C 233/38

Objava zahtjeva za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda koja nije manja u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) Br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 233/13)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„Scalogno di Romagna”

EU br.: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Skupina: Consorzio Scalogno di Romagna (Udruženje za zaštitu proizvoda Scalogno di Romagna)

adresa: C/o Comune di Riolo Terme, Via Aldo Moro 2, 48025 Riolo Terme – Ravenna, Italy

E-pošta: consorzioscalognodiromagna@gmail.com

„Consorzio Scalogno di Romagna” ima pravo podnijeti zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 13. stavkom 1. Uredbe Ministarstva za poljoprivrednu, prehrambenu i šumarsku politiku br. 12511 od 14. listopada 2013.

2. Država članica ili treća zemlja

Italija

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

☐ Naziv proizvoda

☒ Opis proizvoda

☒ Zemljopisno područje

☒ Dokaz o podrijetlu

☒ Način proizvodnje

☒ Povezanost

☒ Označivanje

☒ Ostalo [treba navesti]

4. Vrsta izmjene

☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5. Izmjene

Opis proizvoda

Članak 2.:

„Naziv ‚ Scalogno di Romagna’ odnosi se isključivo na lukovicu luka vrste Allium ascalonicum.”

mijenja se i dopunjuje kako slijedi:

„Naziv ‚Scalogno di Romagna’ odnosi se isključivo na lukovicu luka vrste Allium ascalonicum, ekotip Romagna. Lukovice luka ‚Scalogno di Romagna’ imaju izdužen oblik koji podsjeća na tikvicu i čvrstu vanjsku ljusku čija boja može varirati od žute do žućkastosmeđe, žutosmeđe, smeđe ili sive, a unutrašnji mesnati dio može biti bijel ili prošaran ljubičastim prugama. Ekotip Romagna ima duge savijene korijene i svjetlozelene zašiljene listove. Zbog isprepletenog korijenja lukovice su pri berbi sabrane u nejednake svežnjeve. Miris im je oštar, a okus sladak i blag te više podsjeća na luk nego na češnjak. Mirisna svojstva bliska su onima porodice liliaceae, a na njih utječe znatna količina sumpora koji apsorbiraju iz tla, mezoelementa koji obilježava njihov okus i miris. Konzumiraju se svježe ili sušene, a često i konzervirane u ulju. Zbog svih tih svojstava jasno se razlikuju od ostalih vrsta luka kozjaka.”

Te izmjene točnije upućuju na vrstu proizvoda koju predstavlja ekotip Romagna, a koji je uvršten i u integriranu specifikaciju proizvoda za regiju Emilia-Romagna.

Dodani dijelovi odnose se na svojstva po kojima se „Scalogno di Romagna” lako prepoznaje i jasno razlikuje od ostalih vrsta luka kozjaka.

Ta su svojstva uvijek bila specifična za proizvod, a dokumentirana su i na fotografijama. Sada su bolje opisana kako bi potrošači mogli lakše prepoznati luk kozjak, a tijela odgovorna za kontrolu kvalitete lakše obaviti svoje zadatke.

Ta izmjena odnosi se i na točku 5.b) sažetka te se primjenjuje na točku 3.2. jedinstvenog dokumenta.

Zemljopisno područje

Specifikacija sadržava izmjenu naziva pokrajine Forlì, koja je preimenovana u pokrajinu Forlì-Cesena; ta izmjena ne utječe na područje proizvodnje.

Ta izmjena odnosi se i na točku 5.c) sažetka te se primjenjuje na točku 4. jedinstvenog dokumenta.

Dokaz o podrijetlu

U izvornom tekstu članka 5. navodi se zakonodavstvo koje više nije na snazi te se stoga članak o dokazu o podrijetlu zamjenjuje sljedećim:

„Svaka se faza proizvodnog postupka nadzire, a svi ulazni i izlazni elementi evidentiraju. Tako se jamči sljedivost proizvoda, kao i uvrštavanjem katastarskih čestica na kojima se proizvod uzgaja te proizvođača i pakiratelja na popise koje vodi inspekcijsko tijelo te prijavljivanjem proizvedenih količina inspekcijskom tijelu. Sve fizičke i pravne osobe uvrštene na relevantne popise podliježu inspekciji koju provodi inspekcijsko tijelo u skladu sa specifikacijom proizvoda i odgovarajućim planom inspekcije.”

