ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
poziva EU da uspostavi mehanizam za podnošenje pritužbi, u skladu s preporukom Komisije 2013/396/EU od 11. lipnja 2013. ( 22 ) , koji bi autohtoni narodi i lokalne zajednice mogli koristiti u slučaju kršenja i povrede njihovih prava do kojih je došlo zbog poslovnih aktivnosti poduzeća sa sjedištem u EU-u ili razvojnih ili ulagačkih projekata EU-a, bez obzira na to u kojoj je zemlji došlo do kršenja ili povrede prava, kako bi se osiguralo da žrtve imaju djelotvoran pristup pravdi i potrebnoj tehničkoj i pravnoj pomoći; potiče sve države, uključujući EU i države članice, da se uključe u pregovore o donošenju pravno obvezujućeg međunarodnog instrumenta za ljudska prava za transnacionalne korporacije i druga poduzeća, kada je riječ o ljudskim pravima, putem aktivnog sudjelovanja u otvorenim međuvladinim radnim skupinama uspostavljenima na razini UN-a;
26.

izražava zabrinutost zbog posljedica Izvršnoga naloga br. 13768 o „Jačanju javne i unutarnje sigurnosti u Sjedinjenim Američkim Državama” (engl. Enhancing Public Safety in the Interior of the United States) na pravnu zaštitu i administrativne oblike pravne zaštite dostupne pojedincima u SAD-u jer se zaštite Zakona o privatnosti više ne primjenjuju na građane koji nisu državljani SAD-a; uzima u obzir stav Komisije da se procjena primjerenosti ne oslanja na zaštite iz Zakona o privatnosti te da stoga ovaj Izvršni nalog ne utječe na sustav zaštite privatnosti; Smatra, međutim, da Izvršni nalog br. 13768 naznačuje namjeru izvršnih vlasti SAD-a da ponište jamstva o zaštiti podataka koja su prethodno dodijeljena građanima EU-a te da ponište obveze prema EU-u preuzete tijekom predsjedanja predsjednika Obame;
3.

ponovno potvrđuje predanost EU-a Pariškom sporazumu i Programu UN-a za održivi razvoj do 2030., uključujući ciljeve održivog razvoja; ističe potrebu za potpunom i brzom provedbom Pariškog sporazuma i postizanjem njegovih ciljeva ublažavanja, prilagodbe i preusmjeravanja financijskih tokova, i ciljeva održivog razvoja na razini EU-a i na svjetskoj razini radi razvoja održivijeg gospodarstva i društva; ponovno potvrđuje potrebu za ambicioznom klimatskom politikom EU-a i svoju spremnost da znatno poveća postojeći nacionalno utvrđeni doprinos (NDC) za EU do 2030., kao i potrebu da se do kraja 2018. razvije ambiciozna i usklađena dugoročna strategija za nultu neto stopu emisija ugljika do 2050., u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma u pogledu zadržavanja povećanja globalne prosječne temperature na znatno ispod 2 o C i ulaganja napora u ograničavanje povećanja temperature na 1,5 o C iznad predindustrijske razine; poziva Komisiju da u toj dugoročnoj strategiji uzme u obzir stajališta svih aktera koji mogu doprinijeti strategiji ili na koje će ona utjecati;
J.

budući da je Komisija svoju komunikaciju o tekućoj reformi ZPP-a nazvala „Budućnost hrane i poljoprivrede”, no nije dala nikakva jamstva u pogledu zadržavanja proračuna ZPP-a te budući da je od ključne važnosti da se to pitanje riješi prije predstavljanja predstojećih zakonodavnih prijedloga; budući da se njima mora osigurati da se ZPP neće ponovno nacionalizirati i da se neće narušiti pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta te da postoje stvarna pojednostavljenja za korisnike, ne samo na razini EU-a nego i na razini država članica, regionalnoj i lokalnoj razini te na razini poljoprivrednih gospodarstava, kao i fleksibilnost i pravna sigurnost za poljoprivrednike i vlasnike šuma, pri čemu se također treba jamčiti ostvarivanje ambicioznih ciljeva u području zaštite okoliša i novog ZPP-a bez dodavanja novih ograničenja za države članice, a posljedično i dodatne složenosti koja bi dovela do kašnjenja u provedbi nacionalnih strategija;
1.

