Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Europskom paktu za financiranje klimatskih mjera”

(samoinicijativno mišljenje)

(2019/C 62/02)

Izvjestitelj: Rudy DE LEEUW

Odluka Plenarne skupštine: 15.2.2018. Pravni temelj: pravilo 29. stavak 2. Poslovnika Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 5.10.2018. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 17.10.2018. Plenarno zasjedanje br.: 538 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 172/4/1

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO se snažno zalaže za Program održivog razvoja do 2030. koji su utvrdili Ujedinjeni narodi i Pariški sporazum. Međutim, ako se nastave trenutačna kretanja, porast temperature u najboljem bi se slučaju mogao ograničiti na 3 o C ili više, što je mnogo više nego što se predviđa u Pariškom sporazumu.

1.2. Istodobno, Europa treba novi zamah i novi plan koji bi se temeljio na suradnji i konvergenciji, a ne konkurenciji, i koji bi pokazao konkretnu dodanu vrijednost koju Europa može donijeti građanima, posebice mladima. Sada je od ključne važnosti donijeti ofenzivnu europsku politiku te dati jasan smjer društveno-gospodarskom modelu koji želimo danas, ali prije svega za buduće generacije.

1.3. Europa mora pokazati da može istodobno osigurati poticajno okruženje kako bi se stvorila kvalitetna, dobro plaćena i ekološki prihvatljiva radna mjesta i oživjeti realno gospodarstvo na dobrobit svih: europskih poduzetnika, radnika i građana.

1.4. Međutim, ogromne količine kapitala potiču nove financijske balone umjesto realnog gospodarstva, a institucije poput MMF-a najavljuju mogućnost nove krize koja će biti još razornija od krize 2008 ( 1 ) . MMF: Izvješće o globalnoj financijskoj stabilnosti, listopad 2018.

1.5. Sljedeći višegodišnji financijski okvir (2021. – 2027.) treba služiti gospodarskom razvoju ( 2 ) i zapošljavanju ( 3 ) te omogućiti EU-u da postigne svoje ciljeve i pridonese prijelazu na gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika do 2050.

1.6. Na mrtvom planetu nema života, rada ni poduzetništva. Stoga su klimatske promjene prilika za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i moraju dovesti do rješenja koje ide u korist poslodavcima, radnicima i civilnom društvu. Kašnjenje u prilagodbi ili nedjelovanje mogli bi znatno povećati ukupan trošak klimatskih promjena ( 4 )

1.7. Komisija, Europski revizorski sud i Svjetska banka navode iste iznose: od 2021. u EU-u će biti potrebno godišnje uložiti iznos koji odgovara 1 115 milijardi EUR kako bi se provele mjere i postigli ciljevi Unije do 2030 ( 5 ) . Tih 1 115 milijardi EUR uključuje znatan dio postojećih ulaganja koja trebaju biti preusmjerena u korist održivog razvoja (zelenim dodjeljivanjem sredstava). Trošak nedjelovanja iznosio bi 190 milijardi EUR godišnje (odnosno 2 % BDP-a EU-a) ( 6 )

1.8. Prema stavovima koje zastupaju mnogi ekonomisti i političari u civilnom društvu ( 7 ) , važno je poticati i podupirati svaki projekt koji spaja europske snage u interesu radnika, poduzeća i svih europskih građana. To je cilj pakta za financiranje klimatskih mjera u svrhu kvalitetnih radnih mjesta.

1.9. Pakt za financiranje klimatskih mjera nastoji preusmjeriti kapital koji bi mogao dovesti do stvaranja novog financijskog balona na borbu protiv klimatskih promjena i realno gospodarstvo. Za to se moraju osigurati nova financijska sredstva, osobito za mala i srednja poduzeća. Taj pakt treba predstavljati novi plan za europsko vodstvo i iziskuje integrirani plan (u suradnji s Kinom i Indijom, glavnim akterima u borbi protiv klimatskih promjena).

