HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 26.10.2022.  
COM(2022) 234 final/2  
PART 1/2  
 
CORRIGENDUM  
This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.  
Concerns the HR language version.  
The last line in Figure 47 was missing and has been corrected.  
The text shall read as follows:  
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, 
EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I 
SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Pregled stanja u podru čju pravosuđa u EU -u  
 
1 
  1. UVOD  
Učinkoviti pravosudni sustavi ključni su za primjenu i provedbu prava EU -a i očuvanje vladavine 
prava i drugih vrijednosti na kojima se  EU temelji i koje su zajedničke državama članicama. Kad 
primjenjuju pravo EU -a, nacionalni sudovi djeluju kao sudovi EU -a. Prvenstveno su nacionalni 
sudovi ti koji jamče učinkovitu provedbu prava i obveza utvrđenih zakonodavstvom EU -a 
(članak  19. Ugovora o Europskoj Uniji (UEU)).  
Osim toga, učinkoviti pravosudni sustavi izrazito su važni i za uzajamno povjerenje, poboljšanje 
ulagačke klime i održivost dugoročnog rasta. Zbog tih se razloga poboljšanje učinkovitosti, 
kvalitete i neovisnosti nacionalnih pravosudnih sustava i dalje nalazi među prioritetima europskog 
semestra – EU-ova godišnjeg ciklusa koordinacije gospodarske politike. U godišnjem pregledu 
održivog rasta za 2022.(1), u kojoj se utvrđuju prioriteti gospodarske politike i politike 
zapošljavanja EU -a, potvrđuje se povezanost učinkovitih pravosudnih sustava i poslovnog 
okruženja u državama članicama. Potpuno neovisni pravosudni sustavi koji dobro funkcioniraju 
mogu imati pozitivan učinak na ulaganja, važni su za zaštitu ulaganja te st oga pridonose 
produktivnosti i tržišnom natjecanju. Osim toga, važni su i za osiguravanje učinkovitog 
prekograničnog izvršavanja ugovora, upravnih odluka te za rješavanje sporova od ključne važnosti 
za funkcioniranje jedinstvenog tržišta (2). 
U tom se kont ekstu u Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u daje godišnji pregled 
pokazatelja usmjerenih na bitne parametre učinkovitih pravosudnih sustava:  
 učinkovitost,  
 kvalitetu,  
 neovisnost.  
U Pregledu stanja za 2022. dodatno se razvijaju pokazatelji za sva  tri aspekta, među ostalim o 
pristupačnosti pravosuđa za osobe s invaliditetom te o digitalizaciji pravosuđa, koja je imala važnu 
ulogu u održavanju funkcioniranja sudova tijekom pandemije bolesti COVID -19, kao i općenito u 
promicanju učinkovitih i pristup ačnih pravosudnih sustava (3). Ovim se izdanjem jača poslovna 
dimenzija svih triju aspekata uključivanjem novih podataka o administrativnoj učinkovitosti, 
pravnim zaštitnim mjerama u vezi s administrativnim odlukama i povjerenju u zaštitu ulaganja.  
Naposlj etku, u Pregledu stanja za 2022. prvi su put predstavljeni učinci pandemije bolesti COVID -
19 na učinkovitost pravosudnih sustava.  
 Europski mehanizam vladavine prava – 
Kako je najavljeno u političkim smjernicama predsjednice von der Leyen, Komisija je uspostavila 
sveobuhvatan europski mehanizam vladavine prava kako bi produbila praćenje stanja u državama 
članicama. Mehanizam vladavine prava djeluje kao preventivni alat, kojim se ostvaruje bolji 
                                                           
1  COM(2021) 740 final.  
2  Vidjeti Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i 
Odboru regija „Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu” COM(2020)  93 i prateći 
SWD(2020)  54.  
3  Vidjeti Komunikaciju Komisije Europs kom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i 
Odboru regija „Digitalizacija pravosuđa u Europskoj uniji:  Paket mogućih instrumenata” COM(2020)  710 i prateći 
SWD(2020)  540. 
 
2 
 dijalog i sveobuhvatna informiranost o pitanjima povezanima s vladavinom prava. U središtu 
novog mehanizma nalazi se godišnje izvješće o vladavini prava koje sadržava sintezu značajnih 
kretanja – pozitivnih i negativnih – u svim dr žavama članicama  i Uniji u cjelini. Izvješće o 
vladavini prava za 2021. objavljeno 20.  srpnja 2021. temeljilo se na raznim izvorima, uključujući 
Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u (4). Nadalje, kako je predsjednica von der Leyen 
najavila u svojem g ovoru o stanju Unije 2021., Izvješće o vladavini prava za 2022. sadržavat će 
preporuke državama članicama. Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. dodatno je 
razrađen tako da odražava potrebu za dodatnim usporednim informacijama, kako je utvrđe no 
tijekom pripreme Izvješća o vladavini prava za 2021., te radi daljnjeg podupiranja predstojećih 
izvješća o vladavini prava.  
 
Što je Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u?  
Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u godišnji je usporedni informativ ni alat. Svrha mu je pomagati 
EU-u i državama članicama u poboljšavanju učinkovitosti njihovih nacionalnih pravosudnih sustava 
osiguravanjem objektivnih, pouzdanih i usporedivih podataka o brojnim pokazateljima koji su važni za 
ocjenu i. učinkovitosti, ii.  kvalitete i iii. neovisnosti pravosudnih sustava u svim državama članicama. U 
njemu se ne prikazuje opća jedinstvena ljestvica, nego se daje pregled načina funkcioniranja svih 
pravosudnih sustava država članica na temelju pokazatelja koji su od zajedničko g interesa i značaja za sve 
države članice.  
U Pregledu stanja ne promiče se nijedna posebna vrsta pravosudnog sustava i prema svim se državama 
članicama postupa jednako.  
Učinkovitost, kvaliteta i neovisnost glavni su parametri učinkovitog pravosudnog sustava bez obzira na 
model nacionalnog pravosudnog sustava ili pravnu tradiciju na kojoj se temelji. Podatke o tim trima 
parametrima treba tumačiti zajedno jer su sva tri ele menta često međusobno povezana (inicijative usmjerene 
na poboljšanje jednog od njih mogu utjecati na ostale elemente).  
Pregled stanja u području pravosuđa uglavnom predstavlja pokazatelje koji se odnose na građanske, 
trgovačke i upravne predmete te, podlo žno dostupnosti podataka, određene kaznene predmete (tj. predmete 
povezane s pranjem novca na prvostupanjskim sudovima) kako bi se državama članicama pomoglo u 
njihovim nastojanjima da stvore okruženje koje je pogodnije za ulaganja, poduzeća i građane. Pre gled stanja 
usporedni je alat koji se razvija u dijalogu s državama članicama i Europskim parlamentom (5). Cilj mu je 
utvrditi osnovne parametre učinkovitog pravosudnog sustava i pružiti relevantne godišnje podatke.  
Koja se metodologija upotrebljava u Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u? 
U Pregledu stanja upotrebljava se niz različitih izvora informacija. Dosta kvantitativnih podataka dostavlja 
Europska komisija za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ) Vijeća Europe, s kojom je Komisija sklopila ugovor  
za provedbu posebne godišnje studije. Ti podaci obuhvaćaju razdoblje od 2012. do 2020., a države članice 
dostavile su ih u skladu s metodologijom CEPEJ -a. U studiji se nalaze i iscrpne primjedbe i obrasci s 
informacijama po državama u kojima se daje širi kontekst. Treba ih čitati zajedno s brojčanim podacima 
(6). 
U podacima o trajanju postupaka koje je prikupio CEPEJ prikazano je „vrijeme potrebno za donošenje 
odluke”, a riječ je o izračunanoj duljini trajanja sudskih postupaka (na temelju omjera predmeta u postupku 
                                                           
4  https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/upholding -rule-law/rule -law/rule -law-
mechanism/2021 -rule-law-report/2021 -rule-law-report -communication -and-country -chapters_hr  
5  Npr. Rezolucija Europskog parlamenta od 29.  svibnja  2018. o Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 
2017. (P8_TA(2018)0216).  
6  https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard _hr 
 
3 
 i riješenih predmeta). U podacima o učinkovitosti sudova i upravnih tijela u primjeni prava EU -a u 
određenim područjima prikazano je prosječno trajanje postupaka izvedeno iz stvarnog trajanja predmeta 
pred sudovima. Treba napomenuti da se trajan je sudskih postupaka može znatno razlikovati među 
zemljopisnim područjima unutar neke države članice, osobito u gradskim središtima, gdje zbog trgovačkih 
aktivnosti opterećenost brojem predmeta može biti veća.  
Ostali izvori podataka, koji obuhvaćaju razdob lje od 2012. do 2021.: skupina osoba za kontakt za 
nacionalne pravosudne sustave (7), Europska mreža sudbenih vijeća (ENCJ) (8), Mreža predsjednika 
vrhovnih sudova Europske unije (NPSJC) (9), Udruženje državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova 
Europske un ije (ACA -Europe) (10), Vijeće odvjetničkih komora Europe (CCBE) (11), Europska mreža za 
tržišno natjecanje (ECN) (12), Odbor za komunikacije (COCOM) (13), Europska promatračnica za povrede 
prava intelektualnog vlasništva (14), Mreža za suradnju u području zašti te potrošača (CPC) (15), Stručna 
skupina za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma (EGMLTF) (16), Eurostat (17) i Europska mreža 
za pravosudno osposobljavanje (EJTN)(18). 
Metodologija koja se primjenjuje u Pregledu stanja tijekom godina dodatno je p oboljšana i razrađena 
bliskom suradnjom sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave u državama članicama, 
osobito putem upitnika (koji se ažurira svake godine) i prikupljanja podataka o određenim aspektima 
funkcioniranja pravosudnih susta va. 
Dostupno je sve više podataka, posebno o pokazateljima učinkovitosti pravosudnih sustava. To je zato što 
su mnoge države članice uložile u svoje kapacitete za izradu boljih pravosudnih statistika. Preostale 
                                                           
7  Kako bi se pomoglo u izradi Pregleda stanja u području pravosuđa u EU -u i promicalo razmjene najbolje prakse u 
području učinkovitosti pravosudnih sustava, Komisija je od država članica zatražila da odrede dvije osobe za 
kontakt, jednu iz sudstva i d rugu iz ministarstva pravosuđa. Ta neformalna skupina redovito se sastaje.  
8  U ENCJ -u objedinjene su nacionalne institucije u državama članicama neovisne o izvršnoj i zakonodavnoj vlasti 
te odgovorne za podupiranje sudstva u neovisnom izvršavanju pravde: https://www.encj.eu/  
9  NPSJC osigurava forum putem kojeg europske institucije mogu tražiti mišljenja vrhovnih sudova te ih međusobno 
približiti poticanjem rasprave i razmjene ideja: http://network -presidents.eu/  
10  ACA -Europe sastoji se od Suda EU -a i državnih vijeća ili vrhovnih upravnih sudova svake države članice EU -a: 
http://www.juradmin.eu/index.php/en/  
11  CCBE zastup a europske odvjetničke komore i odvjetnička društva u njihovim zajedničkim interesima pred 
europskim i drugim međunarodnim institucijama. Redovito djeluje kao veza između svojih članova i europskih 
institucija, međunarodnih organizacija i drugih pravnih or ganizacija diljem svijeta: https://www.ccbe.eu/   
12  ECN je osnovan kao forum za rasprave i suradnju između europskih tijela za tržišno natjecanje u slučajevima u 
kojima se primjenjuju članci  101. i 102. Ugovora o funkci oniranju Europske unije. ECN predstavlja okvir za 
mehanizme bliske suradnje iz Uredbe Vijeća 1/2003. Komisija i nadležna tijela za tržišno natjecanje iz svih država 
članica EU -a međusobno surađuju kroz ECN: http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html  
13  COCOM se sastoji od predstavnika država članica EU -a. Njegova je glavna uloga pružanje mišljenja o nacrtima 
mjera koje Komisija namjerava donijeti u vezi s digitalnim tržištem: https://ec.europa.eu/digital -single -
market/en/communications -committee  
14  Europska promatračnica za povrede prava intelektualnog vlasništva je mreža stručnjaka i dionika specijal ista. 
Sastoji se od predstavnika javnog i privatnog sektora koji surađuju u aktivnim radnim skupinama: 
https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home   
15  CPC je mreža na cionalnih tijela odgovornih za provedbu propisa EU -a o zaštiti potrošača u zemljama EU -a i EGP -
a: 
http://ec.e uropa.eu/internal_market/scoreboard/performance_by_governance_tool/consumer_protection_cooperat
ion_network/index_en.htm   
16  EGMLTF se redovito sastaje radi razmjene stajališta i pomaganja Komisiji u utvrđivanju politike i izradi novog 
zakonodavstva u podru čju sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma: 
http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm  
17  Eurostat je statistički ured EU -a: http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview  
18  EJTN je glavna platforma za izobrazbu i razmjenu znanja o europskom pravosuđu te njihov glavni promicatelj: 
https://www.ejtn.eu/en/    
 
4 
 poteškoće oko prikupljanja ili pružanja podat aka obično su posljedica nedostatnih statističkih kapaciteta ili 
toga da se nacionalne kategorije za koje se podaci prikupljaju ne podudaraju u potpunosti s kategorijama 
koje se upotrebljavaju u Pregledu stanja. Podaci koji nedostaju samo su u vrlo malom b roju slučajeva 
posljedica nesuradnje pojedinih nacionalnih tijela u dostavi tih podataka. Komisija i dalje potiče države 
članice da redovito dostavljaju podatke.  
Kako se Pregledom stanja u području pravosuđa u EU -u pridonosi europskom semestru i kako je 
povezan s Mehanizmom za oporavak i otpornost (RRF)?  
Pregledom stanja osiguravaju se elementi za ocjenu učinkovitosti, kvalitete i neovisnosti nacionalnih 
pravosudnih sustava. Time se nastoji pomoći državama članicama da poboljšaju učinkovitost svojih 
nacio nalnih pravosudnih sustava. Uspoređivanjem informacija o pravosudnim sustavima država članica u 
Pregledu stanja olakšava se utvrđivanje najbolje prakse i nedostataka te praćenje problema i napretka. U 
kontekstu europskog semestra posebna ocjenjivanja po ze mljama obavljaju se u bilateralnom dijalogu s 
uključenim nacionalnim tijelima i dionicima. Ako utvrđeni nedostaci imaju makroekonomsku važnost, 
Komisija na temelju analize europskog semestra može predložiti Vijeću donošenje preporuka po zemljama 
radi pobol jšanja nacionalnih pravosudnih sustava u pojedinim državama članicama (19). Mehanizam za 
oporavak i otpornost (RRF) omogućit će više od 670  milijardi  EUR zajmova i bespovratnih financijskih 
potpora, od kojih bi najmanje 20  % svaka država članica trebala izd vojiti za digitalnu tranziciju. Mehanizam 
za oporavak i otpornost pruža mogućnost upućivanja relevantnih preporuka po zemljama u vezi s 
nacionalnim pravosudnim sustavima i ubrzanja nacionalnih nastojanja da se dovrši digitalna transformacija 
pravosudnih su stava. Plaćanja državama članicama u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost koji se 
temelji na uspješnosti ovise o ostvarenju ključnih etapa i ciljnih vrijednosti. U tom kontekstu Komisija 
stoga mora kontinuirano ocjenjivati provode li se planovi oporavk a i otpornosti država članica uspješno 
kako bi se pridonijelo djelotvornom svladavanju svih ili znatnog dijela izazova utvrđenih u relevantnim 
preporukama po zemljama ili izazova utvrđenih u drugim relevantnim dokumentima Komisije donesenima 
u kontekstu eu ropskog semestra (20). 
Zašto su učinkoviti pravosudni sustavi važni za poslovno okruženje koje je povoljno za ulaganja?  
Djelotvorni pravosudni sustavi u kojima se poštuje vladavina prava imaju pozitivan učinak na 
gospodarstvo, što je posebno važno u konteks tu europskog semestra i Mehanizma za oporavak i otpornost. 
Kad i ako pravosudni sustavi jamče izvršenje prava, vjerovnici su spremniji pozajmljivati, poduzeća imaju 
veće povjerenje i nisu sklona oportunističkom ponašanju, transakcijski su troškovi niži, a inovativna 
poduzeća spremnija su na ulaganja. Naime, djelotvoran pravosudni sustav ključan je za održiv gospodarski 
rast. Može poboljšati poslovnu klimu, potaknuti inovacije, privući izravna strana ulaganja, osigurati prihode 
od poreza i poduprijeti gospod arski rast. Koristi nacionalnih pravosudnih sustava koji dobro funkcioniraju 
potvrđene su širokim rasponom studija i akademske literature, među ostalim iz Međunarodnog monetarnog 
                                                           
19  U kontekstu europskog semestra Vijeće je na temelju prijedloga Komisije uputilo preporuke po zemljama sedam 
država članica 2019. (HR, IT, CY, HU, MT, PT i SK) i osam država članica 2020. (HR, IT, CY, HU, MT, PL, PT 
i SK), koje su se odnosile na njihove pravosudne sustave. Komisija nadzire i pravosudne reforme u BG i RO u 
okviru Mehanizma suradnje i provjere. Zbog tekućih postupaka Mehanizma za oporavak i otpornost, 2021. nije 
bilo preporuka za pojedinu zemlju.  
20  Članak  19. stavak  3. točka  (b) i članak  24. stavci  3. i 5. Uredbe (EU)  2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 
12. veljače  2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost, SL  L 57, 18.2.2021., str.  17. 
 
