Statistički podatci o nesrećama od 2011., o kojima je izviješteno u priloženom radnom dokumentu službi, ukazuju na to da ne postoji neposredni sigurnosni rizik. Od 2011. do 2017. na Europskoj informacijskoj platformi za pomorske nesreće (EMCIP) zabilježeno je 555 nesreća malih domaćih putničkih brodova koji nisu uključeni u područje primjene Direktive, pri čemu je u njima ozlijeđeno 165 osoba, a poginulo je 11 osoba. To otprilike znači da u prosjeku na sto nesreća smrtno stradaju dvije osobe i da u svakoj trećoj nesreći ozljede zadobije jedna osoba.

Nepostojanje usklađenih sigurnosnih normi važan je izazov, osobito za manje europske brodovlasnike, koji se oslanjaju na tržište rabljene robe za nabavu malih putničkih brodova (72 % od otprilike 360 brodovlasnika s putničkim brodovima odobrenima u skladu s Direktivom 2009/45/EZ ima samo jedan domaći putnički brod). Kada brod nije odobren u skladu s Direktivom, u načelu bi se trebalo primijeniti uzajamno priznavanje. No u praksi je svaki brod zapravo prototip, tj. izgrađen je za posebnu namjenu u skladu s tehničkim specifikacijama koje je odredio njegov budući vlasnik. Stoga je u slučaju promjene zastave potrebno napraviti preinake i ponovno zatražiti svjedodžbu, a to podrazumijeva dodatne troškove.

Prijedlog se temelji na članku 292. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), prema kojem Vijeće donosi preporuke na prijedlog Komisije, u vezi s člankom 100. stavkom 2. UFEU-a kojim se predviđa utvrđivanje mjera povezanih s pomorskim prometom.

•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

Cilj je ove inicijative olakšavanje prijepisa brodova među nacionalnim registrima i omogućivanje jednakih uvjeta tržišnog natjecanja bez ugrožavanja razine sigurnosti. U njoj se preporučuje i zajednička razina sigurnosti na razini EU-a za male putničke brodove u nacionalnoj plovidbi u vodama EU-a. Nijedan od tih ciljeva ne može se postići samostalnim djelovanjem država članica.

•Proporcionalnost

U preporuci se državama članicama daje neobvezujuće referentno mjerilo razine sigurnosti malih putničkih brodova kojim bi se, ako države članice odluče primjenjivati zajedničke sigurnosne ciljeve i funkcionalne zahtjeve, poslala jasna poruka o potencijalu unutarnjeg tržišta i koje bi se moglo dalje razvijati. U provjeri prikladnosti u okviru REFIT-a preporučuje se okvir normi za male putničke brodove, koji se temelji na učinkovitosti, kao jedini regulatorni pristup koji bi bio proporcionalan i stvarao dodanu vrijednost EU-a. Taj novi pristup ostavlja prostora da ga se prema potrebi prilagodi lokalnim okolnostima i da se promiču inovativni projekti.

•Odabir instrumenta

S obzirom na novinu predloženog pristupa njegovo prihvaćanje u državama članicama EU-a ključ je njegova uspjeha. Stoga se izneseni sigurnosni ciljevi i funkcionalni zahtjevi nude državama članicama kao nadahnuće i smjernice. Ova inicijativa oblikovana je u Komisijin Prijedlog preporuke Vijeća kako bi se potpora Vijeća za predloženi pristup zatražila u neobvezujućem instrumentu.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

•Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

Ova inicijativa nastavlja se na preporuke iz provjere prikladnosti u okviru Programa Komisije za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT). Provjera prikladnosti pokazala je da su ključni ciljevi zakonodavstva EU-a o sigurnosti putničkih brodova povezani sa sigurnošću putnika i unutarnjim tržištem i dalje iznimno važni. No utvrđeno je, među ostalim, da postoji niz bitnih pitanja, uključujući mogućnost pripreme usklađenih normi za brodove izgrađene od materijala koji nisu čelik ili jednakovrijedan materijal, koji trenutačno nisu obuhvaćeni regulatornim okvirom EU-a. Rezultati te provjere prikladnosti i odgovarajući daljnji koraci opisani su u izvješću Komisije.