1.10. EGSO smatra da taj plan treba obuhvaćati sve aspekte politike borbe protiv klimatskih promjena: pravedna tranzicija (mjere koje treba poduzeti za ublažavanje učinaka promjena, ali i za nadoknadu šteta i gubitaka), kao i stvarne politike za prilagodbu klimatskim promjenama. Potrebno je u što većoj mjeri dati prednost ( 8 ) modelu kružnog gospodarstva te poboljšati njegov regulatorni okvir. To će se trebati financirati odgovarajućim proračunima za preusmjeravanje postojećih ulaganja (zeleno dodjeljivanje sredstava) i novim dostupnim izvorima financiranja.

1.11. Ta tranzicija dovela bi do potrebnih promjena na tržištu rada i mogla bi pridonijeti otvaranju kvalitetnih radnih mjesta u okviru europskog stupa socijalnih prava ( 9 )

1.12. Bitno je sa socijalnog stajališta pratiti razvoj prema modelu održivog društva i imati akcijski plan za pravedan prijelaz kako nitko ne bi ostao zakinut.

1.13. Taj prijelaz podrazumijeva velika ulaganja u pogledu istraživanja, razvoja i inovacija, kako bi se potakli i poduprli inovativni projekti koji su u skladu s europskom taksonomijom.

1.14. Ne smiju se ponoviti greške iz prošlosti (subvencioniranje goriva i prekomjerno iskorištavanje fosilne energije), a potrebno je zaustaviti sve poticaje za projekte koji su štetni za klimu i/ili suprotni Pariškom sporazumu.

1.15. Radi postizanja ciljeva Pariškog sporazuma znatan dio ulaganja za borbu protiv klimatskih promjena trebao bi provoditi privatni sektor, povrh javnih sredstava.

1.16. Paktom se zahtijeva uspostava jasnog i predvidivog dugoročnog europskog okvira politike kako bi se osiguralo planiranje ulaganja ( 10 ) . Taj okvir treba biti popraćen mehanizmima za prilagodbu na granicama za proizvode koji ne podliježu jednakim društvenim i okolišnim standardima.

1.17. jedinstveni sustav klasifikacije EU-a (taksonomija) kako bi se zadržali održivi projekti (i odbacili neodrživi) te utvrdila područja u kojima bi ulaganja mogla imati najsnažniji utjecaj. Europski parlament podupire taj pristup te predlaže uvođenje „zelene oznake”. Ta bi oznaka trebala biti dodijeljena ulaganjima koja su u skladu s taksonomijom EU-a i najzahtjevnijim standardima u smislu održivosti, u cilju djelotvornog dodjeljivanja ulaganja Kao što smatra EGSO i naglašava Komisija, potrebno je uspostavitikako bi se zadržali održivi projekti (i odbacili neodrživi) te utvrdila područja u kojima bi ulaganja mogla imati najsnažniji utjecaj. Europski parlament podupire taj pristup te predlaže uvođenje „zelene oznake”. Ta bi oznaka trebala biti dodijeljena ulaganjima koja su u skladu s taksonomijom EU-a i najzahtjevnijim standardima u smislu održivosti, u cilju djelotvornog dodjeljivanja ulaganja ( 11 )

1.18. Projekti koje treba podržati, koji će biti u skladu s ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda i koji iziskuju veliku količinu sredstava u području inovacija te istraživanja i razvoja, morat će se provoditi uz pomoć alata koji bi omogućio vizualizaciju financiranja (među ostalim, iz višegodišnjeg financijskog okvira) te s pomoću različitih mjera: — preusmjeravanjem financiranja prema održivim ulaganjima s pomoću „zelenog dodjeljivanja sredstava” i, u tom kontekstu, promicanjem zajmova Europske investicijske banke (EIB) koji su označeni kao „zeleni”, — korištenjem kvantitativnog popuštanja koje provodi Europska središnja banka (ESB) kao izvora financiranja, — povećanjem udjela Europskog fonda za strateška ulaganja namijenjenog borbi protiv klimatskih promjena na 40 %, — EU mora pokazati ambicioznost koja je na razini izazova borbe protiv klimatskih promjena: prosječno 40 % njegovog općeg proračuna (VFO 2021. – 2027.) mora se izdvojiti za taj cilj, — povećanjem udjela Europskog kohezijskog fonda na više od aktualnih 20 %, — mobilizacijom 3 % mirovinskih fondova i fondova za osiguranje, — podupiranjem poduzeća, osobito MSP-ova, u ulaganjima u istraživanja i razvoj do iznosa od 100 milijardi EUR, — poštovanjem obveza u pogledu financijske potpore južnim zemljama koje sudjeluju u borbi protiv klimatskih promjena, — uvođenjem odredbe koja se odnosi na „Pariški sporazum”, a koja će biti doista obvezujuća u trgovinskim sporazumima EU-a.

