Tematsko izvješće Kako Europska služba 
za vanjsko djelovanje 
upravlja svojim zgradama 
diljem svijetaHR 2016  BR. 07
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti:  eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-4536-6 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/304223 QJ-AB-16-007-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-4549-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/731587 QJ-AB-16-007-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-4569-4 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/508168 QJ-AB-16-007-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Kako Europska služba 
za vanjsko djelovanje 
upravlja svojim zgradama 
diljem svijeta
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016  BR. 07
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je IV. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Milan Martin Cvikl i koje je specija -
lizirano za revizije u područjima prihoda, istraživanja i unutarnjih politika, financijskog i gospodarskog upravljanja te 
institucija i tijela Europske unije. Reviziju je predvodio član Suda Pietro Russo, a na njoj su radili i ataše u njegovu uredu 
François Gautier, ravnatelj Mark Crisp, glavni rukovoditelj Paul Stafford, voditelj radnog zadatka Mark Marshall i revizorica 
Pascale Pucheux-Lallemand.
Slijeva nadesno:  M. Marshall, P . Russo, F. Gautier, P . Pucheux-Lallemand, P . Stafford.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I.–VIII. Sažetak
01.–04. Uvod
05.–06. Opseg revizije i revizijski pristup
05. Opseg revizije
06. Revizijski pristup
07.–66. Opažanja
07.–27.  Odjeljak I. – Zgrade općenito zadovoljavaju potrebe delegacija, ali u nekim slučajevima ne pružaju 
najbolju vrijednost za uloženi novac zbog viška prostora, neiskorištene imovine i naknada koje 
plaćaju najmoprimci kojima se ne pokriva ukupan iznos troškova
08.–19. Zgrade općenito zadovoljavaju potrebe delegacija
20.–22.  Prostor u većini poslovnih zgrada, ali i u nekim rezidencijama, premašuje gornje granice utvrđene politikom 
o upravljanju nekretninama
23.–25.  ESVD posjeduje zgrade kojima se više ne služi
26.–27. Nekim naknadama za dijeljenje prostora u poslovnim zgradama ne pokriva se ukupan iznos troškova
28.–47. Odjeljak II. – Postoji strukturirani postupak za odabir zgrada delegacija, ali pri primjeni svake od 
većih faza u praksi javljaju se nedostatci
30.–31. Postupak izrade dosjea o zgradama pruža strukturiranu osnovu za odabir zgrada delegacija
32.–35. Delegacije nemaju dovoljno stručnosti za utvrđivanje prikladnih zgrada te ne primaju dovoljno potpore iz 
sjedišta
36.–43. Postoje stanoviti nedostatci u načinu na koji delegacije predstavljaju mogućnosti sjedištu
44.–47. Neke odluke odbora sjedišta za nekretnine nisu pravodobne ni uvjerljive
04 Sadržaj 
48.–66. Odjeljak III. – Informacije o prikladnosti zgrada nisu pouzdane i ne upotrebljavaju se za planiranje 
koje je previše kratkoročno i posebno slabo za imovinu u vlasništvu ESVD-a
49.–59.  Središnji sustavi za praćenje ne pružaju pouzdane osnovne informacije o prikladnosti svih zgrada 
delegacija
60.–62. Planiranje je kratkoročno i njime se dostupne informacije ne iskorištavaju dovoljno
63.–66. Sustavi planiranja za imovinu u vlasništvu ESVD-a posebno su slabi
67.–72. Zaključci i preporuke
 Prilog I. — Dijeljenje prostora s tijelima država članica EU-a u delegacijama EU-a
 Prilog II. — Pojedinosti pregleda 30 dosjea o zgradama
 Prilog III. — Razlozi zbog kojih zgrade delegacija ne pružaju najbolju vrijednost za uloženi novac
 Odgovor ESVD-a
05
 Pojmovnik
Delegacija : Otprilike 140 delegacija EU-a djeluje u cijelom svijetu radi promicanja interesa i vrijednosti EU-a te radi 
postizanja suradnje u trgovini i razvoju. Većina delegacija odgovorna je za odnose EU-a s pojedinačnim zemljama. 
Ostale su posvećene održavanju veze s multilateralnim ili međunarodnim organizacijama kao što su Afrička unija 
ili Ujedinjeni narodi. Jedna trećina osoblja delegacije radi za ESVD, a ostali rade za Europsku komisiju, u glavnim 
upravama kao što su GU za međunarodnu suradnju i razvoj, GU za susjedsku politiku i pregovore o proširenju i GU 
za trgovinu.
Dijeljenje prostora : Dijeljenje uredskog prostora delegacija s tijelima država članica EU-a ili drugim institucijama ili 
tijelima EU-a (npr. Europska investicijska banka).
Dosje o zgradi : Delegacije moraju izraditi dosje o zgradi prije nego što unajme (uključujući pri produljenju ugovora 
o najmu), kupe, renoviraju ili izgrade urede ili rezidenciju za šefa delegacije. Ti se dosjei o zgradama moraju 
podnijeti sjedištu (Odboru za nekretnine) radi odobrenja ako njihova ukupna vrijednost iznosi 60 000 eura ili 
više. Delegacije ne moraju podnijeti dosje o zgradi za unajmljivanje smještaja za zaposlenike osim ako najamnina 
premašuje najviši iznos najamnine određen u toj zemlji.
Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) : Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) diplomatska je 
služba Europske unije. Njezina je uloga usklađivanje vanjske i sigurnosne politike EU-a. Na čelu ESVD-a nalazi se 
visoki predstavnik za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, koji je ujedno i potpredsjednik Europske komisije. 
ESVD je službeno počeo djelovati 1. siječnja 2011. godine, a osnovan je Ugovorom iz Lisabona. Okuplja osoblje 
iz relevantnih odjela Glavnog tajništva Vijeća i Europske komisije te diplomatsko osoblje iz država članica EU-a. 
Sjedište ESVD-a nalazi se u Bruxellesu te je odgovorno za upravljanje radom 140 delegacija EU-a diljem svijeta.
Odbor za nekretnine : Odborom za nekretnine predsjeda voditelj Odjela za infrastrukturu u sjedištu ESVD-a, a uz 
njega odbor čine još najmanje četiri člana iz tog odjela i jedan član iz Odjela za sigurnost na terenu. Odbor donosi 
mišljenja u vezi s dosjeima o zgradama koje pregledava.
Politika o upravljanju nekretninama : Smjernice koje je odredilo sjedište ESVD-a kojima delegacije jamče da je 
upravljanje nekretninama djelotvorno i u okvirima financijskih granica. Politika o upravljanju nekretninama također 
bi trebala pomoći standardizaciji sredstava dostupnih delegacijama i jamčenju transparentnosti.
Stanje u kojemu se nalaze poslovne zgrade i rezidencije : Terenskim posjetima sjedište ESVD-a prati stanje 
u kojemu se nalaze poslovne zgrade i rezidencije šefova delegacija. Procjena stanja zgrade obuhvaća tri kriterija koja 
se vrednuju od „0” (nije za uporabu) do „5” (odlično): zdravlje i sigurnost, zaštitu te općeniti status (funkcionalnost/
dojam/lokacija).
Šef delegacije : Šef delegacije pomaže visokom predstavniku i Komisiji u ispunjavanju njihovih dužnosti u području 
vanjskih odnosa. Šef delegacije odgovoran je za upravljanje svim zaposlenicima i financijskim sredstvima delegacije.
Voditelj administracije : Voditelj administracije pomaže šefu delegacije u svakodnevnom upravljanju delegacijom. 
On usklađuje rad odjela za administraciju i odgovoran je za ljudske potencijale i upravljanje sigurnošću, financijsko 
upravljanje i izvršenje proračuna delegacije te upravljanje logistikom, nabavom i prostorima u kojima se delegacija 
nalazi.
06
 Sažetak
I
Od svojeg osnutka u siječnju 2011. godine Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) preuzela je od Europske 
komisije odgovornost za upravljanje delegacijama EU-a diljem svijeta. Osigurava uredski prostor za 5 300 zapo -
slenika u otprilike 140 delegacija. ESVD je također odgovoran za rezidencije šefova delegacija i pružanje smještaja 
za 2 400 zaposlenika ili nadoknadu troškova za njihov smještaj. Djelotvorno upravljanje zgradama delegacija EU-a 
doprinosi postizanju ciljeva EU-a u vanjskoj politici, trgovini i razvojnoj suradnji. Rashodi ESVD-a za zgrade delega -
cija 2014. godine iznosili su 165 milijuna eura (vidjeti odlomke 1.–4.).
II
Europski revizorski sud ispitao je zadovoljavaju li zgrade delegacija potrebe ESVD-a i pružaju li vrijednost za uloženi 
novac. Ispitao je ima li ESVD djelotvorne postupke za odabir pravih zgrada, praćenje prikladnosti zgrada i planiranje 
potrebnih promjena (vidjeti odlomke 5. i 6.).
III
Revizijom je utvrđeno da zgrade delegacija, bile to poslovne zgrade, rezidencije šefova delegacija ili smještaj za 
zaposlenike, općenito zadovoljavaju potrebe delegacija (vidjeti odlomke 8.–19.). Međutim, u nekim slučajevima, 
zgrade ne pružaju najbolju vrijednost za uloženi novac iz sljedećih razloga:
(a) prostor u većini poslovnih zgrada, ali i u nekim rezidencijama, premašuje gornje granice utvrđene politikom 
o upravljanju nekretninama (vidjeti odlomke 20.–22.);
(b) ESVD posjeduje zgrade kojima se više ne služi (vidjeti odlomke 23.–25.);
(c) ako delegacije dijele svoje uredske prostorije s tijelima država članica EU-a ili institucijama ili tijelima EU-a, 
nekim se naknadama koje plaćaju organizacije koje nisu domaćini ne pokriva ukupan iznos troškova (vidjeti 
odlomke 26. i 27.).
IV
Prikladnost zgrada delegacija ovisi ponajprije o njihovu početnom odabiru, a potom o načinu na koji se ESVD brine 
da postojano zadovoljavaju potrebe i pružaju vrijednost za uloženi novac. Početni odabir zgrada za unajmljivanje ili 
kupnju temelji se na postupku izrade dosjea o zgradi. Prije unajmljivanja (ili produljenja ugovora o najmu) ili kupnje 
predmetna delegacija podnosi sjedištu dosje o zgradi radi pregledavanja i odobrenja. Pri osiguravanju strukturi -
rane i dokumentirane osnove za donošenje odluka postupak izrade dosjea o zgradi primjer je dobre prakse (vidjeti 
odlomke 30. i 31.). Međutim, postoji opasnost od toga da ESVD ne odabere prave zgrade zbog nedostataka u prak -
tičnoj primjeni svake od glavnih faza u postupku odabira:
(a) Kad neke delegacije istražuju lokalno tržište, nemaju dovoljno stručnosti za utvrđivanje prikladnih mogućnosti 
te ne primaju dovoljno potpore iz sjedišta (vidjeti odlomke 32.–35.).
(b) Kad delegacije predstavljaju mogućnosti sjedištu, predloženo rješenje nekad se ne temelji na pouzdanoj tehnič -
koj i financijskoj analizi (vidjeti odlomke 36.–43.).
(c) Kad Odbor sjedišta za nekretnine donese svoju konačnu odluku, katkad je prekasno za potpisivanje ugovora te 
ne prikazuje uvijek da se tom odlukom ostvaruje najbolja vrijednost za uloženi novac (vidjeti odlomke 44.–47.).
Sažetak 07
V
Nakon što ESVD odabere zgrade, terenskim posjetima redovito procjenjuje zadovoljavaju li one i dalje potrebe 
delegacija, ali ne utvrđuje sve nedostatke (vidjeti odlomke 49. i 50.). ESVD ne uzima u obzir sve važne čimbenike pri 
praćenju površine po osobi u poslovnim zgradama (vidjeti odlomke 51. i 52.). Također ne prati ostaju li najamnine 
poslovnih zgrada i rezidencija u skladu s tržišnim cijenama te pokriva li se naknadama koje plaćaju organizacije koje 
dijele prostor ukupan iznos troškova (vidjeti odlomak 53.). Osim toga, ESVD ne vodi pouzdanu evidenciju rezultata 
svojeg praćenja u svojim informacijskim sustavima (vidjeti odlomke 54.–59.).
VI
Nedostatak pouzdanih osnovnih informacija o zgradama delegacija prepreka je djelotvornom planiranju. Osim 
toga, sjedište ne upotrebljava na djelotvoran način informacije koje su dostupne za izradu planova za poduzimanje 
korektivnih mjera (vidjeti odlomak 60.). Planiranje je usmjereno na rješavanje kratkoročnih potreba (vidjeti odlomke 
61. i 62.).
VII
Dugoročni je cilj ESVD-a kupiti još uredskih prostorija za delegacije. Tijekom 2015., u okviru novih odredbi Finan -
cijske uredbe, ESVD je ugovorio uvjete za posudbu do 200 milijuna eura za kupnju nekretnina. Međutim, ESVD ima 
ograničeno iskustvo u posjedovanju zgrada te mu nedostaje stručnosti u upravljanju nekretninama. Slijedom toga, 
nije uspostavio djelotvorne sustave za upravljanje imovinom koju posjeduje kako bi, primjerice, održavao imovinu 
u dobrom stanju ili prodao zgrade kojima se više ne služi (vidjeti odlomke 63.–66.).
