Mišljenje Europskog odbora regija – Lokalne i regionalne vlasti ubrzavaju provedbu Inicijative EU-a za oprašivače

(2022/C 270/03)

Izvjestiteljica: Frida NILSSON (SE/RE), članica lokalnog predstavničkog tijela: Općina Lidköping Referentni dokument: Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Napredak u provedbi inicijative EU-a za oprašivače COM(2021) 261 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

1. naglašava važnost oprašivača za održivost naših društava i prirode. Oprašivači imaju ključnu ulogu i u prehrambenim sustavima i u održavanju biološke raznolikosti i krajobraza. Stoga podršku ne trebaju samo udomaćeni oprašivači već održiva staništa treba osigurati i divljim oprašivačima, koji su također dio bioraznolikosti prirode. Udomaćene oprašivače trebalo bi smatrati nadopunom divljih oprašivača, a ne obrnuto;

2. izražava zabrinutost zbog nepostojanja svijesti o tome što su uopće oprašivači i u kojoj su mjeri ključni za funkcioniranje naših ekosustava te o tome koje bi posljedice njihovo propadanje i izumiranje moglo imati na naš život;

3. ističe da su bioraznolikost i klimatske promjene usko povezane i međuovisne pojave koje utječu jedna na drugu. Razlike u temperaturi, promjenjivi vremenski uvjeti, gubitak staništa i drugi čimbenici uzrokovani klimatskim promjenama izravno utječu na pad broja oprašivača. S druge strane, zaštita i obnova biološke raznolikosti imaju važnu ulogu u prilagodbi klimatskim promjenama;

4. cijeni priliku koja mu se pruža da doprinese okviru Europske unije za podupiranje i održavanje održivih i raznolikih populacija oprašivača i stoga pozdravlja reviziju Inicijative za oprašivače koju provodi Europska komisija te Rezoluciju Europskog parlamenta i zaključke Vijeća o toj temi ( 1 )

5. pozdravlja pozitivan smjer kojim je Inicijativa EU-a za oprašivače krenula u trenutku provedbe 2018. godine, ali sa zabrinutošću primjećuje da se otad nastavlja trend smanjenja populacije oprašivača. Izražava zahvalnost zbog toga što se u Globalnom izvješću IPBES-a o procjeni biološke raznolikosti i usluga ekosustava zaključuje da, unatoč nedovoljnom djelovanju, nije prekasno za klimu i bioraznolikost, ali da je potrebno transformativno djelovanje na svim razinama;

6. stoga podupire zaključke posebnog izvješća br. 15/2020 Europskog revizorskog suda ( 2 ) i ima velika očekivanja od revizije Inicijative EU-a za oprašivače;

7. cijeni to što su biološka raznolikost i oprašivači uključeni kao ciljevi u nekoliko strategija i politika EU-a poput novog ZPP-a, strategije EU-a za biološku raznolikost i strategije „od polja do stola”;

8. poziva na utvrđivanje pravno obvezujućih ciljeva čije područje primjene obuhvaća oprašivače, kao dio predstojeće inicijative Europske komisije o ciljevima obnove prirode u okviru strategije EU-a za biološku raznolikost; u tom kontekstu nudi potporu provedbi nove inicijative EU-a za oprašivače, posebno u pogledu aktivnosti provedbe i praćenja;

9. ciljevi navedeni radi potpore oprašivačima trebali bi pomoći i Europskoj uniji da postigne ciljeve utvrđene u Programu Ujedinjenih naroda do 2030. i ciljeve održivog razvoja ( 3 ) , a pogotovo ciljeve za održavanje biološke raznolikosti i staništa važnih za divlje oprašivače;

10. uvjeren je da rješavanje problema smanjenja broja oprašivača iziskuje koordinaciju i integrirane strategije u kojima sudjeluju svi sektori i političke sfere. Važno je uključiti sve relevantne dionike i poboljšati učinkovitost postojećih, ali rascjepkanih napora. Trenutačna Inicijativa za oprašivače postavila je temelje, ali sada treba nastaviti s radom;

11. zalaže se za to da se u postupku osiguravanja održive populacije divljih oprašivača uzmu u obzir sva tri stupa održivosti. To znači da u provedbenim mjerama treba u dovoljnoj mjeri voditi računa o društvenoj, gospodarskoj i biološkoj održivosti;