ističe potencijal bržeg održivog prijelaza kao prilike za usmjeravanje tržišta kapitala i financijskih posrednika prema dugoročnim, inovativnim, socijalno i ekološki prihvatljivim i učinkovitim ulaganjima; svjestan je trenutačnog trenda smanjenja ulaganja u ugljen, no ističe da su potrebni dodatni napori da bi došlo do pada ulaganja u druga fosilna goriva; ističe da je važno da europske banke i tržišta kapitala koriste prednosti inovacija u tom području; napominje da se ekološke, socijalne i upravljačke koristi i rizici često ne odražavaju na odgovarajući način u cijenama i da to za neke sudionike na tržištu kojima je cilj brzi povrat uloženog predstavlja tržišni poticaj za neodrživo i kratkoročno usmjereno financiranje; naglašava da je potreban dobro osmišljen politički, nadzorni i regulatorni okvir za upravljanje održivim financiranjem, uzimajući u obzir različite prilike u regijama EU-a; naglašava da bi takav okvir mogao pomoći u mobilizaciji kapitala u iznosu potrebnom za održivi razvoj i poboljšati učinkovitost tržišta u usmjeravanju tokova kapitala prema imovini koja doprinosi održivom razvoju; poziva Komisiju da predloži ambiciozan zakonodavni okvir, uvažavajući prijedloge iznesene u Akcijskom planu Komisije za održivo financiranje;
H.

budući da je zakonodavstvo o ekološkom dizajnu usko povezano sa zakonodavstvom EU-a koje se odnosi na označivanje energetske učinkovitosti, a očekuje se da će mjere koje su poduzete u okviru tih dviju direktiva stvoriti 55 milijardi EUR prihoda godišnje za industrijski, veleprodajni i maloprodajni sektor te se procjenjuje da će dovesti do 175 Mtoe uštede primarne energije godišnje do 2020., doprinoseći tako polovini ciljeva Unije za uštedu energije do 2020. i smanjujući ovisnost o uvozu energije; budući da zakonodavstvo također znatno doprinosi klimatskim ciljevima EU-a smanjenjem emisija stakleničkih plinova za 320 milijuna tona ekvivalenata CO2 godišnje; budući da je potencijal za uštedu energije još i veći na dužem roku;
16.

inzistira na strožoj provedbi zakonodavstva Unije o označivanju i o informiranju potrošača, kako u maloprodaji, tako i u hotelijerskom i ugostiteljskom sektoru te restoranima; smatra da je to važno za sve proizvode ribarstva, one uvezene i one proizvedene u EU-u; smatra da bi u tom cilju u svim državama članicama trebalo poboljšati provedbu Uredbe o kontroli (EZ) br. 1224/2009 te da bi propise trebalo prilagoditi kako bi da obuhvaćali sve faze lanca opskrbe;
16.

ističe da je potrebno proširiti i diversificirati opseg osposobljavanja koje se nudi sucima jer to je ujedno i temelj učinkovitog, neovisnog i nepristranog sudskog sustava; posebno ističe potrebu za osposobljavanjem u područjima rodnih uloga, normi i stereotipa, pravosudne etike, IT vještina, pravosudnog upravljanja, posredovanja i komunikacije sa strankama i s novinarima; ističe, nadalje, važnost odgovarajućeg osposobljavanja u području prava EU-a i različitih struktura EU-a za suradnju, kao što je Eurojust; napominje da određena područja prava Unije, kao što su autorsko pravo i zakonodavstvo u području zaštite osobnih podataka mogu zahtijevati poznavanje ne samo prava već i tehnološkog napretka; primjećuje da specijalizacija sudaca i sudova ima pozitivan učinak na učinkovitost kao i na kvalitetu sudskih sustava; traži od Komisije da u sljedećoj godini dodatno razmotri to pitanje; naglašava da je za osiguranje dosljedne i visokokvalitetne primjene te učinkovite provedbe prava potrebno neprekidno i sustavno osposobljavanje sudaca i drugih pravnih stručnjaka; poziva države članice na više ulaganja u razvoj pravosudnih osposobljavanja i stalnog obrazovanja za pravna zanimanja, kao što su suci, uključujući u drugim državama članicama, u cilju razmjene iskustava i najboljih praksi;
4.

