HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA  VISOKI PREDSTAVNIK  
UNIJE ZA VANJSKE  
POSLOVE I  
SIGURNOSNU POLITIKU  
Bruxelles, 18.5.2015.  
JOIN(2015) 22 final  
  
ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
EU i ASEAN: partnerstvo sa strateškim ciljem   
 
2 
 ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU I  
VIJEĆU  
EU i ASEAN: partnerstvo sa strateškim ciljem  
1. Uvod  
EU ima strateški interes za jačanje odnosa sa Zajednicom naroda jugoistočne Azije (ASEAN)1. 
Jak, kohezivan i samosvjestan ASEAN koji nastavlja s vlastitom integracijom dobar je za 
regionalnu stabilnost, blagostanje i sigurnost te stvara nove prilik e za suradnju u pogledu 
regionalnih i globalnih izazova. ASEAN spaja visoku stopu gospodarskog rasta s demografskim 
dinamizmom. Zemlje ASEAN -a zajedno bi bile sedmo svjetsko gospodarstvo, a do 2050. trebale 
bi postati četvrto. Očekuje se da će do 2030. udi o mlade srednje klase u ukupnom stanovništvu 
ASEAN -a porasti na 65  %, dok je 2010. taj udio iznosio 24  %. ASEAN ima glavnu ulogu u 
pogledu napora da se izgradi snažniji regionalni sigurnosni poredak na širem azijsko -pacifičkom 
području. Ujedinjen i samosvj estan ASEAN ključan je pri osiguravanju rješavanja regionalnih 
izazova na temelju pravila, što je od izravnog interesa građanima te regije, ali je od interesa i za 
Europsku uniju.  
EU je stoga izrazito zainteresiran za uspjeh ASEAN -a. 
U odnosima EU -a i ASEAN -a primjetan je novi zamah i objema je stranama u interesu da se to 
održi. Mnogi se u ASEAN -u nadaju da će se EU više angažirati te žele službeno strateško 
partnerstvo. EU ima izuzetne gospodarske, sektorske i političke interese za jačanje suradnje s tim 
najvažnijim igračem u strateški važnoj regiji.  
ASEAN radi na uspostavljanju Ekonomske zajednice ASEAN -a (AEC) do kraja 2015. i 
razvijanju vizije za razdoblje nakon 2015., čime je obuhvaćeno i njegovo viđenje odnosa s EU -
om i ostalim partnerima za dijal og. Stoga je sad pravi trenutak da se oblikuje vizija o budućnosti 
odnosa EU -a i ASEAN -a. 
Iako su ASEAN i EU „partneri integracije”, oni se znatno razlikuju u pogledu prosječnih razina 
gospodarskog razvoja i prirode svojih političkih sustava, a i snage svo jih institucija. ASEAN će 
se morati suočiti s izazovima, među ostalim, u vezi sa svojim mehanizmom donošenja odluka 
koji se temelji na konsenzusu i odvija na razini vlada, u vezi s financiranjem proračuna ASEAN -a 
(samo 16  milijuna USD godišnje na temelju j ednakih doprinosa svake države članice ASEAN -a) 
te u vezi s osnaživanjem Tajništva. Istovremeno, EU i ASEAN smatraju da se obvezom prema 
izgradnji zajednice, održivom razvoju i integraciji koja se temelji na pravilima njihovim 
građanima (kojih ukupno ima v iše od 1,1  milijarde) na najbolji način osigurava sigurnost i 
blagostanje. Strategija Europa 2020. mogla bi poslužiti kao inspiracija za razvoj i provedbu vizije 
i programa ASEAN -a u razdoblju nakon 2015.  
Ulaganje u odnos EU -a i ASEAN -a donijet će znatnu dobit koja je EU -u od gospodarskog i 
političkog interesa. ASEAN, s druge strane, cijeni ulogu koju EU može imati u regionalnom 
kontekstu obilježenom rastućom strateškom konkurencijom. Više od bilo kojeg dru gog partnera 
                                                            
1  Države članice ASEAN -a su Brunej Darussalam, Kambodža, Indonezija, Laoska Narodna Demokratska 
Republika, Malezija, Mjanmar/Burma, Filipini, Singapur, Tajland i Vijetnam.  
 
3 
 za dijalog EU ASEAN -u može pomoći da ostvari integracijske ciljeve kao partner od povjerenja, 
bez promicanja ikakvog konkretnog modela.  
Za EU je intenzivnija suradnja s ASEAN -om ključna za razvoj sveobuhvatnije azijske strategije. 
U posljednj ih nekoliko godina EU je:  
 pristupio Ugovoru o prijateljstvu i suradnji u jugoistočnoj Aziji,  
 pojačao i preusmjerio svoju suradnju stvorivši ambicioznije političko partnerstvo, kako je 
navedeno u Akcijskom planu iz Bruneja (2013.  – 2017.)2, okviru za sveuku pnu suradnju 
EU-a i ASEAN -a i mnoge aktivnosti država članica EU -a, 
 sudjelovao u više posjeta na visokoj razini te  
 pokrenuo nove inicijative za konkretnu suradnju u prioritetnim područjima.  
ASEAN je svjestan angažmana EU -a i cijeni ga. Sada je nužno inte nzivirati aktivnosti i u praksi 
provesti zajedničku odluku ministara vanjskih poslova ASEAN -a i EU -a iz srpnja 2014. da 
njihov odnos postane strateški. Unaprjeđivanjem odnosa EU -a i ASEAN -a nadogradit će se i 
upotpuniti već bogate i raznolike bilateralne v eze između EU -a i pojedinih članica ASEAN -a, a 
na te bi se procese trebalo gledati kao na procese koji se međusobno osnažuju.  
2. Povezanost: shvaćanje biti regionalne integracije  
Povezanost je središnji integrirajući projekt današnjeg ASEAN -a. Glavni cilje vi postavljeni su 
Glavnim planom povezanosti ASEAN -a iz 2010. kojemu je opći cilj zbližavanje poduzeća, ljudi i 
institucija uklanjanjem prepreka3. U Glavnom planu  naglašava se da iako je materijalna 
infrastruktura važna, stimulativan regulatorni okvir i za jednički identitet također imaju ključnu 
ulogu u međusobnom povezivanju zemalja ASEAN -a i njihovu povezivanju s ostatkom svijeta. 
EU, koji je i sam primjer regionalne integracije, također se temelji na povezanosti (iako se 
terminologije razlikuju). S EU -om ASEAN može bolje nego s bilo kojim drugim partnerom 
raspravljati o npr. lekcijama povezanim s uspostavljanjem integriranih prometnih sustava na 
kontinentalnoj razini, stvaranjem unutarnjeg tržišta i zbližavanjem ljudi.  
Na sastanku ministara EU -a i ASEAN -a u Bruxellesu u srpnju 2014. potvrđen je zajednički 
interes u pogledu suradnje oko povezanosti. Mnoge sektorske inicijative na koje se upućuje u 
ovoj Komunikaciji trebalo bi promatrati u kontekstu u kojemu se ideji povezanosti pridaje 
najveća važnost u odn osima EU -a i ASEAN -a. 
Regija Donjeg Mekonga (Kambodža, Laoska Narodna Demokratska Republika, Mjanmar/Burma 
i Vijetnam) brzo se razvija, ali u njoj su najsiromašnije i najnepovezanije zemlje ASEAN -a. 
Trenutačni bruto nacionalni dohodak (BND) po stanovniku n ajbogatije zemlje ASEAN -a 26 je 
puta veći od BND -a najsiromašnije zemlje ASEAN -a (u EU -u omjer je manji od 1:4)4. Smanjenje 
nejednakosti u razvoju bit će test stvarnog stanja međupovezanosti ASEAN -a i ključ uspjeha 
AEC -a. 
                                                            
