HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA VISOKI PREDSTAVNIK
EUROPSKE UNIJE ZA
VANJSKE POSLOVE I
SIGURNOSNU POLITIKU
Bruxelles, 19.5.2014. 
JOIN(2014) 21 final 
  
ZAJEDNI ČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Elementi strategije EU-a za javnu sigu rnost u Srednjoj Americi i na Karibima 
 
 
2 
 ZAJEDNI ČKA KOMUNIKACIJA EURO PSKOM PARLAMENTU I 
VIJEĆU 
Elementi strategije EU-a za jav nu sigurnost u Srednjoj Americi i na 
Karibima  
 
 
I. Javna sigurnost — pitanje od zajedni čkog interesa 
 
Europska unija povezana je s Latinskom Amer ikom i Karibima sveobuhvatnim strateškim 
partnerstvom koje je obnovljeno i oja čano tijekom posljednjeg sastanka na vrhu EU-a i 
Zajednice država Latinske Amerike i Kari ba (CELAC) koji je održan u Santiagu ( Čile) u 
siječnju 2013. Te dvije regije održavaju politi čke, gospodarske i društvene veze dosad 
nezapamćenih razmjera i sadržaja. Blisko sura đuju i sudjeluju u opsežnim politi čkim 
dijalozima na svim razinama — regiona lnoj, podregionalnoj (Srednja Amerika , Karibi , 
Andska zajednica  i Mercosur ) i bilateralnoj. EU je važan part ner i za razvoj Latinske Amerike 
i Kariba, s jakim naglaskom na socijalnu koheziju , gospodarski razvoj, pitanja zaštite okoliša i 
sigurnost. 
Javna sigurnost predstavlja ra zlog za veliku zabrinutost u La tinskoj Americi. Vlade, 
organizacije civilnog društva i javnost vjeruju da je to klju čna slabost u odnosu na potencijal 
za razvoj regije. U izvješ ću o ljudskom razvoju u Latins koj Americi za razdoblje 2013. – 
2014. Programa Ujedinjenih naroda za razvoj (UNDP ) naglašava se da je ta regija sada 
gospodarski ja ča, ima manje siromaštva i čvršće demokracije, ali kriminal i nedostatak 
sigurnosti predstav ljaju slabu to čku. Kao što je navedeno u članku 66. Havanske deklaracije 
sa sastanka na vrhu CELAC-a od 29. sije čnja 2014.: „... kriminal i nasilje prepreke su punom 
razvoju Latinske Amerike i Kariba te stoga  naglašavamo potrebu za regionalnom suglasnoš ću 
o viziji za javnu sigurnost uz pr istup usmjeren na ljudski razv oj …”. Na sastanku na vrhu EU-
a i CELAC-a u Santiagu ( Čile) viši dužnosnici s obje strane dobili su zaduženje da razmotre 
mogućnost uklju čivanja javne sigurnosti u svoj zajedni čki dvoregionalni plan djelovanja. 
Izazov koji predstavljaj u rasprostranjeni kriminal, visoke stope smrtonosnog nasilja i op će 
pogoršanje javne sigurnosti, pos ebno je izražen i prioriteta n u Srednjoj Americi i na 
Karibima. Zbog njihove veli čine i zemljopisnog položaja, m noge su države u tim dvjema 
susjednim podregijama posebno ranjive. Nji hovi sigurnosni i pra vosudni sektori ograni čenih 
su kapaciteta te su izloženi snažnim transnacionalnim zlo činačkim skupinama. Rezultat toga 
zabrinjavaju će su razine nek ažnjavanja i pove ćana prijetnja javnoj sigurnosti. Utjecaj 
kriminala širi se izvan granica tih država te doseže ili može dose ći Europu. Karipske i 
 
