C 298/14

P8_TA(2017)0099

Žene i njihova uloga u ruralnim područjima

Rezolucija Europskog parlamenta od 4. travnja 2017. o ženama i njihovoj ulozi u ruralnim područjima (2016/2204(INI))

(2018/C 298/02)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir članke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 157. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

— uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

— uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

— uzimajući u obzir članke 21. i 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

— uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje,

— uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena usvojenu 1979.,

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 79/7/EEZ od 19. prosinca 1978. o postupnoj provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima socijalne sigurnosti (1),

— uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (2),

— uzimajući u obzir Direktivu 2010/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o primjeni načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama koji su samozaposleni i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 86/613/EEZ (3),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (4),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (5),

— uzimajući u obzir članak 7. Uredbe (EU) br. 1305/2013 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2008. o položaju žena u ruralnim područjima EU-a (6),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o ulozi žena u poljoprivredi i ruralnim područjima (7),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2015. o Inicijativi za zeleno zapošljavanje: iskorištavanje potencijala zelenoga gospodarstva za stvaranje radnih mjesta (8),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o obiteljskim poduzećima u Europi (9),

— uzimajući u obzir preporuke Odbora UN-a za svjetsku sigurnost opskrbe hranom od 17. listopada 2016. o uzgoju životinja i svjetskoj sigurnosti opskrbe hranom, a posebno preporuke o rodnoj ravnopravnosti i jačanju položaja žena,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2016. o tome kako se ZPP-om može potaknuti otvaranje radnih mjesta u ruralnim područjima (10),

— uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

— uzimajući u obzir zajednička razmatranja Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova u skladu s člankom 55. Poslovnika,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0058/2017),

Višefunkcionalnost uloge žena u ruralnim područjima

A. budući da su se društvene i gospodarske okolnosti i životni uvjeti znatno promijenili tijekom posljednjih desetljeća te da se uvelike razlikuju među državama članicama, ali i unutar samih država;

B. budući da žene znatno doprinose ruralnom gospodarstvu i budući da su diversifikacijske mjere i koncept višefunkcionalnosti, koji čine neophodnu osnovu za strategije održivog razvoja, iako još nisu u potpunosti iskorišteni u svim područjima, otvorili nove mogućnosti za žene uz pomoć inovacija i stvaranja novih koncepata kojima se u poljoprivredu može unijeti nova dinamika;

C. budući da žene vrlo često promiču razvoj dodatnih aktivnosti na poljoprivrednim gospodarstvima ili izvan njih koje se ne odnose samo na poljoprivrednu proizvodnju i time stvaraju istinsku dodanu vrijednost aktivnosti u ruralnim područjima;

D. budući da žene koje žive u ruralnim područjima nisu homogena skupina, s obzirom na to da se njihova situacija, zanimanja, doprinos društvu te, u konačnici, njihove potrebe i interesi znatno razlikuju među državama članicama i unutar njih;

E. budući da su žene aktivno uključene u poljoprivredne aktivnosti, poduzetništvo i turizam te imaju važnu ulogu u očuvanju kulturnih tradicija u ruralnim područjima, što može doprinijeti izgradnji i/ili jačanju regionalnog identiteta;

F. budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljno načelo Europske unije i njezinih država članica, a poticanje te ravnopravnosti jedan od njezinih glavnih ciljeva; budući da je rodna jednakost temeljna vrijednost EU-a, prepoznata u Ugovorima i Povelji o temeljnim pravima te da je EU preuzeo poseban zadatak integriranja rodne jednakosti u sve svoje aktivnosti; budući da je rodno osviještena politika važan instrument za integraciju tog načela u politike, mjere i aktivnosti EU-a kako bi se promicala ravnopravnost žena i muškaraca i spriječila diskriminacija u cilju povećanja aktivnog sudjelovanja žena na tržištu rada te u gospodarskim i društvenim aktivnostima; budući da je taj instrument primjenjiv i na strukturne i investicijske fondove EU-a, uključujući EPFRR;

G. budući da su obiteljska poljoprivredna gospodarstva najčešći model poljoprivrednih gospodarstava u 28 država članica EU-a i da 76,5 % posla unutar tih gospodarstava obavljaju vlasnici ili njihovi članovi obitelji (11) te ih stoga treba podržati i zaštititi; budući da se obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima promiču međugeneracijska solidarnost te društvena i ekološka odgovornost čime se doprinosi održivom razvoj ruralnih područja;

H. budući da je u kontekstu sve veće urbanizacije za društvo ključno održavanje aktivnog, dinamičnog stanovništva koje napreduje u ruralnim područjima, osobito u područjima s prirodnim ograničenjima, s obzirom na to da očuvanje okoliša i krajolika ovisi o tome;