2 Akcijski plan za poboljšanje partnerstva između ASEAN -a i EU -a (2013 -2017) , iz Bandar Seri Begawana , 
http://eeas.europa.eu/asean/docs/plan_of_action_en.pdf . 
3  http://www.asean.org/resources/publications/asean -publications/item/master -plan-on-asean -connectivity -2. 
4  Podaci Svjetske banke (2013.).  
 
4 
 Razvojna suradnja EU -a dobro se uk lapa u područje primjene ASEAN -ove Inicijative za 
integraciju (IAI) u kojoj se snažno naglašava približavanje zemalja Donjeg Mekonga razvojnim 
razinama bogatijih država članica ASEAN -a. ASEAN bi mogao iskoristiti iskustvo samog EU -a 
u pogledu integracije i  kohezije.  
Posebnim inicijativama u tom području obuhvatit će se:  
 promicanje redovitog i sustavnog dijaloga između EU -a i ASEAN -a o povezanosti; nakon 
što je Koordinacijski odbor ASEAN -a za povezanost bio u uspješnom posjetu Bruxellesu 
i Luxembourgu u velj ači 2014., prvi se dijalog održao u Naypyidawu (Mjanmar/Burma) u 
rujnu 2014.;  
 uspostavljanje radne skupine za povezanost koja će biti sugovornik Koordinacijskog 
odbora ASEAN -a za povezanost te poticati razne aktivnosti EU -a kojima se podupire 
povezanost AS EAN -a;   
 daljnje pružanje potpore zemljama Donjeg Mekonga u nastojanjima da smanje 
nejednakosti u razvoju među zemljama ASEAN -a i da se međusobno povežu. U tu svrhu 
EU će utrostručiti svoju bilateralnu pomoć zemljama Mekonga, odnosno povećati je sa 
607 milijuna  EUR (2007.  – 2013.) na 1  705 milijuna  EUR (2014.  – 2020.);  
 podržavanje unovčivih projekata u vezi s regionalnom povezanosti u područjima prometa, 
energije i urbane infrastrukture5. Instrumentom tehničke pomoći ASEAN -a 
(1,1 milijuna  EUR, operativan sredinom 2015.) pridonijet će se određivanju projekata i 
poduzimanju studije izvedivosti;  
 kombiniranje bespovratnih sredstava EU -a i zajmova međunarodnih financijskih 
institucija, uključujući zajmove Europske investicijske banke (EIB), kako bi se promicao 
razvoj ekološkog gospodarstva u regiji ASEAN -a s pomoću ulagačkog instrumenta za 
Aziju (AIF);  
 prenošenje iskustva EU -a povezanog s uspješnim upravljanjem riječnim slivovima, kao 
što je Strategija za područje Podunavlja;  
 predlaganje posebnog dijaloga ministara vanjskih poslova o Donjem Mekongu kako bi 
raspravili o regionalnim pitanjima i trenutačnoj pomoći EU -a te 
 prenošenje iskustva EU -a u pogledu stvaranja unutarnjeg tržišta robe i usluga kako 
ASEAN bude dovršavao svoju Ekonomsku zajednicu ASEAN -a. 
2.1. Stimuliranje trgovine, ulaganja i poslovanja  
Trgovinski i investicijski tokovi između EU -a i ASEAN -a u posljednjih deset godina prilično su 
se intenzivirali. Danas je ASEAN u cjelini treći trgovinski partner EU -a izvan Europe (nakon 
Sjedinjenih Država i Kine), a EU je drugi trgovinski partner ASEAN -a (nakon Kine). Bilateralna 
trgovina robom i uslugama 2013. dosegla je vrijednost od 238  milijardi  EUR. EU je u regiji 
                                                            
5  Posebni programi EU -a koji se financiraju u okviru instrumenta EU -a za razvojnu suradnju uključuju ASEAN -ov 
Projekt integracije zračnog prometa (AATIP), Program praćenja statistike i integrac ije EU -a i ASEAN -a 
(COMPASS), Program potpore EU -a visokom školstvu u regiji ASEAN -a (EU -SHARE), Program EU -a i 
ASEAN -a za upravljanje granicama i migracije te Inicijativu za unapređenje regionalnog dijaloga EU -a i 
ASEAN -a (E-READI).  
 
5 
 ASEAN -a imao i solidno ulaganje od više od 156  milijardi  EUR, što čini najveći udio izrav nih 
stranih ulaganja u regiji ASEAN -a (gotovo četvrtinu). Iako ASEAN tek odnedavna ulaže u 
Europu, to ulaganje također stalno raste i krajem 2013. doseglo je ukupnu vrijednost koja 
premašuje 57  milijardi  EUR.  
Unatoč tim impresivnim brojkama i dalje postoji  znatan prostor za rast trgovinskih odnosa EU -a i 
ASEAN -a. ASEAN će uskoro postati jedinstveno tržište s preko 600  milijuna potrošača i 
rastućom srednjom klasom. Time se europskim poduzećima nudi prilika za odlična ulaganja i 
izvoz.  
EU aktivno surađuje s r egijom ASEAN -a, a sve više i s pojedinačnim državama članicama. 
Pregovori o bilateralnim sporazumima o slobodnoj trgovini započeli su sa Singapurom 2010. te 
potom s Malezijom, Vijetnamom i Tajlandom. Pregovori o sporazumu o slobodnoj trgovini 
između EU -a i Singapura završeni su u listopadu 2014., a uskoro će se dovršiti pregovori o 
ambicioznom i široko zasnovanom sporazumu o slobodnoj trgovini s Vijetnamom koji bi mogao 
poslužiti kao važno referentno mjerilo za druge pregovore EU -a u regiji.  
U razdoblju od 2014. do 2020. EU će otprilike pola financijske pomoći koju daje ASEAN -u 
(85 milijuna  EUR) namijeniti poticanju povezanosti ASEAN -a s pomoću održive i uključive 
gospodarske integracije i trgovine. U tu svrhu također će usmjeriti resurse ulagačkog instrumen ta 
za Aziju kombinirajući bespovratna sredstva EU -a sa zajmovima Europske investicijske banke i 
drugih međunarodnih financijskih institucija.  
Osim trgovinskih sporazuma i financijske pomoći EU će s ASEAN -om surađivati i na 
promicanju pametnog, održivog i u ključivog rasta usredotočujući se na poticanje povoljnog 
poslovnog okruženja u drugim zemljama, uklanjanje necarinskih zapreka, usklađivanje normi, 
jačanje vladavine prava i provedbu međunarodnih radnih normi. Tekući dijalog EU -a i ASEAN -a 
o istraživanju i  inovacijama također će morati imati glavnu ulogu u poticanju socio -ekonomskog 
rasta.  
Samo je 13  % malih i srednjih poduzeća EU -a aktivno na međunarodnoj razini izvan EU -a6. 
Stvaranje poslovnih prilika za europska mala i srednja poduzeća u zemljama ASEAN -a, među 
ostalim, obuhvatit će poboljšanje regulatornog okvira, pristup financijama, prava intelektualnog 
vlasništva i pristup tržištu (uključujući javnu nabavu) te razvoj korporativnog upravljanja.  
Posebne inicijative u tom području obuhvatit će:  
 intenzivir anje trgovinskih odnosa s ASEAN -om, što uključuje redovita savjetovanja među 
ministrima gospodarstva i suradnju na ambicioznom sporazumu o slobodnoj trgovini 
između dviju regija koji se temelji na bilateralnim sporazumima između EU -a i država 
članica ASEAN -a kao prethodnim koracima prema tom cilju;  
 poboljšanje poslovnih prilika za mala i srednja poduzeća, pa i s pomoću instrumenata kao 
što su EU Gateway/Business Avenues in South -East Asia  (ulaz/putovi pristupa poduzeća 
EU-a jugoistočnoj Aziji ), Poslovno vij eće ASEAN -a i EU -a te zajednička razrada 
                                                            
