Služba za unutarnju reviziju planira revizije na temelju procjene rizika i analize kapaciteta. To se zahtijeva njezinom Poveljom i međunarodnim normama, a pridonosi i učinkovitoj i djelotvornoj provedbi plana revizije. Provedba plana revizije redovito se prati te se prema potrebi unose izmjene. Služba za unutarnju reviziju 2018. provela je dubinsku procjenu rizika na kojoj se temelje strateški višegodišnji plan revizije za razdoblje 2019.–2021. i godišnji plan revizije za 2019.

Do krajnjeg roka, odnosno 31. siječnja 2019., provedeno je 100 % ažuriranog plana revizije za 2018. ( ). Tim su planom revizije obuhvaćene revizije u službama i izvršnim agencijama Komisije ( ).

Služba za unutarnju reviziju ne provodi reviziju sustava kontrole država članica nad financijskim sredstvima EU-a. Takve revizije sežu do razine pojedinačnih korisnika te ih provode unutarnji revizori država članica, nacionalna revizijska tijela, ostale pojedinačne glavne uprave Komisije i Europski revizorski sud. Međutim, Služba za unutarnju reviziju provodi reviziju mjera koje službe Komisije poduzimaju radi nadzora i revizije i. tijela u državama članicama i ii. drugih tijela nadležnih za isplatu sredstava EU-a, kao što su Ujedinjeni narodi. Kako je navedeno u Financijskoj uredbi, Služba za unutarnju reviziju može izvršavati navedene dužnosti na licu mjesta, među ostalim i u državama članicama.

Služba za unutarnju reviziju podnosi izvješće, i funkcionalno je odgovorna, Odboru za praćenje tijeka revizije. Odbor za praćenje tijeka revizije pomaže Kolegiju povjerenika u ispunjavanju njegovih obveza iz Ugovorâ, Financijske uredbe i drugih zakonskih instrumenata. To čini i. osiguravanjem neovisnosti Službe za unutarnju reviziju; ii. praćenjem kvalitete unutarnjih revizija; iii. osiguravanjem da službe Komisije propisno uzimaju u obzir preporuke unutarnje i vanjske revizije; i iv. osiguravanjem da se te preporuke prate na odgovarajući način. Na taj način Odbor za praćenje tijeka revizije pridonosi poboljšanju djelotvornosti i učinkovitosti Komisije pri ostvarivanju njezinih ciljeva. Odbor isto tako olakšava nadzor Kolegija nad Komisijinim upravljanjem, upravljanjem rizicima i praksama unutarnje kontrole. Unutarnji revizor u siječnju 2018. izdao je revizijsko izvješće o upravljanju u Komisiji. U tom je izvješću utvrđena potreba za proporcionalnim poboljšanjima u pogledu, među ostalim, upravljanja rizicima, financijskog izvješćivanja i mandata korporativnih (nadzornih) tijela. Povelja Odbora za praćenje tijeka revizije ažurirana je u studenome 2018. u okviru Komisijina praćenja te revizije.

Neovisnost Službe za unutarnju reviziju utvrđena je u Financijskoj uredbi ( ) i Povelji o misiji Službe ( ) koje je donijela Komisija. U Povelji se navodi da, kako bi se osigurala objektivnost njihove prosudbe i izbjegao sukob interesa, revizori Službe za unutarnju reviziju moraju sačuvati svoju neovisnost u odnosu na aktivnosti i operacije koje revidiraju. Ako dođe do stvarnog ili navodnog narušavanja njihove objektivnosti, detalji takvog narušavanja trebali bi se objaviti. Ako to unutarnji revizor smatra potrebnim, može se obratiti izravno predsjedniku Komisije i/ili Kolegiju.

U skladu sa svojom metodologijom i najboljom praksom Služba za unutarnju reviziju pristupila je provedbi na neizravan način, odnosno ispitivanjem je li rukovodstvo uspostavilo sustave kontrole za mjerenje i osiguravanje uspješnosti (učinkovitosti i djelotvornosti) svojih aktivnosti i kako ih je uspostavilo. Tim pristupom Služba za unutarnju reviziju želi osigurati da glavne uprave i službe uspostave odgovarajuće okvire uspješnosti te alate za mjerenje uspješnosti, ključne pokazatelje i sustave za praćenje. Taj se pristup primjenjuje i zato što su velikim brojem pravnih osnova utvrđeni ciljevi šireg područja primjene koje Komisija ne može sama ostvariti. To znači da se ciljevi i referentne vrijednosti SMART ( ) najprije moraju uspostaviti na razini Komisije. Svrha tih ciljeva i referentnih vrijednosti jest odvojiti, koliko je to moguće, konkretni doprinos Komisije od doprinosa drugih ključnih dionika koji pridonose provedbi i ostvarenju ciljeva EU-a (države članice, regije, zemlje koje nisu članice EU-a, međunarodne organizacije itd.).

