Vlasti provode nekoliko projekata za poboljšanje digitalizacije pravosudnog sustava. Novi sustav vođenja predmeta za upravne i specijalizirane sudove, osmišljen u suradnji sa sucima, dovršen je u prosincu 2020. i uveden je na svim odgovarajućim sudovima, no pojavili su se određeni tehnički problemi. Među ostalim, sustav omogućuje korisnicima podnošenje pritužbi, uručivanje dokumenata i provjeru stanja postupka putem interneta. Omogućuje i dostavu presuda u strojno čitljivom formatu. U izradi je sličan sustav vođenja predmeta i za redovne sudove, čiji se dovršetak očekuje do kraja 2022. Krajem 2020. Ministarstvo pravosuđa dovršilo je sustav koji omogućuje automatsko anonimiziranje i dodavanje komentara odlukama sudova i drugih tijela, što bi trebalo povećati elektroničku dostupnost dokumenata . Ministarstvo pravosuđa usto razvija novi alat za izvješćivanje kojim će se služiti sudovi i neka druga tijela i koji bi trebao povećati upotrebljivost prikupljenih podataka .

Reforma Državnog odvjetništva pokazuje prve rezultate u smislu veće učinkovitosti i specijalizacije. Od rujna 2019. Ured glavnog državnog odvjetnika i jedanaest lokalnih državnih odvjetništava spojeni su u jedinstveno Nacionalno tijelo nadležno za kazneni progon . Reorganizacija je omogućila centralizaciju i razvoj ujednačene nacionalne prakse kaznenog progona, bolju suradnju unutar Državnog odvjetništva i ravnomjerniju raspodjelu resursa . Omogućila je i veću specijalizaciju državnih odvjetnika . To je dovelo do poboljšanja učinkovitosti, što je među ostalim vidljivo prema većem broju riješenih predmeta po državnom odvjetniku . Reforma je važna i za borbu protiv korupcije (vidjeti odjeljak II.). Državno odvjetništvo izvijestilo je o neriješenim predmetima koji su djelomično posljedica pandemije bolesti COVID-19 i dobilo je dodatna sredstva namijenjena njihovu rješavanju .

Finska se i dalje smatra jednom od najmanje korumpiranih zemalja u EU-u i svijetu. Posebna, sveobuhvatna Vladina strategija za borbu protiv korupcije donesena je 27. svibnja 2021. Cilj je strategije pojačati borbu protiv korupcije, među ostalim pojašnjavanjem odgovornosti, informiranjem i prevencijom, povećanjem transparentnosti i djelotvornosti antikorupcijskog zakonodavstva te relevantnim istraživanjima. Iako nadležna tijela posvećuju posebnu pozornost borbi protiv financijskog kriminala i poduzela su mjere za suzbijanje podmićivanja stranih dužnosnika, otkrivanje i kazneni progon potonjeg i dalje su problematični. Lobiranje još nije regulirano, no Vlada izrađuje nacrte propisa o uspostavi registra transparentnosti. Raspravlja se o zakonodavnim inicijativama za rješavanje problema „rotirajućih vrata” između javne uprave i privatnih interesa. U tijeku je i rasprava o revidiranom sustavu za izvješća o imovinskom stanju javnih dužnosnika, a očekuje se da će do kraja 2021. stupiti na snagu prijedlog samostalnog zakona o zaštiti zviždača.

Regulatorno tijelo za medije, Finska agencija za promet i veze (Traficom), djeluje neovisno i djelotvorno, no njegova financijska situacija i dalje je teška . U najnovijem izdanju alata za praćenje medijskog pluralizma (MPM za 2021.) ocjenjuje se da je regulatorno tijelo za medije pošteno i transparentno. Prema MPM-u, rizik je povećan samo zbog djelomičnog proračunskog nadzora države nad agencijom i njezina nedovoljnog proračuna. Tijelo je priopćilo da postoji mogućnost otpuštanja do 56 od oko 1 000 članova osoblja. Unatoč tim izazovima, stanje ljudskih resursa za medijski nadzor u Traficomu nedavno se donekle poboljšalo. Nacionalni audiovizualni institut, još jedno neovisno medijsko tijelo s više specijaliziranim funkcijama , izvješćuje o neznatnom poboljšanju svojih resursa u odnosu na prethodnu godinu i o zapošljavanju novog osoblja.