3 
 srednjoameri čke države donijele su regionalne strategije  o sigurnosti koje predstavljaju temelj 
za regionalnu suradnju i poziv na me đunarodnu potporu. 
EU ne može biti ravnodušan u odnosu na tu situaciju. Dugi niz godina klju čni je partner u 
programima suradnje u podru čjima pravosu đa i sprječavanja kriminala u državama regije. 
Države članice EU-a provode vlastite te često dodatne aktivnosti i projekte. Me đutim, s 
obzirom na opseg opasnosti i njezin utjecaj na  razvojno partnerstvo EU-a sa Srednjom 
Amerikom i Karibima, potrebno je novo i zajedni čko razmatranje javne sigurnosti u regiji. 
Cilj je ove komunikacije pridonijeti dosljednoj i uskla đenoj strategiji EU-a za javnu sigurnost 
u Srednjoj Americi i na Karibima s posebnim fokusom na zaštitu ljudskih prava i promicanje 
reformi. 
Ciljevi su strategije EU-a: 
1. razvijanje zajedni čkog programa javne sigurnosti u ko jem je regija  dio cjelokupnog 
političkog i razvojnog partnerstva; 
2. jačanje kapaciteta vlada za borbu protiv nesigurnosti te  istovremeno zagovaranje 
ljudskih prava i poticanje preventivnih politika; 
3. unapređivanje regionalne i me đunarodne suradnje za rješavanje pitanja 
transnacionalne dimenzije pr ijetnji javnoj sigurnosti. 
II. Srednja Amerika i Karibi — posebno prioritetan izazov 
U Srednjoj Americi i na Karibima presre ću se važni globalni trgovin ski putovi te su u pitanju 
strateški interesi. Tu leži potencijal za potic anje razvoja u regiji, osobito trgovinom i 
ulaganjima. Me đutim, nesigurnost koja prevladava u regiji štetno djeluje na gospodarski 
razvoj i upravljanje te otežava pristup obrazovanju, zdravstvenim i ostalim osnovnim 
uslugama. Time se tako đer oslabljuju demokracija, ljudska prava i vladavina prava koji su u 
srži onoga što EU želi promicati. 
Te ranjivosti dodatno su pogoršane naslije đenim slabostima u gospodarskoj strukturi (npr. 
siromaštvo, gospodarska nejednakost i nezaposlenost) koje uglavnom utje ču na autohtono 
stanovništvo te stanovništvo afri čkog podrijetla. Druš tveni ili kulturni čimbenici pospješuju 
ranjivosti — prekidaju se veze  u obiteljima i zajednicama, pove ćava se zlouporaba alkohola i 
droge te se širi rodno utemeljeno nasilje. Prirodne katastrofe tako đer usporavaju napredak u 
razvoju. 
Poteškoće u upravljanju, prisutnost  organiziranog kriminala i nedostatak gospodarskih 
mogućnosti stvaraju za čarani krug. Pojavljuje se prijetnja da se nasilje i nerazvijenost nastave 
pogoršavati te da ti problemi ostanu još dugo neri ješeni u Srednjoj Americi i na Karibima. 
 
4 
 Građani te regije ne bi ima li koristi od gospodars kog rasta ostatka La tinske Amerike, a 
međunarodni organizirani krimin al dobio bi bolje uporište. 
Posljedice toga navedene su u daljnjem tekstu. 
Države u regiji bore se kako bi ispunile svoje obveze u vezi s javnom sigurnosti.  
Najistaknutije zna čajke te situacije su: 
• Visok stupanj nekažnjavanja zbog nedostatka istražnih kapaciteta i kapaciteta za 
progon kaznenih djela, što je povezano s rasprostranjenom korupcijom sigurnosnog i 
pravosudnog sustava1.  
• Preoptere ćeni i neu činkoviti zatvorski sustavi koji, umjesto da posluže kao putovi 
prema resocijalizaciji i rehabilitaciji, pobu đuju zabrinutost u vezi s ljudskim pravima2.  
• Niske razine ubiranja poreza (niže od 18 % BD P-a) te stoga i nedostatak financijskih 
kapaciteta za ispunjenje državnih dužnosti pru žanja javnih usluga i sigurnosti. Jasna 
posljedica toga: osoblje privatne zaštite broj čano nadmašuje policijske službenike diljem 
regije (npr. u Gvatemali ~6 naprema 1; u Hondurasu: ~4,9; u usporedbi s prosjekom od 0,8 u 
34 europske zemlje)3, čime se dodatno pove ćava neravnopravnost u pristupu sigurnosti.  
• Poteškoće u nadzoru nad državnim podru čjem i upravljanju granicama poja čane su 
zbog brojnih još uvijek neriješenih ma njih teritorijalnih sporova izme đu država regije koji još 
traju te kojima se olakšava nezakonito trgovanje ljudima i robom diljem regije4.  
Zabrinjavaju ći pokazatelji nesigurnosti 
Pokazatelji javne nesigurnosti ukazuju na dramati čan utjecaj kriminalnih skupina na 
najranjivije države. Ti pokazatelji posebno su visoki u Srednjoj Americi, a znatno iznad 
svjetskog prosjeka na Karibima. Stope ubojstava najviše su u svijetu i znatno su više od 
„epidemijske” razine od 10 ubojstava na 100 000 stanovnika u mnogim državama. Visoka 
stopa ubojstava povezana je i s nedopustivo vi sokom razinom drugih k aznenih djela, što 
ozbiljno utje če na kvalitetu života gra đana. U posljednjem izvješ ću Programa Ujedinjenih 
                                                            
1 UNDP, Izvješ će o regionalnom razvoju za Latinsku Ameriku za razdoblje 2013. – 2014.: Sigurnost gra đana s 
ljudskim licem, „Impunidad” (str. 36.) 
2 Ibid., „Las carceles” (str. 122.) 
3 Podaci za Gvatemalu/Honduras: ibid. (str. 150.); 34 europskih zemalja: Udruženje europskih sigurnosnih službi 
(CoESS), Privatne sigurnosne službe u Europi, Činjenice i podaci, 2011. (str. 143.) 
4 Udruga europskih pograni čnih regija (AEBR), Prekograni čna suradnja u Latinskoj Americi: Završno izvješ će, 
2010., „Utvr đene prepreke” (str. 48.) 
 