Oprašivači kao dio jaza između ruralnih i urbanih područja

12. naglašava da se, želimo li zaustaviti smanjivanje broja oprašivača, ne smijemo ograničiti na poljoprivredne politike jer su poljoprivredni sektor i njegov doprinos smanjenju populacija divljih oprašivača umnogome već regulirani u nekoliko politika EU-a i jer su odgovarajuće mjere već provedene;

13. poziva na to da se posebna pozornost posveti konvencionalnim poljoprivrednicima i njihovim nastojanjima da smanje svoj utjecaj na oprašivače jer se u okviru ekološke poljoprivrede i agroekoloških praksi oprašivači na mnogo načina već štite i hrane. Istraživanje, inovacije i fleksibilan sustav provedbe ključni su za svladavanje izazova, ali i za ostvarenje raznolikog poljoprivrednog sektora;

14. naglašava da treba do kraja ispitati i riješiti problem ne samo pesticida već i drugih zagađivača okoliša (npr. svjetlosnog onečišćenja) za koje je dokazano da u velikoj mjeri utječu na oprašivače, a protiv kojih se i dalje ništa ne poduzima;

15. ističe da urbana područja mogu doprinijeti pozitivnom razvoju biološke raznolikosti pomoću botaničkih, gradskih i stambenih vrtova te praznih gradskih čestica, što može izravno utjecati na populacije divljih vrsta pčela ( 4 )

16. upozorava da u svijetu sve većih gradova u urbanističko planiranje i prakse nužno treba uključiti očuvanje biološke raznolikosti i usluga ekosustava kako bi se zaštitile populacije oprašivača, doprinijelo njihovoj raznolikosti i stvorila nova staništa;

17. poziva nadležna tijela da u procjenama učinka uzimaju u obzir tendencije kojima se ograničava pravo vlasništva i na druge načine mijenja mogućnost održivog zarađivanja za život. U tim procjenama učinka potrebno je uzeti u obzir ne samo biološke koristi nego i mogući negativan učinak na prihode i život stanovnika;

Djelovanje na razini EU-a

18. poziva Europsku komisiju, Europski parlament i države članice EU-a da osiguraju da politike, programi i planovi oporavka nakon pandemije doprinesu održivom upravljanju biološkom raznolikošću, među ostalim zaustavljanjem zabrinjavajućeg pada broja divljih i domaćih oprašivača;

19. poziva na potporu na lokalnoj i regionalnoj razini za ekološki program za oprašivače koji bi uključivao: zasijavanje najmanje 10 % poljoprivrednog zemljišta jednogodišnjim usjevima koji su privlačni oprašivačima; uz razdoblje cvatnje višegodišnjih usjeva, sadnju najmanje dviju biljnih vrsta među redovima bilja namijenjenog proizvodnji, koje su od interesa za oprašivače i cvjetaju u različitim razdobljima godine, kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri zajamčila dostupnost resursa za oprašivače; edukaciju poljoprivrednika o korisnim kukcima i praksama integrirane zaštite bilja; mjere u korist poljoprivrednih gospodarstava kojima se osigurava prisutnost oprašivača u područjima bez biološke raznolikosti;

20. poziva na to da se na svim razinama javnog donošenja odluka i u svim politikama vodi računa o pitanjima okoliša s obzirom na to da većina ljudskih interakcija s prirodom u određenoj mjeri utječe na ekosustave. Kad su posrijedi oprašivači, to bi trebalo posebno uzeti u obzir pri razvoju gradskih područja, infrastrukture i drugih vrsta prenamjene zemljišta;

21. upozorava da, iako regionalne i lokalne vlasti djeluju kao izravna veza s europskim građanima, nadležnost za provedbu i razvoj ciljeva za oprašivače nije isključivo u njihovim rukama. Nacionalne vlade i EU moraju pridonositi tom radu podupiranjem, poticanjem i koordiniranjem rješenja koja se mogu lako provesti na lokalnoj i regionalnoj razini;

22. poziva Europsku komisiju da putem već postojećih i novih kanala aktivno podrži kampanje za podizanje svijesti na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini, na razini industrijskih sektora i u javnosti.