pozdravlja to što su tri institucije postigle dogovor da će ojačati godišnje i višegodišnje planiranje programa Unije u skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a s pomoću strukturiranijeg postupka s preciznim vremenskim planom; sa zadovoljstvom primjećuje da je prvo međuinstitucijsko godišnje planiranje programa u okviru novog Međuinstitucijskog sporazuma obavljeno uz aktivno sudjelovanje triju institucija, što je dovelo do Zajedničke izjave o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2017., s 59 ključnih zakonodavnih prijedloga koji su utvrđeni kao prioritet za 2017., te do Zajedničke izjave o zakonodavnim prioritetima za razdoblje 2018. –2019., s 31 ključnim zakonodavnim prijedlogom utvrđenim kao prioritet do kraja tekućeg mandata; u tom kontekstu posebno pozdravlja aktivno sudjelovanje Vijeća i vjeruje da će se on nastaviti i u budućnosti, uključujući u pogledu višegodišnjeg planiranja programa za novi mandat; smatra, međutim, da se prioritetni tretman za određene zakonodavne predmete koji je dogovoren u okviru zajedničkih izjava ne bi trebao upotrebljavati za vršenje nepotrebnog pritiska na suzakonodavce i da se većoj brzini ne bi trebala davati prednost na uštrb kvalitete zakonodavnih akata; smatra da je važno ocijeniti na koji se način primjenjuju aktualne prakse i pravila za odobravanje zajedničkih izjava te mogu li se uvesti poboljšanja u Poslovnik Parlamenta u pogledu pregovora o međuinstitucijskom programiranju, primjerice, kako bi se ojačao mandat koji klubovi zastupnika daju predsjedniku;
43.

pozdravlja fleksibilnost u okviru GAP-a II kojom se delegacijama daje mogućnost odabira prioriteta u skladu s okolnostima konkretne zemlje, jer se time omogućuje analiza i procjena posebnih potreba svake zemlje ili regije, čime se rješava poseban izazov jačanja prava žena i njihova ekonomskog osnaživanja; ipak preporučuje da se delegacije potiču na to da pokažu napredak barem u području jednog prioriteta po tematskom stupu do kraja provedbe GAP-a II kako bi se osigurala što ujednačenija pokrivenost raznih tematskih područja kao što su jačanje politika i mjera kojima se promiče obrazovanje djevojčica te njihova utjecaja u pogledu zdravlja i ekonomskog osnaživanja; poziva na to da se naglasak stavi na stanje žena i djevojčica u područjima pogođenim sukobima, kao i na rodno uvjetovano nasilje, a posebice na korištenje silovanja kao ratnog oružja; nadalje podsjeća da se aktivnosti i projekti financirani iz proračuna EU-a trebaju sustavno usmjeravati na rješavanje problema rodne neravnopravnosti i diskriminacije;
—

uzimajući u obzir političko izvješće naslovljeno „Defining Defamation: Principles on Freedom of Expression and Protection of Reputation”(„Definiranje klevete: načela slobode izražavanja i zaštita ugleda”), koje je objavila organizacija ARTICLE 19,
F.

budući da uspješni cestovni, željeznički i lučki projekti koji se podržavaju iz proračuna EU-a doprinose gospodarstvu, rastu, industriji, izvozu, turizmu, trgovini, stvaranju radnih mjesta, oživljavanju regija i zaustavljanju trendova depopulacije; budući da postoje primjeri dodane vrijednosti EU-a kao što su: modernizacija željezničke pruge E30/C-E30 od Krakówa do Rzeszówa u Poljskoj, željeznička pruga od Sofije do Plovdiva u Bugarskoj, željeznički tunel (moduli 5 i 6) u Leipzigu u Njemačkoj, modernizacija tračnica od Votica do Benešova u Pragu u Češkoj Republici, obnova stjecišta Ülemiste u Tallinnu u Estoniji, obnova nacionalne ceste DN6 od Alexandrije do Craiove u Rumunjskoj, brza željeznica Madrid-Valencia-Murcia u Španjolskoj, završetak autoceste Trakiya od Sofije do luke Burgas na Crnom moru, linija metroa br. 4 u Budimpešti u Mađarskoj, linije metroa u Sofiji u Bugarskoj i mnogi drugi;
81.

poziva države članice i Komisiju da razmotre usklađivanje razine tolerancije u pogledu sankcioniranja uzgajivača zbog nenamjernih pogrešaka u primjeni sustava elektroničkog označivanja, uz strogi uvjet da to ne smije dovesti do prihvaćanja stope pogrešaka koja bi bila veća od one za preventivnu zdravstvenu skrb životinja i da je to opravdano u svjetlu pristupa „Jedno zdravlje”;
3.

