1.UVOD

Oporezivanje je ključno u radu EU-a na izgradnji snažnijeg, konkurentnijeg i pravednijeg gospodarstva s jasnom socijalnom dimenzijom. Europi je potreban porezni sustav prilagođen njezinu unutarnjem tržištu kojim se podržavaju gospodarski rast i konkurentnost, privlače ulaganja, pomaže otvarati radna mjesta, potiču inovacije i podupire europski socijalni model. Oporezivanjem se trebaju omogućiti stabilni prihodi za javna ulaganja i politike kojima se pogoduje rastu. Ono bi svim poduzećima trebalo osigurati jednake uvjete, pravnu sigurnost i minimalne prepreke pri prekograničnom poslovanju. Oporezivanje bi trebalo biti dio šireg poreznog sustava u koji građani imaju povjerenje jer je pravedan i jer ispunjuje socioekonomske potrebe društva. Stoga su prioriteti EU-a u oporezivanju usredotočeni na ostvarenje tih ciljeva.

2.HITNO DJELOVANJE ZA ISPUNJAVANJE NEPOSREDNIH POTREBA: REFORMA OPOREZIVANJA DOBITI PODUZEĆA

Komisija je utvrdila ambiciozan plan kojim bi oporezivanje dobiti poduzeća trebalo postati pravednije i učinkovitije, prilagođenije suvremenom gospodarstvu te novim izazovima u tom području. Taj plan brzo napreduje te su već ispunjeni mnogi važni ciljevi. Pokrenute su sve inicijative najavljene u Akcijskom planu Komisije za pravedan i učinkovit sustav oporezivanja dobiti poduzeća te su države članice već donijele brojne nove prijedloge. Uz to, Komisija proširuje djelovanje na područja koja nisu obuhvaćena akcijskim planom. Kako je navedeno u Komunikaciji o dodatnim mjerama za poboljšanje transparentnosti te suzbijanje utaje i izbjegavanja poreza, objavljenoj nakon otkrića u slučaju „Panamski dokumenti”, Komisija je spremna razvijati brza i djelotvorna rješenja problema čim se oni pojave . Osim toga, kako bi svim poduzećima u EU-u zajamčila pravedno i konkurentno okružje, Komisija je provela istrage nad državnim potporama kako bi ustanovila jesu li određene države članice odobravale porezne olakšice odabranim multinacionalnim društvima .

Prvi smjer djelovanja Komisije bio je povećati transparentnost poreza što je ključan temelj svih daljnjih reformi. U razdoblju od 12 mjeseci države članice usuglasile su se o prijedlozima za automatsku razmjenu informacija o poreznim mišljenjima i izvješćima po zemljama o poreznim informacijama povezanima s multinacionalnim društvima . Time će se postići nova i dosad najviša razina transparentnosti i suradnje među poreznim tijelima u području oporezivanja dobiti poduzeća. Kako bi građanima omogućila bolji pregled poreznih praksi trgovačkih društava, Komisija je predložila i javno izvješćivanje po zemljama o multinacionalnim društvima. Tim bi se prijedlogom, o kojem trenutačno pregovaraju Vijeće i Europski parlament, trebalo pridonijeti vraćanju povjerenja javnosti u sustav oporezivanja dobiti poduzeća i spriječiti izloženost poduzeća mnoštvu različitih nacionalnih propisa o javnom razotkrivanju. Očekuje se da će do kraja godine biti usuglašen prijedlog kojim se poreznim tijelima omogućuje pristup nacionalnim informacijama o sprečavanju pranja novca . Osim toga, Europski parlament i Vijeće počeli su sastavljati svoja stajališta o predloženim izmjenama Četvrte direktive za sprečavanje pranja novca te bi brzo trebali napredovati prema trijalozima, koji bi trebali započeti najkasnije početkom 2017. Uz to, Komisija je počela razmatrati najprikladniji okvir za provedbu automatske razmjene informacija o stvarnom vlasništvu na europskoj razini te istražuje najbolji način povećanja nadzora nad osobama koje omogućuju i promiču sustave agresivnog poreznog planiranja. Povećanjem transparentnosti poreza u cijeloj Europi pridonijet će se razotkrivanju osoba koje se bave agresivnim poreznim planiranjem, razotkrit će se štetne porezne prakse i stabilizirati sustav poreza na dobit koji se temelji na otvorenosti i povjerenju.