5 
 naroda za razvoj (UNDP) za razdoblje 2013 . – 2014. prikazane su negativne posljedice 
nesigurnosti za gospodarski i društveni razvoj5. 
Velik dio kaznenih djela s obilježjem nasilja  povezuje se s organiziranim kriminalnim 
skupinama koje se natje ču za unosne rute za trgovinu drogom i kontrolu nad podru čjima. 
80 % nezakonitih droga koje su zaplijenjene pri ulasku u Sjedinjene Ameri čke Države prolazi 
kroz Srednju Ameriku i Meksiko, pr ema izvorima Organizacije ameri čkih država (OAD)6. 
Karipsko oto čje glavna je tranzitna zona za pošiljke s drogom iz Južne Amerike u Europu, 
Sjedinjene Ameri čke Države i Kanadu. Više od sedam t ona kokaina hidroklor ida zaplijenjeno 
je u regiji 2009. godine7. 
Cijeli niz drugih aktivnosti dopunjuje i podupire organizira ni kriminal, uklju čujući trgovinu 
ljudima i oružjem, iznudu i pranje novca širo kih razmjera. U porastu su zlouporaba droga, 
nezakonita trgovina na lokalnoj razini i povezana kaznena djela, kao i pranje novca, otmice i 
ubojstva. Rasprostranjeni su i napadi na imovinu i obi čni kriminal tako đer su rasprostranjena 
pojava. 
Ranjive skupine (kao što su žene i mladi) posebno su izložene. Mladi se lako upli ću u 
kriminalne aktivnosti i često su glavne žrtve nasilja. Žene čine jednu petinu ubijenih osoba u 
Latinskoj Americi i na Karibima, u usporedbi sa svjetskim prosjekom od jedne jedanaestine8. 
Zbog toga gra đani obično gube povjerenje u sposobnost njihove vlade za pružanje osnovnih 
javnih usluga i više ne o čekuju da će im njihove vlade pružiti sigurnost. U nekim 
slučajevima, skupine organiziranog kriminala imaju kontrolu nad čitavim regijama i 
četvrtima. 
Posebnim inicijativama, poput posredovanja izme đu onih koji su uklju čeni u kriminal, može 
se privremeno smanjiti nasilje. Primjer toga je primirje bande u El Salvadoru, gdje je stopa 
ubojstava pala za 50 % od ožujka 2012. Me đutim, uklju čene osobe slažu se s time da je 
takvim naporima potrebna politi čka podrška vlade kako bi oni postali održivi te stalni 
sveobuhvatni napori za rješavanje  glavnih uzroka nasilja. 
Civilno društvo po čelo je snažno reagirati na kr izu javne sigurnosti, pozivaju ći legitimne 
vlasti na reforme i traže ći potporu me đunarodnih donatora. Inicijative civilnog društva 
obuhvaćaju potporu braniteljima ljudskih prava i žrtvama nasilja; promicanje pomirenja, 
građanstva i poštovanja vladavine prava i prava migranata; rad na smanjenju potražnje za 
drogom; i podržavanje gospodarskih inicija tiva te samozapošljavanja.    
                                                            
5 Upućivanje na Izvješće o regionalnom razvoju za Latinsku Ameriku za razdoblje 2013. – 2014. UNDP-a 
Sigurnost gra đana s ljudskim licem:  „Mnogi kažu da više  ne izlaze u kupovinu ili radi razonode.” 
6 OAD, Izvješće o problemu droge u Sjevernoj i Južnoj Americi , 2013. 
7 OAD, Izvješće o sigurnosti gra đana u Sjevernoj i Južnoj Americi , 2012., str. 91. Zapljene se odnose na 
Bahame, Dominikansku Republiku, Sveti Vincent i Grenadine, Jamajku te Trinidad i Tobago.  
8 OAS, La Seguridad Publica en las Américas , 2008. 
 
6 
 Međusobno povezani sigurnosni izazovi, ug lavnom u vezi s trgovinom drogom, imaju 
posljedice izvan regije.  
Trgovina drogom i širenje bandi mogu predstav ljati ozbiljnu opasnost za EU, gdje se koristi 
26 % kokaina cijelog svijeta. Znatan dio kokaina na putu prema Europi i dalje prolazi kroz 
Karibe. U zajedni čkom izvješ ću Europskog centra za pra ćenje droga i ovisnosti o drogama 
(EMCDDA) i EUROPOL-a, pod nazivom  Kokain : Stajalište Europske unije u globalnom 
kontekstu  (2010.) naglašava se znatan  rast trgovine kokainom kroz Južnu i Srednju Ameriku 
na putu prema europskom tržišt u. Nadalje, u drugom izvješ ću primje ćuje se da su 
latinskoameri čki narko karteli trajno pr isutni u nekoliko država članica EU-a (prvenstveno u 
Italiji, Nizozemskoj i Španjolskoj)9. U okolici EU-a, mreže za nezakonitu trgovinu 
potkopavaju napore za stabilizacij u, posebno u Gvinejskom zaljevu. 
 