2. Uvod

2.1. Člankom 3. Ugovora o EU-u propisuje se da EU treba promicati održivi rast kojim se poštuje okoliš. Hitno djelovanje u pogledu klime sada je postalo prioritet, uključujući i za EGSO, te usmjerava djelovanje javnih vlasti, ali i gospodarskih dionika, radnika i građana. Slijedom toga, potrebno je organizirati, a prije svega financirati, sveobuhvatnu gospodarsku, društvenu i okolišnu tranziciju ( 12 )

2.2. Stoga upravo započeta rasprava o budućem višegodišnjem financijskom okviru EU-a za razdoblje 2021. – 2027. treba na horizontalan način obuhvatiti pitanja koja se odnose na klimatske promjene i uklopiti se u prioritetni cilj tranzicije prema održivijem svijetu.

2.3. Ta tranzicija dovela bi do potrebnih promjena na tržištu rada i mogla bi pridonijeti otvaranju kvalitetnih radnih mjesta u okviru europskog stupa socijalnih prava.

2.4. Europi je potreban novi plan za uspostavu vlastite dodane vrijednosti i kako bi pokazala da može osigurati poticajno okruženje radi stvaranja kvalitetnih i dobro plaćenih radnih mjesta te oživjeti realno i održivo gospodarstvo na dobrobit svih.

2.5. Europa će biti dio rješenja jer će vidljivo pridonijeti u odnosu na druge međunarodne gospodarske dionike, ako istodobno odgovori na društvene, okolišne i gospodarske izazove u pogledu održivog razvoja.

2.6. U nedavnim studijama MMF-a i OECD-a kritizirao se način upravljanja krizom 2008. donošenjem gospodarskih mjera kojima se građane, poduzeća i vlade prisililo na proračunske rezove.

2.7. Potrebno je više ulaganja u inovacije i istraživanje i razvoj radi rješavanja novih društveno-gospodarskih izazova, kao što su energetska tranzicija, kružno gospodarstvo i ekonomija suradnje i automatizacija, kako bi se na taj način spriječio pad kvalitete radnih mjesta.

2.8. Uz tu financijsku i socijalnu krizu došlo je i do političke krize ili, u određenim zemljama, do snažnih političkih previranja, te do ekološke krize.

2.9. Borba protiv klimatskih promjena nužna je, ali također nudi priliku za obnovu naših gospodarstava, promicanje održivog modela rasta, djelotvorniju borbu protiv nejednakosti i jačanje demokracije.

3. Zaključci

3.1. EGSO se snažno zalaže za program održivog razvoja do 2030. koji su utvrdili Ujedinjeni narodi, a kojim se nastoje definirati ciljevi održivog razvoja kako bi se iskorijenilo siromaštvo, zaštitio planet, osigurala zaštita ljudskih prava i zajamčio prosperitet za sve. Donošenje tog programa označava povijesni prijelaz na novi model koji se odnosi na rješavanje gospodarskih, društvenih i okolišnih nejednakosti u okviru jedinstvenog i cjelovitog pristupa.

3.2. U skladu s Pariškim sporazumom, do 2100. globalno zagrijavanje namjerava se održati „znatno ispod 2 o C u odnosu na predindustrijske razine” te, po mogućnosti, težiti „nastavku djelovanja u pogledu ograničavanja porasta temperature na 1,5 o C”. Međutim, Ujedinjeni narodi smatraju da bi se, ako se nastave trenutačna kretanja, u najboljem slučaju porast temperature ograničio na 3 o C (ili više).

