IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Godišnje izvješće o Instrumentu za stabilnost za godinu 2012. /* COM/2013/0563 final */





SADRŽAJ IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Godišnje izvješće o Instrumentu za stabilnost za godinu 2012. 1........... Uvod.............................................................................................................................. 3 2........... Struktura Instrumenta za stabilnost (IfS).......................................................................... 3 3........... Provedba Instrumenta za stabilnost.................................................................................. 4 4........... Pregled Instrumenta za stabilnost za razdoblje 2007.-2012.............................................. 5 5........... Trenutno stanje Instrumenta za stabilnost u 2012............................................................. 6 6........... Reakcija na krizne situacije ili situacije krize u nastajanju (članak 3. Uredbe o uspostavljanju Instrumenta za stabilnost)....................................................................................................................... 7 6.1........ Kako je Instrument za stabilnost reagirao na krizne situacije u 2012. godini...................... 7 6.2........ Tko je uključen u mjere reakcije na krizne situacije u sklopu Instrumenta za stabilnost?... 10 7........... Pomoć u kontekstu stabilnih uvjeta za suradnju (članak 4. Uredbe o uspostavljanju Instrumenta za stabilnost) 10 7.1........ Prijetnje sigurnosti (članak 4. stavak 1. Uredbe o uspostavljanju Instrumenta za stabilnost) 11 7.2........ Ublažavanje rizika i u odnosu na kemijske, biološke i nuklearne materijale ili agense (članak 4. stavak 2. Uredbe o uspostavljanju Instrumenta za stabilnost)........................................................................ 12 7.3........ Jačanje kapaciteta prije i poslije kriza (članak 4. stavak 3. Uredbe o uspostavljanju Instrumenta za stabilnost) 13 8........... Zaključak..................................................................................................................... 17 1. Uvod Nakon šeste godine od uspostave Instrumenta za stabilnost, ovo se godišnje izvješće šalje Europskom parlamentu,Vijeću, Ekonomskom i socijalnom odboru i Odboru regija u skladu sa zahtjevima za izvješćivanjem navedenim u članku 23. Uredbe (EZ) br. 1717/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenog 2006. o uspostavljanju Instrumenta za stabilnost.[1] Instrument za stabilnost važan je alat u nadležnosti visoke predstavnice/potpredsjednice, koji joj omogućava usmjeravanje sredstava za potporu cjelovitih pristupa EU-a, usmjerenih na sprječavanje, ublažavanje i otklanjanje posljedica krize i prijetnji sigurnosti širom svijeta. U ovom se izvješću daje pregled uporabe Instrumenta za stabilnost u 2012. godini. Izvješće dopunjuju dva radna dokumenta službi Komisije koja pružaju potpune, detaljne i ažurirane informacije o provedbi na svjetskoj razini: (i) hitnih mjera u sklopu reakcije IfS-a na krizna stanja, koje su pokrenute ili su bile u tijeku u godini 2012. prema članku 3. Uredbe i podtočki (ii) dugotrajnih IfS-ovih programa u skladu s člankom 4. stavkom 1., člankom 4. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 3. Uredbe. Aktivnosti IfS-a opisane u ovom izvješću provodi niz provedbenih tijela, uključujući i agencije Ujedinjenih naroda, druga međunarodna i regionalna tijela, države članice Europske unije, nevladine organizacije te druge organizacije civilnog društva. 2. Struktura Instrumenta za stabilnost (IfS) Instrument za stabilnost jedan je od ključnih instrumenata vanjske pomoći, što omogućuje EU-u preuzimanje vodeće uloge u prevenciji i reakciji na postojeće krize ili krize u nastajanju širom svijeta. Kao što je sažeto u nastavku, u člancima 3. i 4. Uredbe o IfS-u definirane su vrste aktivnosti na koje se može primijeniti taj instrument. Člankom 3. predviđa se „pomoć u reakciji na krizne situacije ili situacije krize u nastajanju”. Ova pomoć može uključivati reakciju na ozbiljne političke situacije i sukobe, velike prirodne katastrofe[2], a ponekad i složenu kombinaciju oba scenarija. Ukaže li se prilika za sprječavanje, ublažavanje ili rješavanje krize, takva se pomoć u okviru IfS-a, koja se ograničava na slučajeve u kojima se ne može dovoljno brzo ili pravilno koristiti osnovnim instrumentima vanjske pomoći[3], pruža u obliku trenutačno djelotvornih izvanrednih mjera pomoći.[4] Te su mjere reakcije na krizna stanja u nekim slučajevima popraćene i daljnjim programima privremene reakcije.[5] Mjere IfS-a mogu služiti kao nadopuna humanitarnoj pomoći EU-a i doprinijeti pristupu „Povezivanja pomoći, obnove i razvoja”[6]. Osim toga, aktivnosti IfS-a mogu upotpuniti operacije i druge akcije Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) EU-a[7], i nadalje mogu ključno doprinijeti sveobuhvatnom pristupu EU-a u reakciji na sukobe i krizne situacije. Reakcije IfS-a upotpunjuju osnovne instrumente pomoći koji zbog svojeg opsega, strateškog planiranja i programskih ciklusa često nisu pogodni za korištenje u slučajevima postojeće krizne situacije ili situacije krize u nastajanju. Dapače, najvažnija je prednost mehanizama za vanjsko djelovanje EU-a činjenica da uključuju mnoge instrumente koji Uniji omogućuju prilagođene reakcije na razne situacije. Člankom 4. Uredbe o IfS-u predviđaju se programski prilagodljive komponente instrumenta koje uključuju dugoročne programe u okviru IfS-a usmjerene na tri glavna područja: · Prijetnje sigurnosti u transregionalnom kontekstu (članak 4. stavak 1.); · Ublažavanje rizika i spremnost u odnosu na kemijske, biološke i nuklearne materijale ili agense (članak 4. stavak 2.); i · Jačanje kapaciteta prije i poslije kriza (članak 4. stavak 3.).