(3)Slovenija je 15. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

(4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje.

(5)U Programu stabilnosti Slovenije za 2016. upućuje se na znatan učinak iznimnog priljeva izbjeglica na proračun i pružaju odgovarajući dokazi o opsegu i prirodi tih dodatnih proračunskih troškova. Prema Komisiji prihvatljivi dodatni izdaci iznosili su 0,06 % BDP-a u 2015., a trenutačne procjene za 2016. iznose 0,07 % BDP-a. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 dozvoljava se uzimanje u obzir tih dodatnih rashoda jer je priljev izbjeglica izvanredan događaj, a njegov utjecaj na javne financije Slovenije je znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Ta se odredba ne primjenjuje za 2015. jer je Slovenija bila u postupku zbog prekomjernog deficita, no u pogledu 2016., konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje dostave slovenska nadležna tijela.

(6)[Nakon obustave postupka u slučaju prekomjernog deficita na Sloveniju se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu te prijelazno pravilo o dugu.] Vlada u svojem programu stabilnosti za 2016. planira postupno poboljšanje ukupnog salda sa 2,2 % BDP-a u 2016. na 0,4 % BDP-a u 2019. Ostvarivanje srednjoročnog proračunskog cilja – strukturno uravnoteženog proračuna, koji ne poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu – planira se u 2020., koja nije obuhvaćena programom. Međutim ponovno izračunani strukturni saldo upućuje na strukturni deficit od 1,2 % BDP-a u 2019. Prema programu stabilnosti očekuje se da će se udio državnog duga u BDP-u smanjiti na 80,2 % BDP-a u 2016. te se nastaviti smanjivati do 73,8 % BDP-a u 2019. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije vjerojatan je. Međutim, nisu dovoljno precizirane mjere potrebne za potporu planiranim ciljevima u pogledu deficita od 2017. nadalje. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016. za Sloveniju se u 2017. procjenjuje proizvodni jaz od 1,8 % BDP-a, potencijalni rast od 1,1 % BDP-a i rast realnog BDP-a od 2,3 % BDP-a. Na temelju toga procjenjuje se da Sloveniju u 2017. čekaju „dobra vremena” s potrebnom strukturnom prilagodbom od 1 % BDP-a. Međutim u slučaju Slovenije postoji velika nesigurnost u pogledu izračuna potencijalnog rasta i proizvodnog jaza zbog posebne situacije na tržištu rada, osobito velike kontrakcije gospodarstva u 2008. – 2013. i strukturnih reformi koje se trenutačno provode. Iz alternativnih procjena proizvodnog jaza kojima je obuhvaćeno duže vremensko razdoblje i koje su odraz aktualnog pregleda metode procjene, vidljiv je postupniji profil proizvodnog jaza za Sloveniju, što znači da je prerano izvući zaključak da slovensko gospodarstvo u 2017. čekaju dobra vremena. Stoga se čini da je trenutačno primjerenije za 2017. zahtijevati strukturni napor u skladu s normalnim uvjetima. Čini se da postoji rizik od određenog odstupanja od preporučene prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i, ne bude li promjene u politikama, rizik od znatnog odstupanja u 2017. Zaključak za 2016. ostao bi isti u slučaju da proračunski učinak iznimnog priljeva izbjeglica nije bio uključen u ocjenu. Predviđa se da će Slovenija ispuniti zahtjeve prijelaznog pravila o dugu u 2016. te ih okvirno ispunjavati u 2017. Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da postoji rizik da Slovenija neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere.

(7)U srpnju 2015. Parlament je donio Zakon o fiskalnom pravilu. Međutim neovisno fiskalno vijeće za nadzor provedbe pravila zasad nije imenovano. Štoviše, i dalje nisu provedene revizije Zakona o javnim financijama kojima se zahtijeva potpuna operativnost Zakona o fiskalnom pravilu i čiji je cilj da se višegodišnji pristup proračunu uvrsti u zakonodavstvo.

