ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.6.

EGSO je čvrsto uvjeren u to da privlačnost Europe mora biti prioritet za sve industrijske politike temeljene na inovacijama i konkurentnosti te da je u program potrebno uvrstiti vraćanje poslovnih aktivnosti nekih sektora. To vraćanje poslovnih aktivnosti treba se temeljiti na glavnim prednostima Europe, kao što su gospodarski model temeljen na znanju, inovacijama, vještinama visoke razine i aktivnostima u području istraživanja i razvoja te pristupačno i održivo okruženje za poslovanje uz poštovanje europskih socijalnih standarda. To se može postići samo putem bliske suradnje između „velikih” poduzeća i MSP-ova kako bi se dovršio uspješan inovacijski ciklus. Dodjela financijskih sredstava EU-a za istraživanje i razvoj te inovacije treba odražavati tu suradnju, a također bi je trebalo osnažiti u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (2014. – 2020.). Pozitivan smjer fiskalne politike uvelike bi olakšao izdvajanje novih sredstava izravno usmjerenih na poboljšanje konkurentnosti europske industrije.
1.8.

Uz to, Odbor smatra da je suradnja na terenu nužna i da ju je potrebno poticati, bez obzira na to radi li se o nacionalnoj ili prekograničnoj suradnji i o tome je li ona usmjerena na borbu protiv tog oblika prijevare ili na prevenciju. U to moraju biti uključene sve zainteresiran strane, kako s javnog tako i s privatnog područja.
5.2.

EGSO skreće pozornost na sljedeća glavna pitanja. — Kako je istaknuto u točki 4.2, EGSO izražava žaljenje da Uredba (EZ) 1072/2009 nije proširena kako bi obuhvaćala laka gospodarska vozila, što znači da se tržište neopravdano otvara vozilima obuhvaćenima pravilima o pristupu zanimanju. To bi moglo narušiti tržišno natjecanje i imati negativan učinak na, primjerice, zagušenje prometa i okoliš. — EGSO izražava žaljenje zbog toga što se Prijedlog uredbe uopće ne bavi pitanjem toga kada kabotaža prelazi iz privremene u kontinuiranu i trajnu djelatnost na koju više nije primjenjivo pravo pružanja usluga u državi članici osim one u kojoj poduzeće ima poslovni nastan, kako je utvrđeno u članku 8. Naprotiv, poslovi koji udovoljavaju službenim kriterijima za kabotažu, kako je utvrđeno u članku 8., mogu se sustavno i redovito provoditi tijekom duljeg razdoblja, čak i u okviru dugoročnog ugovora, a i dalje biti privremeni. Takva situacija nije zadovoljavajuća i nije u skladu s kriterijima koji određuju privremenu prirodu prava na pružanje prekograničnih usluga (vidjeti izvješća Suda EU-a iz 1995. str. I-04165 i izvješća Suda EU-a iz 1985. str. 01513). Stoga EGSO smatra da je ključno utvrditi jasno pravilo o tome što je privremeno. EGSO podsjeća na to da članak 91. stavak 1. točka (b) UFEU-a daje zakonodavcu Unije široku marginu slobodne prosudbe u uspostavljanju uvjeta za obavljanje kabotaže kao privremenog pružanja usluga. Moguće rješenje mogao bi biti najveći dopušten broj poslova ili operativnih dana u određenom vremenskom razdoblju ili utvrđivanje razdoblja neaktivnosti između serija kabotaža. Prema mišljenju EGSO-a, vrlo je važno da su pravila koja se odnose na to pitanje jasna i lako primjenjiva, na primjer pri pregledu na cesti. — Za učinkovit nadzor usklađenosti od ključne je važnosti osigurati da nacionalna tijela imaju na raspolaganju osoblje odgovarajuće stručnosti za provođenje efektivnih pregleda u skladu s predloženim člankom 10.a. Prema mišljenju EGSO-a, od presudne je važnosti osigurati oba navedena elementa i uspostaviti mrežu za razmjenu najboljih praksi. — EGSO izražava žaljenje zbog toga što prijedlog revizije Direktive 92/106 (EEZ) o kombiniranom prijevozu nije podnesen istodobno s predmetnim prijedlogom uredbe jer se tom direktivom zapravo omogućuje paralelan pristup tržištu nacionalnog prijevoza prijevoznicima koji imaju poslovni nastan u drugoj državi članici. Prema mišljenju EGSO-a, potpuno legitimni cilj prometne politike da se promiču kombinirani prijevozni lanci može se ostvariti bez ovog posebnog pravila o pristupu tržištu. Stoga se cestovni dio kombiniranog prijevoza do i iz luka ili željezničkih terminala unutar jedne države članice treba smatrati nacionalnim prijevozom te se trebaju primjenjivati odredbe o kabotaži iz Uredbe (EZ) 1072/2009 ili druge odredbe u tom smislu.
4.3.