I. budući da su starenje stanovništva i pad poljoprivrednih aktivnosti te gospodarski pad u ruralnim područjima EU-a neki od glavnih uzroka depopulacije i odlaska žena iz ruralnih područja, što ima negativne posljedice ne samo na tržište rada, već i na socijalnu infrastrukturu; budući da se ta situacija može zaustaviti samo ako europske institucije i vlade poduzmu sve što mogu kako bi osigurale veće priznanje rada i prava žena te kako bi pružile potrebne usluge koje bi u ruralnim područjima omogućile usklađivanje poslovnog i obiteljskog života;

J. budući da je ruralni turizam, koji uključuje ponudu robe i pružanje usluga na selu u okviru obiteljskih i zadružnih poduzeća, sektor niskog rizika zahvaljujući kojemu se otvaraju radna mjesta te koji omogućuje usklađivanje privatnih i obiteljskih obaveza s poslovnima i potiče ruralno stanovništvo, a posebno žene, da ostanu na selu;

K. budući da je gospodarska kriza utjecala na Europsku uniju i imala ozbiljan utjecaj na mnoga ruralna područja i regije; budući da su posljedice krize još uvijek vidljive i mladi se ljudi u ruralnim područjima suočavaju s ozbiljnim stopama nezaposlenosti, siromaštva i depopulacije, što posebno utječe na žene; budući da su žene izravno pogođene posljedicama krize u vođenju poljoprivrednih gospodarstava i kućanstava;

L. budući da takva situacija predstavlja ozbiljan izazov za zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) u sklopu koje bi trebalo osigurati razvoj ruralnih područja i istovremeno osnažiti njihov potencijal;

M. budući da je potrebno zajamčiti da održiv i dinamičan poljoprivredni sektor ostane glavni gospodarski, ekološki i socijalni temelj ruralnih područja koji doprinosi ruralnom razvoju, održivoj proizvodnji hrane, biološkoj raznolikosti i otvaranju radnih mjesta;

N. budući da položaj malih i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava kao primarnih proizvođača hrane treba poboljšati, a njihove poljoprivredne i stočarske aktivnosti održati poticanjem inovacija, izdvajanjem odgovarajućih financijskih sredstava i donošenjem mjera na razini EU-a; budući da je u razdoblju između 2005. i 2010. nestalo 2,4 milijuna poljoprivrednih gospodarstava, od kojih su većina bila mala ili obiteljska poljoprivredna gospodarstva, što je povećalo nezaposlenost u ruralnim područjima;

O. budući da se poticanjem diversifikacijskih mjera te razvojem kratkih opskrbnih lanaca, kao i promicanjem organizacija proizvođača (OP), može doprinijeti otpornosti tog sektora koji se suočava s izazovima nepoštenih trgovinskih praksi i sve nestabilnijim tržištem;

P. budući da je važno podržavati i promicati sudjelovanje žena u poljoprivredno-prehrambenom vrijednosnom lancu jer one svoju ulogu vrše uglavnom u proizvodnji i preradi;

Q. budući da su pristup cjeloživotnom učenju, mogućnost potvrđivanja vještina stečenih u okviru neformalnog obrazovanja te mogućnost prekvalifikacije i stjecanja vještina koje se mogu koristiti na tržištu rada koje se dinamično razvija presudne pretpostavke za povećanje broja zaposlenih žena u ruralnim područjima;

R. budući da zadruge, uzajamna društva, socijalna poduzeća i drugi alternativni poslovni modeli imaju golem potencijal za poticanje održivog i uključivog gospodarskog rasta i doprinose jačanju gospodarskog položaja žena u ruralnim područjima i u poljoprivrednom sektoru;

S. budući da je nužno uključiti žene i djevojčice u obrazovanje i cjeloživotno učenje, prije svega u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike te poduzetništva, kako bi se ostvarila rodna ravnopravnost u sektoru poljoprivrede, proizvodnje hrane i turizma te u drugim sektorima zastupljenim u ruralnim područjima;

Izazovi s kojima se suočavaju žene u ruralnim područjima

T. budući da žene čine malo manje od 50 % ukupnog radno sposobnog stanovništva u ruralnim područjima EU-a, ali samo oko 45 % ukupnog gospodarski aktivnog stanovništva; budući da mnoge žene nikad nisu registrirane kao nezaposlene ili uvrštene u statistike o nezaposlenim osobama te ne postoje jasni podaci o uključenosti žena u poljoprivredu u svojstvu vlasnica ili zaposlenica;

U. budući da je 2009. u pretežno ruralnim područjima EU-a bilo zaposleno samo 61 % žena u dobi između 20. i 64. godine (12); budući da u mnogim državama članicama žene u ruralnim područjima imaju ograničen pristup zapošljavanju i relativno male šanse za rad u poljoprivredi, iako i dalje imaju važnu ulogu u ruralnom razvoju i u socijalnoj strukturi tih područja time što osiguravaju prihod kućanstvima ili poboljšavaju životne uvjete;

