OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Prijedlog preporuke Vijeća o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma odgovara potrebi na razini Europske unije za borbom protiv diskriminacije i postizanjem jednakog postupanja prema najvećoj europskoj manjini, među ostalim promicanjem jednakosti i socioekonomskim uključivanjem. Ovaj prijedlog predstavljen je zajedno s Komunikacijom Europske komisije „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” („Komunikacija”), koja sadržava težnje i glavne ciljeve EU-a i kojom se predlaže upotreba portfelja pokazatelja (Prilog 2. Komunikaciji).

Suzbijanje diskriminacije i socioekonomske isključenosti još je važnije u kontekstu krize, kada je izglednije da će siromaštvo i strukturne nejednakosti porasti. Stoga bi mjere socijalnog oporavka trebale obuhvatiti sve, posebno one koji su u nepovoljnom položaju, bez obzira na njihov spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenja, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju. Predsjednica Komisije Ursula von der Leyen obvezala se da će promicati Uniju jednakosti i odlučna je u namjeri da osigura da jednakost bude u središtu oporavka.

„Okvir EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020.”, koji je Komisija donijela 5. travnja 2011., bliži se kraju. Glavni su mu ciljevi bili suzbijanje socioekonomske isključenosti Roma u EU-u i zemljama proširenja promicanjem jednakog pristupa obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju. Tim se okvirom pozvalo države članice da osmisle nacionalne strategije integracije Roma i odrede nacionalne ciljeve na temelju ciljeva integracije u prethodno navedenim četirima područjima. Vijeće je 2013. donijelo Preporuku o djelotvornim mjerama integracije Roma u državama članicama. To je bio prvi neobvezujući pravni (soft law) instrument EU-a koji je isključivo usmjeren na Rome. Preporukom se ojačao okvir EU-a na sljedeći način:

·pružanjem smjernica državama članicama o tome kako poboljšati djelotvornost nacionalnih mjera za poboljšanje integracije Roma i kako na djelotvorniji način provesti svoje nacionalne strategije integracije Roma,

·predlažući državama članicama da poduzmu djelotvorne mjere politike kako bi osigurale jednako postupanje za Rome, uključujući jednak pristup obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju, te naznačujući na koji bi se način mogla ostvariti sva četiri cilja (osiguravanje jednakog pristupa obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvenoj skrbi i stanovanju),

·navodeći da se ti ciljevi mogu postići glavnim ili ciljanim mjerama, uključujući posebne inicijative za sprečavanje ili izjednačavanje nepovoljnog položaja, ili njihovom kombinacijom, pridajući posebnu pažnju rodnoj dimenziji,

·usredotočujući se na suzbijanje diskriminacije, upućujući izričito na suzbijanje antiromizma te proširujući rad u pogledu integracije Roma na nova horizontalna i strukturna područja izvan zapošljavanja, obrazovanja, zdravstva i stanovanja, i

·pozivajući države članice da svake godine, počevši od 2016., izvješćuju Komisiju o svim mjerama poduzetima u skladu s Preporukom te o svakom napretku postignutom pri provedbi strategija.

Zaključcima Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača (EPSCO) od 8. prosinca 2016. pozvalo se Komisiju da „provede sredinom provedbenog razdoblja procjenu okvira EU-a za nacionalne strategije integracije Roma do 2020. i predloži strategiju integracije Roma za razdoblje nakon 2020. i uključi u nju prijedlog preispitivanja Preporuke Vijeća”. Komisija je provela temeljitu evaluaciju okvira EU-a, koja je prihvaćena u prosincu 2018. te je objavila radni dokument službi o evaluaciji.

Evaluacija i zaključci koje su iz nje izveli Vijeće, Europski parlament te nekoliko europskih i nacionalnih organizacija civilnog društva ukazuju na potrebu za obnovom i povećanjem obveze postizanja jednakosti Roma. Tom bi se obvezom trebala osigurati posebna usredotočenost na nediskriminaciju, što uključuje suzbijanje antiromizma i rješavanje pitanja u četiri socioekonomska područja u kojima se treba poboljšati uključivanje: obrazovanju, zapošljavanju, zdravstvu i stanovanju. Ona bi isto tako trebala odražavati potrebe određenih skupina i raznolikost unutar romskog stanovništva; uključiti Rome u izradu, provedbu, praćenje i evaluaciju strategija za jednakost i uključivanje Roma; poboljšati određivanje ciljeva, prikupljanje podataka, praćenje i izvješćivanje; te povećati utjecaj glavnih mjera na jednakost i uključivanje Roma.

