HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 10.3.2016.  
COM(2016) 129 final  
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I EUROPSKOM 
GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU  
o aktivnostima Europske pravosudne mreže u građanskim i trgovačkim stvarima   
 
2 
 1.  Uvod: Izgradnja poveznica između pravosudnih sustava  
 
Europska komisija postavila je uspostavu područja pravosuđa i temeljnih prava koje se temelji 
na uzajamnom povjerenju kao jedan od svojih deset ključnih prioriteta politike. Kako bi 
postigla taj cilj, Komisija je odlučila ojačati zajedničke alate koji pridonose izgradnji 
poveznica između različit ih pravosudnih sustava država članica, stvarajući time uzajamno 
povjerenje1. Europska pravosudna mreža u građanskim i trgovačkim stvarima („Mreža”) 
upravo je takav alat zbog svoje svrhe i dizajna.  
 
Mreža je započela s radom 1. prosinca 2002. Uspostavljena je Odlukom Vijeća 
br. 2001/470/EZ („Odluka”) od 28.  svibnja 2001. o uspostavi Europske pravosudne mreže u 
građanskim i trgovačkim stvarima2 kako bi se poboljšala, pojednostavila i ubrzala učinkovita 
pravosudna suradnja država članica u građanskim i trgovač kim stvarima. 2009. godine 
Odlukom br.  568/2009/EZ moderniziran je pravni okvir Mreže i proširene su njezine zadaće, 
aktivnosti i struktura članstva na temelju prvog izvješća iz 20063. Sada, nakon nekoliko 
godina daljnjeg rada te u svjetlu njezine dodatne odgovornosti koja proizlazi iz nedavnih 
zakonodavnih instrumenata Unije u građanskim i trgovačkim stvarima, prikladan je trenutak 
da se izvijesti o radu Mreže, kako je predviđeno člankom  19. ove Odluke.  
 
Glavne zadaće Mreže su4: 
 
• izravni kontakti i rješa vanje predmeta između nacionalnih kontaktnih točaka Mreže,  
• olakšavanje prekograničnog pristupa pravosuđu putem informacija pruženih javnosti i 
pravosudnim djelatnicima putem informativnih članaka i ostalih publikacija dostupnih 
na europskom portalu e-pravosuđa na svim jezicima Unije,  
• ocjenjivanje i razmjenjivanje iskustava o djelovanju posebnih pravnih instrumenata 
Unije u građanskim i trgovačkim stvarima.  
 
Nastavno na svoja dosadašnja postignuća, Komisija teži daljnjem poboljšanju uloge i 
djelovanja Mreže5. Kako je navedeno u Komunikaciji Komisije od 11.  ožujka 2014. o Agendi 
EU-a za pravosuđe za 2020.6, postojeće mehanizme poput Mreže „ treba ojačati i u potpunosti 
iskoristiti njihov potencijal, uključujući onaj internetski .” Taj je cilj pr euzet u strateškim 
smjernicama Europskog vijeća od 26./27. lipnja 2014. za zakonodavno i operativno planiranje 
u nadolazećim godinama u području slobode, sigurnosti i pravde, koje se odnose na „ opći 
prioritet sada [...]  da se dosljedno prenesu, učinkovito  provedu te konsolidiraju postojeći 
pravni instrumenti i mjere politika.”7 
 
Ovo se izvješće temelji na nalazima studije koju je Komisija naručila 2014. o aktivnostima 
Mreže („studija”), koja se može pronaći na sljedećoj internetskoj stranici8 i koja sadrža va 
podatke o njezinu radu. U tom je kontekstu provedeno opsežno savjetovanje članova Mreže, 
uključujući internetska savjetovanja putem europskog portala e -pravosuđa.  
                                                            
1 Novi početak za Europu: Moj progr am za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene. Političke 
smjernice za sljedeću Europsku komisiju, Jean -Claude Juncker, Strasbourg, 15.7.2014., 7.  poglavlje.  
2 SL L  174, 27.6.2001., str.  25. 
3 COM(2006) 203 završna verzija, 16.5.2006.  
4 Člana k 3. Odluke  
5 Glava I., II. i III. Odluke  
6 COM(2014) 144 završna verzija, 11.3.2014., točka 4.1 podtočka v.  
7 Zaključci Europskog vijeća (26./27.6.2014.), točka 3.  
8 http://bookshop.europa.eu/en/evaluation -of-the-activities -of-the-european -judicial -network -in-civil-and-  
commercial -matters -pbDS0114824/?CatalogCategoryID=luYKABst3IwAAAEjxJEY4e5L  
 