V. budući da su 2014. žene ostvarile oko 35 % ukupnog radnog vremena u poljoprivredi, od čega je 53,8 % bio rad na nepuno radno vrijeme, a 30,8 % na puno radno vrijeme, što je znatan doprinos poljoprivrednoj proizvodnji; budući da je posao koji supruge i drugi ženski članovi obitelji obavljaju na poljoprivrednim gospodarstvima često nezamjenjiv i čini istinski „nevidljivi rad” zbog nepostojanja profesionalnog statusa koji bi im omogućio priznanje i upis u sustav socijalnog osiguranja, što bi spriječilo gubitak prava kao što je pravo na bolovanje ili rodiljni dopust i osiguralo njihovu financijsku neovisnost;

W. budući da u nekim državama članicama, primjerice u Francuskoj, postoje različiti pravni statusi za supruge koje obavljaju redovitu profesionalnu aktivnost u poljoprivrednom gospodarstvu (suradnica u poljoprivrednom gospodarstvu odnosno njegova zaposlenica ili voditeljica), što omogućuje primjerenu socijalnu zaštitu od rizika u osobnom i profesionalnom životu;

X. budući da žene u prosjeku upravljaju samo s 30 % poljoprivrednih gospodarstava u EU-u; budući da postoji znatan broj radnica u poljoprivredi, a mnoge su žene klasificirane kao supruge vlasnika gospodarstva, točnije 80,1 % od svih registriranih supružnika u 2007. godini (13);

Y. budući da je vlasnik poljoprivrednog gospodarstva osoba na koju glase bankovni dokumenti, subvencije i akumulirana prava te jedini predstavnik gospodarstva pri udruženjima i kolektivnim tijelima; budući da ako osoba nije vlasnik poljoprivrednog gospodarstva nema nikakva prava koja su povezana s tim statusom (prava na jedinstvena plaćanja, premije za krave dojilje, prava povezana s nasadima vinograda, prihodi itd.) i da su poljoprivrednice zbog toga u iznimno ranjivoj i nepovoljnoj situaciji;

Z. budući da ih se treba priznati kao vlasnice ili suvlasnice kako bi mogle koristiti pozitivne mjere pomoći za žene zaposlene u sektoru poljoprivrede; budući da Europska unija treba promicati vlasništvo ili suvlasništvo žena nad poljoprivrednim gospodarstvima što bi imalo pozitivan učinak na njihovu situaciju na tržištu rada, socijalna prava i ekonomsku neovisnost i čime bi se osigurala njihova veća vidljivost (i priznanje njihova doprinosa gospodarstvu i prihodima) u ruralnim područjima i veći pristup zemljištu;

AA. budući da je u europskim, nacionalnim i regionalnim statistikama potrebno postići veću vidljivost žena u ruralnim područjima kako bi se odrazila njihova situacija i uloga koju imaju;

AB. budući da bi se poboljšanjem pristupa mladih i žena zemljištu pojačala generacijska obnova u poljoprivrednim djelatnostima te poboljšao gospodarski rast i socijalna dobrobit;

AC. budući da je pružanje kvalitetnih i povoljnih javnih i privatnih usluga, uključujući skrb o djeci, starijima i ostalim uzdržavanim osobama, uključujući osobe s invaliditetom, važno za sve stanovnike ruralnih područja; budući da su takve usluge osobito važne za lakše usklađivanje poslovnog i privatnog života, posebice za žene, koje se uglavnom više bave vođenjem brige za mlađe, uzdržavane i starije članove obitelji;

AD. budući da žene imaju višefunkcionalnu ulogu u ruralnim područjima i da bi im stoga takve usluge omogućile rad i daljnji razvoj njihovih karijera te istovremeno omogućile poštenu raspodjelu obiteljskih odgovornosti i odgovornosti koje su povezane sa skrbi;

AE. budući da je temelj za poboljšanje kvalitete života u ruralnim područjima dostupnost infrastruktura, kao što su prometne veze, pristup širokopojasnom internetu velike brzine, uključujući mobilne podatkovne usluge i opskrbu energijom, kao i kvalitetne socijalne, zdravstvene i obrazovne usluge;

AF. budući da dostupnost širokopojasnog interneta i dalje zaostaje za nacionalnom dostupnošću širokopojasnog interneta u 28 država članica EU-a; budući da je 2015. u 98,4 % kućanstava u ruralnim područjima bila dostupna barem jedna od širokopojasnih tehnologija, ali da je samo 27,8 % kućanstava imalo pristup uslugama nove generacije; budući da digitalna infrastruktura, koja nije u potpunosti razvijena u svim ruralnim područjima EU-a, uvelike može pomoći u pristupu informacijama i obrazovnim mogućnostima te u dijeljenju informacija i razmjeni dobrih praksi među ženama u ruralnim područjima i može predstavljati važan element potpore koja je potrebna kako bi se zadržalo žensko stanovništvo u ruralnim područjima;