Kodeks ponašanja državnih službenika i osoba na najvišim izvršnim funkcijama koji objedinjuje postojeće smjernice objavljen je 7. svibnja 2021. Do tada je etički okvir za javne službenike bio nekonsolidiran i razdvojen u nekoliko akata . Kodeks ponašanja objedinjuje pravila o vrijednostima, općim dužnostima, sekundarnim zanimanjima, darovima i povlasticama te je obvezujuć za sve državne službenike, uključujući one na najvišim funkcijama, izuzev ministara . Ministarstvo financija ažuriralo je 1. svibnja 2021. smjernice o troškovima reprezentacije, povlasticama i darovima koje primaju državni službenici. U jesen 2020. ministri su dobili smjernice o darovima i njihovoj prijavi.

IV.Ostala institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže

Finska je jednodomna parlamentarna demokracija u kojoj zakonodavne prijedloge može donositi Vlada ili Parlament (iako se u praksi većina zakona temelji na prijedlozima Vlade). Budući da Finska nema Ustavni sud, ex ante ocjenu ustavnosti provode kancelar pravosuđa, koji djeluje u sklopu Vlade, i Odbor za ustavno pravo, parlamentarni odbor koji ocjenjuje ustavnost prijedloga dostavljenih Parlamentu. Svi sudovi mogu provesti ex post ocjenu ustavnosti u konkretnim predmetima . Kancelar pravosuđa, Centar za ljudska prava i parlamentarni pučki pravobranitelj imaju važnu ulogu u sustavu provjera i ravnoteže.

Akcijski plan za bolju regulativu iz 2020. donesen je kako bi se poboljšali kvaliteta, planiranje i transparentnost zakonodavstva. U kolovozu 2020. Vlada je donijela Akcijski plan za bolju regulativu kako bi se dodatno poboljšale kvaliteta i transparentnost postupka izrade zakona . U planu se predviđaju aktivnosti za poboljšanje sustavnog planiranja zakonodavstva, daljnje jačanje transparentnosti i savjetovanje s dionicima, razvoj procjena učinka i sustavnog pristupa ex post evaluaciji te ostvarenje većeg broja prednosti tehnologije i digitalizacije u zakonodavnom procesu. Akcijski plan popraćen je provedbenim planom .

Primjena hitnih ovlasti i drugih mjera u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 često je bila predmetom ex ante ocjene ustavnosti. Izvršavanje hitnih ovlasti dopušteno je samo u izvanrednom stanju, koje Vlada može proglasiti zajedno s predsjednikom. Hitne mjere donose se u nekoliko faza i podliježu odobrenju Parlamenta i ocjeni ustavnosti koju provode kancelar pravosuđa i Odbor za ustavno pravo . Za primjenu hitnih ovlasti potrebno je ispuniti nekoliko zahtjeva, kao što su nužnost i proporcionalnost, i ona mora biti vremenski ograničena. Nakon primjene hitnih ovlasti od 16. ožujka do 16. lipnja 2020. ponovno je proglašeno izvanredno stanje od 1. ožujka 2021. do 27. travnja 2021. Većina mjera poduzetih u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 temeljila se na uobičajenom zakonodavstvu . Kancelar pravosuđa primijetio je da su načela vladavine prava općenito poštovana, no uočeni su i određeni nedostaci, primjerice pretjerano široka primjena uobičajenog zakonodavstva i nedovoljno obrazloženje hitnih mjera u nekim slučajevima. Odbor za ustavno pravo upozorio je na potrebu temeljite revizije propisa o izvanrednom stanju nakon prestanka trenutačnih izvanrednih okolnosti.