U studiji za ex post evaluaciju koju je provela Europska komisija o uređivanju vremena vožnje i odmora te se nove okolnosti povezuju s većim zdravstvenim rizicima na radu u cestovnom prometu kao što su umor, stres i obolijevanje ( Ex-post evaluation of social legislation in road transport and its enforcement („ Ex post evaluacija socijalnog zakonodavstva u cestovnom prijevozu i njegove provedbe”)). Jamčenje sigurnosti u cestovnom prometu te zdravlja i sigurnosti na radu u tim novim okolnostima pokazalo se mnogo težim zadatkom za tvorce politika i odluka. Međutim, EGSO smatra to mora ostati prioritet prilikom razmatranja uvođenja fleksibilnijih pravila.
5.2.

Općenito gledajući, očekuje se nastavak trenda smanjenja ukupnih emisija iz prometa u skladu s trenutačnim trendovima i usvojenim politikama, što će dovesti do smanjenja emisija od 13 % do 2030. u usporedbi s 2005. (i 15 % manjih emisija do 2050). To, međutim, nije u skladu s troškovno učinkovitim smanjenjem emisija od 18 % do 19 % koje bi prometni sektor trebao ostvariti kao doprinos postizanju klimatskih i energetskih ciljeva do 2030. EGSO se slaže s tim da je uvođenje ograničenja za emisije novih vozila učinkovit alat za smanjenje emisija, no to nije dovoljno za postizanje fiksnih ciljeva. Stoga bi ih trebalo dopuniti mjerama za daljnje poboljšanje energetske učinkovitosti te promicanje alternativnih goriva i pogonskih sustava, među ostalim ukapljenog prirodnog plina i električne energije putem sustava ugrađenih u vozila ili elektrificiranih cesta te naplata cestarina.
7.2.

Od 2015. godine Koreja ima vlastiti nacionalni sustav trgovanja emisijama (KETS), prvi program te vrste u istočnoj Aziji. Taj sustav pokriva otprilike 525 najvećih izvora emisije u zemlji, odnosno otprilike 68 % emisija stakleničkih plinova na nacionalnoj razini. KETS pokriva izravne emisije šest plinova navedenih u Protokolu iz Kyota i neizravne emisije iz potrošnje električne energije. Republika Koreja namjerava do 2030. godine smanjiti emisiju stakleničkih plinova za 37 % u odnosu na scenarij „bez mjera” (predviđeni i na nacionalnoj razini određeni doprinos Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o promjeni klime). To predstavlja smanjenje od 22 % u odnosu na razine emisija u 2012. godini (25). EU je 8. srpnja 2016. pokrenuo projekt suradnje s Republikom Korejom vrijedan 3,5 milijuna EUR u svrhu potpore provedbi KETS-a. Projekt se provodi do siječnja 2019. godine, a financira se u okviru instrumenta za strana partnerstva EU-a, uz doprinos korejske vlade u naravi, te će njime zajednički upravljati EU i Ministarstvo strategije i financija Republike Koreje (26).
4.2.4.

