Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Utjecaj COVID-a 19 na temeljna prava i vladavinu prava diljem EU-a i budućnost demokracije”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 275/02)

Izvjestitelj: José Antonio MORENO DÍAZ Izvjestitelj: Cristian PÎRVULESCU

Odluka Plenarne skupštine: 25.3.2021. Pravna osnova: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika samoinicijativno mišljenje Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 10.2.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 23.2.2022 Plenarno zasjedanje br.: 567 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 205/7/5

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO izražava duboku zabrinutost zbog načina na koji pandemija COVID-a 19 utječe na život, sigurnost, dobrobit i dostojanstvo svih ljudi koji žive u EU-u. Također je vrlo zabrinut zbog utjecaja pandemije COVID-a 19 na pojedince i zajednice diljem svijeta, posebno u zemljama koje nemaju odgovarajuću zdravstvenu, socijalnu i obrazovnu infrastrukturu za suočavanje s pandemijom.

1.2. Odgovor EU-a i država članica mora nastojati riješiti problem sustavnih nedostataka europske zdravstvene infrastrukture uslijed sve veće mobilnosti opasnih zoonotskih bolesti i sve veće vjerojatnosti njihove pojave. Nadalje, nastojanja da se suzbije pandemija trebala bi ići ruku pod ruku s uspostavom odgovarajućeg sustava socijalne i gospodarske potpore kako bi se ublažili njezini negativni učinci.

1.3. Kao što je EGSO prethodno istaknuo, Europska unija temelji se na zajedničkim nedodirljivim europskim vrijednostima, a to su poštovanje ljudskog dostojanstva i ljudskih prava, sloboda, demokracija, jednakost i vladavina prava ( 1 ) . Te se vrijednosti ne smiju zanemariti u trenutku kada se EU i njegove države članice suočavaju s izvanrednim stanjem i posljedičnim gospodarskim, socijalnim i obrazovnim izazovima. Iako odgovor na trenutačnu krizu treba biti brz i opravdava određene izvanredne i vremenski ograničene mjere, one ne smiju biti u suprotnosti s vladavinom prava i ne smiju ugroziti demokraciju, diobu vlasti i temeljna prava europskih građana ( 2 )

1.4. EU bi trebao uskladiti svoje politike, strategije i programe u cilju pravednog i sveobuhvatnog oporavka od krize kako bi se ostvarila uzlazna konvergencija u pogledu zdravstvenih, socijalnih, gospodarskih i demokratskih standarda. U kontekstu rada na otklanjanju neposredne gospodarske i socijalne štete nastale zbog pandemije koronavirusa s pomoću instrumenta NextGenerationEU, EGSO ponovno ističe svoju potporu Komisijinu prijedlogu uredbe kojom bi se uspostavio novi instrument kojim bi se omogućile gospodarske korektivne mjere prema državama članicama koje ozbiljno i kontinuirano krše vrijednosti iz članka 2 ( 3 ) . Nadalje, potreban nam je širi pojam vladavine prava kojim će se obuhvatiti zaštita temeljnih prava i jamčiti očuvanje pluralističke demokracije. Vladavina prava u međuovisnoj je, nerazdvojivoj i trojnoj vezi s temeljnim pravima i demokracijom.

1.5. Institucije EU-a i vlade država članica trebale bi koristiti postojeće institute socijalnog i građanskog dijaloga kako bi se organizacije civilnog društva i socijalni partneri u potpunosti uključili u stvaranje pluralističkog demokratskog prostora u kojem su dobrodošle različite vizije i kritike, uz zaštitne mjere za ograničavanje širenja lažnih vijesti te neopravdanog ekstremističkog diskursa koji se temelji na teorijama zavjere i protivi se zaštiti ljudskih prava.

1.6. Vlade bi trebale jasno utvrditi pravnu osnovu za svoje mjere. Svakom reformom postojećih zakona o hitnoj zdravstvenoj zaštiti i povezanih propisa ili uvođenjem novih, među ostalim u okviru pripreme za buduće pandemije, trebalo bi utvrditi izričita ograničenja i uvjete te uključiti izričitu odredbu o parlamentarnom nadzoru i sudskom preispitivanju proporcionalnosti mjera i njihove usklađenosti s domaćim i međunarodnim standardima u području ljudskih prava.