(8)Zbog visoke razine javnog duga koja je daleko iznad 60 % BDP-a Slovenija je ranjiva na nominalni rast i kamatne šokove. Istovremeno slovensko stanovništvo stari brže nego stanovništvo u većini država članica. Slovenija se suočava s velikim rizicima za dugoročnu održivost javnih financija, naime od svih država članica ima najveći pokazatelj nedostatka dugoročne održivosti, što proizlazi iz predviđenog povećanja javne potrošnje povezane s mirovinama te rashoda u području zdravstva i dugotrajne skrbi. Predviđena javna potrošnja povezana s mirovinama najveća je među svim državama članicama i procjenjuje se da će se povećati sa 11,8 % u 2013. na 15,3 % BDP-a u 2060. Predviđa se da će se stopa ovisnosti starijih osoba više nego udvostručiti od 2013. do 2060., što će znatno opteretiti mirovinski sustav. Predviđene implicitne obveze povezane s troškovima starenja odražavaju dugoročne izazove u pogledu starenja stanovništva. Osim toga, ubuduće je moguće očekivati probleme adekvatnosti radnika koji nisu radili puni radni vijek, a broj takvih osoba ili osoba koje su imale kratak radni vijek sve više raste također i zbog kasnog ulaska na tržište rada, radnika koji su radili povremene poslove i onih s niskim doprinosima. U travnju 2016. objavljena je bijela knjiga o mirovinama koja će biti osnova za šire javno savjetovanje. Rezultati savjetovanja bit će uključeni u novu mirovinsku reformu koja bi se trebala donijeti u trenutačnom sazivu parlamenta, a koja bi trebala brzo započeti sporazumom sa socijalnim partnerima o glavnim elementima reforme odnosno o dobi za umirovljenje, razini mirovina, indeksaciji i optimizaciji drugog stupnja.

(9)Predviđa se da će se zbog starenja stanovništva javni rashodi za dugotrajnu skrb do 2060. više nego udvostručiti. U pogledu fiskalne održivosti za Sloveniju je to velik izazov. Predviđa se da će se udio stanovništva starog 80 godina i više trostruko povećati sa 4,6 % u 2013. na 12,4 % u 2060. Od 2003. do 2013. ukupni rashodi za dugotrajnu skrb povećali su se za 85 % uz brži rast privatnih rashoda u odnosu na javne rashode. U Sloveniji ne postoji integrirani sustav dugotrajne skrbi. Slovenija usmjerava svoju potrošnju na formalne naknade u naravi od kojih se većina troši na institucijsku skrb, a ne na kućnu njegu, premda su obje brojke ispod prosjeka EU-a. Ima puno mjesta za povećanje troškovne učinkovitosti zdravstvenog sustava jačanjem mjera za poboljšavanje nadzorne uloge primarne skrbi, prelaskom s bolničke na izvanbolničku skrb, poboljšavanjem učinkovitosti bolnica i upravljanja njima, poboljšavanjem postupaka ugovaranja i plaćanja u području zdravstvenih usluga, razvojem boljeg sustava podataka o troškovima za prilagođavanje uvezenih skupina povezanih s dijagnozama te daljnjim razvojem okvira za praćenje kvalitete. Udio zajedničke nabave je malen, a izuzetno je snažan kriterij za dodjelu utemeljen na najnižoj cijeni. Završen je sveobuhvatan pregled zdravstvenog sustava, dok su vlada krajem 2015. i parlament u ožujku 2016. donijeli rezoluciju o nacionalnom planu zdravstvene skrbi za 2016. – 2025. Rezolucija je strateški plan reforme, no prijedlozi učinkovitih obvezujućih provedbenih mjera koji su u izradi dosad nisu predstavljeni. Isto je tako i dalje nejasno hoće li se reformom rješavati glavna pitanja kao što su programi ugrađenih automatskih stabilizatora kojima bi se ublažila fluktuacija prihoda tijekom poslovnog ciklusa ili pristup uslugama odnosno njihova kvaliteta. Neprestano se odgađa donošenje zakona o dugotrajnoj skrbi i zakona o zdravstvenoj skrbi i zdravstvenom osiguranju, a trenutačni plan za njihovo donošenje u drugoj polovini 2016. čini se optimističan.

