HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 27.3.2014. 
SWD(2014) 102 final 
  
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE 
 
SAŽETAK PROCJENE UTJECAJA 
 
Priložen dokumentu 
Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vije ća o izmjeni Direkti ve 2003/41/EZ o 
djelatnostima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko osiguranje 
IORP II. 
{COM(2014) 167 final} 
{SWD(2014) 103 final} {SWD(2014) 104 final} 
 
 
2 
  
1. UVOD 
Mirovinske sustave Europske unije (EU) potrebno je prilagoditi kako bi se osigurale odgovaraju će, 
sigurne i održive mirovine. Za ostvarenje tog cilja mo že biti presudan doprinos jedinstvenog tržišta. U 
Bijeloj knjizi o mirovinama najavljuje se da će „Komisija tijekom 2012. podnijeti zakonodavni 
prijedlog revizije [Direktive 2003/41/EZ o djelatnost ima i nadzoru institucija za strukovno mirovinsko 
osiguranje] ”. Poput ostalih financijskih institucija, i in stitucije za strukovno mirovinsko osiguranje 
(IORP) sastavni su dio jedinstvenog tržišta.  
Direktivom 2003/41/EZ napravljen je prvi korak pr ema jedinstvenom tržištu. Deset godina nakon 
njezina donošenja potrebno je izvršiti reviziju zbog pet razloga. Prvo, i dalje postoje bonitetne 
prepreke zbog kojih za poslodavce poskupljuje pr istupanje institucijama za strukovno mirovinsko 
osiguranje u drugim državama članicama. Drugo, znatno se pove ćao broj Europljana koji odabiru 
programe s definiranim doprinosima kod kojih se  rizik s institucija za strukovno mirovinsko 
osiguranje i poslodavaca prebacuje na pojedince. Tre će, tijekom nedavne financijske i gospodarske 
krize pokazalo se da je potrebno poboljšati postoje će minimalne razine zaštite članova i korisnika. 
Četvrto, pojedincima su nedostupne osnovne informacije u razumljivom obliku, zbog čega oni ne 
mogu donositi informirane odluke o financiranju sv oje mirovine. Peto, ovlasti nadzora nisu dovoljne 
kako bi se osiguralo da institucije za strukovno mirovinsko osiguranje poštuju zahtjeve upravljanja i 
transparentnosti.  
Važno je odmah poduzeti korektivne mjere ja čanja pravila EU-a o mikrobonitetnom nadzoru za 
institucije za strukovno mirovinsko osiguranje je r je za ostvarenje bolj ih rezultata strukovnih 
mirovinskih fondova potrebno mnogo vremena. Svaki izostanak trenuta čnog djelovanja zna čit će da 
je propuštena prilika u smislu uštede troškova i povrata ulaganja te u smislu neodgovaraju ćeg 
financijskog planiranja za milijune Europljana. Nerazmjerno bi se pove ćalo i optere ćenje na mlade 
generacije i potkopala me đugeneracijska solidarnost. 
U prijedlogu se ne razmatra uvo đenje novih pravila solventnosti za institucije za strukovno 
mirovinsko osiguranje. Ova odluka donesena je u srpnju 2013. nakon što su na javnom savjetovanju 
dionici izrazili veliku zabrinutost i na temelju kvan titativne studije utjecaja (QIS) koju je provela 
EIOPA. Službe Komisije preispitat će to pitanje uz pomo ć EIOPA-e čim budu dostupni potpuniji 
podaci.  
2. DEFINIRANJE PROBLEMA  
Komisija je utvrdila sljede ća četiri glavna pitanja: 1. složenost prekograni čnog poslovanja; 2. zahtjevi 
upravljanja i upravljanja rizicima; 3. komuniciranje s članovima; i 4. ovlasti nadzora. 
2.1. Bonitetne prepreke zbog kojih je ograni čen razvoj prekograni čnih institucija za 
strukovno mirovinsko osiguranje 
Prema iskustvima poslodavaca, instit ucijâ za strukovno mirovinsko os iguranje i nadzornih tijela u 
proteklih nekoliko godina pokazalo se da i dalje postoje važne bonitetne prepreke zbog kojih je 
ograničeno prekograni čno poslovanje institucija za struko vno mirovinsko osiguranje. Prvo, za 
 
