Nadalje, na tematskom sastanku radne skupine za lažne isprave koji je održan 16. studenoga 2017. predstavljene su različita gledišta o pitanjima povezanima s registracijom identiteta, od globalnog pristupa ICAO-a do regionalnog pristupa OESS-a koji je predstavljen u njegovu Sažetom pregledu dobrih praksi u upravljanju identitetom objavljenom u rujnu 2017. Na njemu su predstavljeni i ulazni podaci država članica o njihovim nacionalnim praksama i rezultatima projekata ORIGINS i ARIES .

S obzirom na najbolje prakse u procedurama izdavanja isprava i provedbu zaključaka Vijeća iz 2005. o minimalnim standardima za sigurnost postupaka izdavanja, bugarsko predsjedništvo pripremilo je upitnik o postupcima povezanim s izdavanjem, kojim je utvrđeno da sve države članice većinom postupaju u skladu s tim standardima.

U okviru podskupine za vize i boravišne dozvole odbora iz članka 6. tehničke rasprave dovele su do sporazuma o dodjeli jedinstvenog broja svim proizvodima u kategoriji isprava prije nego što napuste proizvodni pogon. Tim će se postupkom omogućiti unos deskriptora komponenata izgubljenih ili ukradenih isprava koji se mogu pratiti u relevantne sustave i općenito će se ograničiti broj praznih ukradenih stavki.

IV. IZRADA ISPRAVA

Izrada isprava odnosi se na oblikovanje i proizvodnju sigurnih, standardiziranih i globalno interoperabilnih isprava. ICAO upravlja standardima za globalno interoperabilne putne isprave tako da propisuje specifikacije za (elektroničke) strojno čitljive putne isprave.

Komisija je odgovorna za propisivanje sigurnosnih standarda i biometrijskih podataka za putne isprave koje se izdaju građanima EU-a i državljanima trećih zemalja koji žive na području država članica. Velik pomak u tom području odnosi se na prijedlog Komisije o sigurnijem jedinstvenom obrascu za vize i boravišne dozvole za državljane trećih zemalja , koji je donesen 2017. Komisija je donijela provedbenu odluku o tehničkim specifikacijama za jedinstveni obrazac za vize , dok se odluka o boravišnim dozvolama planira za kraj 2018.

Jednako neophodno bilo je ponovno pokretanje tehničke podrške JRC-a kako bi se provjerilo primjenjuju li države članice na ispravan način fizička i elektronička obilježja kako je propisano zakonodavstvom EU-a za putovnice, boravišne dozvole i jedinstveni obrazac za vize. Čitavo ispitivanje bit će dovršeno u prvom tromjesečju 2019., no privremeno izvješće isporučeno je u travnju i ukazuje na dobar napredak. Nakon dovršetka faze ispitivanja Komisija će procijeniti potrebu za daljnjim koracima u slučaju neusklađenosti s utvrđenim standardima. Nadalje, Komisija je u rujnu 2017. u prostorijama JRC-a organizirala ispitivanje interoperabilnosti za elektroničke putovnice i boravišne dozvole. Ispitivanjem je uspješno ocijenjena usklađenost putnih isprava sa standardima globalne interoperabilnosti u državama članicama te nekim ugovornim državama članicama ICAO-a.

Komisija je 17. travnja 2018. donijela zakonodavnu inicijativu za jačanje sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji nisu građani EU-a i koji ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje . Tim se prijedlogom nastoji olakšati ostvarenje prava građana na slobodno kretanje i poboljšati cjelokupna sigurnost tih isprava. Komisija je predložila minimalne standarde za isprave i sigurnost za osobne iskaznice, minimalne informacije koje je potrebno pružiti o boravišnim ispravama koje se izdaju mobilnim građanima EU-a i potpuno usklađivanje boravišnih iskaznica izdanih članovima obitelji koji nisu građani EU-a. Prijedlogom je predviđeno brzo povlačenje iskaznica koje nisu u skladu s predloženim standardima kako bi se ostvario brz napredak u pogledu cjelokupne sigurnosti isprava. O prijedlogu trenutno raspravljaju suzakonodavci s ciljem njegova donošenja tijekom ovog zakonodavnog ciklusa.