Općenito, novi održivi gospodarski modeli razvit će se samo ako su poduzeća i poduzetnici uvjereni da će to biti ekonomski opravdano u EU-u između 2030. i 2050. Iz tog se razloga održivost mora smatrati međusektorskim ciljem EU-a. Politički, porezni i regulatorni okvir EU-a mora osigurati veću vidljivost u svrhu usmjeravanja djelovanja gospodarskih aktera, državnih institucija i civilnog društva. U tom se kontekstu u ovom mišljenju predlaže: — razmatranje tog pitanja u širem političkom kontekstu pristupajući održivosti kao horizontalnom kriteriju koji će omogućiti modernizaciju europskog gospodarstva. Radi se o tome da je potrebno uskladiti europske politike s kriterijima održivosti i potonje unijeti u zakonodavstvo. Svaki novi propis mogao bi se tako podvrgnuti strožem testu održivosti. Na političkoj razini EU mora poslati snažnu poruku kojom pokazuje da podupire održivi razvoj i ima vodeću ulogu. To se treba postići tako da se na temelju ciljeva održivog razvoja oblikuje nova strategija za Europu za razdoblje do 2030., usvajanjem ograničene tablice pokazatelja uspješnosti EU-a i pokazatelja koji mjere više od BDP-a i njihovim uključivanjem u okvir europskog semestra; — uključivanje vanjskih socio-ekonomskih učinaka u ekonomske aspekte, poticanjem država članica da na bolji način inkorporiraju ekološki porez (16) i da obustave subvencije koje nisu u skladu sa zaštitom okoliša. Cjenovni signal ugljika treba ojačati na europskoj razini, osobito reformom ETS-a ili dodatnim mjerama na nacionalnoj razini u energetskom sektoru, koji predstavlja 60 % emisija CO2. Time bi se omogućilo da održivi proizvodi i tehnologije, kojima se želi ograničiti takve vanjske učinke i čija je proizvodnja stoga ponekad skuplja, postanu konkurentniji; — razvijanje povoljnog regulatornog okvira za održivu potrošnju i proizvodnju (norme ekološkog dizajna, produljenje vijeka trajanja robe, energetske oznake, sprječavanje nastanka otpada, borba protiv onečišćenja, norme energetske učinkovitosti u građevinarstvu itd.). Danas, na primjer, postojeće zakonodavstvo u području ekološkog dizajna nije dovoljno dalekosežno (17). Norme bi se trebale prilagoditi osobitim okolnostima MSP-ova („MSP test”).
—

angažmane u području solidarnosti, kojima će se pružati potpora mladima koji obavljaju volonterske aktivnosti do najviše 12 mjeseci, pripravničke angažmane u prosječnom trajanju od 2 do 6 mjeseci i zapošljavanje, u skladu s odgovarajućim nacionalnim zakonodavstvom, na 2 do 12 mjeseci. Također će se pružati potpora za angažmane volonterskih timova u skupinama od 10 do 40 mladih volontera iz različitih zemalja u razdoblju od dva tjedna do dva mjeseca,
5.2.

U Komunikaciji i njezinim popratnim dokumentima naglašava se potreba za uslugama koje su usmjerene na korisnika, no bilo bi poželjno dodatno objasniti kako bi se one mogle postići. Predlaže se da se programom ISA2 obuhvati mjera kojom će se to pitanje razraditi, i to razvojem okvira i smjernica o načinu provedbe načela usmjerenosti na korisnike u praksi.
3.6.

U različitim je sektorima došlo do brojnih spajanja i koncentracija koji su doveli do nastanka „divova”, što može utjecati na funkcioniranje tržišta i nepoštovanje pravila tržišnog natjecanja. Komisija je pozvana da se izjasni o nekim od tih postupaka. U praksi su tek malobrojni postupci zaustavljeni, a nametanje korektivnih mjera, u zamjenu za odobrenje, nije ispunilo očekivanja. Komisija, s jedne strane, s pravom sankcionira kartele, no, s druge strane, odobrava spajanja i preuzimanja bez kompenzacijskih mjera. EGSO izražava zabrinutost zbog potencijalne opasnosti od nastanka velikih grupacija u pojedinim sektorima, što može dovesti do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja i uništenja brojnih MSP-ova te utjecati na izbor potrošača, pa poziva Komisiju na oprez.
3.4.

