S obzirom na prekograničnu i međunarodnu dimenziju organiziranog kriminala, informacije o putovanjima ključne su za utvrđivanje visokorizičnih putnika koji nisu na drugi način poznati tijelima za izvršavanje zakonodavstva te za uspostavu veza među članovima kriminalnih skupina. Obradom podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) pomaže se relevantnim tijelima u identifikaciji osoba uključenih u nezakonite aktivnosti koje su počinile organizirane skupine. Kako bi se taj alat u potpunosti iskoristio, Komisija će nastaviti pratiti potpunu i učinkovitu provedbu Direktive o evidenciji podataka o putnicima te podupirati suradnju i razmjenu podataka iz PNR-a među državama članicama, posebno razmjenom najboljih primjera iz prakse, osposobljavanjem i razvojem potrebnih kapaciteta. Jednako su vrijedne i unaprijed dostavljene informacije o putnicima (API), odnosno biografski podaci o putnicima koje zračni prijevoznici prikupljaju tijekom prijave za let, među ostalim i zbog svoje komplementarnosti s evidencijom podataka o putnicima. Revizijom postojećeg pravnog okvira omogućio bi se niz poboljšanja, posebno u pogledu točnosti i cjelovitosti podataka. Što je još važnije, Komisija će analizirati potencijalnu upotrebu podataka iz API-ja za sustavno pretraživanje Europolovih podataka u svrhu borbe protiv organiziranog kriminala i eventualno proširivanje njihove upotrebe na kretanja unutar schengenskog prostora te na prijevoznike u vodnom prometu i autobuse. U tu svrhu Komisija će predložiti reviziju Direktive o unaprijed dostavljenim informacijama o putnicima u prvoj polovini 2022. na temelju procjene učinka u kojoj će se dodatno istražiti navedene mogućnosti i njezini učinci.

Potencijal SIS-a za borbu protiv organiziranog kriminala dodatno će se povećati novim okvirom za interoperabilnost informacijskih sustava EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova. Ključno je učiniti sve kako bi se potpuna interoperabilnost postigla do kraja 2023. Time će se tijelima za izvršavanje zakonodavstva olakšati pristup relevantnim informacijama u centraliziranim informacijskim sustavima EU-a i omogućiti otkrivanje višestrukih identiteta, što je ključno za borbu protiv prijevara povezanih s identitetom kojima se kriminalci često služe za počinjenje kaznenih djela ili bijeg od pravosuđa. Unutar okvira za interoperabilnost razvija se funkcionalnost detektora višestrukih identiteta, koja će provjerom podataka u tim sustavima pomoći u učinkovitom rješavanju problema zlouporabe identitetâ.

Schengenski informacijski sustav (SIS) omogućio je službenicima na terenu da brzo otkriju i pronađu osobe i predmete uključene u organizirani kriminal te poduzmu odgovarajuće mjere. Informacije u toj zajedničkoj bazi podataka mogu pomoći službenicima da uhite osobu, zaplijene predmet ili utvrde kretanja osoba koje se istražuju. Samo je 2020. Schengenski informacijski sustav pretražen gotovo 4 milijarde puta, s više od 200 000 pronađenih rezultata. Revizijom okvira SIS-a iz 2018. znatno su ojačane funkcije sustava te je uveden niz novih alata s pomoću kojih nacionalna tijela mogu unijeti upozorenja o osobama u opasnosti od otmice ili trgovine ljudima ili zatražiti obavijesne provjere osumnjičenih osoba. Reformom se Europolu omogućuju i pristup upozorenjima u SIS-u i razmjena dopunskih informacija te se učinkovitije upotrebljavaju biometrijski podaci jer se uvodi mogućnost upotrebe prikaza lica u svrhu identifikacije i uključivanja profila DNK-a kako bi se olakšala identifikacija nestalih osoba. Te se novosti uvode najvećom mogućom brzinom kako bi novi sustav bio potpuno operativan do kraja 2021., pri čemu su dovršeni provedbeni akti i tehnička dokumentacija, a u tijeku su rad na tehničkom razvoju SIS-a i prvi koraci prema izradi priručnika o SIS-u i aktivnostima osposobljavanja korisnika SIS-a.

Ova se strategija temelji na prethodnim postignućima, a u njoj se utvrđuju prioritetna područja rada kako bi se bolje zaštitili građani i gospodarstva od skupina organiziranog kriminala te predlažu konkretne srednjoročne i dugoročne mjere koje će se razvijati uz potpuno poštovanje temeljnih prava. To je prva ciljana strategija o organiziranom kriminalu od stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona.

