HR Službeni list Europske unije C 34/110

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora temi „Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Izvješće o politici tržišnog natjecanja za 2015.”

(COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final)

(2017/C 034/17)

Izvjestitelj: Juan MENDOZA CASTRO

Zahtjev za savjetovanje: Europska Komisija, 17.8.2016. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (COM(2016) 393 final – SWD(2016) 198 final) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 4.10.2016. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 19.10.2016. Plenarno zasjedanje br.: 520 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 211/1/4

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozitivno ocjenjuje Izvješće za 2015. uzimajući u obzir da je politika ravnopravnog tržišnog natjecanja u svim sektorima od temeljne važnosti za socijalno i tržišno gospodarstvo EU-a.

1.2. Uvoz koji se temelji na nepoštenoj konkurenciji predstavlja opasnost za europska poduzeća. Antidampinške mjere bitne su za spašavanje radnih mjesta i zaštitu pogođenih gospodarskih sektora.

1.3. EGSO dijeli zabrinutost malih i srednjih poduzeća, sindikata i udruženja poslodavaca EU-a zbog mogućnosti da se Kini prizna svojstvo tržišnog gospodarstva.

1.4. MSP-ovi, koji su od temeljne važnosti za gospodarski oporavak, su najosjetljiviji kada je riječ o zlouporabi dominantnog položaja.

1.5. Nadzor državnih potpora omogućuje učinkovitiju uporabu sredstava i poboljšava javne financije. Nepobitno je da takva pomoć može biti od temeljne važnosti za osiguravanje pružanja gospodarskih usluga od općeg interesa.

1.6. EGSO preporuča da se poboljša informiranje o državnim potporama koje se dodjeljuju kako bi se postigla bolja obaviještenost i veća transparentnost.

1.7. Manji broj globalnih dionika iz trećih zemalja kontrolira digitalne inovacije i stoga je od ključne važnosti da Europa osigura vodeći položaj zahvaljujući svom jedinstvenom digitalnom tržištu.

1.8. Veliki je izazov za europsku politiku tržišnog natjecanja u sektoru u kojem dominiraju tehnološki giganti potrošačima osigurati pristup najboljim proizvodima i najpovoljnijim cijenama te osigurati da se sva poduzeća, velika ili mala, natječu na otvorenom tržištu i prema zaslugama vlastitih proizvoda. EGSO smatra da su postupci EU-a u uglavnom uravnoteženi i u skladu s propisima, unatoč nekim kritikama koje prima.

1.9. Europska energetska unija pokazuje značajne uspjehe na području sigurnosti opskrbe (što predstavlja strateški uspjeh), smanjenja stakleničkih plinova, promidžbe obnovljivih energija te u pogledu veće mogućnosti izbora za potrošače. Ipak, suočava se s velikim izazovima povezanima s cijenom energije, većom međusobnom povezanošću mreža i vodstvom u provođenju Pariškog sporazuma.

1.10. Nadzor koncentracija u energetskom sektoru treba uskladiti s predviđanjima u pogledu spajanja i preuzimanja radi smanjenja troškova proizvodnje, čime će se smanjiti broj poduzeća.

1.11. Uredba (EZ) br. 1/2003 ojačala je nacionalna tijela za tržišno natjecanje i doprinijela učvršćivanju međunarodnog ugleda politike tržišnog natjecanja EU-a. Koordinacija među nacionalnim tijelima za tržišno natjecanje te između njih i Komisije povećava učinkovitost mjera povezanih s prekograničnim operacijama.

1.12. U pogledu financijske krize, EGSO naglašava da treba smanjiti izloženost poreznih obveznika troškovima sanacije banaka.

1.13. EGSO zagovara da se propisi EU-a koji ograničavaju međubankovne naknade za kreditne i debitne kartica primjenjuju neovisno o zemlji u kojoj se nalazi sjedište izdavatelja te da se bankama ne zabranjuje da nude povoljnije međubankovne naknade trgovcima na malo sa sjedištem u drugoj zemlji Europskog gospodarskog prostora (EGP).

1.14. EGSO ističe kako je potrebno da Komisija nastavi promicati tržišno natjecanje smanjivanjem poremećaja na tržištu nastalih na temelju poreza kao posljedica neusklađenosti 28 poreznih sustava.