3 
  
2. STRUKTURA I RAD MREŽE  
 
2.1 Članovi Mreže: prema boljoj interakciji  
 
Struktura članstva  u Mreži razvila se tijekom posljednjih godina, uglavnom zbog integracije 
udruga pravnih stručnjaka i donošenja novog zakona Unije. Mreža se sastoji od 505 članova9 
prema sljedećim kategorijama:  
 
• kontaktne točke koje su odredile države članice (139 članova ), 
 
• središnja tijela, određena sukladno posebnim instrumentima Unije10 i međunarodnim 
sporazumima (124 člana),  
•  
• suci za vezu (6 članova),  
 
• ostala pravosudna ili upravna tijela ovlaštena za pravosudnu suradnju u građanskim i 
trgovačkim stvarima (166 članova),  
•  
• strukovne udruge koje zastupaju pravosudne djelatnike koji su izravno uključeni u 
primjenu instrumenata u građanskim i trgovačkim stvarima (70 članova).  
 
Studija je pokazala da se interakcija između svih članova Mreže može dodatno poboljšati jer  
je za učinkovito funkcioniranje Mreže važno osigurati potpunu operativnu pravosudnu 
suradnju, neovisno o koracima koji su poduzeti putem postojećih inicijativa11. Koordinacijske 
aktivnosti nacionalne Mreže poput sastanaka članova nacionalne Mreže također m ogu 
pridonijeti postizanju toga cilja. Tu dobru praksu, koja već postoji u brojnim državama 
članicama, treba proširiti na sve države članice koje sudjeluju u Mreži. To će imati 
multiplikacijski učinak na podizanje svijesti o aktivnostima Mreže i povećati v idljivost Mreže 
u državama članicama12. Takvim se inicijativama ne poboljšava samo suradnja između svih 
članova Mreže, već i između Unije i tijela države članice u učinkovitoj provedbi instrumenata 
Unije u području pravosudne suradnje u građanskim i trgovač kim stvarima.  
 
2.1.1 Kontaktne točke i njihova sredstva  
 
Kontaktne točke imaju središnju ulogu u funkcioniranju Mreže. One osiguravaju svakodnevni 
rad Mreže između tijela država članica, ali se i usklađuju iznutra s drugim članovima Mreže. 
U prosjeku, države članice navele su pet kontaktnih točaka, dok je većina država članica 
navela dvije ili tri.  
 
Člankom 2.a Odluke od država članica zahtijeva se da osiguraju da kontaktne točke imaju 
dostatna i odgovarajuća sredstva u pogledu osoblja, sredstava i mode rnih načina 
komunikacije. Savjetovanja članova Mreže od strane Komisije u 2014. pokazala su da su neke 
države članice dodijelile više članova osoblja svojim kontaktnim točkama, zajedno s 
                                                            
9 Danska ne sudjeluje u Mreži, ali može prisustvovati na sastancima Mreže kao promatrač.  
10 Sljedeći instrumenti Unije predviđaju središnja tijela: Uredba (EZ) br.  2201/2003 („Uredba Bruxelles II.a”), 
Uredba (EZ) br.  1393/2007 o dostavi dokumenata i Uredba (EZ) br.  4/2009 o obvezama uzdržavanja. Uredba 
(EZ) br.  1206/2001 o izvođenju dokaza u gra đanskim i trgovačkim stvarima predviđa središnja tijela.  
11 Studija, str. 35.  
12 Studija, str. 39.  
 
4 
 odgovarajućim sredstvima u smislu komunikacije i prisutnosti na inter netu. Ta su sredstva od 
posebne važnosti budući da se Mreži sve više dodjeljuju zadaće da osigura praktično 
djelovanje instrumenata Unije u građanskim i trgovačkim stvarima. Organizacijska sredstva 
trebaju odgovarati važnosti omogućivanja kontaktnim točkam a da učinkovito provode 
dodijeljene zadaće i postupke.  
 
Komisija je putem savjetovanja Mreže uočila da su se povremeno pojavile poteškoće u 
području izvješćivanja o provedbi instrumenata Unije, uključujući prikupljanje podataka i 
javno objavljivanje infor macija o nacionalnom zakonodavstvu. Stoga bi kontaktne točke 
prilikom obavljanja takvih zadaća trebale biti u mogućnosti osloniti se na druga tijela radi 
podrške i dijeljenja znanja.  
 