1.7. Propisi i politike povezani s COVID-om 19 trebali bi biti jasni i dosljedni, u mjeri u kojoj je to moguće, s pravodobnim pružanjem informacija o njima, a u razvoj propisa i politika trebalo bi uključiti civilno društvo, uključujući socijalne partnere, i savjetovati se s njima. Tim načelom jasnoće trebalo bi se voditi i pri uspostavi predvidljivih mehanizama koji podrazumijevaju sva potrebna demokratska, materijalna i postupovna jamstva kako bi se na pravilan način moglo odgovoriti na potencijalne buduće pandemije, zdravstvene krize ili prirodne katastrofe. Propisi, politike i sve relevantne informacije povezane s njima trebali bi biti dostupni svim društvenim skupinama, uključujući manjinske jezične skupine. Ako je potrebno provesti izmjene politike, trebalo bi ih najaviti dovoljno unaprijed putem raznih službenih i javnih kanala kako bi se ljudima omogućilo vrijeme za pripremu i u skladu s tim prilagodbu ponašanja.

1.8. Trebalo bi uvesti obvezu da vladini ministri zaduženi za uvođenje mjera povezanih s pandemijom redovito podnose izvješća parlamentu. Parlamenti država članica trebali bi uspostaviti odbore, povjerenstva ili skupine za nadzor mjera za suzbijanje COVID-a 19 i redovito izvješćivanje parlamenata te lokalnih i regionalnih predstavničkih tijela. Isto bi tako trebalo uvesti obvezu provođenja parlamentarne rasprave o tim vladinim izvješćima i odgovorima kako bi se osigurao nadzor nad djelovanjem vlade. Države bi, osim pružanja potpore vulnerabilnim strankama u postupku, svjedocima ili osobama protiv kojih se vodi kazneni ili parnični postupak, trebale osigurati pristup pravdi jamčenjem neovisnog pravosuđa i omogućavanjem rada na daljinu za sudove.

1.9. Temeljna prava, vladavina prava i poštovanje demokracije utvrđeni su u Ugovoru o Europskoj uniji, Povelji Europske unije o temeljnim pravima te u obvezama koje su u okviru međunarodnog prava suvereno preuzele sve države članice EU-a. U skladu s međunarodnim pravom, svaka država ima obvezu poštovanja, zaštite i uvažavanja ljudskih prava. Te su vrijednosti temeljne, međuovisne i međusobno se nadopunjuju. Riječ je o pitanjima međunarodnih obveza, a ne ideologije. Stoga, iako rasprave o postupcima za najbolji način ostvarivanja ljudskih prava imaju smisla, načelo njihova poštovanja ne bi smjelo podlijegati političkoj raspravi. Na isti način, davanje odgovora na javnu zdravstvenu krizu jest obveza javnih tijela. Javna tijela moraju osigurati da su odgovori koje nude podložni odgovarajućoj demokratskoj raspravi, javnom savjetovanju i parlamentarnom nadzoru, što isto tako uključuje potrebu za rješavanjem problema lažnih vijesti, među ostalim ondje gdje su one rezultat namjere da se potkopa političkog oponenta, čime se može ugroziti učinkovit odgovor na pandemijsku krizu.

1.10. EGSO ističe da je unatoč najboljim namjerama iza instrumenta NextGenerationEU i nacionalnih planova za oporavak i otpornost te otvorenosti Europske komisije prema uključivanju organizacija civilnog društva, socijalnih partnera i dionika, razina njihova stvarnog sudjelovanja i dalje uglavnom nedostatna, a procesi ne omogućavaju da stajališta organizacija civilnog društva ostvare dostatan učinak ( 4 ) . Iako će unaprijediti zelenu i digitalnu tranziciju i tako potaknuti rast u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, postoji rizik da čak i uspješno provedeni planovi neće poboljšati tešku situaciju u kojoj se ljudi danas nalaze u smislu suočavanja s nezaposlenošću, gubitkom prihoda te pogoršanjem zdravstvenih, životnih i radnih uvjeta i sve većom nejednakošću. Planove za otpornost trebalo bi odmah podvrgnuti procjeni distribucijskog učinka, a o rezultatima raspraviti s organizacijama civilnog društva, socijalnim partnerima i dionicima na nacionalnoj razini i razini EU-a.