EGSO je svjestan da je europski mirovinski krajolik trenutačno rascjepkan. U nekim zemljama građani mogu birati između više osobnih mirovinskih proizvoda, dok ih u drugima ima jako malo. Niz različitih europskih i nacionalnih pravila te različitih poreznih tretmana doveo je do ograničenog prijenosa financijskih sredstava diljem EU-a, djelomično zbog nedovoljne prenosivosti mirovinskih proizvoda diljem EU-a tijekom radnog vijeka pojedinca. Pod pretpostavkom da su predviđanja Komisije točna, PEPP-ovi bi, zajedno s drugim mjerama koje su dio većeg paketa reformi, pridonijeli povećanju ušteda sa 700 milijardi EUR na više od 2 bilijuna EUR do 2030. To bi bio izniman poticaj za ulaganja diljem EU-a.
3.5.

„Pojačana suradnja”, odnosno drugi put, mogla bi barem potaknuti veću konvergenciju među nekim državama članicama, ali bi mogla dovesti i do stvaranja većih jazova u odnosu na ostale (polukonvergencija). Taj bi put predstavljao korak naprijed u pogledu statusa quo i izbjegavanja trenutačnog problema stalnog pronalaženja najmanjeg zajedničkog nazivnika ili uključivanja previše mogućnosti izuzimanja zbog kojih provedba tih pravila postaje poprilično složena. Međutim, rezultat toga bile bi neujednačene razine prava za građane, ovisno o državi članici u kojoj žive, te novi izazovi i nesigurnosti za poduzeća koja posluju diljem EU-a i kojima su potrebni ravnopravni uvjeti, a koja bi ujedno bila suočena s različitim svjetovima poštovanja. To bi također moglo dovesti do smanjenja potpore za jedinstveno tržište ako se građani u državama koje nisu uključene počnu osjećati zapostavljenima.
4.3.2.

Organizacije koje predstavljaju poduzeća preispituju prijedlog s obzirom na to da je u znatnoj mjeri usmjeren na poslovanje, iako su države članice odgovorne za trajne prepreke jedinstvenom tržištu: (a) bolja provedba dogovorenih pravila od ključne je važnosti za bolje funkcioniranje jedinstvenog tržišta. To počinje od usmjeravanja i podupiranja država članica u prenošenju i provedbi pravila. Komisija bi trebala imati veću ulogu u postupku provedbe kako bi se osiguralo da svi gospodarski subjekti udovoljavaju pravilima i ne oklijevati s pokretanjem pilot projekata ili postupaka zbog neispunjavanja obveza. (b) što se tiče informacija dostupnih Europskoj komisiji za uklanjanje prepreka jedinstvenom tržištu, već postoje opsežni informacijski kanali kao što su Europska poduzetnička mreža, platforma ODR, TRIS, sustav IMI i platforma REFIT. Te kanale moglo bi se bolje i sustavnije istražiti kako bi se utvrdile prepreke i područja segmentiranosti na jedinstvenom tržištu, uključujući nepoštovanje zakonodavstva EU-a. (c) poslovna zabrinutost i strah u pogledu povećanja administrativnog opterećenja povezanog s novom obvezom pružanja povjerljivih poslovnih informacija i osjetljivih podataka trgovačkih društava (cjenovna politika, poslovne strategije) uz rizik od novčanih kazni i sankcija.
4.3.4.