[8] 3. PROVEDBA Instrumenta za stabilnost Služba za Instrumente vanjske politike (FPI) Europske komisije blisko surađuje s Europskom službom za vanjsko djelovanje (EEAS), funkcionalno autonomnim tijelom EU-a, koje postoji od siječnja 2011.[9] Obje su službe u nadležnosti visoke predstavnice/potpredsjednice Ashton, dok je FPI pod njezinom nadležnosti u svojstvu potpredsjednice Europske komisije. U članku 9. Odluke o osnivanju EEAS-a utvrđeno je da upravljanje vanjskom suradnjom EU-a ostaje u nadležnosti Komisije, a Visoka predstavnica osigurava cjelokupnu političku koordinaciju instrumenata vanjske pomoći, uključujući i IfS. Dakle, EEAS pruža političko upravljanje za djelovanje u skladu s člankom 3. Uredbe o IfS-u i priprema mjere zajedno s FPI-jem, kojem pripada nadležnost za provedbu dogovorenih aktivnosti. EEAS osigurava strateško programiranje u skladu s člankom 4. preko strateških dokumenata i višegodišnjih indikativnih programa. Odgovarajuće godišnje programe aktivnosti (AAP) definiraju i provode GU DEVCO[10] (čl. 4. st. 1. i čl. 4. st. 2.) i FPI ( čl. 4. st. 3.). Suradnja između Komisije i EEAS-A stalno se preispituje kako bi se povećala njihova sinergija i komplementarnost te dodatno poboljšala provedba zahtjeva IfS-a. 4. Pregled IfS-a za razdoblje 2007.-2012. Nakon šest godina postojanja, IfS je postao čvrsto utemeljen instrument EU-a koji pruža potrebnu poveznicu u sveobuhvatnom pristupu EU-a usmjerenom na cjelokupni ciklus sprječavanja kriznih situacija i sukoba te reakcija na njih i oporavak nakon tih situacija, rješavanje prijetnji sigurnosti na nacionalnoj i regionalnoj razini te jačanja sposobnosti reakcije na krizne situacije i sprječavanje sukoba. U razdoblju 2007. - 2012. u okviru IfS-ove komponente kratkoročne reakcije na krizne situacije, osigurano je 872 milijuna EUR za približno 243 mjere reakcije na krizne situacije u oko 70 zemalja ili regija širom svijeta. Zemljopisna je pokrivenost u razdoblju 2007.-2012. prikazana na slici 1. U istom razdoblju, oko 403.8 milijuna EUR osigurano je za dugogodišnji, programski prilagodljiv element IfS-a kojim se pokrivaju aktivnosti u sklopu čl. 4. st. 1., čl. 4. st. 2. i čl- 4. st. 3. Slika 2. prikazuje raspodjelu sredstava između mjera reakcija na krizu (čl 3.) i dugotrajnijih programa (čl. 4.) u navedenom razdoblju. 5. Stanje IfS-A u 2012. Sredstva u iznosu od 286.1 milijun EUR u potpunosti namijenjena IfS-u za godinu 2012.[11] raspoređena su kako slijedi: · 195.8 milijuna EUR za krizne situacije ili situacije krize u nastajanju (članak 3.); · 22 milijuna EUR za reakcije na međuregionalne prijetnje (članak 4. stavak 1.); · 46.3 EUR za ublažavanje rizika (članak 4. stavak 2.); i · 22 milijuna EUR za jačanje kapaciteta prije i poslije kriza (članak 4. stavak 3.). Putem redovitih izvješća Političkom i sigurnosnom odboru Vijeće se redovito obavještava o planiranju novih i primjeni postojećih mjera reakcije na krizna stanja u skladu s člankom 3. Radna grupa za sukobe, sigurnost i razvoj Odbora za vanjske poslove Europskog parlamenta, koja je osnovana u okviru demokratskog nadzora IfS-a, sazvala je tri sastanka s predstavnicima službi Komisije i EEAS-a. U pogledu zemljopisne rasprostranjenosti, slika 3. u nastavku prikazuje značajnu kontinuiranu podršku IfS-a tijekom kriznih situacija na Bliskom istoku te u sjevernoj i subsaharskoj Africi tijekom 2012. godine. Pojedini primjeri IfS-ovih projekata u godini 2012 opisani su u dva slijedeća poglavlja. 6. REAKCIJE na krizne SITUACIJE ili SITUACIJE krize u nastajanju (Članak 3. UREDBE O IfS -u) 6.1. Kako je IfS reagirao na krize u 2012. Tijekom 2012., EU je reagirao na nekoliko velikih kriznih situacija, uključujući i arapsko proljeće diljem sjeverne Afrike i Bliskog istoka, koje je imalo i izravan utjecaj na stabilnost u sahelskoj regiji. EU je reagirao na krizne situacije i u drugim dijelovima svijeta, a sve su zahtijevale učinkovitu i pravovremenu intervenciju u osjetljivim situacijama tijekom i nakon krize. Te su aktivnosti služile za pružanje pomoći u uspostavljanju stabilnosti u zemljama i jačanju njihove otpornosti. Pojedinosti o svim mjerama IfS-a provedenima tijekom 2012. navedene su u Radnom dokumentu službi Komisije I. koji se nalazi u prilogu ovom godišnjem izvješću. Kao primjer aktivnosti u 2012. godini, sljedeće akcije ukazuju na širok spektar te vrste kriznih situacija na koje je IfS reagirao širom svijeta: · U proljeće 2012., intenzivnim diplomatskim naporima nastojalo se spriječiti širenje nasilja u Siriji, a strateški prioritet Europske unije bilo je angažiranje mirovne misije Ujedinjenih naroda u Siriji (UNSMIS). Sredstva IfS-a pomogla su da UNSMIS brzo i sigurno počne djelovati, na primjer osiguravanjem da se 25 oklopnih vozila odmah pošalje u Damask. Po završetku UNSMIS-ova mandata neka od tih vozila ostala su na raspolaganju diplomatskom predstavniku UN-a i Arapske lige Lakhdaru Brahimiju i njegovom timu. IfS je podržao i susret suprotstavljenih strana u dva navrata u Bruxellesu i Kairu, kao i napore u utvrđivanju zajedničkog stajališta. U drugoj se polovici ove godine povećao broj izbjeglog stanovništva te je pokrenut drugi IfS-ov program pružanja pomoći vlastima i zajednicama u zbrinjavanju izbjeglica u susjednim državama. Pružena je podrška i stanovništvu koje je ostalo u Siriji. · Podrška je pružena i Libiji u razvoju nacionalnih kapaciteta za reakciju na krizne situacije i zaštiti najranjivijih skupina te u uklanjanju neeksplodiranih eksplozivnih sredstava. Nadalje, pomoć je pružena i prilikom procjene potreba zajedničkog upravljanja