2.1.2  Integracija pravnih stručnjaka: veće uključivanje  
 
Ključni elemen t osuvremenjenog pravnog okvira Mreže uvedenog Odlukom br.  568/2009/EZ 
bio je da se Mreža otvori udrugama pravnih stručnjaka koji su izravno uključeni u pravosudnu 
suradnju u građanskim i trgovačkim stvarima. Uključivanjem tog elementa Mreža je napravila 
značajan korak kako bi osigurala da se svi pravosudni djelatnici koji sudjeluju u njezinoj 
provedbi pridržavaju pravosudne suradnje i pravilne primjene prava EU -a. Na temelju 
priopćenja država članica, počevši od travnja 2015., 70 strukovnih udruga, posebno  onih koje 
predstavljaju odvjetnike, javne bilježnike i sudske izvršitelje, postalo je članicama Mreže. 
Studija, međutim, navodi da se udruge zaposlenih u pravosuđu ponekad osjećaju nedovoljno 
uključenima13. Iako je većina država članica obavijestila udruge  zaposlenih u pravosuđu kao 
članove Mreže i sustavno ih pozvala da sudjeluju u aktivnostima Mreže, tri države članice još 
uvijek nisu izdale takvu obavijest. Stoga je važno slijediti dobru praksu većine država članica 
u pogledu uključivanja udruga pravnih stručnjaka u djelovanje Mreže.  
 
Izmijenjenom Odlukom također je omogućeno članstvo pravnim stručnjacima kada izvršavaju 
pravosudne funkcije na temelju posebnih instrumenata Unije. To je postalo posebno 
relevantno u kontekstu Uredbe (EU) br.  650/2012 o nasl jeđivanju14. Pravni stručnjaci koji u 
tom svojstvu sudjeluju u Mreži mogu iskoristiti funkcionalnosti Mreže.  
 
Mreža održava radni odnos sa strukovnim udrugama i mrežama na razini Unije. Odlukom se 
ne predviđa njihovo članstvo u Mreži. Međutim, te se udruge redovito pozivaju na sastanke u 
svojstvu promatrača, nudi im se uvid u njezin rad i mogu pridonijeti opsežnim  raspravama 
kada se to smatra potrebnim.  
 
 
 
 
 
 
2.2 Način rada Mreže  
 
a) Sastanci kontaktnih točaka, uključujući sastanke središnjih tijela  
 
                                                            
13 Studija, str. 33.  
14 Pojam „sud” iz članka  3. stavka  2. Uredbe (EU) br.  650/2012 ne obuhvaća samo sudove u pravom smislu 
riječi, koji vrše sudske funkcije, ne go također i javne bilježnike ili registarske urede u nekim državama 
članicama koji vrše sudske funkcije.  
 
5 
 Prema Odluci o osnivanju, sastanci su se pokazali ključnima kako bi Mreža mogla 
razmjenjivati dobru praksu i iskust va, pronaći moguće nedostatke i donijeti zajedničko 
stajalište o primjeni instrumenata Unije15. Oni su također ključni čimbenik koji Mreži 
omogućuje da riješi tekuće zahtjeve ili probleme između tijela i donese zajednički dogovorene 
odluke u Mreži16. Sastanc i su posebno korisni za praćenje i ocjenjivanje učinkovite provedbe 
instrumenata Unije u području pravosudne suradnje u građanskim i trgovačkim stvarima. Oni 
također imaju važnu ulogu u izgradnji povjerenja između različitih uključenih aktera i 
pridonose p ravilnoj primjeni prava Unije. Odlukom je utvrđeno da se svakih šest mjeseci 
mora održati najmanje jedan sastanak kontaktnih točaka. Tijekom razdoblja 2009. – 2015. 
Komisija je organizirala 38 sastanaka.  Sastanci kontaktnih točaka posvećeni su određenom 
instrumentu Unije kako bi se olakšalo fokusirano sudjelovanje stručnjaka iz država članica.  
 