Bez obzira na to hoće li pokrenuti poslovanje ili osnovati socijalno poduzeće, mladi ljudi kojima je osigurano učenje o poduzetništvu razvijaju poslovno znanje te osnovne vještine i stavove, uključujući kreativnost, poduzetnost, ustrajnost, sposobnost timskog rada, razumijevanje rizika i osjećaj za odgovornost. To je poduzetnički mentalni sklop koji poduzetnicima pomaže da pretvore ideje u djela, a uz to znatno povećava zapošljivost. Za sve su edukatore potrebni definirani rezultati učenja o poduzetništvu kako bi se u učionice uvele učinkovite metode učenja o tome. Države članice stoga bi već od osnovne škole trebale poticati poduzetničke vještine novim i kreativnim načinima poučavanja i učenja, uz naglasak – od srednje škole do visokog obrazovanja – na pokretanju poduzeća kao jednoj od mogućnosti za karijeru. Stjecanje praktičnih iskustava, putem učenja utemeljenog na rješavanju problema i povezivanja s poduzećima, trebalo bi se koristiti u svim disciplinama i biti prilagođeno svim razinama obrazovanja.
3.2

Pariškim sporazumom EU se obvezuje smanjiti emisije stakleničkih plinova za 40 % do 2030. No, u listopadu 2014. EU je također uspostavio vlastiti akcijski okvir na području klime i energije do 2030. koji sadrži dva sljedeća cilja: 20 % obnovljivih izvora energije u proizvodnji električne energije do 2020. i najmanje 27 % do 2030. te povećanje uštede energije s 20 % na najmanje 27 % u istom vremenskom okviru.
6.13.

Brojni internetski divovi nastoje svoje izvorne aplikacije razviti u platformu: tako treba razlikovati aplikaciju Facebook od platforme Facebook, koja omogućuje programerima da dizajniraju aplikacije dostupne iz profila korisnika. Amazon je, pak, bio internetska aplikacija specijalizirana za prodaju na internetu. Danas je to platforma koja trećim osobama – od pojedinaca do velikih grupacija – omogućuje da stavljaju na tržište svoje proizvode koristeći se sredstvima Amazona: ugledom, logistikom itd. Sve se to odvija kroz prijenos osobnih podataka.
4.1.2.

EGSO podsjeća na to da uvažavanje širokih ovlasti koje trebaju imati nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje za obavljanje svojih dužnosti podrazumijeva uspostavu zaštitnih mjera i jamstava prava subjekata koji su predmet istrage te da to treba biti u skladu s potpunom provedbom članaka 101. i 102. UFEU-a. Nacionalna tijela nadležna za tržišno natjecanje i, po potrebi, nacionalni sudovi trebaju osigurati provedbu tih jamstava. U skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije, pretpostavka o nevinosti predstavlja opće načelo zakonodavstva Unije (članak 48. stavak 1. Povelje) koje su države članice dužne poštovati kad provode pravo tržišnog natjecanja (3). S druge strane, Europski sud za ljudska prava potvrdio je primjenu članka 6. Europske konvencije o ljudskim pravima (pravo na pošteno suđenje) (4) te se očitovao o legitimitetu Komisije (5) i načelu non bis in idem (6) u postupcima u vezi s tržišnim natjecanjem.
3.2.

Komisija izvješćuje o studijama koje je provela kako bi se utvrdilo je li potrebno produljiti (od kolovoza 2017. nadalje) delegiranje ovlasti kojim joj se omogućuje donošenje delegiranih akata za specifikacije za ITS, posebice: a) izvješće o provedbi Direktive o ITS-u iz listopada 2014. (6); b) nedavno su održana ciljana savjetovanja sa skupinama dionika, konkretno s Europskim odborom za ITS i članovima Europske savjetodavne skupine za ITS.
1.6.

EGSO ne razumije kako prijedlog za produljenje razdoblja „izvoza” naknada za nezaposlenost s tri na šest mjeseci može učinkovito pružiti prilike za zaposlenje tražiteljima posla s obzirom na to da će to ovisiti o situaciji na tržištu rada, koja se razlikuje od države do države.
1.3.

EGSO podržava isključivanje orgulja iz područja primjene Direktive iz ekonomskih, ali i kulturnih razloga jer će to pomoći sprječavanju procjenjenog gubitka do 90 % radnih mjesta u tom sektoru i godišnjeg gubitka do 65 milijuna EUR u razdoblju do 2025.
3.6.