Način proizvodnje

— Uvjeti u vezi sa zabranom sjetve na strništima navode se u jezgrovitijem obliku.

Rečenica „Prije uzgoja lukovice Scalogno na istoj čestici mora proteći najmanje pet godina” dovoljna je da se izrazi ta zabrana. Stoga je rečenica „Sjetva na strništima nije dopuštena” suvišna i briše se.

— Pojašnjavaju se prakse slijeda usjeva kako bi se izbjegle moguće sumnje o njihovu tumačenju te se na jasniji način iznosi ono što je već navedeno u specifikaciji, tj. da se „Scalogno di Romagna” ne može uzgajati uzastopno s biljkama iz porodice Solanaceae, repom i kupusom. Izmijenjena rečenica glasi kako slijedi: „Zabranjen je i uzastopni uzgoj s biljkama iz porodice Solanaceae, repom i kupusom.”

— Kad je riječ o načinima sjetve, obvezna je upotreba lukovica vrste Allium ascalonicum, ekotip Romagna, jer se „Scalogna di Romagna” može uzgajati samo ponovnom sadnjom lukovica određenog ekotipa, kako je navedeno u odjeljku o povezanosti s područjem podrijetla. Stoga se rečenica „Sadnja se mora obavljati od studenoga do prosinca, a berba od lipnja naredne godine” dopunjuje kako slijedi: „Sadnja lukovica vrste Allium ascalonicum, ekotip Romagna, mora se obavljati od studenoga do prosinca, a berba se obavlja od lipnja naredne godine.”

— Na kraju, kako bi se olakšale provjere, za najveću proizvodnju po jedinici koja je prethodno bila navedena kao raspon od šest do osam tona po hektaru utvrđuje se točan iznos (osam tona po hektaru).

Ta izmjena odnosi se na točku 5.e) sažetka.

Povezanost sa zemljopisnim područjem

Tekst o povezanosti sa zemljopisnim područjem ne nalazi se u važećoj specifikaciji iz 1997. Stoga je sastavljen tekst u kojem se opisuje povezanost sa zemljopisnim područjem već uvrštena u dokumentaciju podnesenu na DOOR-u i navode ostali povijesni podaci o ugledu lukovice „Scalogno di Romagna”.

Osim toga, uz već navedene informacije u specifikaciji i sažetku ističemo temeljnu karakteristiku koja je svojstvena lukovici „Scalogno di Romagna” – nepostojanje cvjetova.

Stoga se tekst specifikacije dopunjuje kako slijedi:

„Povezanost lukovice ‚Scalogno di Romagna’ i zemljopisnog područja temelji se na ugledu proizvoda. Lukovica ‚Scalogno di Romagna’ poznata je kao poseban ekotip luka kozjaka s vlastitim karakteristikama, koje se razlikuju od ostalih vrsta na tržištu.”

Zemlja prikladna za uzgoj lukovica „Scalogno di Romagna” brežuljkasta je, a tla su srednje teksture do glinovita, suha, bogata kalijem i organskim tvarima, dobro izložena i dobro propusna. Ta su tla karakteristična za sadreni greben poznat kao „La Vena dei Gessi Romagnola” (sadrena žila Romagne), koji prolazi velikim dijelom područja proizvodnje te obilježava čitavo područje i utječe na njega tako što u tlima stvara određenu lužnatost. Teritorij područja proizvodnje poznat je i kao područje termalnih kupališta obilježeno sumpornim spojevima u tlu i vodi.

Dakle, te okolišne značajke utječu na kvalitetu mirisa porodice liliaceae putem sumpornih spojeva.

