EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.9.2020. SWD(2020) 312 final RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE Izvješće o vladavini prava za 2020.

Poglavlje za Cipar priložen dokumentu KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o vladavini prava za 2020.

Stanje vladavine prava u Europskoj uniji {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 325 final} - {SWD(2020) 326 final}



Sažetak Ciparski pravosudni sustav prolazi kroz niz strukturnih promjena i reformi od 2019. s ciljem svladavanja važnih izazova u pogledu njegove učinkovitosti i kvalitete, osobito u vezi s digitalizacijom. Građanski, trgovački i upravni sudski postupci i dalje su vrlo dugotrajni. Te reforme uključuju uspostavu novih specijaliziranih sudova, restrukturiranje sudova, osnivanje škole za izobrazbu sudaca, reviziju pravila parničnog postupka i mjere za rješavanje neriješenih predmeta. Očekuje se i reforma o uspostavi Vrhovnog ustavnog suda i Visokog suda. O mnogim se tim reformama još uvijek raspravlja ili se odgađaju. U tijeku je preispitivanje Pravosudnog ureda s ciljem povećanja njegova kapaciteta, uključujući razdvajanje funkcija i postupke zapošljavanja. Cipar je postigao određeni napredak u suzbijanju i istraživanju korupcije, uključujući predmete koji su izazvali velik interes javnosti. Ključno zakonodavstvo za sprečavanje korupcije još uvijek nije doneseno. Lobiranje i zaštita zviždača i dalje nisu zakonski uređeni te treba uspostaviti neovisno tijelo za borbu protiv korupcije. Uvedena su pravila o izvješćivanju o imovinskom stanju, ali postojeći režim mogao bi se dodatno ojačati poboljšanjem djelotvornosti nadzora nad izvješćima o imovinskom stanju. Iako postoje kodeksi ponašanja za članove Vlade, javne dužnosnike i državne odvjetnike, ne postoje slične odredbe za članove Zastupničkog doma. Na Cipru su sloboda izražavanja i pravo na pristup informacijama pravno i formalno zaštićeni Ustavom Republike Cipra. Sekundarno zakonodavstvo izričito štiti pravo novinara da zaštite svoje izvore i potiče medijski pluralizam u radijskom i televizijskom sektoru. Međutim, postoje pitanja u vezi s neovisnošću Agencije za medije (npr. u vezi s postupcima imenovanja). Drugi je izvor zabrinutosti to što ne postoji okvir kojim se jamči transparentnost vlasništva u sektorima tiskanih i digitalnih medija, što otežava utvrđivanje i provjeru krajnjih vlasnika ili uzajamnog vlasništva u tim sektorima. Sustav provjera i ravnoteže na Cipru uključuje postupak savjetovanja kao dio Projekta za bolju regulativu i ex-post ocjenu ustavnosti. Tu ocjenu trenutačno provodi Vrhovni sud, a cilj je nacrta zakonodavstva prenijeti tu zadaću na novonastali Vrhovni ustavni sud. Cilj je drugog nacrta zakonodavstva da javna uprava bolje provodi sudske odluke. Povjerenik za upravu, koji djeluje kao Nacionalna institucija za ljudska prava, suočio se s određenim izazovima, ali su se nedavno povećali njegovi kapaciteti. Iako je uspostavljena struktura za poticanje sudjelovanja građana u javnom životu, čini se da se organizacije civilnog društva suočavaju s određenim izazovima u pogledu okvira za registraciju, koji zahtijeva registraciju najmanje 20 članova osnivača.



I.Pravosudni sustav Sudski sustav sastoji se od šest okružnih sudova, šest porotnih sudova koji trenutačno rade, Upravnog suda, Upravnog suda za međunarodnu zaštitu i Vrhovnog suda. Osim toga, postoje obiteljski sudovi, sudovi za nadzor najamnina, sudovi za radne sporove i vojni sud. Suce Vrhovnog suda imenuje predsjednik Republike iz redova pravosuđa, a na preporuku Vrhovnog suda. Prvostupanjske suce imenuje, premješta i unapređuje Vrhovno sudbeno vijeće (SCJ), koje se sastoji od svih članova Vrhovnog suda (predsjednika i 12 sudaca). Na svim prvostupanjskim sudovima zaposleno je 88 sudaca, a na Vrhovnom sudu 13 sudaca. Državno odvjetništvo neovisno je i ustrojeno na čelu s Glavnim državnim odvjetnikom Republike. Glavni državni odvjetnik ima ovlast, koju može provoditi prema vlastitom nahođenju u javnom interesu, da pokrene, vodi, preuzme i nastavi ili obustavi bilo koji postupak zbog kaznenog djela pokrenut protiv bilo koje osobe (pravne ili fizičke) u Republici. Glavni državni odvjetnik na čelu je i Pravosudnog ureda Republike, neovisnog ureda koji nije podređen ni jednom ministarstvu. Glavni državni odvjetnik ujedno je pravni savjetnik Republike, predsjednika, Vijeća ministara i pojedinačnih ministara. Obavlja sve ostale funkcije i dužnosti koje su mu dodijeljene Ustavom ili statutarnim pravom. Neovisnost Raspravlja se o strukturnim promjenama u pogledu organizacije sudova i imenovanja sudaca. Ministarstvo pravosuđa i javnog reda podnijelo je 30. svibnja 2019. Zastupničkom domu prijedlog zakona o podjeli sadašnjeg Vrhovnog suda na dva različita suda: novi odvojeni Vrhovni ustavni sud i Visoki sud. Istim tim prijedlogom zakona, koji Zastupnički dom