4.Isplata obroka u skladu sa sporazumom o financiranju ovisi o raspoloživim financijskim sredstvima i odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/241, da je Litva u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana za oporavak i otpornost. Ovisno o stupanju na snagu pravnih obveza iz stavka 1., da bi se ispunili uvjeti za plaćanje, ključne etape i ciljne vrijednosti moraju biti ostvarene najkasnije do 31. kolovoza 2026.

1.Unija Litvi stavlja na raspolaganje financijski doprinos u obliku bespovratne financijske potpore u iznosu od 2 224 195 119 EUR. Iznos od 2 091 774 090 EUR na raspolaganju je za preuzimanje pravnih obveza do 31. prosinca 2022. Ako se nakon ažuriranja iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Litvu izračuna iznos koji je jednak ili veći od tog iznosa, dodatni iznos od 132 421 029 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.

(48)U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 izračun maksimalnog financijskog doprinosa za Litvu ažurirat će se do 30. lipnja 2022. U skladu s člankom 23. stavkom 1. te uredbe iznos za Litvu trebalo bi sada staviti na raspolaganje za pravne obveze do 31. prosinca 2022. Bude li to potrebno nakon ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa, Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo izmijeniti ovu Odluku tako da se bez nepotrebne odgode uključi ažurirani maksimalni financijski doprinos.

(47)Procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost Litve iznose 2 224 686 966 EUR. S obzirom na to da je plan za oporavak i otpornost u zadovoljavajućoj mjeri usklađen s kriterijima za ocjenjivanje iz Uredbe (EU) 2021/241, a procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost viši su od maksimalnog financijskog doprinosa raspoloživog za Litvu, financijski doprinos dodijeljen Litvi za plan za oporavak i otpornost trebao bi biti jednak ukupnom iznosu maksimalnog financijskog doprinosa raspoloživog za Litvu.

(44)Plan pridonosi sljedećim prekograničnim i višedržavnim projektima: Genome Europe i 5G koridorima Via Baltica i Rail Baltica. Neki od tih projekata financiraju se i iz drugih programa, kao što je Instrument za povezivanje Europe, te iz strukturnih fondova.

(42)Plan sadržava nekoliko mjera za koje se očekuje da pomognu Litvi u svladavanju izazova u području rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve. Među njima su mjere kojima se izravno i neizravno nastoje zadovoljiti potrebe osoba s invaliditetom, kao što je olakšavanje pristupa zgradama, neovisno korištenje javnih usluga na internetu i povećanje univerzalnih naknada za osobe s invaliditetom koje žive same. U litavski plan za oporavak i otpornost uključen je i razvoj digitalnih vještina posebno za ranjive skupine, uključujući osobe s invaliditetom, starije osobe, migrante i izbjeglice. Reformom sustava dugotrajne skrbi trebala bi se poboljšati mogućnost da se radno sposobni njegovatelji, većinom žene srednje dobi, vrate na tržište rada. Reformama i ulaganjima iz plana trebale bi se smanjiti postojeće socijalne, gospodarske i teritorijalne nejednakosti. Plan obuhvaća zakonodavne i političke inicijative za koje se očekuje da će dopuniti reforme i ulaganja iz plana.

(39)Zbog, među ostalim, znatnih promjena u sustavu upravljanja i kontrole strukturnih fondova EU-a, u trenutku podnošenja plana određeni elementi revizije i kontrole još nisu bili uspostavljeni te ih je stoga potrebno dovršiti na vrijeme. To se odnosi na donošenje odluka o utvrđivanju zakonskih ovlasti upravljačkih tijela, tijela za primjenu i tijela za reviziju, donošenje revizijske strategije te operacionalizaciju i početak uporabe namjenskog IT alata (IS2021) koji su potrebni za ispunjavanje relevantnih zahtjeva iz Uredbe (EU) 2021/241. Kad je riječ o potonjem, u plan je uključena ključna etapa za praćenje ispunjavanja odgovarajućih zahtjeva i trebala bi biti dovršena do trenutka prvog zahtjeva za plaćanje.

(36)Litva je dostavila pojedinačnu procjenu troškova za sva ulaganja uključena u plan za oporavak i otpornost. Raspodjela troškova općenito je detaljna i dobro obrazložena. Procjene se temelje na usporedbama sa sličnim ulaganjima u prošlosti. Iako Litva nije dostavila neovisnu potvrdu za predložene procjene troškova, iz ocjene troškova i pripadajućih popratnih dokumenata vidljivo je da je većina troškova opravdana i razumna. Smatra se da su iznosi predloženi za financiranje primjereni i da se temeljem njih procjena troškova može smatrati donekle uvjerljivom. Iako su iznosi većinom niski do srednje visoki u usporedbi s troškovima sličnih reformi ili ulaganja, za ograničeni skup mjera smatra se da su troškovi u maloj mjeri uvjerljivi. Konačno, procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost u skladu su s načelom troškovne učinkovitosti te su razmjerni očekivanom nacionalnom ekonomskom i socijalnom učinku.

(31)Zahvaljujući provedbi predviđenih ulaganja mogu se očekivati dugotrajne strukturne promjene. Očekuje se da će se zelenim ulaganjima poduprijeti prelazak Litve na kružno gospodarstvo, potaknuti inovativna i pametna mobilnost te smanjiti ovisnost Litve o energiji iz neobnovljivih izvora. Očekuje se da će ulaganja u cilju digitalizacije javnog i poslovnog sektora te akademske zajednice rezultirati većom učinkovitošću u tim sektorima. Osim toga, očekuje se da će povećano financiranje i obuhvat aktivnih politika tržišta rada trajno utjecati na funkcioniranje tržišta rada, ali i na smanjenje siromaštva i jednakost prihoda. Trajni učinak plana može se pojačati i sinergijama između plana i drugih programa, uključujući one koji se financiraju iz fondova kohezijske politike, prvenstveno znatnim uklanjanjem duboko ukorijenjenih teritorijalnih izazova i promicanjem uravnoteženog razvoja.

(30)Od provedbe predviđenih reformi mogu se očekivati dugotrajne strukturne promjene. Konkretno, očekuje se da će predviđene reforme kojima je cilj poticanje zelene i digitalne tranzicije, ali i reforme sustava obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, trajno utjecati na litavsko gospodarstvo poboljšanjem vještina ljudi za tržište rada, poticanjem izvoznih kapaciteta, produktivnosti i općenito održivog dugoročnog rasta. Osim toga, očekuje se da će se predviđenim reformama u području visokog obrazovanja poboljšati kvaliteta i učinkovitost programa visokog obrazovanja. Očekuje se da će pojednostavnjenje državne inovacijske politike znatno i trajno utjecati na inovacije. Očekuje se da će se predviđenim reformama zdravstvenog sektora, kao što su konsolidacija mreže bolnica, reorganizacija usluga hitne pomoći, uspostava platforme za kompetencije zdravstvenih djelatnika i razvoj digitalnog zdravstvenog sustava, povećati učinkovitost, dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava. Nadalje, očekuje se da će reforme za modernizaciju javnog sektora, i u pogledu upravljanja javnim službama i u pogledu planiranja proračuna, uključujući revizije rashoda, dovesti do dugotrajnih poboljšanja učinkovitosti javnog sektora. Očekuje se da će se reformama za jačanje porezne discipline i poboljšanje učinkovitosti poreznog sustava te bolju preraspodjelu kapaciteta poreznog sustava i sustava naknada umanjiti siromaštvo i socijalna isključenost te poboljšati fiskalna održivost i gospodarska učinkovitost.

(27)Planom su obuhvaćeni svi aspekti digitalne transformacije Litve: povezivost, digitalizacija javnog i privatnog sektora te digitalne vještine. Plan uključuje mjere za daljnji razvoj uvođenja mreža vrlo velikog kapaciteta, među ostalim u ruralnim i udaljenim područjima. Osim toga, namjera je znatnim reformama i ulaganjima digitalizirati javni sektor. To bi trebalo imati ključnu ulogu u digitalizaciji gospodarstva, poboljšanju poslovnog okruženja i smanjenju administrativnih troškova. Plan uključuje mjere za promicanje digitalnih vještina djece, zaposlenika, državnih službenika i starijih građana. Planiraju se i mjere za rješavanje problema nedostatka zaposlenika u području informatičke tehnologije na tržištu rada. Nadalje, u planu se predlažu ulaganja u cilju promicanja uvođenja naprednih digitalnih tehnologija u privatnom sektoru, prije svega u pogledu suradnje znanstvenog i poslovnog sektora u području inovativnih tehnologija i digitalizacije kulturnog sektora.

(25)Kao rezultat provedbe mjera iz plana, prije svega ulaganjâ u ubrzanu obnovu zgrada, do 2026. očekuje se ušteda primarne energije od 215 GWh, što odgovara smanjenju emisija stakleničkih plinova za 21 500 tona ekvivalenta CO2. To se dodaje na uštede energije i emisija stakleničkih plinova koje se očekuju od zamjene onečišćujućih vozila vozilima s nultim i niskim emisijama, uz izgradnju potrebne infrastrukture za proizvodnju alternativnih goriva i punjenje vozila električnom energijom/gorivom. Nadalje, do 2023. trebalo bi donijeti akcijski plan za kružno gospodarstvo kako bi se omogućio prelazak Litve na kružno gospodarstvo do 2035. Očekuje se da će mjere iz plana za oporavak i otpornost pridonijeti postizanju klimatskih i energetskih ciljeva koje je Litva postavila za 2030. i 2050.

(21)U planu je posebna pozornost posvećena mjerama čiji je učinak na okolišne ciljeve potrebno pomno nadzirati. U zelenoj komponenti osobito se naglašava održiva mobilnost na temelju reforme „Kretanje bez onečišćivanja okoliša”. To konkretno uključuje potporu razvoju sektora goriva iz obnovljivih izvora kao što su biometan i tekuća biogoriva druge generacije te uspostavu postaja za punjenje tih alternativnih goriva. Ta bi ulaganja mogla naštetiti nekolicini okolišnih ciljeva, kao što su ublažavanje klimatskih promjena, sprečavanje i kontrola onečišćenja zraka i bioraznolikost. To bi trebalo spriječiti uvjetom da se biometan ili biogoriva proizvode isključivo iz sirovina navedenih u Prilogu IX. Direktivi (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća te da konačni proizvod bude u skladu s odredbama te direktive i povezanih provedbenih i delegiranih akata. Proizvođači bi trebali dostaviti certifikate kojima se potvrđuje održivost njihove proizvodnje. Osim toga, Litva je pružila jamstva, i istaknula ih u odgovarajućoj ciljnoj vrijednosti, da bi se u vozilima za koja se prima potpora u okviru plana za oporavak i otpornost trebala upotrebljavati isključivo biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase koja su u skladu s Direktivom (EU) 2018/2001 te da bi se udio biogoriva u nacionalnoj mješavini goriva s vremenom trebao povećati. Kako bi se evidentirale količine biometana i drugih goriva iz obnovljivih izvora koje su isporučene prometnom sektoru, trebalo bi uspostaviti sustav obračunskih jedinica za gorivo iz obnovljivih izvora na temelju kojega bi subjekti trebali dobivati potvrde u skladu s očekivanom upotrebom goriva iz obnovljivih izvora energije. Naposljetku, Zakonom o alternativnim gorivima utvrđene su nove obveze proizvođačâ goriva.

(20)Planom za oporavak i otpornost jamči se da se nijednom reformom i ulaganjem ne nanosi bitna šteta ostvarenju bilo kojeg od šest okolišnih ciljeva u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, a to su ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa, kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ. Litva je dostavila obrazloženja u skladu s Komisijinim tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C 58/01). Zahtjevi za procjenu primjene načela nenanošenja bitne štete ugrađeni su prema potrebi u nacrt mjere i navedeni u ključnoj etapi ili ciljnoj vrijednosti za tu mjeru. Time se jamči da se svaka isplata za predmetne mjere može izvršiti samo nakon što se osigura poštovanje načela nenanošenja bitne štete.

(18)Očekuje se da će plan pridonijeti provedbi europskog stupa socijalnih prava znatnim pozitivnim kratkoročnim do srednjoročnim učinkom na funkcioniranje tržišta rada, obrazovanje, siromaštvo i dohodovnu nejednakost, među ostalim zahvaljujući povećanom financiranju aktivnih politika tržišta rada i njihovu obuhvatu, povećanju univerzalnih naknada za starije osobe koje žive same i osobe s invaliditetom i većom pokrivenošću sustavom socijalnog osiguranja u slučaju nezaposlenosti. Očekuje se da će se poboljšanjem obrazovnih rezultata i učinkovitosti poreznog sustava i sustava naknada pojačati dugoročni učinak. Učinak plana na teritorijalnu koheziju nije kvantificiran, ali kvalitativna analiza upućuje na pozitivan učinak smanjenja socioekonomskih razlika između litavskih regija.

