1. Uvod

Komunikacijom Europske komisije „Okvirna strategija za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” uvedena je nova dinamika pri prijelazu na niskougljično, sigurno i konkurentno gospodarstvo. Kako bi se ta dinamika održala, u ovom prvom izvješću o stanju energetske unije razmatra se napredak u proteklih devet mjeseci i određuju se ključne točke koje iziskuju posebnu političku pozornost u 2016., ključnoj godini za provedbu energetske unije.

Za nekoliko će se dana svjetski čelnici sastati u Parizu da se dogovore o načinima borbe protiv jednog od najvećih izazova čovječanstva: klimatskih promjena. U izvješću o stanju energetske unije ističe se doprinos Europe pregovorima u Parizu uz poseban naglasak na daljnjim koracima i praćenju. Europa i nakon Pariške konferencije treba zadržati vodeću ulogu u prijelazu na niskougljično gospodarstvo provedbom ciljeva u području klime i energetike za 2030. te dosljednom diplomacijom u tom području kako bi se osiguralo da sve države ispunjavaju svoje obveze.

Za taj prijelaz postoje jaki poslovni razlozi; vodeća europska poduzeća mijenjaju svoje poslovne modele. Upotrebom energije iz obnovljivih izvora i povećanjem energetske učinkovitosti u Europi se stvaraju nova radna mjesta koja iziskuju nove vještine i ulaganja. Mnoge promjene povezane s tim prijelazom odvijat će se u gradovima i općinama; kada naši gradovi postanu pametni, time će postati i ključni čimbenici za ostvarenje održivih energetskih politika EU-a.

Tržišta električne energije i plina još uvijek ne funkcioniraju kako treba. Za uspješan i socijalno pravedan prijelaz na niskougljično gospodarstvo i društvo građani bi morali preuzeti veću odgovornost, iskoristiti nove tehnologije i veću konkurenciju kako bi smanjili račune i aktivnije sudjelovati na tržištu.

Zbog geopolitičkih zbivanja u našoj neposrednoj blizini energetika je u 2015. ostala pri vrhu ljestvice prioriteta. Za savladavanje tih izazova nerazdvojivo su povezani energetska sigurnost, učinkovitost, razvoj infrastrukture, dovršenje unutarnjeg energetskog tržišta i održivost. Na drugom popisu projekata od zajedničkog interesa navedeni su infrastrukturni projekti koji su hitno potrebni za postizanje naših ciljeva energetske politike.

U izvješću o stanju energetske unije predstavljeni su ključni elementi provedbenog mehanizma koji vode do predvidljivijih, transparentnijih i stabilnijih politika. Smjernicama o integriranim nacionalnim planovima u području energetike i klime pruža se temelj na kojem države članice mogu početi razvijati svoje integrirane planove u području energetike i klime za razdoblje od 2021. do 2030. Predložena metodologija za ključne pokazatelje prvi je korak ka mjerenju i praćenju provedbe energetske unije.

U posljednjih nekoliko mjeseci Komisija je posjetila mnoge države članice kako bi sa širokim krugom dionika raspravljala o energetskoj uniji. Osim toga, održane su i tehničke rasprave sa svim državama članicama. Zahvaljujući tim kontaktima Komisija je uspjela procijeniti stanje energetske unije u svakoj državi članici i utvrditi političke zaključke za svih pet dimenzija energetske unije.

2. Dekarbonizacija gospodarstva

Ostvareni napredak

Gospodarstvo EU-a trenutačno je najučinkovitije veliko gospodarstvo u pogledu ugljika u svijetu. Osobito je uspješno u razdvajanju gospodarskog rasta od emisija stakleničkih plinova. U razdoblju od 1990. do 2014. ukupni je bruto domaći proizvod EU-a narastao za 46 %, a ukupne emisije stakleničkih plinova smanjile su se za 23 %. Gospodarstvo EU-a jedno je od samo triju velikih gospodarstava u kojima se više od polovine električne energije proizvodi bez stvaranja stakleničkih plinova.