tek treba donijeti, predviđa se uspostava Žalbenog suda sastavljenog od 16 sudaca. Drugim prijedlogom zakona o kojem se raspravlja u Zastupničkom domu detaljno se propisuje imenovanje sudaca novog Vrhovnog ustavnog suda i Visokog suda. Taj prijedlog zakona temelji se na trenutačnom sustavu, u kojem suce Vrhovnog suda imenuje predsjednik Republike, na prijedlog sudaca dviju najviših nadležnosti. Prijedlogom zakona predviđa se i da će suce novog Žalbenog suda imenovati Vrhovno sudbeno vijeće (SCJ), koje će uključivati i glavnog državnog odvjetnika, predsjednika Odvjetničkog vijeća te jednog odvjetnika s višegodišnjim radnim iskustvom. Percepcija neovisnosti pravosuđa na prosječnoj je razini. Među širom javnosti, 55 % građana smatra da je neovisnost pravosuđa „dobra i vrlo dobra”, a taj se udio 2020. blago smanjio. Odgovarajuća brojka među poduzećima iznosi 48 % i posljednjih se godina smanjuje. Imenovanje sudaca podliježe novim detaljnim kriterijima. U srpnju 2019. Vrhovni je sud uveo nove detaljne kriterije za odabir, imenovanje, ocjenjivanje i napredovanje sudaca. Cilj je uskladiti te postupke s postojećim najboljim praksama u EU-u. Ti se novi kriteriji koriste za zapošljavanje novih sudaca, kao i za napredovanja. Izbor i imenovanje temelje se na pozivu za kandidature objavljenom najširoj javnosti, uključujući u Službenom listu. Vrhovno sudbeno vijeće odlučuje o uspješnim kandidatima nakon postupka kojim se želi osigurati da kandidati ispunjavaju objektivne kriterije, pokazuju relevantno znanje i zahtjeve u pogledu osobnosti. U tijeku je reforma Pravosudnog ureda Republike. Državno odvjetništvo ustrojeno je na čelu s Glavnim državnim odvjetnikom Republike. Zakonskim se odredbama zabranjuje da bilo koja osoba daje upute ili se miješa u dužnosti Glavnog državnog odvjetnika . Svi državni odvjetnici vode kaznene predmete prema uputama i u ime Glavnog državnog odvjetnika . Osim toga, Glavni državni odvjetnik ujedno je i na čelu Pravosudnog ureda i pravni savjetnik Republike. Zbog te višestruke uloge dovodi se u pitanje sposobnost pojedinih sudaca i državnih odvjetnika da samostalno obavljaju svoje dužnosti . Neovisni su stručnjaci 2019. proveli funkcionalno preispitivanje Pravosudnog ureda. Na temelju tog izvješća Vijeće ministara dovršilo je i odobrilo akcijski plan 15. listopada 2019. Akcijskim planom predviđa se sveobuhvatna reforma Pravosudnog ureda Republike. Među ostalim, reforma uključuje restrukturiranje i stvaranje zasebnih, samostalnih uprava unutar Pravosudnog ureda, stvaranje novih radnih mjesta, racionalizaciju postupaka, razdvajanje funkcija i postupke zapošljavanja. Glavni državni odvjetnik i Ministarstvo financija raspravljaju o nacrtu zakona u vezi s proračunskom neovisnošću Pravosudnog ureda . Kvaliteta Pravosudni sustav opterećuje gotovo potpuni nedostatak digitalizacije. Široj javnosti dostupne su vrlo ograničene informacije o pravosudnom sustavu. Nadalje, ne postoje elektroničke informacije o napretku predmeta ni elektronički sustav vođenja predmeta. Na to se pitanje u kontekstu europskog semestra 2020. odnosila preporuka za poboljšanje digitalizacije pravosudnog sustava. Uvođenje elektroničkog sustava upravljanja sudovima jedan je od glavnih ciljeva tekućih reformi. Međutim, njegova provedba i relevantni postupci javne nabave odgađaju se od 2017. U međuvremenu je pripremljen i uveden elektronički mini registar u sve matične evidencije i na Vrhovni sud kako bi se omogućila učinkovitija obrada zahtjeva, do potpune provedbe sustava e-pravosuđa. U tom kontekstu, valja napomenuti da je Vrhovni sud najavio obustavu sudskih postupaka, izuzev hitnih predmeta, kao dio hitnih mjera za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19. Sudski postupci postupno se nastavljaju provoditi od 4. svibnja 2020. Donesen je zakon o osnivanju (cjeloživotne) škole za izobrazbu sudaca. Zakon o osnivanju škole za izobrazbu sudaca donesen je 14. kolovoza 2020. Škola za izobrazbu sudaca osnovat će se u okviru Vrhovnog suda i bit će odgovorna za pravosudno osposobljavanje i obrazovanje sudaca te za razvoj znanstvenih istraživanja povezanih sa pravosudnim pitanjima. Učinkovitost Pravosudni sustav suočava se s ozbiljnim izazovima u pogledu učinkovitosti. Vrijeme potrebno za rješavanje građanskih, trgovačkih i upravnih predmeta na prvostupanjskim sudovima (737 dana u 2018. u odnosu na 1 118 dana u 2017.) i dalje ostaje među najdužim u EU-u. U upravnom pravosuđu povećanje učinkovitosti u prvom stupnju odražava se u smanjenom trajanju postupaka (487 dana u 2018. u odnosu na 2 162 dana u 2017.) i višim stopama rješavanja predmeta (oko 219 % u 2018. u odnosu na oko 74 % u 2017.). Međutim, postupci su i dalje dugotrajni na najvišoj instanci (2 156 dana u 2018.). Potreba za poboljšanjem učinkovitosti pravosudnog sustava istaknuta je i u prethodno navedenoj preporuci upućenoj u kontekstu europskog semestra 2020.

