Sredstva EU-a raspoređena su i u cilju održavanja i dodatnog proširivanja rezultata. U okviru Uzajamnog fonda EU-a za Afriku pomoć će biti pružena u šest centara za 30 000 ugroženih migranata presretnutih duž migracijske rute te za vraćanje 12 000 migranata u njihove matične zajednice. Osim toga, pružit će se pomoć iz gospodarskih programa država članica čiji je cilj podržati samozapošljavanje do 1400 Nigerijaca u tranzitnim zonama i poboljšati vještine 6000 mladih za njihovo lakše uključivanje u tržište rada. Radi ostvarivanja neposrednog učinka Komisija je pokrenula i projekt s kratkoročnim učinkom u okviru Uzajamnog fonda EU-a za Afriku kojim se izravno odgovara na zahtjev Nigera za vidljivu i brzu uspostavu alternativnih izvora prihoda umjesto „industrije krijumčarenja ljudima”. EU i države članice dugoročno rade na rješavanju glavnih uzroka migracija i pružanju održivih alternativa za lokalno gospodarstvo paketom proračunske potpore.

Poduzete su mjere u svim navedenim područjima djelovanja. Broj osoba koje su napustile Niger u pokušaju opasnog prelaska Sahare smanjio se s više od 70 000 u svibnju na otprilike 1500 u studenome. Usto, broj migranata usmjerenih na povratak preko Međunarodne organizacije za migracije (IOM) povećao se s prosječno 350 mjesečno (stanje prije ljeta) na 1100 u studenome. Od tog je broja već 4430 osoba iskoristilo mogućnost potpomognutog dobrovoljnog povratka u svoje zemlje. Taj se trend nastavio i u pogledu oduzimanja opreme i uhićenja krijumčara ljudima. Od sredine srpnja do kraja listopada zaplijenjeno je 95 vozila, pokrenut je sudski postupak protiv 102 krijumčara ljudima i uhićeno je devetero oružnika zbog korupcije povezane s migracijama.

Na temelju tog angažmana ključne mjere na terenu usmjerene su na regiju Agadez. To s jedne strane uključuje primjenu oštrih mjera protiv krijumčara migranata i trgovaca ljudima. No, trajno rješenje mora uključivati i pomoć migrantima pri povratku u njihove domove i pružanje alternativnih gospodarskih mogućnosti lokalnom stanovništvu. Potrebno je poduzeti mjere i kako bi se izbjeglo skretanje migracija na druge rute.

Niger je ključna zemlja tranzita na ruti od supsaharske Afrike do Sredozemlja. To je i zemlja pred ogromnim problemima u smislu upravljanja i vlastitih razvojnih potreba. Suočena je s vlastitim izbjegličkim problemima uslijed učinka prelijevanja krize na području jezera Čad i u Maliju. Unatoč tomu Niger blisko surađuje s EU-om, posebno u borbi protiv krijumčarenja migranata i naporima za smanjenje priljeva nezakonitih migranata, pokazujući kako EU i države članice mogu na sveobuhvatan način kombinirati različite instrumente i sredstva koji su im na raspolaganju.

Puni potencijal okvira za partnerstvo još nije posve iskorišten. Prije svega, povezivanje s drugim politikama kao što su zakonite migracije, trgovina, energetika, poljoprivreda i obrazovanje i dalje je ograničeno. To može biti temelj za istinska partnerstva s trećim zemljama, zbog čega će aktiviranje tih politika u kontekstu okvira za partnerstvo biti ključan cilj u narednim mjesecima. Kao drugo, potpora država članica, uključujući unutarnju dimenziju migracijske politike, pokazala se ključnom za uspjeh. To je potrebno nastaviti i pojačati usporedo s produbljivanjem i proširivanjem procesa. Kao treće, postupak iz Vallette, koji je i dalje temelj našeg pristupa problemu migracija u Africi, dobit će dodatni zamah na sastanku visokih dužnosnika u veljači.

Od objave izvješća iz listopada intenziviran je angažman s pet prioritetnih zemalja i drugim zemljama na temelju zaključaka Europskog vijeća iz listopada. U tim su zaključcima istaknuta dva područja u kojima se očekuju rezultati do sastanka Europskog vijeća u prosincu: napredak u suradnji s pet odabranih prioritetnih zemalja i prvi rezultati u smislu smanjenja broja nezakonitih dolazaka i povećanja broja vraćanja. Naglašena je i važnost djelovanja na nacionalnoj razini za ubrzanje postupaka vraćanja i dogovorena mogućnost proširenja popisa prioritetnih zemalja.