Mikrobna flora tla svojom kontinuiranom enzimskom aktivnošću za vrijeme skladištenja ili sušenja proizvodi tipičnu slatku i blagu aromu, ali i oštar miris lukovice „Scalogno di Romagna”.

Prepoznatljiva je značajka lukovice „Scalogno di Romagna” to da nema cvjetove te je ponovna sadnja stoga jedina moguća i dopuštena metoda uzgoja. Zbog takvog je načina uzgoja tijekom stoljeća sačuvala svoje genetsko naslijeđe i svojstva posebnog ekotipa jer ne postoji prirodna ili prisilna razmjena peludi s drugim vrstama, što znači da lukovica nije podvrgnuta križanjima ili genetičkim intervencijama koje su tipične za ostale sorte na tržištu.

Lukovice „Scalogno di Romagna” nikad nisu pronađene u divljini, što znači da su keltski narodi, koji su ih donijeli u Romagnu, uzgojili izvoran i autentičan proizvod koji se ni na koji način ne može zamijeniti nijednom drugom lukovicom iz porodice liliacea.

Postoji jasna povezanost lukovice „Scalogno di Romagna” i lokalnog područja: zahvaljujući njezinim proizvođačima, što uključuje i one koji obrađuju nekoliko četvornih metara zasađenih lukom u povrtnjaku pokraj kuće, nije izgubljena sposobnost prenošenja tog vrijednog dara velikodušnoj zemlji Romagne. Vrlo je važno i to što proizvođači izrazito vješto odabiru lukovice. Dio ubranih lukovica namijenjen je konzumaciji, a one srednje veličine i zaobljenijeg oblika koriste se za ponovnu sadnju.

Brojni pisci spominju taj proizvod, primjerice Corrado Contoli, koji je rođen i živio u Lugu. U njegovoj knjizi iz 1963., „Guida alla veritiera cucina romagnola” (Vodič kroz pravu kuhinju regije Romagna), u poglavlju „Jela sa svinjetinom” nalazi se pionirski i dojmljiv hvalospjev luku kozjaku. Graziano Pozzeto navodi druga svjedočanstva o opisu proizvoda i njegovoj upotrebi u brojnim receptima iz posljednjeg stoljeća u svojoj knjizi „Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere” (Scalogno di Romagna – hrana za Veneru), objavljenoj 2001. Nekoliko lokalnih kuhara upotrebljavalo je lukovice „Scalogno di Romagna” u pripremi raznih jela, uključujući Tarcisija Raccagnija iz bivšeg restorana Gigiolè u Brisighelli, koji je nastojao oživjeti srednjovjekovnu kuhinju na večerama priređenima za tamošnji poznati srednjovjekovni festival.

Ugled lukovice „Scalogno di Romagna” i njezina upotreba kao začina u pripremi raznih jela ili konzervirana u ulju dokumentirani su i na internetskim stranicama kao što su Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet i Taccuini Gastrosofici.

Priča o lukovici „Scalogno di Romagna” lijepa je i primjerna, a nastala je zahvaljujući vodećoj ulozi udruženja Proloco di Riolo Terme, koje je 1993. pokrenulo prvi festival „Fiera dello Scalogno di Romagna”, koji se i dalje održava svake godine krajem srpnja.”

Ta izmjena odnosi se i na točku 5.f) sažetka te se primjenjuje na točku 5. jedinstvenog dokumenta.

Provjere

Tekst o provjerama, koji se ne nalazi u važećoj specifikaciji, glasi kako slijedi:

„Usklađenost sa specifikacijom proizvoda provjerava se u skladu s člankom 37. Uredbe (EU) br. 1151/2012. Kontrolno tijelo zaduženo za provjeru specifikacije je Check Fruit, sa sjedištem na adresi Via Dei Mille 24, 40121 Bologna, Italy, Tel. +39 0516494836, Faks + 39 0516494813, E-pošta: info@checkfruit.it.”

Ta izmjena odnosi se i na točku 5.g) sažetka.