1.15. Širenje sustava za tržišno natjecanje, kao posljedica globalizacije, zahtijeva međunarodnu suradnju. S obzirom na rastuće zahtjeve i različite forumima u kojima sudjeluje (UNCTAD, OECD, Međunarodna mreža za tržišno natjecanje), EGSO ističe da EU treba raspolagati s dovoljno sredstava kako bi sačuvao ujedinjeni stav EU-a koji se uzima u obzir i poštuje.

2. Izvješće o tržišnom natjecanju za 2015.

2.1. Komisija potvrđuje da je „snažna i djelotvorna politika tržišnog natjecanja EU-a uvijek bila kamen temeljac europskoga projekta”.

2.2. Ključni aspekti izvješća raspoređeni su u tri poglavlja: — politika tržišnog natjecanja kao poticaj inovacijama i ulaganjima u cijelom EU-u, — iskorištavanje prilika jedinstvenog digitalnog tržišta, — izgradnja EU-a s klimatski prihvatljivim i integriranim energetskim sustavima.

2.3. Komisija izvješćuje o svojim specifičnim aktivnostima u tim područjima, uz napomenu da se u primjeni pravila vodila načelima zaštite nepristranosti, primjene standarda vladavine prava i služenja zajedničkom europskom interesu.

2.4. U proteklih 25 godina broj režima tržišnog natjecanja drastično je porastao u cijelom svijetu (od oko 20 početkom 1990-ih na otprilike 130 u 2015.) i oni obuhvaćaju 85 % svjetskog stanovništva.

3. Opće napomene

3.1. Politika tržišnog natjecanja EU-a

3.1.1. EGSO pozitivno ocjenjuje Izvješće za 2015. koje se odnosi na temeljna područja za razvoj gospodarstva i dobrobit građana EU-a.

3.1.2. Politika tržišnog natjecanja zasnovana na jednakim uvjetima u svim sektorima kamen je temeljac socijalnog tržišnog gospodarstva u Europi. Također je temeljni instrument kojim se jamči ispravno funkcioniranje dinamičnog, djelotvornog, održivog i inovativnog unutarnjeg tržišta i potiče gospodarski rast, stvaranje novih radnih mjesta i konkurentnost na međunarodnoj sceni.

3.1.3. Politika tržišnog natjecanja ne bi trebala sprječavati pojavu industrijskih prvaka u europskom gospodarstvu. Kako bi bila učinkovita i vjerodostojna, politika tržišnog natjecanja ne smije biti usmjerena isključivo na snižavanje potrošačkih cijena, već također treba poticati razvoj i konkurentnost europskih poduzeća na svjetskim tržištima.

3.1.4. Snažni industrijski temelji od presudne su važnosti za prosperitet i rast. Imajući u vidu prijetnju koju nepošteno tržišno natjecanje predstavlja za europska poduzeća, EGSO podsjeća da antidampinške mjere čuvaju desetke tisuća izravnih i neizravnih radnih mjesta i štite gospodarske sektore od nepoštene uvozne politike.

3.1.5. Jedan od oblika nepoštenog tržišnog natjecanja je i dampinški uvoz koji ugrožava tisuće radnih mjesta u EU-u. EGSO smatra da se za Kinu teško može reći da posluje u skladu s uvjetima tržišta, budući da ne ispunjava četiri od pet kriterija utvrđenih praksom Komisije i Uredbom (EZ) br. 1225/2009 (1).

3.1.6. Strukturni fondovi EU-a ne smiju se upotrebljavati na način kojim se izravno ili neizravno podupire preseljenje usluga ili proizvodnje u druge države članice.

3.1.7. Mala i srednja poduzeća predstavljaju stup gospodarskog oporavka u Europi. Međutim, zbog svoje veličine ona su najosjetljivija na zlouporabu dominantnog položaja, zbog čega su često osuđena na propast. Na ovo bi se u politici tržišnog natjecanja trebala obratiti osobita pozornost, posebice u slučajevima kad se radi o poslovanju velikih poslovnih grupacija.