6  Prema udruženju Eurochambres  samo 13  % malih i srednjih poduzeća EU -a aktivno je na međunarodnoj razini 
izvan EU -a te oko 9,7  % malih i srednjih proizvodnih poduzeća izvozi robu u zemlje izvan EU -a. Očekuje se da 
će se 90  % svjetskog rasta u idućih pet godina dogoditi izv an Europe.  
 
6 
 unovčivih projekata za razvoj ekološkog gospodarstva koji bi se financirali kombinacijom 
bespovratnih sredstava EU -a i zajmova europskih i međunarodnih financijskih institucija 
u okviru ulagačkog instrumenta za Azij u; 
 istraživanje s Europskom investicijskom bankom i razvojnim bankama koje djeluju u 
regiji ASEAN -a na koji se način može poboljšati pristup financijama za 
internacionalizaciju malih i srednjih poduzeća;  
 jačanje dijaloga i suradnje između EU -a i ASEAN -a u području sanitarnih i fitosanitarnih 
mjera na temelju međunarodnih normi kako bi se olakšala trgovina i uklonile postojeće 
sanitarne i fitosanitarne prepreke trgovini;  
 podupiranje bolje suradnje među pograničnim tijelima kako bi se suzbile carinske 
prijev are te istodobno poticala zakonita trgovina, transparentnost i nediskriminacija 
gospodarskih subjekata, među ostalim, tehničkom pomoći (kao u slučaju pilot -projekta 
kompjuteriziranog provoznog sustava ASEAN -a) u okviru programa EU -a ARISE;  
 započinjanje dij aloga s ASEAN -om kako bi se poboljšalo međusobno razumijevanje 
okvira regulatorne i industrijske politike. Sektor bi kemikalija naprimjer imao koristi od 
razmjene najbolje prakse u pogledu provedbe globalnih mjera kao što je Globalno 
usklađeni sustav UN -a za razvrstavanje i označivanje, a i od istraživanja područja od 
zajedničkog interesa;  
 promicanje suradnje među poduzećima i klasterima, pristupa financijama te regionalne 
izgradnje kapaciteta u pogledu normizacije na temelju priznatih međunarodnih normi i 
načela Svjetske trgovinske organizacije;  
 započinjanje dijaloga o intelektualnom vlasništvu, korporativnom upravljanju i 
korporativnoj društvenoj odgovornosti, zaštiti potrošača, pravosudnoj suradnji (posebno u 
području međunarodnog trgovačkog prava) i poboljšanoj primjeni međunarodnih radnih 
normi;  
 promicanje sektorskih dijaloga u područjima od zajedničkog interesa, uključujući:  
o regionalne i međunarodne norme u automobilskoj industriji  te zdravstvu i 
medicini ;  
o satelitsku navigaciju, motrenje Zemlje, C opernicus i teme povezane sa Svemirom  
kako bi se razvila dugoročna strategija suradnje potpomognuta bespovratnim 
sredstvima za istraživanje u okviru Obzora  2020 za primjenu u sljedećim 
područjima;  
o sektor obrambene industrije  kako bi se poduprla internacio nalizacija europske 
obrambene industrije, pa i aktivnostima povezanima s traženjem partnera EU -a i 
ASEAN -a7 te  
o informacijske i komunikacijske tehnologije  s naglaskom na aplikacije IKT -a za 
dobrobit građana, usklađivanje spektra i upravljanje njime, službe za traganje i 
spašavanje, upravljanje rastom mobilne komunikacije, digitalne televizije i 
emitiranja.  
                                                            
7  Vidi komunikacije Komisije COM(2013)  542 i COM(2014)  387. Traženje partnera može se organizirati preko 
COSME -a, programa EU -a za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća.  
 