1.11. EGSO ističe povezanost između zaštite demokracije, vladavine prava i temeljnih prava te razvoja i provedbe europskog stupa socijalnih prava. Kao što je prethodno navedeno, dobrobit i temeljna prava građana trebali bi se graditi na zajedničkom i koherentnom socijalnom modelu koji je dovoljno fleksibilan da vodi računa o različitim nacionalnim tradicijama i iskustvima, u skladu s vrijednostima, načelima i ciljevima Ugovora, stupa socijalnih prava i obnovljenog konsenzusa usmjerenog na budućnost ( 5 ) . U okviru praćenja provedbe akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava trebalo bi uzeti u obzir dalekosežne štetne učinke pandemije.

1.12. Pandemija je globalna kriza koja će sigurno imati trajne, ali nejednake posljedice na razne skupine stanovništva. Potpora ranjivim skupinama stanovništva trebala bi biti prioritet u skladu s načelom da nitko ne bude zapostavljen, a osobitu bi pažnju trebalo posvetiti ranjivim skupinama radnika i ispunjavanju načela br. 14. europskog stupa socijalnih prava koje se odnosi na minimalni dohodak. Isto tako, trebalo bi pojačati potporu poduzećima koja su pogođena pandemijom, posebno onima na koja je pandemija nerazmjerno utjecala i onima koja imaju poteškoća s održavanjem poslovanja, primjerice MSP-ovi. Trebalo bi isto tako riješiti problem učinaka na poduzeća socijalne ekonomije koja su ozbiljno pogođena krizom ( 6 )

1.13. EGSO smatra da bi akcijski plan za europsku demokraciju trebao uključivati opsežnu inicijativu za poticanje obrazovanja o demokraciji i temeljnim pravima jer je ono ključno za zaštitu demokratskih vrijednosti i aktivnog građanstva. Inicijativa bi trebala biti uključiva te upućena svim građanima, s posebnim naglaskom na mlade.

2. Vladavina prava

2.1. Postoje jasni kriteriji za ocjenjivanje sukladnosti svake državne mjere s načelima vladavine prava te je ključno da se ta načela poštuju i tijekom uobičajenih, a pogotovo u vrijeme izvanrednih situacija. Ti su kriteriji zakonitost, pravna sigurnost, zabrana proizvoljne uporabe izvršnih ovlasti te odgovornost vlada pred zakonom, što je zajamčeno sudskom i parlamentarnom kontrolom ( 7 ) . Uporaba izvanrednih ovlasti mora biti nužna, razmjerna i privremena te mora uvijek podlijegati ne samo ograničenjima iz ustavnog prava zemlje nego i standardima utvrđenima europskim i međunarodnim pravom.

2.2. Pandemija COVID-a 19 predstavlja složene izazove za pravne, političke, socijalne, zdravstvene i obrazovne sustave svih država članica. Održavanje visoke razine usklađenosti s vladavinom prava u okruženju koje je puno izazova može se činiti neostvarivim. Međutim, novi dokazi koji se pojavljuju u Europi i izvan nje pokazuju korelaciju između država koje su održale politički i pravni postupak kojim se poštuje vladavina prava i uspješnog upravljanja zdravstvenom zaštitom u izvanrednoj situaciji s manjim stopama smrtnosti i zaraze, ali i s višim razinama povjerenja javnosti u postupke vlade, što je ključno za najučinkovitiji odgovor na krizu ( 8 ) . Načelom vladavine prava trebala bi se voditi svaka demokratska vlada u legitimnoj i djelotvornoj reakciji na trenutačnu zdravstvenu krizu te na moguće slične situacije u budućnosti.

2.3. Kad je riječ o odgovorima država članica na pandemiju, pojavila se zabrinutost u odnosu na tri ključna načela u središtu vladavine prava, a to su: 1. načelo zakonitosti, 2. načelo pravne sigurnosti i 3. načelo odgovornosti pred zakonom ( 9 )

2.4. U vezi sa zakonitošću utvrđeni su brojni problemi povezani s odgovorima vlada, na nacionalnoj i podnacionalnoj razini, među ostalim: mjere poduzete bez pravne osnove ili zakonodavnog odobrenja; uspostava i/ili produljenje „izvanrednog stanja” uz očigledno kršenje nacionalnih ustavnih okvira; uporaba pravne osnove od strane izvršne vlasti na način na koji se ona nije trebala upotrebljavati; ograničenja temeljnih prava donesena uz očigledno kršenje ustavnih ili međunarodnih odredbi o ljudskim pravima.