3 
 prekograni čno poslovanje postoje dodatna pravila nadzora, osobito sljede će: i. ako institucije za 
strukovno mirovinsko osiguranje obavljaju prekograni čnu djelatnost, nadzornom tijelu države članice 
domaćina dodjeljuje se u skladu s Direktivom diskrecijska ovlast uvo đenja dodatnih pravila ulaganja; 
i ii. samo se prekograni čni mirovinski programi moraju uvijek u cijelosti financirati. 
Drugo, nisu jasne neke definicije i postupci povezani s prekograni čnim poslovanjem, osobito: i. ne 
postoji jasna definicija prekograni čnog poslovanja; ii. nije osiguran neometan prijenos mirovinskih 
programa s jedne institucije za strukovno mirovinsko osiguranje na instituciju koja se nalazi u drugoj 
državi članici; i iii. nije sigurno podru čje primjene pravila nadzora koja se primjenjuju u mati čnim 
državama članicama.  
2.2. Zahtjevi upravljanja i upravljanj a rizicima nisu sveobuhvatni 
Institucije za strukovno mirovinsko osiguran je rijetko doživljavaju izravan neuspjeh. Me đutim 
događa se njihov neizravan neuspjeh i postoji nekoliko  pokazatelja da su uzroci neuspjeha nedostaci 
institucija za strukovno mirovinsko osiguranje u po gledu prakse upravljanja i upravljanja rizicima. To 
upućuje na tri problema. 
Prvo, institucije za strukovno mirovinsko os iguranje možda nisu uspostavile odgovaraju će poslovne 
procese upravljanja. To se posebno odnosi na poslovni proces unutarnje revizije i poslovni proces 
upravljanja rizicima te aktuarski poslovni proces za programe s definiranim primanjima. Nisu 
potpuno definirane ni uloga i djelatnosti tih poslov nih procesa. Zbog toga ti poslovni procesi ne 
postoje u institucijama za strukovno mirovinsko osiguranje ili klju čne poslovne procese u 
upravljačkoj strukturi tih institucija obavlja nek valificirano osoblje. Osim toga može do ći do sukoba 
interesa jer institucija za struko vno mirovinsko osiguranje i njezin pokrovitelj mogu obavljati jedan 
poslovni proces.  
Drugo, institucije za strukovno mi rovinsko osiguranje možda ne s lijede sustavan pristup procjeni 
vlastitog rizika i možda u postupak donošenja odluka ne uklju čuju u cijelosti sustav upravljanja 
rizicima. Tijekom posljednje financijske krize ustanovljen je u pogledu upravljanja rizicima op ći 
nedostatak sveobuhvatnog pristupa financijskih institucija u EU-u.  
Treće, kako bi se pobrinuli da njihova imovina bude  sigurna, institucije za strukovno mirovinsko 
osiguranje ne koriste se nužno depozitarima.  
2.3. Članovi ne dobivaju razumljive  informacije o mirovinama  
Pojedinci moraju biti dobro pripremljeni kako bi do nijeli informiranu odluku o mirovinskoj štednji, ali 
postoji nekoliko važnih pokazatelja o neodrž ivim nedostacima u informiranju, što upu ćuje na 
zaključak da članovi i korisnici ne poznaju dobro doga đanja koja mogu negativno utjecati na 
mirovinska primanja. Rije č je primjerice o smanjivanju ste čenih mirovinskih prava, znatnim 
troškovima i pristojbama, nepoznavanju vlastitog financijskog stanja gra đana općenito, a posebno 
činjenice da gra đani općenito za svoju mirovinu ne štede dovoljno.  
2.4. Nedostaci nadzornih ovlasti  
Učinkovit bonitetni nadzor zahtijeva odgovaraju će ovlasti nacionalnih nadzornih tijela za pra ćenje 
stabilnosti institucija za strukovno mirovinsko os iguranje. Tijekom savjetovanja o ovom prijedlogu 
utvrđena su tri pitanja o nadzornim ovlastima. 
 
4 
 Prvo, institucije za strukovno mirovinsko osiguranje mogu zaobi ći standarde nadzora lan čanim 
izdvajanjem poslovnih procesa, tj. pružatelji usluga koji su tre će strane prenose obavljanje 
djelatnosti na podizvo đače. Drugo, nemaju sva nadzorna tijela ovlasti razvijanja potrebnih alata za 
testiranje otpornosti financijsk og stanja institucija za struko vno mirovinsko osiguranje. Tre će, možda 
je nadzornim tijelima potrebno dodijeliti dodatne ovlasti kako bi se osigurao u činkovit nadzor nad 
svim novim zahtjevima upravljanja i transp arentnosti uvedenima ovim prijedlogom. 
3. SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST  
Iako su trenuta čno institucije za strukovno mirovinsko  osiguranje važni financijski pokreta či samo u 
nekoliko država članica, postoji mogu ćnost daljnjeg širenja u ostale države članice u budu ćnosti. 
Države članice smanjivale su iznose državnih mirovin a, a neke ih još uvijek smanjuju. Zbog toga će za 
odgovaraju ću zamjensku stopu za europske gra đane biti potreban dodatan mirovinski prihod iz 
strukovnog i osobnog mirovinskog osig uranja. Stoga se u mnogim državama članicama o čekuje da će 
se veći udio mirovinskih primanja u narednim desetlje ćima osigurati iz privatnih mirovina. Osim toga 
programi s definiranim doprinosima sve su važniji i mogli bi se sve više rabiti u prekograni čnom 
kontekstu jer su obilježja njihovih proizvoda je dnostavnija od obilježja programâ s definiranim 
primanjima. 
U skladu s člankom 4. UFEU-a potrebno je ocijeniti djelovanje EU-a u uspostavljanju unutarnjeg 
tržišta u kontekstu na čela supsidijarnosti utvr đenog u članku 5. stavku 3. UEU-a. Djelovanjem na 
razini EU-a može se osigurati znatna dodana vrijednost jer se odvojenim djelovanjem država članica 
neće: i. ukloniti prepreke prekograni čnom poslovanju; ii. osigurati viša minimalna razina zaštite 
potrošača na razini EU-a; iii. uzeti u obzir pozitivni vanjski u činci koji proizlaze iz ekonomija razmjera, 
diversifikacija rizika i inovacije povezane s prekograni čnim aktivnostima; iv. izbje ći regulatorna 
arbitraža me đu sektorima financijskih usluga; v. izbje ći regulatorna arbitraža me đu državama 
članicama; i vi. uzeti u obzir interesi prekograni čnih radnika. 
Na temelju predloženog djelovanja države članice zadržavaju punu odgo vornost za organizaciju 
svojih mirovinskih sustava kao i za odluke o uloz i svakog od triju „stupova" mirovinskog sustava u 
pojedinim državama članicama. Revizijom se taj prerogativ ne dovodi u pitanje. Revizijom se ne 
obuhvaćaju ni pitanja nacionalnog socijalnog ili radnog, poreznog ili ugovornog prava.  
U prijedlogu se uzima u obzir načelo proporcionalnosti , kako je predvi đeno člankom 5. stavkom 4. 
UEU-a, jer je primjereno za ostvarenje ciljeva i zahtijeva samo potrebno djelovanje. Odabranim 
opcijama politike želi se uspostaviti odgovaraju ća ravnoteža izme đu javnog interesa i zaštite članova 
i korisnika te troškova institucija za strukovno miro vinsko osiguranje, pokrovitelja i nadzornih tijela. 
Iako institucije za strukovno mirovinsko osiguran je nisu MSP-ovi (mnoge institucije za strukovno 
mirovinsko osiguranje mogle bi biti MSP-ovi je r zadovoljavaju kriterij broja zaposlenika, ali 
premašuju prag godišnjih prihoda i/ili godišnje bilance) , važno je da se u regulativi uzme u obzir vrsta 
njihovih djelatnosti i činjenica da su opseg i složenost njihovih djelatnosti op ćenito manji u odnosu 
na ostale financijske institucije. Predvi đeni zahtjevi brižno su razmotreni, izra đeni u obliku 
minimalnih standarda i prilago đeni posebnostima institucija za st rukovno mirovinsko osiguranje.  
U predloženom djelovanju za svaki od operativni h ciljeva proporcionalnost se uzima u obzir na 
sljedeći način: i. poslovni procesi upravljanja ograni čavaju se na one koji su institucijama za 
 
