UVOD

Iako se građani, društva i gospodarstva Europe i svijeta bez prestanka bore protiv pandemije bolesti COVID-19, stalno nailaze na nove izazove i prijetnje kao što su varijante virusa, prilagodba cjepiva i masovna proizvodnja. Ti bi izazovi mogli poremetiti i otežati naš kontinuirani i složan rad u borbi protiv virusa i brzi oporavak. Europa sada mora biti spremna predviđati izazove, biti proaktivna u borbi i ublažavanju prijetnji te jedinstveno i solidarno surađivati u okviru skupine Team Europe i s globalnim partnerima u svim područjima radi dobrobiti svojih građana.

Kako bismo to učinili, mnogo toga moramo poboljšati i mnogo toga naučiti. Strategijom EU-a za cjepiva osigurane su 2,3 milijarde doza cjepiva u okviru najšireg globalnog portfelja sigurnih cjepiva protiv bolesti COVID-19. To je naša glavna dugoročna obrana. Niti godinu dana nakon pojave virusa u Europi započelo je cijepljenje u svim državama članicama. Iznimno je to postignuće europskog i svjetskog naprednog istraživačkog rada i razvoja cjepiva imamo li na umu da je cijeli postupak umjesto uobičajenih od pet do deset godina trajao tek nešto više od deset mjeseci.

Ujedno, prošli su tjedni pokazali koliko je teško održati dinamiku industrijske proizvodnje cjepiva. Radi jačanja proizvodnih kapaciteta u Europi trebamo uspostaviti bliže, povezanije i strateški usmjerenije javno-privatno partnerstvo s industrijom. U tom je duhu Komisija osnovala radnu skupinu za povećanje industrijske proizvodnje cjepiva protiv bolesti COVID-19 radi prepoznavanja i rješavanja problema čim nastupe.

Europa mora uvijek biti korak ispred novih prijetnji, koje se stalno pojavljuju ili su na pomolu. Glavna je prijetnja sve veći broj novih varijanti virusa koje se već šire Europom i svijetom. Zasad se smatra da su dosad odobrena cjepiva djelotvorna protiv poznatih varijanti. Međutim, Europa mora biti pripravna na to da bi nove varijante mogle biti donekle ili sasvim otporne na postojeća cjepiva.

Ta vrlo ozbiljna opasnost od novih varijanti zahtijeva odlučno, složno i hitno djelovanje. Naš bi se odgovor trebao temeljiti na iskustvu stečenom nakon krize uzrokovane početnim virusom te bismo trebali izvući pouke iz područja u kojima je došlo do kašnjenja, poremećaja i uskih grla. Kako bismo uspjeli, Komisija će uspostaviti i provoditi novi plan pripravnosti na biološke prijetnje pod nazivom inkubator HERA, kako bi imala pristup svim sredstvima i resursima potrebnima da spriječi, ublaži i reagira na mogući učinak novih varijanti te mobilizira ta sredstva i resurse.

U tu će svrhu odmah i hitno djelovati u nekoliko različitih područja:

(1)Brzo otkrivanje varijanti

(2)Brza prilagodba cjepiva

(3)Osnivanje Europske mreže za klinička ispitivanja

(4)Brzo regulatorno odobravanje ažuriranih cjepiva i novih ili prenamijenjenih proizvodnih infrastruktura te

(5)Omogućavanje povećanja proizvodnje postojećih, prilagođenih i novih cjepiva protiv bolesti COVID-19.

Tim interventnim planom rješavat će se kratkoročna i srednjoročna prijetnja, a istodobno ćemo se pripremiti za budućnost. Poslužit će i kao pokretač rada tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA).

Ne smijemo gubiti vrijeme. Europi je potreban zajednički pogled na prijetnje s kojom se suočavamo, novi način razmišljanja za hitno djelovanje u različitim područjima i brzo odlučivanje.

1.Što je potrebno učiniti?

1.1.Brzo otkrivanje novih varijanti

Zbog sve bržeg širenja novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje su prvo otkrivene u Ujedinjenoj Kraljevini, Južnoj Africi i Brazilu može doći do promjene paradigme u globalnoj borbi protiv bolesti COVID-19. Te se varijante lakše prenose, a možda su povezane i s težim oblikom bolesti.

Sekvenciranje cijelog genoma, koje prikazuje jedinstveni genetski otisak različitih sojeva virusa, ključan je alat za donošenje utemeljenih javnozdravstvenih odluka. Važno je i kod ljudi i kod životinja identificirati varijante te pratiti njihovo širenje u zajednicama i populacijama. Tako se omogućuje istraživanje virusnoga genoma i praćenje mutacija koje bi mogle utjecati na prenosivost i patogenost. Podaci dobiveni sekvenciranjem cijelog genoma pomažu nam da shvatimo dinamiku prijenosa bolesti i učinak prelijevanja kod ljudi i životinja te da identificiramo opasne varijante.

Ključno je da države članice imaju dovoljno sekvencijskog kapaciteta za praćenje sojeva virusa koji cirkuliraju na njihovu državnom području. Države članice trebaju brzo razmjenjivati podatke o sekvenciranju genoma te epidemiološke podatke u kompatibilnim formatima kako bi se brzo identificirala zabrinjavajuća kretanja i područja te brzo reagiralo. To zahtijeva sustavno uzorkovanje i razmjenu podataka, što bi se trebalo provesti u skladu s načelima FAIR te ih učiniti otvorenima i dostupnima za potrebe istraživanja.