C 214/1

Obavijest Komisije

Smjernice za planove za oporavak i otpornost u kontekstu plana REPowerEU

(2022/C 214/01)

Od donošenja Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost (1) geopolitički kontekst znatno se promijenio. Ruska invazija na Ukrajinu drastično je utjecala na društvo i gospodarstvo Unije. Zbog tih je nezapamćenih geopolitičkih problema još važnije hitno smanjiti ovisnost EU-a o fosilnim gorivima, posebno onima koja se uvoze iz Rusije, među ostalim potpunom provedbom prijedlogâ iz paketa „Spremni za 55 %” i povećanjem upotrebe obnovljive energije te dodatnim povećanjem energetske učinkovitosti. Radi rješavanja tih pitanja i na zahtjev Europskog vijeća Komisija je 18. svibnja 2022. objavila plan REPowerEU kojim se utvrđuje zajedničko europsko djelovanje u tom području i nadopunjuju mjere koje su poduzete radi sigurnosti opskrbe i skladištenja energije. Konkretno, u planu REPowerEU predlaže se niz mjera za uštedu energije, diversifikaciju opskrbe i ubrzavanje prelaska Europe na čistu energiju.

— Ušteda energije može se ostvariti na razini kućanstava, zgrada, prometa i industrije te na razini energetskog sustava povećanjem energetske učinkovitosti.

— Diversifikacija opskrbe plinom može se postići povećanjem količine uvoza ukapljenog prirodnog plina i uvozom preko plinovoda od neruskih dobavljača te povećanjem proizvodnje biometana i vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora.

— Kako bi se ubrzao prelazak Europe na čistu energiju, potrebno je povećati udio obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora energije i poduzeti mjere za rješavanje infrastrukturnih i regulatornih uskih grla te nedostatka radne snage i vještina.

Ta tri skupa mjera podupiru se pametnim kombiniranjem ulaganja i reformi.

Mehanizam za oporavak i otpornost može imati važnu ulogu u mobilizaciji i upotrebi dostupnih resursa na razini Unije i nacionalnoj razini za postizanje ciljeva plana REPowerEU. Kako bi okvir Mehanizma za oporavak i otpornost bio što bolje opremljen za djelotvorno ostvarenje ciljeva plana REPowerEU, Komisija je predložila ciljanu izmjenu Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost kako bi se uzeo u obzir cilj plana REPowerEU („Komisijin Prijedlog uredbe o poglavljima o planu REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost”). Cilj je brzo pružiti potreban okvir kako bi se u najkraćem mogućem roku osigurala mobilizacija ulaganja i reforme kojima se jača energetska otpornost EU-a. U prijedlogu se utvrđuje poseban skup ciljeva plana REPowerEU kojima bi se trebala podupirati ulaganja i reforme koji će se uključiti u postojeće planove za oporavak i otpornost kao dio posebnih poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU. Osim toga, njime se omogućuju posebni izvori financiranja za relevantne mjere.

Načini sastavljanja poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU objašnjeni su u ovim Smjernicama. Smjernice su usmjerene na postupak izmjene postojećih planova, a smjernice iz siječnja 2021 (2). i dalje vrijede za pripremu planova za oporavak i otpornost općenito.

U dijelu I. ovih Smjernica objašnjena je pravna osnova za izmjenu donesenih planova za oporavak i otpornost. Dio II. odnosi se na pripremu i sadržaj poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU. U njemu se navode i informacije koje bi države članice trebale dostaviti Komisiji o razlozima, ciljevima i prirodi izmjena svojih planova za oporavak i otpornost.

Za pripremu izmjena planova za oporavak i otpornost s obzirom na poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU važno je istaknuti sljedeća načela:

— države članice trebale bi i dalje biti usredotočene na provedbu postojećih planova za oporavak i otpornost, kako bi omogućile napredak u postizanju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, s obzirom na njihovu važnost za brži oporavak od gospodarskih posljedica pandemije i povećanje otpornosti,

— stoga bi izmjena planova za oporavak i otpornost trebala biti opravdana i ograničena na situacije navedene u ovim Smjernicama kako bi se omogućilo brzo donošenje i mobilizacija dodatnih ulaganja i reformi,

— ambicije planova za oporavak i otpornost ne bi trebalo smanjivati, posebno ne u pogledu reformi koje se odnose na preporuke za pojedinu zemlju. Dodatna ulaganja i reforme koji se razmatraju za izmijenjene planove za oporavak i otpornost trebali bi biti usmjereni na ciljeve plana REPowerEU.

Sadržaj

DIO I.: OPĆI OKVIR ZA IZMJENU PLANOVA ZA OPORAVAK I OTPORNOST 3

Uvod 3

I. Financiranje isključivo za reforme i ulaganja uključene u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU 4

1. Članak 21.a – novi resursi za plan REPowerEU 4

A) Transferi iz fondova Europske unije na temelju članka 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama (EU) 2021/1060 („UZO”) 4

B) Dodijeljena sredstva iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj 6

II. Razlozi za izmjenu planova za oporavak i otpornost 7

1. Članak 14. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: revizija plana u svrhu podnošenja zahtjeva za zajam 7

2. Članak 18. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: ažuriranje plana 9

3. Članak 21. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: izmjena ili zamjena plana jer plan ili dio plana više nije moguće provesti zbog objektivnih okolnosti. 11

4. Pregled postupaka 13

5. Pregled mogućih izmjena planova 13

DIO II.: SMJERNICE ZA IZRADU I PRIKAZ DOPUNE 14

I. Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU 14

1. Pravna osnova i ciljevi plana REPowerEU 14

2. Sadržaj poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU 15

3. Ocjena poglavlja o planu REPowerEU 19

II. Opće smjernice za izmjenu planova za oporavak i otpornost 21

1. Ciljevi izmjena 21

A) Sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na gospodarsku i socijalnu situaciju/doprinos za šest stupova 22

B) Povezanost s preporukama za pojedine zemlje i europskim semestrom 22

C) Ukupni učinak plana za oporavak i otpornost 23

D) Koherentnost 23

E) Rodna ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve 23

F) Prekogranični i višedržavni projekti 23

G) Državne potpore 24

2. Opis promjena 24

A) Opis reformi i ulaganja 24

B) Zelena i digitalna dimenzija 25

C) Praćenje klimatskih mjera i digitalno označivanje 26

D) Načelo nenanošenja bitne štete 26

E) Otvorena strateška autonomija 27

F) Ključne etape, ciljne vrijednosti i vremenski okvir 28

G) Financiranje i troškovi 28

3. Komplementarnost i provedba planova za oporavak i otpornost 29

A) Usklađenost s drugim inicijativama 29

B) Komplementarnost financiranja 29

C) Izbjegavanje dvostrukog financiranja 29

D) Provedba 30

E) Postupak savjetovanja 30

F) Kontrole i revizija 31

G) Komunikacija 31

PRILOG: FINANCIJSKI INSTRUMENTI 32

DIO I.

OPĆI OKVIR ZA IZMJENU PLANOVA ZA OPORAVAK I OTPORNOST

Uvod

U skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost i Komisijinim prijedlogom izmjena te uredbe, države članice mogle bi predložiti izmjene prethodno donesenih planova za oporavak i otpornost za sljedeće potrebe:

— članak 21.a: kako bi iskoristile novu kategoriju bespovratne financijske potpore za plan REPowerEU,

— članak 21.b: kako bi iskoristile sredstva iz programâ podijeljenog upravljanja (fondovi u okviru Uredbe o zajedničkim odredbama i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj) za plan REPowerEU,

— članak 14. stavak 2.: revizija plana koji se prilaže zahtjevu za potporu u obliku zajma,

— članak 18. stavak 2.:ažuriranje plana kako bi se uzeo u obzir ažurirani maksimalni financijski doprinos prema izračunu iz članka 11. stavka 2.,

— članak 21.: izmjena plana ili podnošenje novog plana jer plan uključuje relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti koje više nije moguće postići zbog objektivnih okolnosti.

Države članice potiče se da svoje planove za oporavak i otpornost izmijene na temelju konsolidirane verzije svojeg početnog plana, koja bi trebala uključivati izmjene uvedene u fazi ocjenjivanja i biti u potpunosti usklađena s relevantnim provedbenim odlukama Vijeća. Pozivaju se države članice koje nisu konsolidirale početni plan da to učine prije njegove izmjene. Države članice trebale bi podnijeti izmijenjene planove u obliku dopune svojih konsolidiranih planova.

Svaka izmjena donesenih planova podrazumijeva novo ocjenjivanje u skladu s člankom 19. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Komisija će primijeniti relevantne kriterije za ocjenjivanje na cijeli plan za oporavak i otpornost, a cijelim planom smatra se prethodno doneseni plan za oporavak i otpornost te predložene izmjene.

Komisijinu pozitivnu ocjenu izmijenjenog plana zatim treba odobriti Vijeće donošenjem provedbene odluke Vijeća koju je predložila Komisija u skladu s člankom 20. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Zatim, prema potrebi, slijedi potpisivanje novog ili izmijenjenog sporazuma o financiranju i/ili zajmu između Komisije i dotične države članice te, prije plaćanja, potpisivanje operativnih aranžmana.

Pri podnošenju izmijenjenog plana za oporavak i otpornost dotična država članica trebala bi jasno navesti pravnu osnovu za predložene izmjene plana i obrazloženje koje je obvezno prema odgovarajućim člancima Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Zahtjev za izmjenu plana može se temeljiti na bilo kojoj od navedenih pravnih odredaba ili njihovoj kombinaciji.

Kako bi se postupak izmjene planova optimizirao, države članice pozivaju se da podnesu Komisiji sve predviđene izmjene svojeg plana u okviru jednog zahtjeva. Sporazumi o financiranju i/ili zajmu nakon izmjena plana na temelju kombinacije pravnih osnova (ako uključuju članak 18. stavak 2.) mogu se potpisivati od siječnja 2023.

Države članice pozivaju se da se prije podnošenja izmijenjenih planova za oporavak i otpornost uključe u neformalni dijalog sa službama Komisije. Cilj je tog dijaloga, slično onom prije podnošenja početnih planova za oporavak i otpornost, pomoći državama članicama u pripremi izmjena planova za oporavak i otpornost.

I. Financiranje isključivo za reforme i ulaganja uključene u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

1. Članak 21.a – novi resursi za plan REPowerEU

Komisijinim Prijedlogom uredbe o poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost uvodi se nova kategorija bespovratne financijske potpore. Ta se sredstva mogu upotrebljavati samo za financiranje reformi i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU iz članka 21.c stavka 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, kako je izmijenjena Komisijinim Prijedlogom (vidjeti poseban odjeljak u dijelu II.).

Države članice koje žele iskoristiti ta dodatna sredstva podnose planove za oporavak i otpornost (primjenjivo na države koje još nisu donijele planove) ili izmijenjene planove za oporavak i otpornost u skladu s Komisijinim Prijedlogom uredbe o poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost („Komisijin Prijedlog”). Države članice potiču se da podnesu zahtjev što prije nakon 30. lipnja 2022. kako bi se omogućilo brzo korištenje dostupnih sredstava za provedbu hitnih ciljeva plana REPowerEU te kako bi se olakšala isplata te dodatne financijske potpore. Rasporedi plaćanja obroka doprinosa u okviru plana REPowerEU bit će uključeni u rasporede plaćanja obroka doprinosa državama članicama za već prihvaćenu nepovratnu financijsku potporu i zajmove.

A) Transferi iz fondova Europske unije na temelju članka 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama (EU) 2021/1060 („UZO”)

U kontekstu Komisijina Prijedloga predložena je izmjena Uredbe o zajedničkim odredbama kako bi se uvela nova mogućnost prijenosa u Mehanizam za oporavak i otpornost. U skladu s novopredloženim člankom 26.a UZO-a države članice imaju mogućnost prijenosa do 7,5 % nacionalnih dodijeljenih sredstava iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama u Mehanizam za oporavak i otpornost (uz 5 % već predviđenih člankom 7. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost). Takvi prijenosi dodatna su opcija uz mogućnost prijenosa sredstava predviđenu člankom 26. UZO-a.

Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU i fondovi kohezijske politike imaju zajednički cilj podupiranja energetske tranzicije, što znači da se ulaganja u poticanje poboljšanja energetske učinkovitosti i daljnjeg razvoja korištenja obnovljivih izvora energije mogu podupirati u okviru obiju vrsta instrumenata. Kako bi se ojačale sinergije tih politika, državama članicama savjetuje se da financiraju ranija ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, koji traje do 2026., i da financiraju kasnija ulaganja u okviru fondova kohezijske politike, kojima se s obzirom na pravilo „N+3” mogu podupirati ulaganja do 2029. Predloženom izmjenom članka 21.b Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost utvrđuje se da će se prijenosima financirati nove mjere iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU. U tu će svrhu države članice morati dostaviti (izmijenjeni) plan za oporavak i otpornost koji uključuje poglavlje o planu REPowerEU u kojem se navode reforme i ulaganja koji će se podupirati. Država članica može na temelju članka 26.a prenijeti samo iznos koji je potreban za financiranje troškova novih reformi i ulaganja kako bi se osiguralo da se sredstvima u okviru podijeljenog upravljanja pruža potpora dodatnim mjerama i samo ako je država članica već zatražila prijenose iz tog posebnog fonda do gornje granice od 5 % utvrđene u članku 26.