AG. budući da je obrazovanje temeljni instrument promicanja vrijednosti ravnopravnosti koju treba promicati na transverzalni način, ne samo u sferi školstva, nego i u okviru strukovnog osposobljavanja, posebno onog u primarnom sektoru;

AH. budući da će poboljšanje općih uvjeta u ruralnim područjima dovesti do boljeg položaja žena u tim područjima;

AI. budući da se znatan doprinos žena lokalnom i ruralnom razvoju ne odražava dovoljno u njihovu sudjelovanju u odgovarajućim postupcima odlučivanja, s obzirom na to da su žene u ruralnim područjima često nedovoljno zastupljene u tijelima koja donose odluke, kao što su poljoprivredne zadruge, sindikati i općinska poglavarstva; budući da je iznimno važno povećanje zastupljenosti žena u tim tijelima;

AJ. budući da su žene u ruralnim područjima izložene i rodno uvjetovanoj razlici u plaćama i mirovinama koja postaje sve veća u nekim državama članicama Unije; budući da je potrebno posvetiti veću pažnju vođenju ažuriranih statistika o zaposlenosti žena u ruralnim područjima i njihovim radnim i životnim uvjetima;

AK. budući da do sada nisu uspostavljeni tematski potprogrami o ženama u ruralnim područjima i da je zastupljenost žena u upotrebi instrumenata dostupnih u sklopu programa ruralnog razvoja do 2014. nažalost bila niska; budući da su žene predstavljale samo 28 % od 6,1 milijuna sudionika u mjerama osposobljavanja; budući da su žene predstavljale samo 19 % korisnika ulaganja u fizičku imovinu radi modernizacije poljoprivrednih gospodarstava i 33 % korisnika diversifikacijskih mjera; budući da su žene predstavljale samo 38 % korisnika mjera osi 3. (diversifikacija gospodarstva u ruralnim područjima) kojima su otvorena nova radna mjesta;

1. naglašava aktivnu ulogu žena u ruralnim područjima i prepoznaje doprinos koji žene ostvaruju u gospodarstvu ruralnih područja kao poduzetnice, voditeljice obiteljskih poduzeća te promicateljice održivog razvoja; smatra da je žensko poduzetništvo u socijalnom, gospodarskom i ekološkom smislu važan stup održivog razvoja u ruralnim područjima i treba ga promicati, poticati i podupirati u okviru strategija ruralnog razvoja, a posebno s pomoću obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, poticanja vlasništva žena, mreža poduzetnica i pristupa ulaganjima i kreditiranju, poticanja njihove zastupljenosti u upravljačkim tijelima i stvaranja prilika kojima se potiču žene koje su mlade, samozaposlene, rade na nepuno radno vrijeme i često su slabo plaćene;

2. poziva Komisiju i države članice da pruže podršku uspješnoj ravnoteži između privatnog i poslovnog života, poticanju novih poslovnih prilika, boljoj kvaliteti života u ruralnim područjima te potiče žene da provedu vlastite projekte;

3. pozdravlja podršku koja se pruža ženama u ruralnim područjima u vidu inicijativa kojima se želi postići da zajednica cijeni njihov rad i da se one umrežavaju; osobito naglašava ključnu ulogu žena u malim i obiteljskim gospodarstvima koja predstavljaju glavne društveno-gospodarske jedinice ruralnih područja i u kojima se vodi briga o prehrambenoj proizvodnji, očuvanju tradicionalnih znanja i vještina, regionalnim identitetima te zaštiti okoliša; smatra da poljoprivrednice imaju važnu ulogu u jamčenju trajnog opstanka malih i obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava s dobrim izgledima za budućnost;

4. smatra da je, s obzirom na različite uloge, zanimanja i situacije žena u ruralnim područjima, pomoć i podršku potrebno prilagoditi njihovim potrebama i interesima kako bi se poboljšale njihove mogućnosti zapošljavanja;

5. poziva Komisiju i države članice da se obvežu na podržavanje, poticanje, olakšavanje i promicanje pristupa žena iz ruralnih područja tržištu rada te da im to bude prioritet u budućim politikama ruralnog razvoja i da utvrde ciljeve u vezi s trajno plaćenim zaposlenjem; poziva države članice da u svoje programe ruralnog razvoja uvrste strategije usredotočene posebno na doprinos žena ostvarenju ciljeva Strategije Europa 2020.;

6. napominje da sudjelovanje žena na tržištu rada u ruralnim područjima uključuje širok spektar radnih mjesta koja nadilaze tradicionalnu poljoprivredu i naglašava da u vezi s tim žene u ruralnim područjima mogu biti nositeljice promjene u prelasku na održivu i ekološku poljoprivredu te da mogu imati važnu ulogu u stvaranju zelenih poslova;

