Prijedlog je u skladu i s politikama Unije koje su usmjerene na uspostavljanje unije tržišta kapitala (CMU). On predstavlja odgovor na završno izvješće Foruma na visokoj razini, u kojemu se ističe neiskorišteni potencijal kriptoimovine i poziva Komisiju da poveća pravnu sigurnost i utvrdi jasna pravila o upotrebi kriptoimovine.

Uzimajući u obzir navedene pojave u okviru šire digitalne agende Komisije, predsjednica Ursula von der Leyen naglasila je potrebu za „zajedničkim pristupom kriptovalutama s državama članicama kako bismo što bolje iskoristili njihove mogućnosti i otklonili nove rizike koje one donose”. Uvažavajući rizike koje one mogu donijeti, Komisija i Vijeće zajednički su u prosincu 2019. izjavili da se „obvezuju na uspostavljanje okvira koji će iskoristiti potencijalne mogućnosti kriptoimovine”. U tijeku je izrada izvješća Europskog parlamenta o digitalnim financijskim uslugama s posebnim naglaskom na kriptoimovinu.

Kriptoimovina je jedna od najvažnijih primjena tehnologije lanca blokova u financijama. Komisija od objave svojeg Akcijskog plana za financijske tehnologije u ožujku 2018. ispituje mogućnosti i izazove koje proizlaze iz kriptoimovine. U svojem Akcijskom planu za financijske tehnologije iz 2018., Komisija je dala ovlasti Europskom nadzornom tijelu za bankarstvo (EBA) i Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) za izradu procjene primjenjivosti i prikladnosti postojećeg regulatornog okvira za financijske usluge na kriptoimovinu. U savjetu koji je objavljen u siječnju 2019. navodi se da bi dio kriptoimovine mogao biti obuhvaćen područjem primjene zakonodavstva Unije, ali njegova učinkovita primjena na ovu imovinu ne bi uvijek bila jednostavna. Štoviše, u savjetu se primjećuje da bi postojeće zakonodavstvo Unije moglo ograničiti upotrebu DLT-a. EBA i ESMA usto su naglasile da, osim zakonodavstva Unije koje se odnosi na borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, većina kriptoimovine nije obuhvaćena područjem primjene propisa Unije koji se odnosi na financijske usluge i stoga ne podliježe, među ostalim, odredbama o zaštiti potrošača i ulagatelja i integritetu tržišta, iako uzrokuje te rizike. Osim toga, veći broj država članica nedavno je donijelo zakone koji se odnose na pitanja povezana s kriptoimovinom, što dovodi do fragmentacije tržišta.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

Pristup pilot-režima u ovoj se fazi smatra u najvećoj mjeri proporcionalnim ciljevima jer trenutačno nema dovoljno dokaza za znatnije i opsežnije trajne promjene postojećeg okvira financijskih usluga kako bi se omogućila upotreba DLT-a. To je detaljno opisano i u priloženoj procjeni učinka, na primjer u poglavljima 6. i 7.

Na temelju načela proporcionalnosti sadržaj i oblik djelovanja EU-a ne bi trebao prijeći ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovorâ. Predložena pravila neće nadilaziti ono što je nužno za ostvarenje ciljeva prijedloga. Prijedlog će obuhvaćati samo one aspekte koje države članice ne mogu same ostvariti i slučajeve u kojima su administrativno opterećenje i troškovi razmjerni posebnim i općim ciljevima koji se nastoje ostvariti.

Naposljetku, dugoročni cilj stjecanja iskustva u primjeni i ograničenja postojećih propisa o financijskim uslugama za tržišne infrastrukture DLT zahtijevaju da se to učini na razini EU-a. Stoga će ESMA ocjenjivati rezultate svake godine te će zajedno s Komisijom, najkasnije nakon pet godina, izraditi ocjenu pilot-režima i podnijeti izvješće Vijeću i Parlamentu .