(17)Simulacije službi Komisije pokazuju da se na temelju plana BDP Litve do 2026. može povećati za 1,0 % do 1,6 %.Očekuje se da će se održivim reformama i ulaganjima iz plana kojima se potiče rast ukloniti strukturne slabosti litavskog gospodarstva i povećati njegova otpornost i produktivnost. Mjere potpore za proizvodnju i skladištenje energije iz obnovljivih izvora, energetski učinkovitu obnovu, digitalizaciju usluga javne uprave, osposobljavanje i poduzetništvo, inovacije te suradnju znanstvenog i poslovnog sektora u skladu su s ažuriranom europskom industrijskom strategijom i očekuje se da će izravno pridonijeti otvaranju više radnih mjesta, gospodarskoj konkurentnosti i održivom dugoročnom rastu. Očekuje se da će reforma sustava minimalnog dohotka, mjere za modernizaciju općeg obrazovanja i reforma sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, zajedno s mjerama za poboljšanje kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga, trajno utjecati na socijalnu uključenost i vještine u Litvi. Očekuje se da će dugoročni učinak tih mjera biti pojačan fiskalnim i gospodarskim koristima planiranih reformi povezanih s javnim sektorom, posebno u cilju poboljšanja proračunskog okvira, porezne discipline i učinkovitosti poreznog sustava.

(16)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (c) i odjeljkom 2.3. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će plan za oporavak i otpornost snažno utjecati (ocjena A) na jačanje potencijala za rast, otvaranje radnih mjesta i ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost države članice, čime se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i promicanjem politika za djecu i mlade, te na ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, i time ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i konvergenciju u Uniji.

(9)Očekuje se da će plan pridonijeti poboljšanju makroekonomske uspješnosti ublažavanjem gospodarskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije u cilju potpore trećem stupu iz članka 3. Uredbe (EU) 2021/241 o pametnom, održivom i uključivom rastu. To uključuje povećanje ulaganja i potporu dugoročnim inovacijama, poboljšanje obrazovnih rezultata i širenje aktivnih politika tržišta rada. Plan je usmjeren na obrazovanje i inovacije, osobito na poboljšanje okvira za obrazovanje i osposobljavanje, čime pridonosi četvrtom i šestom stupu iz članka 3. te uredbe. Očekuje se da će poboljšanje obrazovanja u Litvi izravno pridonijeti gospodarskoj i socijalnoj otpornosti smanjenjem razlika u obrazovanju uzrokovanih socioekonomskim položajem učenika. Planom se nastoji osigurati stjecanje vještina za buduća radna mjesta u okviru poboljšanih sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, proširenog sustava profesionalnog usmjeravanja i restrukturiranog sustava obrazovanja odraslih. Očekuje se da će se mjerama za promicanje visokog obrazovanja i inovacija povećati produktivnost i konkurentnost Litve.

EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 2.7.2021. COM(2021) 386 final PRILOG

Prijedlogu provedbene odluke Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Litve {SWD(2021) 187 final}



PRILOG DIO 1.: REFORME I ULAGANJA U OKVIRU PLANA ZA OPORAVAK I OTPORNOST 1.Opis reformi i ulaganja A. KOMPONENTA 1.: Otporan zdravstveni sustav spreman na promjene u budućnosti Komponenta litavskog plana za oporavak i otpornost pridonosi rješavanju izazova povezanih s otpornošću, kvalitetom, dostupnošću i učinkovitošću zdravstvenog sustava. Ti su se izazovi posebno pogoršali zbog krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. Komponenta uključuje niz reformi i ulaganja koji se odnose na: 1. poboljšanje kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga i promicanje inovacija, 2. poboljšanje usluga dugotrajne skrbi i 3. jačanje otpornosti zdravstvenog sustava na izvanredne situacije. Kad je riječ o reformama, one su usmjerene na daljnje preusmjeravanje na izvanbolničku skrb, reorganizaciju bolničke mreže, digitalizaciju zdravstvene skrbi, poboljšanje radnih uvjeta zdravstvenih djelatnika, manjak i vještine zdravstvenog osoblja, uvođenje mjera za poboljšanje kvalitete zdravstvene skrbi, povećanje mjera prevencije i poboljšanje pristupa dugotrajnoj skrbi, reformu načina financiranja zdravstvene skrbi kako bi se smanjila ovisnost o doprinosima povezanima sa zapošljavanjem. Kad je riječ o ulaganjima, plan uključuje ciljane mjere za stvaranje centra za napredne terapije, uspostavu platforme kompetencija zdravstvenih djelatnika, digitalizaciju zdravstvenog sustava, razvoj integriranog modela procjene kvalitete zdravstvene skrbi, uspostavu centara za dnevnu skrb i mobilnih timova za dugotrajnu skrb. Kako bi se povećalo učinkovito pružanje zdravstvenih usluga u zdravstvenim krizama i ojačala otpornost zdravstvenog sustava, predviđena su ulaganja u modernizaciju infrastrukture zdravstvenih ustanova radi prilagodbe rada u hitnim i kriznim situacijama. Očekuje se da će se mjerama obuhvaćenima tom komponentom riješiti određeni izazovi istaknuti u preporuci za Litvu u pogledu jačanja otpornosti zdravstvenog sustava i poboljšanja dostupnosti i kvalitete zdravstvenih usluga (preporuka za Litvu 2020.) te povećanja kvalitete, pristupačnosti i učinkovitosti sustava zdravstvene zaštite (preporuka za Litvu 2019.). Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01). A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore A.1.1. Reforma 1.: „Poboljšanje kvalitete i dostupnosti zdravstvenih usluga te promicanje inovacija” Cilj je reforme povećati kvalitetu i dostupnost zdravstvene skrbi, s naglaskom na jačanju primarne skrbi, specijalizirane izvanbolničke skrbi, digitalizacije zdravstvenog sektora i inovacija. Predviđene mjere posebno su usmjerene na jačanje uloge primarne zdravstvene zaštite, razvoj inovativnih i znanstveno utemeljenih usluga javnog zdravstva, uspostavu mreže centara izvrsnosti i mreže osobnih zdravstvenih ustanova na temelju modela regionalne suradnje kojom se sustav zdravstvene skrbi preusmjerava s bolničke na izvanbolničku skrb, poboljšanje planiranja zdravstvenih resursa i postupaka razvoja vještina, digitalizaciju zdravstvenog sustava, praćenje uspješnosti zdravstvenog sustava i poboljšanje modela financiranja zdravstvenog sustava. Reformu prati 11 podmjera: 1. zakonodavni okvir kojim se uređuje organizacija, upravljanje i pružanje usluga hitne pomoći (podmjera 1.); 2. razvoj digitalnog zdravstvenog sustava kojim se olakšava sekundarna uporaba zdravstvenih podataka (podmjera 2.); 3. akcijski plan za razvoj obiteljske medicine za razdoblje 2016. – 2025. (podmjera 3.); 4. uspostava modela pružanja osnovnih usluga javnog zdravstva (podmjera 4.); 5. poboljšanje radnih uvjeta i stručnih kvalifikacija zdravstvenih djelatnika. (podmjera 5.); 6. uspostava mreže ustanova za osobnu zdravstvenu skrb na temelju modela regionalne suradnje (podmjera 6.); 7. osnivanje Centra za napredne terapije (podmjera 7.); 8. stvaranje reprezentativne zbirke referentnih podataka o genomu u okviru zdravstvenog projekta „Genome Europe” (podmjera 8.); 9. stvaranje platforme za kompetencije zdravstvenih djelatnika (podmjera 9.); 10. razvoj modela procjene kvalitete zdravstvene zaštite (podmjera 10); 11. digitalizacija zdravstvenog sektora (podmjera 11.). A.1.1.1. Podmjera 1.: Zakonodavni okvir kojim se uređuje organizacija, upravljanje i pružanje usluga hitne pomoći Cilj je ove podmjere donošenje zakonodavstva o hitnim medicinskim uslugama i povezanog zakonodavstva kojim se uspostavlja centralizirani model za organizaciju hitne medicinske skrbi integriranjem centara za slanje hitne pomoći u jedinstveni sustav Centra za odgovor na hitne situacije. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2022. A.1.1.2. Podmjera 2.: Razvoj digitalnog zdravstvenog sustava kojim se olakšava sekundarna uporaba zdravstvenih podataka Cilj je ove podmjere donošenje zakonodavstva o sekundarnoj uporabi zdravstvenih podataka. U tom kontekstu priprema se mapiranje informacijskih resursa zdravstvenog sustava i provodi se analiza zrelosti informacijskih sustava, procjenjujući njegovu cjelovitost s drugim informacijskim sustavima. Na temelju toga optimiziraju se resursi čime se doprinosi koordiniranom, visokokvalitetnom i interoperabilnom IT zdravstvenom sustavu. Provodi se akcijski plan za razvoj digitalnog zdravstvenog sustava. Podmjera se dovršava do 30. rujna 2022. A.1.1.3. Podmjera 3.: Akcijski plan za razvoj obiteljske medicine za razdoblje 2016. – 2025.

Cilj je ove podmjere donijeti ažurirani akcijski plan za razvoj obiteljske medicine za razdoblje 2016. – 2025. Taj akcijski plan koji treba donijeti Ministarstvo zdravstva liječnicima opće prakse omogućuje da se djelotvornije usredotoče na pacijente, a pacijentima da imaju pristup širem rasponu zdravstvene zaštite. Provest će se savjetovanje sa socijalnim partnerima. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2022. A.1.1.4. Podmjera 4.: Uspostava modela pružanja osnovnih usluga javnog zdravstva Cilj je ove podmjere donošenje zakonodavstva o modelu pružanja osnovnih usluga javnog zdravstva kojim se uspostavljaju jednaki uvjeti za dobivanje potrebnih i visokokvalitetnih usluga za sve skupine u društvu, posebno za ranjive i socijalno isključene skupine. Provodi se analiza nejednakosti u zdravstvu i zdravstvenoj zaštiti stanovništva te se utvrđuju posebne skupine. Procjenjuje se potražnja i ponuda usluga javnog zdravstva za svaku skupinu. Osnovni popis javnozdravstvenih usluga, kriteriji kvalitete, odgovornosti, mehanizam praćenja utvrđuje se i odobrava uredbom ministra zdravstva. Podmjera se dovršava do 31. ožujka 2023. A.1.1.5. Podmjera 5.: Poboljšanje radnih uvjeta i stručnih kvalifikacija zdravstvenih djelatnika Cilj je ove podmjere donošenje zakonodavstva o poboljšanju radnih uvjeta i stručnih kvalifikacija zdravstvenih djelatnika. Ocjenjuju se i donose odluke o financijskoj sposobnosti države da ispuni odredbe nacrta sporazuma. Osim toga, plan djelovanja za poboljšanje psihološkog i emocionalnog stanja liječnika priprema se i odobrava rješenjem ministra zdravstva. Uspostavlja se radna skupina za razvoj mehanizma za osposobljavanje zdravstvenih djelatnika na radnom mjestu. Podmjera se dovršava do 30. lipnja 2023. A.1.1.6. Podmjera 6.: Uspostava mreže ustanova za osobnu zdravstvenu skrb na temelju modela regionalne suradnje. Cilj je ove podmjere donošenje zakonodavstva o uspostavi i regulaciji mreže ustanova za osobnu zdravstvenu skrb na temelju modela centara izvrsnosti i regionalne suradnje. Razvijaju se načela i kriteriji za osnivanje mreže ustanova za osobnu zdravstvenu skrb te se uspostavlja mehanizam za suradnju između ustanova za osobnu zdravstvenu skrb i centara izvrsnosti. Donosi se odluka Vlade o potrebnim regulatornim, investicijskim i komunikacijskim aktivnostima za stvaranje održive mreže zdravstvenih ustanova. Podmjera se dovršava do 30. rujna 2023. A.1.1.7. Podmjera 7.: Osnivanje Centra za napredne terapije Cilj je ove podmjere osnivanje Centra za napredne terapije kako bi se osigurala dostupnost inovativnih naprednih terapija i poboljšala kvaliteta zdravstvenih usluga. Projektom se predviđa proširenje sveučilišne bolnice u Vilniusu za razvoj i proizvodnju lijekova za naprednu terapiju. Ulaganja uključuju proširenje infrastrukture, kupnju medicinske opreme i profesionalni razvoj. Centar za napredne terapije u potpunosti je integriran u aktivnosti sveučilišne bolnice u Vilniusu. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2024. A.1.1.8. Podmjera 8.: Stvaranje reprezentativne zbirke referentnih podataka o genomu u okviru zdravstvenog projekta „Genome Europe” Cilj je ove podmjere dovršiti testove sekvenciranja i omogućiti Litvi da sudjeluje u prekograničnom zdravstvenom projektu EU-a „Genome Europe”. Konkretno, ulaganjima u projekt „Istraživanja za sekvenciranje ljudskog genoma u reprezentativnom uzorku ukupne populacije Litve” stvara se reprezentativna zbirka referentnih podataka o genomu litavskih građana. Cilj mu je ojačati litavsko genetsko istraživanje kako bi se olakšalo sigurno povezivanje i analiza tih podataka u okviru projekta. Podmjera se dovršava do 31. ožujka 2026. A.1.1.9. Podmjera 9.: Uspostava platforme za kompetencije zdravstvenih djelatnika Cilj je ove podmjere uspostaviti platformu za kompetencije zdravstvenih djelatnika koja će se upotrebljavati za utvrđivanje, praćenje i upravljanje razvojem vještina zdravstvenih djelatnika. Vodi evidenciju o dozvolama zdravstvenih djelatnika u skladu s relevantnim regulatornim okvirom i povezano s registrom dozvola za zdravstvenu skrb i farmaceutsku profesionalnu praksu. Podmjera se dovršava do 31. ožujka 2026.

