Slijedom obveza preuzetih u akcijskom planu za kružno gospodarstvo Komisija je 2016. predložila niz ključnih inicijativa za podršku kružnom gospodarstvu. Tim je inicijativama obuhvaćen cijeli vrijednosni lanac, od proizvodnje do potrošnje, gospodarenja otpadom te uporabe sekundarnih sirovina. Prikazane su u nastavku kronološkim redoslijedom njihova dovršetka.

Brzo donošenje zakonodavnog paketa o otpadu ove godine posebno je važno za pokretanje ulaganja u veće i bolje recikliranje u cijelom EU-u. Komisija stoga poziva obje institucije da se usuglase do kraja 2017., u skladu sa zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2017., u kojoj je dogovoreno da su ti prijedlozi prioritet.

Međutim, za osiguravanje uspješnog prelaska na kružno gospodarstvo nužno je ulaganje napora u različitim područjima te on ne završava provedbom mjera koje je predvidjela Komisija. Brojni dionici iz javnog i privatnog sektora ostvaruju napredak u tom pogledu, čemu svjedoči primjerice i činjenica da se u sve većem broju država i regija EU-a razvijaju strategije za kružno gospodarstvo.

Prijelaz na gospodarstvo koje je u većoj mjeri kružno donosi izvrsne mogućnosti za Europu i njezine građane. To je važan dio naših napora za moderniziranje i pretvorbu europskoga gospodarstva kako bi ono postalo održivije. Taj se prelazak temelji na čvrstoj poslovnoj logici koja poduzećima omogućuje znatne gospodarske dobitke i povećanje konkurentnosti. U takvom se gospodarstvu ostvaruju važne uštede energije i koristi za okoliš. U njemu se na lokalnoj razini otvaraju radna mjesta te stvaraju prilike za socijalnu integraciju. Usko je povezano s ključnim prioritetima EU-a u pogledu zapošljavanja i rasta, ulaganja, socijalnih programa i industrijskih inovacija.

Paketom mjera za kružno gospodarstvo koji je Komisija donijela 2. prosinca 2015. ostvaren je važan zamah za prijelaz EU-a na gospodarstvo koje je u većoj mjeri kružno. Paket je uključivao zakonodavne prijedloge o otpadu s dugoročnim ciljevima za smanjenje odlaganja otpada na odlagališta te povećanje recikliranja i ponovne uporabe. Kako bi se zatvorio krug životnog vijeka proizvoda, u paket je uključen i akcijski plan za potporu kružnom gospodarstvu u svakoj fazi vrijednosnog lanca, od proizvodnje do potrošnje, popravka i ponovne proizvodnje, gospodarenja otpadom te vraćanja sekundarnih sirovina u gospodarstvo. Komisija se obvezala da će u tom pogledu tijekom svojeg tekućeg mandata poduzeti niz mjera.

Kako će prijedlog o gnojivima pridonijeti otvaranju radnih mjesta i poticanju inovacija? Kako je navedeno u procjeni učinka priloženoj zakonodavnom prijedlogu, moglo bi se otvoriti 120 000 radnih mjesta zahvaljujući recikliranju biootpada u organsko gnojivo. S obzirom na to da će se stvoriti ravnopravni uvjeti za tržišno nadmetanje za sektor gnojiva, MSP-ovima i poljoprivrednicima koji proizvode organske gnojidbene proizvode moći će pristupiti jedinstvenom tržištu te iskoristiti nove prilike. Svoje će proizvode moći nuditi široj skupini potrošača te se koristiti pogodnostima ekonomije razmjera nudeći proizvod s oznakom CE kao široko priznatim jamstvom kvalitete. Time će se dodatno potaknuti istraživanja, inovacije i ulaganja u kružno gospodarstvo, pridonijeti otvaranju radnih mjesta te stvarati vrijednost iz sekundarnih domaćih resursa.

Uvođenje sporazuma o inovacijama (svibanj 2016.)

Komisija je objavila poziv na iskaz interesa za „Sporazume o inovacijama za kružno gospodarstvo”, koji je bio otvoren između 26. svibnja i 15. rujna 2016. Poziv predstavlja pilot-projekt pokrenut kako bi se pomoglo inovatorima koji se suočavaju s regulatornim preprekama.

Cilj je sporazuma o inovacijama okupiti inovatore, nacionalna/regionalna/lokalna tijela i službe Komisije kako bi se razjasnile percipirane regulatorne prepreke za inovacije u propisima EU-a ili provedbenim mjerama države članice. Ako se potvrdi da u EU-u postoji zakonodavna prepreka, Komisija će razmotriti provođenje dodatne evaluacije, konzultacija i procjene učinka predmetne zakonodavne prepreke.

Dostavljena su 32 iskaza interesa iz 14 različitih država članica. Teme navedene u iskazima interesa uključuju npr. uočene regulatorne prepreke inovacijama u sektorima vodnog gospodarstva, otpada i energetike. Dva će sporazuma o inovacijama biti potpisana u prvom tromjesečju 2017.: u jednom će se razmotriti uočene zakonodavne prepreke u pogledu e-mobilnosti i recikliranja baterija; u drugome će se ispitati regulatorne prepreke u pogledu održivog pročišćavanja otpadnih voda primjenom inovativne tehnologije anaerobne obrade u membranskom bioreaktoru.

Ekološki dizajn (studeni 2016.)

