Kako je predloženo u Strateškom kompasu za sigurnost i obranu koji je Vijeće donijelo u ožujku 2022., sadašnjom politikom kiberobrane stoga će se poboljšati sposobnost sprečavanja, otkrivanja, obrane, oporavka i odvraćanja od kibernapada usmjerenih na EU i njegove države članice upotrebom svih raspoloživih sredstava. To je u skladu s Komisijinim digitalnim prioritetima, ambicijom utvrđenom u Strategiji EU-a za kibersigurnost iz 2020. , najavom predsjednice von der Leyen u njezinu govoru o stanju Unije 2021. i zaključcima Vijeća o razvoju položaja Europske unije u pogledu kiberprostora od 23. svibnja 2022. U Zajedničkoj komunikaciji o nedostatnim ulaganjima u obranu iz 2022. EU i njegove države članice potiču se i da započnu s razvojem sveobuhvatnih kapaciteta za kiberobranu, od istraživanja, otkrivanja i zaštite do odgovora.

Granice između civilne i vojne dimenzije kiberprostora nejasne su, što se vidjelo u nedavnim napadima na energetske mreže, prometnu infrastrukturu i svemirske resurse. To pokazuje i međuovisnost fizičke i digitalne infrastrukture te mogućnost da se velikim kiberincidentima naruši ili ošteti kritična infrastruktura. To je jasan podsjetnik da je EU-u potrebna bliska vojna i civilna suradnja u kiberprostoru kako bi postao snažniji pružatelj sigurnosti.

Komisija poziva države članice i da hitno provedu mjere preporučene u paketu instrumenata EU-a za kibersigurnost 5G mreža. Države članice koje još nisu uvele ograničenja za visokorizične dobavljače trebale bi to učiniti bez daljnje odgode s obzirom na to da izgubljeno vrijeme može povećati ranjivost mreža u EU-u. Takvi rizici mogu biti relevantni za vojnu imovinu i mogu utjecati na cjelokupno obrambeno okruženje država članica.

Zajednička nastojanja mogu se olakšati usklađivanjem zahtjeva za kapacitete u području kiberobrane sljedeće generacije, što bi moglo dovesti do zajedničkih inicijativa za razvoj i nabavu te do integrirane potpore tijekom životnog ciklusa. Stoga će EDA i Vojni stožer EU-a izraditi preporuke o skupu zahtjeva za interoperabilnost kiberobrane EU-a. Ti se zahtjevi moraju uzeti u obzir u svim razdobljima planiranja kako bi se zajamčili svi aspekti normizacije kao ključnog čimbenika koji omogućuje interoperabilnost. Zahtjevi za ispitivanje, evaluaciju i certifikaciju drugi su kritični čimbenici.

4.1. Suradnja s NATO-om

Strateško partnerstvo EU-a s NATO-om i dalje je od ključne važnosti za euroatlantsku sigurnost, kako je istaknuto u Strateškom kompasu i Strateškom konceptu NATO-a za 2022. EU je i dalje u potpunosti predan jačanju tog ključnog partnerstva, među ostalim u području kiberobrane, te je potrebno poduzeti daljnje korake kako bi se osmislila zajednička rješenja za zajedničke prijetnje i izazove. U skladu sa zajedničkim izjavama iz Varšave i Bruxellesa o suradnji EU-a i NATO-a i na temelju načela transparentnosti, uzajamnosti, uključivosti, otvorenosti te autonomije u donošenju odluka obiju organizacija kibersigurnost i kiberobrana spadaju u ključna prioritetna područja suradnje EU-a.

Na temelju uzajamnosti EU će s NATO-om nastaviti razmjenjivati mišljenja o vojnom konceptualnom okviru u pogledu uključivanja aspekata kiberobrane u planiranje i provedbu vojnih misija i operacija ZSOP-a. EU će nastojati postići što je moguće veću usklađenost s konceptima i doktrinom NATO-a u području kiberobrane.

Kako bi se zadovoljila velika potražnja za kapacitetima za kiberobranu, EU će promicati sinergije i komplementarnost s NATO-om preko organizacijskih i nacionalnih granica. EU će surađivati s NATO-om na jačanju tehničke i postupovne interoperabilnosti kapaciteta za kiberobranu, uključujući razvoj kapaciteta u skladu s inicijativom Federated Mission Networking. Time će se otvoriti put mogućem razvoju i upotrebi kapaciteta za kiberobranu uz uzajamnu potporu. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti interoperabilnosti standarda, čime bi se pridonijelo kiberotpornosti i interoperabilnosti vojnih komunikacijskih i informacijskih sustava, u što bi se prema potrebi uključila industrija.

Kako bi se osiguralo usklađeno osposobljavanje odgovarajućeg osoblja u području kiberobrane, EU će po potrebi ojačati suradnju s NATO-om i pri usklađivanju analize potreba za osposobljavanjem i zahtjeva za osposobljavanje te izraditi zajedničke kurikule, tečajeve i vježbe. EASO će na temelju načela uzajamnosti i nediskriminacije svoje tečajeve osposobljavanja u području kiberobrane učiniti dostupnima osoblju NATO-a i uspostaviti platformu za oglašavanje zajedničkih tečajeva. EU će promicati i sudjelovanje osoblja NATO-a u kibervježbama i vježbama upravljanja krizama s kiberelementima.