A.1.1.10. Podmjera 10.: Razvoj modela procjene kvalitete zdravstvene zaštite Cilj je ove podmjere razviti integrirani model procjene kvalitete zdravstvene zaštite i alat za povratne informacije pacijenata. Modelom će se procijeniti učinkovitost i kvaliteta zdravstvenih usluga koje pružaju javni zavodi za zdravstvo, centri primarne zdravstvene zaštite i bolnice te uspostaviti okvir za usporedbu uspješnosti zdravstvenih ustanova. Podmjera se dovršava do 30. lipnja 2024. A.1.1.11. Podmjera 11.: Digitalizacija zdravstvenog sektora Cilj je ove podmjere integrirati razne zdravstvene informacijske resurse u sustav koji se temelji na jedinstvenim načelima i modernizirati elektroničke zdravstvene elemente. To uključuje razvoj evidencije o e-zdravstvu pacijenata i digitalizaciju osobnih zdravstvenih usluga, razvoj telemedicine i digitalnih rješenja za nadzor zaraznih bolesti i analitičku obradu podataka, velike količine podataka i umjetnu inteligenciju te razmjenu zdravstvenih podataka. Ulaganjem se pridonosi raznim višedržavnim projektima povezanima s prekograničnom razmjenom zdravstvenih podataka, e-receptima i sažetkom pacijenata, europskim referentnim mrežama (ERN) i drugim međunarodnim strukturama umrežavanja, projektima čiji je cilj razvoj učinkovite, interoperabilne i sigurne prekogranične platforme za razmjenu elektroničkih zdravstvenih zapisa za X-eHealth za prijelaz na zajednički sustav razmjene podataka i stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora u zdravstvu. Cilj je ulaganja poboljšanje dostupnosti, kvalitete i učinkovitosti resursa zdravstvenih usluga te promicanje digitalno integriranog sustava zdravstvene skrbi. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2025. A.1.2. Reforma 2. „Pružanje usluga dugotrajne skrbi” Cilj je reforme poboljšati dostupnost integriranih socijalnih i zdravstvenih usluga razvojem i provedbom održivog modela dugotrajne skrbi. Izradit će se akcijski plan za osposobljavanje, prekvalifikaciju i usavršavanje stručnjaka za dugotrajnu skrb i plan za osiguravanje potrebne infrastrukture za pružanje usluga dugotrajne skrbi na razini svake općine i regije, čime će se osigurati optimalna upotreba postojeće infrastrukture za zdravstvenu i socijalnu zaštitu te resursa općinskih i nevladinih organizacija. Za svaku regiju provodi se analiza resursa za dugotrajnu skrb u ustanovama, u zajednici i kod kuće, a novi model za pružanje dugotrajne skrbi postaje operativan. Reformu prate dvije podmjere: 1. donošenje modela dugotrajne skrbi (podmjera 1.); 2. povećanje ljudskih resursa i infrastrukturnih kapaciteta za pružanje usluga dugotrajne skrbi (podmjera 2.). A.1.2.1. Podmjera 1.: Donošenje modela dugotrajne skrbi Cilj je ove podmjere donošenje zakonodavstva kojim se uređuje provedba modela dugotrajne skrbi. Razvija se model pružanja i financiranja socijalne i osobne zdravstvene skrbi, čime se uspostavlja jedinstvena kontaktna točka za pružanje dugotrajne skrbi. Provodi se dubinska analiza kako bi se odredio model za pružanje usluga dugotrajne skrbi. Podmjera se dovršava do 31. ožujka 2024. A.1.2.2. Podmjera 2.: Povećanje ljudskih resursa i infrastrukturnih kapaciteta za pružanje usluga dugotrajne skrbi Cilj je ove podmjere uspostaviti 10 specijaliziranih dnevnih centara za dugotrajnu skrb u kojima pacijenti imaju pristup integriranim zdravstvenim i socijalnim uslugama i aktivnostima u zajednici. Osiguravaju se oprema i vozila potrebni za razvoj izvanbolničkih usluga dugotrajne skrbi i potrebni ljudski resursi za 90 mobilnih timova. Najmanje 1000 stručnjaka mora biti osposobljeno za kućne njegovatelje, uključujući osoblje mobilnog tima i osoblje u uspostavljenim dnevnim centrima. Dok se specijalizirani dnevni centri nalaze u gradovima, mobilni timovi formiraju se diljem zemlje, pri čemu se posebna pozornost posvećuje ruralnim općinama. Podmjera se dovršava do 31. ožujka 2026. A.1.3. Reforma 3. „Sustavno poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava radi rješavanja hitnih situacija” Cilj je reforme osigurati uravnoteženo, sigurno i učinkovito pružanje zdravstvenih usluga u hitnim situacijama poboljšanjem suradnje među zdravstvenim ustanovama i prilagodbom infrastrukture izvanrednim situacijama. Reformu prate tri podmjere: 1. akcijski plan za poboljšanje suradnje među zdravstvenim ustanovama i modernizaciju infrastrukture za izvanredne situacije. (podmjera 1.); 2. modernizacija centara stručnosti u klasteru zaraznih bolesti (podmjera 2.); 3. modernizacija hitnih službi i jedinica za reanimaciju u regionalnim bolnicama (podmjera 3.). A.1.3.1. Podmjera 1.: Akcijski plan za poboljšanje suradnje među zdravstvenim ustanovama i modernizaciju infrastrukture za hitne situacije Cilj je ove podmjere donijeti akcijski plan za poboljšanje suradnje među zdravstvenim ustanovama i modernizaciju infrastrukture za hitne situacije. Uključuje zahtjeve prema kojima zdravstvene ustanove moraju osigurati svoju pripravnost i učinkovitost odgovora sustava na hitne situacije. Utvrđuju se preduvjeti za učinkovitiju suradnju raspoloživih ljudskih resursa. Provodi se procjena pripravnosti zdravstvenih ustanova za izvanredne situacije.

Podmjera se dovršava do 31. ožujka 2023. A.1.3.2. Podmjera 2.: Modernizacija centara stručnosti u klasteru zaraznih bolesti Cilj je ove podmjere modernizirati i proširiti centre izvrsnosti klastera zaraznih bolesti u pet bolnica smještenih u velikim gradovima, uključujući Vilnius, Kaunas, Klaipedu, Siauliai i Panevezys, prilagođene hitnim i kriznim situacijama. Ulaganja uključuju obnovu i prilagodbu zgrada i prostorija te nabavu medicinske i laboratorijske opreme kako bi se osigurale pristupačne, visokokvalitetne i sigurne usluge dijagnostike i liječenja zaraznih bolesti. Općenito, ulaganja u bolničku infrastrukturu pomažu u reorganizaciji usluga hitne pomoći kako bi se osigurala potrebna i pravodobna medicinska pomoć stanovništvu. Također osigurava sposobnost liječenja zaraznih bolesti bez povećanja ukupnog broja kreveta za kurativnu i dugotrajnu skrb na nacionalnoj razini. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2024. A.1.3.3. Podmjera 3.: Modernizacija hitnih službi i jedinica za reanimaciju u regionalnim bolnicama Cilj je ove podmjere modernizacija medicinskih jedinica za hitne slučajeve, reanimaciju i intenzivnu njegu u sedam bolnica/traumskih centara u Vilniusu, Kaunasu, Alytusu, Marijampoleu, Uteni, Telsiaiju i Taurageu. Ulaganja uključuju rekonstrukciju i modernizaciju medicinskih jedinica za hitne slučajeve i opskrbu potrebnom medicinskom opremom. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2024. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Br. Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naslov Kvalitativni pokazatelji

