Europski zeleni plan je nova strategija rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom. EU bi usto trebao promicati potrebnu digitalnu transformaciju i alate te ulagati u njih s obzirom na to da su ključni za omogućivanje promjena. Naime, digitalna tehnologija može pomoći u smanjenju globalnih emisija, poboljšanju kvalitete života i smanjenju ekološkog otiska društva, primjerice optimizacijom potrošnje energije i praćenjem emisija u prometu. Kako bi se postigli klimatska neutralnost do 2050. i cilj nulte stope onečišćenja za netoksični okoliš, svi se sektori moraju preobraziti, uključujući cestovni promet. U europskom zelenom planu najavljeno je donošenje prijedloga strožih normi za emisije onečišćujućih tvari u zrak za vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem (Euro 7).

Emisijske norme Euro za vozila (uredbe (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009) dio su tog okvira. Povezane su s nekoliko postojećih odredaba politike i planiranim prijedlozima usredotočenima na onečišćujuće tvari u zraku u cestovnom prometu, kao i s normama za emisije CO2 kojima se kao posredna korist smanjuju razine tih tvari. Ovim zakonodavnim prijedlogom o emisijskim normama Euro 7 za automobile, kombije, kamione i autobuse poboljšava se usklađenost emisijskih normi Euro sa sljedećim mjerama.

Direktivom o kvaliteti zraka nastoji se poboljšati kvaliteta zraka utvrđivanjem graničnih vrijednosti za koncentracije određenih onečišćujućih tvari u zraku iz svih izvora onečišćenja zraka (poljoprivreda, energetika, proizvodnja itd.). Cilj Direktive o obvezama smanjenja nacionalnih emisija smanjiti je nacionalne emisije onečišćujućih tvari u zrak utvrđivanjem nacionalnih obveza smanjenja za određene onečišćujuće tvari u zraku, uz smanjenje u svim sektorima, uključujući cestovni promet. Komisija je 26. listopada 2022. donijela prijedlog revizije direktiva o kvaliteti zraka. Predloženom revizijom utvrdit će se privremene norme EU-a za kvalitetu zraka do 2030., koje će biti usklađenije sa smjernicama Svjetske zdravstvene organizacije, a istodobno će pomoći EU-u na putu prema postizanju nulte stope onečišćenja zraka najkasnije do 2050. Prijedlog o normama Euro 7 važan je element za ostvarenje te ambicije i pridonosi ciljevima politike EU-a za čisti zrak, uključujući reviziju Direktive o kvaliteti zraka. Osiguravanjem smanjenja svih relevantnih emisija onečišćujućih tvari u zrak iz cestovnog prometa u skladu s Direktivom o kvaliteti zraka/Direktivom o obvezama smanjenja nacionalnih emisija, prijedlog o normama Euro 7 podupire države članice u ispunjavanju njihovih obveza na temelju tih direktiva.

Normama za emisije CO2 podupiru se klimatske ambicije EU-a utvrđene u Europskom zakonu o klimi, čiji je cilj smanjenje emisija stakleničkih plinova u EU-u za najmanje 55 % do 2030. u odnosu na 1990. Komisija je u srpnju 2021. predložila reviziju i jačanje normi za emisije CO2 za automobile/kombije, a revizija normi za teška vozila predviđena je do kraja 2022. Dok se normama za emisije CO2 promiču tehnologije s nultom stopom emisija, kao što su električna vozila, novim normama Euro 7 rješavaju se pitanja emisija štetnih onečišćujućih tvari u zrak iz motora s unutarnjim izgaranjem i emisija električnih vozila osim onih iz ispušne cijevi radi zaštite zdravlja ljudi i okoliša. Stoga su opći ciljevi normi Euro 7 i dalje valjani s obzirom na to da će vozila s motorima s unutarnjim izgaranjem i dalje ispuštati onečišćujuće tvari iz ispuha, a sva će vozila pridonijeti emisijama koje nisu iz ispuha. Unatoč predloženom cilju smanjenja CO2 od 100 % do 2035. za nove automobile/kombije broj vozila stavljenih na tržište s motorima s unutarnjim izgaranjem (uključujući hibridna vozila) i dalje će biti važno pitanje, posebno za kamione/autobuse. Norme za emisije CO2 i onečišćujućih tvari smatraju se komplementarnima za postizanje klimatskih ambicija i cilja nulte stope onečišćenja iz europskog zelenog plana te pridonose prelasku na održivu mobilnost.

Direktivama o tehničkoj ispravnosti nastoji se povećati sigurnost na cestama u EU-u i osigurati okolišnu učinkovitost vozila putem redovitih ispitivanja za vrijeme njihova životnog vijeka. Kad je riječ o emisijama, cilj im je pridonijeti smanjenju emisija onečišćujućih tvari u zrak na temelju učinkovitijeg otkrivanja vozila koja zbog tehničkih kvarova imaju prekomjerne emisije u okviru periodičnih tehničkih pregleda i pregleda na cesti. Ovaj prijedlog sadržava elemente kojima se podupire taj cilj, uključujući one koji se uvode na temelju ugrađenog sustava za praćenje, za koje se očekuje da će dovesti do ušteda troškova. Takvi bi mehanizmi postupno mogli postati primarni alat u direktivama o tehničkoj ispravnosti, modernizirati trenutačne postupke pregleda i dovesti do manjih administrativnih troškova. U predstojećoj reviziji direktiva o tehničkoj ispravnosti morat će se uzeti u obzir ti novi mehanizmi, među ostalim za provedbene mjere koje će trebati razviti u okviru revizije paketa o tehničkoj ispravnosti.