VIII
Na temelju opažanja u ovom izvješću Sud preporučuje da ESVD učini sljedeće:
(a) uključi ekološke čimbenike, pristup osobama s invaliditetom i fleksibilnost kao ciljeve politike o upravljanju 
nekretninama za poslovne zgrade;
(b) zajamči da se naknade koje plaćaju države članice EU-a ili ostale institucije ili tijela EU-a koje nisu domaćini 
u zgradama delegacija utvrđuju na dosljedan način i da se njima pokrivaju svi troškovi;
(c) ojača primjenu postupka izrade dosjea o nekretninama za odabir zgrada;
(d) upotrebljava središnji izvor informacija za provjeravanje tržišnih cijena za poslovne zgrade i redovito prati uskla -
đenost najamnina za urede s tržišnim cijenama;
(e) poboljša svoj informacijski sustav za upravljanje nekretninama kako bi se mogle pružiti pouzdanije i važnije 
informacije koje utječu na postupak planiranja;
(f) poveća stručnost u sjedištu za upravljanje nekretninama radi razvijanja strateškog pristupa, poboljšanja planira -
nja i jačanja potpore delegacijama;
(g) uspostavi prioritete za najam, kupnju, prodaju, izmjene i održavanje u dinamičkim srednjoročnim planovima ko -
risteći se dostupnim informacijama o površini i stanju u kojemu se zgrada nalazi kako bi bila u skladu s politikom 
o upravljanju nekretninama;
(h) uvede sustave za djelotvorno upravljanje zgradama koje posjeduje.
08
 Uvod
01 
Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) usklađuje vanjsku i sigurnosnu 
politiku EU-a. Sjedište ESVD-a nalazi se u Bruxellesu te je odgovorno za upravlja -
nje delegacijama EU-a u cijelom svijetu. ESVD je strukturno i financijski neovisan 
o Europskoj komisiji, ali s njom surađuje u pogledu mnogih pitanja.
02 
Od svojeg osnutka u siječnju 2011. godine ESVD je preuzeo od Europske komisije 
odgovornost za sve delegacije EU-a. Kao posljedica toga, zgrade delegacija koje 
su trenutačno zauzete uglavnom su rezultat prošlih odluka Europske komisije. 
ESVD osigurava uredski prostor za 5 300 zaposlenika u otprilike 140 delegacija. 
ESVD je također odgovoran za rezidencije šefova delegacija i za pružanje ili nado -
knađivanje troškova smještaja za 2 400 zaposlenika.
03 
Djelotvorno upravljanje zgradama delegacija EU-a doprinosi postizanju ciljeva 
EU-a u vanjskoj politici, trgovini i razvojnoj suradnji. Uredima delegacija želi se 
zaposlenicima i posjetiteljima pružiti stabilno, pregledno, funkcionalno i sigur -
no okruženje za rad i sastajanje. Zgrade bi trebale pružati vrijednost za uloženi 
novac te se aktivno promiče dijeljenje uredskih prostorija s tijelima država članica 
ili ostalim institucijama i tijelima EU-a.
04 
Otprilike 80 % poslovnih zgrada delegacija i rezidencija šefova delegacija unaj -
mljuje se, a ostatak je u vlasništvu delegacija. Rashodi ESVD-a na zgrade delegaci -
ja 2014. godine iznosili su 165 milijuna eura (vidjeti sliku 1. ).
09 Uvod 
Rashodi na zgrade delegacija u iznosu od 165 milijuna eura za 2014. godinu
Izvor:  ESVD.Slika 1.
Troškovi sigurnosti 26/uni00A0milijuna/uni00A0eura/uni00A0–/uni00A016/uni00A0%
Voda, plin, električna energija, osiguranje/uni00A0–/uni00A03 %
Čišćenje i održavanje/uni00A0–/uni00A02 %
Veliki popravci/uređenje/uni00A0–/uni00A02 %
Kupnja/izgradnja zgrada/uni00A0–/uni00A01 %
Uredi 
53/uni00A0milijuna/uni00A0eura
Rezidencije 11/uni00A0milijuna/uni00A0eura
Smještaj osoblja 
62/uni00A0milijuna/uni00A0euraNajam ili 
nadoknade najma
126/uni00A0milijuna/uni00A0eura/uni00A0–/uni00A0
76/uni00A0%
10
 Opseg revizije 
i revizijski pristup
Opseg revizije
05 
Ukupni cilj revizije bio je ispitati upravlja li ESVD dobro zgradama delegacija, 
a revizija je bila usmjerena na sljedeća potpitanja:
(a) Zadovoljavaju li zgrade delegacija potrebe ESVD-a i pružaju li vrijednost za 
uloženi novac?
(b) Ima li ESVD djelotvorne postupke za odabir pravih zgrada?
(c) Ima li ESVD djelotvorne sustave za praćenje kontinuirane prikladnosti zgrada 
i planiranje potrebnih promjena?
Revizijski pristup
06 
Revizijska opažanja temeljili smo na četirima glavnim izvorima revizijskih dokaza 
(vidjeti sliku 2. ):
(a) Poslali smo anketu voditeljima administracije u 133 delegacije1. Anketu je 
ispunilo 112 voditelja administracije, što čini stopu odaziva od 84 %.
(b) Pregledali smo uzorak od 30 dosjea o zgradama podnesenih sjedištu 2013. 
i 2014. godine2. Odluka o tome treba li određenu zgradu unajmiti ili kupiti, te 
o tome treba li neki ugovor o najmu produljiti, donosi se na temelju dosjea 
o zgradi koji je predmetna delegacija podnijela sjedištu.
(c) Posjetili smo četiri delegacije (Nepal, Tanzanija, Turska i SAD – Washin -
gton, D. C.) kako bismo ispitali prakse upravljanja zgradama u delegacijama 
različitih veličina, na različitim kontinentima, s različitom površinom po 
osobi, različitom vrstom vlasništva (tri poslovne zgrade bile su unajmljene), 
različitim stanjima u kojima se zgrade nalaze, različitim sastavom osoblja 
i iskustvom s dijeljenjem prostora. Tijekom posjeta tim delegacijama također 
smo raspravljali o praksama upravljanja zgradama s voditeljima administra -
cije u veleposlanstvima država članica. Tijekom naših posjeta sastali smo se 
s veleposlanstvima Belgije, Danske, Finske, Njemačke, Nizozemske, Švedske 
i Ujedinjene Kraljevine. Također smo posjetili Ministarstvo vanjskih poslova 
u Nizozemskoj kako bismo dobili dodatne informacije o njihovim inovativnim 
politikama i postupcima za upravljanje zgradama veleposlanstava.
(d) Pregledali smo dokumentaciju koja se odnosi na politike, postupke i alate, 
obavili intervjue u sjedištu i analizirali kvantitativne informacije koje se odno -
se na zgrade delegacija.1 Anketa je poslana svim 
delegacijama osim onima koje 
se nalaze u EU-u (npr. 
delegacija Europske unije 
u OECD-u i UNESCO-u 
u Parizu) te onima koje ovise 
o nekoj drugoj delegaciji.
2 Uzorak od 30 dosjea 
o zgradama odabran je 
s pomoću metode 
uzorkovanja po novčanoj 
jedinici iz 148 dosjea 
o zgradama podnesenih 
između siječnja 2013. i rujna 
2014. godine.
11 Opseg revizije i revizijski pristup 
Izvori revizijskih dokazaSlika 2.
Izvor:  Europski revizorski sud.Pregled statističkih 
podataka i postupakaPregled 30 dosjea 
o zgradamaRevizijski posjeti 
četirima delegacijama: 
u Nepalu, Tanzaniji, 
Turskoj i SAD-u
Revizijska anketaRevizijska 
opažanja
12
 Opažanja
Odjeljak I. – Zgrade općenito zadovoljavaju potrebe 
delegacija, ali u nekim slučajevima ne pružaju najbolju 
vrijednost za uloženi novac zbog viška prostora, 
neiskorištene imovine i naknada koje plaćaju 
najmoprimci kojima se ne pokriva ukupan iznos 
troškova
07 
Revizijom je ispitano zadovoljavaju li zgrade potrebe delegacija i pružaju li vrijed -
nost za uloženi novac.
Zgrade općenito zadovoljavaju potrebe delegacija
Poslovne zgrade
08 
Politika ESVD-a o upravljanju nekretninama ima sljedeće ciljeve u pogledu ureda 
delegacija: stabilnost, preglednost, funkcionalnost, sigurnost i najbolju vrijednost 
za uloženi novac. Revizijskom anketom koju su ispunili voditelji administracije 
u delegacijama potvrđena je važnost svih tih ciljeva, koji su označeni podeblja -
nim slovima na slici 3 .
Važnost ciljeva u pogledu ureda delegacija
Izvor:  revizijska anketa koju su ispunili voditelji administracije u delegacijama EU-a.Slika 3.Sigurnost 22 %
Funkcionalnost 18 %
Stabilnost 14 % Preglednost 12 %Fleksibilnost 9 %Utjecaj na okoliš 7 %Dostupnost za osobe s invaliditetom 6 %
Vrijednost za uloženi 
novac 12 %
13 Opažanja 
09 
Ispitanici su najveću važnost dali sigurnosti i funkcionalnosti, ali su priznali 
i važnost ostalih čimbenika koji trenutačno nisu ciljevi politike o upravljanju 
nekretninama:
(a) Fleksibilnost: u radnom dokumentu iz 2014. godine o politici ESVD-a o uprav -
ljanju nekretninama navodi se da, ako se potrebe promijene, unajmljiva -
nje ima prednost u vidu fleksibilnosti. Potrebe u pogledu zgrada mogu se 
mijenjati, primjerice, zbog povećanja ili smanjenja broja zaposlenih. Osim 
toga, broj zaposlenih može biti izvan izravnog nadzora ESVD-a jer se uredski 
prostor osigurava za zaposlenike Europske komisije i za druge organizacije.
(b) Utjecaj na okoliš: iako je ESVD odlučan u namjeri da radni prostor u sjedištu 
i delegacijama bude prihvatljiv za okoliš3, u njegovoj se politici o upravlja -
nju nekretninama ne odražava ta težnja. Primjerice, još se nije obvezao na 
usvajanje EMAS-a (sustav za upravljanje okolišem i neovisno ocjenjivanje)4. 
Aktivnim promicanjem EMAS-a delegacijama bi se mogla pružiti mogućnost 
da vode svojim primjerom i dokažu da on može biti koristan i za male orga -
nizacije5. Unatoč tomu, delegacije u Washingtonu, D. C., i Tanzaniji pružile su 
primjere dobre prakse (vidjeti okvir 1. ).
(c) Dostupnost za osobe s invaliditetom: katkad je potrebno zadovoljiti lokalne 
zahtjeve. To je bio slučaj pri renoviranju ureda u Turskoj i Washingtonu, D. C. 
Osim toga, tijekom inspekcija u vezi sa zdravstvenim i sigurnosnim uvjetima 
koje obavlja ESVD (vidjeti odlomak 49.(b)) provjerava se dostupnost objekta 
za osobe s invaliditetom.Okvir 1.Poboljšanje utjecaja na okoliš u Washingtonu, D. C., i Tanzaniji
Delegacija u Washingtonu, D. C., pridružila se 2012. godine ostalim diplomatskim misijama u Washingto -
nu, D. C., u namjeri da provode politike usmjerene na poboljšanje kvalitete okoliša. Delegacija je već postala 
predvodnicom osvajanjem zlatne medalje za vodstvo u energetskom i ekološkom dizajnu (LEED) za svoje nove 
uredske prostorije unajmljene u Washingtonu, D. C. Potom je najmodavac zgrade slijedio njezin primjer osvo -
jivši 2013. godine zlatni certifikat LEED-a za preostali dio zgrade.
U Tanzaniji ESVD posjeduje dio poslovne zgrade zajedno s Njemačkom, Nizozemskom i Ujedinjenom Kraljevi -
nom. Tom zgradom upravlja zajednički odbor za upravljanje koji izdaje godišnje izvješće o upravljanju. U godiš -
njem izvješću o upravljanju nalazi se analiza u kojoj se uspoređuje mjesečna potrošnja električne energije, dizel -
skog ulja i vode u prethodne tri godine kako bi se ustanovilo u kojim će se područjima ubuduće moći uštedjeti.3 Razrješnica ESVD-a za 
2013. godinu – odgovori 
ESVD-a na pitanja u pisanom 
obliku.
4 Tematsko izvješće Revizorskog 
suda br. 14/2014 pod 
naslovom „Kako institucije 
i tijela EU-a izračunavaju, 
smanjuju i neutraliziraju svoje 
emisije stakleničkih plinova?” 
(http://eca.europa.eu ).
5 Europska komisija objavila je 
„Priručnik EMAS-a za male 
organizacije” te promiče 
standardiziranu metodologiju 
nazvanu „Lagani EMAS”.
14 Opažanja 
10 
Odjel sjedišta za infrastrukturu prati zdravlje i sigurnost, zaštitu i opće stanje svih 
poslovnih zgrada delegacija6. Prosječno stanje u kojemu su se nalazile poslovne 
zgrade 2014. godine bilo je zadovoljavajuće (ocijenjeno ocjenom 3,7 od 5), no 
u nekim je delegacijama bilo nedostataka7 (vidjeti sliku 4. ).
Stanje u kojemu se nalaze poslovne zgrade delegacija (5 = odlično)
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju podataka ESVD-a.Slika 4.
