Među najvažnijim stvarima koje mogu pomoći novopridošlim osobama bit će informacije o pravima koja mogu ostvariti. Informacije koje im se daju na graničnim prijelazima već su se pokazale vrlo vrijednima. Pokrenuta je i internetska stranica „Informacije za osobe koje bježe iz Ukrajine” kako bi se one mogle bolje upoznati sa svojim pravima u EU-u. Na njoj su navedene informacije o prelasku granice, pravima pri dolasku i daljnjem putovanju. Komisija će nastaviti surađivati s agencijama EU-a, državama članicama, agencijama UN-a i drugim partnerima kako bi ljudi dobili potrebne informacije te kako bi se suzbile proruske dezinformacije namijenjene širenju sumnji i nesigurnosti.

Novopridošle osobe i njihove zajednice domaćini trebali bi što prije dobiti ciljanu pomoć. Primjer je golema potpora koja je već potrebna i koja se pruža, ponajprije u zemljama koje su Ukrajini najbliži susjedi – Poljskoj, Rumunjskoj, Mađarskoj i Slovačkoj. Brzo će se prijeći na sljedeći korak, a to je intenzivna pomoć raseljenim osobama da se nasele. Najbolji način za smanjenje ovisnosti pridošlih osoba o vanjskoj potpori i poboljšanje njihove interakcije sa zajednicama domaćinima jest da im se pomogne da steknu određenu financijsku samostalnost, ponajprije pronalaženjem zaposlenja u skladu s njihovim vještinama i kvalifikacijama, te da im se omogući pristup stanovanju, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i drugim socijalnim uslugama. Ako to bude moguće, ukrajinske vlasti mogu i dalje dostavljati dokumente i informacije koji će državama članicama pomoći da djelotvornije usmjere potporu, a poduzet će se sve što je potrebno i da se pomogne osobama bez dokumenata.

Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021.–2027. snažan je okvir za usmjeravanje rada i održavanje postojećih veza između osoba raseljenih iz Ukrajine i zajednica domaćina. U njemu se naglašava važnost uključivanja raznih dionika u osmišljavanje mjera, među kojima su i novopridošle osobe i iseljeničke zajednice. To je ključno za uspješnu komunikaciju, jačanje uloge dionika i preuzimanje odgovornosti. Važna je i koordinacija kako bi se doprinosi javnih tijela, filantropskih organizacija i civilnog društva nadopunjavali na najbolji mogući način, a trebalo bi uključiti i ukrajinske vlasti ako je to moguće. Komisija je mobilizirala program Erasmus+, Europske snage solidarnosti i kulturne zajednice kako bi prilagodili svoje aktivnosti i pomogli pridošlim osobama.

Zbog ruske agresije Ukrajinci su prisiljeni napustiti svoju zemlju, ali mnogi se zasigurno nadaju da će se jednog dana vratiti kući. I dalje je vrlo neizvjesno kad će to biti moguće. Stoga se potpora mora pružiti odmah, ali treba uzeti u obzir i mogućnost duljeg boravka. Zbog toga je Direktivom o privremenoj zaštiti predviđeno početno trajanje zaštite od jedne godine, ali može se dvaput automatski produljiti za šest mjeseci. Potpora državama članicama obuhvaćat će pomoć u svladavanju aktualnih izazova, ali i traženje rješenja za predvidljive potrebe država članica u srednjoročnom razdoblju.

Za potporu iznimnom broju osoba koje su od rata protiv Ukrajine pobjegle u druge dijelove Europe potrebne su čovječnost i fleksibilnost. To je golem izazov za djelotvornu organizaciju i koordinaciju unutar EU-a, ali i s ukrajinskim vlastima i međunarodnim partnerima. Pred Unijom je nezapamćen izazov, ali zahvaljujući zajedničkoj snazi te u skladu sa svojim vrijednostima i europskim načinom života pomoći će svima kojima je to potrebno.

S obzirom na razmjere potreba, svi sektori društva sudjeluju u pružanju prava povezanih s privremenom zaštitom, to jest smještaja, obrazovanja, zdravstvene skrbi i pristupa radnim mjestima. Važnu ulogu imaju lokalne i regionalne vlasti, poduzeća, socijalni partneri, zdravstvene i socijalne službe, službe za zapošljavanje, službe za zaštitu djece, ustanove za skrb za djecu i škole te civilno društvo, organizacije koje vode migranti i iseljeničke zajednice. Ta će se obveza poduprijeti znatnim novim naporima na razini EU-a, čime će se maksimalno povećati učinak dostupnih sredstava i iskoristiti rad raznih mreža stručnjaka.