Komisija usporedno nastoji osigurati da sva trgovačka društva koja posluju u EU-u plaćaju porez ondje gdje se stvaraju dobit i vrijednost. To je načelo ključno za pravedno i učinkovito oporezivanje, ali ga se može djelotvorno ostvariti samo zajedničkim i usklađenim mjerama na jedinstvenom tržištu. Stoga je Komisija, kako bi zaustavila neke od najčešćih oblika smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti, predložila novu Direktivu protiv izbjegavanja poreza u kojoj utvrđuje pravno obvezujuće mjere suzbijanja zlouporabe za cijeli EU. To zakonodavstvo, koje su države članice donijele u srpnju 2016., omogućilo im je brzu, usklađenu i dosljednu provedbu obveza u okviru projekta „Smanjenje porezne osnovice i premještanje dobiti (BEPS)” OECD-a /Skupine G20. Također se preispituju povlašteni režimi država članica i njihovi propisi o transfernim cijenama kako bi se osigurao zajednički pristup EU-a novim međunarodnim standardima. To je ključno kako bi se poduzećima zajamčila sigurnost tijekom provedbe reformi te spriječile nove zakonske rupe na jedinstvenom tržištu.

Naposljetku, kako bi osigurala pravedne i jednake uvjete za EU i njegove međunarodne partnere, Komisija je predstavila mjere za promicanje dobrog poreznog upravljanja u cijelom svijetu. Kako bi zaštitile svoje porezne osnovice od rizika smanjenja iz inozemstva, države članice podržale su novu vanjsku strategiju za učinkovito oporezivanje koju je Komisija predstavila u siječnju 2016. Ključna je sastavnica te strategije novi postupak uvrštenja na popis EU-a kako bi se riješilo pitanje nekooperativnih poreznih jurisdikcija te potaknulo jurisdikcije trećih zemalja na ispunjivanje međunarodnih standarda dobrog poreznog upravljanja. Prvi su koraci u tom postupku već poduzeti te bi zajednički popis EU-a trebao biti dovršen 2017. To će biti moćan alat koji će državama članicama omogućiti postupanje sa zemljama koje odbijaju poštena pravila igre u poreznim pitanjima. Revidirana je i Financijska uredba EU-a kako bi se spriječilo preusmjeravanje sredstava EU-a preko poreznih utočišta te se radi na jačanju odredaba o dobrom poreznom upravljanju u sporazumima EU-a s trećim zemljama.

3.POZITIVAN PROGRAM USREDOTOČEN NA BUDUĆNOST

Navedene su inicijative ključne za zaštitu poreznih osnovica država članica, za osiguravanje jednakih uvjeta za poduzeća te pravednog i učinkovitog oporezivanja svih poreznih obveznika. Tim se inicijativama omogućuje rješavanje gorućih problema u današnjem sustavu oporezivanja dobiti poduzeća. Međutim, dugoročno je potrebno poduzeti više. Kratkoročno popravljanje stanja brzo može zastarjeti jer se poslovni modeli i tehnike poreznog planiranja razvijaju brže nego što se mogu osmisliti nova rješenja. Osim toga, ažuriranjem pojedinačnih poreznih međunarodnih ili nacionalnih propisa ili propisa na razini EU-a opterećuju se i porezne uprave i poduzeća koja se moraju prilagoditi tim propisima. Kako bi se poticali zapošljavanje, rast i ulaganja, potrebno je stvoriti povoljno porezno okružje za poduzeća smanjenjem troškova ispunjavanja porezne obveze i administrativnog opterećenja te osiguravanjem porezne sigurnosti. Važnost su porezne sigurnosti za promicanje ulaganja i poticanje rasta nedavno prepoznali čelnici skupine G20, pa je to postalo novo globalno težište područja oporezivanja. Države članice trebaju pronaći ravnotežu između provedbe potrebnih reformi i stvaranja stabilnog, jasnog i predvidljivog poreznog okružja za poduzeća.

EU-u je potreban pozitivan okvir za oporezivanje dobiti poduzeća, usredotočen na budućnost. Taj okvir mora biti učinkovit i pravedan, pogodovati rastu te se njime u potpunosti moraju podupirati širi politički prioriteti EU-a sada i u budućnosti. To je logika na kojoj se temelj prijedlog Komisije za ponovno uvođenje zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB). CCCTB-om se mogu ispuniti dvije glavne potrebe europskih građana i poduzeća – održivi rast i socijalna pravda – te ojačati cjelokupni gospodarski i socijalni program EU-a. Analize uistinu pokazuju da se s pomoću CCTB-a opseg ulaganja u EU-u može povećati do 3,4 %., a rast za 1,2 %.

