Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2014._x000b__x000b_i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014._x000b_ /* COM/2014/0424 final - 2014/ () */





Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu konvergencije Rumunjske za 2014. VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4., uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno njezin članak 9. stavak 2., uzimajući u obzir preporuku Europske komisije[2], uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta[3], uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje, uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku, budući da: (1) Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020., temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. (2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. (3) Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja, koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka po državama članicama. (4) Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o nacionalnom programu reformi Rumunjske za 2013. i dostavilo mišljenje o rumunjskom programu konvergencije za razdoblje 2012. – 2016. (5) Komisija je 13. studenoga donijela Godišnji pregled rasta[4], čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[5]. (6) Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. (7) Rumunjska je 6. svibnja 2014. podnijela svoj nacionalni program reformi za 2014., a 5. svibnja 2014. i program konvergencije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. (8) Vijeće je 22. listopada 2013. donijelo Odluku 2013/531/EU o pružanju srednjoročne financijske pomoći Rumunjskoj u iznosu do 2 milijarde EUR do rujna 2015. Preventivna srednjoročna financijska pomoć Rumunjskoj u okviru instrumenta pomoći platnoj bilanci država članica koje nisu dio europodručja smatrala se primjerenom zbog nestabilnih tokova kapitala koji osobito utječu na tržišta u usponu, rizika makroekonomskog scenarija i preostalih slabosti u bankarskom sektoru. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i financijske stabilnosti te će, zahvaljujući provedbi strukturnih reforma, povećati otpornost i potencijal rasta rumunjskoga gospodarstva. Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima o utvrđivanju uvjeta koji moraju biti ispunjeni u okviru preventivne pomoći EU-a nadopunjuju se i podupiru preporuke europskog semestra po državama članicama. Preventivna pomoć EU-a ovisi o provedbi opsežnog programa gospodarske politike s osobitim naglaskom na mjere strukturne reforme uključujući one preporuke po državama članicama koje se odnose na administrativne kapacitete, reforme tržišta proizvoda, poslovno okruženje, tržišta rada, mirovine, poduzeća u državnom vlasništvu i zdravstvenu skrb. Tim programom rumunjska vlada nije oslobođena provedbe svih preporuka po državama članicama u cijelosti. Određivanje prioriteta politika koji su potrebni za provedbu Memoranduma o razumijevanju i preporuka po državama članicama, njihovu provedbu i usklađivanje trebalo bi dosljedno razmotriti na razini na kojoj se donose odluke. (9) Cilj je proračunske strategije utvrđen programom konvergencije za 2014. postići srednjoročni cilj odnosno strukturni deficit od 1 % BDP-a 2015., čime se odražavaju zahtjevi Pakta o stabilnosti i rastu, te ga nakon toga i zadržati. Rumunjska se 2014. koristi mogućnošću privremenog odstupanja u odnosu na plan prilagodbe srednjoročnom cilju, koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Privremeno odstupanje mora se nadoknaditi sljedeće godine. U programu se predviđa stabilizacija (ponovno izračunanog) strukturnog salda u 2014. i poboljšanje od 0,8 % BDP-a u 2015. Predviđa se da će rashodi rasti brzinom usklađenom s referentnom vrijednosti za rashode za 2014. i 2015. Predviđa se da će 2015. udio duga u BDP-u dosegnuti 40 % te zatim pasti u 2016./2017. Općenito je proračunska strategija iz programa u skladu sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Vjerojatan je makroekonomski scenarij na kojem se temelje projekcije proračuna. Uglavnom je u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2014. Međutim, procjena mogućeg BDP-a na kojoj se temelji program konvergencije nešto je veća, većinom zbog optimističnijih izgleda za tržište rada. I dalje postoje rizici u pogledu proračunskog plana za 2014. u odnosu na nadzor rashoda i manju naplatu poreza od predviđene. Štoviše, mjere na kojima se temelji predloženi fiskalni program za 2015. i kasnije još nisu utvrđene. Na temelju prognoza Komisije, unatoč malom smanjenju strukturnog salda 2014., Rumunjska u 2014. poštuje zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu, uzimajući u obzir privremeno odstupanje koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Za 2015. postoji rizik znatnog odstupanja od zahtijevane strukturne prilagodbe, uzimajući u obzir potrebno nadoknađivanje za privremeno odstupanje koje je dopušteno za zajednički financirane projekte. Štoviše, predviđa se da će Rumunjska 2015. odstupiti od referentnih vrijednosti. Na temelju ocjene programa i prognoze Komisije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97, Vijeće smatra da 2015. u okviru programa može doći do rizika znatnog odstupanja od zahtjeva predviđenih preventivnim dijelom. (10) U području PDV-a velike izazove i dalje predstavljaju porezne prijevare i izbjegavanje plaćanja poreza, uključujući prekogranične djelatnosti, trošarine, doprinose za socijalno osiguranje i oporezivanje osobnog dohotka. Ostvaren je ograničen vidljivi napredak u borbi protiv neprijavljenog rada, dok se učinkovitost strategije za izvršenje poreznih obveza smanjuje nedostatkom realističnih i obvezujućih mjera te nedovoljnim naglaskom na prevenciju. U tijeku je reforma porezne uprave radi povećanja učinkovitosti; prekogranična administrativna suradnja, osobito u području PDV-a, i dalje je slaba. Porezni klin za osobe s niskim i srednjim primanjima i dalje je visok te se njima potiče neprijavljeni rad i nedovoljno prijavljivanje primanja. Ostvaren je određeni napredak u području poreza za zaštitu okoliša zbog poboljšanja sustava oporezivanja vozila i povećanja trošarina na gorivo koje se sada automatski usklađuju s inflacijom. Rumunjska je suočena s dugoročnim rizikom za održivost, uglavnom zbog rashoda povezanih sa starenjem. Postoji zabrinutost u pogledu održivosti i adekvatnosti mirovinskog sustava zbog niskog omjera zaposlenih osoba koje plaćaju doprinose u odnosu na osobe koje primaju mirovinu. Rumunjska je poduzela korake kako bi se dob za umirovljenje muškaraca i žena izjednačila 2035. (11) Neučinkovitom upotrebom resursa i lošim upravljanjem povećava se rizik za fiskalnu održivost sektora zdravstva. Uobičajenim neformalnim plaćanjima u javnom zdravstvu još se više onemogućuje pristup sustavu, njegova učinkovitost i kvaliteta. Započele su reforme kako bi se povećala učinkovitost i financijska održivost sektora zdravstvene skrbi, no potrebni su stalni napori. Kasni se u provedbi nekih mjera te za njih nema dovoljno sredstava i uslužnih kapaciteta. Isplativost će se povećati smanjenjem pretjerane upotrebe bolničke skrbi te jačanjem primarne zaštite i sustava upućivanja. Pokrenute su daljnje reforme sektora zdravstvene skrbi u pogledu zdravlja stanovništva kojima se promiče, među ostalim, pravedan pristup kvalitetnim zdravstvenim uslugama. (12) Velika neaktivnost, nedovoljna iskorištenost radnih kapaciteta i potreba da se poveća kvaliteta i produktivnost radne snage i dalje su glavni izazovi za rumunjsko tržište rada. Kvaliteta javnih službi za zapošljavanje i prekvalifikaciju i dalje je niska, unatoč određenim mjerama manjeg opsega. Ograničenim resursima javnih službi za zapošljavanje i nedostatkom mjerenja rezultata onemogućuje se učinkovita ponuda prilagođenih usluga osobama koje traže posao, usluge za poslodavce i integracija aktivnih i pasivnih politika tržišta rada. U Rumunjskoj je prosjek mladih koji su nezaposleni i koji nisu uključeni u programe obrazovanja ili osposobljavanja velik i u porastu (17,3 % u 2013.). Kasni se s nacionalnom strategijom za aktivno starenje kojom bi se povećala stopa zaposlenosti starijih radnika koja se sada očekuje krajem 2014. (13) Ne postoje transparentne smjernice za utvrđivanje minimalne plaće u dijalogu sa socijalnim partnerima koje bi bile usmjerene na pružanje potpore zapošljavanju i konkurentnosti te štitile dohodak od rada na održiv način. (14) Reforma obrazovanja iz 2011. kojom je utvrđen dugoročni plan za poboljšanje kvalitete obrazovanja na svim razinama još nije u potpunosti operativna zbog nedostatka financijskih i ljudskih resursa. Zbog znatnog pada u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u zadnjih dvadeset godina posljednjih je godina pokrenuto nekoliko reformi i pilot-projekata, no dostupnost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, njegova važnost na tržištu rada te uključivanje gospodarskih subjekata u praksu i pripravništvo i dalje je slaba. Kod diplomanata je i dalje prisutna velika neusklađenost vještina, a povezanost poduzeća i sveučilišta i dalje je loša, na što ukazuje visoka stopa nezaposlenosti te činjenica da su mnogi sveučilišni diplomanti zaposleni u područjima koja ne odgovaraju njihovom obrazovanju odnosno za koje