Ulaganja u infrastrukturu i tehnologije sama po sebi nisu dovoljna da bi se osiguralo smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima. Sredstva bi se trebala namijeniti i za prekvalifikaciju i usavršavanje ljudi kako bi radna snaga stekla dodatne zelene vještine. To je u skladu s ciljem Europskog socijalnog fonda plus, čiji je cilj pružiti potporu državama članicama da stvore kvalificiranu i otpornu radnu snagu koja je spremna za budući svijet rada. S obzirom na navedeno sredstva prenesena iz Europskog socijalnog fonda plus trebala bi pridonijeti mjerama potpore za prekvalifikaciju i usavršavanje radne snage. Komisija će ocijeniti pružaju li mjere iz poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU znatan doprinos prekvalifikaciji radne snage u cilju stjecanja zelenih vještina.

Države članice mogu zatražiti takve prijenose u okviru svojih sporazuma o partnerstvu ili izmjena programa. Za zahtjeve za prijenos koji su podneseni u okviru izmjena programa mogu se prenijeti samo sredstva za buduće kalendarske godine. No to ne utječe na ukupni iznos koji se može prenijeti, a koji iznosi do 7,5 % početnih nacionalnih dodijeljenih sredstava.

Države članice trebale bi s Komisijom dogovoriti najbolju opciju na temelju napretka svojih sporazuma o partnerstvu i programa.

Ako je sporazum o partnerstvu već donesen, a jedan ili više programa još nisu doneseni, može se zatražiti samostalni prijenos obavješćivanjem Komisije o reviziji ograničenog skupa informacija iz sporazuma o partnerstvu (članak 11. stavak 1. točke (c), (e) i (h) Uredbe o zajedničkim odredbama odnosi se na iznose koje treba prenijeti i obrazloženje, raščlambu sredstava prema kategoriji regije te popis planiranih programa s dodijeljenim financijskim sredstvima po fondovima i odgovarajući nacionalni doprinos po kategoriji regije).

Ako je program već donesen, a potrebno ga je izmijeniti kako bi obuhvaćao takav prijenos, slijedit će se pojednostavnjeni postupak donošenja. Naime, suprotno uobičajenom postupku utvrđenom u članku 40. stavka 2. UZO-a, o izmjeni će se provesti savjetovanje s odborom za praćenje, ali njegova prethodna suglasnost nije potrebna.

Nadalje, Komisija će odobriti izmjenu programa u roku od mjesec dana od njezina podnošenja.

Sredstva po državi članici za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

Država članica Početna dodijeljena sredstva 2021.–2027. (milijuni EUR) Ukupna nacionalna dodijeljena sredstva Čl. 26.a – Maksimalni prijenos (7,5 %) EFRR ESF+ Kohezijski fond EFPRA BE 1 152 1 168 0 40 2 361 202 BG 5 741 2 625 1 266 85 9 718 732 CZ 10 426 2 701 6 365 30 19 523 1 485 DK 141 120 0 201 462 38 DE 10 913 6 527 0 212 17 652 1 384 EE 1 693 503 820 97 3 113 230 IE 396 508 0 142 1 046 89 EL 11 452 5 845 3 023 375 20 695 1 533 ES 23 540 11 153 0 1 120 35 814 2 654 FR 9 070 6 675 0 567 16 312 1 263 HR 5 356 1 983 1 182 244 8 764 653 IT 26 615 14 535 0 518 41 668 3 157 CY 467 222 178 38 906 67 LV 2 493 711 1 039 135 4 378 321 LT 3 464 1 136 1 419 61 6 081 457 LU 15 15 0 0 30 4 HU 13 360 5 507 2 602 38 21 507 1 629 MT 474 124 165 22 786 59 NL 506 414 0 98 1 018 97 AT 537 394 0 7 938 86 PL 47 417 14 913 9 283 512 72 125 5 413 PT 11 497 7 497 3 399 379 22 771 1 689 RO 17 070 8 239 3 538 162 29 009 2 191 SI 1 538 727 718 24 3 007 229 SK 8 117 2 404 1 613 15 12 150 926 FI 888 605 0 72 1 564 124 SE 863 707 0 116 1 685 144 EU27 215 021 97 958 36 610 5 310 355 083 26 869

B) Dodijeljena sredstva iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj

U skladu s Komisijinim Prijedlogom uredbe o poglavljima o planu REPowerEU države članice imaju mogućnost prenijeti dio sredstava dodijeljenih iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) u Mehanizam za oporavak i otpornost. U Uredbu (EU) 2021/2115 o strateškim planovima u okviru ZPP-a dodat će se poseban članak kako bi se uvela nova mogućnost prijenosa u Mehanizam za oporavak i otpornost. Države članice mogu odlučiti dodijeliti do 12,5 % početno dodijeljenih sredstava iz EPFRR-a za reforme i ulaganja uključene u poglavlja o planu REPowerEU. Države članice trebale bi iskoristiti ta dodijeljena sredstva u skladu s predloženom izmjenom Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost radi potpore mjerama za ulaganja u poljoprivredna gospodarstva u korist poljoprivrednika ili skupina poljoprivrednika, povećanje proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i održivog biometana, tj. proizvedenog iz organskog otpada, poljoprivrednih i šumskih ostataka te za povećanje energetske učinkovitosti smanjenjem upotrebe sintetskih gnojiva.

Kako bi mogle iskoristiti sredstva dodijeljena iz EPFRR-a, države članice dužne su dostaviti (izmijenjeni) plan za oporavak i otpornost, koji uključuje poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU i u kojem su navedene reforme i ulaganja koji se podupiru dodijeljenim sredstvima.

Države članice mogu zatražiti takvu dodjelu u okviru svojih strateških planova u okviru ZPP-a ili svojih izmjena. U tom bi smislu države članice trebale s Komisijom dogovoriti najbolju opciju na temelju napretka strateških planova u okviru ZPP-a. Takva se izmjena ne računa u najveći broj zahtjeva za izmjenu predviđen člankom 119. Stavkom 7.

Sredstva dodijeljena u skladu s člankom 81.a Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a trebala bi se utrošiti na mjere koje su kompatibilne i u sinergiji sa strateškim okvirom države članice za potporu poljoprivredi i ruralnim područjima te su usklađene s ciljevima strateških planova u okviru ZPP-a. Pri pripremi poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost trebalo bi se savjetovati s dionicima u postupku strateških planova u okviru ZPP-a. Predlaže se da se u postupak uključe ministarstva poljoprivrede i/ili upravljačka tijela zadužena za provedbu EPFRR-a jer imaju izravno iskustvo s tim projektima u okviru EPFRR-a.

Ako je strateški plan u okviru ZPP-a već donesen i potrebno ga je izmijeniti kako bi obuhvaćao takav prijenos, slijedit će se pojednostavnjeni postupak donošenja. Naime, suprotno uobičajenom postupku utvrđenom u članku 119. stavku 6. Uredbe (EU) 2021/2115 o strateškim planovima u okviru ZPP-a, Komisija odobrava ili odbija izmijenjeni strateški plan u okviru ZPP-a najkasnije mjesec dana nakon što je primila zahtjev. Tim kratkim rokovima za Komisijino odobrenje nastoji se osigurati da se provedbeni postupak u okviru strateškog planiranja ZPP-a nastavi prema planu i da se poljoprivrednicima pruži brza potpora u okviru ZPP-a i poglavlja Mehanizma za oporavak i otpornost koje se odnosi na plan REPowerEU.

Nadalje, financijska sredstva dodijeljena Mehanizmu za oporavak i otpornost bit će uključena u dodjelu minimalnih sredstava za intervencije koje se odnose na specifične ciljeve u području okoliša i klime iz članka 93. Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a.

Početna dodijeljena sredstva iz EPFRR-a (2023.–2027.) Čl. 81.a – maksimalni prijenos 12,5 % BE 414 51 BG 1 410 176 CZ 1 296 161 DK 380 47 DE 5 461 682 EE 440 55 IE 1 558 194 EL 2 785 348 ES 5 402 675 FR 7 297 912 HR 1 486 185 IT 6 750 843 CY 119 14 LV 587 73 LT 977 122 LU 62 7 HU 2 084 260 MT 100 12 NL 366 45 AT 2 600 325 PL 6 600 825 PT 2 703 337 RO 4 835 604 SI 551 68 SK 1 295 161 FI 1 772 221 SE 1 059 132 EU27 60 393 7 549

II. Razlozi za izmjenu planova za oporavak i otpornost

1. Članak 14. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: revizija plana u svrhu podnošenja zahtjeva za zajam

Za potporu novim reformama i ulaganjima predloženima u izmijenjenim planovima države članice i dalje mogu iskoristiti financijska sredstva po vrlo povoljnim uvjetima financiranja zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Države članice posebno se potiče da iskoriste taj znatan izvor financijskih sredstava koje Komisija može dodijeliti do kraja 2023. za financiranje dodatnih reformi i ulaganja kojima se ubrzava provedba ciljeva plana REPowerEU.

Krajnji rok za podnošenje svih zahtjeva za potporu u obliku zajma, uključujući one koji se dodjeljuju na temelju članka 14. stavka 6. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, je 31. kolovoza 2023., kako je utvrđeno u članku 14. stavku 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

A) Ocjenjivanje zahtjeva za potporu u obliku zajma

U skladu s člankom 14. stavkom 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost potpora u obliku zajma može se dodijeliti do 31. prosinca 2023. U skladu s time svi bi sporazumi o zajmu trebali stupiti na snagu do 31. prosinca 2023. Stoga bi prije tog datuma Komisija i dotične države članice trebale potpisati sporazume o zajmu te bi Komisija trebala dobiti pravna mišljenja kojima se potvrđuje da su ispunjeni svi ustavni i pravni zahtjevi povezani sa stupanjem na snagu tih sporazuma.

Zahtjev za potporu u obliku zajma trebao bi biti pomno obrazložen i, među ostalim, sadržavati:

— obrazloženje većih financijskih potreba,

— popis dodatnih reformi i ulaganja s odgovarajućim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima,

— procjene troškova za revidirane planove za oporavak i otpornost.

Veće financijske potrebe mogu nastati kad:

— dotična država članica predloži dodatne reforme i ulaganja,

— dotična država članica zbog smanjenja svojeg maksimalnog financijskog doprinosa izmijeni svoj plan za oporavak i otpornost s ciljem da neke mjere preusmjeri s bespovratnih sredstava na zajmove da se ne bi smanjila ukupna ambicija plana.

Ako država članica zatraži zajam samo za financiranje mjera kojima se provode ciljevi plana REPowerEU, navedene informacije trebalo bi uključiti u poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU (vidjeti dio II. odjeljak I. o poglavlju koje se odnosi na plan REPowerEU).

Na temelju tih informacija Komisija će ocijeniti zahtjeve za potporu u obliku zajma pojedinačno za svaku državu članicu. Komisija će pri ocjenjivanju razmotriti doprinos dodatnog financiranja ciljevima Mehanizma za oporavak i otpornost te, osobito, svladavaju li se dodatnim mjerama koje će se podupirati zajmovima izazovi utvrđeni u preporukama za pojedine zemlje za 2022. i ciljevima plana REPowerEU.

B) Iznimne okolnosti na temelju članka 14. stavka 6. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost

U iznimnim okolnostima i ovisno o raspoloživosti sredstava iznos potpore u obliku zajma može se povećati za više od 6,8 % BND-a u skladu s člankom 14. stavkom 6. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Na temelju Komisijina Prijedloga pri primjeni tog članka Komisija i Vijeće razmatraju potrebe države članice koja podnosi zahtjev i zahtjeve za potporu u obliku zajma u skladu s ovom Uredbom koje su druge države članice već podnijele ili će podnijeti, primjenjujući pritom načela jednakog postupanja, solidarnosti, proporcionalnosti i transparentnosti, slično praksi koju Komisija primjenjuje kada državama članicama raspodjeljuje ukupan iznos zajmova raspoloživ u okviru instrumenta SURE.

Kako bi se olakšala pravilna obrada zahtjeva za potporu u obliku zajma iznad 6,8 %, države članice pozivaju se da što prije, a najkasnije 30 dana nakon stupanja na snagu Uredbe o poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost, priopće svoju namjeru uzimanja zajma.

