−U okviru posebnog dogovora „Sve osim oružja” (EBA, engl. Everything But Arms) odobrava se puni pristup bez carina i kvota za sve proizvode, osim oružja i streljiva, za zemlje koje je UN razvrstao kao najnerazvijenije zemlje. Trenutačno postoji 49 zemalja korisnica EBA-e.

Da bi podnijela zahtjev za povlastice u okviru sustava OSP+, zemlja je obvezna unaprijed potvrditi tih 27 konvencija. Štoviše, podnositelji zahtjeva za primjenu sustava OSP+ moraju preuzeti pisanu obvezupotvrđivanja tih konvencija i njihove učinkovite provedbe. Podnositelji zahtjeva moraju bez rezerve prihvatiti i zahtjeve za izvješćivanje predviđene tim konvencijama te pristati na suradnju u nadzornom postupku EU-a koji vodi Europska komisija.

U razdoblju izvješćivanja 2014. – 2015. obuhvaćeno je ukupno 14 zemalja korisnica sustava OSP+. Armenija, Bolivija, Kabo Verde, Kostarika, Ekvador, Gruzija, Mongolija, Pakistan, Paragvaj i Peru dobili su status zemlje korisnice sustava OSP+ 1. siječnja 2014. Salvador, Gvatemala i Panama dobili su status zemlje korisnice sustava OSP+ 28. veljače 2014., a Filipini 25. prosinca 2014.

Kostarika, Gvatemala, Salvador, Panama i Peru prestali su biti zemlje korisnice sustava OSP/OSP+ 1. siječnja 2016. jer se koriste povlaštenim pristupom tržištu u okviru bilateralnih trgovinskih sporazuma. Slično tome, Gruzija će prestati biti zemlja korisnica sustava OSP/OSP+ 1. siječnja 2017. Komisija je 25. studenoga 2015. odlučila Kirgistanu odobriti status zemlje korisnice sustava OSP+; Odluku trenutačno preispituju Europski parlament i Vijeće.

U tablici 4. u nastavku prikazana je vrijednost ukupnog i povlaštenog uvoza u EU iz zemalja korisnica sustava OSP+. Ukupni se povlašteni uvoz u okviru sustava OSP+ povećao (s 5,99 milijardi EUR u 2013. na 6,48 milijardi EUR u 2014.). Budući da je nekoliko zemalja korisnica počelo primjenjivati nove sporazume o slobodnoj trgovini s EU-om, ukupna se stopa korištenja neznatno smanjila (sa 69,7 % u 2013. na 66,1 % u 2014.). S obzirom na te dogovore o pristupu tržištu koji su nedavno postali dostupni, stopa korištenja znatno se razlikovala od zemlje do zemlje. Kako je prikazano na slici 7. u nastavku, u 2014. Pakistan i Filipini zajedno su činili 87,8 % povlaštenog uvoza u okviru sustava OSP+.

4.2.Nadzor provedbe sustava OSP+

4.2.1.Svrha i cilj nadzora provedbe sustava OSP+

Sustav OSP+ alat je koji se temelji na poticajima, a kojim se zemljama korisnicama nastoji pružiti potpora u učinkovitoj provedbi 27 međunarodnih konvencija. Kako je utvrđeno u Uredbi o OSP-u, početno razdoblje primjene sustava OSP+ traje 10 godina (tj. primjenjivat će se do 31. prosinca 2023.). To je dugotrajan postupak. Nedostatci koji obično onemogućuju učinkovitu provedbu konvencija često se odnose na pitanja za koja su potrebna srednjoročna do dugoročna rješenja. Konvencijama u okviru sustava OSP+ obuhvaćeno je široko područje pitanja kao što su ljudska i radna prava, zaštita okoliša, klimatske promjene i borba protiv droga i korupcije. Osim toga, nedostatci su često rezultat niza složenih i međusobno povezanih pitanja kojima su obuhvaćene društvene, kulturne, povijesne, sigurnosne ili gospodarske promjene. Budući da je riječ o zemljama u razvoju, očekuje se da će se zemlje korisnice suočiti s izazovima u provedbi, posebno u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju.

S obzirom na prethodno navedeno, izmijenjenim nadzorom provedbe sustava OSP+ pruža se snažan poticaj zemljama korisnicama sustava OSP+ kako bi poboljšale svoju provedbu i izvješćivanje. Za to je potrebno preuzimanje obveza, ne samo kratkoročno, nego tijekom srednjoročnog i dugoročnog razdoblja, što se u nadzoru provedbe sustava OSP+ nastoji prikazati u potpunosti.