5 
 strukovno mirovinsko osiguranje najvažniji; ii . dokumentiranje procjene vlastitog rizika 
pojednostavljuje se u skladu s posebnostima instit ucija za strukovno mirovinsko osiguranje; iii. 
obvezno imenovanje depozitara ograni čava se samo na programe s definiranim doprinosima, a ne na 
sve institucije za strukovno mirovinsko osiguranje; iv. izvješ će o mirovinskim primanjima može imati 
najviše dvije stranice i sadržava najv ažnije informacije, ali to ne spre čava institucije za strukovno 
mirovinsko osiguranje da se služe drugim na činima obavješ ćivanja u skladu s nacionalnim zahtjevima 
i vlastitim komunikacijskim stilom; v. nove nadzorne  ovlasti dodjeljuju se samo u mjeri u kojoj su 
potrebne za u činkovit nadzor nad djelatnostima institucij a za strukovno mirovinsko osiguranje; vi. 
izvješćivanje o nadzoru nije uskla đeno tako da se poštuju razli čiti nacionalni pristupi nadzoru; i vii. 
otklanjanje bonitetnih prepreka za prekograni čne institucije za strukovno mirovinsko osiguranje 
ograničeno je na prepreke koje su dionicima uzrokovale najvažnije probleme. 
4. CILJEVI  
4.1. Opći cilj 
Opći je cilj ove inicijative omogu ćiti razvoj strukovne mirovinske štednje. To je u skladu s Bijelom 
knjigom Komisije iz 2012. „ Plan za primjerene sigurne i održive mirovine ” u kojem je najavljen paket 
od 20 inicijativa kojima se državama članicama želi pomo ći da bolje usklade vrijeme provedeno na 
poslu i u mirovini i da razviju dodatnu privatnu mirovins ku štednju. U Bijeloj knjizi navodi se da bi se 
revizijom Direktive mogla osigurati ve ća učinkovitost i sigurnost strukovnog mirovinskog osiguranja. 
To bi mogao biti presudan doprinos prikladnosti i od rživosti mirovina. Europski parlament iznio je u 
svojoj rezoluciji od 21. svibnja 2013. mišljenje da bi se ovim prijedlogom mogli oja čati standardi 
nadzora za upravljanje, upravljanje ri zicima i transparentno informiranje. 
4.2. Posebni ciljevi 
Za važniju ulogu strukovne mirovinske štednje po treban je bolji pristup dodatnim programima, 
uključujući prekograni čne programe. To bi bilo mogu će kad bi poslodavci doista mogli ponuditi 
dodatnu privatnu mirovinsku štednju i kad bi ljudi vjerovali da će iz mirovinskih programa dobiti 
obećano. U skladu s tim ovaj prijedlog (kojim se želi dodatno olakšati prekograni čno poslovanje i 
povećati sigurnost ja čanjem zaštite članova) ima četiri posebna cilja: i. otkloniti preostale bonitetne 
prepreke za prekograni čne institucije za strukovno mirovins ko osiguranje; ii. osigurati dobro 
upravljanje i upravljanje rizicima; iii. omogu ćiti jasno i odgovaraju će informiranje članova i korisnika; 
i iv. nadzornim tijelima osigurati potreban alat za obavljanje svojih dužnosti. 
4.3. Operativni ciljevi 
Za ostvarenje posebnih ciljeva utvr đeno je osam operativnih ciljeva. Preostale bonitetne prepreke 
mogu se ukloniti ukidanjem dodatnih zahtjeva za in stitucije za strukovno mirovinsko osiguranje i 
objašnjavanjem definicija i postupaka prekograni čnog poslovanja. Bolje upravljanje može se ostvariti 
s pomoću tri dodatna operativna cilja koja se me đusobno nadopunjuju: i. osigurati stru čno 
upravljanje institucijama za strukovno mirovinsko  osiguranje; ii. zahtijevati dokumentaciju o 
upravljanju rizicima; i iii. štititi imovinu od operativnog rizika. Informiranje članova može biti jasnije i 
učinkovitije slanjem jednostavnog izvješ ća s osnovnim informacijama o mirovinskim primanjima 
jednom godišnje. Potreban alat za u činkoviti nadzor institucija za strukovno mirovinsko osiguranje 
može se nadzornim tijelima ponuditi davanjem novih ovlasti u vezi s lan čanim izdvajanjem poslovnih 
 