državnim granicama, otvarajući time prostor za nove istraživačke misije ZVSP-a. Te aktivnosti pomažu Libiji i čitavom području Sahela u suzbijanju nezakonite trgovine oružjem i ljudima. · Izbori često predstavljaju ključni element na putu oporavka nakon krizne situacije, a IfS je 2012. pomogao u održavanju izbora u mnogim područjima u kojima postoji opasnost od sukoba. Pokrenuti su projekti u sljedećim državama: Gvineja Bisau, Togo, Burkina Faso, Zimbabve, Madagaskar, Kenija, Pakistan, Afganistan i Haiti. Najvažnije, ove mjere podrške izborima uglavnom pružaju pomoć izvan već predviđenih izbornih ciklusa. Takve mjere sprječavanja sukoba također otvaraju mogućnosti i za nadopunjavanje s drugim strategijama i instrumentima EU-a. · Početkom 2012., od EU-a se tražila podrška naporima UN-a u rješavanju rastućih tenzija između iračke vlade i stanovnika izbjegličkog logora Ashraf, od kojih su mnogi povezani s Narodnom mudžahedinskom organizacijom Irana (People's Mjjahedin of Iran). Brza mobilizacija sredstava IfS-a omogućila je provedbu kompromisnog rješenja. Potkraj 2012. mnogi su bivši stanovnici izbjegličkog logora Ashraf preseljeni na novu lokaciju i započet je postupak njihova trajnog preseljenja iz Iraka. Dok se tenzije nastavljaju, sredstvima IfS-a pomaže se vladi Iraka, bivšim stanovnicima izbjegličkog logora Ashraf i međunarodnoj zajednici u pronalaženju trajnog rješenja. · Unatoč zastojima, tranzicija u Jemenu napredovala je tijekom 2012., a putem IfS-a EU je zajedno s UN-om i Svjetskom bankom pomogao kreatorima jemenske politike definirati potrebe zemlje nakon nedavnih sukoba. Reforme civilnog sigurnosnog sektora prioritet su koji je prepoznala i jemenska tranzicijska vlada, koja stoga nastoji osigurati da sigurnosne službe odgovaraju sigurnosnim potrebama javnosti. IfS-ova potpora pomogla je u planiranju i osmišljavanju planova za reforme u Jemenu. · U Sahelu IfS je primijenio regionalni pristup rješavanju sigurnosnih izazova. Mjere ublažavanja učinka libijske krize na sjeverne pokrajine Nigera i Malija dogovorene su početkom 2012. Nakon vojnog udara u Maliju 22. ožujka 2012. povećana je i proširena podrška i na druga područja u Nigeru zahvaćena krizom u Maliju. Nadalje, u Čadu i Libiji provedeni su programi razminiranja kojima je svrha pridonijeti stabilizaciji regije i osigurati pristup sigurnosnim snagama na minirana područja koja često pružaju sigurno utočište nezakonitoj trgovini i teroristima. Sve su ove intervencije u potpunosti usklađene sa sveobuhvatnom „Strategijom EU-a za sigurnosti i razvoj Sahela” i upotpunjuju ostale napore u regiji u skladu s drugim instrumentima EU-a, uključujući i aktivnosti u okviru ZSOP-a. · U Subsaharskoj je Africi IfS pružao potporu stabilizaciji i brzom oporavku svojim pilot projektima u Somaliji te je poticao demobilizaciju snaga u Srednjoafričkoj Republici (CAR). U CAR-u je podržana socijalna i gospodarska reintegracija 5 000 demobiliziranih vojnika iz nacionalnih oružanih snaga te razminiranje i uklanjanje neeksplodiranih eksplozivnih naprava na sjeveru i istoku zemlje (nažalost te su aktivnosti morale biti naknadno obustavljene). · Poticaji jačanju mira u Nigeriji i Burundiju uključivali su podršku jačanju arhitekture za izgradnju mira i rješavanje sukoba te borbu protiv nezaposlenosti na području države Plateau u Nigeriji. Doprinos izgradnji mira i sprječavanju sukoba u Nigeriji izuzetno je bitan jer nepovoljno sigurnosno okruženje u Plateauu predstavlja plodno tlo za ekstremističke skupine poput Boko Harama koje šire svoje aktivnosti u regiji. IfS podupire i napore u održavanju mira u Burundiju. · U travnju 2012. IfS je pružio opsežnu podršku provođenju reformi u Mjanmaru/Burmi, uključujući tehničku i savjetodavnu pomoć državnim ministarstvima. U listopadu 2012. dodatna je pomoć pružena uspostavi Mjanmarskog mirovnog centra (MPC) u koordinaciji mirovnih pregovaračkih timova i osiguravanju otvorene platforme za dijalog između raznih dionika u regiji. Time se omogućuje informiranost i uključenost u mirovnom procesu šire nacionalne i međunarodne javnosti, uz stalnu koordinacija podrške lokalnim i međunarodnim akterima. Ova početna pomoć otvorila je mogućnosti za sveobuhvatnu podršku IfS-ovu programu mirovnog procesa u Mjanmaru/Burmi za 2013., uključujući i strukturnu i operativnu podršku MPC-u. Dodatno IfS-ovo angažiranje na uklanjanju opasnosti od mina potiče povratak raseljenih osoba i izbjeglica te pruža potrebne preduvjete za socijalni i gospodarski razvoj na više etničkih područja u Mjanmaru/Burmi. · IfS je na Filipinima u sklopu EU-ova angažmana uključen u mirovne procese u Mindanau još od 2010.godine. Na poziv filipinske vlade i islamističkog oslobodilačkog fronta Moro (MILF), EU je preuzeo središnju ulogu u pomaganju stranama u pregovorima i poticanju mirovnih pregovora kao i nadziranju pridržavanja već sklopljenih sporazuma. Sredinom 2012., EU je putem IfS-ovih naknadnih aktivnosti obnovio preuzete obveze u mirovnim procesima. Time je omogućena trajna podrška strukturama za posredovanje i nadzor, a osigurane su i daljnje aktivnosti nakon sklapanja sporazuma. Trenutno se procjenjuju sve posljedice ključnog mirovnog dogovora postignutog u listopadu 2012. te će se IfS-ova pomoć možda djelomično preusmjeriti na daljnje aktivnosti za uspostavu mira. Zbog svojeg uspjeha postupci mirenja i nadzora provedeni na Filipinima smatraju se danas učinkovitim modelom primjenjivim i na druge sukobe, posebno u regiji. IfS financira aktivnosti u kojima ključni dionici iz Filipina pružaju informacije, na primjer,odgovarajućim subjektima u Myanmaru/Burmi. · U Sjevernoj i Južnoj Americi, najava mirovnih pregovora za Kolumbiju u kolovozu 2012. obnovila