poziva EIB da nastavi ulagati napore u tom smjeru pružajući kreatorima politika cjelovite i iscrpne informacije o konkretnim i ostvarenim gospodarskim, društvenim i ekološkim učincima, dodanoj vrijednosti i postignutim rezultatima svojih operacija u državama članicama i izvan EU-a, u vidu procjene triju stupova (3PA) i okvira za mjerenje rezultata (REM); ističe da je za svaki projekt važno provesti neovisnu ex ante i ex post evaluaciju; poziva EIB da u svom izvješćivanju o učincima ulaganja pruži detaljne primjere koji se odnose na višenacionalnu dodanu vrijednost kao i ključne pokazatelje sektorskih i međusektorskih uspjeha; poziva EIB da rezultate ex post evaluacija proslijedi Parlamentu;
—

uzimajući u obzir studiju Komisije naslovljenu „Studija potrošačkog tržišta o funkcioniranju tržišta rabljenih vozila iz perspektive potrošača” („Consumer Market Study on the Functioning of the Market for Second-Hand Cars from a Consumer’s perspective”),
7.

poziva sve države članice da za sve žrtve i moguće žrtve provedu i učinkovito uspostave pravo na informiranje iz članka 4. Direktive o pravima žrtava; ističe da je potrebno poboljšati mehanizme za informiranje unutar država članica kako bi žrtve bile upoznate sa svojim pravima, ali i znale gdje mogu ta prava ostvariti; podsjeća na to da bi ti stručnjaci koji su prva linija pomoći žrtvama trebali ujedno biti njihov prvi izvor informacija o pravima i programima osmišljenima za rješavanje situacija koje su dovele do viktimizacije; naglašava da nedostatak informacija pruženih žrtvama prije, tijekom i nakon kaznenog postupka dovodi do lošeg ostvarivanja prava žrtava i nezadovoljstva u pogledu pravosudnog sustava te obeshrabruje žrtve da aktivno sudjeluju u kaznenom postupku;
20.

poziva Komisiju i države članice da ustraju u glavnim ciljevima politike Instrumenta za povezivanje Europe u sektoru prometa: završetak osnovne mreže TEN-T do 2030., uključujući uvođenje Istraživanja i razvoja upravljanja zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR), autocesta mora i Europskog sustava za upravljanje željezničkim prometom (ERTMS) te prijelaz na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost, uključujući osnovnu infrastrukturu za punjenje za alternativna goriva diljem EU-a do 2025.; napredak u pogledu završetka sveobuhvatne mreže TEN-T do 2050.;
27.

ističe da bi se prema procjenama prelaskom na biološke sirovine i biološke metode prerade do 2030. godišnje moglo uštedjeti do 2,5 milijardi tona ekvivalenata CO 2 , čime bi se višestruko povećala tržišta za biološke sirovine i nove potrošačke proizvode; naglašava da je održivo upravljanje prirodnim resursima i očuvanje biološke raznolikosti od ključne važnosti pri njihovoj transformaciji u biološke proizvode, materijale i goriva;
—

uzimajući u obzir Tallinn Manual 2.0 on the International Law Applicable to Cyber Operations („Talinski priručnik 2.0 o međunarodnom pravu koje se primjenjuje na kiberratovanje”) (1),
P.

budući da se zakonodavstvo EU-a o okolišu zasniva na direktivama (Direktiva o pomorskoj strategiji, direktive o pticama i staništima) te budući da je stoga državama članicama te lokalnim i regionalnim tijelima prepušteno da ih prenose u nacionalno zakonodavstvo i primjenjuju s određenim stupnjem diskrecijskog prava; budući da zbog toga nema ujednačene provedbe diljem EU-a i da to dovodi do pravne nesigurnosti za poduzeća i uzgajališta, kao i do nemogućnosti predviđanja za ulagače te se stvaraju nejednaki uvjeti tržišnog natjecanja;
(55)