7 
 2.2. Promet  
Civilno zrakoplovstvo ima ključnu ulog u u osiguravanju dobre povezanosti unutar ASEAN -a te 
između EU -a i ASEAN -a. Polovica novog rasta svjetskog prometa u idućih 20 godina odnosit će 
se na promet u azijsko -pacifičkoj regiji (bilo unutar te regije bilo da ta regija predstavlja 
odredišnu ili pol azišnu točku). Do 2030. udio zračnog prometa povezanog s tom regijom u 
svjetskom tržištu iznosit će gotovo 40  %. Predviđa se da će zračni promet između EU -a i regije 
ASEAN -a porasti za 65  % u idućih 20 godina, djelomično zbog sve većeg širenja turizma.  
U K omunikaciji Komisije iz 2012. Vanjska zrakoplovna politika EU -a8 naglašena je važnost 
jedinstvenog tržišta civilnog zrakoplovstva kojim se potencijalno omogućuje tješnja suradnja 
među regijama, a u kombinaciji s liberalizacijom i reguliranjem tržišta ono b i moglo predstavljati 
referencu za ASEAN. U posljednja tri desetljeća sličan proces u EU -u doveo je do današnjeg 
potpuno integriranog jedinstvenog zrakoplovnog tržišta.  
EU pruža tehničku pomoć za razvijanje institucijskih kapaciteta unutar ASEAN -a kako bi se 
postiglo sigurno, zaštićeno i održivo jedinstveno zrakoplovno tržište s pomoću Projekta ASEAN -
a za integraciju zračnog prometa (AATIP) provedenog uz tijesnu suradnju s Europskom 
agencijom za sigurnost zračnog prometa (EASA).  
Napretkom ASEAN -a u uspostav ljanju unutarnjeg zrakoplovnog tržišta također se priprema teren 
za tješnju suradnju između obiju regija. U tom su smislu sastanak na vrhu EU -a i ASEAN -a u 
veljači 2014. o zrakoplovstvu te daljnji rad posebne radne skupine ASEAN -a i EU -a za 
zrakoplovstvo o digrali ključnu ulogu.  
Posebne inicijative u tom području obuhvatit će:  
 jačanje dijaloga o zrakoplovstvu, pa i kako bi se započeli službeni pregovori o 
međuregionalnom sporazumu o civilnom zrakoplovstvu te  
 podupiranje razvoja poboljšanih sustava gradskog p rijevoza koje sufinanciraju Europska 
investicijska banka, razvojne banke država članica EU -a i/ili ulagački instrument za 
Aziju.  
2.3. Istraživanje, inovacije i kontakti među građanima  
Tješnji kontakti među građanima glavna su sastavnica dubljeg partnerstva  između EU -a i 
ASEAN -a. Njima su obuhvaćeni dijalog i suradnja u području istraživanja i inovacija te razmjene 
studenata i istraživača. Aktivno zalaganje ASEAN -a u Sedmom okvirnom programu EU -a za 
istraživanje i tehnološki razvoj (2007.  – 2013.) iznjedrilo  je 103 projekta za koje je financijski 
doprinos EU -a iznosio ukupno 20  milijuna  EUR.  
Svake godine oko 250 studenata iz ASEAN -a dobilo je stipendije u okviru programa EU -a 
Erasmus Mundus koji je sad zamijenjen programom Erasmus+, a mnoge stipendije osigura vaju 
države članice EU -a. Sveukupno više od 4  000 studenata iz ASEAN -a putuje u Europu s pomoću 
stipendija EU -a za koje svake godine financijska sredstva daju EU i države članice.  
                                                            
8  COM(2012)  556 završna verzija.  
 
8 
 Posebne inicijative u tom području obuhvatit će:  
 jačanje suradnje u okviru novog programa EU -a za istraživanje i inovacije Obzor  20209 u 
prioritetnim područjima koje su zajednički odredili visoki dužnosnici tijekom dijaloga 
EU-a i ASEAN -a o istraživanju i inovacijama u kolovozu 2014. (te naknadno);  
 proširivanje suradnje u područj u obrazovanja, pa i prenošenjem iskustva EU -a u vezi s 
modernizacijom i internacionalizacijom visokog školstva i reformama sustava (kao što su 
utjecaj na kvalifikacijske okvire, osiguravanje kvalitete, sustavi za akreditiranje i 
vrednovanje te međusobno pr iznavanje diploma) s pomoću projekata Erasmus+ i 
programa Potpore EU -a visokom školstvu u regiji ASEAN -a (EU -SHARE);  
 organiziranje visokoškolskih sajmova i akademske razmjene (kao dio potpore EU -a u 
svrhu promicanja povezanosti ASEAN -a u obrazovnom sektoru ); 
 nastavljanje dijaloga i suradnje oko pitanja migracije i mobilnosti, kao što su zakonita 
migracija i vize, nezakonita migracija te povratak i ponovni prihvat nezakonitih 
migranata, trgovina ljudima, migracija i razvoj te međunarodna zaštita (azil i osta li oblici 
međunarodne zaštite);  
 suradnju s državama članicama ASEAN -a u području održivog turizma na temelju 
iskustva s Tajlandom, Mjanmarom/Burmom i Vijetnamom te  
 promicanje sudjelovanja nedržavnih subjekata i organizacija civilnog društva u 
regionalnim i ntegracijskim procesima.  
3. Ekološki prihvatljivije partnerstvo za održivu budućnost  
Regija ASEAN -a raspolaže bogatim prirodnim resursima kojima se jamči široki spektar 
gospodarskih aktivnosti i izvora zarade. Iako zauzima samo 3  % ukupnog kopnenog dijela 
svijeta, ta regija ima izuzetno veliku biološku raznolikost kao prirodno stanište više od 20  % 
poznatih biljnih i životinjskih vrsta. Međutim, zbog demografskog i gospodarskog rasta stvara se 
sve veći pritisak na prirodne resurse regije pa nestašica vode, nezakonita sječa, krčenje šuma, 
isušivanje tresetišta i šumski požari dovode do gubitka bioraznolikosti i naglog porasta emisija 
stakleničkih plinova, a i do zdravstvenih problema i gospodarskih gubitaka. Izazovi u regiji 
uključuju i nestašicu vode i loše upravljanje otpadom koji doprinose svjetskim problemima s 
morskim otpadom.  
U regiji ASEAN -a nalazi se treća najveća tropska šuma svijeta, a to je ujedno i područje u kojem 
emisije stakleničkih plinova zbog krčenja i uništavanja šuma najbrže rastu. Od 810  milijuna na 
svjetskoj razini u regiji ASEAN -a one trenutačno iznose 260  milijuna tona CO 2 godišnje.  
Jugoistočna Azija podložna je prirodnim katastrofama što je djelomično povezano s klimatskim 
promjenama. One su dovele do znatnih ljudskih žrtava (posebno tsunami 2004., ciklon Nargis 
2008. te izrazito snažan tajfun Haiyan 2013.) te utjecale na građane ASEAN -a, ali i na građane 
EU-a. EU godinama pomaže zemljama ASEAN -a, posebice u okviru programa EU -a DIPECHO, 
                                                            
9   Osim Obzora  2020 instr umenti koji se mogu upotrijebiti već su spomenuti dijalog EU -a i ASEAN -a o istraživanju 
i inovacijama, a i predstojeći Akcijski plan ASEAN -a o znanosti, tehnologiji i inovacijama (APASTI, 2015.  –
 2020.).  
 