00,51,01,52,02,53,03,54,04,5Stanje u kojemu se nalaze poslovne zgradeUnajmljeno Kupljeno prije 2000. godine Kupljeno nakon 2000. godine
Poslovne zgrade delegacija5,06 Procjena stanja poslovne 
zgrade obuhvaća tri kriterija 
koja se vrednuju od 0 (nije za 
uporabu) do 5 (odlično): 
zdravlje i sigurnost (uključujući 
konstrukciju, tehničku opremu 
itd.), zaštitu te opće stanje 
(funkcionalnost/dojam/
lokacija).
7 Procijenjeno je da su se 
2014. godine sljedeće četiri 
delegacije nalazile u najgorem 
stanju: Indija, Egipat, Senegal 
i Šri Lanka.
15 Opažanja 
11 
Procjenjivanje koje je provelo sjedište poduprto je nalazima naše ankete. Većina 
ispitanika smatrala je da uredi delegacija zadovoljavaju njihove potrebe u po -
gledu lokacije, pojednostavnjivanja radnog odnosa s partnerima, radnih uvjeta, 
dojma, sigurnosti i prostora (vidjeti sliku 5. ). Njih više od 90 % smatralo je da je 
lokacija prikladna. Međutim, četvrtina ispitanika smatrala je da sigurnost, dojam 
i radni uvjeti nisu prikladni. Trećina ispitanika smatrala je da uredi delegacija ne 
pružaju dovoljno prostora.
Prikladnost poslovnih zgrada delegacija
Izvor:  revizijska anketa koju su ispunili voditelji administracije u delegacijama EU-a.Slika 5.
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %Ispitanici
Lokacija Dojam SigurnostNezadovoljavajuće
Zadovoljavajuće
Dovoljno 
prostoraRadni uvjeti Olakšavanje 
odnosa
16 Opažanja 
Rezidencije
12 
Rezidencije šefova delegacija osigurava ESVD. Rezidencije imaju dvostruku ulogu: 
one služe kao privatni dom, ali i kao mjesto za službena primanja. Promjena šefa 
delegacije obično ne bi trebala izazvati promjenu rezidencije. U politici o uprav -
ljanju nekretninama navodi se da bi rezidencije trebale biti reprezentativne, ne bi 
smjele biti pretjerano upadljive te bi trebale pružati najbolju vrijednost za uloženi 
novac. Pri odabiru lokacije rezidencije i poduzimanju mjera za jamčenje njezine 
sigurnosti trebalo bi uzeti u obzir sigurnosnu situaciju u zemlji domaćinu.
13 
Većina ispitanika u našoj anketi smatrala je da rezidencije šefova delegacija zado -
voljavaju potrebe u pogledu sigurnosti, lokacije, dojma, pojednostavnjivanja od -
nosa s partnerima, stanja u kojem se nalaze i prostora (vidjeti sliku 6. ). Međutim, 
četvrtina ispitanika smatrala je da rezidencije šefova delegacija ne pružaju do -
voljno prostora te da stanje u kojemu se rezidencije nalaze nije zadovoljavajuće.
Prikladnost rezidencija šefova delegacija
Izvor:  revizijska anketa koju su ispunili voditelji administracije u delegacijama EU-a.Slika 6.
IspitaniciNezadovoljavajuće
Zadovoljavajuće100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %
Lokacija Dojam Sigurnost Dovoljno 
prostoraStanje
u kojemu se 
zgrada nalaziOlakšavanje 
odnosa
17 Opažanja 
14 
Površina rezidencije trebala bi iznositi najviše 600 m2 (vidjeti odlomak 22.). Povr -
šina rezidencije i okolnog zemljišta trebala bi biti u skladu s veličinom rezidencija 
veleposlanika država članica u toj istoj zemlji8. Više od 40 % ispitanika u anketi 
smatralo je da rezidencija šefova delegacija pruža manje prostora od većine re -
zidencija veleposlanika. Prosječna površina rezidencija delegacija EU-a 2014. go -
dine iznosila je 488 m2 (vidjeti sliku 7. ). Otprilike 40 rezidencija (30 %) imalo je 
površinu manju od 400 m2.
Površina (u m2) rezidencija
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju podataka ESVD-a.Slika 7.
02004006008001 0001 2001 400
Rezidencije delegacijam²
Prosječno (488 m²)Najveća preporučena površina (600 m²)8 Politika ESVD-a o upravljanju 
nekretninama: rezidencije – 
politika i odabir.
18 Opažanja 
15 
Odjel sjedišta za infrastrukturu prati stanje9 u kojemu se nalaze rezidencije de -
legacija (vidjeti sliku 8. ). Prosječno stanje rezidencija 2014. godine ocijenjeno je 
ocjenom 4,6 od 5. Ta je ocjena viša od prosječne ocjene stanja u kojemu se nalaze 
uredi, koja je iznosila 3,7 od 5 (vidjeti odlomak 10.).
Stanje u kojemu se nalaze rezidencije (5 = odlično)
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju podataka ESVD-a.Slika 8.
0,00,51,01,52,02,53,03,54,55,0Unajmljeno Kupljeno prije 2000. godine Kupljeno nakon 2000. godine
4,0
Rezidencije delegacijaStanje u kojemu se nalaze rezidencije9 Procjena stanja rezidencije 
šefa delegacije obuhvaća tri 
kriterija koja se vrednuju 
od 0 (nije za uporabu) do 
5 (odlično): zdravlje i sigurnost 
(uključujući konstrukciju, 
tehničku opremu itd.), zaštitu 
te opće stanje (funkcionalnost/
dojam/lokacija). ESVD nema 
podataka o stanju u kojemu se 
nalaze 53 rezidencije (vidjeti 
odlomak 57.(b)).
19 Opažanja 
Smještaj zaposlenika
16 
ESVD upravlja smještajem za otprilike 2 400 zaposlenika u delegacijama10 s pomo -
ću dviju metoda navedenih u Pravilniku o osoblju:
(a) Delegacije EU-a osiguravaju besplatan smještaj za otprilike 1 400 zaposle -
nika. Osim nekoliko iznimki, zgrade za taj smještaj nisu u vlasništvu ESVD-a, 
već se unajmljuju. Od siječnja 2014. godine delegacije EU-a mogu osigurati 
smještaj na toj osnovi uglavnom u visokorizičnim zemljama ili u zemljama 
u kojima uvjeti na tržištu najma nekretnina otežavaju pronalazak prikladnog 
smještaja11.
(b) Delegacije EU-a nadoknađuju trošak unajmljenog smještaja za otprilike 
1 000 zaposlenika.
17 
U oba slučaja najamnina koju delegacija plaća ili nadoknađuje ograničava se 
gornjom granicom najma određenom za svako mjesto zaposlenja izvan EU-a. Ta 
se gornja granica temelji na broju članova obitelji zaposlenika te se njome uzima 
u obzir lokalno tržište najma nekretnina.
18 
U politici ESVD-a o upravljanju nekretninama navodi se da bi smještaj zapo -
slenika koji rade izvan svoje domovine trebao zadovoljavati sigurnosne norme 
ESVD-a. Primjerice, trebao bi se nalaziti samo u dopuštenim područjima. Također 
bi trebao odražavati primjeren dojam EU-a12.
19 
Ispitanici u našoj anketi pokazali su visoku razinu zadovoljstva smještajem za za -
poslenike. Otprilike 90 % ispitanika smatralo je da su sigurnost, površina, lokacija 
i životni uvjeti u smještaju za zaposlenike prikladni (vidjeti sliku 9. ).10 Svi zaposlenici delegacija osim 
lokalnih zaposlenika.
11 Odluka visoke predstavnice 
Unije za vanjske poslove 
i sigurnosnu politiku od 
17. prosinca 2013. o pravilima 
za provedbu stambene 
politike u delegacijama EU-a 
(HR DEC(2013) 011).
12 Politika ESVD-a o upravljanju 
nekretninama: politika 
o smještaju dužnosnika koji 
rade u trećim zemljama.
20 Opažanja 
Prikladnost smještaja za zaposlenike u delegacijama
Izvor:  revizijska anketa koju su ispunili voditelji administracije u delegacijama EU-a.Slika 9.
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %Ispitanici
Lokacija Životni uvjeti Sigurnost ProstorNezadovoljavajuće
Zadovoljavajuće
21 Opažanja 
Prostor u većini poslovnih zgrada, ali i u nekim 
rezidencijama, premašuje gornje granice utvrđene politikom 
o upravljanju nekretninama
Prosječna površina po osobi u uredima delegacija premašuje 
gornju granicu utvrđenu politikom o upravljanju nekretninama
20 
U politici ESVD-a o upravljanju nekretninama preporučuje se da bi uredi delega -
cija trebali imati površinu od najviše 35 m2 po osobi (prije 2013. godine najveća 
površina utvrđena politikom o upravljanju nekretninama iznosila je 42 m2)13. Izra -
čun se temelji na svim površinama (ne samo uredima nego i zajedničkim prosto -
rijama) podijeljenima sa svim stalnim zaposlenicima, osim s onima koji ne trebaju 
ured (npr. vozači). U politici o upravljanju nekretninama predviđa se izuzimanje 
određenih površina iz izračuna, kao što je dodatna prostorija za konferencije, 
kako bi se zadovoljile potrebe predsjedništva u okviru Ugovora iz Lisabona. Novi 
uredi delegacija trebali bi biti kombinacija ureda za jednu osobu, zajedničkih ure -
da za 2 do 4 osobe i ureda s otvorenim radnim prostorom. Uredi za jednu osobu 
trebali bi biti osigurani malom broju zaposlenika kojima je za obavljanje radnih 
zadaća potreban zaseban ured za jednu osobu.
21 
Otprilike 85 delegacija premašilo je 2014. godine najveću površinu od 35 m2 po 
osobi14: prosječna površina po osobi iznosila je 41 m2 (vidjeti sliku 10. )15. Smanje -
nje prosječne površine po osobi dovelo bi do ušteda u pogledu najma16 i tekućih 
troškova.
Neke rezidencije premašuju gornju granicu utvrđenu politikom 
o upravljanju nekretninama
22 
U politici ESVD-a o upravljanju nekretninama navodi se da bi najveća ukupna po -
vršina svih prostorija u rezidenciji šefa delegacije trebala iznositi 600 m2. Iako je 
prosječna površina rezidencija delegacija EU-a 2014. godine bila manja od gornje 
granice (vidjeti odlomak 14.), 34 rezidencije (24 %) premašivale su gornju granicu 
(vidjeti sliku 7. )17.13 Novokupljene zgrade trebale 
bi biti dovoljno velike da 
omoguće povećanje broja 
zaposlenih u visini od 10 %.
14 Delegacije s najvećom 
uredskom površinom po osobi 
bile su delegacija 
u Ujedinjenim narodima 
u New Yorku (90 m2 po osobi) 
i delegacija u Ujedinjenim 
narodima u Ženevi (104 m2 po 
osobi).
15 Iz te se analize izuzima uredski 
prostor koji se iznajmljuje 
drugim organizacijama. 
Izuzimaju se delegacije 
s manje od 10 zaposlenika, 
a sve one imaju površinu veću 
od 35 m2 po osobi. Analiza se 
temelji na stalnim 
zaposlenicima. Uključivanjem 
otprilike 200 privremenih 
stažista i nacionalnih 
stručnjaka prosječna površina 
po osobi smanjila bi se na 
40 m2.
16 Ukupna godišnja najamnina 
ureda delegacija 2014. godine 
iznosila je 53 milijuna eura 
(vidjeti sliku 1. ), što znači da je 
svaki m2 prosječne površine po 
osobi iznosio 1,3 milijuna eura.
17 S površinom od 1 200 m2 
rezidencija u Indoneziji bila je 
jedna od najvećih rezidencija. 
Potpisan je ugovor 
o unajmljivanju nove 
rezidencije s površinom od 
580 m2 od rujna 2015. godine.
22 Opažanja 
Uredski prostor po osobi u delegacijama
Napomena:  izuzimaju se delegacije s manje od 10 zaposlenika.
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju podataka ESVD-a.Slika 10.
020406080100120
Poslovne zgrade delegacijam2 po osobi
Najveća preporučena površina (35 m²)Prosječno (41 m²)
23 Opažanja 
ESVD posjeduje zgrade kojima se više ne služi
23 
Poslovne zgrade delegacija EU-a kupljene prije 2000. godine i koje ESVD još 
upotrebljava jedne su od poslovnih zgrada koje se nalaze u najgorem stanju 
(vidjeti sliku 4. ). Zaposlenici delegacije u Gabonu preselili su se u male privreme -
ne urede jer poslovna zgrada kupljena 1996. godine sada ima ozbiljne strukturne 
probleme.
24 
Rezidencije koje se nalaze u vlasništvu ESVD-a manje su i lakše ih je održava -
ti. Prosječno stanje u kojem se nalaze rezidencije u vlasništvu kupljene prije 
2000. godine i koje ESVD još upotrebljava ocijenjene su ocjenom 4,6 od 5 (vidje -
ti sliku 8. ). To je znatno bolje od prosječnog stanja s ocjenom 3,4 koja se odnosi 
na urede delegacija u vlasništvu ESVD-a koji su kupljeni prije 2000. godine.
25 
Iako ESVD više ne upotrebljava 20 % zgrada delegacija koje posjeduje (7 po -
slovnih zgrada od njih 33 i 6 rezidencija od njih 30), zadržao ih je. Neiskorištene 
poslovne zgrade u Čadu, Srednjoafričkoj Republici i Ruandi iznajmljuju se drugim 
organizacijama, kao što su GU za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu ili vele -
poslanstva država članica EU-a. Međutim, ostale se zgrade zadržavaju iako su 
prazne. Na primjer:
(a) Poslovne zgrade u vlasništvu ESVD-a u Bocvani i Gambiji prazne su od 
2004. godine.