5 
 fonda (MMF) (21), Europske središnje banke (ESB) (22), Europske mreže sudbenih vijeća(23), Organizacije 
za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) (24), Svjetskog gospodarskog foruma (25) i Svjetske banke (26). 
U jednoj je studiji utvrđeno da skraćivanje trajanja sudskih postupaka za 1  % (izmjereno vremenom 
potrebnim za donošenje odluke (27)) može dovesti do povećanja stope rasta broja poduzeća (28), a povećanje 
za 1 % broja poduzeća koja smatraju da je pravosudni sustav neovisan obično je povezano s većim 
prometom i rastom produktivnosti poduzeća (29). Druga studija ukazala je na pozitivnu ko relaciju između 
percepcije pravosudne neovisnosti i tokova izravnih stranih ulaganja (30).  
U nekoliko anketa istaknuta je i važnost učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava za poduzeća. 
Primjerice, u jednoj anketi  93 % velikih poduzeća odgovorilo je d a sustavno i kontinuirano analizira uvjete 
vladavine prava (uključujući neovisnost pravosuđa) u zemljama u koje ulažu (31). U drugoj je anketi više 
od polovine malih i srednjih poduzeća (MSP -ovi) odgovorilo da su troškovi i prekomjerno trajanje sudskih 
postupaka bili glavni razlozi zbog kojih ne pokreću sudske postupke zbog povrede prava intelektualnog 
                                                           
21  MMF, Regionalni gospodarski izgledi, studeni 2017., Europe: Eur ope Hitting its Stride  (Europa: Europa je 
uhvatila ritam), str.  xviii., str.  40., 70.: 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2 017/November/eur -booked -print.ashx?la=en   
22  ESB,  „Structural policies in the euro area” (Strukturne politike u europodručju), lipanj  2018., Serija povremenih 
publikacija ESB -a, br.  210: 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651   
23  Europska mreža sudbenih vijeća i Centar za vladavinu prava i pravosuđe Montaigne Sveučilišta u Utrechtu, 
„Economic value of  the judiciary – A pilot study for five countries on volume, value and duration of large 
commercial cases” (Gospodarska vrijednost pravosuđa – pilot-studija za pet zemalja o opsegu, vrijednosti i trajanju 
velikih trgovačkih predmeta), lipanj 2021.: https://pgwrk -websitemedia.s3.eu -west-
1.amazonaws.com/production/pwk -web-encj2017 -p/Reports/ Economic%20value%20of%20te%20judiciary%20 -
%20pilot%20study.pdf   
24  Vidjeti npr. „What makes civil justice effective?” (Što čini građansko pravosuđe djelotvornim?) Napomene o 
politici Odjela za ekonomiju OECD -a, br.  18, lipanj  2013. i „The Economics of Civil Justice: New Cross -Country 
Data and Empirics” (Ekonomija građanskog pravosuđa: novi podaci o državama i empirijski podaci), Radni 
dokumenti Odjela za ekonomiju OECD -a, br.  1060.  
25  Svjetski gospodarski forum, „The Global Competitiveness Report 2019” (Izvješće o globalnoj konkurentnosti za 
2019.), listopad 2019.: https://www.weforum.org/reports/global -competitiveness -report -2019   
26  Svjetska banka, „World Development Rep ort 2017: Governance and the Law, Chapter 3: The role of law” (Izvješće 
o svjetskom razvoju za 2017.: Upravljanje i pravo, 3. poglavlje: Uloga zakona), str. 83., 140.: 
http://www.worldbank.org /en/publication/wdr2017   
27  Pokazatelj „vrijeme potrebno za donošenje odluke” odnosi se na broj neriješenih predmeta podijeljen s brojem 
riješenih predmeta na kraju godine i pomnožen s 365 (dana). To je standardni pokazatelj koji je razvila Europska 
komisi ja za učinkovitost pravosuđa Vijeća Europe (CEPEJ): 
http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
28  Vincenzo Bove and Leandro Elia „The judicial system and economic development across EU Member States” 
(Pravosudni sustav i gospodarski razvoj u državama članicama EU -a), tehničko izvješće Zajedničkog istraživačkog 
centra (JRC), EUR  28440  EN, Ured za publikacije EU -a, Luxembourg, 2017.: 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_ system_and
_economic_development_across_eu_member_states.pdf  
29  Isto. 
30  „Effect of judicial independence on foreign direct investment in Eastern Europe and South Asia” (Učinak 
pravosudne neovisnosti na izravna strana ulaganja u istočnoj Europi i južnoj Aziji), Bülent Dogru, 2012., MPRA 
Munich Personal RePEc Archive: https://mpra.ub.uni -muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . Države 
članice EU -a koje su bile uključene u studiju: BG, HR, CZ, EE, HU, LV, LT, RO, SK i SI.  
31  The Economist Intelligence Un it, „Risk and Return – Foreign Direct Investment and the Rule of Law” (Rizik i 
povrat ulaganja – Izravna strana ulaganja i vladavina prava), 2015. 
http://www.biicl.org/documents/625_ d4_fdi_main_report.pdf , str. 22. 
 
6 
 vlasništva (32). U Komunikaciji Komisije „Utvrđivanje i uklanjanje prepreka na jedinstvenom tržištu” (33) i 
Akcijskom planu za provedbu pravila jedinstvenog  tržišta (34) isto se tako daje uvid u važnost učinkovitih 
pravosudnih sustava za funkcioniranje jedinstvenog tržišta, osobito za poduzeća.  
Kako Komisija podupire provedbu dobrih reformi pravosuđa s pomoću tehničke potpore?  
Države članice mogu se osloniti na tehničku potporu Komisije koja je dostupna preko Glavne uprave za 
potporu strukturnim reformama (GU REFORM) u okviru Instrumenta za tehničku potporu (TSI) (35), a koja 
ima ukupni proračun od 864,4  milijuna  EUR za razdoblje od 2021.do 2027.  Instrumentom z a tehničku 
potporu se od 2021. podržavaju projekti izravno povezani s učinkovitošću pravosuđa, kao što su 
digitalizacija pravosuđa, racionalizacija mreže sudova ili bolji pristup pravosuđu. Njime se dopunjuju i 
mjere koje je Komisija predložila za ublažava nje gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID -19, 
odnosno Mehanizam za oporavak i otpornost, jer se njime državama članicama može pomoći u pripremi i 
provedbi njihovih planova za oporavak i otpornost. Planovi za oporavak i otpornost uključuju, među 
ostalim, mjere koje se odnose na povećanje učinkovitosti pravosuđa: digitalizacija pravosuđa, smanjenje 
broja neriješenih predmeta i poboljšanje upravljanja sudovima i predmetima.  
Kako se programom Pravosuđe podupire učinkovitost pravosudnih sustava?  
Progra mom Pravosuđe s ukupnim proračunom od 305 milijuna EUR za razdoblje 2021. –2027. podupire se 
daljnji razvoj europskog područja pravde na temelju vladavine prava, uključujući neovisnost, kvalitetu i 
učinkovitost pravosudnog sustava, na temelju uzajamnog priz navanja i povjerenja te pravosudne suradnje. 
U 2021. osigurano je oko 45,3 milijuna EUR za financiranje projekata i drugih aktivnosti u okviru triju 
posebnih ciljeva programa:  
 12,2 milijuna EUR za promicanje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima te za 
doprinos učinkovitoj i dosljednoj primjeni i izvršenju instrumenata EU -a te za potporu državama 
članicama za njihovo povezivanje sa sustavom ECRIS -TCN,  
 17,7 milijuna EUR dodijeljeno je kao potpora osposobljavanju pravosudnih djelatnika u pod ručju 
temeljnih prava, građanskog i kaznenog prava, pravnih sustava država članica i vladavine prava,  
 15,4 milijuna EUR za promicanje razvoja i upotrebe digitalnih alata u komplementarnosti s programom 
Digitalna Europa te za održavanje i proširenje portala  e-pravosuđe.  
 
 
                                                           
32  Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO), „Intellectual Property (IP) SME Scoreboard 2016” 
(Pregled stanja u području intelektualnog vlasništva za MSP -ove za 2016.): https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summ ary_en.pdf  
33  COM(2020)93 i SWD(2020)54.  
34  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru 
regija „Dugoročni akcijski plan za bolju provedbu  i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta, 
COM (2020)  94, ponajprije 4., 6. i 18. mjera.  
35 https://ec.europa.eu/info/funding -tender s/funding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_hr    
Uredba o TSI -ju donesena je u ožujku 2021. U skladu s člankom  5. cilj mu je poduprijeti: „…. institucijsku reformu 
i učinkovito funkcionira nje javne uprave i e -uprave usmjereno na pružanje usluga, pojednostavnjenje pravila i 
postupaka, reviziju, povećanje kapaciteta za apsorpciju fondova Unije, promicanje administrativne suradnje, 
djelotvornu vladavinu prava, reformu pravosudnih sustava , izgradnju kapaciteta tijela za zaštitu tržišnog 
natjecanja i borbu protiv monopola, jačanje financijskog nadzora i jačanje borbe protiv prijevara, korupcije i pranja 
novca” (istaknuo autor).  
 
7 
 Zašto Komisija prati digitalizaciju nacionalnih pravosudnih sustava?  
Digitalizacija pravosuđa ključna je za povećanje učinkovitosti pravosudnih sustava i vrlo učinkovit alat za 
poboljšanje i olakšavanje pristupa pravosuđu. Pandemija bolesti  COVID -19 stavila je u prvi plan potrebu 
da države članice ubrzaju reformu osuvremenjivanja u ovom području.  
Od 2013. u Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u uključene su određene usporedne informacije u 
vezi s digitalizacijom pravosuđa u državama čla nicama, na primjer za pristup presudama putem interneta 
ili podnošenje tužbe i daljnje postupanje putem interneta.  
U Komunikaciji Komisije o digitalizaciji pravosuđa u Europskoj uniji – Paket mogućih instrumenata(36), 
donesenoj u prosincu 2020., predstavljena je strategija čiji je cilj poboljšati pristup pravosuđu i povećati 
učinkovitost pravosudnih sustava koji se koriste tehnologijom. Kako je navedeno u Komunikaciji, u Pregled 
stanja u području pravosuđa u EU -u od 2021. uključeni su brojni dodat ni pokazatelji. Svrha je osigurati 
sveobuhvatno i pravodobno detaljno praćenje područja napretka i izazova s kojima se države članice susreću 
u svojim nastojanjima povezanima s digitalizacijom pravosudnih sustava.  
2. KONTEKST : KLJUČNA KRETANJA U PR AVOSUDNI M REFORMAMA 2021.  
Velik je broj država članica 2021. nastavio dodatno poboljšavati učinkovitost pravosudnih sustava. 
Na slici  1. prikazan je pregled donesenih i planiranih mjera u nekoliko područja pravosudnih 
sustava u državama članicama koje provode refo rme svojih pravosudnih sustava.  
  
                                                           
36  COM(2020) 710 final.  
 
8 
 Slika 1.: Zakonodavne i regulatorne aktivnosti koje se odnose na pravosudne sustave 2021. 
(donesene mjere/inicijative o kojima se pregovara u svakoj državi članici)  (izvor: Europska 
komisija (37))   
 
U mnogim državama članicama 2021. velika pozornost i dalje se pridavala postupovnom pravu sa 
znatnim brojem tekućih ili planiranih zakonodavnih aktivnosti. Intenzivnija aktivnost zabilježena 
je i u pogledu reformi koje se odnose na status sudaca te pravila za pravne stručnjake. Više država 
članica bilo je u postupku uvođenja zakonodavstva o upotrebi informacijskih i komunikacijskih 
tehnologija (IKT) u svoje pravosudne sustave. Trend mjera iz prethodnih godina, koje se odnose 
na upravljanje sudovima, nastavio se i 2021. Neke države članice već aktivno upotrebljavaju ili 
planiraju upotrebljavati umjetnu inteligenciju u svojim pravosudnim sustavima. U pregledu se 
potvrđuje opažanje da je za reforme pravosuđa potrebno vrijeme, ponekad i nekoliko godina od  
njihove najave do donošenja zakonodavnih i regulatornih mjera i njihove stvarne provedbe na 
terenu.  
Pandemija bolesti COVID -19 stvorila je i nove izazove koji su naglasili važnost ubrzanja reformi 
za digitalizaciju pravosudnog sustava. U tom je kontekstu nekoliko država članica donijelo nove 
mjere kako bi se osiguralo redovito funkcioniranje sudova te neprekinut i jednostavan pristup 
pravosuđu za sve, posebno prilagodbom postupovnih pravila. Udruženje državnih vijeća i 
vrhovnih upravnih sudova EU -a (ACA -Europe) sastavilo je upitnik kojim se ispituje učinak 
pandemije bolesti COVID -19 na profesionalnu aktivnost vrhovnih sudova. Ispitanici su bili 
                                                           
37  Informacije su prikupljene u suradnji sa s kupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave 26 država 
članica. Njemačka je objasnila da su brojne pravosudne reforme bile u tijeku, ali da se područje primjene i opseg 
reformi mogu razlikovati među 16 saveznih zemalja.  

 
9 
 vrhovni upravni sudovi i vrhovni sudovi (članovi Mreže predsjednika vrhovnih sudova EU -a 
(NPSJC)). Bez razmatranja  materijalnih mjera poduzetih za suočavanje s pandemijom bolesti 
COVID -19, na slici  2. prikazan je ažurirani pregled promjena u postupovnom pravu koje su države 
članice donijele kako bi se olakšale funkcije sudova, novim zakonodavstvom, presudama 
vrhovnog suda, sudskim propisima ili praksom.  
Slika 2.: Promjene u postupovnim pravilima na vrhovnim sudovima zbog pandemije bolesti 
COVID -19 (izvor: ACA -Europe i NPSJC (38))  
 
 (*) Podaci obuhvaćaju razdoblje od prosinca 2020. do prosinca 2021. Za svaku državu članicu lijevi stupac odnosi 
se na postupke na vrhovnim sudovima, a desni stupac na postupke na vrhovnim upravnim sudovima (stupac označen 
slovom „A”). Države članice prikazane su abecednim redom svojih zemljopisnih imena na izvornom jeziku. BE: Raad 
van State/Conseil d’Etat (Državno vijeće) i Hof van Cassatie /Cour de Cassation (Kasacijski sud). BG: Върховен 
административен съд (Vrhovni upravni sud). CZ: Nejvyšší správní soud (Vrhovni upravni sud) i Nejvyšší soud 
(Vrhovni sud). DE: Bu ndesverwaltungsgericht (Savezni upravni sud). EE: Riikohus (Vrhovni sud). IE: Chúirt 
Uachtarach (Vrhovni sud). EL: Συμβούλιο της Επικρατείας (Državno vijeće). ES: Tribunal Supremo (Vrhovni sud). 
FR: Conseil d’Etat (Državno vijeće), Cour de Cassation (Kasac ijski sud). HR: Visoki upravni sud. IT: Consiglio de 
Stato (Državno vijeće). CY: Vrhovni sud. LV: Augstākā tiesa (Vrhovni sud). LT: Vyriausiasis Administracinis Teismas 
(Vrhovni upravni sud). LU: Cour administrative (Visoki upravni sud) Cour de Cassation ( Kasacijski sud). HU: Kúria 
(Vrhovni sud). MT: Žalbeni sud. NL: Hoge Raad (Vrhovni sud), Centrale Raad van Beroep (najviši upravni sud u 
predmetima iz područja socijalnog prava), Raad van State (Državno vijeće). AT: Verwaltungsgerichtshof (Vrhovni 
                                                           
38  Grafikon sadržava in formacije iz dva upitnika, jedan iz Udruženja državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova 
Europske unije (ACA -Europe) i jedan iz Mreže predsjednika vrhovnih sudova EU -a (NPSJC). Za neke je države 
članice na grafikonu prikazan samo jedan stupac. U tim slučaj evima ne postoji Vrhovni upravni sud ili nisu 
dostavljeni odgovori na upitnik koji je poslan NPSJC -u.  
A A AA
AA
A A A
DK EE IEESHRLV LTHUMTRO SIFISEBEBGCZDE ELFR ITCY LUNLATPLPTSK
Drugo
Rok za žalbu
Postupovni rokovi
Broj sudaca koji odlučuju u predmetima
Posebni dijelovi postupka (npr. hitne mjere)
Posebna pitanja (npr. javna nabava, socijalna skrb, regionalni ili općinski pravilnik, sigurnost, zdravlje)
Rokovi za izvršenje sudskih odluka
Obvezni vremenski okviri za odlučivanje u predmetima
Oblik presuda (npr. kratka presuda, usmena presuda)NEMA
PODATAKAPOSTOJEĆE POSTUPOVNO PRAVO
 
10 
 upravni s ud), Personalsenat (poseban ocjenjivački odbor) višeg suda, Oberster Gerichtshof (Vrhovni sud). PL: 
Naczelny Sąd Administracyjny (Vrhovni upravni sud). PT: Supremo Tribunal Administrativo (Vrhovni upravni sud). 
RO: Înalta Curte de Casație și Justiție (Vrho vni sud). SI: Vrhovno sodišče (Vrhovni sud). SK: Najvyšší súd (Vrhovni 
sud). FI: Korkein hallinto -oikeus (Vrhovni upravni sud). SE: Högsta förvaltningsdomstolen (Vrhovni upravni sud). 
Nema podataka za: BG: Върховен касационен съд (Vrhovni sud); HR: Vrhovni  sud; IT: Corte Suprema di 
Cassazione (Vrhovni kasacijski sud); SE: Högsta domstolen (Vrhovni sud).  
 
 
3. GLAVNI NALAZI PREGLEDA STANJA U POD RUČJU PRAVOSUĐA U EU-U ZA 2022.  
Učinkovitost, kvaliteta i neovisnost glavni su parametri djelotvornog pravosudnog sustava, a u 
Pregledu stanja prikazani su pokazatelji za sva tri parametra.  
3.1. Učinkovitost pravosudnih sustava  
U Pregledu stanja prikazani su pokazatelji učinkovitosti postupaka u širokim područjima 
građanskih, trgovačkih i upravnih predmeta te u posebn im područjima u kojima upravna tijela i 
sudovi primjenjuju pravo EU -a (39).  
Na pokazatelje povezane s učinkovitošću 2020., posebno na broj novih predmeta, stopu rješavanja 
predmeta i vrijeme potrebno za donošenje odluke, utjecale su posebne okolnosti povez ane s 
pandemijom bolesti COVID -19 diljem EU -a, koje su na različite načine pogodile države članice 
(npr. u pogledu vremenskog rasporeda ili ozbiljnosti) (40). 
3.1.1. Kretanja u broju predmeta  
Broj predmeta u nacionalnim pravosudnim sustavima smanjio se u ne koliko država članica u 
odnosu na prethodnu godinu, a u drugim se državama članicama povećao ili ostao ujednačen. 
Općenito se i dalje znatno razlikuje među državama članicama (slika  3.). To pokazuje važnost 
pridavanja pažnje kretanju broja predmeta kako bi  se osigurala učinkovitost pravosudnih sustava.  
                                                           
39  Izvršenje sudskih odluka isto je tako važno za učinkovitost pravosudnog sustava. Međutim, usporedivi podaci nisu 
dostupni u većini država članica.  
40  U Italiji je privremeno usporavanje pravosudne aktivnosti zbog strogih mjera ograničavanja za suočavanje s 
pandemijom bolesti COVID -19 utjecalo na vrijeme potrebno za donošenje odluke.  Više pojedinosti o stanju 
pojedinačnih država članica predstavljeno je u studiji iz 2020. o funkcioniranju pravosudnih sustava u državama 
članicama EU -a – profili zemalja, koju je za Komisiju provelo Tajništvo CEPEJ -a: 
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_hr .  
 
11 
 Slika 3.: Broj novih građanskih, trgovačkih, upravnih i ostalih predmeta 2012. i u razdoblju 
2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a (41)) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a ova kategorija uključuje sve građanske i trgovačke parnične i izvanparnične 
predmete, izvanparnične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se 
odnose na ostale registre, os tale izvanparnične predmete, upravne predmete i ostale nekaznene predmete.  
Slika 4.: Broj novih građanskih i trgovačkih parničnih predmeta 2012. i u razdoblju 2018. –
2020.  (*) (prvi stupanj/na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a građanski/trgovački parnični predmeti odnose se na sporove između stranaka, 
npr. sporove u vezi s ugovorima. Izvanparnični građanski/trgovački predmeti odnose se na neosporavane postupke, 
npr. neosporavane platne naloge. Metodologija je izmijenjena u  EL i SK. Podaci za NL uključuju izvanparnične 
predmete.  
                                                           
41  Studija iz 2020. o funkcioniranju pravosudnih sustava u državama članicama EU -a, koju je za Komisiju pripremilo 
Tajništvo CEP EJ-a: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -
scoreboard_hr  
0102030405060
DKATPLSIEEHRLVSKCZFIBELTPTRONLELHUESBGITIESECYMTLUFRDE
2012. 2018. 2019. 2020.N
E
M
A
P
O
D
A
T
A
K
A
012345678
ROBELTIECZHRESPLPTSKELITFRLVSIDEMTEEHULUATNLDKSEFIBGCY
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA
PODATAKA
 
12 
 Slika 5.: Broj novih upravnih predmeta 2012. i u razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/na 
100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a)  
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a upravni predmeti odnose se na sporove između pojedinaca i lokalnih, 
regionalnih ili nacionalnih tijela. DK i IE ne evidentiraju zasebno upravne predmete. Neki upravni postupci uklonjeni 
su iz sudskog postupka  u RO 2018. Metodologija je izmijenjena u EL, SK i SE . Migracijski predmeti u SE uključeni 
su u upravne predmete (retroaktivno primijenjeno na podatke za 2017.).  
  