7. poziva države članice da se konkretnije koriste Europskim mikrofinancijskim instrumentom Progress i šire informacije o njegovu postojanju te da koriste posebne mjere EPFRR-a koje su namijenjene zapošljavanju žena, da promiču i poboljšaju razne vrste rada žena, uzimajući u obzir posebne uvjete žena u ruralnim područjima, da se pobrinu za različite inicijative kojima će se pružiti podrška održivosti i razvoju novoosnovanih poduzeća te malih i srednjih poduzeća te da uvedu inicijative kojima će se otvoriti nova i očuvati postojeća radna mjesta u poljoprivredi koja će biti privlačnijima mladim ženama;

8. potiče države članice da redovito prate situaciju u kojoj se nalaze žene u ruralnim područjima te da maksimalno iskoriste posebne instrumente i postojeće mjere u sklopu ZPP-a kako bi se povećala zastupljenost žena u korištenju tih instrumenata i mjera te poboljšala njihova situacija;

9. preporučuje da Komisija, prilikom reforme ZPP-a u budućnosti, zadrži i poboljša tematske potprograme o ženama u ruralnim područjima i da te programe, između ostalog, usmjeri prema komercijalizaciji, izravnoj prodaji i promociji proizvoda na lokalnoj i regionalnoj razini, s obzirom na to da ti potprogrami mogu biti važni za otvaranje radnih mjesta za žene u ruralnim područjima;

10. ističe da je ravnopravnost žena i muškaraca ključan cilj EU-a i njegovih država članica, traži od Komisije i Vijeća da učine sve što je potrebno kako bi se rodna jednakost uvela u sve programe, aktivnosti i inicijative EU-a i stoga i poziva na primjenu rodno osviještene politike u okviru ZPP-a i kohezijskih politika u ruralnim područjima; predlaže nove ciljane mjere u sklopu EPFRR-a kojima bi se poticalo žene u ruralnim područjima na sudjelovanje na tržištu rada;

11. nada se da će bolje razumijevanje situacije u kojoj se nalaze žene u ruralnim područjima omogućiti sastavljanje europske povelje za poljoprivrednice za srednjoročno razdoblje u kojem će se definirati taj koncept i utvrditi vrste izravne i neizravne diskriminacije s kojima se susreću žene u ruralnim područjima te mjere pozitivne diskriminacije namijenjene njihovom iskorjenjivanju;

12. poziva države članice da, u svjetlu uvjeta koji se odnose na ravnopravnost žena i muškaraca, kao obveze i ključnog cilja EU-a i njegovih država članica, i nediskriminaciju stvore veće sinergije u pogledu upotrebe instrumenata dostupnih u sklopu EPFRR-a, programa Leader+ i Obzor 2020 te Europskog socijalnog fonda kako bi se stvorili bolji životni i radni uvjeti u ruralnim područjima, slijedile posebne prilagođene politike socijalnog i ekonomskog uključivanja i jačanja položaja žena i djevojčica, posebice iz osjetljivih i marginaliziranih skupina, i podignula razina osviještenosti o svim mogućnostima koje se ženama i djevojčicama nude u tim područjima u skladu s postojećim zakonodavstvom;

13. naglašava da je važno smisliti konkretne mjere za promicanje osposobljavanja, zapošljavanja i zaštitu prava najranjivijih skupina žena koje imaju posebne potrebe, poput žena s invaliditetom, imigrantica, sezonskih radnica migrantica, žena izbjeglica i pripadnica manjina, žena koje su bile žrtve rodno uvjetovanog nasilja, niskoobrazovanih ili neobrazovanih žena, samohranih majki itd.;

14. naglašava ključnu ulogu koju žene uglavnom imaju kad je riječ o knjigovodstvu poljoprivrednih gospodarstava i u tom smislu skreće pozornost na nedostatak potpore u pogledu savjetovanja u situacijama kad se poljoprivredno gospodarstvo nađe u financijskim teškoćama;

15. potiče države članice da zajamče potpuno priznavanje sudjelovanja žena u upravljanju poljoprivrednim gospodarstvima te da promiču i olakšaju pristup žena vlasništvu ili suvlasništvu nad poljoprivrednim gospodarstvima;

16. poziva države članice da potiču mjere za informiranje i tehničku pomoć te da međusobno razmjenjuju najbolje prakse u vezi s dodjelom profesionalnog statusa za bračne partnere koji pomažu u poljoprivrednom sektoru koji bi im omogućio ostvarivanje individualnih prava, posebno rodiljnog dopusta, zdravstvene zaštite u slučaju nesreće na radu, pristupa osposobljavanju i mirovinskih prava;

17. poziva europske institucije da potaknu mjere u okviru ZPP-a za ravnomjernu raspodjelu potpora, čime bi se zajamčila potpora malim poljoprivrednim gospodarstvima;