(za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji

(za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i ciljne vrijednosti Jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 1. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.1. Zakonodavni okvir kojim se uređuje organizacija, upravljanje i pružanje usluga hitne pomoći Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavstva o hitnim medicinskim uslugama i povezanog zakonodavstva Zakonodavstvo je stupilo na snagu Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q4 2022. Organizacija, upravljanje i pružanje usluga hitne pomoći uređuju se Zakonom o hitnim medicinskim uslugama i povezanim zakonodavstvom kao što su Zakon o zdravstvenim ustanovama, Zakon o centrima za odgovor na hitne situacije, sekundarno zakonodavstvo kojim se propisuju zahtjevi za pružanje usluga hitne pomoći i postupci plaćanja. 2. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.2. Razvoj digitalnog zdravstvenog sustava kojim se olakšava sekundarna uporaba zdravstvenih podataka Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavstva kojim se uređuje sekundarna uporaba zdravstvenih podataka Zakonodavstvo je stupilo na snagu Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q3 2022. Zakonodavstvo o sekundarnoj uporabi zdravstvenih podataka i provedbene odredbe o postupcima za izdavanje dozvola za sekundarnu uporabu podataka, priprema zdravstvenih podataka za sekundarnu uporabu, nadoknada troškova pružanja zdravstvenih podataka od strane kontrolora zdravstvenih podataka ustanovi koju je ovlastila vlada i. stvara uvjete za učinkovitu i sigurnu sekundarnu uporabu zdravstvenih podataka u svrhe od javnog interesa (istraživanje, eksperimentalni razvoj i inovacije, obrazovanje i osposobljavanje, upravljanje znanjem u području zdravlja, izrada zdravstvenih politika, statistika), ii. osigurava održiv razvoj digitalnih zdravstvenih podataka i iii. regulira organizacijske i tehničke mjere potrebne za usklađenu, koordiniranu i visokokvalitetnu sekundarnu uporabu podataka, uz osiguravanje zaštite osobnih podataka. 3. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.3. Akcijski plan za razvoj obiteljske medicine za razdoblje 2016. – 2025. Ključna etapa Donošenje ažuriranog akcijskog plana za razvoj obiteljske medicine za razdoblje 2016. – 2025. Donošenje akcijskog plana za razvoj obiteljske medicine od strane Ministarstva zdravstva Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q4 2022. Plan djelovanja za razvoj obiteljske medicine za razdoblje 2016. – 2025. izrađuje i odobrava Ministarstvo zdravstva. Akcijskim planom definiraju se funkcije obiteljskog liječnika koje nisu izravno povezane s pružanjem usluga zdravstvene zaštite; te preraspodjeljuju odgovornosti između liječnika opće prakse i drugih članova liječničkog tima (medicinske sestre, primalje, pomoćnici medicinskih sestara, stručnjaci za stil života, socijalni radnici ili fizioterapeuti). 4. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.4. Uspostava modela pružanja osnovnih usluga javnog zdravstva Ključna etapa Stupanje na snagu osnovnog modela pružanja usluga javnog zdravstva kojim se uspostavljaju jednaki uvjeti za primanje nužnih i visokokvalitetnih usluga za sve skupine u društvu, posebno za ranjive i socijalno isključene skupine Zakonodavstvo je stupilo na snagu Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q1 2023. Model pružanja osnovnih usluga javnog zdravstva utvrđuje osnovni popis usluga javnog zdravstva, uključujući promicanje zdravlja i prevenciju bolesti, kriterije kvalitete, mehanizam praćenja usluga, kao i zdravstvene usluge za ciljne skupine, posebno ranjive i socijalno isključene. Potrebne i visokokvalitetne usluge pružaju se u svim općinama na jednak način. 5. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.5. Poboljšanje radnih uvjeta i stručnih kvalifikacija zdravstvenih djelatnika Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavstva o poboljšanju radnih uvjeta i stručnih kvalifikacija zdravstvenih djelatnika Zakonodavstvo je stupilo na snagu Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q2 2023. Zakonodavstvo za poboljšanje radnih uvjeta i stručnih kvalifikacija zdravstvenih djelatnika uključuje odredbe o reguliranju plaća, radnom opterećenju, mjerama za poboljšanje psihološkog i emocionalnog stanja liječnika i mehanizmu za osposobljavanje zdravstvenih djelatnika na radnom mjestu. 6. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.6. Uspostava mreže ustanova za osobnu zdravstvenu skrb na temelju modela regionalne suradnje. Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavstva o uspostavi i regulaciji mreže ustanova za osobnu zdravstvenu skrb na temelju modela centara izvrsnosti i regionalne suradnje Zakonodavstvo je stupilo na snagu Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q3 2023. Zakonodavstvom kojim se uređuje mreža ustanova za osobnu zdravstvenu skrb na temelju modela centara izvrsnosti i regionalne suradnje utvrđuju se načela i kriteriji za stvaranje mreže ustanova za osobnu zdravstvenu skrb i mehanizam za suradnju između ustanova za osobnu zdravstvenu skrb i centara izvrsnosti. 7. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.7. Osnivanje Centra za napredne terapije Ključna etapa Osnivanje Centra za napredne terapije Osnivanje Centra za napredne terapije Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q4 2024. Osnivanjem centra za napredne terapije omogućuje se priprema lijekova za naprednu terapiju i osigurava pružanje inovativnih usluga stanične terapije stanovništvu diljem zemlje. Dovršit će se projektiranje infrastrukture i građevinski radovi centra za naprednu terapiju, kupljena i instalirana medicinska/laboratorijska oprema, informatička oprema i namještaj, provedene metodološke smjernice, završeno osposobljavanje za profesionalni razvoj i dobivene potrebne operativne licencije. 8. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.8. Stvaranje reprezentativne zbirke referentnih podataka o genomu u okviru zdravstvenog projekta „Genome Europe” Ciljna vrijednost Broj sekvenciranih testova provedenih za cijeli ljudski genom Nije primjenjivo. Broj 0 750 Q2 2025. Broj dovršenih testova sekvenciranja radi sudjelovanja u provedbi prekograničnog projekta EU-a „Genome Europe” iznosi najmanje 750. Litavske ustanove koje sudjeluju u projektu opremljene su laboratorijskom i računalnom opremom potrebnom za razvoj nacionalnih genomskih referentnih podataka. Uspostavlja se održiva jedinstvena nacionalna infrastruktura za genomsku medicinu. Cilj je povezan s donošenjem pravnog okvira za istraživanje genoma i razmjenom tih informacija sa zemljama EU-a. 9. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.8. Stvaranje reprezentativne zbirke referentnih podataka o genomu u okviru zdravstvenog projekta „Genome Europe” Ciljna vrijednost Broj sekvenciranih testova provedenih za cijeli ljudski genom Nije primjenjivo. Broj 750 1570 Q1 2026. Broj dovršenih testova sekvenciranja radi sudjelovanja u provedbi prekograničnog projekta EU-a „Genome Europe” iznosi najmanje 1570. Litavske ustanove koje sudjeluju u projektu opremljene su laboratorijskom i računalnom opremom potrebnom za razvoj nacionalnih genomskih referentnih podataka. Uspostavlja se održiva jedinstvena nacionalna infrastruktura za genomsku medicinu. Cilj je povezan s donošenjem pravnog okvira za istraživanje genoma i razmjenom tih informacija sa zemljama EU-a. 10. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.9. Uspostava platforme za kompetencije zdravstvenih djelatnika Ključna etapa Uspostava platforme za kompetencije zdravstvenih djelatnika Uspostava platforme za kompetencije zdravstvenih djelatnika Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q4 2023. Uspostavlja se Platforma za kompetencije zdravstvenih djelatnika koja uključuje načine za utvrđivanje, praćenje i planiranje zdravstvenih djelatnika te upravljanje njima, kao što su liječnici, medicinske sestre, javno zdravstvo, razvoj farmaceutskih specijalista (prekvalificiranje i usavršavanje). Platforma pohranjuje evidenciju o dozvolama zdravstvenih djelatnika i povezana je s registrom dozvola za zdravstvenu skrb i farmaceutske profesionalne prakse. Zdravstvene ustanove prate i planiraju profesionalni razvoj specijalista, prate usavršavanje i prekvalifikaciju specijalista nacionalnih pružatelja zdravstvenih usluga i javnih zdravstvenih ustanova. 11. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.10. Razvoj modela procjene kvalitete zdravstvene zaštite Ciljna vrijednost Udio zdravstvenih ustanova uključenih u prikaz litavskog nacionalnog zdravstvenog sustava na temelju skupa pokazatelja uspješnosti % (postotak) 0 100 Q2 2024. Udio zdravstvenih ustanova uključenih u prikaz zdravstvenog sustava na temelju skupa pokazatelja učinkovitosti nadzire Ministarstvo zdravstva i Državna agencija za zdravstvenu zaštitu pri Ministarstvu zdravstva. Uspostavlja se informatički alat za praćenje kvalitete zdravstvenih usluga koje se pružaju na nacionalnoj, općinskoj i zdravstvenoj razini. Informatički alat za praćenje omogućuje procjenu kvalitete cjelokupnog nacionalnog zdravstvenog sustava, kao i pojedinačnih općina i zdravstvenih ustanova, uspoređuje vrijednosti pokazatelja s ciljnim vrijednostima na nacionalnoj, općinskoj i zdravstvenoj razini te uspoređuje aktivnosti svih zdravstvenih ustanova u skladu s odabranim pokazateljima. Na temelju praćenih informacija donose se odluke o planiranju ulaganja s ciljem poboljšanja kvalitete zdravstvenog sustava. 12. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.11. Digitalizacija zdravstvenog sektora Ciljna vrijednost Udio stanovništva koje pruža elektroničke usluge povezane sa zdravstvenom skrbi Nije primjenjivo. % (postotak) 30 60 Q4 2025. Udio litavskog stanovništva koje elektronički prima relevantne zdravstvene usluge. Usluge uključuju izvanbolničke posjete, elektroničke recepte, izdavanje rodnog lista djeteta, izdavanje zdravstvenog certifikata o smrti, liječnički pregled vozača, upućivanje na pregled, istraživanje, liječenje, dijagnostičke pretrage i evidencije o cijepljenju. Ostvarenje cilja izravno je povezano s uspostavom informacijskog sustava integriranog u elektronički informacijski sustav infrastrukture za zdravstvene usluge i suradnju (ESPBI IS) koji je uspostavio Državni poduzetnički centar za registre. Postojeći informacijski sustav LNKC integriran je s ESPBI IS-om i kako bi se LNKC-u omogućila razmjena dokumenata za mrežnu uslugu s nacionalnim kontaktnim točkama drugih država članica EU-a. 13. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.11. Digitalizacija zdravstvenog sektora Ciljna vrijednost Udio izvanbolničkih i bolničkih ustanova za osobnu zdravstvenu skrb koje upotrebljavaju proizvode za e-zdravstvo Nije primjenjivo. % (postotak) 50 70 Q4 2025. Udio bolničkih i izvanbolničkih ustanova za osobnu zdravstvenu skrb koje se koriste proizvodima e-zdravstva porastao je s 50 % na 70 %. Institucije prilagođavaju svoje interne procese i informacijske sustave u skladu s Nalogom br. V-657 „O odobrenju opisa postupka za korištenje elektroničkih zdravstvenih usluga i infrastrukturnog sustava suradnje” ministra zdravstva i upravljaju podacima u elektroničkom zdravstvenom i zajedničkom infrastrukturnom informacijskom sustavu (ESBPI IS). 14. A.1.1. Poboljšanje kvalitete i dostupnosti usluga te promicanje inovacija A.1.1.11. Digitalizacija zdravstvenog sektora Ciljna vrijednost Udio zdravstvenih djelatnika čija je dozvola evidentirana i digitalno praćena % (postotak) 0 50 Q1 2026. Udio zdravstvenih djelatnika u Litvi čija se dozvola evidentira i elektronički nadzire u IT sustavu. Državna akreditacijska agencija za zdravstvenu skrb prati ispunjavanje uvjeta za izdavanje dozvole za zdravstvene specijaliste i ustanove. 15. A.1.2. Reforma usluga dugotrajne skrbi A.1.2.1. Donošenje modela dugotrajne skrbi Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavstva kojim se uređuje provedba modela dugotrajne skrbi Zakonodavstvo je stupilo na snagu Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q1 2024. Zakonodavstvo kojim se uređuje provedba modela dugoročne skrbi uključuje koncept usluga dugotrajne skrbi, zahtjeve za pružanje usluga, pružanje usluga dugoročne skrbi, jasno dodjeljivanje funkcija upravljanja uslugama određenim ustanovama, utvrđivanje osnovnih zahtjeva za relevantne subjekte za pružanje usluga dugotrajne skrbi i uspostavu načela i mehanizama za financiranje usluga dugotrajne skrbi. 16. A.1.2. Reforma usluga dugotrajne skrbi A.1.2.2. Povećanje ljudskih resursa i infrastrukturnih kapaciteta za pružanje usluga dugotrajne skrbi Ciljna vrijednost Udio pacijenata s dugotrajnom skrbi koji primaju izvanbolničku dugotrajnu skrb (%) Nije primjenjivo. % (postotak) 5 30 Q2 2025. Udio litavskih pacijenata s dugotrajnom skrbi koji primaju relevantne usluge kod kuće i/ili u dnevnim centrima povećao se na 30 %. Ostvarenje cilja izravno je povezano s osnivanjem devedeset timova specijalista koji pružaju izvanbolničke usluge u domovima stanara, osnivanjem deset specijaliziranih centara za dnevnu skrb u gradovima za pružanje integriranijih usluga dugotrajne skrbi i osposobljavanjem najmanje 1000 stručnjaka za dugotrajnu skrb. Pokazatelj prati Ministarstvo zdravstva. 17. A.1.2. Reforma usluga dugotrajne skrbi A.1.2.2. Povećanje ljudskih resursa i infrastrukturnih kapaciteta za pružanje usluga dugotrajne skrbi Ciljna vrijednost Udio pacijenata s dugotrajnom skrbi koji primaju izvanbolničku dugotrajnu skrb (%) Nije primjenjivo. % (postotak) 30 60 Q1 2026. Udio litavskih pacijenata s dugotrajnom skrbi koji primaju relevantne usluge kod kuće i/ili u dnevnim centrima povećao se na 60 %. Ostvarenje cilja izravno je povezano s osnivanjem devedeset timova specijalista koji pružaju izvanbolničke usluge u domovima stanara, osnivanjem deset specijaliziranih centara za dnevnu skrb u gradovima za pružanje integriranijih usluga dugotrajne skrbi i osposobljavanjem najmanje 1000 stručnjaka za dugotrajnu skrb. Pokazatelj prati Ministarstvo zdravstva. 18. A.1.3. Sustavno poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava na rad u hitnim situacijama A.1.3.1. Akcijski plan za poboljšanje suradnje među zdravstvenim ustanovama i modernizaciju infrastrukture za hitne situacije Ključna etapa Stupanje na snagu akcijskog plana za poboljšanje suradnje među zdravstvenim ustanovama i modernizaciju infrastrukture za hitne situacije Donošenje akcijskog plana o suradnji među zdravstvenim ustanovama i modernizaciji infrastrukture za hitne situacije od strane Ministarstva zdravstva Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Nije primjenjivo. Q1 2023. Akcijski plan za poboljšanje suradnje među zdravstvenim ustanovama i prilagodbu infrastrukture izvanrednim situacijama uključuje zahtjeve u pogledu pripravnosti za hitne slučajeve za zdravstvene ustanove i osiguravanje učinkovitog raspoređivanja ljudskih resursa. 19. A.1.3. Sustavno poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava na rad u hitnim situacijama A.1.3.2. Modernizacija centara stručnosti u klasteru zaraznih bolesti Ciljna vrijednost Broj moderniziranih zdravstvenih ustanova koje uključuju centre stručnosti u klasteru zaraznih bolesti Broj 0 5. Q4 2024. Ulaganja se koriste za modernizaciju infrastrukture 5 klasterskih centara za zarazne bolesti, što je potrebno kako bi se osigurala učinkovitost, kvaliteta i sigurnost dijagnoze i liječenja opasnih infekcija. Osigurava se da se ukupan broj kreveta za kurativnu i dugotrajnu skrb na nacionalnoj razini ne poveća. Smatra se da je cilj postignut nakon sljedećih mjera: i. uspostavljeni su ažurirani zahtjevi za zarazne bolesti i odjeli za primanje; ii. provedeni su investicijski projekti za modernizirane zdravstvene ustanove, uključujući centre stručnosti u klasteru zaraznih bolesti. 20. A.1.3. Sustavno poboljšanje otpornosti zdravstvenog sustava na rad u hitnim situacijama A.1.3.3. Modernizacija hitnih službi i jedinica za reanimaciju u regionalnim bolnicama Ciljna vrijednost Broj moderniziranih zdravstvenih ustanova u bolničkim jedinicama za hitne slučajeve, oživljavanje i intenzivnu njegu Broj 0 7. Q4 2024. Ulaganje se upotrebljava za modernizaciju hitnih službi i jedinica za reanimaciju (intenzivnu njegu) sedam bolnica na regionalnoj razini kako bi se osigurala spremnost ustanova za pružanje kvalitetnih i sigurnih usluga u izvanrednim situacijama. Smatra se da je cilj postignut nakon sljedećih mjera: i. ažurirani su zahtjevi za rad hitnih službi; ii. ažurirani su zahtjevi za jedinice za oživljavanje i intenzivnu njegu; iii. provedeni su ulagački projekti za modernizirane zdravstvene ustanove u bolničkim jedinicama za hitne slučajeve, oživljavanje i intenzivnu njegu. B. KOMPONENTA 2.: Zelena transformacija Litve Komponenta litavskog plana za oporavak i otpornost pridonosi suočavanju s izazovima povezanima sa zelenom tranzicijom, a posebno potrebi za smanjenjem emisija stakleničkih plinova, među ostalim iz prometnog sektora, povećanjem energetske učinkovitosti zgrada i prometa, povećanjem učinkovitosti resursa i doprinosom apsorpciji stakleničkih plinova s pomoću prirodnih rješenja. Tom se komponentom predviđa razvoj odobalne vjetroelektrane i povezane infrastrukture, potpora za izgradnju kopnenih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (solarne elektrane i vjetroelektrane na kopnu), pojedinačna postrojenja za skladištenje energije i uspostava zajednica energije iz obnovljivih izvora te postavljanje druge infrastrukture za skladištenje električne energije namijenjene javnoj uporabi tijekom prvog razdoblja. Kad je riječ o mobilnosti, ključne mjere uključuju potporu zamjeni onečišćujućih vozila za cestovni prijevoz koja se upotrebljavaju u javnom sektoru i poduzeća čistim vozilima, poboljšanje kvalitete i privlačnosti usluga javnog prijevoza unapređenjem vozila javnog prijevoza vozilima s nultim ili niskim emisijama, uspostavu infrastrukture za punjenje svih vrsta čistih vozila na alternativna goriva te razvoj sektora alternativnih goriva (biometan, tekuća biogoriva druge generacije, vodik). Kad je riječ o energetskoj učinkovitosti, to se planira postići paketima i standardima obnove zgrada, općinskim razvojnim planovima, metodologijama održivog urbanog razvoja i projektima obnove okruga, promičući opskrbu građevinskim proizvodima i uslugama kojima se ubrzava obnova zgrada i financiranje obnove. Kako bi se obnovio kapacitet degradiranih močvarnih zemljišta za apsorpciju i skladištenje stakleničkih plinova, predviđena je reforma obnove tih močvarnih područja, zbog čega će se nakon provedbe plana obnoviti 8000 ha takvih zemljišta. Konačno, učinkovitost resursa unaprijedit će se donošenjem akcijskog plana za kružno gospodarstvo u kojem se utvrđuje smjer prema učinkovitijoj upotrebi resursa u Litvi do 2035. Mjerama iz komponente podupire se preporuka za Litvu da se usredotoči na gospodarsku politiku povezanu s ulaganjima u području energetske učinkovitosti i učinkovitog korištenja resursa, održivog prometa i energetske međupovezanosti (3. preporuka za Litvu 2019). Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). Očekuje se i da ako se potpora pruža bilo kojem postrojenju obuhvaćenom sustavom EU-a za trgovanje emisijama (ETS), aktivnosti ETS-a trebaju postići emisije stakleničkih plinova niže od relevantnih referentnih vrijednosti ETS-a .