3.1.2. Opći podaci o učinkovitosti  
Pokazatelji učinkovitosti postupaka u širokim područjima građanskih, trgovačkih i upravnih 
predmeta: i. procijenjeno trajanje postupka (vrijeme potrebno za donošenje odluke), ii. stopa 
rješavanja predmeta i iii. broj predmeta u postupku.  
 Procijenjeno trajanje postupaka – 
Trajanje postupaka označava procijenjeno vrijeme (u  danima) potrebno za rješavanje predmeta na 
sudu, odnosno vrijeme koje je potrebno sudu da donese prvostupanjsku odluku. Pokazatelj 
„vrijeme potrebno za donošenje odluke” odnosi se na broj neriješenih predmeta podijeljen s brojem 
riješenih predmeta na kraj u godine i pomnožen s 365 (dana) (42). To je izračunan iznos koji 
pokazuje procijenjeno minimalno vrijeme koje će sudu trebati za rješavanje predmeta uz 
zadržavanje postojećih uvjeta rada. S rastom te vrijednosti raste i vjerojatnost da će sudu trebati 
dulje vrijeme za donošenje odluke. Brojke se uglavnom odnose na postupke na prvostupanjskim 
sudovima i uspoređuju se, ako su dostupni, podaci za 2012., 2018., 2019. i 2020. (43). Slike 8. i 10. 
prikazuju vrijeme potrebno za donošenje odluke 2020. u građanskim i  trgovačkim parničnim 
predmetima te upravnim predmetima na sudovima svih stupnjeva, a slika 24. prikazuje prosječno 
trajanje prvostupanjskih postupaka u predmetima koji se odnose na pranje novca.  
                                                           
42  Trajanje post upaka, stopa rješavanja predmeta i broj predmeta u postupku standardni su pokazatelji koje je utvrdio 
CEPEJ: http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
43  Godine su odabrane kako bi se očuvala osmogodišnja perspektiva s 2012. kao polaznom godinom, pri čemu se 
istodobno izbjegava prenatrpanost brojkama. Podaci za 2010., 2013., 2014., 201 5., 2016. i 2017. dostupni su u 
izvješću CEPEJ -a. 
0,00,20,40,60,81,01,21,41,61,82,0
SEDENLLTATFIBGELROESCYFRHRHUEEPTPLLUBESICZSKLVITMTDKIE
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA
PODATAKA
 
13 
 Slika 6.: Procijenjeno vrijeme potrebno za rješavanje građanskih, trgovačkih, upravnih i 
ostalih predmeta 2012. i u razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: studija 
CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a ova kategorija uključuje sve građa nske i trgovačke parnične i izvanparnične 
predmete, izvanparnične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se 
odnose na ostale registre, ostale izvanparnične predmete, upravne predmete i ostale nekaznene predm ete. 
Metodologija je izmijenjena u SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih stupnjeva u CZ, a do 2016. i u SK. LV: 
naglo smanjenje posljedica je reforme sustava sudova, provjera radi otkrivanja pogrešaka i čišćenja podataka u 
informacijskom sustavu.  
Slika 7.: Procijenjeno vrijeme potrebno za rješavanje građanskih i trgovačkih parničnih 
predmeta u prvom stupnju 2012. i u razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: 
studija CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a građanski/trgovački parnični predmeti odnose se na sporove između stranaka, 
npr. sporove u vezi s ugovorima. Izvanparnični građanski/trgovački predmeti odnose se na neosporavane postupke, 
02004006008001 0001 200
DKEELVATLTSIHUSKNLFIBGPLHRSELUCZROESMTITFRELPTCYBEDEIE
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA
PODATAKA
0100200300400500600700800
LTNLEEATSELUCZHURODKSKDELVPTFIPLSIESMTELFRHRITBEBGCYIE
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA
PODATAKA
 
14 
 npr. neosporavane platne naloge. Met odologija je izmijenjena u EL i SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih 
stupnjeva u CZ, a do 2016. i u SK. IT: privremeno usporavanje pravosudne aktivnosti zbog strogih mjera 
ograničavanja za suočavanje s pandemijom bolesti COVID -19 utjecalo je na vr ijeme potrebno za donošenje odluke. 
Podaci za NL uključuju izvanparnične predmete.  
 
Slika 8.: Procijenjeno vrijeme potrebno za rješavanje građanskih i trgovačkih parničnih 
predmeta  na sudovima svih stupnjeva 2020.  (*) (prvi, drugi i treći stupanj/u danima) (izvor: 
studija CEPEJ -a) 
 
(*) Raspored se utvrđuje prema stupnju suda s najduljim postupcima u svakoj državi članici. Podaci nisu dostupni za 
prvostupanjske i drugostupanjske sudove u BE i BG, za drugostupanjske sudove u NL, za d rugostupanjske i 
trećestupanjske sudove u AT ni za trećestupanjske sudove u DE i HR. Nema trećestupanjskih  sudova  u DE i MT. IT: 
privremeno usporavanje pravosudne aktivnosti zbog strogih mjera ograničavanja za suočavanje s pandemijom bolesti 
COVID -19 utjecalo je na vrijeme potrebno za donošenje odluke. Pristup trećestupanjskom sudu može biti ograničen 
u nekim državama članicama.  
02004006008001 0001 2001 4001 6001 800
ATSECZHUEEBGLVROSKDKDEPTFIPLSILTNLLUBEHRFRMTESITIEELCY
Prvostupanjski sudovi (2020.) Drugostupanjski sudovi (2020.) Trećestupanjski sudovi (2020.)
NEMA
PODATAKA
 
15 
 Slika 9.: Procijenjeno vrijeme za rješavanje upravnih predmeta u prvom stupnju 2012. i u 
razdoblju2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a upravni predmeti odnose se na sporove između pojedinaca i lokalnih, 
regionalnih ili nacionalnih tijela. Metodologija izmijenjena u EL i SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih 
stupnjeva u CZ, a do 2016. i u SK. DK i IE ne evidentiraju zasebno upravne predmete. CY: broj riješenih predmeta 
2018. povećao se zbog toga što su za neke predmete provedena zajednička suđenja, zbog povlačenja 2 724 objedinjena 
predmeta i zbog osnivanja Upravnog suda 2015.  
Slika 10.: Procijenjeno vrijeme za rješavanje upravnih predmeta  na sudovima  svih 
stupnjeva 2020.  (*) (prvi i, prema potrebi, drugi i treći stupanj/u danima) (izvor: studija CEPEJ -
a) 
 
(*) Raspored se utvrđuje prema stupnju suda s najduljim postupcima u svakoj državi članici. Nisu dostupni podaci za 
drugostupanjske sudove u BE, CZ, HU, MT, AT, RO, SI, SK i FI, za trećestupanjske sudove u CY, LT, LU, MT i PL. 
Vrhovni  ili drugi najviši sud jed ini je stupanj za žalbe u CZ, IT, CY, AT, SI i FI. Trećestupanjski  sud za te vrste 
predmeta ne postoji u HR, LT, LU i MT. Najviši upravni sud je prvostupanjski i jedini sud za određene predmete u 
02004006008001 0001 2001 4001 600
SEHULTBGEEPLHRLVFINLCZFRATBEESDESILUELSKROPTITCYMTDKIE
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA 
PODATAKA
05001 0001 5002 0002 5003 000
SEHUBGEEFILTLVCZFRATBEDESIESNLLUSKPLROITPTMTHRELCYIEDK
Prvi stupanj (2020.) Drugi stupanj (2020.) Treći stupanj (2020.)
NEMA
PODATAKA
 
16 
 BE. Pristup trećestupanjskim sudovima može biti ograničen u nekim državama članicama. DK i IE ne evidentiraju 
zasebno upravne predmete.  
 
 Stopa rješavanja predmeta – 
Stopa rješavanja predmeta omjer je broja riješenih predmeta i broja novih predmeta. Njome se 
mjeri zaostaje li sud s rješavanjem novih predmeta. Kad je stopa rješavanja predmeta oko 100  % 
ili viša, to znači da je pravosudni sustav sposoban riješiti barem sve nove predmete. Kad je stopa 
rješavanja ispod 100  %, to znači da sudovi rješavaju manje predmeta od broja novih predmeta.  
Slika 11.: Stopa rješavanja građanskih, trgovačkih, upravnih i ostalih predmeta 2012. i u 
razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/u postotcima – vrijednosti veće od 100  % ukazuju na to 
da se rješava više predmeta nego što je zaprimljeno,  a vrijednosti manje od 100  % ukazuju na to 
da se rješava manje predmeta nego što je zaprimljeno) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a ova kategorija uključuje sve građanske i trgovačke parnične i izvanparnične 
predmete, izvanparn ične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se 
odnose na ostale registre, ostale izvanparnične predmete, upravne predmete i ostale nekaznene predmete. 
Metodologija je izmijenjena u SK. IE: očekuje se da će z bog metodologije biti prijavljen manji broj riješenih predmeta 
od stvarnog. IT: 2013. uvedena je drukčija klasifikacija građanskih predmeta.  
0 %20 %40 %60 %80 %100 %120 %140 %
SKFIPLHRITSEEEBGDKATLVSINLHUCZBELTROPTLUFRMTESCYELIEDE
2012. 2018. 2019. 2020.N
E
M
A
P
O
D
A
T
A
K
A
 
17 
 Slika 12.: Stopa rješavanja građanskih i trgovačkih parničnih predmeta 2012. i u razdoblju  
2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/u postocima) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Metodologija je izmijenjena u EL i SK. IE: očekuje se da će zbog metodologije biti prijavljen manji broj riješenih 
predmeta od stvarnog. IT: 2013. uvedena je drukčija klasifikacija građanskih predmeta. Podaci za NL uključuju 
izvanparnične predmete.  
Slika 13.: Stopa rješavanja upravnih predmeta  2012. i u razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi 
stupanj/u postocima) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Prethodne vrijednosti za neke države članice smanjene su za potrebe prikaza ( CY u 2018. =  219 %; IT u 
2012.  = 279,8  %); Metodologija je izmijenjena u EL i SK. DK i IE ne evidentiraju zasebno upravne predmete. Broj 
riješenih predmeta u CY povećao se zbog toga što su za neke pred mete provedena zajednička suđenja, zbog povlačenja 
2 724 objedinjena predmeta i zbog osnivanja Upravnog suda 2015.  
 
0 %20 %40 %60 %80 %100 %120 %140 %
DKPLITSESIHUROEEATSKNLBEDECZPTLVLTFIFRLUMTESELHRIEBGCY
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA
PODATAKA
0 %20 %40 %60 %80 %100 %120 %140 %160 %180 %200 %
ELITPTATCZDEBELVHRSIMTSEBGESFILTFRPLEEHULUSKNLCYRODKIE
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA
PODATAKA
 
18 
  Predmeti u postupku – 
Broj predmeta u postupku odnosi se na broj predmeta koji su ostali neriješeni na kraju određene 
godine. To utječe i  na vrijeme potrebno za donošenje odluke.  
Slika 14.: Broj građanskih, trgovačkih, upravnih i ostalih predmeta u postupku 2012. i u 
razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju  metodologije CEPEJ -a ova kategorija uključuje sve građanske i trgovačke parnične i izvanparnične 
predmete, izvanparnične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se 
odnose na ostale registre, ostale izvanparn ične predmete, upravne predmete i ostale nekaznene predmete.  
Metodologija je izmijenjena u SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih stupnjeva u CZ, a do 2016. i u SK. IT: 
2013. uvedena je drukčija klasifikacija građanskih predmeta.  
Slika 15.: Broj građanskih i trgovačkih parničnih predmeta u postupku 2012. i u razdoblju 
2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Metodologija je izmijenjena u EL i SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih stupnjeva u CZ, a do 2016. i u 
024681012141618
LUSELTBGHULVNLEEMTDKFIFRROSKCZESSIITATCYHRELPLPTBEDEIE
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA
PODATAKA
0123456
FINLSEATDKLUEEHUDELVLTSKCZSIPTMTPLFRESROELITHRBEBGIECY
2012. 2018. 2019. 2020.NEMA
PODATAKA
 
19 
 SK. IT: 2013. uvedena je drukčija klasifikacija građanskih predmeta. Podaci za NL uključuju izvanparnične 
predmete.  
Slika 16.: Broj upravnih predmeta u post upku 2012. i u razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi 
stupanj/na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Prethodne vrijednosti za neke države članice smanjene su za potrebe prikaza ( EL u 2012.  = 3,5). Metodologija je 
izmijenjena u EL i SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih stupnjeva u CZ, a do 2016. i  
 u SK. DK i IE ne evidentiraju zasebno upravne predmete.  
3.1.3. Učinkovitost u posebnim područjima prava EU -a 
U ovom se odjeljku dopunjuju opći podaci o učinkovitosti pravosudnih sust ava i prikazuje 
prosječno trajanje postupaka (44) u posebnim područjima prava EU -a. Podaci iz Pregleda stanja za 
2022. nastavljaju se na prijašnje podatke iz područja tržišnog natjecanja, elektroničkih 
komunikacija, žiga EU -a, prava zaštite potrošača te sprečavanja pranja novca. Odabiru se četiri 
područja na temelju važnosti za jedinstveno tržište i poslovno okruženje. Nadalje, u ovom se 
izdanju daje širi pregled učinkovitosti upravnih tijela: dvije nove slike o područjima tržišnog 
natjecanja i elektronič kih komunikacija nadopunjuju takve podatke o zaštiti potrošača. Općenito, 
posljedice dugotrajnih kašnjenja sudskih i upravnih postupaka mogle bi se negativno odraziti na 
prava koja proizlaze iz prava EU -a, npr. kad više nisu dostupni odgovarajući pravni li jekovi ili kad 
više nije moguće osigurati povrat velike financijske štete. Administrativna kašnjenja i nesigurnost, 
posebno za poduzeća, u nekim slučajevima mogu dovesti do znatnih troškova i ugroziti planirana 
ili postojeća ulaganja (45).  
                                                           
44  Trajanje postupaka u posebnim područjima izračunano je u kalendarskim danima, počevši od dana podnošenja 
tužbe ili žalbe pred sudom (ili pravomoćnosti optužnice) do dana kad je sud donio odluku (slike  16.–21.). 
Vrijednosti su raspoređene na temelju ponderiranih prosjeka podataka za 2013. i 2018. –2020. na slikama  16.–18., 
podataka za 2013., 2018., 2019. i 2020. na slici  19. te podataka za 2014. i 2018. –2020. na slikama 20. i 21. Ondje 
gdje podaci nisu bili  dostupni za sve godine prosjek odražava dostupne podatke izračunane na temelju svih 
predmeta, uzorka predmeta ili procjena.  
45  Slika 18. „Zadržavanje i širenje izravnih stranih ulaganja, politički rizik i odgovori u okviru politika”, Grupa 
Svjetske banke 2019.  
0,00,51,01,52,02,53,0
LVMTPLEEHUCZSKBGLTHRSIBELUITFRFIESRONLSEPTCYATDEELDKIE
2012. 2018. 2019. 2020.
NEMA
PODATAKA
 
20 
 – Tržišno natjec anje – 
Učinkovitom provedbom prava tržišnog natjecanja osiguravaju se ravnopravni uvjeti za poduzeća 
pa je ona ključna za privlačno poslovno okruženje. Potiče poduzetnost i učinkovitost, pruža 
potrošačima širi izbor te pomaže u smanjenju cijena i poboljšan ju kvalitete. Na slici  17. prikazano 
je prosječno trajanje predmeta u kojima se preispituju odluke nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog 
natjecanja na temelju članaka 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) (46). 
Na slici 18. prikazano j e prosječno trajanje postupaka pred nacionalnim tijelima nadležnima za 
tržišno natjecanje kako je utvrđeno člancima 101. i 102. UFEU -a. 
Slika 17.: Tržišno natjecanje : prosječno trajanje sudskog preispitivanja 2013. i u razdoblju 
2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: Europska komisija i Europska mreža za tržišno 
natjecanje)  
 
(*) IE i AT: scenarij nije primjenjiv jer tijela nisu ovlaštena donositi odgovarajuć e odluke. AT: podaci uključuju 
predmete povezane s povredom članaka 101. i 102. UFEU -a o kojima odlučuje sud nadležan za tržišno natjecanje, 
ali koji se ne temelje na žalbama protiv nacionalnog tijela za zaštitu tržišnog natjecanja. Za  IT korištena je proc jena 
trajanja. Prazan stupac može označavati da država članica nije prijavila nijedan predmet za tu godinu. U mnogim je 
državama članicama broj predmeta nizak (manje od pet godišnje). To može dovesti do toga da godišnji podaci ovise 
o trajanju jednog iznim no dugotrajnog ili kratkotrajnog predmeta (npr. u MT, u kojem je postojao samo jedan 
predmet).  
                                                           
46  Vidjeti https://eur -lex.europa.eu/legal -content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A12016ME%2FTXT  i Uredbu Vijeća 
(EZ)  br. 1/2003 od 16.  prosinca  2002. o provedbi pravila o t ržišnom natjecanju koja su propisana člancima 81. i 
82. Ugovora o EZ -u (Tekst značajan za EGP), SL  L 1, 4.1.2003., str.  1.–25., ponajprije članci 3. i 5.  
0500100015002000250030003500
BGEEHRLUPTFILTBESKITLVNLFRELCZATRODKSEHUSIDEESCYPLMT
2013. 2018. 2019. 2020. Prosjek 2013. i za razdoblje 2018. –2020.NEMA PREDMETA
 
21 
 Slika 18.: Tržišno natjecanje : prosječno trajanje postupaka pred nacionalnim tijelima 
nadležnima za tržišno natjecanje 2020.  (*) (u danima) (izvor: Europska komisija i Europska 
mreža za tržišno natjecanje)  
 
(*) U nekim državama članicama broj predmeta je ograničen. BE: Podaci uključuju jednu odluku o kartelu – 1 045 
dana i pet privremenih mjera. Ukupno prosječno trajanje svih šest postupaka – 2 015 dana.  IT: Postupak I833 – Gare 
Consip per acquisizione beni e servizi per informatica e telecomunicazioni, koji je pokrenulo talijansko tijelo za zaštitu 
tržišnog na tjecanja na temelju članka 101. UFEU -a, ne uzima se u obzir jer na kraju postupka nije utvrđena nikakva 
povreda članka  101. UFEU -a. Mora se uzeti u obzir da neke države članice broje dane za trajanje postupka s različitih 
polazišta. Većina država članica s matra da je predmet otvoren kada je istraga pokrenuta. U NL predmet se smatra 
otvorenim u trenutku slanja obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku, dok se u CZ i SK predmet 
smatra otvorenim u trenutku pokretanja upravnog postupka. U poton jem slučaju riječ je o prijelaznoj fazi između 
pokretanja istrage i slanja obavijesti o preliminarno utvrđenim činjenicama. Postoji i niz čimbenika koje treba uzeti 
u obzir kada je riječ o trajanju postupaka pred nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje. Među njima su 
priroda i složenost predmeta, vrijeme potrebno za prikupljanje ekonomskih podataka i zaključak ekonomske analize, 
produljenje roka na zahtjev stranaka i ponavljanje rasprava.  
– Elektroničke komunikacije – 
Cilj je zakonodavstva EU -a o elektroničkim komunikacijama povećati tržišno natjecanje, 
pridonijeti razvoju jedinstvenog tržišta i ostvariti ulaganja, inovacije i rast. Pozitivni učinci za 
potrošače mogu se ostvariti učinkovitom provedbom tog zakonodavstva, što može dovesti do niž ih 
cijena i bolje kvalitete usluga za krajnje korisnike. Na slici  19. prikazano je prosječno trajanje 
predmeta u kojima sud preispituje odluke nacionalnih regulatornih tijela na temelju primjene prava 
EU-a o elektroničkim komunikacijama (47). Obuhvaćen je š irok spektar predmeta, u rasponu od 
složenijih „tržišnih analiza” do jednostavnijih pitanja usmjerenih na potrošače. Na slici 20. 
prikazano je prosječno trajanje postupaka pred nacionalnim regulatornim tijelima pri primjeni 
prava EU -a. 
 