Označivanje

Članak 7. mijenja se kako slijedi:

1.

— Rečenica:

„U svim se slučajevima spremnici moraju zapečatiti kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja spremnika.”

mijenja se kako slijedi:

„U svim se slučajevima pakiranje mora zapečatiti kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja pakiranja.”

Riječ „contenitore” (spremnik) zamjenjuje se (na izvornom, talijanskom jeziku) primjerenijom riječju „confezione” (pakiranje).

— Rečenica: „Na spremnicima se moraju nalaziti riječi ‚Scalogno di Romagna’ nakon kojih neposredno slijede riječi iste veličine ‚Indicazione Geografica Protetta’ (Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla).”

mijenja se i glasi:

„Na pakiranjima, pletenicama ili svežnjima mora se nalaziti etiketa s riječima ‚Scalogno di Romagna’ nakon kojih neposredno slijede riječi iste veličine ‚Indicazione Geografica Protetta’ (Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla).”

Sad je obvezna upotreba etikete s podacima o svim vrstama pakiranja. Etiketa sadržava potrebne podatke i lako se prilagođava različitim vrstama pakiranja koja su navedena u specifikaciji.

— Rečenica: „Svaku vrstu pakiranja mora odobriti regija Emilia-Romagna.”

briše se jer nije u skladu s važećim zakonodavstvom.

— Rečenica: „Na zahtjev proizvođača može se upotrijebiti i grafički simbol. Taj simbol odgovara grafičkoj slici, uključujući referentne boje, figurativnog ili određenog i nedvosmislenog logotipa, koji se uvijek mora upotrebljavati zajedno s oznakom zemljopisnog podrijetla.”

mijenja se kako slijedi:

„Prepoznatljiv logotip u nastavku mora se istaknuti na etiketi u skladu s naznačenom grafičkom slikom.”

Stoga je obvezna upotreba grafičkog simbola, uključujući tehničku dokumentaciju u kojoj se opisuju njegove značajke.

— Rečenica: „Na serijama namijenjenima izvozu moraju se nalaziti i riječi ‚Prodotto in Italia’ (Proizvedeno u Italiji).”

mijenja se i glasi:

„Na proizvodu se moraju nalaziti i riječi ‚Prodotto in Italia’ (Proizvedeno u Italiji).”

Upotreba riječi „Proizvedeno u Italiji” obvezna je za sve serije, ne samo za one namijenjene izvozu, kako bi se i talijanskim potrošačima istaknulo da je proizvod uzgojen u Italiji.

Ta izmjena odnosi se i na točku 5.h) sažetka te se primjenjuje na točku 3.6. jedinstvenog dokumenta.

Ostalo

Pakiranje

2. Članak 6.: „Pri puštanju u prodaju lukovice ‚Scalogno di Romagna’ moraju imati sljedeće karakteristike: A) svježi proizvod: – svežnji od približno 500 grama vezani iznad vrata, vezani rafijom na kraju; B) sušeni proizvod: 1) svežnji lukovica mase približno 500 g. Svežnji se moraju sastojati od homogenih velikih lukovica. Vežu se rafijom vrlo čvrsto iznad vrha lukovice, a listovi se režu 5 cm iznad vezice; 2) pletenice. Lukovice treba razvrstati, uplesti samo listovima ili rafijom; 3) sušene lukovice u plastičnoj mrežici od 100 g.”

mijenja se kako slijedi:

„Pri puštanju u prodaju lukovice ‚Scalogno di Romagna’ moraju imati sljedeće karakteristike:

A) svježi proizvod: — svežnji od 100 g do 1 kg vezani rafijom ili drugim vlaknom biljnog podrijetla;

B) sušeni proizvod: 1) svežnji od 100 g do 1 kg vezani na kraju rafijom ili drugim vlaknom biljnog podrijetla. Svežnji se moraju sastojati od homogenih lukovica. Moraju se vrlo čvrsto vezati iznad vrha lukovice, a listove treba odrezati 5 cm iznad vezice; 2) pletenice odabranih lukovica homogene veličine, upletene samo listovima ili rafijom ili drugim biljnim vlaknom; 3) zapečaćene mrežice, vrećice ili sanduci: osušene lukovice različite veličine i bez korijenja mogu se pakirati u zapečaćene mrežice, vrećice ili sanduke izrađene od materijala koji je primjeren za pakiranje hrane, mase od 100 g do 5 kg.

