadzorne aranžmane 
i upravljanje u kriznim 
situacijama (SL L 302, 
17.11.2009., str. 97.).
26 Godišnje izvješće Europskog 
nadzornog tijela za 
bankarstvo za 2011. godinu, 
dijagram 8., str. 29.
28 Opažanja
52 
Europsko nadzorno tijelo osigurava 
nacionalnim nadzornim tijelima IT 
platformu za razmjenu informacija 
u kolegijima. Sud je utvrdio da to služi 
kao sustav za arhiviranje dokumenata 
umjesto da ga nacionalna nadzorna 
tijela aktivno upotrebljavaju za posto ‑
jeće rasprave o riziku izvan godišnjih ili 
dvogodišnjih sastanaka kolegija. Takve 
se rasprave najčešće odvijaju bilateral ‑
no umjesto putem IT platforma. S obzi ‑
rom na to da postoji do 20 nacionalnih 
nadzornih tijela u kolegiju, postoji rizik 
da se važne informacije ne pruže svim 
korisnicima.
...Uloga Europskog nad -
zornog tijela za bankar -
stvo u posredovanju bila 
je skromna zbog pravnih 
ograničenja
53
 — Članak 19. stavak 1. Uredbe o 
Europskom nadzornom tijelo za 
bankarstvo (obvezujuće posredo ‑
vanje): „(...) ako se nadležno tijelo 
ne slaže oko postupka ili sadržaja 
djelovanja ili nedjelovanja nadlež ‑
nog dijela druge države članice (...), 
tijelo, na zahtjev jednog dotičnog 
nadležnog tijela ili više njih, može 
pomoći nadležnim tijelima u posti ‑
zanju sporazuma (...). U slučajevima 
(...) te, ako je na temelju objek ‑
tivnih kriterija moguće utvrditi 
postojanje spora među nadležnim 
tijelima iz različitih država članica, 
tijelo može na vlastitu inicijativu27 
pomoći tijelima u postizanju spo ‑
razuma (...)”. — Članak 31. Uredbe o Europskom 
nadzornom tijelo za bankarstvo 
(neobvezujuće posredovanje): „Ti ‑
jelo promiče koordinirani odgovor 
Unije, između ostalog: (…) (c) pro ‑
vođenjem neobvezujućeg posre ‑
dovanja, na zahtjev nadležnih tijela 
ili na vlastitu inicijativu, ne dovo ‑
deći u pitanje članak 19.; (…)”.
54 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo ima ulogu u rješavanju sporova 
između nacionalnih nadzornih tijela. 
No, ova je uloga ograničena s obzirom 
na to da Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo može pružiti obvezujuće 
posredovanje samo u ograničenim 
slučajevima kada postoji posebni 
prijedlog propisa28 te samo ako su ga 
zatražila nacionalna nadležna tijela 
u sporu. Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo uspostavilo je postupke za 
rješavanje sporova, ali iako je bilo zna ‑
kova neslaganja između nekih nacio ‑
nalnih nadzornih tijela, tijekom revizije 
nijedno nacionalno nadzorno tijelo 
nije zatražilo obvezujuće posredova ‑
nje od Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo. Nacionalna nadzorna tijela 
uglavnom radije rješavaju sporove 
bilateralno, a neka nisu voljna rješavati 
sporove na razini Europskog nadzor ‑
nog tijela za bankarstvo.
55 
No, pregled dokumenata pokazao je 
da je Europsko nadzorno tijelo za ban ‑
karstvo uložilo znatne napore u rje ‑
šavanje sporova među nacionalnim 
nadzornim tijelima na neformalan na ‑
čin bez korištenja postupaka posredo ‑
vanja. K tome, od posljednjeg posjeta 
Europskog revizorskog suda, Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo započe ‑
lo je nekoliko slučajeva neobvezujućeg 
posredovanja29, što je bila posljedica 
njegovih istraga o mogućim kršenjima 
europskog prava.27 Ovlasti Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo za 
obvezujuće posredovanje 
povećale su se u okviru 
Direktive o kapitalnim 
zahtjevima IV. i Uredbe 
o kapitalnim zahtjevima (CRD 
IV/CRR). Ipak moć „vlastite 
inicijative” još se mora 
posebno odrediti 
u sekundarnom 
zakonodavstvu koje utvrđuje 
ovlasti obvezujućeg 
posredovanja.
28 U vrijeme revizije Suda 
obvezujuće posredovanje bilo 
je predviđeno u samo nekoliko 
slučajeva, uključujući: 
donošenje zajedničke odluke 
za određivanje „značajne 
podružnice” i zajedničke 
odluke za određivanje 
adekvatnosti sredstava 
potrebnih na konsolidiranoj 
osnovi kao i na pojedinačnoj 
osnovi.
29 Osim uloge u „obvezujućem 
posredovanju” koja je 
uvjetovana posebnim 
prijedlozima propisa, 
Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo može imati ulogu 
u općoj koordinaciji putem 
neobvezujućeg posredovanja 
na temelju zahtjeva nadležnih 
tijela ili na vlastitu inicijativu 
(članak 31. Uredbe 
o Europskom nadzornom 
tijelu za bankarstvo).
29 Opažanja
Nadzorna reforma: uloga 
Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo 
u testiranjima otpornosti 
na stres
Problemi s pouzdanošću 
testiranja otpornosti na 
stres banaka iz 2011. godine, 
međutim...
56 
Prema Uredbi o Europskom nadzor ‑
nom tijelu za bankarstvo, ono može 
pokrenuti i koordinirati testiranja ot ‑
pornosti na stres diljem EU‑a za procje ‑
nu otpornosti financijskih institucija, 
osobito „sistemskog rizika”. Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo trebalo 
bi osigurati da se dosljedne metodolo ‑
gije primjenjuje u takvim testiranjima 
na nacionalnoj razini te uputiti prepo ‑
ruku nadležnom tijelu za ispravljanje 
bilo kakvih problema utvrđenih testira ‑
njima otpornosti na stres30.
57 
U 2011. godini Europsko nadzorno tije ‑
lo za bankarstvo provelo je testiranja 
otpornosti na stres u 91 banci31 u 21 dr ‑
žavi članici EU‑a32. Cilj je bio procijeniti 
otpornost bankovnog sustava EU‑a te 
solventnost pojedinačnih institucija33. 
Solventnost banaka procijenjena je 
prema referentnoj vrijednosti utvrđe ‑
noj s obzirom na adekvatnost temelj ‑
nog kapitala34,postavljenoj na 5 % rizi ‑
kom ponderirane imovine. Testiranje 
otpornosti na stres također je dovelo 
do otkrivanja podataka banaka.Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo imalo je ograničene 
pravne ovlasti i ograničen 
broj osoblja za provođenje 
testiranja otpornosti na stres 
u 2011. godini
58 
Sama testiranja otpornosti na stres bila 
su zadaće koje su se odvijale odozdo 
prema gore. Europska komisija izradila 
je temeljni scenarij35, a Europska središ ‑
nja banka nepovoljni scenarij36. Banke 
su primijenile nepovoljni scenarij 
i same izračunale rezultate. Nacional ‑
na nadzorna tijela imala su izravan 
kontakt s bankama i provela su prvu 
provjeru kvalitete rezultata banaka. 
Uloga Europskog nadzornog tijela 
bila je osigurati metodološki okvir37 te 
koordinirati rad nacionalnih nadzornih 
tijela kao i provesti provjere dosljed ‑
nosti podataka banaka koje su pružila 
nacionalna nadzorna tijela.
59 
Pregled podataka Europskog nad ‑
zornog tijela za bankarstvo provelo 
je 10 ustupljenih nacionalnih struč ‑
njaka i pet članova osoblja Europ ‑
skog nadzornog tijela za bankarstvo. 
Provjere kvalitete pomogle su smanjiti 
nedosljednost podataka. No, veliki 
opseg testiranja (koje je uključivalo 91 
banku), ograničeno vrijeme (četiri mje ‑
seca), ograničene ovlasti i pravni opseg 
Europskog nadzornog tijela za bankar ‑
stvo (ono nije odredilo scenarije, nije 
provelo izračun rezultata te nije imalo 
izravan pristup bankama) otežalo je 
provedbu detaljnih provjera podataka 
banaka. Svi su ovi čimbenici utjecali 
na sveukupnu pouzdanost rezultata 
testiranja otpornosti na stres.30 Članak 21. stavak 2. Uredbe 
o Europskom nadzornom tijelu 
za bankarstvo.
31 Rezultati su objavljeni samo za 
90 banaka. Zbog neslaganja 
u pogledu definicije 
adekvatnosti temeljnog 
kapitala, jedna banka nije 
odobrila Europskom 
nadzornom tijelu za bankarstvo 
objavu rezultata koje je ovo 
tijelo izračunalo.
32 Ovo je testiranje pokrilo preko 
65 % ukupne imovine 
bankarskog sustava EU‑a te 
najmanje 50 % nacionalnih 
bankarskih sektora u svakoj 
državi članici EU‑a. Ako je 
bankovna grupa koja djeluje 
u drugoj državi članici 
posjedovala većinu aktive 
bankarskog sustava, u testiranje 
nije bila uključena nijedna 
druga neovisna banka zato što 
je država bila dovoljno 
pokrivena uključenjem aktive 
konsolidirane u okviru tih 
bankovnih grupa.
33 Testiranja otpornosti na stres 
koja je provela Razvojna banka 
Vijeća Europe prije 2011. godine 
nisu bila uključena u revizijski 
opseg.
34 Bazelski odbor za nadzor nad 
bankama, čija pravila iz 
sporazuma Basel III čine osnovu 
za opću bankarsku uredbu, 
usredotočen je na adekvatnost 
temeljnog kapitala, koji zapravo 
uključuje samo vlasnički kapital 
i zadržani profit.
35 Usklađeno očekivanje 
u pogledu razvoja 
gospodarstva.
36 Europska središnja banka 
sastavila je nepovoljni scenarij 
koji sadržava usklađene rizike 
u prosincu 2010. godine, 
koristeći Komisijine jesenske 
prognoze iz 2010. godine kao 
osnovu, objavljena uvodna 
izjava o rezultatima testiranja 
otpornosti na stres diljem EU‑a, 
London 15. srpnja 2011. godine.
37 Metodološki okvir (51 stranica) 
uključivao je glavna svojstva 
testiranja (npr. opseg, rok 
i referentni datum te 
pretpostavke na kojima se 
temelji testiranje (npr. statična 
bilanca stanja, nulti rast 
i mješavina stalnog poslovanja) 
kao i tehničke smjernice 
i definicije (npr. različiti sastavni 
dijelovi kapitala, kako se nositi 
sa zaštićenim pozicijama, što 
navesti u promjenama u dobiti 
i gubitcima).
30 Opažanja
Testiranja otpornosti na stres i primjeri sljedećih kapitalnih potreba do kraja 
2013. godine
Siječanj 2011. g.: Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo najavljuje testiranja otpornosti na test u 2011. godini.
15. srpnja 2011. g.: Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo objavljuje rezultate testiranja otpornosti na test 
90 banaka38. Osam banaka (pet španjolskih, dvije grčke i jedna austrijska) nalazi se ispod kapitalnog praga od 
5 %. Utvrđeni ukupni nedostatak kapitala iznosio je 2,5 milijarde eura.
10. listopada 2011. g.: Belgija, Francuska i Luksemburg složili su se da je potrebno restrukturirati bankovnu gru ‑
pu Dexia te joj odobriti financijsko jamstvo u iznosu do 90 milijardi eura. Bankovna grupa Dexia u testiranjima 
otpornosti na stres bila je ocijenjena kao jedna od sigurnijih banaka u Europi (na 13. od ukupno 91 mjesta).
Svibanj 2012. g.: Bankia, najveći posjednik nekretnina u Španjolskoj, nacionaliziran je i potrebno mu je spaša ‑
vanje u iznosu od 19 milijardi eura. On je također revidirao račun dobiti i gubitka iz 2011. godine od početne 
dobiti u iznosu od 309 milijuna eura do gubitka od 4,3 milijarde eura. U testiranjima otpornosti na stres (nepo ‑
voljan scenarij) adekvatnost temeljnog kapitala posjednika nekretnina Bankia pao bi na 5,4 % do kraja 2012. 
godine, no ipak bi bio iznad uvjetovanog minimalnog praga od 5 %.
2012. g.: Španjolske vlasti naručuju testiranje otpornosti na stres39 14 bankovnih grupa, koje obuhvaćaju 90 % 
španjolskog bankovnog sustava. Ova studija procjenjuje da u slučaju nepovoljnog scenarija ukupni kapital 
mora biti blizu 60 milijardi eura. Također procjenjuje da će tijekom trogodišnjeg razdoblja španjolske banke 
kumulativno pretrpjeti kreditne gubitke u iznosu od 270  milijardi  eura.
Početak 2013. g.: Nizozemska vlada nacionalizirala je banku SNS Bank (društvo kći banke SNS Reaal). Ova je 
banka imala ozbiljne gubitke u pogledu nekretnina, osobito onih u inozemstvu. U testiranjima otpornosti na 
stres, stopa osnovnog kapitala banke SNS Bank bila je 8,4 %, poprilično iznad uvjetovanog minimuma od 5 % 
te bi pala na 7 % krajem 2012. godine.
Kraj 2013. g.: Dvije najveće banke u Sloveniji – Nova Ljubljanska banka (NLB d.d.) i Nova Kreditna Banka Ma ‑
ribor (NKBM d.d.) bile su podvrgnute pregledu kvalitete aktive i testiranju otpornosti na stres40. U usporedbi 
s procjenom koju je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo provelo 2011. godine, pri čemu nije utvrđen nedo ‑
statak kapitala, na temelju procjene iz 2013. godine slovenska vlada provela je dokapitalizaciju banke NLB d.d. 
u iznosu od 1 551 milijuna eura te banke NKBM d.d. u iznosu od 870 milijuna eura.
38 Jedna je banka odbila dati dopuštenje za objavu svih njezinih podataka.
39 Provelo ju je vanjsko konzultantsko društvo Oliver Wyman.
40 Sveobuhvatni pregled proveli su Oliver Wyman, Roland Berger, Deloitte, EY. CBRE, Jones Lang La Salle, Crushman & Wakefield i Colliers 
(vidjeti priopćenje za medije Banke Slovenije od 12. prosinca 2013.).Okvir 1.
31 Opažanja
60 
Testiranje otpornosti na stres Europ ‑
skog nadzornog tijela za bankarstvo 
predstavljalo je izračun mogućeg ne ‑
dostatka kapitala. Testiranje otpornosti 
na stres bilo je jedno u nizu nadzornih 
alata korištenih za procjenu otpornosti 
pojedinačnih institucija kao i sveuku ‑
pnu otpornost sustava.41 Nije uključiva ‑
lo procjenu kvalitete imovine banaka 
ili temeljnog kolaterala, niti je ispitalo 
likvidnost banke.
61 
Zbog razloga navedenih u odlomci ‑
ma 59. i 60., testiranjima otpornosti na 
stres nisu se mogli utvrditi problemi 
u određenim europskim bankama 
koje je kasnije trebalo spasiti (vidjeti 
okvir 1.) .
...Provedba dokapitalizacije 
u 2012. godini pridonijela je 
vraćanju povjerenja
62 
Nakon testiranja otpornosti na stres 
iz 2011. godine uslijedila je provedba 
dokapitalizacije u 2012. godini42. Cilj 
je bio jačanje pozicija kapitala uzorka 
banaka stvaranjem iznimnog i privre ‑
menog zaštitnog sloja kapitala. Europ ‑
skom nadzornom tijelu za bankarstvo 
bio je potreban porast adekvatnosti 
temeljnog kapitala43 do 9 % do kraja 
lipnja 2012. godine44.63 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo pratilo je provedbu planova doka ‑
pitalizacije banaka te je izdalo završno 
izvješće 3. listopada 2012. godine. 