je nadu u okončanje sukoba koji traje već više od pola stoljeća. Ključ svih mirovnih dogovora jest sposobnost kolumbijskih vlasti za pružanje pomoći žrtvama zlostavljanja te posebice , mnoštvu onih koji su ostali bez zemlje. Nove IfS-ove mjere pokrenute su u listopadu 2012., istovremeno s mirovnim pregovorima u Havani, te se njima nastoji pomoći institucijama u Kolumbiji učinkovitije primijeniti najnovije zakone za zaštitu prava žrtava (Zakon 1448.). Druge mjere u regiji uključuju podršku pri rješavanju ključnih problema u sukobima u Boliviji i prekograničnim sukobima između Gvatemale i Belizea. · IfS-ovi programi privremene reakcije nastavak su prethodnih izvanrednih mjera pomoći i pozitivno ih je ocijenio IfS-ov Odbor država članica EU-a u cilju nastavka pružanja pomoći za pripravnost na prirodne katastrofe na Haitiju, podršku mirovnom rješavanju sukoba u Nagorno-Karabahu, stabilizaciju gruzijskih pobunjeničkih regija te za podršku osnivanju Posebnog suda za Libanon. 6.2. Tko je uključen u mjere reakcije na kriznu situaciju u sklopu Instrumenta za stabilnost? IfS-ove mjere reakcije na krizne situacije pripremaju se u bliskoj suradnji s mnogim partnerima: institucijama EU-a; državama članicama EU-a, organizacijama civilnog društva, javnom upravom, trećim zemljama i ostalim dionicima. Delegacije EU-a igraju ključnu ulogu, pružajući mjere ranog upozorenja i razvijajući početne zamisli i opcije reakcije na krizu. Tijekom 2012. većina novih mjera „delegirana”[12] je radi lokalne provedbe Delegacijama EU-a, čije je razumijevanje lokalnih potreba i zahtjeva nužno za uspjeh aktivnosti. Time se omogućuje pravovremeno postizanje sporazuma s provedbenim tijelima te pobliže nadziranje provedbe tih vrlo često osjetljivih projekata. Zato su Delegacije EU-a odgovorne za 62 % svih obveza i 80 % plaćanja u sklopu IfS-a za 2012. godinu. Slika 4. niže prikazuje raspon provedbenih partnera IfS-a za mjere reakcije na krizne situacije prema članku 3. od 2007. do 2012. 47 % IfS-ova proračuna proveli su nedržavni subjekti od čega 23 % preko nevladinih organizacija. Naravno, UN je i dalje važan partner u provođenju mjera s obzirom na opsežno znanje i lokalnu prisutnost u samim državama što mu omogućuje brzu reakciju, uz korištenje čvrstih lokalnih mreža u promjenjivom okruženju u kojem se vrše IfS-ove aktivnosti reakcije na krizne situacije. 7. Pomoć u KONTEKSTU stabilnih uvjeta ZA SURADNJU (Članak 4. UREDBE O IfS-u) Komisija osigurava pripremu godišnjeg programa i upravljanje pomoći prema članku 4. u kontekstu stabilnih uvjeta za suradnju. IfS-ovi godišnji programi aktivnosti za 2012. doneseni su kako slijedi: članak 4. stavak 1. (prijetnje sigurnosti i druge prijetnje pravu i redu) u rujnu 2012., članak 4. stavak 2. (ublažavanje rizika u odnosu na kemijske, biološke i nuklearne materijale ili agense) u kolovozu 2012. i članak 4. stavak 3. (jačanje kapaciteta prije i poslije kriza) u ožujku 2012. Detaljne ažurirane informacije o provedbi aktivnosti prema čl. 4. st. 1., čl. 4. st. 2. i čl. 4. st. 3. nalazi se u Radnom dokumentu službi Komisije II., u prilogu ovom godišnjem izvješću. 7.1. Prijetnje sigurnosti (članak 4. stavak 1. Uredbe o IfS-u)) Programi osmišljeni u kontekstu transregionalnih opasnosti usmjereni su na jačanje kapaciteta u bliskoj suradnji sa zemljama korisnicama. Uobičajeno je da se sigurnosni kapaciteti jačaju na nacionalnoj i regionalnoj razini, s ciljem omogućavanja učinkovite globalne i transregionalne suradnje. U skladu s posebno prilagođenim pristupom, utvrđuju se ključne države u regiji, ojačavaju se kapaciteti lokalne policije i sigurnosnih jedinica osnivanjem ili daljnjim razvijanjem specijaliziranih jedinica i međuagencijske suradnje. Zatim se uspostavljaju funkcije regionalne koordinacije, koriste se postojeće strukture kad god je to moguće s ciljem poticanja regionalne i međuregionalne suradnje. Razmjena informacija promiče se putem regionalnih informacijskih sustava. Pokrivaju se razna područja: borba protiv trgovine ljudima i pranja novca te drugih oblika organiziranog kriminala duž kokainskih i heroinskih putova, sprječavanje nezakonite prodaje vatrenog oružja i eksplozivnih materijala, jačanje pomorske zaštite i sigurnosti duž glavnih pomorskih pravaca, izgradnja kapaciteta u regijama zahvaćenima terorizmom. Tijekom 2012. godine, 22 milijuna EUR namijenjeno je gore navedenim aktivnostima, od čega oko 14.2 milijuna EUR putem izravnih plaćanja. Do kraja 2012., putem ESF-a[13] angažirano je više od 100 stručnjaka iz specijaliziranih javnih ili polujavnih organizacija iz država članica EU-a, koji su udružili snage radi pružanja stručnog znanja, ekspertize i tehničke pomoći u utvrđivanju i detaljnom planiranju IfS-ovih aktivnosti. Te aktivnosti uključuju Godišnji program aktivnosti (AAP) za 2013. kao i pripremu pune provedbe mjera o kojima je donesena odluka u prethodnim AAP-ovima. Primjer nekih aktivnosti: · Do kraja 2012., u okviru Programa za suzbijanje kokainskog puta, projektom AIRCOP osnovane su tri Zajedničke radne skupine za presretanje u zračnim lukama u Kabu Verde, Senegalu i Togou, u svrhu podrške borbi protiv organiziranog kriminala na kokainskom putu. Pokrenut je novi projekt za uspostavu regionalnog policijskog informacijskog sustava u Zapadnoj Africi (WAPIS I, 2.2 milijuna EUR EUR tijekom 2012.), a još je jedan ugovor potvrdio neprekinutu predanost EU-a u sprečavanju preusmjeravanja prekursora za proizvodnju droge u Južnoj Americi i na Karibima (PRELAC II; 3 milijuna EUR tijekom 2012). Potpisan je i ugovor za Projekt sprječavanja pranja novca u zapadnoj Africi, usmjeren na nebankarske financijske te određene nefinancijske firme i zanimanja u Gani, Nigeriji, Senegalu