C) Dodatni podaci o zajmovima

Uvjeti financiranja za zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost vrlo su povoljni jer izdanja EU-a imaju visok rejting i za njima postoji velika potražnja ulagatelja. Sporazumima o zajmu sklopljenima između država članica i Komisije propisano je da će amortizirana otplata glavnice početi tek nakon razdoblja odgode od 10 godina, što državama članicama omogućuje da prije početka otplate ostvare korist od rasta potaknutog reformama i ulaganjima. Nakon početnog razdoblja odgode države članice morat će godišnje otplaćivati 5 % isplaćenog iznosa. Ti će se uvjeti provoditi na isti način za sve države članice koje dobiju zajam u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost.

Komisija je u srpnju 2021. objavila Odluku kojom se utvrđuje na koji se način troškovi nastali za skup sredstava instrumenta NextGenerationEU dodjeljuju državama članicama koje dobivaju zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (3). Relevantni troškovi dodjeljuju se državama članicama koje su se zadužile na temelju njihova relativnog udjela primljene financijske potpore. Tom metodologijom za raspodjelu troškova i njezinom provedbom osigurat će se objektivna, pravedna i jasno dokumentirana osnova za izračun i raspodjelu pripadajućeg udjela troškova državama članicama koje dobivaju zajmove u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Prednosti tih povoljnih uvjeta financiranja prenose se državama članicama koje dobivaju zajmove iz Mehanizma za oporavak i otpornost (4).

2. Članak 18. stavak 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: ažuriranje plana

U skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost države članice mogu i ažurirati svoje planove za oporavak i otpornost kako bi se uzeo u obzir ažurirani maksimalni financijski doprinos prema izračunu iz članka 11. stavka 2. Komisija će ažurirati konačni maksimalni doprinos do 30. lipnja 2022. Nakon ažuriranja države članice imat će mogućnost dostaviti ažurirani plan u skladu s člankom 18. stavkom 2. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Načini ažuriranja planova i očekivani opseg izmjena ovise o prirodi promjene konačne dodjele (tj. o korekciji naviše ili naniže).

Kako bi se uzelo u obzir ažuriranje maksimalnog financijskog doprinosa i zakonito dodijelio iznos koji odgovara 30 % financijskog doprinosa izračunanog u skladu s Prilogom III. Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost, sporazum o financiranju trebalo bi izmijeniti 2023. Važno je napomenuti da se sva sredstva moraju dodijeliti do 31. prosinca 2023. Stoga bi pri pripremi zahtjeva za ažuriranje svojih planova države članice trebale predvidjeti dovoljno vremena za Komisijinu ocjenu i postupak odobravanja Vijeća.

Neovisno o tome odluči li država članica izmijeniti plan za oporavak i otpornost, novi maksimalni financijski doprinos morat će se uključiti u novu provedbenu odluku Vijeća, pri čemu će se profil plaćanja prilagoditi kako bi se uzele u obzir promjene maksimalnog financijskog doprinosa. Točne načine prilagodbe profila plaćanja države članice i Komisija morat će bilateralno utvrditi.

A) Korekcija naviše

Države članice kojima je odobren veći maksimalni financijski doprinos snažno se potiče da u potpunosti iskoriste raspoloživa dodatna financijska sredstva predlaganjem relevantnih novih reformi i ulaganja ili proširenjem već predviđenih reformi i ulaganja. Važno je napomenuti da bi novopredložene mjere trebale pridonositi ciljevima plana REPowerEU. Kako bi se iskoristio puni maksimalni financijski doprinos, procijenjeni troškovi tih novih reformi i ulaganja s odgovarajućim dodatnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima trebali bi barem odgovarati razlici između procijenjenih troškova prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost i novog maksimalnog financijskog doprinosa.

Važno je napomenuti da se, s obzirom na to da se Mehanizam za oporavak i otpornost temelji na uspješnosti, dodatni iznos koji proizlazi iz korekcije financijskog doprinosa naviše ne može upotrijebiti da bi se nadoknadilo povećanje procijenjenih troškova mjera uključenih u već donesene planove za oporavak i otpornost. Ocjena procjene troškova provedena je u okviru ocjene početnih planova za oporavak i otpornost. Nadalje, ako država članica odluči da neće iskoristiti povećanje maksimalnog financijskog doprinosa, nije potrebno ažurirati plan ni provedbenu odluku Vijeća.

Naposljetku, nekoliko je država članica pripremilo svoje izvorne planove za oporavak i otpornost s procijenjenim ukupnim troškovima koji premašuju početni maksimalni financijski doprinos jer su očekivale korekciju naviše tog doprinosa. Ako su njihovi ažurirani doprinosi i dalje u okviru procijenjenih ukupnih troškova već odobrenih planova za oporavak i otpornost, te države članice mogu iskoristiti dodatna financijska sredstva bez ažuriranja planova za oporavak i otpornost.

B) Korekcija naniže

Čak i ako se njihov konačan maksimalni financijski doprinos smanji, države članice potiču se da nastave provoditi donesene planove za oporavak i otpornost oslanjajući se na alternativne izvore financiranja. S obzirom na važnost reformi i ulaganja uključenih u planove za oporavak i otpornost za svladavanje izazova s kojima se suočavaju države članice, njihova bi provedba trebala ostati jedan od glavnih prioriteta. Ako država članica ipak želi prilagoditi plan ulaganja ili reformi svojeg plana za oporavak i otpornost, ona mora podnijeti ažurirani plan.

Korekcija konačnog maksimalnog financijskog doprinosa naniže ne opravdava smanjenje reformi ili njihovo uklanjanje iz planova. Zapravo reforme imaju malo povezanih troškova ili ih uopće nemaju te kao takve nisu povezane s iznosom maksimalnog financijskog doprinosa. Nadalje, revidirani plan i dalje treba ispunjavati sve kriterije za ocjenjivanje, a osobito obuhvatiti sve ili znatan dio preporuka za pojedinu zemlju.

Kako bi se nadoknadio smanjeni maksimalni financijski doprinos i postigli ciljevi plana REPowerEU, države članice s korekcijom naniže potiče se da, uz oslanjanje na nacionalna sredstva, iskoriste sljedeće mogućnosti:

— zahtjev za potporu u obliku zajma u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost,

— prijenosi iz kohezijske politike kako je utvrđeno u članku 26. Uredbe o zajedničkim odredbama i članku 7. stavku 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost,

— preusmjeravanje ulaganja koja će biti provedena do kraja 2023. iz Mehanizma za oporavak i otpornost u europske strukturne i investicijske fondove za programsko razdoblje 2014.–2020., među ostalim u okviru inicijative REACT-EU, u skladu s pravilom „N+3”,

— preusmjeravanje nekih ulaganja planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u programe kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027.

Zajmovi za nadoknadu korekcije naniže

Kako je prethodno navedeno, države članice mogu zatražiti zajmove do 31. kolovoza 2023. Jedna je od mogućnosti za nadoknadu smanjenog maksimalnog financijskog doprinosa i postizanje novih ciljeva plana REPowerEU da dotična država članica uzme zajam. U tom se scenariju primjenjuju uvjeti iz članka 14. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Država članica trebala bi u revidiranom planu za oporavak i otpornost jasno navesti koje se reforme i ulaganja preusmjeravaju s financijskog doprinosa (tj. bespovratnih sredstava) na zajmove.

Prijenosi iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama u Mehanizam za oporavak i otpornost u skladu s člankom 26. Uredbe o zajedničkim odredbama

Člankom 7. stavkom 1. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost državama članicama omogućeno je da sredstva dodijeljena u okviru podijeljenog upravljanja prenesu u Mehanizam za oporavak i otpornost, konkretno putem fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama. U skladu s člankom 26. Uredbe o zajedničkim odredbama (UZO, Uredba (EU) 2021/1060) do 5 % sredstava iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama za proračunsko razdoblje 2021.–2027. može se prenijeti u druge instrumente EU-a isključivo u korist dotičnih država članica, što znači da već izvršeni prijenosi u druge instrumente (npr. Erasmus+) smanjuju maksimalni iznos koji se može prenijeti u Mehanizam za oporavak i otpornost. Ta bi odredba mogla omogućiti državama članicama da povećaju sredstva koja su im dostupna u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, čime bi se mogla nadoknaditi korekcija konačnog maksimalnog financijskog doprinosa naniže.

Države članice mogu zatražiti takve prijenose u okviru svojih sporazuma o partnerstvu ili u okviru izmjena programa odnosno, ako je sporazum o partnerstvu odobren, a jedan ili više programa još nisu doneseni, obavješćivanjem o reviziji određenih ograničenih informacija u okviru sporazuma o partnerstvu. Države članice koje žele iskoristiti tu mogućnost trebale bi raspraviti s Komisijom za što se odlučiti na temelju napretka njihova sporazuma o partnerstvu i njihovih programa. Na temelju članka 26. stavka 3. UZO-a, zahtjevi za takav prijenos na temelju izmjene programa propisno se obrazlažu s obzirom na komplementarnost i učinak koji treba postići.

U obrazloženju koje je potrebno dostaviti za takav prijenos države članice mogu se osloniti na činjenicu da bi, općenito, reforme i ulaganja u okviru planova za oporavak i otpornost, koje će takvi prijenosi omogućiti, trebali i pozitivno pridonijeti postizanju ciljeva kohezijske politike. Na primjer, mnogi planovi za oporavak i otpornost uključuju reforme za poboljšanje djelotvornosti javne uprave ili reforme javne nabave koje će pomoći povećati djelotvornost ulaganja država članica u okviru fondova kohezijske politike.

Ta mogućnost prijenosa do 5 % na temelju članka 26. UZO-a može se iskoristiti za nadoknadu smanjenja dodjele u pogledu bilo koje mjere iz postojećeg plana za oporavak i otpornost. Može se upotrijebiti i za reforme i ulaganja iz poglavlja koja se odnosi na plan REPowerEU. To treba razlikovati od mogućnosti prijenosa do 7,5 % u skladu s novopredloženim člankom 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama ako se prenesena sredstva mogu upotrijebiti isključivo za reforme i ulaganja uključena u poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU i koja se mogu zatražiti samo ako je država članica već zatražila prijenose iz tog posebnog fonda do gornje granice od 5 % utvrđene u članku 26. Uredbe o zajedničkim odredbama.

Preusmjeravanje nekih ulaganja planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u programe za razdoblje 2014.–2020.

Države članice čiji će se maksimalni financijski doprinos iz Mehanizma za oporavak i otpornost smanjiti i koje imaju neiskorištena kohezijska sredstva mogu dio svojih ulaganja iz plana za oporavak i otpornost preusmjeriti u kohezijske programe za razdoblje 2014.–2020. Konkretno, s obzirom na dodatna sredstva predviđena u okviru inicijative REACT EU, mnoge države članice i dalje mogu dodavati nove projekte u programe ako su oni u skladu s prioritetima postojećih programa kako bi se osigurala potpuna apsorpcija sredstava. Osim toga, ta ulaganja moraju biti u skladu s pravilima kohezijske politike, uključujući pravila o prihvatljivosti koja se odnose na zakonitost i pravilnost. Projekti moraju biti dovršeni i funkcionalni u trenutku zaključenja programa, odnosno 15. veljače 2025. Važno je napomenuti da ulaganja koja su preusmjerena iz plana za oporavak i otpornost u kohezijske programe ne bi trebala biti povezana s ključnim etapama i ciljnim vrijednostima uključenima u prethodno podnesen zahtjev za plaćanje.

Mora se poštovati krajnji rok za prihvatljive rashode u okviru kohezijskih programa za razdoblje 2014.–2020., a to je 31. prosinca 2023. To u praksi znači da će se ulaganja u okviru programâ za razdoblje 2014.–2020. nadoknaditi ako su prihvatljivi rashodi nastali prije kraja 2023. U tom kontekstu, svaki zahtjev za plaćanje podnesen Komisiji u okviru programâ može se odnositi na bilo koju fazu provedbe određenog ulaganja, uključujući početnu fazu. No operacije moraju biti dovršene u trenutku zaključenja, osim ako se postupno uvode u kohezijsku politiku za razdoblje 2021.–2027. Ulaganja u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost koja su u ranoj fazi provedbe (npr. objava poziva na podnošenje prijedloga ili odabir korisnika) vjerojatno neće biti dovoljno razvijena da se preusmjere u programe za razdoblje 2014.–2020. Države članice pozivaju se da se usredotoče na ona ulaganja u kojima su završene rane faze provedbe i u kojima je počela konkretna provedba, koja uključuje plaćanja relevantnim korisnicima ili ugovarateljima.

Preusmjeravanje nekih ulaganja planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u kohezijske programe za razdoblje 2021.–2027.

