Učinak prijedloga za 2018. u velikoj će se mjeri razlikovati ovisno o vrsti ribolova. Sve u svemu, prijedlog Komisije dovodi do razine od oko 647 tisuća tona za baltičke ribolovne mogućnosti, što je smanjenje za 7 % u usporedbi s 2017.

Uzimajući u obzir prethodno navedeno, prijedlogom Komisije smanjile bi se kvote za stokove haringe u zapadnom Baltiku, Botničkom zaljevu i Riškom zaljevu te istočne stokove bakalara i iverka zlatopjega, i to u prosjeku za 32 %. Predlaže se povećanje za središnje stokove haringe i papaline, i to za 25 % odnosno 0,5 %. Količina baltičkih ribolovnih mogućnosti za stokove lososa, izražena u broju komada ribe, povećat će se sa 106 413 na 116 099 jedinki, što je povećanje za 9 % u odnosu na 2017. Predlaže se zadržavanje razine za zapadni stok bakalara.

Unija svake godine traži znanstveno mišljenje ICES-a o stanju važnih ribljih stokova. Dostavljeno mišljenje odnosi se na sve baltičke stokove, a TAC-ovi se predlažu za one koji su komercijalno najvažniji.

Savjetovanje sa Savjetodavnim vijećem za Baltičko more (BSAC) održano je na temelju Komunikacije Komisije o savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2018. u okviru zajedničke ribarstvene politike (COM(2017) 368 final). Prijedlog se temelji na znanstvenim savjetima Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES). Preliminarna stajališta izražena u vezi sa svim predmetnim ribljim stokovima razmotrena su u okviru prijedloga i uzeta u obzir u najvećoj mogućoj mjeri vodeći računa o tome da nisu proturječna postojećim politikama ili da ne dovode do pogoršanja stanja osjetljivih resursa.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

S obzirom na stanje stoka, koji je uvršten na popis u Prilogu II. CITES-u, smanjenje ribolovnog napora ili ulova za 50 % kako je propisano Uredbom o jeguljama nije u skladu s ciljevima ZRP-a iz 2013. u pogledu održivog iskorištavanja resursa. Uzimajući u obzir mišljenje ICES-a važno je da se obustavi sav ribolov usmjeren na jedinke u mrijestu dok se ne dobiju jasni dokazi o poboljšanju stanja stoka. Stoga je, s obzirom na to ozbiljno mišljenje ICES-a, primjereno zabraniti sav ribolov jegulje u Baltičkom moru 2018., dok se ne pronađu dugoročnija rješenja.

Noviji podaci pokazuju međutim da 57 % srebrnih jegulja koje dospiju u otvoreno more bude ulovljeno u gospodarskom i rekreacijskom ribolovu u Baltičkom moru. Uredbom o jeguljama obvezuje se države članice u kojima se provodi ribolov jegulje u vodama EU-a da smanje ribolovni napor i/ili ulov za 50 % u odnosu na prosjek iz razdoblja 2004. – 2006., osim ako njihovi planovi gospodarenja obuhvaćaju i morske vode. Nijedna baltička država članica ne ispunjuje taj cilj.

Tijekom kontinentalne faze životnog ciklusa jegulja (u bočatim i/ili slatkim vodama), čimbenici smrtnosti koji na njih utječu ovise o regionalnim uvjetima. Na temelju Uredbe Vijeća 1100/2007 o uvođenju mjera za obnavljanje stoka europske jegulje (Uredba o jeguljama) države članice u kojima postoje znatna staništa jegulje obvezne su provoditi planove gospodarenja stokom jegulje kojima se može osigurati da dovoljan broj odraslih jegulja napusti riječne slivove i dospije u otvoreno more tako da se mogu mrijestiti, a time dovesti i do obnove stoka. Nacionalni planovi gospodarenja stokom jegulje mogu (ali ne moraju) obuhvaćati i morske vode.

Jegulja ima složen životni ciklus jer je dugoživuća riba koja se pojavljuje na vrlo širokom prostoru: noviji dokazi upućuju na to da se jegulje mrijeste u Sargaškom moru te njihove ličinke nošene morskim strujama dolaze do epikontinentalnog pojasa Europe i Sjeverne Amerike gdje se preobražuju u staklene jegulje i ulaze u kontinentalne vode.

