C 83/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 83/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„COSTIÈRES DE NÎMES”

PDO-FR-A0161-AM01

Datum obavijesti: 8.12.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Sorte vinove loze

Za svaku boju vina poželjna je ujednačenost nasada na svim česticama gospodarstva na kojem se proizvodi vino sa zaštićenom oznakom izvornosti „Costières de Nîmes”.

Tijelo za zaštitu i upravljanje zaštićenom oznakom izvornosti želi uvesti odredbu za mala poljoprivredna gospodarstva koja se ne mogu uskladiti s pravilima o udjelu sorti vinove loze u vinogradima. Stoga se, izuzev pravila koja se odnose na udio sorti utvrđenih u specifikaciji proizvoda za bijele sorte ružičastih vina, pravila o omjeru ne primjenjuju na gospodarske subjekte koji proizvode grožđe, ali ne proizvode vino od vlastitog uzgoja i koji obrađuju ukupnu površinu manju od 1,5 hektara (za sve boje vina) unutar razgraničenog područja čestice s kontroliranom oznakom izvornosti „Costières de Nîmes”.

2. Način uzgoja vinove loze

Kako bi se očuvala svojstva tla koja su temeljni element područja, uvode se druge uzgojne prakse obuhvaćene poljoprivredno-okolišnim mjerama:

— zabranjeno je kemijsko i mehaničko uništavanje korova na uvratinama;

— zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama;

— unos sintetskog mineralnog dušika ograničen je na 30 jedinica po hektaru godišnje;

— zabranjena je upotreba plastičnog malča pri sadnji.

3. Analitičke norme ružičastih vina

Intenzitet boje ružičastih vina modificiran je te intenzitet boje mora biti najviše 2. Donja granica intenziteta boje od 0,5 ukinuta je kako bi se omogućila proizvodnja blijedih ružičastih vina kakva potrošači očekuju na tržištu, a koja odgovaraju profilu vina sa zaštićenom oznakom izvornosti.

4. Prijelazne mjere

Prijelazne mjere koje su istekle brišu se. Riječ je o odredbama koje se odnose na raspored usklađivanja s pravilima o sortama vinove loze i najvećim prosječnim opterećenjima po čestici čiji su rasporedi do berbe 2018. istekli.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Costières de Nîmes

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorija proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Crna vina

Vina s oznakom „Costières de Nîmes” mirna su i obuhvaćaju crna, bijela i ružičasta vina.

Sadržaj jabučne kiseline u crnim vinima iznosi najviše 0,4 grama po litri u fazi pakiranja.

— Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti: — Crna vina (s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti od najviše 14 %): 3 g/l. — Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti većom od 14 %) : 4 g/l.

— Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %.

— Nakon malolaktične fermentacije crna vina imaju modificirani intenzitet boje koji iznosi 6 ili više.

— Ukupna kiselost i sadržaj hlapljivih kiselina u crnim vinima utvrđeni su propisima Zajednice.

— Crna vina uglavnom se proizvode od sorti grenache noir N, mourvèdre N i syrah N.

Crna vina, proizvedena većinom od sorti grenache N i syrah N, prije svega su vina nastala zahvaljujući znanju i iskustvu proizvođača. Kada su mlada, odlikuju se aromama crvenog voća te imaju prosječan potencijal za odležavanje, tijekom kojega se razvijaju više začinske i biljne note. Strukturirana i uravnotežena, ta vina pripadaju velikoj obitelji vina doline rijeke Rhône.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena): Najmanja ukupna kiselost: Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): 140

Ružičasta vina

— Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %.

— Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti: 4 g/l.

— Ružičasta vina imaju modificirani intenzitet boje koji iznosi najviše 2.

— Osim normi u pogledu hlapljivih kiselina i sumporova dioksida, drugi analitički kriteriji utvrđeni su europskim propisima.

— Ružičasta vina uglavnom se proizvode od sorti grenache noir N, mourvèdre N i syrah N.

Ružičasta vina općenito su živih boja i jako svježa te istodobno punog okusa s aromom koja se dugo zadržava u ustima. Imaju arome bobičastog crvenog voća i sušenog voća.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena): Najmanja ukupna kiselost: Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 14,28 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): 180

Bijela vina

— Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11,5 %.

— Sadržaj fermentabilnog šećera (glukoze i fruktoze) vina u fazi pakiranja ne premašuje sljedeće vrijednosti: 4 g/l.

— Osim normi u pogledu hlapljivih kiselina i sumporova dioksida, drugi analitički kriteriji utvrđeni su europskim propisima.

