Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima /* COM/2013/0796 final - 2013/0410 (COD) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA 1.1. Opći kontekst Djelovanje protiv povrede carinskog zakonodavstva sastavni je dio zaštite financijskih interesa Unije i razvoja carinske suradnje. Povredu carinskog zakonodavstva mogu predstavljati različite prakse, kao što je krivi opis uvezene robe kako bi se iskoristile niže carine ili kriva izjava o podrijetlu robe radi zaobilaženja antidampinške pristojbe i/ili izbjegavanja količinskih ograničenja uvoznih kvota ili zlouporaba sustava provoza kada se roba koja je učinkovito uvezena prikaže kao da je u provozu radi izbjegavanja plaćanja primjenjivih carina. Za suzbijanje ovih povreda carinskog zakonodavstva potrebna je opsežna razmjena informacija u okviru suradnje između država članica te između država članica i Komisije. Dok se ta suradnja već pokazala uspješnom, utvrđen je niz područja u kojima su potrebne dodatne mjere, većinom s obzirom na funkcioniranje sustava za borbu protiv prijevara u području carinskog zakonodavstva te poboljšanje upravljanja carinskim rizicima na nacionalnoj razini i na razini Unije[1]. 1.2. Pravni kontekst Glavni pravni instrumenti koji se primjenjuju na povrede carinskog zakonodavstva u ovom kontekstu jesu Uredba (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima te Odluka Vijeća 2009/917/PUP od 30. studenoga 2009. o upotrebi informacijskih tehnologija u carinske svrhe. Uredbom (EZ) br. 515/97 uređuju se pitanja povezana s carinskom unijom koja u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predstavljaju područje isključive nadležnosti EU-a. U okviru Odluke Vijeća 2009/917/PUP rješavaju se pitanjima povezana s područjem slobode, sigurnosti i pravde koja prema članku 4. stavku 2. točki (j) UFEU-a predstavljaju područje podijeljene nadležnosti između Unije i država članica. Na temelju toga Komisija je kreirala IT strukturu, Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS), za provedbu odgovarajućeg zakonodavstva, koja sadržava baze podataka za carinska pitanja te pitanja povezana sa suradnjom u području provedbe zakona. 1.3. Posebna pitanja 1.3.1. Potreba za rješavanjem rupa u postojećim sustavima za otkrivanje carinskih prijevara Postoje različite carine, porezi, stope i količinska ograničenja koje trebaju poštovati trgovci koji zakonito posluju u EU-u. Financijske dobiti koje proizlaze iz izbjegavanja ovih naknada predstavljaju inicijativu za počinjenje prijevara, kao što su kriva izjava o podrijetlu, krivi opis robe i zlouporaba sustava provoza. Ovaj je rizik povećan budući da postojeći sustavi za otkrivanje carinskih prijevara još nisu dovoljno razvijeni, a sredstva za provjere stvarnog podrijetla uvezene robe trenutačno su ograničena. Točnije, carinski službenici ne mogu provjeriti je li deklarirano podrijetlo robe u skladu s rutom kojom prolazi kontejner za prijevoz robe. Informacije o kretanjima kontejnera (Poruke o statusu kontejnera –CSM-ovi) smatraju se ključnima za otkrivanje slučajeva krive izjave o podrijetlu. Trenutačni je sustav za otkrivanje krivog opisa robe također nezadovoljavajući. U ovom kontekstu utvrđivanje sumnjivih slučajeva koje obavljaju carinska tijela temelji se na obavijestima koje se mogu zaprimiti iz različitih izvora (na primjer od drugih carinskih tijela ili gospodarskih subjekata) te analizi rizika na temelju ograničenih podataka. Glavni je nedostatak ovog postupka što provjere još nisu dovoljno usmjerene jer se temelje na analizama ograničenih podataka. Slično tome, postoje razlike u sustavu za otkrivanje zlouporabe sustava provoza. Postupak koji se trenutačno upotrebljava za provjeru robe u provozu sastoji se od pregleda dokumenata i fizičkih provjera. Međutim, djelotvornost i učinkovitost ovih metoda ograničene su dostupnim sredstvima te ograničenjima u području primjene i kakvoći podataka dostupnih za automatiziranu analizu rizika te usmjerivanje provjera. Kako bi se omogućila djelotvorna usmjerenost na slučajeve krive izjave o podrijetlu, krivog opisa robe te zlouporabe sustava provoza, potrebno je upotrijebiti automatizirane i znanstvene metode analize rizika za utvrđivanje sumnjivih pošiljaka. Komisija smatra da je ove mjere moguće provesti na djelotvorniji i učinkovitiji način kada imaju potporu sustavne dostupnosti visokokvalitetnih i pravodobnih podataka o CSM-ovima, uvozu, izvozu i provozu na nacionalnoj razini i na razini EU-a. 1.3.2. Potreba za poboljšanjem upravljanja carinskim rizicima i sigurnosti lanca opskrbe na nacionalnoj razini i na razini EU-a Postoji potreba za uspostavljanjem jednake razine carinske provjere za robu koja se unosi/iznosi iz carinskog područja Unije, kao i potreba za uvođenjem okvira za upravljanje rizikom na području cijele Unije radi potpore zajedničkog pristupa. U tom kontekstu Uredba (EZ) br. 648/2005 o izmjeni Carinskog zakonika Zajednice osigurava zajednički okvir za upravljanje rizikom koji su provele Komisija i države članice. U svojoj komunikaciji o upravljanju carinskim rizicima i sigurnosti lanca opskrbe[2] Komisija je utvrdila niz strateških provedbenih izazova. Od posebne su važnosti teškoće uzrokovane razlikama u dostupnosti i kakvoći podataka za provjeru robe prije dolaska na carinu zbog rizika sigurnosti i osiguranja. Komunikacija ističe da „kakvoća podataka koje pružaju trgovci i njihova dostupnost tijelima koja sudjeluju u upravljanju rizikom na odgovarajućoj razini predstavlja glavni prioritet”. U ovom kontekstu prikupljanje CSM-ova i njihova integracija u analizu rizika prije dolaska robe na carinu mogu znatno pridonijeti općenitom jačanju sigurnosti lanca opskrbe te radu Komisije i država članica u području upravljanja rizicima utvrđenima člankom 4. stavkom 25. Carinskog zakonika Zajednice, uključujući prijetnje osiguranju i sigurnosti Unije, javnom zdravstvu, okolišu i potrošačima. 1.3.3. Potreba za rješavanjem kašnjenja u OLAF-ovim istragama Kao rezultat nedavnog uvođenja e-carina, dokazne isprave o uvoznim i izvoznim deklaracijama (račune, potvrde o podrijetlu, itd.) čuvaju gospodarski subjekti, a ne carinske uprave. Važno je napomenuti da su ti dokumenti često potrebni OLAF-u za provedbu istraga. Trenutačni postupak koji OLAF primjenjuje za dobivanje tih dokumenata sastoji se od slanja zahtjeva državama članicama. Međutim, taj je postupak neučinkovit jer, kao što je već napomenuto, države članice više ne posjeduju odgovarajuće informacije te ih stoga trebaju zatražiti od gospodarskih subjekata prije nego što ih proslijede Komisiji. Navedeno uzrokuje gubitak vremena koji nastupa prije nego što su dokumenti dostupni OLAF-u. Trenutačno ne postoji odredba u pravnom okviru koja bi se mogla koristiti za ubrzavanje postupaka koji se odnose na OLAF-ove istrage. 1.3.4. Potreba za objašnjenjem mogućnosti ograničenja vidljivosti podataka IT sustav AFIS trenutačno se nedovoljno upotrebljava jer države članice ne mogu odabrati potencijalne korisnike informacija koje unose u sustav. U skladu s time, zaštita financijskih interesa Unije i njezine carinske suradnje nalazi se ispod optimalne razine i nepotrebno je onemogućena. Stoga postoji potreba za tehničkim objašnjenjem činjenice da se podaci koje unose vlasnici mogu ograničiti na određene korisnike. Odredba Uredbe koja jasno omogućuje vlasnicima podataka da ograniče vidljivost određenim korisnicima znatno bi pojačala razmjenu informacija i poboljšala daljnju mogućnost suzbijanja, otkrivanja i istrage carinskih prijevara. Osim toga, ograničena vidljivost štiti povjerljivost te tako povećava razinu povjerenja u sustav. Mogućnost zaštite osjetljivih podataka povećala bi spremnost za razmjenu informacija unutar sustava AFIS. Štoviše, značajka ograničene vidljivosti omogućila bi Komisiji poboljšanje upravljanja podacima i pružila mogućnost pohrane, ažuriranja i pretraživanja informacija koje su se dosad mogle samo razmjenjivati. 1.3.5. Potreba za pojednostavnjenim nadzorom zaštite podataka U skladu s trenutačnim zakonodavstvom, revizije provode dva različita tijela (to jest Europski nadzornik za zaštitu podataka – EDPS i Carinsko zajedničko nadzorno tijelo – CJSA). Postoje slučajevi kada nedostatak suradnje između tih tijela dovodi do oprečnih preporuka koje uzrokuju neučinkovitu uporabu sredstava u Komisiji i državama članicama. Postupak provedbe odgođen je jer je potrebno prilagoditi preporuke EDPS-a i CJSA-a. To uzrokuje neučinkovitost i stvara dodatne troškove s obzirom na vrijeme i sredstva. Provedba preporuka može se nastaviti i jednu godinu nakon obavljene revizije. Zbog toga je potrebna bolja suradnja između dvaju nadzornih tijela. Sljedeće pitanje u području zaštite podataka koje je potrebno dodatno objasniti odnosi se na odgovornost tehničkih sustava koje je uspostavila Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97. Komisija državama članicama trenutačno pruža tehničku pomoć, osposobljavanje, aktivnost obavještavanja i druge vrste operativne potpore tehničkim sustavom. Međutim, odgovornost za nadzor zaštite podataka s obzirom na te tehničke sustave još nije posebno dodijeljena. Iz tog razloga prijedlog objašnjava nadležnost EDPS-a. 1.3.6. Potreba za objašnjenjem prihvatljivosti dokaza prikupljenih na temelju uzajamne pomoći Nacionalni tužitelji trenutačno nerado upotrebljavaju dokumente dobivene kanalima uzajamnom pomoći kao dokaze u kaznenim postupcima jer odredbe Uredbe (EZ) br. 515/97 nedovoljno objašnjavaju tu mogućnost. Navedeno neizbježno uzrokuje kašnjenja u nacionalnim kaznenim postupcima i čak može dovesti do razrješenja slučaja zbog zastare. Važno je napomenuti da to također narušuje načelo pravne sigurnosti budući da odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 515/97 podliježu različitim tumačenjima. Čini se da je potrebno objasniti da tužitelji mogu upotrebljavati dokaze dobivene uzajamnom pomoći u nacionalnim kaznenim postupcima. Prijedlog ne obvezuje nacionalne sudove da automatski prihvate takve dokaze jer bi on još trebao zadovoljiti nacionalna proceduralna pravila. 1.3.7. Ured europskog javnog tužitelja Komisija je nedavno predložila uspostavu Ureda europskog javnog tužitelja[3]. S obzirom na popratne promjene u istragama i kaznenim postupcima koje utječu na financijske interese Unije, Komisija bi trebala procijeniti potrebu za revizijom trenutačne Uredbe nakon uspostave Ureda europskog javnog tužitelja. U tom slučaju sva nacionalna tijela država članica te sve institucije, tijela, uredi i agencije Unije moraju odmah obavijestiti Ured europskog javnog tužitelja o bilo kakvim radnjama koje mogu predstavljati prekršaj u okviru njegove nadležnosti. U skladu s nacrtom Uredbe o uspostavi Ureda europskog javnog tužitelja, on će imati pristup bazama podataka kojima upravljaju Komisija i države članice na temelju ove Uredbe. 1.4. Prijedlog rješenja Kako bi se riješili gore navedeni nedostaci, čini se da je potrebno izmijeniti Uredbu (EZ) br. 515/97. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA 2.1. Savjetovanja s dionicima Komisija se mnogo puta savjetovala s dionicima i uzela u obzir dobivene komentare. 2.1.1. Carinska tijela država članica S državama članicama savjetovalo se s pomoću upitnika u veljači 2012. godine. Države članice izrazile su potrebe za pristupom carinskim podacima (uvoz, provoz i izvoz) koji se odnose na transakcije u drugoj državi članici i zapaženu korist informacija o kretanjima kontejnera. Države članice također su iznijele svoja stajališta o najboljem načinu prikupljanja, pohrane i analize takvih informacija. Komisija je u svibnju 2012. godine organizirala konferenciju radi prikupljanja povratnih informacija i prijedloga stručnjaka država članica o cjelokupnom funkcioniranju Informacijskog sustava za borbu protiv prijevara (AFIS), kao i o provedbi Uredbe (EZ) br. 515/97 i njezinim mogućnostima. Konferencija se sastojala od plenarnog zasjedanja i četiriju posebnih radionica o pravnim pitanjima, zajedničkim carinskim djelovanjima, primjenama te tehničkim i IT sigurnosnim aspektima trenutačnog statusa i budućeg razvoja AFIS-a. Komisija se mnogo puta savjetovala s Odborom o uzajamnoj pomoći, uspostavljenim na temelju članka 43. Uredbe (EZ) br. 515/97, koji se sastoji od predstavnika država članica odgovornih za pitanja uzajamne administrativne pomoći. Nedavne rasprave održane su tijekom sastanaka 24. svibnja 2012. i 25. rujna 2012. godine. 