Dobrodošlica EU-a iskazana je prvom aktivacijom Direktive o privremenoj zaštiti kako bi se novopridošlim osobama pružila brza i djelotvorna pomoć i zajamčio jasan pravni status. Ukrajinski državljani i članovi njihovih obitelji te druge osobe koje su se nastanile u Ukrajini i raseljene su zbog sukoba imaju pravo na dosad nezabilježenu razinu zaštite u cijelom EU-u, uključujući pristup smještaju, obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i radnim mjestima. To će se i dalje primjenjivati kako sve više ljudi bude prisiljeno napustiti Ukrajinu. Sad treba osigurati da se ta prava ostvaruju u praksi.

Iznimno velik udio djece među osobama koje bježe iz Ukrajine golem je logistički izazov i velika društvena odgovornost za obrazovne sustave. Brz povratak djece u programe ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja ili programe školovanja bit će važan čimbenik da djeca ponovno steknu osjećaj stabilnosti, što će doprinijeti smanjenju psihološkog stresa. Može se očekivati da će velika većina djece biti iz razdvojenih obitelji, a mnoga će biti i bez pratnje. Škole, ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje te ustanove za rani i predškolski odgoj i obrazovanje mogu pomoći raseljenoj djeci i mladima da iskoriste socijalne i zdravstvene usluge, uključujući psihosocijalnu potporu, te da se stvori osjećaj zajedništva. Djece s pravom na školovanje ima čak nekoliko milijuna, a to zahtijeva znatno povećanje infrastrukture i broja osoblja. Za to će biti potreban pristup Tima Europa, u kojem će se sredstvima EU-a podupirati nacionalna i lokalna razina država članica te će se iskoristiti postojeća potpora.

Uz opće smjernice za transfere korisnika privremene zaštite, Komisija priprema i posebne standardne operativne postupke za transfere maloljetnika bez pratnje. Na njima radi zajedno s državama članicama te agencijama EU-a i UN-a kako bi se zajamčilo da najbolji interesi djece budu na prvom mjestu. Podijelit će ih sa svim relevantnim tijelima kako bi se uspostavio okvir koji će omogućiti da se svi slučajevi djece bez pratnje i razdvojene djece, bez obzira na to koliko su hitni, riješe uz potrebne zaštitne mjere. U okviru platforme za solidarnost prioritet će imati sigurni transferi maloljetnika bez pratnje (vidjeti u nastavku).

Činjenica da treba obraditi velik broj novopridošlih osoba ne smije biti zapreka registraciji sve djece bez pratnje. Toj bi djeci trebalo pružiti potpunu i sigurnu podršku te bi uz njih što prije trebao biti prisutan predstavnik službi za zaštitu djece. Za razdvojenu djecu (to jest djecu koja dolaze s odraslim osobama koje nisu njihov uobičajeni skrbnik) nacionalna tijela trebala bi na temelju relevantnih dokumenata potvrditi identitet djeteta i pristanak roditelja. U okviru programa traženja obitelji trebalo bi pokušati ujediniti maloljetnike bez pratnje s članovima njihove obitelji u drugim dijelovima EU-a. Taj postupak može potrajati i iziskuje poseban oprez pri pronalaženju dugoročnih rješenja za tu djecu. Komisija će surađivati s međunarodnim organizacijama i državama članicama kako bi se ujedinile obitelji koje su razdvojene zbog rata.

Budući da djeca čine polovinu osoba koje su napustile Ukrajinu zbog ruske invazije, prioritet je EU-a osigurati dobru skrb o njima. To će zahtijevati osobito velik trud, počevši od trenutka identifikacije i registracije. Sve javne službe, a i civilno društvo, morat će biti opremljene za odgovor i zaštitu prava i najboljih interesa djece. Dostupna su financijska sredstva EU-a za potporu socijalnoj uključenosti, udomiteljskoj skrbi i psihosocijalnom savjetovanju te za obrazovanje.