— Bijela vina uglavnom se proizvode od sorti grenache blanc B, marsanne B i roussanne B. Uravnotežena su i živahna te imaju cvjetne arome, koje podsjećaju na bijelo cvijeće, i voćne arome, koje podsjećaju na agrume i voće s bijelim mesom. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumena): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumena): Najmanja ukupna kiselost: Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 14,28 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri): 180

5. Enološki postupci

a. Posebni enološki postupci

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća vinove loze iznosi 4 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara, a razmak između trsova u istom redu manji od 0,80 metara.

Svaki trs zauzima površinu od najviše 2,50 kvadratnih metara. Ta se površina dobiva množenjem razmaka između redova s razmakom između trsova.

— Rezidba se obavlja prije 1. svibnja.

— Vinova loza obrezuje se kratkom rezidbom s najviše šest reznika po trsu. Svaki reznik ima najviše dva pupa. No vinova loza uzgojena u obliku kordonac Royat može se rezati s najviše 10 reznika po trsu, pri čemu svaki reznik može imati samo jedan pup.

— Sorte syrah N i viognier B mogu se rezati rezidbom jednostruki Guyot, s najviše deset pupova po trsu, od čega najviše šest pupova na kraku te jedan ili dva zamjenska reznika s najviše dva pupa.

Navodnjavanje se može odobriti.

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke.

Uz prethodno navedenu odredbu, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

b. Najveći prinosi

crna i ružičasta vina

66 hektolitara po hektaru

bijela vina

70 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gard: Aubord, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Bernis, Bezouce, Bouillargues, Le Cailar, Caissargues, Garons, Générac, Jonquières-Saint-Vincent, Lédenon, Manduel, Meynes, Milhaud, Nîmes, Redessan, Rodilhan, Saint-Gilles, Sernhac, Uchaud, Vauvert, Vestric-et-Candiac.

7. Glavne sorte vinove loze

Grenache N

Grenache blanc B

Marsanne B

Mourvèdre N – Monastrell

Roussanne B

Syrah N – Shiraz

8. Opis povezanosti

Informacije o zemljopisnom području

Zemljopisno područje kontrolirane oznake izvornosti „Costières de Nîmes” nalazi se na području koje na francuskom označava pojam „costière”. To je zemljopisni pojam za šljunčanu visoravan, mjestimično valovitu, koja se nalazi između Vistrenquea (depresije u Nîmesu u kojoj izvire rijeka Vistre) na sjeverozapadu, ravnica rijeka Gardon i Rhône na istoku i ravnice Camargue na jugu. Ta visoravan, koja obuhvaća cijeli niz brdašaca, dugačka je od sjeveroistoka do jugozapada oko 40 kilometara i široka oko 15 kilometara. Tako je to zemljopisno područje razgraničeno na 24 općine departmana Gard.

Klima je mediteranska, s velikim brojem sunčanih sati godišnje, u prosjeku 2 700, i jednim ljetnim razdobljem umjerene suše. Na tu klimu utječe mistral (sjeverni vjetar, hladan, suh, često jak) koji puše iz doline rijeke Rhône, ali joj pogoduju svježi morski povjetarci iz obližnje ravnice Camargue koje konvekcijski učinak uzrokovan podizanjem pregrijanog zraka od šljunčanog tla odvodi na šljunčanu visoravan, odnosno „costière”. Ublažavajući učinak tih povjetaraca povećava temperaturnu amplitudu između dana i noći.

Na prijelazu između tercijara i kvartara slivom rijeke Rhône tekle su moćne rijeke noseći veliku količinu materijala u obliku sloja kamenčića pomiješanih s crvenom pjeskovitom glinom. Ta najviša i stoga najstarija razina čini srž te visoravni i pruža joj jedinstvenost unatoč njezinoj veličini koja joj je donijela naziv najveće „terase iz doba vilafranka” u Europi. Tlo je više-manje duboko, vrlo šljunčano i uglavnom crveno, ovisno o migracijama gline u dubinu zbog površinskih voda. Ima dobru zalihu vode, koja nije pretjerana, i brzo se zagrijava.

Informacije o kvaliteti i svojstvima proizvoda

Tijekom 1920-ih proizvođači su osnovali sindikat kako bi definirali područje proizvodnje vina „Costières”. To je u srpnju 1942. dovelo do zahtjeva za priznavanje oznake izvornosti vina visoke kvalitete, a zatim do priznavanja kontrolirane oznake izvornosti 1986., prvo pod nazivom „Costières du Gard”, a zatim od 1989. pod nazivom „Costières de Nîmes”, u kojoj se upotrebljava termin terase, koja čini temelj tog zemljopisnog područja.