Uz to, djelovanjem na razini EU-a, kakvo se predlaže u predloženoj uredbi, osigurala bi se dosljednost i ravnopravni uvjeti na način da se ESMA-i dodjele ovlasti za nadzor i koordinaciju eksperimentiranja, dok nadležna tijela država članica podnose ocijenjene zahtjeve sudionika na tržištu.

Uvođenjem zajedničkog pilot-režima EU-a za eksperimentiranje s tržišnim infrastrukturama DLT poduzeća u EU-u mogla bi iskoristiti puni potencijal postojećeg okvira, što bi omogućilo nadzornim tijelima i zakonodavcima da prepoznaju prepreke u propisima, dok bi regulatorna tijela i sama poduzeća stekla dragocjena znanja o primjeni DLT-a. To bi moglo olakšati pouzdanije i sigurnije sekundarno tržište za kriptoimovinu koja se smatra financijskim instrumentima. To bi omogućilo i da poduzeća iz EU-a koja pružaju financijske usluge zadrže globalnu konkurentnost jer druge zemlje već provode mjere koje omogućavaju eksperimentiranje s DLT-om u financijskim uslugama. Naposljetku, primjenom pilot-režima dobili bi se primjeri iz stvarnog života i steklo potrebno iskustvo i dokazi koji bi mogli poslužiti kao osnova za trajni regulatorni režim EU-a.

Danas se DLT u financijskim uslugama koristi u ograničenoj mjeri, i to u okviru tržišnih infrastruktura (mjesta trgovanja ili središnji depozitoriji vrijednosnih papira). Regulatorne prepreke i pravna sigurnost najčešće se navode kao glavni razlozi ograničenog uvođenja ove potencijalno transformativne tehnologije u tržišne infrastrukture. Europska unija slijedi načelo tehnološke neutralnosti, ali pravila se i dalje stvaraju na temelju tržišne stvarnosti, a postojećim propisima o financijskim uslugama nisu predviđeni DLT i kriptoimovina. To znači da u postojećem zakonodavstvu postoje odredbe koje ponekad ograničavaju, pa čak i sprečavaju upotrebu DLT-a. Nepostojanje sekundarnog tržišta temeljenog na DLT-u ograničava povećanje učinkovitosti i održivi razvoj primarnog tržišta financijskih instrumenata u obliku kriptoimovine.

Procjenjuje se da se troškovi nadzora svake države članice (uključujući osoblje, osposobljavanje, informatičku infrastrukturu) mogu kretati u rasponu od 150 000 EUR do 250 000 EUR godišnje po tržišnoj infrastrukturi DLT. Međutim, ti bi se troškovi djelomično kompenzirali naknadama za nadzor koje bi nadležna nacionalna tijela naplaćivala tržišnim infrastrukturama DLT.

Predstavnici država članica izrazili su opću potporu za odabrani pristup uspostave pilot-režima kako bi se omogućilo eksperimentiranje s primjenom DLT-a u financijskim uslugama. Naglasili su da ne bi smio biti previše restriktivan, ali i da ne smije dovesti do fragmentacije tržišta ili ugroziti važne postojeće regulatorne zahtjeve.

Mnogi ispitanici vjeruju da bi primjena DLT-a u financijskim uslugama općenito mogla dovesti do povećanja učinkovitosti i da bi mogla utjecati na sadašnje infrastrukture financijskog tržišta. Osim toga, ispitanici su se složili da bi se u slučajevima u kojima je kriptoimovina financijski instrument trebala primjenjivati postojeća pravila kojima se uređuju financijski instrumenti. Naposljetku, mnogi su smatrali da primjena postojećih pravila na kriptoimovinu i poslovne modele temeljene na DLT-u može otvoriti složena pravna i nadzorna pitanja.