Programi kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. nude dovoljno prostora u financijskom i vremenskom smislu da se njima obuhvate ulaganja prvotno planiranih u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. U tom kontekstu treba imati na umu sljedeća pravila:

— preneseni projekti moraju biti u skladu s pravilima kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027 koja se odnose na prihvatljivost i drugim njezinim pravilima te biti obuhvaćeni područjem primjene programa u okviru kojeg će se financirati,

— takvi prijenosi ne smiju dovesti do neispunjavanja zahtjeva u pogledu tematske koncentracije ili klimatskih ciljeva u okviru kohezijske politike,

— prema članku 63. stavku 6. Uredbe 2021/1060 (Uredba o zajedničkim odredbama, UZO), operacije se ne odabiru za potporu fondova ako su fizički završene ili u cijelosti provedene prije podnošenja zahtjeva za financiranje u okviru programa, neovisno o tome jesu li izvršena sva povezana plaćanja.

3. Članak 21. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost: izmjena ili zamjena plana jer plan ili dio plana više nije moguće provesti zbog objektivnih okolnosti.

Ako zbog objektivnih okolnosti država članica više ne može ostvariti jednu ili više ključnih etapa ili ciljnih vrijednosti, ona može Komisiji dostaviti obrazloženi zahtjev za izmjenu svojeg plana za oporavak i otpornost. Komisija će svaki obrazloženi zahtjev ocjenjivati zasebno. Države članice pozivaju se da prije službenog podnošenja stupe u neformalni dijalog sa službama Komisije, prije svega kako bi se postigao zajednički dogovor o praktičnim aspektima tog postupka.

Pri predlaganju izmjene ili dostavljanju novog plana na temelju članka 21. države članice trebale bi obrazložiti sljedeća tri elementa:

1) konkretne mjere koje se više ne mogu ostvariti,

2) objektivne okolnosti,

3) izravnu povezanost predloženih promjena i objektivnih okolnosti.

Prvo, država članica trebala bi obrazložiti zašto se doneseni Mehanizam za oporavak i otpornost više ne može provesti:

— djelomično ili u potpunosti,

— u vremenskom okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (do 2026.) ili uopće, čak ni sa zakašnjenjem.

Drugo, dotična država članica trebala bi obrazložiti kako nemogućnost provedbe (dijela) plana proizlazi iz objektivnih okolnosti. Bitno je da se relevantne objektivne okolnosti dobro potkrijepe dokazima i dokumentiraju. Pri ocjenjivanju obrazloženja države članice Komisija će posebno uzeti u obzir:

— predvidljivost okolnosti: jesu li objektivne okolnosti bile prisutne ili su se mogle razumno predvidjeti u trenutku donošenja plana za oporavak i otpornost,

— dostupnost alternativnih rješenja: postoje li alternativne mjere koje bi dotična država članica mogla razumno poduzeti kako bi ipak provela relevantne mjere bez njihove izmjene,

— odgovornost države članice: je li dotična država članica prvenstveno odgovorna za nastanak objektivnih okolnosti na koje se poziva.

Treće, dotična država članica trebala bi dostaviti popis mjera koje treba izmijeniti, opis točnih predloženih promjena i objašnjenje izravne povezanosti predloženih promjena i učinka objektivnih okolnosti na koje se poziva kako bi opravdala izmjenu.

Predložene promjene ne bi trebale utjecati na razinu ambicije početnog plana. Nadalje, mjere koje zamjenjuju mjere koje se smatraju neostvarivima trebale bi pridonositi, u mjeri u kojoj je to moguće, ciljevima plana REPowerEU (npr. prelazak s plinskih bojlera na toplinske crpke).

Zahtjev povezan s rastom cijena konkretnih ulaganja

Prvo, valja podsjetiti da je Mehanizam za oporavak i otpornost instrument koji se temelji na uspješnosti. Troškove plana procijenile su države članice te su one dobile maksimalan iznos dodijeljenih sredstava bespovratne potpore ako su ti troškovi bili jednaki tom maksimalnom iznosu ili veći od njega.

Drugo, treba isto tako istaknuti da su države članice u svoje troškove u određenoj mjeri uključile inflaciju i svoja očekivanja za buduću inflaciju. Pretpostavke o inflaciji, ako su ih države članice navele, obično su se primjenjivale za svaku mjeru pojedinačno. Komisija je ocijenila te pretpostavke u okviru ocjene vjerodostojnosti i opravdanosti procijenjenih troškova nakon vrlo detaljne razmjene informacija s državama članicama o pretpostavkama upotrijebljenima za svaku reformu i ulaganje.

Međutim, ruska agresija na Ukrajinu drastično je utjecala na cijene energije, građevinskog materijala i energije. To je dodatno opteretilo globalne lance opskrbe. Ozbiljnost tih događaja nije se mogla predvidjeti u trenutku uspostave Mehanizma niti u trenutku kada je većina država članica dostavila svoje planove za oporavak i otpornost. Ta kretanja mogu izravno utjecati na provedbu određenih ulaganja iz planova za oporavak i otpornost te se na njih može pozvati kao na objektivne okolnosti, na kojima se temelji zahtjev na temelju članka 21.

Ako se zbog znatnog povećanja troškova za određenu mjeru povezana ključna etapa ili ciljna vrijednost više ne može ostvariti, država članica može zatražiti izmjenu povezane ključne etape ili ciljne vrijednosti. Zahtjev bi trebalo podrobno obrazložiti. Države članice trebale bi dostaviti dokaze o izravnom učinku na mjere koje žele revidirati. Tim povećanjem troškova ne bi se mogla opravdati ni izmjena ulaganja na koja ne utječu izravno cijene sirovina (npr. kupnja medicinske opreme ili bespovratna sredstva za istraživanje za studije o socijalnom stanovanju) ili znatna ograničenja u lancu opskrbe.

Taj porast cijena ne može biti objektivna okolnost za reviziju reformi jer reforme općenito ne ovise o troškovima. Osim toga, nijedan zahtjev za izmjene ne bi smio ugroziti opću provedbu planova za oporavak i otpornost.

4. Pregled postupaka

U tablici u nastavku prikazan je pregled postupaka koji se primjenjuju na sve odgovarajuće prethodno opisane scenarije.

Scenarij Potreba za izmijenjenim planom za oporavak i otpornost ili dopunom Dodatna financijska sredstva za REPowerEU Država članica prenosi sredstva u skladu s člankom 26. i člankom 26.a UZO-a ili člankom 81.a Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a. Da Država članica želi iskoristiti doprinos na temelju plana REPowerEU iz članka 21.a Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Da Ažuriranje maksimalnog financijskog doprinosa naviše Povećanje maksimalnog financijskog doprinosa iznad procijenjenih troškova prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost; država članica želi ga iskoristiti. Da Povećanje maksimalnog financijskog doprinosa u okviru procijenjenih troškova prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost; država članica želi ga iskoristiti. Ne Država članica ne želi iskoristiti povećanje. Ne Ažuriranje maksimalnog financijskog doprinosa naniže Država članica nadoknađuje smanjenje nacionalnim sredstvima. Ne Država članica želi ažurirati plan kako bi ga uskladila s manjim maksimalnim financijskim doprinosom. Da Država članica uzima zajam kako bi nadoknadila smanjenje. Da Država članica nadoknađuje smanjenje prijenosom (najviše 5 %) iz fondova obuhvaćenih Uredbom o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021.–2027. (članak 26. UZO-a). Da Država članica nadoknađuje smanjenje premještanjem niza ulaganja iz kohezijskih programa za razdoblje 2014.–2020. Da

5. Pregled mogućih izmjena planova

Očekuje se da će se izmjene početnih planova u nekim slučajevima temeljiti na najmanje dvije, a ponekad i tri pravne osnove, podnesene u jednoj dopuni. U tablici u nastavku sažet je primjenjivi postupak. Treba napomenuti da će se u svakom scenariju u nastavku primjenjivati i obveza podnošenja poglavlja koje se odnosi na plana REPowerEU u skladu s člankom 21.c Komisijina Prijedloga.

Scenarij Pravna osnova Mehanizma za oporavak i otpornost Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i korištenje doprinosa iz članka 21.a Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Članak 18. Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i korištenje dodatne potpore u obliku zajma. Članak 14. Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU i prenosi sredstva Unije u skladu s člankom 26. i člankom 26.a Uredbe o zajedničkim odredbama i člankom 81.a Uredbe o strateškim planovima u okviru ZPP-a. Članak 18. Država članica predlaže dodatne mjere za postizanje ciljeva plana REPowerEU te ostvarivanje koristi od korekcije maksimalnog financijskog doprinosa naviše i dodatne potpore u obliku zajma. Članci 14., 18. Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost kako bi zatražila zajam za: — nadoknadu korekcije maksimalnog financijskog doprinosa naniže, — i financiranje dodatnih mjera za postizanje ciljeva plana REPowerEU. Članci 14., 18. Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost predlaganjem dodatnih mjera kojima se postižu ciljevi plana REPowerEU i time: — iskorištava korekciju maksimalnog financijskog doprinosa naviše, — odgovara na objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera. Članci 18., 21. Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost predlaganjem dodatnih mjera za postizanje ciljeva plana REPowerEU i zamjenom postojećih kako bi: — iskoristila dodatnu potporu u obliku zajma, — uzela u obzir objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera. Članci 14., 21. Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost predlaganjem dodatnih mjera za postizanje ciljeva plana REPowerEU i zamjenom postojećih kako bi: — iskoristila korekciju maksimalnog financijskog doprinosa naviše, — iskoristila dodatnu potporu u obliku zajma, — odgovorila na objektivnu promjenu okolnosti koja onemogućava provedbu nekih mjera. Članci 14., 18., 21. Država članica mijenja plan za oporavak i otpornost kako bi uzela u obzir objektivnu promjenu okolnosti koja je onemogućava u provedbi nekih mjera prilagodbom zahvaćenih mjera novim izazovima. Članak 21.

DIO II.

SMJERNICE ZA IZRADU I PRIKAZ DOPUNE

U ovom su odjeljku navedene opće smjernice za izradu i prikaz dopune donesenom planu za oporavak i otpornost, uključujući pripremu poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU. U cijelom ovom dijelu pojam „izmjena” upotrebljava se za sve promjene donesenog plana za oporavak i otpornost, neovisno o pravnoj osnovi. Pri izmjeni svojih planova države članice trebale bi dostaviti dokaze povezane s kriterijima za ocjenjivanje utvrđenima u Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost te ažurirane informacije iz članaka 18. i 21.c Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Opseg novih dostavljenih informacija trebao bi biti razmjeran promjenama predloženima u dopuni. Ako predložene promjene ne utječu na odjeljak, nije potrebno ispuniti povezani dio predloška. Podnošenje poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU može se usporediti s dodatnom komponentom za te namjenske reforme i ulaganja. Neće biti potrebno restrukturirati već doneseni plan i trebalo bi izbjegavati ponavljanja. Objašnjenja povezana s postojećim mjerama koje se podupiru iz Mehanizma za oporavak i otpornost te mjerama koje nisu obuhvaćene Mehanizmom za oporavak i otpornost mogu se ograničiti na nužni minimum kako je dodatno pojašnjeno u nastavku.

Dio II. podijeljen je u dva glavna odjeljka: prvi sadržava smjernice za pripremu poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU, a drugi smjernice za informacije koje bi trebalo dostaviti u okviru opće izmjene planova za oporavak i otpornost.

I. Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU

1. Pravna osnova i ciljevi plana REPowerEU

Komisijinim prijedlogom uredbe o poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU u planovima za oporavak i otpornost odgovarajući se pravni okvir nastoji bolje prilagoditi ostvarivanju ciljeva plana REPowerEU. U članku 21.c stavku 1., kako je predložen, utvrđuje se skup ciljeva plana REPowerEU.

Kako bi se postigli ciljevi plana REPowerEU, države članice koje odluče izmijeniti svoje planove za oporavak i otpornost istodobno dostavljaju poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU. Dostavljanje poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU može se kombinirati s drugim vrstama izmjena plana za oporavak i otpornost, kako je objašnjeno u dijelu I.

Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU trebalo bi sadržavati kratak pregled svih reformi i ulaganja koje država članica treba provesti kako bi ispunila ciljeve plana REPowerEU. U praksi poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU može biti posebna komponenta plana za oporavak i otpornost. Osim uključivanja poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU kao posebne komponente plana za oporavak i otpornost, izmjeni plana za oporavak i otpornost trebalo bi priložiti i druge informacije koje se zahtijevaju člancima 18. i 21.c, kako su predloženi, koje su navedene u odjeljcima I.2. i II. u nastavku.

2. Sadržaj poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

A) Reforme i ulaganja koji se financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost uključeni u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

Države članice trebale bi u svojem poglavlju koje se odnosi na plan REPowerEU predložiti reforme i ulaganja kojima se pridonosi ciljevima plana REPowerEU. U tom pogledu treba podsjetiti da bi reforme i ulaganja trebali pridonositi uspješnom svladavanju svih ili znatnog dijela izazova utvrđenih u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju, uključujući preporuke za pojedinu zemlju koje će se donijeti u okviru ciklusa semestra 2022., koje se, među ostalim, odnose na energetske izazove s kojima se države članice suočavaju.