i Kabu Verde (1.8 milijuna EUR tijekom 2012). · Podrška borbi protiv organiziranog kriminala na heroinskom putu nastavlja se uz suradnju u deset zemalja, uključujući i Iran, Pakistan i Afganistan; · Program Kritičnih pomorskih putova vrijedan 16.5 milijuna EUR (2 milijuna tijekom 2012.) pokriva 17 obalnih zemalja u zapadnom Indijskom oceanu, jugoistočnoj Aziji i Gvinejskom zaljevu. Time se jačaju kapaciteti širenja informacija i provedba pomorskih zakona u obalnim državama kako bi se omogućio sigurniji pomorski prijevoz te spriječilo piratstvo i oružane pljačke na otvorenom moru; · Nekoliko projekata s ciljem sprječavanja terorizma i borbe protiv terorizma doprinosi svjetskoj borbi protiv terorizma uz primjenu strategije UN-a. Tijekom 2012., provedba projekta „Contre-Terrorism Sahel” nastavila se uz niz intervencija za izgradnju kapaciteta u Nigeru i Mauritaniji te uz napore na jačanju regionalne suradnje na tom području. Pokrenuta je i studija o terorističkoj skupini Boko Haram u Nigeriji. U sklopu suradnje s Pakistanom radi se na poboljšanju sustava kaznenog pravosuđa u Punjabu, a u Jugoistočnoj Aziji IfS je angažiran u zajedničkoj inicijativi EU-a i UNDOC-a (Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal) za borbu protiv terorizma vrijednoj 2 milijuna EUR · Kibernetički kriminal relativno je novi aspekt već postojećih svjetskih i transregionalnih prijetnji, koje se ne mogu učinkovito rješavati bez razumijevanja njihove kibernetičke dimenzije. Godine 2012. pokrenut je projekt vrijedan 3 milijuna EUR kojime se uz pomoć Vijeća Europe nastoji potaknuti pristupanje takozvanoj BUDIMPEŠTANSKOJ konvenciji i njezino provođenje te razvoj kapaciteta policije i pravosudnih tijela u ciljnim zemljama. S obzirom na to da su najvažniji operativni infrastrukturni sustavi umreženi, potencijalni destabilizacijski učinak kibernetičkih napada ili veći slučajni kvarovi unutar mreža ključnih informacijskih i komunikacijskih tehnologija mogli bi imati razoran učinak. Ova činjenica bit će osnova za rješavanje problematike kibernetičke sigurnosti u okviru aktivnosti IfS-a (1,5 milijuna EUR namijenjeno je za transregionalnu suradnju i provedbu međunarodnih standarda u području svjesnosti o rizicima, analize ranjivosti, pripremljenosti u slučajevima izvanrednih okolnosti, uzbunjivanja i upravljanja posljedicama); · Krivotvoreni lijekovi velika su prijetnja javnom zdravstvu i sigurnosti jer obično sadržavaju sastojke loše kvalitete, pogrešno su dozirani ili su jednostavno neučinkoviti - a u nekim slučajevima i otrovni. Iako su razmjeri opasnosti veliki, zemlje u razvoju trenutačno su posebno izložene ovoj prijetnji. Izdvojeno je i 4.2 milijuna EUR za jačanje pravnog okvira, većinom u sklopu MEDICRIME konvencije te za jačanje kapaciteta za otkrivanje i analizu sumnjivih lijekova i naposljetku za policijska istraživanja i razvoj kapaciteta kaznenog pravosuđa u razotkrivanju globaliziranih mreža kriminala; · U borbi protiv nezakonitog držanja malog i lakog oružja (SALW) i trgovine njime, kao podrška koordinaciji i provedbi međunarodnih i regionalnih SALW instrumenata potpisani su novi projekti u suradnji s Regionalnim centrom za kontrolu malog oružja (RECSA, 2,7 milijuna EUR), Sigurnosnom komisijom Sustava integracije srednjoameričkih država (SICA 2,3 milijuna EUR) i INTERPOLOM (1,5 milijuna EUR za iARMS). Sve ove aktivnosti nadopunjuju redovite aktivnosti povezane sa SALW-om uz podršku Instrumenta za stabilnost u Subsaharskoj Africi i Južnoj Americi. 7.2. Ublažavanje rizika u odnosu na kemijske, biološke i nuklearne (CBRN) materijale ili agense (članak 4. stavak 2. Uredbe o IfS-u) U prošlosti su se aktivnosti u većini područja usmjeravale na bivši Sovjetski Savez. U 2010. nastojala se proširiti zemljopisna pokrivenost aktivnosti programa. Pokrivenost je proširena na mediteranske zemlje, Bliski istok, zaljevske zemlje, jugoistočnu Aziju, središnju Aziju, južni Kavkaz i Afriku. Uključeno je više od 60 zemalja, uz zemlje bivšeg Sovjetskog Saveza. Program CBRN pokriva opasnosti i rizike povezane sa slučajno, prirodno ili zlonamjerno izazvanim događanjima u vezi s CBRN-om i nastoji poboljšati sigurnosnu kulturu širenjem primjera najboljih praksi i povećanjem opće razine sigurnosti i osviještenosti o sigurnosti. Do 2010. ova su područja interesa bila različito pokrivena.[14] Od 2010. godine nadalje, „Centri izvrsnosti” za CBRN koje širom svijeta osniva EU u okviru IfS-a postupno se pretvaraju u jedinstvenu i integriranu platformu za aktivnosti na svim područjima nadzora granice/borbe protiv krijumčarenja, kontrole izvoza, biološke sigurnosti, itd., uključujući i mjere civilne zaštite (planiranje u slučajevima izvanrednih okolnosti, pripremljenost na kriznu situaciju i reakcija na istu. Ti Centri izvrsnosti (CoE) nastoje ojačati politiku ublažavanja rizika od CBRN-a razvojem posebno kreiranih paketa pomoći (13 aktivnosti u iznosu od 19 milijuna EUR). Oni su i glavni alat u izgradnji kapaciteta i razvoja koherentne regionalne politike te jačanju suradnje nacionalnih i regionalnih kapaciteta na ovom području. Godine 2012., EU je osnovo CoE-e u: jugoistočnoj Aziji (Filipini), jugoistočnoj Europi/južnom Kavkazu (Gruzija), sjevernoj Africi (Alžir), „atlantskoj fasadi” (Maroko), Bliskom istoku (Jordan) i istočnoj i središnjoj Africi (Kenija). Prvih pet Regionalnih tajništava lokalnih Centara izvrsnosti počelo je s radom potkraj 2011. i početkom 2012. Nadalje, kontakti su uspostavljeni i u središnjoj Aziji i zemljama Vijeća za suradnju u Zaljevu. Druga su područja pružanja potpore: · Pomoć i suradnja u aktivnostima kontrole izvoza robe dvojne namjene koja je rezultirala uspješnim provedbama programa u više