Osim redovitih sastanaka kontaktnih točaka, održava se godišnji sastanak koji uključuje sve 
članove Mreže i na kojem se raspravlja o širokom spektru tema koje su od nose na članove 
Mreže. Posebni sastanci organiziraju se najmanje jednom godišnje za središnja tijela 
osnovana na temelju  Uredbe (EZ) br.  2201/2003 („Uredba Bruxelles II.a”) i na temelju 
Uredbe (EZ) br.  4/2009 o obvezama uzdržavanja.  
 
b) Bilateralni sastanc i 
 
Pored tih redovitih sastanaka organiziraju se bilateralni sastanci između voditelja predmeta i 
tijela uključenih u okviru mehanizama suradnje predviđenih Uredbom Bruxelles II.a i 
Uredbom o obvezama uzdržavanja. Cilj je tih sastanaka olakšati rješavanje neriješenih 
pojedinačnih prekograničnih predmeta za koje treba pronaći rješenja putem kontakata između 
tijela država članica. Ti predmeti često uključuju osjetljiva pitanja poput pitanja otmice djece 
ili zahtjeva o obvezama uzdržavanja. Komisija olakšava t e sastanke u povjerljivom okruženju 
kako bi omogućila učinkovita rješenja za pojedinačne neriješene predmete između tijela 
država članica. Ti izravni kontakti korisno su i praktično sredstvo suradnje i jačanja 
povjerenja17. Tijekom razdoblja od 2010. do 201 4. organizirana su 204 pojedinačna sastanka 
na temelju Uredbe Bruxelles II.a, a tijekom razdoblja od 2013. do 2015. organizirano je 107 
takvih sastanaka na temelju Uredbe o obvezama uzdržavanja.  
 
c) Radne skupine  
 
Mreža je uspostavila radne skupine za odre đene predmete koji imaju bitnu podupiruću 
funkciju. Takve se radne skupine redovito osnivaju ad hoc  na zahtjev država članica u 
suradnji s Komisijom. Sudjelovanje u radnim skupinama otvoreno je za sve članove Mreže u 
koordinaciji s njihovim nacionalnim kon taktnim točkama. Radne skupine predlažu, 
pripremaju i provode konkretne mjere u okviru Mreže. Predsjedanje radnom skupinom obično 
obavlja nacionalna kontaktna točka ili drugi član Mreže.  
 
U razdoblju 2009. – 2015. osnovano je jedanaest radnih skupina o:  
 
• Statističkim podacima Bruxelles 
II.a • Obrascima o dospjelim 
neplaćenim obvezama uzdržavanja  • Smjernicama o prilozima VI. i 
VII. Uredbi o obvezama 
uzdržavanja  
• Obiteljskom mirenju  • Praktičnom vodiču za sporove • Praktičnom vodiču za europski 
                                                            
15 Glava II. Odluke  
16 Studija, str. 45., 46.  
17 Studija, str. 47.  
 
6 
 male vrijednosti  platni nalog  
• Bruxelles I. (preinaka) – 
napomena u skladu s člankom  26. 
stavkom  2. • Praktičnom vodiču o nadležnosti i 
mjerodavnom pravu u 
međunarodnim sporovima između 
zaposlenika i poslodavca  • Vidljivosti Mreže  
• Vodiču za građane o Uredb i o 
nasljeđivanju  • Razmjeni informacija o pristupu stranom pravu na temelju Uredbe o 
nasljeđivanju  
 
d)  Rješavanje predmeta i obrada zahtjeva od strane kontaktnih točaka  
 
Jedna od temeljnih zadaća Mreže je omogućiti izravne kontakte između tijela zaduženih za 
pravosudnu suradnju u građanskim stvarima. To je posebno važno za rješavanje predmeta i 
omogućuje pristup kojim se analizira svaki pojedinačni slučaj u provedbi releva ntnih 
instrumenata Unije. Podaci prikupljeni putem savjetovanja Mreže pokazali su mješovitu, iako 
nepotpunu, sliku koja ukazuje na velike razlike u korištenju Mreže u tu svrhu. To upućuje na 
činjenicu da bi taj aspekt mehanizama suradnje Mreže trebalo bolj e iskoristiti.  
 
e)  Elektronički alati i metode komunikacije unutar Mreže  
 
Mreža trenutačno koristi CIRCA intranet koji joj je Komisija omogućila za postavljanje 
dokumenata, posebno popisa članova Mreže i dokumenata sa sastanaka. Međutim, ne postoji 
elekt ronički sustav za rješavanje zahtjeva među državama članicama.  
 
Odlukom se predviđa upotreba sigurnog elektroničkog registra s ograničenim pristupom na 
temelju informacija koje su dostavile kontaktne točke18. Raniji sustav uspostavljen u tu svrhu 
predstavljao je veliko opterećenje u svojoj svakodnevnoj primjeni te je ukinut. Stoga potreba 
za učinkovitim evidentiranjem rješavanja predmeta između kontaktnih točaka i dalje postoji. 
U tom kontekstu, alat za elekt roničku komunikaciju koji omogućava automatsko evidentiranje 
zahtjeva bio bi od koristi zbog uklanjanja birokratskih opterećenja i olakšavanja prikupljanja 
statističkih podataka, kao i poboljšanja upotrebe mehanizama suradnje Mreže navedenih u 
točki d.  
 