Prethodno opisani proizvodi u prodaju se mogu puštati i u pakiranju izrađenom od drva, plastike, papira, kartona ili prirodnih biljnih materijala u skladu s važećim zakonodavstvom.

Prodaja proizvoda na prodajnom mjestu dopuštena je i u porcijama izvan zapečaćenog pakiranja ili sanduka, pod uvjetom da se proizvod stavi u posebne odjeljke ili spremnike na kojima su uočljivo navedeni isti podaci koji su obvezni za pakiranje navedeno u specifikaciji proizvoda.

Lukovice namijenjene preradi mogu se isporučivati i u rasutom stanju, u paketima ili spremnicima koji su u skladu s važećim zakonodavstvom i koji su na najmanje jednoj strani čitko i vidljivo označeni riječima ‚Lukovice Scalogno di Romagna ZOZP namijenjene preradi’.”

Članak o pakiranju ažurira se kako bi se pakiranje prilagodilo trenutačnim tržišnim zahtjevima i pojednostavnila priprema prezentacije proizvoda te kako bi se omogućila prodaja u svežnjima od 100 g do 1 kg i dodalo pakiranje u mrežicama, vrećicama ili sanducima.

Osim što se navode informacije o tome da je potrošačima dostupno više vrsta pakiranja, pojednostavnjuje se rukovanje proizvodom namijenjenim isključivo za preradu. Proizvod se obično upotrebljava konzerviran u ulju ili za obogaćivanje određenih prehrambenih proizvoda ili pripravaka lukovicama „Scalogno di Romagna”. Tom izmjenom omogućuje se pakiranje proizvoda namijenjenog preradi u rasutom stanju.

Ta izmjena odnosi se i na točku 5.h) sažetka te se primjenjuje na točku 3.5. jedinstvenog dokumenta.

Uredničke izmjene

— U specifikaciju se dodaju naslovi članaka kako bi se bolje utvrdio sadržaj svakog članka.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Scalogno di Romagna”

EU br.: PGI-IT-1539-AM01 – 11.1.2021.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Naziv (nazivi) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Scalogno di Romagna”

2. Država članica ili treća zemlja

Italija

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, svježi ili prerađeni

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Naziv „Scalogno di Romagna” odnosi se isključivo na lukovicu luka vrste Allium ascalonicum, ekotip Romagna.

Lukovice luka „Scalogno di Romagna” imaju izdužen oblik koji podsjeća na tikvicu i čvrstu vanjsku ljusku čija boja može varirati od žute do žućkastosmeđe, žutosmeđe, smeđe ili sive, a unutrašnji mesnati dio može biti bijel ili prošaran ljubičastim prugama.

Ekotip Romagna ima duge savijene korijene i svjetlozelene zašiljene listove.

Zbog isprepletenog korijenja lukovice su pri berbi sabrane u nejednake svežnjeve.

Miris im je oštar, a okus sladak i blag te više podsjeća na luk nego na češnjak. Mirisna svojstva bliska su onima porodice liliaceae, a na njih utječe znatna količina sumpora koji apsorbiraju iz tla, mezoelementa koji obilježava njihov okus i miris.

Konzumiraju se svježe ili sušene, a često i konzervirane u ulju.

Zbog svih tih svojstava jasno se razlikuju od ostalih vrsta luka kozjaka.