(b) Rezidencije u Južnoafričkoj Republici i Republici Kabo Verde prazne su od 
2012. godine.
(c) U Tanzaniji su bivša rezidencija šefa delegacije (vidjeti sliku 11. ) i kuća za 
zaposlenike prazne od 2009. godine uz troškove od 25 000 eura godišnje za 
sigurnosne, komunalne i vrtlarske usluge. Smještene su izvan područja koje 
preporučuje regionalni dužnosnik za sigurnost. Još jedna kuća koju delega -
cija posjeduje, a nalazi se u preporučenom sigurnom području, prazna je od 
travnja 2014. godine.
24 Opažanja 
Nekim naknadama za dijeljenje prostora u poslovnim 
zgradama ne pokriva se ukupan iznos troškova
26 
ESVD potiče rješenja koja uključuju dijeljenje uredskih prostorija s tijelima država 
članica ili ostalim institucijama i tijelima EU-a, uključujući GU za humanitarnu 
pomoć i civilnu zaštitu. Dijeljenjem prostora želi se osigurati bolju vidljivost EU-a, 
olakšati suradnju s državama članicama te ostvariti uštede18. Tijekom 2015. godi -
ne 45 delegacija dijelilo je svoje uredske prostorije s tijelima država članica EU-a 
ili institucijama i tijelima EU-a. Broj delegacija koje su domaćini veleposlanstvi -
ma država članica ili koje veleposlanstva država članica ugošćuju porastao je 
s 14 na 17 između svibnja 2014. i svibnja 2015. godine19. U prilogu I.  prikazano je 
17 delegacija koje su 2015. godine dijelile prostor s jednom državom članicom ili 
više njih.Bivša rezidencija u Tanzaniji, prazna od 2009. g., ali ju je ESVD zadržao
Izvor:  Europski revizorski sud.Slika 11.
18 Politika ESVD-a o upravljanju 
nekretninama: uredi 
delegacija – politika i odabir.  
Politika ESVD-a o upravljanju 
nekretninama: zajednička 
uporaba ureda delegacija ili 
dijeljenje prostora s trećim 
stranama.
19 Radni dokumenti iz 2014. 
i 2015. godine o politici ESVD-a 
o upravljanju nekretninama.
25 Opažanja 
27 
Države članice te institucije i tijela EU-a trebali bi plaćati svoj razmjeran dio troš -
kova za dijeljenje prostora20. U praksi postoje različite metode za izračun troškova 
organizacija koje dijele prostor, a nekima od njih ne pokriva se ukupan iznos 
troškova. Na primjer:
(a) U Washingtonu, D. C., delegacija je sklopila sporazume o dijeljenju prostora 
s pet različitih organizacija. Međutim, samo dva posljednja sporazuma (s Eu -
ropolom i Europskom investicijskom bankom) uključuju sudjelovanje u plaća -
nju administrativnih općih troškova.
(b) U Nepalu GU za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu sudjeluje u podmiriva -
nju troškova čišćenja, održavanja, komunalnih usluga i zaštitara. Međutim, ne 
sudjeluje u podmirivanju troškova najamnine ureda, što bi iznosilo dodatnih 
8 000 eura godišnje. Slično je stanje u Tanzaniji, gdje delegacija posjeduje 
zgradu i naplaćuje misiji EUCAP Nestor21 samo tekuće troškove (održavanje, 
komunalne usluge, sigurnost i čišćenje).
(c) Smjernice delegacijama iz 2013. godine o izračunu najamnine koja se napla -
ćuje ostalim organizacijama zahtijevale su da se u svim novim sporazumima, 
ali i u produljenim postojećim sporazumima, naplaćuje uporaba zajedničkih 
prostorija. U naknadama određenima prije 2013. godine uzima se u obzir 
samo neto uredski prostor najmoprimca. Kao posljedica toga, najmoprimac 
se služi zajedničkim prostorijama besplatno i plaća manje nego što bi bio 
njegov razmjerni udio u plaćanju najamnine i operativnih troškova.
Odjeljak II. – Postoji strukturirani postupak za odabir 
zgrada delegacija, ali pri primjeni svake od većih faza 
u praksi javljaju se nedostatci
28 
U odjeljku I. ispitivala se prikladnost zgrada delegacija: zadovoljavaju li potre -
be delegacija i pružaju li vrijednost za uloženi novac. Jesu li zgrade delegacija 
prikladne, ovisi ponajprije o načinu na koji se odabiru. Stoga je revizijom ispitano 
ima li ESVD djelotvorne postupke za odabir pravih zgrada.20 Odluka Europskog parlamenta 
od 3. travnja 2014. o razrješnici 
za 2012.
21 EUCAP Nestor civilna je misija 
EU-a s određenim stručnim 
znanjem u području vojnih 
operacija. Podržava razvoj 
sustava pomorske sigurnosti 
u državama na rogu Afrike i u 
zapadnom Indijskom oceanu 
kako bi im se omogućila 
djelotvornija borba protiv 
piratstva i suzbijanje 
pomorskog kriminala.
26 Opažanja 
29 
Postupak izrade dosjea o zgradi daje strukturiranu osnovu za odabir zgrada dele -
gacija. Međutim, pri primjeni dosjea o zgradi u praksi javljaju se nedostatci. Kao 
posljedica toga, postoji opasnost da ESVD neće odabrati pravu zgradu. Nedostat -
ci se pojavljuju u svakoj od glavnih faza postupka izrade dosjea o zgradi:
(a) kad delegacija traži prikladne zgrade;
(b) kad delegacija uspoređuje mogućnosti i predstavlja ih odboru sjedišta za 
nekretnine;
(c) kad odbor za nekretnine donosi odluku i objašnjava je.
Postupak izrade dosjea o zgradama pruža strukturiranu 
osnovu za odabir zgrada delegacija
30 
Odabir zgrada za unajmljivanje ili kupnju temelji se na postupku ESVD-a za izradu 
dosjea o zgradi:
(a) Za urede i rezidencije delegacije moraju pripremiti dosje o zgradi prije 
unajmljivanja, kupnje ili izgradnje nove zgrade ili pri produljenju ugovora 
o najmu. Delegacije moraju podnijeti te dosjee o zgradama odboru sjedi -
šta za nekretnine radi ispitivanja i odobravanja ako im je ukupna vrijednost 
60 000 eura ili više.
(b) Delegacije također moraju podnijeti dosje o zgradi odboru za nekretnine 
prije svake kupnje zemljišta.
(c) Ako unajmljuju smještaj za zaposlenike, delegacije moraju podnijeti dosje 
o zgradi ako najamnina premašuje gornju granicu koju je ESVD odredio za 
predmetnu zemlju te za zemlje u kojima nije utvrđena gornja granica.
31 
Budući da pruža strukturirani i dokumentirani temelj za donošenje odluka na 
temelju smjernica iz sjedišta, postupak izrade dosjea o zgradi primjer je dobre 
prakse. Ciljevi određeni politikom ESVD-a o upravljanju nekretninama služe 
kao temelj za kriterije odabira u dosjeima o zgradama. Dosje o zgradi trebao bi 
sadržavati popis prikladnih mogućnosti u užem izboru koje su rezultat istraživa -
nja lokalnog tržišta nekretnina koje je provela delegacija, raspravu o tome treba 
li unajmiti ili kupiti nekretninu, procjenu delegacije o prikladnim mogućnostima 
i njezin prijedlog odboru za nekretnine. Postupak izrade dosjea o zgradi pomaže 
u jamčenju da odabrane zgrade zadovoljavaju potrebe delegacija te da istodob -
no pružaju vrijednost za uloženi novac.
27 Opažanja 
Delegacije nemaju dovoljno stručnosti za utvrđivanje 
prikladnih zgrada te ne primaju dovoljno potpore iz sjedišta
32 
Našim revizijskim pregledom 30 dosjea o zgradama (vidjeti prilog II. ) ustanovlje -
no je da se u većini njih (26 od 30) navodi da je delegacija istražila lokalno tržište. 
Međutim, u samo 15 dosjea o zgradama od njih 30 nalazi se uži popis prikladnih, 
realističnih mogućnosti (vidjeti sliku 12. ).
Sažeti rezultati revizijskog pregleda 30 dosjea o zgradama
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju pregleda 30 dosjea o zgradama.Slika 12.
26
51522 234
25158 7Broj dosjea o zgradamaDaNe
5. Uvjerljiv razlog za 
odluku odbora 
sjedišta za 
nekretnine4. Rješenje koje je 
delegacija 
predložila na 
temelju pouzdane 
tehničke 
i ﬁnancijske analize3. Uži popis koji 
sadržava više od 
jedne prikladne, 
realne mogućnosti2. Rasprava o 
tome je li bolje 
unajmiti ili kupiti1. Istraživanje 
lokalnog tržišta
28 Opažanja 
33 
U revizijskoj je anketi gotovo polovica voditelja administracije smatrala da 
njihova delegacija nema dovoljno zaposlenika i stručnosti za upravljanje svojim 
zgradama. Voditelji administracije nisu stručnjaci za upravljanje zgradama te nisu 
prošli posebno osposobljavanje u tom području. Kako bi upravljali projektima 
u vezi sa zgradama (npr. preseljenje u novu poslovnu zgradu), mogu zatražiti 
odobrenje za dovođenje potrebnih stručnjaka (npr. radi analize tržišta, analize je 
li bolje unajmiti ili kupiti nekretninu, pregovaranja sa stanodavcima ili projektira -
nja i praćenja radova na zgradama). Primjerice, u Washingtonu, D. C., delegacija 
zapošljava lokalnog agenta radi istraživanja tržišta i pregovaranja s najmodav -
cima u njezino ime. U zemljama u kojima nije moguće unajmiti takva stručnjaka 
delegacije zahtijevaju veću uključenost i podršku sjedišta.
34 
Revizijskom anketom pokazalo se da je 85 % voditelja administracije bilo zado -
voljno potporom koju su primili od sjedišta pri produljenju ugovora o najmu 
ureda. Razina zadovoljstva bila je niža za potporu primljenu pri odabiru novih 
ureda (76 %) (vidjeti sliku 13. ).
Potpora delegacijama za aktivnosti u vezi s upravljanjem zgradama
Izvor:  revizijska anketa koju su ispunili voditelji administracije u delegacijama EU-a.Slika 13.
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %
Neodgovarajuća potpora sjedišta
Odgovarajuća potpora sjedištaIspitanici
Održavanje 
i renoviranjeOdabir novih ureda Produljenje ugovora 
o najmu ureda
29 Opažanja 
35 
U nizu odgovora na revizijsku anketu istaknuta je potreba za intenzivnijom pot -
porom sjedišta, posebno ako na lokalnom tržištu nema prikladnih zgrada22. Neke 
posjećene delegacije, primjerice u Nepalu (vidjeti okvir 2. ), također su istaknule 
potrebu za terenskim posjetima, posebno pri potrazi za novim objektima. Tije -
kom 2014. odjel sjedišta za infrastrukturu posjetio je 36 delegacija radi pružanja 
potpore na terenu. Primjer dobre prakse: kad njemačka veleposlanstva traže 
nove prostore, nakon što voditelj administracije odredi moguće lokacije, osoblje 
iz sjedišta dolazi na teren kako bi provjerilo njihovu prikladnost i pomoglo pri 
pregovorima. Okvir 2.Potreba za potporom sjedišta kako bi se pronašla poslovna zgrada u Nepalu
Zbog manjka prostora u glavnoj zgradi u Nepalu od 2007. godine trećina zaposlenika radi u prenamijenjenim 
garažama. Od 2009. godine druga trećina zaposlenika radi u rabljenim montažnim kabinama postavljenima 
u vrt, zbog čega delegacija ostavlja loš dojam (vidjeti sliku 14. ). Evaluacijom delegacije u Nepalu iz lipnja 
2011. godine preporučeno je da se planira preseljenje u prikladnije i modernije urede prije isteka ugovora 
o najmu 2014. godine.
Delegacija nije imala dovoljno vremena i potrebne stručnosti za izradu visokokvalitetnog dosjea o zgradi. 
Smatrala je da bi posjet skupine stručnjaka za upravljanje nekretninama iz sjedišta (npr. pregovarač, arhitekt 
i dužnosnik za sigurnost) mogao pomoći u potrazi za novim prostorima, pregovaranju najboljeg sporazuma 
te utvrđivanju i uspoređivanju prikladnih rješenja. Međutim, unatoč pisanim zahtjevima delegacije 2011. 
i 2012. godine, sjedište nije moglo obaviti taj posjet. Sjedište je pisalo delegaciji kako bi je ohrabrilo da razvije 
svoj prijedlog za kupnju zemljišta od francuskog veleposlanstva i izgradi urede i rezidenciju, ali je zatim odbilo 
prijedlog zbog nedostatka sredstava. Delegacija nije mogla odrediti prikladnu alternativu te je predala dosje 
o zgradi za produljivanje postojećeg ugovora o najmu do 2024. godine, što je sjedište odobrilo u studenom 
2013. godine.22 Ispitanici u anketi to su naveli 
kao jednu od glavnih prepreka 
nalaženju boljih prostora.
