Nakon katastrofe s tankerom Prestige, koja je u to vrijeme istaknula postojeći nedostatak kapaciteta za prikupljanje izlivene nafte na moru u Europi, donesena je odluka o poduzimanju mjera na razini EU-a i izgradnji dodatnih kapaciteta kojima će se pomoći obalnim europskim državama da brzo, djelotvorno i učinkovito odgovore na velike izljeve nafte. Europska agencija za pomorsku sigurnost zadužena je 2004. za osiguravanje tih dodatnih kapaciteta u državama članicama. Agencija ne bi trebala zamijeniti nacionalne kapacitete (na nacionalnoj ili regionalnoj razini), već osigurati potrebne dodatne kapacitete u slučaju velikih nesreća.

Trebalo bi istaknuti da je analiza ograničena poteškoćama povezanima s procjenom djelotvornosti, učinkovitosti, relevantnosti i dodane vrijednosti kapaciteta koji je namijenjen kao dodatna potpora u slučaju većeg izljeva nafte te se stoga ne upotrebljava ako do takve nesreće nije došlo.

Kako bi podržala ovaj skup aktivnosti odziva na onečišćenje mora, Komisija je uvidjela da bi Agencija trebala moći preuzeti dugoročne financijske obveze kako bi Komisiji i državama članicama pružila prikladnu i održivu operativnu podršku, koristeći se uslugama koje pruža industrija. Komisija je stoga 2005. predložila izradu višegodišnjeg financijskog okvira za Agencijine aktivnosti odziva na onečišćenje. Prva financijska omotnica za razdoblje od 2007. do 2013. iznosila je 154 milijuna EUR. Omotnica za tekuće razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 160,5 milijuna EUR jer se nešto većim iznosom uzima u obzir proširenje mandata na naftna i plinska postrojenja.

Kad je riječ o kemijskom onečišćenju s brodova, potreba za uklanjanjem rizika povezanih s tom vrstom onečišćenja potaknula je savjetovanje s državama članicama i Komisijom te je donesena odluka da bi EMSA-ine intervencije trebale biti usredotočene na brzo pružanje stručnih informacija i savjeta o kemijskim tvarima tijekom izvanrednog stanja radi pružanja podrške u postupku donošenja odluka stranci koja upućuje zahtjev. Glavni izazov s kojim se suočavaju službe koje reagiraju u slučaju kemijskih nesreća odnosi se na pristup podacima o teretu i specijaliziranim savjetima o odgovoru na izvanredna stanja, uključujući kratke procjene rizika s obzirom na to da se kemikalije ne prevoze samo u rasutom stanju, već i u paketima te može doći do interakcije tvari koje dolaze u dodir.

Kad se otkrije mogući izljev nafte u nacionalnim vodama, predmetnoj državi šalje se poruka upozorenja. U slučaju izljeva visoke razine opasnosti EMSA-ina usluga za podršku na moru može nazvati obalnu državu kako bi sigurno primila upozorenje i kako bi joj se ponudila dodatna podrška. Analizirane slike dostupne su nacionalnim kontaktnim točkama u gotovo stvarnom vremenu, u roku od manje od 30 minuta nakon što satelit snimi sliku. Usluga obuhvaća otkrivanje mogućih onečišćivača povezivanjem slike snimljene satelitom s podacima o prometu plovila. Kada primi upotpunjene podatke, nacionalno tijelo odlučuje o prikladnom operativnom odgovoru, na primjer može odlučiti poslati zrakoplov da se pregleda područje i potvrdi da je došlo do izljeva nafte ili zatražiti pregled plovila u sljedećoj luci pristajanja.

Uzimajući u obzir znatan iznos financijske omotnice dodijeljene za mrežu plovila u stalnoj pripravnosti za odziv u slučaju izljeva nafte, koja čini veći dio EMSA-ina proračuna za odziv na onečišćenje, posebna je pažnja posvećena analizi učinkovitosti te sposobnosti. Nastojanja da se procijeni troškovna učinkovitost trenutačnog modela s unajmljenim plovilima upućuju na to da bi EMSA-ine aktivnosti odziva na onečišćenje naftom bile troškovno učinkovite u usporedbi s ekonomskim posljedicama koje bi proizašle iz nedostatka kapaciteta Agencije da primjereno postupi u slučaju izljeva nafte i spriječi je da dosegne obalu. Nadalje se može zaključiti da EMSA na troškovno učinkovit način ispunjava zahtjeve svog mandata u okviru (i unutar granica) proračuna koji joj je dodijeljen za tu svrhu. Taj se zaključak temelji na činjenici da se razina usluga koje EMSA trenutačno pruža ne bi mogla ostvariti uz niže troškove primjenom bilo kojeg od mogućih alternativnih modela kako su opisani u vanjskoj studiji.

Taj zaključak potvrđuju razne procjene EMSA-inih aktivnosti u tom području te povratne informacije dionika. Potvrđena je dodana (operativna) vrijednost takvog okvira. Ustanovljeno je da su tehničke specifikacije usluge prikupljanja nafte na moru koja se pruža u okviru mreže plovila u stalnoj pripravnosti za odziv u slučaju izljeva nafte primjerene svrsi.