6 
 procesa i testiranjem otpornosti te osiguravanjem da nadzorna tijela imaju dostatne ovlasti za 
provjeru poštovanja pravila nadz ora i zahtjeva transparentnosti. 
Opcije politike 
4.4. Ukidanje dodatnih zahtjeva za prekograni čno poslovanje  
Pri razmatranju raspoloživih opcija po litike trebalo bi procijeniti odgovaraju ću razinu i usredoto čiti se 
na daljnje uskla đivanje nacionalnih zakonodavstava. Razmatrane su sljede će opcije: 
Opcija 1. – Bez izmjene politike : različita kvantitativna ograni čenja ulaganja, stroža 
pravila za financiranje obveza za prekograni čne institucije za strukovno mirovinsko 
osiguranje. 
Opcija 2. – Uklanjanje dodatnih zahtjeva iz Direktive : bez dodatnih kvantitativnih 
ograničenja ulaganja, isti uvje ti za ponovnu uspostavu potpunog pokri ća za 
prekograni čne i doma će institucije za strukovno mirovinsko osiguranje. 
U tablici u nastavku sažeto je prikazana analiza opci j a  p o l i t i k e .  O d a b r a n a  j e  o p c i j a  2 .  j e r  j e  z a  
učinkovito rješavanje problema potr ebno izmijeniti pravni okvir.  
Usporedba opcija politike prema kriterijima djelotvornosti, u činkovitosti i dosljednosti  
Učinkovitost Dosljednost  Djelotvornost 
Pojednostavnjivanje prekograni čnog 
poslovanja   
Opcija 1. 0 0 0 
Opcija 2.  ++ ++ ++ 
4.5. Objašnjenje definicija i postupaka prekograni čnog poslovanja 
U cilju ostvarenja ovog operativnog cilja razmatrane su sljede će opcije:  
Opcija 1. – Bez izmjene politike : zadržavanje nejasnih definicija i postupaka 
povezanih s prekograni čnim poslovanjem (razli čito tuma čenje definicije 
prekograni čnog poslovanja, nepostojanje odredbe o prekograni čnom prijenosu 
mirovinskih programa, nejasno će u pogledu podru čja primjene pravila nadzora te 
pravila socijalnog i radnog prava).  
Opcija 2. – Smjernice ili preporuke  za bolju primjenu i provedbu ove Direktive. 
Opcija 3. – Objašnjenje definicija i postupaka prekograni čnog poslovanja u 
Direktivi . 
U tablici u nastavku sažeto je prikazana analiza opcija politike. Odabrana je opcija 3. jer se 
njome učinkovito rješava problem na koji su uputili dionici i jer bi pridonijela gospodarskim 
koristima za poslodavce koji žele pristupiti in stituciji za strukovno mirovinsko osiguranje u 
inozemstvu. 
 
Učinkovitost Dosljednost  Djelotvornost 
Pojednostavnjivanje 
prekograni čnog poslovanja   
 
7 
 Opcija 1. 0 0 0 
Opcija 2.  0 -- 0 
Opcija 3.  ++ ++ ++ 
 
4.6. Osigurati stru čno upravljanje institucijama za strukovno mirovinsko 
osiguranje 
U cilju ostvarenja ovog operativnog cilja razmatrane su sljede će opcije:  
Opcija 1. – Bez izmjene politike : jedan poslovni proces upravljanja (aktuarski poslovni proces) za 
programe s definiranim primanjima i hibridne programe, bez poslovnih procesa za programe s 
definiranim doprinosima. 
Opcija 2. – Dodavanje poslovnog procesa upravljanja rizicima i poslovnog procesa unutarnje revizije: 
tri poslovna procesa upravljanja za programe s de finiranim primanjima i hibridne programe te dva 
poslovna procesa za programe s definiranim doprinosima. 
U tablici u nastavku sažeto je prikazana analiza opcija  politike. Odabrana je opcija 2. jer uzima u obzir 
različite veličine i vrstu institucija za strukovno mirovinsko  osiguranje i time pridonosi boljoj zaštiti 
članova i korisnika, a da se pri tom nepotrebno ne pove ćava administrativno optere ćenje za 
institucije za strukovno mirovinsko osiguranje i pokrovitelje.  
Usporedba opcija politike prema kriterijima djelotvornosti, u činkovitosti i dosljednosti  
 Djelotvornost U činkovitost Dosljednost 
 Bolja sigurnost Pojednostavnjivanje 
prekograni čnog 
poslovanja   
Opcija 1.  0 0 0 0 
Opcija 2.  ++ + + ++ 
4.7. Zahtjev za dokumentaciju o upravljanju rizicima 
U cilju ostvarenja ovog operativnog cilja razmatrane su sljede će opcije:  
Opcija 1. – Bez izmjene politike : institucije za strukovno mirovinsko osiguranje ne 
provode sustavnu samoprocjenu svojeg profila rizi čnosti i procjenu ne dostavljaju 
nadzornom tijelu. 
Opcija 2. – Uvođenje izvješ ća o procjeni rizika za mi rovine (REP) kako bi se 
potkrijepila procjena vlastitog rizika  institucija za strukovno mirovinsko 
osiguranje te u okviru navedenog uvo đenje zahtjeva za kvalitativni opis četiriju 
ključnih elemenata za utvr đivanje stanja sredstava : i. izričito vrednovanje granice 
nepovoljnog odstupanja od najbolje procjene kao zaštitnog sloja u izra čunu 
tehničkih pričuva; ii. kvalitativna procjena pokroviteljske potpore dostupne 
institucijama za strukovno mirovinsko osiguranje u slu čaju nedostatka sredstava; iii. 
opis sigurnosnih mehanizama na raspolaganju institucijama za strukovno mirovinsko osiguranje, poput mješovitih  primanja, diskrecijskih primanja ili 
 