30 Opažanja 
Postoje stanoviti nedostatci u načinu na koji delegacije 
predstavljaju mogućnosti sjedištu
36 
Politikom o upravljanju nekretninama od delegacija se zahtijeva da sjedištu 
predstave, preko dosjea o zgradama, rezultate svojeg istraživanja lokalnog tržišta 
nekretnina. Dosjei bi trebali sadržavati raspravu o tome je li bolje unajmiti ili 
kupiti nekretninu, procjenu prikladnih mogućnosti i prijedlog odboru za nekret -
nine. Međutim:
(a) delegacije ne izrađuju dosjee o zgradama za sve nove ugovore;
(b) dosjei o zgradama sadržavaju nepotrebne detalje čak i ako se delegacije ne 
namjeravaju preseliti;
(c) u dosjeima o zgradama rijetko se raspravlja o mogućnosti kupnje te je se ne 
uspoređuje s troškovima unajmljivanja;
(d) u nekim dosjeima o zgradama delegacije ne predstavljaju mogućnosti na 
usporediv način;
(e) u smjernicama za izradu dosjea o zgradama ne uzima se u obzir prostor iznaj -
mljen drugim organizacijama i prihod od dijeljenja prostora.Montažne kabine koje se u Nepalu upotrebljavaju kao uredi
Izvor:  Europski revizorski sud.Slika 14.

31 Opažanja 
Delegacije ne izrađuju dosjee o zgradama za sve nove ugovore
37 
Delegacije katkad potpisuju ugovor o zgradi a da ne sastavljaju i ne podnose 
dosje o zgradi odboru za nekretnine, kako se od njih traži. Primjerice, nije bilo 
dosjea o zgradi za ugovor vrijedan 230 000 eura za urede u Venezueli potpisan 
2013. godine ili ugovor vrijedan 240 000 eura za rezidenciju u Nepalu potpisan 
2011. godine.
Dosjei o zgradama sadržavaju nepotrebne detalje čak i ako se 
delegacije ne namjeravaju preseliti
38 
Stabilnost je jedan od ciljeva politike o upravljanju nekretninama, stoga postoji 
dobar razlog zašto se prednost daje produljenju ugovora o najmu postojeće 
zgrade ako zadovoljava potrebe delegacije i pruža vrijednost za uloženi novac. 
Time se također izbjegava trošak preseljenja i prekid rada koji bi preseljenje uzro -
kovalo23. U svakom slučaju, standardni sporazum o najmu ima klauzulu kojom se 
delegaciji omogućuje raskidanje ugovora u bilo koje doba uz najavu raskida tri 
mjeseca unaprijed.
39 
Međutim, trenutačno ne postoji razlika između smjernica za pripremu dosjea 
o zgradi kojima se želi produljiti postojeći ugovor o najmu i smjernica za pripre -
mu dosjea o zgradi kojima se želi odabrati – kad bude potrebno preseljenje – 
najbolja zgrada iz niza mogućih. U prvom je slučaju usporedba s alternativama 
umjetna i manje važna od prikazivanja da zgrada i dalje zadovoljava potrebe 
delegacije u skladu s politikom o upravljanju nekretninama i u skladu s tržišnim 
cijenama (vidjeti okvir 3. ). U drugom slučaju delegacije mogu zahtijevati više 
podrške od sjedišta za izvođenje sveobuhvatnije procjene, uključujući usporedbu 
prikladnih i realnih mogućnosti u užem izboru. Okvir 3.Kad delegacije namjeravaju ostati na istom mjestu, istraživanje alternativa može 
biti umjetno i ograničene vrijednosti
Cilj dosjea o zgradi iz 2013. godine za urede u Ruandi (vidjeti prilog II. ) bio je opravdati produljenje posto -
jećeg ugovora o najmu. To je bilo jasno iz izvješća sjedišta sa službenog posjeta priloženog dosjeu o zgradi 
u kojemu se delegaciju upućuje da pregovara o produljenju ugovora o najmu za poslovne zgrade ubrzo nakon 
što istraži tržište, što je nužno za potrebe izvješća odboru za nekretnine. Stoga, iako je dosje o zgradi uključi -
vao analizu užeg izbora prikladnih, realnih mogućnosti, imao je ograničenu vrijednost jer nije bilo namjere za 
preseljenje.23 Za njemačka veleposlanstva, 
primjerice, postoji 
pretpostavka da će ostati gdje 
jesu osim ako se ne pojavi 
iznimno uvjerljiv razlog za 
preseljenje.
32 Opažanja 
U dosjeima o zgradama rijetko se raspravlja o mogućnosti kupnje 
te je se ne uspoređuje s troškovima unajmljivanja
40 
Od 30 pregledanih dosjea o zgradama samo se u njih 5 raspravljalo o mogućnosti 
kupnje (vidjeti sliku 12. ), a u svim je slučajevima kupnja bila odbijena. Ni u jed -
nom od pregledanih dosjea o zgradama nije predstavljena usporedba unajmlji -
vanja i kupnje koja bi uključivala usporedbu procijenjenih budućih troškova. 
U ožujku 2015. godine sjedište je obavijestilo šefove delegacija da će ubuduće 
odjel sjedišta za infrastrukturu obaviti izračune za uspoređivanje kupnje s unaj -
mljivanjem24. Međutim, metoda kojom se koriste nije objavljena u politici ESVD-a 
o upravljanju nekretninama. U prethodnoj politici o upravljanju nekretninama 
objašnjavalo se kako izračunati financijski povrat ulaganja kao osnovu za uspore -
đivanje kupnje s unajmljivanjem tijekom predloženog razdoblja od 20 godina25. 
U praksi se raspravama o tome treba li zgradu unajmiti ili kupiti ne prikazuje 
pruža li predloženo rješenje bolju vrijednost za uloženi novac (vidjeti okvir 4. ).
U nekim dosjeima o zgradama delegacije ne predstavljaju 
mogućnosti na usporediv način
41 
Primjer dobre prakse utvrđen u nekim dosjeima o zgradama bila je usporedba 
mogućnosti iz užeg izbora s kriterijima odabira u obliku tablice. Kao primjer, na 
slici 15.  nalazi se tablica sastavljena na temelju mogućnosti utvrđenih u dosjeima 
o zgradama za urede u Ruandi, Gvatemali i Laosu. Dodjela bodova i komentara 
napravljena je samo u opisne svrhe. Takvom se tablicom olakšava uspoređivanje 
različitih mogućnosti radi postizanja uravnotežene ukupne procjene. Tablica bi 
se mogla i proširiti, primjerice, uključivanjem jednokratnih troškova povezanih 
s preseljenjem u novu zgradu (npr. uređenje i sigurnosni radovi), tekućih troškova 
ili prihoda od dijeljenja prostora. Okvir 4.Delegacije ne pokazuju da se kupnjom ostvaruje bolja vrijednost za novac nego 
unajmljivanjem
U razdoblju 2010.–2011., kad je delegacija u Nepalu predlagala kupnju parcele zemljišta od francuskog vele -
poslanstva i izgradnju ureda i rezidencije, sjedište nije zatražilo prikaz toga pruža li kupnja i izgradnja bolju 
vrijednost za uloženi novac od unajmljivanja.
Isto se dogodilo u Washingtonu, D. C., kad je delegacija imala priliku kupiti poslovnu zgradu 2010. godine. 
Kupnja je isključena bez istraživanja mogućnosti financiranja i poreznih olakšica, iako je vlasništvo nad zgra -
dom moglo poboljšati prisutnost delegacije, a dodatni se prostor mogao upotrebljavati za dijeljenje prostora 
s drugim veleposlanstvom.24 Napomena glavnog direktora 
za administraciju i financije 
šefovima delegacija od 
30. ožujka 2015.
25 Rezidualna vrijednost 
kupljene imovine važan je 
čimbenik u tom izračunu te ju 
je teško točno procijeniti. 
Primjerice, vrijednost 
rezidencije 
u Washingtonu, D. C., kupljene 
1971. godine 
u protuvrijednosti od 
2,4 milijuna  eura, utrostručila 
se, dok se vrijednost poslovne 
zgrade u Argentini kupljene 
1992. godine 
u protuvrijednosti od 
1,5 milijuna  eura procjenjuje 
na 1,6  milijuna  eura.
33 Opažanja 
42 
Taj se pristup razlikuje od ostalih dosjea o zgradama u kojima se mogućnosti 
ispituju na način koji ne omogućuje njihovu jednostavnu usporedbu, primjerice, 
nasumičnim predstavljanjem određenih prednosti i nedostataka. Delegacije ne -
kad iz dosjea o zgradama izostavljaju ključne informacije kao što su trošak po m2, 
površina po osobi u poslovnoj zgradi ili nepoštovanje gornjih granica u pogledu 
površine. U 8 od 30 pregledanih dosjea o zgradama rješenje predloženo odboru 
za nekretnine nije se temeljilo na detaljnoj analizi za koju je bila zadužena dele -
gacija (vidjeti sliku 12. ). Nadalje, iako se u dosjeima o zgradama često prikazuje 
trošak predloženog rješenja nakon pregovora, u njima se on uspoređuje s troš -
kom alternativnih zgrada prije pregovora.Primjer dobre prakse u obliku tablice u kojoj se uspoređuju mogućnosti
ZgradaKriteriji kvalitete Cjenovni kriteriji Kriteriji veličine
Sigurnost 
i zaštita  
(maks. 50)Funkcionalnost  
(maks. 30)Lokacija i  dojam  
(maks. 20)Ukupni 
bodovi za 
kvalitetu  
(maks. 100)Ukupan 
godišnji 
najam  
u eurimaCijena 
po m2 
u eurimam2 ukupnom2 po osobi 
(za urede)
1. 
mogućnostNeki nedostatci  
20Moderna zgrada  
24Dobar dojam  
1660 25 000 16,67 1 500 38
2. 
mogućnostOdlično  
38Nova zgrada  
28U diplomatskom 
području  
1884 22 000 15,71 1 400 35
3. 
mogućnostMože se 
prilagoditi  
25Neki nedostatci  
14Izvan diplomatskog 
područja  
1049 20 000 12,5 1 600 40
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju dosjea o zgradama za urede u Ruandi, Gvatemali i Laosu.Slika 15.
34 Opažanja 
U smjernicama za izradu dosjea o zgradama ne uzima se u obzir 
prostor iznajmljen drugim organizacijama i prihod od dijeljenja 
prostora
43 
U izvješću o dijeljenju prostora za 2014. godinu26 objašnjava se da ESVD nema po -
trebnu radnu snagu za razvoj zajedničkih standarda i izradu referentnih dokume -
nata za dijeljenje prostora. Slijedom toga, u smjernicama za izradu dosjea o zgra -
dama (vidjeti odlomak 31.) ne objašnjava se kako bi se uredski prostor iznajmljen 
veleposlanstvima država članica te ostalim institucijama i tijelima EU-a trebao 
uzeti u obzir pri izračunu površine po osobi. U smjernicama je također izostav -
ljeno objašnjenje kako bi se povezani dohodak trebao uzeti u obzir pri izračunu 
troška po m2.
Neke odluke odbora sjedišta za nekretnine nisu pravodobne 
ni uvjerljive
44 
U završnoj fazi postupka izrade dosjea o zgradi odbor sjedišta za nekretnine 
ispituje prijedlog koji je podnijela delegacija i daje svoje mišljenje. Odobrenje 
odbora za nekretnine potrebno je prije potpisivanja ugovora27. Međutim:
(a) dugotrajni postupci onemogućuju potpisivanje nekih ugovora;
(b) u nekim odlukama nije uvjerljivo prikazano da je odabrano rješenje u skladu 
s tržišnim cijenama;
(c) u nekim odlukama površina nije dovoljno uzeta u obzir.
Dugotrajni postupci onemogućuju potpisivanje nekih ugovora
45 
Odbor za nekretnine donosi mišljenje o dosjeima o zgradama koje pregledava. 
U nekim komentarima u dosjeima o zgradama objašnjava se da bi najmodav -
ci radije iznajmili zgrade nekomu drugomu, a ne čekali dovršenje dugotrajnih 
postupaka ESVD-a. Takvo se mišljenje odražava u komentarima u revizijskoj 
anketi. Jedan je ispitanik napisao: „Vrijeme koje prođe od utvrđivanja zgrade do 
odobrenja sjedišta predugo je te najmodavci u međuvremenu iznajme nekretni -
nu nekoj drugoj organizaciji”. Slijedom toga, odobrenje dosjea o zgradi ne mora 
nužno dovesti do potpisivanja ugovora. Primjerice, iako su dosjei o zgradama za 
rezidencije u Izraelu i na Šri Lanki odobreni, ugovori nakon toga nisu potpisani 
(vidjeti  prilog II. ).26 Izvješće o dijeljenju prostora, 
2014., 11. srpnja 2014., ESVD.
27 Za svaki projekt u vezi 
s nekretninama koji bi mogao 
imati značajan utjecaj na 
proračun EU-a (primjerice 
kupnja zemljišta i kupnja 
zgrada u vrijednosti većoj od 
3 milijuna eura ili svaki novi 
ugovor u vezi sa zgradama 
s godišnjim troškovima većim 
od 750 000 eura) također je 
potrebno odobrenje 
proračunskog tijela (Vijeće 
i Europski parlament) 
(Financijska uredba, 
članak 203. stavak 7.). 
Prethodno odobrenje 
proračunskog tijela potrebno 
je i za projekte kupnje zgrada 
financirane zajmom 
(Financijska uredba, 
članak 203. stavak 8.).