(10)Postupno se poboljšava učinkovitost tržišta rada i stabilizirali su se socijalni uvjeti. Otvaranje radnih mjesta u znatnom je porastu, a nezaposlenost se smanjuje. Međutim stope sudjelovanja starijih i niskokvalificiranih radnika i dalje su problem. Dugotrajno nezaposleni i dalje čine više od polovine svih nezaposlenih, a znatan udio dugotrajno nezaposlenih jesu niskokvalificirani radnici ili stariji od 50 godina. Smjernice za provođenje mjera aktivne politike tržišta rada za 2016. – 2020. čine nastavak dosad provedenog pristupa, no rashodi za to područje politike i dalje su niski. U studenome 2015. doneseno je privremeno izuzeće za poslodavce od plaćanja socijalnih doprinosa novozaposlenim radnicima starijima od 55 godina. Očekuje se da će se u 2016. predstaviti daljnje mjere za produživanje radnog vijeka, uključujući prilagodbu radnog okruženja, relevantne i za održivost mirovinskog sustava. Rast plaća u skladu je s povećanjem produktivnosti te se njime nastavila pružati potpora vanjskoj konkurentnosti. U studenome 2015. parlament je donio zakon koji su predložili sindikati kojim se minimalna plaća redefinirala tako da su isključeni određeni bonusi. Kao rezultat toga udruge poslodavaca odstupile su od socijalnog sporazuma, što je znatno oslabilo socijalni dijalog.

(11)Ostvaren je napredak u rješavanju loših kredita, premda su oni i dalje na visokoj razini u odnosu na razdoblje prije krize. Slovenija je provela nekoliko mjera politike radi poboljšavanja održivosti bankarskog sektora. Među njima je jačanje kapaciteta banaka za rješavanje loših kredita i uvođenje posebnih ciljeva za njihovo smanjenje. Slovenija je isto tako uvela nekoliko mjera za upravljanje kreditnim rizikom. Pozitivni rezultati očekuju se sredinom 2016. Međutim sanacija loših kredita i upravljanje kreditnim rizikom kratkoročno su i dalje prioriteti politika. Dovršeno je operativno i financijsko restrukturiranje velikih poduzeća, a okvirni sporazumi o restrukturiranju kontinuirano se prate. Društvo za upravljanje bankarskom imovinom (DUTB) u potpunosti je operativno, a određena je i njegova strategija za 2017. – 2022. Premda je DUTB ostvario napredak u rješavanju svojeg kreditnog portfelja, on i dalje čini znatan rizik za održivost javnih financija. U 2015. njegove su aktivnosti činile 1 % deficita opće države od 2,9 % BDP-a. Čini se da je nadzor nad aktivnostima DUTB-a nedovoljan jer su u 2015. nadležna tijela znatno podcijenila deficit DUTB-a za 0,7 % BDP-a te se čini da nisu bila svjesna razine otpisa koje provodi DUTB. Dostupni su i dodatni alati za restrukturiranje. Nakon ostvarivanja znatnog napretka u restrukturiranju velikih poduzeća Slovenija je započela restrukturiranje nekoliko MSP-ova. Banke trenutačno provode smjernice za restrukturiranje MSP-ova. Ostvaren je napredak u pristupu financiranju MSP-ova i mikropoduzeća. Međutim pristup alternativnim izvorima financiranja kao što je rizični kapital ograničen je. Mala poduzeća i dalje pretjerano ovise o kreditiranju banaka unatoč povećanoj dostupnosti duga i vlasničkih instrumenata na tržištu. Stoga je taj segment izrazito osjetljiv na kretanja kreditnog tržišta.

(12)Posljednjih je godina usporen rast ulaganja, što ograničava gospodarske rezultate i buduće izglede za rast. Tijekom gospodarske krize došlo je do snažnog pada privatnih ulaganja, a nakon krize njihov udio u BDP-u opada. Javna ulaganja jako ovise o dinamici fondova EU-a tako da su radi stimuliranja i održavanja gospodarskog rasta potrebna produktivnija ulaganja. U Sloveniji su se u posljednje dvije godine izrazito povećala izravna strana ulaganja, što je uglavnom posljedica povećanih napora u području privatizacije. Međutim stalno razduživanje i visoka razina administrativnog opterećenja i dalje koče poslovno okruženje u Sloveniji, osobito u području građevinarstva, prostornog planiranja i porezne discipline, no također ga koče restriktivni propisi o pristupu reguliranim profesijama i njihovu obavljanju, što otežava priljev ulaganja. Lakše poslovanje u Sloveniji ovisi o jačem poslovnom povjerenju te daljnjem smanjenju neučinkovitosti javne uprave i birokracije koja proizlazi iz velikog broja zakona i podzakonskih akata te čestih promjena zakonodavstva. Provedena je oko polovina mjera za smanjenje administrativnog opterećenja utvrđenih u jedinstvenom dokumentu vlade, no odgođene su određene mjere koje se prvenstveno odnose na građevinske dozvole i prostorno planiranje.