Osim toga, EU i NATO poboljšat će uzajamnu informiranost o stanju i istražiti načine za koordinaciju, među ostalim jačanjem suradnje između NATO-ove službe za odgovor na računalne incidente (NCIRC) i CERT-EU-a. Kako bi se potaknula suradnja u pogledu kiberaspekata te posljedica upravljanja krizama i odgovora na njih, EU će pridonijeti razmjeni informacija između osoblja o vojnim, civilnim i zajedničkim inicijativama te, prema potrebi, razvoju mogućih sinergija između odgovarajućih okvira i inicijativa za upravljanje krizama, među ostalim u slučaju incidenata velikih razmjera. Kako bi se osigurala uzajamna komplementarnost i izbjeglo nepotrebno udvostručavanje napora, EU će nastojati uspostaviti pojačanu suradnju i razmjenu informacija s NATO-om o onom što se poduzima za izgradnju kapaciteta u području kiberobrane u partnerskim zemljama.

4.2. Suradnja s partnerima sličnih stajališta

Visoki predstavnik sustavnije će uključivati pitanja kiberobrane u postojeće i buduće kiberdijaloge te dijaloge o sigurnosti i obrani s partnerima. Budući da će se aspekti kiberobrane razrađivati u bilateralnim dijalozima, povećavat će se mogućnost uvođenja pitanja kiberobrane u druge oblike suradnje s partnerima EU-a.

U okviru strateškog partnerstva EU-a sa Sjedinjenim Američkim Državama i dalje će se produbljivati suradnja u području sigurnosti i obrane na obostranu korist, među ostalim strukturiranom razmjenom informacija o informiranosti o stanju. Redoviti kiberdijalozi i dijalozi o sigurnosti i obrani između EU-a i SAD-a potvrda su snažnog transatlantskog partnerstva. Visoki predstavnik po potrebi će u te dijaloge uključiti relevantne aspekte kiberobrane.

Zajedno sa svojim međunarodnim partnerima EU će među ostalim u okviru kiberdijaloga, i dalje podupirati Ukrajinu. S obzirom na iskustvo Ukrajine u izgradnji kapaciteta za kiberotpornost i kiberobranu razmjena najbolje prakse u području kiberobrane, uključujući informacije o okruženju prijetnji i informiranosti o stanju, kao i o razvoju relevantnih politika, od zajedničkog je interesa te će se nastaviti i proširiti.

Partneri sličnih stajališta imaju važnu ulogu u održavanju globalnog, otvorenog, stabilnog i sigurnog kiberprostora te mogu pridonijeti sposobnosti EU-a za sprečavanje, obeshrabrivanje i odvraćanje od zlonamjernog ponašanja u kiberprostoru te odgovaranje na njega. EU je i dalje otvoren za opsežan, ambiciozan i uzajamno koristan angažman u području sigurnosti i obrane, uključujući kiberobranu, sa svim partnerima sličnih stajališta.

4.3. Potpora izgradnji kapaciteta partnerskih zemalja u području kiberobrane

Globalni i regionalni izazovi povećali su međusobnu ovisnost EU-a i njegovih partnera te naglasili potrebu za uspostavom čvršćih partnerstava u području sigurnosti i obrane. To je posebno važno za zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u. Nedavni kibernapadi velikih razmjera upućuju na potrebu za pojačanim angažmanom i partnerstvom EU-a u području kibersigurnosti i kiberobrane na temelju postojećih programa. Jačanje kiberotpornosti partnerskih zemalja, posebno onih s nižom razinom kiberzrelosti, zbog transnacionalne prirode kiberprijetnji pridonijet će sigurnijem i zaštićenijem kiberprostoru. EU bi zahvaljujući tomu bio sposobniji za sprečavanje i otkrivanje kibernapada te obranu i odvraćanje od njih. EU će ojačati suradnju s partnerskim zemljama u području sigurnosti i obrane, među ostalim postojećim dijalozima, kako bi se ojačala njihova kiberotpornost. Ako je to primjenjivo i uzajamno korisno, EU će surađivati s partnerima, posebno sa zemljama kandidatkinjama za članstvo u EU-u koje su usklađene sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom te zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom EU-a, u njihovim nastojanjima za izgradnju kapaciteta u području kiberobrane. To bi moglo uključivati potporu političkim i zakonodavnim okvirima, osposobljavanje, savjetovanje, mentorstvo te opremanje oružanih snaga i sigurnosnih snaga partnera. Države članice mogle bi odlučiti partnerima pružiti operativnu pomoć u području kiberobrane. Nadalje, EU će pomoći partnerima da ojačaju svoje kapacitete za sudjelovanje u vojnim misijama i operacijama ZSOP-a jer je to vrijedan doprinos zajedničkom radu na promicanju mira i sigurnosti.

U okviru Europskog instrumenta mirovne pomoći i dalje će se podupirati rad EU-a na razvoju obrambenih sposobnosti, uključujući kiberobranu, u partnerskim zemljama, posebno u susjedstvu EU-a, čime će se pridonijeti onom što ZSOP poduzima za upravljanje krizama. Osim toga, EU će po potrebi bolje povezati pomoć u području kiberobrane s izgradnjom civilnih kapaciteta u području kibersigurnosti, pogotovo djelovanjem odbora za izgradnju kiberkapaciteta EU-a. Kako bi mjere za izgradnju kapaciteta u području kiberobrane i kibersigurnosti bile uspješne, bit će potrebna učinkovita koordinacija relevantnih programa i instrumenata EU-a, uključujući Europski instrument mirovne pomoći, i država članica.

Osim što pruža potporu partnerskim zemljama u njihovim nastojanjima za izgradnju kapaciteta u području kiberobrane, EU će blisko surađivati s drugim donatorima na razvoju platformi za informiranost o stanju i koordinaciju kako bi se pružila najbolja moguća prilagođena potpora te osigurala usklađenost i izbjeglo preklapanje.