U tom pogledu Komisija namjerava ocijeniti financijske i tehničke implikacije uspostave alata 
ili prilagodbe postojećeg alata koji bi služio prethodno navedenoj svrsi, a kojemu se može 
pristupiti iz odjeljka Mreža na europskom portalu e -pravosuđa. Izvor nad ahnuća moglo bi biti 
jedinstveno tržište na kojem takvu suradnju olakšava Informacijski sustav unutarnjeg tržišta 
(„IMI”) od 200819. 
 
 
 
 
3. OCJENJIVANJE POSTOJEĆ IH INSTRUMENATA - PRIKUPLJANJE PODATAKA  
 
Jedna od ključnih funkcija Mreže je nadzor primjene i o cjenjivanja instrumenata Unije koji su 
na snazi. U tom kontekstu, prikupljanje statističkih podataka još uvijek nije na 
zadovoljavajućoj razini. Prikupljanje statističkih podataka i dokaza neophodno je za pravilno 
ocjenjivanje funkcioniranja instrumenata U nije u građanskim i trgovačkim stvarima koji su 
već na snazi, kao jedan od važnih elementa za osiguranje primjene načela bolje regulative  u 
                                                            
18 Članak  8. stavak  3. Odluke  
19 Informacijski sustav unutarnjeg tržišta je višejezični mrežni elektronički komunikacijski sustav uspostavljen 
Uredbom (EU) br.  1024/2012.  
 
7 
 skladu s Komunikacijom Komisije od 19. svibnja 2015. Bolja regulativa za bolje rezultate – 
Agenda EU -a20. U skladu sa  Smjernicama bolje regulative21, potrebno je utvrditi koje je 
dokaze moguće prikupiti i od koga te u kojem trenutku treba prikupljati takve dokaze.  
 
Države članice i Komisija trebaju uložiti zajednički napor kako bi utvrdile koji se podaci 
smatraju bitnima za svaki instrument Unije u građanskim i trgovačkim stvarima. Na temelju 
toga bi države članice trebale uvesti okvir statističkog prikupljanja podataka, što bi 
uključivalo prikupljanje bitnih podataka za svaki instrument Unije. Savjetovanja s Eurostatom 
mogu optimizirati metode, standarde i definicije za prikupljanje statističkih podataka u okviru 
Mreže, u punoj suradnji s kontaktnim točkama i središnjim tijelima koja djeluju u Mreži. 
Paralelno s tim, države članice trebaju prilagoditi svoje sustave prikupl janja podataka na 
sudovima i u drugim pravosudnim i upravnim tijelima.  
 
4. OLAKŠAVANJE PRISTUPA PRAVOSUĐU  
 
4.1  Razvoj i provedba europskog e -pravosuđa  
 
Od samog početka njezina rada ključna funkcija Mreže22 bila je uspostaviti internetski 
informacijski sustav za javnost o instrumentima Unije, nacionalnim mjerama za njihovu 
provedbu, nacionalnom pravu, međunarodnim instrumentima te o relevantnoj sudskoj praksi 
Suda Europske unije. Na temelju toga Mreža danas snažno doprinosi daljnjem razvoju e -
pravosuđa. To je potvrđeno u Višegodišnjem akcijskom planu za europsko e -pravosuđe 2014. 
– 2018. Vijeća23.  
 
Prelazak internetske stranice Mreže na europski portal e -pravosuđa trebao bi bio završen 
2016. Kako bi se pobolj šala vidljivost Mreže na europskom portalu e -pravosuđa i kako bi 
sadržaj koji Mreža objavljuje bio dostupan, na europskom portalu e -pravosuđa uvodi se 
poseban odjeljak za Mrežu. Na stranicama tog odjeljka trebao bi biti jasno naveden logotip 
Mreže. Takve s e funkcionalnosti moraju u potpunosti međusobno povezati s drugim alatima 
relevantnim za pravosudne djelatnike poput Pravosudnog atlasa u građanskim stvarima, 
buduće sudske baze podataka ili dinamičkih obrazaca povezanih sa zakonodavnim 
instrumentima EU -a dostupnima na europskom portalu e -pravosuđa.  
 