Očekuje se da će se Parlamentu dostaviti zakon o podjeli ovlasti između kancelara pravosuđa i parlamentarnog pučkog pravobranitelja. Kancelar pravosuđa i parlamentarni pučki pravobranitelj dva su neovisna čuvara zakonitosti i temeljnih prava zaštićenih finskim Ustavom. Oni obavljaju slične i paralelne zadaće nadziranja aktivnosti javnih tijela i poštovanja načela zakonitosti i vladavine prava u izvršavanju javnih ovlasti Vlade, javnih institucija i sudova , iako u praksi postoji određena specijalizacija . Reforma je započeta 2018. radi smanjenja preklapanja zadaća dviju institucija i omogućivanja njihove daljnje specijalizacije. Donošenje reforme odgođeno je zbog pandemije bolesti COVID-19 i trebala bi se dostaviti Parlamentu u jesen 2021. Reformu su aktivno promicali i parlamentarni pučki pravobranitelj i kancelar pravosuđa, među ostalim radi očekivane veće učinkovitosti u obavljanju njihovih zadaća. U kontekstu pandemije došlo je do znatnog povećanja radnog opterećenja jer je objema institucijama podnesen niz pritužbi na mjere koje su donijela nadležna tijela, a kancelar pravosuđa morao je izvršiti prethodnu provjeru zakonitosti zakona povezanih s pandemijom.

Novi Savjetodavni odbor za politiku civilnog društva, koji ima važnu ulogu u području civilnog djelovanja, bit će izabran na jesen. Prostor djelovanja civilnog društva u Finskoj smatra se otvorenim . Uz formalna savjetovanja o novom zakonodavstvu, postoji duga tradicija sudjelovanja organizacija civilnog društva u pripremi vladinih politika, premda razina njihova sudjelovanja varira ovisno o državnoj instituciji . Jedan od mehanizama za uključivanje civilnog društva u proces donošenja odluka jest Savjetodavni odbor za politiku civilnog društva, platforma čiji je zadatak promicanje interakcije između javnih tijela i civilnog društva te poboljšanje okvira za civilno društvo. Odbor se sastoji od predstavnika organizacija civilnog društva i nekoliko vladinih tijela. Odbor daje preporuke o politici civilnog društva, koje, prema njegovu mišljenju, vlasti detaljno razmatraju . Mandat prethodnog Odbora završio je u veljači 2021., a novi Odbor trebao bi biti izabran u jesen 2021. Prethodni se Odbor usredotočio na dva glavna područja, povećanje autonomije organizacija civilnog društva i utjecaj globalizacije na organizacije civilnog društva.



Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu*

* Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2021. dostupan je na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2021.), Media pluralism monitor 2021 (Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2021.) ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ).

CEPEJ (2020.), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States (Studija o funkcioniranju pravosudnih sustava u državama članicama EU-a).

Civicus, Monitor – praćenje prostora civilnog društva – Finska ( https://monitor.civicus.org/country/finland/ ).

Direktiva (EU) 2019/1937 o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije.

Direktiva 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama).

Državni ured za reviziju, Oversight of Election Campaign and Political Party Financing (Nadzor nad financiranjem izbornih kampanja i političkih stranaka) ( Nadzor nad financiranjem izbornih kampanja i političkih stranaka (vaalirahoitusvalvonta.fi) .

Europska komisija (2020.), Izvješće o vladavini prava, Poglavlje za Finsku.

Europska komisija (2021.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u.

Europska mreža sudbenih vijeća (2021.), ENCJ Contribution for the 2021 European Commission Rule of Law report (Doprinos ENCJ-a Izvješću o vladavini prava za 2020.).

Finska Vlada (2019.), manifest Vlade Inclusive and competent Finland – a socially, economically and ecologically sustainable society (Uključiva i kompetentna Finska – socijalno, ekonomski i ekološki održivo društvo).

Finska Vlada (2020.), Implementation Plan on Action Plan on the Better Regulation (Plan provedbe Akcijskog plana za bolju regulativu) ( https://api.hankeikkuna.fi/asiakirjat/6319b68b-eb2a-4cf2-a88d-fdcf6b6773dd/4674d456-c494-48b3-b693-0b419e224882/LIITE_20200818131744.pdf ).