su potrebne niže kvalifikacije. Sudjelovanje u aktivnostima cjeloživotnog učenja i dalje je među najnižima u EU-u. Stopa ranog prekidanja školovanja i dalje je jedna od najvećih u EU-u te je trenutačno veća od one iz 2010., osobito kod Roma. Zaposlenost žena otežana je zbog nedostatka povoljnih i kvalitetnih vrtića te ograničenog pristupa njima, osobito za djecu do tri godine starosti. (15) Smanjenje siromaštva i dalje predstavlja veliki izazov. Unatoč relativno stabilnoj situaciji u području zapošljavanja, bruto dohoci kućanstava opadaju, a nejednakosti dohodaka rastu. Tome su izložene osobito obitelji s djecom. Postignut je vrlo ograničen napredak u ubrzavanju prijelaza s institucionalnih na alternativne oblike skrbi za djecu bez roditeljske skrbi. Veliki broj osoba s invaliditetom i dalje je smješten u domovima, a usluge u zajednici za osobe s invaliditetom nisu dovoljno razvijene. Neznatna razina uvođenja socijalne pomoći, područja koje je obuhvaćeno njome te njezine primjerenosti i dalje predstavljaju izazov za učinkovitost socijalne pomoći pri smanjenju siromaštva. Kasni se s uvođenjem minimalne pomoći za uzdržavanje kojom bi bile obuhvaćene tri postojeće vrste socijalne pomoći (zajamčeni minimalni dohodak, obiteljski doplatak i doplatak za grijanje), a koje je planirano za 2015. Provedba nacionalne strategije za integraciju Roma započela je 2012., no ključnim mjerama nije dodijeljeno dovoljno financijskih sredstava, tako da su rezultati skromni. Kasni se s revizijom strategije i provedbom revidiranih akcijskih planova. (16) Glavni izazov za Rumunjsku i dalje su slabi kapaciteti javne uprave da razvije i provede politike, čime se koči cjelokupan razvoj države, poslovno okruženje i kapaciteti javnih ulaganja te ne osigurava pružanje dovoljno kvalitetnih javnih usluga. U 2013. provedena je analiza strukturnih razloga koji su doveli do slabih administrativnih kapaciteta. Na temelju te analize trenutačno se priprema strategija za jačanje javne uprave za razdoblje 2014. – 2020. i očekuje se da će biti završena sredinom 2014. (17) Unatoč važnom napretku stopa apsorpcije sredstava EU-a i dalje je jedna od najnižih u EU-u. Lošim sustavima upravljanja i kontrole te praksom u području javne nabave moglo bi se negativno utjecati na pripremu i provedbu sljedeće generacije programa. Zakonodavstvo u području javne nabave nije stabilno ni dosljedno. Institucionalni ustroj s više sudionika čije se nadležnosti često preklapaju nije opremljen za rješavanje nedostataka i pružanje odgovarajućih smjernica javnim naručiteljima. Korupcija i sukobi interesa i dalje zabrinjavaju javne naručitelje. Očekuje se da će sustav ex-ante provjera sukoba interesa u postupku dodjele ugovora o javnoj nabavi biti operativan krajem 2014. (18) Loša kvaliteta propisa te nedostatak transparentnosti i predvidljivosti regulatornog okvira ometaju poduzeća i građane. Postupci za dobivanje priključka za električnu energiju i građevinskih dozvola te za plaćanje poreza i dalje su složeni. Nejasna vlasnička prava na zemljište sljedeći su izazov za poslovno okruženje u Rumunjskoj; u zemljišne knjige upisano je manje od 50 % vlasničkih prava na nekretnine, a tek oko 15 % podataka o nekretninama provjereno je i registrirano u digitalnom obliku. Rumunjska je ostvarila određeni napredak u poboljšanju kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti rumunjskog pravosudnog sustava i borbi protiv korupcije, no ti problemi i dalje zabrinjavaju poduzeća kojima je potrebna učinkovita pravna zaštita. I dalje je prisutan snažan otpor u pogledu integriteta i mjera protiv korupcije na političkoj i administrativnoj razini. (19) Reguliranje cijena na tržištu električne energije za industrijske kupce ukinuto je 2013., a reguliranje cijena za plin i električnu energiju postupno se ukida. Učinkovitost i transparentnost upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u tim sektorima veliki su izazov. Očekuje se da će se deregulacijom cijena energije potaknuti poboljšanje energetske učinkovitosti, no potrebne su konkretne mjere i namjenska sredstva za daljnje poboljšanje energetske učinkovitosti u stambenom sektoru, u sektoru daljinskog grijanja, industrije i gradskog prijevoza. Integracija rumunjskog tržišta električne energije i plina na tržište EU-a još je nepotpuna te postoje znatne prepreke pri uvođenju prekograničnih plinskih veza kojima bi se pridonijelo proširenju ponude. (20) Nedovoljno razvijenom osnovnom prometnom infrastrukturom i dalje se otežava razvoj u Rumunjskoj. Ubrzanim rastom voznog parka i niskom kvalitetom cestovne infrastrukture koče se poduzeća i gospodarstvo. Lošim