Jedno od osnovnih načela odgovora EU-a mora biti potpuno poštovanje temeljnih prava, bez obzira na državljanstvo ili etničku pripadnost pridošlih osoba. U svim mjerama EU-a posvetit će se posebna pozornost nediskriminaciji i ranjivostima određenih skupina izloženih većem riziku od diskriminacije, uključujući Rome i druge manjine te LGBTIQ zajednicu, od prvog dolaska sve do prihvata i integracije.

Unija ne namjerava samo primiti osobe koje bježe od rata, već i zajamčiti njihovu sigurnost. Među osobama koje su uspjele prijeći u EU veliku većinu čine žene, djeca (oko polovine svih pridošlih osoba) i starije osobe. Iznimno je važno da u toj novoj situaciji nitko od njih ne bude izložen novim opasnostima. Nevladine organizacije i drugi koji rade u pograničnim regijama upozoravaju na opasnost da ljudi prihvate lažne ponude smještaja ili prijevoza te da padnu u ruke trgovaca ljudima. Ta opasnost osobito prijeti djeci, maloljetnicima bez pratnje i siročadi pa je registracija pri prvom ulasku ključna kako bi se zajamčilo da se u svim fazama poštuju najbolji interesi djeteta. Trebalo bi biti moguće pratiti svako dijete od trenutka izlaska iz Ukrajine do trenutka dolaska u zemlju odredišta. Europol je izvijestio da trgovci ljudima vrebaju maloljetnike bez pratnje na granici te je upozorio države članice da prijave sve sumnjive slučajeve. Potrebno je potpuno poštovati nacionalne zakone i postupke provjere i praćenja za udomiteljske obitelji i druge domaćine, u skladu s najboljim interesima djeteta. Mreža nacionalnih izvjestitelja o trgovini ljudima snažno se angažirala na pružanju podrške svrhovitoj registraciji subjekata i osoba koji pružaju smještaj i prijevoz. Žene i djevojčice koje bježe od oružanih sukoba izložene su posebnim rizicima pa su za njihovu zaštitu potrebne ciljane mjere.

Da bi se osobe koje dolaze iz Ukrajine mogle uključiti u normalan život, treba im pristup bankovnim računima kako bi mogle primati socijalnu potporu ili plaću odnosno izvršavati plaćanja. Korisnici privremene zaštite imaju pravo na osnovni bankovni račun. Komisija je u kontaktu s bankarskim sektorom kako bi osigurala provedbu te mjere i to će pitanje obuhvatiti informativnim kampanjama. U smjernicama za provedbu Direktive o privremenoj zaštiti državama članicama preporučuje se da omoguće otvaranje bankovnog računa čak i prije izdavanja boravišne dozvole.

Dio pomoći osobama koje dolaze iz Ukrajine da se osamostale u EU-u bit će i potpora u svladavanju kulturnih i jezičnih prepreka. To se odnosi i na odrasle osobe i na djecu. EU može pomoći inicijativama kao što su potpora centrima za dobrodošlicu, internetske stranice s praktičnim informacijama za povezivanje s lokalnom zajednicom i javnim službama, dodavanje ukrajinskog jezika u alate za pomoć tražiteljima zaposlenja te promicanje postojećih internetskih stranica za e-učenje na ukrajinskom jeziku. Ukrajinski jezik nedavno je dodan u alat Europske komisije e-Translation i dostupan je nacionalnim javnim tijelima kao potpora u radu. Zahvaljujući financijskim sredstvima za integraciju, učenje jezika odmah je dostupno svim dobnim skupinama. U međukulturnoj integraciji mogu pomoći i kulturni posrednici i usmeni prevoditelji, koji mogu biti i pripadnici dijaspore te čak i novopridošle osobe.