4.2.2.Promicanje međunarodnih standarda

Sustav OSP+ u skladu je s obvezom koju je EU preuzeo u pogledu podržavanja i jačanja provedbe međunarodnog prava, kako je navedeno u Ugovoru o Europskoj uniji. Time se nastoji osigurati da zemlje korisnice ispunjavaju svoje obveze koje proizlaze iz potvrđivanja međunarodnih konvencija. U okviru sustava OSP+ od zemalja korisnica se ne zahtjeva da donose ili provode standarde EU-a. Naprotiv, od njih se zahtjeva da ispune obveze koje su već preuzele u okviru tih međunarodnih konvencija.

Stoga je cilj Komisije poboljšati suradnju s relevantnim međunarodnim organizacijama (npr. Međunarodnom organizacijom rada („ILO”) i Ujedinjenim narodima („UN”)) kako bi osigurala da se u nadzoru i ocjeni provedbe sustava OSP+ koje provodi EU stalno uzimaju u obzir njihova stajališta i iskustva. Važna je bliska suradnja s lokalnim uredima međunarodnih organizacija u zemljama korisnicama.

Ta je uključenost posebno važna s obzirom na dugi ciklus izvješćivanja o brojnim konvencijama koje su navedene u Prilogu VIII. Uredbe o sustavu OSP+. Na primjer, izvješća UN-a izdaju se svakih 4 – 5 godina, što je dulje od dvogodišnjeg ciklusa izvješćivanja o provedbi sustava OSP+. Aktivna uključenost relevantnih međunarodnih organizacija stoga je posebno korisna između ciklusa izvješćivanja.

Nadalje, stručno znanje tih organizacija može biti vrlo korisno u projektima suradnje u zemljama korisnicama. Komisija i ILO trenutačno pokreću pilot-projekt u okviru sustava OSP+ koji se odnosi na izgradnju kapaciteta u Pakistanu, Mongoliji, Gvatemali i Salvadoru. Komisija će nastaviti blisko surađivati s međunarodnim organizacijama tijekom provedbe sustava OSP+, uključujući u okviru posebnih projekata.

Konačno, zahvaljujući sustavu OSP+ EU može konstruktivno razgovarati o obvezama zemalja korisnica prema tim konvencijama u okviru relevantnih međunarodnih organizacija, kao što je Tripartitni odbor ILO-a za primjenu standarda ili Upravno tijelo ILO-a.

4.2.3.Postupak nadzora provedbe sustava OSP+

Uredbom o OSP-u zahtjeva se poboljšani nadzor EU-a u pogledu toga poštuju li zemlje korisnice sustava OSP+ svoje obveze. Stoga su u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje („EEAS”) službe Komisije uspostavile strukturirani nadzorni postupak: stalan „dijalog u okviru sustava OSP+” s nadležnim tijelima zemalja korisnica u obliku godišnjih popisa pitanja („sustav bodovanja”).

Kad zemlja korisnica uđe u sustav OSP+, Komisija sastavlja početnu procjenu njezina poštovanja obveza u okviru sustava OSP+ (prvi službeni sustav bodovanja). U okviru tog sustava bodovanja navode se glavni nedostatci koje su utvrdila nadzorna tijela uspostavljena na temelju međunarodnih konvencija. Time se započinje stalan dijalog u okviru sustava OSP+ tijekom kojeg Komisija zemlju korisnicu upućuje na područja navedena u sustavu bodovanja.

Kad god je to moguće, u okviru dijaloga upotrebljavaju se postojeće političke i institucionalne veze između EU-a i zemalja korisnica. Popis pitanja ažurira se svake godine, a od zemalja korisnica očekuje se da dokažu velike napore koje ulažu u rješavanje utvrđenih problema.

U skladu s Uredbom o OSP-u u postupku nadzora provedbe sustava OSP+ uzimaju se u obzir stajališta velikog broja izvora osim nadzornih tijela uspostavljenih na temelju međunarodnih konvencija, uključujući civilno društvo, socijalne partnere, Europski parlament i Vijeće. U zemljama korisnicama uključen je i velik broj dionika. Nije riječ samo o središnjoj državi, nego i o lokalnim ili regionalnim nadležnim tijelima, civilnom društvu (npr. socijalnim partnerima, nevladinim organizacijama), poslovnim udruženjima i lokalnim uredima međunarodnim organizacija.