U srpnju 2019. premijeri zemalja zapadnog Balkana podržali su izjavu o integraciji Roma, uz obvezu da će do trenutka pristupanja ostvariti vidljiv napredak u području obrazovanja, zapošljavanja, zdravstva, stanovanja, popisivanja stanovništva i nediskriminacije.

Komisija je u rujnu 2019. donijela izvješće za 2019. o provedbi nacionalnih strategija integracije Roma.

Pred Europom je još dug put do postizanja jednakosti za svoje romsko stanovništvo. U današnje vrijeme Romi su i dalje marginalizirani, a mnogi od njih koji žive u Europi, oko 10 do 12 milijuna Roma, i dalje se svakodnevno suočavaju s diskriminacijom, antiromizmom i socioekonomskom isključenošću. Te su pojave isprepletene. Sve dok je diskriminacije, ne može doći do jednakosti, a protiv diskriminacije se nemoguće djelotvorno boriti bez suzbijanja antiromizma i poboljšanja socioekonomskog uključivanja i sudjelovanja romskog stanovništva. Potencijal romske djece ograničen je time što dosta njih nema jednak pristup obrazovanju zbog siromaštva, isključenosti i diskriminacije.

Prema dostupnim podacima koje je prikupila Agencija Europske unije za temeljna prava u 2011., 2016. i 2019., sveukupni napredak u integraciji Roma ograničen je od 2011., premda postoje znatne razlike među različitim područjima politika i među zemljama. Najveći napredak postignut je u obrazovanju (uz smanjenje ranog napuštanja školovanja i bolje stope sudjelovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju te školovanju, ali uz povećanu segregaciju). Unatoč ublažavanju rizika od siromaštva i poboljšanjima u samoprocjeni zdravstvenog statusa među Romima, zdravstveno osiguranje i dalje je ograničeno. Nije zabilježeno statistički značajno poboljšanje u pristupu zapošljavanju, a omjer mladih Roma koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju zapravo je u porastu. Stambena situacija i dalje je složena te predstavlja jedan od najvećih izazova s kojima se romska zajednica suočava unutar i izvan Europske unije. Antiromizam i dalje ima vrlo zabrinjavajuće razmjere. Istodobno, postoje određeni dokazi o blagom smanjenju suočavanja s diskriminacijom među romskim stanovništvom kada pristupaju određenim uslugama. Prema Direktivi Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo („Direktiva o rasnoj jednakosti”), Komisija je pokrenula postupke zbog povrede protiv triju država članica zbog segregacije romske djece u školama.

Pandemija bolesti COVID-19 istaknula je iznimnu izloženost isključenih i marginaliziranih romskih zajednica kratkoročnim negativnim utjecajima na zdravlje i srednjoročnim socioekonomskim utjecajima. Romska djeca koja žive u marginaliziranim zajednicama najviše su pogođena pandemijom. Velik broj romske djece koja žive u kućanstvima bez informatičkih uređaja ili električne energije nemaju mogućnost učenja na daljinu. Kriza je isto tako istaknula hitnu potrebu za djelotvornijim političkim odgovorom na europskoj razini.

Sveprisutna nejednakost i sistemski ukorijenjen nepovoljan položaj predstavljaju gubitak ljudskog kapitala i resursa za europska gospodarstva. Nepovoljan položaj s kojim se suočava romsko stanovništvo utječe na gospodarstvo i društva unutar Europe. U zemljama s većim udjelom Roma, ova skupina predstavlja sve veći udio stanovništva školskog uzrasta i buduće radne snage. Napretkom u pogledu socioekonomskog uključivanja Roma mogao bi se smanjiti nedostatak radne snage i vještina u vrijeme nepovoljnih demografskih kretanja te bi se mogli smanjiti socijalni izdaci, što bi imalo pozitivan učinak na gospodarstvo. Ulaganje u bolje obrazovanje i usavršavanje prethodno isključene radne snage može pozitivno utjecati na rast produktivnosti. Europska unija mora djelotvornije riješiti pitanje nejednakosti osiguravajući da Romi mogu u potpunosti koristiti sustave socijalne zaštite i mora osigurati da Romi mogu iskoristiti svoj potencijal kako bi pridonijeli gospodarstvu i društvu općenito, što će dovesti do boljih socijalnih i ekonomskih ishoda za sve. Ovim bi se prijedlogom, u kombinaciji s Komunikacijom koju istodobno donosi Komisija, mogao riješiti problem nejednakosti koja pogađa romsko stanovništvo i mogli bi se ostvariti bolji socijalni ishodi za sve.