Iako će prioritet biti pomaganje djeci da nauče jezik zemlje domaćina kako bi se priključila redovnom školovanju, djeca će morati nastaviti razvijati vještine i na materinjem jeziku te će im, barem u prijelaznom razdoblju, biti potreban školski materijal na ukrajinskom jeziku. Ured za publikacije EU-a spreman je, u suradnji s ukrajinskim vlastima, tiskati školske knjige na ukrajinskom jeziku za učenike koji se trenutačno nalaze u EU-u. Komisija može pribaviti prava za nastavni materijal i tečajeve jezika te ih objaviti i u elektroničkom obliku na portalu School Education Gateway, javnoj platformi na kojoj se učiteljima i nastavnicima te drugim dionicima u području obrazovanja pružaju besplatne informacije i materijali za stručno usavršavanje. On će služiti kao jedinstvena točka za pristup nastavnom materijalu iz Ukrajine te materijalu iz država članica na ukrajinskom jeziku. Pokrenut će se i inicijativa za izradu ciljanih digitalnih obrazovnih sadržaja na prilagodljivim lokalnim platformama u suradnji s pružateljima obrazovnih tehnologija iz EU-a, a na temelju doprinosa ukrajinske vlade, država članica i drugih priznatih izvora. Djeci će za to biti potreban pristup opremi za digitalno obrazovanje i u tu bi se svrhu mogle organizirati akcije doniranja nekorištenih, obnovljenih i novih uređaja u kojima bi sudjelovali građani, poduzeća i javne institucije. Pomoći mogu i tzv. telecentri, odnosno lokalni centri u kojima ljudi mogu razvijati digitalne vještine, pružanjem pristupa obrazovanju i učenju putem interneta.

Bit će neophodno uključiti i ukrajinske učitelje i nastavnike koji su među novopridošlim osobama. Zajednica eTwinning može pomoći u okviru skupina kreiranih u sigurnom prostoru te platforme za potporu učiteljima i nastavnicima pred kojima je izazov integracije novopridošlih osoba i obrađivanja konteksta rata u nastavi. Sudjelovati mogu ukrajinski učitelji i nastavnici koji su već uključeni u zajednicu eTwinning, ali i svi učitelji i nastavnici koji su napustili Ukrajinu a povezani su s određenom školom.

Uz potporu koja se pruža osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju, visoka učilišta već razmatraju mogućnosti za primanje i integraciju u svoje kampuse studenata i akademskog osoblja koji bježe iz Ukrajine. Potrebna je fleksibilnost kako bi se olakšao pristup kolegijima i ponudile mogućnosti studentima koji imaju privremenu zaštitu i trebaju nastaviti obrazovanje. Za to će biti potrebno brzo razmotriti kako priznati i uzeti u obzir bodove i kvalifikacije ostvarene u visokom obrazovanju Ukrajini. Za potporu obrazovanju studenata i integraciji osoblja visokih učilišta koji bježe od rata iskoristit će se fleksibilnost programa financiranja Erasmus+ i sinergije s fondovima kohezijske politike. Osim toga, u okviru programa Erasmus+ promicat će se uzajamno učenje među državama članicama za visoka učilišta i osoblje.

4. PRISTUP ZDRAVSTVENOJ SKRBI

Mnoge osobe koje bježe od rata protiv Ukrajine dolaze u Uniju u osjetljivom zdravstvenom stanju. Mnogi su doživjeli velike teškoće na putu ili su možda čak ranjeni. Među njima može biti trudnica, a neki otprije imaju bolesti koje zahtijevaju kontinuirano liječenje. Mnogi možda osjećaju da im je ugroženo mentalno zdravlje. Djeca imaju specifične potrebe pa bi među prioritetima trebale biti psihosocijalna skrb, prehrana i skrb za djecu s posebnim potrebama ili invaliditetom.

U Direktivi o privremenoj zaštiti važno mjesto imaju prava osoba obuhvaćenih njezinim područjem primjene na socijalnu i medicinsku skrb, uključujući skrb za mentalno zdravlje. Komisija preporučuje da države članice omoguće širok pristup naknadama za bolovanje i da te osobe priključe javnozdravstvenom sustavu države članice domaćina. To će zahtijevati i da se osobama koje dolaze daju jasne informacije o postupku i uvjetima za pristup zdravstvenoj skrbi. Neke postojeće inicijative EU-a za integraciju već sadržavaju snažnu zdravstvenu komponentu. Komisija će istodobno istražiti kako priznati kvalifikacije ukrajinskih zdravstvenih radnika, među ostalim i stručnjaka za mentalno zdravlje, kako bi ih se moglo uključiti u zadovoljavanje tih novonastalih potreba.