                                                           
47  Izračun je izvršen na osnovi trajanja žalbenih predmeta protiv odluka nacionalnih regulatornih tijela koja 
primjenjuju nacionalne zakone o provedbi regulatornog okvira EU -a za elektroničke komunikacije (Direktiva 
2002/19/EZ (Direktiva o pristupu), Direktiva 2002/20/EZ (Direktiva o ovlaštenju), Direktiva 2002/21/EZ (Okvirna 
direktiva), Direktiva 2002 /22/EZ (Direktiva o univerzalnoj usluzi)) kao i ostalo mjerodavno pravo EU -a, kao što 
su Program za politiku radiofrekvencijskog spektra te odluke Komisije o radiofrekvencijskom spektru, osim 
Direktive 2002/58/EZ o privatnosti i elektroničkim komunikacijam a. 
0200400600800100012001400160018002000
EE IEHR LTMT FINLDK ITPLLVES ATSE SKDE FR CZ PT LURO SIBE ELBG CYHU
2020.
NEMA
PODATAKANEMA PREDMETA
 
22 
 Slika 19.: Elektroničke komunikacije : prosječno trajanje sudskog preispitivanja 2013. i u 
razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: Europska komisija i Odbor za 
komunikacije)  
 
(*) Broj predmeta razlikuje se po državama članicama. Prazan stupac označava da država članica nije prijavila nijedan predmet 
za tu godinu (osim PT za 2019. –2020. i za RO nema podataka). U nekim slučajevima ograničeni broj odgovarajućih predmeta 
(BG, CY, MT, NL, SK, FI, SE ) može dovesti do toga da godišnji podaci ovise o trajanju jednog iznimno dugotrajnog ili 
kratkotrajnog predmeta, pa razlike između uzastopnih godina mogu biti velike. DK: za prvostupanjske žalbe nadležno je 
neformalno sudsko tijelo. EE: Prosj ečno trajanje sudskog preispitivanja predmeta 2013. bilo je 18 dana.  ES, AT, i PL: nadležni 
su različiti sudovi, ovisno o sadržaju predmeta.  
Slika 20.: Elektroničke komunikacije : prosječno trajanje postupaka pred nacionalnim 
regulatornim tijelom 2015. i u razdoblju 2018. –2020.  (u danima) (izvor: Europska komisija i 
Odbor za komunikacije)  
 
 
  
05001000150020002500
LUROEELVBGDKIEHULTHRFRSISENLPLBEELESDEATSKCZITFIMTPTCY
2013. 2018. 2019. 2020. Prosjek 2013. i za razdoblje 2018. –2020.NEMA 
PREDMETA
0200400600800100012001400
BEROFRHULVLUATEEHRSIFINLIEESCYDKITELMTBGCZDELTPLPTSKSE
2015. 2018. 2019. 2020. Prosjek 2015. i za razdoblje 2018. –2020.NEMA PODATAKANEMA
PREDMETA
 
23 
 – Žig EU -a – 
Učinkovita provedba prava intelektualnog vlasništva ključna je za poticanje ulaganja u inovacije. 
U zakonodavstvu EU -a o ži gu EU -a (48) važna uloga dodijeljena je nacionalnim sudovima koji 
djeluju kao sudovi EU -a i donose odluke koje utječu na jedinstveno tržište. Na slici 21. prikazano 
je prosječno trajanje postupaka koji se odnose na povredu žiga EU -a u parnicama između privatnih 
stranaka.  
Slika 21.: Žig EU -a: prosječno trajanje postupaka koji se odnose na povredu žiga EU -a 2013. 
i u razdoblju 2018. –2020.  (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: Europska komisija i Europska 
promatračnica za povrede prava intelektualnog vlasništva)  
 
(*) FR, IT, LT, LU: uzorak predmeta koji se upotrebljava za podatke iz određenih godina. DK: podaci za sve predmete 
koji se odnose na žigove (ne samo EU -a) na trgovačkim i pomorskim visokim sudovima; za 2018. i 2019. nema 
podataka o prosječnom trajanju zbog promjena u sustavu prikupljanja podataka.  EL: podaci se temelje na 
ponderiranom prosječnom  trajanju na dvama sudovima. ES: u izračun prosječnog trajanja uključeni su predmeti koji 
se odnose na druga prava intelektualnog vlasništva EU -a.  
– Zaštita potrošača – 
Učinkovitom provedbom prava o zaštiti potrošača potrošačima se osigurava korist od nji hovih 
prava i poduzećima se onemogućuje da povredom prava o zaštiti potrošača nepošteno ostvaruju 
korist. Tijela za zaštitu potrošača i sudovi imaju ključnu ulogu u provedbi prava EU -a o zaštiti 
potrošača (49) unutar raznih nacionalnih provedbenih sustava. Na slici 22. prikazano je prosječno 
trajanje postupaka sudskog preispitivanja odluka tijela za zaštitu potrošača na temelju primjene 
prava EU -a.  
                                                           
48  Uredba (EU) 2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o žigu Europske unije (SL L 154, 
16.6.2017., str. 1. –99.). 
49  Slike 22. i 23. odnose se na provedbu Direktive o nepoštenim uvjetima (93/13/EEZ), Direktive o prodaji robe 
široke p otrošnje i jamstvima (1999/44/EZ), Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi (2005/29/EZ), Direktive o 
pravima potrošača (2011/83/EZ) i njihovih nacionalnih provedbenih odredaba.  
02004006008001000120014001600
ATMTPLHULTBGROESDELUPTLVSEFIDKELIECZFRSIITEEHRSKBECYNL
2013. 2018. 2019. 2020. Prosjek 2013. i za razdoblje 2018. –2020.
NEMA
PODATAKA
 
24 
 Za potrošače ili poduzeća učinkovita provedba može uključivat i lanac sudionika, ne samo sudove, 
već i upravna tijela. Kako bi se nastavilo s analizom tog provedbenog lanca, prikazano je trajanje 
postupaka tijela za zaštitu potrošača. Na slici 23. prikazano je prosječno trajanje postupaka u 
kojima nacionalna tijela z a zaštitu potrošača donose upravne odluke 2014. i u razdoblju 2018. –
2020. od trenutka pokretanja predmeta. Odgovarajuće odluke uključuju odluke o povredi 
materijalnih pravila, privremene mjere, naloge za obustavu postupka, pokretanja sudskih 
postupaka ili okončanja predmeta.  
Slika 22.: Zaštita potrošača : Prosječno trajanje sudskog preispitivanja  2013. i u razdoblju 
2018. –2020. (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: Europska komisija i Mreža za suradnju u području 
zaštite potrošača)  
 
(*) DE, LU, AT : scenarij nije primjenjiv jer tijela za zaštitu potrošača nisu ovlaštena odlučivati o povredama 
mjerodavnih pravila o zaštiti potrošača. Broj relevantnih predmeta 2020. nizak je (manje od pet) u  IE i FI. EL i RO 
dostavili su procjenu prosječ nog trajanja za određene godine.   
 
  
0200400600800100012001400160018002000
SEHU LTEEHRPTBG ESRODKNLSK SILV FIITFRCZPLCY ELIEBEMT
2013. 2018. 2019. 2020. Prosjek 2013., 2018., 2019., 2020.
NEMA
PODATAKA
 
25 
 Slika 23.: Zaštita potrošača : prosječno trajanje postupaka u kojima tijela za zaštitu 
potrošača donose upravne odluke  2014. i u razdoblju 2018. –2020. (*) (prvi stupanj/u danima) 
(izvor: Europska komisija i Mreža za suradnju u području zaštite potrošača)  
 
(*) DE, LU, AT: scenarij nije primjenjiv jer tijela za zaštitu potrošača nisu ovlaštena odlučivati o povredama 
mjerodavnih pravila o zaštiti potrošača . DK, EL, FR, RO i FI dostavili su procjenu prosječnog trajanja za određene 
godine.  
– Pranje novca – 
Osim što pridonosi borbi protiv kriminala, učinkovitost borbe protiv pranja novca ključna je za 
dobro funkcioniranje, integritet i stabilnost financijskog s ektora, povjerenje u financijski sustav i 
pošteno tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu (50). Pranje novca može odvratiti strana 
ulaganja, poremetiti međunarodne tokove kapitala i negativno utjecati na makroekonomske 
rezultate zemlje, što dovodi do sma njenja blagostanja i izvlačenja sredstava iz produktivnijih 
gospodarskih aktivnosti (51). Direktivom o sprečavanju pranja novca zahtijeva se da države članice 
vode statistiku o učinkovitosti svojih sustava za suzbijanje pranja novca ili financiranja teroriz ma 
(52). U suradnji s državama članicama ažuriranim upitnikom prikupljeni su podaci o sudskim 
fazama u nacionalnim sustavima borbe protiv pranja novca. Na slici 24. prikazano je prosječno 
trajanje prvostupanjskih predmeta koji se odnose na kaznena djela pra nja novca.  
 
                                                           
50  Uvodna izjava 2. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20 . svibnja 2015. o sprečavanju 
korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma.  
51  Informativni pregled MMF -a, 8.  ožujka  2018.: 
https://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -Against -Money -Laundering -the-
Financing -of-Terrorism   
52  Članak  44. stavak  1. Direktive (EU)  2015/849. Vidjeti i revidirani članak  44. Direktive ( EU) 2018/843, koji je 
stupio na snagu u lipnju 2018., a države članice morale su ga provesti do siječnja 2020.  
0100200300400500600700
HRROFRLTBGEESISKCZ IEPTSEITCYDKELLVHUNL FIESPLBEMT
2014. 2018. 2019. 2020. Prosjek 2014., 2018., 2019., 2020.
NEMA
PODATAKA
 
26 
 Slika 24.: Pranje novca : prosječno trajanje sudskih predmeta 2014. i u razdoblju 2018. –
2020. (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: Europska komisija i Stručna skupina za sprečavanje 
pranja novca i financiranja terorizma)  
 
(*) Nema podataka za 2020. : BE, DE, EE, IE, HR , PL i PT.  BG: prosječno trajanje predmeta izračunava se u mjesecima od dana 
otvaranja sudskog predmeta do dana sudske odluke.  ES, NL : procijenjeno trajanje. CZ: trajanje u mjesecima. HU: prosječni broj 
dana izračunan je samo na temelju broja predmeta riješenih osuđujućom presudom. PT: prosječni broj dana izračunan je  na 
temelju uzorka . IT: podaci se odnose na suđenja i sudske rasprave u prethodnom postupku. CY: kazneni postupci za teška kaznena 
djela pred porotnim sudom u prosjeku se pokreću u roku od godine dana. Pokretanje kaznenih postupaka za lakša kaznena djela 
pred okružnim sudovima traje duže. SK*: podaci odgovaraju prosječnom trajanju cijelog postupka, među ostalim na žalbenom 
sudu. 
030060090012001500180021002400
DKEESELUHRBGCYPLFIATNLELFRIECZHULVPTESLTITSK*RO SIMTBEDE
2014. 2018. 2019. 2020. Prosjek 2014. i za razdoblje 2018. –2020.
NEMA
PODATAKA
3.1.4.  Sažetak o učinkovitosti pravosudnih sustava  
Učinkovit pravosudni sustav omogućuje upravljanje brojem predmeta i neriješenim predmetima 
te izricanje presuda bez nepotrebne odgode. Glavni su pokazatelji koji se koriste u Pregledu 
stanja u području pravosuđa u EU -u za praćenje učinkovitosti pravosudnih sustava trajanje 
postupka  (procijenjeno ili prosječno vrijeme u danima koje je potrebno za rješavanje predmeta), 
stopa rješavanja predmeta  (omjer broja riješenih predmeta i broja novih predmeta) i broj 
predmeta u postupku  (koji su ostali neriješeni na kraju godine).  
Opći podaci o učinkovitosti  
Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. sadržava podatke o učinkovitosti koji 
obuhvaćaj u osam godina (2012. –2020.). U tom razdoblju moguće je utvrditi određena kretanja 
i uzeti u obzir da je često potrebno vrijeme da se pokaže učinak pravosudnih reformi.  
 
27 
                                                            
53  HR, IT, CY, HU, MT, PL, PT i SK primili su 2020. preporuke u okviru europskog semestra, a za BE, BG, IE, EL, 
ES, RO i SI utvrđeni su problemi  koji se mogu iščitati u uvodnim izjavama preporuka po zemljama i izvješćima 
po zemljama za 2020.  
Promjenjivost rezultata u analiziranih osam godina može se objasniti kontekstualnim čimbenicima (razlike u broju 
novih predmeta za više od 10  % nije neuobiča jeno) ili sustavnim nedostacima (manjak fleksibilnosti i sposobnosti 
reagiranja ili nedosljednosti u postupku reforme).  Prema dostupnim podacima od 2012. do 2020. u građanskim, trgovačkim i upravnim 
predmetim a kretanja su u većini slučajeva bila pozitivna. Međutim, za neke države članice 2020. 
opći podaci o učinkovitosti pokazuju negativna kretanja. Moguće je da su uzrokovana 
pandemijom bolesti COVID -19 i da su stoga privremene prirode.  
Pozitivna kretanja mogu  se uočiti u nekim državama članicama za koje je u kontekstu europskog 
semestra utvrđeno da se suočavaju s određenim problemima (53): 
 Od 2012., a na temelju podataka koji postoje za te države članice i unatoč pandemiji bolesti 
COVID -19, u nekim državama članicama trajanje prvostupanjskih postupaka  u širokoj 
kategoriji „svi predmeti” (slika  6.) te kategoriji građanskih i trgovačkih parnič nih predmeta 
(slika  7.) smanjilo se ili je ostalo stabilno. U otprilike polovini predmetnih država članica 
iste dvije slike 6. i 7. pokazuju povećanje trajanja postupaka, ponekad iznad razina iz 2012. 
Trajanje postupaka u upravnim predmetima (slika  9.) sma njilo se ili je ostalo stabilno od 
2012. u gotovo polovini tih država članica. Općenito, trajanje postupaka u upravnim 
predmetima 2020. povećalo se u otprilike polovini država članica.  
 U Pregledu stanja prikazani su podaci o trajanju postupka na svim sudsk im stupnjevima  
za građanske i trgovačke parnične predmete (slika  8.) te upravne predmete (slika  10.). 
Podaci pokazuju da sudovi višeg stupnja rade učinkovitije u nizu država članica za koje je 
utvrđeno da postupci na prvostupanjskim sudovima predugo traju.  Međutim, u nekim 
drugim državama članicama koje se suočavaju s problemima postupci na sudovima višeg 
stupnja prosječno traju i dulje nego na prvostupanjskim sudovima.  
 U širokoj kategoriji „svi predmeti” i kategoriji građanskih i trgovačkih parničnih predm eta 
(slike 11. i 12.) ukupan broj država članica čija je stopa rješavanja predmeta  veća od 
100 % smanjio se od prošle godine i približio se razinama iz 2012. Većina država članica, 
uključujući većinu onih koje se suočavaju s problemima, 2020. je unatoč sma njenju 
zabilježila je visoku stopu rješavanja predmeta (više od 97  %). To znači da sudovi općenito 
mogu rješavati nove predmete u tim kategorijama. U upravnim predmetima (slika 13.) može 
se uočiti veća razlika u stopi rješavanja predmeta iz godine u godinu . Iako je općenito i dalje 
niža nego u drugim kategorijama predmeta, neke države članice i dalje ostvaruju dobar 
napredak. Konkretno, većina država članica koje se suočavaju s problemima izvijestila je o 
povećanju stope rješavanja upravnih predmeta od 2012 .  
 Od 2012. stanje je i dalje stabilno ili se nastavlja poboljšavati u gotovo svim državama 
članicama koje imaju znatne poteškoće zbog broja neriješenih predmeta , neovisno o 
kategoriji predmeta. Unatoč povećanju broja neriješenih predmeta u nekim državama 
članicama, u drugima je u 2020. ostvaren znatan napredak u smanjenju broja neriješenih 
predmeta u građanskim i trgovačkim parničnim predmetima (slika 15.) te upravnim 
predmetima (slika 16.). Međutim i dalje postoji znatna razlika između država članica s 
relativno malim brojem neriješenih predmeta i onih s velikim brojem neriješenih predmeta.  
 
28 
 Učinkovitost u posebnim područjima prava EU -a 
Podaci o prosječnom trajanju postupaka u posebnim područjima prava EU -a (slike  17.–24.) daju 
uvid u funkcioniranje pravosu dnih sustava u konkretnim vrstama poslovnih sporova.  
Podaci o učinkovitosti u posebnim područjima prava EU -a prikupljaju se na temelju usko 
definiranih scenarija pa se broj relevantnih predmeta može činiti niskim. Ipak, te brojke u 
usporedbi s izračunanim  trajanjem postupaka prikazanim u općim podacima o učinkovitosti 
prikazuju stvarno prosječno trajanje postupaka u svim relevantnim predmetima u posebnim 
područjima u određenoj godini. Stoga je važno istaknuti da nekoliko država članica za koje se 
na temelj u općih podataka o učinkovitosti čini da se ne suočavaju s problemima prijavljuje 
znatno dulje prosječno trajanje postupaka u posebnim područjima prava EU -a. Istodobno, 
trajanje postupaka u različitim posebnim područjima može se znatno razlikovati i u isto j državi 
članici.  
Naposljetku, nove brojke koje su usmjerene na trajanje upravnih postupaka pred nacionalnim 
tijelima nadležnima za tržišno natjecanje i nacionalnim regulatornim tijelima koja se bave 
elektroničkim komunikacijama daju uvid u upravnu učinkov itost u više područja prava EU -a. 
Učinkovitost cjelokupnog lanca provedbe, uključujući upravne i sudske postupke, pridonosi 
pozitivnom poslovnom i ulagačkom okruženju osiguravanjem pravodobnog rješavanja 
predmeta i provedbe prava.  
Iz podataka za posebna po dručja prava EU -a proizlaze sljedeća kretanja:  
 Kad je riječ o upućivanju na postupak sudskog preispitivanja iz područja tržišnog 
natjecanja  (slika 17.), usporedno s povećanjem ukupnog broja predmeta na sudovima u 
svim državama članicama, smanjilo se trajan je postupaka sudskog preispitivanja ili je ostalo 
stabilno u šest država članica, a povećalo se u pet drugih država članica. Unatoč blago 
pozitivnom trendu, tri države članice izvijestile su o prosječnom trajanju duljem od 1  000 
dana 2020. Za postupke pred  nacionalnim tijelima nadležnima za tržišno natjecanje  10 
država članica izvijestilo je da su postupci trajali manje od 1  000 dana. Neke države članice, 
koje imaju problema s učinkovitošću u sudskom preispitivanju predmeta u području tržišnog 
natjecanja, m eđu učinkovitijima su kad je riječ o postupcima pred nacionalnim tijelima 
nadležnima za tržišno natjecanje.  
 Kad je riječ o elektroničkim komunikacijama  (slika  19.), broj predmeta na sudovima 
smanjio se u odnosu na prethodne godine te se tako nastavio pozi tivan trend u vezi s 
povećanim trajanjem postupaka zabilježenim 2019. Većina je država članica 2020. 
zabilježila smanjenje prosječnog trajanja postupaka ili su brojke ostale stabilne u odnosu na 
2019., a samo je nekoliko država članica zabilježilo povećanj e. Nova slika o učinkovitosti 
nacionalnih regulatornih tijela koja se bave elektroničkim komunikacijama (slika  20.) 
pokazuje da je u nekim državama članicama prosječno trajanje postupaka prilično stabilno, 
ali općenito ne postoji jasan trend tijekom godina  za koje su dostupni podaci.  
 Kad je riječ o predmetima zbog povrede žiga EU -a (slika 21.), ukupni broj predmeta 2020. 
se smanjio. Međutim, dok se neke države članice bolje nose sa svojim brojem predmeta te 
je zabilježeno smanjenje ili stabilno trajanje postupaka, kod šest država članica vidljivo je 
jasno povećanje prosječnog trajan ja postupaka.  
 