održavanjem željezničke mreže utječe se na njezinu sigurnost i pouzdanost. Prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima i dalje je neiskorišten, osobito na Dunavu. Neučinkovitošću i netransparentnošću upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u prometnom sektoru onemogućuje se razvoj mrežne infrastrukture. (21) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu rumunjske ekonomske politike. Ocijenila je program konvergencije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Rumunjskoj, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisije preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 8. u nastavku. (22) Vijeće je u okviru ocjenjivanja preispitalo rumunjski program konvergencije, njegovo je mišljenje[6] navedeno u preporuci 2. u nastavku, OVIME PREPORUČUJE Rumunjskoj da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kako bi: 1. provela u potpunosti program financijske pomoći EU-a i MMF-a uzimajući u obzir uvjete politike obuhvaćene Memorandumom o razumijevanju od 6. studenoga 2013. i njegovim kasnijim dodacima kojima se nadopunjuju i podupiru preporuke po državama članicama; 2. provela proračunsku strategiju za 2014., znatno ojačala proračunske napore kako bi osigurala postizanje srednjoročnog cilja u 2015. u skladu s obvezama u okviru programa za uravnoteženje platne bilance i kako je utvrđeno u programu konvergencije za 2014., osobito utvrđivanjem temeljnih mjera te nakon toga zadržati srednjoročni cilj; poboljšala naplatu poreza daljnjom provedbom sveobuhvatne strategije za izvršenje poreznih obveza i pojačanim naporima za smanjenje prijevara povezanih s PDV-om; suzbijala neprijavljeni rad; smanjila porezno opterećenje za osobe s niskim i srednjim primanjima, a da se time ne utječe na proračun; dovršila mirovinsku reformu iz 2010. izjednačivanjem dobi za umirovljenje muškaraca i žena; 3. ubrzala reforme u sektoru zdravstva kako bi se povećala njegova učinkovitost, kvaliteta i dostupnost, i za osobe u nepovoljnom položaju te udaljene i izolirane zajednice; pojačala napore kako bi se zaustavio trend neformalnih plaćanja s pomoću sustava upravljanja i kontrole; 4. pojačala aktivne mjere tržišta rada te kapacitete nacionalne agencije za zapošljavanje; posvetila posebnu pozornost poticanju neregistriranih mladih; pojačala mjere za poticanje zapošljivosti starijih radnika; uspostavila, nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima, jasne smjernice za transparentno utvrđivanje minimalne plaće, uzimajući u obzir gospodarske uvjete i uvjete na tržištu rada; 5. povećala kvalitetu strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, pripravništva, tercijarnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja te pristup njima te ih prilagodila potrebama na tržištu rada; osigurala bolji pristup predškolskom obrazovanju i skrbi; 6. u cilju smanjivanja siromaštva povećala učinkovitost i djelotvornost socijalnih transfera, osobito za djecu, te nastavila reformu socijalne pomoći jačanjem povezanosti s mjerama aktivacije; pojačala napore za provedbu predviđenih mjera kojima bi se potaknula integracija Roma na tržištu rada, povećalo pohađanje škola i smanjilo rano prekidanje školovanja partnerskim pristupom i snažnim mehanizmom za praćenje; 7. pojačala napore za ojačanje kapaciteta javne uprave, posebice poboljšanjem učinkovitosti, upravljanja ljudskim resursima, alata za donošenje odluka i usklađivanja unutar različitih razina vlasti te među njima te poboljšanjem transparentnosti, integriteta i odgovornosti; ubrzala apsorpciju sredstava EU-a, pojačala sustave upravljanja i kontrole te ojačala kapacitete za strateško planiranje, uključujući i planiranje višegodišnjeg proračuna; riješila trajne nedostatke u području javne nabave; nastavila poboljšavati kvalitetu i učinkovitost pravosudnog sustava te borbu protiv korupcije na svim razinama i osigurala učinkovito izvršenje sudskih odluka; 8. promicala tržišno natjecanje i učinkovitost u industriji energije i prometa; ubrzala reformu korporativnog upravljanja poduzećima u državnom vlasništvu u sektoru energije i transporta te pojačala njihovu učinkovitost; poboljšala i pojednostavnila politike u području energetske učinkovitosti; poboljšala prekograničnu integraciju energetskih mreža i prioritetno omogućila povratne tokove za plinske interkonekcije. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 209, 2.8.1997., str. 1. [2] COM(2014) 424 završna verzija. [3] P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 završna verzija. [5] COM(2013) 790 završna verzija. [6] U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.