Osim toga, Direktiva o eurovinjeti, kojom se utvrđuju zajednička pravila o naknadama za cestovnu infrastrukturu, i Direktiva o čistim vozilima, kojom se putem javne nabave promiču rješenja za čistu mobilnost, u skladu su s općim ciljevima normi Euro. Konkretno, njima se podupire potražnja za čistim vozilima tako što se državama članicama omogućuje da prilagođavaju cestovne naknade na temelju emisija onečišćujućih tvari iz vozila i putem javne nabave. Direktivom o kakvoći goriva propisuju se karakteristike kakvoće goriva koje se prodaje na tržištu te je stoga važna za norme Euro.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

U okviru digitalne strategije EU-a i nakon Komunikacije o europskoj strategiji za podatke Komisija je predložila Akt o podacima za potporu razmjeni podataka između poduzeća i državnih tijela te među poduzećima. Tim se aktom pruža horizontalni okvir za poboljšanje pristupa podacima i njihove razmjene među sektorima. Posebni problemi u automobilskom sektoru u kontekstu pristupa podacima u vozilu opravdavaju dopunu Akta o podacima posebnom inicijativom. Tom bi inicijativom trebalo osigurati dostupnost minimalnog skupa podataka i funkcija, ali i pravedne uvjete pristupa za sve pružatelje automobilskih usluga. Osiguravanjem dostupnosti i pristupačnosti podataka u vozilu tom bi se inicijativom dopunio prijedlog o normama Euro 7 jer bi se time olakšalo optimalno uvođenje kontinuiranog praćenja emisija.

Novom industrijskom strategijom za Europu uzimaju se u obzir nove okolnosti koje proizlaze iz krize, kao i aktualni prelazak na održivije, digitalno, otpornije i globalno konkurentno gospodarstvo. U njoj se postavljaju prioriteti i definiraju novi ciljevi za jačanje otpornosti jedinstvenog tržišta, suočavanje sa strateškim ovisnostima i kombiniranje ciljanih mjera u područjima regulatornog okvira, potpore inovacijama, pristupa sirovinama i dekarbonizirane energije, vještina i podatkovnih prostora kako bi se ubrzala usporedna tranzicija. Ta strategija nudi alate za suočavanje s dvostrukim izazovom zelene i digitalne transformacije te za potporu europskoj industriji u ostvarivanju ciljeva europskog zelenog plana. Novi okvir za emisije onečišćujućih tvari pružit će automobilskom sektoru EU-a pravnu sigurnost i prednost predvodnika, čime će se izbjeći rizik od zaostajanja za drugim velikim jurisdikcijama u kojima se utvrđuju nove norme za emisije onečišćujućih tvari.

Direktiva o otpadnim vozilima sadržava pravila o sakupljanju, obradi i oporabi otpadnih vozila i njihovih sastavnih dijelova, kao i ograničenja u pogledu opasnih tvari u novim vozilima. Njezina komplementarna direktiva, Direktiva o homologaciji tipa motornih vozila s obzirom na mogućnost njihove ponovne uporabe, recikliranja i oporabe, povezuje konstrukciju novih vozila s mogućnošću njihove ponovne uporabe, recikliranja i oporabe. Te se direktive planiraju preispitati 2023. u skladu s ciljevima europskog zelenog plana i akcijskog plana za kružno gospodarstvo. Dok je cilj prijedloga o normama Euro 7 smanjiti emisije iz vozila tijekom duljeg dijela njihova životnog vijeka tako što se proširuju zahtjevi za trajnost, revizija Direktive o otpadnim vozilima dopunjuje se razmatranjem problema izvoza neispravnih rabljenih vozila koja onečišćuju okoliš izvan EU-a.

Ova je inicijativa u skladu i s instrumentom Next Generation EU, točnije s Mehanizmom za oporavak i otpornost (RRF) i vodećom inicijativom „Recharge and Refuel” (Punjenje), kojima se promiču dugoročno održive čiste tehnologije kako bi se ubrzali uporaba održivog, pristupačnog i pametnog prijevoza te postaja za punjenje i opskrbu gorivom kao i proširenje javnog prijevoza. Sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost, ali i ciljanim programima ulaganja u okviru programa InvestEU ili Obzor Europa, dodijelit će se sredstva za povećanje potencijala rasta gospodarstva i ubrzanje zelene transformacije, osobito primjenom inovativnih rješenja i dugoročno održivih tehnologija s niskim emisijama.

Ova inicijativa uključuje i potrebu da se osigura pravedna i poštena zelena tranzicija, kojom se osobito podupiru ranjivi građani u području prometa: u skladu je sa završnim izvješćem Konferencije o budućnosti Europe (prijedlog 18.3.), posebno kad je riječ o cjenovnoj pristupačnosti prijevoznih sredstava i vozila koja se koriste tehnologijama koje ne onečišćuju okoliš.

Osim toga, inicijativa je u skladu s nedavnim prijedlogom o izmjeni europskog zakonodavstva o zaštiti potrošača, posebno s Direktivom o nepoštenoj poslovnoj praksi i Direktivom o pravima potrošača, kako bi se pridonijelo kružnom, čistom i zelenom gospodarstvu EU-a tako što bi se potrošačima omogućilo donošenje informiranih odluka o kupnji i time pridonijelo održivijoj potrošnji.

Konačno, kako bi se povećala dosljednost u svim politikama i kako je najavljeno u Komunikaciji Bolja regulativa: zajedničkim snagama za bolje zakonodavstvo, Komisija poboljšava svoje smjernice za bolju regulativu kako bi sve njezine inicijative bile u skladu s načelom nenanošenja bitne štete, čime se poštuju obveze utvrđene Europskim zakonom o klimi.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Pravna osnova prijedloga je članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)