U svojoj presudi od 20. listopada 2015.Balázs protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do kršenja zabrane diskriminacije u kontekstu neuzimanja u obzir navodnog antiromskog motiva za napad. U svojoj presudi od 12. travnja 2016.R.B. protiv Mađarske i u svojoj presudi od 17. siječnja 2017.Király i Dömötör protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do kršenja prava na privatni život zbog neodgovarajuće istrage u pogledu tvrdnji o rasno motiviranom zlostavljanju. U svojoj presudi od 31. listopada 2017.M.F. protiv Mađarske Europski sud za ljudska prava naveo je da je došlo do povrede zabrane diskriminacije u kontekstu povrede zabrane neljudskog ili ponižavajućeg postupanja jer vlasti nisu provele istragu o potencijalnim rasističkim motivima koji stoje iza dotičnog slučaja. Izvršenje tih presuda još nije započelo. Međutim, nakon presuda Balázs protiv Mađarske i R.B. protiv Mađarske28. listopada 2016. stupila je na snagu izmjena utvrđivanja činjenica za počinjenje zločina „poticanja nasilja ili mržnje protiv zajednice” u kaznenom zakonu u cilju provedbe Okvirne odluke Vijeća 2008/913/PUP (5). Kazneni je zakon izmijenjen 2011. godine kako bi se spriječile kampanje paravojnih skupina krajnje desnice uvođenjem takozvanog „zločina u uniformi” pod prijetnjom do tri godine zatvora za svako provokativno nedruštveno ponašanje koje utjeruje strah pripadnicima nacionalne, etničke ili vjerske zajednice.
2.

prima na znanje izvješće o korištenju sredstava u skladu s Uredbom (EU) 2015/1839 za programsko razdoblje 2007. –2013., koje je trebalo biti dovršeno krajem 2016., primjećuje da su grčka nadležna tijela dostavila izvješće u svibnju 2017. i nakon nekoliko zahtjeva stavila na raspolaganje Parlamentu u prosincu 2017.; pozitivnim ocjenjuje to što je Komisija Parlamentu dala privremenu ocjenu popisa 181 prioritetnog projekta, koji su dosegli vrijednost od 11,5 milijardi EUR, tj. 55 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz EFRR-a, Kohezijskog fonda i ESF-a za Grčku za razdoblje od 2007. do 2013., od čega je njih 118 uspješno provedeno do kraja programskog razdoblja, dok se za njih 24 smatra da su u fazi postupnog ukidanja;
—

uzimajući u obzir izvješće tvrtke Nielsen iz studenog 2014. o statusu privatnih marki u svijetu (The State of Private Label Around the World),
H.

budući da se vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima primjenjuju na sve države i sva poduzeća, bez obzira na to jesu li transnacionalna ili ne, neovisno o njihovoj veličini, sektoru, lokaciji, vlasništvu i strukturi te se temelje na trima stupovima okvira UN-a (prema načelima „zaštiti, poštuj i ispravi”), odnosno: 1.) dužnosti država da štite od povreda ljudskih prava koje čine treće strane, uključujući poduzeća; 2.) odgovornosti poduzeća za poštovanje ljudskih prava i 3.) većem pristupu žrtava učinkovitim sudskim i izvansudskim pravnim sredstvima; naglašava da su vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, iako nisu pravno obvezujuća, općenito prepoznata i imaju široku potporu, te služe kao osnova za politike o poslovanju i ljudskim pravima na međunarodnoj razini, ali i kao priznanje postojećih obveza država da poštuju, štite i ispunjavaju ljudska prava i temeljne slobode, uloge poduzeća kao posebnih tijela društva koja obavljaju posebne funkcije i koja su dužna primjenjivati sve mjerodavne zakone i poštovati ljudska prava te potrebe da se prava i obveze povežu s odgovarajućim i djelotvornim pravnim sredstvima kad dolazi do njihova kršenja; budući da dostupni podaci ukazuju na to da tamo gdje se provode vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima broj kršenja ljudskih prava povezanih s poslovanjem opada;
45.

izražava vrlo veliku zabrinutost zbog scenarijâ koje je Komisija nedavno predstavila u vezi s mogućim proračunskim rezovima u području kohezijske politike u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru, što bi moglo dovesti do izuzimanja mnogih regija iz kohezijske politike; podupire ambiciozan proračun u visini prilagođenoj izazovima i poziva na to da se kohezijska politika ne pretvori u varijablu prilagodbe; podsjeća na to da za Europski parlament uvjet obuhvaćanja svih regija nije predmet pregovora; naglašava da teorija „skupinâ za gospodarski razvoj”potvrđuje važnost diferencirane potpore za sve europske regije, uključujući one s vrlo visokim prihodima, koje se i dalje moraju uspješno nositi sa svojom globalnom konkurencijom;
18.