29 
   
                                                           
54  Direktivom (EU) 2018/1673 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o borbi protiv pranja novca 
kaznenopravnim sredstvima  uklonit će se pravne prepreke koje mogu odgoditi kazneni progon, primjerice da 
kazneni progon zbog pranja novca može započeti tek kad su zaključeni postupci za temeljno predikatno kazneno 
djelo. Države članice morale su prenijeti Direktivu u nacionalno za konodavstvo do 8.  prosinca  2020.   Mogući kombinirani učinak lanca provedbe koji se sastoji od postupaka upravnog i sudskog 
preispitivanja prikazan je u području prava EU -a o zaštiti potrošača  (slike 22. i 23.). Šest 
država članica izvijestilo je 2020. da je njihovim tijelima  za zaštitu potrošača trebalo u 
prosjeku manje od tri mjeseca za donošenje odluke u predmetima obuhvaćenima pravom 
EU-a o zaštiti potrošača, dok je u šest drugih država članica za to bilo potrebno više od šest 
mjeseci. Trendovi trajanja postupka sudskog pr eispitivanja upravne odluke u slučajevima u 
kojima su odluke tijela za zaštitu potrošača osporavane na sudu 2020. su se razlikovali među 
državama članicama, pri čemu se trajanje povećalo u njih osam, a smanjilo u druge četiri 
države članice u odnosu na 201 9. U dvjema državama članicama prosječno trajanje sudskog 
preispitivanja i dalje je više od 1  000 dana.  
 Učinkovita borba protiv pranja novca  ključna je za zaštitu financijskog sustava, 
osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja i sprečavanje negativnih gos podarskih posljedica. 
Problemi s trajanjem sudskih postupaka koji se odnose na kaznena djela pranja novca mogu 
utjecati na učinkovito suzbijanje pranja novca. Na slici  24. prikazani su ažurirani podaci o 
trajanju sudskih postupaka koji se odnose na kaznena  djela pranja novca. Iz njih je vidljivo 
da, iako u više od polovine država članica prvostupanjski sudski postupci traju u prosjeku 
do godine dana, u nekoliko država članica navedeni postupci u prosjeku traju približno dvije 
godine (54). 
 
 
30 
 3.2. Kvaliteta pravosudnih sustava  
Ne postoji jedan jedinstveni način za mjerenje kvalitete pravosudnih sustava. U Pregledu stanja u 
području pravosuđa u EU -u za 2022. nastavljaju se analizirati čimbenici koji se, u načelu, 
prihvaćaju kao relevantni za poboljšanje kvalit ete pravosuđa. Oni su razvrstani u četiri kategorije:  
1. dostupnost pravosuđa građanima i poduzećima;  
2. odgovarajuća financijska sredstva i ljudski resursi;  
3. uvođenje alata za ocjenu;  
4. digitalizacija.  
3.2.1. Pristupačnost  
Pristupačnost je potrebna u cijelom pravosudnom lancu kako bi se osobama omogućilo dobivanje 
odgovarajućih informacija  – o pravosudnom sustavu, o tome kako podnijeti tužbeni zahtjev i 
povezanim financijskim aspektima te o trenutačnom stanju određenog postu pka do njegova 
okončanja  – i pristup presudama na internetu.  
– Pravna pomoć, sudske pristojbe i troškovi pravnog zastupanja – 
Troškovi sudskog postupka ključan su čimbenik u pristupu pravosuđu. Visoki troškovi sudskog 
postupka, uključujući sudske pristojbe (55) i troškove pravnog zastupanja (56), mogu otežati pristup 
pravosuđu. Troškovi sudskog postupka u građanskim i trgovačkim stvarima nisu usklađeni na 
razini EU -a. U ređeni su nacionalnim zakonodavstvom, stoga se razlikuju među državama 
članicama.  
Pristup pravnoj pomoći temeljno je pravo zajamčeno Poveljom EU -a o temeljnim pravima (57). 
Njome se omogućuje pristup pravosuđu onima koji ne bi mogli snositi ili unaprijed platiti troškove 
sudskog postupka. Većina država članica pravnu pomoć dodjeljuje na  temelju dohotka 
podnositelja zahtjeva za pravnu pomoć (58). 
Na slici  25. prikazana je dostupnost pune ili djelomične pravne pomoći u konkretnom predmetu u 
području zaštite potrošača koji uključuje tužbeni zahtjev u vrijednosti od 6  000 EUR. Uspoređuju 
se dohodovni pragovi za dodjelu pravne pomoći, izraženi kao postotak Eurostatova praga 
siromaštva za svaku državu članicu (59). Na primjer, ako je prag za pravnu pomoć utvrđen na 20  %, 
                                                           
55  Pod pojmom sudskih pristojbi podrazumijeva se iznos koji treba platiti za pokretanje nekaznenih sudskih 
postupaka. 
56  Troškovi pravnog zastupanja su naknade za usluge koje odvjetnici pružaju svojim klijentima.  
57  Članak 47. stavak 3. Povelje EU -a o temeljnim pravima.  
58  Države članice primjenjuju različite metode za utvrđivanje praga prihvatljivosti, npr. u obzir uzimaju različita 
referentna razdoblja (mjesečni/godišnji dohodak). Približno pola država članica ujedno ima i  prag koji se odnosi 
na osobnu imovinu podnositelja zahtjeva. To na ovoj slici nije uzeto u obzir. U BE, BG, IE, ES, FR, HR, HU, LT, 
LU, NL i PT određene kategorije osoba (npr. pojedinci koji primaju određene naknade) automatski imaju pravo 
na pravnu pomoć  u građanskim/trgovačkim sporovima. Dodatni kriteriji koje države članice mogu upotrijebiti za 
dodjelu pravne pomoći, kao što je meritum spora, nisu prikazani na ovoj slici. Iako to nije izravno povezano sa 
slikom, u nekim državama članicama (AT, CZ, DE, D K, IT, NL, PL, SI) pravna pomoć nije ograničena na fizičke 
osobe.  
59  Kako bi se prikupili usporedivi podaci, Eurostatov prag siromaštva za svaku državu članicu pretvoren je u mjesečni 
dohodak. Prag rizika od siromaštva (AROP) postavljen je na 60  % nacional ne srednje vrijednosti (medijana) 
 
31 
 to znači da podnositelj zahtjeva s dohotkom 20  % višim od Eurostatova praga siromaštva u svojoj 
državi članici i dalje ispunjava uvjete za dobivanje pravne pomoći. Međutim, ako je prag za pravnu 
pomoć manji od 0, to znači da osoba s dohotkom manjim od praga siromaštva možda ne ispunjava 
uvjete za dobivanje pravne pomoći.  
U okviru sustava pravne pomoći nekih država članica osigurava se podmirenje 100  % troškova 
povezanih s parnicom (puna pravna pomoć), što se dopunjuje sustavom za podmirenje dijela tih 
troškova (djelomična pravna pomoć), a kriteriji prihvatljivosti za ta dva sustava  razlikuju se. U 
drugim državama članicama predviđen je sustav samo pune ili djelomične pravne pomoći.  
Slika 25.: Dohodovni prag za pravnu pomoć u konkretnom predmetu u području zaštite 
potrošača 2021. (*) (razlike u postotku od Eurostatova praga siromaštva) (izvor: Europska 
komisija i Vijeće odvjetničkih komora u Europi (CCBE) (60))  
 
(*) EE: odluka o dodjeli pravne pomoći ne temelji se na razini financijskih sredstava podnositelja zahtjeva . IE: u 
besplatnoj pravnoj pomoći mora se uzeti u obzir i raspoloživa imovina podnositelja zahtjeva. CY: podaci iz 2020. 
MT: podaci iz 2020. LV: pragovi se razlikuju po općinama; na grafikonu je prikazana gornja granica. PT: odluku o 
pravnoj pomoći donosi javna  uprava (JU na slici), a Ministarstvo socijalnog osiguranja ocjenjuje financijske uvjete 
podnositelja zahtjeva prema zakonu. RO: podaci iz 2020.  
Većina država članica zahtijeva da stranke pri pokretanju sudskog postupka plate sudsku pristojbu. 
Primatelji p ravne pomoći često su izuzeti od plaćanja sudskih pristojbi. Samo u Bugarskoj, 
Estoniji, Irskoj, Nizozemskoj, Poljskoj i Sloveniji primatelji pravne pomoći nisu automatski 
izuzeti od plaćanja sudskih pristojbi. U Češkoj sud na pojedinačnoj osnovi odlučuje o izuzeću 
primatelja pravne pomoći od plaćanja sudskih pristojbi. U Luksemburgu stranke u sporu koje su 
korisnici pravne pomoći ne plaćaju naknade sudskog izvršitelja. Na slici 26. uspoređuje se iznos 
sudskih pristojbi za navedena dva scenarija, prikazana kao udio u vrijednosti spora. Ako je, na 
                                                           
ekvivalentnoga raspoloživog dohotka kućanstava. „European Survey on Income and Living Conditions” 
(Europsko istraživanje o dohotku i životnim uvjetima), tablica Eurostata ilc_li01, 
https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_li01/default/table?lang=en  
60  Podaci za 2021. prikupljeni iz odgovora članova Vijeća odvjetničkih komora u Europi (CCBE) na upitnik na 
temelju sljedećeg  konkretnog scenarija: spor između potrošača i poduzeća (navedene su dvije različite vrijednosti 
spora: 6  000 EUR i Eurostatov prag rizika od siromaštva za svaku državu članicu). S obzirom na to da uvjeti za 
pravnu pomoć ovise o situaciji u kojoj se nalazi  podnositelj zahtjeva, upotrijebljen je sljedeći scenarij: podnositelj 
prijave je 35 -godišnji zaposleni samac bez uzdržavanih osoba, koji nema osiguranje za troškove pravne zaštite, s 
redovitim prihodima i unajmljenim stanom. 
-70 %-50 %-30 %-10 %10 %30 %50 %70 %90 %110 %130 %150 %
DK ES EL ITDE BE LV LTNL SE IE SIMTBG LU FISK FRHRRO HU CZ AT PL EECY PT
Puna pravna pomoć Djelomična pravna pomoć0%ODLUKA 
SUDA
NEMA PRAVNE POMOĆI 
U SCENARIJU
DISKRECIJSKO 
PRAVO JAVNE 
 
32 
 primjer, na slici u nastavku sudska pristojba utvrđena na 10  % spora u vrijednosti od 6  000 EUR, 
potrošač će morati platiti 600  EUR sudske pristojbe za pokretanje sudskog postupka. Sporovi male 
vrijednosti temelje s e na Eurostatovu pragu rizika od siromaštva za svaku državu članicu.  
Slika 26.: Sudska pristojba za pokretanje sudskog postupka u konkretnom predmetu u 
području zaštite potrošača 2021. (*) ((iznos sudske pristojbe kao udio u vrijedn osti spora) ) 
(izvor: Europska komisija i Vijeće odvjetničkih komora u Europi (CCBE) (61)) 
 
(*) Spor male vrijednosti znači spor koji odgovara Eurostatovu pragu siromaštva za samca u svakoj državi članici, 
pretvorenom u mjesečni dohodak (npr. 2019. se ta vrijednost kretala od 193 EUR u RO do 1 824 EUR u LU). ES, 
PT: nisu dostavljeni podaci. BG, RO: podaci iz 2020. za sudsku pristojbu za spor u iznosu od 6  000 EUR. Nisu 
dostavljene informacije o sudskim pristojbama za sporove male vrijednosti. CY: podaci iz 2020. LU: stranke u sporu 
moraju platiti pristojbe sudskog izvršitelja kako bi pokrenule postupak kao tužitelji osim ako su korisnici pravne 
pomoći. MT: podaci iz 2020. NL: sudske pristojbe za dohodak < 2  383 EUR/mjesečno. AT: maksimalni iznos sudske 
pristojbe ovi si o stupnju suda. SE: sudske pristojbe razlikuju se u građanskim stvarima ovisno o vrsti predmeta. U 
predmetima u kojima je vrijednost spora <2  339 EUR, sudska pristojba iznosi 88  EUR. U predmetima u kojima je 
vrijednost spora >2  339 EUR, sudska pristojba  iznosi 275  EUR. Za ostale vrste sporova postoje druge sudske 
pristojbe.  
Učinkovito prisilno izvršavanje ugovora od ključne je važnosti za gospodarstvo. Vjerojatnost 
povrata stvarnih troškova parnice jača položaj vjerovnika koji želi prisilno izvršiti ugov or. Obično 
se od vjerovnika, kao tužitelja, traži da plati sudsku pristojbu za pokretanje sudskog postupka. 
Sudovi u načelu nalažu tuženiku koji je izgubio parnicu da u potpunosti nadoknadi  sudske pristojbe 
koje je unaprijed platio tužitelj koji je pobijed io u parnici. Na slici  27. prikazan je iznos sudske 
pristojbe koji se zahtijeva za pokretanje sudskog postupka u konkretnom trgovačkom predmetu 
koji se odnosi na spor između dvaju poduzeća u prekograničnoj trgovačkoj parnici pokrenutoj radi 
izvršenja ugovo ra, uz vrijednost spora od 20  000 EUR.  
                                                           
61  Podaci se odnose na dohodov ne pragove koji su vrijedili 2020. i prikupljeni su iz odgovora članova Vijeća 
odvjetničkih komora u Europi (CCBE) na upitnik na temelju sljedećeg scenarija: spor između potrošača i poduzeća 
(navedene su dvije različite vrijednosti spora: 6  000 EUR i Euros tatov prag rizika od siromaštva za svaku državu 
članicu). 
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %
FR BE ITMT SK LT IEDK LU NL SE CZ AT PL SIHU EL LV DE EE HR FICY BG RO ES PT
Sudska pristojba za tužbeni zahtjev u vrijednosti od 6 000 EUR (u %)
Sudska pristojba za sporove male vrijednosti (*) (u %)N
E
M
A
NEMA
PODATAKA
 
33 
 Slika 27.: Sudska pristojba za pokretanje sudskog postupka u konkretnom trgovačkom 
predmetu 2021. (*) (u EUR)  (izvor: Europska komisija i CCBE (62)) 
 
(*) CY, LU, MT, PL, RO : podaci iz 2020. EL, ES : o povratu sudskih pristojbi odlučuje se na pojedinačnoj osnovi u 
svakom predmetu. HU: stranka koja dobije spor nema pravo na potpuni povrat sudskih pristojbi.  
Obično vjerovnik mora unaprijed platiti troškove svojeg odvjetnika ne samo tijekom parnič ne faze, 
nego i u pretparničnoj fazi. Kad je riječ o naknadi troškova, većina država članica primjenjuje 
pravilo prema kojem se od stranke koja izgubi parnicu očekuje da osim vlastitih pravnih troškova 
snosi i troškove stranke koja je dobila parnicu. Tim s e pravilom odvraća od pokretanja parnica u 
kojima postoji mala vjerojatnost da se dobije spor, ali se potiče pokretanje parnica u kojima postoji 
velika vjerojatnost da se dobije spor. Na slici  28. prikazani su iznosi koje bi sud dodijelio 
uspješnom tužitel ju u konkretnom scenariju trgovačkog predmeta (bilješka  62.).  
Mogu se razlikovati tri glavna sustava naknada:  
1. u državama članicama sa zakonskim sustavom naknada povrat troškova pravnog zastupanja 
ovisi o iznosu zakonske naknade za rad odvjetnika, a on  se znatno razlikuje među državama 
članicama;  
2. u državama članicama bez zakonskog sustava naknada postoji puna (Portugal, Finska) ili 
djelomična (Latvija, Luksemburg) nadoknada troškova pravnog zastupanja;  
3. u brojnim državama članicama o povratu tih t roškova odlučuje sud na pojedinačnoj osnovi.  
                                                           
62  Podaci su prikupljeni iz odgovora članova Vijeća odvjetničkih komora u Europi (CCBE) na upitnik na temelju 
prethodno opisanog scenarija. Od članova CCBE -a zatraženo je da dostave informacije o su dskim pristojbama 
koje treba platiti za pokretanje tužbe u predmetu iz scenarija.  
0100200300400500600700800900100011001200
FRLUBEIEESCYRODKITHRSEELSIFIMTLTATEEBGLVCZPLNLDEHUSKPTNEMA
NEMA PODATAKA
 
34 
 Slika 28.: Mogućnost povrata troškova pravnog zastupanja u trgovačkoj parnici 2021. (*) (u 
EUR) (izvor: Europska komisija i Vijeće odvjetničkih komora u Europi (CCBE) (63))  
 
(*) Na ovoj slici troškovi pravnog zastupanja ne uključuju administrativne troškove i PDV (ako se on mora platiti). 
Hipotetski troškovi pravnog zastupanja za parničnu fazu predviđeni scenarijem iznose 1  650 EUR. Puni povrat u 
sustavima bez zakonske naknade  znači da se može izvršiti povrat tog iznosa (1  650 EUR). Države članice s 
djelomičnim povratom (LV, LU) razvrstane su po iznosu troškova pravnog zastupanja koji se može nadoknaditi (od 
najvišeg prema najnižem, s iznosima koji se kreću od 2  200 EUR do 660  EUR). Slika ne uključuje informacije o 
mogućnosti povrata troškova pravnog zastupanja za pretparničnu fazu zato što nije predviđena u svim državama 
članicama. IT: u Italiji postoji zakonska naknada (3  235 EUR u scenariju), ali sud može odlučivati o nadokna di 
troškova unutar određenog raspona. LT: sud odlučuje uzimajući u obzir smjernice Ministarstva pravosuđa. Ukupni 
iznos u scenariju bio bi 3  350 EUR. HU: postoje dva scenarija: sud može stranci koja je dobila spor naložiti potpuni 
povrat troškova pravnog z astupanja na temelju dogovora o naknadi za rad odvjetnika i stranke; sud može uzeti u 
obzir zakonski sustav naknada i naložiti stranci koja je dobila spor samo djelomičan povrat troškova pravnog 
zastupanja, unatoč dogovoru između odvjetnika i stranke. MT: u Malti ne postoji pojam troškova pravnog zastupanja 
koji se plaćaju po satu: nadoknađuju se na temelju vrijednosti spora.  AT: scenarij nije potpuno primjenjiv na austrijski 
sustav  nadoknade. PL: Najniži iznos naknade utvrđuje se zakonom i ovisi o vrijedno sti predmeta spora. Sud može 
odlučiti ukinuti pristojbu ili naložiti plaćanje minimalne pristojbe (ako se pristojba poveća zbog posebnih okolnosti 
utvrđenih u relevantnom zakonodavstvu).  
  
