3.4.

Stoga EGSO, svjestan činjenice da se „pametna” strategija može primijeniti u gradovima, otocima, područjima i industrijskim zonama, predlaže europskim institucijama i nacionalnim vladama da utvrde model razvoja pametnih gradova u programima koje obilježava istodobno postojanje i integracija šest osnažujućih stupova (u Italiji taj model, proizašao iz prijedloga koji je izradila udruga Amerigo (bivši studenti programa međunarodne kulturne razmjene, eng. International Cultural Exchange Programs Alumni) i Enam (Europska mreža udruga bivših američkih studenata, eng. European Network of American Alumni Associations), služi kao osnova za izradu strategije za pametne gradove na kojoj u okviru takozvanog plana Juncker radi Ministarstvo za gospodarski razvoj): — tehnologije i instrumenti za energetsku učinkovitost i uvođenje obnovljivih izvora poput primjerice pametne električne infrastrukture (eng. smart grids ) kojima se može: poduprijeti i potaknuti planove za energetsku uštedu uvođenjem ad hoc rješenja i uređaja; olakšati korištenje raznovrsnih izvora opskrbe, na privatnom i javnom području; uključiti u mrežnu infrastrukturu i poticati širenje slobodno dostupnog signala IP, — širenje tehnoloških platformi i povezanosti koje omogućuju stvaranje novih sustava digitalnih usluga zahvaljujući infrastrukturi za IKT i telekomunikaciju kojom se može: osigurati širenje povezanosti, dijelom zahvaljujući povezanošću s pametnim mrežama; poticati širenje mreže internet of Everything koja je povezana sa senzorima, uređajima i uslugama; bolje iskoristiti podatke iz slobodno dostupnih javnih i privatnih izvora i digitalnog programa za gradove; istodobno jamčiti najviše standarde sigurnosti rješenja i uređaja kao i privatnosti informacija građana, poduzeća i uprava, — razvoj novih ekosustava digitalnih usluga radi poboljšanja kvalitete života građana i proizvodnih postupaka poduzeća putem međusobno povezanih usluga i pametnih uređaja koji se oslanjaju na platforme za povezanost i pametne mreže. Ti ekosustavi digitalnih usluga koji djeluju u više sektora (npr. mobilnost, e-zdravlje, digitalni turizam, industrija 4.0) mogli bi potaknuti stvaranje ili jačanje europske industrije za pametne gradove, posebno na područjima na kojima velika tehnološka poduzeća promiču ponudu rješenja koja razvijaju i pripremaju manja poduzeća, među kojima i novoosnovana poduzeća, — projekti za unapređenje infrastrukture i novi urbanistički dizajn poput, primjerice, prenamjene određenih dijelova grada uz prilagodbu i konverziju zgrada i javne infrastrukture u proizvodnom, ekološkom ili socijalnom smislu, s ciljem povećanja ne samo gospodarske vrijednosti nekretnina već i vrijednosti korištenja koju uočavaju korisnici, dijelom zahvaljujući širenju učinkovitih i povezanih tehnologija te širenju mehanizama neizravne javne nabave, — planovi za izobrazbu i prilagodbu digitalnih vještina građana, poduzeća i javnog sektora kako bi se što širem krugu krajnjih korisnika omogućilo korištenje uvedenih inovacija, — planovi za gospodarsku i financijsku održivost ulaganja koji se temelje na jasnom utvrđivanju: zarade koju donose usluge, povećana vrijednost infrastrukture i povećana učinkovitosti; načina raspodjele koristi među mrežnim operaterima, ulagačima, programerima pametnih rješenja i uređaja te korisnicima; instrumenata javnog i privatnog financiranja koji mogu omogućiti uvođenje tih novih modela djelovanja.