9 
 da razviju učinkovitiji odgovor na izvanredne si tuacije i mogućnosti ranog upozoravanja u vezi s 
rješavanjem prirodnih katastrofa i onih koje uzrokuju ljudi, a i prenosi naučene lekcije povezane s 
razvijanjem učinkovitih mehanizama konzularne pomoći. EU je jedan od vodećih pružatelja 
financijske potpore  ASEAN -ovu Centru za koordinaciju humanitarne pomoći te istodobno jača 
svoje veze s nacionalnim strukturama za rješavanje kriznih situacija, npr. u Mjanmaru/Burmi i 
Filipinima. Pružajući potporu u razdoblju nakon 2015. razvoju Sporazuma ASEAN -a o 
upravljan ju katastrofama i izvanrednim situacijama (AADMER) i u skladu s Okvirom za 
smanjenje rizika od katastrofa10 iz Sendaija, EU i ASEAN usredotočit će se na povećanje 
otpornosti stanovništva za rješavanje izazova povezanih s katastrofama, a i na smanjenje rizik a, 
posebno u gradskom okruženju.  
Imajući u vidu svoju odgovornost na globalnom planu, EU i ASEAN dijele zajednički interes za 
razvoj učinkovitijeg međuregionalnog dijaloga o klimatskim promjenama. ASEAN -u i EU -u 
zajednički su ciljevi da porast temperature ostane ispod 2  C te razvoj gospodarstava i društava s 
malim emisijama, koja su otporna na klimatske promjene. EU želi poduprijeti ASEAN pri 
integraciji klimatskih promjena u svoju viziju za razdoblje nakon 2015., pa i posebnim 
financiranjem u prioritetnom području klimatskih promjena, okoliša i upravljanja katastrofama 
svojeg regionalnog programa za razdoblje od 2014. do 2020. EU će podupirati ublažavanje, 
prilagodbu, otpornost i suradnju u području upravljanja katastrofama te istodobno nuditi priliku 
da se  da integrirani odgovor na klimatske promjene i temeljne razloge tih promjena.  
Akcijskim planom EU -a za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva 
(FLEGT) nastoji se poboljšati upravljanje šumama i promicati trgovina drvnim sirovin ama 
dobivenim na održiv i zakonit način te se osigurava dobar temelj za intenziviranje dijaloga i 
izgradnju kapaciteta u ASEAN -u. EU sudjeluje u pregovorima ili provedbi dobrovoljnih 
partnerskih sporazuma u okviru FLEGT -a s većinom zemalja ASEAN -a te podup ire suradnju na 
regionalnoj razini11. Osim toga, EU daje 3  milijarde  USD za klimatsku politiku i inicijative UN -a 
u pogledu smanjenja emisija uzrokovanih krčenjem i uništavanjem šuma (REDD+) te će 
potaknuti članice ASEAN -a da razviju solidne i ambiciozne st rategije programa REDD+.  
Onečišćenje izmaglicom problem je nekoliko zemalja ASEAN -a, kao što su Indonezija, Malezija 
i Singapur. Neprekidno tinjanje i požari na tresetištima i ostalom tlu, potaknuti krčenjem šuma, 
utječu na kvalitetu zraka, zdravlje lokalnog stanovništva i gospodarstvo. U nekim je slučajevima 
onečišćenje toliko uznapredovalo da su lokalna tijela proglasila izvanredno stanje. Emisije 
stakleničkih plinova s isušenih i/ili spaljenih tresetišta znatni su pokretači klimatskih promjena i 
doprinose izrazito velikoj razini emisija stakleničkih plinova u regiji ASEAN -a. Projektom 
SEApeat koji financira EU pomoglo se zemljama ASEAN -a da razviju i provedu nacionalne 
akcijske planove za tresetišta. Oni obuhvaćaju alternativne aktivnosti koje donos e zaradu te 
metode sprečavanja požara, kao što je kontrolirano spaljivanje. Za razdoblje od 2014. do 2020. 
predviđena su nova financijska sredstva za održivo korištenje tresetišta i ublažavanje izmaglice 
                                                            
10 http://www.wcdrr.org/uploads/Sendai_Framework_for_ Disaster_Risk_Reduction_2015 -2030.pdf  
11 Dobrovoljni partnerski sporazum pravno je obvezujući trgovinski sporazum između Europske unije i nečlanice 
EU-a koja proizvodi drvnu sirovinu. Svrha je dobrovoljnog partnerskog sporazuma osiguravanje da drvo i drvna 
građa koji se izvoze u EU potječu iz zakonitih izvora. Dobrovoljni partnerski sporazum između EU -a i Indonezije 
zaključen je 2014. Pregovori oko dobrovoljnih partnerskih sporazuma s Laosom, Malezijom, Tajlandom i 
Vijetnamom su u tijeku. Kambodža i Mjanmar su u pripremnoj fazi. Dijalog o FLEGT -u s Filipinima je u tijeku.  
 
10 
 (20 milijuna  EUR) u okviru projekta ASEAN -a te za bi oraznolikost i upravljanje zaštićenim 
područjima (10  milijuna  EUR) u okviru projekta ASEAN -a. 
Idućih godina energetski sektor bit će ključan za podupiranje socio -ekonomskog razvoja i 
povezanosti, uz istodobnu sukladnost s ciljevima u pogledu klimatskih pro mjena i okoliša. 
Razmjena iskustva i najbolje prakse te prikazivanje inovativnih rješenja, pa i u područjima 
smanjenja emisija CO 2, energetske učinkovitosti i smanjenja potražnje, a i u razvoju izvora 
obnovljive energije, mogu biti temelj za plodonosan dij alog o energiji i klimatskim promjenama. 
Istraživanje i inovacije, uključujući prikazivanje i pružanje inovativnih rješenja povezanih s 
navedenim izazovima, obuhvatit će se dijalogom EU -a i ASEAN -a o istraživanju i inovacijama.  
Održivo korištenje prirodnih  resursa obuhvaća i suzbijanje nezakonitog, neprijavljenog i 
nereguliranog ribolova koji ima znatne posljedice na okoliš, gospodarstvo i sigurnost. Na 
međunarodnoj razini EU se i dalje predano bori protiv nezakonitog, neprijavljenog i 
nereguliranog ribolov a i ta je obveza od presudne važnosti za promicanje boljeg upravljanja 
oceanima na svjetskoj razini. I ASEAN -u je to važan prioritet.  
Posebne inicijative u tom području obuhvatit će:  
 jačanje suradnje EU -a i ASEAN -a u području klimatskih promjena i započinj anje dijaloga 
povezanog s politikom o okolišu i održivom razvoju u skladu s Akcijskim planom iz 
Bruneja i na temelju iskustva EU -a u vezi s rješavanjem pitanja održivog razvoja na 
kontinentalnoj razini, usklađivanjem klimatske politike i preobrazbom Europe  u 
gospodarstvo koje je izrazito energetski učinkovito i s niskom razinom ugljika;  
 veću potporu naporima ASEAN -a u suzbijanju klimatskih promjena, zaštiti okoliša te 
promicanju ekološkog i održivog rasta u okviru regionalnog programa suradnje EU -a 
(više od  60 milijuna  EUR od ukupno 170  milijuna  EUR dodijeljenih za razdoblje od 
2014. do 2020.), a i u okviru ulagačkog instrumenta za Aziju (AIF) i programa SWITCH 
Asia12; 
 posebno potporu zemljama Donjeg Mekonga u naporima u rješavanju pitanja u vezi s 
odnosom iz među vode, energije i sigurnosti hrane, razvoja održivije poljoprivrede, 
sigurnosti hrane u svim njezinim aspektima, sustava upravljanja prirodnim resursima, te 
promicanjem dijaloga s područjem Podunavlja;  
 jačanje regionalnih pristupa programima FLEGT i RE DD+ s ciljem pripremanja novih 
programa REDD+ za smanjenje emisija na nacionalnoj ili pokrajinskoj/okružnoj razini 
kako bi se bolje riješio problem čimbenika krčenja i uništavanja šuma u prekograničnim 
područjima i kako bi se pristupilo isplatama u okviru mehanizma REDD+ koji EU 
financira;  
 promicanje praktične suradnje oko pitanja kao što su krčenje šuma, nezakonita sječa i s 
time povezana trgovina, pa i učinkovitom provedbom dobrovoljnih partnerskih 
sporazuma u okviru FLEGT -a; rješavanje problema oko preko granične izmaglice, pa i 
obustavljanjem isušivanja tresetišta; podupiranje održivije proizvodnje, npr. palminog 
ulja, gume i kave; preokretanje gubitka bioraznolikosti, borba protiv krijumčarenja divljih 
                                                            