Donesen je akcijski plan za svladavanje tih izazova u pogledu učinkovitosti, a njegova provedba je u tijeku, iako s određenim kašnjenjem. Važan korak u planu reformi bila je studija funkcionalnog preispitivanja ciparskih sudova dovršena u ožujku 2018., u kojoj je naveden niz preporuka u vezi s radom Vrhovnog suda i prvostupanjskih sudova te upravljanjem sudovima. Na temelju tih preporuka, Vlada je pripremila detaljan akcijski plan za reformu pravosuđa. Osnovan je Odbor za reformu sudova u kojem sudjeluju relevantni dionici kako bi se olakšala i podržala provedba akcijskog plana. Iako su tijela izrazila svoju predanost rješavanju nedostataka pravosudnog sustava, kasni se s provedbom većine planiranih mjera, jer su još uvijek u tijeku pred Zastupničkim domom. Reformama se predviđa uspostava novih sudova. Predloženo je novo zakonodavstvo za uspostavu Trgovačkog suda. To zakonodavstvo uključuje odredbe za predmete koji će spadati u nadležnost Suda i kvalifikacije sudaca. Njime se namjerava osigurati odgovarajući forum za odlučivanje o istaknutim trgovačkim predmetima. U očekivanju donošenja tog zakona, pet pravosudnih mjesta već je odobreno i uključeno u državni proračun. Osim toga, još jednim novim prijedlogom zakona predviđa se stvaranje nove nadležnosti u okružnim sudovima, koji je isto tako u tijeku pred Zastupničkim domom. Prema tom prijedlogu zakona, bilo koji sudac Okružnog suda bit će nadležan za saslušanje i odlučivanje o bilo kojem zahtjevu koji se odnosi na sporove koji proizlaze iz kreditnih linija ili u vezi s njima, bez obzira na iznos spora i vrijednost imovine. U lipnju 2019. započeo je s radom novi Upravni sud za međunarodnu zaštitu. Prema zakonu kojim je uspostavljen taj sud, predmeti koji se odnose na međunarodnu zaštitu prenijet će se na taj sud s Upravnog suda, kako bi se ubrzali postupci te kategorije predmeta i kako bi se Upravnom sudu istodobno dalo više vremena da rješava sve ostale predmete. Kapacitet suda povećao se 1. rujna zapošljavanjem dvaju novih dodatnih sudaca (mjerodavna izmjena donesena je u siječnju 2020.) i deset administrativnih službenika koji će pružati potporu sucima (njih pet je već zaposleno). Rješavanje zaostalih neriješenih predmeta koji su se nagomilali na sudovima hitan je zadatak u procesu reforme. Vrhovni sud imenovao je predsjednika Okružnog suda koji će biti „voditelj predmeta” kako bi pratio i nadzirao pravovremeno rješavanje zaostalih neriješenih predmeta. Započelo je stvaranje radne skupine sudaca zapošljavanjem određenog broja dodatnih sudaca, koje je u tijeku, te zapošljavanjem pomoćnog osoblja. Nakon odluke Vrhovnog suda u veljači 2019. o dodjeli rješavanja financijskih sporova koji se odnose na neprihodonosne kredite (NPL) šestorici sudaca Okružnog suda koji već rade u prosincu 2019. organizirana je specijalizirana izobrazba. Pregled pravila parničnog postupka, za koji se očekivalo da će biti dovršen do lipnja 2020., odgađa se do listopada ove godine. To je važna reforma koja bi trebala pridonijeti poboljšanju učinkovitosti pravosudnog sustava. Izmjenama Zakona o parničnom postupku nastojat će se olakšati provedba sudskih odluka o oduzimanju pokretne imovine. Nadalje, očekuje se da će se revidiranim pravilima parničnog postupka poboljšati izvršenje presuda. II.Okvir za borbu protiv korupcije Cipar je izmijenio pravni okvir za borbu protiv korupcije i Nacionalni horizontalni akcijski plan i proveo važne elemente Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije, koju je Vijeće ministara odobrilo u svibnju 2019. Glavni državni odvjetnik u potpunosti je nadležan za progon kaznenih djela, uključujući korupciju. Ured državnog odvjetnika pruža pravne savjete tijelima kaznenog progona koja istražuju kaznena djela korupcije. Nekoliko je pravnih mjera u postupku donošenja, na primjer prijedlog zakona o osnivanju neovisnog tijela za borbu protiv korupcije, prijedlog zakona o lobiranju i prijedlog zakona o prijavljivanju kaznenih djela korupcije koji uključuje odredbe o zaštiti zviždača. Prema indeksu percepcije korupcije za 2019. koji je objavio Transparency International, Cipar ima 58 od 100 bodova i nalazi se na 12. mjestu u EU-u i na 41. mjestu u svijetu. Prema rezultatima ankete Eurobarometra iz 2020. 