23. žali zbog toga što platforme uspostavljene za povećanje znanja i razmjenu najboljih praksi u okviru Inicijative za oprašivače, poput informativne košnice EU-a za oprašivače, nisu doprle do svih aktera i još uvijek nisu dovoljno poznate. Stoga poziva na to da se financiranje, znanje i izgradnja kapaciteta, kao i najbolje prakse, u okviru predstojećih inicijativa Komisije oblikuju i priopćuju na transparentan način kako bi se građane inspiriralo, ali i podučilo načinima na koje mogu doprinijeti stvaranju održivih staništa za oprašivače;

24. poziva na to da se u revidiranoj Inicijativi za oprašivače istraži kako se postojeće mreže i organizacije mogu koristiti za razmjenu znanja i najboljih praksi s lokalnim i regionalnim vlastima unutar i izvan EU-a;

25. stoga nudi da zajedno s Europskom komisijom radi na tome da se Inicijativa za oprašivače uklopi u postojeće inicijative EU-a poput Platforme za ekologizaciju gradova i Sporazuma o zelenim gradovima;

26. ponavlja da praćenje i izvješćivanje o razvoju oprašivača ima važnu ulogu u analizi učinkovitosti svih mjera koje se provode. Stoga poziva Europsku komisiju da podijeli okvir za izvješćivanje i praćenje koji bi podnacionalne vlasti mogle koristiti u tu svrhu. Kako bi se osigurala jednostavna provedba i potpora pri uspostavi standardiziranih programa praćenja oprašivača na lokalnoj i regionalnoj razini, napori bi se trebali poduzimati u skladu s postojećim najboljim praksama;

27. primjećuje usku povezanost autohtonih vrsta cvijeća i autohtonih vrsta ili varijacija oprašivača te stoga poziva na ulaganje u znanje, očuvanje i proizvodnju tih vrsta kao način podupiranja oprašivača;

28. stoga poziva Europsku komisiju da razmotri kako bi se obaveza sadnje najmanje tri milijarde dodatnih stabala u gradskim područjima EU-a do 2030. mogla proširiti na veću sadnju autohtonih vrsta cvijeća i s njome povezati;

29. želi da se, radi poticanja daljnjeg djelovanja, u sljedeći krug nacionalnih strateških planova u okviru ZPP-a, koji će biti odobreni 2022., uključe mjere za osiguravanje zdravlja populacija divljih oprašivača, kao i djelotvorne mjere u području biosigurnosti, koje su od važnosti za oprašivače, te da se potiče na upotrebu lokalnih biljaka. Radi lake i ispravne provedbe, za to bi trebale biti odgovorne države članice;

Djelovanje na lokalnoj i regionalnoj razini i uključenost OR-a

30. ističe sadašnje, a još više i buduće mogućnosti i nadležnosti lokalnih i regionalnih vlasti za ubrzavanje provedbe Inicijative za oprašivače;

31. smatra da lokalne i regionalne vlasti trebaju surađivati, kako na nacionalnoj tako i na prekograničnoj razini, pri usvajanju i provedbi mjera zaštite okoliša. Biološki koridori za oprašivače ključni su za održivost i otpornost populacija. Te su zadaće primjerene lokalnim i regionalnim vlastima koje suradnjom mogu jednostavno provesti mjere koje doprinose održivosti populacija oprašivača;

32. također napominje da, osim lokalnih i regionalnih vlasti, treba uključiti i civilno društvo, znanstvene ustanove, lokalne poljoprivrednike i privatni sektor. Da bi se u potpunosti iskoristili ti akteri i njihov rad i inovacije u predmetnim sektorima, u sklopu nove Inicijative za oprašivače mora se uspostaviti učinkovit okvir za dobrovoljne inicijative, znanje, zajedničke ciljeve i izvješća. Tako bi im se omogućilo da pridonesu postizanju ciljeva utvrđenih u okviru Inicijative, a i više od toga;

33. obvezuje se da će tijekom svojih aktivnosti povezanih s pitanjima okoliša, a posebno s pitanjima biološke raznolikosti, podizati svijest i naglašavati važnost ciljeva kojima se podupiru oprašivači, utvrditi jasnu ulogu nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti u davanju doprinosa smanjenju gubitka oprašivača i podrške razvoju nacionalnih i lokalnih akcijskih planova za oprašivače, među ostalim u okviru kampanje „Zeleni plan na lokalnoj razini”;

34. naglašava da je bitno uvažavati i socioekonomske koristi programa za oprašivače. Usmjeravanjem na te programe otvaraju se i gospodarske mogućnosti i prilike za socijalnu uključenost;

35. namjerava nastaviti blisku suradnju s Europskom komisijom, posebno na reviziji i provedbi ciljeva biološke raznolikosti koji se odnose na oprašivače;

36. nudi pokretanje pilot-projekta Mreže oprašivača, posebno namijenjenog gradskim središtima, u okviru kojeg lokalne vlasti mogu međusobno razmjenjivati znanja i najbolje prakse;