2.1.2. Brodarske tvrtke – World Shipping Council Glavna savjetovanja brodarske industrije održana su 15. ožujka 2012. godine uz sudjelovanje privatnog sektora i organizacije World Shipping Council (WSC)[4]. Cilj konzultacija bio je obavijestiti prijevoznike o predloženoj inicijativi i dobiti povratne informacije o predviđenoj dostavi CSM-ova Komisiji. Komisija je također predložila probnu vježbu u tom području. Rasprava je bila usmjerena na vrstu podataka koje prijevoznici kontejnera moraju dostaviti Komisiji i način na koji je to potrebno napraviti, kao i na metode prijenosa itd. Komisija je učinila sve što je u njezinoj moći kako bi uključila industriju u pripreme te tako osigurala jednostavnu provedbu svojeg prijedloga. Osim toga, održano je nekoliko sastanaka između Komisije i predstavnika WSC-a. Na temelju ovih savjetovanja utvrđena je vrsta informacija koje tvrtke trebaju predati. Najisplativija je metoda prijenosa ovih informacija „globalnim dampingom”, to jest dnevnim primjerkom svih kretanja kontejnera. Umjesto toga, tvrtke se mogu odlučiti za selektivno podnošenje podataka. Preostale modalitete bit će potrebno dodatno objasniti. Brodarska industrija istaknula je potrebu za osiguranjem činjenice da se podaci koje dostavljaju tvrtke trebaju prenijeti samo jedanput. Komisija bi tada trebala biti odgovorna za obavještavanje međunarodnih i/ili europskih institucija te država članica o tim podacima za potrebe za koje je baza podataka uspostavljena. 2.1.3. Nadzornici za zaštitu podataka Tijekom priprema za ovaj prijedlog organizirani su sastanci s EDPS-om i CJSA-om u svibnju i lipnju 2012. godine. 2.2. Procjena utjecaja Komisija je provela procjenu utjecaja političkih mogućnosti uzimajući u obzir savjetovanja zainteresiranih stranaka. Zaključak se temeljio na tome da će, između ostalog, rješenja koja zahtijevaju glavne izmjene Uredbe obuhvaćati sljedeće: · Stvoriti uvjete za poboljšanu borbu protiv carinskih prijevara koje se odnose na krivu izjavu o podrijetlu robe porukama o statusu kontejnera koje prijevoznici na duge udaljenosti dostavljaju Komisiji. Preporučena metoda podnošenja globalno je izvješćivanje („globalni damping”), čiji su troškovi gotovo jednaki nuli. Moguća je i alternativna metoda podnošenja. · Stvoriti uvjete za poboljšanu borbu protiv carinskih prijevara koje se odnose na krivi opis robe stvaranjem središnje baze podataka o uvozu i izvozu. Potrebno je stvoriti pravnu osnovu za dostavu tih podataka. Ova mjera neće nametnuti dodatne troškove državama članicama jer potrebne informacije već postoje u elektroničkom obliku, to jest u odgovarajućim bazama podataka kojima upravlja Komisija. Iz tog je razloga potrebna samo suglasnost država članica za kopiranje ovih podataka. · Stvoriti uvjete za poboljšanu borbu protiv carinskih prijevara koje se odnose na zlouporabu sustava provoza stvaranjem središnjeg spremišta za podatke povezane s provozom. · Ubrzati OLAF-ove istrage omogućivanjem izravnog pristupa dokaznim ispravama o uvoznim i izvoznim deklaracijama. Očekivani troškovi subjekata privatnog sektora gotovo su jednaki nuli, budući da obveza već postoji (tvrtke su na temelju nacionalnog zakona i Carinskog zakonika obvezne čuvati odgovarajuću dokumentaciju). Važno je napomenuti da je očekivano područje primjene zahtjeva upućenih gospodarskim subjektima koji su potrebni za OLAF-ove istrage vrlo malen (nekoliko slučajeva godišnje). Procjenom utjecaja utvrđeno je da su predložene mogućnosti u skladu s temeljnim pravima. U ovom je kontekstu važno napomenuti da predviđena baza podataka za CSM-ove ne bi sadržavala osobne podatke. Baze podataka o uvozu, izvozu i provozu sadržavale bi osobne podatke, a zaštitu tih podataka treba pratiti EDPS u skladu s već primjenjivim standardima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 515/97. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA 3.1. Pravna osnova Prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 trebao bi se temeljiti na člancima 33. i 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Članak 33. UFEU-a osigurava osnovu za obuhvaćanje većeg dijela područja primjene razmjene informacija između carinskih tijela te između carinskih tijela i Komisije za potrebe carinske suradnje. Članak 325. UFEU-a utvrđuje nadležnost EU-a za donošenje potrebnih mjera u područjima suzbijanja i borbe protiv prijevara te svih drugih nezakonitih djelovanja usmjerenih protiv financijskih interesa Unije koje „djeluju kao sredstvo za odvraćanje”. Članci 325. stavak 4. i 33. UFEU-a omogućuju zakonodavnom postupku donošenje potrebnih mjera u cilju pružanja učinkovite i jednake zaštite. 3.2. Supsidijarnost, proporcionalnost i poštovanje temeljnih prava 3.2.1. Supsidijarnost i proporcionalnost Potreba za zakonodavstvom na razini EU-a o uzajamnoj administrativnoj pomoći i carinskoj suradnji proizlazi iz sljedećih činjenica: · Potrebu za zakonodavstvom na razini EU-a o uzajamnoj administrativnoj pomoći i carinskoj suradnji već je prepoznao europski zakonodavac donošenjem Uredbe (EZ) br. 515/97 i Odluke Vijeća 2009/917/PUP. · Potvrđeno je da se mnogi carinski rizici manifestiraju na transnacionalnoj osnovi. Nezakoniti lanci opskrbe mogu se brzo prilagoditi na poboljšanja u području upravljanja rizicima u određenoj točki ulaska i usmjeriti se na druge točke s manjim razinama zaštite. Potrebno je djelovanje na razini EU-a kako bi se osigurala jednaka razina zaštite od carinskih rizika u svim točkama vanjskih granica kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 648/2005. · Budući da je trgovina globalna pojava, same države članice ne mogu učinkovito promatrati, otkriti i ublažiti rizike koji obuhvaćaju povredu carinskog zakonodavstva i drugih carinskih prijevara; dodatno djelovanje na razini EU-a znatno bi olakšalo rad država članica povezan s provođenjem istraga, posebno u slučajevima kada je uključen prekogranični prijenos robe. Organizacija aktivnosti u području carinske suradnje na razini EU-a stvorila bi znatnu dodanu vrijednost uz usklađen pristup i koordinaciju aktivnosti. · Europska unija ima isključivu nadležnost u područjima suzbijanja prijevara i carinske unije. · Iz savjetovanja s trgovačkim dionicima jasno je da će troškovi jedinstvenog središnjeg podnošenja CSM-ova biti manji od troškova podnošenja samo državi članici u kojoj kontejner ulazi ili napušta carinsko područje Unije. · Europska je Unija u najboljem položaju za pokretanje takvog zajedničkog djelovanja jer već posjeduje potrebno iskustvo, sustave i stručnost koji jamče brzo i isplativo prikupljanje, obavještavanje i razmjenu podataka. · Nacionalna carinska tijela ne mogu sama djelotvorno razmjenjivati informacije i voditi borbu velikih razmjera protiv povrede carinskog zakonodavstva i drugih carinskih rizika uz razuman trošak. Sustavno prikupljanje podataka potrebnih za analizu carinskih rizika koji predstavljaju prijetnju EU-u i njezinim članicama značilo bi nerazmjeran napor za 28 država članica i moguće ga je djelotvornije i učinkovitije ostvariti djelovanjem na razini EU-a. Prema tome, može se zaključiti da je djelovanje EU-a usmjereno na prikupljanje, razmjenu, pohranu, obradu, uporabu podataka utvrđenih ovom Uredbom te njihovo stavljanje na raspolaganje u cilju borbe protiv prijevare i drugih carinskih rizika potrebno i razmjerno vrsti i području primjene predmetnih rizika te da zadovoljava načelo supsidijarnosti. 3.2.2. Odnos prema temeljnim pravima Ova se inicijativa posebno odnosi na temeljno pravo zaštite osobnih podataka. Ovo je pravo sadržano u članku 8. Povelje o temeljnim pravima i članku 16. UFEU-a, na temelju Direktive 95/46/EZ, kao i u članku 8. Europske konvencije o ljudskim pravima. Poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka već je na odgovarajući način razmotreno u Uredbi (EZ) br. 515/97 i Odluci Vijeća 2009/917/PUP strogim pravilima koja se odnose na pokrivenost sadržaja podataka, očuvanje podataka i nadzor zaštite podataka. U ovom je kontekstu važno napomenuti da predviđena baza podataka za CSM-ove ne bi sadržavala osobne podatke. Baze podataka o uvozu, izvozu i provozu sadržavale bi osobne podatke, a zaštitu tih podataka treba osigurati EDPS u skladu s već primjenjivim standardima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 515/97. 3.2.3. Dodana vrijednost Predloženo djelovanje na razini EU-a znatno bi poboljšalo otkrivanje, istragu i suzbijanje carinskih prijevara povećanjem razmjene informacija i dostupnih dokaza te poboljšanjem funkcioniranja uspostavljenog sustava, čime bi djelovanje postalo učinkovitije i djelotvornije. Djelovanje bi također znatno poboljšalo sposobnost EU-a za utvrđivanje i ublaživanje rizika utvrđenih člankom 4. stavkom 25. Carinskog zakonika Zajednice, uključujući prijetnje osiguranju i sigurnosti Unije, javnom zdravstvu, okolišu i potrošačima. U skladu s time predviđeno će djelovanje ojačati zaštitu financijskih interesa Unije, poboljšati upravljanje rizikom te dodatno promicati carinsku suradnju. Kako bi mogla jamčiti postizanje pune vrijednosti, Komisija će osigurati da su upravljanje i administracija budućih baza podataka i informacija koje se odnose na CSM-ove, provoz, uvoz i izvoz službeno podijeljeni između njezinih službi za potrebe navedene u ovoj Uredbi. Komisija će također osigurati dostupnost baza podataka za besprijekorno uključivanje u aktivnosti upravljanja rizicima Komisije i država članica, uključujući sustavnu analizu rizika prije dolaska robe na carinu i njezina odlaska u stvarnom vremenu. Odgovarajuća struktura upravljanja među službama osigurat će se za pojednostavnjivanje operativnog upravljanja i raspodjelu odgovornosti za zaštitu i osiguranje podataka. 3.3. Odabir instrumenata Predloženi je instrument Uredba koja odgovara instrumentu koji se izmjenjuje. 3.4. Posebne odredbe 3.4.1. Definicije – Članak 2. Definicija pojma carinskog zakonodavstva ažurirana je kako bi terminologija bila usklađena s područjem carinskog zakonodavstva, točnije dodavanjem upućivanja na ulazak i izlazak robe. Definicija pružatelja usluga aktivnih u međunarodnom lancu opskrbe kako bi se objasnilo na koga se primjenjuje obveza utvrđena člankom 18.c stavkom 1. 3.4.2. Prihvatljivost dokaza – Članak 12. Cilj je predložene izmjene članka 12. ukloniti pravnu nesigurnost koja je trenutačno prisutna u odnosu na moguću uporabu informacija prikupljenih na temelju zajedničke pomoći kao dokaza u nacionalnim kaznenim postupcima. 