Najprije je bitno pomoći svima kojima je hitno potrebno specijalizirano bolničko liječenje i skrb, bilo da je riječ o hitnom slučaju ili liječenju kroničnih bolesti. Komisija je uspostavila mehanizam solidarnosti za medicinske transfere unutar EU-a iz država članica koje graniče s Ukrajinom, čiji su zdravstveni sustavi pod velikim pritiskom. Države članice već su stavile na raspolaganje 10 000 kreveta, što uključuje krevete za pacijente oboljele od raka i one s opeklinama, kao i pedijatrijske odjele te krevete za novorođenčad i njihove majke. Usto, državama članicama koje su pod pritiskom dostavljena su cjepiva, lijekovi i medicinska oprema, uključujući vozila hitne pomoći.

Komisija poziva države članice da u potpunosti iskoriste nove standardne operativne postupke za medicinske transfere upotrebom sustava ranog upozoravanja u okviru tog mehanizma. Ti im postupci omogućuju da zatraže potporu za uspješan i siguran prijenos medicinske dokumentacije pacijenata te da ukratko navedu ono za što se najprije treba pobrinuti, primjerice stanje osobe, potrebu za liječenjem i obiteljsku situaciju. Opskrba medicinskim potrepštinama jedan je od ključnih elemenata rada Mehanizma Unije za civilnu zaštitu za potporu državama članicama. Država članica primateljica pokriva troškove liječenja i skrbi za pacijente, a u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu mogu se primiti potpora i sufinanciranje za medicinske evakuacije i dostavu medicinskih potrepština. Taj mehanizam državama članicama olakšava doniranje lijekova, rutinskih cjepiva i opreme kako bi se lakše zadovoljile hitne medicinske potrebe. Kako bi se medicinski transferi pacijenata ubrzali, Komisija će, u bliskoj suradnji s državama članicama i regionalnim uredom Svjetske zdravstvene organizacije za Europu, poduprijeti uspostavu trijažnih centara na granicama najpogođenijih država članica koji će postavljati prve dijagnoze te utvrđivati hitnost i bolnice u koje pacijente treba uputiti. Mehanizam Unije za civilnu zaštitu državama članicama može pomoći i u slanju medicinskog osoblja na teren.

Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) trajno prati zdravstvenu situaciju, uključujući rizik od zaraznih bolesti uzrokovan humanitarnom situacijom. Zemljama s velikim priljevom raseljenih osoba pruža praktične javnozdravstvene smjernice i potporu na terenu. Da bi to funkcioniralo, države članice moraju imati pouzdane sustave nadzora te tražiti potrebnu potporu na terenu radi pomoći u sprečavanju izbijanja bolesti i povećanju cijepljenja. ECDC je izdao i smjernice o sprečavanju i suzbijanju zaraznih bolesti kako bi pružatelje zdravstvene skrbi u zajednici upozorio na potrebu da se omogući pristup uslugama i kontinuitet programa cijepljenja te potpora u području mentalnog i psihosocijalnog zdravlja.

Stopa procijepljenosti u Ukrajini niska je u usporedbi s EU-om, osobito protiv tuberkuloze, dječje paralize, ospica i bolesti COVID-19. Standardno cijepljenje djece trebalo bi smatrati prioritetom, a ciljane kampanje cijepljenja olakšale bi nacionalnim zdravstvenim radnicima da to provedu. U ovom je trenutku mnogo ljudi smješteno u prihvatnim centrima ili u drugim zajedničkim smještajima pa mogu biti posebno izloženi riziku od zaraze. Komisijino tijelo za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize pomaže u nabavi cjepiva i opskrbi cjepivima, vodeći pritom računa o tome da je djecu za potpunu zaštitu potrebno cijepiti s nekoliko doza unutar nekoliko mjeseci. Za provedbu cijepljenja najvažnije je da ono bude lako dostupno svima koji dolaze iz Ukrajine, a to zahtijeva dobru komunikaciju i planiranje u svim područjima u kojima te osobe dulje borave. Zbog aktualne situacije povećat će se ukupne potrebe EU-a za lijekovima pa će EU i države članice zajednički pratiti i rješavati probleme u opskrbi. To se može proširiti na nabavu dodatnih cjepiva i lijekova ako države članice izraze takvu potrebu.

Osobama koje još nisu završile primarno cijepljenje ili se nisu docijepile protiv bolesti COVID-19 bitno je omogućiti jednostavan, brz i besplatan pristup cijepljenju. Osobito je važno pobrinuti se za sigurnost najugroženijih osoba. Zalihe cjepiva protiv bolesti COVID-19 u EU-u dovoljne su da se zadovolje potrebe osoba koje dolaze iz Ukrajine. Komisija preporučuje da države članice osiguraju besplatno testiranje na COVID-19 tijekom dolaznog postupka.