Troškovi ESMA-e koji se odnose na preispitivanje i koordinaciju procjenjuju se na iznos od 150 000 EUR do 300 000 EUR – to bi bio ukupan iznos, a ne iznos po tržišnoj infrastrukturi DLT jer ESMA ne bi provodila neposredan nadzor. Ti će se troškovi platiti iz operativnog proračuna ESMA-e koji će se povećati. Osim toga, od ESMA-e se očekuje da vodi registar aktivnih tržišnih infrastruktura DLT, a smatra se da su troškovi povezani s time obuhvaćeni troškovima koji se odnose na vođenje registra kako je to navedeno u Prijedlogu uredbe o tržištima kriptoimovine.

Svi učinci ovog prijedloga na proračun detaljno su navedeni u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen Prijedlogu uredbe o tržištima kriptoimovine.

5.DRUGI ELEMENTI

•Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

Cilj je ovog prijedloga pružiti pravnu sigurnost i fleksibilnost sudionicima na tržištu koji žele upravljati tržišnom infrastrukturom DLT uspostavom jedinstvenih zahtjeva za njihov rad. Odobrenja dodijeljena u skladu s ovom Uredbom omogućit će sudionicima na tržištu da upravljaju tržišnom infrastrukturom DLT i da pružaju svoje usluge u svim državama članicama.

U članku 1. određeni su predmet i područje primjene. Konkretno, ovom se Uredbom određuju uvjeti za rad tržišnih infrastruktura DLT, odobrenja za njihovu upotrebu te nadzor i suradnju nadležnih tijela i ESMA-e. Uredba se primjenjuje na sudionike na tržištu (investicijska društva, tržišne operatere ili središnje depozitorije vrijednosnih papira, CSD-e) koji su dobili odobrenje u skladu s člankom 7. ili člankom 8. U članku 2. utvrđuju se pojmovi i definicije, među ostalim: „tržišna infrastruktura DLT”, „multilateralna trgovinska platforma DLT” ili „MTP DLT”, „sustav za namiru vrijednosnih papira DLT” i „prenosivi vrijednosni papiri DLT”. U članku 3. opisuju se ograničenja u odnosu na prenosive vrijednosne papire DLT koji se mogu uvrstiti za trgovanje tržišnim infrastrukturama DLT ili koje tržišne infrastrukture DLT mogu evidentirati. Kod dionica tržišna kapitalizacija ili okvirna tržišna kapitalizacija izdavatelja prenosivih vrijednosnih papira DLT trebala bi biti niža od 200 milijuna EUR; kod javnih obveznica koje nisu državne obveznice, pokrivene obveznice i korporativne obveznice ograničenje je 500 milijuna EUR. Tržišne infrastrukture DLT ne bi smjele uvrštavati za trgovanje državne obveznice niti ih evidentirati. Osim toga, ukupna tržišna vrijednost prenosivih vrijednosnih papira DLT koje evidentira CSD koji upravlja sustavom za namiru vrijednosnih papira DLT ili MTP DLT kada ima odobrenje za evidentiranje takvih prenosivih vrijednosnih papira DLT ne smije premašiti iznos od 2,5 milijardi EUR.

U članku 4. određuju se zahtjevi za MTP DLT, koji su jednaki kao i za MTP u skladu s Direktivom 2014/65/EU, te se određuju izuzeća koja su moguća u skladu s ovom Uredbom. U članku 5. određuju se zahtjevi za CSD-e koji upravljaju sustavom za namiru vrijednosnih papira, a koji su jednaki kao i za CSD-e u skladu s Uredbom (EU) br. 909/2014, te se određuju izuzeća koja su moguća u skladu s ovom Uredbom. U člancima 4. i 5. naveden je ograničen popis izuzeća koja mogu zatražiti tržišne infrastrukture DLT i uvjeti za takva izuzeća.