8 
 naknadnog smanjivanja primanja; i iv. kvalitat ivna procjena operativnih rizika za sve 
programe. Nadležno tijelo obavješ ćuje se o procjeni rizika za mirovine. 
Opcija 3. – Isto kao opcija 2. uz zajedni čko izvješćivanje o nacionalnim pravilima 
solventnosti : za programe s definiranim primanji ma i hibridne programe zahtijeva 
se izvješćivanje nadzornog tijela u jedinstvenom obliku o vrijednosti njihove 
imovine i obveza u skladu s nacionalni m zahtjevima te nabrajanje, ako je 
primjenjivo, mehanizama za sigurn osnu prilagodbu i prilagodbu primanja. 
U tablici u nastavku sažeto je prikazana analiz a opcija politike. Opcijama 2. i 3. omogu ćuje se bolje 
upravljanje institucijama za strukovno mirovinsko osiguranje. Me đutim odabrana je opcija 2. jer bi 
prema očekivanjima ona mogla biti u činkovitija za poslodavce i institucije za strukovno mirovinsko 
osiguranje jer: i. se institucijam a za strukovno mirovinsko osiguranje dopušta dovoljna fleksibilnost u 
opisivanju za njih specifi čne situacije, tj. vrste, opsega i složen osti njihovih djelatnosti. i ii. se o čekuje 
da će biti znatno jeftinija od opcije 3.  
Usporedba opcija politike prema kriterijima djelotvornosti, u činkovitosti i dosljednosti  
 Djelotvornost U činkovitost Dosljednost 
 Bolja sigurnost Pojednostavnjivanje 
prekograni čnog 
poslovanja   
Opcija 1.   0 0 0 0 
Opcija 2.  + + + + 
Opcija 3.  ++ + - + 
4.8. Zaštita imovine od operativnog rizika  
U cilju ostvarenja ovog operativnog cilja razmatrane su sljede će opcije:  
Opcija 1. – Bez izmjene politike : od institucija za strukovno mirovinsko osiguranje 
ne zahtijeva se imenovanje depozitara; ne postoje odredbe o poslovnim procesima 
čuvanja i nadzora imovine. 
Opcija 2. – Jačanje poslovnih procesa čuvanja i nadzora : to znači: i. financijski 
instrumenti podliježu dužnoj pažnji i zaštiti; ii.  mora se voditi evidencija kako bi se u 
bilo koje vrijeme i bez odga đanja mogla utvrditi sva imovina; iii. treba poduzeti sve 
potrebne mjere za izbjegavanje  sukoba interesa ili neuskla đenosti; iv. depozitari ili 
skrbnici moraju provesti sve upute instituc ija za strukovno mirovinsko osiguranje, 
osim ako su one u suprotnosti s mjerodavnim nacionalnim odredbama i/ili 
odredbama EU-a; v. treba osigurati da u transakcijama koje uklju čuju imovinu 
institucija za strukovno mirovinsko osiguranje svaka naknada instituciji bude doznačena u uobi čajenom roku; i vi. treba osigurati da se prihod od imovine rabi u 
skladu sa svim nacionalnim odredbama i/ili odredbama EU-a. 
Opcija 3. – Jačanje poslovnih procesa čuvanja i nadzora i uvo đenje obveze 
imenovanja depozitara za sve instituc ije za strukovno mirovinsko osiguranje : isto 
kao opcija 2., ali je imenov anje depozitara obvezno.  
 