2.5. Kad je riječ o pravnoj sigurnosti, nacionalne mjere koje su problematične u tom smislu uključuju uvođenje mjera ograničavanja s nejasnim tumačenjem, proturječnosti između vladine politike i pripadajućih pravnih mjera te česte promjene zakona zbog kojih je građanima iznimno teško shvatiti što smiju, a što ne smiju činiti. U izvanrednoj se situaciji rizik i neizvjesnost povećavaju, a oči javnosti uprte su u vladu, odnosno u javna tijela općenito, u potrazi za jasnim vodstvom u pogledu onoga što je zakonski dopušteno, a što nije.

2.6. U pogledu odgovornosti pred zakonom, problemi s parlamentarnim i sudskim nadzorom vladinih mjera povezanih s bolešću COVID-19 mogu se vidjeti u marginalizaciji parlamenata. Prije veljače 2021. manje od polovice država članica EU-a uspostavilo je specijalizirane parlamentarne odbore, objavilo izvješća ili organiziralo redovite rasprave o mjerama povezanima s bolešću COVID-19, dok su se u manje od trećine slučajeva vladine mjere preispitivale (npr. u raspravi ili glasanjem) ili mijenjale u parlamentu ( 10 ) . Sudsko preispitivanje jest postupak kojim sudovi osiguravaju da vlade postupaju u skladu sa zakonom, a osobito je važno u vrijeme krize, kad temeljna prava mogu biti strogo ograničena. Diljem EU-a pojavila se zabrinutost u pogledu djelotvornosti sudskog preispitivanja i pristupa pravdi u kontekstu mjera za suzbijanje COVID-a 19 ( 11 ) . Zatvaranje sudova ili ograničen pristup sudovima omogućen samo za određene vrste postupaka negativno je utjecao na mogućnost građana da rješavaju sporove i ugrozio je pristup pravdi osobito ondje gdje su najranjiviji članovi društva bili nerazmjerno pogođeni mjerama uvedenima u okviru odgovora na pandemiju. Pravosudni sustavi u većini država članica bili su loše pripremljeni za krizu zbog niske razine digitalizacije i zbog toga što su nekim dijelovima društva, osobito ranjivim skupinama, nedostajale dostatne informacije o tome na koji način pravosuđe funkcionira te mu stoga nisu mogli pristupiti.

2.7. U konačnici se može zaključiti da vladavina prava može usmjeravati najdjelotvornije mjere odgovora na izvanredne javnozdravstvene situacije ( 12 ) te da je riječ o bitnoj vrijednosti, ne samo u uobičajenim vremenima, već isto tako, a možda još i više, u vremenima krize. U kontekstu rada na otklanjanju neposredne gospodarske i socijalne štete nastale zbog pandemije koronavirusa s pomoću instrumenta NextGenerationEU, EGSO ponovno ističe svoju potporu Komisijinu prijedlogu uredbe radi stvaranja novog alata kojim bi se omogućile gospodarske korektivne mjere u pogledu država članica koje ozbiljno i uporno krše vrijednosti navedene u članku 2 ( 13 )

3. Temeljna prava

3.1. Zbog pandemije COVID-a 19 izvršen je ogroman pritisak na sve institucije i infrastrukturu kojima se podupiru i štite temeljna prava u EU-u. Brzo pogoršanje zdravstvenih usluga i socioekonomska kriza velikih razmjera postali su prijetnja životu, zdravlju i dobrobiti većine ljudi na kontinentu te su povećali rizik od siromaštva. To je posebno pogodilo određene skupine već suočene s konkretnim i kontinuiranim poremećajima u pružanju socijalnih usluga koji su posljedica dugoročnog nedovoljnog financiranja i nedovoljne pripremljenosti sustava za suočavanje s krizama. U tom pogledu, EGSO ponavlja svoj poziv na donošenje obvezujućeg europskog okvira za dostojan minimalni dohodak u Europi ( 14 )

3.2. EU i njegove države članice trebali bi duboko promisliti o uzrocima krize s društvenog aspekta i o razlozima koji su doveli do toga da je većina europskih zdravstvenih sustava zbog pandemije došla do ruba urušavanja. Višegodišnja politika štednje dovela je do općeg trenda neulaganja u zdravstveni sektor i druge ključne socijalne usluge (pomoć uzdržavanim osobama i ranjivim skupinama, domovima za starije osobe itd.), što je stvorilo tempiranu bombu koja je eksplodirala pred najvećim zdravstvenim izazovom. Budući da je u tijeku Konferencija o budućnosti Europe, sve uključene trebalo bi potaknuti da izvuku pouku iz te krize kako bi položili temelje za obnovu socijalne države. Otpornost je mrtvo slovo na papiru ako se sav trud ne uloži u stvaranje obnovljenoga europskog socijalnog modela koji ljude stavlja u središte. EU mora biti spreman za buduće krize u smislu donošenja odluka, transparentnih postupaka, politika i financijskih sredstava.