3.1.8. EGSO ponovno ističe nepostojanje istinskog pravnog mehanizma za kolektivne postupke kojim bi se učinkovito ostvarila prava žrtava monopolističkih praksi na naknadu štete te i dalje smatra da Direktiva 2014/104/EU od 26. studenog 2014. i Preporuka o zajedničkim načelima za mehanizme kolektivnog rješavanja sukoba u okviru kršenja zakona o tržišnom natjecanju nisu prikladne za nužno ostvarivanje kolektivne zaštite prava žrtava tog kršenja.

3.2. Državne potpore

3.2.1. Modernizacija državnih potpora EU-u dozvoljava učinkovitiju upotrebu sredstava te poboljšanje kvalitete javnih financija. Pored toga, ona pomaže državama članicama da ispune ciljeve Strategije 2020. za rast i fiskalnu konsolidaciju.

3.2.2. Međutim, državne potpore nekad su potrebne kako bi se zajamčilo pružanje usluga od općeg gospodarskog interesa, uključujući energetiku, prijevoz i telekomunikacije. Često su i najučinkovitije sredstvo politike kojim se osigurava pružanje usluga ključnih za očuvanje ekonomskih i socijalnih uvjeta u izoliranim, udaljenim, rubnim i otočnim regijama u Uniji.

3.2.3. EGSO smatra da je potrebno zadržati usklađenost između politike tržišnog natjecanja i drugih politika Unije, posebice u slučajevima ulaganja namijenjenih poticanju inovacija i istraživanja, kao što su ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije, financiranje rizika i širenje mreže širokopojasnog interneta.

3.2.4. Građani EU-a ne smatraju se dovoljno informiranima o složenom sustavu državnih potpora i naglašavaju poteškoće u pristupu informacijama o tome koja poduzeća primaju takvu pomoć (2). Kako bi se postigla bolja obaviještenost i transparentnost, EGSO preporuča da se u državama članicama za svaki pojedinačni slučaj objavljuju primatelji, iznosi i svrha potpore.

3.3. Tržišno natjecanje na jedinstvenom digitalnom tržištu

3.3.1. Jedinstveno digitalno tržište temeljna je strategija EU-a za okončanje rascjepkanosti brojnih nacionalnih tržišta i njihovo spajanje u okviru europskog pristupa (3). Manji broj globalnih dionika iz trećih zemalja kontrolira digitalne inovacije i stoga je od ključne važnosti da Europa osigura vodeći položaj zahvaljujući svom jedinstvenom digitalnom tržištu.

3.3.2. Veliki je izazov za europsku politiku tržišnog natjecanja u sektoru u kojem dominiraju tehnološki giganti potrošačima osigurati pristup najboljim proizvodima po najpovoljnijim cijenama i osigurati da se sva poduzeća, velika ili mala, natječu na otvorenom tržištu i prema zaslugama vlastitih proizvoda.

3.3.3. Slučajevi koje Komisija istražuje: — internetski pretraživači. Obavijest o utvrđenim činjenicama Komisije temelji se na činjenici da Google sustavno daje prednost svojim proizvodima za uspoređivanje cijena. Osim toga, istražuju se i tri druga prijavljena pitanja, — elektroničke knjige. Amazon nameće odredbe koje bi konkurenciji mogle uskratiti npr. pravo na obaviještenost o povoljnijim uvjetima ili alternativama koje nude njegovi konkurenti, — prekogranično pružanje plaćenih televizijskih usluga u Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj. Ugovori o licenci između Sky UK-a i šest velikih filmskih studija SAD-a zahtijevaju od Sky UK-a da blokira pristup izvan svog licenciranog teritorija, — prijenosni uređaji kao što su pametni telefoni i tableti. Između ostalog, Android zahtijeva od proizvođača da unaprijed instaliraju Google Search i Googleov preglednik Chrome te iziskuju da na svojim uređajima odaberu Google Search kao svoj zadani preglednik kao uvjet dobivanja licence za određene ekskluzivne Googleove aplikacije, — kompleti radiočipova koji se koriste u elektroničkim uređajima. Istražuje se je li vodeći svjetski pružatelj telekomunikacijskih usluga Qualcomm ponudio financijske poticaje važnom proizvođaču pametnih telefona i tableta uz uvjet da koriste isključivo njihove proizvode.