37. poziva lokalne i regionalne vlasti da prate uvjete u kojima obitavaju oprašivači i o njima izvještavaju jer je poznavanje autohtonih vrsta i lokalne flore i faune ključno za razumijevanje lokalnih uvjeta u kojima žive divlji i udomaćeni oprašivači, a lokalne i regionalne vlasti već su upoznate sa svojim lokalnim i regionalnim uvjetima;

38. poziva članove i članice OR-a da posluže kao primjer i organiziraju dijaloge i otvorene sastanke na lokalnoj i regionalnoj razini kako bi osigurali uključivanje civilnog društva i nevladinih organizacija jer je pronalaženje i uklanjanje nedostataka u znanju jedan od najvažnijih aspekata Inicijative za oprašivače;

39. poziva predstavnike i predstavnice lokalnih i regionalnih zajednica da ocijene u kojoj se mjeri obnova njihovih industrijskih i povijesnih lokacija može kombinirati s rješenjima temeljenima na prirodi, čiji je cilj povećanje populacije oprašivača;

40. čvrsto vjeruje da je uključivanje mlađih generacija u raspravu i pronalaženje rješenja ključno jer će za provedbu okolišnih ciljeva i jačanje populacija divljih oprašivača biti potrebno nekoliko generacija. U tom pogledu pozdravlja postojeće primjere, kao što je sudjelovanje mladih u projektu STING ( 5 ) , ali poziva članove i članice OR-a i širu zajednicu lokalnih i regionalnih vlasti da se inspiriraju tim primjerom i predlože aktivnosti koje uključuju građane i građanke njihovih gradova i regija, a posebno djecu i mlade. Podizanje svijesti o oprašivačima moglo bi postati dio aktivnosti Europske godine mladih 2022.;

Uključenost Europe na globalnoj razini

41. pozdravlja pozitivan signal pristigao s 15. konferencije stranaka konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti i obećanje da će se do 2030. preokrenuti trend gubitka životinjskih i biljnih vrsta;

42. ističe ključnu važnost Edinburške deklaracije za podnacionalne vlade, gradove i lokalne vlasti o globalnom okviru za biološku raznolikost nakon 2020. ( 6 ) i obvezuje se da će ga promicati u okviru rasprave o oprašivačima na europskoj i međunarodnoj razini;

43. poziva Komisiju da pitanje smanjenja broja oprašivača započne rješavati na međunarodnoj razini i da se založi za jače mjere zaštite oprašivača i njihovih staništa na drugom dijelu 15. konferencije stranaka konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti, koja bi se trebala održati od 25. travnja do 8. svibnja 2022. u Kunmingu u Kini;

44. spreman je sudjelovati u izaslanstvu EU-a na 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije UN-a o biološkoj raznolikosti i njezinim budućim izdanjima kako bi prenio stajališta lokalnih i regionalnih vlasti u EU-u i informirao o mjerama koje su one već provele te pomogao u poduzimanju daljnjih koraka temeljenih na uspjehu Edinburške deklaracije u području zaštite oprašivača i njihovih staništa.

Bruxelles, 26. siječnja 2022. Predsjednik Europskog odbora regija Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) 2019/2803(RSP) i Zaključci Vijeća doneseni na 3782. sastanku Vijeća održanom 17. prosinca 2020. (14168/20).

(2) https://op.europa.eu/webpub/eca/special-reports/pollinators-15-2020/hr/

(3) Program UN-a do 2030., https://sdgs.un.org/2030agenda.

(4) Baldock, K. C. R. i dr. Where is the UK’s pollinator biodiversity? The importance of urban areas for flower-visiting insects (Gdje je nestala raznolikost oprašivača u Ujedinjenoj Kraljevini? Važnost gradskih područja za insekte koji posjećuju cvijeće). Proc. R. Soc. B Biol. Sci. 282, 20142849 (2015.); Theodorou, P. i dr. The structure of flower visitor networks in relation to pollination across an agricultural to urban gradient (Struktura mreže insekata koji posjećuju cvijeće u odnosu na oprašivanje – stupnjevite kvantitativne promjene od poljoprivrednog ka gradskom okruženju), Funct. 31, str. 838–847. (2017.).

(5) Projekt Europske komisije STING (Znanost i tehnologija za kukce oprašivače).

(6) https://www.gov.scot/publications/edinburgh-declaration-on-post-2020-biodiversity-framework/