3.3. Zaštita prava sadržanih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima dovedena je u pitanje zbog razvoja krize i političkih odgovora, posebno onih povezanih s pružanjem zdravstvene zaštite, nediskriminacijom, rodnom ravnopravnošću, pravima djeteta, pravima starijih osoba i pravima osoba s invaliditetom te pravednim radnim uvjetima, socijalnom sigurnošću i socijalnom pomoći. Nažalost, u području rodne ravnopravnosti, žene su bile nedovoljno zastupljene u strukturama za donošenje ad hoc odluka uspostavljenih radi suzbijanja pandemije COVID-a 19, a u mnogim procjenama učinka nedostajao je naglasak na rodnim pitanjima. Isto tako, postoji potreba za izričitim priznavanjem nerazmjernog rodnog učinka pandemije i povezanih mjera.

3.4. Prava djece, posebno u odnosu na pristup obrazovanju i socijalnoj potpori, od velike su važnosti za Odbor. Kao što je EGSO već predložio, posebnu pozornost treba pridati posljedicama pandemije COVID-a 19 na prava, dobrobit te intelektualni i emocionalni razvoj djece ( 15 )

3.5. EGSO ponavlja preporuku iz mišljenja „Nova strategija za provedbu Povelje o temeljnim pravima” da bi se Komisija u izvješću o posljedicama pandemije COVID-a 19 za 2022. trebala usredotočiti na temeljna prava, posebno ona koja se odnose na socioekonomsku dobrobit ( 16 )

3.6. EU ima veliku odgovornost za promicanje i zaštitu ljudskih prava u cijelom svijetu. U kontekstu pandemije COVID-a 19 EGSO smatra da bi EU trebao činiti više kako bi pomogao svijetu u njezinu suzbijanju. EGSO pozdravlja i podupire trud EU-a pri pružanju hitnog odgovora na humanitarne potrebe, jačanju sustava zdravstva, vodoopskrbe i odvodnje te ublažavanju socijalnih i gospodarskih posljedica pandemije.

3.7. Kratkoročno, trebalo bi dodijeliti više resursa za osiguravanje širokog i pravednog pristupa cjepivima. Sto milijuna cjepiva koje se EU obvezao proizvesti nije ni približno dovoljno za najhitnije potrebe većeg dijela svijeta ( 17 ) . Kao najveći izvoznik cjepiva na svijetu, EU mora biti spreman promijeniti svoj pristup. Cjepiva se moraju proizvoditi u većim razmjerima i u većim količinama kako bi se zemljama izvan EU-a omogućilo postizanje sigurne razine procijepljenosti. U okviru navedene potrebe za izgradnjom novog europskog gospodarskog i socijalnog modela svi europski akteri trebali bi temeljito promisliti o krajnjim ciljevima jedinstvenog tržišta i povezanih politika. To bi promišljanje trebalo biti usmjereno na čovjeka i uzeti u obzir koncepte javnog dobra, kolektivnog zdravlja i alternativne načine mjerenja bogatstva, među ostalim na temelju prijedloga socijalnih partnera ( 18 )

3.8. Trebalo bi učiniti više u okviru promicanja i zaštite temeljnih socijalnih prava kao izravnog i djelotvornog načina za rješavanje negativnih zdravstvenih, socijalnih, ekonomskih i obrazovnih posljedica pandemije. Europski stup socijalnih prava trebalo bi smatrati prirodnim razvojem politike u pogledu zaštite temeljnih socijalnih prava.

3.9. Mandat Agencije za temeljna prava i područje obuhvaćeno izvješćem EK-a o vladavini prava trebalo bi proširiti kako bi se njima u potpunosti obuhvatilo i omogućilo odgovarajuće praćenje poštovanja tih temeljnih socijalnih prava.