Služba za unutarnju reviziju smatra da je provedba preporuka revizije zadovoljavajuća i usporediva s prethodnim razdobljima izvješćivanja. Takvo stanje upućuje na to da službe Komisije dobro i djelotvorno provode vrlo važne preporuke te time ublažuju rizike koje je utvrdila Služba za unutarnju reviziju. Međutim, trebalo bi obratiti pozornost na pojedinačne preporuke koje su ocijenjene kao „vrlo važne”, a čija provedba znatno kasni (odnosno više od šest mjeseci).

Od tih 366 otvorenih preporuka ( ) jedna je ocijenjena ključnom ( ), 135 ih je ocijenjeno vrlo važnima, dok se s provedbom 103 preporuke kasni (tj. nisu provedene do izvorno dogovorenog roka provedbe). Te preporuke čija provedba kasni čine 5,3 % od ukupno 1 938 prihvaćenih preporuka. Od te 103 preporuke čija provedba kasni, provedba 18 vrlo važnih preporuka znatno kasni (tj. preporuka je i dalje otvorena više od šest mjeseci nakon isteka izvornog roka provedbe). Te preporuke čine samo 2,9 % ukupnog broja ključnih i vrlo važnih preporuka koje su prihvaćene tijekom razdoblja 2014.–2018. (u usporedbi s 2,0 % u prethodnom razdoblju izvješćivanja). Broj vrlo važnih preporuka revizije čija provedba kasni više od šest mjeseci znatno se smanjio tijekom posljednjih godina (s prosjeka od 28 u razdoblju od lipnja 2015. do listopada 2016. na prosjek od 15 od siječnja 2017.). U tijeku je rad na provedbi tih preporuka, što Odbor za praćenje tijeka revizije nastaviti pozorno pratiti.

Revidirani subjekti procijenili su da je od ukupnog broja prihvaćenih preporuka (prihvaćeno ih je ukupno 1 938) koje je Služba za unutarnju reviziju izdala tijekom razdoblja 2014.–2018. do krajnjeg roka 31. siječnja 2019. provedeno njih 1 572 (81 %) ( ). To znači da je ukupno 366 preporuka (19 %) bilo i dalje otvoreno na taj datum.

U okviru različitih revizija revidirano je nekoliko aspekata inicijative za bolju regulativu. To je uključivalo revizije postupka ocjenjivanja u Glavnoj upravi za poljoprivredu i ruralni razvoj, Glavnoj upravi za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje te Glavnoj upravi za regionalnu i urbanu politiku, reviziju pripreme zakonodavnih inicijativa u Glavnoj upravi za oporezivanje i carinsku uniju i reviziju praćenja i provedbe zakonodavstva EU-a u području zdravlja u Glavnoj upravi za zdravlje i sigurnost hrane. U tim područjima nisu utvrđeni znatni problemi u pogledu uspješnosti.

U slučaju kada bi jedan od kritičnih sustava Komisije zatajio (ili više njih), to bi moglo imati znatan utjecaj na ugled. Iz toga slijedi da su zahtjevi u pogledu kontinuiteta poslovanjavrlo strogi. Iako je Glavna uprava za komunikacijuuspostavila brojne kontrole usmjerene na smanjenje rizika, Služba za unutarnju reviziju utvrdila je nedostatak u ključnom koraku na kojem se temelji upravljanje kontinuitetom poslovanja – u njezinu postupku analize učinka na poslovanje.