95 % ispitanika smatra da je korupcija široko rasprostranjena (prosjek u EU-u: 71 %), a 60 % ljudi smatra da korupcija utječe na njih osobno u svakodnevnom životu (prosjek u EU-u: 26 %). Kad je riječ o poduzećima, 88 % ih smatra da je korupcija raširena (prosjek u EU-u: 63 %), a 48 % društava smatra da korupcija predstavlja problem u poslovanju (prosjek u EU-u: 37 %). 24 % ljudi smatra da postoji dovoljan broj uspješnih kaznenih progona koji odvraćaju ljude od koruptivnih praksi (prosjek u EU-u: 36 %), dok 11 % poduzeća smatra da su ljudi i poduzeća koji su uhvaćeni u podmićivanju dužnosnika na odgovarajući način kažnjeni (prosjek u EU-u: 31 %). Kazneno zakonodavstvo za borbu protiv korupcije u načelu je uspostavljeno. Uvedeni su kazneni aspekti i aspekti postupovnog prava s relevantnim definicijama kaznenih djela i rokom zastare i u načelu su u skladu s međunarodnim standardima. Sankcije za pravne osobe osuđene zbog korupcije obuhvaćaju i njihovo izuzeće iz postupaka javnog natječaja. Prijedlogom zakona predviđaju se povećane novčane kazne i privremeno zatvaranje poduzeća zbog kaznenih djela korupcije koja su počinile pravne osobe. Zakon o borbi protiv namještanja rezultata sportskih natjecanja, čiji je cilj borba protiv koruptivnog ponašanja u sportu, donesen je 15. prosinca 2017. i njime se definiraju nova kaznena djela korupcije u tom području. Izvanteritorijalna nadležnost sudova Republike Cipra utvrđena je za sva kaznena djela koja se odnose na korupciju. U tijeku je provedba Nacionalnog akcijskog plana za borbu protiv korupcije. Vijeće ministara u svibnju 2019. odobrilo je Nacionalni horizontalni akcijski plan za borbu protiv korupcije, kojim se provode važni elementi Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije. Neke važne mjere u Akcijskom planu još uvijek nisu donesene, osobito nacrt zakona kojim se uspostavlja neovisno tijelo za borbu protiv korupcije. Nadalje, u Zastupničkom domu čeka se donošenje prijedloga zakona o „izvješćivanju o djelima korupcije”, uključujući odredbe o zviždačima, od svibnja 2017. i prijedloga zakona o transparentnosti u postupcima javnog odlučivanja i povezanim pitanjima, uključujući odredbe o aktivnostima lobiranja, od svibnja 2019. Dok se čeka osnivanje neovisnog tijela, odgovornost za praćenje provedbe Nacionalnog horizontalnog akcijskog plana privremeno je povjerena Uredu za transparentnost i sprečavanje korupcije. Odabrane su osobe za kontakt u javnim tijelima, ali u uredu nema dovoljno osoblja. Nadležnosti za sprečavanje, istragu i kazneni progon slučajeva korupcije dijeli nekoliko tijela. Ministarstvo pravosuđa i javnog reda odgovorno je za koordinaciju politika u pogledu borbe protiv korupcije. Glavni državni odvjetnik ima cjelokupnu odgovornost za kazneni progon, uključujući pravo na obustavu kaznenog progona. Ured državnog odvjetnika (Državno odvjetništvo Ureda glavnog državnog odvjetnika) pruža izravne pravne savjete policijskim istražiteljima. Daje im savjete u vezi s pitanjima koja se odnose na korupciju, kazneno pravo, kazneni postupak i dokaze. Djeluje kao točka kontakta između policije i državnog odvjetništva Republike (Ured Glavnog državnog odvjetnika). Tijela su izvijestila da je ukupno 120 predmeta korupcije istraženo ili je bilo pod istragom između 2013. i 2018., od kojih je 98 zaključeno, a 22 predmeta još su pod istragom. 