18. naglašava važnost podupiranja sudjelovanja žena u ruralnim područjima u donošenju odluka s pomoću aktivnosti osposobljavanja kako bi se potaknula zastupljenost žena u područjima i sektorima u kojima su podzastupljene, kao i provođenjem kampanja za podizanje razine osviještenosti o važnosti aktivnog sudjelovanja žena u zadrugama, u svojstvu partnera, ali i u upravi;

19. potiče države članice da promiču ravnopravnost žena i muškaraca u raznim upravnim tijelima i predstavništvima, da potiče jednako sudjelovanje i moć i veću zastupljenost žena u radnim skupinama i odborima za praćenje programa ruralnog razvoja i svim vrstama organizacija, udruga i javnih institucija u sektoru poljoprivrede tako da proces donošenja odluka odražava stajališta i žena i muškaraca te da potiču sudjelovanje žena u lokalnim akcijskim skupinama i razvoju lokalnih partnerstava u okviru programa LEADER;

20. poziva na pružanje potpore organizacijama žena i poljoprivrednika koje imaju važnu ulogu u poticanju novih programa razvoja i diversifikacije;

21. poziva države članice da u potpunosti provedu postojeće zakonodavne akte koji se odnose na jednako postupanje prema ženama i muškarcima, uključujući pitanja socijalne sigurnosti te rodiljnog i roditeljskog dopusta; potiče ih da poboljšaju zakonodavstvo povezano s ravnopravnošću žena i muškaraca na tržištu rada te da osiguraju socijalnu zaštitu za muškarce i žene koji rade u ruralnim područjima;

22. poziva Komisiju da nadzire prenošenje postojećih zakonskih odredbi kako bi se riješili problemi i pitanje diskriminacije s kojima se suočavaju žene koje žive i rade u ruralnim područjima;

23. ističe potrebu za poduzimanjem djelotvornih mjera na europskoj i nacionalnoj razini kako bi se smanjile postojeće razlike u plaćama i mirovinama između muškaraca i žena; potiče Komisiju da zajedno s državama članicama i njihovim regionalnim tijelima razmotri višedimenzionalnu prirodu razlika u mirovinama između muškaraca i žena i da osmisli posebne političke mjere u okviru strategije EU-a za ruralni razvoj jer različiti čimbenici kao što su razlike u zaposlenosti i plaćama, prekidi u karijeri, rad na nepuno radno vrijeme, neformalni rad bračnih partnera koji pomažu, organizacija mirovinskih sustava i niži prihodi mogu dovesti do veće razlike u mirovinama;

24. potiče države članice da zajamče pristojne mirovine, uključujući planiranu minimalnu nacionalnu mirovinu, posebice kako bi pomogle ženama u ruralnim područjima da zadrže svoju ekonomsku neovisnost kada dođu u dob za mirovinu;

25. ističe da se u okviru politika EU-a o životnim uvjetima žena u ruralnim područjima moraju uzeti u obzir i životni i radni uvjeti žena koje se zapošljavaju kao sezonske radnice u poljoprivredi, posebno u pogledu potrebe da im se pruže socijalna zaštita, zdravstveno osiguranje i zdravstvena skrb; ističe da rad tih žena treba smatrati radom maksimalne vrijednosti;

26. potiče države članice da ojačaju ulogu socijalnih aktera i organizacija socijalne pomoći koji surađuju s vlastima u nadziranju usklađenosti s propisima o zapošljavanju, mjera za borbu protiv neprijavljenog rada i poštovanja socijalnih prava i sigurnosnih standarda, čime se olakšava socioekonomska integracija radnica općenito, uključujući migrantice, sezonske radnice i izbjeglice;

27. poziva Komisiju i nacionalna tijela da razviju baze podataka i mreže na razini država članica kako bi se zabilježila ekonomska i socijalna situacija žena u ruralnim područjima, kao i njihov doprinos društvu, te podignula razina osviještenosti o njoj;

28. poziva stoga Komisiju i države članice da revidiraju svoje statističke planove kojima bi se uključili instrumenti za mjerenje općeg doprinosa žena prihodima i gospodarstvu u ruralnim područjima te da, kad je to moguće, pokazatelje iskazuju po spolu i optimiziraju upotrebu dostupnih podataka o socioekonomskoj situaciji žena u ruralnim područjima i njihovom sudjelovanju u aktivnostima koje se provode radi bolje prilagodbe političkih mjera;

29. poziva da se poboljšaju redovito praćenje ZPP-a, prikupljanje podataka i evaluacijski pokazatelji u cilju utvrđivanja uloge žena u poljoprivredi i njihova sudjelovanja u „nevidljivom” radu;

30. naglašava da je potrebno posvetiti veću pažnju vođenju ažuriranih statistika o vlasništvu žena nad zemljištima;