Osim toga, u svojemu Izvješću o građanstvu EU-a za 2017. Komisija se obvezala istražiti mogućnosti za osuvremenjivanje pravila o privremenim putnim ispravama, uključujući sigurnosne značajke zajedničkog formata na razini EU-a. Komisija je 31. svibnja 2018. donijela zakonodavni prijedlog kojim bi se uvela nova pravila za privremene putne isprave u EU-u s unaprijeđenim sigurnosnim obilježjima , o kojemu se trenutačno raspravlja u Vijeću i Parlamentu.

Komisija je razmotrila pitanje neuključivanja pograničnih prometnih propusnica u sustav ETIAS i procijenila sigurnosni rizik. Zaključeno je da nema potrebe za izmjenama Uredbe (EZ) br. 1931/2006 jer je njome već predviđeno da će sigurnosna obilježja pograničnih prometnih propusnica biti automatski usklađena sa svakom nadogradnjom boravišnih dozvola državljana trećih zemalja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1030/2002. U tom smislu valja napomenuti da su nedavno nadograđena sigurnosna obilježja boravišnih dozvola državljana trećih zemalja na temelju Uredbe (EU) 2017/1954.

V. KONTROLA ISPRAVA

Kontrola isprava bavi se postupcima čiji je cilj učinkovito i sigurno čitati i provjeravati putne isprave. Obuhvaća i postupke kojima se omogućuje pravodobno, sigurno i pouzdano povezivanje isprava i njihovih nositelja s raspoloživim i relevantnim podacima tijekom inspekcija. Uključuje i obuku i mehanizme za procjenu podataka, što omogućuje ispravnu upotrebu sustava (čitači isprava, baze podataka, oprema itd.) i pomaže u postupku donošenja informiranih odluka.

Velik korak naprijed u tom području bio je prijedlog Komisije o novoj pravnoj osnovi Schengenskog informacijskog sustava (SIS), donesen 21. prosinca 2016., koji predviđa unaprjeđenje njegovih funkcija, među ostalim da se državama članicama dopusti unos krivotvorenih putnih isprava u sustav i prijedlogom da se provedba funkcije otisaka prstiju učini obveznom ako identitet osobe nije moguće drugačije utvrditi. Postignut je politički sporazum, a njegovo donošenje planira se za kraj 2018. U međuvremenu su eu-LISA i države članice 5. ožujka 2018. uspješno pokrenule automatizirani sustav za prepoznavanje otisaka prstiju (AFIS), koji omogućuje funkciju pretrage otisaka prstiju na središnjoj razini u Schengenskom informacijskom sustavu (SIS). SIS AFIS prva je centralizirana europska baza podataka otisaka prstiju u području kaznenog prava i velika prekretnica za europsku sigurnost, s obzirom na to da se njome omogućuje otkrivanje kriminalaca koji se koriste višestrukim ili krivotvorenim identitetima. Sedam država članica provelo je izravno pretraživanje otisaka prstiju u SIS-u, a do kraja 2018. očekuje se povećanje tog broja na gotovo 20 država članica. Agencija eu-LISA pripremila je i studiju izvedivosti koja omogućuje uspoređivanje biometrijskih podataka putem svih svojih IT sustava, što će se uzeti u obzir za budući razvoj sustavâ.

Završile su rasprave u Odboru za SIS-VIS o načinu zapljene ukradenih, izgubljenih, nezakonito prisvojenih ili poništenih isprava. Komisija je ažurirala „Katalog preporuka i najboljih praksi za upotrebu Schengenskog informacijskog sustava” i na taj način u obliku smjernica pružila niz indikativnih kriterija u pogledu zapljene isprava s ciljem usklađenijeg pristupa država članica.

Kad je riječ o sustavnom unošenju podataka u Interpolove baze podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama, koje su izdale države koje nisu članice EU-a, ako te zemlje ne mogu same to učiniti, Komisija financira projekte koji će uključivati podršku za primjenu Interpolovih alata (uključujući baze podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama) u nizu bliskoistočnih i sjevernoafričkih zemalja. Taj kontinuirani proces poboljšat će sposobnost trećih zemalja da samostalno unose podatke u baze podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama.

Nadalje, od 7. travnja 2017. provode se sustavne provjere u relevantnim bazama podataka za sve putnike koji prelaze vanjske granice. Te baze podataka koje se obavezno moraju konzultirati, uključuju SIS-ove i Interpolove baze podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama. Osim što Komisija radi na unaprjeđenju informacija koje se unose u baze podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama, SIS i druge baze podataka o ispravama, povećat će se i sigurnost isprava.