47 predmeta čeka da započne sudski postupak ili je za njih započet postupak. Za korupciju je u 26 predmeta osuđeno 37 osoba, od čega je 12 presuda za korupciju na visokoj razini, uključujući zamjenika Glavnog državnog odvjetnika, članove Zastupničkog doma i bivše ministre. Policija ima poseban tim za financijske istrage. Taj se tim sastoji od pet financijskih analitičara računovođa-certificiranih revizora i dvaju iskusnih policijskih istražitelja. Njegova je svrha pružiti podršku i stručnost policijskim istražiteljima koji istražuju ozbiljne kaznene predmete povezane s financijskim kriminalom, uključujući predmete korupcije. Postoji i Služba unutarnjih poslova zadužena za istragu navoda o korupciji u policiji. Ta služba istražuje sve navode i pritužbe, uključujući one podnesene anonimno, u vezi s korupcijskim praksama ili propustima pripadnika policije. Interna služba djeluje i istražila je 12 predmeta korupcije, od kojih je u jednom donesena osuđujuća presuda. Zaštita zviždača još nije propisana zakonom. Poslodavac ima diskrecijsku ovlast da zaštiti zviždače putem internih politika. Nacrt zakona o „izvješćivanju o djelima korupcije” u tijeku je pred Zastupničkim domom. Nacrtom se nastoje propisati dodatne odredbe o zaštiti zviždača. Lobiranje nije uređeno. U Parlamentu se od svibnja 2019. čeka donošenje nacrta zakona kojim će se urediti aktivnosti lobiranja. Nacrt zakona zahtijeva registraciju svih skupina za lobiranje i snimanje njihovih sastanaka. Predviđeno je da donošenje tog zakona prati osnivanje Neovisnog tijela za borbu protiv korupcije koje će biti odgovorno za vođenje registra lobista. Trenutačno ne postoji samoregulacija aktivnosti lobista i Cipar nema profesionalno udruženje lobista. Treba se pobliže pozabaviti sukobima interesa. Kad je riječ o sukobu interesa, u prijedlogu zakona o lobiranju predviđene su odredbe kojima se uređuju pitanja sukoba interesa starijih državnih službenika. Uvodi se i razdoblje mirovanja, tijekom kojeg se stariji državni službenici ne mogu prijaviti u Registar, osim ako nisu protekle dvije godine od dana prestanka njihove službe. Iako postoje kodeksi ponašanja za članove Vlade, javne dužnosnike i državne odvjetnike, ne postoje slične odredbe za članove Zastupničkog doma. Postupak za izradu i donošenje Kodeksa ponašanja zastupnika započeo je krajem 2019. Cilj Kodeksa bio bi pružanje smjernica o tome kako spriječiti i upravljati sukobom interesa u vezi sa zastupnicima u parlamentu. Donesena su pravila o izvješćima o imovinskom stanju i predviđene su sankcije zbog nepoštovanja. Predsjednik, ministri, članovi Zastupničkog doma, određeni službenici Republike, visoko rangirani javni dužnosnici i druge javno izložene osobe moraju podnijeti detaljna izvješća o svojem imovinskom stanju, zajedno s izvješćima njihovih supružnika i maloljetne djece. Takva izvješća moraju se dati/podnijeti u roku od tri mjeseca od stupanja na dužnost, svake tri godine dok su god na tom položaju i u roku od tri mjeseca nakon napuštanja funkcije. Izvješća o imovinskom stanju predsjednika Republike, ministara i članova Zastupničkog doma predana su posebnom parlamentarnom odboru i objavljena 2019. Tijelo kojem je povjereno provjeravanje drugih službenika i izjava politički izloženih osoba posebno je Vijeće koje se sastoji od tri člana koje je Vijeće ministara imenovalo 2017. Dva tijela kojima je povjerena provjera izvješća (tj. Poseban parlamentarni odbor i Vijeće) mogu dodijeliti istrage certificiranim računovođama. Iako je u izvješću o europskom semestru 2020. utvrđeno da su pravila donesena, postavljena su pitanja o provjeri imovine. Vijeće kojem je povjerena provjera podnijelo je nekoliko novčanih kazni zbog nepodnošenja izvješća. Osim toga, sumnja se u točnost izvješća. III.Medijski pluralizam Na Cipru sloboda izražavanja i pravo na pristup informacijama pravno su i formalno zaštićeni člankom 19. Ustava Republike Cipra. Sekundarno zakonodavstvo izričito štiti pravo novinara da zaštite svoje izvore i potiče medijski pluralizam u radijskom i televizijskom sektoru. Predviđena je revizija Zakona o medijima s ciljem prenošenja revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama. Najavljene promjene dovele bi do toga da se elektronički informativni mediji prvi put izričito reguliraju i da se uvedu dodatne odredbe posvećene pravima novinara. Očekuje se da će Zakon o pravu na pristup informacijama iz javnog sektora (2017.) stupiti na snagu u prosincu 2020. Cipar je 2003. dekriminalizirao klevetu. Neovisnost regulatora za audiovizualne medijske usluge, ciparskog Tijela zaduženog za radio i televiziju, zakonski je zajamčena. Njegove nadležnosti i odgovornosti utvrđene su u članku 3. Zakona o radijskim i televizijskim kućama br. 7(I.)/1998. (kako je izmijenjen). One uključuju, inter alia, kontrolu stvarnog vlasničkog statusa pružatelja medijskih usluga s ciljem osiguravanja njihove neovisnosti, kao i uklanjanja koncentracije, oligopola ili monopola; osiguravanje novinarske i kreativne neovisnosti zaposlenika pružatelja medijskih usluga i izrada izvješća svake tri godine o razvoju pluralizma i koncentraciji udjela u pružateljima medijskih usluga. Tim se regulatornim sustavom uspostavlja pravno neovisno tijelo s jasno definiranim ovlastima kojem su dodijeljena odgovarajuća financijska sredstva. U izvješću MPM ističe se da se odluke Tijela redovito objavljuju, podliježu sudskom preispitivanju i Vlada ih ne može poništiti. Slijedom toga, u izvješću MPM procjenjuje se da je nizak sveukupni rizik za neovisnost u smislu funkcionalne neovisnosti, ovlasti za provedbu i primjerenosti resursa Tijela. Međutim, procjenjuje se da postoji srednji rizik za stvarnu neovisnost Tijela. Uzrok je tome sumnja u kriterije odabira koje Vlada koristi za imenovanje članova tijela, neovisnost u praksi kao i pitanja transparentnosti i odgovornosti. Cipar ima neovisno vijeće za medije, Povjerenstvo za pritužbe u vezi s medijima. Sastoji se od 13 članova i odgovorno je za samoregulaciju informativnih medija, kako tiskanih tako i elektroničkih, te je u cijelosti oslobođeno vladinog uplitanja i sudskog nadzora. Financiraju ga isključivo njegovi osnivači, a provodi Kodeks prakse kojim su definirani dužnosti i prava novinara. Povjerenstvo za pritužbe prihvaća pritužbe javnosti o nizu pitanja, uključujući točnost informacija, pravo na pobijanje, pravo na privatnost, autorsko pravo, pretpostavku nevinosti, diskriminaciju, profesionalnu privilegiju i javni interes. Kako bi se riješili nedavni izazovi s kojima se suočavaju mediji na Cipru, u Izvješću o praćenju medijskog pluralizma preporučuje se da novinari koji jesu i oni koji nisu članovi sindikata te svi dionici u medijima ponovo potvrde svoju ulogu i povrate svoj status ne bi li vratili povjerenje javnosti. Regulatorni okvir na Cipru omogućuje određeni stupanj transparentnosti vlasništva nad medijima u audiovizualnom medijskom sektoru. Transparentnost jamči Tijelo zaduženo za radio i televiziju, uglavnom putem detaljnih postupaka licenciranja i registracije utvrđenih u prethodno navedenom Zakonu. Kad je riječ o sustavnom nadzoru koje provodi Tijelo, u izvješću MPM 2020. izražava se zabrinutost s obzirom na učinkovitost njegove provedbe u praksi. Nadalje, ne postoji okvir kojim se jamči transparentnost vlasništva u sektorima tiskanih i digitalnih medija, što otežava utvrđivanje i provjeru krajnjih vlasnika ili uzajamnog vlasništva u tim sektorima. Slijedom toga, u izvješću MPM procjenjuje se da je transparentnost vlasništva nad medijima visokorizična (81 %). Taj i drugi faktori, kao što je znatna koncentracija informativnih medija i neregulirano tržište internetskih medija, doveli su do ocjene rizika za pluralizam tržišta u izvješću MPM koja se kreće od niskog srednjeg rizika (34 %) u 2017. do visokog rizika u 2020. (74 %). Unatoč tome, u izvješću MPM ističe se da televizijski sektor pokazuje značajan pluralizam s obzirom na to da četiri od sedam komercijalnih TV kanala i kuća koja pruža javne medijske usluge privlače gotovo jednak udio publike.