31. poziva Komisiju da zajedno s državama članicama i lokalnim i regionalnim tijelima omogući pristup ne samo odgovarajućim informativnim materijalima o mogućnostima ostvarivanja potpora koje su osobito namijenjene poljoprivrednicama i ženama u ruralnim područjima, već i potpuni pristup obrazovanju i strukovnom osposobljavanju u sektoru poljoprivrede i ostalim povezanim sektorima, uključujući pristup poslijediplomskom osposobljavanju i stručnim tečajevima za poduzetnike i poljoprivredne proizvođače te da omogući ženama stjecanje poslovnih vještina, znanja i pristup financiranju i mikrofinanciranju radi pokretanja i konsolidacije poduzetničkih aktivnosti i da im omogući sudjelovanje u širokom spektru aktivnosti ruralne proizvodnje, kao i da poveća njihovu konkurentnost u poljoprivredi i ruralnim područjima te u sklopu ruralnog turizma povezanog s komercijalnim poljoprivrednim djelatnostima;

32. poziva da se omogući sveobuhvatno profesionalno i poduzetničko savjetovanje u pogledu diversifikacije i da se poduzmu mjere za jačanje gospodarskog položaja žena, da se pruži podrška zadrugama, uzajamnim društvima, socijalnim poduzećima i alternativnim poslovnim modelima i poboljšaju poduzetnički način razmišljanja i vještine žena;

33. u tom kontekstu podsjeća da se Programom novih vještina koji je izradila Komisija državama članicama pruža prilika da bolje utvrđuju i potvrđuju vještine stečene izvan okvira formalnog obrazovanja i strukovnog osposobljavanja kako bi se suzbili socijalna isključenost i rizik od siromaštva;

34. poziva na poticanje sudjelovanja žena s kvalifikacijama na razini visokog obrazovanja u području poljoprivrede, stočarstva i šumarstva i olakšavanje njihova sudjelovanja s pomoću programa osposobljavanja radi razvoja aktivnosti povezanih sa savjetovanjem poljoprivrednih gospodarstava i inovacijama;

35. predlaže da se u programe osposobljavanja posebno posvećene poljoprivrednoj djelatnosti postupno uvrste moduli o ravnopravnosti, da se taj aspekt uključi i u izradu nastavnih materijala, da se potiču javne kampanje za ravnopravnost u ruralnim područjima i da se u školama u ruralnim područjima posebna pozornost posveti važnosti ravnopravnosti;

36. ističe važnost savjetovanja i poticanja žena kako bi mogle obavljati poljoprivredne i ostale inovativne aktivnosti u ruralnim područjima;

37. naglašava važnost promicanja i podržavanja organizacija žena u ruralnim područjima, uključujući poticanje rada mreža, centara, baza podataka i udruga kao ključnih čimbenika društvenog, gospodarskog i kulturnog razvoja koji stvaraju mreže i kanale informiranja, osposobljavanja i zapošljavanja i kojima je cilj poboljšati razmjenu iskustava i najboljih praksi na svim razinama i promicati bolju osviještenost u pogledu socijalnog i ekonomskog položaja žena u ruralnim područjima; potiče poduzetničke inicijative, udruge, zadruge i organizacije žena;

38. poziva regionalne dionike da s pomoću financijskih sredstava iz drugog stupa provedu programe podizanja razine svijesti radi isticanja rodne neutralnosti u svim zanimanjima i nadvladavanja i dalje vrlo tradicionalne podjele poslova u poljoprivredi;

39. poziva države članice da ženama omoguće pravedan pristup zemljištu, osiguraju pravo vlasništva i nasljeđivanja i olakšaju pristup kreditiranju kako bi ih se potaknulo na nastanjivanje u ruralnim područjima i sudjelovanje u poljoprivredi; potiče države članice da riješe problem utrke za zemljištem i koncentracije zemljišta na razini EU-a;

40. pozdravlja nove modele poljoprivrednih kredita koji su omogućeni u kontekstu bliske suradnje Komisije i Europske investicijske banke te preporučuje državama članicama da ih što više primjenjuju;

41. poziva države članice te regionalne i lokalne vlasti da osiguraju povoljne i visokokvalitetne objekte i javne i privatne usluge za svakodnevni život u ruralnim područjima, posebno u područjima zdravlja, obrazovanja i skrbi; napominje da bi to iziskivalo postojanje infrastrukture za skrb o djeci u ruralnim područjima, zdravstvenih usluga, obrazovnih ustanova, domova za starije i uzdržavane osobe, usluga zamjene u slučaju bolesti i rodiljnog dopusta te kulturnih usluga;

42. ističe važnost otvaranja novih mogućnosti plaćenog zaposlenja, posebice za žene, radi očuvanja ruralnih zajednica i stvaranja uvjeta za lakše uspostavljanje zadovoljavajuće ravnoteže između poslovnog i privatnog života;

43. poziva države članice i regionalne vlasti da koriste strukturne fondove i kohezijski fond u cilju povećanja i poboljšanja prometne infrastrukture te da osiguraju sigurnu opskrbu energijom i pouzdanu infrastrukturu širokopojasne mreže velike brzine i usluge u ruralnim područjima; ističe važnost digitalnog razvoja u ruralnim područjima i razvoja sveobuhvatnog pristupa („digitalno selo”);