•Savjetovanja s dionicima

Predloženi sigurnosni ciljevi i funkcionalni zahtjevi za male putničke brodove (Vodič za male putničke brodove) pripremljeni su u suradnji s nacionalnim stručnjacima i organizacijama dionika u okviru Stručne skupine za sigurnost putničkih brodova (PSS), koja je u tu svrhu proširena kako bi uključivala promatrače dionike. Tehnički je rad koordinirala Europska agencija za pomorsku sigurnost, koja je osim redovitih sastanaka Stručne skupine za PSS organizirala posebnu radionicu 13. studenoga 2017. i koordinirala skupinu za korespondenciju uspostavljenu u tu svrhu.

Iako je velika većina stručnjaka iz nacionalnih nadležnih tijela i organizacija dionika podržala ovu inicijativu, ipak su se pojavila određena pitanja o potrebi za ovom inicijativom i njezinoj dodanoj vrijednosti. Pregled tih pitanja i odgovora na njih nalazi se u priloženom radnom dokumentu službi.

Uz to je od srpnja do studenoga 2017. organizirano i internetsko savjetovanje. To je savjetovanje bilo namijenjeno gospodarskim subjektima koji su uključeni u gradnju putničkih brodova kraćih od 24 metra i u trgovanje njima, a to su, među ostalim, brodogradilišta, projektanti, brodovlasnici i brodari. Svi ostali dionici mogli su pridonijeti tom savjetovanju ako su željeli. To je savjetovanje pokrenuto radi prikupljanja stajališta gospodarskih subjekata, osobito malih i vrlo malih subjekata, o razmjerima u kojima bi zajednički propisi na razini EU-a u području malih putničkih brodova mogli pomoći funkcioniranju unutarnjeg tržišta malih putničkih brodova. Cilj je savjetovanja bio i prikupiti osobna iskustva u tom području. Savjetovanje je bila dopuna prethodno navedenom savjetovanju s nacionalnim tijelima i dionicima o tehničkom razvoju sigurnosnih ciljeva i funkcionalnih zahtjeva.

Općenito su rezultati pokazali da gospodarski subjekti (i nekoliko nacionalnih uprava koje su iznijele svoje odgovore ili stajališta) jako podržavaju ovu inicijativu i da se smatra da zajednička pravila o sigurnosti na razini EU-a u području malih putničkih brodova imaju vrlo pozitivan ili pozitivan učinak na uspostavljanje i olakšavanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta tih plovila te povećanje konkurentnosti i vjerojatno inovacija na tržištu. Ispitanici su u svojim općim primjedbama istaknuli da bi se zajednička pravila na razini EU-a trebali temeljiti na postojećim praksama i da bi trebala biti dovoljno prilagodljiva kako bi mogla dobro odražavati lokalne uvjete plovidbe i stručno znanje.

S obzirom na novinu preporučenog pristupa, smatra se da bi bilo preuranjeno donositi zajednička pravila na razini EU-a. Za daljnji razvoj zajedničkog okvira za sigurnost malih putničkih brodova koji se temelji na učinkovitosti potrebno je zajedno s državama članicama i dionicima utvrditi i ocijeniti način na koji se to može postići na razini EU-a te popratne učinke.

•Prikupljanje i primjena stručnih znanja

Kada je riječ o podacima o floti i nesrećama, ova inicijativa temelji se na podacima koji su prikupljeni tijekom provjere prikladnosti u okviru REFIT-a i o kojima je izviješteno u radnom dokumentu službi Komisije „Prilagodba kursa: Provjera prikladnosti zakonodavstva EU-a o sigurnosti putničkih brodova”, koji je donesen 16. listopada 2015. Osim toga, uzeti su u obzir i rezultati vanjske studije koja je provedena kao pomoć u provjeri prikladnosti i rezultati prethodnog rada na tom pitanju. Europska agencija za pomorsku sigurnost (EMSA) pružila je ključnu tehničku pomoć u tom procesu, uključujući pregled najbitnijih praksi koje trenutačno postoje u području tih brodova.

•Procjena učinka

U prijedlogu nisu utvrđene posebne sigurnosne norme ni postupci, pa se očekuje da on neće imati nikakve izravne učinke ni alternativne politike koje bi se mogle ocijeniti ex ante. Preporučeni sigurnosni ciljevi i funkcionalni zahtjevi osmišljeni su na temelju postojećih praksi zajedno sa stručnjacima država članica i organizacijama dionika. U ovoj se fazi državama članicama nude kao nadahnuće i smjernice kako bi se ukazalo na izvedivost ujednačenijeg pristupa sigurnosti putničkih brodova. Ni u kojem slučaju nisu obvezujući.