Problemi utvrđeni u Zajedničkom istraživačkom centru slični su onima utvrđenima u drugim revizijama koje je Služba za unutarnju reviziju provela od 2016. do 2018. i o kojima je izvijestila prethodnih godina. Stoga je 2018. Služba za unutarnju reviziju poslala dopis rukovodstvu Glavne uprave za ljudske resurse i sigurnost u kojem se navode zajednički problemi utvrđeni u okviru tih revizija. U tom je dopisu postavljen niz pitanja za razmatranje kako bi se Komisiji pomoglo da djelotvorno odgovori na izazove u pogledu ljudskih resursa s kojima se suočavaju glavne uprave i službe. Ta su pitanja posebno važna u kontekstu povećanog političkog pritiska: i. za postizanje rezultata; ii. za preraspodjelu resursa u područja od najveće političke važnosti; iii. za smanjenje broja osoblja i iv. za restrukturiranje ljudskih resursa i novog modela pružanja usluga u području ljudskih resursa kao rezultata inicijative za reviziju sinergija i učinkovitosti. Ključni problemi koji se ponavljaju i koje je utvrdila Služba za unutarnju reviziju sljedeći su: i. nedostatak sveobuhvatnih i usklađenih višegodišnjih strategija i planova ljudskih resursa; ii. nedostaci u procjeni radnog opterećenja, mapiranju zadaća i mapiranju vještina, što su sve ključni elementi za donošenje pouzdanih odluka o raspodjeli ljudskih resursa; i iii. nedostatni podaci i izvješća o ljudskim resursima kojima se dodaje vrijednost, a koje korporativna razina stavlja na raspolaganje.

U području ljudskih resursa, revizijom upravljanja ljudskim resursima u Zajedničkom istraživačkom centru utvrđeno je da za sustav upravljanja i kontrole za zapošljavanje privremenog znanstvenog osoblja vrijedi sljedeće: i. ima primjerenu strukturu; ii. osigurava zapošljavanja na zakonit i redovit način i iii. djelotvoran je u odgovaranju na svakodnevne potrebe. Međutim, sustav upravljanja i kontrole nije djelotvoran u pogledu: i. utvrđivanja dugoročnih potreba za kompetencijama znanstvenog osoblja i ii. praćenja postupka zapošljavanja. Ti nedostaci mogu utjecati na ostvarenje ambicioznih ciljeva koje je Zajednički istraživački centar postavio u svojoj strategiji do 2030. Upravljanje ljudskim resursima utvrđeno je kao problematično i u reviziji programa za razgradnju nuklearnih postrojenja i zbrinjavanje otpada Zajedničkog istraživačkog centra. U tom se slučaju radilo o neskladu između resursa koji su potrebni i resursa koji su dostupni za ispunjavanje odgovornosti Zajedničkog istraživačkog centra u pogledu razgradnje postrojenja (u smislu broja osoblja i posebnih profila/stručnosti osoblja). Osim toga, mehanizmi za osiguravanje kontinuiteta poslovanja u slučaju izostanka/manjka osoblja nisu potpuno djelotvorni. Na taj način nastaje prilično nestabilno okruženje koje nije dugoročno održivo, posebno s obzirom na povećanje broja aktivnosti povezanih s razgradnjom nuklearnih postrojenja i zbrinjavanjem otpada te promjene u naravi tih aktivnosti.

Služba za unutarnju reviziju izdala je i preporuke o nedostacima koji su utvrđeni u području upravljanja informacijskom tehnologijom i sigurnosti informacijske tehnologije u okviru integriranog računalnog sustava TRACES (TRAde Control and Expert System) .

U skladu sa svojom Poveljom o misiji Služba za unutarnju reviziju jedanput godišnje izdaje opće mišljenje o financijskom upravljanju Komisije. To se mišljenje temelji na revizijama u području financijskog upravljanja u Komisiji koje je provela Služba za unutarnju reviziju tijekom prethodne tri godine (2016.–2018.). U obzir se uzimaju i informacije iz drugih izvora, odnosno izvješća Europskog revizorskog suda.

U ograničenom zaključku osobita se pozornost, koja je dovela do rezervacija u godišnjem izvješću o radu predmetne službe, skreće na Agenciju za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu s obzirom na jednu ključnu i dvije vrlo važne preporuke izdane u kontekstu revizije faze II. upravljanja bespovratnim sredstvima programâ Erasmus+ i Kreativna Europa.