Roboti u početku zamjenjuju ljude kao radnike., ali postoji mogućnost naknadnog stvaranja radnih mjesta. Često se u okviru javnog foruma raspravlja o tome na koliko radnih mjesta to utječe i koliko bi se novih radnih mjesta istodobno moglo stvoriti. Trend je očit, ali se brojevi veoma razlikuju. Na primjer, u okviru Svjetskog gospodarskog foruma predviđeno je da će u 15 glavnih razvijenih gospodarstava i gospodarstava u nastajanju doći do gubitka više od 5,1 milijun radnih mjesta zbog disruptivnih promjena na tržištu rada u razdoblju 2015. – 2020., pri čemu će umjetna inteligencija, robotika, nanotehnologija i drugi društveno-gospodarski čimbenici zamijeniti potrebu za ljudima na radnim mjestima, dok će, s druge strane, taj isti tehnološki napredak ujedno dovesti do stvaranja dva milijuna novih radnih mjesta (13). Roboti će nedvojbeno dovesti do rasta produktivnosti, što je dobro za gospodarstvo i naše društvo jer to dovodi do većeg BDP-a. Gotovo je nemoguće predvidjeti način na koji će se višak BDP-a iskoristiti za stvaranje novih radnih mjesta (14). Možemo izvući pouku iz prošlosti, kad je automatizacija dovela do većeg bogatstva u društvu te rasta i novih radnih mjesta u određenim područjima kao što su kultura, umjetnost, turizam, socijalni rad, obrazovanje, komunikacija, zabava ili zdravstvena skrb. Možemo očekivati nastavak tog trenda, iako će on vjerojatno biti brži nego u prošlosti. To može dovesti do poremećaja koji će zahtijevati socijalni dijalog u ranijoj fazi.
4.1.4.

EGSO se zalaže za bolju zaštitu arktičkih resursa koji predstavljaju prirodni kapital budućih generacija, kao i za to da se promjene do kojih dolazi u arktičkom okolišu smatraju mjerom europskog i globalnog napretka na području zaštite od klimatskih promjena. EGSO vjeruje da bi Komisija među operaterima u Arktiku mogla povećati razinu osviještenosti o osjetljivosti tog područja i sve većoj potrebi za njegovim održivim razvojem. Očuvanje arktičke regije i borba protiv klimatskih promjena ne bi se trebali provoditi na način koji je štetan za stanovništvo tog područja ili tako da se to stanovništvo ne uzima u obzir. Stanovnici tog područja žele očuvati svoju kulturu, ali žele i imati koristi od prilika koje donose održiv gospodarski i socijalni razvoj.
3.2.

EGSO prima na znanje da je Komisija održala savjetovanja s udruženjima proizvođača jakih alkoholnih pića. Sektor jakih alkoholnih pića u EU-u s inozemnom prodajom većom od 10 milijardi eura u 2015., sastavni je dio poljoprivredno-prehrambenog sektora, odnosno sektora s najvećim izvozom u Europskoj uniji. Taj sektor odgovoran je za milijun radnih mjesta u proizvodnji i prodaji u Europi i održava bliske gospodarske i socijalne odnose s poljoprivrednim sektorom. Prihod od trošarina i PDV-a od jakih alkoholnih pića godišnje donosi oko 23 milijarde eura. Međutim, konzumacija jakih alkoholnih pića pala je za 32 % između 1980. i 2014. godine. To se odrazilo u odvojenim trendovima „premiumizacije” i konzumacije manje količine, ali kvalitetnijeg pića. U razdoblju od 2000. do 2015. godine, primjerice, prodaja na mjestima konzumacije (hoteli, restorani, kafići) pala je za 8 % na 23,5 milijuna hektolitara jakih alkoholnih pića, no vrijednost se povećala za 30 %.
1.1.