Dokapitalizacija je sveukupno dovela 
do povećanja kapitalnog položaja 
banaka u iznosu većem od 200 milijar ‑
di eura. 27 banaka s početnim nedo ‑
statkom predalo je kapitalne planove 
te je ojačalo svoje kapitalne položaje 
za 116  milijardi  eura45. Provedba do ‑
kapitalizacije pridonijela je vraćanju 
povjerenja u bankarski sektor46.
64 
Nijedan sanacijski mehanizam ni 
zaštitni financijski mehanizam nije bio 
uspostavljen za testiranja otporno ‑
sti na stres na razini EU‑a za izravnu 
potporu bankama. Nacionalna ad hoc  
rješenja za injekcije kapitala u banke 
bila su nužna za banke koje su kasnije 
bile procijenjene kao slabe te koje nisu 
mogle prikupiti kapital na financijskim 
tržištima te su stoga opteretile pro ‑
račune nacionalnih vlada. Situacija je 
bila drukčija u Sjedinjenim Američkim 
Državama, gdje su zaštitni financijski 
mehanizmi postojali prije testiranja 
otpornosti na stres (vidjeti Prilog V. ).41 Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo, Pregled rezultata 
testiranja otpornosti na stres 
diljem EU‑a , 18. ožujka 2011.
42 Čelnici država i vlada zemalja 
europodručja ugovorili su 
26. listopada 2011. niz 
sveobuhvatnih mjera za 
vraćanje povjerenja. Jedna od 
njih bila je provedba 
dokapitalizacije. Druge su 
mjere bile povezane s otpisom 
duga Grčkoj i jačanje 
Europskog fonda za 
financijsku stabilnost.
43 Adekvatnost temeljnog 
kapitala u odnosu na rizikom 
ponderiranu imovinu.
44 Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo, Capital buffers for 
addressing market concerns 
over sovereign exposures  – 
metodološka bilješka, 
8. prosinca 2011.
45 Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo, Final report on 
the implementation of Capital 
Plans following the EBA’s 201 1 
Recommendation on the 
creation of temporary capital 
buffers to restore market 
confidence , 3. listopada 2012.
46 Nakon dokapitalizacije banaka 
MSCI burzovni indeks 
europskih financija pokazao je 
stabilno uzlazno kretanje.
32 Opažanja
Nadzorna reforma: zaštita 
potrošača i ključni sustavi 
upravljanja tek se moraju 
razviti
...Minimalna sredstva 
i maleni broj članova s pra -
vom glasa sa sveobuhvatnim 
ovlastima u pogledu zaštite 
potrošača
65 
Zaštita potrošača može se defini ‑
rati kao: „zaštita interesa potrošača 
u pogledu kvalitete, cijene i sigurno ‑
sti, obično unutar zakonskog okvi ‑
ra”47. U financijskom sektoru posebni 
problemi u pogledu zaštite potrošača 
uključuju sigurnost proizvoda, transpa ‑
rentnost, potpunost i točnost informa ‑
cija, nepoštenost trgovinskih praksi, 
prisilne naplate, odgađanje plaćanja, 
posredovanje te rješavanje pritužbi.
66 
Članak 9. stavak 1. Uredbe o Europ ‑
skom nadzornom tijelu za bankarstvo: 
„Tijelo ima vodeću ulogu na tržištu 
za financijske proizvode ili usluge 
namijenjene potrošačima u promica ‑
nju transparentnosti, jednostavnosti 
i pravednosti na cijelom unutarnjem 
tržištu, među ostalim:
 — prikupljanjem i analizom podataka 
te izvješćivanjem o potrošačkim 
trendovima,
 — pregledom i koordinacijom 
inicijativa nadležnih tijela koje se 
odnose na financijsku pismenost 
i obrazovanje,
 — razvojem standarda osposo ‑
bljavanja za sektor i doprinoše ‑
njem razvoju zajedničkih pravila 
objavljivanja.”Nedovoljno sredstava za zaštitu 
potrošača
67 
Uslijed financijskih nevolja zaštita 
potrošača nije bila među prioritetima: 
tijekom 2011. i 2012. godine Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo svoje 
je napore usredotočilo na rješavanje 
problema sistemskog rizika, što je bio 
prioritet skoro svih nacionalnih i me ‑
đunarodnih regulatornih tijela. Samo 
je malenom broju članova osoblja bila 
dodijeljena ova aktivnost. Primjerice, 
krajem veljače 2013. godine Odjel 
za zaštitu potrošača sastojao se od 
samo dva člana. Radno mjesto vodi ‑
telja odjela bilo je slobodno nekoliko 
mjeseci. Tijekom 2011. godine nije 
se raspravljalo o problemima zaštite 
potrošača u Odboru nadzornih tijela; 
predsjednik je samo istaknuo potrebu 
za postavljanjem pitanja u vezi s po ‑
trošačima na višu poziciju na ljestvici 
prioriteta Europskog nadzornog tijela 
za bankarstvo. U 2012. godini Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo više je 
radilo na zaštiti potrošača, što je dove ‑
lo do više rasprava u Odboru nadzor ‑
nih tijela te objave niza dokumenata 
u 2013. godini.
68 
Sva tri europska nadzorna tijela48 za cilj 
imaju zaštitu potrošača. Ovo je dovelo 
do određenog preklapanja, s obzi ‑
rom na to da potrošači mogu kupiti 
osiguranje u banci ili osiguravajućem 
društvu, ili uložiti u banku ili ulagač ‑
ko društvo. Europska nadzorna tijela 
stoga su obvezna koordinirati svoj 
rad na zaštiti potrošača, što povećava 
složenost upravljanja kada se moraju 
donijeti dosljedne odluke o zaštiti 
prava potrošača.47 Izvor:  QFinance Dictionary 
(http://www.qfinance.com/
dictionary ).
48 Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo (EBA), Europsko 
nadzorno tijelo za osiguranje 
i strukovno mirovinsko 
osiguranje (EIOPA) i Europsko 
nadzorno tijelo za vrijednosne 
papire i tržišta kapitala (ESMA).
33 Opažanja
Maleni broj članova s pravom 
glasa sa sveobuhvatnim 
ovlastima u pogledu zaštite 
potrošača
69 
Zaštita korisnika drukčije je organizira ‑
na u svakoj državi članici (vidjeti tabli -
cu 4. ). U mnogim državama članicama 
s podijeljenom odgovornosti, ovlast 
nacionalnih nadzornih tijela u pogledu 
zaštite potrošača prilično je ograni ‑
čena jer je njihova glavna odgovor ‑
nost osigurati sveukupnu financijsku 
stabilnost umjesto rješavati posebne 
probleme u pogledu zaštite potrošača.70 
Uz nacionalna nadzorna tijela, postoji 
još 41 nadležno tijelo koje ima odre ‑
đenu odgovornost u obrani intere ‑
sa potrošača na nacionalnoj razini. 
Različitost domaćih mehanizama za 
zaštitu potrošača onemogućuje Europ ‑
skom nadzornom tijelu za bankarstvo 
posjedovanje jednog kontaktnog 
mjesta u svakoj državi članici, što 
dodatno komplicira upravljanje ovim 
područjem.
49 Članak 40. stavak 5. Uredbe 
o Europskom nadzornom 
tijelu za bankarstvo.Tablica 4.Ovlast nacionalnih nadzornih tijela u pogledu zaštite potrošača
Država
Belgija 
Bugarska
Češka Republika
Danska
Njemačka
Estonija
Irska
Grčka
Španjolska 
Francuska
Italija
Cipar
Latvija
Litva
Luksemburg
Mađarska
Malta
Nizozemska
Austrija
Poljska
Portugal 
Rumunjska
Slovenija
Slovačka
Finska
Švedska 
Ujedinjena Kraljevina
Nema ovlasti X X
Podijeljena 
ovlastX X X X X X X X X X X X X X X X X
Jedina 
odgovornaX X X X X X
Nisu dostupni 
podatciX X
Izvor:  Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo.
71 
Kada tema o kojoj raspravlja Odbor 
nadzornih tijela nije u okviru ovlasti 
nacionalnog nadzornog tijela s pravom 
glasa, nacionalno tijelo može dovesti 
predstavnika iz relevantnog nacio ‑
nalnog tijela, koji nema pravo gla ‑
sa49. U 2011. i 2012. godini, međutim, nijedan predstavnik nacionalnih tijela 
za zaštitu potrošača nije bio prisutan 
na sastanku Odbora nadzornih tijela 
kada se raspravljalo o pitanjima zaštite 
potrošača (osobe koje su pratile čla ‑
nove koji imaju pravo glasa radile su 
ili za nacionalno nadzorno tijelo ili za 
Središnju banku).
34 Opažanja
Ograničene pravne ovlasti 
Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo
72 
Opseg djelovanja Europskog nad ‑
zornog tijela za bankarstvo kako je 
definiran u članku 1. stavku 2. Ured ‑
be o Europskom nadzornom tijelu 
za bankarstvo ne sadržava direktive 
povezane sa zaštitom potrošača, 
s iznimkom malog dijela Direktive 
o uslugama platnog prometa. Prva 
ovlast koju je Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo dobilo za razvoj tehnič ‑
kih standarda u ovom području bila 
je Direktiva o hipotekarnim krediti ‑
ma (MCD), koja je donesena u veljači 
2014. godine.
...Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo još uvijek 
mora provesti ključne unu -
tarnje sustave kako bi osigu -
ralo učinkovitost i uspješnost
73 
Pokazatelji uspješnosti omogućavaju 
mjerenje napretka prema ciljevima 
organizacije. Sustavi mjerenja uspješ ‑
nosti upotrebljavaju se u institucijama 
i agencijama EU‑a, npr. u obliku ključ ‑
nih pokazatelja uspješnosti kojima se 
vrednuju ključne aktivnosti ili učinak 
aktivnosti u koje je institucija ili agen ‑
cija uključena.74 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo još uvijek nije uvelo sveobuhvatni 
sustav za mjerenje uspješnosti osnov ‑
nih područja poslovanja. Različiti 
ključni pokazatelji uspješnosti mogu 
biti određeni ovisno o područjima ak ‑
tivnosti50. Iako u svom višegodišnjem 
planu politike koji se odnosi na osoblje 
za razdoblje od 2014. do 2016. godine 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo detaljno opravdava potrebu za 
dodatnim sredstvima u 2014. godini, 
ne postoji dokument koji jasno po ‑
vezuje srednjoročne ciljeve i zadatke 
s potrebama zapošljavanja.
Nadzorna reforma: Pro -
mjene u ulozi Europskog 
nadzornog tijela za 
bankarstvo
75 
S obzirom na uvođenje jedinstvenog 
nadzornog tijela Europsko nadzorno ti ‑
jelo za bankarstvo može usvojiti samo 
smjernice i preporuke te donijeti odlu ‑
ke podložne i u skladu s regulatornim 
i provedbenim tehničkim standardima 
koje je razvilo Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo51.
76 
Nakon uvođenja jedinstvenog nadzor ‑
nog mehanizma uloga Europskog nad ‑
zornog tijela za bankarstvo u razvoju 
uredbe u biti će ostati nepromijenjena 
(vidjeti odlomke 14. do 15.). Primjerice 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo treba nastaviti razvijati i doprino ‑
siti dosljednoj primjeni jedinstvenog 
pravilnika i poboljšati usklađenost 
nadzorne prakse u cijeloj Uniji52.50 Primjerice broj zaprimljenih 
anketa na mreži i prosječno 
vrijeme potrebno za odgovor 
na njih, broj odgovora na 
javno savjetovanje i vrijeme 
potrebno za analizu tih 
odgovora, broj točaka 
dodanih na programe kolegija 
po godini, broj sati 
osposobljavanja po 
profesionalnom članu osoblja, 
postotak kolegija nadzornih 
tijela koji aktivno koriste IT 
platformu za razmjenu 
informacija itd.
51 Članak 4. stavak 3. Uredbe (EU) 
br. 1024/2013 (Uredba 
o SSM‑u).
52 Uvodna izjava 4. Uredbe (EU) 
br. 1022/2013.
35 Opažanja
77 
No, postoje područja u kojima je 
potrebno pojasniti raspodjelu odgo ‑
vornosti između Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo i Europske središ ‑
nje banke:
 — Europsko nadzorno tijelo za ban ‑
karstvo nastavit će biti odgovorno 
za razvoj i održavanje Europskog 
priručnika o nadzoru financijskih 
institucija za Uniju kao cjelinu ko ‑
jim se utvrđuju najbolje nadzorne 
prakse za metodologiju i postup ‑
ke53. No, i Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo i Europska središnja 
banka trenutačno rade na razvoju 
„priručnika za nadzor” i nije jasno 
koja će područja svaki od ovih 
priručnika pokrivati. Postoji rizik od 
proturječnosti ili nejasnih pravila/
smjernica i također udvostručenja 
rada. Štoviše, ovo bi moglo prou ‑
zročiti zbunjenost u državama koje 
sudjeluju u jedinstvenom nadzor ‑
nom mehanizmu u pogledu toga 
koji bi priručnik bio valjan u kojoj 
situaciji.
 — Europsko nadzorno tijelo za ban ‑
karstvo odgovorno je za pokreta ‑
nje i koordinaciju testiranja otpor ‑
nosti na stres diljem EU‑a, dok su 
za njihovo provođenje odgovorna 
nadležna tijela. Nije jasno, među ‑
tim, tko ima opću odgovornost za 
testiranja otpornosti na stres.
 — Prema zakonodavstvu Europska 
središnja banka trebala bi biti ovla ‑
štena za razvijanje kontakata i skla ‑
panje upravnih sporazuma s nad ‑
zornim tijelima i administracijom 
trećih zemalja te s međunarodnim 
organizacijama, bez udvostručiva ‑
nja aktivnosti s Europskim nadzor ‑
nim tijelom za bankarstvo54.78 
Prema zakonodavstvu ESB (Europska 
središnja banka) zaključuje memoran ‑
dume o razumijevanju s nadležnim 
tijelima država članica EU‑a koja ne 
sudjeluju u jedinstvenom nadzornom 
mehanizmu kojim se utvrđuje kako će 
oni uzajamno surađivati pri izvođenju 
svojih nadzornih zadaća55. Ti memo ‑
randumi predstavljat će bilateralnu 
suradnju među glavnim nadzornim 
tijelima za bankarstvo EU‑a umjesto 
snažne koordinacije putem Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo.
79 
Ovlast Europskog nadzornog tijela 
za bankarstvo, primjerice s obzirom 
na njegovu ulogu u kolegiju nadzor ‑
nih tijela, stoga bi se mogla dovesti 
u pitanje ako Europska središnja banka 
dogovori nadzorne prakse s nadzornim 
tijelima u državama članicama koje ne 
sudjeluju u jedinstvenom nadzornom 
mehanizmu.
80 
Nadalje, zapošljavanje osoblja Europ ‑
skog nadzornog tijela za bankarstvo, 
kako je navedeno u odlomcima 10. 
i 67., ovisi o osoblju iz nacionalnih 
nadzornih tijela (nacionalni stručnjaci 
ili kratkoročna pomoć na posebnim 
zadatcima) kao i o ugovornim djelat ‑
nicima. Za radna mjesta koja uključuju 
razvoj politike Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo uglavnom za ‑
pošljava iz nacionalnih nadzornih 
tijela ili bankarskog sektora. Jedan od 
praktičnih izazova za razvoj jedinstve ‑
nog nadzornog tijela bit će potreba 
za zapošljavanjem osoblja na radna 
mjesta u Europskoj središnjoj banci 
(jedinstveno nadzorno tijelo) i Europ ‑
skom nadzornom tijelu za bankarstvo. 