Informacije koje pruža Mreža uključuju informativne članke koji se bave pitanjima koja se 
odnose na pristup pravosuđu u državama članicama. Ti informativni članci pružaju 
informacije o nacionalnim pravima i pos tupcima. Posebna se pozornost posvećuje pitanjima 
koja se odnose na pristup pravosuđu i pristup stranom pravu.  
 
Trenutačno je Mreža objavila 10  695 stranica informativnih članaka o nacionalnom 
zakonodavstvu, koji su 2014. ostvarili ukupno 359  184 pregleda stranica (prosječna stopa od 
29 932 pregleda mjesečno). To se znatno povećalo 2015. s ukupno 2  994 122 pregleda 
stranica (prosječna stopa od 249  510 pregleda mjesečno) nakon što su postali dostupni 
informativni članci o nasljeđivanju, obiteljskom mirenju, mjerodavnom pravu te zahtjevi za 
uzdržavanje, a vjerojatno i zbog specifične komunikacijske kampanje Komisije nakon 
stupanja na snagu Uredbe (EU) br.  650/2012 o nasljeđivanju od 17.  kolovoza 2015.  
 
                                                            
20 COM(2015) 215 završna verzija  
21 SWD(2015) 111 završna verzija, str.  43. 
22 Članci 14. do 18. Odluke  
23 SL C  182, 14.6.2014., str.  2. 
 
8 
 Sadržaj tih stranica o nacionalnim zakonima i postupcima sastavlja se na nacionalnoj razini, a 
provjeravaju ga i redovito ažuriraju upravitelji sadržaja e -pravosuđa nacionalne Mreže.  
 
Trenutačno su informativni članci dostupni za sljedeće predmete:  
 
• Nadležnost  • Pokretanje sudskog postupka  • Postupci u vezi s platnim 
nalozima  
• Sporovi male vrijednosti  • Razvod  • Postupci za izvršenje presude  
• Izvođenje dokaza  • Privremene mjere i mjere opreza  • Postupovni rokovi  
• Primjena informacijskih 
tehnologija u sudskim postupcima  • Zakonito odvođenje djeteta  • Zahtjevi za uzdržavanje  
• Roditeljska odgovornost  • Insolventnost  • Nasljeđivanja  
• Obiteljsko mirenje  • Dostava dokumenata  • Mjerodavno pravo  
 
U tijeku je rad na pripremi informativnih članaka o tri dodatna predmeta, odnosno o 
zakonskim kamatama, izvođenju dokaza i nacionalnim strukturama Mreže. Što se tiče 
postojećih informativnih članaka, njihovo redovito ažuriranje, pouzdanost i jezična ispravnost 
moraju biti zajamčeni kako bi bili osigurani nadzornim alatima koji su uspostavljeni na 
temelju sus tava za upravljanje sadržajem europskog portala e -pravosuđa.  
 
Dodatno područje u kojem Mreža može pružiti korisnu podršku nacionalnim tijelima jest 
koordinacija i organizacija prekograničnih video konferencija između sudova.  
 
4.2 Vodiči o pravnim instrume ntima Unije  
 
Kako bi se ojačala učinkovita primjena instrumenata Unije, Mreža je izradila vodiče za 
građane i pravosudne djelatnike, s ciljem promicanja jedinstvene primjene prava Unije u 
građanskim i trgovačkim stvarima od strane sudova i ostalih pravosud nih djelatnika. Ti su 
vodiči namijenjeni građanima ili sudovima i pravosudnim djelatnicima.  
 
U razdoblju 2009. – 2014. izrađeni su sljedeći vodiči:  
 
Vodiči za građane  Vodiči za pravosudne djelatnike  
• Građanski prekogranični sporovi u Europskoj uniji  • Pravosudna suradnja u građanskim stvarima u 
Europskoj uniji  
• Europski postupak za sporove male vrijednosti  • Primjena Uredbe Bruxelles II.a  
 • Primjena europskog postupka za sporove male 
vrijednosti  
 • Primjena Uredbe o europskom platnom nalogu  
 • Primjena Uredbe o europskom nalogu za izvršenje  
 
Publikacije su dostupne na internetu na 23 jezika na europskom portalu e -pravosuđa24 i na 
internetskoj stranici GU -a za pravosuđe i zaštitu potrošača Europske komisije ili na EU 
Bookshopu. Prema rezultatima stu dije, ispitanici su pozitivno ocijenili publikacije Mreže. 
Gotovo 70  % ispitanika navelo je da vodiči za pravosudne djelatnike odgovaraju njihovim 
potrebama. 60  % ispitanika uočilo je da njihove potrebe pokrivaju informativni članci25.  
 