3.4.3. Informacije koje se odnose na kretanja kontejnera – članak 18.a i novi članci 18.c, 18.d, 18.e i 18.f Članak 18.a Uredbe (EZ) br. 515/97 osigurava uspostavu registra za prikupljanje podataka o kretanjima kontejnera i njihovu analizu. Međutim tekst ovog članka ne obvezuje odgovarajuće gospodarske subjekte (to jest prijevoznike) da Komisiji dostavljaju informacije koje je potrebno unijeti u registar (to jest poruke o statusu kontejnera – CSM-ove). U skladu s time, iako je Komisija ispitala djelotvornost takvog registra i analitički je sustav dokazane kakvoće, njegova je veličina ograničena zbog nedovoljnog pristupa potrebnim podacima. Cilj je predloženih izmjena osigurati pružanje potrebnih podataka stvaranjem obveze u novom članku 18.c za odgovarajuće pružatelje usluga koja se odnosi na podnošenje tih informacija. Ove informacije mogu znatno pridonijeti borbi protiv različitih vrsta carinskih prijevara, uključujući krivu izjavu o podrijetlu te upravljanju drugim carinskim rizicima utvrđenima člankom 4. stavkom 25. Carinskog zakonika Zajednice. Članak 18.d navodi da je za kontejnere namijenjene da stignu na carinsko područje Unije vremensko razdoblje izvješćivanja ograničeno stanjem praznog kontejnera. U praksi to znači da će prijevoznici trebati dostaviti CSM-ove za kontejnere uvezene u EU od posljednjeg trenutka kada je kontejner bio prazan prije njegova pristizanja na carinsko područje Unije pa sve dok se ponovno ne prijavi da je kontejner prazan nakon njegova izlaska iz carinskog područja Unije. Za kontejnere koji izlaze iz carinskog područja Unije vremensko razdoblje izvješćivanja ograničeno je do trenutka kada se prijavi da je kontejner prazan izvan carinskog područja Unije. Ako nije moguće odrediti posebne situacije praznog kontejnera, prijevoznici mogu dostaviti CSM-ove u skladu sa sljedećim vremenskim razdobljima: (a) za kontejnere namijenjene da stignu u carinsko područje Unije: tri mjeseca prije dolaska u carinsko područje Unije i mjesec dana nakon dolaska u carinsko područje Unije ili kada stignu na lokaciju izvan EU-a (ovisno što se dogodi prije). (b) za kontejnere koji izlaze iz carinskog područja Unije: tijekom tri mjeseca nakon što kontejner napusti carinsko područje Unije. Ne dovodeći u pitanje ishod analize u tijeku, moguće je predvidjeti da će glavni dijelovi budućih delegiranih akata biti sljedeći: Delegirani akt predviđen člankom 18.f stavkom 1. utvrdit će, između ostalog, točne situacije za koje će Komisiji biti potrebno dostaviti CSM-ove. Te situacije mogu obuhvaćati sljedeće: potvrdu o rezervaciji, dolazak na mjesto utovara ili istovara, odlazak s mjesta utovara ili istovara, utovar ili istovar s prijevoznog sredstva, upute za ukrcaj li iskrcaj, potvrdu o ukrcaju ili iskrcaju, kretanja između terminala, kontrolu vrata terminala i upućivanje na veliki popravak. Što se tiče učestalosti izvješćivanja, svaki prijevoznik može odabrati jedno od sljedećeg: (a) svakodnevno dostavljati sve novonastale ili prikupljene CSM-ove u prijevoznikovu sustavu za praćenje elektroničke opreme unutar prethodna 24 sata, neovisno o tome odnose li se CSM-ovi na kontejnere namijenjene da stignu u/napuste carinsko područje Unije ili ne („damping podataka”); ili (b) svakodnevno dostavljati CSM-ove koji se odnose na kontejnere (natovarene ili ne) namijenjene da stignu u/napuste carinsko područje Unije, nastale ili prikupljene u prijevoznikovu sustavu za praćenje elektroničke opreme unutar prethodna 24 sata. Minimalni podatkovni elementi za slanje CSM-ova također će biti utvrđeni delegiranim aktima. Oblici poruke i metode prijenosa CSM-ova bit će utvrđeni provedbenim aktima. 3.4.4. Podaci u vezi s uvozom, izvozom i provozom – novi članak 18.g S ciljem postizanja bolje ciljanih provjera i povećanja učinkovitosti borbe protiv carinske prijevare, predlaže se uvođenje zakonske osnove za obradu podataka o uvozu i izvozu. Uzimajući u obzir podatke povezane s provozom, Komisija i države članice uspostavile su 2011. administrativni dogovor o Informacijskom sustavu za borbu protiv prijevara[5]. Prema ovom dogovoru, OLAF automatski prima informacije o kretanju robe puštene u provoz. OLAF ove podatke analizira i sastavlja izvješća koja se redovito dijele s državama članicama i zainteresiranim službama Komisije. Međutim, iako priznaju napore Komisije, nekoliko država članica smatra da bi Komisija trebala definirati jasnu zakonsku osnovu za ovu aktivnost koja bi zamijenila postojeći dogovor. Prijedlog uvodi primjerenu zakonsku osnovu. Navedeno ne stavlja nikakav dodatni teret na države članice jer elektronički podaci već kruže i razmjenjuju se među državama članicama u elektroničkom sustavu kojim upravlja Komisija. Prijedlog uključuje kopiranje podataka iz sustava kojima upravlja Komisija i analiziranje ovih podataka kako bi se otkrili slučajevi prijevare i uspostavili obrasci korisni za utvrđivanje potencijalnih slučajeva carinske prijevare i zaštitu financijskih interesa Europske unije. Predloženom bazom podataka moći će se koristiti Komisija i carinska tijela država članica. Komisija je odgovoran kontrolor podataka ovog registra. Članak 13. stavak 2. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice zahtijeva da se carinske provjere (osim provjera na licu mjesta) temelje na analizi rizika koja se koristi tehnikama automatizirane obrade podataka i predviđa uspostavljanje zajedničkog okvira za upravljanje rizikom u tom kontekstu. Članak 4. stavak 25. definira rizike u pitanju, a članak 4. stavak 26. predviđa da će aktivnosti upravljanja rizikom uključivati „prikupljanje podataka i informacija, analiziranje i procjenu rizika, propisivanje i poduzimanje radnji te redovito nadziranje i reviziju procesa i njegovih rezultata na temelju međunarodnih izvora i strategija, izvora i strategija Zajednice te nacionalnih izvora i strategija.” Stoga je prikladno osigurati da se prikupljeni podaci mogu koristiti u upravljanju rizikom za sve carinske rizike te da budu dostupni nadležnim tijelima na razini EU-a i država članica za ovu svrhu u prikladnim okolnostima. 3.4.5. Dokazne isprave – novi članak 18.h U slučajevima kada OLAF u svrhu svojih istraga zahtijeva dokazne isprave povezane s carinom, ne može ih zatražiti izravno od gospodarskih subjekata, nego mu je potrebno posredništvo nacionalnih tijela. Ovo uzrokuje kašnjenja u istragama i, često, neuspjeh istraga zbog zastare. Navedeno je posebno problematično u slučajevima povezanima s carinom na koje se primjenjuje rok zastare od tri godine. Situacija se pogoršala od 1. siječnja 2011. uvođenjem e-Carine jer isprave koje dokazuju uvozne i izvozne deklaracije (račun, potvrda o podrijetlu itd.) više ne čuvaju carinska tijela, nego to čine gospodarski subjekti. S ciljem ubrzanja istražnih postupaka, predlaže se nova odredba kojom se Komisija ovlašćuje da izravno iz privatnog sektora dobiva isprave koje dokazuju uvozne i izvozne deklaracije u svrhe istraživanja na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97. 3.4.6. Ograničena vidljivost i objave tijela – članci 29. i 30. Očekuje se da bi uvođenje mogućnosti odabira potencijalnih korisnika podataka (ograničena vidljivost) moglo znatno povećati korištenje država članica bazom podataka i, posljedično, pridonijeti učinkovitosti. Stoga se predlaže izmjena 29. članka u skladu s time. Predložena izmjena također uključuje fleksibilniji način objavljivanja ažuriranja popisa nadležnih tijela navedenih u 29. i 30. članku. 3.4.7. Zaštita podataka – Članci 18.b, 33., 37. i 38. Složena struktura nadgledanja pravila o zaštiti podataka rezultat je dvojne pravne strukture carinskoga informatičkog sustava: Uredbe (EZ) br. 515/97, članka 37. stavka 3. točke (a) i Odluke Vijeća 2009/917/PUP, članka 25. stavka 2. koji odražavaju strukturu prije Ugovora iz Lisabona. Stoga su ustanovljena dva zasebna tijela: CJSA i EDPS osiguravaju da se pravila o zaštiti podataka primjenjuju u skladu sa zakonodavstvom. Međutim, budući da se preporuke primjenjuju na oba dijela IT-sustava, jasno je da je teško provoditi različita mišljenja i preporuke. Ovo stvara zalihosti u korištenju resursima. Kako bi se riješio ovaj problem, prijedlog uvodi odredbu koja cilja pojednostavniti i ujednačiti pravila za nadzor nad pravilima za zaštitu podataka koji su primjenjivi na oba sustava. Cilj je osigurati usklađenost tijekom procesa nadzora i potaknuti korištenje zajedničke revizije, što bi rezultiralo zajedničkim izvješćima. Dodatno, prijedlog objašnjava da je EDPS odgovoran za nadzor zaštite podataka tehničkih sustava koji je pokrenula Komisija na temelju ove Uredbe. Prijedlog također uvodi maksimalno razdoblje zadržavanja u trajanju od deset godina za podatke pohranjene u CIS-u, dodatno propisujući da bi EDPS trebao biti primjereno obaviješten o slučajevima kada su osobni podaci pohranjeni na razdoblje dulje od pet godina. Konačno, kako bi se zaštitila pravila o zaštiti podataka, člankom 38. uvodi se posebna odredba o sigurnosti obrade. 3.4.8. Usklađenost s Ugovorom iz Lisabona – članak 23. stavak 4., članak 25. stavak 1., članak 33., članak 38., članak 43. i članak 43.a Kako bi se osigurala veća usklađenost Uredbe (EZ) br. 515/97 s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, predložena izmjena uzima u obzir potrebne prilagodbe u pogledu dodjeljivanja delegiranih (članak 290. TFEU-a) ili provedbenih ovlasti (članak 291. TFEU-a) Komisiji. 3.5. Stupanje na snagu Predloženi članak 18.c stavak 1. uvodi subjektima javnog ili privatnog sektora aktivnima u međunarodnom lancu obvezu slanja podataka o kretanju kontejnera Komisiji. S obzirom na to da ova odredba može biti u sukobu s ugovornim obvezama između društava i njihovih klijenata o neotkrivanju i povjerljivosti, članak koji se odnosi na stupanje na snagu predviđa primjereno prijelazno razdoblje tijekom kojega bi prijevoznici trebali ponovno pregovarati o svojim privatnim zakonskim ugovorima kako bi oni bili usklađeni s izmijenjenom Uredbom. 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE Proračunski napor uglavnom se odnosi na IT-troškove održavanja i daljnjeg razvoja postojećeg sustava AFIS. Troškovi u vezi s provedbom ovog prijedloga bit će obrađeni u sklopu okvira postojeće prognoze u kontekstu Višegodišnjeg financijskog okvira, stoga ne postoji potreba za dodatnim zahtjevom za proračunskim izdvajanjem. Ukupno se troškovi prijedloga mogu usporediti s onima prethodnog razdoblja te se smatraju samo nastavkom ponavljajućih troškova. Proračunski razvoj u vezi s ovim prijedlogom u skladu je s Višegodišnjim financijskim okvirom. 2013/0410 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 33. i 325., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, nakon savjetovanja s Revizorskim sudom, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Kako bi se osiguralo da se Uredbom (EZ) br. 515/97 obuhvate sva moguća kretanja robe u vezi s carinskim teritorijem Unije, primjereno je objasniti definiciju carinskog zakonodavstva u vezi s pojmovima ulaska i izlaska robe. (2) S ciljem dodatnog poboljšanja upravnih i kaznenih postupaka za rješavanje nepravilnosti, potrebno je osigurati da se dokazi dobiveni uzajamnom pomoći mogu smatrati prihvatljivima u postupcima pred upravnim i sudskim tijelima države članice podnositelja zahtjeva. (3) Komunikacija Komisije o upravljanju carinskim rizicima i sigurnosti lanca opskrbe COM(2012) 793 uviđa hitnu potrebu za poboljšanjem kvalitete i dostupnosti podataka za upotrebu u analizi rizika prije dolaska robe na carinu, posebice za učinkovitim utvrđivanjem i ublažavanjem rizika sigurnosti i osiguranja na nacionalnoj razini i razini EU-a, u sklopu Zajedničkog okvira za upravljanje rizikom utvrđenog člankom 13. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92. Objedinjavanje podataka o kretanjima kontejnera u analizi rizika prije dolaska robe na carinu znatno će poboljšati vidljivost lanca opskrbe te će uvelike unaprijediti kapacitet EU-a i država članica da provjere usmjeravaju na pošiljke visokog rizika, olakšavajući tok zakonite trgovine. (4) S ciljem povećanja jasnosti, ujednačenosti i transparentnosti, potrebno je konkretnije definirati tijela koja bi trebala imati pristup registrima utvrđenima na temelju ove Uredbe; u tu će se svrhu utvrditi jedinstvena referencija na nadležna tijela. (5) Podaci koji se odnose na kretanja kontejnera omogućuju utvrđivanje prijevare i trendova rizika s obzirom na robu koja je ušla na carinsko područje Unije i izašla iz njega. Takvi podaci služe za pružanje pomoći u sprečavanju, istraživanju i kaznenom gonjenju postupaka koji predstavljaju ili za koje se čini da predstavljaju povredu carinskog zakonodavstva te za pružanje pomoći nadležnim tijelima u upravljanju carinskim rizicima definiranima člankom 4. točkom 25. Uredbe (EEZ) br. 2913/92. Kako bi se prikupio i koristio čim potpuniji komplet podataka, istodobno izbjegavajući potencijalno negativne učinke na mala i srednja poduzeća u sektoru špedicije, nužno je da pružatelji usluga iz javnog i privatnog sektora aktivni u međunarodnom lancu opskrbe Komisiji predaju podatke o kretanju kontejnera sve dok prikupljaju takve podatke u elektroničkim formatima svojim sustavima za praćenje opreme ili dok imaju pristup takvim podacima. (6) Otkrivanje prijevare, utvrđivanje trendova rizika i provedba učinkovitih postupaka upravljanja rizikom uvelike ovise o identifikaciji i unakrsnoj analizi važnih operativnih kompleta podataka. Stoga je na razini Europske unije važno utvrditi registar koji sadržava podatke o uvozu, izvozu i provozu roba, uključujući provoz roba unutar država članica i izravni izvoz. U tu bi svrhu države članice trebale dopustiti sustavno repliciranje podataka o uvozu, izvozu i provozu robe iz sustava kojima upravlja Komisija te bi trebale Komisiji dostaviti podatke u vezi s provozom robe unutar države članice i izravnim izvozom. (7) Za provedbu članka 18.b Komisija je kreirala nekoliko tehničkih sustava koji omogućuju pružanje tehničke pomoći, osposobljavanja ili aktivnosti priopćivanja i drugih operativnih aktivnosti državama članicama. Ovi tehnički sustavi trebaju biti izričito navedeni u ovoj Uredbi te obuhvaćeni zahtjevima o zaštiti podataka. (8) Uvođenje e-Carine 2011. godine, nakon čega isprave koje dokazuju uvoz i izvoz više ne čuvaju carinska tijela, nego gospodarski subjekti, uzrokovalo je kašnjenja u provođenju istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) u području carine jer je OLAF-u za pribavljanje ovih isprava potrebno posredništvo navedenih tijela. Nadalje, trogodišnji rok zastare, primjenjiv na carinske isprave u posjedu tijela, dodatno ograničava uspješno provođenje istraga. Kako bi se ubrzalo provođenje istraga u području carine, Komisija bi trebala imati pravo izravno zatražiti isprave koje dokazuju uvozne i izvozne deklaracije od dotičnih gospodarskih subjekata. Navedeni gospodarski subjekti trebali bi imati obvezu predati Komisiji zatražene isprave. (9) Kako bi se osigurala povjerljivost unesenih podataka, trebalo bi donijeti odredbu o ograničavanju pristupa unesenim podacima samo određenim korisnicima. (10) Kako bi se osigurala ažuriranost informacija te transparentnost i pravo subjekata podataka na informiranost koji su sadržani u Uredbi (EZ) br. 45/2001 i Direktivi 95/46/EZ, trebalo bi uvesti mogućnost objave na internetu ažuriranih popisa nadležnih tijela kojima su države članice i odjeli Komisije dopustili pristup Carinskom informatičkom sustavu (CIS). (11) Uredba (EZ) br. 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka uređuje obradu osobnih podataka koju provode institucije, tijela, uredi i agencije Unije. (12) Kako bi se unaprijedila ujednačenost nadgledanja zaštite podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi blisko surađivati sa Zajedničkim nadzornim tijelom uspostavljenim Odlukom Vijeća 2009/917 PUP s ciljem postizanja koordinacije revizija CIS-a. (13) Odredbe kojima se uređuje pohrana podataka u CIS-u često rezultiraju neopravdanim gubitkom informacija; to je posljedica toga što države članice ne provode sustavno godišnje revizije zbog povezanog administrativnog opterećenja. Stoga je potrebno pojednostavniti postupak koji uređuje pohranu podataka u CIS-u ukidanjem obveze godišnjeg revidiranja podataka i određivanjem maksimalnog razdoblja zadržavanja u trajanju od 10 godina, što odgovara razdobljima utvrđenima za registre osnovane na temelju ove Uredbe. Ovo je razdoblje potrebno zbog dugih postupaka obrade nepravilnosti i jer su ovi podaci potrebni za provođenje zajedničkih carinskih djelovanja i istraga. Nadalje, da bi se zaštitila pravila o zaštiti podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi biti obaviješten o slučajevima kada su osobni podaci pohranjeni u CIS-u na razdoblje dulje od pet godina. (14) Kako bi se dodatno poboljšale mogućnosti analiziranja prijevare i olakšalo provođenje istraga, podaci koji se odnose na datoteke trenutačnih istraga pohranjene u Identifikacijsku bazu podataka carinske evidencije (FIDE) trebali bi biti anonimni godinu dana od zadnjeg pregleda i sačuvani u obliku u kojemu identifikacija subjekta podataka više nije moguća (15) Budući da države članice ne mogu same u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve poboljšanja upravljanja carinskim rizicima definirane člankom 4. točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br.2913/92 o uspostavi Carinskog zakonika Zajednice te poboljšanja otkrivanja, istraživanja i sprečavanja carinske prijevare u Uniji, Unija može djelovati u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje njezina cilja. (16) Pružatelji usluga iz javnog i privatnog sektora aktivni u međunarodnom lancu opskrbe koji su u trenutku stupanja ove Uredbe na snagu obvezani obvezama privatnih ugovora o dostavi podataka o kretanjima kontejnera trebali bi imati pravo okoristiti se odgođenom primjenom članka 18.c kako bi ponovno pregovarali svoje ugovore i osigurali da budući ugovori budu usklađeni s obvezom pružanja podataka Komisiji. (17) Uredba (EZ) br. 515/97 Komisiji daje ovlasti provođenja nekih od odredaba te Uredbe; kao posljedica stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, ovlasti dane Komisiji ovom Uredbom trebaju biti usklađene s člancima 290. i 291. Ugovora. (18) Kako bi se dopunili određeni elementi Uredbe (EZ) br. 515/97 koji nisu ključni i posebice kako bi se kreirao jednostavan i strukturiran registar CSM-ova, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebala bi biti delegirana Komisiji s obzirom na događaje za koje treba prijaviti CMS-ove, minimalne podatke o kojima valja izvijestiti u CSM-ovima i učestalost izvješćivanja. (19) Kako bi se dopunili određeni elementi Uredbe (EZ) br. 515/97 koji nisu ključni i posebice kako bi se specificirale informacije koje valja uključiti u CIS, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebala bi biti delegirana Komisiji s obzirom na određivanje radnji koje se odnose na primjenu poljoprivrednog zakonodavstva za koju treba uvesti informacije u središnju bazu podataka CIS-a. (20) Osobito je važno da Komisija provede prikladna savjetovanja tijekom pripremnih radnji, uključujući i ona na stručnoj razini. Kada priprema i sastavlja delegirane akte, Komisija bi trebala osigurati istodoban, pravodoban i prikladan prijenos odgovarajućih isprava Europskom parlamentu i Vijeću. (21) Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebale bi se dodijeliti Komisiji s obzirom na obrazac datuma i metodu prijenosa CSM-ova. Te ovlasti treba provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije[6]. Za donošenje provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati postupak ispitivanja. (22) Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebale bi se dodijeliti Komisiji s obzirom na posebne elemente koje valja uključiti u CIS pod svaku od kategorija navedenu u stavkama (a) do (h) članka 24. Te ovlasti treba provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmom nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije[7]. Za donošenje provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati postupak ispitivanja. Posebni elementi koje valja uključiti u CIS temeljit će se na onima popisanima u Prilogu Uredbi Komisije (EZ) br. 696/98, DONIJELI SU OVU UREDBU: Članak 1. Uredba (EZ) br. 515/97 mijenja se kako slijedi: 1. članak 2. stavak 1. mijenja se kako slijedi: (a) prva alineja zamjenjuje se sljedećom: „– ‚carinsko zakonodavstvo’ znači skup odredaba Unije i s njim povezane delegirane i provedbene akte kojima se uređuje ulaz, izlaz, uvoz, izvoz, provoz i prisutnost robe kojom se trguje između država članica i trećih zemalja te među državama članicama u slučaju robe koja nema status robe iz Unije u smislu članka 28. stavka 2. Ugovora ili robe koja je podložna dodatnim provjerama ili istraživanjima s ciljem dokazivanja njezina statusa robe Unije,” (b) dodaje se sljedeća alineja: „– ‚pružatelji usluga aktivni u međunarodnom lancu opskrbe’ znači vlasnici, pošiljatelji, primatelji, špediteri, nositelji i ostali posrednici ili osobe uključene u međunarodni lanac opskrbe.” 2. Članak 12. zamjenjuje se sljedećim: „Isprave, ovjereni prijepisi isprava, potvrde, svi instrumenti i odluke koje proizlaze iz upravnih tijela, izvješća i svi obavještajni podaci koje su službenici primatelja zahtjeva dobili i koji su priopćeni podnositelju zahtjeva tijekom pomoći predviđene člancima 4. do 11. mogu se smatrati prihvatljivim dokazima u upravnim i sudskim postupcima države članice podnositelja zahtjeva jednako kao da su dobiveni u državi članici u kojoj se izvršavaju postupci.” 3. Članak 18.a mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica, u svrhu upravljanja rizikom propisanim člankom 4. točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 i u cilju pomaganja tijelima navedenima u članku 29. prilikom otkrivanja kretanja robe koja je predmet radnji u potencijalnom kršenju carinskog i poljoprivrednog zakonodavstva te prijevoznih sredstava, uključujući kontejnere, korištenih u tu svrhu, Komisija utvrđuje registar podataka dobivenih od pružatelja usluga u javnom ili privatnom sektoru koji su aktivni u međunarodnom lancu opskrbe i njime upravlja. Ta će tijela moći izravno pristupati tom registru.” (b) Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. U upravljanju tim registrom Komisija je ovlaštena: (a) pristupati sadržajima ili izdvajati i pohranjivati sadržaje podataka bilo kojim sredstvima ili u bilo kojem obliku i podacima se koristiti u svrhe upravnih ili sudskih postupaka u skladu sa zakonodavstvom primjenjivim na prava intelektualnog vlasništva. Komisija uspostavlja primjerene zaštite od proizvoljnog uplitanja javnih tijela, uključujući tehničke i organizacijske mjere i zahtjeve za transparentnošću prema subjektima podataka. Subjekti podataka imaju pravo pristupa i ispravka u vezi s podacima obrađenima u tu svrhu; (b) uspoređivati i suprotstavljati podatke kojima se može pristupati ili koji se mogu izdvojiti iz registra, označavati ih, dopuniti ih drugim izvorima podataka i analizirati ih u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice te slobodnom protoku takvih podataka[8]; (c) učiniti podatke iz ovog registra dostupnima svim tijelima navedenima u članku 29. tehnikama elektroničke obrade podataka.” (c) Sljedeće točke 5. i 6. dodaju se: „5. Europski nadzornik za zaštitu podataka nadgleda sukladnost ovog registra s Uredbom (EZ) br. 45/2001. Komisija primjenjuje odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi zaštitila osobne podatke od slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka ili neovlaštenog objavljivanja, promjene i pristupa ili bilo kojeg drugog neovlaštenog oblika obrade. 6. Ne dovodeći u pitanje Uredbu 45/2001, Komisija može prenijeti, podložno sporazumu pružatelja usluga iz javnog i privatnog sektora aktivnih u međunarodnom lancu opskrbe podatke navedene u članku 18.a stavku 3. međunarodnim organizacijama i/ili institucijama/agencijama EU-a koje pridonose zaštiti financijski interesa Unije i pravilnoj primjeni carinskog zakonodavstva s kojima je Komisija zaključila relevantni sporazum ili memorandum o razumijevanju. Podaci se prenose u skladu s ovim stavkom samo za opće potrebe ove Uredbe, uključujući i zaštitu financijskih interesa Unije, i/ili za potrebu upravljanja rizikom, kako je utvrđeno člankom 4. točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 2913/92. Sporazum ili memorandum o razumijevanju na temelju kojeg se može obaviti prijenos podataka u skladu s tim stavkom uključuje, između ostalog, načela zaštite podataka, kao što su mogućnost da se subjekti podataka koriste svojim pravom pristupa i ispravka te da traže administrativni i sudski pravni lijek, kao i neovisan nadzorni mehanizam, kako bi se osiguralo postupanje po jamstvima za zaštitu podataka. Podaci dobiveni od pružatelja usluga iz javnog i privatnog sektora aktivnih u međunarodnom lancu opskrbe čuvaju se samo onoliko vremena koliko je neophodno da bi se ostvarila svrha zbog koje su bili uključeni i ne smiju biti pohranjeni više od deset godina. Ako su osobni podaci pohranjeni na razdoblje dulje od pet godina, Europski nadzornik za zaštitu podataka mora biti obaviješten o tome. 4. Članak 18.b mijenja se kako slijedi: (a) Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Komisija može stručnu, tehničku ili logističku pomoć, osposobljavanje ili aktivnosti priopćavanja ili druge operativne potpore učiniti dostupnima državi članici i za postizanje ciljeva ove Uredbe i za provođenje dužnosti država članica u okviru provedbe carinske suradnje navedenoj u članku 87. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Komisija u tu svrhu utvrđuje odgovarajuće tehničke sustave.” (b) Dodaje se sljedeći stavak 3.: „3. Europski nadzornik za zaštitu podataka nadgleda sukladnost svih tehničkih sustava navedenih u ovom članku s Uredbom (EZ) br. 45/2001.” 5. Umeću se sljedeći članci: „Članak 18.c 1. Pružatelji usluga iz javnog i privatnog sektora aktivni u međunarodnom lancu opskrbe navedeni u članku 18.a stavku 1. koji pohranjuju podatke o kretanju i statusu kontejnera ili imaju pristup takvim podacima o tome izvješćuju Komisiju Porukama o statusu kontejnera („CSM-ovi”). 2. O traženim CSM-ovima izvješćuje se u jednoj od sljedećih situacija: (a) kontejneri određeni za to da ih na carinski teritorij Unije dovedu vozilom iz treće zemlje (b) kontejneri koji vozilom odlaze iz carinskog teritorija Unije u treću zemlju. 3. Traženi CSM-ovi izvješćuju o događajima navedenima u članku 18.f u mjeri u kojoj su poznati pružateljima usluga iz javnog i privatnog sektora aktivnim u međunarodnom lancu opskrbe koji izvješćuju. 4. Komisija će osnovati registar navedenih CSM-ova, „Registar CSM-ova”, i njime upravljati. Članak 18.d 1. Ako je kontejner, uključujući kontejnere koji neće biti ispražnjeni u Uniji, namijenjen da brodom stigne na carinsko područje Unije iz treće zemlje, javni ili privatni pružatelji usluga koji podliježu obvezi iz članka 18.c stavka 1. dostavljaju CSM-ove za sve situacije koje se odvijaju od trenutka kada se prijavi da je kontejner prazan prije njegova pristizanja na carinsko područje Unije pa sve dok se ponovno ne prijavi da je kontejner prazan. 2. U slučajevima kada određeni CSM-ovi potrebni za utvrđivanje situacije praznog kontejnera nisu dostupni u elektroničkoj evidenciji ni u jednom trenutku, pružatelj dostavlja CSM-ove za situacije koje se odvijaju najmanje tri mjeseca prije fizičkog dolaska na carinsko područje Unije pa sve do jednog mjeseca nakon ulaska na carinsko područje Unije ili, ako mu ono prethodi, do dolaska na odredište izvan carinskog područja Unije. Članak 18.e 1. Ako kontejner plovilom odlazi iz carinskog područja Unije prema trećoj zemlji, javni ili privatni pružatelji usluga koji podliježu obvezi iz članka 18.c stavka 1. dostavljaju CSM-ove za sve situacije koje se odvijaju od trenutka kada se prijavi da je kontejner u carinskom području Unije prazan pa sve dok se ne prijavi da je kontejner prazan izvan carinskog područja Unije. 2. U slučajevima kada određeni CSM-ovi potrebni za utvrđivanje situacije praznog kontejnera nisu dostupni u elektroničkoj evidenciji ni u jednom trenutku, pružatelj može dostaviti CSM-ove za situacije koje se odvijaju tijekom najmanje posljednja tri mjeseca nakon izlaska kontejnera iz carinskog područja Unije. Članak 18.f 1. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte na temelju članka 43. o utvrđivanju situacija u vezi sa statusom kontejnera za koje se dostavljaju CSM-ovi u skladu s člankom 18.c, minimalnih podatkovnih elemenata koje treba dostaviti u CSM-ovima te učestalosti podnošenja. 2. Komisija provedbenim aktima donosi odredbe o formatu podataka u CSM-ovima te o metodi prijenosa CSM-ova. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 43.a stavku 2. Članak 18.g 1. Komisija uspostavlja i upravlja registrom koji sadržava podatke o uvozu, izvozu i provozu robe, uključujući provoz unutar države članice, kako je detaljno opisano u prilozima 37. i 38. Uredbi Komisije (EZZ) br. 2454/93, „Registrom uvoza, izvoza i provoza”. Države članice ovlašćuju Komisiju da sustavno iznosi podatke koji se odnose na uvoz, izvoz i provoz iz izvora kojima upravlja Komisija na temelju Uredbe (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice. Države članice dostavljaju Komisiji podatke o provozu robe unutar države članice i o izravnom izvozu. 2. Registar se upotrebljava za pružanje pomoći u sprečavanju, istraživanju i kaznenom gonjenju postupaka koji predstavljaju, ili za koje se čini da predstavljaju, povrjeđivanje carinskog zakonodavstva te za potrebe upravljanja rizikom, uključujući carinski nadzor koji se temelji na riziku, kako je utvrđeno člankom 4. točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice. 3. Registar će biti dostupan isključivo odjelima Komisije i nacionalnim tijelima iz članka 29. Unutar Komisije i nacionalnih tijela samo su imenovani analitičari ovlašteni obrađivati osobne podatke sadržane u tom registru. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 45/2001, Komisija može prenijeti, podložno sporazumu države članice koja ih dostavlja, odabrane podatke dobivene u skladu s postupkom navedenim u stavku 1. međunarodnim organizacijama i/ili institucijama/agencijama EU-a koje pridonose zaštiti financijskih interesa Unije i pravilnoj primjeni carinskog zakonodavstva s kojima je Komisija zaključila relevantni sporazum ili memorandum o razumijevanju. Podaci se prenose u skladu s tim stavkom samo za opće potrebe ove Uredbe, uključujući i zaštitu financijskih interesa Unije, i/ili za potrebu upravljanja rizikom, kako je utvrđeno člankom 4. točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2 Uredbe (EEZ) br. 2913/92. Sporazum ili memorandum o razumijevanju na temelju kojeg se može obaviti prijenos podataka u skladu s tim stavkom uključuje, između ostalog, načela zaštite podataka, kao što su mogućnost da se subjekti podataka koriste svojim pravom pristupa i ispravka te da traže upravni i sudski pravni lijek te neovisan nadzorni mehanizam kako bi se osiguralo postupanje po jamstvima za zaštitu podataka. 4. Uredba (EZ) br. 45/2001 primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju provodi Komisija u kontekstu podataka uključenih u taj registar. Komisija se smatra voditeljem podataka u smislu članka 2.d Uredbe (EZ) br. 45/2001. Registar uvoza, izvoza i provoza podliježe prethodnoj provjeri Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s člankom 27. Uredbe (EZ) br. 45/2001. Podaci sadržani u registru uvoza, izvoza i provoza čuvaju se samo onoliko vremena koliko je neophodno da bi se ostvarila svrha u koju su bili uključeni i ne smiju biti pohranjeni više od deset godina. Ako su osobni podaci pohranjeni na razdoblje dulje od pet godina, Europski nadzornik za zaštitu podataka mora o tome biti obaviješten. 5. Registar uvoza, izvoza i provoza ne uključuje posebne kategorije podataka u smislu članka 10. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 45/2001. Komisija primjenjuje odgovarajuće tehničke i organizacijske mjere kako bi zaštitila osobne podatke od slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka ili neovlaštenog objavljivanja, promjene i pristupa ili bilo kojeg drugog neovlaštenog oblika obrade. Članak 18.h 1. Komisija može dobiti izravno od gospodarskih subjekata dokazne isprave o uvoznim i izvoznim deklaracijama, u odnosu na istraživanja u vezi s provedbom carinskog zakonodavstva, kako je utvrđeno člankom 2. stavkom 1. 2. Unutar rokova u kojima su gospodarski subjekti obvezni čuvati relevantnu dokumentaciju, gospodarski subjekti dužni su na zahtjev dostaviti Komisiji informacije navedene u stavku 1.” 6. Članak 23. stavak 4. mijenja se kako slijedi: „Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 43. o utvrđivanju tih postupaka u vezi s primjenom poljoprivrednih odredaba koje zahtijevaju uvođenje informacija u CIS.” 7. Članak 25. stavak 1. mijenja se kako slijedi: „Komisija provedbenim aktima donosi odredbe o stavkama koje treba uključiti u CIS u vezi sa svakom od kategorija iz članka 24. točaka od (a) do (h) u mjeri u kojoj je to potrebno za ostvarivanje cilja toga Sustava. Osobni podaci ne smiju se pojavljivati u kategorijama iz članka 24. točke (e). Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 43.a stavku 2.” 8. Članak 29. mijenja se kako slijedi: (a) Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „Pristup podacima koji su sadržani u CIS-u rezerviran je isključivo za nacionalna tijela koja imenuje svaka država članica i za odjele koje imenuje Komisija. Ta su nacionalna tijela carinska tijela, ali mogu uključivati i druga tijela koja su u skladu sa zakonom, propisima i postupanjima u predmetnoj državi članici nadležna za postupanje s ciljem navedenim u članku 23. stavku 2. Partner CIS-a koji pruža podatke ima pravo odlučiti koje od gore navedenih tijela može imati pristup podacima koje je uključio u CIS.” (b) Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „Svaka država članica Komisiji šalje popis svojih imenovanih nadležnih tijela koja imaju izravan pristup podacima CIS-a te za svako tijelo podatke o tome kojim podacima smije imati pristup i u koju svrhu. Komisija o tome obavještava druge države članice. Ona također provjerava popis imenovanih nacionalnih tijela protiv nerazmjernih imenovanja i obavještava sve države članice o sličnim pojedinostima u vezi s odjelima Komisije ovlaštenima da imaju pristup CIS-u. Popis nacionalnih tijela i odjela Komisije imenovanih na taj način objavljuje Komisija za informaciju u Službenom listu Europske unije, a sljedeća ažuriranja popisa Komisija objavljuje na internetu.” 9. U članku 30. stavku 3. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim: „Popis tijela ili odjela imenovanih na taj način Komisija objavljuje na internetu.” 10. Naslov poglavlja 4. zamjenjuje se slijedećim: „Poglavlje 4. Pohrana podataka”. 11. Članak 33. mijenja se kako slijedi: „Podaci sadržani u CIS-u čuvaju se samo onoliko vremena koliko je neophodno da bi se ostvarila svrha u koju su bili uključeni i ne smiju biti pohranjeni više od deset godina. Ako su osobni podaci pohranjeni na razdoblje dulje od pet godina, Europski nadzornik za zaštitu podataka mora o tome biti obaviješten.” 12. Članak 37. mijenja se kako slijedi: (a) Stavak 3.a zamjenjuje se sljedećim: „3a. Ova Uredba detaljizira i nadopunjuje Uredbu (EZ) br. 45/2001. Europski nadzornik za zaštitu podataka nadgleda sukladnost CIS-a s Uredbom (EZ) br. 45/2001.” (b) Dodaje se sljedeći stavak 5.: „5. Europski nadzornik za zaštitu podataka surađuje sa Zajedničkim nadzornim tijelom, uspostavljenim na temelju Odluke Vijeća 2009/917/PUP, svaki djelujući u okviru svojih nadležnosti, a u cilju osiguravanja usklađenog nadzora i revizije CIS-a.” 13. Članak 38. mijenja se kako slijedi: (a) U stavku 1. briše se točka (b). (b) Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Posebice, i države članice i Komisija poduzimaju mjere: (a) sprečavanja pristupa neovlaštenim osobama instalacijama kojima se koristi za obradu podataka; (b) zaštite podataka i medija s podacima od čitanja, kopiranja, izmjene ili brisanja koje provode neovlaštene osobe; (c) sprečavanja neovlaštenog unosa podataka i svakog neovlaštenog pregledavanja, izmjene ili brisanja podataka; (d) sprečavanja pristupa neovlaštenim osobama podacima u CIS-u pomoću opreme za prijenos podataka; (e) jamčenja da, s obzirom na korištenje CIS-om, ovlaštene osobe imaju pravo pristupa samo onim podacima za koje su nadležne; (f) jamčenja da je moguće provjeriti i ustanoviti kojim se tijelima podaci mogu prenijeti opremom za prijenos podataka; (g) jamčenja da je moguće provjeriti i ustanoviti ex post facto koji su podaci bili uvršteni u CIS, kada i tko ih je uvrstio te nadgledati ispitivanje; (h) sprečavanja neovlaštenoga čitanja, kopiranja, izmjene ili brisanja podataka tijekom prijenosa podataka i transporta medija s podacima.” (c) Stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Komisija potvrđuje da su provedena pretraživanja bila odobrena i da su ih proveli ovlašteni korisnici. Najmanje 1 % svih provedenih pretraživanja potvrđuje se. Evidencija o takvim pretraživanjima i potvrdama unosi se u sustav, a njome se smije koristiti samo za gore navedene potvrde. Briše se poslije šest mjeseci.” 