Oboje će se natjecati na istom tržištu 
rada. Europska središnja banka planira 
zaposliti otprilike 1 000 stručnjaka, 
a Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo namjerava povećati broj zapo ‑
slenika više od dva puta, s 94 na 199 
u razdoblju od 2012. do 2016. godine.53 Članak 1. stavak 5. točka 
podtočka (a) podtočka i. 
Uredbe (EU) br. 1022/2013.
54 Uvodna izjava 31. Uredbe 
o SSM‑u.
55 Članak 3. stavak 1. Uredbe 
o SSM‑u.
36
 Zaključci  
i preporuke
81 
Sud je ocijenio da su Komisijina refor ‑
ma zakonodavstva bankarskog sektora 
i stvaranje Europskog nadzornog tijela 
za bankarstvo te njihove radnje pri 
uspostavljanju novog regulatornog 
i nadzornog sustava za bankarski sek ‑
tor osnovanog 2011. godine bili važni 
prvi koraci u odgovoru na financijsku 
krizu. Utvrđeni su, međutim, nedo ‑
statci u djelovanju novih mehanizama 
u pogledu prekograničnog nadzora 
nad bankama, procjene otpornosti ba ‑
naka EU‑a i promidžbe zaštite potroša ‑
ča na tržištu za financijske proizvode ili 
usluge u EU‑u. Oni su sažeti u nastav ‑
ku, a Sud je pripremio niz preporuka 
koje bi trebali razmotriti donositelji 
politika i institucije uključene u regula ‑
torni i nadzorni odgovor na financijsku 
krizu.
82 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo pružilo je prve elemente novog 
regulatornog i nadzornog sustava za 
bankarski sektor, u okviru raspoloživih 
sredstava i ograničenih pravnih ovlasti. 
Stoga je, u mjeri u kojoj je bilo mogu ‑
će, ispunilo svoj cilj doprinošenja krat ‑
koročnoj, srednjoročnoj i dugoročnoj 
stabilnosti i djelotvornosti financijskog 
sustava. U kontekstu novoosnovanog 
jedinstvenog nadzornog mehanizma 
u okviru Europske središnje banke 
postoji potreba za dodatnim razjaš ‑
njenjem uloga i odgovornosti, osobito 
između Europske središnje banke, naci ‑
onalnih nadzornih tijela i Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo u od ‑
nosu na nadzorne zadaće diljem EU‑a.Regulatorna reforma
83 
Komisija je uglavnom pravodobno 
izradila nacrte zakonodavnih akata 
bankarskog sektora. No, strogi rokovi 
koji proizlaze iz globalnih sporazuma 
skupine G20 i Bazelskog odbora te 
kašnjenja u političkim pregovorima 
smanjili su vrijeme koje je na raspola ‑
ganju vanjskim dionicima za iznošenje 
stavova putem javnog savjetovanja. 
Nadalje, to je dovelo do kraćih roko ‑
va unutar kojih Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo treba izraditi nacrt 
tehničkih standarda, a ovo tijelo nije 
moglo na sustavan način iznijeti svoje 
primjedbe na ovlasti i vremensku 
usklađenost zakonodavnog postupka. 
Iako je izrađeno mnogo prijedloga 
zakonskih akata posljednjih godina 
(a ostali su trenutno u pripremi), nije 
bilo međusektorske procjene učinka 
cijelog paketa prijedloga.
37 Zaključci i preporuke 
1. preporuka
Potrebno je osigurati dovoljno 
vremena za izradu nacrta 
i savjetovanje te bi se trebala 
razmotriti međusektorska analiza 
učinka
— Zakonodavac bi mogao uzeti 
u obzir potrebno vrijeme za izradu 
nacrta tehničkih standarda, a Ko ‑
misijini zakonodavni prijedlozi tre ‑
bali bi osigurati dovoljno vremena 
Europskom nadzornom tijelu za 
bankarstvo kako bi razvilo tehničke 
standarde. Stoga bi zakonodavac 
mogao pozvati Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo kao promatra ‑
ča u zakonodavnom postupku ili 
mu na drugi način omogućiti da 
iznese svoje primjedbe na zakono ‑
davne prijedloge u kojima se pred ‑
viđa uloga za Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo.
— Komisija i Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo trebali bi slijediti 
svoje vlastite smjernice za najbolje 
prakse s obzirom na vrijeme pruže ‑
no vanjskim dionicima za iznošenje 
mišljenja u javnim savjetovanjima.
— Komisija bi trebala provesti među ‑
sektorsku analizu učinka cijelog 
paketa prijedloga. Trebalo bi se 
razmotriti korištenje vanjskog ocje ‑
njivača koji ima potrebnu struč ‑
nost za provođenje takve složene 
analize.
Razvoj nadzora: posljedice 
za nadzornu ulogu Europ -
skog nadzornog tijela za 
bankarstvo
84 
Europsko nadzorno tijelo pridonijelo je 
poboljšanju prekograničnog nadzora 
nad bankama obavljanjem svoje uloge 
pomagača i koordinatora rada nacio ‑
nalnih nadzornih tijela te svoje regu ‑
latorne uloge u razvoju jedinstvenog pravilnika i zajedničkog priručnika za 
nadzor. No, Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo nema ovlast ni prikladan 
pravni mandat za donošenje ili primje ‑
nu odluka o usklađivanju nadzora ni 
za rješavanje sporova između nacio ‑
nalnih nadzornih tijela. Slijedom toga, 
doprinos Europskog nadzornog tijela 
za bankarstvo usklađenosti nadzora 
bio je relativno ograničen.
Kolegiji nadzornih tijela
85 
Kolegiji nadzornih tijela postoje za 
prekogranične bankovne grupe  – 
tj. one koje imaju važna društva kćeri 
ili podružnice u različitim državama 
članicama. Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo ima pravo u potpunosti 
sudjelovati u ovim kolegijima kako bi 
uskladilo postupak razmjene informa ‑
cija i potaklo usklađenost u primjeni 
zakona Unije diljem kolegija. No, 
sastanci kolegija češće su se koristili 
za raspravu o postupovnim pitanjima 
nego za značajnu raspravu o rizicima. 
Kao rezultat toga, doprinos Europ ‑
skog nadzornog tijela za bankarstvo 
usklađenosti nadzora putem kolegija 
bio je relativno ograničen te razmjena 
informacija nije bila optimalna. U okvi ‑
ru nove nadzorne strukture koja je usli ‑
jedila nakon uvođenja jedinstvenog 
nadzornog tijela doći će do promjene 
sastava i broja nadzornih kolegija. Oni 
će i dalje imati važnu ulogu za pre ‑
kogranične banke koje imaju važna 
društva kćeri ili podružnice u državama 
članicama koje ne sudjeluju u jedin ‑
stvenom nadzornom tijelu.
38 Zaključci i preporuke 
2. preporuka
Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo trebalo bi nastaviti 
promicati djelotvornost kolegija 
nadzornih tijela
— Europsko nadzorno tijelo za ban ‑
karstvo trebalo bi i dalje poticati 
kolegije da raspravljaju o rizicima, 
primjerice putem procjene sistem ‑
skog rizika, rasprave o prikazima 
rizika i testiranjima otpornosti na 
rizik itd. U ovom kontekstu, Europ ‑
sko nadzorno tijelo za bankarstvo 
trebalo bi interno osigurati blisku 
suradnju između nadzornog tima 
kolegija i tima za analizu rizika.
— Europsko nadzorno tijelo za ban ‑
karstvo trebalo bi osigurati da se 
povratne informacije uvijek daju 
matičnom nadzornom tijelu te da 
su uvijek sveobuhvatno popraće ‑
ne dokumentima zbog dobrobiti 
matičnog nadzornog tijela te kako 
bi ono moglo iskoristiti svoja 
saznanja.
— Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo trebalo bi aktivnije 
promicati uporabu IT platforme 
kao foruma za razmjenu informa ‑
cija za kolegije, a ne kao sustava za 
arhiviranje.
— Europsko nadzorno tijelo za ban ‑
karstvo trebalo bi uvesti sustav za 
upravljanje dokumentima kako 
bi omogućilo iskorištenje svojih 
saznanja i osiguralo učinkovitost 
i uspješnost.
Testiranja otpornosti na stres 
banaka
86 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo imalo je ulogu olakšati i koordi ‑
nirati testiranja otpornosti na stres 
u 2011. godini, ali nije imalo ni dovo ‑
ljan broj osoblja ni potrebne ovlasti za osiguranje pouzdanosti testiranja 
otpornosti na stres. Testiranja otpor ‑
nosti na stres bila su provedena bez 
financijskih „zaštitnih mjera” na razini 
EU‑a. Iako je testiranje otpornosti na 
stres iz 2011. godine bilo od pomoći 
u okviru iniciranja dokapitalizacije 
velikog broja banaka, ono je također 
otkrilo granice takvih testiranja ako se 
ne kombiniraju s procjenom kvalitete 
portfelja imovine.
3. preporuka
Za pouzdanost testiranja otpornosti 
na stres banaka potrebne su jasne 
i opsežne ovlasti i dovoljno iskusno 
osoblje. Način izrade sanacijskih 
mehanizama diljem EU -a trebao bi 
osigurati njihovu učinkovitost.
— Nadležno tijelo odgovorno za 
provođenje testiranja otporno ‑
sti na stres trebalo bi imati jasne 
i opsežne ovlasti kao i dovoljno 
iskusno osoblje kako bi se osigura ‑
la pouzdanost testiranja.
— Kreatori politika EU‑a trebali bi 
osigurati primjenu sanacijskih 
mehanizama i prikladnih zaštitnih 
mjera u skladu s opsegom i struk ‑
turom prekograničnih bankarskih 
aktivnosti.
39 Zaključci i preporuke 
Zaštita potrošača
87 
Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo nije moglo ispuniti svoju zadaću 
u pogledu zaštite potrošača zbog 
nedostatka sredstava, pravnih ogra ‑
ničenja i činjenice da nacionalna tijela 
za zaštitu potrošača nisu dovoljno 
zastupljena u postupku donošenja 
odluka Europskog nadzornog tijela 
za bankarstvo. Mnogi članovi Odbora 
nadzornih tijela imaju samo ograniče ‑
ne ovlasti u pogledu zaštite potrošača 
ili ih uopće nemaju. Stoga postoji rizik 
od neoptimalnog donošenja odluka, 
ne samo u Odboru nadzornih tijela, 
nego i u stalnim odborima i podgrupa ‑
ma u kojima države članice imaju svoje 
predstavnike.
88 
Još jedan problem je to što sva tri 
europska nadzorna tijela imaju zašti ‑
tu potrošača kao cilj. Ovo dovodi do 
određenih preklapanja s obzirom na to 
da potrošači mogu kupiti osiguranje 
u banci ili osiguravajućem društvu. 
Europska nadzorna tijela stoga su 
obvezna koordinirati svoj rad na zaštiti 
potrošača kao i rad na postupku dono ‑
šenja odluka, što dodatno usložnjava 
upravljanje zaštitom prava potrošača.
4. preporuka
Potrebne su pojačane mjere za 
zaštitu potrošača u financijskom 
sektoru EU -a 
— Trebalo bi razmotriti kako osigurati 
učinkovitiju i djelotvorniju upo ‑
rabu administrativnih sredstava 
na razini EU‑a s ciljem promicanja 
zaštite potrošača u EU‑u.Potporne aktivnosti
89 
Preduvjet za djelotvorno praćenje 
uspješnosti je uspostavljanje sustava 
za mjerenje uspješnosti koji bi pri ‑
mjerice koristio ključne pokazatelje 
uspješnosti. Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo tek mora provesti takav 
sustav kako bi osigurao njegovo učin ‑
kovito i djelotvorno djelovanje.
5. preporuka
Uspostavljanje sustava za mjerenje 
uspješnosti
— Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo trebalo bi uspostaviti 
sustav za mjerenje uspješnosti za 
osnovne aktivnosti kako bi pratilo 
uspjeh pri ostvarivanju svojih cilje ‑
va kao organizacije.
Posljedice postojanja 
jedinstvenog nadzornog 
mehanizma
90 
U okviru svoje regulatorne uloge Eu ‑
ropsko nadzorno tijelo za bankarstvo 
ovlašteno je razviti tehničke standar ‑
de te bi ono moglo nastaviti koristiti 
svoje stručno znanje kako bi nastavilo 
s obavljanjem ove zadaće. No, pojavila 
su se pitanja u vezi s njegovom budu ‑
ćom ulogom u nadzoru nad bankama, 
s obzirom na to da je njegova uloga 
ograničena na koordiniranje i olakša ‑
vanje rada nacionalnih nadzornih tijela 
te da ono nema ovlasti za nametanje 
određenih odluka nacionalnim nad ‑
zornim tijelima. Kao posljedica toga, 
postoji rizik od nesigurnosti i prekla ‑
panja u pogledu uloga i odgovornosti 
između Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo i Europske središnje banke.
40 Zaključci i preporuke 
6. preporuka
Pojašnjenje uloga i  odgovornosti 
nužno je za uspješnu bankovnu uniju 
i djelotvorni nadzor banaka
— Bankovna unija zahtijeva jasnu 
podjelu uloga i odgovornosti izme ‑
đu Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo, Europske središnje 
banke i nacionalnih nadzornih tije ‑
la, i onih unutar i onih izvan jedin ‑
stvenog nadzornog mehanizma. 
Ove uloge i odgovornosti trebale 
bi biti razjašnjene u zakonodavstvu 
ili memorandumima o razumijeva ‑
nju između predmetnih institucija/
nadležnih tijela.— Potrebno je uspostavljanje postu ‑
paka za osiguranje bliske i česte 
suradnje i razmjene informacija 
između različitih tijela. Osobito 
je potrebno obratiti pozornost 
tijekom prijelaznog razdoblja prije 
potpunog uspostavljanja jedin ‑
stvenog nadzornog mehanizma.
— Potrebna je bliska suradnja izme ‑
đu Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo, jedinstvenog nad ‑
zornog tijela i drugih nacionalnih 
nadzornih tijela koja ne sudjeluju 
u jedinstvenom nadzornom meha ‑
nizmu te sanacijskih mehanizama 
diljem EU‑a.
Revizorski sud usvojio je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 
15. svibnja 2014. godine.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 Predsjednik

41
 Prilozi
Pregled revizijskog pristupaPrilog I.
Ciljevi
revizije
Kriteriji
revizije
Metode
prikupljanjarevizijskihdokazaJe li upravljanje Komisijinim 
uvođenjem novih propisa bilo na 
zadovoljavajućoj razini? 
– preporuke stručnih skupina
– Vodič kroz znanje o upravljanju projektima 
(Vodič kroz PMBOK) 
– rokovi utvrđeni upravljačkim planovima
i zakonskim aktima I. razine
– pravni uvjeti u Uredbi o Europskom 
nadzornom tijelu za bankarstvo u vezi s/uniF6BD centralno dostupnom bazom podataka 
registriranih financijskih institucija
/uniF6BD jačanjem europskog sustava nacionalnih 
sustava osiguranja depozita 
– ispravna primjena pravila EU-a u državama 
članicama kako je propisano dotičnim direktivama
– procjene učinka koje se provode u skladu sa 
smjernicama.
– pregled upravljačkih planova i planske 
dokumentacije
– pregled koordinacije s drugim glavnim 
upravama
– razgovor s ključnim osobljem– usporedba stvarnih datuma objave
s planiranim datumima i rokovima
– provjera dotičnih dokumenata– pregled postupaka u Komisiji- pregled programa rada Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo za 2011. i 2012. godinu
- pregled plana radnih mjesta/plana 
zapošljavanja 
- pregled izvješća o napretku i godišnjih izvješća 
o radu
- razgovori s ključnim osobljem- pregled odgovarajućeg popisa kolegija 
nadzornih tijela 
- pregled zapisnika sa sastanaka - analiza postupaka za razmjenu informacija- pregled objavljenih dokumenata.Je li uloga Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo u nadzoru nad 
bankama bila djelotvorna?Jesu li Komisija i Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo zadovoljavajuće obavili svoje 
dužnosti u uspostavljanju novih mehanizama za reguliranje i nadzor bankarskog 
sektora te jesu li ti novi mehanizmi uspješno djelovali?