35 Opažanja 
U nekim odlukama nije uvjerljivo prikazano da je odabrano 
rješenje u skladu s tržišnim cijenama
46 
Sedam od 30 pregledanih dosjea o zgradama nije sadržavalo uvjerljive razloge 
za odluku odbora za nekretnine (vidjeti sliku 12. ). U 4 takva slučaja razlog tomu 
bio je to što u njima nije bilo prikazano da su odabrana rješenja u skladu s tržiš -
nim cijenama. Odbor za nekretnine nije uspoređivao trošak po m2 rješenja koje je 
predložila delegacija s neovisnim izvorom tržišnih cijena ni u jednom od 30 do -
sjea o zgradama pregledanih tijekom revizije. Shodno tomu, u slučajevima u ko -
jima delegacija nije prikazala da je rješenje koje je predložila u skladu s tržišnim 
cijenama odbor za nekretnine nije uzeo u obzir taj nedostatak. Takav je bio slučaj 
s uredima u Togu, rezidencijama u Mauretaniji i na Šri Lanki te smještajem u Keniji 
(vidjeti prilog II. ).
U nekim odlukama površina nije dovoljno uzeta u obzir
47 
U 3 od 7 dosjea o zgradama koji nisu sadržavali uvjerljive razloge za odluku odbo -
ra za nekretnine tomu je bio uzrok to što se nisu dovoljno uzele u obzir površina 
uredskog prostora po osobi i preporučene gornje granice utvrđene politikom 
o upravljanju nekretninama (vidjeti prilog II. ):
(a) Odbor za nekretnine odobrio je 2013. godine predloženo rješenje u dosjeu 
o zgradi delegacije u Jordanu za unajmljivanje ureda površine od 43 m2 po 
osobi (23 % više od preporučene gornje granice). Alternativno rješenje odbi -
jeno je jer su ga smatrali premalim, iako je površina po osobi iznosila 35 m2, 
što je točno u skladu s gornjom granicom te je bilo 20 % jeftinije (razlika od 
110 000 eura godišnje) od predloženog rješenja.
(b) Odbor za nekretnine odobrio je 2014. godine predloženo rješenje u dosjeu 
o zgradi delegacije u Washingtonu, D. C., za proširivanje uredskog prostora. 
Sjedište je izračunalo da površina po osobi iznosi 40 m2 (14 % više od gornje 
granice). Međutim, do te je brojke došlo dodavanjem 20 zaposlenika za koje 
nije postojala jasna osnova. To povećanje broja zaposlenika nije se ostvarilo 
u vrijeme revizijskog posjeta u svibnju 2015. Iz izračuna je također izuzelo 
prostoriju u prizemlju namijenjenu za sastanke s medijima, iako u politici 
o upravljanju nekretninama nije bilo razloga za to28. Površina po osobi za -
pravo je iznosila 56 m2, što je 60 % više od gornje granice. Delegacija u Was -
hingtonu, D. C., smatrala je da se u politici o upravljanju nekretninama ne 
daje dovoljno priznanja povećanoj koordinacijskoj ulozi ESVD-a u određenim 
zemljama, kao što je SAD. Međutim, ni delegacija ni odbor za nekretnine nisu 
naveli da je potrebno izuzeće od gornje granice.28 Također je izuzelo iz izračuna 
dodatnu prostoriju za 
konferencije, što je 
predviđeno u politici 
o upravljanju nekretninama 
(vidjeti odlomak 20.).
36 Opažanja 
(c) Kriterijima odabira u dosjeu o zgradi za 2014. godinu za novu rezidenciju na 
Šri Lanki određena je zgrada s najmanjom površinom od 600 m2. To nije bilo 
u skladu s politikom o upravljanju nekretninama, u kojoj se 600 m2 utvrđuje 
kao najveća površina, a ne najmanja. Rješenje koje je delegacija predložila, 
a odbor za nekretnine odobrio, bila je zgrada s površinom od 930 m2. Sjedište 
nije navelo da se time prekoračila gornja granica od 600 m2 za 55 % te da je 
potrebno napraviti iznimku.
Odjeljak III. – Informacije o prikladnosti zgrada nisu 
pouzdane i ne upotrebljavaju se za planiranje koje je 
previše kratkoročno i posebno slabo za imovinu 
u vlasništvu ESVD-a
48 
Prikladnost zgrada delegacija ovisi ne samo o njihovu početnom odabiru nego 
i o načinu na koji se ESVD brine da postojano zadovoljavaju potrebe i pružaju 
vrijednost za uloženi novac. Stoga je revizijom ispitano prati li ESVD prikladnost 
zgrada nakon njihova odabira te planira li potrebne promjene i održavanje kako 
bi se zajamčilo da i dalje zadovoljavaju potrebe i pružaju vrijednost za uloženi 
novac.
Središnji sustavi za praćenje ne pružaju pouzdane osnovne 
informacije o prikladnosti svih zgrada delegacija
Terenskim se posjetima procjenjuje zadovoljavaju li zgrade 
potrebe delegacija, ali se ne utvrđuju svi nedostatci
49 
Sjedišta procjenjuju zgrade delegacija sljedećim mehanizmima kako bi se zajam -
čilo da i dalje zadovoljavaju potrebe delegacija:
(a) Služba delegacije za podršku i evaluaciju provodi evaluacije delegacija 
u prosjeku svake četiri godine, a te evaluacije uključuju procjenu ureda 
i rezidencija.
(b) U ime ESVD-a vanjski izvođač proveo je  inspekcije u pogledu zdravstvenih 
i sigurnosnih uvjeta gotovo svih ureda i rezidencija delegacija u razdoblju 
2010.–2015.
(c) Regionalni dužnosnik za sigurnost provodi sigurnosne procjene  zgrada 
delegacija najmanje jedanput godišnje.
37 Opažanja 
50 
U tim se procjenama zgrada preporučuju korektivne mjere (primjerice, po -
stavljanje sigurnosnih sustava, izvođenje radova ili preseljenje prostorija) radi 
ispravljanja utvrđenih nedostataka. Međutim, u tim se procjenama ne utvrđuju 
svi nedostatci. Na primjer, u izvješću regionalnog dužnosnika za sigurnost u Ne -
palu iz studenoga 2013. godine nije obrađeno temeljno pitanje kako zajamčiti 
jednaku razinu sigurnosti za garaže i montažne kabine kao za glavnu zgradu 
(vidjeti  okvir 2. ).
Praćenjem površine po osobi u poslovnim zgradama ne uzimaju se 
u obzir svi važni čimbenici
51 
U politici ESVD-a o upravljanju nekretninama preporučuje se da bi uredi delega -
cija trebali imati površinu od najviše 35 m2 po osobi (vidjeti odlomak 20.). U poli -
tici o upravljanju nekretninama predviđaju se određena područja koja se trebaju 
izuzeti iz izračuna. Međutim, sjedište ne može točno utvrditi sve poslovne zgrade 
u kojima postoji previše ili premalo prostora jer pri praćenju površine po osobi ne 
utvrđuje zasebno sljedeće površine:
(a) uredske prostore koje se iznajmljuje drugoj organizaciji;
(b) dodatnu prostoriju za održavanje konferencija kad je potrebno zadovoljiti 
potrebe predsjedništva u okviru Ugovora iz Lisabona;
(c) prostor kojim se služe privremeni stažisti i ustupljeni nacionalni stručnjaci ako 
delegacija redovito zapošljava takvo osoblje.
52 
Sustavom praćenja ne prate se zgrade za koje su odobrena izuzeća u odnosu na 
gornje granice za površine. Stoga se njime ne prati jesu li takva izuzeća i dalje 
opravdana.
38 Opažanja 
ESVD ne prati jesu li najamnine poslovnih zgrada i rezidencija 
i dalje u skladu s tržišnim cijenama
53 
Sjedište ima potrebne informacije za izračun troška po m2 za svaku poslovnu 
zgradu i rezidenciju. Međutim, ne uspoređuje redovito te troškove po m2 s tr-
žišnim cijenama kako bi ustanovilo znatne razlike. Taj je postupak proveden za 
smještaj zaposlenika 2014. godine: ustanovljene su znatne razlike između ne -
kih gornjih granica za najamnine i tržišnih cijena. Slično tomu, sjedište ne prati 
naknade koje se naplaćuju organizacijama koje dijele prostor kako bi se zajamčilo 
da se njima pokriva ukupan iznos troškova.
ESVD ne vodi pouzdanu evidenciju rezultata svojeg praćenja 
u svojim informacijskim sustavima
54 
Prije osnivanja ESVD-a Europska komisija razvila je ImmoGest – informacijski 
sustav za upravljanje nekretninama delegacija. Taj informacijski sustav o nekret -
ninama, koji se upotrebljava od 2008. godine, može pružiti informacije potrebne 
za postupak planiranja u skladu s primjerima najbolje prakse. Međutim, više od 
polovice ispitanika u revizijskoj anketi smatralo je da sustav ImmoGest nije kori -
stan za upravljanje nekretninama (vidjeti sliku 16. ).
Mišljenja o sustavu ImmoGest
Izvor:  revizijska anketa koju su ispunili voditelji administracije u delegacijama EU-a.Slika 16.
0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %70 %80 %90 %100 %Ispitanici
Jednostavan 
za uporabuPotpun PouzdanNe slažem se
Slažem se
Koristan za upravljanje 
nekretninama
39 Opažanja 
55 
Svaka je delegacija odgovorna za unos informacija o svojim poslovnim zgradama, 
rezidencijama i smještaju za zaposlenike u sustav ImmoGest. Međutim, otpri -
like 35 % poslovnih zgrada i rezidencija nije evidentirano u sustavu ImmoGest 
2014. godine. Više od polovice ispitanika u revizijskoj anketi smatralo je da sustav 
nije jednostavan za uporabu, a više od 30 % ispitanika smatralo je da podatci nisu 
potpuni ili pouzdani (vidjeti sliku 16. ).
56 
Sljedeći rezultati revizijskih posjeta delegacijama potkrijepili su rezultate ankete:
(a) Sustav ImmoGest nije prilagođen korisnicima. Sadržava pogreške koje nisu 
ispravljene, a u Nepalu, primjerice, sustav funkcionira sporo te mu se katkad 
ne može pristupiti.
(b) Informacije nisu povezane s poslovnim procesima te sustav ImmoGest, pri -
mjerice, ne daje praktične podsjetnike o tome kad je rok za plaćanje najamni -
ne ili kad se približava datum isteka ugovora o najmu.
(c) Sjedište ne upotrebljava djelotvorno informacije koje delegacije unose. Pri -
mjerice, iako sustav ImmoGest sadržava informacije o najamninama zgrada, 
sjedište ne upotrebljava te informacije kako bi sastavilo proračun.
(d) Većina informacija kojima se opisuje smještaj za zaposlenike u kojemu su 
troškovi nadoknađeni nema svrhu.
(e) Budući da se sustav ne upotrebljava za obavljanje praktičnih funkcija, delega -
cije ne ažuriraju redovito podatke u sustavu. Osim toga, podatci sadržavaju 
niz pogrešaka. Na primjer, u sustavu ImmoGest neke su zgrade evidentirane 
kao da su u vlasništvu ESVD-a, a zapravo su unajmljene.
40 Opažanja 
57 
Umjesto uporabe sustava ImmoGest, odjel ESVD-a za infrastrukturu vodi središ -
nju proračunsku tablicu programa Excel koja sadržava informacije o svim ure -
dima i rezidencijama delegacija, uključujući informacije prikupljene na temelju 
terenskih posjeta. Međutim, neke od informacija u proračunskoj tablici također su 
nepotpune ili netočne. Na primjer:
(a) Ne evidentira se stanje u kojemu se nalaze zgrade koje su prazne.
(b) Ne postoje podatci o stanju u kojemu se nalaze 53 rezidencije (38 %).
(c) Uredski prostor u nekim poslovnim zgradama nije točno naveden. Primjerice, 
u proračunskoj tablici zabilježeno je da uredski prostor u poslovnoj zgradi 
u Nepalu ima površinu od 1 225 m2, ali delegacija je potvrdila da površina 
iznosi 947 m2.
(d) Stanje u kojemu se nalaze neke poslovne zgrade i rezidencije nije u skladu 
s procjenom. Primjerice, u izvješću o zdravlju i sigurnosti poslovna zgrada 
u Nepalu ocijenjena je ocjenom 4 od 5, a u proračunskoj tablici navedena 
je ocjena 3 od 5. Stanje u kojemu se nalazi rezidencija u Washingtonu, D. C., 
ocijenjena je ocjenom 5 od 5 iako su potrebni opsežni radovi održavanja.
58 
Odjel ESVD-a za infrastrukturu vodi zaseban popis imovine koju posjeduje. Neke 
od informacija na tom popisu također su netočne ili nepotpune. Primjerice, 
2014. godine rezidencija u Zimbabveu koja je bila u vlasništvu ESVD-a evidentira -
na je kao uredi, prethodna rezidencija u Tanzaniji nije bila uključena, a na popisu 
nije naznačeno koje su zgrade i dalje u uporabi.
59 
Stoga sjedište ESVD-a nema pouzdane osnovne informacije o svim poslovnim 
zgradama i rezidencijama iako su takve informacije nužne za utjecaj na postu -
pak planiranja utvrđivanjem područja u kojima su potrebne promjene. Na kraju 
2015. godine ESVD je poduzimao mjere kako bi sustav ImmoGest postao relevan -
tniji i prilagođeniji korisnicima.