3.10. EGSO ističe povezanost između zaštite demokracije, vladavine prava i temeljnih prava te razvoja i provedbe europskog stupa socijalnih prava. Kao što je prethodno navedeno, dobrobit i temeljna prava građana trebali bi se graditi na zajedničkom i koherentnom socijalnom modelu koji je dovoljno fleksibilan da vodi računa o različitim nacionalnim tradicijama i iskustvima, u skladu s vrijednostima, načelima i ciljevima Ugovora, europskog stupa socijalnih prava i obnovljenog konsenzusa usmjerenog na budućnost ( 19 ) . U okviru praćenja provedbe akcijskog plana za provedbu europskog stupa socijalnih prava trebalo bi uzeti u obzir dalekosežne štetne učinke pandemije.

4. Budućnost demokracije

4.1. Pandemija je globalna pojava, kao i njezine političke i demokratske posljedice. Prema nedavnoj studiji, utjecaj na stanje demokracije vrlo je ozbiljan i uključuje: broj zemalja koje imaju autoritarne tendencije veći je od broja zemalja koje se kreću u demokratskom smjeru, nazadovanje demokracije događa se u nekim od najvećih zemalja, izborni integritet doveden je u pitanje u nekoliko zemalja, nazadovanje demokracije često uživa potporu građana, jačanje autoritarizma u nedemokratskim režimima te dugotrajna zdravstvena kriza kojima se normalizira ograničenja temeljnih sloboda ( 20 ) . EU bi trebao uzeti u obzir te globalne trendove koji utječu na njegove globalne i regionalne politike i pružiti demokratski primjer diljem svijeta.

4.2. Budućnost demokracije i budućnost EU-a međusobno su isprepleteni. EU je izgrađen kao instrument mira i suradnje te, što je vrlo važno, kao instrument demokracije u svim njezinim fazama. Moramo se pobrinuti za to da izazovi i napetosti koji proizlaze iz pandemije ne utječu na kvalitetu i učinkovitost naših demokratskih sustava i, što je jednako važno, na predanost izgradnji integrirane, demokratske, socijalne i prosperitetne Unije. To, među ostalim, podrazumijeva da bi europsko zakonodavstvo, u skladu s Ugovorima, trebalo imati prednost pred nacionalnim zakonodavstvom.

4.3. Od početka 2020., kada je bolest COVID-19 stigla u Europu noseći razorne posljedice, za suzbijanje pandemije koristio se niz instrumenata politike. U većini slučajeva primjenjivale su se zdravstvene, izvanredne i administrativne mjere u okviru raznih režima za izvanredne situacije, koji su se razlikovali po sadržaju i trajanju.

4.4. U nekoliko zemalja EU-a izražena je ozbiljna zabrinutost u pogledu motiva i učinaka tih režima za izvanredne situacije. Ona se odnosi na marginaliziranje parlamentarnih i lokalnih odnosno regionalnih predstavničkih tijela, nedostatak nadzora nad djelovanjem izvršne vlasti, ograničenja u pogledu informiranja javnosti, nedostatak transparentnosti, socijalnog dijaloga i sudjelovanja, neprovjerenu potrošnju i neodgovarajuću potporu za najugroženije osobe, uključujući medicinsko osoblje. U zemljama s već prisutnim slabostima povezanima s demokracijom, režimi za izvanredne situacije ubrzali su ranije trendove ( 21 ) . U zemljama sa stabilnim demokratskim sustavima pojavila su se pitanja prilagodljivosti novim okolnostima i učinkovitosti poduzetih mjera.

4.5. Politički odgovori doveli su do nezapamćene razine dezinformacija i protivljenja zdravstvenim mjerama, od zabrane kretanja do liječenja i cjepiva. Iako je EU općenito bio uspješan u svojim nastojanjima da podupre istraživanja povezana s cjepivom te njegovu nabavu i distribuciju, njegova nemogućnost da to jasno prenese cijelom stanovništvu Europe pomogla je širenju lažnih vijesti, osobito onih koje su širile skupine protivnika cijepljenja. Priče su u društvenim medijima postale tako snažne da su utjecale na povjerenje javnosti u zdravstveni sustav i njegove stručnjake te razbuktale iskazivanje nezadovoljstva prema istraživačima, političarima, članovima akademske zajednice i predstavnicima civilnog društva koji su zagovarali strategiju odgovora koju je odobrila Svjetska zdravstvena organizacija. Najčešće su uključivale kombinaciju uvjerenja povezanih s teorijama zavjere i snažnog nepovjerenja u medicinsku znanost i tehnologiju, a posebno cjepiva. Općenito, OECD smatra da je kriza koju je izazvala pandemija COVID-a 19 ubrzala opći trend pada povjerenja javnosti u institucije, što je omogućilo pojavu dezinformacija, polarizaciju i nespremnost da se poštuju javne politike.