3.3. Klimatske promjene dovode do znatnih negativnih posljedica za ljude i do financijskih posljedica, osobito zbog porasta prirodnih katastrofa: toplinski valovi i porast razine vode uzrok su smrti osam milijuna ljudi u cijelom svijetu od početka 20. stoljeća, uz trošak od 7 000 milijardi američkih dolara ( 13 ) . Primjećuje se i porast broja klimatskih izbjeglica (250 milijuna do 2050.). Slijedom toga, najugroženije osobe također su prve žrtve klimatskih promjena, čime se povećavaju nejednakosti. Međutim, prema navodima MMF-a „porast nejednakosti ugrožava održiv gospodarski rast” ( 14 )

3.4. statusa quo , ako se ne poduzme nijedna mjera prilagodbe, klimatske promjene koje se predviđaju do 2080. uzrokovat će godišnje troškove u iznosu od 190 milijardi EUR po stalnim cijenama (samo za troškove osiguranja koja pokrivaju štete uzrokovane klimatskim pojavama), za kućanstva cijelog EU-a U scenariju, ako se ne poduzme nijedna mjera prilagodbe, klimatske promjene koje se predviđaju do 2080. uzrokovat će godišnje troškove u iznosu od 190 milijardi EUR po stalnim cijenama (samo za troškove osiguranja koja pokrivaju štete uzrokovane klimatskim pojavama), za kućanstva cijelog EU-a ( 15 )

3.5. Iako je postignut napredak u pogledu financiranja borbe protiv globalnog zagrijavanja i njegovih učinaka, to nije dovoljno. Potrebno je dati političku prednost održivom financiranju i gospodarstvu, posebice s pomoću jasnog, čvrstog i poticajnog okvira politika, kojim bi se također trebala poticati realizacija inovativnih projekata s velikom dodanom vrijednošću, kojima se poštuje okoliš.

3.6. Iako se Europa još nije u cijelosti oporavila od financijske krize 2008., MMF već upozorava na opasnost od ozbiljnije i raširenije krize nego što je bila ona 2008 ( 16 ) ..

3.7. Kao što navode P. Larrouturou i J. Jouzel, od 2 200 milijardi EUR koje je stvorila Europska središnja banka od 2015., samo je 11 % utrošeno za realno gospodarstvo, a 89 % za špekulacije i novi financijski balon ( 17 ) . Osim toga, OECD navodi gotovo 800 programa potrošnje i poreznih olakšica provedenih u 35 zemalja OECD-a i šest glavnih gospodarstava u usponu koja su dio G20 ( 18 ) , koji potiču proizvodnju ili uporabu fosilnih goriva, što je u potpunosti suprotno smjernicama navedenima u Pariškom sporazumu.

3.8. Takvo usmjeravanje financiranja, bilo da proizlazi iz špekulacija ili dodjeljivanja sredstava u suprotnosti s ciljevima borbe protiv klimatskih promjena koje je utvrdio EU, skupo je za cijelu europsku zajednicu, na gospodarskom, društvenom i okolišnom planu.

3.9. Europski parlament navodi da se pokazalo da višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. ne može ispuniti trenutačne potrebe. Osim toga, ne odgovara na niz kriza i novih izazova (primjerice, poljoprivredu, zapošljavanje mladih, održiva ulaganja ili okoliš). Zbog toga budući financijski okvir treba biti namijenjen glavnom izazovu koji se odnosi na borbu protiv klimatskih promjena i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta.

4. Mogućnosti

4.1. Poduzetnici u velikim poduzećima razmatraju mogućnosti koje pružaju klimatske promjene. Mnogi među njima procjenjuju da poduzeća trebaju biti dio rješenja i naglašavaju da se ona koja su iskoristila prilike koje su se nudile u sektorima s niskom razinom ugljika sve više nagrađuju.

4.2. o C. Za poduzetnike je moguće otvarati radna mjesta i razvijati inovacije na putu prema uspješnom, ali niskougljičnom gospodarstvu ( 19 ) , uz istodobno ostvarivanje dobiti. To je tim važnije jer je potrebno ostvariti „nultu emisiju ugljika” do sredine stoljeća kako bi se postigao cilj u pogledu globalnog zagrijavanja nižeg od 2C.