41 Opažanja 
Planiranje je kratkoročno i njime se dostupne informacije ne 
iskorištavaju dovoljno
Važne informacije koje su dostupne ne upotrebljavaju se za izradu 
planova
60 
Nedostatak pouzdanih osnovnih informacija o zgradama delegacija i nedostatci 
u središnjem sustavu praćenja (vidjeti odlomke 50.–59.) ometaju sjedište u dje -
lotvornom planiranju. Osim toga, sjedište ne upotrebljava na djelotvoran način 
dostupne informacije za izradu planova za održavanje zgrada ili preseljenje iz 
jedne zgrade u drugu. Na primjer:
(a) Sjedište ne daje prednost preporukama s terenskih procjena za čiju provedbu 
delegacije nemaju sredstava, ne osigurava sredstva iz proračuna za njih niti 
ih integrira u planove održavanja29. Delegacije provode samo neke preporuke 
iz procjena koje se odnose na njihove zgrade kako bi riješile nedostatke30. 
Ispitanici u revizijskoj anketi objasnili su da delegacije ne provode mnoge 
od preporuka iz procjena zbog nedostatka ljudskih potencijala i financijskih 
sredstava te zbog lokalnih ograničenja. Preporuke u pogledu zdravlja i sigur -
nosti, primjerice, temelje se na europskom zakonodavstvu, neovisno o lokal -
nim uvjetima. Jedan je ispitanik ovako sažeo teškoće: „Nedostatak ljudskih 
potencijala, proračunskih sredstava te općeniti lokalni uvjeti i pitanja u po -
dručju nabave znatno narušavaju zakazanu provedbu”. Delegacija u Nepalu 
nije imala sredstava za ispravljanje određenih problema koje je regionalni 
dužnosnik za sigurnost višekratno naglašavao u izvješćima.
(b) Iako sjedište ima informacije o zgradama koje se nalaze u lošem stanju ili 
imaju premalo ili previše prostora, ne iskorištava ih potpuno kako bi odredilo 
gdje su promjene najpotrebnije te kako bi planiralo povezane radove održa -
vanja, dijeljenje prostora ili preseljenje. To dovodi, primjerice, do pogoršanja 
stanja poslovnih zgrada, posebno onih koje su stečene prije 2000. godine (vi -
djeti sliku 4.  i odlomak 23.). Revizijskom anketom pokazano je da je 42 % ispi -
tanika ustanovilo da njihov uredski prostor po osobi premašuje preporučenu 
najveću površinu. Međutim, 47 % njih nije poduzelo nikakve mjere za smanje -
nje površine uredskog prostora kako bi je uskladilo s gornjom granicom. Iako 
je u Turskoj površina uredskog prostora po osobi premašivala preporučenu 
najveću površinu, zbog nepraktičnog rasporeda nije bilo dovoljno prostora 
(vidjeti okvir 5. ).29 Na primjer, sjedište nije dalo 
prednost preporukama koje 
su slijedile nakon inspekcije 
u pogledu zdravstvenih 
i sigurnosnih uvjeta u Nepalu 
u studenome 2012. godine niti 
je procijenilo njihov trošak. 
Sjedište nije ni na koji način 
pratilo provedbu preporuka 
koje su se odnosile na 
rezidenciju (koje delegacija 
nije provela).
30 Primjerice, evaluacijom 
delegacije u Tanzaniji 
2012. godine ustanovljeno je 
da je prostor za urede 
premalen te je dosegnuo svoj 
puni kapacitet. Delegacija je 
potom u travnju 2013. godine 
unajmila dio četvrtog kata od 
veleposlanstva Nizozemske.
42 Opažanja 
Planiranje je usmjereno na rješavanje kratkoročnih potreba
61 
Odjel ESVD-a za infrastrukturu izrađuje dokumente o planiranju koji sadržavaju 
elemente dobre prakse. Međutim, ti dokumenti o planiranju usmjereni su na 
kratkoročne potrebe (otprilike dvije godine) i projekte u vezi sa zgradama koji se 
trenutačno pripremaju ili istražuju. Na primjer:
(a) U godišnjim radnim dokumentima za 2014. i 2015. godinu o politici ESVD-a 
o upravljanju nekretninama, kojima se opisuju projekti u pripremi i projekti 
koji se istražuju, ne prikazuju se planirane promjene u uredskom prostoru 
nakon 2015. godine. U njima se navodi da će promjene površina i lokacija 
slijediti političke odluke i dostupnost sredstava.(c) Sjedište ne planira način raspolaganja zgradama čiji je vlasnik, a u kojima 
delegacije više ne borave. Za većinu od 20 % zgrada u vlasništvu ESVD-a koje 
delegacije ne upotrebljavaju nema planova (vidjeti odlomak 25.). Primjer 
dobre prakse: kad se njemačka veleposlanstva sele u novu zgradu, od njih 
se traži da planiraju kako će raspolagati zgradom iz koje su se iselili, ako je 
u njihovu vlasništvu, prije nego što kupe ili unajme neki drugi prostor.
(d) Sjedište ne planira preispitivanje doprinosa koje plaćaju organizacije koje di -
jele prostor. ESVD je 2013. godine zatražio od delegacija da naplaćuju upora -
bu zajedničkih prostora (vidjeti odlomak 27.(c)). ESVD je također priznao da bi 
organizacije koje nisu domaćini trebale doprinijeti smanjenju administrativ -
nog opterećenja. Međutim, ESVD nije planirao koje bi postojeće sporazume 
trebao preispitati prije ostalih.Okvir 5.Upravljanje uredskim prostorom u delegaciji u Turskoj
Površina ureda delegacije u Turskoj iznosila je 5 500 m² za 150 zaposlenika, što je jednako površini od 37 m2 po 
osobi. Iako ta površina premašuje gornju granicu od 35 m2 po osobi, u izvješću o evaluaciji iz listopada 
2008. godine utvrđeno je da je nepraktičan raspored doveo do nedovoljnog uredskog prostora za osoblje.
Tijekom 2015. godine projektom za preuređenje uredskog prostora u trenutačnoj zgradi i intenzivnije dijelje -
nje prostora stvoren je dodatni prostor i smanjena površina po osobi na 34 m2.
43 Opažanja 
(b) Napomenom iz 2014. godine šefovima delegacija o razvoju politike o uprav -
ljanju nekretninama za 2015. i 2016. godinu ustanovljeni su projekti u vezi sa 
zgradama koji se planiraju za sljedeće dvije godine, a od šefova delegacija za -
traženo je da pomno prate mogućnosti za kupnju u slučaju da ESVD zaključi 
godinu s proračunskim viškom koji je potrebno brzo potrošiti.
(c) Postoji srednjoročni plan kojim se predviđaju kupnja, radovi i produljenje 
najma za razdoblje 2014.–2020. Međutim, njime se prikazuju samo planirana 
kupnja zgrada i građevinski projekti kojima se rješavaju goruće potrebe. ESVD 
ne utvrđuje u dovoljnoj mjeri prioritete za promjenu prostora, zatvaranje 
ureda delegacija, spajanje delegacija, otvaranje novih delegacija ili mijenjanje 
veličina delegacija do 2020. godine31. To je djelomično uzrokovano time što 
ESVD ne upotrebljava dovoljno dostupne informacije (vidjeti odlomak 60.), ali 
i time što je Europska komisija ESVD-u dala svoje prijedloge povezane s oso -
bljem32 samo za sljedeće dvije godine33.
62 
Budući da je postupak planiranja koji ESVD primjenjuje reaktivan i usmjeren na 
projekte kojima se rješava pitanje trenutačnih potreba, postoji opasnost da veliki 
projekti ne postanu dio planova sve dok ne postanu hitni. Srednjoročni plan (ot -
prilike sedam godina) za zgrade delegacija odražavao bi primjer najbolje prakse 
u ostalim državama članicama te bi omogućio odjelu ESVD-a za infrastrukturu da 
igra stratešku ulogu. Nepredviđene političke promjene mogu dovesti do pro -
mjene u razini prisutnosti EU-a u nekim zemljama i zahtijevati reaktivan pristup 
planiranju određenih projekata u vezi sa zgradama. Unatoč tomu, postojanjem 
srednjoročnog plana omogućilo bi se odjelu ESVD-a za infrastrukturu da nositelji -
ma strateških politika jasno prikaže učinak tih nepredviđenih promjena u pogle -
du prilagodbi plana.31 Izvješćem ESVD-a iz 
2014. godine o dijeljenju 
prostora priznaje se da bi 
srednjoročni planovi trebali 
uključivati te informacije.
32 Od osnivanja ESVD-a 
delegacije EU-a imaju dvije 
vrste zaposlenika: 
1 900 zaposlenika ESVD-a 
i 3 400 zaposlenika Europske 
komisije. Kako bi uzeo u obzir 
planove Europske komisije 
u pogledu broja njezinih 
zaposlenika koji rade 
u delegacijama, ESVD se 
savjetuje s Komisijom 
o odlukama koje se odnose na 
dodjelu sredstava 
delegacijama s pomoću 
„mehanizma EUDEL”.
33 „Regionalizacijski pristup”, koji 
GU za međunarodnu suradnju 
i razvoj trenutačno razmatra, 
mogao bi srednjoročno 
dovesti do potrebe da se 
dobije dodatni prostor 
u delegacijama koje imaju 
ulogu regionalnih centara te 
da se smanji broj zaposlenika 
u ostalim delegacijama.
44 Opažanja 
Sustavi planiranja za imovinu u vlasništvu ESVD-a posebno 
su slabi
ESVD ima dugoročni cilj kupnje dodatnih prostora za urede 
delegacija i dogovorene uvjete za pozajmljivanje iznosa do 
200  milijuna  eura…
63 
Trenutačno je u vlasništvu ESVD-a manje od 20 % poslovnih zgrada delegacije 
i rezidencija. Međutim, u radnim dokumentima iz 2014. i 2015. godine o politici 
ESVD-a o upravljanju nekretninama navodi se da bi često bilo isplativije kupiti, 
a ne unajmljivati zgrade. Više od 80 % ispitanika u revizijskoj anketi smatra -
lo je da kupnja zgrada delegacija pruža bolju vrijednost za uloženi novac od 
unajmljivanja.
64 
Dugoročni je cilj ESVD-a kupiti još uredskih prostorija za delegacije. Prepreka 
u ostvarenju tog cilja bio je ograničeni proračun dostupan ESVD-u za kupnju ili 
izgradnju novih zgrada delegacija (u visini od 5 milijuna eura godišnje34). Re -
vizijskom anketom utvrđeno je da u polovici slučajeva u kojima je delegacija 
htjela kupiti urede ili rezidenciju to nije bilo moguće zbog nedostatka sredsta -
va. Međutim, 2015. godine ESVD je u okviru novih odredbi Financijske uredbe35 
ugovorio uvjete za posudbu do 200 milijuna eura tijekom četiri godine za kupnju 
nekretnina.
… ali nije uspostavio sustave za djelotvorno upravljanje imovinom 
koju posjeduje
65 
U smjernicama i postupcima za kupnju nekretnina u trećim zemljama iz 2015. go -
dine navodi se da je prednost potrebno dati kupnji poslovnih zgrada, a ne rezi -
dencija. Međutim, vlasništvo pruža manje fleksibilnosti od unajmljivanja (vidjeti 
odlomak 9.(a)). Smanjena fleksibilnost vlasništva manji je problem za rezidencije 
nego za urede jer one ne moraju odgovarati na promjene broja zaposlenika. 
Osim toga, zbog njihove manje veličine lakše ih je kupiti, održavati (vidjeti od -
lomke 15. i 24.) i prodati nego što je to slučaj s uredima.34 Radni dokument iz 
2014. godine o politici ESVD-a 
o upravljanju nekretninama.
35 Izmjenama Financijske uredbe 
iz 2012. godine (članak 203. 
stavak 8.) institucijama se 
omogućuje pozajmljivanje 
novca za kupnju zgrada.
45 Opažanja 
66 
Pri unajmljivanju zgrada ESVD ima koristi od vanjskih stručnjaka za upravljanje 
imovinom. Iako nedostatak sredstava više nije prepreka njegovu dugoročnom 
cilju povećanja vlasništva, ESVD ima ograničeno iskustvo u posjedovanju zgrada, 
nedostaje mu stručnosti u upravljanju imovinom te nije uspostavio djelotvoran 
sustav za kupnju, održavanje i prodaju zgrada. Na primjer:
(a) Sustav za odlučivanje o tome bi li bilo bolje kupiti ili unajmiti nekretninu 
trebalo bi poboljšati (vidjeti odlomak 40.).
(b) Ne postoji strategija održavanja imovine ni djelotvorni sustavi za održava -
nje imovine u vlasništvu. To dovodi do pogoršanja stanja u kojem se nalaze 
zgrade (vidjeti odlomak 23.). Više od jedne trećine ispitanika u revizijskoj 
anketi smatralo je da potpora sjedišta održavanju zgrada nije odgovarajuća 
(vidjeti  sliku 13. ). Veleposlanstva država članica (na primjer, Danske, Njemač -
ke, Nizozemske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine) istaknula su važnost planira -
nja održavanja zgrada koje ESVD posjeduje i ulaganja u njihovo održavanje. 
Poslovna zgrada delegacije u Tanzaniji, primjerice, koja je u zajedničkom 
vlasništvu s Njemačkom, Nizozemskom i Ujedinjenom Kraljevinom, održava 
se u dobrom stanju.
(c) Izostanak mehanizma za upravljanje fluktuacijama tečaja može spriječiti de -
legacije u provedbi projekata planiranih radova36. Veleposlanstvo Nizozemske 
objasnilo je, s druge strane, da se njihov tečaj za pojedinu godinu određuje 
centralno kako bi se operacije poput planiranih radova održavanja zaštitile 
od fluktuacija tečaja. Sjedište snosi svaku dobit ili gubitak uzrokovan tečajem.