III. Djelovanje EU-a 
EU se suo čava s ovim izazovom kao dugotrajni partner za razvoj obiju podregija. EU 
podržava Sigurnosnu strategiju Srednje Amerike  (ESCA) koja je dones ena na konferenciji 
u Gvatemali 2011. te koju koordinira Sustav integracije srednjoameri čkih držav a (SICA), 
kao i Sigurnosnu strategiju Kariba  koju su donijeli čelnici država Karipske zajednice 
(CARICOM) u velja či 2013. 
Podrškom EU-a dobro će se iskoristiti novi, ali i ve ć postojeći sporazumi, osobito Zajedni čka 
strategija EU-a i Kariba te Sporazum o pridruživanju izme đu EU-a i Srednje Amerike. 
Podrška EU-a temeljit će se na dugom iskustvu suradnje s regijom te će se nastojati 
učinkovito iskoristiti postoje ći instrumenti za suradnju. Oslanjat će se i na niz sektorskih 
dijaloga i mehanizama za suradnju, kao što su  regionalni dijalozi o drogama, migraciji i 
spolu, te na bilateralne d ijaloge o drogama i sigurnos ti na nacionalnoj razini. 
Djelovanjem EU-a odražava se trenuta čna zabrinutost o opasnostima koje su prouzrokovane 
organiziranim kriminalom i neuspjehom država ve ć prepoznatom u Sigurnosnoj strategiji 
EU-a  iz 2003 .10, a ono je u skladu sa sveobuhvatnim pristupom EU-a vanjskim sukobima 
i krizama  utvrđenim 201311. Pristup EU-a temelji se i na drugim strateškim dokumentima 
EU-a: 
                                                            
9 Europol, Utjecaj meksi čkih skupina organiziranog kriminala na stanje organiziranog kriminala u Europi, 
sažetak politike — Obavijes t o prijetnji 012-2013. 
10 Sigurnosna strategija EU-a iz 2003. kao što ju je naknadno ažuriralo i ponovno potvrdilo Europsko vije će 
2008. 
11 Zajedni čka komunikacija Komisije i Visoke predstavnice/potpredsjednice Komisije Europskom parlamentu i 
Vijeću od 11. prosinca 2013. o sveobuhvatnom pristupu EU-a vanjskim sukobima i krizama (JOIN(2013) 30 
završna verzija). 
 
7 
 • Strategiji unutarnje sigur nosti koja se odnosi na me đunarodnu kriminalnu mrežu, pranje novca, 
korupciju i nezakonitu trgovinu (COM/2010/673); 
• Planu za promjenu, kojim se priznaje veza izme đu sigurnosti i razvoja, demokracije, ljudskih 
prava i vladavine prava (COM/2011/637 završna verzija); 
• komunikaciji Ljudska prava i demokracija u središtu  vanjskog djelovanja EU-a — prema 
djelotvornijem pristupu  (COM(2011) 0886); 
• strategiji za borbu protiv droga (2013. – 2020.) , s naglaskom na uravnotežen pristup politici za 
borbu protiv droga koji se temelji na dokazima (2012/C 402/01); 
• komunikaciji Temelji demokracije i održivog razvoja: Eu ropski angažman za civilno društvo 
kroz vanjske odnose  (COM/2012/492 završna verzija); 
• strategiji za suzbijanje nezakonitog prikupljanja i trgovanja malim i lakim oružjem (SALW) i 
streljivom, u kojoj se Latinska Am erika izdvaja kao regija pogo đena širenjem i prekomjernim 
prikupljanjem SALW-a (5319/06); 
• dokumentu usmjerenom na djelovanje o ja čanju vanjske odrednice EU-a u djelovanju protiv 
trgovine ljudima (19.11.2009. — 11450/5/09 REV 5); 
• komunikaciji o borbi protiv korupcije u EU-u (C OM(2011) 308 završna verzija), u kojoj je 
naglašena potreba za izgradnjom kapaciteta  za borbu protiv korupcije u partnerskim 
zemljama). 
• istraživanju Europskog parlamenta „Procjena pr istupa EU-a reformi sigurnosnog sektora”, s 
integriranim pristupom koji se temelji na ljudskim pravima te kojim se ja ča učinkovitost i 
odgovornost sigurnosnog sektora (PE 433.837). 
 
EU također uzima u obzir istraživanja i prepor uke koje izdaju nadležne multilateralne 
ustanove, posebno izvješ ća UNDP-a o sigurnosti gra đana u Latinskoj Americi (2013.) i na 
Karibima (2012.) te izvješ ća OAD-a o problemu droga u Sjevernoj i Južnoj Americi (2013.) i 
javnoj sigurnosti u Sjevernoj i Južnoj Americi (2008.).    
Strategijom se teži ostvarenju sljede ćih ciljeva u Srednjoj Americi i na Karibima. 
 
Cilj I. Daljnji razvoj zajedni čkog plana javne sigurnosti s regijom  
Pojačani politički dijalog  bit će glavni instrument za postiz anje tog cilja. Na temelju 
regionalnih strategija ko je su donijele i Srednja Amerika i Karibi, EU će surađivati s 
partnerskim vladama na nacionalnoj i regi onalnoj razini kako bi stvorili zajedni čki politički i 
operativni plan. Time bi se trebali posti ći transparentnost i usmjerenje za sve dionike na obje 
strane. 
Visoka predstavnica i Komisija osigurat će putem uspostavljenih kanala da EU i države 
članice imaju odgovaraju će mogućnosti razmjene informacija koje su im potrebne za 
povećanje sinergija i povezanosti u svojim aktivnostima.  
 
 
8 
 I.1. Program suradnje koji se temelji na gl avnim sigurnosnim izazovima na nacionalnoj 
razini 
Delegacija EU-a i veleposlanstva država članica EU-a u zemljama doma ćinima blisko će 
surađivati u analizi stanja  javne sigurnosti. Analiza sukoba i mogu ćnost ponude ili podrške 
posredovanja u dugotrajnim sukobima bit će posebno korisne u tom pogledu. 
 
I.2. Regionalni dijalozi sa Srednjom Amerikom i Karibima. 
EU — Srednja Amerika,  
Nova regionalna sigurnosna strategija za Sr ednju Ameriku (ESCA) koju su 2011. donijele 
države Srednje Amerike bila je veliko postignu će. Suradnja država SICA-e u pogledu pitanja 
koje je tako blisko povezano s nacionalnim suve renitetom bila je važan korak u procesu 
regionalne integracije i traženju mogu ćnosti za me đunarodnu suradnju. Zajedno s 
privremenim stupanjem na snagu Sporazuma o pridruživanju EU-a sa  Srednjom Amerikom, 
te uskoro, i Sporazuma o politi čkom dijalogu i suradnji (PDCA), ESCA će ponuditi nove 
mogućnosti za ja či politički dijalog izme đu EU-a i Srednje Amerike u pitanjima javne 
sigurnosti. 
Glavno tajništvo SICA-e bit će glavni sugovornik za koordinac iju u tom pitanju, djelomice 
putem Skupine prijatelja ESCA-e 
Pitanja za razmatranje u tim raspravama s regionalnim vlastima Srednje Amerike mogla bi 
biti sljede ća: 
• najnoviji trendovi i razvoj u stan ju regionalne sigurnosti, uzimaju ći u obzir najbolju 
praksu i iskustva; 
• politike javne sigurnosti i zakonodavstvo u bo rbi protiv kriminala i nekažnjavanja, 
promicanje uklju čivog sprje čavanja kriminala i rehabilitacije, pomo ć žrtvama i 
pomirenje; 
• institucionalno okruženje javne sigurnosti, potreba za izgradnjom kapaciteta i opsežne 
reforme predvi đene za pravosudne i sigurnosne sektor e (policija, zatvorski sustav i 
pravosuđe): 
• međunarodna i regionalna suradnja izme đu država Srednje Amerike te mogu ćnosti, 
izazovi i poteško će u vezi s provedbom sigurnosne stra tegije Srednje Amerike; u vezi 
s time, prepreke suradnj i poput neriješenih grani čnih pitanja trebaju se razmotriti u 
širem kontekstu; 
• dodana vrijednost suradnje EU-a i njezin utjecaj, kao i budu će potrebe i smjer 
suradnje, ako je to prikladno. 
Zajednička strategija EU-a i Kariba  
 
9 
 U studenome 2012., EU i Forum karipske skupine afri čkih, karipskih i pacifi čkih država 
(AKP) (CARIFORUM) donijeli su Zajedni čku strategiju partne rstva EU-a i Kariba čiji je cilj 
bio uspostaviti ja če partnerstvo izme đu EU-a i Kariba. Partnerstvom se nastoji nadi ći 
tradicionalni odnos donatora i primatelja  kako bi se stvorio okvir zajedni čkih interesa, čime je 
obuhvaćena i politi čka dimenzija uz tradicionalne pita nja razvojne suradnje i trgovinskih 
veza. Kriminal i sigurnost zajedno čine jedan od pet prioritetnih podru čja partnerstva. 
U tom okviru, a na temelju članka 8. Sporazuma o partnerstvu izme đu AKP-a i EU-a, EU 
vodi redoviti politi čki dijalog s državama CARI FORUM-a, u potpunosti uzimaju ći u obzir 
odredbe sigurnosne strategije regije koju su čelnici država CARICOM-a donijeli u velja či 
2013. 
Karipska provedbena agencija za kriminal  i sigurnost (IMPACS), Regionalni sigurnosni 
sustav (RSS), Karipska radna skupina za financijske mjere (CFATF) i Karipsko vije će za 
provedbu carinskog zakona (CCLEC) klju čni su sudionici u tom pogledu. EU je mnogima od 
tih agencija pružio financijsku potporu u okviru desetoga Europskog razvojnog fonda. 
*** 
Članice SICA-e i CARICOM-a dogovorit će se oko prikladnih mehanizama za povezivanje 
dvaju regionalnih dijaloga koji su spomenuti gore. Postoje ći mehanizmi za koordinaciju 
SICA-e i CARIFORUM-a mogli bi  biti dobro sredstvo za to. 
 
 I.3. Dijalog izme đu EU-a i CELAC-a 
Postojeći plan djelovanja EU-a i CELAC-a op ći je okvir za dvoregionalnu suradnju. Iako su 
njime obuhva ćena neka važna pitanja koja se odnose na sigurnost (posebno droga i 
migracije), javna sigurnost nije uklju čena kao zasebno pitanje. 
Plan djelovanja EU-a i CELAC- a mogao bi sadržavati poglavlje  o javnoj sigurnosti u kojem 
bi se moglo definirati zajedni čko dvoregionalno shva ćanje glavnih izazova, utvrditi 
zajednička načela kojima se usmjerava zajedni čko djelovanje te utvrdi ti glavne odrednice 
dogovorenog dvoregionalnog programa rada u odnosu na dijalog i aktivnosti suradnje. 
O pitanjima sigurnosti koja se odnose na tu st rategiju može se raspravljati i u okviru 
bilateralnih politi čkih dijaloga (s a zainteresiranim članicama CELAC-a). 
Rezultati postoje ćih sektorskih dijaloga (o prekursorima s Bolivijom, Čileom, Kolumbijom, 
Ekvadorom, Peruom, Venezuelom i Meksikom , o sigurnosti s Meksikom i o drogama s 
Brazilom) prema potrebi će se uklju čiti u inicijative obuhva ćene tom strategijom. 
 
 
10 
 I.4. Poboljšavanje uskla đivanja s drugim rele vantnim sudionicima 
Cilj EU-a ja čanje je rasprava o si gurnosti u regiji s odgovaraju ćim multilateralnim i 
međunarodnim organizacijama s velikim stru čnim znanjem, kao što su Organizacija 
američkih država (OAD), Me đuamerička banka za razvoj (IADB),  Svjetska banka, tijela UN-
a (poput UNDP-a i Ureda Ujedinjenih nar oda za droge i kriminal — UNODC), 
Commonwealth i SEGIB12. EU će promicati i rasprave s odgovaraju ćim međunarodnim i 
regionalnim organizacijama civilnog društva (npr. sveu čilištima, trustovima mozgova i 
promatračkim skupinama). Zaklada EULAC mogla bi imati i korisnu ulogu u poboljšavanju 
razumijevanja problema. 
Osim toga, EU će se potruditi intenzivirati raspravu o sigurnosnoj situaciji u Srednjoj Americi 
i na Karibima sa SAD-om i Kanadom, s obzirom na to da su obje države važni sudionici koji 
se bave tim pitanjem13. Obje države nedavno su donijele sv eobuhvatan pristup koji, kao i onaj 
EU-a, uklju čuje jačanje institucionalnih kapaciteta, sprje čavanje nasilja i smanjivanje 
potražnje za drogom.  
Cilj II. Ja čanje sposobnosti vlada za pruž anje kvalitetnih javnih usluga  
II. a.  Podržavanje zakonodavnih i regulatornih reformi za ja čanje odgovornosti 
Napredak je postignut u pogledu zakonodavnih  mehanizama i mehanizama upravljanja 
kojima se podupire kapacitet država za pruž anje usluga u vezi s javnom sigurnoš ću. 
Međutim, taj je kapacitet i dalje ograni čen te postoji jasan poten cijal za daljnju suradnju 
između EU-a, agencija država članica i ustanova regije. Ta bi se suradnja mogla predvidjeti u 
područjima poput reforme pravosudnog i sigurnosnog sektora, zakonodavnih i 
regulatornih reformi te reformi politika za ja čanje ljudskih prava, nezakonitog 
trgovanja, pranja novca te borbe pr otiv korupcije i nekažnjavanja.  
U područjima kao što su politika za borbu protiv droga, sprje čavanje zlouporabe prekursora, 
pranje novca i javno zdravlje, treba se nastojati oja čati suradnju na temelju postoje ćih 
aktivnosti u okviru programa suradnje izme đu Latinske Amerike i Europske unije u podru čju 
politika za borbu protiv droga (COP OLAD) i Programa Cocaine Route14. Tom suradnjom 
mogli bi se obuhvatiti dijeljenje info rmacija i operativne razmjene izme đu ustanova iz regije, 
npr. Međuameričke komisije za nadzor zlouporabe droga  (CICAD) , Policijske zajednice 
Južne i Sjeverne Amerike  (AMERIPOL), Karipske provedbene agencije za kriminal i 
sigurnost (IMPACS)  te tijela kao što su Europol, Interpol, Europski centar za pra ćenje 
droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) i Centar za pomorsku analizu i operacije u vezi 
                                                            
12 Ibero–ameri čko glavno tajništvo. 
13 U slučaju Kanade, s posebnim naglaskom na Karibe.  
14 Uključujući, unutar potonjeg programa, projekte kao što su PRELAC — o kemijskim prekursorima — i 
GAFISUD — o pranju novca. 
 
11 
 s drogama (MAOC-N). U svakoj suradnji uzeli bi se u obzi r kapaciteti, prioriteti i pravne 
ovlasti agencija i doti čnih država te bi se nastojalo pobol jšati radne mehanizme regionalnih 
mreža. 
Treba promicati i daljnje elemente, poput pra vnog i regulatornog okvira za zaštitu djece, žena 
i drugih ranjivih skupina (posebno jer su one često najja če pogođene nasiljem i 
nesigurnoš ću), transparentnosti izda taka u vezi sa sigurnoš ću i jačanja parlamentarnog 
demokratskog nadzora (koje podržavaju om budsmani i revizorska tijela), tako đer treba 
promicati. Mogle bi se razmotriti i posebne aktivnosti u suradnji s lokalnim organizacijama 
kojima bi se pružila pod rška oblikovanju odgovaraju ćih politika, imaju ći na umu relevantne 
okvire poput Rezolucije 1325 Vije ća sigurnosti Ujedinjenih naroda o ženama, miru i 
sigurnosti. 
II. b.  Izgradnja kapaciteta tijela za provedbu zako na, sudskih tijela i tijela za kazneni 
progon 
Suradnjom izme đu Srednje Amerike, Kariba i EU-a treba se promicati sveobuhvatna i 
uravnotežena reforma ustanova pravosudnog i sigurnosnog sektora  (uključujući sektore 
kaznenog progona i politike kojima se poti ču rehabilitacija i alternative zatvorskoj kazni). To 
bi trebalo biti popra ćeno podrškom politikama za borbu protiv  nezakonite trgovine, pranja 
novca, korupcije i nekažnjavanja. Podrška se  može pružiti i politikama usmjerenima na 
poboljšanje regulacije i nadzor a privatna zaštitarska poduze ća te razmjeni najbolje prakse u 
području nadzora prijenosa konvencionalnog oružja15.  
Nadalje, uzimaju ći u obzir komunikaciju Komisije o programu osposobljavanja u podru čju 
provedbe zakona16, pružanjem osposobljavanja ili razm jenom znanja i dobre prakse (s 
mogućom ulogom EUROPOL-a i CEPOL-a), mogl a bi se osigurati dosljednija i u činkovitija 
podrška regiji u izgradnji kapaciteta u podru čju provedbe zakona. Proj ekti twinninga koji se 
trenutačno provode unutar EU-a tako đer bi mogli posslužit i kao dobar model za budu ću 
suradnju unutar regije.   
Podrškom za razvoj nacionalnih i regionaln ih kapaciteta za prikupljanje i analizu statističkih 
podataka  o kriminalu i za nadzor trendova kriminala tako đer bi se oja čalo donošenje odluka 
koje se temelji na dokazima i me đunarodna suradnja u regiji. 
II. c.  Podrška vladama u njihovim nastoj anjima osnaživanja zajednica. 
Kako bi se potaknuo društveno-gospodarski raz voj te smanjilo nasilje, aktivnosti suradnje 
provode se u partnerstvu s vladama i uklju čenim zajednicama. U Srednjoj Americi i na 
                                                            
15 Na  temelju Ugovora o trgovini oružjem.  
16 „Uspostava europskog programa osposobljavanja u podru čju provedbe zakona”, COM(2013) 172 završna 
verzija  
 
12 
 Karibima, aktivnosti su posebno usmj erene na promicanje mirnih na čina rješavanja sukoba u 
društvu te na razvoj mogu ćnosti za sve dijelove stanovništva.   
Nakon daljnje analize, podru čja suradnje mogla bi uklju čivati promicanje gospodarskog rasta, 
unapređivanje stru čnog osposobljavanja i poduzetništva kao sredstava za stvaranje prilika za 
zapošljavanje te alternativa kriminalu, potporu žrtvama nasilja, (uklju čujući humanitarnu 
pomoć, ako je primjereno), projekte pomirenja, rehabilitacije i resocijalizacije, razvoj 
alternativa zatvorskoj kazni za lakša kaznena djela; zaštitu ranjivih  skupa u društvu, ja čanje 
mehanizama za nadzor koje provodi civilno dr uštvo te podršku inicijativama kojima se 
promiče posredovanje, izgradnja mira  i smanjenje potražnje za drogom. 
*** 
Za Cilj II., kao prvi korak, EU i države članice pripremit će prikaz u kojem će biti navedene 
sve aktivnosti koje provode u regi ji te koje su važne za javnu si gurnost. Tim prikazom olakšat 
će se razmjena iskustava, pružiti informacije o mogu ćim sinergijama i podru čjima za daljnju 
suradnju te će se izbje ći udvostru čavanje. Potrebno ga je redovito  ažurirati, razmjenjivati s 
državama doma ćinima i drugim donatorima te ih uklju čiti u zajedni čku izradu programa. Ta 
će strategija usmjeravati budu ći rad EU-a i država članica u tom podru čju. 
Za svoj rad u podru čju reforme vladavine prava, pra vosudnog i sigurnos nog sektora, EU će 
primjenjivati i iskustva ste čena u civilnim misijama EU-a u drugim dijelovima svijeta. Interni 
stručnjaci odjela Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) koji planiraju i provode te 
misije, kao i, ako je pr imjereno, vojni interni stru čnjaci, tako đer bi se mogli uklju čiti u 
planiranje i ocjenu aktivnosti koje su obuhva ćene ovom strategijom kako bi se podržao 
politički dijalog i aktivnos ti suradnje s regijom. 
Sadašnji ili budu ći napori razli čitih sudionika za pos redovanje unutar i izme đu država u regiji 
mogli bi se podržati na zahtjev. 
 
Cilj III. Unapre đivanje regionalne i me đunarodne suradnje u podru čju 
operativnih aktivnosti radi suzbijanja nesigurnosti u Srednjoj Americi i na 
Karibima  
EU će promicati rasprave i suradnju izme đu regionalnih ustanova i me đunarodnih sudionika, 
osobito u odnosu na transregionalne aspekt e organiziranog kriminala. Države regije 
suočavaju se sa sli čnim problemima te u velikoj mjeri imaju sli čne ustanove. Razmjena 
znanja služi za ja čanje zajedni čkih kapaciteta. 
Ti napori mogli bi biti u ob liku programa razmjene izme đu specijaliziranih agencija ili 
potpore za pažljivo ciljane pokušaje uspost avljanja transregionalne suradnje. Ve ća 
uključenost organizacija kao što su Europol, Eurojust i Frontex,  u okviru njihovih ovlasti i 
 
13 
 u jačoj suradnji s regionalnim organizacijama/ini cijativama, mogla bi biti korisna u tom 
pogledu. 
Posebnu pozornost treba posveti ti boljem povezivanju stru čnjaka koje su države članice 
angažirale u regiji (npr. časnici za vezu) i agencija EU -a. Time bi se moglo obuhvatiti 
poboljšanje provedbe zakona i pravosudne suradnje te ja čanje suradnje izme đu regionalnih 
mreža, kao što su Mreža tužitelja protiv organiziranog kriminala (REFCO), Ibero-
američka mreža za me đunarodnu pravnu suradnju (IberRed), Konferencija ministara 
pravosuđa ibero-ameri čkih država (COMJIB) , i europskih mreža. 
U skladu sa zajedni čkom komunikacijom – Strategija EU-a za kiberneti čku sigurnost, 
JOIN(2013)1 završna verzija od velja če 2013., strategijom se predvi đa nastavak dijaloga s 
odgovaraju ćim međunarodnim partnerima, kako bi se osigurali u činkoviti kapaciteti obrane, 
utvrdila podru čja za suradnju te izbjeglo udvostru čavanje napora u podru čju kiberneti čke 
sigurnosti i borbe protiv kiberneti čkog kriminala. 
Regionalno umrežavanje moglo bi se pospješiti promicanjem drugih zajedni čkih aktivnosti, 
kao što je podrška razvoju mehanizama koordinacije za djel ovanje u složenim 
višedimenzionalnim krizama i pomo ć za uspostavu u činkovitijih kapaciteta za odgovor na 
krizne situacije i rano upozorenje. 
 
Zaključak 
Nesigurnost u Srednjoj Americi i na Karibi ma nanosi štetu milijunima osoba u njihovom 
svakodnevnom životu te utje če na ljudska prava, vladavinu prava i gospodarski razvoj u 
regiji. Ona predstavlja veliku prepreku  regionalnoj stab ilnosti i suradnji. 
Vlade regije pokušavaju odgovoriti na taj izazov, pa tako mora i Europa. Njihovo 
dugogodišnje partnerstvo i gospodarski i sigurnosni interesi dovedeni su u pitanje. EU nudi 
dijalog i prakti čnu suradnju, imaju ći na umu da od svojih partnera može jednako puno nau čiti 
koliko im može i pružiti. Ovom strategijom EU svojim partneri ma u Srednjoj Americi i na 
Karibima želi pružiti transp arentan, sveobuhvatan pristup. 
Ova strategija usmjeravat će našu suradnju s part nerskim državama u podru čju sigurnosti. 
Dok bi rad s partnerima na podregiona lnoj i nacionalnoj razini trebao po četi što je prije 
moguće, idući sastanak na vrhu EU-a i CELAC-a koji će se održati 2015. prilika je za 
političku ocjenu strategije i zajedni čkih odluka za cijeli kontinent.   
 
 
 
 
14