Svih pet pelagijskih stokova (četiri stoka haringe i jedan stok papalina), zapadni bakalar, iverak zlatopjeg i losos u glavnom bazenu u Baltičkom moru 2018. treba loviti na razinama najvećeg održivog prinosa. Ribolovne mogućnosti za sve stokove koji su obuhvaćeni planom upravljanja u Baltičkom moru utvrđene su na razinama ciljnih raspona ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvišeg održivog prinosa u 2018.: predložene kvote za tri stoka haringe u zapadnom i središnjem Baltiku i Riškom zaljevu odgovaraju vrijednostima ribolovne smrtnosti koje odgovaraju obama dijelovima raspona ribolovne smrtnosti na razini NOP-a kako je navedeno u članku 4. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/1139. Za dva stoka, i to za zapadni stok haringe i zapadni stok bakalara, ribolovne mogućnosti odgovaraju ribolovnoj smrtnosti u rasponu navedenom u članku 5. stavcima 2. i 3. Uredbe (EU) 2016/1139.

Radi utvrđivanja kvota EU-a za stokove koje EU dijeli s Ruskom Federacijom, odgovarajuće količine tih stokova oduzete su od TAC-ova koje je preporučio ICES, kad je to bilo potrebno. TAC-ovi i kvote dodijeljeni državama članicama navedeni su u Prilogu I. Uredbi.

Prijedlogom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za 2018. za određene stokove ili skupine stokova za države članice koje obavljaju ribolov u Baltičkom moru. Njime se prvi put utvrđuje i vrsta za koju je ribolov zabranjen, a to je stok jegulje.

Prijedlog

UREDBE VIJEĆA

o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkom moru za 2018.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

(1) Člankom 43. stavkom 3. Ugovora predviđeno je da Vijeće na prijedlog Komisije donosi mjere o utvrđivanju i dodjeli ribolovnih mogućnosti.

(2) Člankom 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća zahtijeva se donošenje mjera očuvanja uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je to relevantno, izvješća koja su sastavili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) i druga savjetodavna tijela te na temelju mišljenja savjetodavnih vijeća osnovanih za odgovarajuća zemljopisna područja ili područja nadležnosti i zajedničkih preporuka država članica.

(3)Zadatak je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i dodjeli ribolovnih mogućnosti, prema potrebi uključujući određene uvjete koji su s tim funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi državama članicama dodijeliti tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki stok ili ribarstvo te uzimajući u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike (ZRP) utvrđene u Uredbi (EU) br. 1380/2013.

(4) Člankom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđa se da je cilj ZRP-a postizanje stope iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos do 2015. gdje je to moguće, a na progresivnoj i postupnoj osnovi najkasnije do 2020.

(5) Ukupne dopuštene ulove (TAC-ove) trebalo bi stoga, u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih mišljenja, uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte, istodobno osiguravajući pravedno postupanje prema različitim sektorima ribarstva, kao i vodeći računa o mišljenjima izraženima tijekom savjetovanja s dionicima.

(6) Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđen je višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove („plan”). Tim se planom želi osigurati da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa oni obnavljaju, a populacija ulovljenih vrsta održava iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos. U tu svrhu ciljanu stopu ribolovne smrtnosti za predmetne stokove, izraženu u obliku rasponâ vrijednosti, treba postići što prije, a progresivno i postupno do 2020. Ograničenja ulova za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru primjenjiva za 2018. primjereno je utvrditi s namjerom ostvarivanja ciljeva plana.