Složenost modela poslovanja skupina organiziranog kriminala posebno je izašla na vidjelo 2020. u zajedničkoj istrazi koju su uz potporu Europola i Eurojusta vodila francuska i nizozemska tijela kako bi razbila šifriranu telefonsku mrežu EncroChat, kojom su se kriminalne mreže uvelike koristile. Slučaj EncroChat dosad je doveo do više od 1 800 uhićenja i više od 1 500 novih istraga. Usto se pokazalo u kojoj se mjeri skupine organiziranog kriminala umrežavaju te da djeluju transnacionalno i na internetu na svim nezakonitim tržištima, primjenjujući sve sofisticiranije načine rada i nove tehnologije. U ožujku 2021. nakon razbijanja šifrirane mreže Sky ECC, koju su počeli upotrebljavati brojni bivši korisnici mreže EncroChat, još je jedna zajednička operacija dovela do sprečavanja više od 70 nasilnih zločina, zapljene više od 28 tona sastojaka za opojne druge te uhićenja više od 80 osumnjičenika uključenih u organizirani kriminal i trgovinu drogom u Belgiji i Nizozemskoj. Započeto je više od 400 novih istraga skupina organiziranog kriminala visokog rizika.

Glavni međunarodni instrument za suradnju i uzajamnu pravnu pomoć u istragama organiziranog kriminala jest Konvencija Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta (UNTOC), čije su potpisnice EU i države članice. Komisija će 2021. ažurirati izjavu o nadležnosti kako bi je uskladila s izmjenama Ugovora iz Lisabona i omogućila Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) da primjenjuje pravila UNTOC-a o međunarodnoj uzajamnoj pravnoj pomoći za suradnju s tijelima trećih zemalja. Osim toga, Komisija će istražiti mogućnost obavješćivanja EPPO-a kao odgovornog tijela u kontekstu postojećih sporazuma o suradnji s trećim zemljama na razini Unije te će, kada je to potrebno, razmotriti otvaranje pregovora s odabranim prioritetnim trećim zemljama. Kako je navedeno u Deklaraciji iz Kyota, donesenoj na 14. kongresu UN-a o sprečavanju kriminala i kaznenom pravosuđu, Unija i države članice u potpunosti su predane jačanju međunarodnog okvira za promicanje vladavine prava, sprečavanje kaznenih djela i potporu kaznenom pravosuđu, među ostalim aktivnim sudjelovanjem u trenutačnim postupcima preispitivanja provedbe UNTOC-a i Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije (UNCAC).

Budući da su komunikacija i razmjena informacija u okviru zajedničkih istražnih timova ključne, Komisija će raditi na razvoju platforme za suradnju zajedničkih istražnih timova i poboljšanju suradnje Eurojusta s trećim zemljama. Nadalje, kako je najavljeno u Komunikaciji o digitalizaciji pravosuđa u EU-u, Komisija će do kraja 2021. predstaviti prijedlog kojim će se omogućiti sigurna elektronička komunikacija i razmjena informacija i dokumenata među sudovima, nacionalnim tijelima te, prema potrebi, agencijama iz područja pravosuđa i unutarnjih poslova. Komisija će osim toga poduprijeti modernizirati Eurojustov sustav vođenja predmeta kako bi mu pomogla da nacionalnim tijelima pruži povratne informacije i razvije pravosudne veze među istragama koje su u tijeku. Time bi se Eurojustu trebalo omogućiti da učinkovito surađuje sa svojim partnerima, posebno s Europolom i Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO), što pomaže u koordinaciji istraga na nacionalnoj razini i izbjegavanju usporednih istraga u svrhu učinkovitih kaznenih progona.

Kako bi se izbjegle usporedne istrage kriminalaca koji djeluju u nekoliko jurisdikcija, mogla bi biti potrebna zajednička pravila kojima bi se državama članicama omogućilo da kaznene postupke prenesu u drugu državu članicu, na primjer državu članicu čiji je osumnjičenik državljanin, uzimajući u obzir Okvirnu odluku za sprečavanje sukoba nadležnosti. Komisija trenutačno dodatno proučava to pitanje kako bi istražila potrebu za djelovanjem EU-a u tom području. Komisija razmatra i probleme povezane s prikupljanjem, prijenosom i upotrebom dokaza u prekograničnim postupcima te moguće daljnje korake.

Europol ima važnu ulogu kao centar EU-a za informacije o kaznenim djelima jer podupire policijsku suradnju i razmjenu informacija te svake četiri godine izrađuje izvješće Europske unije o procjeni prijetnje teškog i organiziranog kriminala (EU SOCTA). Kako bi se odgovorilo na hitne operativne potrebe, kao što su suradnja s privatnim stranama ili obrada velikih skupova podataka, Komisija je u prosincu 2020. predložila jačanje Europolovih ovlasti. Zahvaljujući novim kompetencijama i alatima navedenima u prijedlogu Europol će moći poboljšati svoju potporu borbi protiv organiziranog kriminala. Europski parlament i Vijeće rade na svojim ovlastima za predstojeće međuinstitucionalne pregovore, čiji se početak očekuje još ove godine. Komisija će voditi pregovore te želi da se postigne brzi dogovor suzakonodavaca do kraja 2021.