9 
 Opcija 4. – Jačanje poslovnih procesa čuvanja i nadzora i uvo đenje obveze 
imenovanja depozitara za prog rame s definiranim doprinosima : isto kao opcija 3., 
ali je imenovanje depozitara obvezno za  programe s definiranim doprinosima. 
U tablici u nastavku sažeto je prikazana analiza opcija  p olit ik e .  Od ab ran a je  op c ija 4.  je r se  od  n je 
očekuje doprinos u korist zaposlenika s obziro m na bolje razmjerno upravljanje izbjegavanjem 
nepotrebnog dupliciranja zaštite od operativnog rizika.  
Usporedba opcija politike prema kriterijima djelotvornosti, u činkovitosti i dosljednosti  
 Djelotvornost U činkovitost Dosljednost 
 Bolja sigurnost Pojednostavnjivanje 
prekograni čnog 
poslovanja   
Opcija 1. 0 0 0 0 
Opcija 2.  + 0 - 0 
Opcija 3. ++ 0 -- ++ 
Opcija 4.  ++ 0 + ++ 
4.9. Slanje godišnjih izvješ ća o mirovinskim primanjima 
U cilju ostvarenja ovog operativnog cilja razmatrane su sljede će opcije:  
Opcija 1. – Bez izmjene politike : u većini slučajeva na zahtjev se daju op će 
informacije o programu; osobne su informacije ograni čene; ne postoji obveza 
informiranja prije u članjenja i ne postoji zajedni čki obrazac. 
Opcija 2. – Osobne informacije za sve faze : opće i osobne informacije dostavljaju se 
jednom godišnje; informiranje prije u članjenja, ali ne postoji zajedni čki obrazac. 
Opcija 3. – Standardizirano godišnje izvješ će o mirovinskim primanjima (PBS) za 
sve faze : isto kao opcija 2., ali sa zajedni čkim obrascem. U kratkom i 
standardiziranom godišnjem izvješ ću o mirovinskim primanjima daju se osobne i 
opće informacije o mirovinskom programu. Izvješ će se sastavlja na temelju 
standardnog obrasca na dvije stranice koji će u delegiranom aktu usavršiti EIOPA. 
Izvješće bi bila prva faza u suvremenom višefaznom pristupu komunikacijama, što 
omogućuje da se nacionalne posebnosti u ka snijim fazama detaljno opišu.  
U tablici u nastavku sažeto je prikazana analiza opcija politike. Odabrana je opcija 3. jer će 
članovima i korisnicima omogu ćiti dobivanje osobnog pregleda njihovih prava.  
Usporedba opcija politike prema kriterijima djelotvornosti, u činkovitosti i dosljednosti 
 Djelotvornost U činkovitost Dosljednost 
 Davanje jasnih i 
važnih 
informacija  Pojednostavnjivanje 
prekograni čnog 
poslovanja   
Opcija 1. 0 0 0 0 
Opcija 2. + - + + 
 
10 
 Opcija 3. ++ ++ + ++ 
4.10. Nadzor nad lan čanim izdvajanjem posl ovnih procesa i mogu ćnosti zahtijevanja 
testa otpornosti 
U cilju ostvarenja ovog operativnog cilja razmatrane su sljede će opcije:  
Opcija 1. – Bez izmjene politike .  
Opcija 2. – Davanje nadzornim tijelima istih ovlasti u odnosu na podizvo đače i 
pružatelje usluga te mogu ćnosti zahtijevanja testa otpornosti : bez uskla đivanja 
izvješćivanja o nadzoru. 
U tablici u nastavku sažeto je prikazana analiza op cija politike. Odabrana je opcija 2. jer bi se 
zbog boljeg nadzora nad institucijama za strukovno mirovinsko osiguranje mogla pove ćati 
sigurnost članova i korisnika, a nadzorna tijela imala bi na raspolaganju odgovaraju će alate 
za obavljanje svojih dužnosti. 
Usporedba opcija politike prema kriterijima djelotvornosti, u činkovitosti i dosljednosti 
 Djelotvornost U činkovitost Dosljednost 
 Bolja sigurnost Pojednostavnjivanje 
prekograni čnog 
poslovanja   
Opcija 1. 0 0 0 0 
Opcija 2. ++ + ++ ++ 
4.11. Nadzor nad zahtjevima upravl janja i transparentnosti 
U cilju ostvarenja ovog operativnog cilja razmatrane su sljede će opcije:  
Opcija 1. – Bez izmjene politike .  
Opcija 2. – Davanje nadzornim tijelima ovla sti nadzora nad predloženim 
zahtjevima upravljanja i transparentnosti : bez uskla đivanja izvješ ćivanja o 
nadzoru. 
U tablici u nastavku sažeto je prikazana analiza opcija politike. Odabrana je opcija 2. jer bi 
nadzorna tijela mogla u činkovito nadzirati institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, što 
je dosljedno ostalim financijskim sektorima u EU-u. 
Usporedba opcija politike prema kriterijima djelotvornosti, u činkovitosti i dosljednosti 
 Djelotvornost U činkovitost Dosljednost 
 Bolja sigurnost Pojednostavnjivanje 
prekograni čnog 
poslovanja   
Opcija 1. 0 0 0 0 
Opcija 2. ++ + ++ ++ 
 