3.3. Hrana (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje lukovica „Scalogno di Romagna” do berbe proizvoda moraju se provoditi isključivo unutar zemljopisnog područja utvrđenog u točki 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Pri puštanju u prodaju lukovice „Scalogno di Romagna” moraju imati sljedeće karakteristike:

A) svježi proizvod: — svežnji od 100 g do 1 kg vezani rafijom ili drugim vlaknom biljnog podrijetla;

B) sušeni proizvod: 1) svežnji od 100 g do 1 kg vezani na kraju rafijom ili drugim vlaknom biljnog podrijetla. Svežnji se moraju sastojati od homogenih lukovica. Moraju se vrlo čvrsto vezati iznad vrha lukovice, a listove treba odrezati 5 cm iznad vezice; 2) pletenice odabranih lukovica homogene veličine, upletene samo listovima ili rafijom ili drugim biljnim vlaknom; 3) zapečaćene mrežice, vrećice ili sanduci: osušene lukovice različite veličine i bez korijenja mogu se pakirati u zapečaćene mrežice, vrećice ili sanduke izrađene od materijala koji je primjeren za pakiranje hrane, mase od 100 g do 5 kg.

Prethodno opisani proizvodi u prodaju se mogu puštati i u pakiranju izrađenom od drva, plastike, papira, kartona ili prirodnih biljnih materijala u skladu s važećim zakonodavstvom.

Prodaja proizvoda na prodajnom mjestu dopuštena je i u porcijama izvan zapečaćenog pakiranja ili sanduka, pod uvjetom da se proizvod stavi u posebne odjeljke ili spremnike na kojima su uočljivo navedeni isti podaci koji su obvezni za pakiranje navedeno u specifikaciji proizvoda.

Lukovice namijenjene preradi mogu se isporučivati i u rasutom stanju, u paketima ili spremnicima koji su u skladu s važećim zakonodavstvom i koji su na najmanje jednoj strani čitko i vidljivo označeni riječima „Lukovice Scalogno di Romagna ZOZP namijenjene preradi”.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Kad se stavlja na tržište za potrošnju, „Scalogno di Romagna” mora se pakirati tako da se omogući pričvršćivanje svih posebnih oznaka. U svim se slučajevima pakiranje mora zapečatiti kako bi se spriječilo uklanjanje sadržaja bez lomljenja pakiranja.

Na pakiranjima, pletenicama ili svežnjima mora se nalaziti etiketa s riječima „Scalogno di Romagna” nakon kojih neposredno slijede riječi iste veličine „Indicazione Geografica Protetta” (Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla).

Ime, naziv poduzeća i adresa pakiratelja, ali i izvorna bruto masa, moraju se nalaziti u istom vidnom polju.

Riječi „Indicazione Geografica Protetta” mogu se ponoviti bilo gdje na spremniku ili etiketi, među ostalim i kao kratica I.G.P. (ZOZP).

Prepoznatljiv logotip u nastavku mora se istaknuti na etiketi u skladu s naznačenom grafičkom slikom.

Na proizvodu se moraju nalaziti i riječi „Proizvedeno u Italiji”.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje obuhvaća dio regije Emilia-Romagna koji je prikladan za uzgoj vrste Allium ascalonicum te sljedeće općine:

— pokrajina Ravenna: Brisighella, Càsola Valsenio, Castelbolognese, Faenza, Riolo Terme i Solarolo;

— pokrajina Forlì-Cesena: Modigliana i Tredozio;

— pokrajina Bologna: Borgo Tossignano, Casalfiumanese, Castel del Rio, Castel Guelfo di Bologna, Dozza, Fontanelice, Imola i Mordano.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost lukovice „Scalogno di Romagna” i zemljopisnog područja temelji se na ugledu proizvoda. Lukovica „Scalogno di Romagna” poznata je kao poseban ekotip luka kozjaka s vlastitim karakteristikama, koje se razlikuju od ostalih vrsta na tržištu.