B1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore B.1.1. Reforma 1. „Održivija električna energija proizvedena u Litvi” Cilj je reforme promicanje proizvodnje, prijenosa i potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora, poboljšanje institucijskih i pravnih mehanizama te pružanje poticaja za ulaganja za poduzeća i građane. Konkretno, tom se reformom nastoji: i. povećati proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora na najmanje 7 TWh do 2030., čime će se osigurati da obnovljivi izvori energije proizvode 50 % ukupne nacionalne potrošnje električne energije; ii. povećati lokalne kapacitete za proizvodnju električne energije; iii. olakšati razvoj kapaciteta potrebnih za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora podupiranjem ekonomski najučinkovitijih tehnologija; iv. postepeno integrirati proizvođače električne energije koji koriste obnovljive izvore energije na tržište; v. osigurati minimalno financijsko opterećenje za potrošače električne energije; vi. osigurati nediskriminaciju proizvođača uvezene električne energije i drugim državama članicama omogućiti da iskoriste mehanizam potpore uveden nacrtom zakona o energiji iz obnovljivih izvora; vii. osigurati rastavljanje elektrana koje su prestale s radom; vii. osigurati da se električna energija ne proizvodi po negativnim cijenama; ix. stvoriti odgovarajuće uvjete za proizvođače-potrošače i zajednice obnovljivih izvora energije.

Reformu prate tri podmjere: 1. pripremni radovi za razvoj odobalne vjetroelektrane i povezane infrastrukture (podmjera 1.); 2. potpora za izgradnju kopnenih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (solarna energija i energija vjetra) i pojedinačnih skladišnih objekata (podmjera 2.); 3. postavljanje druge infrastrukture za skladištenje električne energije (podmjera 3.). B.1.1.1. Podmjera 1.: Pripremni radovi za razvoj odobalne vjetroelektrane i povezane infrastrukture Cilj je ove podmjere provesti pripremne radove za razvoj odobalnih vjetroelektrana. Podmjera uključuje sljedeće: i. procjenu utjecaja odobalnih vjetroelektrana na okoliš; ii. mjerenja brzina vjetra i drugih parametara; iii. studije o morskom dnu područja posvećenog razvoju odobalnih vjetroelektrana i priključivanju na kopnene mreže; iv. konzultantske usluge za priključivanje na pučinsku energiju vjetra na kopnenim mrežama; v. studije o uvođenju infrastrukture i utvrđivanju priključka odobalne vjetroelektrane na kopneni mrežni pravac i mjesto pomorske trafostanice; vi. pripremu, donošenje i provedbu dokumenata prostornog planiranja za priključivanje odobalne energije vjetra na kopnenu mrežu; i vii. pripremu tehničkih specifikacija za ugovaranje priključka na kopnenu mrežu. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2023. B.1.1.2. Podmjera 2.: Potpora za izgradnju kopnenih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (solarna energija i energija vjetra) i pojedinačnih skladišnih objekata Cilj je ove podmjere pružiti potporu postrojenjima za proizvodnju i skladištenje energije iz obnovljivih izvora te povezati zajednice energije iz obnovljivih izvora. Podmjera uključuje potporu koja se pruža pravnim subjektima, poljoprivrednicima i zajednicama energije iz obnovljivih izvora za kupnju i postavljanje kopnenih solarnih elektrana i vjetroelektrana te skladištenje, uz davanje prednosti vlastitoj potrošnji, poljoprivrednim ili gospodarskim potrebama. Primatelji potpore imaju mogućnost prodati električnu energiju natrag elektroenergetskoj mreži. Potpora se pruža putem natječajnog postupka, pri čemu se prednost daje zajednicama energije iz obnovljivih izvora. Kao rezultat ulaganja, stvara se najmanje 302 MW dodatnog kapaciteta proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora, od čega se najmanje 271,8 MW sastoji od solarnih elektrana (uključujući solarnu elektranu od 4 MW u regiji Utena) i najmanje 30,1 MW kopnenih vjetroelektrana te od pojedinačnih postrojenja za skladištenje električne energije snage najmanje 15,2 MWh. Podmjera se dovršava do 30. lipnja 2026. B.1.1.3. Podmjera 3.: Ugradnja ostale infrastrukture za skladištenje električne energije Cilj je ove podmjere osigurati sigurnost, stabilnost i spremnost litavskog elektroenergetskog sustava za provedbu izoliranog rada prije njegova međusobnog povezivanja s elektroenergetskim mrežama kontinentalne Europe. Podmjera se sastoji od potpore za ugradnju četiriju postrojenja za skladištenje energije, od kojih svako iznosi 50 MW i koje osigurava sintetičku tromost kao odgovor na promjenu frekvencije i upravljanje zagušenjem mreža, što je nužno za integraciju 100 % električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2022. B.1.2. Reforma 2. „Kretanje bez onečišćivanja okoliša” Cilj je te reforme znatno smanjiti emisije stakleničkih plinova postupnim ukidanjem vozila za cestovni prijevoz koja najviše onečišćuju (privatna, javna, komercijalna, javna prijevozna i teretna vozila) u gradovima i regijama te povećanjem udjela obnovljivih izvora energije u prometnom sektoru. Provedba reforme trebala bi započeti 2021. donošenjem Zakona o alternativnim gorivima u Seimasu. Nastavlja se donošenjem i stupanjem na snagu zakonodavnog okvira kojim se uspostavlja postupak za utvrđivanje zahtjeva za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša za kupnju vozila za cestovni prijevoz i za slučajeve u kojima su oni obvezni. Taj okvir stupa na snagu do 31. prosinca 2021. Uspostavlja se Fond za održivu mobilnost koji u određenim definiranim slučajevima pruža potporu za kupnju i uporabu čistih vozila, kao i za postavljanje, modernizaciju i razvoj infrastrukture za alternativna goriva za ta vozila. Fond se također koristi za potporu ograničenjima za uporabu vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem, uz iznimku vozila s nultim i niskim emisijama. Potpora se pruža ciljano i kontinuirano, barem do 2030. Fond započinje djelovanje do 31. ožujka 2022. Osim zamjene onečišćujućih vozila reformom se zamjenjuje naknada za korištenje cesta koju plaćaju vlasnici vozila za razdoblje uporabe e-naknadom za cestarinu. Očekuje se da će sustav naplate cestarine koji se temelji na udaljenosti potaknuti vlasnike/operatere vozila da upotrebljavaju vozila koja su prihvatljivija za okoliš te racionalizirati planiranje i optimizaciju njihovih ruta putovanja jer trajanje putovanja određuje iznos cestarine. Zakonodavstvo kojim se uvodi e-naknada za cestarinu stupa na snagu do 31. ožujka 2023. Kad je riječ o javnom prijevozu, osim zamjene onečišćujućih vozila javnog prijevoza, reformom sustava međugradskog prijevoza revidira se i optimizira postojeća mreža za velike udaljenosti, usklađuju autobusni pravci sa željezničkim putovima i lokalni prometni sustav kojim se osigurava povezanost regionalnih čvorišta. Zakonodavne izmjene kojima se provodi ta reforma donose se do 31. prosinca 2024. Reformu prate četiri podmjere: 1. potpora javnom i poslovnom sektoru za kupnju čistih vozila (podmjera 1.); 2. potpora za kupnju čistih vozila javnog prijevoza (podmjera 2.); 3. ugradnja infrastrukture za punjenje vozila (podmjera 3.); i 4. potpora razvoju proizvodnje goriva iz obnovljivih izvora (biometanski plin, tekuća biogoriva druge generacije za promet i zeleni vodik) (podmjera 4.). B.1.2.1. Podmjera 1.: Potpora javnom i poslovnom sektoru za kupnju čistih vozila Cilj je ove podmjere smanjiti broj onečišćujućih vozila radi promicanja održive mobilnosti, a time i smanjenja onečišćenja zraka u urbanim sredinama. U okviru ove podmjere pruža se potpora za kupnju osobnih automobila, minibusova, autobusa, kamiona i teških teretnih vozila sljedećih kategorija i količina: – laka vozila (razred M1 ili N1) – nulta stopa emisija (kao što su električna vozila ili vodik), prednost se daje vozilima za usluge gradskog prijevoza putnika i logistike, ukupno 22 500 jedinica;

– teška teretna vozila (razred N2 ili N3) – bez emisija i niske emisije, kako su definirana u Uredbi 2019/1242 (električni, vodik, bioplin proizveden iz sirovina sukladnih s Direktivom RED II), ukupno 500 jedinica, od čega 200 električnih ili vodika i 300 biometana; – niskopodni i visokopodni minibusevi i autobusi (razred M2 ili M3) – bez emisija (npr. električni pogon, vodik), ukupno 450 jedinica; – visokopodni autobusi (razred M3) – autobusi proizvedeni od sirovina sukladnih s Direktivom RED II, ukupno 50. Kad je riječ o vozilima koja voze na biometan, očekuje se da se tom mjerom ne nanosi znatna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i olakšavajuće korake utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama DNSH-a (2021/C58/01). Konkretno, teška vozila i visokopodni autobusi moraju imati nultu ili nisku razinu emisija ili raditi isključivo na biometan, što mora biti u skladu s kriterijima utvrđenima u Direktivi 2018/2001 (Direktiva RED II). Proizvođači biogoriva i biometana moraju dostaviti certifikate (dokaz održivosti) koje izdaju neovisni evaluatori, kako je predviđeno Direktivom 2018/2001. Nadalje, osigurava se da se u vozilima koja se podupiru u okviru litavskog plana upotrebljavaju samo biogoriva, tekuća biogoriva i goriva iz biomase usklađena s Direktivom RED II. Naposljetku, razina goriva iz obnovljivih izvora u nacionalnoj mješavini goriva također se postupno povećava zbog obveze opskrbljivača gorivom u pogledu miješanja biogoriva, koja će 2030. dosegnuti 16,8 %, u skladu sa Zakonom o alternativnim gorivima, koji stupa na snagu 30. lipnja 2021. Uspostavlja se sustav obračunskih jedinica za obnovljivo gorivo kako bi se zabilježile količine biometana i drugih obnovljivih goriva isporučenih sektoru prometa i potvrde dane proizvođačima da ispune svoje obveze opskrbe gorivom iz obnovljivih izvora, čime se osigurava potrošnja biometana i drugih proizvedenih goriva iz obnovljivih izvora. Sustav započinje s radom do 31. prosinca 2021. Svi ti elementi zajedno osiguravaju da se proizvedena biogoriva i bioplin troše u prometnom sektoru i zamjenjuju ekvivalentni udio fosilnih goriva. U okviru ove podmjere potpora se pruža i za potporu proizvodnji (sklopova) električnih autobusa u Litvi. Kao rezultat te potpore mora se proizvesti najmanje 25 jedinica električnih autobusa. Kako bi se osiguralo da je mjera u skladu s Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), pravni sporazum između Litve i zaduženog subjekta ili financijskog posrednika zaduženog za financijski instrument i naknadne ulagačke politike financijskog instrumenta: I.zahtijevat će primjenu tehničkih smjernica Komisije o provjeri održivosti za fond InvestEU; i II.isključivat će sljedeći popis aktivnosti i imovine iz prihvatljivosti: i. djelatnosti i imovina povezane s fosilnim gorivima, uključujući silaznu uporabu5; ii. aktivnosti i imovina u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu niže od relevantnih referentnih vrijednosti6; iii. djelatnosti i imovina povezane s odlagalištima otpada, spalionicama7 i postrojenjima za mehaničko-biološku obradu8; i iv. djelatnosti i imovina kod kojih dugoročno odlaganje otpada može naštetiti okolišu; i III.zahtijevat će da ovlašteni subjekt/ili financijski posrednik provjeri usklađenost projekata s relevantnim zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom o okolišu za sve transakcije, uključujući one izuzete od provjere održivosti. Podmjera se dovršava do 30. lipnja 2026. B.1.2.2. Podmjera 2.: Potpora za kupnju vozila javnog prijevoza bez emisija Cilj je ulaganja učiniti javni prijevoz prihvatljivijim za okoliš zamjenom onečišćujućih vozila čišćima te posljedično smanjiti emisije i povećati privlačnost javnog prijevoza. U okviru ove podmjere provodi se sljedeće: 1. preispitivanje i optimizacija postojeće mreže na velike udaljenosti kako bi se autobusni putovi uskladili sa željezničkim putovima i lokalni prometni sustav kojim se osigurava međusobna povezanost regionalnih čvorišta (dovršit će se do 31. prosinca 2024.); i 2. potporu koja se pruža općinskim upravama te fizičkim i pravnim osobama koje pružaju usluge javnog prijevoza (obje se odnose na općine koje nisu razvile i provele planove održive gradske mobilnosti u financijskom razdoblju 2014. – 2020.) za kupnju 230 novih autobusa s nultim emisijama (razredi M2 i M3). Podmjera se dovršava do 30. lipnja 2026. B.1.2.3. Podmjera 3.: Ugradnja infrastrukture za punjenje vozila/opskrbu alternativnim gorivom Cilj je ove podmjere stvoriti optimalnu mrežu javne, polujavne i privatne infrastrukture za punjenje i opskrbu alternativnim gorivima kako bi se stvorili povoljni uvjeti za poduzeća i građane za upravljanje čistim vozilima. U okviru ove podmjere provodi se sljedeće: 1. operativan informacijski sustav za javna i polujavna mjesta za punjenje električnih vozila (do 31. ožujka 2022.); i 2. potpora koja se pruža poslovnim i fizičkim osobama te općinama koje nisu razvile i provele SUMP-ove u financijskom razdoblju 2014. – 2020. kako bi se uspostavili i učinili operativnima: – javna i polujavna mjesta za punjenje električnih vozila za fizičke/pravne osobe (u gradovima i u blizini nacionalnih cesta) – ukupno 4840 javnih i 400 polujavnih jedinica; – javna infrastruktura vrlo visoke snage za električna teška teretna vozila i autobuse – ukupno 10 jedinica; – javne postaje za komprimirani bioplin (prilagođene za biometan) – ukupno 30 jedinica; – javne stanice za opskrbu vodikom – ukupno 4 jedinice; – privatna mjesta za punjenje u kućanstvima, stambenim dvorištima, radnim mjestima – ukupno 53 200 jedinica.