(13)Strategijom razvoja javne uprave 2015. – 2020. koja je donesena kao dio usklađivanja s preduvjetima za pristup europskim strukturnim i investicijskim fondovima za 2014. – 2020. obuhvaćeni su različiti portfelji, stoga je za njezinu ispravnu i pravovremenu provedbu ključna međuministarska koordinacija. U veljači 2016. vlada je donijela drugo privremeno izvješće o provedbi programa „nulte tolerancije prema korupciji”. U provedbi tog programa ostvaren je određen napredak. Međutim odgođene su određene mjere programa (zajednička javna nabava za zdravstvo, ispitivanje kaznenih djela u bankarskom sektoru i donošenje zakona o integritetu i sprečavanju korupcije). Predviđenom izmjenom zakona o integritetu i sprečavanju korupcije pružit će se mogućnost poboljšavanja funkcioniranja komisije za sprečavanje korupcije rješavanjem pitanja vjerodostojnosti i učinkovitosti njezina rada. Kad je riječ o pravosudnom sustavu, trajanje sudskih postupaka dodatno se smanjilo, a znatno se smanjio i broj neriješenih predmeta, čemu je djelomično pridonio manji broj novih predmeta. U određenoj je mjeri smanjenje isto tako posljedica promjena u postupovnom i statističkom tretmanu ovršnih predmeta. Vrhovni sud nastavlja s ažuriranjem sudskih postupaka za trgovačka društva i reformom sustavâ za upravljanje predmetima. Unatoč poboljšanom stečajnom okviru kojim se poduzećima nude veće mogućnosti reorganizacije, postupci likvidacije i dalje su dugi i neučinkoviti.

(14)Državno uplitanje u gospodarstvo i dalje je veliko. U Sloveniji je država najveći poslodavac, upravitelj imovinom i korporativni dužnik. Kao odgovor na preporuke dane Sloveniji po tom pitanju od 2012. do 2015., izrađen je novi okvir za slovenski državni holding. Njime su obuhvaćeni strategija za upravljanje državnim vlasništvom, niz kriterija za kvalitetu imovine i plan upravljanja za 2016. Taj je sustav dopuna novom pravilniku o korporativnom upravljanju poduzećima u državnom vlasništvu koji je donesen krajem 2014. Strategijom se potvrđuje razina trenutačnog uplitanja države u gospodarstvo i prebacuje fokus na bolje rezultate poduzeća u državnom vlasništvu. Provedba izmijenjenog okvira od strane slovenskog državnog holdinga još je utoliko važnija kako bi se osiguralo razdvajanje državnog vlasništva i regulatornih funkcija od profesionalnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu. Time bi se, zajedno s daljnjom privatizacijom odabrane imovine, trebale smanjiti nepredviđene obveze za proračun u tom području. U skladu s planom upravljanja slovenskog državnog holdinga privatizacija NLB-a pokrenut će se u 2016.

(15)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu slovenske ekonomske politike i objavila je u izvješću o Sloveniji za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Sloveniji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Sloveniji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 4. u nastavku.

(16)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenjeposebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

(17)S obzirom na detaljno preispitivanje od strane Komisije i tu ocjenu Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 navedene su u preporukama 1., 3. i 4. u nastavku,

PREPORUČUJE Sloveniji da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

1.Nakon smanjenja prekomjernog deficita ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2016. i 2017. Odrediti srednjoročni proračunski cilj kojim se poštuju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu. Pojačati fiskalni okvir imenovanjem neovisnog fiskalnog vijeća i izmjenom zakona o javnim financijama. Dovršiti i provesti reformu sustava dugotrajne skrbi i zdravstvenog sustava, tako da većom troškovnom učinkovitosti osiguraju dugotrajnu održivost dostupne i kvalitetne skrbi. Do kraja 2017. donijeti reformu mirovinskog sustava.

2.U suradnji sa socijalnim partnerima povećati zapošljivost niskokvalificiranih i starijih radnika, uključujući s pomoću ciljanog cjeloživotnog učenja i mjera aktivacije.

3.Poboljšati uvjete financiranja kreditno sposobnih poduzeća, uključujući olakšavanjem trajnog rješavanja loših kredita i pristupa alternativnim izvorima financiranja. Osigurati ispravnu provedbu strategije društva za upravljanje bankarskom imovinom.

4.Poduzeti mjere za modernizaciju javne uprave i smanjenje administrativnog opterećenja poduzeća. Poboljšati upravljanje poduzećima u državnom vlasništvu i njihovu uspješnost.