3.3.4. Općenito je riječ o mogućim monopolističkim praksama i praksama zlouporabe dominantnog položaja. Tehnička složenost i veliki odjek slučajeva pod istragom sa sobom donose kritike, između ostalog, poput one da je EU „objavio rat Silicijskoj dolini”. EGSO se ne slaže s tim kritikama i podupire aktivnosti Komisije koje smatra uravnoteženima i u skladu s propisima.

3.3.5. Google, koji je u 2015. imao prihode od 74,5 milijardi dolara, u EEA-u drži dominantni položaj sa zastupljenošću većom od 90 % na tržištima usluga za opće pretraživanja interneta, operativnih sustava licenciranih za pametne mobitele i trgovinama aplikacija za mobilni operativni sustav Android. Postoje tvrdnje koje govore da Komisijina istraga dovodi u pitanje mogućnost da EU postane ishodište inovativnih ideja te da se temelji na netočnim tehničkim dokazima. Međutim, tehničke službe Savezne trgovinske komisije SAD-a zaključile su 2012. da se Google, koji kontrolira dvije trećine sjevernoameričkog tržišta, služio protutržišnim metodama i zlouporabio vladajući položaj na štetu svojih korisnika i konkurenata (4). Istragom provedenom u toj zemlji došlo se do istih zaključaka (5).

3.4. Klimatski prihvatljiva europska energetska unija

3.4.1. Europska energetska unija pokazuje značajne rezultate: — sigurnost opskrbe: EU je postigao strateški uspjeh i trenutačno je mnogo spremniji da se uhvati u koštac s krizom poput one iz 2009. Europska ovisnost o plinu iz Rusije smanjila se za jednu trećinu te je znatno unaprijeđena infrastruktura za unutarnji protok plina, mogućnosti vanjske opskrbe i kapacitet pohrane, — ciljevi postavljeni za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje uporabe obnovljivih izvora energije (20-20-20 do 2020.) mogli bi se ostvariti i prije zadanog roka, a čini se i da se razvoj energetske učinkovitosti odvija gotovo u skladu sa zadanim ciljem, doduše djelomično zbog gospodarskog pada, — došlo je do otvaranja tržištâ i povećale su se mogućnosti izbora za potrošače.

3.4.2. Bez obzira na to, EGSO, koji je već izrazio svoju podršku Okvirnoj strategiji za 2015. (6), smatra da poseban naglasak treba staviti na glavne izazove s kojima se suočava EU u narednim godinama: — smanjiti cijenu energije, koja je još uvijek visoka za europskog potrošača, zbog socijalnih posljedica (opasnost od energetskog siromaštva), gospodarskih posljedica (značajno utječe na MSP-ove) te posljedica za vanjsku konkurentnost poduzeća (energija je znatno jeftinija na drugim tržištima, kao npr. u SAD-u), — poboljšati integraciju tržišta povećavajući međusobnu povezanost mreža, — preuzeti vodeću ulogu u primjeni ciljeva konferencije COP 21 iz Pariza kako bi se postigla radikalna promjena koja podrazumijeva postupnu održivu tranziciju prema gospodarstvu s niskom razinom emisije CO2.

3.4.3. EGSO podupire Komisiju u čvrstoj primjeni propisa protiv monopola što je nužno za rješavanje pitanja protupravnog ponašanja dominantnih pružatelja usluga na tržištu. Treba istaknuti pravno obvezujući ugovor između Komisije i Bugarskog energetskog holdinga (BEH).

3.4.4. U 2012. godini energetski je sektor primio javne potpore u iznosu od 122 milijarde eura (EU 28) (7). Bez te potpore potrošači ne bi mogli plaćati već ionako visoku cijenu energije. Komisija u primjeni politika javnih potpora (8) treba uzeti u obzir da proizvodnja određenih vrsta obnovljivih energija (primatelji najvećih potpora u iznosu od 44 milijardi eura) podrazumijeva velike troškove proizvodnje što dobavljačima onemogućuje da budu konkurentni na tržištu.

3.4.5. EGSO prima na znanje da je Komisija odobrila kupnju energetskih odjela Alstoma koju je izvršilo sjevernoameričko poduzeće General Electric (GE) (9).