U sljedećim tablicama prikazuje se kako EMSA-ine sposobnosti nadopunjuju nacionalne kapacitete. EMSA se u skladu sa svojim mandatom usredotočila na sredstva namijenjena izljevima znatnije količine, što bi za države članice predstavljalo preveliko ulaganje na nacionalnoj razini.

Tablica 1.: Plovila za odziv na onečišćenje naftom država članica i EMSA-e

Broj plovila Kapacitet pohrane (m3) Kapacitet pohrane Države članice i zemlje EFTA-e (DČ) EMSA DČ EMSA < 200 m3 172 0 8 861 0 200 m3 – 700 m3 56 0 17 311 0 700 m3 – 1 500 m3 23 1 24 935 997 > 1 500 m3 19 17 70 553 62 475

U skladu sa svojim mandatom EMSA je sklopila ugovore o plovilima za prikupljanje nafte velikog kapaciteta pohrane, čime se smanjuje potreba za čestim pristajanjem i iskrcavanjem prikupljene nafte te se posljedično optimiziraju razdoblja prikupljanja nafte na moru. Drugim riječima, 17 Agencijinih plovila ima gotovo jednak kapacitet pohrane kao sva plovila država članica usporediva kapaciteta.

Tablica 2.: Oprema za odziv na onečišćenje naftom država članica i EMSA-e

Količina Države članice EMSA Sustavi za zadržavanje i prikupljanje nafte 16 12 Plutajuće brane 2 2 Brane otporne na vatru 1 8 Sustav „sweeping arms” 12 19 Dispergent (u tonama) ~ 3 500 800

Važno je da popratna studija uz procjenu pokazuje i da prisutnost EMSA-inih usluga za odziv na onečišćenje naftom kojima se nadopunjuju nacionalni i privatni resursi nema štetan utjecaj na razinu pripravnosti država članica EU-a i zemalja EFTA-e. Ta je činjenica ostala stabilna tijekom analiziranog razdoblja te se čini da će u nadolazećem razdoblju do 2020. nastaviti slijediti isti trend.

CleanSeaNet

Kad je riječ o usluzi satelitskog otkrivanja izlijevanja nafte CleanSeaNet, u procjeni je zaključeno da je relevantna te da je koristan instrument državama članicama. Najbolje je da se nalazi na razini EU-a, obuhvaća sve morske vode u Europi i šire te omogućuje znatnu dodanu vrijednost. Uslugom se osigurava ujednačena procjena i pregled trendova ispuštanja nafte te odvraćajući učinak programa za praćenje izljeva nafte. Usluga je relevantna u pogledu potreba i trenutačnih trendova, uzimajući u obzir trajnu razinu namjernog ispuštanja ili slučajnih izljeva nafte u vodama EU-a. Nadalje, zajedno s provedbom programa za promatranje Zemlje Copernicus, usluga je u skladu sa širokim portfeljem drugih politika EU-a povezanih s pomorskim nadzorom.

Uporabom satelita kojima upravlja Europska svemirska agencija ostvarena su znatna smanjenja troškova usluge zbog dostupnosti besplatnih dozvola. U razdoblju od 2014. do 2016. troškovi usluge po 1 000 km 2 praćenog područja smanjili su se za otprilike 22 %. Od druge polovice 2016. EMSA-ine narudžbe proizvoda za promatranje Zemlje misije Sentinel-1 proporcionalno su porasle te će nastaviti rasti u nadolazećim godinama. Uporabom satelita Sentinel 1-A i 1-B usluga CleanSeaNet može pružiti bolju satelitsku pokrivenost uz istovremeno smanjenje troškova usluge.

Kad je riječ o učinku usluge CleanSeaNet u pogledu odvraćajućeg učinka, ukupan trend tijekom većeg dijela prošlog desetljeća ukazuje na smanjivanje broja mogućih izljeva otkrivenih po milijunu km2praćenog područja iz godine u godinu, kao što je prikazano na slici 2. Istodobno sa znatnim godišnjim smanjenjem u razdoblju od 2008. do 2010. došlo je do gospodarske krize te je porasla razina svijesti o problemima povezanima s onečišćenjem mora i poboljšanju pružanja usluga lučkih uređaja za prihvat na cijelom kontinentu, dok je smanjenje u razdoblju od 2010. do 2015. bilo postupnije.

Trend je bilo obrnut 2016., kada je zabilježen porast broja otkrivenih mogućih izljeva. Mnogo je mogućih razloga za promjenu trenda u 2016.: uvođenje satelita Sentinel-1, što je dovelo do boljih sposobnosti otkrivanja, optimizacija planiranja u okviru usluge CleanSeaNet te, u manjoj mjeri, povećanje obujma pomorskog prometa koje je moglo dovesti do povećanja broja otkrivenih slučajeva.

Slika 2.: CleanSeaNet 2008. – 2016.: trendovi u otkrivanju mogućeg onečišćenja

Izvor: EMSA