Podmjera se dovršava do 30. lipnja 2026. B.1.2.4. Podmjera 4.: Potpora razvoju proizvodnje goriva iz obnovljivih izvora (biometan, tekuća biogoriva druge generacije za promet i zeleni vodik) Cilj je tih ulaganja stvaranje opskrbe obnovljivim gorivima i promicanje njihove uporabe u prometnom sektoru. U okviru ove podmjere provodi se sljedeće: 1. potpora za uspostavu i pokretanje pogona za proizvodnju biometana s ukupnim kapacitetom od 27,1 MW (do 30. lipnja 2026.); 2. potpora pružena za razvoj kapaciteta sektora biogoriva druge generacije s izgledima za postizanje kapaciteta za tekuća biogoriva druge generacije od 12,4 KTOE (do 31. prosinca 2024.); i 3. potpora za uspostavu i operativnu proizvodnju zelenog vodika iz obnovljivih izvora energije, zbog čega se mora proizvesti ukupno 1 680 000 m³ zelenog vodika (560 000 m³ godišnje) do 30. lipnja 2026. U pogledu razvoja biometana i biogoriva druge generacije očekuje se da se tom podmjerom ne nanosi znatna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i olakšavajuće korake utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama DNSH-a (2021/C58/01). Konkretno, to je ulaganje u skladu s odredbama Direktive (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (RED II), a biogoriva i biometan isporučeni crpnim stanicama proizvode se samo iz zaliha hrane za životinje razvrstanih kao otpad ili ostaci (sirovine iz Priloga IX. Direktivi 2018/2001) i ne proizvode se iz kultura za proizvodnju hrane i hrane za životinje. Podmjera se dovršava do 30. lipnja 2026. B.1.3. Reforma 3. „Ubrzanje obnove zgrada i održivog urbanog okoliša” Cilj je reforme ubrzati proces obnove zgrada iskorištavanjem prednosti digitalizirane serijske obnove zgrada, proširenjem integriranog pristupa životnom okruženju, uključujući prilagodbu zgrada potrebama osoba s invaliditetom, i promicanjem klimatski i ekološki prihvatljive preobrazbe građevinskog sektora i proizvoda. Reformu prate četiri podmjere: 1. ažuriranje i ispitivanje u praksi paketa i normi za obnovu zgrada te izrada metodologije za razvoj održivih gradova (podmjera 1.); 2. stvaranje alata za olakšavanje koordinacije obnove zgrada i tehničke pomoći (podmjera 2.); 3. promicanje ponude građevnih proizvoda i usluga kojima se ubrzava obnova zgrada (podmjera 3.); i 4. potpora za bržu obnovu zgrada u skladu s ažuriranim standardima obnove zgrada (podmjera 4.). B.1.3.1. Podmjera 1.: Ažuriranje i ispitivanje u praksi paketa i normi za obnovu zgrada te izrada metodologije za razvoj održivih gradova Cilj je ove podmjere unijeti potrebne regulatorne promjene kako bi se ubrzala obnova zgrada i pridonijelo ekologizaciji regija. U okviru ove podmjere provodi se niz regulatornih izmjena i pilot-projekata za poboljšanje energetske učinkovitosti zgrada. Što se tiče regulatornih promjena, donosi se i stupa na snagu sljedeće: a) Rezolucija Republike Litve kojom se odobrava plan provedbe dugoročne strategije obnove zgrada, kojim se predviđa zakonodavni plan za ubrzanje prenamjene lokacija i prenamjenu postojećih zgrada, uzimajući u obzir inicijativu iz Bauhausa, te formalizira upotrebu tehnika modeliranja informacija o zgradama (BIM), plana za inicijative za obnovu na razini okruga i investicijske projekte; b) izmjena tehničkog pravilnika o gradnji „Dizajn i certificiranje energetske učinkovitosti zgrada”, kojim se legitimizira razred energetske učinkovitosti obnovljene zgrade barem na razini razreda B; c) izmjena tehničkog pravilnika o gradnji „Dizajn drvenih konstrukcija”; d) Smjernice za održivi urbani razvoj. Ti zakonodavni akti stupaju na snagu do 31. ožujka 2023. Kao rezultat nekoliko pilot-projekata zelene obnove, najmanje 22 000 m² eksperimentalnih zgrada obnovit će se kako bi se u prosjeku postiglo smanjenje potrošnje primarne energije od najmanje 30 – 60 %, kako je definirano u Preporuci Komisije (EU) 2019/786 o obnovi zgrada. Podmjera se dovršava do 30. rujna 2025. B.1.3.2. Podmjera 2.: Alati za olakšavanje koordinacije obnove zgrada i tehničke pomoći Cilj je ove podmjere stvoriti alate za olakšavanje koordinacije obnove zgrada i tehničke pomoći. Podmjera se sastoji od osnivanja centra stručnosti za obnovu zgrada (do 31. prosinca 2022.) i triju digitalnih alata kako slijedi: 1. digitalni metodološki alati (za pripremu investicijskih projekata, standardne tehničke specifikacije za projektiranje i ugovorene radove) za planiranje zelenih i inovativnih mjera energetske učinkovitosti u obnovljenim zgradama;

2. operacionalizacija i pružanje usluga dvaju informacijskih sustava za upravljanje podacima o zgradama i projektima obnove zgrada. Podmjera se dovršava do 30. rujna 2025. B.1.3.3. Podmjera 3.: Promicanje ponude građevnih proizvoda i usluga kojima se ubrzava obnova zgrada Cilj je ove podmjere stvoriti lokalno tržište za proizvodnju standardiziranih modularnih struktura iz organskih materijala i pružiti potporu poduzećima u izgradnji proizvodnog kapaciteta drvnih materijala i građevinskih dijelova koji se upotrebljavaju za zelenu obnovu zgrada. U okviru ove podmjere potpora se pruža malim i srednjim poduzećima u građevinskom sektoru, drvnoj industriji i proizvodnoj industriji. Kao rezultat te potpore, proizvodne linije modularnih struktura iz ekološke proizvodnje materijala s kapacitetom od 750 000 m² godišnje postaju operativne. Podmjera se dovršava do 31. prosinca 2024. B.1.3.4. Podmjera 4.: Potpora za bržu obnovu zgrada u skladu s ažuriranim standardima obnove zgrada Cilj je ove podmjere pružiti potporu u obliku naknade u iznosu od 30 % radova obnove za vlasnike zgrada koji su renovirali zgrade (ostvarujući razred energetske učinkovitosti A ili B) u skladu s novim načelima obnove. Kao rezultat te potpore mora se obnoviti najmanje 1 290 000 m² u 860 stambenih zgrada kako bi se u prosjeku postiglo smanjenje potrošnje primarne energije od najmanje 30 – 60 %, kako je definirano u Preporuci Komisije (EU) 2019/786 o obnovi zgrada, primjenom načela zelene obnove (održive, inovativne, brže, A-B) ili mjera osim upotrebe modularnih struktura za postizanje razreda energetske učinkovitosti A. Podmjera se dovršava do 30. lipnja 2026. B.1.4. Ulaganje 4.: „Povećanje kapaciteta apsorpcije stakleničkih plinova” Cilj je ovog ulaganja smanjiti emisije stakleničkih plinova iz bivših isušenih i degradiranih tresetišta ponovnom nadogradnjom predmetnih područja te tako stvoriti povoljne uvjete za bioraznolikost tih staništa i povećati uklanjanje stakleničkih plinova uz istodobno obavljanje određenih ograničenih gospodarskih aktivnosti. U okviru ovog ulaganja osmišljavaju se i provode mjere za obnovu vodostaja, obnovu dobrih poljoprivrednih i okolišnih uvjeta i uspostavu sustava praćenja gdje je to potrebno. Kako bi se postigao najmanji negativni učinak na rehabilitirano stanište, potrebno je regulirati vodno uređenje, stoga je potrebno osmisliti i postaviti posebne hidrotehničke strukture, kao što su prilagodljivi pragovi, kako bi se poljoprivrednicima omogućilo da sami reguliraju razinu vode na području kojim se gospodari, čime se održava prosječna godišnja razina vode u skladu s površinom tresetnog tla, tj. najviše 10 – 20 cm. Dotičnim sudionicima pružaju se savjeti i osposobljavanje. Nakon dovršetka ulaganja od podnositelja zahtjeva očekuje se da ispune svoje tekuće obveze za održavanje ponovno uspostavljenih tresetišta primanjem kompenzacijskih plaćanja u novom programskom razdoblju u okviru mjere predviđene u litavskom strateškom planu za poljoprivredu i ruralni razvoj za razdoblje 2023. – 2027. U predmetnim područjima mogu se dopustiti gospodarske aktivnosti koje ne utječu negativno na očuvanje obnovljenog močvarnog područja. Odabir gospodarske djelatnosti provodi se od slučaja do slučaja, uzimajući u obzir posebne značajke područja i uključena ograničenja povezana s okolišem. U okviru ovog ulaganja provodi se sljedeće: 1. regulatorne promjene za operacionalizaciju nacionalnog okvira za utvrđivanje oštećenih tresetišta i za kasnije upravljanje obnovljenim tresetištima (do 30. rujna 2022.); i 2. potpora za obnovu 8 000 ha tresetišta. Ulaganje mora biti dovršeno do 30. lipnja 2026. B.1.5. Reforma 5.: „Prema kružnom gospodarstvu” Cilj je reforme razviti istinski model kružnog gospodarstva uz sudjelovanje svih dionika, čime će se osigurati načela kružnosti i sprečavanje nastanka otpada u industrijskom sektoru, proširiti proizvodnja i upotreba sekundarnih sirovina, povećati učinkovitost materijala i resursa, promicati održivi dizajn i zelene inovacije, osigurati održivost, trajnost, popravak i obnova proizvoda. Kao rezultat reforme donosi se i stupa na snagu akcijski plan za prelazak Litve na kružno gospodarstvo do 2035. Akcijski plan usmjeren je na sprečavanje nastanka otpada, recikliranje, dizajn proizvoda i upotrebu sekundarnih sirovina, digitalizaciju, promicanje zelenih inovacija, kao i na poboljšani pravni okvir i fiskalne mjere kojima se promiču dugoročne koristi umjesto kratkoročnih rješenja i rezultata za vraćanje resursa kružnosti. Cilj je osigurati sustavni institucionalni pristup kružnom gospodarstvu i blisku suradnju među uključenim institucijama. Reforma mora biti dovršena do 31. ožujka 2023. B.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Br. Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa/ Ciljna vrijednost Naslov Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji

(za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis i jasna definicija svake ključne etape i ciljne vrijednosti Jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 21. B.1.1. Održivija električna energija proizvedena u Litvi Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavstva za poboljšanje institucionalnih i pravnih mehanizama za promicanje proizvodnje, prijenosa i potrošnje električne energije iz obnovljivih izvora Odredba zakona o stupanju na snagu Q4 2021. Stupanje na snagu izmjena Zakona o energiji iz obnovljivih izvora, Zakona o električnoj energiji i Zakona o energiji (odobalnoj i kopnenoj). Tim se pravnim aktima utvrđuje da se javna ustanova, litavska energetska agencija, savjetuje i pruža metodološku pomoć o pitanjima povezanima s djelatnostima u sektoru električne energije, čime bi se podnositeljima zahtjeva olakšali procesi i osiguralo pravodobno pružanje informacija. Tim se aktima također: – reguliraju uvjeti za dobitnike dražbi za prodaju električne energije u okviru bilateralnih sporazuma jer bi se time ulagačima pružila veća jasnoća o tome kako poslovati na tržištu; – utvrđuju dugoročni ciljevi za energiju iz obnovljivih izvora za sve sektore, tj. postavljaju dugoročni nacionalni ciljevi na zakonodavnoj razini i stvara sigurnost za ulagače u pogledu razvoja obnovljivih izvora energije; – uspostavlja nova vrsta dozvola – dozvola za modernizaciju (rekonstrukciju) elektrane ili postrojenja za proizvodnju električne energije, kako je predviđeno Direktivom (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora. 22. B.1.1. Održivija električna energija proizvedena u Litvi – B.1.1.1. Pripremni koraci za razvoj infrastrukture za odobalnu energiju vjetra Ključna etapa Izvedba i završetak pripremnih radova za razvoj odobalnih vjetroelektrana i postavljanje infrastrukture Završetak pripremnih radova nadležnih tijela Q4 2023. Provode se sljedeće studije i savjetodavne usluge: 1. studija o provedbi infrastrukture: tehnička rješenja, tehnologije, vrijednost ugradnje infrastrukture, analiza troškova i koristi. 2. identifikacijska oznaka mjesta konekcije odobalne vjetroelektrane s kopnom i stanice. 3. procjena utjecaja odobalne vjetroelektrane na okoliš. 4. studija mjerenja brzine vjetra i drugih parametara. 5. istraživanje morskog dna na području određenome za razvoj odobalne vjetroelektrane. 6. istraživanja na morskom dnu za povezivanje odobalne vjetroelektrane i kopna. 7. usluge savjetovanja za priključivanje odobalne vjetroelektrane na kopnenu mrežu. 8. pripremljeni dokumenti prostornog planiranja za povezivanje odobalne vjetroelektrane s kopnom. 9. provedba dokumenata prostornog planiranja za povezivanje odobalne vjetroelektrane s kopnom. 10. pripremljene tehničke specifikacije za povezivanje odobalne vjetroelektrane s kopnom. Rezultati svih studija, mjerenja i istraživanja upotrebljavaju se za projektiranje odobalne vjetroelektrane i njezino priključivanje na kopnenu mrežu. 23. B.1.1. Održivija električna energija proizvedena u Litvi – B.1.1.2. Potpora za izgradnju kopnenih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (solarna energija i vjetar) i pojedinačnih postrojenja za skladištenje Ciljna vrijednost Stvaranje novih kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora (MW) MW 0 220 Q1 2025. Pušten je u pogon kapacitet za proizvodnju 220 MW solarne energije i energije vjetra. 24. B.1.1. Održivija električna energija proizvedena u Litvi – B.1.1.2. Potpora za izgradnju kopnenih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (solarna energija i vjetar) i pojedinačnih postrojenja za skladištenje Ciljna vrijednost Stvaranje novih kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora (MW) MW 220 302 Q2 2026. Pušten je u pogon kapacitet za proizvodnju 302 MW solarne energije i energije vjetra. 25. B.1.1. Održivija električna energija proizvedena u Litvi – B.1.1.2. Potpora za izgradnju kopnenih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (solarna energija i vjetar) i pojedinačnih postrojenja za skladištenje Ciljna vrijednost Stvaranje novih (pojedinačnih) kapaciteta za skladištenje električne energije iz obnovljivih izvora (MWh) MWh 0 7,6 Q1 2025. Na elektranu je priključeno i pušteno u pogon 7,6 MWh (pojedinačnih) postrojenja za skladištenje energije. 26. B.1.1. Održivija električna energija proizvedena u Litvi – B.1.1.2. Potpora za izgradnju kopnenih postrojenja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora (solarna energija i vjetar) i pojedinačnih postrojenja za skladištenje Ciljna vrijednost Stvaranje novih (pojedinačnih) kapaciteta za skladištenje električne energije iz obnovljivih izvora (MWh) MWh 7,6 15 Q2 2026. Na elektranu je priključeno i pušteno u pogon 15 MWh (pojedinačnih) postrojenja za skladištenje energije. 27. B.1.1. Održivija električna energija proizvedena u Litvi – B.1.1.3. Ugradnja ostale infrastrukture za skladištenje električne energije Ciljna vrijednost Instaliran kapacitet novih postrojenja za skladištenje električne energije (MW) MW 0 200 Q4 2022. Puštanje u rad četiriju postrojenja za skladištenje energije, svaki od 50 MW. 28. B.1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavnog okvira kojim se uspostavlja postupak za utvrđivanje zahtjeva za energetsku učinkovitost i zaštitu okoliša za kupnju vozila za cestovni prijevoz i za slučajeve u kojima su oni obvezni. Zakonodavstvo je stupilo na snagu Q4 2021. Stupanje na snagu zakonodavstva kojim se utvrđuju zahtjevi u pogledu energetske učinkovitosti i zaštite okoliša te slučajevi u kojima su oni obvezni za cestovna vozila kategorija M1, N1, N2, N3, M2 i M3 te se koriste za izračun energije i utjecaja na okoliš tijekom cijelog životnog vijeka tih vozila. 29. B.1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša Ključna etapa Uspostavljen je i operativan Fond za održivu mobilnost kojim se financira razvoj infrastrukture za alternativna goriva i vozila Odredba sporazuma/odluke o stupanju na snagu Q1 2022. Uspostavljen je i operativan Fond za održivu mobilnost. Fond se uspostavlja radi financiranja kupnje i upotrebe čistih vozila, postavljanja, modernizacije i/ili razvoja infrastrukture za alternativna goriva za vozila na ciljani i kontinuiran način, barem do 2030. Fond se također koristi za potporu utvrđivanju ograničenja za uporabu vozila s motorom s unutarnjim izgaranjem, uz iznimku vozila s nultim i niskim emisijama. 30. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavstva o uvođenju elektroničkog sustava za naplatu cestarine koji se temelji na načelima „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća” Zakonodavstvo je stupilo na snagu Q1 2023. Stupanje na snagu zakonodavstva kojim se uvodi elektronički sustav za naplatu cestarine koji se temelji na načelima „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća”. Cestarina koju plaćaju posjednici vozila za razdoblje tijekom kojeg se upotrebljava cestovna infrastruktura pretvara se u cestarinu koja se plaća za kilometražu na cesti (e-cestarina). 31. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.1. Potpora javnom i poslovnom sektoru za kupnju čistih vozila Ciljna vrijednost Broj vozila za čisti prijevoz kupljenih i registriranih u Litvi Broj 11750 Q2 2025. Broj dodatnih vozila za čisti prijevoz kupljenih i registriranih u Litvi koja primaju državne subvencije dodijeljene nakon poziva na podnošenje prijedloga: a) najmanje 11 250 (električnih) lakih vozila s nultim emisijama (razred M1 ili N1); b) najmanje 100 teških vozila za prijevoz (električnih, vodik) s nultim emisijama (razred N2); c) najmanje 150 teških vozila za prijevoz (razred N2 ili N3) niskih emisija, kako je definirano u Uredbi 2019/1242, (biometan proizveden iz sirovina sukladnih s Direktivom RED II) d) najmanje 225 niskopodnih i visokopodnih minibuseva i autobusa (razred M2 i M3) nultih emisija (električnih, vodik); e) najmanje 25 visokopodnih autobusa u kojima se upotrebljava biometan proizveden iz sirovina sukladnih s Direktivom RED II. Kako bi bila u skladu s Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), vozila na biometan moraju raditi isključivo na biometan, što mora biti u skladu s kriterijima utvrđenima u Direktivi 2018/2001 (Direktiva RED II). 32. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.1. Potpora javnom i poslovnom sektoru za kupnju čistih vozila Ciljna vrijednost Broj vozila za čisti prijevoz kupljenih i registriranih u Litvi Broj 11750 23500 Q2 2026. Broj vozila za čisti prijevoz kupljenih i registriranih u Litvi koja primaju državne subvencije dodijeljene nakon poziva na podnošenje prijedloga: a) najmanje 22 500 (električnih) lakih vozila s nultim emisijama (razred M1 ili N1); b) najmanje 200 teških vozila za prijevoz (razred N2) s nultim emisijama (električnih, vodikovih); c) najmanje 300 teških vozila za prijevoz (razred N2 ili N3) niskih emisija, kako je definirano u Uredbi 2019/1242, (biometan proizveden iz sirovina sukladnih s Direktivom RED II) d) najmanje 450 niskopodnih i visokopodnih minibuseva i autobusa (razred M2 i M3) nultih emisija (električnih, vodik); e) najmanje 50 visokopodnih autobusa u kojima se upotrebljava biometan proizveden iz sirovina sukladnih s Direktivom RED II. Kako bi bila u skladu s Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), vozila na biometan moraju raditi isključivo na biometan, što mora biti u skladu s kriterijima utvrđenima u Direktivi 2018/2001 (Direktiva RED II). Uspostavlja se sustav obračunskih jedinica za obnovljivo gorivo kako bi se zabilježile količine biometana i drugih obnovljivih goriva isporučenih sektoru prometa, u skladu s kojima operatori dobivaju certifikate razmjerne očekivanoj uporabi goriva iz obnovljivih izvora. 33. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.1. Potpora javnom i poslovnom sektoru za kupnju čistih vozila Ciljna vrijednost Broj električnih autobusa proizvedenih (sastavljenih) u Litvi Broj 0 25 Q2 2026. Najmanje 25 električnih autobusa proizvedenih (sastavljenih) u Litvi. Kriterijima za odabir osigurava se usklađenost s Tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja (2021/C58/01) za transakcije koje primaju potporu u okviru ove mjere upotrebom provjere održivosti, popisa za isključenje i zahtjeva usklađenosti s relevantnim zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom u području okoliša. 34. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.2. Potpora za kupnju vozila javnog prijevoza bez emisija Ključna etapa Stupanje na snagu reforme sustava međugradske mobilnosti Reforma stupa na snagu Q4 2024. Stupanje na snagu reforme međugradskog okvira kojom se revidira i optimizira postojeća mreža na velike udaljenosti, usklađuju autobusni putovi sa željezničkim putovima i lokalni prometni sustav kojim se osigurava međupovezanost regionalnih čvorišta. 35. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.2. Potpora za kupnju vozila javnog prijevoza bez emisija Ciljna vrijednost Isporuka električnih vozila javnog prijevoza (autobusi) Broj 0 115 Q2 2025. Isporuka 115 (razreda M2 i M3) niskopodnih električnih autobusa pružateljima usluga javnog prijevoza u gradskim i prigradskim područjima. 36. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.2. Potpora za kupnju vozila javnog prijevoza bez emisija Ciljna vrijednost Isporuka električnih vozila javnog prijevoza (autobusi) Broj 115 230 Q2 2026. Isporuka 230 (razreda M2 i M3) – niskopodnih električnih autobusa pružateljima usluga javnog prijevoza u gradskim i prigradskim područjima. 37. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.3. Ugradnja infrastrukture za punjenje vozila/opskrbu alternativnim gorivom Ključna etapa Početak rada informacijskog sustava za javne i polujavne stanice za punjenje električnih vozila Početak rada informacijskog sustava za javne i polujavne stanice za punjenje električnih vozila Q1 2022. Početak rada informacijskog sustava kojim se:

1. utvrđuju i evidentiraju jedinstveni identifikacijski kodovi javnih i polujavnih stanica za punjenje električnih vozila i njihovih operatera.