Krivotvorenje proizvoda kazneno je djelo sa znatnim učinkom. Krivotvoreni proizvodi čine 6,8 % uvoza u EU i velik su izvor zarade za skupine organiziranog kriminala. Medicinski, zdravstveni i sanitarni proizvodi čine znatan i sve veći udio krivotvorenih proizvoda, a ta se pojava alarmantno povećala zbog pandemije bolesti COVID-19. Organizirani kriminal bavi se proizvodnjom i opskrbom krivotvorene zaštitne opreme, kompleta za testiranje i farmaceutskih proizvoda te postoji rizik da skupine organiziranog kriminala pokušavaju iskoristiti prilike koje proizlaze iz velike potražnje za cjepivima u EU-u. Tijela za izvršavanje zakonodavstva zajedno s Europolom i Europskim uredom za borbu protiv prijevara uspješno provode važne operacije koje dovode do značajnih uhićenja i zapljena krivotvorenih proizvoda, uključujući medicinske proizvode, igračke, hranu i piće. No potrebno je učiniti više kako bi se poboljšala operativna suradnja u borbi protiv krivotvorenja. Zločinačke organizacije sve više sudjeluju u kaznenim djelima kao što su krivotvorenje pesticida i zlouporaba znaka ekološke proizvodnje EU-a. Nadovezujući se na svoj okvir službenih kontrola i provedbe, Komisija će sve intenzivnije raditi na suzbijanju prijevara povezanih s hranom te će nastojati osnažiti nacionalna tijela, oblikovati politike nulte tolerancije te poboljšati prevenciju, kontrole, odvraćanje i djelotvorne sankcije.

Postupni prijelaz na bezgotovinsku ekonomiju, koji je dodatno ubrzan zbog pandemije, stvorio je veće prilike za prijevare i krivotvorenje instrumenata bezgotovinskog plaćanja, kao što su kreditne kartice i internetski alati za plaćanje, što predstavlja ozbiljnu prijetnju sigurnosti EU-a. Radi se o važnim izvorima zarade za organizirani kriminal, koji omogućuju nezakonite aktivnosti kao što su trgovina drogom i trgovina ljudima. EU je 2019. donio stroža pravila, koja države članice moraju primijeniti do 31. svibnja 2021. Komisija će pomno pratiti napredak kako bi osigurala potpunu djelotvornost novih pravila.

U skladu sa Strategijom EU-a iz 2020. za učinkovitiju borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece i Sveobuhvatnom strategijom EU-a o pravima djeteta (2021.–2025.) Komisija će 2021. predložiti zakonodavstvo za poboljšanje zaštite djece od seksualnog zlostavljanja, među ostalim zahtijevanjem od relevantnih pružatelja internetskih usluga da otkriju prepoznate materijale o seksualnom zlostavljanju djece i da te materijale prijave tijelima javne vlasti. Tim će se zakonodavstvom osigurati i dosljednost s drugim zakonodavnim inicijativama, posebno s prijedlogom o Aktu o digitalnim uslugama. Komisija nastavlja podupirati i Europski parlament i Vijeće kako bi što prije postigli dogovor o prijedlogu uredbe o dobrovoljnim naporima određenih pružatelja usluga u borbi protiv seksualnog zlostavljanja djece na internetu. Istodobno, Europol podupire širenje svoje uspješne kampanje Trace an Object (Praćenje predmeta), kojom se masovno prikupljaju informacije o pojedinačnim predmetima na slikama koje prikazuju seksualno zlostavljanje djece i koji mogu pomoći u utvrđivanju geografske lokacije zlostavljanja te time naposljetku pridonijeti identifikaciji i spašavanju žrtava.

Europski centar za kiberkriminalitet pri Europolu (EC3), koji je osnovan 2013., ima ključnu ulogu u otkrivanju načina na koje skupine za organizirani kriminal iskorištavaju pandemiju bolesti COVID-19, izradi informativnih materijala i izvješća za informiranje država članica i javnosti te podupiranju istraga internetskih prijevara koje su počinile skupine organiziranog kriminala. Uz to, objavljuje svoja redovita izvješća o ocjeni prijetnje organiziranog kriminala na internetu (iOCTA), koja su važan izvor informacija za određivanje prioriteta u operacijama i politikama.