3.4.6. Komisija tvrdi da je „kontrola koncentracija poduzeća u EU-u i dalje učinkovito oruđe za osiguravanje otvorenosti energetskog tržišta EU-a”. To je potrebno uskladiti s činjenicom da niske cijene nafte mogu dovesti do neizbježnih spajanja poduzeća kako bi se smanjili troškovi proizvodnje. Neka predviđanja upućuju na to da će se broj poduzeća proizvođača plina i nafte smanjiti za jednu trećinu.

4. Jačanje jedinstvenog tržišta EU-a

4.1. Oporezivanje

4.1.1. EGSO se slaže da su transparentnost i pravedna raspodjela poreznog tereta neophodni za postojanje jedinstvenog tržišta. Utaja, prijevara i porezna utočišta skupo koštaju europske porezne obveznike te istodobno narušavaju tržišno natjecanje. Procjenjuje se da EU godišnje gubi između 50 i 70 milijardi eura poreznih prihoda zbog utaje poreza, što predstavlja nešto više od 16 % javnih investicija u EU-u. Ako se tome doda gubitak prihoda od poreza uslijed zakonitih, ili navodno zakonitih, praksi poreznog inženjeringa, šteta se značajno povećava (10).

4.1.2. Akcijski plan za provedbu ispravnih i učinkovitih poreza na dobit važan je korak za smanjivanje agresivnog poreznog planiranja, fenomena koji narušava poreznu osnovicu država članica te potiče nepoštenu konkurenciju (11).

4.1.3. EGSO ističe kako je potrebno da Komisija nastavi promicati tržišno natjecanje smanjivanjem poremećaja na tržištu nastalih na temelju poreza kao posljedica neusklađenosti 28 poreznih sustava. Složeni sustav za određivanje transfernih cijena koji je trenutačno na snazi za transakcije unutar skupine izuzetno je skup i opterećuje poduzeća koja posluju unutar EU-a, dovodi do sporova među upravama država članica i uzrokuje dvostruko oporezivanje poduzeća. Prikladno je uvesti zajedničku konsolidiranu osnovicu poreza na dobit (CCCTB) koja bi bila obvezna za transnacionalna poduzeća.

4.1.4 Komisija istražuje porezne sporazume između pojedinih država članica i velikih multinacionalnih kompanija: Luksemburg (Fiat, Starbucks, McDonald’s, Amazon); Nizozemska (Starbucks). U slučaju Applea, Komisija smatra da je ovo trgovačko društvo, zahvaljujući poreznom tretmanu koji se na njega primjenjivao, uspjelo izbjeći plaćanje poreza na prodaju gotovo svih svojih proizvoda unutar EGP-a zbog čega Irskoj treba vratiti iznos procijenjen na 13 milijardi eura. Bez obzira na odluku koja će se naposljetku usvojiti, Odbor podupire Komisiju u istraživanju poreznih sporazuma koji mogu naštetiti tržišnom natjecanju.

4.2. Nacionalna tijela za tržišno natjecanje

4.2.1. Uredba (EZ) br. 1/2003 (12) ojačala je nacionalna tijela za tržišno natjecanje i doprinijela međunarodnom ugledu politike tržišnog natjecanja EU-a. Komisija je pokrenula javno savjetovanje o jačanju nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog natjecanja koja se trenutačno bave najvećim brojem slučaja. Koordinacija među nacionalnim tijelima za tržišno natjecanje te između njih i Komisije povećava učinkovitost mjera povezanih s prekograničnim operacijama.

4.3. Plaćanje karticama

4.3.1. Iako su različiti elektronički sustavi plaćanja već rasprostranjeni, globalno gledano potrošači i dalje plaćaju 85 % svojih kupovina u gotovini. Situacija s gotovinskim plaćanjem slična je u raznim državama članicama EU-a, iako u skandinavskim zemljama dostiže samo 10 %. U svakom slučaju, plaćanje karticama ključno je za funkcioniranje trgovine i vrlo je važno za potrošače. Uredbom (EU) 2015/751 nameću se ograničenja na iznose međubankovnih naknada (13).

