HR Službeni list Europske unije C 467/8

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o promicanju novih pristupa u radu s mladima radi otkrivanja i razvoja potencijala mladih

(2016/C 467/03)

VIJEĆE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA,

PODSJEĆAJUĆI NA:

1. Političku pozadinu ovog pitanja iz Priloga ovim zaključcima.

PRIZNAJU DA:

2. Mlade žene i muškarci posjeduju unutarnji potencijal i talent koji mogu biti korisni njima, ali i cijelom društvu. Potencijal mladih žena i muškaraca može se promatrati putem kompetencija (znanje, vještine, stavovi), koje se temelje na njihovoj kreativnosti i raznolikosti.

3. Mladi teže razvoju svog potencijala, talenata i kreativnosti u vezi s aktivnim građanstvom, osobnim razvojem i zapošljivošću. Dok razvoj talenata znači preoblikovanje izvanrednih sposobnosti u izvrsnost, razvoj potencijala znači razvoj prikrivenih kvaliteta ili sposobnosti koje mogu dovesti do uspjeha ili korisnosti u budućnosti, uzimajući u obzir pojedinačne situacije mladih žena ili muškaraca.

4. Kako bi otkrili i razvili potencijal i talente svih mladih, EU i njegove države članice trebaju podupirati i promicati provedbu učinkovitih međusektorskih politika kojima se potiče i podržava mlade te im se pomaže da ostvare svoj puni potencijal. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti onima u teškoj životnoj situaciji.

5. Rad s mladima služi za dopiranje do mladih, uključujući one koji su marginalizirani ili im prijeti marginalizacija. Međutim, budući da se stil života i ponašanje mladih mijenjaju u kontekstu novih društvenih i tehnoloških promjena, ključno je i dalje razvijati nove metode i pristupe u radu s mladima. Radi boljeg razumijevanja mladih i povezivanja s njima trebalo bi povećati prisutnost rada s mladima u digitalnom svijetu.

ISTIČU DA:

6. Rad s mladima provodi se u raznim oblicima i okružjima, prilagođava se različitim potrebama, snovima, težnjama i životnim uvjetima mladih. Njegova mogućnost dopiranja do mladih i reagiranja na nove promjene donosi kvalitativnu promjenu u životu mladih i društvu.

7. Procesi učenja u radu s mladima pomažu mladima da holistički razviju svoje kompetencije, među ostalim znanje, vještine i stavove. Rad s mladima često služi kao potpora mladima u suočavanju s različitim životnim izazovima, bilo tijekom prijelaza iz obrazovanja na posao, razdoblja nezaposlenosti, različitih novih prijetnji koje uključuju radikalizaciju koja dovodi do nasilnog ekstremizma ili u traženju pozitivna identiteta i osjećaja pripadnosti.

8. Okruženje za rad s mladima trebalo bi biti poticajno, prilagodljivo, privlačno i usklađeno s novim trendovima u životu mladih te ih tako podupirati u otkrivanju i razvoju njihova potencijala, koji u okviru formalnog obrazovanja ili u drugim sektorima često može ostati skriven i nejasan. To bi okruženje trebalo biti mjesto eksperimentiranja i isprobavanja novina, u kojem su neuspjesi dopušteni i smatraju se dijelom procesa učenja i društvene integracije.

9. Pokazalo se da su aktivnosti razvijene u radu s mladima učinkovite u pozitivnom razvoju osobnosti mladih i potrebno ih je dodatno podupirati i jačati. Poticanje inovacija u radu s mladima trebalo bi promatrati kao dio odgovora na stalne promjene, čiji je cilj privlačenje interesa svih mladih, uključujući one koji još aktivno ne sudjeluju u aktivnostima rada s mladima. Inovacije bi trebale biti dio trajnog razvoja kvalitete rada s mladima koji se prilagođava potrebama, interesima i iskustvima mladih kakvima ih sami doživljavaju (1).

10. Kako bi se privuklo mlade i osiguralo veći učinak na njihov život, u daljnjem razvoju obrazovanja i osposobljavanja osoba koje rade s mladima trebalo bi razmotriti i uzeti u obzir nova okružja u kojima mladi provode vrijeme, kao što su moderna gradska infrastruktura i virtualni prostor, te nove pristupe koji se temelje na inovativnim internetskim i neinternetskim alatima (poput igrifikacije (2), aktivnosti temeljenih na GPS-u (3), značaka za uspjeh u učenju (4) ili promišljanja dizajnerskom metodologijom (design thinking) (5)).