Postoje mehanizmi za zaštitu političke neovisnosti i sprečavanje sukoba interesa. U smislu političke neovisnosti, relevantni regulatori učinkovito provode mjerodavne pragove i ograničenja vlasništva utvrđena Zakonom o nepodobnosti za osobe zaposlene u javnoj službi, čime se promiče pluralizam. Međutim, u izvješću MPM ističe se kako se čini da korporativni pritisak potiče klimu samocenzure među uredništvom. Trenutačno ne postoji okvir kojim bi se uredila distribucija državnog oglašavanja, iako se u izvješću MPM ističe da se čini da sustav u praksi djeluje pravedno. Tijela su obavijestila Komisiju kako se očekuje da će novi mehanizam za pravičnu raspodjelu oglašavanja političkih kampanja biti uspostavljen do kraja 2020. Prijetnje sigurnosti novinara vrlo su rijetke. Platforma Vijeća Europe za zaštitu novinarstva i sigurnost novinara 2019. nije objavila nikakva upozorenja u vezi s Ciprom. Jedno je upozorenje objavljeno 2020. u vezi s cijevnom bombom ručne izrade, koja je 4. ožujka 2020. eksplodirala na ulazu u urede novinske agencije MC Digital Media (koja je domaćin lokalnim internetskim vijestima Cyprustimes.com i ostalim internetskim naslovima iz područja sporta, financija i svijeta zabave) i uzrokovala veliku štetu na zgradi. Vlada je brzo osudila taj napad i izjavila da će država poduzeti sve potrebne mjere kako bi identificirala počinitelje. IV.Ostala institucijska pitanja povezana sa sustavom provjera i ravnoteže Republika Cipar predsjednička je reprezentativna republika. Predsjednik Cipra djeluje i kao predsjednik države i kao predsjednik vlade. Zastupnički je dom Parlament i ima zakonodavnu vlast. I predstavnici i ministri imaju pravo na zakonodavnu inicijativu. Vrhovni sud nadležan je za ustavnost zakona. Postoji niz nacionalnih neovisnih tijela, organizacija i institucija kojima je cilj zaštititi ljudska prava. U tijeku su nastojanja da se poboljša savjetovanje s dionicima pri pripremi zakona. U kontekstu Projekta za bolju regulativu i relevantnih naputaka Ministarstva financija i pravne službe, postoji obveza da se provede javna rasprava sa svim dionicima prije nego što se nastavi s vladinim prijedlogom zakona. U potpunosti ispunjen upitnik prilaže se svakom prijedlogu zakona dostavljenom Vijeću ministara na odobrenje i naknadno predstavljenom Zastupničkom domu radi donošenja, a u njemu su objašnjeni svi aspekti predloženog zakonodavstva i održanih savjetovanja. Postoje brojni izazovi u vezi s regulatornim okvirom za procjenu učinka koji se odnosi i na primarne zakone i na podzakonske akte koje je Cipar uveo 2017. Ti bi se izazovi mogli poboljšati uzimajući u obzir širi raspon troškova i koristi te osnivanjem nadzornog tijela za kontrolu kvalitete procjene učinka. Vlada je ovlaštena donijeti mjere za suočavanje s pandemijom bolesti COVID-19. Izvanredno stanje utvrđeno u ustavu nije proglašeno, ali Vlada se pozivala na Zakon o kontroli epidemija (Zakon o karanteni) koji ovlašćuje Vijeće ministara, ministra zdravstva i druge ministre da donose uredbe za postupanje u izvanrednim situacijama. Nacrt zakonodavstva predviđa uspostavu Ustavnog suda koji bi od Vrhovnog suda preuzeo ocjenu ustavnosti zakona. Vrhovni sud nadležan je za odlučivanje o usklađenosti zakona s Ustavom ili bilo kakvom sukobu nadležnosti između bilo kojih organa ili tijela Republike. Osim toga, može saslušati obraćanje predsjednika Republike o tome je li zakon koji je donio Zastupnički dom u suprotnosti s Ustavom. Prema Ustavu, bilo koja strana u sudskom postupku može pokrenuti pitanje ustavnosti bilo kojeg zakona ili materijala za odlučivanje o bilo kojem pitanju u postupku. U tom slučaju Sud pred kojim se postavlja takvo pitanje obustavlja daljnji postupak dok Vrhovni sud ne donese čvrstu odluku. Cilj je reforme potaknuti javnu upravu da bolje provodi sudske odluke. Prema Ustavu, Upravni sud i Vrhovni sud ovlašteni su procijeniti jesu li njihove odluke provedene, a ako nisu, izreći sankcije u skladu s tim, kako je propisano zakonom. Međutim, potrebna pravna osnova još nije donesena. Nacrt zakona koji predviđa sankcije u slučaju da organ, tijelo ili osoba krši obvezu poštovanja sudskih odluka u tijeku je pred Zastupničkim domom. Povjerenik za upravu, koji pridonosi zaštiti temeljnih prava, suočio se s određenim izazovima. Povjerenik za upravu i ljudska prava (pučki pravobranitelj) predstavlja Nacionalnu instituciju za ljudska prava koju je GANHRI akreditirao statusom razine B u 2015. U izvješću o akreditaciji Pododbor GANHRI-ja za akreditaciju dao je preporuke o imenovanju pučkog pravobranitelja, raspodjeli sredstava i upravljanju proračunom. Nadležnosti pučkog pravobranitelja nedavno su povećane i zatraženo je dodatno osoblje za 2020. Međutim, suočio se s izazovima u pogledu pokušaja glavnog revizora da istraži način na koji on izvršava svoje ovlasti, što je povjerenik smatrao miješanjem u njegovu neovisnost. To je stajalište podržao Međunarodni institut pravobranitelja (IOI) te je nakon toga Glavni državni odvjetnik zaustavio postupak. Prijedlozi ili preporuke povjerenika nisu obvezujući. On se može konzultirati s predmetnim tijelom u pokušaju da pronađe način da tijelo donese stajališta povjerenika i da ih se pridržava u praksi. Prostor za djelovanje civilnog društva na Cipru smatra se otvorenim. Ured povjerenika za volontiranje i nevladine organizacije osnovan je 2013. Njegov je cilj potaknuti aktivno sudjelovanje građana na lokalnoj razini i promovirati ulogu organiziranog civilnog društva na svim razinama za potrebe izrade vladinih politika. Osim toga, Vijeće ministara Republike Cipra odobrilo je tri politička dokumenta koja je pripremio povjerenik, „Povelju aktivnih građana”, „Organizirano civilno društvo Cipra” i „Povelju o pravima i odgovornostima volontera”. Kuća volontera nudi besplatne urede nevladinim organizacijama. Međutim, čini se da registracija organizacija civilnog društva izaziva određene sumnje. Iako su novim zakonom, koji je donesen 2017., pojašnjena pravila postupka registracije i dionici su općenito pozdravili taj zakon, zahtjev da organizacije moraju imati najmanje 20 članova osnivača i dalje predstavlja posebno opterećenje. Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu* * Popis doprinosa primljenih u kontekstu savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2020. može se pronaći na (internetskim stranicama Komisije). Agencija za temeljna prava (2020.), Doprinos Agencije za temeljna prava za savjetovanje s dionicima za Izvješće o vladavini prava za 2020. Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2020.), Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2020. https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020/ . CEPEJ (2018.), Studija o funkcioniranju pravosudnih sustava u državama članicama EU-a. Ciparska vlada (2020.), Informacije koje je dostavo Cipar za Izvješće o vladavini prava za 2020. CIVICUS, Monitor tracking civic space: Cyprus (Monitor za praćenje građanskog prostora: Cipar). https://monitor.civicus.org/country/cyprus/ . Europska komisija (2018.), Functional review of the courts system of Cyprus (Funkcionalni pregled sudskog sustava Cipra): http://www.supremecourt.gov.cy/judicial/sc.nsf/All/4F4B016078A6DA93C22583BD003D9CDB?OpenDocument . Europska komisija (2019.), Creation of Objective Criteria for the recruitment and promotion of Judges in Cyprus (Stvaranje objektivnih kriterija za zapošljavanje i napredovanje sudaca na Cipru).

Europska komisija (2019., 2020.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u. Europska komisija (2020.), Izvješće za Cipar, SWD(2020) 512 final. Europska mreža nacionalnih institucija za ljudska prava (2020.), Doprinos Europske mreže nacionalnih institucija za ljudska prava za savjetovanje s dionicima za Izvješće o vladavini prava za 2020. Europska mreža sudbenih vijeća (ENCJ)/ Vijeće odvjetničkih komora Europske unije (CCBE) Survey among lawyers on the independence of judges, 2018-2019 - Independence and Accountability of the Judiciary (Istraživanje među odvjetnicima o neovisnosti sudaca, 2018.–2019. – Neovisnost i pouzdanost sudstva). Europski centar za neprofitno pravo, progresivniji zakon o nevladinim organizacijama donesen na Cipru. https://ecnl.org/republic-cyprus-adopted-progressive-ngo-law/ . Glavna uprava za europske programe, koordinaciju i razvoj – Nacionalni program reformi Cipra u okviru strategije Europa 2020. Glavna uprava za komunikaciju (2019.), Flash Eurobarometer 482: stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u. Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebna anketa Eurobarometra br. 502: korupcija. GRECO (2016.), Četvrti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće u pogledu sprečavanja korupcije saborskih zastupnika, sudaca i državnih odvjetnika za Cipar. GRECO (2018.), Četvrti evaluacijski krug – Izvješće o sukladnosti u pogledu sprečavanja korupcije zastupnika u parlamentu, sudaca i državnih odvjetnika za Cipar. Internetske stranice ciparskog Povjerenstva za pritužbe u vezi s medijima (CMCC): http://www.cmcc.org.cy/about_us.html . Kodeks prakse novinara: www.cmcc.org.cy/code_practice.html . OECD (2019.), Indicators of regulatory policy and governance – Cyprus (Pokazatelji u području regulatorne politike i upravljanja – Cipar). http://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/indicators-of-regulatory-policy-and-governance-2019-cyprus.pdf Preporuka Vijeća o Nacionalnom programu reformi Cipra za 2020. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 2020. Reporteri bez granica (2020.), Svjetski indeks slobode tiska. Republika Cipar (2020.), odgovor tijela Republike Cipra u vezi s upozorenjem pod nazivom „pipe bomb attack on Cyprus MC Digital News Media Agency Offices” (napad cijevnom bombom na urede ciparske novinske agencije MC Digital Media). Transparency International (2019.), Indeks percepcije korupcije. Virtualni posjet Cipru u kontekstu Izvješća o vladavini prava za 2020.

Prilog II.: Posjet Cipru Službe Komisije održale su virtualne sastanke u lipnju 2020. sa sljedećim dionicima: ·Ured glavnog državnog odvjetnika, ·Ministarstvo unutarnjih poslova,

·Ministarstvo pravosuđa, ·Nacionalna policija, ·Ured za tisak i informiranje, ·Tijelo zaduženo za radio i televiziju, ·Vrhovni sud. * Komisija je ujedno održala niz horizontalnih sastanaka sa sljedećim organizacijama: ·Amnesty International, ·Civil Liberties Union for Europe, ·mreža „Civilno društvo Europe”, ·Konferencija europskih crkava, ·EuroCommerce, ·Europski centar za neprofitno pravo, ·Europski centar za slobodu tiska i medija, ·Europski građanski forum, ·Free Press Unlimited, ·Front Line Defenders, ·ILGA-Europe, ·Međunarodna komisija pravnika, ·Međunarodna federacija za ljudska prava,