12  http://www.switch -asia.eu/   
 
11 
 biljnih i životinjskih vrsta i pomorskog otpada, pro micanje razboritog upravljanja 
otpadom i kemikalijama, poticanje sigurnosti voda (i u prekograničnim aspektima) i 
ekološkog urbanog razvoja;  
 jačanje suradnje EU -a i ASEAN -a u pogledu energije (dijalog bi pogotovo trebao 
obuhvatiti energetsku učinkovitost i  očuvanje, biogoriva, investicijski okvir, obnovljive 
izvore energije i razvoj infrastrukture);  
 jačanje regionalne suradnje EU -a i ASEAN -a u pogledu nezakonitog, neprijavljenog i 
nereguliranog ribolova, uz postojeće bilateralne dijaloge s nekim članicama ASEAN -a; 
provedbu odgovarajućih pravila u pogledu praćenja, kontrole i nadzora te  
 razvijanje suradnje EU -a i ASEAN -a u pogledu upravljanja katastrofama, posebno jačim 
operativnim vezama, proširenim aktivnostima osposobljavanja i sudjelovanjem u 
vježbama pr užanja pomoći u slučaju katastrofe u okviru Regionalnog foruma ASEAN -a s 
naglaskom na provedbu Okvira za smanjenje rizika od katastrofa iz Sendaija.  
4. Suradnja oko političkih i sigurnosnih pitanja  
4.1. Sigurnost  
Posljednjih godina EU i ASEAN usuglasili su  razvoj sveobuhvatnijeg partnerstva kojim će se 
obuhvatiti i drugi elementi osim tradicionalno najzastupljenijih gospodarskih pitanja. ASEAN je 
prethodno odlučio kako će početi rješavati sigurnosna pitanja kao što su upravljanje katastrofama, 
pomorska sigu rnost, transnacionalna kaznena djela i suzbijanje terorizma. Isto tako EU je proširio 
svoju ulogu sigurnosnog čimbenika i pružatelja sigurnosti, pa i s pomoću odredaba Ugovora iz 
Lisabona kojima se omogućuju integriraniji pristupi vanjskoj politici.  
ASEAN je pokazao kreativnost i odlučnost da preuzme središnju ulogu u regionalnoj arhitekturi 
pri čemu uspostavlja odnose s regionalnim i svjetskim silama preko niza koncentričnih i 
podudarnih foruma kao što su ASEAN+3 (s Kinom, Japanom i Južnom Korejom), Regionalni 
forum ASEAN -a (ARF), proces dodatnog sastanka ministara obrane ASEAN -a (ADMM -Plus) i 
istočnoazijski sastanak na vrhu (EAS).  
Istočnoazijski sastanak na vrhu sve više postaje vodeći forum za stratešku suradnju u regiji, sa 
Sjedinjenim Državama, K inom, Japanom, Južnom Korejom, Indijom, Australijom, Novim 
Zelandom i Ruskom Federacijom kao članicama, ali još uvijek bez EU -a. S obzirom na njegovu 
trgovinu, ulaganja i druge veze EU ima jasan interes da regija bude stabilna. Samim time u 
interesu mu je i da se promiče sigurnosna arhitektura u okviru koje se može bolje nositi s 
političkim tenzijama u regiji i u kojoj ima glavnu ulogu, što može postići i s pomoću budućeg 
pristupa istočnoazijskom sastanku na vrhu.  
ASEAN cijeni priliku za poboljšanje suradnj e s EU -om u pogledu sigurnosti. Može ga inspirirati 
iskustvo EU -a u pogledu oblikovanja sigurnosne suradnje na regionalnoj razini, a angažiranje 
EU-a (aktivno, ali ne prijeteće) može mu pomoći da zadrži višestruke strateške opcije i središnju 
ulogu u razdo blju u kojem velike sile uspostavljaju sve snažniju prisutnost u regiji.  
EU i ASEAN trebali bi iskoristiti preklapanje interesa te učiniti politička i sigurnosna pitanja 
najznačajnijim vektorima svoje suradnje. To se može postići u okviru suradnje između EU-a i 
 
12 
 ASEAN -a te većim zalaganjem EU -a u Regionalnom forumu ASEAN -a, trenutačno jedinom 
regionalnom forumu o sigurnosti kojega je član.  
Posljednjih je godina EU već intenzivirao svoje sudjelovanje u Regionalnom forumu ASEAN -a. 
Visoki predstavnik/potpredsj ednik od 2012. svake je godine prisustvovao sastanku ministara u 
okviru Regionalnog foruma ASEAN -a. Na dužnosničkoj razini EU nikad nije bio aktivniji. 
Supredsjeda na sastancima Regionalnog foruma ASEAN -a i doprinosi provedbi radnih planova 
tog foruma. Ned avne inicijative EU -a obuhvaćaju:  
 supredsjedanje (s Mjanmarom/Burmom) 2013./2014. skupinom za mjere kojima se 
izgrađuje povjerenje i za preventivnu diplomaciju, a koja se sastaje između sjednica u 
sklopu Regionalnog foruma ASEAN -a, te odgovarajućim dijalog om dužnosnika 
zaduženih za obranu,  
 supredsjedanje (s Brunej Darussalamom) prvim tečajem osposobljavanja u pogledu 
preventivne diplomacije i posredovanja održanim u okviru Regionalnog foruma ASEAN -
a u listopadu 2014. u Bruneju te  
 prvim orijentacijskim sem inarom Europske akademije za sigurnost i obranu o zajedničkoj 
sigurnosnoj i obrambenoj politici u ožujku 2014., s posebnim naglaskom na suradnju EU -
a i ASEAN -a u pogledu sigurnosti13. 
Partneri iz ASEAN -a primijetili su i cijene aktivniji angažman EU -a u vez i s pitanjima sigurnosti, 
ali pitaju se hoće li se to održati. Osim njegova interesa za regionalnu stabilnost kao takvu, 
sposobnost EU -a da razvije suradnju na području sigurnosti utjecat će na to kako će partneri iz 
ASEAN -a ocijeniti njegovu želju da pris tupi istočnoazijskom sastanku na vrhu.  
Pomorska sigurnost glavni je izazov od zajedničkog značaja i glavna sastavnica unapređenja EU -
a u pogledu boljeg upravljanja oceanima. Gotovo 50  % svjetskog pomorskog prometa (u tonama) 
prolazi Južnim kineskim morem. Opskrba energijom, sirovine i roba koji se prenose tim vodama 
od vitalne su važnosti većini gospodarstava, uključujući gospodarstvo EU -a pa EU stoga ima jak 
interes da se u Južnom kineskom moru održi stabilnost i sigurnost te da se poštuje međunarodno 
pravo, uključujući Konvencija UN -a o pravu mora (UNCLOS). On redovito poziva na mirno i 
zajedničko rješavanje teritorijalnih sporova te snažno podupire trenutačna nastojanja ASEAN -a i 
Kine da se dogovore oko Kodeksa ponašanja u pogledu Južnog kineskog mora, a podupire i brzo 
zaključivanje pregovora.  
EU je preuzeo inicijativu za organizaciju prvog dijaloga na visokoj razini o pomorskoj sigurnosti 
između EU -a i ASEAN -a u Jakarti u studenom 2013. gdje se detaljno raspravljalo o piratstvu, 
pomorskom nadzoru, sigurn osnoj zaštiti luka i zajedničkom upravljanju resursima. Drugi dijalog 
održat će se 2015., a na njemu će se posebno usredotočiti na vezu između pomorske sigurnosti i 
suzbijanja organiziranog kriminala.  
Osnivanjem centara izvrsnosti EU -a u pogledu kemijskih , bioloških, radioloških i nuklearnih 
opasnosti stvorena je učinkovita regionalna mreža oko njegova Tajništva u Manili. Svih deset 
država članica ASEAN -a partnerice su te inicijative koja omogućuje regionalnu platformu za 
rješavanje kemijskih, bioloških, r adioloških i nuklearnih opasnosti te je glavni odgovor i na 
                                                            