Ured za upravljanje individualnim materijalnim pravima i njihovu isplatu odgovoran je za upravljanje Zajedničkim sustavom zdravstvenog osiguranja i osiguranjem od ozljeda na radu i profesionalnih bolesti. U reviziji strategije kontrole Ureda za upravljanje individualnim materijalnim pravima i njihovu isplatu zaključeno je da Ured ima primjerenu strukturu te provodi učinkovite i djelotvorne unutarnje kontrole Zajedničkog sustava zdravstvenog osiguranja i osiguranja od ozljeda na radu, osim dvaju nedostataka. Stoga su izdane preporuke u pogledu: i. pregleda i dokumentiranja strategije kontrole Zajedničkog sustava zdravstvenog osiguranja i ii. djelotvornosti i učinkovitosti ex ante i ex post kontrola.

Revizijom Instrumenta za partnerstvo u Službi za instrumente vanjske politike utvrđeni su nedostaci u oblikovanju i provedbi nadzornih misija za koje je odgovorno sjedište. Osim toga, Služba za unutarnju reviziju preporučila je Službi za instrumente vanjske politike da ojača kontrolno okruženje u delegaciji EU-a u Sjedinjenim Američkim Državama s obzirom na nedostatke u raspodjeli odgovornosti za upravljanje Instrumentom za partnerstvo utvrđene u toj delegaciji EU-a. Ti nedostaci mogu utjecati na djelotvornost i učinkovitost operacija i mogu dovesti do nepravodobnog otkrivanja prijevarnih aktivnosti.

Aktivnosti širenja i iskorištavanja od presudne su važnosti za postizanje najvećeg mogućeg učinka programa Obzor 2020. To se postiže osiguravanjem djelotvornog korištenja i širenja rezultata istraživačkih aktivnosti koje financira EU. Uloga je Komisije podržati korisnike programa Obzor 2020. konkretnim inicijativama i namjenskim alatima te osigurati da korisnici ispunjavaju ugovorne obveze. Zajednički centar za podršku uspostavio je primjeren postupak širenja i iskorištavanja kojem se pruža podrška informacijsko-tehnološkim radnim postupkom koji sadržava obvezne provjere koje projektni službenici moraju provesti pri ocjenjivanju provedbe plana širenja i iskorištavanja utvrđenog u sporazumu o bespovratnim sredstvima. Međutim, postoje nedostaci u praktičnoj primjeni sadašnjeg postupka. Stoga je Služba za unutarnju reviziju izdala preporuke kako bi se osiguralo: i. da se ispunjavanje ugovornih obveza i zahtjeva izvješćivanja u pogledu širenja i iskorištavanja prati na odgovarajući način te ii. da postoji primjerena razina praćenja aktivnosti širenja i iskorištavanja nakon provedbe projekata.

Iako ostaje u potpunosti odgovorna za osiguravanje zakonitosti i regularnosti rashoda i dobro financijsko upravljanje (te ispunjenje ciljeva politike), Komisija se u provođenju svojih programa sve više oslanja na treće strane. To u najvećoj mjeri čini delegiranjem provedbe operativnog proračuna ili određenih zadataka zemljama koje nisu članice EU-a, međunarodnim organizacijama ili međunarodnim financijskim institucijama, nacionalnim tijelima i agencijama, zajedničkim poduzećima, tijelima koja nisu dio strukture EU-a i decentraliziranim agencijama EU-a. Osim toga, u nekim područjima politike sve se više upotrebljavaju financijski instrumenti u okviru postojećeg višegodišnjeg financijskog okvira (2014.–2020.). Europski revizorski sud istaknuo je da ti instrumenti i alternativni mehanizmi financiranja dovode do određenih izazova i rizika za Komisiju.

Da bi ispunile svoje opće odgovornosti, službe Komisije moraju nadgledati provedbu programa i politika te pružati smjernice i pomoć tamo gdje su potrebni. Stoga moraju definirati i provesti odgovarajuće, djelotvorne i učinkovite aktivnosti nadzora/praćenja/izvješćivanja kako bi osigurale da ovlašteni subjekti i drugi partneri djelotvorno provode programe, primjereno štite financijske interese EU-a, postupaju u skladu sa sporazumima o delegiranju, ako je primjenljivo, te da se svi potencijalni problemi koji se utvrde rješavaju što je prije moguće.