4.3.2. Obavijest o utvrđenim činjenicama Komisije protiv Mastercarda temelji se na činjenici da je bankama onemogućavao da trgovcima na malo sa sjedištem u drugoj zemlji Europskog gospodarskog prostora (EGP) nude niže međubankovne naknade te da je naplaćivao više međubankovne naknade za plaćanje karticama izdanim u drugim dijelovima svijeta. Europska udruženja potrošača više su puta osudila protupravnu praksu kartičnih kuća poput Vise i Mastercarda, koje su u povlaštenom položaju zbog toga što dominiraju tržištem. EGSO se nada da će ishod istraga voditi uklanjanju te prepreke te da će se ograničenja međubankovnih naknada utvrđena na razini EU-a primjenjivati neovisno o državi izdavanja kartica.

4.4. Državne potpore bankama

4.4.1. Komisija je svjesna državnih potpora odobrenih nekim bankama u raznim državama članicama. Kriza je do sada skupo stajala europske porezne obveznike. Kako bi se izbjegao potpuni slom bankarskog sustava vlade su, kao nikada do sada, pribjegle sanaciji svojih banaka hitnim potporama. U europodručju je od 2008. do 2014. javna pomoć financijskim institucijama dosegla 8 % BDP-a, od čega je vraćeno oko 3,3 % (14).

4.4.2. Osim što predstavlja veliki trošak za javni proračun, sanacija banaka – koju treba rješavati primjenom propisa na snazi od 1. siječnja 2015. (15) – može dovesti i do narušavanja tržišnog natjecanja. EGSO smatra da je potrebno: — smanjiti izloženost poreznih obveznika troškovima sanacije banaka, — dati tijelima javne vlasti potrebne ovlasti za poduzimanje preventivnih mjera, te — sanacijska tijela ovlastiti za otpis nezajamčenih dugova tijela suočenih s ozbiljnim teškoćama i pretvoriti dug u kapital (16).

5. Tržišno natjecanje u doba globalizacije

5.1. Širenje sustava za tržišno natjecanje, kao posljedica globalizacije, zahtijeva međunarodnu suradnju. EGSO sa zadovoljstvom podržava aktivno sudjelovanje Komisije u forumima poput Povjerenstva za tržišno natjecanje OECD-a, Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) i Međunarodne mreže za tržišno natjecanje (ICN-u).

5.2. Stavovi EU-a trenutačno se uzimaju u obzir i poštuju na spomenutim forumima. Odbor naglašava potrebu za održavanjem ljudskih i materijalnih resursa u skladu s tom odgovornošću.

Bruxelles, 19. listopada 2016. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Georges DASSIS

(1) SL C 389 od 21.10.2016., str. 13. Vidjeti i „Zajednička izjava Europske konfederacije sindikata i saveza BusinessEurope o statusu tržišnog gospodarstva Kine”, (ETUC – BusinessEurope joint declaration on China’s Market Economy Status) (19.7.2016.). i „Dodjeljivanje statusa tržišnog gospodarstva Kini”, (Granting of Market Economy Status to China), Europski parlament, prosinac 2015.

(2) „Percepcija i osviještenost u pogledu transparentnosti državnih potpora”(Perception and awareness about transparency of state aid), Eurobarometar, srpanj 2016.

(3) SL C 71 od 24.2.2016., str. 65.

(4) http://www.wsj.com/articles/inside-the-u-s-antitrust-probe-of-google-1426793274.

(5) „Does Google content degrade Google search? Experimental evidence”, Harvard Business School 2015.

(6) SL C 383 od 17.11.2015., str. 84.

(7) „Potpore i troškovi energije u EU-u” (Studies and costs of EU energy), 11. studenog 2014. http://ec.europa.eu/energy/en/content/final-report-ecofys.

(8) SL C 200 od 28.6.2014., str. 1.

(9) GE je najavio da će u 2016. i 2017. ukinuti 6 500 radnih mjesta u Europi od kojih 765 u Francuskoj. Le Monde 14.1.2016.

(10) Vidjeti: „Uvođenje transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Uniji” (Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union), rujan 2015.

(11) SL C 71 od 24.2.2016., str. 42.

(12) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: Deset godina zaštite tržišnog natjecanja na temelju Uredbe 1/2003: rezultati i buduće perspektive

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A52014DC0453.

(13) SL L 123 od 19.5.2015., str. 1.

(14) Bilten ESB-a

(15) SL L 173 od 12.6. 2014., str. 190.

(16) SL C 44 od 15.2.2013., str. 68.