2. pružaju statični/dinamički podaci u stvarnom vremenu s javnih i polujavnih punionica za električna vozila koja prometuju u Litvi. 38. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.3. Ugradnja infrastrukture za punjenje vozila/opskrbu alternativnim gorivom Ciljna vrijednost Puštanje u rad javnih i polujavnih stanica za punjenje i stanica za punjenje vrlo velike snage za prijevoz tereta i autobusa Broj 2625 Q2 2025. Javne i polujavne stanice za punjenje električnih vozila i stanice vrlo velike snage za punjenje teretnih vozila/autobusa koje su instalirane i u funkciji, uključujući: a) najmanje 2620 stanica za punjenje električnih vozila za automobile; b) najmanje 5 stanica za punjenje vrlo velike snage za teret/autobuse. Vrste stanica za punjenje električnih vozila s obzirom na snagu i dostupnost utvrđene su Zakonom o alternativnim gorivima (članak 2. točke 12., 16., 17., 18., 26., 27. i 32.). 39. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.3. Ugradnja infrastrukture za punjenje vozila/opskrbu alternativnim gorivom Ciljna vrijednost Puštanje u rad javnih i polujavnih stanica za punjenje i stanica za punjenje vrlo velike snage za prijevoz tereta i autobusa Broj 2625 5250 Q2 2026. Javne i polujavne stanice za punjenje električnih vozila i stanice vrlo velike snage za punjenje teretnih vozila/autobusa koje su instalirane i u funkciji, uključujući: a) najmanje 5240 stanica za punjenje električnih vozila za automobile; b) najmanje 10 stanica za punjenje vrlo velike snage za teret/autobuse. Vrste stanica za punjenje električnih vozila s obzirom na snagu i dostupnost utvrđene su Zakonom o alternativnim gorivima (članak 2. točke 12., 16., 17., 18., 26., 27. i 32.). 40. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.3. Ugradnja infrastrukture za punjenje vozila/opskrbu alternativnim gorivom Ciljna vrijednost Puštanje u rad privatnih stanica za punjenje u kućanstvima, stambenim dvorištima, radnim mjestima Broj 0 26600 Q1 2025. Tijekom cijelog razdoblja provedbe postavlja se i stavlja u pogon najmanje 26 600 privatnih stanica za punjenje električnih vozila u kućanstvima, dvorištima stambenih zgrada, radnim mjestima. 41. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.3. Ugradnja infrastrukture za punjenje vozila/opskrbu alternativnim gorivom Ciljna vrijednost Puštanje u rad privatnih stanica za punjenje u kućanstvima, stambenim dvorištima, radnim mjestima Broj 26600 53200 Q1 2026. Tijekom cijelog razdoblja provedbe postavlja se i stavlja u pogon najmanje 53 200 privatnih stanica za punjenje električnih vozila u kućanstvima, dvorištima stambenih zgrada, radnim mjestima.

42. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.3. Ugradnja infrastrukture za punjenje vozila/opskrbu alternativnim gorivom Ciljna vrijednost Puštanje u rad javnih postaja za stlačeni bioplin i vodik Broj 0 34 Q2 2026. Operacionalizacija i pružanje usluga 34 javne postaje za stlačeni bioplin i vodik: a) najmanje 30 jedinica za stlačeni bioplin; b) najmanje četiri jedinice za vodik. 43. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.3. Ugradnja infrastrukture za punjenje vozila/opskrbu alternativnim gorivom Ključna etapa Donošenje akcijskog plana za integraciju mreže infrastrukture za električno punjenje Doneseni akcijski plan o infrastrukturi za električno punjenje Q4 2021. Donošenje akcijskog plana kojim se utvrđuju prioritetne smjernice za razvoj i postavljaju zahtjevi za postavljanje mjesta za punjenje električnih vozila kako bi se osigurao maksimalan učinkovit razvoj infrastrukture za punjenje električnih vozila. 44. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.4. Potpora razvoju sektora goriva iz obnovljivih izvora (biometan, tekuća biogoriva druge generacije za promet i zeleni vodik) Ključna etapa Početak rada IT sustava obračunskih jedinica za gorivo iz obnovljivih izvora Informacijski sustav obračunskih jedinica za goriva iz obnovljivih izvora u funkciji Q4 2021. Kako bi se osigurala razina potrošnje biometana u sektoru prometa, uspostavlja se odgovarajuća IT platforma za bilježenje količina biometana i drugih obnovljivih goriva isporučenih sektoru prometa te certifikata izdanih proizvođačima za koje se dobiveni plin upotrebljava za ispunjavanje obveza u pogledu goriva. 45. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.4. Potpora razvoju sektora goriva iz obnovljivih izvora (biometan, tekuća biogoriva druge generacije za promet i zeleni vodik) Ciljna vrijednost Instalirani ukupni kapacitet novih postrojenja za proizvodnju biometana, MW MW 0 27.1 Q4 2025. Puštanje u pogon novog kapaciteta postrojenja za proizvodnju biometana snage najmanje 27,1 MW. Instalirani kapacitet smatra se operativnim na temelju priključenja kapaciteta proizvodnje biometana na mrežu prirodnog plina i informacija koje dostavlja operator transportnog sustava plina. Kako bi bio u skladu s tehničkim smjernicama o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C58/01), biometan se proizvodi iz zaliha hrane za životinje navedenih u Prilogu IX. Direktivi o obnovljivoj energiji. 46. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.4. Potpora razvoju sektora goriva iz obnovljivih izvora (biometan, tekuća biogoriva druge generacije za promet i zeleni vodik) Ciljna vrijednost Godišnja dodatna proizvodnja tekućih biogoriva druge generacije KTOE 0 12.4 Q4 2025. Dodatnih 12,4 ktoe tekućih biogoriva druge generacije proizvodi se u instaliranom proizvodnom kapacitetu. Količina godišnje proizvodnje procjenjuje se godinu dana nakon početka proizvodnje koji je predviđen do 31. prosinca 2024. 47. B. 1.2. Kretanje bez onečišćivanja okoliša – B.1.2.4. Potpora razvoju sektora goriva iz obnovljivih izvora (biometan, tekuća biogoriva druge generacije za promet i zeleni vodik) Ciljna vrijednost Ukupna količina proizvedenog „zelenog vodika” m³ 0 1680 000 Q2 2026. Nakon razvoja dodatnog novog kapaciteta za proizvodnju plinovitog vodika iz obnovljivih izvora energije ukupno je do 30. lipnja 2026. proizvedeno 1 680 000 m³ plina zelenog vodika (560 000 m³ godišnje).

48. B.1.3. Ubrzavanje obnove zgrada i održivi urbani okoliš – B.1.3.1. Ažuriranje i ispitivanje u praksi paketa i normi za obnovu zgrada te izrada metodologije za razvoj održivih gradova Ključna etapa Stupanje na snagu sljedećih zakonodavnih akata: a) plan provedbe dugoročne strategije obnove zgrada, b) izmjena Tehničkog pravilnika o gradnji „Dizajn i certificiranje energetske učinkovitosti zgrada”, odobrena Uredbom ministra okoliša br. D1-754 od 11. studenoga 2016. c) smjernice za održivi urbani razvoj odobrene Rezolucijom litavskog parlamenta d) izmjena Tehničkog pravilnika za građevinarstvo CTR 2.05.07:2005 „Dizajn drvenih konstrukcija”, odobrena Uredbom br. D1-79 ministra okoliša od 10. veljače 2005. Zakonodavstvo je stupilo na snagu Q1 2023. Sljedeći zakonodavni akti odobreni su i stupili su na snagu: 1. Plan provedbe dugoročne strategije obnove zgrada, kojim se predviđa sljedeće: 1.1. Zakonodavni plan za ubrzavanje prenamjene stambenih objekata, uzimajući u obzir inicijativu iz Bauhausa, kako bi se formalizirala upotreba tehnika informacijskog modeliranja zgrada (BIM), kao i procjena mogućih modela za pretvorbu, rekonstrukciju ili obnovu postojećih zgrada; 1.2. Preporuke za pripremu tromjesečnih projekata obnove.



2. Izmijenjeni tehnički propis o gradnji „Dizajn i certificiranje energetske učinkovitosti zgrada”, odobren od 11. studenoga 2016. Uredbom ministra okoliša br. D1-754, kojim se opravdava razred energetske učinkovitosti obnovljene zgrade od 1.1.2023. barem B.



3. Smjernice za održivi urbani razvoj u kojima se utvrđuju pokazatelji za održive gradove i metodologija za njihov izračun. 5. Izmjena Tehničkog pravilnika za građevinarstvo CTR 2.05.07:2005 „Dizajn drvenih konstrukcija”, odobrena Uredbom br. D1-79 ministra okoliša od 10. veljače 2005., kojom se proširuje uporaba drvenih građevnih proizvoda u višenamjenskim zgradama. 49. B.1.3. Ubrzavanje obnove zgrada i održivi urbani okoliš – B.1.3.1. Ažuriranje i ispitivanje u praksi paketa i normi za obnovu zgrada te izrada metodologije za razvoj održivih gradova Ciljna vrijednost Područje pokaznih zgrada obnovljeno s ciljem smanjenja potrošnje primarne energije u prosjeku za najmanje 30 %, kako je definirano u Preporuci Komisije (EU) 2019/786 o obnovi zgrada m2 0 22.000 Q3 2025. Završetak demonstracijskih projekata zelene obnove (osam zgrada ukupne površine 22 000 m²) kako slijedi: – četiri javne zgrade na primjeru nekoliko lokacija (npr. škola, vrtić, administrativna zgrada) (16 000 m² = 4x4000) – i četiri stambene zgrade (6 000 m² = 4 x 1500), Obnovom se u prosjeku smanjuje najmanje 30 % potrošnje primarne energije, kako je definirana u Preporuci Komisije (EU) 2019/786 o obnovi zgrada upotrebom novih, industrijaliziranih toplinski izrađenih sustava izolacije iz organskih sirovina, kao i tehnologija za modeliranje informacija o zgradama (BIM) koje kombiniraju sve građevinske postupke (projekt, izgradnja, proizvodnja, logistika, ugradnja montažnih objekata na lokaciji, održavanje i kontrola kvalitete), virtualno modeliranje životnog ciklusa zgrade u odnosu na najbliži okolni okoliš (npr. tromjesečje). 50. B.1.3. Ubrzavanje obnove zgrada i održivi urbani okoliš – B.1.3.2. Alati za olakšavanje koordinacije obnove zgrada i tehničke pomoći Ključna etapa Centar stručnosti za obnovu zgrada osnovan je i operativan Zakonodavstvo je stupilo na snagu Q4 2022. 1. Statut Agencije za upravljanje okolišnim projektima kojim se utvrđuju funkcije za upravljanje programom obnove zgrada s više stanova (modernizacija), kao i upravljanje financiranjem iz različitih izvora koje trenutačno provodi Agencija za energetsku učinkovitost stambenih prostora, koji je izmijenjen Uredbom ministra okoliša, koja je donesena i stupila na snagu. 2. Centar stručnosti za obnovu zgrada na jednom mjestu (jedinica EPMA) (50 % slobodnih radnih mjesta u Centru stručnosti) je operativan. 51. B.1.3. Ubrzavanje obnove zgrada i održivi urbani okoliš – B.1.3.2. Alati za olakšavanje koordinacije obnove zgrada i tehničke pomoći Ciljna vrijednost Operacionalizacija i pružanje usluga triju informacijskih sustava za projektiranje obnove zgrada, upravljanje projektima obnove i litavska baza podataka o zgradama Broj 0 3. Q3 2025. Sljedeća 3 informacijska sustava moraju biti potpuno funkcionalna: 1. Digitalni metodološki alat za planiranje zelenih i inovativnih mjera energetske učinkovitosti u obnovljenim zgradama; 2. Administrativni informacijski sustav projekata obnove zgrada; 3. Litavska baza podataka o zgradama. 52. B.1.3. Ubrzavanje obnove zgrada i održivi urbani okoliš – B.1.3.3. Promicanje ponude građevnih proizvoda i usluga kojima se ubrzava obnova zgrada Ciljna vrijednost Operativni proizvodni kapacitet modularnih struktura od organskih materijala m²/godina) 0 750.000 Q4 2024. Operativne automatizirane nove proizvodne linije modularnih struktura od organskog materijala kapaciteta 750 000 m² godišnje. 53. B.1.3. Ubrzavanje obnove zgrada i održivi urbani okoliš – B.1.3.4. Potpora za bržu obnovu zgrada u skladu s ažuriranim standardima obnove zgrada Ciljna vrijednost Područje obnovljenih stambenih zgrada m2 0 300 000 Q2 2025. Ubrzanom obnovom zgrada u prosjeku se smanjuje najmanje 30 % potrošnje primarne energije, kako je definirano u Preporuci Komisije (EU) 2019/786 o obnovi zgrada i zelenoj obnovi (održiva, inovativna, brža, razred A – B) ili drugim mjerama osim upotrebe modularnih konstrukcija (razred A), ukupni broj obnovljenih zgrada s više stanova iznosi 860, a njihova površina iznosi 1 290 000 m². 54. B.1.3. Ubrzavanje obnove zgrada i održivi urbani okoliš – B.1.3.4. Potpora za bržu obnovu zgrada u skladu s ažuriranim standardima obnove zgrada Ciljna vrijednost Područje obnovljenih stambenih zgrada m2 300000 1290.000 Q2 2026. Ubrzanom obnovom zgrada u prosjeku se mora smanjiti najmanje 30 % potrošnje primarne energije, kako je definirano u Preporuci Komisije (EU) 2019/786 o obnovi zgrada i zelenoj obnovi (održiva, inovativna, brža, razred A-B) ili drugim mjerama osim uporabe modularnih konstrukcija (razred A), ukupni broj obnovljenih zgrada s više stanova iznosi 860, a njihova površina iznosi 1 290 000 m². 55. B.1.4. Povećanje kapaciteta apsorpcije stakleničkih plinova Ciljna vrijednost Ponovno uspostavljeno tresetište ha 0 5000 Q4 2024. Ponovno se uspostavlja najmanje 5000 ha tresetišta. 56. B.1.4. Povećanje kapaciteta apsorpcije stakleničkih plinova Ciljna vrijednost Ponovno uspostavljeno tresetište ha 5000 8000 Q2 2026. Ponovno se uspostavlja najmanje 8000 ha tresetišta. 57. B.1.4. Povećanje kapaciteta apsorpcije stakleničkih plinova Ključna etapa Na snagu je stupilo zakonodavstvo kojim se uređuje obnova močvarnih područja (tresetišta) te njihova daljnja zaštita i održiva upor