– pravni uvjeti u Uredbi o Europskom 
nadzornom tijelu za bankarstvo) u vezi s/uniF6BD uspostavom kolegija nadzornih tijela
i posredovanjem u promicanju najboljih praksi
/uniF6BD posredovanje/uniF6BD suradnja s drugim nadzornim tijelima/uniF6BD razmjena informacija 
/uniF6BD organizacija testiranja otpornosti na stres
/uniF6BD razvoj nadzornih standarda/uniF6BD izdavanje smjernica i preporuka /uniF6BD zaštita potrošača 
– Vodič kroz znanje o upravljanju projektima 
(Vodič kroz PMBOK) 
– plan zapošljavanja i program rada
– sustav za mjerenje uspješnosti.
42 Prilozi
Opis metoda prikupljanja revizijskih dokaza
Preliminarna studija
01 
Prije nego što je obavljena revizija, provedena je preliminarna studija Ko ‑
misijinog upravljanja financijskom krizom. GU za unutarnje tržište i usluge 
odgovorna je za odgovor politike Komisije na krizu u financijskom sektoru. 
Ovaj se istraživački rad temeljio na pregledu ključnih dokumenata, kao što su 
primjenjivi zakonski akti, godišnja izvješća i upravljački planovi, te sastanci 
s ključnim članovima osoblja u nekoliko odjela Komisije, Europske središnje 
banke, Europskog odbora za sistemske rizike i Europskom nadzornom tijelu 
za bankarstvo.
Revizijski posjeti Komisiji i Europskom nadzornom tijelu 
za bankarstvo
02 
Revizijski tim posjetio je GU za unutarnje tržište i usluge tri puta kako bi pri ‑
kupio revizijske dokaze. Tijekom ovih posjeta revizori su intervjuirali ključne 
članove osoblja u deset odjela GU‑a:
 —Resursi unutarnje revizije,
 —Odjel 02, Politika financijskih usluga, odnosi s Vijećem,
 —Uprava A, odjel A1, Ljudski resursi i planiranje,
 —Uprava B, odjel B2, Analiza, učinci i evaluacija,
 —Uprava B, odjel B3, Primjena zakonodavstva o jedinstvenom tržištu i Eu ‑
ropski parlament,
 —Uprava B, odjel B4, Međunarodni odnosi,
 —Uprava E, odjel E2, Poslovanje i poslovne usluge,
 —Uprava F, odjel F2, Korporativno upravljanje i društvena odgovornost,
 —Uprava F, odjel F3, Računovodstvo i financijsko izvješćivanje,
 —Uprava H, odjel H1, Banke i financijski konglomerati.Prilog I.
43 Prilozi
03 
Osim intervjua proveden je i pregled dokumenata za izbor devet zakonodav ‑
nih inicijativa (vidjeti Prilog IV. ).
04 
Revizijski tim dvaput je posjetio Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo. 
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo sastoji se od dvije uprave „Pregled” 
i „Reguliranje” te horizontalnih odjela i odjela za podršku. Tijekom ovih 
posjeta organizirana su ukupno 22 tematska sastanka1 s ključnim članovima 
osoblja (o nekim se temama raspravljalo na oba sastanka).
05 
Pregled dokumenata o funkcioniraju kolegija nadzornih tijela proveden je za 
odabranih 12 banaka. Dokumenti u vezi s 10 banaka odabrani su i pregledani 
u pogledu testiranja otpornosti na stres iz 2011. godine i provedbe dokapitali ‑
zacije iz 2012. godine.
Posjeti za utvrđivanje činjenica
06 
Revizijski tim posjetio je GU za unutarnje tržište i usluge i Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo te prikupio informacije i mišljenja stručnjaka o regulira ‑
nju banaka i nadzoru nad bankama.
(a) Posjetima drugim europskim nadzornim tijelima (Europskom nadzornom 
tijelu za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje i Europskom nad ‑
zornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala), Europskom odboru 
za sistemske rizike, Europskoj središnjoj banci i Europskoj bankarskoj 
federaciji.
(b) Posjetima za prikupljanje informacija šest država članica EU‑a (Češka 
Republika, Francuska, Njemačka, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kralje ‑
vina). Tijekom ovih misija za utvrđivanje činjenica obično su se posjećivali 
nacionalno nadzorno tijelo2 i bankarska federacija. U Španjolskoj se tako ‑
đer posjetio Fond za restrukturiranje banaka.1 Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo, Stalni odbor za 
računovodstvo, izvješćivanje 
i reviziju, zaštita potrošača, 
sistemski rizik, zajednička 
kultura nadzora, provedba 
zakonskih akata, IT sustavi, 
ljudski resursi, Europski odbor 
za sistemske rizike, Zajednički 
odbor, posredovanje, 
testiranja otpornosti na stres, 
kolegiji nadzornih tijela, 
tehnički standardi i program 
rada.
2 U nekim su državama više od 
jedne institucije odgovorne za 
nadzor nad bankama; npr. 
u Njemačkoj: Bafin 
i Bundesbank; u Švedskoj 
Riksbanken 
i Finansinspektionen, 
u Ujedinjenoj Kraljevini: Bank 
of England (središnja banka 
Ujedinjene Kraljevine) i FSA 
(financijsko nadzorno tijelo).Prilog I.
44 Prilozi Prilog I.(c) Posjetima regulatornim i nadzornim tijelima u dvjema državama koje nisu 
u EU‑u – Sjedinjenim Američkim Državama i Kanadi:
 —Ured deviznog revizora (SAD)
 —Američka bankarska udruga
 —Ministarstvo financija Sjedinjenih Američkih Država
 —Banka saveznih rezervi, Odbor guvernera (Washington)
 —Banka saveznih rezervi, New York
 —Ured nadzornika financijskih institucija (Kanada)
(d) Sazivanjem stručne skupine na raspravu o početnim opažanjima revizije 
prije pripreme prvog nacrta tematskog izvješća.
45 Prilozi Prilog II.Nadležnosti i djelovanje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo
Područja nadležnosti Europske 
unije sukladno Ugovoru
(članci 26. i 114. Ugovora 
o funkcioniranju Europske unije) Članak 26.
„1. Unija usvaja mjere s ciljem uspostave ili osiguranja funkcioniranja unutarnjeg tržišta, u skladu s odgovarajućim 
odredbama Ugovora.
2. Unutarnje tržište obuhvaća područje bez unutarnjih granica na kojem se slobodno kretanje robe, osoba, usluga 
i kapitala osigurava u skladu s odredbama Ugovora.
3. Vijeće, na prijedlog Komisije, određuje smjernice i uvjete potrebne kako bi se osigurao ravnomjeran napredak 
u svim odnosnim sektorima.”
Članak 1 14.
„1. Osim ako je Ugovorima drugačije predviđeno, sljedeće se odredbe primjenjuju za postizanje ciljeva određenih 
člankom 26. Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savje ‑
tovanja s Gospodarskim i socijalnim odborom, usvajaju mjere za usklađivanje odredaba zakona ili drugih propisa 
u državama članicama, čiji je cilj uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta.”
Nadležnosti Tijela
(Uredba (EU) br. 1093/2010 
Europskog parlamenta i Vijeća)Ciljevi
(a) poboljšanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta, uključujući posebno pouzdanu, efektivnu i dosljednu razinu regula ‑
tive i nadzora;
(b) osiguravanje cjelovitosti, transparentnosti, učinkovitosti i  urednom funkcioniranju financijskih tržišta;
(c) jačanje međunarodne koordinacije nadzora;
(d) sprečavanje regulatorne arbitraže i promicanju jednakih uvjeta tržišnog natjecanja;
(e) osiguranje da preuzimanje kreditnog rizika i drugih rizika bude primjereno regulirano i nadzirano;
(f) pojačanje zaštite potrošača.
Zadatci
(a) doprinošenje uspostavi visokokvalitetnih zajedničkih regulatornih i nadzornih standarda i praksi;
(b) doprinošenje dosljednoj primjeni pravno obvezujućih akata Unije;
(c) poticanje i olakšavanje delegiranje zadaća i odgovornosti među nadležnim tijelima;
(d) bliska suradnja s ESRB‑om1;
(e) organiziranje i provođenje analize stručnih pregleda nadležnih tijela;
(f) praćenje i procjena tržišnih kretanja u području svoje nadležnosti;
(g) provođenje ekonomske analize tržišta radi pružanja informacija za odobravanje funkcija Tijela;
(h) poticanje zaštite deponenata i ulagatelja;
(i) doprinošenje dosljednom i  usklađenom funkcioniranju kolegija nadzornih tijela, praćenju, procjeni i  mjerenju 
sistemskog rizika, razvoju i usklađivanju planova za oporavak i sanaciju, pružanju visoke razine zaštite deponenata 
i ulagatelja u cijeloj Uniji i razvoju metoda za sanaciju posrnulih financijskih institucija te procjeni potrebe za 
odgovarajućim financijskim instrumentima;
(j) ispunjavanje svih drugih posebnih zadaća navedenih u ovoj Uredbi ili u drugim zakonodavnim aktima;
(k) objavljivanje i redovito ažuriranje na svojim internetskim stranicama informacija koje se odnose na njegovo 
područje djelovanja;
(l) preuzimanje, prema potrebi, svih postojećih i trajnih zadaća Odbora europskih nadzornih tijela za bankarstvo 
(CEBS).
1 Europski odbor za sistemske rizike.
46 Prilozi Prilog II.Upravljanje Odbor nadzornih tijela
Sastavljen je od predsjednika, jednog predstavnika po državi članici (voditelja NSA‑a2), jednog predstavnika Komisije, 
jednog predstavnika ESB‑a3, jednog predstavnika ESRB‑a, jednog predstavnika EIOPE4 i jednog predstavnika ESME5
Upravni odbor
Sastoji se od predsjednika i šest drugih članova Odbora nadzornih tijela.
Predsjednik
Imenuje ga Odbor nadzornih tijela.
Izvršni direktor
Imenuje ga Odbor nadzornih tijela.
Odbor za žalbe
Zajedničko tijelo triju europskih nadzornih tijela.
Vanjska revizija
Europski revizorski sud.
Tijelo nadležno za davanje razrješnice
Europski parlament.
Sredstva stavljena na raspola -
ganje Tijelu u  2013. g. ( 2012. g. )Proračun za 2013. g. ( 2012. g. )
26,0 ( 20,7 ) milijuna eura
Uključujući:
Potporu Europske unije: 10,4 ( 8,3) milijuna eura  
Doprinosi država članica: 15,2 ( 12,1 ) milijuna eura  
Doprinosi promatrača: 0,4 ( 0,3) milijuna eura
Zaposlenici na dan 31. prosinca 2013. g. ( 2012. g. )
93 privremenih zaposlenika ( 68)
13 ugovornih zaposlenika ( 12)
19 ustupljenih nacionalnih stručnjaka ( 14)
Proizvodi i usluge u 2012. g. − Javna savjetovanja o 23 nacrta Regulatornih i provedbenih tehničkih standarda, od kojih je 16 o kapitalnim/vlasti ‑
tim sredstvima.
− Podnošenje Komisiji prvog nacrta Regulatornih tehničkih standarda o kapitalnim zahtjevima za središnje druge 
strane ugovora prema Uredbi o europskoj tržišnoj infrastrukturi.
− Izdavanje šest smjernica, četiri rasprave i 14 savjetovanja.
− Pružanje sedam mišljenja upućenih Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću, tri komentara o računovodstvenim 
pitanjima Fondaciji IASB/IFRS te jednog komentara o revizijskim pitanjima IAASB‑u.
− Praćenje Preporuke o testiranju otpornosti na stres koji je EBA provela u srpnju 2011. g. i Preporuke o rekapitali ‑
zaciji iz prosinca 2011. g. koja se treba provesti do 30. lipnja 2012. g. (praćenje kapitalnih planova banaka, objava 
pojedinačnih podataka o kapitalnim pozicijama 61 banke).
2 Nacionalna nadzorna tijela.
3 Europska središnja banka.
4 Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje.
5 Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala.
47 Prilozi Prilog II.− Rad povezan s vijećima supervizora usredotočen na poboljšanje dosljednosti nadzornih praksi, bolje koordiniranje 
aktivnosti te artikulaciju zajedničkih odluka o  bonitetnim zahtjevima za pojedine institucije, s  posebnim nagla ‑
skom na 40 najveći prekograničnih banaka EU‑a.
− Sudjelovanje na 116 sastanaka i aktivnosti vijeća.
− Razvoj EBA‑ina Priručnika o upravljanju krizama za upravljanje hitnim situacijama, razmjenu informacija unutar 
vijeća te razmjenu s EBA‑om u hitnim situacijama.
− Razvoj dokumenta o dobrim praksama o dosljednosti u sadržaju i artikulaciji zajedničkih odluka.
− Izdavanje niza stručnih izvješća (npr. izvješće o reviziji bonitetnog okvira za kreditiranje SME‑ova, izvještavanje 
o nadzornom zadatku Basel III/CRDIV, pregled praćenja s ciljem procjene što banke razotkrivaju kao odgovor na 
zahtjeve 3. stupa iznesene u Direktivi o kapitalnim zahtjevima, izvješće o funkcioniranju vijeća te ispunjavanje 
planova rada kolegija itd.).
− Provođenje analiza rizika, procjena i nadzora te predstavljanje izvješća o rizicima širokom krugu dionika (uključuju ‑
ći godišnje izvješće Parlamentu EU‑a, pol ugodišnja i kvartalna ažuriranja i izvješća te tjedne preglede o likvid ‑
nosti i uvjetima financiranja za europske banke), kao i jačanje procjene rizika i analize infrastruktura, uključujući 
istraživanja unutarnjih i vanjskih podataka.
− Pružanje ulaznih podataka i doprinosa postupku revidiranja Europskog sustava financijske supervizije u kontek ‑
stu članka 81. Uredbe o Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo, zajedno s Europskim nadzornim tijelom za 
vrijednosne papire i tržišta kapitala i Europskim nadzornim tijelom za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje 
(pružanje Komisiji kvantitativnih i kvalitativnih podataka i izvješća o samoprocjeni).
− Doprinos Programu procjene financijskog sektora EU‑a Međunarodnog monetarnog fonda.
− Rad u vezi s EURIBOR‑om i referentnim pitanjima, provedeno zajedno s Europskim nadzornim tijelom za osiguranje 
i strukovno mirovinsko osiguranje, uključujući izdavanje preporuka Euribor‑EBF‑u i nacionalnim tijelima te rad 
o načelima u postupcima određivanja referentnih vrijednosti.
− Provođenje pregleda nacionalnih nadležnih tijela u vezi s nacionalnim zakonima o osiguranju od profesionalne 
odgovornosti te u vezi s odgovornim kreditiranjem i postupanju s dužnikom u financijskim teškoćama, objava 
Izvješća o potrošačkim trendovima za 2012. godinu.
− Organizacija Dana zaštite potrošača Europskog nadzornog tijela za bankarstvo u listopadu 2012. godine.
− Osnivanje Stalnog odbora za zaštitu potrošača i financijske inovacije (SCConFIN) te njegovih radnih podskupina 
o odgovornom kreditiranju i vođenju dospjelih neplaćenih obveza; o fondovima kojima se trguje na burzi; te 
o ugovorima o financiranju razlike.
− Pružanje i koordiniranje 13 seminara zaposlenicima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo i nacionalnih 
nadzornih tijela.
− Uspostava niza ključnih pokazatelja uspješnosti za područje financija o kojima se redovno izvještava Upravni odbor 
Europskog nadzornog tijela za bankarstvo.