Služba za unutarnju reviziju u nizu revizija preporučila je da se strategijama kontrole i nadzornim mehanizmima relevantnih službi Komisije trebaju jasnije odrediti prioriteti i potreba za dobivanjem jamstva o dobrom financijskom upravljanju u tim tijelima EU-a i tijelima koja nisu dio strukture EU-a. Iako su posljednjih godina na razini središnjih službi i na razini relevantnih službi Komisije poduzete mjere za ublažavanje rizika utvrđenih revizijama, u nekim područjima i dalje su potrebna dodatna poboljšanja.

Osim toga, Služba za unutarnju reviziju napominje da će, ne dovodeći u pitanje rezultat trenutačnih pregovora o novom višegodišnjem financijskom okviru (2021.–2027.), decentralizirane agencije i ostala provedbena tijela i dalje imati operativne odgovornosti u određenim područjima. U tom bi kontekstu službe Komisije trebale nastaviti raditi na utvrđivanju i procjeni rizika koji postoje u delegiranju zadataka trećim stranama te na provedbi djelotvornih i učinkovitih aktivnosti nadzora daljnjim razvojem relevantnih strategija kontrole.

Služba za unutarnju reviziju u budućnosti će pratiti razvoj događaja u pogledu novog višegodišnjeg financijskog okvira u okviru ažuriranja svoje strateške procjene rizika i plana revizije kako bi mogla pravodobno procijeniti povezane visoke rizike te, prema potrebi, procijeniti pripremljenost službi Komisije za provedbu novih okvira nakon njihova donošenja.

Problemi koji se navode u posebnoj napomeni unutarnjeg revizora o prethodno navedenim pitanjima točke su kojima će Komisija posvetiti posebnu pozornost. Inovativni financijski instrumenti i alternativni mehanizmi financiranja imaju sve važniju ulogu u izvršenju proračuna EU-a. Veća upotreba financijskih instrumenata u okviru trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira pokazala se ključnom za poticanje privatnih ulaganja i postizanje najvećeg mogućeg učinka proračuna EU-a. Komisija je predložila da bi se to trebalo nastaviti u okviru sljedećeg višegodišnjeg okvira te je predana osiguravanju da se svi povezani rizici ublažavaju na odgovarajući način. Komisija će posebnu pozornost posvetiti i odgovarajućem nadzoru agencija i ostalih provedbenih tijela. Na primjer, središnje službe i službe Komisije 2018. uspostavile su radnu skupinu za pojašnjenje i jasno definiranje uloge službi koje nadziru izvršne agencije. Kada je riječ o decentraliziranim agencijama, novom su Okvirnom financijskom uredbom poboljšani mehanizmi upravljanja, a decentralizirane agencije jačaju svoje upravljanje rizicima. Komisija će prema potrebi nastaviti poduzimati mjere kontinuiranog praćenja, ublažavanja i uklanjanja rizika povezanih s delegiranjem zadataka trećim stranama.

5.Savjetovanje s Komisijinim povjerenstvom za financijske nepravilnosti

Kada daje mišljenje iz članka 93. Financijske uredbe ( ), Povjerenstvo za financijske nepravilnosti uspostavljeno na temelju članka 143. Financijske uredbe nije prijavilo nikakve sustavne probleme u 2018.

6.Mjere ublažavanja mogućih sukoba interesa (međunarodne norme) – istraga Europskog ombudsmana

Sadašnji glavni direktor Službe za unutarnju reviziju, unutarnji revizor Komisije Manfred Kraff, taj je položaj preuzeo 1. ožujka 2017. Prije toga radio je na položaju zamjenika glavnog direktora i računovodstvenog službenika Komisije u njezinoj Glavnoj upravi za proračun.