Migracije već jesu ključan aspekt odnosa Nigerije i EU-a. Praktična suradnja u pogledu ponovnog prihvata bolje funkcionira s Nigerijom nego s ostalim prioritetnim zemljama te se još poboljšava. Ukupno je gotovo 2000 nigerijskih državljana s nezakonitim boravkom u EU-u vraćeno do sredine studenoga 2016. Stopa učinkovitog vraćanja u Nigeriju poboljšala se u 2016., ali je i dalje relativno niska, što ukazuje na ograničenja unutar država članica. Nigerijske vlasti izdale su 65 % privremenih putnih isprava koje su zatražile države članice. Suradnja s Europskom agencijom za graničnu i obalnu stražu i dalje je pozitivna; misija za identifikaciju radi utvrđivanja državljanstva kandidata za vraćanje poduzeta je u studenome u tri europske zemlje. Do kraja godine planirane su dvije dodatne misije u države članice radi utvrđivanja identiteta nigerijskih državljana. Nigerijski časnici za vezu raspoređeni u državama članicama pomažu u identifikaciji po dolasku na središnju sredozemnu rutu.

Nigerija je i dalje važna zemlja podrijetla nezakonitih migranata u EU-u, s 35 998 dolazaka središnjom sredozemnom rutom u 2016. U Europi zakonito boravi više od 200 000 nigerijskih državljana, a svake se godine izda prosječno od 30 000 do 40 000 novih dozvola boravka.

Dijalog sa Senegalom dodatno je pojačan od listopada, u kontekstu dolaska 9548 senegalskih državljana u 2016. središnjom sredozemnom rutom. Zemlju je posjetio povjerenik za međunarodnu suradnju i razvoj, nakon čega je uslijedio posjet talijanskog ministra vanjskih poslova. Naposljetku, Visoka predstavnica / potpredsjednica EU-a sudjelovala je u prosincu na trećem međunarodnom forumu o miru i sigurnosti u Africi održanomu u Dakaru, pružajući još jednu priliku za bilateralni angažman. Pojačavaju se i kontakti na tehničkoj razini: napreduju pregovori između Europske agencije za graničnu i obalnu stražu i senegalskih vlasti o sklapanju radnog sporazuma. Uspostavljene su službene kontaktne točke u Ministarstvu vanjskih poslova i Ministarstvu unutarnjih poslova.

Od početka godine do sredine studenoga samo se 435 Senegalaca s nezakonitim boravkom u EU-u vratilo u svoju zemlju. Senegal je nedavno ponudio pojačanu pomoć u pogledu dolazaka na središnju sredozemnu rutu. Suradnju u pogledu potreba povezanih s identifikacijom i dokumentiranjem potrebno je poboljšati jer je postupak i dalje dugačak i kompliciran, a planirane misije još nisu održane. Bit će potreban dodatan napor za pozorno praćenje i održavanje tog novog zamaha kako bi se osiguralo postizanje operativnih rezultata. Suradnju u pogledu vraćanja treba razmotriti u kontekstu važnih postojećih zakonitih rješenja, s obzirom na to da je u 2015. u EU-u zakonito boravilo više od 230 000 Senegalaca te da države članice EU-a svake godine senegalskim državljanima izdaju prosječno od 15 000 do 20 000 novih boravišnih dozvola.

Istovremeno, sredstva EU-a pomažu i u rješavanju glavnih uzroka nezakonitih migracija, i to projektima kojima se potiče stvaranje radnih mjesta za mlade donesenima u okviru Uzajamnog fonda EU-a za Afriku, kojima se pruža prilagođena tehnička pomoć za 600 lokalnih poduzeća i farmi, stvara do 24 000 izravnih i neizravnih radnih mjesta te omogućuje pristup stručnoj izobrazbi za 12 000 mladih u sektorima kao što su poljoprivredna industrija, šumarstvo, turizam i ribarstvo. Senegal ima koristi i od regionalnog projekta za podršku tijelima za provedbu zakona. Novim projektima koji su trenutačno u fazi razvoja proširio bi se opseg aktivnosti, uključujući bolje upravljanje migracijama i olakšavanje reintegracije 3000 senegalskih državljana te osvješćivanje 200 zajednica i 30 000 potencijalnih migranata, kao i podršku konsolidaciji sustava matičnih knjiga, uz poboljšanje gospodarskih izgleda i mogućnosti zapošljavanja u regijama s velikim rizikom od migracija. Osim toga, projekt ERF-a o unutarnjoj sigurnosti i upravljanju granicama radi poboljšanja kapaciteta službi unutarnje sigurnosti u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala, upravljanju granicama i borbi protiv nezakonitih migracija odobren je u listopadu 2016.

Sljedeći koraci

·Nastavak poticanja praktične suradnje u području vraćanja i ponovnog prihvata, uključujući namjenskim misijama u države članice.