Zemlja prikladna za uzgoj lukovica „Scalogno di Romagna” brežuljkasta je, a tla su srednje teksture do glinovita, suha, bogata kalijem i organskim tvarima, dobro izložena i dobro propusna. Ta su tla karakteristična za sadreni greben poznat kao „La Vena dei Gessi Romagnola” (sadrena žila Romagne), koji prolazi velikim dijelom područja proizvodnje te obilježava čitavo područje i utječe na njega tako što u tlima stvara određenu lužnatost. Teritorij područja proizvodnje poznat je i kao područje termalnih kupki obilježeno sumpornim spojevima u tlu i vodi.

Dakle, te okolišne značajke utječu na kvalitetu mirisa porodice liliaceae putem sumpornih spojeva.

Mikrobna flora tla svojom kontinuiranom enzimskom aktivnošću za vrijeme skladištenja ili sušenja proizvodi tipičnu slatku i blagu aromu, ali i oštar miris lukovice „Scalogno di Romagna”.

Prepoznatljiva je značajka lukovice „Scalogno di Romagna” to da nema cvjetove te je ponovna sadnja stoga jedina moguća i dopuštena metoda uzgoja. Zbog takvog je načina uzgoja tijekom stoljeća sačuvala svoje genetsko naslijeđe i svojstva posebnog ekotipa jer ne postoji prirodna ili prisilna razmjena peludi s drugim vrstama, što znači da lukovica nije podvrgnuta križanjima ili genetičkim intervencijama koje su tipične za ostale sorte na tržištu.

Lukovice „Scalogno di Romagna” nikad nisu pronađene u divljini, što znači da su keltski narodi, koji su ih donijeli u Romagnu, uzgojili izvorni i autentičan proizvod koji se ni na koji način ne može zamijeniti nijednom drugom lukovicom iz porodice liliacea.

Postoji jasna povezanost lukovice „Scalogno di Romagna” i lokalnog područja: zahvaljujući njezinim proizvođačima, što uključuje i one koji obrađuju nekoliko četvornih metara zasađenih lukom u povrtnjaku pokraj kuće, nije izgubljena sposobnost prenošenja tog vrijednog dara velikodušnoj zemlji Romagne. Vrlo je važno i to što proizvođači izrazito vješto odabiru lukovice. Dio ubranih lukovica namijenjen je konzumaciji, a one srednje veličine i zaobljenijeg oblika koriste se za ponovnu sadnju.

Brojni pisci spominju taj proizvod, primjerice Corrado Contoli, koji je rođen i živio u Lugu. U njegovoj knjizi iz 1963., „Guida alla veritiera cucina romagnola” (Vodič kroz pravu kuhinju regije Romagna), u poglavlju „Jela sa svinjetinom” nalazi se pionirski i dojmljiv hvalospjev luku kozjaku. Graziano Pozzeto navodi druga svjedočanstva o opisu proizvoda i njegovoj upotrebi u brojnim receptima iz posljednjeg stoljeća u svojoj knjizi „Lo scalogno di Romagna. Cibo per Venere” (Scalogno di Romagna – hrana za Veneru), objavljenoj 2001. Nekoliko lokalnih kuhara upotrebljavalo je lukovice „Scalogno di Romagna” u pripremi raznih jela, uključujući Tarcisija Raccagnija iz bivšeg restorana Gigiolè u Brisighelli, koji je nastojao oživjeti srednjovjekovnu kuhinju na večerama priređenima za tamošnji poznati srednjovjekovni festival.

Ugled lukovice „Scalogno di Romagna” i njezina upotreba kao začina u pripremi raznih jela ili konzervirana u ulju dokumentirani su i na internetskim stranicama kao što su Giallo Zafferano, La Gazzetta del Gusto, Buonissimo, Geisha Gourmet i Taccuini Gastrosofici.

Priča o lukovici „Scalogno di Romagna” lijepa je i primjerna, a nastala je zahvaljujući vodećoj ulozi udruženja Proloco di Riolo Terme, koje je 1993. pokrenulo prvi festival „Fiera dello Scalogno di Romagna”, koji se i dalje održava svake godine krajem srpnja.

Upućivanje na objavu specifikacije

http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.