14. Članak 41.d mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Rok pohrane podataka ovisi o zakonima, propisima i postupcima države članice koja pruža podatke. Maksimalna i nekumulativna razdoblja koja se računaju od datuma unosa podataka u istražni dosje i koja se ne smiju premašiti jesu sljedeća: (a) podaci koji se odnose na dosjee istraga u tijeku ne mogu se čuvati dulje od tri godine ako nije otkriveno nijedno djelo kojem se povređuje carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo; podaci se moraju prikazivati u anonimnom obliku prije isteka tog vremenskog roka ako je prošla jedna godina od posljednjeg opažanja; (b) podaci o upravnim ili kriminalističkim istragama u okviru kojih je otkriveno djelo kojim je povrijeđeno carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo, ali u tom pogledu nije donesena nijedna upravna odluka, izrečena presuda ili naložena novčana ili upravna kazna, ne mogu se čuvati dulje od šest godina; (c) podaci o upravnim ili kriminalističkim istragama na temelju kojih je donesena upravna odluka, izrečena presuda ili naložena novčana ili upravna kazna ne mogu se čuvati dulje od deset godina.” (b) Stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Komisija podatke čini anonimnima čim istekne maksimalni rok čuvanja predviđen u stavku 1.” 15. Članak 43. zamjenjuje se sljedećim: „1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku. 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 18.f stavka 1. i članka 23. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vremensko razdoblje od [dd/mm/gggg] [umetnite datum stupanja na snagu ove Uredbe]. 3. Ovlast donošenja delegiranih akata iz članka 18.f stavka 1. i članka 23. stavka 4. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odluka o opozivu ukida delegiranje ovlasti utvrđeno u toj odluci. Stupa na snagu sljedećeg dana nakon objave Odluke u Službenom listu Europske unije ili kasnije kako je ondje utvrđeno. Ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već stupili na snagu. 4. Čim donese delegirani akt, Komisija istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće. 5. Delegirani akt donesen na temelju članka 18.f stavka 1. i članka 23. stavka 4. stupa na snagu samo ako Europski parlament i Vijeće ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od obavijesti Europskom parlamentu i Vijeću o tom aktu ili ako su Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produžuje na dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.” 16. Iza članka 43. umeće se sljedeći članak: „Članak 43.a 1. Komisiji pomaže odbor. Taj odbor jest odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011. 2. Kada se poziva na ovaj stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.” Članak 2. Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Za javne i privatne pružatelje usluga koji su, u trenutku kada ova Uredba stupa na snagu, obvezani privatnim ugovorima koji ih sprečavaju u ispunjenju njihovih obveza utvrđenih u članku 18.c stavku 1., ova Uredba proizvodi učinak jednu godinu nakon stupanja na snagu. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu, Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1. Naslov prijedloga/inicijative 1.2. Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative 1.4. Cilj/ciljevi 1.5. Osnova prijedloga/inicijative 1.6. Trajanje i financijski utjecaj 1.7. Predviđena metoda/metode upravljanja 2. MJERE UPRAVLJANJA 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja 2.2. Sustav upravljanja i kontrole 2.3. Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode 3.2.4. Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom 3.2.5. Sudjelovanje trećih stana u financiranju 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE Naslov prijedloga/inicijative Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima. Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB [9] Područje politike: Borba protiv prijevara Aktivnost: naslov 24 Vrsta prijedloga/inicijative ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon probnog projekta/pripremnog djelovanja[10] n Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje Ciljevi Višegodišnji strateški cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa Predložena izmjena pridonijet će obvezi Unije da se bori protiv prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti na području carine te da ojača zaštitu financijskih interesa Europske unije. Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB Posebni cilj br. 5: sprečavati, odvraćati i boriti se protiv prijevara i korupcije Posebni cilj 5.a.: razviti politiku i zakonodavstvo za borbu protiv prijevara Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB 24 04 Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) Očekivani rezultat/rezultati i utjecaj Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine. Na Komisiju: predložene izmjene omogućit će Komisiji da poboljša upravljanje rizikom, uključujući carinski nadzor koji se temelji na riziku, te da djelotvornije otkriva, istražuje i analizira carinske prijevare. Također se očekuje da će ovaj prijedlog pridonijeti većoj učinkovitosti na području zaštite podataka te da će dodatno ojačati suradnju optimiziacijom sustava i postupaka, što bi trebalo dovesti do bolje upotrebe postojećih alata. Na države članice: predložene izmjene dodatno će olakšati suradnju između pojedinih država članica te između država članica i Komisije. Dugoročno gledajući, revidirana Uredba predstavlja mogućnost znatnog porasta broja otkrivenih slučajeva prijevare i ostalih nepravilnosti u vezi s carinskim pitanjima, pomažući tako u zaštiti financijskih interesa Europske unije i obrani od ostalih rizika kako je utvrđeno u Carinskom zakoniku Zajednice. Pokazatelji rezultata i utjecaja Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative. Podaci o izvozu/uvozu/provozu/CSM-ovi: • broj otkrivenih povreda zakonodavstva • broj otvorenih istraga na temelju tih podataka • broj zahtjeva istražitelja za korištenje podacima • vraćeni iznosi na temelju tih podataka Trajanje povezanih istraživanja OLAF-a • o tome je li promjena rezultirala bržim postupcima • o tome je li porastao broj istraga i vraćenih iznosa. Osnova prijedloga/inicijative Zahtjev/zahtjevi koje je potrebno ispuniti kratkoročno ili dugoročno Ciljevi koje je potrebno ispuniti kratkoročno ili dugoročno uključuju: - stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara u vezi s krivom izjavom o podrijetlu robe - stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara u vezi s krivim opisom robe - stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara u vezi s zlouporabom sustava provoza - ubrzanje OLAF-ovih istraga. Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a Nacionalna carinska tijela ne mogu sama djelotvorno razmjenjivati informacije i voditi borbu velikih razmjera protiv povrede carinskog zakonodavstva uz razuman trošak. Sustavno prikupljanje podataka potrebnih za analizu carinskih rizika koji predstavljaju prijetnju EU-u i njezinim članicama značilo bi nerazmjeran napor za 28 država članica i moguće ga je djelotvornije i učinkovitije ostvariti djelovanjem na razini EU-a. Potreba za učinkovitijim upravljanjem carinskim rizicima, posebno u pogledu rizika sigurnosti i osiguranja, prepoznata je u komunikaciji Komisije o upravljanju rizicima u carinskim pitanjima i sigurnošću opskrbnog lanca (COM(2012) 793). Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava Probni projekt „ConTraffic”, koji je OLAF razvio u suradnji sa Zajedničkim istraživačkim centrom Europske komisije, pokazuje da je analizom kretanja kontejnera moguće djelotvorno utvrditi nedosljednosti između podrijetla koje prikazuje uvoznik i zemljopisnog podrijetla/države polazišta koja proizlazi iz podataka o kretanju kontejnera. Preliminarni rezultati pokazali su da više od 50 % slučajeva otkrivenih upotrebom tih indikatora zaista uključuju povrede carinskog zakonodavstva. Taj probni projekt idealno ilustrira dodanu vrijednost podataka koji trenutačno nisu dostupni Komisiji. ATIS je zajednički projekt OLAF-a i država članica kojim se ilustrira važnost informacija o provozu za otkrivanje carinskih prijevara. Koristi se za analizu podataka koji se odnose na provoz s ciljem otkrivanja neuobičajenih obrazaca kretanja u provozu i preusmjeravanja odredišta. Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima Očekuje se veća sinergija s Uredbom (EU) br. 883/2013, posebno što se tiče pristupa dokaznim ispravama. Prema postojećoj regulatornoj strukturi, bilo da se istraga temelji na Uredbi (EU) br. 883/2013 ili na Uredbi (EU) br. 2185/96, gospodarski subjekti obvezni su dostaviti Komisiji dokazne isprave. Međutim, u slučajevima kada se istraga temelji na Uredbi (EU) br. 515/97 Komisija je dužna zatražiti dokazne isprave od nacionalnih tijela. Cilj je prijedloga ukloniti te nedosljednosti kako bi se osigurao ujednačen pristup. Osiguravanje novih načina prikupljanja podataka u upravljanju rizikom znatno će poduprijeti program rada predložen u komunikaciji Komisije o upravljanju rizicima u carinskim pitanjima i sigurnošću opskrbnog lanca te zaključcima Vijeća (8761/3/13) o istoj temi. Trajanje i financijski utjecaj ¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja ¨ prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG ¨ financijski utjecaj od GGGG do GGGG n Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG, nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje. Predviđena metoda/metode upravljanja[11] n Centralizirano izravno upravljanje Komisije ¨ Centralizirano neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na: ¨ izvršne agencije ¨ tijela koja su osnovale Zajednice[12] ¨ nacionalna tijela javnog sektora/tijela koja pružaju javne usluge ¨ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja na temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su utvrđene u odgovarajućem temeljnom aktu u smislu članka 49. Financijske uredbe ¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama ¨ Decentralizirano upravljanje s trećim zemljama ¨ Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama (navesti) Ako se naznačuje više od jednog načina upravljanja, pojedinosti navedite u odjeljku „Napomene”. Napomene MJERE UPRAVLJANJA Pravila nadzora i izvješćivanja Navedite učestalost i uvjete. Počevši od dana stupanja na snagu ove Uredbe, Komisija svake tri godine izvještava Europski parlament, Revizijski sud i Vijeće o primjeni Uredbe. Sustav upravljanja i kontrole Uočeni rizik/rizici – Troškovi fakturirani bez ugovora: Budući da se ugovori dodjeljuju nakon postupka nabave, ovaj je rizik smanjen jer je veći dio troškova pravno i financijski pokriven okvirnim ugovorom. U skladu sa zahtjevima Komisije, svake se godine provodi zadatak procjene rizika. – Provedba podataka za prijenos može biti tehnički zahtjevna. Predviđene metode kontrole Postupci provjere ove inicijative u skladu su s Financijskom uredbom. Ex-ante provjere obveza i plaćanja OLAF je izabrao plan upravljanja financijama koji je djelomično decentraliziran model za koji se sve prethodne provjere vrše u središnjoj Jedinici za proračun. U OLAF-u sve spise provjeravaju najmanje tri službenika (voditelj za spise i službenik za financijsku provjeru u jedinici za proračun te službenik za operativnu provjeru u jedinici odgovornoj za troškove) prije nego što ih podovlaštenjem prihvati dužnosnik za odobrenje. Svaki voditelj jedinice ima podovlaštenje glavnoga upravitelja i, shodno tomu, svaki je voditelj jedinice odgovoran za provedbu svojega dijela programa. – Ex-ante provjere provodi FVA za svaku transakciju koja zahtijeva