11 
 5. ANALIZA GLAVNIH UTJECAJA ODABRANIH OPCIJA POLITIKE  
Iako predložena djelovanja uklju čuju kratkoro čne troškove prilagodbe, o čekuje se da će korist od 
cijelog paketa odabranih opcija u srednjoro čnom i dugoro čnom smislu nadmašiti te troškove.  
5.1. Gospodarske koristi 
Za zaposlenike  
Očekuje se da će prijedlog zaposlenicima donijeti znatnu go spodarsku korist. Zbog boljeg upravljanja 
izgledno je pove ćanje povrata ulaganja prilago đenih riziku što pridonosi u činkovitim rezultatima u 
pogledu mirovinskih primanja ili doprin osa. Bolja komunikacija pojedincima će pomoći da donose 
informirane odluke o financiranju svoje mirovine. Prekograni čne institucije za strukovno mirovinsko 
osiguranje mogle bi osigurati dodatnu u činkovitost, izazvati u činke razmjera za manju radnu snagu te 
bi se za mirovinsko osiguranje mobilnih radnika  mogao uspostaviti sustav „sve na jednom mjestu”. 
Za poslodavce  
Očekuje se da će predloženo djelovanje poslodavcima donijeti koristi, koje bi mogle biti ve će za mala 
i srednja poduze ća te multinacionalna poduze ća. 
Poduzeća koja posluju na nižoj ili lokalnoj razini mogla bi pridruživanjem postoje ćim institucijama za 
strukovno mirovinsko osiguranje smanjiti troškove . Očekuje se da će se bolje vo đenim i učinkovitijim 
institucijama za strukovno mirovi nsko osiguranje smanjiti optere ćenje za njihove pokrovitelje. Osim 
toga poduze ća koja posluju na nižoj ili lokaln oj razini bez razvijenog i u činkovitog tržišta institucija za 
strukovno mirovinsko osiguranje mogla bi im ati više koristi od pridruživanja postoje ćim institucijama 
za strukovno mirovinsko osiguranje u inozemstvu  nego od uspostavljanja lokalnih institucija. 
Institucije za strukovno mirovinsko osiguranje u državama članicama s provjerenim znanjem o 
mirovinskim sustavima mogle bi svoje usluge proširiti na pokrovitelje u ostalim državama članicama. 
Službe Komisije znaju za novije slu čajeve u kojima su socijalni partneri malih i srednjih poduze ća koji 
posluju u jednoj državi članici namjeravali uspostaviti institucij u za strukovno mirovinsko osiguranje 
u drugoj državi članici uglavnom zbog nedostupnosti proizvoda na lokalnom tržištu.  
Mnoga multinacionalna poduze ća posluju uz me đunarodnu mrežu lokalnih mirovinskih fondova. 
Tako se pove ćava složenost, smanjuje se transparentnos ti i pojavljuju se skriveni rizici, 
nedosljednosti i neu činkovitosti. Poduze ća to mogu izbje ći ujedinjavanjem lokalnih mirovinskih 
fondova u jednu instituciju za strukovno mirovinsko osiguranje.  
Za MSP-ove  
Institucije za strukovno mirovinsko osiguranje fo rmalno nisu MSP-ovi jer njihova imovina premašuje 
prag. Međutim mnoge su institucije za st rukovno mirovinsko osiguranje male financijske institucije. 
Pojednostavnjivanje prekograni čnih definicija i postupaka moglo bi koristiti malim institucijama za 
strukovno mirovinsko osiguranje više nego velikima jer je njihov financijski kapacitet za pokrivanje 
transakcijskih troškova manji. Pokr ovitelji koji su MSP-ovi, uklju čujući grupe MSP-ova, imat će koristi 
od lakšeg pristupa institucijama za st rukovno mirovinsko osiguranje koje ve ć postoje na inozemnim 
tržištima i time će se izbjeći troškovi ulaska na tržište i is koristiti zakon velikih brojeva. 
Za nadzorna tijela  
 
12 
 Novi sustav vjerojatno će zahtijevati ve će nadzorne kapacitete. Me đutim opseg promjene troškova 
za nadzorna tijela najviše ovisi o ve ć postojećim nacionalnim sustavima, čiji bi kapaciteti ve ć mogli 
osigurati kvalitetu nadzora institucija za strukovno mirovinsko osiguranje. 
Za proračune država članica  
Očekuje se da će predloženo djelovanje na dva na čina pozitivno utjecati na prora čune država članica. 
Prvo, dobro vo đene institucije za strukovno mirovinsko osigur anje i razvijenije tržište za institucije za 
strukovno mirovinsko osiguranje ja čaju privatno strukovno mirovinsko osiguranje. To pridonosi 
smanjenju pritiska na zakonom predvi đene programe. Države članice s najve ćim potencijalom za 
ostvarenje koristi jesu one države članice čija su tržišta institucija za st rukovno mirovinsko osiguranje 
mala u odnosu na veli činu njihovih gospodarstava. Drugo, dobro informirani pojedinci mogli bi 
donositi bolje odluke o svojoj mirovinskoj štednji do k su još mladi. Zbog toga bi se temeljem ovog 
prijedloga moglo razviti okružj e u kojem bolje informirani gra đani vrše manji pritisak na zakonom 
propisane sustave, što koristi fiskalnoj održivosti.  
5.2. Socijalne koristi 
Očekuje se da će prijedlog imati znatan pozitivan socijaln i utjecaj. Prvo, potražnja za bilo kojim 
financijskim proizvodom ovisi uglavnom o povjer enju i rezultatima. Na temelju predloženog 
djelovanja strukovno mirovinsko osiguranje postat će učinkovitije i sigurnije. Stoga se može o čekivati 
da će se djelovanjem pridonijeti pove ćanju stope pokrivenosti dopunske privatne mirovinske štednje 
i time pove ćati socijalna zaštita i jednakost primanja u društvu koje brzo stari. Drugo, zbog ve će 
sigurnosti i osviještenosti na temelju u činkovitijeg informiranja javnost će biti bolje obaviještena o 
nejednakostima mirovina. Time se pojedinci poti ču na donošenje informiranih odluka o iznosu 
štednje potrebne za odgovaraju ću mirovinu i izboru ulaganja kako bi u činkovito štedjeli. Tre će, 
očekuje se da će zajednički obrazac izvješ ća o mirovinskim primanjima biti potpora tržištu rada za 
osobe koje rade u razli čitim državama članicama. Kona čno, veća transparentnost pomo ći će 
socijalnim partnerima da za upravljanje institucijam a za strukovno mirovinsko osiguranje zahtijevaju 
bolju disciplinu i time potencijalno pove ćaju povrat ulaganja prilago đenih riziku. 
5.3. Koristi za okoliš  
Ne očekuje se da će predložena djelovanja imati znatan izravan utjecaj na okoliš.  
5.4. Troškovi 
Očekivane troškove predloženog djelovanja čini povećanje administrativnog optere ćenja, ali 
uglavnom kao jednokratnog kratkoro čnog troška prilagodbe i donekle viših periodi čnih troškova 
novog sustava. Prema procjeni sektora instit ucija za strukovno mirovinsko osiguranje 
administrativno optere ćenje uputilo je na tri elementa koja bi mogla biti najskuplja. Predloženim 
djelovanjem izbjegavaju se dva najskuplja elementa uzimanjem u obzir proporcionalnosti u smislu da 
se od institucija za strukovno mirovi nsko osiguranje ne zahtijeva uklju čivanje zajedni čkih 
kvantitativnih elemenata financiranja u procjeni rizika za mirovine i da se poslovni procesi upravljanja mogu smanjiti na dva. Za programe s definiranim doprinosima u nekim državama 
članicama o čekuju se dodatni troškovi imenovanja depozitara. 
 