U prethodno navedenim zaključcima Vijeća od 27. ožujka 2017. naglašena je i potreba za ubrzanjem razmjene potvrda za kontrolu otisaka prstiju kroz jedinstvene kontaktne točke te za provjerom podataka s čipa s pomoću glavnog popisa.

S obzirom na popis potvrda potrebnih za elektroničku provjeru putnih isprava, Komisija je 20. prosinca 2016. objavila prvi schengenski probni glavni popis i u prvoj polovici 2017. pokrenula pilot-probu graničnog nadzora s Norveškom i Portugalom. U tijeku je i kontaktiranje trećih zemalja radi primitka njihovih potvrda o putovnicama. Komisija je počela raditi na izradi i ažuriranju službenog glavnog popisa potpisanog ključem krovnog certifikacijskog tijela u državi za izdavanje certifikata ovlaštenog za izdavanje propusnica za EU (CSCA), za koji je dobiveno odobrenje. Komisija razmišlja o nužnosti pravnog instrumenta u pogledu „politike glavnog popisa”, s pomoću kojega bi se moglo odrediti kada potvrda treće zemlje može biti dodana na popis.

S obzirom na upotrebu biometrijskih aplikacija za sigurnost isprava i razmjenu potvrda, jedinstvene kontaktne točke država članica omogućuju automatiziranu bilateralnu sigurnu razmjenu potvrda potrebnih za čitanje otisaka prstiju u putnim ispravama. Komisija na mjesečnoj osnovi prati napredak prema tranziciji s probnih na potpuno operativne jedinstvene kontaktne točke u državama članicama. Trenutačno je deset država članica i država pridruženih schengenskom prostoru u potpunosti sposobno razmjenjivati potvrde i provjeravati otiske prstiju na ispravama građana u operativnim sustavima, dok ih je 21 još uvijek u fazi ispitivanja. Komisija potiče države članice da se aktivno angažiraju u nastojanjima da se što prije postigne operativnost razmjene potvrda u stvarnom vremenu.

Kad je riječ o mjeri osiguranja boljeg pristupa relevantnim informacijskim sustavima u uvodnoj izjavi 6. Uredbe (EU) 2017/458 o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama zahtijeva se od država članice da osiguraju da službenici graničnog nadzora na graničnim prijelazima imaju pristup relevantnim bazama podataka. Osim toga, člankom 40. stavkom 8. Uredbe o Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu utvrđeno je da države članice domaćini ovlašćuju članove timova Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za uvid u europske baze podataka, što je potrebno za ispunjenje operativnih ciljeva graničnih kontrola, zaštite državne granice i vraćanja. Slično tome, zakonodavni prijedlozi za izmjenu uredbi o viznom informacijskom sustavu i SIS-u za granični nadzor i policijsku suradnju, o kojima se trenutačno raspravlja, uključuju odredbe za davanje pristupa Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu. Nadalje, iz operativne perspektive, Komisija je u godišnji program rada za 2017. Fonda za unutarnju sigurnost (Policija) uključila izravnu dodjelu Interpolu za primjenu njegove tehnologije u odabranim državama članicama s ciljem veće upotrebe baza podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama i drugih Interpolovih baza podataka te poziv na podnošenje prijedloga ograničen na države članice s ciljem veće upotrebe baze podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama i drugih Interpolovih baza podataka na vanjskim graničnim prijelazima EU-a.

U tijeku je izrada nacrta tehničkog izvješća o standardima za inspekcijske sustave. U svrhu pružanja podrške toj aktivnosti Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu razvija metodologiju za ispitivanje i procjenu izvedbe sustava za inspekcijski nadzor isprava. Rad je započeo u travnju 2018. i uključuje operativno ispitivanje sustavâ za inspekcijski nadzor isprava u stvarnim scenarijima graničnog nadzora u izvješću za treće tromjesečje i završnom izvješću do kraja 2018. Rezultati metodologije za procjenu učinka aktivnosti sustavâ za provjeru isprava bit će uneseni u tehničko izvješće o sustavima provjera tehničke podskupine odbora iz članka 6. Napredak će u velikoj mjeri ovisiti o ishodu prethodno navedene aktivnosti Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu za procjenu učinka i o angažmanu država članica.