4.6. U nekoliko zemalja ti su stavovi pomogli radikalnim strankama i organizacijama desničara i euroskeptika da dodatno povećaju svoje biračko tijelo. Budući da se medicinska i socioekonomska kriza nastavlja, njihova mobilizacija i njihov utjecaj dodatno će se povećati ( 22 )

4.7. U svim zemljama napetosti zbog zdravstvene i gospodarske krize imaju znatan potencijal za stvaranje podjela među različitim skupinama i društvenim kategorijama. Prema nedavnoj studiji, pandemija i njezine posljedice različito su utjecale na mlade i stare osobe, građane koji navode da su bili ekonomski pogođeni i one koji smatraju da je COVID-19 pretežito javnozdravstvena kriza te one koji državu vide kao zaštitnicu i one koji je vide kao tlačiteljicu ( 23 )

4.8. EU i države članice trebali bi postati svjesni rizika koje će uzrokovati dugotrajna kriza. Glavni izazov s kojim se suočavaju institucije EU-a i vlade država članica jest kako ojačati demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava tijekom pandemije, suočavajući se istodobno s propitivanjem i kritikama. Cilj demokratske strategije nije legitimizacija političkih i vladinih elita nego održavanje djelotvornosti odgovorâ uz istodobno promicanje demokratskog pluralizma, odgovarajućih provjera i ravnoteža te racionalne, konstruktivne i građanske kritike.

4.9. U tom pogledu, institucije EU-a i vlade država članica trebale bi iskoristiti postojeće institute socijalnog i građanskog dijaloga kako bi u potpunosti i transparentno uključile organizacije civilnog društva, socijalne partnere i dionike u stvaranje pluralističkog demokratskog prostora u kojem su različite vizije i kritika dobrodošli. EGSO ističe da je unatoč najboljim namjerama iza instrumenta NextGenerationEU i nacionalnih planova za oporavak i otpornost te spremnosti Europske komisije da uključi organizacije civilnog društva, socijalne partnere i dionike, razina njihova stvarnog sudjelovanja i dalje uglavnom nedostatna, a postojeći procesi ne omogućavaju dostatan učinak njihovih stajališta.

4.10. U skladu s preporukom iz mišljenja o akcijskom planu za europsku demokraciju, promicanje europske demokracije bi, uz područja koja su već uključena u taj akcijski plan, trebalo podrazumijevati promicanje demokratskog sudjelovanja na razini EU-a i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uključenost civilnog društva i sve aspekte i područja demokracije, uključujući radničku i druge oblike demokracije. Nadalje, EGSO smatra da je potrebno staviti veći naglasak na građanski dijalog, koji je u svakoj demokraciji ključan preduvjet kojim se jamči najviša kvaliteta postupka donošenja odluka i preuzimanja odgovornosti za njega, u skladu s odredbama članka 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) ( 24 )

4.11. EGSO smatra da bi akcijski plan za europsku demokraciju trebao uključivati opsežnu inicijativu za poticanje obrazovanja o demokraciji i temeljnim pravima jer je ono ključno za zaštitu demokratskih vrijednosti i aktivnog građanstva. Inicijativa bi trebala biti uključiva te upućena svim građanima, s posebnim naglaskom na mlade.

Bruxelles, 23. veljače 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Članak 2. Ugovora o Europskoj uniji; izjava Luce Jahiera, predsjednika Europskog gospodarskog i socijalnog odbora te Joséa Antonija Morena Díaza, predsjednika Skupine za temeljna prava i vladavinu prava (FRRL), 15. travnja 2020.

(2) Deklaracija Europskog gospodarskog i socijalnog odbora, Odgovor EU-a na izbijanje pandemije COVID-a 19 i potreba za nezapamćenom razinom solidarnosti među državama članicama, 6. travnja 2020.

(3) SL C 62, 15.2.2019., str. 173.

(4) Rezolucija EGSO-a „Uključenost organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost – Što funkcionira, a što ne?”, 25. veljače 2021. (SL C 155, 30.4.2021., str. 1.).