− Daljnje širenje integriranog e‑HR sustava (Allegro) kako bi se lakše ostvarilo učinkovito i transparentno radno 
okruženje.
− 11 sastanaka Odbora nadzornih tijela (sedam fizičkih sastanaka, četiri telekonferencije), osam sastanaka Upravnog 
odbora (šest fizičkih sastanaka, dvije telekonferencije).
− Oko 180 sastanaka koje su održala interna vijeća/skupine/operativne grupe/povjerenstva Europskog nadzornog 
tijela za bankarstvo.
Izvor:  Informacije je dostavilo Tijelo.
48 Prilozi Prilog III.Stručna skupina
 —Gospodin Dirk Cupei, Europski forum osiguravatelja depozita i Udruženje 
njemačkih banaka
 —Gospodin Farid Aliyev, Europska organizacija za zaštitu potrošača
 —Gospodin Karel Lannoo, Centar za europske političke studije
 —Gospodin Nicolas Véron, Institut Bruegel i Institut za međunarodnu ekono ‑
miju Peterson
 —Gospodin Peter Nyberg, Sveučilište Åbo Akademi, Finska
 —Gospođa Eva Hüpkes, Odbor za financijsku stabilnost
49 Prilozi Prilog IV.Zakonodavne inicijative odabrane za pregled
Direktiva o kapitalnim zahtjevima II.: Direktiva 2009/111/EZ Europskog parla ‑
menta i Vijeća od 16. rujna 2009.
Direktiva o kapitalnim zahtjevima III.: Direktiva 2010/76/EU Europskog parla ‑
menta i Vijeća od 24. studenog 2010.
Direktiva o kapitalnim zahtjevima IV.: Direktiva 2013/36/EU Europskog parla ‑
menta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupu aktivnostima kreditnih institucija 
i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, 
kojom se izmjenjuje Direktiva 2002/87/EZ i stavljaju izvan snage Direktive 
2006/48/EZ i 2006/49/EZ
Uredba o kapitalnim zahtjevima (CRR): Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne 
institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012
Okvir za upravljanje kriznim situacijama Prijedlog za direktivu Europskog par ‑
lamenta i Vijeća o uspostavi okvira za oporavak i sanaciju kreditnih institucija 
i investicijskih društava
Sustavi osiguranja depozita Prijedlog za Direktivu 2009/14/EZ Europskog 
parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009.
Direktiva o financijskim konglomeratima: Direktiva 2011/89/EU Europskog 
parlamenta i Vijeća od 16. studenog 2011.
Pregled računovodstvenih direktiva Prijedlog za direktivu Europskog parla ‑
menta i Vijeća od 25. studenog 2011.
Pregled direktive o transparentnosti: Prijedlog za direktivu Europskog parla ‑
menta i Vijeća od 25. listopada 2011. COM(2011) 683 završna verzija.
50 Prilozi Prilog V.Sanacijski mehanizmi i osiguranje depozita u Sjedinjenim 
Američkim Državama i Kanadi
Sanacijski mehanizmi Sjedinjenih Američkih Država
Sanacijskim sustavom za banke u Sjedinjenim Američkim Državama upravlja 
Savezna korporacija za osiguranje depozita, koja je federalna agencija. Tije ‑
kom nedavne krize ona je sanirala skoro 500 banaka, uključujući neke relativ ‑
no velike poput banke Washington Mutual.
Dodd‑Frankov zakon iz 2010. godine proširio je sanacijsko tijelo Savezne 
korporacije za osiguranje depozita na sistemski važne bankovne holdinge, 
podružnice institucija koje osigurava Savezna korporacija za osiguranje depo ‑
zita te nebankarske financijske institucije kao što su osiguravajuća društva.
Dodd‑Frankov zakon zahtijeva da svaka sistemski važna financijska institucija 
redovito podnosi Saveznoj korporaciji za osiguranje depozita i Banki saveznih 
rezervi plan sanacije koji mora sadržavati planove društva za njegovu brzu 
i urednu sanaciju u okviru stečajnog zakona Sjedinjenih Američkih Država.
Program otkupa problematične aktive (TARP)1
U 2009. godini nadzorne agencije2 Sjedinjenih Američkih Država provele su 
testiranja otpornosti na stres kako bi ustanovile jesu li najveće financijske insti ‑
tucije Sjedinjenih Američkih Država imale dovoljan zaštitni sloj kapitala da bi 
izdržale recesiju i nevolje na financijskim tržištima. Ova su testiranja bila nužna 
za financijske institucije s imovinom većom od 100 milijardi američkih dolara. 
Ovih 19 bankovnih organizacija uključenih u testiranje predstavljale su srž ban ‑
kovnog sustava Sjedinjenih Američkih Država, odnosno otprilike dvije trećine 
sveukupne imovine bankovnih holdinga Sjedinjenih Američkih Država. Za deset 
od 19 testiranih banaka utvrđen je nedostatak kapitala. Na temelju nepovoljnog 
scenarija za godine 2009. i 2010. testiranja otpornosti na stres pokazala su da 
je ukupni nedostatak kapitala iznosio otprilike 74,6 milijardi američkih dolara 
u ovih deset financijskih institucija.
Program otkupa problematične aktive (TARP) služio je kao financijska zaštitna 
mjera. Riječ je o programu vlade Sjedinjenih Američkih Država za ulaganja, za ‑
jmove i jamstva na imovinu i kupnje u nizu financijskih institucija te otkupa od 
niza financijskih institucija radi jačanja financijskog sektora. Vlada Sjedinjenih 
Američkih Država učinila je kapital dostupnim putem programa otkupa proble ‑
matične aktive (TARP), programa kapitalnih injekcija (CAP) onim institucijama 
za koje je utvrđen nedostatak kapitala na temelju testiranja otpornosti na 
stres. Trud u pogledu dokapitalizacije svih glavnih financijskih institucija vratio 
je povjerenje ulagača i pojedinačnim financijskim institucijama omogućio 1 Ovaj se dio odnosi na jedan 
dio programa otkupa 
problematične aktive (TARP) 
koji je bio primijenjen na velike 
institucije: testiranje 
otpornosti na stres (SCAP) 
i program kapitalnih injekcija 
(CAP).
2 Odbor guvernera Sustava 
federalnih rezervi, Ureda 
deviznog revizora i Savezna 
korporacija za osiguranje 
depozita. Njujorška Banka 
saveznih rezervi bila ja 
iznimno uključena u testiranja 
otpornosti na stres, s otprilike 
200 članova osoblja.
3 Odnosi se na 98 % utvrđenog 
nedostatka kapitala.
51 Prilozi Prilog V.prikupljanje dovoljno kapitala na privatnom tržištu. Devet3 od deset institucija 
za koje su testiranja otpornosti na stres utvrdila da nemaju dovoljno kapitala 
uspjela su pronaći dovoljno kapitala na tržištima te stoga nisu zahtijevala do ‑
datno financiranje programa otkupa problematične aktive (TARP).
Kanadski sanacijski mehanizam
Kanadska korporacija za osiguranje depozita (Canada Deposit Insurance Cor ‑
poration) osigurava depozite institucija koje su njezine članice te je kanadsko 
tijelo za sanaciju banaka. Premije za program osiguranja depozita redovito 
isplaćuju banke na osnovi pristupa koji se temelji na procjeni rizika (rizika 
na bilanci stanja banaka).
52 Prilozi
Okvir za oporavak i sanaciju banaka
Odbor za financijsku stabilnost1 objavio je studiju o ključnim svojstvima 
djelotvornih sanacijskih sustava za financijske institucije u listopadu 2011. g. 
U njoj su utvrđeni osnovni elementi koje Odbor za financijsku stabilnost 
smatra nužnima za djelotvorni sanacijski sustav. Odbor za financijsku stabil ‑
nost tvrdi da sanacijska tijela mogu biti decentralizirana, ali su u tom slučaju 
potrebni vrlo jaka suradnja i sporazumi. Nadalje, sanacijski sustav trebao bi 
imati jasne ovlasti, biti sposoban donositi brze odluke i biti jasan i transparen ‑
tan prema uključenim bankama.
Ključna svojstva djelotvornih sanacijskih mehanizama
Sanacijsko tijelo
Svaka bi jurisdikcija trebala imati zaduženo administrativno tijelo ili tijela 
odgovorna za provedbu sanacijskih ovlasti na poduzećima koja su unutar 
opsega sanacijskog sustava („sanacijsko tijelo”). U slučaju kada postoji više 
sanacijskih tijela unutar jedne jurisdikcije, njihove se ovlasti, uloge i odgovor ‑
nosti trebaju jasno definirati i koordinirati.
U slučaju kada su različita sanacijska tijela zadužena za sanaciju subjekata 
iste skupine unutar jedne jurisdikcije, sanacijski sustav te jurisdikcije trebao 
bi identificirati glavno tijelo za koordinaciju sanaciju pravnih subjekata koji 
pripadaju toj jurisdikciji.
Sanacijsko tijelo trebalo bi imati operativnu neovisnost u skladu s njegovim 
propisanim nadležnostima, transparentnim procesima, dobrim upravljanjem 
i prikladnim sredstvima te biti predmetom stroge evaluacije i mehanizama 
odgovornosti za procjenu djelotvornosti bilo kakvih sanacijskih mjera. Treba ‑
lo bi imati stručnost, sredstva i operativnu sposobnost za provedbu sanacij ‑
skih mjera u odnosu na velike i složene tvrtke.
Sanacijske ovlasti
Sanacijski sustav trebao bi osigurati pravodobni i rani početak sanacije prije 
nego što bilanca stanja poduzeća postane nesolventna i prije nego što nesta ‑
ne sav vlasnički kapital.1 Odbor za financijsku stabilnost 
je međunarodno tijelo koje 
prati globalni financijski sustav 
te izrađuje preporuke za 
njega. On je osnovan nakon 
sastanka na vrhu skupine G20 
u Londonu  u travnju 
2009. godine, kao nasljednik 
Foruma za financijsku 
stabilnost . Odbor uključuje 
sva vodeća gospodarstva 
skupine G20 , članove Foruma 
za financijsku stabilnost 
i Europsku komisiju . Smješten 
je u Baselu u Švicarskoj.Prilog VI.
53 Prilozi
Financiranje poduzeća koja se saniraju
Jurisdikcije bi trebale imati privatno financirano osiguranje depozita ili sa ‑
nacijske fondove ili mehanizme za financiranje industrijinog ex post  povrata 
troškova pružanja privremenog financiranja koje bi omogućilo sanaciju 
poduzeća.
Izvor: Odbor za financijsku stabilnost: Ključna svojstva djelotvornih sanacijskih sustava za financijske 
institucije, listopad 2011. g.Prilog VI.
54 Prilozi
Bibliografija
Alford, D., The Lamfalussy Process And EU Bank Regulation: Another Step On The 
Road To Pan‑European Regulation?  Godišnji pregled bankarskg i financijskog 
prava (sv. 25: 1) str. 396, 2006.
Ferran, E., Babis, V., The European Single Supervisory Mechanism, Pravni fakul ‑
tet Sveučilišta Cambridge, Niz znanstvenih radova o studiju prava, 2013.
Gerhardt, M., Lannoo, K., Options for reforming deposit protection sche ‑
mes in the EU, European Credit Research Institute, ECRI Policy Brief No. 4 
(ožujak 2011.).
Goodhart, C., Funding arrangements and burden sharing in banking resolution, 
VOX, 2012.
Gortsos, C. VI., The „single supervisory mechanism ”: a major building‑block 
towards a European Banking Union (the full Europeanisation of the „bank safety 
net”), 2. godišnja istraživačka konferencija Međunarodnog udruženja osigura ‑
vatelja depozita (IADI), 2013.
Goyal, R., Koeva Brooks, P ., Pradhan, M., Tressel, T., Dell’Ariccia, G., Leckow, R., 
Pazarbasioglu, C., and an IMF Staff Team, A Banking Union for the Euro Area, 
MMF, 2013.
Gros, D., Schoenmaker, D., European Deposit Insurance: Financing the transition, 
Centar za europske političke studije, Odsjek internetske stranice Centra za 
europske političke studije posvećen osvrtima ( CEPS Commentary ), 2012.
Huertas, T., Nieto, M. J., Banking union and bank resolution: How should the two 
meet? , VOX, 2012.
Kern, A., Bank resolution and recovery in the EU: enhancing banking union?, 
Akademija za europsko pravo (ERA), 2013.
Lannoo, K., Banking Union in three steps, Centar za europske političke studije 
(CEPS), Odsjek internetske stranice Centra za europske političke studije po ‑
svećen osvrtima ( CEPS Commentary ), 2012.
Lannoo, K., Roadmap to banking union: A call for consistency ,Odsjek internet ‑
ske stranice Centra za europske političke studije posvećen osvrtima ( CEPS 
Commentary ), 2012.Prilog VII.
55 Prilozi
Pisani‑Ferry, J., Sapir, A., Véron, N., Wolff, B.G., What Kind of European Banking 
Union?,  BRUEGEL, 2012.
Verhelst, S., The Single Supervisory Mechanism: A Sound First Step in 
Europe’s Banking Union?, EGMONT, Kraljevski institut za međunarodne odno ‑
se, 2013.
Véron, N., A realistic bridge towards European banking union, BRUEGEL, 2013.
Véron, N., Europe’s single supervisory mechanism and the long journey towards 
banking union, BRUEGEL, 2012.
Véron, N., Wolff, B.G., From supervision to resolution: next steps on the road to 
European banking union, BRUEGEL, 2013.
„A Banking Union for the Euro Area: Technical Background Notes”, MMF, 2013.
„Financial markets in Europe: From the Single Market to a Banking Union”, 
Njemačko vijeće ekonomskih stručnjaka, godišnje izvješće 2012./13., 2013
„Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions”, 
Odbor za financijsku stabilnost, 2011.g.Prilog VII.
56
Sažetak
V
Komisija napominje da Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo (EBA) nije nadležno za izravan nadzor 
financijskih subjekata u EU‑u. Europsko nadzorno tijelo 
za bankarstvo uspostavljeno je kako bi se poboljšalo 
funkcioniranje unutarnjeg tržišta, posebno osigurava ‑
njem visoke, učinkovite i dosljedne razine reguliranja 
i nadzora. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo 
trebalo bi štititi javne vrijednosti kao što su stabilnost 
financijskog sustava, transparentnost tržišta i financij ‑
skih proizvoda te zaštita deponenata i ulagatelja. U cilju 
dobrobiti cjelokupnoga gospodarstva EBA bi trebala 
spriječiti i regulatornu arbitražu, jamčiti jednake uvjete 
za sve te jačati međunarodnu koordinaciju nadzora.
VI
Komisija želi napomenuti da su Europskom nadzor ‑
nom tijelu za bankarstvo povjerene jasna zadaća 
i nadležnost za donošenje obvezujućih odluka kako 
bi se povećala usklađenost nadzora, posebno u vezi 
s obvezujućim posredovanjem i istragama kad je riječ 
o navodnom kršenju prava EU‑a.
VIII
Komisija želi napomenuti da su uloge i odgovornosti 
raznih dionika jasno određene u temeljnom zakono ‑
davstvu. Dodatno pojašnjenje moglo bi biti korisno 
u nekim područjima.
Uvod
15
Stajalište je Komisije da je uloga Europskog nadzor ‑
nog tijela za bankarstvo i Europske središnje banke 
(ESB) jasno utvrđena u odgovarajućim uredbama. 