                                                           
63  Podaci su prikupljeni iz odgovora članova CCBE -a na upitnik na temelju istog scenarija kao i za sliku  27. 
(bilješka  62.). Kao osnova za izračun troškova pravnog zastupanj a korišten je sljedeći scenarij: poduzeće koje želi 
izvršiti ugovor angažiralo je specijaliziranog i iskusnog odvjetnika. Odvjetnik je obavio sljedeće poslove: u 
pretparničnoj fazi: 3 sata rada, pri čemu je sastavio jedan dokument za naknadu od 200  EUR po satu (ukupno 
600 EUR); u parničnoj fazi: 11 sati rada, pri čemu je sastavio tri dokumenta i sudjelovao na dvama ročištima za 
neto naknadu od 200  EUR po satu (ukupno 2  200 EUR). Od članova CCBE -a zatraženo je da dostave informacije 
o a) zakonskoj naknadi za  rad u (pret)parničnoj fazi (ako postoji) i b) iznosu troškova pravnog zastupanja koji bi 
sud stranci koja je izgubila spor opravdano naredio da nadoknadi. (Hipotetska naknada po satu promijenjena je u 
odnosu na Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u za 2020., zbog čega odgovori nisu usporedivi).  
025050075010001250150017502000225025002750300032503500
ATNLCZCYSKHRELSIDEMTPTFILVLUBEDKEEIEESFRITLTHUPLROSEBG
 Iznos povrata sudskih troškova za pravne usluge u parničkoj fazi koji je dobila stranka koja
je dobila sporDISKRECIJSKO PRAVO SUDAN
E
M
A
P
O
D
A
T
A
K
ASTRANKA KOJA DOBIJE SPOR IMA 
PRAVO NA DJELOMIČ NI POVRAT 
SUDSKIH PRISTOJBISTRANKA KOJA DOBIJE SPOR IMA PRAVO 
NA POTPUNI POVRAT SUDSKIH PRISTOJBIZakonski sustav pristojbi Nema zakonskog susatava pristojbi
 
35 
 – Pristup alternativnim načinima rješavanja sporova – 
Na slici 29. prikazana su nastojanja država članica da potaknu dobrovoljnu primjenu alternativnih 
načina rješavanja sporova (ADR) putem raznih inicijativa. One se mogu razlikovati ovisno o 
području prava (64).  
Slika 29.: Promicanje i poticanje primjene alternativnih načina rješavanja sporova 2021. (*) 
(izvor: Europska komisija (65)) 
 
(*) Najviši mogući broj bodova: 68 bodova. Ukupni pokazatelji temelje se na sljedećim pokazateljima: 1) internetske 
stranice s informacijama o ADR -u, 2) promidžbene kampanje u medijima, 3) brošure za javnost, 4) sud omogućuje 
posebna informativna predavanj a o ADR -u na zahtjev, 5) koordinator za ADR/mirenje na sudovima, 6) objavljivanje 
ocjena upotrebe ADR -a, 7) objavljivanje statističkih podataka o upotrebi ADR -a, 8) troškovi nastali ADR -om 
(djelomično ili u cijelosti) podmiruju se iz pravne pomoći, 9) potp un ili djelomičan povrat plaćenih sudskih pristojbi 
(uključujući biljege) ako je ADR uspješno završen, 10) nisu obvezni odvjetnici u postupcima ADR -a, 11) sudac može 
djelovati kao izmiritelj, 12) dogovor stranaka postaje izvršiv na sudu, 13) mogućnost pokr etanja postupka/spora i 
podnošenja dokumentarnih dokaza putem interneta, 14) stranke se o pokretanju postupka i različitim fazama postupka 
mogu obavijestiti elektroničkim putem, 15) mogućnost internetskog plaćanja odgovarajućih naknada, 16) upotreba 
tehnol ogija (aplikacije umjetne inteligencije, roboti za razgovor) kako bi se olakšalo podnošenje i rješavanje sporova 
i 17) druga sredstva. Za svaki od tih 17 pokazatelja dodijeljen je jedan bod za svako pravno područje. IE: upravni 
predmeti obuhvaćeni su kateg orijom građanskih i trgovačkih predmeta. EL: ADR postoji u postupku javne nabave, a 
provodi se pred upravnim žalbenim sudovima.  ES: ADR je obvezan za predmete u području radnog prava. PT: u 
građanskim/trgovačkim sporovima sudske pristojbe vraćaju se samo u  predmetima koje rješavaju mirovni suci. SK: 
u slovačkom pravnom poretku nije moguća primjena ADR -a u upravne svrhe. FI: potrošački i radni sporovi isto tako 
se smatraju građanskim predmetima. SE: suci imaju postupovno diskrecijsko pravo u vezi s ADR -om. O bvezna je 
zadaća sudaca da nastoje postići mirno rješavanje sporova, osim ako to nije prikladno zbog prirode predmeta.  
 
 
                                                           
64  Načinima promicanja i poticanja primjene ADR -a nisu obuhvaćeni obvezni zahtjevi za primjenu ADR -a prije 
obraćanja sudovima jer takvi zahtjevi izazivaju zabrinutost oko njihove usklađenosti s pravom na učinko vit pravni 
lijek pred sudom, koje je ugrađeno u Povelju EU -a o temeljnim pravima.  
65  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
048121620242832364044485256606468
LTDEHUDKESPLLVPTNLEEFRATCZBGSELUMTSISKBEFIITROELIEHRCY
Građanski i trgovački sporovi Radni sporovi Potrošački sporovi Upravni sporovi
 
36 
 – Posebna rješenja za pristup pravosuđu za osobe s invaliditetom  – 
Kao stranke Konvencije UN -a o pravima osoba s invaliditetom (66), EU i sve njegove države 
članice obvezni su osobama s invaliditetom osigurati učinkovit jednak pristup pravosuđu 
osiguravanjem odgovarajuće prilagodbe u cilju  jednakosti i nediskriminacije. Države stranke 
također bi trebale osigurati  dostupnost, uključuj ući komunikaciju i informacije, te ponovno 
potvrditi pravo na jednako priznavanje pred zakonom. Na slici 30. prikazani su odabrana posebna 
rješenja u tom pogledu, kao što su dostupnost informacija u pristupačnim formatima, dostupnost 
određenih formata na z ahtjev ili dostupnost digitalnih rješenja za osobe s invaliditetom za 
građanske i trgovačke predmete, upravne i kaznene predmete pred prvostupanjskim sudovima.  
Slika 30.: Posebna rješenja za pristup pravosuđu za os obe s invaliditetom 2021. (izvor: 
Europska komisija (67)) 
 
– Sudski nadzor nad javnom upravom u poslovnim scenarijima – 
U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. prvi se put daje pregled odabranih 
pravnih zaštitnih mjera u pogledu radnji ili propusta upravnih tijela u scenarijima povezanima s 
poslovanjem68. Relevantne zaštitne mjere uključuju sudsko preispitivanje upravnih odluka i 
                                                           
66  https://www.un.org/development/desa/disabilities/convention -on-the-rights -of-persons -with-disabilities.html   
67  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
68  U prvom scenariju, tijekom sudskog postupka povezanog s izvlaštenjem, nadležna tijela nalažu rudarskom 
poduzeću da odmah prekine s rudarstvom; pozivaju se na ranije pritužbe kućevlasnika u susjednom selu, koje je 
BGDELVATBEIELTPLSKESNL SISECZDKEEHRHU FICYLUMTPTELFR ITRO
Postupci ADR-a i razumne prilagodbe su dostupne
Obuhvaćene su potrebe i zadovoljstvo osoba s invaliditetom
u sudskim anketama 2020.
Mjere kojima se osigurava da se osobe s invaliditetom izraze i saslušaju
Dostupne su postupovne prilagodbe
Dostupna su digitalna rješenja povezana s prvostupanjskim sudovima
Dostupnost na zahtjev posebnih formata kao što su Brailleovo pismo, znakovni jezik i lako čitljiva verzija
Informacije su dostupne u pristupačnom obliku, među ostalim u digitalnom i papirnatom obliku
 
37 
 privremenih mjera ili mogućnost financijske naknade u slučaju šutnje uprave ili neutemeljene 
odluke. Sve navedeno  doprinosi kvaliteti pravosudnog sustava, od posebne važnosti za poslovno 
i ulagačko okruženje te za funkcioniranje jedinstvenog tržišta .  
Slika 31.: Pravne zaštitne mjere u pogledu odluka ili nedjelovanja upravnih t ijela 2021. (*) 
(izvor:  Europska komisija (69)) 
 
  
                                                           
rudarsko poduzeće već riješilo. Poduzeće bi ostvarilo dnevni gubitak dobiti od 8  000 EUR ako bi postupilo u 
skladu s upravnom odlukom. Poduzeće osporava upravnu odluku na sudu te se odluka u konačnici poništava kao 
neosnovana. U drugom scenariju poduzeće s poslovni m nastanom u državi članici „B” podnosi nadležnom tijelu 
u državi članici „A” zahtjev za odobrenje izgradnje maloprodajne trgovine od 800 kvadratnih metara u glavnom 
gradu države članice „A”. Poduzeće ne prima nikakav odgovor od predmetnog tijela u zakonsk om roku/u 
razumnom roku za odgovor (razdoblje šutnje uprave). Naposljetku, na slici se ispituje može li poduzeće od 
nadležnog tijela tražiti financijsku naknadu za gubitke nastale zbog kašnjenja (razdoblje šutnje uprave) pri 
izdavanju građevinske dozvole ( uz pretpostavku da je građevinska dozvola konačno izdana).  
69  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
 
 
Administrativna šutnja znači prešutno odobrenje  Administrativna šutnja znači prešutno odbijanje   
 
Mogućnost financijske naknade u 
slučaju štete prouzročene upravnom 
odlukom koju je sud u konačnici 
poništio kao neosnovanu  
U slučaju šutnje, sud može tijelu naložiti rješavanje predmeta  Mogućnost financijske naknade u 
slučaju štete prouzročene 
administrativnom šutnjom  
Sud može odgoditi izvršenje 
upravne odluke privremenom 
mjerom  
 
38 
 – Pravosuđe prilagođeno djeci –  
U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. produbljuje se analiza pravosuđa 
prilagođenog djeci u usporedbi s prethodnim izdanjima. Na slici 32. prikazani su različiti 
aranžmani u državama članicama zbog kojih je pravosudni sustav prilagođeniji potrebama djece. 
Na slici 33. razmatraju se posebni aranžmani dostupni kada je dijete uključeno kao žrtva ili kao 
osumnjičenik/okrivljenik.  
Slika 32.: Posebni aranžmani za postupke prilagođene djeci 2021. (*) (Građansko i 
kazneno/maloljetničko pravosuđe i upravni postupci),  (izvor:  Europska komisija (70)) 
 
(*) Djeca: osobe mlađe od 18 godina. Podaci za MT o osposobljavanju sudaca odnose se na 2020.  
  
                                                           
70  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave i 
Europskom mrežom za pravosudno osposobljavanje.  
BGDEELLVHUEELTPLDKESFRHR ITAT FIBEIENL SISECZLUPTROSKCYMT
Na snazi su mjere kojima se osigurava posebno postupanje prema djeci lišenoj slobode
Djeca koja su osumnjičenici ili okrivljenici u kaznenom postupku imaju pravo na pravnu pomoć
Osposobljavanje sudaca o komunikaciji s djecom koja je djeci prilagođena te se temelji na
pravima djeteta
Ocjena takvog postupanja obuhvaćena je sudskim anketama upućenima korisnicima sudova
S djecom se postupa na odgovarajući način, pri čemu se uzimaju u obzir njihove posebne
potrebe i prava
Posebno osmišljene internetske stranice prilagođene djeci za pružanje informacija o
pravosudnom sustavu na internetu
 
39 
 Slika 33.: Posebni aranžmani za postupke prilagođene djeci s djecom koja su uključena kao 
žrtve ili osumnjičenici ili okrivljenici 2021. (*) (izvor:  Europska komisija (71)) 
 
(*) Djeca: osobe mlađe od 18 godina.  
3.2.2. Resursi  
Za dobro funkcioniranje pravosudnog sustava nužni su dostatni resursi, uključujući potrebna 
ulaganja u fizičku i tehničku infrastrukturu te kvalificirano i osposobljeno osoblje svih kategorija 
koje prima primjerenu naknadu. Bez prikladnih objekata, alata ili osoblja s potrebnim 
kvalifikacijama, vještinama  i pristupom trajnoj izobrazbi dovodi se u pitanje kvaliteta postupaka i 
odluka.  
– Financijska sredstva – 
Na slikama u nastavku prikazuju se stvarna državna potrošnja za rad pravosudnog sustava 
(isključujući zatvore) po stanovniku (slika  34.) i kao udio u bruto domaćem proizvodu (BDP) 
(slika  35.). 
  
                                                           
71  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
BEBGCZDEEEESHRLTLUHUATROSKSEIEFRITPLPTDKLVNLSIELCYMTFI
Audiovizualni zapis ispitivanja djece
Djeca se saslušavaju u posebnom okruženju prilagođenom djeci i mogu učinkovito
sudjelovati u saslušanju
Djeci se pružaju njima prilagođene informacije o njihovim pravima i o postupcima
Djeci pomaže odvjetnik (uvijek ili prema potrebi)Za svaku državu članicu dva stupca predstavljaju
uključenost djece kao (slijeva nadesno): 
1. žrtava
2. osumnjičenika/okrivljenika
 
40 
 Slika 34.: Ukupni rashodi opće države za sudove u EUR po stanovniku 2012. i u razdoblju 
2018. –2020.  (*) (izvor: Eurostat ) 
 
(*) Države članice poredane su prema rashodima 2020. (od najviših do najnižih). Sljedeći podaci su privremeni: DE 
(2018. –2020.), ES (2020.), FR (2019. –2020.), IT (2020.) i PT (2020.).  
Slika 35.: Ukupni rashodi opće države za sudove kao postotak BDP -a 2012. i u razdoblju 
2018. –2020.  (*) (izvor: Eurostat ) 
 
 (*) Države članice poredane su prema rashodima 2020. (od najviših do najnižih). Sljedeći podaci su privremeni: DE 
(2018. –2020.), ES (2020.), FR  (2019. –2020.), IT (2020.) i PT (2020.).  
– Ljudski resursi – 
Primjereni ljudski resursi ključni su za kvalitetu pravosudnog sustava. Raznolikošću među sucima, 
uključujući rodnu ravnotežu sudaca, osiguravaju se dodatno znanje, vještine i iskustvo te se time 
odražava stvarno stanje društva.  
050100150200250
LUDEIENLSEATSIBEFIITESDKMTFRPLLVPTCZEEBGHRELHUSKROLTCY
2012. 2018. 2019. 2020.
0,00,10,20,30,40,50,60,70,8
BGPLHR SILVROHUELDEESPTMT ITCZSKEENLATSELTBEFRFILUIEDKCY
2012. 2018. 2019. 2020.
 
41 
 Slika 36.: Broj sudaca 2012. i u razdoblju 2018. –2020. (*) (na 100  000 stanovnika) (izvor: 
Studija Europske komisije za učinkovitost pravosuđa Vijeća Europe (CEPEJ))  
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a ova kategorija uključuje suce koji rade u punom radnom vremenu. Ne uključuje 
Rechtspfleger/sudske službenike koji postoje u nekim državama članicama. AT: podaci o upravnom pravosuđu dio su 
podataka od 2016. EL: od 2016. podaci o broju profesionalnih sudaca obuhvaćaju sve razine na kaznenim i 
građanskim sudovima te upravne suce. IT: regionalni revizorski odbori, lokalni porezni odbori i vojni sudovi ne 
uzimaju se u obzir. Upravno pravosuđe uzima se u obzir od 2018.  
Slika 37.: Udio sutkinja na vrhovnim sudovima u razdoblju 2019. –2021. (*) (izvor: Europska 
komisija (72)) 
 
(*) Podaci su poredani po brojčanim podacima iz 2020., od najvišeg do najnižeg. MT: 2019. i 2020. nije bilo žena na 
najvišem sudu.  
 
                                                           
72  Europski institut za ravnopravnost spolova, baza podataka o rodnoj statisti ci: https://eige.europa.eu/gender -
statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt_supcrt/datatable   
05101520253035404550
SIHRLUELBGLVATHUCZLTPLDEROSKFIPTEENLCYBEITSEESFRMTDKIE
2012. 2018. 2019. 2020.
0 %20 %40 %60 %80 %100 %
ROBGLVHUFRSKLUSINLATLTDEITBEHRPTELSECYFIEEIEDKPLMTESCZ
2019. 2020. 2021.
 
42 
  
Slika 38.: Broj odvjetnika 2012. i u razdoblju 2018. –2020. (*) (na 100 000 stanovnika) (izvor: 
Studija Europske komisije za učinkovitost pravosuđa Vijeća Europe (CE PEJ))  
 
(*) U skladu s metodologijom CEPEJ -a odvjetnik je osoba koja je u skladu s nacionalnim pravom kvalificirana i 
ovlaštena za zastupanje svojih klijenata; obavljanje odvjetničkog zanimanja; pojavljivanje pred sudovima ili 
savjetovanje i zastupanje stranaka u pravnim pitanjima (Preporuka Rec (2000)21 Odbora ministara Vijeća Europe o 
slobodi obavljanja odvjetničke djelatnosti). DE: u Njemačkoj nema razlike između različitih skupina odvjetnika, kao 
primjerice između odvjetnika nižeg ranga (engl. solicitors) i odv jetnika višeg ranga (engl. barristers). FI: od 2015. 
navedeni broj odvjetnika obuhvaća odvjetnike iz privatnog sektora i odvjetnike iz javnog sektora.   
  
050100150200250300350400450500
LUCYELITMTPTESIEBGDEBEPLHUROHRDKSKCZFRNLSIEELTATFILVSE
2012. 2018. 2019. 2020.
 
43 
 – Osposobljavanje – 
Pravosudno osposobljavanje važno je za doprinos kvaliteti sudskih odluka i pravosudnih usluga 
pruženih građanima. Podacima navedenima u nastavku obuhvaća se pravosudno osposobljavanje 
u širokom rasponu područja, uključujući komunikaciju sa strankama i novi narima te pravosudne 
vještine.  
Slika 39.: Dostupnost osposobljavanja u komunikaciji za suce u 2021. (*) (izvor: Europska 
komisija (73))
 
 
(*) Najviši mogući broj bodova: 16 bodova. Države članice dobile su 1 bod ako imaju početno osposobljavanje i 1 
bod ako imaju trajno osposobljavanje (najviše dva boda za svaku vrstu osposobljavanja). MT: podaci iz 2020.  
  
                                                           
73  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji s Europskom mrežom za pravosudno osposobljavanje.  
0246810121416
CZ DE FR AT PT BG IT ES BE PL NL EL HR FI DK EE IE MT LV RO LT LU SK CY SI SE HU
U korištenju društvenih medija i/ili komunikaciji s medijima.
U podizanju svijesti i postupanju s kampanjama dezinformiranja u novim medijima (društveni mediji)
U komunikaciji sa žrtvama nasilja u obitelji
U komunikaciji sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja
U komunikaciji s tražiteljima azila
U komunikaciji s osobama s oštećenjem vida ili sluha
U komunikaciji s LGBTIQ osobamaN
E
M
A
 
44 
 3.2.3. Alati za ocjenu  
Redovitom evaluacijom pravosudni sustav mogao bi se bolje prilagoditi sadašnjim i budućim 
izazovima, čime bi se poboljšala njegova kvaliteta. Ankete (slika  40.) su, iz perspektive pravnih 
stručnjaka i korisnika sudova, ključne za ocjenu rada pravosudnih su stava.  
Slika 40.: Teme anketa provedenih 2019. među korisnicima sudova ili pravnim 
stručnjacima (*) (izvor: Europska komisija (74)) 
 
(*) Državama članicama dodijeljen je po jedan bod po navedenoj temi ankete neovisno o tome je li anketa provedena 
na razini države, regije ili suda.  „Ostale teme” uključuju anketu među strankama u sporu o njihovu mišljenju o novim 
načinima poboljšanja kvalitete usluga koje korisnici primaju na sudovima i dostupnosti sudske službe ( FR), anketu 
među sucima o temama kao što su opća situacija pravosudnog sustava, njihova funkcija i neovisnost pravosuđa ( ES), 
pomoć žrtvama kaznenih djela ( PL), opći aspekti sudova i njihovo funkcioniranje, pristup informacijama o sudovima, 
sudski objekti, suci odgovorni z a postupak, resursi, odanost ( PT). 
3.2.4. Digitalizacija  
Upotreba informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) može ojačati pravosudne sustave 
država članica i učiniti ih pristupačnijima, učinkovitijima, otpornijima i spremnima za suočavanje 
s trenut ačnim i budućim izazovima. Isto tako, pandemija bolesti COVID -19 negativno je utjecala 
na nacionalne pravosudne sustave i istaknula brojne izazove koji utječu na funkcioniranje 
pravosuđa. Istodobno je ukazala na potrebu da nacionalni pravosudni sustavi dod atno poboljšaju 
svoju digitalizaciju.  
U ranijim izdanjima Pregleda stanja u području pravosuđa u EU -u prikazani su usporedni podaci 
o određenim aspektima IKT -a u pravosudnim sustavima. Kako je najavljeno u Komunikaciji 
Komisije o digitalizaciji pravosuđa u EU -u od 2.  prosinca  2020. (75), Pregled stanja znatno je 
                                                           
74  Podaci za 2019. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
75  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru 
regija, „Digitalizacija pravosuđa u Europskoj uniji: Paket mogućih instrumenata” COM(2020)  710 i prateći 
SWD(2020)  540.  
BG LT LV PT DK HU SI SE FR RO ES PL BE CZ DE EE IE EL HR ITCY LU MT NL AT SK FI
Dostupnost sudske službe Usluge koje korisnici primaju na sudovima
Vođenje rasprave Presuda/odluka suda
Potrebe i zadovoljstvo osoba koji nisu izvorni govornici Potrebe i zadovoljstvo osoba s oštećenjem vida/sluha
Opća razina povjerenja u pravosudni sustav Informiranje o pravima
DrugoNEMA ANKETA 2020 .
 