(5) SL C 374, 16.9.2021., str. 38.

(6) Social Economy Europe, The Impact of COVID-19 on Social Economy Enterprises (Utjecaj pandemije COVID-a 19 na poduzeća socijalne ekonomije), srpanj 2020.

(7) Vijeće Europe, Europska komisija za demokraciju putem prava (Venecijanska komisija), Respect for Democracy, Human Rights and the Rule of Law during States of Emergency: Reflections, (Poštovanje demokracije, ljudskih prava i vladavine prava tijekom izvanrednih situacija: Razmišljanja). Strasbourg, 19. lipnja 2020., CDL-AD(2020)014.

(8) Vidjeti, primjerice, globalne komparativne studije i baze podataka: CompCoRe sažete u Jasanoff, Sheila, Hilgartner, Stephen, A Stress Test for Politics: Insights from the Comparative Covid Response Project (CompCoRe) (Test otpornosti na stres za politiku: Uvidi iz projekta usporedbe odgovora na COVID), 2020. (Verfassungsblog, 11. svibnja 2021.); te Power and the COVID-19 Pandemic (Vlast i pandemija COVID-a 19), Verfassungsblog Symposium, sažeto u J. Grogan, Power, Law and the COVID-19 Pandemic: Part I i Part II (Vlast, pravo i pandemija COVID-a 19: Dio I. i II.) sa zaključkom u Power and the COVID-19 Pandemic (Vlast i pandemija COVID-a 19), Verfassungsblog Symposium (2021.).

(9) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Vladavina prava i kriza uzrokovana COVID-om 19) (Democracy Reporting International, svibanj 2021.)

(10) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Vladavina prava i kriza uzrokovana COVID-om 19) (Democracy Reporting International, svibanj 2021.)

(11) J. Grogan, Extraordinary or extralegal responses? The rule of law and the COVID-19 crisis (Vladavina prava i kriza uzrokovana COVID-om 19) (Democracy Reporting International, svibanj 2021.)

(12) J. Grogan i N. Weinberg, Principles to Uphold the Rule of Law and Good Governance in Public Health Emergencies (Načela provođenja vladavine prava i dobrog upravljanja u izvanrednim javnozdravstvenim situacijama) (Sažetak politike RECONNECT, kolovoz 2020.): https://reconnect-europe.eu/wp-content/uploads/2020/08/RECONNECTPB_082020B.pdf.

(13) SL C 62, 15.2.2019., str. 173.

(14) SL C 190, 5.6.2019., str. 1. Na ovo mišljenje EGSO-a podneseno je protumišljenje koje je odbijeno, ali je dobilo barem četvrtinu glasova.

(15) SL C 341, 24.8.2021., str. 50.

(16) SL C 341, 24.8.2021., str. 50.

(17) Zaključci Europskog vijeća o pandemiji COVID-a 19, 25. svibnja 2021.

(18) Supplementing GDP as a welfare measure: proposed joint list by the European social partners, (Dopuna BDP-u kao mjere blagostanja: prijedlog zajedničkog popisa europskih socijalnih partnera), 3. ožujka 2021.

(19) SL C 374, 16.9.2021., str. 38.

(20) Međunarodni institut za demokraciju i pomoć pri izborima (International IDEA), The Global State of Democracy Report 2021 (Izvješće o globalnom stanju demokracije za 2021.).

(21) Vidjeti Petra Guasti, The Impact of the COVID-19 Pandemic in Central and Eastern Europe (Posljedice pandemije COVID-a 19 u srednjoj i istočnoj Europi). The Rise of Autocracy and Democratic Resilience, Democratic Theory (Porast autokracije i demokratske otpornosti, Democratic Theory), Svezak 7, broj 2, zima 2020., str. 47.

(22) Vidjeti, primjerice, José Javier Olivas Osuna i José Rama, COVID-19: A Political Virus? VOX’s Populist Discourse in Times of Crisis, Frontiers in Political Science (COVID-19: Politički virus? VOX-ov populistički diskurs u doba krize, Granice u političkim znanostima), 18. lipnja 2021.

(23) Ivan Krastev i Mark Leonard, Europe’s Invisible Divides: How COVID-19 is Polarizing European Politics (Nevidljive podjele Europe: Kako bolest COVID-19 polarizira europsku politiku), Sažetak politike ECFR-a, rujan 2021.

(24) SL C 341, 24.8.2021., str. 56.