odobrenje AOSD-a. – Kontrole se vrše osjetljivim varijablama nakon rezultata procjene rizika koji je izvršen u kontekstu Izvješća o računovodstvenoj kvaliteti (poput: LE i BA, G/L računa, proračunskih stavki, svota i izračuna, itd.). – Sastavljaju se detaljni uvjeti ugovora i oni tvore osnovu posebnog ugovora. U svim ugovorima koje zaključuje OLAF s vanjskim strankama navode se i mjere protiv prijevara. – OLAF vrši kontrole svih isporuka i nadzire sve operacije i usluge koje provodi okvirni ugovaratelj. Mjere za prevenciju prijevara i nepravilnosti Navedite postojeće ili planirane preventivne i zaštitne mjere. Tijekom ugovora mogu se provoditi revizije, kao i u razdoblju od pet godina nakon posljednje uplate, kako bi, po potrebi, Komisija mogla donijeti odluku o povratu. Prava pristupa osoblja Komisije, kao i drugog vanjskog ovlaštenog osoblja, definirana su, a Revizijski sud i OLAF uživaju ista prava. Uspostavljene kontrole omogućuju OLAF-u dovoljno jamstava o kvaliteti i regularnosti potrošnje te smanjuju rizik neusklađenosti. Dubinska provjera dostiže četvrtu razinu za sve potpisane ugovore i sporazume. Gore spomenute kontrole smanjuju gotovo na nulu potencijalne rizike i dostižu 100 % svih korisnika. Mogu se uzeti u obzir i provjere na licu mjesta. Strategija kontrole programa smatra se djelotvornom za ograničavanje rizika neusklađenosti i proporcionalna je sa sadržanim rizikom. PREDVIĐENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE Zahvaćena poglavlja višegodišnjeg financijskog okvira i rashodovnih proračunskih stavki Postojeće rashodovne proračunske stavke EU-a Prema redu poglavlja višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih stavki. Poglavlje višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska stavka || Vrsta rashoda || Doprinos Broj [Opis………………………...……….] || Dif../nedif. ([13]) || od zemalja[14] EFTA-e || od država kandidatkinja[15] || od trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe 1A || 24,0401 Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) || Dif. || NE || NE || NE || NE Procijenjeni učinak na rashod Sažetak procijenjenog učinka na rashod Milijuni EUR (do 3 decimale) Poglavlje višegodišnjeg financijskog okvira: || Broj || 1A Pametni i uključiv rast GU: OLAF || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. || UKUPNO  Operativna sredstva || || || || || || || || || 24,0401 || Obveze || (1) || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Plaćanja || (2) || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || (1) 4,938 || 49,438 Broj proračunske stavke || Obveze || (1a) || || || || || || || || || Plaćanja || (2a) || || || || || || || || || Sredstva administrativne naravi financirana iz omotnice za posebne programe[16] || || || || || || || || || Broj proračunske stavke || || (3) || || || || || || || || || UKUPNO sredstva za GU OLAF || Obveze || =1+1a +3 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Plaćanja || =2+2a +3 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438  UKUPNO operativnih sredstava || Obveze || (4) || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Plaćanja || (5) || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || (2) 4,938 || 49,438  UKUPNO sredstava administrativne naravi financiranih iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || || || || UKUPNO sredstava pod POGLAVLJEM 1A višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || =4+ 6 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Plaćanja || =5+ 6 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438 Ako je prijedlogom/inicijativom zahvaćeno više od jednog poglavlja:  UKUPNO operativnih sredstava || Obveze || (4) || || || || || || || || || Plaćanja || (5) || || || || || || || || ||  UKUPNO sredstava administrativne naravi financiranih iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || || || || UKUPNO sredstava pod POGLAVLJIMA od 1. do 4. višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Obveze || =4+ 6 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 || || 49,438 Plaćanja || =5+ 6 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438 Poglavlje višegodišnjeg financijskog okvira: || 5 || „Administrativni troškovi” Milijuni EUR (do 3 decimale) || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO GU: OLAF: ||  Ljudski potencijali || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098  Ostali administrativni troškovi || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990 UKUPNO GU OLAF || Plaćanja || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 UKUPNO sredstava pod POGLAVLJEM 5. višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupno obaveze = Ukupno plaćanja) || || || || || || || || Milijuni EUR (do 3 decimale) || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. || UKUPNO UKUPNO sredstava pod POGLAVLJIMA od 1. do 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 8,007 || 8,506 || 8,213 || 8,735 || 9,248 || 8,779 || 9,038 || || 60,526 Plaćanja || 7,384 || 7,784 || 7,584 || 7,984 || 8,484 || 8,084 || 8,284 || 4,938 || 60,526 Procijenjeni učinak na rashod ¨ Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje operativnim sredstvima n Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje operativnim sredstvima, kao što je objašnjeno u nastavku: Obveze izdvajanja u milijunima EUR (do 3 decimale) Indikativni ciljevi i izlazne vrijednosti ò || || || Godina 2014.[17] || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO || IZLAZNE VRIJEDNOSTI || Vrsta izlazne vrijednosti || Prosječna cijena izlazne vrijednosti || Broj izlazne vrijednosti || Cijena || Broj izlazne vrijednosti || Cijena || Broj izlazne vrijednosti || Cijena || Broj izlazne vrijednosti || Cijena || Broj izlazne vrijednosti || Cijena || Broj izlazne vrijednosti || Cijena || Broj izlazne vrijednosti || Cijena || Ukupni broj izlaznih vrijednosti || Cijena || OPERATIVNI CILJ br. 1 || Stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara povezanih s krivom izjavom o podrijetlu robe 1.djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje baze podataka CSM-a || || || || || || || || || || || || || || || || || || Razvoj i pokretanje baze podataka CSM-a || || || 2 || 0,100 || 3 || 0,150 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 0,5 || 0,025 || 0,5 || 0,025 || 9 || 0,450 Održavanje baze podataka CSM-a || || || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 7 || 0,700 Međuzbroj za operativni cilj 1. || 3 || 0,200 || 3 || 0,200 || 4 || 0,250 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 1,5 || 0,125 || 1,5 || 0,125 OPERATIVNI CILJ br. 2 || Stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara povezanih s krivim opisom robe 1. djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje baze podataka uvoza/izvoza || || || || || || || || || || || || || || || || || || Razvoj, pokretanje i održavanje baze podataka uvoza/izvoza || || || 2 || 0,075 || 2,5 || 0,106 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 0,5 || 0,017 || 0,5 || 0,017 || 8,5 || 0,320 Održavanje baze podataka uvoza/izvoza || || || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 7 || 0,560 Međuzbroj za operativni cilj 2. || 3 || 0,155 || 3 || 0,155 || 3,5 || 0,186 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 1,5 || 0,097 || 1,5 || 0,097 OPERATIVNI CILJ br. 3 || Stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara povezanih sa zlouporabom tranzitnog postupka 1. djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje baze podataka tranzita || || || || || || || || || || || || || || || || || || Razvoj i pokretanje baze podataka tranzita || || || 2 || 0,020 || 2,5 || 0,026 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 0,5 || 0,005 || 0,5 || 0,005 || 8,5 || 0,080 Održavanje baze podataka tranzita || || || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 7 || 0,140 Međuzbroj za operativni cilj 3. || 3 || 0,040 || 3 || 0,040 || 3,5 || 0,046 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 1,5 || 0,025 || 1,5 || 0,025 OPERATIVNI CILJ br. 4 || Potpora uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima 1. djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje novih baza podataka uzajamne pomoći s ograničenom vidljivošću koje zamjenjuju trenutačni CIS i FIDE || || || || || || || || || || || || || || || || || || Razvoj i pokretanje novih baza podataka uzajamne pomoći s ograničenom vidljivošću || || || 5 || 0,600 || 5 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 26 || 2,700 Razvoj i pokretanje novih baza podataka uzajamne pomoći s ograničenom vidljivošću || || || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 20 || 2,000 2. djelovanje: Organizacija Zajedničkih carinskih djelovanja (JCO-i), na razini EU-a i regionalno. || || || || || || || || || || || || || || || || || || Koordinacija, logistička i tehnička potpora državama članicama za provedbu JCO-a na razini EU-a i regionalno || || || 10 || 1,000 || 12 || 1,200 || 14 || 1,400 || 16 || 1,600 || 18 || 1,800 || 20 || 2,000 || 22 || 2,200 || 112 || 11,200 Poboljšanje, održavanje i vođenje virtualne operativne koordinacijske jedinice (v-OCU) za potporu sigurnoj razmjeni informacija tijekom JCO-a || || || 5 || 0,500 || 6 || 0,600 || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 9 || 0,900 || 10 || 1,000 || 10 || 1,100 || 55 || 5,600 Međuzbroj za operativni cilj 4. || 24 || 2,500 || 27 || 2,700 || 28 || 2,800 || 30 || 3,000 || 32 || 3,200 || 35 || 3,500 || 37 || 3,800 || 213 || 21,500 OPERATIVNI CILJ br. 5 || Osigurati alate sigurne elektroničke komunikacije za države članice kako bi ispunile svoje obveze izvješćivanja o nepravilnostima u poljoprivrednim, strukturnim, kohezijskim i ribarskim fondovima, kao i u predpristupnoj pomoći. 1. djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje novih obrazaca za izvješćivanje o nepravilnostima za novo programsko razdoblje 2014. – 2020. || || || || || || || || || || || || || || || || || || Razvoj i pokretanje novih obrazaca za izvješćivanje o nepravilnostima za novo programsko razdoblje 2014. – 2020. || || || 4 || 0,500 || 4 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 24 || 2,600 Održavanje novih obrazaca za izvješćivanje o nepravilnostima za novo programsko razdoblje 2014. – 2020. || || || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 15 || 1,500 Međuzbroj za operativni cilj 5. || 7 || 0,800 || 6 || 0,700 || 6 || 0,600 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 39,0 || 4,100 OPERATIVNI CILJ br. 6 || Vođenje, održavanje i razrada servisne platforme AFIS kako bi se jamčila tehnička spremnost, sigurnost informacija i poslovni kontinuitet. 1. djelovanje: Vođenje, održavanje i unapređivanje infrastrukture AFIS i IT servisne platforme || || || || || || || || || || || || || || || || || || Vođenje, održavanje i unapređivanje hardverske, softverske i mrežne infrastrukturu te infrastrukture sigurnosne opreme. || || || 6 || 0,700 || 6 || 0,700 || 6 || 0,636 || 6 || 0,700 || 8 || 0,800 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 42 || 4,536 Održavanje i unapređivanje tehničkog okvirnog portala AFIS, koji je središnjica poslovnih aplikacija AFIS. || || || 7 || 0,728 || 7 || 0,840 || 7 || 0,700 || 8 || 0,858 || 8 || 0,871 || 5 || 0,548 || 5 || 0,507 || 47 || 5,052 Pružanje usluge potpore korisnicima, e-učenje, obuke i tehničke pomoć te poslovne potporu krajnjim korisnicima AFIS-a. || || || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 8 || 0,800 || 8 || 0,800 || 10 || 1,000 || 9 || 0,900 || 9 || 0,900 || 59 || 5,900 Međuzbroj za operativni cilj 6. || 26 || 2,728 || 28 || 3,040 || 29 || 2,936 || 32 || 3,358 || 36 || 3,671 || 29 || 2,948 || 29 || 2,907 || 209 || 21,588 UKUPNA CIJENA || 66 || 6,423 || 72 || 6,922 || 69 || 6,629 || 73 || 7,151 || 79 || 7,664 || 73,5 || 7,195 || 75,5 || 7,454 || 508 || 49,438 Procijenjeni učinak na sredstva administrativne naravi Sažetak ¨ Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje administrativnim sredstvima þ Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje administrativnim sredstvima, kao što je objašnjeno u nastavku: Milijuni EUR (do 3 decimale) || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Ljudski potencijali || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098 Ostali administrativni troškovi || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990 Međuzbroj POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Izvan POGLAVLJA 5.