4.3. Pakt za financiranje klimatskih mjera treba pridonijeti tomu da se nužnost rješavanja problema klimatskih promjena pretvori u priliku za remodeliranje europske industrije i pokretanje novih poduzeća. Stoga je potrebno znatno ulagati u realno gospodarstvo i u istraživanje i razvoj kako bi se stvorila održiva i kvalitetna radna mjesta.

4.4. Ukupna stopa zaposlenosti porasla je u Europskoj uniji, dok se nezaposlenost smanjila kao rezultat nedavnog gospodarskog oporavka. Međutim, dugotrajna nezaposlenost, nesigurnost radnih mjesta, posebice onih na kojima su zaposlene žene, kao i nezaposlenost mladih, i dalje su zabrinjavajući. Prijelaz na održivi razvoj dinamičnim i inovativnim poduzećima bi trebao omogućiti da iskoriste sve mogućnosti koje im se pružaju te da što više pridonesu poboljšavanju stanja u odnosu na nezaposlenost.

4.5. Stoga je nužno da Europska unija u suradnji s državama članicama nastoji izraditi koordiniranu strategiju za osiguravanje poticajnog okruženja za stvaranje održivih i kvalitetnih radnih mjesta. Komisija mora istražiti mogućnost da se iz obračuna duga ( 20 ) isključe javna ulaganja koja pridonose otvaranju kvalitetnih radnih mjesta i održivom gospodarstvu na dobrobit svih – poduzećima i radnicima.

4.6. EU potiče suradnju među državama članicama. Podupire i procjenjuje njihove napore, ponajprije u okviru europskog semestra, smjernice za zapošljavanje i praćenje nacionalnih politika (zajednička izvješća o zapošljavanju, nacionalnim programima reformi i preporukama po zemljama). No, također mora moći uskladiti svoje politike s ciljevima kojima se podupire zajednički prosperitet europskih poduzetnika, radnika i građana.

4.7. ADEME ( 21 ) procjenjuje da potencijal za stvaranje radnih mjesta u vezi s klimom u Europi iznosi od pet do šest milijuna mjesta do 2050., a prema Europskoj komisiji, do 2020. može se stvoriti tri milijuna radnih mjesta u sektoru obnovljive energije.

4.8. Udruga poslodavaca BDI u Njemačkoj najavljuje da bi se mogao postići cilj smanjenja od 80 % emisija CO 2 do 2050. kada bi svake godine na raspolaganju bilo 50 milijardi EUR.

4.9. Utvrđuje se povećanje broja radnih mjesta u ekvivalentu punog radnog vremena u području zelenog gospodarstva (od 2,8 milijuna 2000. na 4,2 milijuna 2014.). Određeni sektori vrlo su dinamični: obnovljivi izvori energije (milijun radnih mjesta stvoreno je od 2000.: + 182 %) ili gospodarenje otpadom (od 0,8 milijuna 2000. na 1,1 milijun 2014.: + 36 %).

4.10. Međutim, bitno je i da se MSP-ovi, kao i zadruge i najmanje organizacije, prisutne na svim lokalnim razinama, mogu uključiti u održive projekte te da im se sredstva prioritetno dodjeljuju. Stoga je potrebno zajamčiti da im pristup financiranju ne predstavlja prepreku ( 22 )

4.11. Osim toga, važno je usvojiti višerazinski pristup i povezati sve, javne i privatne, relevantne dionike tako da se potaknu i integriraju inicijative, planovi i djelovanja mreža regija, gradova i zajednica koje su uključene u borbu protiv klimatskih promjena i provedbu Pariškog sporazuma, kako je naveo Odbor regija u svojem nedavnom mišljenju ( 23 )

4.12. Naposljetku, u paktu za financiranje klimatskih mjera, koji treba angažirati sve snage i svu dobru volju i u javnom i u privatnom sektoru, u obzir se trebaju uzeti popratne mjere koje predlaže Komisija, kao što su, među ostalim, taksonomija (klasifikacija), obveza institucionalnih ulagača da imaju u vidu održivost, informiranje ulagača, ponovno kalibriranje vlastitih sredstava banaka, jačanje transparentnosti u pogledu objavljivanja informacija poduzeća ili oznake EU-a (što je predložio Europski parlament).