·Jačanje suradnje u području borbe protiv krijumčarenja ljudima i rješavanje temeljnih uzroka problema, uključujući brzu provedbu projekata odobrenih u okviru Uzajamnog fonda EU-a za Afriku.

Mali

Mali je važna zemlja podrijetla i tranzita migranata te zemlja suočena sa znatnim političkim i razvojnim problemima. U 2016. u Europu je iz Malija središnjom sredozemnom rutom stiglo 9305 nezakonitih migranata, što predstavlja povećanje u odnosu na 2015. U Europi zakonito boravi više od 100 000 malijskih državljana, a svake se godine izda prosječno od 6000 do 8000 novih dozvola boravka.

Dijalog i suradnja ponovno su pojačani, uključujući na visokoj razini, imajući u vidu posjet ministara vanjskih poslova Nizozemske i Italije. Mali trenutačno predsjeda upravljačkim odborom postupka iz Rabata te će stoga igrati važnu ulogu u pripremama za sastanak visokih dužnosnika u Valletti u veljači 2017. Ta je pojačana suradnja utvrđena u obliku zajedničke izjave dane u ime Visoke predstavnice / potpredsjednice EU-a prigodom posjeta nizozemskog ministra vanjskih poslova Maliju od 10. do 11. prosinca.

Situacija u pogledu zaštite i dalje je posebno zabrinjavajuća, s obzirom na to da se oko 135 000 malijskih izbjeglica nalazi u susjednim zapadnoafričkim zemljama. Europska komisija pruža osnovnu humanitarnu pomoć malijskim izbjeglicama u Burkini Faso, Mauritaniji i Nigeru. U okviru Uzajamnog fonda EU-a za Afriku podržat će se otpornost i samodostatnost izbjegličke populacije, pridonijeti uz pomoć UNHCR-a održanju mirnog suživota raseljenog stanovništva i zajednica te olakšati dobrovoljni povratak izbjeglica.

Stopa vraćanja malijskih migranata i dalje je vrlo niska. Od početka godine ukupno se 119 Malijaca vratilo u svoju zemlju podrijetla. Prakse o suradnji u području vraćanja, uključujući izdavanje privremenih putnih isprava, znatno se razlikuju ovisno o konzulatu te je nekoliko država članica izvijestilo o problemima i kašnjenjima. Za rješavanje tih problema Mali surađuje s EU-om u pogledu vraćanja osoba s nezakonitim boravkom u Uniji na temelju standardnih postupaka dovršenih između dviju stranaka uz poštovanje njihovih međusobnih obveza. U tu su svrhu provedene misije.

Mali je i važna tranzitna ruta za migrante iz zapadnoafričkih zemalja usmjerene prema Sredozemlju. Zbog mjera protiv krijumčarenja ljudima koje je proveo Niger, Mali je u sve većoj opasnosti da bude upotrijebljen kao alternativna zemlja tranzita. U prilog tome ide i izrazito nestabilno sigurnosno stanje u središnjem i sjevernom dijelu malijskog državnog područja. Mali je izrazio snažnu predanost suzbijanju nezakonitih aktivnosti krijumčarenja i oštrom postupanju protiv kriminalnih mreža. U tom će se području suradnje narednih mjeseci raditi punom brzinom na rješavanju problema dimenzije tranzita migracija u Maliju, uz istovremeno potpuno poštovanje okvira ECOWAS-a.

Mali je i dalje jedan od najvažnijih primatelja sredstava u okviru Uzajamnog fonda EU-a za Afriku. Osim projekata koji su već odobreni od siječnja 2016. u okviru Uzajamnog fonda EU-a za Afriku, očekuje se skoro odobrenje još triju projekata, uključujući onaj o biometrijskom registru stanovništva, reintegraciji povratnika, podizanju razine osviještenosti o opasnostima nezakonitih migracija te zapošljavanju 8000 mladih u ruralnim i urbanim okruženjima. Tim se će projektima pružiti pomoć za 16 000 blokiranih migranata, olakšati vraćanje 4000 migranata u tranzitu u susjedne zemlje te podržati održiva reintegracija 4000 malijskih državljana u njihove matične zajednice.

Sljedeći koraci

·Održavanje bliskog dijaloga s Malijem kao predsjedavajućom zemljom postupka iz Rabata, kao priprema za sastanak visokih dužnosnika u Valletti u veljači 2017.

·Praćenje i rješavanje situacije u pogledu zaštite i raseljavanja.

·Jačanje suradnje s Malijem u pogledu dimenzije tranzita kao prioritetnog problema.

·Tješnja suradnja u pogledu učinkovitog vraćanja.