Na najjužnijem dijelu prijelaza između Languedoca i doline rijeke Rhône vinogradi zauzimaju površinu od približno 4 500 hektara, s prosječnom proizvodnjom od 220 000 hektolitara, koja uključuje crna vina (55 % proizvodnje), ružičasta vina (40 % proizvodnje) te ograničenu proizvodnju bijelih vina. Ta se vina proizvode u 15 zadružnih i stotinjak privatnih vinarija.

Četvrtina tih količina prodaje se izvan države, a od toga se gotovo polovica prodaje izvan Europske unije, prvenstveno u Kanadi.

Uzročna veza

Zahvaljujući jedinstvenoj povijesnoj i zemljopisnoj situaciji, smještenosti na prijelazu između dviju kolijevki civilizacije vina, koje predstavljaju Languedoc i Provansa, definiranom gradovima punima povijesti i kulture kao što su Nîmes, Beaucaire ili Saint-Gilles, u podnožju urgonskih vrhova i na terasi iz doba vilafranka koja s njima čini cjelinu, područje „costière” nudi zajednici proizvođača sve elemente potrebne za promicanje originalnosti proizvodnje koja se temelji na tradicionalnim znanjima i iskustvima pažljivo iskorištenima za postizanje najbolje kvalitete vina.

Prirodni čimbenici, koji se ističu zahvaljujući takvoj proizvodnji, imaju obilježja koja se očituju u potencijalu berbe koji su sačuvali vinogradari, posebno pravilima berbe i prijevoza ubranog grožđa utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

Čestice koje su posebno razgraničene za berbu grožđa nalaze se na terasi čije se tlo sastoji od šljunka iz doba vilafranka, lokalno poznatog pod nazivom „gress”, pomiješanog s pjeskovitom osnovom. Te čestice imaju optimalne uvjete odvodnje i poboljšani vodni režim zbog česte prisutnosti sloja gline, lokalno poznatog pod nazivom „gapans”, koji dobro zadržava vodu i time sprečava zastoj u dozrijevanju biljke tijekom suhih i vrućih ljetnih razdoblja.

Sloj šljunka, ponekad dubok i više metara, skladišti toplinu tijekom dana i otpušta je noću. Povišena dnevna temperatura tako stvara temperaturnu razliku koja pojačava konvekcijski učinak i privlači morske povjetarce iz Camarguea. Karakteristične za klimu tog zemljopisnog područja, povećane temperaturne amplitude čuvaju svježinu i složenost aroma, a suha i topla ljetna klima pogoduje dobrom sazrijevanju bobica. Svi ti prirodni čimbenici, zajedno s učestalošću mistrala, koji osigurava koncentraciju sadržaja šećera u grožđu i ograničava razvoj kriptogamnih bolesti, pogoduju održivosti proizvodnje vina na zemljopisnom području.

Oslanjajući se na pažljivo razgraničeno područje čestica te tradicionalne i restrukturirane nasade, zajednica proizvođača štiti originalnost svoje proizvodnje dijeljenjem zajedničkog znanja i iskustva, pritom ipak osiguravajući mogućnost izražavanja individualnosti.

U cilju poboljšanja ugleda vina zaštitom zemljopisnog područja i informiranjem o kvaliteti znanja i iskustva te zemljišta, u cilju upravljanja životnim okruženjem s namjerom da krajolik postane alat za razvoj i poboljšanje određenog područja, u cilju očuvanja prirodnih resursa održavanjem raznolikosti flore i faune, svi su relevantni partneri usvojili „Povelju o krajoliku i okolišu” (fr. Charte paysagère et environnementale) potpisanu 5. srpnja 2007., koja je priznata u „Međunarodnoj povelji iz Fontevrauda” (fr. Charte internationale de Fontevraud) u ožujku 2009.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, određeno odstupanjem za proizvodnju i razvoj vina, obuhvaća područja sljedećih općina:

— Departman Bouches-du-Rhône: Arles, Saintes-Maries-de-la-Mer, Tarascon;

— Departman Gard: Aigues-Mortes, Aigues-Vives, Aimargues, Boissières, Cabrières, Calmette, Caveirac, Clarensac, Codognan, Collias, Comps, Dions, Estezargues, Fournès, Fourques, Gajan, Langlade, Marguerittes, Montfrin, Nages-et-Solorgues, Parignargues, Poulx, Remoulins, Rouvière, Sainte-Anastasie, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Gervasy, Saint-Hilaire d’Ozilhan, Saint-Laurent-d’Aigouze, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

a) Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: — ako je riječ o registriranoj lokaciji, — ako je ta jedinica navedena u izjavi o berbi.

b) Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vignobles de la Vallée du Rhône” prema uvjetima navedenima u ugovoru potpisanom između raznih organizacija za zaštitu i upravljanje.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-30696315-75fd-4fdf-9d25-7274e3e529db

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.