13 
 5.5. Makroekonomski utjecaj 
Ne očekuje se da će predloženo djelovanje imati znatan makroekonomski utjecaj, ali se mogu 
očekivati tri izravne koristi. Prvo, od dobrog uprav ljanja i upravljanja rizicima u institucijama za 
strukovno mirovinsko osiguranje o čekuje se osnaživanje njihove uloge kao dugoro čnih ulagatelja u 
europsko gospodarstvo kratkoro čnim ublažavanjem naglaska s profila rizi čnosti i povrata. Drugo, 
očekuje se da će bolji rezultati i sigurniji mirovinski proizvodi imati pozitivan u činak na motivaciju 
osoblja i produktivnost radne snage. Tre će, učinkovitijim strukovnim mirovinama, u pogledu 
postizanja ve će razine povrata od imovine prilago đenog riziku, dodatno će se podržati kupovna mo ć 
umirovljenog stanovništva.  
5.6. Utjecaj na tre će zemlje 
Predloženo djelovanje ne odnosi se na podru čje politike s me đunarodnim regulatornim pristupima. 
Ne očekuje se znatan izravan utjecaj na tre će zemlje.  
5.7. Pregled koristi i troškova 
Koristi paketa odabranih opcija uglavnom su gosp odarske, ali i socijalne zbog važnosti odgovaraju ćeg 
i održivog mirovinskog sustava u gospodarstvu koje stari.  
Iako predložena djelovanja uklju čuju kratkoro čne troškove prilagodbe, o čekuje se da će korist od 
cijelog paketa odabranih opcija nadmašiti te troškove. Za zaposlenike se o čekuje znatna financijska 
dobit. Poslodavci mogu o čekivati daljnje ostvarivanje ekonomija razmjera i prenošenje barem dijela 
dodatnog administrativnog optere ćenja na članove i korisnike programa. Op ćenito bi predloženo 
djelovanje moglo u gospodarstvu koje stari stvarat i vrijednost. Njime bi se pomoglo ostvariti bolje 
socijalne rezultate bez ugrož avanja gospodarskog rasta.  
6. PRAĆENJE I EVALUACIJA  
Službe Komisije pripremit će plan provedbe u kojem će se razmatrati sljede ća djelovanja: sastanci s 
državama članicama, razmjena najbolje prakse me đu državama članicama te programi obuke 
namijenjeni nacionalnim tijelima vlasti. Razmatrat će se i predvidjeti i preliminarno ispitivanje koje bi 
provela EIOPA te izvješ će o procjeni koje bi pripremila Komisija.  
Provest će se procjena u činaka odabranih opcija politike kako bi se utvrdilo u kojoj se mjeri ostvaruju 
predviđeni utjecaji. Stoga će se pet godina nakon donošenja Direktive provesti naknadna ocjena 
primjene revidirane Direktive. Ocjena će se sastaviti u obliku izvješ ća Komisije Europskom 
parlamentu, Vije ću te Europskom gospodarskom i socijalnom  odboru. Uz nju se po potrebi te s 
obzirom na razvoj okolnosti mogu dostaviti politi čke preporuke ili prijedlozi izmjena ove Direktive. 
EIOPA će prikupiti kvantitativne i kvalitativne podatke. Tražit će se i savjet interesne skupine za 
strukovno mirovinsko osiguranje EIOPA-e, a mogla bi biti uklju čena i Komisijina skupina korisnika 
financijskih usluga. Razmatrat će se i istraživanje Eurobarometra te istraživanje kojim bi se 
obuhvatile institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, poslodavci, članovi i korisnici. 
Poslodavcima bi se mogla postavljati pitanja o mogu ćim poteško ćama u uspostavi mirovinskog 
sustava u inozemstvu. Pokazatelj ve će transparentnosti bilo bi poboljšano izvješ ćivanje institucija za 
strukovno mirovinsko osiguranje u pogledu koli čine (tj. ve ći broj izvještaja ili izvješ ća) te kvalitete 
objavljenih informacija. Kad je rije č o upravljanju, ocjenjivat će se pove ćanje posebnih zahtjeva za 
 
14 
 poslovne procese. Za prekograni čno osiguranje uzimat će se u obzir broj prekograni čnih institucija za 
strukovno mirovinsko osiguranje.