Samo su reforme i ulaganja koji pridonose ciljevima plana REPowerEU prihvatljivi za financiranje predviđeno člancima 21.a i 21.b. Države članice potiče se i da podupru te mjere zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u skladu s člankom 14. Reforme i ulaganja uključeni u poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU, kako je navedeno u članku 21.c stavku 1. Komisijina Prijedloga, odnose se na reforme i ulaganja koji prethodno nisu bili uključeni u plan za oporavak i otpornost države članice (kako je navedeno u članku 21.c stavku 2. točki (a)) i koji su osmišljeni za postizanje ciljeva plana REPowerEU.

U poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU mogu se u ograničenim okolnostima uključiti mjere koje su prethodno bile dio planova za oporavak i otpornost, ali te bi mjere trebalo proširiti toliko da se mogu smatrati „novim” mjerama. Za dodatno financiranje prihvatljiva su samo ulaganja kod kojih promjene dovode do znatnog poboljšanja koje se odražava u definiciji i razini ključnih etapa i ciljnih vrijednosti, a time i veće uspješnosti u smislu kvantificiranih ušteda energije ili ušteda u potrošnji fosilnih goriva. Na primjer, država članica mogla bi zadržati mjeru u postojećoj komponenti, ali znatno povećati cilj u okviru poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU kako bi iskoristila nova dostupna sredstva (npr. povećanje kapaciteta proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora s 1 000 MW na 1 300 MW prikazalo bi se kao povećanje od 300 MW).

Pri sastavljanju poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU države članice trebale bi se pobrinuti da su reforme i ulaganja uključena u ta poglavlja popraćena odgovarajućim skupom ključnih etapa i ciljnih vrijednosti.

Kao izraz solidarnosti u pogledu sigurnosti opskrbe, u poglavljima koja se odnose na plan REPowerEU trebalo bi utvrditi ulaganja i reforme za diversifikaciju opskrbe s odmakom od Rusije i kratkoročno smanjenje potražnje za plinom. U tu bi svrhu njihov opseg trebao biti prilagođen kako bi se odgovorilo na regionalne i nacionalne potrebe na troškovno učinkovit način i uzeo u obzir pregled EU-a o kratkoročnoj pripravnosti na poremećaje u opskrbi plinom koji je državama članicama stavljen na raspolaganje.

Primjeri ulaganja koja se mogu uključiti u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

Nekoliko je vrsta ulaganja kojima se pridonosi ciljevima plana REPowerEU-a koje bi se mogle poduprijeti u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Kad je riječ o ulaganjima u plinsku infrastrukturu, važno je da su ona u skladu s rezultatima procjene potreba za dodatnom energetskom infrastrukturom kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije o REPowerEU od 8. ožujka 2022. (COM(2022) 108 final) i raspravama s državama članicama u regionalnim skupinama na visokoj razini koje djeluju u kontekstu politike TEN-E. Konkretno, ta se ulaganja mogu odnositi na:

— povećanje održivih proizvodnih kapaciteta biometana i vodika iz nefosilnih izvora,

— nastojanje da se smanji potrošnja energije i fosilnih goriva (energetska razboritost),

— ubrzavanje uvođenja vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora u sektore koje je teško dekarbonizirati olakšavanjem prelaska tehnologije na procese i primjene koji se temelje na vodiku,

— infrastrukturu za vodik, uključujući plinovode, skladišne i lučke terminale,

— mjere energetske učinkovitosti i dekarbonizacije u industrijskim sektorima, posebno u toplinskim procesima, sustavima upravljanja potražnjom energije i upravljanju potrošnjom,

— programe obnove i tehnologije kojima se povećava energetska učinkovitost zgrada i dekarbonizacija topline, kao što su uvođenje toplinskih crpki, centralizirano grijanje iz obnovljivih izvora, krovni fotonaponski sustavi , skladištenje energije, pametni termostati i vrhunska izolacija,

— programe za promicanje revizije energetske učinkovitosti i savjetovanja za kućanstva i poduzeća,

— elektrifikaciju industrijskih procesa i nadomjesnih tehnologija za upotrebu plina u industrijskim primjenama topline (osobito toplinu niske temperature), pare i sirovina,

— objekte za skladištenje energije i objekte za skladištenje plina,

— kapacitet proizvodnje iz obnovljivih izvora energije,

— razvoj nacionalnog sustava za distribuciju i prijenos električne energije,

— izgradnju interkonekcijskih vodova za električnu energiju,

— infrastrukturu i postrojenja koji omogućuju diversifikaciju opskrbe država članica plinom, uključujući terminale za UPP (kao što su plutajuće jedinice za skladištenje i uplinjavanje UPP-a), plinovode i skladišta plina te njihovu kibersigurnost,

— razvoj lanaca vrijednosti ključnih materijala, tehnoloških komponenti i opreme povezanih sa zelenom tranzicijom,

— prekvalifikaciju i usavršavanje kako bi se olakšala preraspodjela na nova radna mjesta, posebno u području proizvodnje energije iz obnovljivih izvora i drugim sektorima zelenoga gospodarstva,

— potporu elektrifikaciji prometne infrastrukture, uključujući željeznicu, i uvođenju alternativnih infrastruktura za opskrbu gorivom i punjenje koje opskrbljuju vozila električnom energijom ili vodikom za potrebe prijevoza.

— vozila javnog prijevoza s nultim emisijama, koja imaju znatan i izravan učinak u smislu smanjenja potražnje za fosilnim gorivima.

Kad je riječ o mjerama kojima se pridonosi sigurnosti opskrbe, kao što su energetska infrastruktura i postrojenja, interkonekcijski vodovi ili proizvodni kapaciteti, države članice pozivaju se da vode računa o dimenziji kibersigurnosti projekata kako bi se što je moguće više smanjili potencijalni rizici od poremećaja u energetskom sektoru.

Primjeri reformi koje se mogu uključiti u poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU

Nadalje, postoje različite vrste reformi koje bi države članice mogle razmotriti kako bi maksimalno povećale učinak ulaganja provedenih u kontekstu plana REPowerEU. Među njima su:

— reforme kojima se ubrzavaju postupci izdavanja dozvola za projekte u području obnovljivih izvora energije i skraćuje vrijeme potrebno za njihovo uvođenje, kao i reforme povezane s poboljšanjima mrežne infrastrukture, popraćene potrebnim pojačanjima administracije kako bi se riješio nagli porast broja zahtjeva za izdavanje dozvola,

— transparentni rasporedi ažuriranja distribucijskih mreža i dražbi energije iz obnovljivih izvora,

— programi osiguranja od rizika i smanjenja rizika za ulaganja u projekte grijanja iz obnovljivih izvora i razvoja/modernizacije centraliziranog grijanja, planirani programi zamjene sustava grijanja na fosilna goriva tehnologijama s energijom iz obnovljivih izvora, porezni poticaji za poduzeća i potrošače da prijeđu s grijanja temeljenog na fosilnim gorivima prešlo na niskougljične opcije (toplina iz obnovljivih izvora, centralizirano grijanje koje se temelji na obnovljivim izvorima energije, upotreba industrijskih mreža za otpadnu toplinu i hlađenje) i uvođenje lokalnih kapaciteta za obnovljive izvore energije (5),

— poticaji za promicanje otvaranja kvalitetnih radnih mjesta u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora i drugim sektorima zelenoga gospodarstva, uključujući ciljane i dobro osmišljene poticaje za zapošljavanje i tranziciju (6),

— reforme za povećanje fleksibilnosti elektroenergetskog sustava, omogućivanje sudjelovanja resursa na strani potrošnje na tržištima električne energije i razvoj poticaja za upravljanje potrošnjom, uključujući skladištenje energije,

— poticaji za usavršavanje postojeće radne snage i osposobljavanje kvalificiranih stručnjaka u građevinskom sektoru, kao što su instalateri grijanja u kojem se koriste obnovljivi izvori,

— osmišljavanje odgovarajućeg zakonodavnog okvira za vodik iz obnovljivih ili nefosilnih izvora, njegov prijevoz i skladištenje,

— poticaji za uvođenje alternativne infrastrukture za opskrbu gorivom i punjenje vozila električnom energijom ili vodikom za potrebe prijevoza,

— razvoj prikupljanja informacija i predviđanja o tržištu rada i vještinama te prilagodba kurikuluma za obrazovanje i osposobljavanje potrebama zelene tranzicije.

Prekogranični i višedržavni projekti kojima se podupiru ciljevi plana REPowerEU

Države članice snažno se potiču na razvoj i jačanje prekograničnih inicijativa. Projekti od zajedničkog interesa, odabrani u okviru politike transeuropskih energetskih mreža (TEN-E), prihvatljivi su za potporu iz Instrumenta za povezivanje Europe. Uz projekte od zajedničkog interesa, Instrumentom za povezivanje Europe podupiru se i prekogranični projekti u području energije iz obnovljivih izvora, koje je razvilo više država članica na temelju mehanizama suradnje utvrđenih u Direktivi o energiji iz obnovljivih izvora. Ti projekti već pridonose ciljevima plana REPowerEU pružanjem alternative fosilnim gorivima koja se temelji na energije iz obnovljivih izvora, smanjenjem ovisnosti o uvozu i boljim iskorištavanjem europskog potencijala u području obnovljivih izvora energije.

Pri razmatranju predloženih mjera za dodatnu financijsku potporu iz plana REPowerEU u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost države članice trebale bi dati prednost projektima koji se ne financiraju iz CEF-a. Države članice posebno se potiču da razmotre mogućnost financiranja iz Mehanizma za oporavak i otpornost za dodatne plinske projekte utvrđene procjenom infrastrukturnih potreba provedenom za potrebe plana REPowerEU. Na primjer, Mehanizam za oporavak i otpornost može imati ključnu ulogu u postizanju ambicije država članica da dodatno razviju ključne lance vrijednosti, posebno u prekograničnom prijenosu energije, području vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora i opskrbi kritičnim sirovinama.

B) Mjere kojima se pridonosi planu REPowerEU koje su već uključene u planove za oporavak i otpornost

Kako bi poglavlja REPowerEU bila iscrpna i samostalna, trebala bi sadržavati i opis načina na koji mjere koje su već uključene u donesene planove za oporavak i otpornost pridonose ciljevima plana REPowerEU (članak 21.c stavak 2. točka (a) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost kako je izmijenjena Komisijinom Prijedlogom).

Poglavlja koja se odnose na plan REPowerEU trebala bi sadržavati popis tih mjera i kratko objašnjenje njihova doprinosa ciljevima plana REPowerEU. Cilj nije premjestiti mjere iz postojećih komponenata u poglavlje koje se odnosi na REPowerEU, izbjeći restrukturiranje cijelog plana za oporavak i otpornost te potencijalno utjecati na njegovu ravnotežu i usklađenost, već objasniti doprinose postojećih mjera ciljevima plana REPowerEU.

U tu svrhu potrebno je upotrebljavati sljedeću tablicu:

Referentni broj u FENIX-u Naziv mjere Doprinos ciljevima plana REPowerEU Očekivano smanjenje uvoza fosilnih goriva CX.RX Reforma zelenog oporezivanja Pružanjem poticaja poduzećima i pojedincima za prelazak na vozila s nultim i niskim emisijama postići će se manja potrošnja fosilnih goriva i time smanjiti ovisnost o stranom uvozu tih goriva. CY.IY Obnova zgrada Obnova X milijuna kvadratnih metara u cilju povećanja uštede energije za najmanje 30 %. CZ.IZ Odobalne vjetroelektrane Instaliranje odobalnih vjetroelektrana kapaciteta 500 MW

C) Mjere iz plana REPowerEU koje se financiraju iz drugih izvora osim Mehanizma za oporavak i otpornost

Kako bi se u poglavlju o planu REPowerEU pružila sveobuhvatna slika svih mjera kojima će se pridonijeti ciljevima plana REPowerEU-a, ovo poglavlje trebalo bi uključivati i važne mjere koje se financiraju iz drugih izvora, na nacionalnoj razini ili na razini Unije, koji isto tako pridonose ciljevima plana REPowerEU. Važno je napomenuti da se te mjere neće uzeti u obzir pri određivanju raspoloživih financijskih sredstava u okviru plana za oporavak i otpornost. Te mjere nisu obuhvaćene ni zahtjevima za reviziju i kontrolu utvrđenima Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Praćenje mjera plana REPowerEU koje se ne financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost provodit će se prvenstveno u okviru europskog semestra. Za svaku mjeru plana REPowerEU koja se financira iz drugih izvora, osim iz Mehanizma za oporavak i otpornost, države članice trebale bi u poglavlje o planu REPowerEU uključiti sljedeće informacije:

— naziv mjere,

— procijenjene troškove i izvore financiranja,

— cilj mjere i povezanost s ciljevima plana REPowerEU,

— načine provedbe,

— glavne korake i povezani kalendar provedbe,

— procijenjeni učinak mjere, npr. uštede/diversifikacije izvora uvoza plina, ukupne uštede energije, instalirani kapaciteti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, očekivano smanjenje emisija stakleničkih plinova,

— upućivanje na mjere u okviru plana za oporavak i otpornost koje dopunjuje ili kojima se dopunjuje (ako postoje).