                                                            
24 Publikacije Mreže dostupne su na euro pskom portalu e -pravosuđa: https://e -
justice.europa.eu/content_ejn_s_publications -287-en.do?clang=en   
25 Studija, str. 51.  
 
9 
 Unatoč tome, isplatila bi se bolja promocija ovih vodiča, primjerice, na događanjima 
pravosudnih djelatnika kao što je osposobljavanje. Treba olakšati njihovu dostupnost na 
europskom portalu e -pravosuđa, a na svim internetskim stranicama institucija kojima članovi 
Mrež e pripadaju trebaju se navesti poveznice na te vodiče.  
 
4.3  Ostali praktični alati  
 
Mreža sudjeluje u izradi dodatnih praktičnih alata. Oni se izrađuju na inicijativu kontaktnih 
točaka kao odgovor na posebne potrebe utvrđene nakon iskustva u primjeni inst rumenata 
Unije u građanskim i trgovačkim stvarima.  
 
U razdoblju 2009. – 2014. provedene su sljedeće takve inicijative:  
 
Alat Funkcije  
Prikupljanje statističkih podataka na temelju Uredbe 
Bruxelles II.a  Ocjenjivanje mehanizama na temelju Uredbe 
Bruxelles II.a 
Obrazac za neobavezni izračun dospjelih neplaćenih 
obveza uzdržavanja  Olakšava izračun dospjelih neplaćenih obveza 
uzdržavanja  
Vodič o obrascima za uzdržavanje  Olakšava ispunjavanje obrazaca na temelju Uredbe 
o obvezama uzdržavanja  
Neobvezna napomena u vezi s člankom  26. stavkom  2. 
Uredbe Bruxelles II.a (preinaka)  Neobvezni u običajeni tekst kojim sud obavješćuje 
građane o njihovim pravima osporavanja 
nadležnosti suda  
 
5.  VIDLJIVOST MREŽE  
 
5.1 Vidljivost među pravosudnim djelatnicima i građanima  
 
Mreža može biti uspješna u ostvarivanju svojeg potencijala samo ako su pravosudni djelatnici 
upoznati s njezinim postojanjem i alatima koje nudi. Stoga na nacionalnoj razini i na razini 
Uniji treba poduzeti mjere za povećanje vidljivosti Mreže o pćenito.  
 
Razina vidljivosti Mreže uglavnom ovisi o nacionalnoj strukturi u svakoj državi članici. Može 
se primijetiti da je protok informacija među svim dionicima bolji u onim državama članicama 
u kojima postoji formalna nacionalna mreža, što ima utjecaj na veću vidljivost Mreže.  
 
Mreža je na svojem godišnjem sastanku u veljači 2015. pristala dati prioritet povećanju 
vidljivost Mreže ne samo među pravosudnim djelatnicima, već i među građanima. Radnje bi 
se trebale odnositi na poboljšanje vidljivosti Mreže  na europskom portalu e -pravosuđa, 
povećanje njezine prisutnosti na nacionalnim internetskim stranicama, društvenim medijima i 
na sudovima ili u pravosudnim zanimanjima putem tiskanog i internetskog materijala. 
Komisija je u veljači 2015. uvela Twitter ozn aku hashtag #EJNcivil koja se koristila za objavu 
rezultata koje je Mreža postigla. Nadalje, Mreža je uvijek imala središnju ulogu u promicanju 
Europskog dana pravosuđa i države članice je trebaju koristiti kao forum za iniciranje 
prekograničnih događaja.  
 
U tom je kontekstu transparentno djelovanje Mreže također važno. Stavljanje informacija u 
vezi s dnevnim redom i sažecima sastanaka na raspolaganje javnosti bilo bi korisno za Mrežu 
i one koji je žele koristiti. Treba napomenuti da Mreža djeluje u okviru Uredbe (EZ) 
br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, na 
temelju čijih odredaba ona može svoje dokumente staviti na raspolaganje.  
 
10 
  
5.2 Kontakti s ostalim mrežama  
 
Sinergije s drugim mrežama i međuvladinim organiz acijama koje dijele njezine ciljeve 
pomažu Mreži da ostvari svoje glavne funkcije i zadaće na temelju Odluke i predviđene su u  
članku 12.a stavku 1. Odluke.  
 
