OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Željeznički sektor od strateške je važnosti za Europsku uniju. Uvelike doprinosi cjelokupnom gospodarstvu i zapošljavanju u EU-u jer je u njemu izravno zaposleno više od 900 000 ljudi, od čega na željezničke prijevoznike otpada oko 500 000 radnika, a na upravitelje infrastrukture oko 400 000 (podaci za kraj 2018.).

Željeznički prijevoz ključan je za strategiju EU-a za održiviji prometni sektor, gospodarsku i socijalnu koheziju te povezivanje građana Europe unutar država članica i među njima. Željeznica predstavlja važan doprinos prometnoj ponudi u EU-u te pruža čistu mobilnost i visoku razinu učinkovitosti. Kao najodrživija i ekološki najprihvatljivija vrsta prijevoza, željeznički prijevoz stoga je presudan za postizanje ciljeva zelenog plana.

Europskim željeznicama 2018. se prevezlo oko 1,6 milijardi tona tereta i 7,1 milijarda putnika. Do 2018. putnički promet u EU-u dosegnuo je 400 milijardi putničkih kilometara od ukupno oko pet bilijuna putničkih kilometara ostvarenih u kopnenom prijevozu. Željeznički putnički promet uglavnom je domaći, sa samo 7 % prekograničnog prometa 2018..

Teretni promet u EU-u dosegnuo je 2018. količinu od 435 milijardi tonskih kilometara od ukupno 2,3 bilijuna tonskih kilometara u kopnenom prijevozu. Približno je polovina ukupnoga željezničkog prijevoza tereta prekogranična. Željeznički prijevoz tereta stoga ima snažnu europsku dimenziju.

Od početka 2020. pandemija bolesti COVID-19 znatno je utjecala na željeznički prijevoz u Uniji. Željeznički prijevoz putnika i robe smanjio se zbog ograničenja kretanja i posljedičnog smanjenja potražnje za prijevozom. Tijekom prvog razdoblja pandemije u proljeće 2020. željeznički prijevoznici zaustavili su većinu međunarodnih putničkih vlakova. Broj putnika u domaćem željezničkom prijevozu za vrijeme prvog vala pandemije smanjio se za 90 % u odnosu na prethodnu godinu. Nekoliko prijevoznika, posebno novih sudionika na tržištu, moralo je prestati s radom, dok su željeznički prijevoznici tereta prijavili bitno smanjenje obujma prijevoza jer su mnogi industrijski sektori smanjili ili čak prekinuli proizvodnju zbog posljedica pandemije. Tijekom ljeta 2020. potražnja za prijevozom i njegov obujam ostali su na niskim razinama u sektorima željezničkog prijevoza putnika i tereta.

Mnoge su zemlje zbog drugog vala pandemije u jesen 2020. morale poduzeti dodatne mjere ograničenja kretanja građana. Izbijanje trećeg vala pandemije otežavalo je brz oporavak željezničkog prometa, posebno u području usluga željezničkog prijevoza putnika. U listopadu i studenome 2020. države članice uvele su nova ograničenja kretanja, koja su djelomično i postupno ukinuta tijekom 2021. Broj putnika još se nije vratio na razine prije pandemije, a oporavak do tih razina može trajati dulje od očekivanog posebno za komercijalni putnički promet. Stoga pandemija i dalje ima znatan učinak na prometni sektor. Pojava nove iznimno zarazne varijante bolesti COVID-19 nazvane omikron u jesen 2021. s još nepoznatim obilježjima u usporedbi s prethodnim varijantama izaziva zabrinutost zbog četvrtog vala pandemije i strožih mjera ograničavanja širenja zaraze.

Europski parlament i Vijeće donijeli su 7. listopada 2020. Uredbu (EU) 2020/1429 o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19. Cilj Uredbe bio je omogućiti dionicima u željezničkom sektoru da se bolje nose s financijskim posljedicama pandemije bolesti COVID-19 i osigurati odgovor na njihove hitne potrebe za likvidnošću smanjenjem pristojbi za minimalni pristupni paket i pristup infrastrukturi kojom se povezuju uslužni objekti, oslobađanjem od njihova plaćanja ili odgodom njihova plaćanja.

Te mjere pomoći primjenjivale su se na pristojbe dospjele tijekom referentnog razdoblja utvrđenog u članku 1. Uredbe, odnosno od 1. ožujka 2020. do 31. prosinca 2020. („referentno razdoblje”). Područje primjene ograničeno je na to razdoblje kako bi se osiguralo da se mjere primjenjuju samo onoliko dugo koliko je potrebno.