Komisija je CCCTB prvi put predložila 2011. s ciljem unapređenja jedinstvenog tržišta za poduzeća. Prijedlog je bio ambiciozan i stabilan, ali su zbog njegove opsežnosti zaustavljeni pregovori u Vijeću. Međutim, zbog brojnih pogodnosti tog instrumenta Europski parlament, poduzeća, dionici i brojne države članice i dalje su snažno podupirale ideju o njegovu uvođenju. Osim toga, posljednjih nekoliko godina postalo je jasno da je CCCTB više od poreznog sustava za snažnije jedinstveno tržište koji pogoduje poduzećima.

Stoga je Komisija u akcijskom planu iz lipnja 2015. najavila da će ponovno pokrenuti taj važni projekt, u postupku u dvije faze kojim je lakše upravljati. Prva faza usredotočena je na osiguravanje zajedničke osnovice. Nakon što se ona provede, uvest će se složeniji aspekt – konsolidacija. Mnoge najvažnije pogodnosti CCCTB-a odnose se na aspekt konsolidacije. Stoga se ta druga faza ponovnog uvođenja CCCTB-a ne može zanemariti ili izuzeti. Rad na tom paketu dovršit će se tek nakon potpunog uvođenja CCCTB-a.

Ponovnim uvođenjem CCCTB-a otvara se mogućnost ažuriranja izvornog prijedloga i njegova usklađivanja s novim izazovima u svjetskom poreznom okružju. Najprimjetnija je promjena što će CCCTB-a postati obvezan za sve grupe financijskog računovodstva čiji konsolidirani porezi na razini grupe iznose više od 750 milijuna EUR. To bi trebalo pridonijeti najvećem mogućem iskorištavanju njegova potencijala kao instrumenta kojim se sprečava izbjegavanje poreza. To znači i da će poduzeća znati gdje su u odnosu na propise EU-a protiv zlouporabe i da neće morati provoditi nepotrebne prilagodbe. Tako će se pridonijeti stvaranju predvidljivijeg okružja za poduzeća u EU-u.

Komisija je u prijedlog uvela i dva nova elementa kojima se izravno podupire širi gospodarski program EU-a. Za troškove istraživanja i razvoja omogućit će se veliki porezni odbici kako bi se potaknuli istraživanje i razvoj te inovacije koji su ključni pokretači rasta. Osim toga, radi podupiranja malog i inovativnog poduzetništva malim novoosnovanim društvima bez povezanih poduzeća olakšat će se odbijanje velikih iznosa od poreza. CCCTB-om će se riješiti i pitanje štetnog povlaštenog postupanja s dugom u odnosu na vlasnički kapital, što će pridonijeti snažnoj uniji tržišta kapitala i većoj financijskoj stabilnosti u EU-u.

4.SUVREMENOST, JEDNOSTAVNOST I SIGURNOST: BOLJE I UČINKOVITIJE POREZNO OKRUŽJE ZA PODUZEĆA

Poduzećima na jedinstvenom tržištu potrebno je jednostavno, stabilno i pravno sigurno okružje u kojem će se moći razvijati. U prekograničnom poslovanju ona bi trebala imati što je moguće manje poreznih prepreka te ih se ne bi trebalo opterećivati nepotrebnim troškovima i administracijom. EU-u je potreban okvir poreza na dobit poduzeća prilagođen poslovanju u 21. stoljeću kojim će se poticati poduzetništvo, privlačiti ulagatelji te olakšati poslovanje i velikih i malih društava.

4.1. Jedinstven sustav poreza na dobit poduzeća za jedinstveno tržište

Sa stajališta porezne politike CCCTB-om će se znatno poboljšati funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Trgovačkim društvima koja posluju preko granica pri izračunu oporezive dobiti u EU-u pogodovat će jedinstven skup pravila umjesto šarolikosti različitih nacionalnih sustava. Preko sustava „jedinstvene kontaktne točke” društva će moći podnositi jednu poreznu prijavu za sve poslovne aktivnosti u EU-u te će tako kontaktirati samo s jednom državom članicom umjesto s više poreznih tijela. Konsolidacija će značiti i da se gubici u jednoj državi članici automatski mogu otpisati od dobiti u drugoj, čime se omogućuje jednako postupanje s trgovačkim društvima koja posluju preko granica kao s isključivo domaćim društvima.

U predloženoj Direktivi za ponovno uvođenje CCCTB-a Komisija je zadržala isti ambiciozan pristup konsolidaciji kakav je zauzela u izvornom prijedlogu. Međutim, pristupom koji obuhvaća dvije faze ta će se prednost odgoditi. Kako bi to nadoknadila, Komisija je predložila da trgovačka društva, dok se god ne postigne dogovor o konsolidaciji, trebaju imati pristup jednostavnom, stabilnom i privremenom sustavu prebijanja gubitaka u prekograničnom poslovanju unutar zajedničke osnovice.