smatra sektorski pristup valjanim, no žali zbog nejasnog upravljanja projektima uslijed fragmentirane odgovornosti; napominje da je zahvaljujući neizravnom upravljanju došlo do ukupnog poboljšanja upravljanja programima, ali i do smanjene učinkovitosti zbog većih zastoja u provedbi;
80.

naglašava da bi uvrštenje ERF-a u proračun trebalo biti popraćeno razmjernim povećanjem do dogovorene gornje granice proračuna EU-a kako ne bi došlo do rezanja financijskih obveza EU-a prema zemljama AKP-a ni do ukupnog smanjenja razvojne pomoći EU-a u VFO-u za razdoblje nakon 2020.;
P.

budući da se europska poljoprivreda, kako bi odgovorila na prehrambene potrebe EU-a, u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) promijenila; budući da je ojačala, a tržišta poljoprivrednim proizvodima i sirovinama su se otvorila, što je povećalo ovisnost EU-a o uvozima biljnih proteina iz Sjeverne i Južne Amerike; budući da je globalizacija dovela do promjene u prehrambenim navikama, a gospodarstva su se specijalizirala, što je u pogledu proizvodnje bjelančevina dovelo do značajnih kretanja sirovina na velikim udaljenostima, bez obzira na to je li riječ o dušičnim gnojivima za usjeve ili sirovinama bogatima bjelančevinama za prehranu stoke, s učinkom na okoliš i klimu;
67.

pozdravlja temeljitu istragu Komisije o spajanju Monsanta i Bayera; ozbiljno je zabrinut zbog činjenice da će, u slučaju da spajanje Monstanta i Bayera bude odobreno, tri poduzeća (Chem China-Syngenta, Du Pont-Dow i Bayer-Monsanto) posjedovati i prodavati do 60 % patentiranog sjemena na svijetu i 64 % pesticida i herbicida na svijetu; ističe da će ta razina koncentracije nedvojbeno dovesti do porasta cijena, povećanja tehnološke i ekonomske ovisnosti poljoprivrednika o nekoliko globalno integriranih platformi po načelu „sve na jednom mjestu”, dovesti do ograničene raznovrsnosti sjemena i ponovnog usmjeravanja inovacijske aktivnosti dalje od usvajanja proizvodnog modela kojim se poštuje okoliš i bioraznolikost te konačno do manje inovacija zbog smanjenog tržišnog natjecanja; stoga traži od Komisije da prilikom ispitivanja razine koncentracije i učinka koje to spajanje ima na tržišno natjecanje na raznim zahvaćenim tržištima pažljivo razmotri činjenicu da se u tom sektoru istovremeno odvija nekoliko spajanja;
G.

budući da se novim uslugama mobilnosti nastoji znatno poboljšati gradski prijevoz te da one imaju potencijal za to jer se njima smanjuju zagušenja i emisije te pruža alternativa posjedovanju osobnog automobila s obzirom na to da je osobni automobil i dalje glavno prijevozno sredstvo kad je riječ o broju obavljenih putovanja; budući da se njima može omogućiti prijelaz na multimodalni i zajednički prijevoz, koji je stoga održiviji, te da one mogu biti dopuna javnim i aktivnim oblicima prijevoza;
—

uzimajući u obzir izvješće Kluba stranih dopisnika u Kini (FCCC) o uvjetima rada, objavljeno 30. siječnja 2018. i naslovljeno „Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate” („Pristup uskraćen – Nadzor, uznemiravanje i zastrašivanje dok se uvjeti izvješćivanja u Kini pogoršavaju”),
F.

budući da je prema izvješću UNCTAD-a o izvozu proizvoda ribarstva i gospodarskom razvoju najmanje razvijenih zemalja („Fishery Exports and The Economic Development of Least Developed Countries”) sektorska suradnja još uvijek na samom začetku, ostvarujući neznatan utjecaj u pogledu ribarske industrije na uvjete iskrcaja ribe, kapacitete za praćenje i nadzor, znanstveni razvoj ili tehničko osposobljavanje ribara i promatrača; budući da je cijena koju EU plaća Komorima po toni ribe (tuna) oko 15 % niža od procijenjene cijene ulova po toni;