5. Različiti izvori financiranja i mjere koje je potrebno poduzeti

Preusmjeravanje (zeleno dodjeljivanje sredstava) i novi izvori financiranja

5.1. Komisija i Europski revizorski sud navode iste brojke i slažu se u pogledu potrebe za 1 115 milijardi EUR godišnje za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka.

5.2. U toj omotnici od 1 115 milijardi EUR za razdoblje 2021. – 2030. potrebno je razlikovati dvije kategorije projekata koji se trebaju financirati ( 24 ) — s jedne strane, projekti s povratom ulaganja na područjima djelovanja EIB-a i javnih razvojnih banaka (25), privatnih banaka, mirovinskih fondova, fondova za osiguranje ili državnih fondova, — s druge strane, projekti koji zahtijevaju javne subvencije, a koji se financiraju europskim doprinosima.

5.3. Riječ je o preusmjeravanju svih ili dijela aktualnih sredstava prema održivim ulaganjima, točnije o potrebi da se europski financijski okvir učini „zelenijim” te da se sredstva namijene borbi protiv učinaka klimatskih promjena. To se odnosi na sljedeća sredstva: — zajmove EIB-a: privatne banke mogle bi preko EIB-a financirati ulaganja koja su u skladu s taksonomijom (klasifikacijom) EU-a, — monetarno stvaranje ESB-a, uz usmjeravanje monetarne mase nastale iz kvantitativnog ublažavanja prema realnom i održivom gospodarstvu: 50 % kvantitativnog ublažavanja godišnje moglo bi stvoriti stotine milijardi eura svake godine, — udio od 40 % (umjesto trenutačnih 20 %) Europskog fonda za strateška ulaganja (EIB i Komisija) trebao bi biti namijenjen borbi protiv globalnog zagrijavanja i njegovih učinaka, uključujući društvenu i obrazovnu dimenziju, — EU mora pokazati ambicioznost koja je na razini izazova borbe protiv klimatskih promjena: prosječno 40 % njegovog proračuna mora se izdvojiti za taj cilj na području klime, a to se posebice odnosi na Europski kohezijski fond koji je samo 20 % svojih sredstava namijenio toj borbi u proračunu za razdoblje 2014. – 2020., — kao dodatak tim financiranjima, 3 % ulaganja mirovinskog fonda i fonda za osiguranje treba biti namijenjeno borbi protiv globalnog zagrijavanja.

5.4. Potrebno je uložiti posebne napore u području istraživanja i razvoja te stručnog osposobljavanja; samo u tu svrhu potrebno je izdvojiti 100 milijardi EUR godišnje. Odbor će pravodobno iznijeti prijedloge kako bi se odlučilo koje instrumente treba koristiti kako bi se dopunile tekuće i buduće potrebe za financiranjem za tu svrhu.

Mjere koje je potrebno poduzeti

5.5. Mnogi financijski instrumenti mogu se staviti na raspolaganje za borbu protiv klimatskih promjena, no financiranja će se ostvariti samo ako Europa bude imala koherentan plan s jasnim i dugoročnim smjerom ( 26 ) . U okviru tog plana potrebno je uzeti u obzir elemente navedene u nastavku.

5.5.1. Potrebno je uspostaviti jasan, čvrst i dugoročan okvir politike. Potrebno je pružiti sigurnost za planiranje i ulaganja jer ništa ne šteti zalaganjima više od nesigurnosti povezane sa stalnim promjenama kretanja u stvaranju politika.

5.5.2. Od siječnja 2018. EIB je postao najveći izdavatelj zelenih obveznica na svijetu. Ako želimo omogućiti da se zajamče uvjeti koji su još povoljniji promicateljima projekata u okviru pakta za financiranje klimatskih mjera, mogu se donijeti dvije mjere: — prvo bi trebalo proširiti „Junckerov plan” usmjeravajući se na te projekte, što bi EIB-u omogućilo da iskoristi jamstvo Europskog fonda za strateška ulaganja, — nadalje, EIB bi se mogao dodatno financirati preko ESB-a. EIB već ima pristup programu kupnje vrijednosnih papira ESB-a, no samo jednom vrlo ograničenom dijelu. Međutim, s obzirom na predviđene iznose, EIB bi se brzo susreo s problemom omjera vlastitih sredstava. Stoga je moguće zamisliti da EIB postane banka za održivi razvoj koja financira ponajprije energetsku tranziciju, mobilnost i inovacije u području okoliša, odričući se financiranja tradicionalnih projekata koji su obuhvaćeni većinom zajmova.