Države članice trebale bi pokazati komplementarnost mjera uključenih u njihovo poglavlje o planu REPowerEU. Posebno bi trebale objasniti kako se mjere međusobno jačaju.

Osim opisa svih mjera navedenih u prethodnim odjeljcima, u poglavljima o planu REPowerEU trebalo bi objasniti kako je kombinacija svih tih mjera koherentna, djelotvorna i razmjerna za postizanje ciljeva plana REPowerEU (članak 21.c stavak 2. točka (c) Komisijina Prijedloga izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost).

— od država članica očekuje se da kao odgovor na zahtjev usklađenosti navedu razloge za dodavanje mjera iz poglavlja o planu REPowerEU već postojećim ili planiranim mjerama. Trebale bi objasniti zašto se tim mjerama popunjavaju preostale praznine na nacionalnoj razini i/ili razini EU-a, koje prethodne mjere nisu još popunile;

— kad je riječ o kriteriju djelotvornosti, trebalo bi obrazložiti zašto i kako su mjere plana REPowerEU općenito prikladne za navedene svrhe,

— kako bi pružile zadovoljavajući argument o proporcionalnosti, države članice trebale bi opisati kako su mjere uključene u poglavlje o planu REPowerEU razmjerne onome što je potrebno za postizanje ciljeva plana REPowerEU i kako se uravnoteživanjem legitimnih interesa podupiru predmetne mjere.

Države članice trebale bi dostaviti kvantitativnu analizu doprinosa svojih mjera iz plana REPowerEU cilju utvrđenom u planu REPowerEU.

3. Ocjena poglavlja o planu REPowerEU

Kako je navedeno u članku 21.c stavku 4. Prijedloga izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, druge odredbe te uredbe primjenjuju se mutatis mutandis na reforme i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU, osim ako je predviđeno drukčije. U skladu s tim, reforme i ulaganja koji su obuhvaćeni poglavljem koje se odnosi na plan REPowerEU i koji se financiraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost sastavni su dio planova za oporavak i otpornost. Trebali bi ispunjavati sve uvjete iz članka 18. i na njih se primjenjuju svi kriteriji za ocjenjivanje utvrđeni u članku 19. i Prilogu V., osim ako je navedeno drukčije, osobito u pogledu digitalnog označivanja u skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (f) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i odjeljkom 2.6. njezina Priloga V.

A) Izuzeće od obveze pridonošenja digitalnom cilju od 20 %

Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, u skladu s člankom 21.c stavkom 3. Prijedloga izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, na reforme i ulaganja iz poglavlja o planu REPowerEU koji će se financirati u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost primjenjivat će se metoda digitalnog označivanja utvrđena u članku 19. stavku 3. točki (f) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i njezinu Prilogu VII., no potpora mjerama u okviru poglavlja o planu REPowerEU neće se uzeti u obzir pri izračunu je li ostvaren digitalni cilj od 20 %. S obzirom na nezapamćenu hitnost i važnost energetskih izazova s kojima se Unija suočava, takvo je izuzeće potrebno kako bi se osiguralo da se digitalnim označivanjem ne smanji sposobnost država članica da financiraju mjere koje pridonose ciljevima plana REPowerEU.

Iako su reforme i ulaganja navedeni u poglavlju o planu REPowerEU izuzeti iz izračuna doprinosa digitalnom cilju, poziva se države članice da predlože digitalna ulaganja relevantna za ciljeve plana REPowerEU. Takva bi ulaganja, na primjer, mogla obuhvaćati:

— digitalizaciju energetskih mreža, uključujući pametne mreže;

— uvođenje pametnih brojila, pametnog punjenja, pametnih sustava upravljanja i senzora u kombinaciji s radovima na obnovi energetske učinkovitosti;

— klimatsku neutralnost podatkovnih centara i mreža te ponovnu upotrebu njihove otpadne topline;

— kibersigurnost energetskog sustava, koja je od ključne važnosti za sigurnost opskrbe energijom;

— podatkovne infrastrukture za omogućavanje široko rasprostranjenog razvoja upravljanja potrošnjom (npr. sa zajedničkim europskim prostorom za energetske podatke) i skladištenja energije;

— mjere za digitalizaciju prometa koje su djelomično namijenjene smanjenju emisija stakleničkih plinova;

— digitalne vještine ili aplikacije za jačanje položaja potrošača energije.

Konačno, kako bi se očuvali digitalni ciljevi Mehanizma za oporavak i otpornost, digitalno označivanje i dalje će se primjenjivati na svu potporu mjerama navedenima u revizijama planova za oporavak i otpornost koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 21.c stavka 1. Prijedloga izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

B) Dodatni kriterij za ocjenjivanje povezan s ciljevima plana REPowerEU

Reforme i ulaganja koji su obuhvaćeni poglavljima o planu REPowerEU i koji se financiraju u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost ocijenit će se na temelju dodatnog 12. kriterija za ocjenjivanje, utvrđenog u odjeljku 2.12. Priloga V. Prijedlogu izmjene Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost, koji se odnosi na njihov djelotvoran doprinos ciljevima plana REPowerEU. U skladu s Prilogom V. Komisijinu Prijedlogu taj se kriterij može smatrati ispunjenim ako se tim mjerama ostvaruje jedan od sljedećih ciljeva:

— poboljšanje energetske infrastrukture i objekata kako bi se zadovoljile neposredne potrebe za sigurnošću opskrbe naftom i plinom, posebno kako bi se omogućila diversifikacija opskrbe u interesu Unije kao cjeline;

— povećanje energetske učinkovitosti u zgradama, dekarbonizacija industrije, povećanje proizvodnje i upotrebe održivog biometana, vodika iz obnovljivih ili nefosilnih izvora i niskougljičnog vodika te povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora;

— rješavanje unutarnjih i prekograničnih uskih grla u prijenosu energije, posebno izgradnjom veza s drugim državama članicama, ili podupiranje prometa s nultom stopom emisija i njegove infrastrukture, uključujući željeznice;

— podupiranje navedenih ciljeva ubrzanom prekvalifikacijom radne snage radi stjecanja zelenih vještina, kao i podupiranjem lanaca vrijednosti u ključnim materijalima i tehnologijama povezanima sa zelenom tranzicijom;

i ako se ispunjava sljedeći uvjet:

— komplementarnost i znatan doprinos reformi i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU (članak 21.c stavak 1.), zajedno s drugim opisanim mjerama (članak 21.c stavak 2. točke (a) i (b)), kako bi se postigla diversifikacija opskrbe energijom ili smanjila ovisnost o fosilnim gorivima u Uniji prije 2030.

C) Mjerenje učinka

Države članice trebale bi dokazati da će se s pomoću ulaganja i reformi postići ciljevi plana REPowerEU mjerenjem:

— smanjenja uvoza fosilnih goriva iz Rusije;

— procijenjenog smanjenja uvoza plina od Rusije u milijardama kubičnih metara istovjetnim mjerama;

— procijenjenog smanjenja potrošnje energije;

— modernizacije mrežne infrastrukture prema decentralizaciji, integraciji tržišta ili jačanju sigurnosti opskrbe energijom.

Poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU trebalo bi sadržavati tablicu u kojoj se navodi priroda svake mjere (tj. je li u pitanju nova ili izmijenjena mjera, postojeća mjera iz plana za oporavak i otpornost ili mjera financirana iz drugih izvora) i njezin očekivani učinak na smanjenje uvoza prirodnog plina iz Rusije, koje je izraženo u milijardama kubičnih metara.

Naziv mjere Očekivano smanjenje uvoza prirodnog plina iz Rusije 2027. u odnosu na 2019. (u milijardama kubičnih metara) Reforma X Ulaganje Y Ukupno

D) Načelo nenanošenja bitne štete:

Prema prijedlogu Komisije, mjere za poboljšanje energetske infrastrukture i objekata kako bi se zadovoljile neposredne potrebe za sigurnošću opskrbe naftom i plinom, posebno kako bi se omogućila diversifikacija opskrbe u interesu Unije u cjelini, neće morati biti usklađene s načelom nenanošenja bitne štete. To se posebno odnosi na ulaganja u kapacitete povezane s plinom i naftom koji su ključni za osiguravanje vrlo brzog smanjenja ovisnosti o ruskim dobavljačima. To se odstupanje odnosi na mjere potrebne kako bi se zajamčila kratkoročna sigurnost opskrbe energijom i ne bi trebalo ometati opći napredak prema klimatskim ciljevima za 2050., uzimajući u obzir nacionalne energetske i klimatske planove.

Sve druge mjere povezane s ciljevima plana REPowerEU moraju poštovati načelo nenanošenja bitne štete u skladu s Uredbom o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Općenito, usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete pridonosi postizanju ciljeva plana REPowerEU u skladu sa sljedećim vodećim načelima:

— Mjere za koje postoji tehnološki i gospodarski izvedivo alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš uglavnom su u skladu s načelom nenanošenja bitne štete, a posebno one koje se ne temelje na fosilnim gorivima, nego, primjerice, na obnovljivim izvorima energije. Time se ne smanjuje samo ovisnost o uvozu fosilnih goriva iz Rusije, nego se i poboljšava kvaliteta okoliša.

— Kad je riječ o mjerama za koje ne postoji tehnološki i gospodarski izvedivo alternativno rješenje s malim učinkom na okoliš, države članice mogu dokazati usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete predlaganjem najboljih dostupnih razina okolišne učinkovitosti u predmetnom sektoru. To može obuhvaćati aktivnosti i imovinu u kojima se upotrebljava manje fosilnih goriva ili ih se uopće ne upotrebljava. Načelom nenanošenja bitne štete stoga se podupire smanjenje ovisnosti o uvozu, čime se pridonosi postizanju ciljeva plana REPowerEU.

Tim se načelima posebno podupire drugi stup plana REPowerEU, kojim se poziva na ulaganje u integrirani energetski sustav u cijeloj Uniji koji se uvelike temelji na obnovljivim izvorima energije i znatno većoj energetskoj učinkovitosti kako bi se smanjila ovisnost EU-a o fosilnim gorivima.

Mnoge mjere kojima se podupiru ciljevi plana REPowerEU već su uključene u donesene planove za oporavak i otpornost i utvrđeno je da su u skladu s načelom nenanošenja bitne štete. To uključuje mjere za promicanje energije iz obnovljivih izvora, uvođenje fleksibilne energetske infrastrukture otporne na buduće promjene i povećanje energetske učinkovitosti. Kako bi se olakšala priprema izmijenjenih planova, u primjerima u nastavku prikazano je kako osigurati usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete za cilj ublažavanja klimatskih promjena za daljnje mjere u okviru plana REPowerEU.

Dekarbonizacija industrije: U okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, u skladu s bilješkom 27. Tehničkih smjernica, postrojenja za provedbu mjera obuhvaćena sustavom EU-a za trgovanje emisijama (ETS) moraju postići predviđene emisije stakleničkih plinova koje su znatno niže od relevantnih referentnih vrijednosti (7) . Iako za neke od tih aktivnosti trenutačno ne postoji tehnološki i gospodarski izvedivo alternativno rješenje bez utjecaja na okoliš ili s malim utjecajem na okoliš, taj će pristup pridonijeti smanjenju upotrebe fosilnih goriva, čime će se smanjiti i ovisnost EU-a o uvozu. Za proizvodnju vodika potiče se upotreba obnovljivih izvora energije.

Veća elektrifikacija : U Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete navodi se da mjere kojima se promiče veća elektrifikacija (npr. industrije, prometa i zgrada) ispunjavaju kriterij usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za ublažavanje klimatskih promjena pod uvjetom da države članice dokažu da je veća elektrifikacija povezana s povećanjem kapaciteta za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na nacionalnoj razini. Države članice u svoje izmijenjene planove mogu uključiti (dodatne) mjere kojima se podupire daljnja elektrifikacija ključnih sektora za koje se očekuje da će, u kombinaciji s električnom energijom iz obnovljivih izvora, izravno pridonijeti postizanju ciljeva plana REPowerEU.

II. Opće smjernice za izmjenu planova za oporavak i otpornost

U odjeljcima u nastavku daje se pregled elemenata koje bi države članice trebale uzeti u obzir u svojim izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost. Ovim se smjernicama odgovara na najčešća pitanja država članica i pružaju praktične upute za strukturiranje dopune planu za oporavak i otpornost u skladu sa zahtjevima iz članka 18. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost.

