Zbog kašnjenja u prenošenju direktiva obveza izvješćivanja prvi put je izvršena 2018. Stoga su izvješća uglavnom obuhvaćala razdoblje od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2017. (čak i ako je država članica direktive prenijela nakon 1. siječnja 2017.), ovisno o dostupnosti podataka.

https://ec.europa.eu/growth/single-market/public-procurement/country-reports_hr .

2.Sažetak izvješćâ država članica o praćenju

Općenito govoreći, u svim dostavljenim izvješćima kvalitativne informacije prevladavale su nad kvantitativnim podacima. Međutim, zbog nepotpunosti kvantitativnih podataka bila je ograničena mogućnost sveobuhvatnog objedinjavanja podataka i/ili usporedivost dostupnih podataka na razini EU-a.

2.1.Ključni kvantitativni pokazatelji – broj i vrijednost postupaka nabave

Kvantitativni pokazatelji neophodni su za definiranje tržišta nabave. Države članice navele su razne probleme s kojima su se susretale tijekom izvješćivanja, npr. djelomični ili nepotpuni ulazni podaci ili nedostatak takvih podataka itd. Sam je zadatak zahtjevan i iziskuje znatne resurse, stoga su neke države članice odlučile potražiti dodatnu pomoć u tom pogledu.

Imajući na umu navedene probleme na koje se naišlo tijekom prikupljanja podataka, odabrani ključni pokazatelji koje su dostavile države članice tijekom prvog izvješćivanja sažeti su u tablici 1 . (podaci u tablici odnose se na pozive za nadmetanje, osim ako nije drukčije navedeno).

Napomene: Danska – vrijednost nabave ispod praga odnosi se samo na natječaje s prekograničnim interesom; Francuska – podaci za 2016. i samo za postupke čija je vrijednost veća od 90 000 EUR, osim ako se prijavljuju na dobrovoljnoj osnovi; Mađarska – vrijednosti se odnose na dodijeljene ugovore; Irska – podaci se odnose na obavijesti o dodjeli ugovora; Italija – približna podjela na postupke nabave robe i usluga iznad i ispod praga, na temelju vrijednosti ugovora manjih od 150 000 EUR; Luksemburg – broj postupaka odnosi se na dodijeljene ugovore; Malta – podaci se odnose na dodijeljene ugovore; Nizozemska – podaci za 2015.; Rumunjska – izvještajno razdoblje od 1. siječnja 2017. do 28. veljače 2018.; Slovačka – podaci o postupcima nabave ispod praga EU-a odnose se na broj dodijeljenih ugovora i procijenjenu vrijednost ugovora; Španjolska – prikupljanje podataka završilo je 15. prosinca 2017.; Švedska – podaci za 2016.

Kao što je vidljivo iz tablice 1., u dostavljenim podacima postoji niz nedosljednosti, od manjka informacija do objedinjenog izvješćivanja (npr. o javnoj nabavi iznad i ispod praga izvješćuje se zajedno) ili izvješćivanja o različitim fazama postupka javne nabave (npr. podaci koji se odnose na pozive na podnošenje ponuda odnosno na dodijeljene ugovore) i različitim razdobljima. Ako se tomu dodaju pitanja kao što su dvojbe o usporedivosti mjernih jedinica ili razlike u obuhvaćenosti (tj. praćenje nabave ispod praga EU-a ovisi o razini nacionalnih pragova, a oni se znatno razlikuju), to dodatno otežava obradu takvih ulaznih podataka. Zbog toga su informacije dobivene od država članica predstavljene „takve kakve jesu”, uključujući prazna mjesta za ulazne podatke koji nedostaju (čak i ako se to djelomično može pripisati dobrovoljnoj prirodi prikupljanja podataka), te na temelju njih nisu izračunati zbirni podaci na razini EU-a.

U nekoliko slučajeva, kada su se odvojeno dostavljali podaci za postupke nabave ispod i iznad pragova, nacionalni podaci za ugovore o javnoj nabavi iznad praga razlikovali su se od podataka prikupljenih putem TED-a (Tenders Electronic Daily, elektronički oglasnik za javnu nabavu EU-a). To može biti posljedica brojnih čimbenika, kao što je nedovoljna integracija u pogledu prijenosa i/ili objavljivanja podataka između nacionalnih sustava i TED-a, što će se dodatno istražiti. Primjeri takvih odstupanja prikazani su u tablici 2.

2017. (2016. za SE) Zemlja Obavijesti o nadmetanju objavljene u TED-u u odnosu na nacionalno izvješće Obavijesti o dodjeli ugovora objavljene u TED-u u odnosu na nacionalno izvješće FI 87 % 93 % HU 84 % 108 % SE 89 % 107 %

Na slici 1 . prikazan je udio postupaka nabave ispod i iznad praga EU-a za odabrane države članice, koje su dostavile i vrijednost postupaka javne nabave iznad praga EU-a.

Iz grafikona je vidljivo da se obrasci razlikuju među odabranim državama članicama, što bi se moglo objasniti različitim razinama nacionalnih pragova i različitim metodologijama za prikupljanje podataka. Zanimljivo je da u nekim zemljama (Nizozemska i Portugal) vrijednost nabave ispod praga premašuje vrijednost nabave iznad praga. To ukazuje na važnost nacionalnih tržišta javne nabave, kao i prikupljanja i praćenja podataka izvan okvira TED-a (isključiva zadaća država članica).

2.2. Najčešći izvori pogrešne primjene ili pravne nesigurnosti

U ovom se odjeljku razmatraju najčešći razlozi za pogrešnu primjenu ili pravnu nesigurnost, uključujući moguće strukturne ili opetovane probleme u primjeni pravila o javnoj nabavi, o kojima su izvijestile države članice. Najčešće utvrđeni opći problemi bili su sljedeći:

·osoblje zaduženo za javnu nabavu nema dovoljno znanja o pravilima, posebno onima koja nisu pojašnjena u sudskoj praksi,