od 28 zemalja širom svijeta. Ojačana je suradnja sa SAD-ovim EXBS-om[15] - Programom za kontrolu izvoza i sigurnosti granica. Proširenje i jačanje tih aktivnosti na Bliskom istoku predviđeno je za drugu polovicu 2013. godine. · Podrška prekvalifikaciji i alternativnom zapošljavanju znanstvenika i inženjera koji su prethodno bili zaposleni u područjima u vezi s oružjem - porijeklom iz zemalja bivšeg Sovjetskog Saveza nastavlja se pomoću za to namijenjenog Centra za znanost i tehnologiju (STCU) i Međunarodnog centra za znanost i tehnologiju (ISTC). · Borba protiv nezakonite trgovine CBRN tvarima i sumnjivih financijskih poslova nastavlja se uz aktivnosti u središnjoj Aziji, jugoistočnoj Aziji i sjevernoj Africi. Potpisan je ugovor s Međunarodnom agencijom za atomsku energiju (IAEA) radi razvoja novog Laboratorija za nuklearne materijale kojim će se koristiti Sigurnosne analitičke službe IAEA-e u Siebersdorfu u Austriji (5 milijuna EUR u 2012.). 7.3. Jačanje kapaciteta prije i poslije kriza (članak 3. stavak 4. Uredbe o IfS-u) Donošenjem Godišnjeg programa aktivnosti (AAP) za IfS-ovu komponentu jačanja kapaciteta prije i poslije kriza, u ožujku 2012.[16] nekoliko je ključnih elemenata novog Strateškog dokumenta za 2012.- 2013. prevedeno u konkretne aktivnosti. Šest aktivnosti uključenih u AAP iz 2012. podijeljeno je u četiri tematska područja[17] koja predstavljaju nadogradnju prethodnih aktivnosti i predviđaju uključivanje organizacija civilnog društva, regionalnih i međunarodnih organizacija i država članica kao partnera u provedbi aktivnosti. Služe i za davanje praktičnog učinka i provedbama zaključaka Vijeća o sprječavanju sukoba.[18] Tu je riječ o alatima za sprečavanje konflikata i osmišljavanju pristupa, usredotočivanju na rano upozoravanje na opasnost od sukoba, analizi potencijalnog rizika sukoba, postupcima mirenja te sveobuhvatnim pitanjima poput ljudskih prava i prava spolova na svim područjima kratkoročnog i dugoročnog vanjskog djelovanja. Tijekom 2012. razvijano je oko 60 projekata kao nastavak postojećih ili pokretanje novih aktivnosti, s ciljem izgradnje kapaciteta za pripremljenost na krizne situacije i izgradnju mira u situacijama koje prethode sukobu, ili nakon sukoba. Slijedeće poglavlje prikazuje rezultate Partnerstva za izgradnju mira u 2012. godini, a pojedinosti se mogu pronaći u Radnom dokumentu službi Komisije II: · Dijalog s civilnim društvom: mreža dijaloga s civilnim društvom[19] (CSDN) pruža koristan forum za dijalog na temu izgradnje mira između kreatora državne politike u EU-u i nedržavnih subjekata. Tijekom 2012. održano je 11 sastanaka na različite teme specifične za pojedine države (uključujući Siriju, Libiju i Mali) kako bi se omogućio doprinos procesu kreiranja politike EU-a. Od 2010. ove su aktivnosti rezultirale s 50 različitih izvještaja, dokumenata, brzih preporuka/ dokumenata o ključnim temama, pregleda literature i materijala za osposobljavanje dionika civilnog društva i kreatora politike. Rezultat je uspješnosti mreže i popratni projekt financiran u okviru programa Europske unije - Europa za građane[20] a Fazom II. CSDN-a u okviru AAP-a za 2013. osigurat će se kontinuitet. · Izgradnja kapaciteta za nedržavne subjekte na državnoj razini: 8.5 milijuna EUR pomoći odobreno je za osiguravanje projekata koje vode Delegacije EU-a u Brazilu, Salvadoru, Nikaragvi, Haitiju, Demokratskoj Republici Kongo, Indiji i Kirgistanu. Tim projektima stvaraju se kapaciteti za subjekte civilnog društva na lokalnoj razini i pokrivaju mnoge teme važne za mirovni proces: žene, mir i sigurnost, djeca, mladi, posredovanje, dijalog i tranzicijsko pravosuđe, klimatske promjene, prirodni resursi i sukobi. Time se nastavlja slična vrsta podrške u okviru prethodnih AAP-ova kojima su se financirali projekti NSA u 14 zemalja.[21] · Posredovanje i dijalog: suradnja s UNDP-ovim Uredom za sprječavanje kriza i oporavak (BCPR) na osnivanju održivih nacionalnih mehanizama za unutarnje posredovanje i sprečavanje sukoba počela je davati opipljive rezultate.[22] Vladini dionici uz političke stranke i civilno društvom u Boliviji, Čadu, Maldivima, Nepalu, Gani, Gvajani i Mauritaniji osposobljeni su za provođenje aktivnosti posredovanja i daljnju edukaciju svojih kolega na tim područjima. EU je također podržao uspostavljanje triju funkcija unutar Tima stručnjaka za posredovanje u pripravnosti osnovanog, u sklopu Jedinice za podršku mirenju (MSU) UN-ova Odjela za politička pitanja. Raspoloživ u roku od 72 sata bilo gdje u svijetu, tijekom 2012. godine, ovaj je tim pružao stručne savjete u postupcima posredovanja pod vodstvom UN-a i zemalja članica UN-a, te drugih međunarodnih, regionalnih i podregionalnih organizacija na brojnim lokacijama, između ostalih i u Keniji, Alžiru, Iraku, Srednjoafričkoj Republici, Togou, Libanonu, Gabonu i Fidžiju. MSU je imenovao i 12 viših posrednika iz skupine stručnjaka za posredovanje, koji će biti imenovani i osposobljeni tijekom 2013. kao vodeći posrednici za UN-ove procese. · Izgradnja mira i zaštita ljudskih prava, usmjerena na mlade i žene: na Kosovu[23], IfS je nastavio promicati održivi mir potičući mlade na građanski aktivizam i sudjelovanje u političkim procesima. Tijekom 2012., aktivnosti koje su vodili mladi u vezi sa sprječavanjema sukoba u okviru Kosovske skupine za sprječavanje sukoba, bile su usmjerene na financiranje civilnog društva na razini zajednice, društvene aktivnosti i sudjelovanje mladih u donošenju političkih odluka, naročito na područjima s mješovitim stanovništvom. Više od 17 organizacija civilnog društva sudjelovalo je u 21 namjenski organiziranoj obrazovnoj aktivnosti o sprječavanju sukoba, vještinama pregovaranja i metodologiji