U Uredbi Vijeća o dodjeli određenih zadaća Europskoj 
središnjoj banci u vezi s politikama bonitetnog nad ‑
zora kreditnih institucija (Uredba o SSM‑u) (uvodne 
izjave 31. i 32.) i u izmijenjenoj Uredbi o EBA‑i (uvodna 
izjava 4.) naglašava se da se uspostavom jedinstvenog 
nadzornog mehanizma (SSM) ne dovode u pitanje 
uloga i nadležnosti Europskog nadzornog tijela za 
bankarstvo. U nekim će područjima (npr. ispitivanje 
otpornosti na stres, nadzorni priručnik) bliska surad ‑
nja između Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 
i ESB‑a biti od posebne važnosti.Odgovori  
Komisije
Promatranja
25
Komisija napominje da je od 2010. predložila oko 30 
skupova pravila kako bi se osiguralo primjereno regu ‑
liranje svih financijskih dionika, proizvoda i tržišta te 
učinkovit nadzor nad njima. Time je Komisija pred ‑
ložila sveukupno glavno zakonodavstvo povezano 
s obvezama skupine G20 i više. Ta su pravila osnovni 
okvir za svih 28 država članica EU‑a i njima se podu ‑
pire ispravno funkcioniranje jedinstvenog tržišta 
financijskih usluga.
33
Komisija priznaje da su Komisija i Europsko nadzorno 
tijelo za bankarstvo trebali provesti nekoliko javnih 
savjetovanja unutar ograničenih vremenskih okvira, 
međutim, razlog tome bila je posebna hitnost u pred ‑
metnim pitanjima. U nekim se slučajevima trebalo 
poštovati rokove, npr. u vezi s obvezama skupine G20, 
čime su se znatno skratila razdoblja savjetovanja.
34
Komisija trenutačno priprema sveukupnu procjenu 
poduzetih mjera.
Procjene učinka temelje se na procjeni budućnosti. 
U vrijeme izbijanja krize bilo je teško odvojiti regula ‑
torne učinke od drugih važnih čimbenika, uključujući 
izravne posljedice financijske krize (npr. povećanje 
nesklonosti riziku, nesigurnost prilika na tržištu, izni ‑
mne intervencije u okviru monetarne politike i niske 
kamatne stope). Nije bilo protučinjeničnog stanja 
prema kojem bi bilo moguće kvantificirati očekivane 
učinke. Prilike koje su na tržištu postojale prije izbija ‑
nja krize ne mogu se upotrijebiti kao odgovarajuće 
protučinjenično stanje jer se većim dijelom plana 
financijske reforme upravo želi izbjeći ponavljanje 
iskustva „od procvata do propasti” (eng. boom‑bust ).
Odgovori Komisije 57
Ti su tehnički standardi sljedeći:
 — standardi o razmjeni informacija između ma ‑
tičnih nadzornih tijela i nadzornih tijela u ze ‑
mlji domaćinu na temelju članka 50. Direktive 
2013/36/EU,
 — standardi o obavijestima o namjeri uspostavlja ‑
nja podružnice na temelju članaka 35., 36. i 39. 
Direktive 2013/36/EU,
 — standardi o zajedničkim odlukama o kapitalnim 
i likvidnosnim zahtjevima koje moraju donijeti 
članovi kolegija na temelju članka 113. Direktive 
2013/36/EU,
 — standardi o funkcioniranju kolegija nadzornih ti ‑
jela na temelju članka 116. Direktive 2013/36/EU.
50
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo svake godine 
objavljuje izvješće. U izvješću se utvrđuju slabosti 
i napredak kad je riječ o funkcioniranju kolegija nad ‑
zornih tijela.
68
Europska nadzorna tijela (ESA) sve više surađuju 
u području zaštite potrošača u okviru „Zajedničkog 
odbora”. Primjerice, tehnika predviđanja analogijom 
primjenjuje se u području rješavanja pritužbi kako bi 
se osigurala slična pravila u sva tri sektora (bankar ‑
stvo, vrijednosni papiri, osiguranje), uzimajući pritom 
u obzir razlike među sektorima.
72
Komisija napominje da je zaštita potrošača i ulagatelja 
jedna od zakonom propisanih zadaća europskih nad ‑
zornih tijela. Iako su mogućnosti nadležnih tijela za 
donošenje pravno obvezujućih odluka u cilju zabrane 
određenih proizvoda/aktivnosti i dalje ograničene 
(vidjeti članak 9. stavak 5. Uredbe o EBA‑i), odgovara ‑
juće područje primjene nije ograničeno na te ovlasti.Uz to, reforme se temelje na jasnoj sveobuhvatnoj 
strategiji kojom su obuhvaćene međunarodne obveze 
(G20). Tijekom cijelog postupka Komisija je nastojala 
razviti pravila na usklađen način i ispitati dosljednost. 
Stoga je većina zakonodavnih prijedloga popraćena 
pojedinačnim procjenama učinka. Većina zakonodav ‑
nih akata donesenih u okviru regulatornog odgovora 
na krizu uključuje revizijske klauzule (dijelom i neko ‑
liko njih) u cilju ponovne procjene učinka u raznim 
fazama.
41
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo uspostav ‑
ljeno je kako bi se poboljšalo funkcioniranje unutar ‑
njeg tržišta, posebno osiguravanjem visoke, učinko ‑
vite i dosljedne razine reguliranja i nadzora. Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo trebalo bi štititi javne 
vrijednosti kao što su stabilnost financijskog sustava, 
transparentnost tržišta i financijskih proizvoda te 
zaštita deponenata i ulagatelja. U cilju dobrobiti 
cjelokupnoga gospodarstva EBA bi trebala spriječiti 
i regulatornu arbitražu, jamčiti jednake uvjete za sve 
te jačati međunarodnu koordinaciju nadzora.
49
Komisija napominje da je uloga Europskog nadzor ‑
nog tijela za bankarstvo u kolegijima nadzornih tijela 
de facto  ograničena, ali želi naglasiti sljedeće:
 — od 2011. ostvaren je napredak kad je riječ 
o funkcioniranju kolegija nadzornih tijela (vidje ‑
ti godišnji pregled funkcioniranja kolegija nad ‑
zornih tijela koji je sastavilo Europsko nadzorno 
tijela za bankarstvo),
 — donošenje paketa mjera SSM‑a Europskom nad ‑
zornom tijelu za bankarstvo posljedično je dalo 
i pravo sazivanja sastanaka kolegija,
 — tijekom 2014. očekuje se donošenje nekoliko 
tehničkih standarda koje je razvilo Europsko 
nadzorno tijelo za bankarstvo. Provedbom tih 
standarda znatno će se pridonijeti usklađivanju 
praksi u kolegijima nadzornih tijela.
Odgovori Komisije 58
1. preporuka – druga točka
Komisija prihvaća i napominje da, osim kad je riječ 
o opravdanim hitnim slučajevima, Komisija strogo 
slijedi svoje smjernice o najboljoj praksi u pogledu 
trajanja javnog savjetovanja.
1. preporuka – treća točka
Komisija prihvaća preporuku i napominje da tre ‑
nutačno provodi međusektorsku analizu kojom se 
ispituju mjere iz regulatornog paketa.
84
Zbog veoma velikog obuhvata regulatornog plana 
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo u težište 
je svojeg djelovanja postavilo navedeni aspekt, na 
štetu svoje zadaće povećanja usklađenosti nadzora. 
Komisija očekuje da se to promijeni u srednjem roku. 
Komisija napominje i da Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo ima nadležnost i zakonsku zadaću kad je 
riječ o usklađenosti nadzora kao i za rješavanje spo ‑
rova među nacionalnim nadzornim tijelima.
3. preporuka – prva točka
Komisija prihvaća navedenu preporuku i napominje 
da je u okviru ukupnog paketa mjera SSM‑a pojačana 
uloga Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 
u području ispitivanja otpornosti na stres.
3. preporuka – druga točka
Komisija prihvaća i želi ukazati na nedavno dogovo ‑
renu direktivu o oporavku i sanaciji banaka (direktiva 
o BRR‑u) kojom se uspostavlja europski okvir za sana ‑
ciju. Postignut je politički sporazum o jedinstvenom 
sanacijskom mehanizmu (SRM), uključujući i jedin ‑
stveni sanacijski odbor i jedinstveni sanacijski meha ‑
nizam za europodručje, ali ga tek treba formalno 
donijeti. O obliku jedne ili više blokada u okviru 
SRM‑a raspravit će se usput.Primjerice, Europsko nadzorno tijelo za bankar ‑
stvo ima pravo izdati smjernice o vlastitoj inicijativi 
u skladu s člankom 16. Uredbe o EBA‑i i nije mu 
potrebno dodijeliti ovlasti u okviru sektorskog 
zakonodavstva.
79
Komisija smatra da su uloga i zadaća Europskog nad ‑
zornog tijela za bankarstvo čvrsto utvrđene uredbom 
o osnivanju te ih se ne može dovesti u pitanje memo ‑
randumima o razumijevanju koji su zaključeni između 
ESB‑a i nadležnih tijela država članica nesudionica.
Zaključci i preporuke
82
Ciljem uspostavljanja potpuno razvijene bankarske 
unije ne dovodi se u pitanje postojanje Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo, koje ima ključnu 
ulogu u očuvanju jedinstvenog tržišta.
83
Komisija trenutačno priprema međusektorsku pro ‑
cjenu učinaka regulatornog plana kojim se odgovorilo 
na financijsku krizu.
1. preporuka – prva točka
Komisija prihvaća preporuku kojom se Europskom 
nadzornom tijelu za bankarstvo želi pružiti dovoljno 
vremena za razvoj tehničkih standarda i napominje 
da su već provedeni sljedeći aspekti: u svojim zako ‑
nodavnim prijedlozima Komisija se obvezuje predvi ‑
djeti rokove za dodjelu ovlasti u području tehničkih 
standarda koji ovise o stupanju na snagu mjerodav ‑
nog temeljnog akta (u načelu 12 mjeseci, a najmanje 
6 mjeseci). Važno je napomenuti da rokove na koncu 
utvrđuju suzakonodavci. Ostatak preporuke upućuje 
se Parlamentu i Vijeću.
Odgovori Komisije 59
Uz navedeno, Uredbom o SSM‑u (uvodna izjava 31.) 
predviđen je jasan zahtjev za suradnju Europske sre ‑
dišnje banke s europskim nadzornim tijelima.
6. preporuka – prva točka
Komisija prihvaća navedenu preporuku i želi napo ‑
menuti da su uloge navedenih dionika jasno utvr ‑
đene u temeljnim zakonodavnim tekstovima, ali i da 
je potrebno dodatno pojasniti pojedinosti njihove 
suradnje i provedbe. Uredbom o SSM‑u predviđa se 
zaključenje memoranduma o razumijevanju između, 
primjerice, ESB‑a i nacionalnih nadzornih tijela iz 
država članica nesudionica.
6. preporuka – druga točka
Komisija prihvaća preporuku i naglašava da je ESB već 
donio odluku o suradnji ESB‑a i nacionalnih nadzornih 
tijela i koordinaciji njihova rada.
6. preporuka – treća točka
Komisija prihvaća preporuku i napominje da je nave ‑
deni zahtjev uzet u obzir u Uredbi o SSM‑u (uvodna 
izjava 31.).87
Komisija prihvaća i napominje da je zaštita potrošača 
i ulagatelja jedna od zakonom propisanih zadaća 
Europskog nadzornog tijela za bankarstvo. Iako su 
mogućnosti nadležnih tijela za donošenje pravno 
obvezujućih odluka u cilju zabrane određenih proi ‑
zvoda/aktivnosti i dalje ograničene (vidjeti članak 9. 
stavak 5. Uredbe o EBA‑i), odgovarajuće područje 
primjene nije ograničeno na te ovlasti.
88
Stajalište Komisije je da je u području zaštite potro ‑
šača moguće bolje iskoristiti resurse Zajedničkog 
odbora europskih nadzornih tijela. Iako se time pove ‑
ćava složenost, osigurava se koordinacija te povećava 
dosljednost u zaštiti potrošača.
4. preporuka
Komisija prihvaća navedenu preporuku i želi napo ‑
menuti da se uspostavom i redovitim sastancima 
Zajedničkog odbora olakšala i unaprijedila razmjena 
međusektorskih stajališta o pitanjima zaštite potro ‑
šača. Zajednički odbor trebao bi imati središnju ulogu 
u tom području. I zaštita potrošača u žarištu je brojnih 
nedavno iznesenih zakonodavnih prijedloga Komi ‑
sije (npr. prijedlog o bankovnim računima, PRIP‑ovi, 
IMD‑ovi itd.). Nedavno je donesena Direktiva o hipo ‑
tekarnim kreditima i postignut je politički sporazum 
o MiFIDII‑ju.
90
U izmijenjenoj Uredbi o EBA‑i (uvodna izjava 4.) 
i u Uredbi o SSM‑u (uvodna izjava 32.) naglašeno je da 
dodjela nadzornih zadaća ESB‑u ne bi trebala dovesti 
u pitanje ulogu te postojeće ovlasti i zadaće Europ ‑
skog nadzornog tijela za bankarstvo. Važno je voditi 
računa da sama EBA nije nadzorno tijelo.
Dodatno bi se moglo razmotriti na koji se način 
može povećati učinkovitost ovlasti EBA‑e za dono ‑
šenje obvezujućih odluka (npr. u vezi s obvezujućim 
posredovanjem, kršenjem prava Unije). Navedeno 
će se pitanje uzeti u obzir u budućem izvješću 
Komisije o pregledu Europskog sustava financijskog 
nadzora (ESFS).
60
V
EBA ističe da bi bilo kakvo bitno poboljšanje EBA‑ina 
utjecaja na nadzornu konvergentnost u EU‑u iziski ‑
valo promjenu EBA‑inih ovlasti u primarnom zakono ‑
davstvu. Unatoč svojim ograničenim ovlastima EBA je 
ostvarila velik napredak u poboljšanju prekogranič ‑
nog nadzora banaka i rada kolegija nadzornih tijela.
VI
EBA naglašava da je, unatoč ograničenim zakonskim 
ovlastima (npr. nemogućnost pokretanja obvezuju ‑
ćeg posredovanja) i malom broju zahtjeva za posre ‑
dovanje koje su joj podnijela nadležna nacionalna 
tijela, EBA uspješno provela neobvezujuće i obvezu ‑
juće posredovanje u osam slučajeva, a svi su okončani 
rješenjima koja zadovoljavaju obje strane.
EBA ističe da poboljšanje pouzdanosti ispitivanja 
otpornosti na stres diljem EU‑a zahtijeva promjenu 
EBA‑inih ovlasti u primarnom zakonodavstvu. Prema 
postojećim pravilima EBA‑ina uloga ograničena je na 
„pokretanje i koordinaciju” ispitivanja otpornosti na 
stres dok pravna odgovornost za provođenje ispiti ‑
vanja otpornosti na stres i kontakti s bankama koje 
u tome sudjeluju i dalje leži u rukama nadležnih tijela. 
Time se EBA‑i nameće velika odgovornost i reputacij ‑
ski rizik, a da joj se pritom uskraćuje stvarna kontrola 
nad rezultatima ispitivanja otpornosti na stres.
VIII
EBA ne smatra memorandume o razumijevanju 
odgovarajućim instrumentima za pojašnjenje uloga 
i odgovornosti EBA‑e, Europske središnje banke (ESB) 
i nadležnih nacionalnih tijela te smatra da se svako 
takvo pojašnjenje može ostvariti isključivo promje ‑
nama na razini primarnog zakonodavstva.Sažetak
III
EBA čvrsto vjeruje da je uspjela ostvariti svoje ciljeve 
u okvirima ograničenja koja joj nameću EBA‑ine regu ‑
latorne i nadzorne ovlasti i nadležnosti. EBA smatra da 
ograničenja u zaštiti financijske stabilnosti u EU‑u nisu 
posljedica nedostataka u ostvarivanju EBA‑inih zada ‑
taka, već da su posljedica nedostataka u institucio ‑
nalnom ustroju monetarne unije, točnije nedostatka 
integriranog nadzornog sustava i zajedničke finan ‑
cijske sigurnosne mreže. Ti se nedostaci nastoje sada 
riješiti bankovnom unijom.