45 
 proširen daljnjim podacima o digitalizaciji u državama članicama. Time bi se trebalo omogućiti 
temeljitije praćenje područjâ napretka i neriješenih pitanja.  
Da bi pravosuđe bilo prilagođeno građanim a, informacije o nacionalnim pravosudnim sustavima 
trebaju biti lako dostupne i prilagođene posebnim skupinama u društvu koje im inače ne bi mogle 
lako pristupiti. Na slici 41. prikazana je dostupnost informacija na internetu i posebnih javnih 
usluga koje ljudima mogu pomoći u pristupu pravosuđu.  
Slika 41.: Dostupnost informacija o pravosudnom sustavu na internetu za opću javnost 2021. 
(*) (izvor: Europska komisija (76)) 
 
(*) DE: svaka savezna zemlja kao i savezna razina pojedinačno odlučuju koje će informacije pružati na internetu.   
                                                           
76  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacion alne pravosudne sustave.  
BGDE ESLVNL IEFRLTPL FISEDK EE ITSIMTATSKBEHU PTCZLUROHR ELCY
Osobe koji nisu izvorni govornici: internetske stranice s informacijama o pravosudnom sustavu
Naknada za žrtve: internetske stranice s jasno vidljivim i razumljivim informacijama o tome kako pristupiti
postojećim sustavima
Pravna pomoć: interaktivna internetska simulacija za procjenu prihvatljivosti
Pravna pomoć: informacije o pristupu na internetskim stranicama s jasno vidljivim i razumljivim informacijama
Sudske pristojbe: internetske stranice s jasno vidljivim i razumljivim informacijama o sudskim pristojbama i
prihvatljivosti za njihovo smanjenje
Pravne potrebe: internetske stranice s podacima za kontakt drugih organizacija izvan postojećeg sustava
pravne pomoći
Postupovna prava građana: internetske stranice s jasno vidljivim i razumljivim informacijama
Internetske stranice s obrascima za kontakt ili e-poštom za upite o pokretanju sudskog postupka ili
sudjelovanju u sudskom postupku
Internetske stranice s poveznicama na sve internetske obrasce potrebne za pokretanje sudskog postupka ili
sudjelovanje u sudskom postupku
Internetske stranice čitljive za pametne telefone povezane s pristupom pravosuđuNEM
A
 
46 
 – Pravila prilagođena digitalnom okruženju – 
Upotreba digitalnih rješenja u građanskim/trgovačkim, upravnim i kaznenim predmetima često 
zahtijeva odgovarajuće prilagodbe u nacionalnim postupov nim pravilima. Na slici  42. prikazana 
je mogućnost da različiti sudionici upotrebljavaju tehnologiju za komunikaciju na daljinu (kao što 
je videokonferencija) za postupke povezane sa sudskim predmetima i odražava trenutačnu 
situaciju s obzirom na dopušteno st digitalnih dokaza.  
Slika 42.: Postupovna pravila koja dopuštaju digitalnu tehnologiju na sudovima u 
građanskim/trgovačkim, upravnim i kaznenim predmetima 2021. (*) (izvor: Europska 
komisija (77)) 
 
(*) Za svaku državu članicu prvi stupac predstavlja postupovna pravila za građanske/trgovačke predmete, drugi 
stupac za upravne predmete i treći stupac za kaznene predmete. Najviši mogući broj bodova: 12 bodova. Za svaki 
kriterij države članice dobile su d va boda ako postoji mogućnost upotrebe digitalne tehnologije u svim 
građanskim/trgovačkim, upravnim i kaznenim predmetima (u kaznenim je predmetima mogućnost saslušanja stranaka 
podijeljena kako bi se obuhvatili okrivljenici i žrtve). Bodovi su podijeljeni  s dva kad mogućnost ne postoji u svim 
predmetima. Kad je riječ o onim državama članicama u kojima se ne pravi razlika između građanskih/trgovačkih i 
upravnih predmeta, za oba je područja dodijeljen jednak broj bodova. EL: ne postoji mogućnost za upravne i  kaznene 
predmete. LU: ne postoji mogućnost za upravne predmete.  
  
                                                           
77  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
024681012
CZEEESSKSEDE LTATNLLV SIPTHUMT PL FIHR ITDKBE IEROBG FRLUCY EL
Prihvatljivost dokaza podnesenih samo u digitalnom obliku
Usmeni dio postupka može se u cijelosti provesti uz upotrebu tehnologije za komunikaciju na daljinu
Moguće je usmeno prevođenje uz upotrebu tehnologije za komunikaciju na daljinu
Stručnjaci se mogu saslušati uz upotrebu tehnologije za komunikaciju na daljinu
Svjedoci se mogu saslušati uz upotrebu tehnologije za komunikaciju na daljinu
Stranke/okrivljenici/žrtve mogu se saslušati uz upotrebu tehnologije za komunikaciju na daljinuZa svaku državu članicu tri stupca predstavljaju postupovna pravila 
kojima se omogućuje upotreba digitalne tehnologije na sudovima u sljedećim vrstama predmeta (slijeva nadesno): 
1. građanski/trgovački predmeti
2. upravni predmeti 
3. kazneni predmeti.
 
47 
 – Upotreba digitalnih alata – 
Osim postupovnih pravila prilagođenih digitalnom okruženju, sudovi i državna odvjetništva 
moraju imati odgovarajuće alate i infrastrukturu koji omogućuju komunikaciju na daljinu i siguran 
pristup radnom mjestu na daljinu (slika  43.). Odgovarajuća infrastruktura i oprema isto su tako 
potrebni za sigurnu elektroničku komunikaciju između sudova/državnog odvjetništva i pravnih 
stručnjaka te institucija (slike 4 4. i 45.).  
IKT, uključujući inovativnu tehnologiju, ima važnu ulogu u podupiranju rada pravosudnih tijela. 
Stoga znatno pridonosi kvaliteti pravosudnih sustava. Dostupnost različitih digitalnih alata koji su 
na raspolaganju sucima, državnom odvjetništvu i sudskom osoblju može pojednostavniti radne 
procese, osigurati pravednu raspodjelu radnog opterećenja i dovesti do znatne uštede vremena.  
 
  
 
48 
 Slika 43.: Korištenje sudova i državnih odvjetništva digitalnom tehnologijom 2021. (*) (izvor: 
Europska komisija (78)) 
 
(*) Najviši mogući broj bodova: 7 bodova. Za svaki kriterij dodijeljen je po jedan bod ako se sudovi odnosno državna 
odvjetništva koriste određenom tehnologijom, a 0,5 bodova dodijeljeno je ako se tom tehnologijom ne korist e uvijek.   
                                                           
78  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
01234567
EEATDEESPTSELUHUSILVDKITLTNLFIPLROSKHRFRIEELMTBECYBGCZ
Upotreba tehnologija decentraliziranog vođenja evidencije transakcija (lanac blokova)
Upotreba aplikacija umjetne inteligencije u osnovnim aktivnostima
Elektronička dodjela predmeta, s automatskom raspodjelom na temelju objektivnih kriterija
Upotreba tehnologije za komunikaciju na daljinu, posebno za videokonferencije
Osoblje može sigurno raditi na daljinu
Suci/državni odvjetnici mogu sigurno raditi na daljinu
Uporaba elektroničkog sustava vođenja predmeta
NemaZa svaku državu članicu dva stupca predstavljaju 
upotrebu digitalne tehnologije u sljedećim tijelima (slijeva nadesno):
1. sudovi
2. državno odvjetništvo
 
49 
 Sigurna elektronička komunikacija može pridonijeti poboljšanju kvalitete pravosudnih sustava. 
Mogućnost da sudovi komuniciraju elektroničkim putem međusobno, kao i s pravnim stručnjacima 
te drugim institucijama, može pojednostavniti procese i sm anjiti potrebu za komunikacijom u 
papirnatom obliku i fizičkom prisutnošću, što bi dovelo do smanjenja trajanja predsudskih radnji 
i sudskih postupaka.  
Slika 44.: Sudovi: alati za elektroničku komunikaciju 2021. (*) (izvor: Europska  komisija (79)) 
 
(*) Najviši mogući broj bodova: 5 bodova. Za svaki kriterij dodijeljen je po jedan bod ako je sudovima dostupna 
sigurna elektronička komunikacija. Ako takva mogućnost ne postoji u svim predmetima, dodijeljeno je 0,5 bodova. 
FI: zadaće javnih bilježnika ne odnose se na sudove. Stoga nema razloga da im se osigura sigurna veza.  
Državna odvjetništva ključna su za funkcioniranje kaznenopravnog sustava. Ona isto tako mogu 
imati koristi od pristupa sigurnom kanalu za elektroničku komunikaciju,  što bi im moglo olakšati 
rad i poboljšati kvalitetu sudskog postupka. Mogućnost sigurne elektroničke komunikacije između 
državnog odvjetništva i istražnih tijela, odvjetnika i sudova pomogla bi u bržoj i učinkovitijoj 
pripremi postupka pred sudom.  
  
                                                           
79  Podaci za 20 21. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
012345
DK
DE
EE
ES
LV
LT
LU
HU
NL
AT
RO
SI
SK
SE
IT
PL
PT
FI
BE
FR
HR
CZ
IE
CY
EL
MT
BG
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije između sudova i sudskih izvršitelja/sudskih
službenika
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije između sudova i javnih bilježnika
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije između sudova i objekata za zadržavanje
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije između sudova i odvjetnika u postupcima
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije među sudskim postupcima
 
50 
 Slika  45.: Državno odvjetništvo: alati za elektroničku komunikaciju 2021. (*) (izvor: Europska 
komisija (80)) 
 
(*) Najviši mogući broj bodova: 5 bodova. Za svaki kriterij dodijeljen je po jedan bod ako je državnim odvjetništvima 
dostupna  sigurna elektronička komunikacija. Ako takva mogućnost ne postoji u svim predmetima, dodijeljeno je 0,5 
bodova. Dostupnost alata za elektroničku komunikaciju u državnom odvjetništvu uključuje komunikaciju s 
odvjetnicima zaposlenima u državnom odvjetništvu . 
  
                                                           
80  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
012345
DKDEEEESLUHUNLATPTFIITIELTSEROSKBECZFRMTSIHRCYPLLVBGEL
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije između državnog odvjetništva i odvjetnika
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije između državnog odvjetništva i objekata za
zadržavanje
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije između državnog odvjetništva i istražnih tijela
Dostupnost sigurne komunikacije između državnog odvjetništva i sudova
Dostupnost sigurne elektroničke komunikacije u državnom odvjetništvuNEMA
 
51 
 – Pristup sudovima na internetu – 
Mogućnost obavljanja određenih radnji u sudskom postupku elektroničkim putem važan je dio 
kvalitete pravosudnih sustava. Elektroničko podnošenje tužbi, mogućnost praćenja i poduzimanja 
daljnjih koraka na internetu ili dostavljanja pismena elektroničkim putem mogu osjetno olakšati 
pristup pravosuđu građanima i poduzećima (ili njihovim pravnim zastupnicima) i smanjiti 
kašnjenja i troškove. Dostupnost takvih digitalnih javnih usluga pomogla bi u približavanju sudova 
građan ima i poduzećima, a time dovela i do povećanog povjerenja u pravosudni sustav.  
Slika 46.: Digitalna rješenja za pokretanje i praćenje postupaka u građanskim/trgovačkim i 
upravnim predmetima 2021. (*) (izvor: Europska komisija (81)) 
 
(*) Najviši mogući broj bodova: 9 bodova. Za svaki kriterij dodijeljen je po jedan bod ako postoji mogućnost u svim 
građanskim/trgovačkim i upravnim predmetima. Ako takva mogućnost ne postoji u svim predmetima, dodijeljeno je 
0,5 bodova. Kad je riječ o on im državama članicama u kojima se ne pravi razlika između građanskih/trgovačkih i 
upravnih predmeta, za oba je područja dodijeljen jednak broj bodova.  
  
                                                           
81  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupino m osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
0123456789
EE LV LT IT DE SK HU ES HR AT PT SE CY MT PL SI FI CZ IE NL RO FR BE EL DK BG LU
Mogućnost plaćanja sudskih pristojbi putem interneta
Dostupnost informacija o sudskim pristojbama na internetu
Službeni sudski dokumenti mogu se dostaviti poduzećima u elektroničkom obliku (ako postupak ne pokreće poduzeće)
Službeni sudski dokumenti mogu se dostaviti elektroničkim putem građanima (ako postupak ne pokreće građanin)
Mogućnost da klijenti pristupe elektroničkom spisu svojih okončanih predmeta
Mogućnost da klijenti pristupe elektroničkom spisu svojih predmeta koji su u tijeku
Dostupnost elektroničke potvrde o primitku kojom se dokazuje podnošenje dokumenata sudu
Mogućnost podnošenja zahtjeva za pravnu pomoć putem interneta
Mogućnost pokretanja postupka/podnošenja zahtjeva putem internetaZa svaku državu članicu dva stupca predstavljaju digitalna rješenja za 
pokretanje i praćenje postupaka u sljedećim vrstama predmeta (slijeva nadesno):
1. građanski/trgovački predmeti
2. upravni predmeti
 
52 
 Upotreba digitalnih alata za vođenje i praćenje sudskih postupaka u kaznenim predmetima isto 
tako može pomoći u jamčenju prava žrtava i okrivljenika. Na primjer, digitalna rješenja mogu 
omogućiti povjerljivu komunikaciju na daljinu između okrivljenika i nj ihovih odvjetnika, 
omogućiti okrivljenicima u istražnom zatvoru da se pripreme za raspravu ili pomoći žrtvama 
kaznenog djela u izbjegavanju sekundarne viktimizacije.  
Slika 47.: Digitalna rješenja za vođenje i praćenje sudskih post upaka u kaznenim 
predmetima 2021. (*) (izvor: Europska komisija (82)) 
 
(*) Najviši mogući broj bodova: 6 bodova. Za svaki kriterij dodijeljen je po jedan bod ako postoji mogućnost u svim 
kaznenim predmetima. Ako takva mogućnost ne postoji u svim predmetima,  dodijeljeno je 0,5 bodova.  
– Pristupanje presudama  – 
Osiguravanje dostupnosti presuda na internetu povećava transparentnost pravosudnih sustava, 
pomaže građanima i poduzećima da razumiju svoja prava te može pridonijeti dosljednosti sudske 
prakse. Modaliteti objavljivanja presuda na internetu ključni su za uspostavu tražilica prilagođenih 
korisnicima (83) koje omogućuju lakšu dostupnost sudske prakse pravnim stručnjacima i široj 
javnosti. Neometan pristup sudskoj praksi i njezina jednostavna ponovna upotreba čine pravosudni 
                                                           
82  Podaci za 2021. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
83  Vidjeti Best practice guide for managing Supreme Courts  (Vodič s primjerima najbolje prakse za upravljanje 
vrhovnim sudovima), izrađen u okviru projekta pod naslovom „Supreme Courts as guarantee for effectiveness of 
judicial systems” (Vrhovni sudovi kao jamstvo učinkovitosti pravosudnih sustava), str.  29. 
0123456
EEHUATSKDELVFIESLTCZPTROFRPLHRCYBELUSEBGIEITDKSIELMTNL
Okrivljenici mogu elektroničkim putem pristupiti svojem predmetu koji je u tijeku
Žrtve mogu elektroničkim putem pristupiti svojem predmetu koji je u tijeku
Žrtve mogu podnijeti pisane izjave putem interneta (uključujući početne zahtjeve)
Tijekom rasprava na daljinu okrivljenici mogu povjerljivo komunicirati sa svojim odvjetnicima.
Okrivljenici mogu podnijeti pisane izjave putem interneta, uključujući zahtjev za pravnu pomoć
Okrivljenici u pritvoru mogu se koristiti informacijskim i komunikacijskim tehnologijama kako bi se pripremili za
raspraveNEMA
 
53 
 sustav prilagođenim algoritmima te omogućuju inovativne aplikacije za „pravnu tehn ologiju” koje 
praktičarima služe kao potpora u radu.  
Objavljivanje sudskih odluka na internetu zahtijeva uravnoteživanje različitih interesa unutar 
granica postavljenih pravnim okvirima i okvirima politika. Opća uredba o zaštiti podataka (84) u 
potpunosti se primjenjuje na obradu osobnih podataka koju provode sudovi. Pri procjeni podataka 
koje treba objaviti potrebno je postići pravednu ravnotežu između prava na zaštitu podataka i prava 
na objavu sudskih odluka kako bi se osigurala transparentnost pravosudn og sustava. To je osobito 
slučaj ako postoji prevladavajući javni interes koji opravdava otkrivanje tih podataka. U mnogim 
se zemljama na temelju prava ili prakse zahtijeva anonimizacija ili pseudonimizacija (85) sudskih 
odluka prije objave, sustavno ili na  zahtjev. Podaci koji nastaju u okviru pravosuđa uređuju se i 
europskim zakonodavstvom o otvorenim podacima i ponovnoj upotrebi informacija javnog sektora 
(86). 
Dostupnost sudskih odluka u strojno čitljivom obliku (87) olakšava stvaranje pravosudnog sustava 
koji je prilagođen algoritmima (88). 
  
                                                           
84  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlame nta i Vijeća od 27.  travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom 
osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća 
uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).  
85  Anonimizacija /pseudonimizacija učinkovitija je uz pomoć algoritma. Međutim, potreban je ljudski nadzor jer 
algoritmi ne razumiju kontekst.  
86  Direktiva 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17.  studenoga 2003. o ponovnoj uporabi informacija 
javnog sektora (SL L 3 45, 31.12.2003., str.  90.) i Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 
20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., 
str. 56.). 
87  Presude oblikovane u skladu sa standardima (npr. Akoma Ntoso) i njihovi povezani metapodaci mogu se besplatno 
preuzeti u obliku baze podataka ili drugim automatiziranim sredstvima (npr. sučelje za programiranje aplikacija).  
88  Vidjeti i Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru 
i Odboru regija – Europska strategija za podatke, COM(2020)  66 final, Komisijinu Bijelu knjigu o umjetnoj 
inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i povjerenju, COM(2020)  65 final te Zaključke Vijeća i predstavnika 
vlada  država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o najboljoj praksi u vezi s objavom sudskih odluka na 
internetu (SL  C 362, 8.10.2018., str.  2.). 
 