prikupljanja sredstava. Prvi program partnerstva između EU-a, tijela UN Women i UNDP-a o sudjelovanju žena u izgradnji mira i aktivnostima nakon sukoba pokrenut je u veljači 2012. Program je obuhvaćao brojne inicijative, uključujući i Otvoreni dan o pristupu žena pravosuđu u Liberiji, u prisutnosti posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a, zatim razvoj internetske kampanje na Kosovu za 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama te pokretanje programa manjih financijskih potpora za lokalno civilno društvo i organizaciju Otvorenog dana u Timoru-Leste na temu gospodarskog osnaživanja žena. · Rano upozoravanje i sprječavanje sukoba: u suradnji sa Zajedničkim istraživačkim centrom (JRC) EU-a i u okviru strategije EU-Afrika, IfS nastavlja pružati tehničku i znanstvenu podršku Kontinentalnom sustavu ranog upozoravanja (CEWS) Afričke unije (AU), pružajući pouzdane i ažurirane informacije o mogućim i postojećim sukobima te situacijama nakon sukoba. Osim toga, tri su se aktivnosti provedene zasebno od strane Međunarodne krizne skupine (ICG), nevladine organizacije International Alert i Saferworld/Conciliation Resources temeljile na stručnoj analizi uključujući nacionalne političke elite te lokalnoj analizi i perspektivi zajednica zahvaćenih sukobom te time omogućile bolju mogućnost sprječavanja i rješavanja sukoba na terenu za dionike EU-a. U suradnji sa Zakladom Kvinna til Kvinna, omogućena je terenska analiza uloge žena u mirovnim procesima i mirovnim pregovorima kako je predviđeno u Rezoluciji Vijeća sigurnosti UN-a br. 1325, a rezultati su prezentirani na posebnoj konferenciji u Europskom parlamentu u listopadu, pri čemu su utvrđene mogućnosti za veću ulogu žena u sprečavanju sukoba i izgradnji mira. · Prirodni resursi i sukobi: tijekom 2012., u sklopu Partnerstva između EU-a i UN-a o zemlji, prirodnim resursima i sprječavanju sukoba, objavljeni su „Instrumentarij i smjernice za sprječavanje sukoba i upravljanje prirodnim resursima, zemljom i sukobima”, kao i novi priručnik za istraživanje i osposobljavanje o ulozi gospodarske politike i sprječavanja sukoba u zemljama bogatima resursima. Predstavljen na šezdeset i sedmoj sjednici Opće skupštine UN-a, ovaj je Instrumentarij[24] poslužio kao inspiracija za nacrt rezolucije Opće skupštine UN-a o „promicanju transparentnosti putem vrijednosnog lanca prirodnih resursa s ciljem poticanja uključivog i održivog rasta”. Osim toga, Partnerstvo je organiziralo i provelo na brojnim međunarodnim događanjima posebne obrazovne radionice o zemlji i prirodnim resursima. Stručnjaci iz raznih područja i profesija poslani su u Afganistan pomoći vladi u razvoju programa upravljanja zemljom i prirodnim resursima. · Razoružanje, demobilizacija i reintegracija: u kontekstu potpore UN-ovoj Međuagencijskoj radnoj skupini za razoružanje, demobilizaciju i reintegraciju (IAWG-DDR), IfS je podržao i omogućio organizaciju nekoliko programa izobrazbe o razoružanju, demobilizaciji i reintegraciji (DDR) za zaposlenike UN-a i UN-ovih partnerskih organizacija, među ostalim na teme: DDR i spol, DDR i obrazovanje instruktora, Gospodarska reintegracija mladih i djece, a održani su i tečajevi putem interneta. Osim toga, financirani su tečajevi o DDR-u prilagođeni pojedinačnim državama u Nepalu, Južnom Sudanu, Obali Bjelokosti i tada su pokusno korišteni i neki alati za ocjenjivanje kvalitete izobrazbe. DDR raspolaže i javno dostupnim mrežnim resursnim centrom[25] i platformom za razmjenu iskustava za izvoditelje. Dodatna podrška učinkovitom funkcioniranju tajništva IAWG-DDR-a osigurala je bolju koordinaciju i objedinjavanje resursa o aktivnostima DDR-a unutar i izvan UN-ova sustava. · Misije za stabilizaciju policije i građanstva: u sklopu ENTRi-ja (Nova europska inicijativa za obuku u civilnom upravljanju kriznim situacijama), u 2012. organizirano je osposobljavanje osoblja koje se upućuje na rad u međunarodnim civilnim misijama za upravljanje kriznim situacijama i istovremeno se poticalo međusobno djelovanje i usklađivanje pristupa 13 partnerskih organizacija pitanju osposobljavanja. U drugoj godini svog rada ENTRi je organizirao 19 timskih obuka i specijaliziranih tečajeva za 407 stručnjaka iz 53 zemlje. Osim provođenja osposobljavanja, ENTRi je radio i na usklađivanju tečajeva i uspostavi međunarodne mreže na području edukacije o civilnom upravljanju kriznim situacijama, u suradnji s povezanim partnerima, OSCE-om i UN-om. Pružao je i certifikaciju u cilju standardiziranja cjelokupne kvalitete europskih instituta za izobrazbu. Ti postupci certificiranja nastavak su prethodnog rada na sličnim programima i usredotočuju se u istoj mjeri na sadržaj tečaja i na metodologiju izobrazbe. Nastavljajući uspješan program EU-a za osposobljavanje policijskih službenika, Program osposobljavanja europskih policijskih službenika (EUPST) pružao je podršku izgradnji kapaciteta policijskih snaga zemalja EU-a i zemalja izvan granica EU-a, doprinoseći misijama stabilnosti EU-a i Afričke Unije. U svojoj prvoj godini rada edukacijski centar Guardia Civil u Logronu u Španjolskoj organizirao je osposobljavanje za 301 policijskog službenika zemalja članica EU-a i AU-a (kao i Kanade, Turske i Hrvatske). 8. Zaključak Mjere IfS-a provedene u 2012. nadopunjuju druge aktivnosti EU-a prema zemljopisnim i tematskim razvojnim instrumentima, pružanje humanitarne pomoći i misije Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Te su mjere značajno doprinijele naporima EU-a u sprječavanju sukoba, očuvanju mira, reakcijama na krizne situacije i jačanju međunarodne sigurnosti u skladu s člankom 21. Ugovora o Europskoj uniji. Mnoštvom različitih intervencija provedenih u sklopu Instrumenta za stabilnost pružene su značajne i vidljive reakcije EU-a na mnoge krizne situacije širom svijeta. Takvi izazovi u 2012. godini uključivali su razvoj situacije Arapskog proljeća na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi, što u posljednje dvije godine ne samo da značajno utječe na budućnost čitave regije, već ima posljedice i za zemlje izvan regije kao i na vrlo osjetljivu situaciju u subsaharskoj Africi i Aziji.