Nadalje, EBA‑ine ovlasti u području zaštite potrošača 
ograničene su nizom ograničenja, osobito sljede ‑
ćim: i. Uredbom o osnivanju EBA‑e u njezin opseg 
djelovanja nije uključen nijedan zakonski propis 
o zaštiti potrošača; ii. Direktivama EU‑a iz 2011., 2012. 
i 2013. godine EBA‑i nisu dodijeljene nikakve ovlasti 
u području zaštite potrošača; te iii. broj financijskih 
institucija kojima su namijenjeni EBA‑ini instrumenti 
ograničen je i ne uključuje sve financijske institucije 
važne za zaštitu potrošača.
IV
EBA primjećuje da nije sudjelovala u pripremi EU‑ova 
primarnog zakonodavstva o bankarstvu i da nije 
imala utjecaja na EBA‑ine ovlasti i rokove navedene 
u tom zakonodavstvu.
U pogledu svojih proizvoda EBA se u potpunosti pri ‑
država postupaka javnog savjetovanja, što uključuje 
i sudjelovanje njezine Interesne skupine za ban ‑
karstvo. Nekoliko primjera odstupanja od EBA‑inih 
najboljih praksi u pogledu trajanja javnog savjetova ‑
nja posljedica je EBA‑ine predanosti pravodobnom 
izvršavanju ovlasti i ispunjavanju vanjskih rokova koje 
su odredili zakonodavci kako bi se zajamčila sigurnost 
sudionicima financijskog tržišta.Odgovori Europskog 
nadzornog tijela za bankarstvo
Odgovori Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 61
43
EBA‑ina uloga u posredovanju zakonski je ograničena. 
EBA ne može pokrenuti obvezujuće posredovanje ako 
joj se ne dodijeli odgovarajuća ovlast na razini pri ‑
marnog zakonodavstva. Nadalje, nije sigurno s prav ‑
nog gledišta može li EBA intervenirati u slučajevima 
u kojima se razlikuju prosudbe nadležnih nadzornih 
tijela: neki tvrde da EBA može poništiti odluke nadlež ‑
nih nacionalnih tijela samo u slučaju njihova kršenja 
europskog zakonodavstva. Unatoč ograničenim 
ovlastima i malom broju zahtjeva za posredovanje 
koje su EBA‑i podnijela nadležna nacionalna tijela, 
EBA je uspješno provela neobvezujuće i obvezujuće 
posredovanje u osam slučajeva (to uključuje dva 
slučaja koja su se odvila u fazi mirenja zahtjeva za 
obvezujućim posredovanjem, pet slučajeva neob ‑
vezujućeg posredovanja i jedan slučaj neformalnog 
posredovanja) i pomogla u postizanju rješenja koja 
zadovoljavaju obje strane u svim slučajevima (četiri 
slučaja zaključena su formalnim neobvezujućim spo ‑
razumima, a četiri slučaja neformalnim sporazumima 
postignutim konsenzusom).
U pogledu EBA‑ine uloge u ispitivanju otpornosti na 
stres pročitajte EBA‑in odgovor na 3. preporuku.
Zajednički odgovor na odlomke 49, 50, 
51 i 52
Vidjeti EBA‑in odgovor na 2. preporuku.
54
EBA je zaprimila dva zahtjeva za obvezujućim posre ‑
dovanjem od nadležnih nacionalnih tijela u prvom 
tromjesečju 2014.
55
Iako ne postoji zakonska osnova po kojoj bi EBA 
mogla pokrenuti obvezujuće posredovanje i iako je 
zaprimila samo dva zahtjeva za obvezujućim posre ‑
dovanjem od nadležnog nacionalnog tijela u prvom 
tromjesečju 2014., EBA je ipak intervenirala u nad ‑
zornoj ulozi u osam slučajeva posredovanja (također 
vidjeti EBA‑in odgovor na odlomak 42.).Smatramo da su nadzorne zadaće ESB‑a i zadaće 
EBA‑e jasne i u potpunosti sukladne s ulogom 
ESB‑a kao nadležnog tijela, baš kao i u slučaju bilo 
kojeg drugog nadležnog nacionalnog tijela. EBA ne 
sklapa memorandume o razumijevanju s nadležnim 
nacionalnim tijelima jer ona izravno sudjeluju u radu 
EBA‑e i imaju predstavnike u EBA‑inu tijelu za dono ‑
šenje odluka, Odboru nadzornih tijela. Iako je EBA 
sklopila memorandum o razumijevanju kojim pri ‑
hvaća ESB kao nadležno monetarno tijelo, EBA smatra 
neprikladnim da s ESB‑om, kada djeluje u nadzornoj 
ulozi, postupa drugačije nego što postupa s drugim 
nadležnim tijelima.
Uvod
Tablica 2.: red o jedinstvenom 
pravilniku
U Tablici 2. (red o jedinstvenom pravilniku) nalaze se 
podaci o EBA‑inim regulatornim proizvodima u 2012. 
Tijekom 2013. EBA je predala 36 nacrta regulatornih 
tehničkih standarda i 21 nacrt provedbenih tehničkih 
standarda na odobrenje Europskoj komisiji, izdala 
dvije smjernice, četiri preporuke i šest mišljenja te 
provela 56 javnih savjetovanja.
15
Vidjeti EBA‑in odgovor na 6. preporuku.
Opažanja
Zajednički odgovor na odlomke 28 i 33
Vidjeti EBA‑in odgovor na 1. preporuku.
Odgovori Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 62
U pogledu bankovne grupe Dexia: U ispitivanju 
otpornosti na stres na razini EU‑a 2011. Dexia je ocije ‑
njena kao jedna od sigurnijih banaka u Europi (na 13. 
mjestu od 91 banke), no prije odluke o uključivanju 
privatnog sektora u Grčkoj EBA nije mogla smanjiti 
cijenu državnih obveznica bez dovođenja u sukob 
s financijskim izvješćima Vijeća EU‑a. Unatoč tome 
transparentnost koju je osigurala EBA nakon ispitiva ‑
nja jasno pokazuje izloženost banke Dexia državnim 
obveznicima i njezin slabu kapitalnu poziciju kada su 
se te izloženosti uskladile s tržišnim cijenama.
U pogledu bankovne grupe Bankia: u ispitivanju 
otpornosti na stres na razini EU‑a (nepovoljan scena ‑
rij) stopa adekvatnosti temeljnog kapitala bankovne 
grupe Bankia pala bi na 5,4 % do kraja 2012., a ipak 
bi bila iznad uvjetovanog minimalnog praga od 5 %. 
Međutim EBA je preporučila i da banke iznad, no blizu 
praga, poboljšaju svoju kapitalnu poziciju. Nadalje, 
rezultati se temelje na početnim podacima koji nisu 
prošli pregled kvalitete aktive i koji stoga nisu prikazi ‑
vali gubitke koji su naknadno otkriveni.
U pogledu banke SNS Bank: u ispitivanju otpornosti 
na stres na razini EU‑a stopa adekvatnosti temeljnog 
kapitala banke SNS Banke bila je 8,4 %, iznad uvje ‑
tovanog minimuma od 5 %, i pala bi na 7 % na kraju 
2012. No ta razina temeljila se na početnim poda ‑
cima koji nisu prošli pregled kvalitete aktive i koji su 
stoga otkriveni tek dvije godine kasnije čime se ističe 
potreba za programom ispitivanja otpornosti na stres 
u više faza. EBA također primjećuje da je bila banka 
prisiljena na restrukturiranje nakon vremenskog roka 
za ispitivanje otpornosti na stres.
Zajednički odgovor na odlomke 67 i 72
Vidjeti EBA‑in odgovor na 4. preporuku.57
Ispitivanje otpornosti na stres na razini EU‑a osiguralo 
je dosad neviđenu razinu transparentnosti i objav ‑
ljivanja podataka o izloženosti banaka i strukturi 
kapitala što je omogućilo sudionicima na tržištu 
donošenje informiranog stajališta o otpornosti ban ‑
karskog sektora EU‑a i predstavljalo ključni korak u: i. 
boljem razumijevanju u javnosti i većem povjerenju 
u banke EU‑a; i ii. utiranju puta za EBA‑inu preporuku 
o dokapitalizaciji iz 2012. Tržišnu disciplinu moglo bi 
dodatno poboljšati redovito i sustavno objavljivanje 
podataka iz bilanci banaka, što bi se moglo olakšati 
tako da se EBA‑i dodijeli zakonska ovlast objavljivanja 
podataka banaka na temelju njihova izvješćivanja 
nadzornih tijela.
Zajednički odgovor na odlomke 59, 
60 i 61
Vidjeti EBA‑in odgovor na 3. preporuku.
Okvir 1.
EBA ističe da nije bila nadležna provoditi pregled kva ‑
litete aktive prije ispitivanja otpornosti na stres 2011. 
(kojom bi se bili utvrdili problemi u bankovnoj grupi 
Bankia i vjerojatno u banci SNS Bank) niti izravno 
osporavati rezultate banaka s obzirom na to da su za 
to bila odgovorna nadležna nacionalna tijela.
EBA primjećuje da se u okviru 1. spominju banke koje 
su se suočile s problemima, a naposljetku bile sani ‑
rane, više od godinu dana nakon ispitivanja otpor ‑
nosti na stres i roka za ispitivanje otpornosti na stres 
2011.  – 2012.
U pogledu banaka danih kao primjer EBA pojašnjava 
sljedeće:
Odgovori Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 63
jedinstvenog tržišta. EBA nastoji iskoristiti sve instru ‑
mente i alate koji su joj dodijeljeni Uredbom o osniva ‑
nju kako bi zaštitila i cjelovitost jedinstvenog tržišta. 
Nadalje EBA želi istaknuti da je taj cilj postignut 
unutar okvira proračuna i sredstava EBA‑e, kao i unu ‑
tar ograničenja nametnutih EBA‑inim regulatornim 
i nadzornim ovlastima i nadležnostima. Trebalo bi biti 
jasno da ograničenja u zaštiti financijske stabilnosti 
u EU‑u nisu posljedica nedostataka u ostvarivanju 
EBA‑inih zadataka, već su posljedica nedostataka 
u institucionalnom ustroju monetarne unije, točnije 
nedostatka integriranog nadzornog sustava i zajed ‑
ničke financijske sigurnosne mreže. Ti se nedostaci 
nastoje sada riješiti bankovnom unijom. Vidjeti tako ‑
đer EBA‑ine odgovore na 3. i 6. preporuku.
83
Vidjeti EBA‑in odgovor na 1. preporuku.
1. preporuka
EBA prihvaća preporuku.
U pogledu svojih proizvoda EBA je u potpunosti pre ‑
dana provođenju, i u potpunosti se pridržava, postu ‑
paka javnog savjetovanja, što uključuje i sudjelovanje 
njezine Interesne skupine za bankarstvo. Nekoliko 
odstupanja od EBA‑inih najboljih praksi u pogledu 
trajanja javnog savjetovanja posljedica je EBA‑ine 
predanosti pravodobnom izvršavanju ovlasti i ispu ‑
njavanju vanjskih rokova koje su odredili zakonodavci. 
To je bilo u skladu s EBA‑inim ciljem da pruži sigurnost 
financijskom tržištu i njegovim sudionicima te da 
zaštiti javni interes. Napominjemo da su tijekom revi ‑
zijskog razdoblja sve ovlasti dodijeljene EBA‑i izvršene 
pravodobno i unutar postavljenih rokova (s iznimkom 
ovlasti iz članka 78. Direktive o kapitalnim zahtjevima 
za koje je Komisija prethodno utvrdila nove rokove).77
EBA ističe da povećanje pouzdanosti ispitivanja 
otpornosti na stres na razini EU‑a zahtijeva promjenu 
EBA‑inih ovlasti na razini primarnog zakonodavstva 
(vidjeti EBA‑in odgovor na 3. preporuku).
EBA primjećuje da će za uspostavljanje jedinstve ‑
nog nadzornog mehanizma biti potrebna povećana 
operativna povezanost s ESB‑om, osobito u pogledu 
ispitivanja otpornosti na stres i razvoja jedinstvenog 
nadzornog priručnika. EBA objašnjava da će sukladno 
zakonskoj nadležnosti EBA‑e Europski nadzorni 
priručnik predstavljati neobvezujuću zbirku naj ‑
boljih nadzornih praksi koje se primjenjuju u EU‑u. 
EBA‑ina nadležnost ne omogućuje postizanje potpu ‑
nog usklađivanja najboljih nadzornih praksi diljem 
EU‑a niti omogućuje zamjenu postojećih priručnika 
kojima se koriste nadležna tijela, primjerice ESB.
79
Vidjeti EBA‑in odgovor na 2. i 6. preporuku.
Zaključci i preporuke
82
EBA čvrsto vjeruje da je uspjela ostvariti svoj cilj 
zaštite javnog interesa te doprinosa stabilnosti i učin ‑
kovitosti financijskog sustava. Dosadašnje jačanje 
kapitala banaka potaknuto djelovanjem EBA‑e vrlo 
je dojmljivo: Banke EU‑a prikupile su 50  milijardi  eura 
kapitala prije dovršetka ispitivanja otpornosti na stres 
na razini EU‑a kako bi dobile prolaznu ocjenu. EBA‑ina 
preporuka o dokapitalizaciji prisilila je sve veće banke 
EU‑a na ostvarivanje stope temeljnog kapitala od 9 %, 
koji je znatno viši od uvjetovana minimuma, pri čemu 
se također uzimaju u obzir rizici u njihovu portfelju 
državnih vrijednosnih papira. To je dovelo do jačanja 
više od 200  milijardi  eura u udjelu kapitala europ ‑
skih banaka. EBA je vidno pridonijela jedinstvenom 
pravilniku za financijske institucije u EU‑u velikim 
brojem regulatornih standarda, smjernica, preporuka, 
mišljenja i upozorenja što je također bilo neophodno 
za učinkovitije djelovanje i povećanje otpornosti 
Odgovori Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 64
tijela: neki tvrde da EBA može poništiti odluke nacio ‑
nalnih tijela samo u slučaju njihova kršenja europskog 
zakonodavstva. EBA‑ina nadležnost u razvoju jedin ‑
stvenog nadzornog priručnika ne omogućuje postiza ‑
nje potpunog usklađivanja najboljih nadzornih praksi 
diljem EU‑a.
Unatoč navedenim ograničenim ovlastima EBA je 
ostvarila velik napredak u poboljšanju rada kolegija 
nadzornih tijela. Nadalje od osnivanja EBA‑e 2011. 
situacija se postupno mijenja s obzirom na to da svi 
kolegiji danas provode zajedničku procjenu rizika 
i donose zajedničke odluke.