44. poziva Komisiju da prepozna važnost proširenja svojeg Digitalnog programa na ruralna područja jer digitalni razvoj u velikoj mjeri može pomoći otvaranju novih radnih mjesta, olakšati samozapošljavanje te doprinijeti većoj konkurentnosti, razvoju turizma i boljoj ravnoteži između poslovnog i privatnog života;

45. potiče tijela lokalnih i nacionalnih vlasti i druge institucije da zajamče temeljna ljudska prava radnicima migrantima i sezonskim radnicima te njihovim obiteljima, prije svega ženama i osobama u posebno osjetljivim situacijama, te da potaknu njihovu integraciju u lokalnu zajednicu;

46. skreće pozornost na razlike u pristupu skrbi o djeci između urbanih i ruralnih područja, kao i na regionalne razlike u ostvarivanju ciljeva iz Barcelone u pogledu ustanova za skrb o djeci;

47. osuđuje sve oblike nasilja nad ženama i napominje da pomoć žrtvama ima ključnu ulogu; poziva stoga države članice i regionalne i lokalne vlasti da pošalju snažnu poruku o apsolutnoj nedopustivosti nasilja nad ženama te da provedu politike i pruže usluge prilagođene uvjetima u ruralnim područjima radi sprječavanja i suzbijanja nasilja nad ženama te da pritom žrtvama osiguraju pristup pomoći;

48. poziva stoga države članice i regionalne i lokalne vlasti da zajamče jednak pristup pomoći ženama koje su žrtve nasilja i žive u ruralnim i udaljenim područjima te ponavlja poziv EU-u i državama članicama da što prije ratificiraju Konvenciju iz Istanbula;

49. ponovno poziva Komisiju da podnese prijedlog direktive EU-a o nasilju nad ženama;

50. ističe da ruralna područja u državama članicama imaju ključnu ulogu u području gospodarstva i sigurnosti hrane u našem današnjem društvu, u kojem više od 12 milijuna poljoprivrednika dovoljnom količinom zdrave i sigurne hrane opskrbljuje pola milijarde potrošača diljem Europske unije; naglašava da je iznimno važno da zajednice u tim područjima ostanu dinamične zahvaljujući poticanju žena i obitelji na ostanak;

51. u tom smislu poziva Komisiju i države članice da zajamče jaku zajedničku poljoprivrednu politiku koja se primjereno financira i služi europskim poljoprivrednicima i potrošačima, promiče ruralni razvoj, ublažava utjecaj klimatskih promjena, štiti prirodni okoliš i poboljšava njegovo stanje, uz istovremeno jamčenje sigurne opskrbe hranom visoke kvalitete i otvaranje više radnih mjesta;

52. napominje da ruralna područja često obuhvaćaju prirodnu i kulturnu baštinu koju treba štititi i razvijati zajedno s održivim turizmom i obrazovanjem o okolišu;

53. ističe važnost koncepta višefunkcionalnosti, odnosno uključivanja drugih gospodarskih, društvenih, kulturnih i ekoloških aktivnosti koje se odvijaju u ruralnim područjima i koje su komplementarne poljoprivrednoj proizvodnji, a kojima se posebno potiče zapošljavanje žena; potiče stoga države članice da promiču mjere za diversifikaciju aktivnosti kao što su izravna prodaja proizvoda, socijalne usluge, usluge njege i seoski turizam; smatra da bi, s obzirom na rastući interes za tu vrstu turizma, trebalo uspostaviti mrežu poduzeća u tom sektoru i dijeliti najbolje prakse;

54. nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

(1) SL L 6, 10.1.1979., str. 24.

(2) SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(3) SL L 180, 15.7.2010., str. 1.

(4) SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(5) SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(6) SL C 66 E, 20.3.2009., str. 23.

(7) SL C 296 E, 2.10.2012., str. 13.

(8) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0264.

(9) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0290.

(10) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0427.

(11) Prema istraživanju Eurostata o strukturi poljoprivrednih gospodarstava.

(12) Europska komisija (2011.), „Agriculture and Rural Development. EU Agricultural Economic Briefs. Rural Areas and the Europe 2020 Strategy – Employment (Poljoprivreda i ruralni razvoj. Poljoprivredni gospodarski sažeci EU-a. Ruralna područja i strategija Europa 2020. – zapošljavanje)”, sažetak br. 5 – studeni 2011.

(13) Europska komisija (2012.), „Agricultural Economic Briefs. Women in EU agriculture and rural areas: hard work, low profile (Poljoprivredni gospodarski sažeci. Žene u poljoprivredi i ruralnim područjima EU-a: težak rad, slaba uočljivost)”, sažetak br. 7 – lipanj 2012.