Komisija će, u suradnji s nevladinim organizacijama i civilnim društvom, pojačati ciljane mjere za zaštitu mentalnog zdravlja i posttraumatski oporavak osoba koje bježe od rata. To će obuhvaćati potporu povećanju kapaciteta na terenu za hitnu zaštitu mentalnog zdravlja te uspostavu mreže stručnjaka za mentalno zdravlje u EU-u koji govore ukrajinski. U jednoj od inicijativa u okviru programa „EU za zdravlje” prikupit će se i primijeniti postupci u području mentalnog zdravlja i dobrobiti koji su se u praksi pokazali najboljima, pri čemu će se osobita pozornost posvetiti traumama koje su te osobe doživjele.

Na Platformi za zdravstvenu politiku EU-a uspostavljena je posebna mreža za razmjenu informacija i koordinaciju novih inicijativa o pitanjima javnog zdravlja.

5. PRISTUP RADNIM MJESTIMA

Pravo na pristup tržištu rada ključan je aspekt prava koja se nude onima koji uživaju privremenu zaštitu EU-a. Kako bi se spriječile moguće napetosti, potrebno je na odgovarajući način objasniti i priopćiti stvarne uzajamne koristi od sudjelovanja osoba koje bježe od rata u Ukrajini na tržištu rada. Rano zapošljavanje može imati velik utjecaj na živote novopridošlih osoba i omogućiti im da se ekonomski osamostale i integriraju u lokalnu zajednicu, a zajednicama domaćinima može smanjiti ekonomsko opterećenje. Važnost omogućivanja pristupa tržištu rada istaknuta je u zajedničkoj izjavi ministara socijalne politike Češke, Estonije, Latvije, Litve, Poljske, Rumunjske i Slovačke, od kojih su neke među zemljama s najviše novopridošlih osoba. U toj su izjavi naglasili i potrebu za potporom EU-a.

Direktivom o privremenoj zaštiti propisano je da bi se osobe s privremenom zaštitom trebale moći baviti nesamostalnim ili samostalnim djelatnostima te sudjelovati u strukovnom osposobljavanju. Komisija poziva države članice da poduzmu nacionalne mjere za hitnu provedbu tih odredaba, u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima. Bitno je sve sudionike informirati o tome kako bi osobe koje dolaze mogle što prije početi raditi.

Također, trebalo bi im se zajamčiti da neće biti diskriminirane kad je riječ o plaći i drugim radnim uvjetima. Komisija preporučuje državama članicama da prava dodijeljena Direktivom o privremenoj zaštiti za pristup tržištu rada EU-a tumače na najširi mogući način te da iznimke od pravila o slobodnom kretanju na unutarnjem tržištu primjenjuju samo u propisno opravdanim okolnostima. Pristup tržištu rada EU-a pravo je korisnika privremene zaštite EU-a. Komisija također potiče odobravanje takvog pristupa korisnicima zaštite na temelju nacionalnog prava. To bi ubrzalo financijsko osamostaljivanje i pojednostavnilo proces integracije svih osoba koje su pod nekim oblikom zaštite u EU-u.

Pomoć novopridošlim osobama da steknu vještine potrebne za ulazak na tržište rada EU-a jedna je od glavnih namjena financiranja sredstvima iz kohezijske politike EU-a i novog programa djelovanja kohezijske politike za izbjeglice u Europi (CARE) te Fonda za azil, migracije i integraciju. Ona, među ostalim, može obuhvaćati pomoć u pripremi za zapošljavanje ili poduzetništvo jezičnim tečajevima, savjetovanjima, osnovnim osposobljavanjem ili poslovnom potporom, pri čemu države članice oblike potpore mogu prilagođavati svojim potrebama. Jezične i osnovne digitalne vještine mogu se razvijati i iskorištavanjem mreža u okviru pakta za vještine za povezivanje regionalnih i gradskih tijela, obrazovnih organizacija i nevladinih organizacija uključenih u pružanje potpore ljudima koji su pobjegli iz Ukrajine. Komisija je u alat EU-a za profiliranje vještina državljana trećih zemalja dodala ukrajinski jezik kako bi pomogla ljudima iz Ukrajine koji traže zaposlenje ili žele nastaviti školovanje.