Krijumčarenje migranata i dalje je ključna aktivnost za skupine organiziranog kriminala, koja ugrožava migrante i šteti ciljevima EU-a koji se odnose na upravljanje migracijama. Komisija će 2021. donijeti novi Akcijski plan protiv krijumčarenja migranata radi suzbijanja kriminalnih mreža uključenih u to kazneno djelo, podupiranja suradnje tijela za izvršavanje zakonodavstva i međuagencijske suradnje te poticanja suradnje s trećim zemljama, kao i s misijama i operacijama u okviru zajedničke vanjske i sigurnosne politike kad god je to relevantno.

Kako bi se pojačalo djelovanje protiv kriminalnih organizacija, izrazito je potrebna daljnja strukturna suradnja. Oblikovanje zajedničkih kriterija za sve države članice, prema kojima bi se identificirali ciljevi visoke vrijednosti te olakšale operativna suradnja i razmjena informacija u stvarnom vremenu, omogućio bi više zajedničkih i sustavnih istraga osoba s ključnim ulogama u kriminalnoj mreži. Postojeću mrežu @ON trebalo bi ojačati uključivanjem svih država članica i razvojem metoda koje su se u praksi pokazale najboljima te boljim povezivanjem s EMPACT-om i njegovim aktivnostima protiv kriminalnih mreža.

Zahvaljujući operativnoj suradnji protiv skupina organiziranog kriminala mafijaškog tipa putem mreže @ON na europskoj je razini olakšano angažiranje specijaliziranih istražitelja u državama članicama na licu mjesta kako bi pomogli u istragama prekograničnih skupina organiziranog kriminala. Još jedna važna prekretnica jest rad Europola i država članica na utvrđivanju i provedbi obavještajnih i istražnih aktivnosti usmjerenih na odabrane ciljeve visoke vrijednosti, odnosno sumnjive članove kriminalnih organizacija koje predstavljaju posebno visok rizik za dvije ili više država članica.

S obzirom na to okruženje ključno je poboljšati uklanjanje struktura organiziranog kriminala usmjeravajući se na skupine koje predstavljaju veći rizik za sigurnost Europe i pojedince na višim razinama kriminalnih organizacija. U tu su svrhu neke države članice uspostavile strukture na nacionalnoj razini ili zasebna tijela u okviru tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosuđa specijalizirana za organizacije mafijaškog tipa. Ta su se iskustva pokazala učinkovitima u poticanju strateškog pristupa kojim se potiču aktivnosti na uklanjanju struktura kriminalnih skupina. Nadalje, uspostavom posebnih policijskih jedinica ili pravosudnih tijela olakšala bi se i povećala prekogranična suradnja. Komisija će promicati razmjenu najboljih primjera iz prakse kako bi se olakšalo repliciranje takvih modela u svim državama članicama uz prilagodbu nacionalnim posebnostima.

S obzirom na to da je većina kriminalnih organizacija strukturirana oko osnovne skupine ili hijerarhijski, organizirani kriminal karakterizira umreženo okruženje u kojem različite skupine i pojedinci sustavno surađuju u okviru „zajedničkih pothvata” unutar fleksibilnih i otvorenih kriminalnih mreža. Kriminalne organizacije koje organiziraju lance opskrbe na međunarodnim nezakonitim tržištima surađuju s manjim skupinama specijaliziranima za određene aktivnosti i pojedincima s ključnim ulogama u pružanju usluga kriminalcima kao što su krivotvorenje isprava, pravno savjetovanje, šifrirana komunikacija ili prijevoz. Sposobnost kriminalnih skupina da se međusobno povežu potkopavaju nastojanja tijela za izvršavanje zakonodavstva jer se svaki segment lanca djelovanja kriminalnih skupina može lako zamijeniti u slučaju intervencije tijela za izvršavanje zakonodavstva.

Način rada skupina organiziranog kriminala temelji se na korupciji. Te skupine podmićuju i zastrašuju javne službenike i osoblje u ključnim subjektima kao što su luke, te koriste silu protiv njih, kako bi ostale ispod radara, dobile informacije ili olakšale obavljanje svojih aktivnosti. U skladu s postojećim pravilima EU-a za borbu protiv korupcije države članice obvezne su kriminalizirati aktivnu i pasivnu korupciju javnih službenika, uspostaviti odgovarajuće sankcije i osigurati kaznenu odgovornost poduzetnika koji potkupljuju dužnosnike. No tim instrumentima nisu obuhvaćena određena kaznena djela povezana s korupcijom, kao što su trgovina utjecajem, zlouporaba ovlasti, nezakonito bogaćenje, protupravno prisvajanje ili drugo preusmjeravanje imovine, koja čini javni dužnosnik. Unija je nedavno uvela novo zakonodavstvo kojim se štite zviždači i zahtijeva uspostava sigurnih kanala za prijavljivanje korupcije. U godišnjem izvješću o vladavini prava ispituje se stanje država članica i u pogledu antikorupcijskih politika.