U skladu s međunarodnim revizijskim standardima ( ), nakon što je imenovan glavnim direktorom i unutarnjim revizorom, Manfred Kraff izdao je 7. ožujka 2017. upute o mehanizmima koji se moraju uspostaviti kako bi se ublažili i/ili izbjegli mogući ili navodni sukobi interesa u pogledu revizija Službe za unutarnju reviziju povezanih s njegovim prethodnim nadležnostima. Upotreba tih mehanizama produljena je 2018. (za razdoblje od 1. ožujka 2018. do 1. ožujka 2019.) i 2019. putem uputa koje je Manfred Kraff izdao svim članovima osoblja Službe za unutarnju reviziju 1. ožujka 2018. i 1. ožujka 2019. U skladu s tim mehanizmima, čija je upotreba sada produljena do 1. ožujka 2020., Manfred Kraff ne bi bio uključen u nadzor revizija koje se odnose na aktivnosti za koje je on bio nadležan prije pridruživanja Službi za unutarnju reviziju. Nadzor revizija koje se odnose na te slučajeve u konačnici je odgovornost Jeffa Masona, nekadašnjeg vršitelja dužnosti glavnog direktora Službe za unutarnju reviziju (rujan 2016. – veljača 2017.) i sadašnjeg direktora u Službi za unutarnju reviziju (IAS.B, Revizija u Komisiji i izvršnim agencijama I.). U mehanizmima je predviđeno i da se Odbor za praćenje tijeka revizije obavijesti o tim uputama i njihovoj provedbi te da će se Jeff Mason obratiti Odboru za praćenje tijeka revizije u pogledu ocjene bilo koje situacije za koju bi se moglo zaključiti da narušava neovisnost ili objektivnost Manfreda Kraffa. U tim slučajevima Manfred Kraff suzdržao bi se ikakvog nadzora povezane revizije.

O uspostavljenim mehanizmima raspravljalo se s Odborom za praćenje tijeka revizije na sastanku u ožujku 2018. Odbor je zaključio da mjere koje je utvrdila Služba za unutarnju reviziju prikladno otklanjaju rizik od sukoba interesa u skladu s međunarodnim standardima i najboljom praksom. Odbor je isto tako sa zadovoljstvom primijetio da su mehanizmi za osiguranje neovisnosti organizacije provedeni u praksi tijekom relevantnih revizija. Odbor za praćenje tijeka revizije dodatno je razmotrio stvarnu provedbu tih mehanizama u 2018. na sastanku pripremne skupine Odbora 30. siječnja 2019. Odbor za praćenje tijeka revizije sa zadovoljstvom je primijetio da su ti mehanizmi provedeni u praksi u nizu revizija te zaključio da je to vodeća praksa u području unutarnje revizije.

Europski ombudsman poslao je 4. prosinca 2017. dopis Europskoj komisiji u kojem je obavještava da će se zbog pritužbe građana otvoriti istraga kako bi se ocijenila prikladnost mjera koje je Komisija poduzela kako bi spriječila sve sukobe interesa (ili dojam da oni postoje) u pogledu imenovanja novog glavnog direktora Službe za unutarnju reviziju. Služba za unutarnju reviziju i središnje službe Komisije odgovorile su na različita pitanja koja je postavio Ombudsman te dostavile sve relevantne popratne dokumente i informacije koji su zatraženi. Služba za unutarnju reviziju ističe da je 17. prosinca 2018. Ombudsman u dopisu Komisiji naveo da je mjere koje je Komisija poduzela kako bi spriječila sve stvarne ili moguće sukobe interesa ili dojam da oni postoje ocijenio kao „vrlo uvjerljive”. Međutim, u tom je dopisu Ombudsman isto tako zatražio dodatne informacije o jednom konkretnom pitanju koje se odnosi na linije izvješćivanja u pogledu ocjena za 2017. Komisija je Ombudsmanu poslala relevantne informacije u travnju 2019.

Manfed Kraff je 27. rujna 2018. i 7. siječnja 2019., tijekom rasprava u okviru postupka davanja razrješnice za izvještajnu godinu 2017., Odboru za proračunski nadzor Europskog parlamenta (CONT) predstavio uspostavljene mehanizme. Ti su mehanizmi objavljeni u godišnjim izvješćima o radu Službe za unutarnju reviziju za 2017. i 2018. (izdanima u ožujku 2018. i ožujku 2019.) te u godišnjem izvješću Komisije o unutarnjim revizijama (izvješće iz članka 99. stavka 5. prethodne Financijske uredbe, izdano u rujnu 2018.).

7.Daljnje praćenje preporuka revizije

Provedba akcijskih planova sastavljenih na temelju ovogodišnjih i prethodnih revizija Službe za unutarnju reviziju pridonosi stalnom poboljšanju Komisijina okvira unutarnje kontrole. Radni dokument službi priložen ovom izvješću sadržava sažetak naknadnih mjera koje službe Komisije trenutačno provode. Služba za unutarnju reviziju provest će dodatne revizije provedbe akcijskih planova. Odbor za praćenje tijeka revizije razmotrit će te revizije i prema potrebi obavijestiti Kolegij.