EGSO pozdravlja prijedlog Komisije o novom Europskom konsenzusu o razvoju – Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost. Taj prijedlog odgovara preporukama koje je Odbor iznio u svojem mišljenju REX/461 pod naslovom „Program do 2030. – Predanost Europske unije ostvarenju ciljeva održivog razvoja na svjetskoj razini” u kojem navodi sljedeće: „Institucije EU-a i države članice hitno se moraju dogovoriti o daljnjim koracima na najvišoj političkoj razini međuinstitucionalnim sporazumom između Komisije, Vijeća i Parlamenta kako bi se uspostavio snažan temelj za daljnje političko djelovanje. Taj sporazum o provedbi ciljeva održivog razvoja treba biti temelj sveobuhvatne strategije za uvođenje Programa do 2030. kako bi Europska unija postala unija održivog razvoja.” Osim toga, u istom mišljenju Odbor navodi da bi Komisija trebala „u potpunosti integrirati i iskoristiti Program do 2030. u Europskom konsenzusu o razvoju”.
2.3.

Zbog utjecaja klime na globalnoj razini i težnje za konsolidacijom europske energetske politike to se pitanje pokazalo hitnim, no određena temeljna i složena pitanja i dalje nisu riješena te se mogao očekivati veći napredak. Bez poduzimanja takvih mjera, klimatske i energetske ciljeve za 2030. i 2050. bit će iznimno teško ostvariti. Postoji mogućnost da zgrade potrošnju energije smanje za 5 % do 6 %, emisije CO2 za oko 5 %. Međutim, budući da se godišnje obnovi/unaprijedi samo 0,4 %–1,2 % fonda zgrada, jasno je da je te postupke potrebno ubrzati.
1.1.

EGSO cijeni i podržava napore koje Europska komisija poduzima kako bi oslobodila puni potencijal uslužnog sektora na jedinstvenom tržištu. Međutim, EGSO želi skrenuti pozornost na činjenicu da, zbog trenutačne političke situacije u mnogim državama članicama, bilo koja vrsta „intervencije” EU-a u vezi sa strogim nadležnostima država članica može dovesti do političkih kontroverzija. Stoga u ovoj ozbiljnoj političkoj krizi, čak i u slučajevima kad je pravno moguće primijeniti strože mjere za provedbu usklađenosti, to možda nije najbolje rješenje. EGSO zato preporučuje da se, kad god je to moguće, zauzme pozitivan pristup kojim se provode najbolje prakse i savjetovanja, umjesto provedbenih mjera.
5.2.1.

Odbor smatra da se uspješan model višegodišnjeg plana za određene riblje stokove u Baltičkom moru ne može primijeniti na Jadran. Kako je navedeno u GFCM-FAO-u, Baltičko more je monospecifično te je u njemu lako provoditi ciljani ribolov s obzirom na to da tamo živi mali broj ribljih vrsta te je stoga jednostavnije utvrditi ograničenja ulova. Međutim, Jadransko i Sredozemno more mješovita su mora te u njima na istom području žive mnogobrojne vrste riba (34). Jedini presedan u Sredozemlju u pogledu ograničenja ulova odnosi se na plavoperajnu tunu, a riječ je o prijedlogu koji je EGSO (35) podržao s obzirom na to da se bavio vrstom koja je prema svojim osobinama (ponajprije prema veličini) i ribolovnim tehnikama posve različita od malih pelagijskih vrsta.
1.9.

EGSO naglašava da bi tijekom osposobljavanja svim polaznicima trebalo pružiti priliku za vožnju vozila, čak i prije nego što steknu početne kvalifikacije. Važno je polaznicima i dalje jamčiti pravo upravljanja vozilima koja se koriste u komercijalnom prijevozu, što je, primjerice, potrebno kako bi im se, uz vodstvo i nadzor, u poduzećima omogućilo učenje na radnom mjestu, te to prihvatiti kao dio početnog osposobljavanja za postizanje kvalifikacija. Revidiranom Direktivom ne bi se smjelo oduzeti to pravo. S druge strane, treba osigurati da pravo na kombiniranje obuke i aktivnosti u području komercijalnog prijevoza ne dovede do nezdrave konkurencije u prometnom sektoru ili oslabi poziciju radnika u njemu.