Uz to, mogućnost oduzimanja nezakonito stečene imovine od kriminalaca dodatno je umanjena zbog uskog područja primjene pravnog okvira u pogledu imovine i nezakonitih aktivnosti koje obuhvaća. Osim toga, uredi za oduzimanje imovinske koristi trenutačno se suočavaju s izazovima pri praćenju imovine jer im, primjerice, nedostaju ovlasti za privremeno zamrzavanje imovine kako bi se spriječilo rasipanje imovine ili za izravan i neposredan pristup određenim javnim registrima kao što su središnje zemljišne knjige ili središnji registri trgovačkih društava. Nadalje, vraćenom imovinom ne upravlja se uvijek učinkovito te se ona ne upotrebljava u dovoljnoj mjeri za naknadu štete žrtvama ili u korist društva.

Unatoč razvoju pravnih okvira za sprečavanje pranja novca i povrat imovine, otkriven je samo manji dio aktivnosti pranja novca, a zaplijenjeno samo 1 % imovine stečene kaznenim djelima. To se dodatno pogoršalo zbog veće upotrebe financijskih kanala nad kojima je nadzor ograničeniji nego nad bankarskim sektorom, kao što su virtualne valute.

·pristupe mreži @ON za skupine organiziranog kriminala mafijaškog tipa i time je ojačaju te da istraže strukturiraniju integraciju ciljanog pristupa protiv kriminalnih mreža u EMPACT-u;

Nezakonita trgovina kulturnim dobrima ima razoran učinak na kulturnu baštinu zemalja i usto osigurava sredstva za financiranje kriminalnih organizacija te je od ključne važnosti za pranje novca. Za učinkovit odgovor na to kazneno djelo potrebno je poboljšati praćenje i razmjenu informacija, poboljšati suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva i carine, pojačati suradnju u području pravosuđa i unutarnjih poslova, odnosno zajedničke sigurnosne i obrambene politike na terenu, te iskoristiti stručno znanje različitih javnih i privatnih subjekata. Brz pristup arheolozima i povjesničarima umjetnosti može uvelike pridonijeti zaključenju istraga koje se odnose na nezakonitu trgovinu kulturnim dobrima. U cilju rješavanja tog jedinstvenog oblika kaznenog djela Komisija će nastaviti podupirati izgradnju kapaciteta među stručnjacima za kulturnu baštinu, uključujući mrežu stručnjaka koje bi države članice mogle angažirati u okviru EMPACT-a. Podržat će se njihova strukturirana suradnja s tijelima za izvršavanje zakonodavstva u cilju lakšeg provođenja istraga te financiranje projekata povezanih s nezakonitom trgovinom kulturnim dobrima. Nadalje, Komisija će ispitati i druge mjere potrebne za rješavanje tog problema, među ostalim poboljšanjem sljedivosti kulturnih dobara na unutarnjem tržištu na internetu i izvan njega te suradnjom s trećim zemljama u kojima se pljačkaju kulturna dobra. U tu će svrhu Komisija 2022. predložiti Akcijski plan za borbu protiv nezakonite trgovine kulturnim dobrima.

Unatoč tim nastojanjima, inspekcijskim tijelima, tijelima za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnim tijelima često nedostaju kapaciteti i resursi za učinkovito otkrivanje, istragu i kazneni progon kaznenih djela protiv okoliša. To je posebno slučaj u državama članicama u kojima ne postoje specijalizirana policijska i pravosudna tijela niti je uspostavljen strateški pristup za borbu protiv kaznenih djela protiv okoliša. Potrebno je jačati kapacitete za provođenje zakona na nacionalnoj razini i razini EU-a. Izrečene sankcije nisu dovoljno odvraćajuće, a koordinacija i razmjena informacija unutar država članica i među njima, posebno između administrativnih tijela i tijela za izvršavanje zakonodavstva, nije dovoljna. Komisija preispituje Uredbu EU-a o pošiljkama otpada i Akcijski plan za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom. Direktiva o kaznenim djelima protiv okoliša revidirat će se kako bi se pojasnio opseg kaznenih djela protiv okoliša, pružila veća preciznost u sankcioniranju, olakšala primjena učinkovitih istražnih alata i promicala prekogranična suradnja i dijeljenje informacija. Osim toga, poboljšat će se suradnja putem europskih mreža za provedbu propisa u području okoliša. Naposljetku, Komisija će zbog ključne važnosti međunarodne dimenzije nezakonite trgovine divljom faunom i florom promicati donošenje dodatnog protokola u okviru UNTOC-a.

U tu je svrhu Komisija u studenome 2020. donijela Akcijski plan za intelektualno vlasništvo te će 2022. uspostaviti paket instrumenata EU-a za borbu protiv krivotvorenja, u kojemu će se utvrditi načela za zajedničko djelovanje, suradnju i razmjenu podataka među tijelima za izvršavanje zakonodavstva, nositeljima prava i posrednicima. S obzirom na to da se medicinski proizvodi uglavnom krivotvore u trećim zemljama, važno je ojačati globalno upravljanje, posebno pristupanjem država članica EU-a Konvenciji Vijeća Europe o krivotvorenju medicinskih proizvoda i njezinom ratifikacijom (Konvencija Medicrime), koju je potpisalo četrnaest država članica, od kojih ih ju je samo šest ratificiralo.

Kako bi se pojačala nastojanja na razini EU-a, Komisija će ocijeniti postojeća antikorupcijska pravila EU-a, koja su donesena prije dvadeset godina, kako bi procijenila jesu li u skladu s razvojem kriminalnih praksi i kako bi njima obuhvatila sva relevantna kaznena djela povezana s korupcijom.

Zbog različitih oblika korupcije povezanih s organiziranim kriminalom u transnacionalnom kontekstu opravdana je i potreba za boljom razmjenom stručnog znanja, najboljih primjera iz prakse, podataka i informacija među državama članicama i s civilnim društvom. Kako bi razmjena podataka bila učinkovita potpora u kaznenim istragama, ključno je imati pregled i razumijevanje rizika i prijetnji uzrokovanih korupcijom prije nego što se ostvare u kaznenim djelima povezanima s korupcijom.

Pandemija bolesti COVID-19 još je jedan ozbiljan rizik od korupcije jer je opsežna mobilizacija resursa kao odgovor na javnozdravstvenu i gospodarsku krizu neizravno stvorila nove prilike za korupciju. Potrebno je ojačati kapacitete nacionalnih tijela za rješavanje vrlo složenih slučajeva korupcije povezanih s organiziranim kriminalom, posebno uspostavom specijaliziranih struktura za borbu protiv korupcije. Važno je da države članice dodatno iskoriste dostupna sredstva i instrumente za tehničku potporu koje osigurava Komisija kako bi ojačale svoj strukturni i strateški pristup, regulatorne i operativne alate te kapacitete za borbu protiv korupcije. Nadalje, s obzirom na ključnu ulogu medija u otkrivanju slučajeva korupcije ključno je osigurati zaštitu istraživačkih novinara u cijeloj Uniji, uključujući od zlouporabe sudskih postupaka. Kako je najavljeno u Akcijskom planu za europsku demokraciju, Komisija će 2021. izdati Preporuku o sigurnosti novinara i predložiti inicijativu za sprečavanje zlouporabe sudskih postupaka protiv novinara i branitelja prava.

EU je potpisnik Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije od 2008. i podvrgnut će se preispitivanju provedbe predviđenom Konvencijom. EU i države članice rade u okviru Skupine država protiv korupcije (GRECO) Vijeća Europe i skupine G20 kako bi se ostvario daljnji napredak u sprečavanju i borbi protiv korupcije. Posebno zasjedanje Opće skupštine Ujedinjenih naroda planirano za lipanj 2021. bit će značajna prilika za napredak u borbi protiv korupcije na globalnoj razini.

Države članice obvezne su kriminalizirati i kazneno goniti djela korupcije koja su počinili građani i poduzeća iz EU-a u partnerskim zemljama u skladu s obvezama iz Konvencije OECD-a o sprječavanju potkupljivanja stranih javnih dužnosnika koji sudjeluju u međunarodnim poslovnim transakcijama. Dosljedan kazneni progon i donošenje presuda o korupcijskim djelima počinjenima u inozemstvu imat će važnu ulogu u borbi protiv korupcije na globalnoj razini.

3.3. Rješavanje problema infiltracije u gospodarstvo i društvo

Kriminalne skupine ulažu dio svojih znatnih zarada u zakonita poduzeća u različitim sektorima, kao što su nekretnine i građevinarstvo, prijevoz ili ugostiteljstvo. Kontroliranjem poduzeća u tim sektorima kriminalne organizacije mogu oprati nezakonitu imovinu i maksimalno povećati svoju zaradu. Infiltracija organiziranog kriminala ugrožava legalno gospodarstvo i narušava tržišna pravila. Zbog gospodarske situacije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 postoji povećani rizik da organizirani kriminal preuzme oslabljena poduzeća i infiltrira se u sve poslovne sektore. Već postoje dokazi o pokušajima počinjenja kaznenog djela prijevare povezane s različitim financijskim mehanizmima uspostavljenima za podršku gospodarskom oporavku. Kako bi se uklonila ta prijetnja i utvrdile ključne točke za intervenciju i informiranje, države članice i Europol trebaju izraditi obavještajnu sliku o razmjerima i stupnju nezakonitih ulaganja, metodama infiltracije i ugroženim sektorima.

Pouke bi se mogle izvući iz razmjene najboljih primjera iz prakse koji se promiču u okviru Europske mreže za administrativni pristup, odnosno metode u kojoj se lokalne vlasti u suradnji s tijelima za izvršavanje zakonodavstva i civilnim društvom koriste administrativnim alatima kao što su postupci za dobivanje dozvola, natječaji i subvencije za sprečavanje infiltracije organiziranog kriminala u poduzeća i administrativnu infrastrukturu. Lokalna tijela trebala bi biti ovlaštena uspostaviti prepreke koje će zaštititi gospodarstvo od organiziranog kriminala, uz potpuno poštovanje temeljnih prava.

Lokalna dimenzija ključna je i za to da se kriminalnim skupinama suzi prostor za regrutiranje članova. Pojedince koji su odrasli okruženi organiziranim kriminalom i u socio-ekonomski ugroženim područjima najlakše je pridobiti za nezakonite aktivnosti. Od sitnog kriminala ili manjih uloga u organizaciji postat će članovi i vođe budućih kriminalnih organizacija. Ciljane mjere u četvrtima i zajednicama pokazale su se uspješnima jer nude alternative kojima se mlade sprečava da se pridruže životu nasilja i kriminala. Nadalje, aktivnosti sprečavanja kriminala, kao što su policijski nadzor u zajednici ili informativne kampanje u područjima koja su posebno pogođena kriminalom, ključne su za povećanje otpornosti društva na aktivnosti skupina organiziranog kriminala. Komisija će poboljšati razmjenu znanja i najboljih primjera iz prakse u području prevencije kriminala u okviru Europske mreže za sprečavanje kriminala.

Ključne mjere: Komisija se obvezuje: ·predložiti reviziju Direktive o oduzimanju imovinske koristi i Odluke Vijeća o uredima za oduzimanje imovinske koristi (2022.); ·ocijeniti postojeća antikorupcijska pravila EU-a (2022.); ·promicati suradnju i razmjenu informacija o vezi korupcije i organiziranog kriminala, među ostalim preko Europola. Države članice potiče se da: ·sustavno provode financijske istrage u svim istragama organiziranog kriminala i sustavno provode istrage radi povrata imovine, čim financijsko okruženje pokaže prisutnost imovine stečene kaznenim djelom; ·brzo prenesu Direktivu o olakšavanju pristupa financijskim informacijama prije roka u kolovozu 2021.; ·razmjenjuju strateške informacije sa sektorima u kojima postoji rizik infiltracije skupina organiziranog kriminala (javno-privatna partnerstva); ·poboljšaju specijalizaciju tijela za izvršavanje zakonodavstva te jačaju tijela nadležna za istrage, kazneni progon i sudske postupke u predmetima korupcije na visokoj razini. Države članice i Europol potiče se da: ·poboljšaju obavještajnu sliku prijetnje od infiltracije u legalno gospodarstvo procjenom rizika i metoda kojima se koriste skupine organiziranog kriminala.

4.Priprema tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela za digitalno doba

4.1. Pristup digitalnim tragovima i dokazima

Potraga za tragovima i dokazima, uključujući zakonit pristup podacima o komunikaciji, temelj je istraga tijela za izvršavanje zakonodavstva i kaznenog progona u okviru kojih se kriminalce privodi pravdi. S obzirom na to da se sada više nego prije naši životi i aktivnosti odvijaju na internetu, digitalni su i tragovi kaznenih djela. Organizirani kriminal planira se, izvršava i skriva na internetu, uključuje stavljanje na tržište nezakonitih tvari i proizvoda te pronalazak inventivnih načina pranja novca, neopterećenih fizičkim granicama. Razmjer problema povećava se zbog tehnologija koje se brzo razvijaju. Budući da neki tragovi i dokazi više nisu fizički nego digitalni, javlja se niz izazova, koji uključuju brzinu kojom se podaci mogu prenositi među jurisdikcijama ili mogućnost njihova skrivanja šifriranjem. Uz to, neki instrumenti i mjere za prikupljanje fizičkih dokaza još nisu u cijelosti prilagođeni digitalnom svijetu. To može ometati ili usporiti kaznene istrage i kazneni progon jer podaci nisu pravodobno dostupni ili pristupačni.

Za istrage organiziranog kriminala obično je potreban pristup elektroničkim komunikacijskim podacima kako bi se utvrdila veza kaznenog djela, počinitelja i njegovih žrtava te kako bi se ušlo u trag kriminalnim mrežama. Uzimajući u obzir opseg i strukturu mreža organiziranog kriminala, tijelima za izvršavanje zakonodavstva teško je pratiti njihovu komunikaciju ako nemaju naknadni pristup metapodacima o komunikaciji. Zbog nedostatka takvih podataka posebno je teško utvrditi ključne aktere koji vode aktivnosti iz sjene. Stoga se često identificiraju i uhićuju samo osobe s najnižih razina tih mreža, one koje su bile na mjestu zločina, a ne glavni akteri. Usto, skupine organiziranog kriminala koriste se suvremenom tehnologijom za organizaciju sljedeće predaje droge, informiranje o obećavajućim ciljevima za sljedeću provalu, dogovor o lokaciji sastanka prije oružane pljačke ili, u slučaju skupina koje se bave kiberkriminaliteta, izvršenje napadâ zlonamjernim softverom na internetsko bankarstvo.

Za pristup digitalnim dokazima i istražnim tragovima države članice uspostavile su okvire za zadržavanje podataka. S obzirom na načelo povjerljivosti elektroničkih komunikacija pružatelji komunikacijskih usluga nekad mogu izbrisati metapodatke prije nego što tijela za izvršavanje zakonodavstva zatraže pristup tim podacima. Osim ako su pružatelji usluga u skladu sa zakonodavnim okvirom za zadržavanje podataka dužni pohraniti metapodatke o komunikaciji jedan razuman vremenski period, u tim slučajevima može doći do gubitka važnih dokaza. To znači da se kaznena djela možda se neće moći potpuno istražiti ili se žrtve neće moći identificirati. Metapodaci o komunikaciji posebno su važni, na primjer, u istrazi i kaznenom progonu kiberkriminaliteta i često su glavno sredstvo za otkrivanje zločina te služe kao ključni dokazi. Oni mogu biti i važno sredstvo za potvrđivanje (ili pobijanje) drugih vrsta dokaza koji se odnose na činjenice predmeta. Nadalje, važnost zadržavanja podataka još je veća zbog složenosti organiziranog kriminala, kao što su trgovina nedopuštenim drogama, trgovina ljudima ili pranje novca, i vremena potrebnog za istragu takvih kaznenih djela, u kojima novi osumnjičenici postaju vidljivi tek u tijeku istrage.

Istodobno, mjere koje se odnose na zadržavanje podataka otvaraju važna pitanja koja se odnose na njihovo zadiranje u temeljna prava, uključujući pravo na privatnost i zaštitu osobnih podataka. U svojim nedavnim presudama o zadržavanju podataka Sud Europske unije potvrdio je svoju prethodnu sudsku praksu da su elektronički komunikacijski podaci povjerljivi i da se podaci o prometu i lokaciji u načelu ne mogu općenito i neselektivno zadržavati. Kad je riječ o zadiranju u temeljna prava, opseg mjera zadržavanja podataka može biti opravdan samo ako su one nužne i razmjerne cilju koji se želi postići. Sud je utvrdio ograničene iznimke od tog pravila koje se odnose na nacionalnu sigurnost, javnu obranu i sigurnost ili sprečavanje, istraživanje i otkrivanje kriminala te kazneni progon. Komisija će analizirati i opisati moguće pristupe i rješenja u skladu s presudama Suda, koji odgovaraju potrebama tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela tako da su operativno korisni, tehnički mogući i pravno utemeljeni te da se njima u potpunosti poštuju temeljna prava. Savjetovanje s državama članicama održat će se do kraja lipnja 2021. kako bi se utvrdili daljnji koraci.

Za učinkovit odgovor tijela za izvršavanje zakonodavstva potreban je i pravodoban pristup digitalnim dokazima kad ih drže pružatelji u drugoj jurisdikciji. Komisija je 2018. predložila paket instrumenata o pristupu e-dokazima kako bi se olakšao prekogranični pristup elektroničkim dokazima na temelju europskog naloga za dostavljanje i europskog naloga za čuvanje. Europski parlament i Vijeće uz potporu Komisije trenutačno sudjeluju u međuinstitucionalnim raspravama kako bi se došlo do potrebnog zajedničkog stajališta koje će dovesti do brzog donošenja tih prijedloga. Nadalje, u okviru nastojanja da se ubrza digitalizacija tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela sve države članice trebale bi sudjelovati u digitalnom sustavu razmjene e-dokaza (eEDES). Istodobno je potrebno ostvariti brz napredak u multilateralnim i bilateralnim međunarodnim pregovorima kako bi se olakšala suradnja s međunarodnim partnerima i uspostavila kompatibilna pravila na međunarodnoj razini za prekogranični pristup e-dokazima.