U članku 6. određuju se dodatni zahtjevi koji su primjenjivi na tržišne infrastrukture DLT radi uklanjanja novih oblika rizika koji nastaju upotrebom DLT-a. Tržišne infrastrukture DLT dužne su pružiti svim članovima, sudionicima, klijentima i ulagateljima jasne i nedvosmislene informacije o načinu na koji obavljaju svoje funkcije usluge i aktivnosti te u čemu se razlikuju od tradicionalnih MTP-a ili CSD-a. Tržišne infrastrukture DLT isto tako moraju osigurati prikladnost svih IT i kibermehanizama povezanih s upotrebom DLT-a. U slučajevima kad poslovni model tržišne infrastrukture DLT uključuje čuvanje sredstava klijenata ili prenosivih vrijednosnih papira DLT ili načine za pristup njima, tada on mora imati odgovarajuće mehanizme za čuvanje takve imovine.

U člancima 7. i 8. utvrđen je postupak za dobivanje posebnog odobrenja za upravljanje MTP-om DLT odnosno sustavom za namiru vrijednosnih papira DLT te informacije koje se moraju dostaviti nadležnom tijelu.

U članku 9. definira se suradnja između tržišne infrastrukture DLT, nadležnih tijela i ESMA-e. Tržišne infrastrukture DLT moraju obavijestiti nadležna tijela i ESMA-u primjerice o sljedećem: predloženim bitnim promjenama u njihovu poslovnom planu, uključujući ključno osoblje, postojanju dokaza o hakiranju, prijevarama ili drugim teškim zlouporabama, bitnim promjenama informacija sadržanih u prvotnom zahtjevu, tehničkim ili operativnim poteškoćama u izvođenju aktivnosti ili pružanju usluga obuhvaćenih odobrenjem i o svim eventualnim rizicima koji se odnose na zaštitu ulagatelja, integritet tržišta ili financijsku stabilnost, a nisu bili predviđeni u vrijeme davanja odobrenja. Kad primi takvu obavijest, nadležno tijelo može zatražiti od tržišne infrastrukture DLT da podnese zahtjev za novo odobrenje, izuzeće ili da poduzme korektivnu mjeru koju smatra prikladnom. Tržišna infrastruktura DLT dužna je dati sve zatražene informacije nadležnom tijelu koje je izdalo odobrenje i ESMA-i. Nakon savjetovanja s ESMA-om, nadležno tijelo može preporučiti korektivne mjere tržišnoj infrastrukturi DLT kako bi se osigurala zaštita ulagatelja, integritet tržišta ili financijska stabilnost. Tržišna infrastruktura DLT treba dati detaljne informacije o tome na koji je način izvršila te mjere. Osim toga, tržišna infrastruktura DLT dužna je izraditi i podnijeti izvješće nadležnom tijelu i ESMA-i u kojem se navode sve prethodne informacije, uključujući i moguće poteškoće u primjeni propisa EU-a o financijskim uslugama. ESMA je dužna redovito obavješćivati sva nadležna tijela o prethodno navedenim izvješćima tržišnih infrastruktura DLT i o izuzećima odobrenima u skladu s člancima 7. i 8., pratiti primjenu tih izuzeća te podnijeti godišnje izvješće Komisiji o njihovoj primjeni u praksi.

U članku 10. navodi se da će ESMA najkasnije po proteku pet godina izraditi detaljno izvješće o pilot-režimu i dostaviti ga Komisiji. Na temelju procjene ESMA-e, Komisija će izraditi izvješće s analizom troškova i koristi o tome treba li zadržati pilot-režim u postojećem obliku ili ga izmijeniti, bilo na način da se proširi na nove kategorije financijskih instrumenata ili da se razmotre ciljane izmjene zakonodavstva Unije kako bi se omogućila široka upotreba DLT-a, ili ukinuti.

U članku 11. navodi se da se Uredba počinje primjenjivati 12 mjeseci nakon stupanja na snagu.

2020/0267 (COD)

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o pilot-režimu za tržišne infrastrukture temeljene na tehnologiji decentraliziranog vođenja evidencije transakcija

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,