5.5.3. Potrebno je utvrditi sektore kojima bi ta sredstva najviše koristila i kojima i kojima bi najviše odgovarao omjer troškova i koristi u pogledu okoliša, građana, gospodarstva (energija, stanovanje, poljoprivreda, mobilnost, promet, recikliranje, voda itd.). Iako je potreban pravedan pristup mreži, treba uzeti u obzir činjenicu da su određeni sektori dovoljno isplativi i ne zahtijevaju više subvencija, kao što je, na primjer, sektor fotonaponskih sustava.

5.5.4. Potrebno je ojačati djelovanje EIB-a, ne samo količinski, nego i u smislu sposobnosti za preuzimanje više rizika. Na taj bi način EIB bio korisniji u borbi protiv klimatskih promjena, podupiranjem sektora u nastajanju, čak i onih manjih, kao i dodjelom milijardi eura fotonaponskoj industriji i klasičnoj vjetroenergiji, koje već u velikoj mjeri financira privatni sektor.

5.5.5. Sva financiranja, kako predlaže Komisija, trebaju biti u skladu sa zajedničkom taksonomijom (klasifikacijom) EU-a. EGSO se kao predstavnik civilnog društva treba uključiti u praktičnu razradu te klasifikacije.

5.5.6. Potrebno je u što većoj mjeri dati prednost modelu kružnog gospodarstva te poboljšati njegov regulatorni okvir. Kružno gospodarstvo mora omogućiti smanjenje ili čak zaustavljanje iskorištavanja prirodnih resursa recikliranjem predmeta (samo 3 % mobilnih telefona se reciklira, dok se drugi predmeti uopće ne recikliraju) i plemenitih metala. Ti metali, primjerice kobalt ili litij, koji se upotrebljavaju u izradi proizvoda budućnosti, dostupni su samo u malim količinama u usporedbi s predstojećim potrebama u pogledu elektrifikacije vozila i skladištenja električne energije općenito, s obzirom na to da je proizvodnja tih metala nerazmjerna novim potrebama.

5.5.7. Potrebno je također poticati ulaganja u energetsku učinkovitost zgrada, koje su odgovorne za 30 % emisija CO 2 (pogotovo jer je povrat ulaganja brz). Također, potrebno je dobro povezati električne vodove i cjevovode kako bi se postiglo integrirano europsko energetsko tržište povezano s Afrikom i Bliskim Istokom.

5.5.8. U interesu pravedne i socijalne tranzicije, kako je predviđeno Pariškim sporazumom i kako zagovara Institut Jacques Delors ( 27 ) , dio financiranja treba biti namijenjen fondu za prilagodbu za regije i radnike koji su pod utjecajem sektora u tranziciji. U tom smislu, bilo bi prikladno da znatan dio Europskog kohezijskog fonda za regije bude dodijeljen za klimatske ciljeve i njihove pozitivne društveno-gospodarske koristi. Fond za prilagodbu tranziciji trebat će i pružiti potporu radnicima u pogledu prekvalifikacije. Također treba predvidjeti promjene, a ne se s njima suočavati, dodjelom dijela proračunskih sredstava inovacijama te istraživanju i razvoju u sektorima utvrđenima kao prioritet.

5.5.9. U svaki sporazum o slobodnoj trgovini uz socijalne i okolišne odredbe treba uključiti obvezujuću odredbu kojom se preuzimaju obveze iz Pariškog sporazuma. (Svi potencijalni trgovinski partneri EU-a bili bi uključeni jer je 195 od 197 članova Ujedinjenih naroda potpisnik).

5.5.10 .Kako bi se istaknula iznimna politička važnost tih mjera, proračunska i financijska sredstva izdvojena na taj način treba upotrebljavati uz pomoć alata koji bi omogućio stvarnu i transparentnu vizualizaciju predmetnih sredstva.