Osobito tijekom 2013. EBA je pomno nadzirala 43 
kolegija sudjelovanjem na 93 sastanka i u 26 konfe ‑
rencijskih poziva. Od 2011. EBA je tražila od konso ‑
lidirajućih nadzornih tijela da sazovu kolegije radi 
rasprave o tematskim i važnim predmetima (kao što 
je primjerice postupak dokapitalizacije 2011., ispiti ‑
vanja otpornosti na stres 2011. i 2014. te preporuke 
o planovima oporavka, stvaranju rezervi kapitala 
i pregled kvalitete aktive 2013.), kao i o temama spe ‑
cifičnima za instituciju ili zemlju (primjerice, makroe ‑
konomskoj situaciji u matičnim zemljama, hitnim 
mjerama i kriznim situacijama u bankama). EBA je 
također tražila od konsolidirajućih nadzornih tijela da 
u dnevne redove uvrste točke radi rasprave o specifič ‑
nim temama kao što su odgoda plaćanja, interventni 
planovi, rizik od zakazivanja sustava (engl. conduct 
risk) i prikaz rizika EBA‑e. EBA je dostavila Odboru 
nadzornih tijela godišnja interna izvješća o napretku 
i područjima koje je potrebno poboljšati u radu kole ‑
gija te se u njima vidi napredak u važnim raspravama 
o rizicima među uključenim nadzornim tijelima. EBA 
je sastavila Kodeks ponašanja kako bi se osigurala 
prethodna provjera nacionalnih mjera, kao i Protokol 
za matične zemlje i zemlje domaćine kako bi se osigu ‑
ralo da se na kolegijima raspravlja o pregledu kvali ‑
tete aktive i ispitivanjima otpornosti na stres. Usto je 
EBA razvila skup regulatornih i provedbenih tehničkih EBA primjećuje da nije sudjelovala u pripremi EU‑ova 
primarnog zakonodavstva o bankarstvu i da nije 
imala utjecaja na EBA‑ine ovlasti i rokove navedene 
u tom zakonodavstvu. Intenzivnije sudjelovanje 
EBA‑e u zakonodavnom postupku i snažnija uloga 
EBA‑e u pogledu savjetovanja Komisije i suzakono ‑
davaca omogućila bi EBA‑i optimalno ispunjavanje 
njezine uloge koju su joj namijenili tvorci politika, kao 
i izvršavanje uloge čuvara jedinstvenog pravilnika. 
U praksi bi se to moglo postići: i. neformalnim savje ‑
tovanjem koje zatraže službe Komisije prije objave 
zakonodavnih prijedloga, ii. zakonskom obvezom 
savjetovanja s EBA‑om u područjima njezina inte ‑
resa kako su definirani Uredbom o osnivanju EBA‑e, 
iii. obvezom usmjeravanja pozornosti Komisije na 
područja u kojima razlike u nacionalnim propisima 
i praksama otežavaju djelovanje jedinstvenog tržišta 
i u kojima je potrebna zakonodavna intervencija. 
Usporedno s tim zahtjevima trebao bi se osigurati sta ‑
lan pristup podacima o izradi nacrta u Vijeću EU‑a te 
trijalozi između Vijeća EU‑a, Parlamenta i Komisije, 
a poželjna je i prethodna rasprava o sadržaju i roko ‑
vima ovlasti dodijeljenih EBA‑i.
85
Vidjeti EBA‑in odgovor na 2. preporuku.
2. preporuka
EBA prihvaća preporuku, no ističe da bi bilo kakvo 
bitno poboljšanje EBA‑ina utjecaja na nadzornu 
konvergentnost u EU‑u iziskivalo promjenu EBA‑inih 
ovlasti u primarnom zakonodavstvu. EBA nema 
ovlast sazivanja sastanaka kolegija, već je to i dalje 
u nadležnosti konsolidirajućeg nadzornog tijela, 
a EBA ne sudjeluje u donošenju odluka kolegija. EBA 
nije nadležna za pokretanje obvezujućeg posredo ‑
vanja između nadležnih tijela, a s pravnog gledišta 
nije sigurno može li EBA intervenirati u slučajevima 
u kojima se razlikuju prosudbe nadležnih nadzornih 
Odgovori Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 65
S obzirom na prethodno navedeno, EBA smatra da 
njezinu ulogu u ispitivanjima otpornosti na stres treba 
povećati omogućavanjem njezina izravnog kontakta 
s bankama, provođenjem stručnih analiza, osporava ‑
njem rezultata ispitivanja otpornosti na stres banaka 
i objavljivanjem podataka o bankama na temelju 
izvješća nadzornih tijela na EBA‑inim internetskim 
stranicama, ili da treba korjenito preispitati tu ulogu.
Jedna od mogućnosti bila bi pretvaranje ispitiva ‑
nja otpornosti na stres na razini EU‑a u ispitivanje 
objavljivanja i transparentnosti pri čemu bi se EBA 
usredotočila na osiguravanje alata za provođenje ispi ‑
tivanja otpornosti na stres za nadzorna tijela i djelo ‑
vala bi kao središte informacija o transparentnosti za 
rezultate na razini EU‑a. To bi poslužilo kao nadopuna 
ispitivanjima otpornosti na stres koja provode nad ‑
ležna nadzorna tijela čime bi se preslikao okvir koji 
je u Sjedinjenje Američke Države uveden Zakonom 
Dodd‑Frank.
Kako bi se omogućilo provođenje tih promjena, 
potrebno je uspostaviti temelje u primarnom 
zakonodavstvu.
87
Vidjeti EBA‑in odgovor na 4. preporuku.
EBA pojašnjava da se nedavnom izmjenom EBA‑ina 
internog Poslovnika nastojao prevladati pravni nedo ‑
statak nedovoljne zastupljenosti nacionalnih tijela 
za zaštitu potrošača u postupcima donošenja odluka 
EBA‑e. Točnije, u Poslovniku EBA‑ina Odbora nadzor ‑
nih tijela, u obliku izmijenjenom u listopadu 2013. 
i javno dostupnom na internetskoj stranici EBA‑e, izri ‑
čito je navedeno sljedeće (članak 2.4.): „Ako član s pra ‑
vom glasa ne dovede predstavnika odgovarajućeg 
nacionalnog tijela u skladu s člankom 2. stavkom 3., 
član s pravom glasa odgovoran je za koordinaciju 
s nacionalnim tijelom kako bi se osiguralo da je član 
s pravom glasa prikladno informiran o određenom 
pitanju kako bi mogao izvršavati svoju funkciju.”standarda za rad kolegija koji će se usvojiti 2014. 
(regulatorni/provedbeni tehnički standardi o razmjeni 
informacija između matičnih nadzornih tijela i nadzor ‑
nih tijela domaćina, regulatorni/provedbeni tehnički 
standardi o obavijestima o putovnicama i provedbeni 
tehnički standardi o zajedničkom odlučivanju o kapi ‑
talnim i likvidnosnim zahtjevima). Naposljetku je EBA 
uspješno izvršila svoju posredničku ulogu (unutar 
ograničenja posredničke uloge propisanih ovlastima) 
u osam slučajeva i olakšala je postizanje rješenja koja 
zadovoljavaju obje strane u svim slučajevima.
Postupak kojim osoblje EBA‑e pruža povratnu infor ‑
maciju konsolidirajućim nadzornim tijelima poboljšan 
je i formaliziran 2013. i 2014. te se temelji na specifič ‑
nim povratnim informacijama EBA‑ina Odbora nad ‑
zornih tijela. EBA je 2014. premjestila IT platformu na 
vlastiti interni sustav što će joj osigurati bolji nadzor 
i omogućiti daljnju promidžbu IT platforme kao mje ‑
sta za razmjenu informacija među nadležnim tijelima.
86
Vidjeti EBA‑in odgovor na 3. preporuku.
3. preporuka
EBA prihvaća preporuku, no ističe da poboljšanje 
pouzdanosti ispitivanja otpornosti na stres diljem 
EU‑a zahtijeva promjenu EBA‑inih ovlasti u primar ‑
nom zakonodavstvu. Napominjemo da unatoč nekim 
pojašnjenjima EBA‑ine uloge u ispitivanjima otpor ‑
nosti na stres, koja se navode u Uredbi o osnivanju 
EBA‑e iz listopada 2013., EBA‑ina uloga i dalje se 
usredotočuje na pokretanje i koordinaciju ispitivanja 
otpornosti na stres, a ne na samo provođenje ispiti ‑
vanja otpornosti na stres. Nadležna nadzorna tijela 
i dalje su zakonski odgovorna za provođenje ispitiva ‑
nja otpornosti na stres i kontaktiranje s bankama koje 
u tome sudjeluju čime se EBA‑i nameće velika odgo ‑
vornost i reputacijski rizik, a da joj se pritom uskraćuje 
stvarna kontrola nad rezultatima.
Odgovori Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 66
Usprkos navedenim ograničenjima, EBA je prethodno 
navedenim neobvezujućim instrumentima uspješno 
utvrdila i riješila cijeli niz važnih i hitnih pitanja na 
bankarskom tržištu, primjerice odgovorno kreditira ‑
nje, postupanje s neurednim dužnicima, rješavanje 
pritužbi, upravljanje rizikom fondova kojima se trguje 
na burzi, rizike iz ugovora o financiranju razlika, 
prikupljanje manjih novčanih iznosa na internetu za 
financiranje projekata (engl. crowd funding ), virtualne 
valute i drugo.
5. preporuka
EBA prihvaća preporuku i napominje da je u tijeku 
postupak uvođenja sustava za mjerenje uspješnosti.
6. preporuka
EBA prihvaća preporuku. EBA ne smatra memoran ‑
dume o razumijevanju odgovarajućim instrumen ‑
tima za pojašnjenje uloga i odgovornosti EBA‑e, 
ESB‑a i nadležnih nacionalnih tijela te smatra da se 
svako takvo pojašnjenje može ostvariti isključivo pro ‑
mjenama na razini primarnog zakonodavstva.
Smatramo da su nadzorne zadaće ESB‑a i zadaće 
EBA‑e jasne i u potpunosti sukladne s ulogom 
ESB‑a kao nadležnog nadzornog tijela, baš kao i u slu ‑
čaju bilo kojeg drugog nadležnog nacionalnog tijela. 
EBA ne sklapa memorandume o razumijevanju s nad ‑
ležnim nacionalnim tijelima jer ona izravno sudjeluju 
u radu EBA‑e i imaju predstavnike u EBA‑inu tijelu za 
donošenje odluka, Odboru nadzornih tijela. Iako je 
EBA sklopila memorandum o razumijevanju kojim pri ‑
hvaća ESB kao nadležno monetarno tijelo, EBA smatra 
neprikladnim da s ESB‑om, kada djeluje u nadzornoj 
ulozi, postupa drugačije nego što postupa s drugim 
nadležnim tijelima.4. preporuka
EBA prihvaća preporuku, no naglašava da su EBA‑ine 
ovlasti na području zaštite potrošača u financijskom 
sektoru EU‑a ograničene nizom ograničenja te da 
svako bitno poboljšanje u EBA‑inu utjecaju na tom 
području iziskuje izmjenu primarnog zakonodavstva.
Uredbom o osnivanju EBA‑e nije uključen u EBA‑in 
opseg djelovanja nijedan zakonski propis o zaštiti 
potrošača. EBA‑i nadalje nisu dodijeljene ovlasti na 
području zaštite potrošača Direktivama iz 2011., 2012. 
i 2013. Prve ovlasti dodijeljene su EBA‑i Direktivom 
o hipotekarnim kreditima koja je usvojena u veljači 
2014., a odnose se na jedan tehnički standard.
EBA‑in rad na zaštiti potrošača stoga je ograničen 
na samoinicijativno djelovanje, a jedini zakonski 
instrumenti koji su Uredbom o osnivanju dostu ‑
pni EBA‑i i koje EBA može upotrijebiti za primjenu 
vlastitih inicijativa u financijskim institucijama 
i nadležnim nacionalnim tijelima jesu upozorenja, 
mišljenja i smjernice koje su zakonski neobvezujući 
instrumenti. Usto je broj financijskih institucija kojima 
su namijenjeni EBA‑ini instrumenti ograničen na 
kreditne institucije, pružatelje platnih usluga koji su 
kreditne institucije i izdavače e‑novca. Nisu obu ‑
hvaćene sve financijske institucije važne za zaštitu 
potrošača, primjerice pružatelji platnih usluga koji 
nisu kreditne institucije, nebankovne hipotekarne 
ustanove ili nebankovne kreditne ustanove. Posljed ‑
nja, no ne i najmanje važna, jest činjenica da je EBA 
znatno ograničena u donošenju pravno obvezujućih 
odluka o zabrani određenih proizvoda ili aktivnosti, 
što je dopušteno samo u određenim okolnostima 
(EBA‑i nisu dodijeljene ovlasti primarnim zakonodav ‑
stvom niti je Vijeće proglasilo hitnu situaciju).
Odgovori Europskog nadzornog tijela za bankarstvo 67
EBA također primjećuje da Uredba (EU) br. 1024/2013 
sadrži posebne odredbe kojima se zahtijeva sklapanje 
memoranduma o razumijevanju s nadležnim tijelima 
zemalja koje nisu članice sudionice te s nadzornim 
tijelima za vrijednosne papire, no ne sadrži odredbe 
kojima se iskazuje potreba za takvim odnosima 
s ESB‑om.
EBA primjećuje da je za uspostavu jedinstvenog 
nadzornog mehanizma potreban pojačan operativan 
odnos s ESB‑om, prvenstveno u pogledu ispitivanja 
otpornosti na stres i razvoja jedinstvenog priručnika. 
U pogledu Europskog nadzornog priručnika EBA 
objašnjava da će, sukladno njezinim pravnim ovla ‑
stima, priručnik predstavljati neobvezujuću zbirku 
najboljih nadzornih praksi koje se primjenjuju u EU‑u. 
EBA‑ina nadležnost ne omogućuje postizanje potpu ‑
nog usklađivanja najboljih nadzornih praksi diljem 
EU‑a niti omogućuje zamjenu postojećih priručnika 
kojima se koriste nadležna tijela, primjerice ESB.Člankom 8. Uredbe o osnivanju EBA‑e propisuju se 
EBA‑ine osnovne zadaće, primjerice utvrđivanje viso ‑
kokvalitetnih nadzornih standarda i praksi, i njezine 
ovlasti za ostvarenje tih zadaća, primjerice priprema 
tehničkih standarda, smjernica i preporuka. Uloga 
nadležnih tijela prvenstveno se propisuje sektorskim 
propisima u kojima se utvrđuje opseg nadzora i odgo ‑
varajuće ovlasti. U slučaju ESB‑a članak 4. stavak 2. 
točka (a) Uredbe o osnivanju EBA‑e izmijenjena je 
Uredbom (EU) br. 1022/2013 kako bi nadležna tijela 
obuhvaćala i ESB za potrebe provedbe zadaća i ovla ‑
sti EBA‑e „u pogledu pitanja povezanih sa zadaćama 
koje su joj dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013”. 
U uvodnoj izjavi 12. Uredbe (EU) br. 1022/2013 utvr ‑
đuje se da bi EBA „trebala biti u mogućnosti provoditi 
svoje zadaće u vezi s ESB‑om na isti način kao u vezi 
s drugim nadležnim tijelima”. Usto se Uredbom (EU) 
br. 1024/2013 u člancima 3. i 4. objašnjava opseg 
zadaća dodijeljenih ESB‑u, utvrđuje da te zadaće 
ne dovode u pitanje nadležnost i zadaće EBA‑e te 
da ESB, kao i druga nadležna tijela, mora surađi ‑
vati s EBA‑om i pridržavati se zakonodavstva Unije, 
uključujući tehničkih standarda i članka 16. Uredbe 
o EBA‑i u pogledu smjernica i preporuka.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ‑AB‑14‑009‑HR‑C ISSN 2315 ‑0548
U odgovoru na financijsku krizu Komisija je poduzela korake za 
stabilizaciju bankarskog sektora pokušavajući ojačati regulatorni 
i nadzorni okvir i  uspostavivši Europsko nadzorno tijelo za 
bankarstvo. Prvom revizijom u  ovom području Sud je procijenio 
jesu li Komisija i  Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo 
zadovoljavajuće obavili svoje dužnosti u  uspostavljanju novih 
mehanizama za reguliranje i  nadzor nad bankarskim sektorom te 
razmotrio koja se stečena iskustva mogu primijeniti u nadzoru nad 
bankama u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma. Sud je 
zaključio da su radnje koje je Komisija provela, uključujući 
osnivanje Europskog nadzornog tijela za bankarstvo, predstavljale 
važne prve korake u odgovoru na financijsku krizu. Utvrđeni su, 
međutim, određeni nedostatci u djelovanju novih mehanizama 
u pogledu prekograničnog nadzora nad bankama, procjene 
otpornosti banaka EU -a i promidžbe zaštite potrošača za koje Sud 
iznosi preporuke.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD