IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Ex post evaluacija Europskih prijestolnica kulture za 2012. (Guimarães and Maribor) /* COM/2014/010 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Ex post evaluacija Europskih prijestolnica kulture za 2012. (Guimarães and Maribor) 1. Uvod Ovo izvješće dostavlja se u skladu s člankom 12. Odluke br. 1622/2006/EZ[1], na temelju kojeg Komisija svake godine osigurava vanjsku i neovisnu evaluaciju rezultata manifestacije Europska prijestolnica kulture iz prethodne godine i dostavlja izvješće o evaluaciji drugim institucijama EU-a do kraja sljedeće godine. U ovom se izvješću navodi stajalište Komisije o glavnim zaključcima i preporukama vanjske evaluacije Europskih prijestolnica kulture iz 2012.[2] Potpuni tekst evaluacije, koja sadrži kvantitativne i kvalitativne dokaze o različitim točkama ovog izvješća, dostupan je na: http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/evaluation-commissioned-by-the-eu_en.htm U okviru vanjske evaluacije prvo su pojedinačno vrednovane dvije Europske prijestolnice kulture iz 2012. (dalje u tekstu „EPK“): Guimarães and Maribor. Zatim su uspoređeni nalazi i doneseni zaključci koji se primjenjuju na oba grada i na djelovanje za EPK. 2. Kontekst djelovanja 2.1. Djelovanje EU-a za manifestaciju Europske prijestolnice kulture Izvorni program „Europska prijestolnica kulture“ pokrenut je na međuvladinoj razini u 1985.[3] Na temelju tog iskustva, Odlukom 1419/1999/EZ utvrđeno je djelovanje Zajednice za manifestaciju Europska prijestolnica kulture od 2005. do 2019.[4]. Države članice poredane su kronološkim redom prema pravu da budu domaćini tog događanja za svaku godinu. Od zemalja koje mogu biti domaćini tog događanja u određenoj godini očekuje se da predlože gradove i dostave svoje prijedloge, uključujući kulturne programe tih gradova za predmetnu godinu, Europskom povjerenstvu za odabir koje predlaže njihovo imenovanje Komisiji. Vijeće ministara službeno imenuje Europske prijestolnice kulture. Dana 1. siječnja 2007., Odluka 1419/1999/EZ zamijenjena je Odlukom 1622/2006/EZ u kojoj su razrađeni ciljevi, uveden je nacionalni postupak odabira od dvije faze i postupak praćenja za imenovanja od 2013. na dalje. Novom Odlukom uvedeni su i sastanci za praćenje nakon imenovanja nakon kojih povjerenstvo donosi preporuku o dodjeli nagrade u čast Meline Mercouri prijestolnicama, ako imenovani gradovi ispunjavaju kriterije iz Odluke 1622/2006/EZ i ako su proveli preporuke povjerenstva za odabir te povjerenstva za praćenje i savjetovanje. Financijska potpora EU-a dodjeljuje se za kulturni program EU-a. Za razdoblje između 2007. - 2013., EU svake godine daje na raspolaganje za EPK-ove najviše 1,5 milijuna EUR. Za sve gradove imenovane nakon 2010. uvedena je faza praćenja kako je utvrđeno u Odluci 1622/2006/EZ. 2.2. Europske prijestolnice kulture u 2012. godini Portugal i Slovenija imali su pravo biti domaćini manifestacije Europska prijestolnica kulture u 2012. na temelju Odluke iz 2006., uz prijelazne odredbe u vezi s odabirom i imenovanjem iz članka 14. ove Odluke. Osim toga, u Odluci iz 2006. navedeno je da se na gradove imenovane za 2010., 2011 i 2012. godinu primjenjuje Odluka iz 1999. u vezi s kriterijima koji se odnose na kulturne programe, osim ako gradovi odluče utemeljiti svoje programe na kriterijima iz Odluke iz 2006. U vezi sa sufinanciranjem i nadzorom, od 2010. godine na dalje, na imenovane prijestolnice kulture primjenjuju se novi postupci propisani u Odluci iz 2006. Odlukom iz 2006. uveden je posebno novi način financiranja EU-a za EPK-ove u obliku „nagrade Meline Mercouri“ koja se dodjeljuje imenovanim gradovima prije početka godine, na temelju izvješća povjerenstva za praćenje i savjetovanje, čija je uloga gradovima pružiti potporu i smjernice od dana imenovanja do kraja godine imenovanja, preispitati i ocijeniti njihove pripreme i provjeriti jesu li ispunili obveze. Ova je nagrada prvi put dodijeljena gradovima imenovanima za 2010. i zatim onima imenovanima za 2011. i 2012. U skladu s prijelaznim odredbama Odluke 1622/2006/EZ, vlada Portugala odlučila je u 2007. preporučiti da Guimarães bude imenovan za prijestolnicu kulture za 2012. godinu bez organizacije postupka odabira na nacionalnoj razini. Slovenska vlada odlučila se za postupak nacionalnog natječaja za odabir domaćina na temelju otvorenog poziva na podnošenje zahtjeva koji je održan u 2006. i u kojem su sudjelovala 4 grada, te je na osnovu toga preporučila grad Maribor, zajedno s pet partnerskih gradova. Međutim, prema vanjskoj evaluaciji, ne postoji konsenzus među dionicima o tome je li postupak odabira na nacionalnoj razini proveden na najprikladniji ili transparentan način. U svom izvješću u studenom 2008., povjerenstvo za odabir preporučilo je da ta dva grada budu domaćini EPK-a u 2012. te da im se pomogne da ostvare svoje ciljeve. U svibnju 2009., Vijeće EU-a službeno je imenovalo Guimarães i Maribor Europskim prijestolnicama kulture za 2012. godinu. U svom izvješću iz svibnja 2011., povjerenstvo za praćenje i savjetovanje preporučilo je da se Guimarãesu i Mariboru dodijeli nagrada Meline Mercouri[5]. 3. Vanjska evaluacija 3.1. Uvjeti evaluacije Cilj evaluacije bio je ocijeniti relevantnost, učinkovitost, djelotvornost i vjerojatnu održivost i nasljeđe tih EPK-a u odnosu na ciljeve Djelovanja i u odnosu na ciljeve koje su EPK-ovi sami utvrdili u svojim zahtjevima i tijekom faze provedbe. U evaluaciji su uzeti u obzir i relevantnost, učinkovitost, djelotvornost i održivost djelovanja EPK-a u cjelini. 3.2. Metodologija U cilju dobivanja usporedivih podataka tijekom vremena, evaluacija se morala temeljiti na istom modelu kao evaluacije za razdoblje od 2007. do 2011. Promatrali su se i mjerili, kada je to moguće, brojni ključni kriteriji i pokazatelji povezani s hijerarhijom globalnih ciljeva djelovanja na visokoj razini i operativnim ciljevima. Dva su se grada prvo ocjenjivala odvojeno, na temelju primarnih podataka koji su prikupljeni na terenu ili su dobiveni od EPK-ova, i analize niza sekundarnih izvora podataka. Primarni izvori podataka uključuju kvalitativne razgovore obavljene za vrijeme dvaju posjeta svakome gradu i telefonom. Cilj je tih razgovora bio dobiti različite perspektive o svakom EPK-u, uključujući o onima koji njima upravljaju, kojima donose odluke na lokalnoj i nacionalnoj razini te o ključnim operatorima i nizu partnera uključenih u ostvarivanje EPK-a. Osim toga, pozvane su osobe odgovorne za provedbu projekata EPK-a da daju svoj doprinos evaluaciji putem ankete na internetu. Sekundarni izvori podataka uključuju informacije u izvornim zahtjevima za EPK, studijama i izvješćima koje su naručili EPK-ovi, programima događanja, u promotivnim materijalima i na web-mjestima, statističke podatke o kulturi i turizmu i kvantitativne podatke koje su dostavili EPK-ovi o financijama, aktivnostima, izlaznim vrijednostima i rezultatima. U usporednom pregledu zatim su se razmatrali zaključci o Guimarãesu i Mariboru na temelju usporedbe pristupa te su utvrđene zajedničke teme i nalazi o djelovanju EPK u cjelini. 4. Nalazi ocjenjivača 4.1. Važnost djelovanja EPK Zaključak je evaluacije da je djelovanje EPK i dalje od ključne važnosti i značajno za Ugovor o funkcioniranju Europske unije, posebno članak 167. jer doprinosi cvjetanju kultura država članica ističući zajedničko kulturno nasljeđe i kulturnu raznolikost te povećava kulturnu suradnju između država članica i na međunarodnoj razini. Djelovanjem EPK nadopunjavaju se druge kulturne inicijative EU-a, posebno Program za kulturu 2007.-2013. i Program MEDIA (i njihov nasljednik u okviru predloženog programa Kreativna Europa). Važno je napomenuti da ono doprinosi ostvarenju ciljeva utvrđenih u Europskoj agendi za kulturu promicanjem kulturne različitosti, razvojem međunarodnih kulturnih veza i povećanjem uloge kulture u dugoročnom razvoju europskih gradova. Osim toga, djelovanje EPK nadopunjuje druge europske programe, posebno u područjima, kao što su mladi, građanstvo, obrazovanje i osposobljavanje i regionalni razvoj. 4.2. Važnost Europskih prijestolnica kulture za 2012. U evaluaciji se razmatra motivacija gradova da se natječu za imenovanje za EPK i važnost njihovih ciljeva u odnosu na ciljeve djelovanja i članak 167. U njoj se proučava i proces kojim je motivacija EPK-a za 2012. pretvorena u niz ciljeva i promjene u tim ciljevima tijekom faze razvoja. Zaključak je evaluacije da su dva EPK-a za 2012. prihvatila ciljeve djelovanja i prilagodila ih u skladu s vlastitim kontekstima i prioritetima. Ciljevi i aktivnosti koje provode oba EPK-a bili su važni za glavne ciljeve na razini EU-a. Oba EPK-a planirala su različite kulturne programe i povezane aktivnosti (npr. komunikacije, dobrovoljan rad itd.) važne za ciljeve na razini EU-a kao što su poticanje suradnje između kulturnih subjekata, promicanje različitosti europskih kultura i isticanje obilježja koja su im zajednička, poticanje doprinosa kulture dugoročnom razvoju gradova, podržavanje društvenog i ekonomskog razvoja gradova, poticanje sudjelovanja građana, jačanje opsega, različitosti i europske dimenzije kulturne ponude u gradovima, širenje pristupa i sudjelovanja u kulturi, jačanje sposobnosti kulturnog sektora i poboljšanje međunarodnog profila gradova. 4.3. Učinkovitost vođenja i upravljanja i sposobnost ostvarivanja rezultata U okviru evaluacije analizirala se sposobnost EPK-ova da ostvaruju rezultate i njihova učinkovitost u upravljanju, uključujući organizacijske modele, postupke odabira i provedbe kulturnih aktivnosti i događanja, komunikacija i promidžba i procesi prikupljanja financijskih sredstava. Slično kao i evaluacije EPK-ova za razdoblja od 2007. do 2011., u evaluaciji EPK-ova za 2012. ističe se da je važno, ali i teško, uspostaviti odgovarajuću organizacijsku strukturu i sastaviti tim s odgovarajućim vještinama za provedbu kulturnog programa. To zahtjeva velik opseg vještina i različitu strukturu od tima koji je pripremio izvorni zahtjev. Također je potrebno uspostaviti ravnotežu između umjetničkih i političkih interesa i osigurati da postojeći dionici kao partneri prihvate novi mehanizam za ostvarivanje ciljeva. Savjetuje se nova i neovisna struktura koja je prilagođena političkom i kulturnom kontekstu grada. Ministarstvo kulture i Općinsko vijeće Guimarãesa uspostavilli su Gradsku zakladu grada Guimarãesa kao novu organizaciju u 2009. Upravljanje EPK-om bilo je zajedničko. Zaklada je bila odgovorna za razvoj opće vizije, komunikaciju i upravljanje, a postojeća organiazcija, Oficina, bila je odgovorna za provedbu samog kulturnog programa. Nadalje, jednim dijelom programa, Preklapajuća razdoblja, upravljao je i pripremio ga neovisan konzorcij lokalnih udruga. Ocjenjivači napominju da su upravljačke strukture za vrijeme godine imenovanja dobro funkcionirale, iako je u fazi provedbe bilo nekih poteškoća. Čini se da se vizija, ciljevi i načela programiranja Guimarães 2012. nisu značajno promijenili između faze podnošenja zahtjeva i provedbe u godini imenovanja. Snažna politička potpora koju je Guimarães 2012. dobio od gradske uprave također je u velikoj mjeri doprinijela njegovom uspjehu. Ta se potpora sastojala od posvećenosti kulturnim infrastrukturnim projektima potpore i uske suradnje s upravljačkim timom te od značajne potpore provedbi kulturnih projekata. Gradska uprava smatrala je EPK strateškim projektom i veliki su napori uloženi u osiguranje njegove uspješne provedbe. U Mariboru je nedostatak formalnog partnerstva ili snažnog lokalnog vodstva (u kontekstu višestrukih promjena vlasti) uzrokovao problematičnu situaciju u fazama razvoja i provedbe. Razvojnom fazom upravljalo je privremeno tajništvo koji je osnovala općina. Kada je uspostavljena konačna struktura za provedbu, tim je sastavljen relativno brzo i, prema riječima ocjenjivača, „odmah se morao baciti na posao“. U evaluaciji se ističe niz čimbenika uspjeha u pristupu agencije za provedbu, uključujući razvoj novog i dosljednog koncepta za program, opsežno savjetovanje s partnerima, subjektima i umjetnicima, te način na koji su odbor i opća uprava podržali osoblje i zaštitili njihovu neovisnost od vanjskog utjecaja. EPK je postupno stekao potporu građana, medijskih partnera i drugih dionika. Međutim, nije ostvarena većina infrastrukturnih projekata, što je značajno ograničilo broj lokacija i ponekad je značilo da se planirane aktivnosti nisu mogle odvijati. U određenim trenucima postojala je stvarna opasnost da će provedba cijelog projekta biti ugrožena sukobima oko institucionalnih struktura, dodijeljenih sredstava i infrastrukturnih problema. Iskustvo iz 2012., kao i iz prethodnih evaluacija, pokazuje da upravljanje EPK-om te politički utjecaji, organizacijska nesigurnost i promjene među osobljem predstavljaju značajne izazove. To je možda neizbježno zbog prirode i rokova EPK-a, ali u 2012. postala je očita i važnost stalne potpore gradskih i drugih tijela vlasti i njihova posvećenost kako bi se svi problemi mogli brzo utvrditi i riješiti. Na europskoj razini, djelovanje EPK-ova i dalje je vrlo troškovno učinkovito u usporedbi s drugim instrumentima politika i mehanizmima EU-a s obzirom na vrlo skromno financiranje EU-a putem nagrade Meline Mercouri. Iako je nagrada predstavljala relativno skroman dio ukupnog proračuna EPK-a za oba grada, zbog financijskih izazova s kojima su se ti gradovi u tom trenutku suočavali, bila je više nego dobrodošla. Osim toga, nagrada ima snažnu simboličnu vrijednost i prepoznaje napredak koji su gradovi ustvarili u fazi provedbe. 4.4. Učinkovitost u razvoju kulturnih aktivnosti i kulturnog i umjetničkog sadržaja Zaključak evaluacije je da su EPK-ovi 2012. uspjeli provesti kulturne programe koji su bili opsežniji, inovativniji i više međunarodnog karaktera (u smislu tema, umjetnika/izvođača i publike) od onih koji se obično nude u tim gradovima. U njima su se istraživale nove teme, istaknuli bogastvo i različitost kulturne ponude svakog od gradova, koristili nove i neobične lokacije i doprijeli do građana. Maribor 2012. provodio je opsežan i inovativan kulturni program, uključujući potpuno nove kulturne aktivnosti s velikim naglaskom na novim oblicima kreativnom izražavanja i interdiciplinarnog rada, te kolaborativan, participatoran pristup kojim su spojeni međunarodni subjekti s lokalnim organizacijama, umjetnicima i građanima. Mnoge aktivnosti sastojale su se od koprodukcija i suradnje. Uspješno korištenje koprodukcija u Mariboru 2012. djelomično je bilo posljedica manjka sredstava i vremena koje je imao na raspolaganju za razvoj sveobuhvatnog kulturnog programa u kući. Međutim, uspjeli su iskoristiti sredstva i stručnost vanjskih partnera (na primjer, veleposlanstva kulture koja uključuju 80 organizacija iz 31 zemlje), pritom osiguravši da su aktivnosti koje se provode u skladu s njihovim ciljevima za EPK na razini EU-a. Konačni program bio je dosljednija i strukturiranija reorganizacija izvornog koncepta. Uključivao je, ukratko, stotine projekata i procijenjenu ukupnu publiku od 3,1 milijuna ljudi u 2012. (i ukupno 4,5 milijuna). To predstavlja značajno povećanje opsega i vrsta aktivnosti koje su obično dostupne građanima Maribora. Prema evaluaciji, mnogi su dionici komentirali da je program uključivao zadovoljavajuću ravnotežu između visoke i popularne kulture, uključujući dovoljno „prestižnih“ događanja, ali i snažan naglasak na pristup sudjelovanja i inovativni sadržaj, uključujući aktivnosti u kojima su se kombinirale umjetničke discipline i eksperimentalni pristupi, između ostalog i korištenje novih medija. Guimarães je dostavio kulturni program koji je sadržavao mnoge nove i inovativne kulturne aktivnosti. Zaključak je evaluacije da je su u njegovu provedbu uspješno uključeni stanovnici grada, da je privukao domaće i međunarodne posjetitelje i te da je njime povećana ponuda kulturnih iskustava u gradu. Naglasak kulturnog programa bio je na umjetničko stvaralaštvo u Guimarãesu. Od samog početka, ključni uključeni dionici nisu htjeli samo izraditi program festivala na koji će pozvati najbolje projekte koji su stvoreni negdje drugdje, već su se odlučili usredotočiti na umjetničko stvaralaštvo u Guimarãesu i doprinijeti razvoju umjetničkih i kreativnih sposobnosti i potencijala u gradu. Program Guimarãesa uključivao je, ukratko, stotine događaja koje su uključivale 25 000 umjetnika i profesionalaca. Kulturnim događanjima doprinijelo je 15 000 građana i 300 organizacija. Program je uključivao 1 000 novih umjetničkih djela i 700 rezidencija umjetnika. Proizvedeno je 40 filmova, 60 novih publikacija i održano je 100 međunarodnih premijera. Cilj je programa bio istražiti grad kroz umjetničke interpretacije različitih vidova njegove prošlosti i sadašnjosti. Na primjer, cilj kinematografskog programa bio je ponovno otkriti audiovizualno nasljeđe grada, a program Umjetnost i arhitektura bavio se lokalnim identitetom i poviješću, s posebnim naglaskom na industrijsko nasljeđe sa socijalnom, ekonomskom i kulturnom dimenzijom. 4.5. Učinkovitost u promicanju europske dimenzije Prema evaluaciji, europska dimenzija kulturnog programa u oba EPK-a 2012. većinom je bila vezana uz napore usmjerene na poticanje transnacionalne kulturne suradnje i internacionalizacije u sektorima kulture u gradi. Dok su europske teme bile prisutne u oba grada, one su se uglavnom odnosile na određene dijelove projekata ili pojedinačne projekte, a nisu prožimale cijeli kulturni program. Iako bi bilo nerealistično očekivati da će imenovanje EPK-om označiti Guimarães i Maribor kao glavna europska kulturna odredišta (barem ne nakon godine imenovanja), nedostatak intenzivne međunarodne promidžbe predstavlja propuštenu priliku u oba grada iako je godina EPK-a imala pozitivan učinak na opću percepciju od oba grada i na turističku promidžbu. Čini se da je 39% posjeta Mariboru i partnerskim gradovima u 2012. rezultat EPK-a. Broj posjetitelja turističkim informativnim uredima u Guimarãesu povćao se za 120% i više od 25% posjetitelja navodno je navelo da je EPK jedan od razloga zašto su posjetili grad. I konačno, dva su EPK-a manje surađivali nego što je očekivano, iako su mogućnosti uspostavljanja veza na tako velikim udaljenostima, ili u nedostatku povijesnih ili kulturnih veza prilično ograničene. 4.6. Učinkovitost u uključivanju građana i utjecaju na građane U evaluaciji se napominje da je jedan od ključnih čimbenika uspjeha za oba grada bilo uključivanje građana. Guimarães 2012. dobio je značajnu potporu, energiju i aktivnu uključenost stanovnika koji su smatrali da je to imenovanje jedna od glavnih prekretnica koja će oživjeti grad jačajući njegovu ulogu na nacionalnoj razini i njegovu vidljivost na međunarodnoj razini. Stil i logo komunikacije bili su ključni čimbenici uspjeha. Maribor je na kraju isto uspio ostvariti visoku razinu osviještenosti, sudjelovanja i uključenosti građana te postupno izgradio njihovu potporu, kao i potporu medijskih partnera i drugih dionika, za prevladavanje negativnog publiciteta i raširenog skepticizma u početku. Nadalje, njegov je program uključivao niz aktivnosti kojima se istražuju veze između kulture, kreativnosti i drugih područja, na primjer, u radu Sveučilišta iz Maribora koje je povezalo istraživanja na različitim fakultetima s umjetnošću i kulturom. 4.7. Učinkovitost u ostvarivanju utjecaja na gospodarstvo, urbani razvoj i turizam Za Guimarães je od ključne važnosti bilo ulaganje u razvoj kapaciteta grada u cilju poticanja njegovog gospodarskog i društvenog razvoja. Prvo, cilj ulaganja u infrastrukturu bio je povećati kapacitete grada. Drugo, program se usredotočio na povećanje sposobnosti lokalnog kulturnog sektora. Treće, značajan dio kulturnog programa bio je posvećen razvoju publike, uključenosti zajednice i ponudi različitih kulturnih iskustava građanima. Dokazi iz evaluacije pokazuju da je EPK utjecao na razvoj poslovanja u gradu, posebno na uslužni sektor u središtu grada. Jasno je da je velika prednost u tom pogledu bila politička potpora koju je Guimarães 2012. dobio od gradske uprave, koja je EPK smatrala strateškim projektom. Iskustvo Guimarães u 2012. pokazuje posebno da bi se mogućnosti EPK-a mogle povećati putem EFRR-a, čime će se dodati vrijednost ulaganjima. Mnogi prethodni EPK-ovi koristili su sredstva iz EFRR-a za razvoj infrastrukture, ali u slučaju Guimarãesa 2012. oko 70% ukupnih sredstava došlo je iz EFRR-a. U izvornom zahtjevu Maribora velik se naglasak stavljao na uporabu EPK-a za poticanje urbanog, društvenog i gospodarskog razvoja i za korištenje kulture za davanje novog poticaja gradu, izgradnju povjerenja među građanima i stvaranje novih poveznica za poticanje društvenog i gospodarskog razvoja. Iako većina infrastrukturnih projekata nije provedena, grad je i dalje želio iskoristiti godinu EPK-a kao sredstvo za poticanje urbanog i regionalnog razvoja. To je dovelo do razvoja niza aktivnosti čiji je cilj bio revitalizirati centar grada putem kulture. Nekoliko partnerskih gradova izrazilo je pozitivna iskustva s uključenošću u godinu EPK-a. To je jasno imalo velik pozitivan učinak na manje gradove od kojih su neki privukli velik broj posjetitelja i razvili povjerenje u svoje kulturne prednosti i ideje za nove načine kulturnog razvoja i razvoja turizma. U evaluaciji se ističe da su oba grada istakla povećanje broja posjetitelja, što je u velikoj mjeri koristilo lokalnom gospodarstvu. 4.8. Održivost U skladu s Odlukom iz 2006., program EPK-a trebao bi „biti održiv i biti sastavnim dijelom dugoročnog kulturnog i socijalnog razvoja grada“. U evaluaciji je navedeno da se u oba EPK 2012. vide dokazi o novim kulturnim aktivnostima koje će se nastaviti i nakon godine na koju su imenovani te da su brojni kulturni objekti obnovljeni. U smislu sposobnosti za budućnost, rezultat EPK-a je veće iskustvo i stručnost te uspostava kontakata i suradnje u kulturnim sektorima. Kulturni subjekti u oba grada stekli su vrijedne vještine i iskustvo i vjerojatno će imati srednji učinak na povećanje kulturne ponude u gradu. Međutim, mala je vjerojatnost da će učinak na upravljanje kulturom biti trajan, pa je stoga potrebno razviti dugoročnu strategiju koja će biti uključena u procese odabira i praćenja. U oba slučaja se čini da održivost nije sigurna, na što neizbježno utječe i nesigurna gospodarska situacija. U Mariboru je politička situacija i dalje nestabilna, nema izgleda da će se stanje gospodarstva popraviti, a nedostatak dugoročnog planiranja ili tijela za očuvanje nasljeđa (nakon srpnja 2013.) u kombinaciji s smanjenim proračunom za kulturu znači da će biti teško održati nedavno povećanje broja kulturnih aktivnosti ili povećanu razinu uključenosti javnosti u kulturu. Guimarães nema dugoročnu kulturnu strategiju i Gradska zaklada koja je upravljala EPK-om bit će ukinuta na kraju 2013. Međutim, u tijeku su pregovori između lokalne vlasti, nacionalne vlade i sveučilišta o osnivanju okvira suradnje za osiguranje održivosti upravljačkih struktura. Osim toga, lokalne vlasti vjerojatno će moći osigurati nastavak određenih ključnih aktivnosti. 5. Glavne preporuke vanjske evaluacije i zaključci Komisije Preporuke se temelje na zaključcima ocjenjivača o EPK 2012., ali se odnose na provedbu djelovanja EPK u cjelini. Ocjenjivači napominju da su neke preporuke iz evaluacija prethodnih EPK-ova i dalje valjane i relevantne. Preporuke uključuju nastavak djelovanja EPK-a kao važne i simboličke inicijative EU-a, potrebu za transparentnim postupcima odabira na nacionalnoj razini, jačanje mjera praćenja u cilju osiguranja potpore i smjernica gradovima u ranoj fazi kako bi se bolje osigurao redovit napredak u fazi provedbe, naglasak na zahtjev da svaki EPK mora pojačati veze s drugim EPK-ovima iste godine, veći naglasak na potrebu da EPK-ovi na vrijeme moraju uspostaviti institucionalne mehanizme i razviti konkretnije nasljedne strukture i uvođenje dosljednijih postupaka evaluacije u samim gradovima. U zaključcima evaluacije potvrđeno je da je imenovanje EPK-om i dalje cijenjeno, da donosi opsežne kulturne programe i značajne učinke. Imenovanje od strane EU-a i financijski doprinos imaju velik učinak poluge, zbog čega se ova inicijativa može smatrati troškovno učinkovitom i djelotvornom. Komisija se slaže se općim ocjenama i zaključcima evaluacije i prihvaća preporuke. Preporuke ove evaluacije u skladu su s Komisijinim Prijedlogom Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju djelovanja Unije za manifestaciju Europske prijestolnice kulture za godine 2020. do 2033.[6]. Nastavljajući se na postojeću shemu koja općenito dobro funkcionira, u prijedlogu se zadržavaju njegove glavne značajke i opća struktura. Međutim, ipak se predlaže niz unaprjeđenja na temelju preporuka iz vanjskih evaluacija iz 2012. i prethodnih EPK-ova i drugih razmatranja: – jačati uvjetovanje plaćanja nagrade Meline Mercouri, što se preporuča i u evaluaciji EPK-a iz 2011., kojim se nagrada povezuje s napretkom grada u ispunjavanju obveza iz faze prijave - s jasnim i jačim kriterijima koji čine osnove na temelju kojih Komisija može odbiti plaćanje - i odgađa plaćanje do godine imenovanja kako bi Komisija mogla donijeti utemeljenu i informiranu odluku; – uvesti jasniji i sveobuhvatniji niz kriterija za odabir u cilju povećanja transparentnosti i poštenja postupka, uključujući u vezi s doprinosom EPK-a dugoročnoj strategiji grada, potrebe za širom političkom potporom, upravljanjem ili izvedivošću strategije financiranja; – poticati dva EPK-a za istu godinu da nastoje razviti veze i zajedničke projekte u okviru svojih kulturnih programa jer dodavanje novih radnih odnosa postojećima može za njih biti vrlo korisno čak i ako - kao što je u ovom izvješću ispravno navedeno - to ponekad može biti teško kada su dva grada zemljopisno udaljena ili imaju ograničen broj kulturnih ili povijesnih veza; – poticati EPK-ove da pokrenu vlastita istraživanja i studije o rezultatima i učincima godine imenovanja, što se može pretvoriti u obvezu gradova da provode evaluaciju u cilju boljeg mjerenja ostvarenja ciljeva. Osim toga, cilj je prijedloga Komisije poboljšati shemu uvođenjem općeg cilja koji se odnosi na doprinos kulture dugoročnom razvoju gradova, dodavanjem trećeg službenog sastanka za praćenje tri godine prije kraja imenovanja i isticanjem potrebe da gradovi kandidati moraju u trenutku predavanja zahtjeva imati strategiju za razvoj kulture. [1] SL L304 od 3. studenog 2006. [2] Ex-post evaluacija Europskih prijestolnica kulture, Završno izvješće za Europsku komisiju, koje je Komisija u 2012. povjerila ECORYS UK Ltd na temelju ugovora o uslugama br. EAC/50/2009 o evaluaciji, uslugama u vezi s evaluacijom i potpori za ocjenu učinka. [3] Rezolucija ministara nadležnih za kulturna pitanja u vezi s godišnjom organizacijom Europske prijestolnice kulture od 13.6.1985. http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:1985:153:0002:0003:EN:PDF [4] SL L 166 od 1.7.1999. Odluka kako je izmijenjena Odlukom 649/2005/EZ (SL L 117 od 4.5.2005..). [5] Vidi izvješća povjerenstva za odabir i povjerenstva za praćenje i savjetovanje http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/capitals/past-capitals_en.htm [6] COM(2012) 407 završna verzija