11. Sami mladi trebali bi igrati ključnu ulogu u oblikovanju, razvoju i provedbi postupka uvođenja inovacija u rad s mladima kako bi te inovacije bile uspješne.

12. Sposobnosti osoba koje rade s mladima (bili oni volonteri ili zaposleni) mogu se poboljšati obrazovanjem, osposobljavanjem i mogućnostima umrežavanja, savjetovanjem te financijskom potporom radi pronalaska i primjene novih i inovativnih pristupa u radu s mladima s ciljem dopiranja do većeg broja mladih, posebno onih do kojih je teško doprijeti, i postizanja većeg učinka na njihov život.

13. Za stvaranje politike za mlade koja se temelji na činjenicama potrebna su redovita ažuriranja na temelju najnovijih i relevantnih podataka koji se prikupljaju na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Tim bi podacima trebalo obuhvaćati i informacije o stilu života i sadašnjim životnim trendovima (6) mladih.

14. Osim za razvoj sektora rada s mladima kao takvog, međusektorska suradnja ključna je i za razvoj novih pristupa u radu s mladima. U kontekstu provedbe novih pristupa u radu s mladima i praksi politike za mlade potrebno je olakšavati i promicati suradnju dionika koji predstavljaju različite sektore kako bi se zajamčilo učinkovito prepoznavanje prilika za suradnju (7) i doprinijelo kvaliteti prakse rada s mladima te boljem ostvarivanju potreba mladih.

UZIMAJUĆI U OBZIR NAČELO SUPSIDIJARNOSTI, POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA:

15. Promiču, podupiru i ocjenjuju iskorištavanje, oblikovanje, razvoj, testiranje i širenje novih alata i pristupa koji će se rabiti u radu s mladima putem međusektorske suradnje kako bi se na odgovarajući način odgovorilo na aktualne potrebe i buduće izazove, interese i očekivanja mladih i društva. Kako bi se zajamčila kvaliteta, mladi, istraživači u području mladih, osobe koje rade s mladima i organizacije mladih trebali bi biti pozvani na aktivno sudjelovanje u svim fazama tog procesa.

16. Unaprjeđuju sposobnosti osoba koje rade s mladima (volontera ili zaposlenih) za inovacije te razvoj potencijala i talenata mladih pružanjem prilika za obrazovanje i osposobljavanje posebno se usredotočivši na: a) primjenu i prilagodbu inovativnih pristupa u praksi rada s mladima; b) uključivanje informacija o najnovijim životnim trendovima mladih u obrazovanje za rad s mladima i praksu rada s mladima; c) primjenu međusektorske suradnje u oblikovanju novih i inovativnih alata i pristupa za praksu rada s mladima; d) metode, ponajprije za otkrivanje, a zatim i razvoj potencijala i talenata mladih izgradnjom njihova samopoštovanja i samopouzdanja; e) sudjelovanje mladih kao izvora vrijednih informacija i stručnosti, npr. u razvoju digitalnih kompetencija; f) dopiranje do mladih kojima prijeti marginalizacija primjenom inovativnih pristupa i usmjeravanjem na razvoj njihova potencijala i talenta.

17. Potiču, prema potrebi, održive potpore, uključujući financijsku potporu, organizacijama koje rade s mladima i za mlade, posebno u pogledu skupnih projekata te poštujući načela (8) rada s mladima radi izgradnje njihovih sposobnosti za inovacije.

18. Blisko surađuju s predstavnicima regionalnih i lokalnih vlasti, savjeta mladih i organizacija za rad s mladima, mladima i drugim dionicima u području mladih kako bi se poruke iz ovih zaključaka široko primijenile u praksi na regionalnoj i lokalnoj razini.

19. Prema potrebi promiču i podupiru prostore i mogućnosti u partnerstvu s lokalnim vlastima kako bi se mladima omogućilo da se sastaju i razvijaju zajedničke inicijative.

20. Razmotre stvaranje fleksibilnih prostora i mogućnosti za eksperimentiranje te pokušaje i pogreške, s pomoću kojih osobe koje rade s mladima i mladi mogu naučiti reagirati na uvjete i stilove života koji se brzo mijenjaju te naučiti kako se nositi sa složenošću.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA U OKVIRIMA SVOJIH POJEDINAČNIH PODRUČJA NADLEŽNOSTI I UZ UVAŽAVANJE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

21. Razmotre redovito prikupljanje i analizu informacija o životnim trendovima mladih i podupru prosljeđivanje nalaza relevantnim dionicima, među ostalim nacionalnim, regionalnim i lokalnim donositeljima politika, volonterima u radu s mladima, voditeljima mladih i osobama koje rade s mladima.