54 
 Slika 48.: Pristup javnosti objavljenim presudama na internetu 2021. (*) 
(građanski/trgovački, upravni i kazneni predmeti, svi stupnjevi) (izvor: Europska komisija (89)) 
 
(*) Najviši mogući broj bodova: 9 bodova. Za svaki stupanj dodijeljen je po jedan bod ako su sve presude dostupne za 
građanske/trgovačke i upravne odnosno kaznene predmete, 0,75 bodova ako je većina presuda dostupna (više od 50  %) i 0,5 
bodova ako su dostu pne neke presude (manje od 50  %). Ako u državi članici postoje samo dva stupnja, bodovi su dodijeljeni za tri 
stupnja tako da odgovarajući viši stupanj predstavlja stupanj koji ne postoji. Kod onih država članica u kojima se ne pravi r azlika 
između dvaju p odručja prava (građansko/trgovačko i upravno), za oba je područja dodijeljen jednak broj bodova. BE: za 
građanske i kaznene predmete svaki sud ima pravo odlučivati o objavi svojih presuda. DE: svaka savezna zemlja odlučuje o tome 
hoće li prvostupanjske pre sude biti dostupne na internetu. AT: u prvom i drugom stupnju suci odlučuju o tome koje se presude 
objavljuju.  Odluke Vrhovnog suda kojima se odbija žalba bez utemeljenog obrazloženja ne objavljuju se. Odluke Vrhovnog 
upravnog suda koje je donio sudac pojedinac objavljuju se ako ih predmetni sudac odluči objaviti. Nadalje, odluke koje sadrža vaju 
samo pravna pitanja  u kojima već postoji stalna sudska praksa Vrhovnog upravnog suda i neobvezne odluke o obustavi postupka 
ne objavljuju se. NL: sudovi odlučuju o objavi u skladu s objavljenim kriterijima. PT: povjerenstvo unutar suda odlučuje o objavi. 
SI: ne objavljuju se  postupovne odluke koje su od male ili nikakve važnosti za sudsku praksu; od odluka u predmetima koji su 
identični po sadržaju (npr. masovni predmeti) objavljuje se samo vodeća odluka (zajedno s popisom spisa istog sadržaja). 
Pojedinačni viši sudovi odluču ju koje se presude mogu objaviti. SK: odluke o nekoliko vrsta građanskih predmeta, kao što su 
nasljedne stvari ili utvrđivanje očinstva, ne objavljuju se. FI: sudovi odlučuju o tome koje se presude objavljuju.  
 
  
                                                           
89  Podaci za 2020. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave . 
0123456789
BGEELTHUSKESCYLVMTDEITLUSICZROIEFIATDKHRNLPTBEPLFRSEEL
Kazneni sudovi najvišeg stupnja
Sudovi najvišeg stupnja
Kazneni sudovi drugog stupnja
Drugostupanjski sudovi (građanski, trgovački i upravni)
Kazneni sudovi prvog stupnja
Sudovi prvog stupnja (građanski, trgovački i upravni)
 
55 
 Slika 49.: Modalit eti za izradu strojno čitljivih sudskih odluka 2021. ( *) (građanski/trgovački, 
upravni i kazneni predmeti, svi stupnjevi) (izvor: Europska komisija (90)) 
 
                                                           
90  Podaci za 2020. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
03691215182124
DELVBGEEESNLSKATLTPLCYHU FICZ ITLUIEMTRO SIFRHRPTBESEDKEL
Presude i s njima povezani metapodaci mogu se besplatno preuzeti u obliku baze podataka ili drugim
automatiziranim sredstvima
Anonimizacija/pseudonimizacija potpomognuta je algoritmom
Uvedena su pravila za utvrđivanje jesu li osobni podaci otkriveni u presudama objavljenima na internetu
Presude sadržavaju povezane informacije („metapodatke”) o citiranju i upućivanjima na nacionalno pravo 
i/ili pravo EU -a ili sudsku praksu
Presude sadržavaju povezane informacije („metapodatke”) o ključnim riječima, datumu odluke itd.
Presudama se dodjeljuje europski identifikator sudske prakse (ECLI)
Presude su oblikovane u skladu sa standardom koji bi omogućio njihovu strojnu čitljivost
Internetska stranica dostupna je javnosti besplatnoZa svaku državu članicu tri stupca predstavljaju sustave 
za sljedeće vrste predmeta (slijeva nadesno):
1. građanski /trgovački predmeti
2. upravni predmeti
3. kazneni predmeti .
 
56 
  
(*) Najviši mogući broj bodova: 24 boda po vrsti predmeta. Za svaki od triju stupnjeva (prvi, drugi i posljednji) može 
se dodijeliti jedan bod ako su obuhvaćene sve sudske odluke. Ako su na određenom stupnju obuhvaćene samo neke 
sudske odluke, dodjeljuje se s amo pola boda. Ako u državi članici postoje samo dva stupnja, bodovi su dodijeljeni za 
tri stupnja tako da odgovarajući viši stupanj predstavlja stupanj koji ne postoji.  Kod onih država članica u kojima se 
ne pravi razlika između upravnih i građanskih/trgo vačkih predmeta za oba je pravna područja dodijeljen jednak broj 
bodova. ES: nije dopuštena upotreba baze podataka Glavnog sudbenog vijeća (CGPJ) u komercijalne svrhe ni 
masovno preuzimanje informacija. Pri ponovnoj upotrebi tih informacija za izradu baza podataka ili u komercijalne 
svrhe moraju se poštovati postupak i uvjeti koje je utvrdilo Glavno sudbeno vijeće preko svojeg Centra za sudsku 
dokumentaciju. IE: anonimizacija presuda provodi se u obiteljskom pravu, skrbi za djecu i drugim područjima ako je 
zakonom propisano ili ako sudac naloži da se identitet stranaka ili osoba ne smije otkriti.  
 
57 
 3.2.5. Sažetak o kvaliteti pravosudnih sustava  
Jednostavan pristup, dostatni resursi, učinkoviti alati za ocjenu i digitalizacija pridonose visokoj 
kvaliteti pravosudnih sustava. Građani i poduzeća očekuju učinkovit pravosudni sustav u kojem 
se donose visokokvalitetne odluke. U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. radi 
se usporedna analiza tih čimbenika.  
Pristupačnost  
U izdanju za 2022. ponovno se razmatraju brojni elementi koji pridonose pravosudnom sustavu 
prilagođenom građanima:  
 Dostupnost pravne pomoći  i iznos sudske pristojbe  imaju velik utjecaj na pristup 
pravosuđu, posebno za siromašne građane. Na slici 25. vidi se da u pojedinim državama 
članicama potrošači s dohotkom ispod praga siromaštva Eurostata ne bi primili pravnu 
pomoć. U usporedbi s 2020. pravna pomoć postala je dostupnija u otprilike trećini država 
članica, posebno u djelomičnoj pravnoj pomoći, i ograničenija u dvjema državama čl anicama. 
To je u suprotnosti s prethodnim trendom smanjenja dostupnosti pravne pomoći u nekim 
državama članicama. Iznos sudske pristojbe (slika  26.) i dalje je uglavnom nepromijenjen od 
2016. iako je nekoliko država članica povisilo iznos sudske pristojbe za sporove male 
vrijednosti. Teret sudskih pristojbi i dalje je razmjerno visok u sporovima male vrijednosti. 
Poteškoće u ostvarivanju koristi od pravne pomoći u kombinaciji s visokim razinama sudskih 
pristojbi u nekim državama članicama mogle bi imati odv raćajući učinak kad je riječ o 
pristupu siromašnih građana pravosuđu.  
 
 Iznos sudske pristojbe u trgovačkim parnicama  (slika  27.) znatno se razlikuje među 
državama članicama (od 0,1  % do 6  % vrijednosti spora), pri čemu samo dvije države članice 
uopće nema ju sudsku pristojbu. U usporedbi s 2020. iznos sudskih pristojbi ostao je 
uglavnom stabilan, pri čemu su samo dvije države članice smanjile, a jedna država članica 
povećala pristojbu. Na slici  28. prikazano je u kojoj mjeri stranka koja je pobijedila u 
trgovačkom predmetu može ostvariti povrat troškova pravnog zastupanja. Kad je riječ o 
mogućnosti povrata troškova pravnog zastupanja za parničnu fazu, postoje znatne razlike 
između država članica sa zakonskim sustavom naknada i onima bez njega te unutar tih 
skupina (posebno između izdašnijih i manje izdašnih zakonskih sustava naknada). Osim toga, 
u mnogim državama članicama mogućnost povrata sudskih troškova diskrecijsko je pravo 
sudova. Razina izdašnosti sustava za povrat troškova pravnog zastupanja može pota knuti ili 
odvratiti nekoga od pokretanja postupka, što utječe na opći pristup pravosuđu.  
 U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. nastavlja se analiza načina na koje 
države članice promiču dobrovoljnu upotrebu alternativnih načina rješavanja sporova  
(ADR) (slika  29.), uključujući mogućnost upotrebe digitalnih tehnologija. U usporedbi s 
2020. trećina država članica intenzivirala je rad na promicanju, dok je otprilike isti broj država 
članica manje radio na tome. Općenito, broj načina promicanja  metoda alternativnog 
rješavanja sporova obično je manji u upravnim sporovima nego u građanskim i trgovačkim, 
radnim ili potrošačkim, ali u tom se području može primijetiti nešto veće nastojanje u odnosu 
na 2020.  
 U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. prvi se put analiziraju posebna 
rješenja za potporu osobama s invaliditetom  u pristupu pravosuđu na ravnopravnoj osnovi 
 
58 
 s drugima. Na slici 30. prikazano je da su sve države članice uvela barem neka rj ešenja – 
uglavnom postupovne prilagodbe ili informacije dostupne u pristupačnim formatima. Posebni 
formati, kao što su Brailleovo pismo, znakovni jezik ili lako čitljiv jezik, dostupni su na 
zahtjev u više od polovine država članica. Digitalna rješenja za građanske i trgovačke 
predmete, upravne predmete i kaznene predmete na prvostupanjskim sudovima dostupna su 
i osobama s invaliditetom u nešto više od polovine država članica.  
 Osim toga, u Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. prvi su put pr ikazani 
određeni aspekti sudskog nadzora nad radnjama i propustima javne uprave  na temelju 
posebnih poslovnih scenarija. Na slici 31. prikazano je da u gotovo svim državama članicama 
poduzeća mogu dobiti financijsku naknadu za štetu prouzročenu administrat ivnim odlukama 
ili šutnjom uprave te da sudovi mogu odgoditi izvršenje upravnih odluka. Ti elementi mogu 
utjecati na povjerenje ulagatelja, poslovno okruženje i funkcioniranje jedinstvenog tržišta, što 
zahtijeva pomnije praćenje i analizu.  
 Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. sadržava dublju analizu mjera koje su 
države članice uvele kako bi osigurale pravosudni sustav prilagođen djeci . Konkretno, 
njome se razrađuje odabir aranžmana u različitim vrstama postupaka prikazanima n a slici 32. 
i razlikuje (na slici 33.) između djeteta uključenog u postupak kao žrtve i djeteta koje je 
osumnjičenik ili optuženik. Na slici 32. prikazano je da sve države članice provode barem 
neke prilagodbe za djecu, pri čemu se najčešće osigurava da se  s njima postupa na 
odgovarajući način u skladu s njihovim posebnim potrebama i pravima. Isto tako, gotovo sve 
države članice sucima osiguravaju tečajeve osposobljavanja u području pravosuđa 
prilagođenog djeci. Na slici 33. prikazane su razlike među država ma članicama u tom 
području te je prikazano relativno manje konkretnih aranžmana dostupnih za djecu koja 
sudjeluju u postupcima kao osumnjičenici ili okrivljenici u otprilike trećini država članica.  
Resursi  
Visokokvalitetni pravosudni sustavi u državama članicama  ovise o dostatnim financijskim i 
ljudskim resursima. To zahtijeva odgovarajuća ulaganja u fizičku i tehničku infrastrukturu, 
početno i trajno osposobljavanje te raznolikost među sucima, uključujući rodnu ravnotežu. Iz 
Pregleda stanja u području p ravosuđa u EU -u za 2022. vidljivo je sljedeće:  
 Kad je riječ o financijskim sredstvima , podaci pokazuju da su 2020., ukupno gledajući, 
rashodi opće države za sudove u državama članicama ostali uglavnom stabilni iako i dalje 
postoje znatne razlike u stvarnim  iznosima, i u EUR po stanovniku i kao postotak BDP -a 
(slike 34. i 35.). Gotovo sve države članice povećale su svoje rashode kao postotak BDP -a po 
stanovniku 2020. (povećanje u odnosu na 2019.), a većina je povećala svoje rashode po 
stanovniku.  
 Žene  i dalje čine manje od 50  % sudaca na razini vrhovnog suda u većini država članica (slika 
37.). Podaci za trogodišnje razdoblje 2019. –2021. pokazuju različite razine i trendove među 
državama članicama, ali od 2010. udio sutkinja na razini vrhovnog suda povećao s e u većini 
država članica.   
 Kako bi s e poboljšala komunikacija s ranjivim skupinama (slika 39.), većina država 
članica pruža osposobljavanje o tome kako najbolje komunicirati sa žrtvama rodno 
uvjetovanog nasilja i/ili nasilja u obitelji, a više od dvije tr ećine pruža osposobljavanje za 
 
59 
 komunikaciju s tražiteljima azila i osobama različitog kulturnog, vjerskog, etničkog ili 
jezičnog podrijetla. Otprilike polovina država članica osigurava osposobljavanje o tome kako 
komunicirati s osobama s oštećenjem vida il i sluha. Nadalje, više od dvije trećine država 
članica organizira osposobljavanje o upotrebi društvenih mreža i/ili komunikaciji s medijima, 
a oko polovine ih organizira osposobljavanje o suzbijanju dezinformacija.  
Alati za ocjenu  
 Upotreba anketa  među kor isnicima sudova i pravnim stručnjacima (slika  40.) bila je nešto 
veća 2020. nego prethodnih godina, dok je broj država članica koje su odlučile ne provoditi 
ankete stabilan. Međutim, države članice koje nisu provele ankete nisu uvijek iste kao prošle 
godin e, što upućuje na to da neke od njih provode ankete svake druge godine ili svakih 
nekoliko godina. Česte teme u anketama i dalje su dostupnost, usluge koje korisnici primaju, 
sudske rasprave i presude te opće povjerenje u pravosudni sustav, no samo je neko liko država 
članica provodilo ankete o zadovoljstvu skupina s posebnim potrebama ili informiranosti 
pojedinaca o njihovim pravima.  
Digitalizacija  
Od izdanja iz 2021. Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u uključuje veliki odjeljak u kojem 
se detaljno ispituju aspekti povezani s digitalizacijom pravosuđa. Iako većina država članica već 
upotrebljava digitalna rješenja u različitim kontekstima i u različitom stupnju, znatna su 
poboljšanja moguća.  
 Gotovo sve države članice imaju neke informacije na internetu o svojem pravosudnom 
sustavu , uključujući internetske stranice s vidljivim i razumljivim informacijama o tome 
kako pristupiti pravnoj pomoći te o sudskim pristojbama i kriterijima prihvatljivosti za 
njihovo smanjenje (slika 41.) Međutim, među drž avama članicama postoje razlike u pogledu 
razine informacija i mjere u kojoj ona odgovara potrebama ljudi. Na primjer, mnoge države 
članice (samo 13) ne pružaju interaktivnu internetsku simulaciju  u kojoj ljudi mogu saznati 
ispunjavaju li uvjete za pravnu pomoć. S druge strane, većina država članica pruža internetske 
stranice s internetskim obrascima za poduzeća i pojedince te informacijama za neizvorne 
govornike.  
 Manje od polovine država članica ima postupovna pravila prilagođena digitalnom 
okruženju , (slika 42.) koja omogućuju upotrebu komunikacije na daljinu i prihvaćanje 
dokaza samo u digitalnom formatu. U preostalim državama članicama to je moguće samo u 
ograničenim situacijama. Međutim, od 2020. ostvaren je napredak u gotovo polovini država 
članica.  
 Kad je riječ o korištenju sudova i državnih odvjetništava digitalnom tehnologijom , (slika 
43.) većina država članica već ima različite digitalne alate koji su na raspolaganju sudovima, 
državnim odvjetnicima i članovima osoblja. Iako je većina država članica  uspostavila sustave 
upravljanja predmetima, sustave videokonferencija i aranžmane rada na daljinu, potreban je 
daljnji napredak kako bi se osigurala šira dostupnost sustava za automatsku dodjelu predmeta, 
umjetne inteligencije i alata koji se temelje na l ancima blokova.  
 Sudovi u većini država članica imaju na raspolaganju sigurne elektroničke komunikacijske 
alate . Međutim, u nizu država članica sudovi mogu komunicirati samo sigurnim 
 
60 
 elektroničkim sredstvima s određenim pravnim stručnjacima i/ili nacionalni m tijelima (slika 
44.). Kad je riječ o državnom odvjetništvu (slika 45.), više od trećine država članica 
sveobuhvatno omogućava sigurnu elektroničku komunikaciju s pravnim stručnjacima i 
nacionalnim institucijama, što predstavlja napredak u odnosu na 2020.  
 U građanskim/trgovačkim i upravnim predmetima većina država članica osigurava da 
pojedinci i poduzeća (ili njihovi pravni zastupnici) mogu putem interneta pristupiti svojim 
predmetima koji su u tijeku ili su okončani  (slika 46.), iako u različitoj mjeri. U više od 
trećine država članica pojedinci i poduzeća imali su koristi od poboljšanog internetskog 
pristupa u usporedbi s 2020. Međutim, u kaznenim predmetima (slika 47.) u većini država 
članica okrivljenici i žrtve imaju vrlo ograničene mogućnosti praćenj a ili vođenja dijela svojih 
predmeta elektroničkim putem unatoč poboljšanjima u otprilike polovini država članica.  
 U Pregledu stanja za 2022. detaljnije se procjenjuju podaci o  internetskom pristupu 
sudskim presudama  (slika 48.) kako bi se dobila točnija s lika stanja u državama članicama. 
Rezultati se stoga razlikuju od prošle godine. Konkretno, o objavi presuda najvišeg stupnja: 
22 država članica objavljuje sve presude u građanskim/trgovačkim i upravnim predmetima, 
a njih 22 objavljuje i presude u kaznenim  predmetima. Međutim, objavljivanje 
drugostupanjskih presuda na internetu rjeđe je jer samo deset država članica objavljuje sve 
drugostupanjske sudske presude.  
 U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2022. nastavlja se analiza modaliteta u 
država ma članicama za pomoć u izradi strojno čitljivih sudskih odluka  (slika 49.). Sve 
države članice imaju barem neke mehanizme za građanske/trgovačke, upravne i kaznene 
predmete iako postoje znatne razlike među državama članicama. Čini se da su upravni sudovi 
relativno napredniji u omogućavanju neometanog pristupa sudskoj praksi i olakšavanju 
jednostavne ponovne uporabe sudske prakse u poduzećima za „pravnu tehnologiju”. 
Općenito je primjetna tendencija uvođenja više modaliteta, posebno za dostupnost 
metapodata ka u presudama o ključnim riječima, datumu odluka i uređivanju osobnih 
podataka u objavljenim presudama. Deset država članica izvijestilo je 2021. o poboljšanju u 
odnosu na prethodnu godinu. Pravosudni sustavi u kojima su uvedeni modaliteti za izradu 
presu da u skladu sa standardima koji omogućuju njihovu strojnu čitljivost imaju potencijal 
za ostvarivanje boljih rezultata u budućnosti.