13  Drugi se seminar treba održati u drugoj polovici 2015.  
 
13 
 europske sigurnosne probleme i na sigurnosne probleme ASEAN -a. EU podupire tješnju suradnju 
ASEAN -a u vezi s tom inicijativom, što bi pomoglo da se osigura dugoročnija održivost Centra i 
da mu se pruži politička pomoć.  
Druga područja u kojima su sve ugroženiji interesi ASEAN -a i EU -a i za koja su obje strane 
zainteresirane obuhvaćaju:  
 trgovinu (ljudima, drogom, divljim biljnim i životinjskim vrstama),  
 kibernetičku sigurnost i kibernetički kriminal  (uključujući borbu protiv seksualnog 
zlostavljanja djece na internetu),  
 neširenje oružja i razoružanje (uključujući Ugovor o trgovini oružjem),  
 deradikalizaciju / suzbijanje nasilnog ekstremizma,  
 situacije ranjivih manjina koje imaju regionalne implikacij e, 
 posredovanje i  
 promatranje izbora.  
U svakom od ovih područja EU priprema praktične inicijative, i u okviru EU -a i ASEAN -a i u 
okviru Regionalnog foruma ASEAN -a, kako bi se produbio dijalog i istražila izgradnja većih 
kapaciteta.  
Posebne inicijative u tom području obuhvatit će:  
 jačanje potpore EU -a za regionalna rješenja u pogledu piratstva i drugih aspekata 
pomorske sigurnosti. Osim svojeg trenutačnog sudjelovanja preko programa za ključne 
pomorske putove (MARSIC) EU će istražiti aktivnosti za izgradnj u kapaciteta u ASEAN -
u i s ASEAN -om u području pomorske sigurnosti (nadzor, sigurnost luka), kako je 
navedeno u Strategiji i akcijskom planu u pogledu pomorske sigurnosti (prihvaćenom u 
lipnju 2014.14). Nastojat će da se dijalog na visokoj razini između EU -a i ASEAN -a o 
pomorskoj sigurnosti održava svake godine;  
 intenziviranje dijaloga o pomoći pri katastrofama, u kombinaciji s većom izgradnjom 
kapaciteta na razini ASEAN -a (Centar ASEAN -a za koordinaciju humanitarne pomoći) i 
na nacionalnoj razini; proširenj e trenutačnih projekata u Mjanmaru/Burmi i Filipinima na 
ostale države članice ASEAN -a; 
 supredsjedanje (s Filipinima) radionicom Regionalnog foruma ASEAN -a za podizanje 
svijesti i promicanje suradnje Regionalnog foruma ASEAN -a u pogledu ublažavanja 
rizika povezanih s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnih opasnostima održanom 
u Manili u rujnu 2015.;  
 organiziranje godišnjeg orijentacijskog seminara o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj 
politici s naglaskom na suradnju između EU -a i ASEAN -a kako bi se podigla svijest o 
rastućoj ulozi EU -a u pogledu sigurnosnih pitanja i u budućnosti postigla veća praktična 
operativna suradnja s ASEAN -om i njegovim državama članicama;   
                                                            
14  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%2011205  %202014  %20INIT . 
 
14 
  jačanje dijaloga i suradnje u pogledu pitanja od zajedničkog interesa kao što su p ovrat 
imovine u svrhu suzbijanja organiziranog kriminala, krijumčarenje divljih biljnih i 
životinjskih vrsta, borba protiv seksualnog zlostavljanja djece, uključujući borbu u okviru 
Globalnog saveza protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu, te za jedničko 
rješavanje pitanja međunarodnih počinitelja seksualnih kaznenih djela na štetu djece te  
 podupiranje posebnih dijaloga povezanih s ljudskim pravima na regionalnoj i bilateralnoj 
razini.  
4.2. Ljudska prava  
U sklopu zalaganja da izgradi zrelije partn erstvo s jačim naglaskom na politiku EU također želi 
konstruktivno surađivati s ASEAN -om u promicanju i zaštiti međunarodnih normi za ljudska 
prava. U tom smislu glavni je prioritet EU -a ukidanje smrtne kazne u regiji ASEAN -a. EU je 
stoga pozdravio stvaran je Međuvladine komisije ASEAN -a za ljudska prava (AICHR) 2009. i 
usvajanje Deklaracije ASEAN -a o ljudskim pravima 2012.  
Posebne inicijative u tom području obuhvatit će:  
 podupiranje mehanizma ASEAN -a za ljudska prava, što obuhvaća posjete Međuvladine 
komisi je ASEAN -a za ljudska prava (jedan je posjet, naprimjer, održan 2011., a novi se 
posjet planira u drugoj polovici 2015.) te Komisiju ASEAN -a za promicanje i zaštitu 
prava žena i djece koja je posjetila Europu 2013. te organiziranje posjete posebnog 
predsta vnika EU -a za ljudska prava (nakon onih u svibnju 2013. i studenom 2014.);  
 intenziviranje dijaloga i suradnje s Međuvladinom komisijom ASEAN -a za ljudska prava 
(kao glavnog mehanizma ASEAN -a za ljudska prava) oko pitanja kao što su prava 
migranata i žrtava  trgovine ljudima, ljudska prava/korporativna društvena odgovornost, 
mučenje, prava žena i djece, jednakost spolova i borba protiv raznih vrsta diskriminacije;  
 pridavanje veće važnosti pravima manjina i smrtnoj kazni kao ključnim područjima za 
dijalog s AS EAN -om u pogledu politike, što će obuhvatiti transparentno i sustavno 
savjetovanje i dijalog s civilnim društvom i drugim dionicima te  
 podupiranje organizacija civilnog društva i nedržavnih čimbenika u regiji ASEAN -a, pa i 
preko posebnih programa kao što je europski instrument za demokraciju i ljudska prava 
(EIDHR).   
5. Postizanje partnerstva sa strateškim ciljem  
Određivanje biti partner stva u skladu s Akcijskim planom iz Bruneja i prijedlozima navedenima u 
ovoj Zajedničkoj komunikaciji hitan je prioritet. U pogledu budućnosti, ministri vanjskih poslova 
EU-a i ASEAN -a dogovorili su se u srpnju da odnos između EU -a i ASEAN -a preraste iz 
„prirodnog” ili „poboljšanog” partnerstva u strateški odnos te su visokim dužnosnicima naložili 
da osmisle plan za ostvarivanje tog cilja15. 
Raditi na strateškom partnerstvu EU -a i ASEAN -a značilo bi odmaknuti se od predominantno 
bilateralnog načina razmišlja nja i stremiti k većoj suradnji u pogledu ključnih regionalnih i 
                                                            