[18] višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Ljudski potencijali || || || || || || || || Ostali troškovi administrativne naravi || || || || || || || || Međuzbroj izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || UKUPNO || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Procijenjene potrebe ljudskih potencijala ¨ Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva uporabu ljudskih potencijala n Prijedlog/inicijativa zahtijeva uporabu ljudskih potencijala, kao što je objašnjeno u nastavku: Procjena treba biti izražena zaokruženim iznosom (ili najviše do jedne decimale) || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.  Mjesta u planu zapošljavanja (dužnosnici i privremeni službenici) 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 XX 01 01 02 (izaslanstva) || || || || || || || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || || || || || || || 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || || || || || || ||  Vanjsko osoblje (izraženo ekvivalentom pune zaposlenosti: FTE)[19] 24 01 07 00 01 02 01 (SNE) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA i SNE u delegacijama) || || || || || || || XX 01 04 god. [20] || – u glavnom uredu[21] || || || || || || || – u delegacijama || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – neizravna istraživanja) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – izravna istraživanja) || || || || || || || Ostale proračunske stavke (navedite) || || || || || || || UKUPNO || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 XX je predmetno područje politika ili proračunska stavka. Potrebni ljudski potencijali bit će zadovoljeni osobljem iz GU-a koje je već zaduženo za upravljanje radnjom i/ili je premješteno unutar GU-a, zajedno, prema potrebi, s dodatnim sredstvima koja mogu biti dodijeljena upravljačkom GU-u kroz godišnji postupak izdvajanja te s obzirom na proračunska ograničenja. Opis zadataka koje treba provesti: Dužnosnici i privremeni službenici || Upravljanje probnim projektom za prijenos podataka iz GU TAXUD-ova sustava Nadzor 2 u AFIS. Upravljanje razvojnim IT projektima za nove baze podataka AFIS-a za uvoz i podatke povezane s izvorom te poruke o statusu kontejnera. Odgovornost za razmještaj i pokretanje novih baza podataka na platformi AFIS Organizacija aktivnosti i obuke Zajedničke carinske suradnje Tajnički zadaci Vanjsko osoblje || SNE dodijeljen zadatku. Glavna je odgovornost upravljanje projektom modifikacije sustava Nadzor 2 i Sustava za kontrolu izvoza (ECS) koji su potrebni za prijenos podataka povezanih s uvozom i izvozom u nove baze podataka AFIS. Usklađenost s trenutačnim višegodišnjim financijskim okvirom n Prijedlog/inicijativa je usklađena s trenutačnim višegodišnjim financijskim okvirom ¨ Prijedlog/inicijativa zahtijeva primjenu fleksibilnog instrumenta ili reviziju višegodišnjeg financijskog okvira[22]. Objasnite što je potrebno navodeći predmetna poglavlja i proračunske stavke te odgovarajuće iznose. Doprinosi treće strane Prijedlog/inicijativa ne predviđa sufinanciranje trećih strana Procijenjeni učinak na prihod þ Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihod. ¨ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak: ¨ na vlastita sredstva ¨ na razne prihode Milijuni EUR (do 3 decimale) Proračunska prihodovna stavka || Sredstva dostupna za trenutačnu proračunsku godinu || Učinak prijedloga/inicijative[23] Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... unesite onoliko stupaca koliko je potrebno kako biste odrazili trajanje učinka (vidi točku 1.6) Članak ... || || || || || || || || Za razne dodijeljene prihode navedite zahvaćene proračunske rashodovne stavke. Navedite metodu izračuna učinka na prihod. PRILOG II.6.2 ZAKONODAVNOJ FINANCIJSKOJ IZJAVI Naziv prijedloga/inicijative: Izmjena Uredbe (EZ) br. 515/97 od ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima 1. BROJ i TROŠAK LJUDSKIH POTENCIJALA KOJI SE SMATRAJU POTREBNIMA 2. CIJENA OSTALIH UPRAVNIH TROŠKOVA 3. UPORABA METODE IZRAČUNA PROCJENE TROŠKOVA 3.1. Ljudski potencijali 3.2. Ostali administrativni troškovi Ovaj prilog mora pratiti zakonodavnu financijsku izjavu prilikom pokretanja međuservisnih savjetovanja. Tablice s podacima upotrebljavaju se kao izvor za tablice sadržane u zakonodavnoj financijskoj izjavi. One su isključivo za internu uporabu Komisije. 1. Trošak ljudskih potencijala koji se smatraju potrebnima o Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva uporaba ljudskih potencijala þ Prijedlog/inicijativa zahtijeva uporabu ljudskih potencijala, kao što je objašnjeno u nastavku: Milijuni EUR (do 3 decimale) POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || || || || ||  Mjesta u planu zapošljavanja (dužnosnici i privremeno osoblje) 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || AD || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,917 AST || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 01 02 (glavni ured i ured predstavništva Komisije) || AD || || || || || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ||  Vanjsko osoblje[24] 24 01 07 00 01 02 01 OLAF || CA || || || || || || || || || || || || || || || || SNE || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,546 INT || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (izaslanstva) || CA || || || || || || || || || || || || || || || || LA || || || || || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || || || || || Ostale proračunske stavke (navedite) || || || || || || || || || || || || || || || || || Međuzbroj POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1.463 XX je predmetno područje politika ili proračunska stavka. Potrebni ljudski potencijali bit će zadovoljeni osobljem iz GU-a koje je već zaduženo za upravljanje radnjom i/ili je raspoređeno unutar GU-a zajedno, prema potrebi, s dodatnim sredstvima koja mogu biti dodijeljena upravljačkom GU-u kroz godišnji postupak izdvajanja i s obzirom na proračunska ograničenja. Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... unesite onoliko godina koliko je potrebno kako biste prikazali trajanje učinka (vidi točku 1.6.) || UKUPNO FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja  Mjesta u planu zapošljavanja (dužnosnici i privremeno osoblje) XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Vanjsko osoblje[25] XX 01 04 yy Podgranica za vanjsko osoblje iz operativnih izdvajanja (prethodne stavke „BA”). || – u glavnom uredu || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || – izaslanstva || CA || || || || || || || || || || || || LA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (neizravna istraživanja) || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (izravna istraživanja) || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || Ostale proračunske stavke (navedite) || || || || || || || || || || || || || Međuzbroj – Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || || || || || || UKUPNO || || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1.463 XX je predmetno područje politika ili proračunska stavka. Potrebni ljudski potencijali bit će zadovoljeni osobljem iz GU-a koje je već zaduženo za upravljanje radnjom i/ili je raspoređeno unutar GU-a zajedno, prema potrebi, s dodatnim sredstvima koja mogu biti dodijeljena upravljačkom GU-u kroz godišnji postupak izdvajanja i s obzirom na proračunska ograničenja. 2. Cijena ostalih upravnih troškova þ Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva uporabu administrativnih sredstava o Prijedlog/inicijativa zahtijeva uporabu administrativnih sredstava, kao što je objašnjeno u nastavku: Milijuni EUR (do 3 decimale) || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Glavni ured: || || || || || || || || 24 01 07 00 01 02 11 – misija i troškovi reprezentacije || || || || || || || || XX 01 02 11 02 – troškovi kongresa i sastanaka || || || || || || || || 24 01 07 00 02 01 00 – Istrage || || || || || || || || XX 01 02 11 04 – studije i savjetovanja || || || || || || || || XX 01 03 01 03 – ICT[26] oprema || || || || || || || || XX 01 03 01 04 – ICT4 usluge || || || || || || || || Ostale proračunske stavke (navedite po potrebi) || || || || || || || || Izaslanstva: || || || || || || || || XX 01 02 12 01 – misije, troškovi kongresa i reprezentacije || || || || || || || || XX 01 02 12 02 – daljnja obuka dužnosnika || || || || || || || || XX 01 03 02 01 – nabavka, najam i vezani troškovi || || || || || || || || XX 01 03 02 02 – oprema, namještaj,. materijali i usluge || || || || || || || || Međuzbroj POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || XX je predmetno područje politika ili proračunska stavka. Milijuni EUR (do 3 decimale) || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... unesite onoliko godina koliko je potrebno kako biste prikazali trajanje učinka (vidi točku 1.6.) || UKUPNO Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || XX 01 04 yy – troškovi za tehničku i upravnu pomoć (ne uključujući vanjsko osoblje) iz operativnih sredstava (prethodne stavke „BA”) || || || || || || || || – glavni ured || || || || || || || || – izaslanstva || || || || || || || || XX 01 05 03 – ostali troškovi upravljanja – neizravna istraživanja || || || || || || || || 10 01 05 03 – ostali troškovi upravljanja – izravna istraživanja || || || || || || || || Ostale proračunske stavke (navedite po potrebi) || || || || || || || || Međuzbroj – Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || XXje predmetno područje politika ili proračunska stavka. UKUPNO POGLAVLJE 5. i izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || || || Potrebna upravna sredstva bit će zadovoljena sredstvima koja su već dodijeljena za upravljanje radnjom i/ili su premještena zajedno, prema potrebi, s dodatnim sredstvima koja mogu biti dodijeljena upravljačkom GU-u kroz godišnji postupak izdvajanja i s obzirom na postojećih proračunskih ograničenja. 3. Upotrijebljene metode izračuna procjene troškova 3.1. Ljudski potencijali Ovaj dio iznosi metodu izračuna upotrijebljenu za procjenu ljudskih potencijala koji se smatraju potrebnima (pretpostavke radnog opterećenja, uključujući posebna radna mjesta (radni profili Sysper 2), kategorije osoblja i odgovarajući prosječni troškovi) POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira Napomena: Prosječni troškovi za svaku kategoriju osoblja u glavnom uredu dostupni su na BudgWebu: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms  Dužnosnici i privremeno osoblje AD: 1 FTE voditelj projekta - €131,000 ukupni prosječni trošak  Vanjsko osoblje SNE: 1 FTE - €78,000 ukupni prosječni trošak 3.2. Ostali administrativni troškovi Pružite detalje o metodi izračuna upotrijebljenoj za svaku proračunsku stavku te osobito temeljne pretpostavke (npr. broj sastanaka godišnje, prosječni troškovi itd.) POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira [1] Uzimajući posebno u obzir Komunikaciju Komisije COM (2012) 793 od 8. siječnja 2013. o upravljanju carinskim rizicima i sigurnosti lanca opskrbe [2] COM (2012) 793 [3] COM (2013) 534, 17. srpnja 2013. [4] Članovi WSC-a pružaju usluge prijevoza koje ostvaruju otprilike 60 posto vrijednosti svjetske pomorske trgovine. U okviru WSC-a u načelu se pruža usklađeno mišljenje za industriju linijskog brodarstva. [5] Administrativni dogovor o ATIS-u donesen je u Bruxellesu 6. srpnja 2011., između Odbora o uzajamnoj pomoći, obuhvaćenog člankom 43. Uredbe 515/97, i Radne skupine za zajednički provoz i pojednostavljivanje formalnosti u t