[26] IfS će i dalje biti ključni instrument EU-a u pružanju izuzetno brzog i ciljanog odgovora na krizne situacije u tim zemljama i regijama te u pružanju pomoći u savladavanju prepreka s kojima se susreću prilikom izgradnje mira i stabilnosti. S obzirom na stalnu političku nestabilnosti i sve veći broj prirodnih katastrofa u mnogim dijelovima svijeta, izuzetno je važno i dalje raditi na učinkovitom i uspješnom raspoređivanju raspoloživih instrumenata EU-a. U tom kontekstu, EU treba osigurati da se aktivnosti IfS-a razviju kao dio cjelovitog ciklusa prevencije kriznih situacija, reakcija na krizne situacije i mjera izgradnje mira. S druge strane, strateški pristup u programiranju dugoročnih akcija IfS-a počeo je davati rezultate u boljoj povezanosti s ključnim akterima u raznim regijama i snažnijim platformama za pokretanje aktivnosti reakcija na krizne situacije. Dinamika učinkovitog sprječavanja sukoba može smanjiti buduću potrebu za intervencijama i reakcijama na krizne situacije. [1] SL L 327/1 24.11.2006. [2] Kada mjere u okviru IfS-a mogu nadopunjavati mjere humanitarne pomoći i civilne zaštite EU-a, koje pruža ili koordinira GU ECHO (Humanitarna pomoć i civilna zaštita). [3] Instrument pretpristupne pomoći (IPA); Instrument za europsko susjedstvo i partnerstvo (ENPI), Instrument za razvojnu suradnju (DCI); Europski razvojni fond; Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR); itd. [4] Maksimalno trajanje od 18 mjeseci, s ubrzanim postupcima usvajanja i provedbe programa u vrijednosti manjoj od 20 milijuna EUR u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002, od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica, kako je izmijenjena, u daljnjem tekstu Financijska uredba, te Uredbom Komisije (EZ, Euratom) br. 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Financijske uredbe, u daljnjem tekstu Provedbena pravila. [5] Programi temeljeni na „Mjerama izvanrednim mjerama pomoći”, radi uspostave uvjeta i provedbe politika suradnje EU-a. Mogu biti dužeg trajanja jer zahtijevaju dugotrajnije postupke donošenja odluka, uključujući i komitologiju. [6] LRRD - Linking Relief, Reconstruction, and Development (Povezivanja pomoći, obnove i razvoja) [7] Zajednička sigurnosna i obrambena politika (EU-a) [8] Poznate kao i IfS-ovo „Partnerstvo za izgradnju mira” (PbP) [9] Odluka Vijeća od 26. srpnja 2010., o uspostavi organizacije i funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje (2010/427/EU), SL L 201. [10] Glavna uprava za razvoj i suradnju - EuropeAid, (Europska komisija) [11] Vidi „Instrument za stabilnost: Pregled obveza i plaćanja u godini 2012.” prema Radnom dokumentu službi Komisije II. u sklopu ovog izvješća [12] Pravna i financijska odgovornost za upotrebu fondova EU, uključujući i ovlasti za potpisivanje i mijenjanje ugovora, prenesena je iz sjedišta Europske komisije u Bruxellesu na za to nadležnu Delegaciju EU-a. [13] Okvirni ugovor za mehanizam stručne pomoći, koji se temelji na suradnji sa stručnjacima iz javnih i polujavnih organizacija iz EU-a. Od 2008. stručnjaci iz 60 organizacija i 17 država članica EU-a proveli su više od 100 misija. [14] Na primjer, kontrola izvoza robe dvojne namjene, nezakonito trgovanje, preusmjeravanje bivših znanstvenika - stručnjaka za naoružanje, promicanje kulture sigurnosti. [15] Kontrola izvoza i s njome povezana potpora sigurnosti granica [16] Godišnji i program aktivnosti za 2012. donijela je Europska komisija 20. ožujka 2012. i nalazi se na mrežnoj stranici: http://www.eeas.europa.eu/ifs/docs/index_en.htm [17] Aktivnosti su grupirane tematski prema slijedećim komponentama: Poboljšanje kapaciteta nedržavnih subjekata; promicanje kapaciteta ranog upozoravanja, klimatske promjene, prirodni resursi i Međunarodna sigurnost; osnaživanje suradnje u jačanju kapaciteta prije i poslije kriza s državama članicama EU-a. [18] Zaključci Vijeća o sprečavanju sukoba, 3101. sastanak Vijeća za vanjske poslove EU, Luksemburg. 20. lipnja 2011. [19] CSDN-om upravlja Europski ured za vezu za izgradnju mira - EPLO [20] Program Europa za građane, Aktivnost 2 - Aktivno civilno društvo u Europi, Aktivnost: Podrška projektima koje su pokrenule organizacije civilnog društva. [21] AAP 2010.: Bolivija, Nikaragva (regionalno), Pakistan, Jemen, Zimbabve, Timor-Leste; AAP 2011.: Burundi, Središnja Afrika, Čad, Gvineja Bisau, Liberija, Jordan, Libanon, Solomonovi otoci. [22] IfS-ov projekt „Opremanje nacionalnih i lokalnih subjekata u postupcima upravljanja unutarnjim sukobima pomoću vještina dijaloga i konstruktivnog pregovaranja” koji provodi BCPR u suradnji s Delegacijama EU-a kao pokusni projekt u nizu zemljama prema AAP-u za 2011. [23] Ovaj naziv ne dovodi u pitanje stajališta o statusu i u skladu je sa stajalištem Vijeća sigurnosti UN-a br. 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o proglašenju nezavisnosti Kosova [24] http://www.unep.org/disastersandconflicts/Introduction/EnvironmentalCooperationforPeacebuilding/OtherECPActivities/UNEUPartnership/tabid/54648/Default.aspx [25] http://unddr.org/meet-the-team/introduction_14.aspx [26] Priopćenje za tisak Vijeća Europe (A 70/13) „Reakcija EU-a na „Arapsko proljeće”: Trenutačno stanje nakon dvije godine”. Bruxelles, 08. veljače 2013., str. 4.