Kako bi se osigurala dosljednost prikaza dopune i plana za oporavak i otpornost, struktura u nastavku slijedi smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost iz siječnja 2021. Države članice potiče se da nastave upotrebljavati istu strukturu za svoje planove za oporavak i otpornost i da ograniče mijenjanje postojećih odjeljaka tih planova.

1. Ciljevi izmjena

U ovom odjeljku države članice trebale bi objasniti razloge na kojima se temelje predložene promjene njihovih prethodno donesenih planova za oporavak i otpornost.

Obrazloženje koje treba dostaviti ovisit će o prirodi i svrsi tih promjena, kako je navedeno u dijelu I. ovog dokumenta. Države članice trebale bi stoga navesti pravnu osnovu za svaku promjenu, odnosno je li povezana sa zahtjevom za potporu u obliku zajma, ažuriranjem u skladu s člankom 18. stavkom 2. kako bi se uzeo u obzir revidirani financijski doprinos i/ili izmjenom u skladu s člankom 21. zbog objektivnih okolnosti. S obzirom na znatne količine vremena i resursa koje Komisija i nacionalna tijela trebaju uložiti u taj proces, svaka država članica poziva se da objedini sve predviđene izmjene svojeg plana u jednom zahtjevu. Odabir pravne osnove utjecat će na razinu promjena koje države članice mogu provesti i na uvjete koje moraju ispuniti kako bi izmijenjeni plan za oporavak i otpornost dobio pozitivnu ocjenu. Ako se revizija temelji na više razloga, država članica morat će jasno objasniti kako ispunjava uvjete i navesti obrazloženja povezana sa svakim od njih (npr. dodatne financijske potrebe za zahtjev za zajam u skladu s člankom 14. i objektivne okolnosti koje sprečavaju provedbu (dijela) plana u skladu s člankom 21.).

A) Sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na gospodarsku i socijalnu situaciju/doprinos za šest stupova

Izmijenjeni plan za oporavak i otpornost trebao bi i dalje predstavljati sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na gospodarsku i socijalnu situaciju te na odgovarajući način pridonositi svih šest stupova iz članka 3. Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost. Izmjene prvotnog plana trebale bi zadržati tu ravnotežu, a ako se ta ravnoteža izmjenama promijeni, one trebaju biti opravdane te je potrebno dokazati da su provedene u skladu s novim izazovima s kojima se države članice suočavaju i/ili s novom dodjelom financijskih sredstava u tim državama. Države članice trebale bi u tu svrhu opisati kako izmijenjeni plan za oporavak i otpornost i dalje predstavlja sveobuhvatan i primjereno uravnotežen odgovor na gospodarsku i socijalnu situaciju predmetne države članice. Ako su izmjene plana neznatne, države članice mogu jednostavno pretpostaviti da je doprinos za šest stupova i dalje uravnotežen, bez potrebe za dodatnim detaljnim objašnjavanjem.

Države članice trebale bi povezati nove mjere s relevantnim stupovima tako da objasne kako će im pridonijeti. Ako se u izmijenjenom planu određene mjere ukinu ili se smanji njihov opseg, trebalo bi objasniti kako će ukupni doprinos plana relevantnim stupovima ostati dostatan. U tom bi se objašnjenju po potrebi trebala uspostaviti veza između uklonjenih mjera i svih novih mjera predloženih kao zamjena za nj ih u odnosu na relevantne stupove.

U pruženim objašnjenjima trebalo bi uzeti u obzir sve nove promjene u državi članici ili u politikama EU-a koje utječu na šest stupova. Države članice posebno se potiče da, uzevši u obzir ciljeve plana REPowerEU, razmotre učinak najnovijih geopolitičkih kretanja na doprinos plana stupu zelene tranzicije. U tom su kontekstu prihvatljive dopune s dodatnim mjerama koje obuhvaćaju samo jedan ili dva stupa ako je to opravdano novim izazovima s kojima se suočavaju države članice.

B) Povezanost s preporukama za pojedine zemlje i europskim semestrom

U izmijenjenom planu za oporavak i otpornost trebali bi se uzeti u obzir svi izazovi utvrđeni u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju, uključujući one navedene u ciklusima europskog semestra 2019. i 2020. te u kasnijim ciklusima semestra do datuma dostavljanja izmijenjenog plana za oporavak i otpornost (8). Preporuke za pojedine zemlje izdane u ciklusu za 2022. bit će posebno relevantne. U izvješćima za pojedine zemlje za 2022. analizira se provedba mjera uključenih u planove za oporavak i otpornost te se utvrđuju ključni neriješeni ili novonastali problemi koji nisu dovoljno obrađeni u tim planovima i na kojima se temelje preporuke za pojedine zemlje za 2022.

Kako je istaknuto u odjeljku I., korekcije maksimalnog financijskog doprinosa naniže ne utječu na potrebu da se provedu sve relevantne preporuke za pojedine zemlje ili znatan dio njih. Stoga bi izmijenjeni plan za oporavak i otpornost trebao zadržati jednaku razinu ambicije kao prethodni plan.

Za države članice koje zatraže zajam ili čiji se maksimalni financijski doprinos u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost (znatno) poveća, pri dopunama prvotnog plana treba uzeti u obzir cijeli skup preporuka za pojedine zemlje za 2019., 2020. i 2022. To se posebno odnosi na dodatne potrebe za reformama i ulaganjima utvrđene tijekom provedbe europskog semestra 2022., uključujući one povezane s potrebom za smanjenje energetske ovisnosti. Prikaz dopune ujedno je prilika za rješavanje problema utvrđenih u prethodnim ciklusima europskog semestra koji su samo djelomično riješeni ili nisu riješeni u donesenom planu za oporavak i otpornost.

Pri pripremi dopune države članice trebale bi osigurati da je učinak predloženih izmjena na fiskalnu održivost u skladu s preporukom za pojedinu zemlju za 2022. koja se odnosi na fiskalna i fiskalno-strukturna pitanja, kako ju je odobrilo Vijeće. Osim toga, države članice čija je valuta euro trebale bi pri ocjeni i predstavljanju fiskalnog učinka predloženih izmjena svojih planova za oporavak i otpornost osigurati da su ažurirane mjere iz plana za oporavak i otpornost u skladu s prioritetima utvrđenima u najnovijoj preporuci o ekonomskoj politici europodručja, kako ju je donijelo Vijeće.

C) Ukupni učinak plana za oporavak i otpornost

U skladu sa smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. države članice trebale bi objasniti u kojoj se mjeri očekuje da će predložene promjene utjecati na ukupni učinak njihovih planova za oporavak i otpornost. U tom bi se objašnjenju trebao prikazati očekivani učinak izmijenjenog plana za oporavak i otpornost u cjelini s obzirom na dodane ili uklonjene mjere. Pri primjeni smjernica za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. trebalo bi uzeti u obzir sljedeće elemente:

— makroekonomske i socijalne izglede;

— makroekonomski i socijalni učinak plana za oporavak i otpornost;

— održivost;

— koheziju.

Poziva se države članice da dostave ažurirane brojčane podatke o učinku svojih izmijenjenih planova za oporavak i otpornost ako su se znatno promijenili u odnosu na one dostavljene u okviru prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost. Države članice pritom se mogu osloniti na informacije iz svojih nacionalnih programa reformi i prema potrebi mogu upućivati na druge izvore informacija. Opseg novih dostavljenih informacija trebao bi biti razmjeran promjenama predloženima u dopuni.

D) Koherentnost

Učinak predloženih promjena na koherentnost izmijenjenog plana za oporavak i otpornost trebalo bi prikazati tako da se upućivanjem na zadržane i povučene mjere u izmijenjenom planu objasni interakcija između novih ili izmijenjenih mjera i mjera uključenih u prethodno doneseni plan za oporavak i otpornost. Države članice poziva se i da objasne kako se održava opća ravnoteža između reformi i ulaganja. Novim ili izmijenjenim mjerama ne bi se smjele stvoriti nedosljednosti ni pogoršati sveukupnu koherentnost plana za oporavak i otpornost.

E) Rodna ravnopravnost i jednake mogućnosti za sve

Države članice trebale bi opisati kako promjene utječu na doprinos njihovih izmijenjenih planova za oporavak i otpornost postizanju ciljeva rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve. U kontekstu nedavnih događaja, ublažavanje rizika od energetskog siromaštva od ključne je važnosti.

Države članice trebale bi u tu svrhu slijediti smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i istodobno uzeti u obzir nedavne promjene tako da, na primjer:

— razmotre kako najbolje uključiti te ciljeve u postupak provedbe i praćenja, uzimajući u obzir dosad stečeno iskustvo u provedbi svojih planova;

— omoguće sudjelovanje tijela za jednakost i nediskriminaciju u provedbi planova za oporavak i otpornost, primjerice kao dio relevantnih nadzornih tijela;

— na bolji način uključe te ciljeve u revidirane ključne etape i ciljne vrijednosti, na primjer raščlanjivanjem po spolu, dobi, invaliditetu ili rasnom ili etničkom podrijetlu, gdje je to moguće.

Opseg novih dostavljenih informacija trebao bi biti razmjeran promjenama predloženima u dopuni.

F) Prekogranični i višedržavni projekti

Većina donesenih planova za oporavak i otpornost uključuje višedržavne ili prekogranične inicijative. To posebno uključuje sudjelovanje u važnim projektima od zajedničkog europskog interesa u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama. Države članice snažno se potiče da u kontekstu moguće revizije svojih planova za oporavak i otpornost razmotre jačanje potpore prekograničnim ili višedržavnim inicijativama, osobito onima koje su usklađene s ciljevima plana REPowerEU.

G) Državne potpore

Pravila o državnim potporama u potpunosti se primjenjuju na dodatne ili revidirane reforme i ulaganja. Svaka država članica dužna je osigurati da su takve reforme i ulaganja u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama i s primjenjivim postupcima povezanima s državnim potporama. Pri izradi svojih planova za oporavak i otpornost države članice moraju uzeti u obzir regulatorni okvir za državne potpore, uključujući Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju za 2022 (9). Osim toga, u Uredbi o općem skupnom izuzeću određene kategorije državnih potpora proglašene su spojivima s Ugovorom pod uvjetom da ispunjavaju jasne uvjete i te se kategorije izuzimaju od obveze prethodnog obavješćivanja i odobrenja Komisije. Na primjer, kad je riječ o mjerama koje pridonose postizanju ciljeva plana REPowerEU, države članice potiču se da razmotre odredbe odjeljka 4. Uredbe o općem skupnom izuzeću koje se odnose na potpore za istraživanje, razvoj i inovacije i odjeljka 7. o potporama za zaštitu okoliša.

Privremeni okvir za mjere državne potpore u kriznim situacijama, koji je Komisija donijela 23. ožujka 2022. kako bi se pružila potpora gospodarstvu EU-a u kontekstu ruske invazije na Ukrajinu, mogao bi biti relevantan i za ocjenu državne potpore za mjere u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost u pojedinačnim slučajevima u kojima se potporom otklanjaju gospodarske posljedice ruske agresije na Ukrajinu.

U skladu sa smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i predloškom planova pozivaju se države članice da u svojim ažuriranim planovima za oporavak i otpornost za sve nove ili revidirane reforme i ulaganja navedu smatraju li da je za mjeru potrebna prijava državne potpore i, ako jest, da navedu vremenski raspored prethodne prijave i prijave. Ako smatra da za mjeru nije potrebna prijava, država članica trebala bi uključiti upućivanje na postojeću odluku ili odredbe o odobrenju državne potpore u Uredbi o općem skupnom izuzeću ili drugim uredbama o skupnom izuzeću koje se primjenjuju na mjeru, zajedno s opravdanjem ili opisom razloga zbog kojih se mjera ne smatra državnom potporom. Pri predviđanju vremenskog okvira za postizanje relevantnih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti države članice moraju osigurati dovoljno vremena kako bi Komisija mogla odobriti sve državne potpore koje bi mogle biti prisutne u relevantnim mjerama ulaganja i za koje je potrebna prijava državne potpore. Komisija je spremna pružiti državama članicama preliminarne smjernice o usklađenosti svakog ulaganja predviđenog u njihovim izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost s regulatornim okvirom za državne potpore. Potiču se države članice da Komisiji dostave svoj raspored (prethodne) prijave kako bi se osiguralo dovoljno vremena.

Na temelju prethodnog iskustva s mjerama koje su uključene u planove za oporavak i otpornost i revidirane sa stajališta državnih potpora rana komunikacija sa službama Komisije pri pripremi planova za oporavak i otpornost ključna je za brzu ocjenu državnih potpora za prijavljene mjere. Pozivaju se države članice da se uključe u rasprave sa službama Komisije kako bi u potpunosti iskoristile mogućnosti koje pružaju različiti okviri za državne potpore te u svrhu osmišljavanja mjera u skladu s primjenjivim pravilima.