(7) U skladu s planom, kada znanstveno mišljenje ukaže na to da je biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg od predmetnih stokova ispod referentnih točaka za biomasu stoka u mrijestu utvrđenih u Prilogu II. Uredbi (EU) 2016/1139, treba donijeti sve primjerene korektivne mjere kako bi se osiguralo da se predmetni stok brzo vrati na razinu iznad one koja može proizvesti najviši održivi prinos. Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) navelo je da je biomasa zapadnog stoka baltičkog bakalara (Gadus morhua) i zapadne haringe (Clupea harengus) ispod referentnih točaka očuvanja iz Priloga II. toj uredbi. Stoga je primjereno da se ribolovne mogućnosti za bakalar u zapadnom Baltiku i zapadnu haringu utvrde ispod raspona ribolovne smrtnosti iz stupca B Priloga I. Uredbi (EU) 2016/1139, i to na razini kojom se uzima u obzir smanjenje biomase. U tu svrhu u obzir treba uzeti vremenski raspored ostvarivanja općenitih ciljeva ZRP-a i posebnih ciljeva plana s obzirom na očekivani učinak poduzetih korektivnih mjera te se istodobno pridržavati ciljeva u pogledu osiguravanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje, kako je utvrđeno u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

(8) Trebalo bi poduzeti dodatne korektivne mjere u pogledu zapadnog stoka baltičkog bakalara. Zadržavanjem osmotjednog razdoblja zabrane ribolova koje se trenutačno primjenjuje i dalje bi se osiguravala zaštita agregacija bakalara u mrijestu. Znanstveno je mišljenje da rekreacijski ribolov zapadnog stoka baltičkog bakalara znatno pridonosi ukupnoj ribolovnoj smrtnosti tog stoka. Uzimajući u obzir trenutačno stanje tog stoka, primjereno je zadržati određene mjere koje se trenutačno primjenjuju na rekreacijski ribolov. Konkretnije, tijekom razdoblja mrijesta trebalo bi primjenjivati strože dnevno ograničenje vreće po ribaru. Time se ne dovodi u pitanje načelo relativne stabilnosti koje se primjenjuje na aktivnosti komercijalnog ribolova.

(9) U pogledu istočnog stoka baltičkog bakalara (Gadus morhua) zbog promjena u njegovoj biologiji ICES nije mogao utvrditi biološke referentne točke. Stoga je u cilju doprinosa ostvarenju ciljeva plana primjereno utvrditi TAC za istočnobaltički bakalar u skladu s predostrožnim pristupom kako je utvrđen u članku 9. stavku 2. Uredbe 1380/2013.

(10) U pogledu haringe u Botničkom zaljevu ICES je procijenio stanje stoka koristeći se najnovijim podacima i najaktualnijim informacijama te je revidirao raspone ribolovne smrtnosti koji odgovaraju NOP-u. Iako se rasponi ribolovne smrtnosti koji su utvrđeni u znanstvenom mišljenju ne podudaraju s onima iz plana, koji se pak temelji na najboljem znanstvenom mišljenju dostupnom u trenutku njegova donošenja, plan je pravno obvezujući i na snazi je te bi ga stoga trebalo slijediti pri utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za predmetni stok.

(11) Kad je riječ o stoku jegulje, ICES je savjetovao da bi smrtnost uzrokovanu antropogenim čimbenicima uključujući rekreacijski i komercijalni ribolov trebalo smanjiti na nulu ili zadržati na najnižoj mogućoj razini. Stoga je potrebno primijeniti taj savjet uvođenjem zabrane ribolova te vrste u Baltičkom moru.

(12) Na iskorištavanje ribolovnih mogućnosti utvrđenih u ovoj Uredbi primjenjuje se Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009, a posebno njezini članci 33. i 34. koji se odnose na evidentiranje ulova i ribolovnog napora te na dostavljanje podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti Komisiji. Stoga bi ovom Uredbom trebalo utvrditi oznake za iskrcavanja ulova stokova koji podliježu ovoj Uredbi, a koje države članice trebaju upotrebljavati pri dostavljanju podataka Komisiji.

(13) Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 (4) uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje godišnjim TAC-ovima, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članaka 3. i 4. za zaštitne i analitičke TAC-ove. U skladu s člankom 2. te Uredbe pri određivanju TAC-ova Vijeće odlučuje na koje se stokove ne primjenjuje članak 3. ili 4., posebno na temelju biološkog statusa stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden mehanizam fleksibilnosti iz godine u godinu za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva ZRP-a i pogoršao biološki status stokova, trebalo utvrditi da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju na analitičke TAC-ove samo kada se ne iskorištava godišnja fleksibilnost predviđena u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.