Jedan od ciljeva strategije energetske unije jest i daljnji odmak od gospodarstva koje se temelji na fosilnim gorivima. Tijekom 2015. postignut je napredak u trima područjima koja su ključna za taj prijelaz: trgovanju emisijama, obnovljivim izvorima energije i daljnjim ulaganjima u niskougljične tehnologije i energetsku učinkovitost.

Sporazumom o uvođenju pričuve za stabilnost tržišta koji će biti na raspolaganju od 2019. ojačat će se sustav EU-a za trgovanje emisijama (ETS). U srpnju 2015. Komisija je predstavila prijedlog za reviziju sustava EU-a za trgovanje emisijama. To je zadnji korak prilagodbe sustava EU-a za trgovanje emisijama kako bi mogao djelovati punom snagom kao glavni europski instrument za postizanje ciljeva u pogledu emisija stakleničkih plinova za 2030. Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da daju prednost nastavku rada na tom prijedlogu.

Podržavajući ambiciju da EU preuzme vodeći položaj u svijetu u području obnovljivih izvora energije, Komisija je u srpnju 2015. objavila savjetodavnu komunikaciju o novom modelu tržišta električne energije čiji je glavni cilj priprema tržišta na sve veći udio obnovljivih izvora energije. Obnovljivi izvori energije postaju uobičajen izvor energije. Iz njih se već danas zadovoljavaju potrebe za energijom 78 milijuna Europljana, dok je EU na dobrom putu da postigne cilj od 20 % konačne potrošnje energije iz obnovljivih izvora do 2020.

Za prijelaz na niskougljično gospodarstvo bit će potrebna znatna ulaganja, osobito u elektroenergetske mreže, proizvodnju energije, energetsku učinkovitost i inovacije. Proračunom EU-a pridonosi se ostvarivanju tog pomaka uključivanjem ciljeva u području klime u sve relevantne političke inicijative i osiguravanjem da najmanje 20 % proračuna EU-a za razdoblje od 2014. do 2020. bude povezano s klimom. Za to će u razdoblju od 2014. do 2020. biti izdvojeno oko 180 milijardi EUR. Više od 110 milijardi EUR stavljeno je na raspolaganje u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF). Nadalje, projekti u području održivih izvora energije bili su jedni od prvih projekata odobrenih za jamstvo Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), osobito u Danskoj, Finskoj, Francuskoj, Španjolskoj i Ujedinjenoj Kraljevini.

Na temelju energetskog i klimatskog okvira Komisije do 2030. u ožujku 2015. EU je iznio obvezujući cilj smanjenja domaćih emisija stakleničkih plinova na razini cijelog gospodarstva za barem 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. U rujnu 2015. EU je usuglasio svoje stajalište za konferenciju o klimi u Parizu (COP21). Potvrdio je svoju spremnost da pregovara o ambicioznom, obvezujućem i transparentnom globalnom klimatskom dogovoru koji bi jasno odredio put ka ograničavanju rasta prosječne globalne temperature na manje od 2 °C. U trenutku donošenja ovog izvješća o stanju energetske unije više od 160 država, koje proizvode više od 90 % trenutačnih globalnih emisija, predstavilo je svoje predviđene i na nacionalnoj razini određene doprinose (INDC). Opseg je tih doprinosa bez presedana i dovest će do znatnog smanjenja emisija diljem svijeta, čime će se prijeći s „djelovanja nekolicine” u skladu s Kyotskim protokolom na „djelovanje svih”.

Za postizanje tih ciljeva bit će potrebne daljnje odlučne mjere na lokalnoj razini. Imajući na umu taj cilj, Komisija je 15. listopada 2015. sazvala predstavnike iz gradova kako bi pokrenula novi sporazum gradonačelnika kojim bi se obuhvatili ublažavanje klimatskih promjena i inicijative za prilagodbu. Pokretanjem globalnog sporazuma gradonačelnika potaknut će se djelovanje lokalnih vlasti diljem svijeta, uključujući u regijama koje dosad nisu bile uključene.

Više od 4 000 poduzeća također će se obvezati na poduzimanje mjera do početka konferencije u Parizu. Ispunjavanje tih obveza na terenu nudi značajne poslovne prilike za inovativna poduzeća iz EU-a te se stvaraju radna mjesta i rast u EU-u.

Sljedeći koraci