Člankom 5. Uredbe (EU) 2020/1429 Komisija je ovlaštena delegiranim aktima produljiti referentno razdoblje za najviše šest mjeseci na temelju podataka koje dostave upravitelji infrastrukture koji pokazuju trajno smanjenje željezničkog prometa očigledno povezano s izbijanjem bolesti COVID-19. Referentno razdoblje moglo bi se produljiti do 14. travnja 2022.

Komisija je to delegiranje ovlasti izvršila dvaput te referentno razdoblje produljila do 31. prosinca 2021. Ovlast za donošenje delegiranih akata radi produljenja referentnog razdoblja dodijeljena je Komisiji na razdoblje od jedne godine počevši od 13. listopada 2020. i sada je istekla.

Na temelju podataka koje su Komisiji dostavili upravitelji željezničke infrastrukture u Uniji koji obuhvaćaju razdoblje do rujna 2021. pandemija je teže pogodila segment usluga prijevoza putnika, a posebno segment komercijalnih usluga prijevoza putnika, uz znatno smanjenje ponude tih usluga u svim državama članicama, koja se još nije vratila na razine iz 2019. Broj putničkih vlakova koji su u okviru obveze pružanja javne usluge („PSO”) od siječnja do rujna 2021. prometovali u mreži usporediv je s istim razdobljem 2019., dok je 2020. bio 7,8 % manji u odnosu na 2019. Međutim, broj komercijalnih putničkih vlakova koji su prometovali u razdoblju od siječnja do rujna 2021. i dalje je bio 21,5 % niži nego u istom razdoblju 2019., što pokazuje da nije bilo oporavka u usporedbi s istim razdobljem 2020., kad je bio 23,3 % niži u odnosu na 2019. Broj teretnih vlakova koji su prometovali mrežom i dalje je bio 2,5 % manji nego u odgovarajućem razdoblju 2019. Slični se trendovi mogu uočiti kad je promet izražen u broju prijeđenih kilometara putničkih vlakova. Od siječnja do rujna 2021. usluga prijevoza putnika u okviru PSO-a izraženih u broju prijeđenih kilometara putničkih vlakova bilo je 5,2 % manje u odnosu na isto razdoblje 2019. Komercijalnih usluga prijevoza putnika izraženih u broju prijeđenih kilometara putničkih vlakova 2021. još uvijek je bilo 25,6 % manje u odnosu na isto razdoblje 2019., u skladu s (niskom) razinom koja je dosegnuta već 2020. Broj prijeđenih kilometara teretnih vlakova koji su prometovali mrežom pokazao je znakove oporavka, ali je u razdoblju od siječnja do rujna 2021. ostao 2,6 % niži u usporedbi s istim razdobljem 2019. Prema tome, smanjenje opsega željezničkog prometa kao posljedica izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i dalje je prisutno.

Stoga je potrebno izmijeniti Uredbu (EU) 2020/1429 kako bi se dodatno produljilo referentno razdoblje.

Budući da pandemija još nije završila i da je i dalje prisutna određena razina nepredvidljivosti budućeg razvoja događaja, Komisiji je potrebno delegirati i ovlast da u skladu s postojećim pravnim okvirom produlji navedeno razdoblje, svaki put za najviše šest mjeseci.

Predlaže se da se referentno razdoblje produlji do 30. lipnja 2022. i da se Komisija ovlasti za donošenje delegiranih akata kako bi se to razdoblje dodatno produljilo do 31. prosinca 2023. Predlaže se da delegiranje ovlasti istekne istog datuma, odnosno 31. prosinca 2023. Sve ostale odredbe važeće Uredbe trebale bi ostati nepromijenjene.

Zbog nepredvidivog razvoja pandemije bolesti COVID-19, a posebice iznenadne pojave novih varijanti koje izazivaju zabrinutost, nije bilo moguće na vrijeme donijeti relevantne mjere. Uredbom (EU) 2020/1429 od Komisije se zahtijeva da odluku o mogućem produljenju referentnog razdoblja temelji na podacima koje su upravitelji infrastrukture trebali dostaviti nakon isteka polovice produljenja referentnog razdoblja. Komisija nije mogla donijeti odluku o dodatnom produljenju referentnog razdoblja prije isteka delegiranih ovlasti jer u tom trenutku još nisu bili dostupni nužni podaci.

Kako bi se izbjegle manjkavosti u primjeni mjera nakon 31. prosinca 2021. (kraj trenutačnog referentnog razdoblja), ovom bi Uredbom trebalo obuhvatiti i razdoblje prije njezina stupanja na snagu. S obzirom na prirodu mjera predviđenih ovom Uredbom retroaktivnom primjenom ne uzrokuje se povreda legitimnih očekivanja zainteresiranih osoba.