2. Opis promjena

U skladu sa smjernicama za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i predloškom planova ovaj bi odjeljak trebao biti strukturiran po komponentama. Odjeljak bi trebalo uključiti samo za one komponente za koje su unesene promjene. U njemu se ne bi trebale ponavljati informacije navedene u drugim odjeljcima, nego bi trebalo navesti koje su promjene unesene u usporedbi s prethodno donesenim planom za oporavak i otpornost (s točnim upućivanjima na odgovarajuće odjeljke i mjere).

Države članice mogu postojećim komponentama dodati nekoliko reformi i ulaganja u okviru iste teme (npr. nova mjera obnove zgrada može se dodati postojećoj komponenti o energetskoj obnovi). Države članice mogu dodati i potpuno nove komponente u slučaju novih ulaganja i reformi s različitim prioritetima.

A) Opis reformi i ulaganja

Za svaku komponentu u kojoj su promijenjene temeljne mjere države članice trebale bi navesti koja su ulaganja ili reforme „dodani”, „uklonjeni” ili „izmijenjeni” u usporedbi s planom za oporavak i otpornost na temelju kojeg je donesena prethodna provedbena odluka Vijeća.

Upotreba financijskih instrumenata

Upotreba financijskih instrumenata koji se financiraju ili podupiru sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost, uključujući zajmove, može biti privlačno rješenje za osiguravanje ulaganja predviđenih u planovima za oporavak i otpornost iz nekoliko razloga:

— financijski instrumenti mogu uključivati otplatu glavnice koju su korisnici primili državi članici, čime se dugoročno ograničava stvaranje javnog duga;

— tim se instrumentima mora omogućiti ponovna upotreba tokova, uključujući otplatu glavnice, za iste ciljeve politike, što uključuje otplatu nakon 2026. i/ili otplatu zajmova u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost;

— ti instrumenti mogu poslužiti za financiranje brojnih malih ulaganja unutar usklađenog okvira i olakšati dostup do potencijalnih korisnika putem decentraliziranih partnerskih struktura;

— ti instrumenti mogu pomoći u privlačenju dodatnih financijskih sredstava ili zajedničkih ulaganja, posebno od privatnih poduzeća i privatnih financijskih institucija.

Od 22 plana za oporavak i otpornost donesena do kraja veljače 2022. 15 planova sadržava ukupno 53 financijska instrumenta u vrijednosti od približno 22,4 milijarde EUR, od čega je 19,9 milijardi EUR financirano zajmovima u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. Njima se podupiru teme koje su posebno važne u kontekstu najnovijih geopolitičkih izazova, kao što su zelena i digitalna tranzicija poduzeća, energetska učinkovitost, inovacije, socijalno stanovanje ili poljoprivreda. Obuhvaćaju financirane instrumente (zajmove, vlasnički kapital, kvazivlasnički/mezaninski kapital, poduzetnički kapital) i nefinancirane instrumente (jamstva i subvencije kamatnih stopa). Financirani instrumenti iznose približno19,2 milijarde EUR. Partneri u provedbi uključuju EIB, EIF, EBRD, nacionalne razvojne banke i institucije, državne agencije ili fondove, ministarstva i komercijalne banke.

Na temelju postojećih planova mogle bi se primijeniti sljedeće vrste financijskih instrumenata:

— jamstveni instrumenti za smanjenje rizika programa obnove radi povećanja energetske učinkovitosti;

— ugovori o kupnji energije za ulaganja u obnovljive izvore energije;

— vlasnička ulaganja u poduzeća ili fondove vlasničkog kapitala kojima se podupire zelena tranzicija.

U Prilogu su navedene dodatne informacije o upotrebi financijskih instrumenata u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost na temelju iskustva stečenog u pripremi i provedbi početnih planova za oporavak i otpornost.

B) Zelena i digitalna dimenzija

Države članice trebale bi objasniti u kojoj će mjeri njihovi izmijenjeni planovi za oporavak i otpornost pridonijeti zelenoj tranziciji i smanjenju energetske ovisnosti EU-a, kao i digitalnoj tranziciji otpornoj na buduće promjene i snažnom jedinstvenom digitalnom tržištu, ili riješiti probleme koji iz njih proizlaze. To može uključivati istraživačke i inovacijske mjere s odgovarajućim vremenskim okvirom. Smatra se da se obje tranzicije međusobno nadopunjuju u skladu s konceptom usporedne tranzicije i Komisija će ih razmotriti zajedno.

Zelena dimenzija mjera iz plana za oporavak i otpornost nastavit će se ocjenjivati primjenom kvalitativnog pristupa (usmjerenog na povezanost tih mjera i energetskih, klimatskih i okolišnih izazova svake države članice) i kvantitativnog pristupa (ukupni doprinos izmijenjenog plana za oporavak i otpornost postizanju klimatskih ciljeva mora iznositi najmanje 37 % ukupnih dodijeljenih sredstava plana – vidjeti odjeljak X. o praćenju klimatskih mjera).

Pozivaju se države članice da objasne kako se njihovim izmijenjenim planovima za oporavak i otpornost pridonosi postizanju klimatskih ciljeva EU-a utvrđenih u propisu o klimi i kako se uzimaju u obzir paketi „Spremni za 55 %” predloženi u srpnju i prosincu 2021 (10). Paketom „Spremni za 55 %” utvrđuju se zakonodavne mjere za prilagodbu politika u području klime, energetike, upotrebe zemljišta, prometa i oporezivanja cilju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. i cilju postizanja klimatske neutralnosti, kako je utvrđen europskim propisom o klimi.

Digitalna dimenzija mjera iz plana za oporavak i otpornost nastavit će se ocjenjivati primjenom kvalitativnog i kvantitativnog pristupa. Europska komisija predstavila je 9. ožujka 2021. „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće”, strukturiran oko četiri glavne točke: vještine, sigurna i održiva digitalna infrastruktura, digitalna transformacija poduzeća i digitalizacija javnih usluga. Njime se utvrđuju ambiciozni ciljevi na razini EU-a za svaku od tih točaka s rokom do 2030. Nakon toga donesen je prijedlog odluke o programu politike za 2030. „Put prema digitalnom desetljeću”, koji bi trebao stupiti na snagu do kraja 2022. Programom bi se uspostavila upravljačka struktura u okviru koje bi države članice i Komisija strukturirano surađivale radi postizanja ciljeva i kojom bi se olakšala provedba višedržavnih projekata. Pozivaju se države članice da navedu kako bi sve dodatne ili izmijenjene mjere koje se odnose na digitalnu tranziciju, ili izazovi koji iz nje proizlaze, pridonijele četirima glavnim točkama i postizanju ciljeva za 2030.

Kad je riječ o kvantitativnom pristupu, ukupni doprinos izmijenjenog plana za oporavak i otpornost digitalnim ciljevima mora iznositi najmanje 20 % ukupnih dodijeljenih sredstava plana.

C) Praćenje klimatskih mjera i digitalno označivanje

Klimatski cilj od 37 % i digitalni cilj od 20 % utvrđeni u članku 19. stavku 3. točkama (e) i (f) Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost i dalje su obvezni u slučaju izmjena plana za oporavak i otpornost neovisno o razlozima koji su doveli do tih izmjena (ne uključujući troškove mjera uključenih u poglavlje o planu REPowerEU u pogledu digitalnog označivanja). Stoga je važno da države članice pri revidiranju svojih planova za oporavak i otpornost uzmu u obzir ukupna dodijeljena sredstva iz plana za oporavak i otpornost, među ostalim kad god se revidirani financijski doprinos poveća ili smanji.

Smjernice za pripremu planova za oporavak i otpornost za 2021. i dalje su valjane, stoga bi države članice za svaku novu ili izmijenjenu mjeru trebale objasniti njezin doprinos klimatskim i digitalnim ciljevima. U slučaju promjene ukupnog procijenjenog troška plana za oporavak i otpornost ili troška bilo koje mjere koja uključuje klimatsko ili digitalno označivanje bit će potrebna nova ocjena označivanja kako bi se provjerilo postižu li se i dalje ta dva cilja. Ocjena označivanja morat će se provesti i u slučaju bilo kakvih promjena prvotnog područja primjene, prirode ili strukture postojeće mjere.

Važno je napomenuti da se oba cilja izračunavaju za izmijenjeni plan za oporavak i otpornost u cjelini, koji se sastoji od prethodno donesenog plana za oporavak i otpornost i dopune, ne uključujući troškove mjera uključenih u poglavlje o planu REPowerEU u pogledu digitalnog označivanja. Klimatski i digitalni doprinosi ponovno će se izračunati za izmijenjeni plan za oporavak i otpornost uzimajući u obzir promjene mjera u planu za oporavak i otpornost i ukupnog procijenjenog troška. Klimatski doprinos usporedit će se s ukupnim dodijeljenim sredstvima u okviru plana za oporavak i otpornost, uključujući poglavlje koje se odnosi na plan REPowerEU. Digitalni doprinos usporedit će se s ukupnim dodijeljenim sredstvima u okviru plana za oporavak i otpornost, ne uključujući iznose za reforme i ulaganja iz poglavlja koje se odnosi na plan REPowerEU.

Na temelju iskustva s 24 plana koja su pozitivno ocijenjena do kraja travnja 2022., za mjere koje obuhvaćaju više područja, kao što su horizontalne mjere potrebno je, gdje je to primjereno, provesti praćenje klimatskih mjera i digitalno označivanje na razini podmjera (posebnom dijelu mjere koji se odnosi na određeno područje intervencije) u okviru različitih područja intervencije (u skladu s prilozima VI. i VII. Uredbi o Mehanizmu za oporavak i otpornost).

Nadalje, valja podsjetiti da su u članku 19. stavku 3. točkama (e) i (f) Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost i njezinim prilozima VI. i VII. utvrđeni primjenjivi koeficijenti za izračun potpore klimatskim i digitalnim ciljevima. U skladu s tim odredbama koeficijenti za potporu za klimatske ciljeve mogu se povećati (do ukupnog iznosa od 3 % za označivanje klimatskih promjena) pod uvjetom da su popraćeni mjerama kojima se povećava njihov učinak. Države članice trebale bi u dovoljnoj mjeri opravdati primjenu takvih odredaba kad je to relevantno.

Države članice trebale bi opisati poseban pristup koji predlažu za označivanje takvih mjera. Komisija može pomoći državama članicama da dobiju primjere označivanja sličnih mjera u planovima za oporavak i otpornost koje je Vijeće prethodno donijelo.

D) Načelo nenanošenja bitne štete

Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C 58/01), u kojima se utvrđuju vodeća načela i načini primjene načela nenanošenja bitne štete u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost, ostat će potpuno primjenjive, uzimajući u obzir njegova posebna obilježja. U njima je naveden i „kontrolni popis” koji treba slijediti pri samoprocjeni usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete koju treba uključiti u izmijenjeni plan za oporavak i otpornost za svaku mjeru. U ovom su odjeljku sažeti ključni elementi tih smjernica i objašnjena je njihova primjena na nove ili revidirane mjere. U njemu se navode i dodatna pojašnjenja na temelju iskustva s prethodno donesenim planovima za oporavak i otpornost.

Kako bi se načelo nenanošenja bitne štete trebalo primjenjivati u kontekstu revizija planova za oporavak i otpornost?

Države članice moraju dostaviti samoprocjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za svaku novu ili izmijenjenu mjeru uključenu u izmijenjeni plan za oporavak i otpornost, osim u slučajevima u kojima se to načelo ne primjenjuje (vidjeti i odjeljak 2.1. i Prilog I. Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete). Trebalo bi uzeti u obzir sljedeća međusektorska razmatranja (vidjeti i Prilog s dodatnim informacijama o načinima usklađivanja s načelom nenanošenja bitne štete):

— Nova alternativna rješenja s malim utjecajem na okoliš: Načela iz odjeljka 2.4., uključujući bilješku 25. iz Tehničkih smjernica o primjeni načela nenanošenja bitne štete, i dalje se primjenjuju na ocjenu novih ili revidiranih mjera. Ocjena usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete za te mjere trebala bi uzeti u obzir informacije o alternativnim rješenjima s malim utjecajem na okoliš koje su dostupne u trenutku podnošenja izmijenjenog plana za oporavak i otpornost.

— Ne smije se povećati utjecaj na okoliš u usporedbi s početnom mjerom: U slučaju izmjene postojeće mjere izmjena ne bi smjela povećati njezin relativni utjecaj na okoliš u usporedbi s utjecajem početne mjere. Država članica trebala bi to dokazati. Ako je utjecaj povećan, država članica trebala bi dokazati da je mjera i dalje u skladu s načelom nenanošenja bitne štete unatoč njezinu većem utjecaju na okoliš.

— Mjere u okviru plana REPowerEU: Mjere namijenjene proizvodnji energije iz obnovljivih izvora, uključujući bioenergiju koja ispunjava kriterije održivosti i uštede emisija stakleničkih plinova utvrđene u Direktivi (EU) 2018/2001 o energiji iz obnovljivih izvora, elektroenergetske mreže i skladištenj