Mogućnost da se proizvod popravi ili reciklira te da se njegovi sastavni dijelovi i materijali ponovno upotrijebe u velikoj mjeri ovisi o prvotnom dizajnu proizvoda. Nakon političkih rasprava o ekološkom dizajnu u travnju i listopadu 2016. Komisija je potvrdila važnost pametnog dizajna proizvoda i odlučila usmjeriti napore na skupine proizvoda s najvećim potencijalom u smislu uštede energije i resursa te dodatno pojačati dokaze radi poduzimanja regulatornih mjera. To je 30. studenoga 2016. dovelo do donošenja plana rada za ekološki dizajn u razdoblju 2016. – 2019. u okviru paketa „Čista energija za sve Europljane”. Novim planom rada lakše ćemo moći postići ciljeve EU-a u pogledu energetike i klime u okviru Pariškog sporazuma te do 2030. ostvariti uštedu energije usporedivu s godišnjom primarnom energetskom potrošnjom Švedske, a time otvoriti nova radna mjesta i potaknuti inovacije.

Ekološkim dizajnom također se znatno može pridonijeti gospodarstvu koje je u većoj mjeri kružno. Iako je kod dosadašnjih mjera za ekološki dizajn naglasak uglavnom bio na energetskoj učinkovitosti, u ovom se planu rada Komisija isto tako obvezala sustavnije istražiti mogućnost određivanja zahtjeva za proizvode koji su bitni za kružno gospodarstvo, kao što su trajnost, mogućnost popravka, mogućnost nadogradnje, dizajn za rastavljanje, informacije te lakoća ponovne uporabe i recikliranja. To će se poduzeti kako za nove skupine proizvoda tako i za revizije postojećih mjera za određene proizvode te će donijeti koristi u cijelom vrijednosnom lancu.

Planom rada utvrđuju se prioriteti za iduće godine u smislu novih skupina proizvoda koje treba istražiti te revizija postojećih uredaba o ekološkom dizajnu i označivanju energetske učinkovitosti. Komisija će isto tako pokrenuti posebnu studiju o proizvodima informacijske i komunikacijske tehnologije, uključujući pametne telefone, u cilju njihova mogućeg uključivanja u plan rada za ekološki dizajn.

Istovremeno je Komisija izradila obvezujuće zahtjeve za dizajn i označivanje proizvoda kako bi se rastavljanje, ponovna uporaba i recikliranje elektroničkih zaslona (npr. zaslona računala, televizora ili elektroničkih zaslona ugrađenih u druge proizvode) učinilo jednostavnijim i sigurnijim. Nacrt Uredbe sadržava zahtjeve kojima se olakšava recikliranje, kao što su izbjegavanje zavarivanja ili lijepljenja određenih sastavnih dijelova (npr. tiskanih pločica, kondenzatora, baterija i unutarnjih izvora napajanja), označivanje plastičnih dijelova te prisutnosti kadmija i žive.

Osim toga, nacrtom Uredbe zahtijeva se od proizvođača da pruže informacije namijenjene poduzećima za recikliranje, primjerice o tome gdje se nalaze plastični dijelovi koji sadržavaju bromirane usporivače gorenja. Tim bi se zahtjevima poboljšalo recikliranje zaslona, a time i pridonijelo postizanju ciljeva u pogledu recikliranja u skladu s Drektivom o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi.

Neposredno nakon donošenja akcijskog plana za kružno gospodarstvo Komisija je zatražila od europskih organizacija za normizaciju da razviju norme srodnih područja za trajnost, mogućnost ponovne uporabe te mogućnost recikliranja određenih proizvoda. Mnogim bi se proizvodima široke potrošnje i industrijskim proizvodima mogla povećati trajnost, mogućnost ponovne uporabe i mogućnost recikliranja da postoje odgovarajući parametri i norme.

Sve tri europske organizacije za normizaciju prihvatile su zahtjev Komisije te dostavile zajednički plan rada. Uspostavile su i zajedničku radnu skupinu koja će razviti oko 20 normi srodnih područja. Time će se olakšati donošenje odluke o tome koje bi obvezne zahtjeve trebalo razviti kako bi se povećalo učinkovito iskorištavanje resursa u proizvodima te smanjio otpad.

Rasipanje hrane (tijekom 2016.)

Rasipanje hrane ključno je područje u kružnom gospodarstvu te bi ga trebalo rješavati na brojnim razinama duž vrijednosnog lanca. Komisija je izvršila niz aktivnosti radi potpore borbi protiv rasipanja hrane te ostvarenju povezanog cilja održivog razvoja u tom području. Pokrenula je platformu dionika o sprječavanju rasipanja hrane, ostvarila napredak u razvoju metodologije EU-a za mjerenje opsega rasipanja hrane te pripremila smjernice EU-a kako bi se olakšalo doniranje hrane te iskorištavanje nekadašnjih prehrambenih proizvoda kao hrane za životinje.

Komisija je 1. kolovoza 2016. uspostavila platformu EU-a o gubitku i rasipanju hrane. Platforma će biti ključni forum na razini EU-a čija je namjena svim sudionicima pomoći pri utvrđivanju i provedbi mjera potrebnih da se u okviru ciljeva održivog razvoja ispuni obveza da se do 2030. upola smanji rasipanje hrane po glavi stanovnika. Ima 70 članova koji predstavljaju javna tijela (države članice, države EFTA-e, tijela EU-a i međunarodne organizacije) te sve sudionike u vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda, uključujući banke hrane i nevladine organizacije. Prvi sastanak platforme održan je 29. studenoga 2016. i na njemu se raspravljalo o ključnim očekivanim rezultatima akcijskog plana za kružno gospodarstvo u pogledu rasipanja hrane, uključujući glavne elemente koje treba razmotriti pri razvoju metodologije za dosljedno mjerenje opsega rasipanja hrane u cijelom EU-u. Tu će metodologiju države članice primjenjivati kako bi ispunile svoje obveze izvješćivanja o rasipanju hrane utvrđene zakonodavnim prijedlogom Komisije o reviziji Okvirne direktive o otpadu.