22. Traže inovativne pristupe primijenjene u praksi rada s mladima, uključujući druga relevantna područja poput obrazovanja i osposobljavanja, sporta i kulture, socijalnih usluga, informacijskih i komunikacijskih tehnologija itd., te stvore mogućnosti za prilagodbu inovativnih pristupa iz drugih područja politika području rada s mladima, kao i za razmjenu primjera dobre prakse.

23. Prema potrebi utvrde nove kompetencije koje trebaju osobe koje rade s mladima i razviju module za obrazovanje i osposobljavanje kojima se osobama koje rade s mladima olakšava stjecanje novih kompetencija, uključujući digitalne kompetencije.

24. Stvaranjem, praćenjem i ocjenjivanjem politika, strategija i inicijativa za mlade na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini utvrde nove pristupe u radu s mladima kojima se pomaže u otkrivanju i razvoju potencijala i talenta svih mladih.

POZIVAJU EUROPSKU KOMISIJU DA:

25. Provodi redovitu analizu i u Izvješće o mladima umetne dio u kojem se navode ažurirane i točne informacije o najnovijim stilovima života i životnim trendovima mladih.

26. Podržava razmjenu informacija o stilovima života i životnim trendovima mladih te primjera dobre prakse i inovativnih pristupa primijenjenih u radu s mladima na razini država članica EU-a, kao i izvan EU-a. Organizira sastanke stručnjaka, konferencije i druge aktivnosti uzajamnog učenja te razmotri uporabu platformi poput Europske konvencije o radu s mladima za promicanje inovativnih pristupa u radu s mladima.

27. Na najbolji mogući način iskoristi postojeće programe EU-a, poput programa Erasmus+, radi potpore provedbi inovativnih pristupa u praksi rada s mladima.

(1) Kvalitetan rad s mladima – zajednički okvir za budući razvoj rada s mladima. Izvješće Stručne skupine za sustave kvalitete rada s mladima u državama članicama EU-a, Europska komisija, 2015.

(2) Igrifikacija znači primjenu mehanizama igre na aktivnosti koje nisu igra kako bi se promijenilo ponašanje ljudi. Postoje primjeri aplikacija kojima se broje koraci koje osoba napravi svaki dan, koje pružaju nagrade i omogućuju usporedbu s drugima. Različiti elementi dinamike i mehanizama igre mogu se provesti i primijeniti i u radu s mladima. (Gamification 101: An Introduction to the Use of Game Dynamics to Influence Behaviour, Bunchball, 2010.).

(3) Aktivnosti temeljene na GPS-u služe se elektroničkim uređajima sa sustavom za pozicioniranje GPS (uglavnom pametni telefoni) za različite aktivnosti kojima se potiče na kretanje, orijentiranje u novom okruženju, obavljanje različitih zadataka ili proširivanje znanja o zanimljivim mjestima.

(4) Značke za uspjeh u učenju virtualne su značke u internetskom prostoru kojima se potvrđuju postignuća osoba koje uče. Neka poduzeća podupiru tu zamisao, među njima i Mozilla, koja je razvila internetsku platformu Open Badges. To se dobro uklapa u inicijative u vezi s priznavanjem neformalnog učenja u radu s mladima.

(5) Promišljanje dizajnerskom metodologijom (design thinking) suradnički je, optimističan i eksperimentalan pristup usmjeren na čovjeka. Može se dobro primijeniti na mlade jer oni tako postaju sastavni dio promjene, a istodobno oblikuju novo rješenje. Može se primijeniti za (pre)oblikovanje različitih programa, alata ili prostora za mlade. (Design Thinking for Educators Toolkit, 2012.).

(6) Informacije o stilu života i životnim trendovima mladih uključuju pojedinosti o mladima iz sociološkog, psihološkog i pedagoškog aspekta. U tim informacijama trebali bi se nalaziti odgovori na pitanja poput: Koji su interesi mladih? Čega se boje? Kako uče? Kako provode slobodno vrijeme? Kako komuniciraju na društvenim mrežama? Kako upravljaju svojim financijama?

(7) U tom bi kontekstu kao primjer mogla poslužiti kreativna radionica s ciljem stvaranja nove aplikacije za mobilne uređaje kojoj prisustvuju osobe koje rade s mladima, mladi i stručnjaci za IKT.

(8) Vidjeti bilješku 1.