5.5.11 .Osim toga, iako to nije izravno povezano s europskim fondom za financiranje klimatskih mjera, EU treba poštovati svoje međunarodne političke obveze (Konferencija Ujedinjenih naroda o klimi 2009.), koje uključuju prikupljanje 100 milijardi USD godišnje za financiranje borbe protiv klimatskih promjena u Africi i u sredozemnoj regiji do 2020.

Bruxelles, 17. listopada 2018. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf;

(2) Mišljenje EGSO-a „Višegodišnji financijski okvir”, točka 3.1.8 (usvojeno 19.9.2018., još nije objavljeno u Službenom listu).

(3) EGSO, „Prioriteti stručne skupine ECO za 2018. i nadalje”.

(4) OECD, Gospodarske posljedice klimatskih promjena, 2.9.2016.

(5) Europska komisija, Impact assessment accompanying the document “Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency (Procjena učinka priložena dokumentu „Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti” SWD(2016) 405 final/2 od 6.12.2016., slika 22. (scenarij EUCO30 – izvor: model PRIMES);

Revizorski sud, https://www.euractiv.fr/section/climat/news/la-cour-des-comptes-fustige-linefficacite-de-la-politique-climat-de-lue/.

(6) Ciscar, M., et al., Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project („Klimatski učinci u Europi – projekt PESETA II JRC-a”), 2014.

(7) https://www.pacte-climat.eu/en/the-first-signatories-of-the-call/.

(8) Mišljenje EGSO-a „Ulaganje u pametnu, inovativnu i održivu industriju” (SL C 227, 28.6.2018., str. 70.).

(9) Mišljenje EGSO-a „Europski stup socijalnih prava” (SL C 125, 21.4.2017., str. 10.).

(10) Mišljenje EGSO-a „Koalicija za ispunjavanje obveza proizašlih iz Pariškog sporazuma” (SL C 389, 21.10.2016., str. 20.).

(11) Izvješće od 4. svibnja 2018. [2018/2007(INI)] o održivom financiranju, izvjestiteljica: Molly Scott Cato.

(12) Mišljenje EGSO-a „Akcijski plan za održivo financiranje” (vidjeti stranicu 73 ovoga Službenog lista).

(13) Studija Jamesa Daniella, Institut za tehnologiju u Karlsruheu, travanj 2016.

(14) https://blogs.imf.org/2017/02/22/the-imfs-work-on-inequality-bridging-research-and-reality/

(15) Ciscar, M., et al., Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project („Klimatski učinci u Europi – projekt PESETA II JRC-a”), 2014.

(16) https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; MMF: Izvješće o globalnoj financijskoj stabilnosti, listopad 2018.

(17) Pour éviter le chaos climatique et financier („Izbjegavanje klimatskog i financijskog kaosa”; P. Larrouturou i Jouzel – izd. Odile Jacob).

(18) OECD-ov popis mjera potpore za fosilna goriva za 2015.

(19) Paul Polman, predsjednik uprave Unilevera i Jean-Pascal Tricoire, predsjednik uprave Schneider Electrica i predsjednik Globalnog pakta Francuske, povodom sastanka na vrhu Business & Climate: http://www.businessclimatesummit.com/summit/2015/press-room.

(20) Mišljenje EGSO-a „Financiranje europskog stupa socijalnih prava” (SL C 262, 25.7.2018., str. 1.).

(21) Francuska Agencija za okoliš i upravljanje energijom.

(22) Mišljenje EGSO-a „Razdoblje nakon Pariza” (SL C 487, 28.12.2016., str. 24.).

(23) Mišljenje OR-a „Financiranje borbe protiv klimatskih promjena: ključni alat za provedbu Pariškog sporazuma” (SL C 54, 13.2.2018., str. 9.).

(24) Prema riječima Philippea Maystadta, bivšeg predsjednika EIB-a

(25) KfW u Njemačkoj, CDC u Francuskoj, CDP u Italiji, ICO u Španjolskoj

(26) Jeffrey Sachs, savjetovanje EGSO-a od 18. svibnja 2018.

(27) http://institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/Pactesocialtransitionénergétique-FernandesPellerinCarlin-janvier18.pdf