U tom pogledu, Mreža surađuje s Europskom pravosudnom mrežom (u kaznenim stvarima)26, 
Europskom mre žom za pravosudno osposobljavanje (EJTN)27 i Europskom mrežom centara 
za zaštitu potrošača (ECC -mreža)28. Mreža posebno blisko surađuje s EJTN -om u svojim 
inicijativama glede pravosudnog osposobljavanja o instrumentima EU -a u području 
građanskog i trgovačkog  prava. Ta suradnja služi za dijeljenje znanja i pronalaženje posebnih 
pitanja putem Mreže o tome koja pravosudna osposobljavanja EJTN može ponuditi.  
 
Naposljetku, kontakte s drugim mrežama poput Vaša Europa – Savjeti29 i Solvit treba dodatno 
razviti. Te d ruge mreže treba pozvati kada se na sastancima raspravlja o predmetima kojima 
one mogu pridonijeti.  
 
6. ZAKLJUČCI I PREPORUKE   
 
Mreža je pružila znatnu potporu učinkovitoj pravosudnoj suradnji država članica u 
građanskim i trgovačkim stvarima, a puno sudj elovanje njezinih članova sastavni je dio 
svakodnevne provedbe pravne stečevine Unije u građanskim stvarima. Štoviše, izmjene 
Odluke uvedene 2009. pridonijele su pozitivnom razvoju Mreže. Pokazalo se da Mreža radi 
učinkovito iako se mogu napraviti poboljša nja njezina rada unutar postojećeg pravnog okvira. 
Stoga Komisija donosi zaključak da nema potrebe izmijeniti Odluku.  
 
Međutim, nastavno na inicijative koje su već u tijeku, još uvijek postoje područja u kojima bi 
Mreža trebala dodatno razviti svoje nadlež nosti kako bi ispunila svoju obvezu da osigura 
nesmetanu primjenu instrumenata pravosudne suradnje Unije u građanskim i trgovačkim 
stvarima. Komisija je utvrdila sedam ključnih točaka za daljnje djelovanje s ciljem 
poboljšanja fukcioniranja Mreže:  
 
1. u sk ladu s Odlukom i slijedeći najbolju praksu u nekim država članicama, svim 
kontaktnim točkama trebalo bi dati potrebna sredstva i podršku na nacionalnoj razini 
kako bi se mogle učinkovito nositi sa sve većim brojem svojih zadaća,  
 
2. na temelju primjera naj bolje prakse u brojnim državama članicama, trebalo bi 
uspostaviti mreže na nacionalnoj razini u svim državama članicama, spajajući članove 
nacionalne Mreže, osiguravajući interakciju na nacionalnoj razini kao i dijeljenje 
znanja i prikupljanje informacija,  
 
3. treba osigurati bolju integraciju  sudaca i ostalih pravosudnih tijela, kao i pravnih 
stručnjaka u sve aktivnosti Mreže,  
 
4. sinergije s ostalim europskim mrežama  koje teže istim ciljevima treba proširiti,   
                                                            
26 http://www.ejn -crimjust.europa.eu/ejn/  
27 http://www.ejtn.eu   
28 http://ec.europa.eu/consumers/solving_consumer_disputes/non -judicial_redress/ecc -net/index_en.htm   
29 http://europa.eu/youreurope/advice  
 
11 
  
5. potrebno je postići još veću vidljivost M reže, osobito na temelju kontinuiranog rada 
na tome da se poboljša njezino prisustvo i putem posebnog odjeljka na europskom 
portalu e -pravosuđa, a isto tako da se poboljša prisustvo Mreže na nacionalnim 
internetskim stranicama institucija kojima članovi Mr eže pripadaju i širenjem 
informacija putem društvenih medija i drugih komunikacijskih kanala,  
 
6. ulogu Mreže u potpunoj ex post  evaluaciji postojećih instrumenata treba dalje 
razvijati pronalaženjem i prikupljanjem ključnih statističkih podataka na temelju 
nacionalnih mehanizama za prikupljanje podataka,  
 
7. Komisija namjerava procijeniti financijske i tehničke implikacije usposta ve alata ili 
prilagodbe postojećeg alata za elektroničku razmjenu informacija kako bi kontaktne 
točke mogle koristiti sigurnu komunikaciju i evidenciju.  
 
U skladu s Komunikacijom Komisije o Agendi EU -a za pravosuđe za 2020. i strateškim 
smjernicama Europsk og vijeća od 26./27. lipnja 2014. , i u skladu s  člankom  19. Odluke, 
sljedeće će se izvješće temeljiti na postojećim nalazima i omogućiti potpunu procjenu utjecaja  
aktivnosti Mreže.