15  Izjavu supredsjednika pronađite na adresi http://eeas.europa.eu/statements/docs/2014/140723_03_en.pdf . 
 
15 
 globalnih pitanja. Postoji znatno područje djelovanja za produbljivanje dijaloga i usklađivanje 
stajališta oko pitanja od svjetske važnosti, uključujući:  
 klimatske promjene,  
 smanjivanje rizik a od katastrofa i jačanje otpornosti,  
 ciljeve u pogledu održivog razvoja za razdoblje nakon 2015., uključujući iskorjenjivanje 
siromaštva,  
 pandemije te  
 borbu protiv terorizma, radikalizacije i stranih boraca.  
Osim toga, regionalni konflikti kao onaj u Ukr ajini, tenzije u Južnom kineskom moru te iranska i 
sjevernokorejska nuklearna pitanja u biti su povezani s osnovnim načelima sigurnosti i s pitanjem 
osiguravanja sukladnosti s međunarodnim pravom. Kao žestoki zagovornici učinkovitog 
multilateralizma koji s e temelji na pravilima EU i ASEAN imaju velik interes da se njihova 
suradnja oko tih regionalnih pitanja od svjetskog značaja proširi. Produbljivanje suradnje između 
EU-a i ASEAN -a u različitim sektorima u velikoj će mjeri opravdati stremljenje k formalnom  
strateškom partnerstvu za što će biti potrebna politička predanost i resursi obiju strana. EU je 
spreman odraditi svoj dio u vezi sa znatnim poboljšanjem odnosa te je, među ostalim, preuzeo 
obvezu oko:  
 sudjelovanja u zajedničkoj ocjeni izgleda uspješnih p regovora oko sporazuma o slobodnoj 
trgovini između dviju regija;  
 pregovaranja u vezi sa sporazumom o civilnom zrakoplovstvu;  
 započinjanja dijaloga između EU -a i ASEAN -a u pogledu politika povezanih s okolišem i 
održivim razvojem te jačanja dijaloga oko ist raživanja i inovacija;  
 nastavljanja dijaloga i suradnje oko migracijskih pitanja i pitanja mobilnosti;  
 povećanja svoje financijske potpore regionalnoj suradnji s ASEAN -om i razvojnoj 
suradnji s manje razvijenim državama članicama ASEAN -a (Kambodžom, Laosk om 
Narodnom Demokratskom Republikom, Vijetnamom i Filipinima) na više od 
2 milijarde  EUR za razdoblje od 2014. do 2020.;    
 provedbe opsežnog „paketa” novih inicijativa u području sigurnosti koja nije 
tradicionalnog tipa (riječ je o pomorskom prometu, pomoći pri katastrofama, 
transnacionalnim kaznenim djelima, raznim tečajevima osposobljavanja u pogledu 
preventivne diplomacije, upravljanja krizama, posredovanja, vladavine prava i 
promatranja izbora) te  
 imenovanja posebnog veleposlanika EU -a u ASEAN -u. 
Uspješan neslužbeni sastanak čelnika u listopadu u Milanu trebalo bi u budućnosti redovito 
ponavljati. Na razini ministara vanjskih poslova, osim plenarnog sastanka ministara EU -a i 
ASEAN -a koji se održava svake dvije godine i postministarske konferencije E U-a i ASEAN -a 
održane uz Regionalni forum ASEAN -a, Visoka predstavnica/potpredsjednica i ministri vanjskih 
poslova ASEAN -a mogli bi se sastati prilikom otvaranja Opće skupštine UN -a. Sektorski sastanci 
 
16 
 na ministarskoj razini, pa i neslužbeni, također bi do prinijeli napredovanju bilateralnog programa 
u mnogim područjima obuhvaćenima ovom Komunikacijom. Koliko je god moguće, EU će 
promicati takve sastanke, pa i u sklopu ministarskih sastanaka na Azijsko -europskom sastanku 
(ASEM) i sastanku na vrhu ASEM -a. 
EU će nastaviti promicati i parlamentarnu dimenziju odnosa EU -a i ASEAN -a tako što će poticati 
i strukturiranije razmjene između Europskog parlamenta i Međuparlamentarne skupštine 
ASEAN -a (AIPA), kako je predloženo u rezoluciji EP -a o budućnosti odnosa EU -a i ASEAN -a 
koja je prihvaćena 15.  siječnja 2014.16 
U ovoj se Zajedničkoj komunikaciji iznose konkretne ideje o unapređenju odnosa EU -a i 
ASEAN -a dajući koherentniji okvir za sektorsku suradnju i osiguravajući oštriji politički fokus. 
Objema je stranama u inte resu iskoristiti tu priliku. Time će se također pružiti kontekst za 
ASEAN -ov pregled EAS -a, uključujući njegovo djelovanje i buduće članstvo. EU je u dobrom 
položaju da doprinese praktičnom radu istočnoazijskog sastanka na vrhu i tako uzme u obzir 
poziv AS EAN -a za većim sudjelovanjem EU -a. Prijelaz na strateško partnerstvo EU -a i ASEAN -
a trebalo bi uskladiti s prisutnošću EU -a za regionalnim strateškim stolom.  
Visoka predstavnica i Komisija pozivaju Vijeće i Europski parlament da podupru zamisli iz ove 
Zajedničke komunikacije i da surađuju na stvaranju modernog partnerstva između EU -a i 
ASEAN -a sa strateškim ciljem.  
                                                            
16 http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef= -//EP//TEXT+TA+P7 -TA-2014 -
0022+0+DOC+XML+V0//EN