(d) Postoje nepoticajne mjere i prepreke raspolaganju imovinom koja je višak, 
što dovodi do zadržavanja zgrada koje više nisu u uporabi (vidjeti odlomke 
25. i 60.(c)). Na primjer, odjel ESVD-a za infrastrukturu ne raspolaže sredstvi -
ma ostvarenim od prodaje imovine u vlasništvu kako bi kupio zamjensku 
zgradu. Osim toga, ESVD ne posjeduje određene objekte, nego je samo od 
nacionalnih vlasti dobio pravo na korištenje njima.
(e) Smjernicama ESVD-a o naplaćivanju najmoprimcima za dijeljenje prostora ne 
obuhvaća se imovina koja je u nečijem vlasništvu. Slijedom toga, nekim se 
naknadama ne pokriva ukupan iznos troškova jer ne odražavaju vrijednost 
najamnine zgrade (vidjeti odlomak 27.(b)).36 Napomena sjedišta ESVD-a 
šefovima delegacija, 
20. siječnja 2015.: proračun za 
2015. – utjecaj padajuće 
vrijednosti eura na rashode 
u delegacijama.
46
 Zaključci i preporuke
67 
Kako bi djelotvorno doprinosile postizanju ciljeva EU-a u vanjskoj politici, trgovini 
i razvojnoj suradnji, zgrade koje osigurava ESVD moraju zadovoljavati potrebe 
delegacija. Također bi trebale pružati dobru vrijednost za uloženi novac. U slje -
dećim se odlomcima navode glavni zaključci revizije koju je proveo Sud, a zatim 
slijede relevantne preporuke. Provedba preporuka trebala bi početi odmah te bi 
se trebala dovršiti do kraja 2017. godine.
68 
Zgrade delegacije, bile to poslovne zgrade, rezidencije šefova delegacija ili 
smještaj za zaposlenike, uglavnom zadovoljavaju potrebe delegacija iako politika 
o upravljanju nekretninama izostavlja neke ciljeve za poslovne zgrade (vidjeti 
odlomke 8.–19.). Međutim, zgrade ne pružaju najbolju vrijednost za uloženi novac 
iz sljedećih razloga:
(a) prostor u većini poslovnih zgrada, ali i u nekim rezidencijama, premašu -
je gornje granice utvrđene politikom o upravljanju nekretninama (vidjeti 
odlomke 20.–22.);
(b) ESVD zadržava zgrade u svojem vlasništvu kojima se više ne služi (vidjeti 
odlomke 23.–25.);
(c) ako delegacije dijele svoje uredske prostorije s tijelima država članica 
EU-a ili institucijama ili tijelima EU-a, nekim se naknadama koje plaćaju 
organizacije koje nisu domaćini ne pokriva ukupan iznos troškova (vidjeti 
odlomke 26. i 27.).
1. preporuka – Ispuniti ciljeve u pogledu poslovnih zgrada
ESVD bi trebao uključiti ekološke čimbenike, pristup osobama s invaliditetom 
i fleksibilnost kao ciljeve politike o upravljanju nekretninama za poslovne zgrade.
2. preporuka – Zajamčiti da se naknadama koje plaćaju 
organizacije koje dijele prostor pokriva ukupan iznos 
troškova
ESVD bi trebao zajamčiti da se naknade koje plaćaju države članice EU-a ili ostale 
institucije ili tijela EU-a koji nisu domaćini u zgradama delegacija utvrđuju na do -
sljedan način i da se njima pokrivaju svi troškovi. Primjerice, svim bi najmoprimci -
ma trebao naplaćivati uporabu zajedničkih prostorija i administrativnu podršku. 
Ako se uredi nalaze u njegovu vlasništvu, trebao bi utvrditi naknadu koja odraža -
va vrijednost najamnine zgrade.
Metoda za izračun tih troškova trebala bi se primjenjivati i na zgrade koje 
ESVD posjeduje, ali u kojima delegacija više ne boravi te se iznajmljuju drugim 
organizacijama.
47 Zaključci i preporuke 
69 
Prikladnost zgrada delegacija ovisi o načinu na koji su odabrane. Također ovisi 
o sustavima kojima se ESVD služi kako bi zajamčio da zgrade i dalje zadovoljavaju 
potrebe te poduzeo korektivne mjere po potrebi. U  prilogu III.  navodi se sažetak 
nedostataka u sustavima za odabir zgrada, praćenje njihove prikladnosti i planira -
nje budućih promjena.
70 
Prije unajmljivanja (ili produljenja ugovora o najmu) ili kupnje predmetna delega -
cija podnosi sjedištu dosje o zgradi radi pregledavanja i odobrenja. To je primjer 
dobre prakse (vidjeti odlomke 30. i 31.). Međutim, postoji opasnost od toga da 
ESVD ne odabere prave zgrade zbog nedostataka u praktičnoj primjeni postupka 
izrade dosjea o zgradi:
(a) Delegacije nemaju dovoljno stručnosti za utvrđivanje prikladnih rješenja 
(vidjeti odlomke 32.–35.).
(b) U tehničkoj i financijskoj analizi koju delegacije provode radi uspoređivanja 
mogućnosti javljaju se nedostatci (vidjeti odlomke 36.–43.).
(c) Konačne odluke koje donosi odbor sjedišta za nekretnine katkad nisu pravo -
dobne ili uvjerljive (vidjeti odlomke 44.–47.).
3. preporuka – Ojačati primjenu postupka za odabir zgrada
ESVD bi trebao ojačati primjenu postupka izrade dosjea o zgradama za odabir 
zgrada:
 ο izraditi dosje o zgradi za sve nove ugovore;
 ο uvesti jednostavniji dosje o zgradama za produljenje ugovora o najmu. Takvi 
bi se dosjei o zgradama mogli ograničiti na prikazivanje da predloženo rješe -
nje i dalje zadovoljava potrebe u skladu s politikom o upravljanju nekretnina -
ma te da je i dalje u skladu s tržišnim cijenama;
 ο usporediti mogućnosti u obliku tablice kako bi se postigla pouzdana i urav -
notežena ukupna tehnička i financijska procjena kojom se pokazuje da je 
odabrano rješenje u skladu s tržišnim cijenama i da dovoljno vodi računa 
o površini prostora;
 ο izraditi smjernice o tome kako uzeti u obzir prostor iznajmljen drugim organi -
zacijama i prihod od dijeljenja prostora;
 ο brzo donositi odluke kako bi se rizik od toga da zgrade više ne budu dostu -
pne smanjio na najmanju moguću razinu.
48 Zaključci i preporuke 
71 
Nakon što ESVD odabere zgrade, terenskim posjetima redovito procjenjuje zado -
voljavaju li one i dalje potrebe delegacija, ali ne utvrđuje sve nedostatke (vidjeti 
odlomke 49. i 50.). ESVD ne prati površinu po osobi u poslovnim zgradama u od -
nosu na kriterije politike o upravljanju nekretninama (vidjeti odlomke 51. i 52.) 
te ne prati ostaju li najamnine poslovnih zgrada i rezidencija u skladu s tržišnim 
cijenama i pokriva li se naknadama koje plaćaju organizacije koje dijele prostor 
ukupan iznos troškova (vidjeti odlomak 53.). Osim toga, ESVD ne vodi pouzdanu 
evidenciju rezultata svojeg praćenja u svojim informacijskim sustavima (vidjeti 
odlomke 54.–59.).
4. preporuka – Provjeriti tržišne cijene
Sjedište ESVD-a trebalo bi imati neovisan izvor informacija za provjeravanje 
tržišnih cijena za poslovne zgrade i rezidencije te redovito pratiti usklađenost na -
jamnina s tržišnim cijenama. Takvim bi se praćenjem moglo pokrenuti ponovno 
pregovaranje o najmu ili potraga za novom zgradom koju bi se moglo unajmiti ili 
kupiti.
5. preporuka – Poboljšati informacijski sustav za upravljanje 
nekretninama
ESVD bi trebao poboljšati svoj informacijski sustav za upravljanje nekretninama 
kako bi imao pouzdanije i važnije informacije potrebne za postupak planiranja. 
Te bi se informacije trebale temeljiti na poslovnim zgradama, rezidencijama, 
smještaju zaposlenika koji osigurava delegacija i zgradama u vlasništvu ESVD-a 
u kojima delegacije više ne borave. Informacije o uredskom prostoru po osobi 
trebale bi se doraditi zasebnim utvrđivanjem uredskog prostora koji se iznajmlju -
je drugim organizacijama, prostorija za održavanje konferencija potrebnih za 
zadovoljavanje potreba predsjedništva i prostora kojim se služe stažisti i ustuplje -
ni nacionalni stručnjaci.
72 
Nedostatak pouzdanih osnovnih informacija o zgradama delegacija prepreka je 
sjedištu u djelotvornom planiranju potrebnih promjena. Nadalje:
(a) Sjedište ne upotrebljava na djelotvoran način informacije koje su dostupne 
za izradu planova za poduzimanje korektivnih mjera (vidjeti odlomak 60.).
(b) Planiranje je usmjereno na rješavanje kratkoročnih potreba (vidjeti odlomke 
61. i 62.).
(c) Iako ESVD ima dugoročni cilj kupnje dodatnih prostora za urede delegacija 
i dogovorene uvjete za pozajmljivanje iznosa do 200 milijuna eura, nije uspo -
stavio sustave za djelotvorno upravljanje imovinom koju posjeduje (vidje -
ti odlomke 63.–66.).
49 Zaključci i preporuke 
6. preporuka – Povećati stručnost u upravljanju 
nekretninama
ESVD bi trebao povećati stručnost sjedišta u upravljanju nekretninama (npr. 
osposobljavanjem ili zapošljavanjem osoblja s potrebnim vještinama) radi razvoja 
strateškog pristupa, poboljšanja planiranja, jačanja potpore delegacijama i ostva -
rivanja znatnih ušteda zahvaljujući poboljšanom upravljanju prostorom.
7 . preporuka – Utvrditi srednjoročne planove
ESVD bi trebao utvrditi dinamičke srednjoročne planove za svoje zgrade dele -
gacija, kojima bi se obuhvatilo razdoblje od sedam godina. Ti bi planovi trebali 
uključivati prioritete za najam, kupnju, prodaju, izmjene i održavanje. U njima bi 
se trebale upotrebljavati dostupne informacije o površini i stanju u kojemu se 
zgrada nalazi radi srednjoročnog planiranja poštovanja kriterija u politici o uprav -
ljanju nekretninama. Primjerice, trebalo bi se planirati kako bolje uskladiti uredski 
prostor s brojem zaposlenika te kako, po potrebi, iskoristiti suvišnu površinu za 
dijeljenje prostora.
8. preporuka – Utvrditi u kojim slučajevima kupnja pruža 
bolju vrijednost za uloženi novac i djelotvorno upravljati 
zgradama koje posjeduje
ESVD bi trebao poboljšati sustave za utvrđivanje u kojim slučajevima kupnja pru -
ža bolju vrijednost za uloženi novac i za djelotvorno upravljanje zgradama koje 
posjeduje: 
 ο osmisliti alat (npr. za uporabu u dosjeima o zgradama pri procjeni je li bolje 
kupiti ili unajmiti zgradu) i kupovati zgrade samo kad se time pruža bolja 
vrijednost za uloženi novac nego unajmljivanjem. ESVD bi trebao procijeniti 
troškove i prihod za cijeli vijek trajanja zgrade, uključujući troškove financi -
ranja i održavanja. Pri usporedbi unajmljivanja i kupnje ESVD bi za poslovne 
zgrade trebao uzeti u obzir i rezidualnu vrijednost zgrade, diskontnu stopu 
i čimbenike rizika kao što su politička ili gospodarska nestabilnost zemlje 
i nestabilnost u pogledu broja zaposlenika;
 ο planirati velike kupnje, dajući prednost zgradama (uredima ili rezidencijama) 
u kojima kupnja pruža najbolju vrijednost za uloženi novac;
 ο osmisliti strategiju za održavanje imovine koju posjeduje, povezanu s prepo -
rukama iz inspekcija u pogledu zdravstvenih i sigurnosnih uvjeta;
 ο zaštititi proračun za održavanje zgrada od fluktuacije tečaja;
 ο planirati kako raspolagati viškom imovine koju posjeduje prije kupovanja ili 
unajmljivanja novih zgrada.
50 Zaključci i preporuke 
Ovo je izvješće usvojilo IV. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Milan Martin CVIKL, na sastanku održanom u Luxembourgu 16. veljače 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

51
 Prilozi
Dijeljenje prostora s državama članicama EU-a u delegacijama EU-a
Delegacija Države članice EU-a
Afganistan Litva
Azerbajdžan Španjolska, Hrvatska
Bjelarus Austrija
Kolumbija Finska, Češka
Timor-Leste Francuska
Etiopija Luksemburg
Gruzija Slovačka
Honduras Francuska
Irak Ujedinjena Kraljevina
Mauritanija Ujedinjena Kraljevina
Mjanmar Španjolska
Nigerija Italija, Nizozemska, Grčka, Francuska, Njemačka, Austrija, Slovačka
Južni SudanDanska, Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Španjolska, Ujedinjena 
Kraljevina
Tanzanija Finska, Njemačka, Nizozemska, Ujedinjena Kraljevina (suvlasništvo)
Turska (Gaziantep) Francuska, Danska, Njemačka
Vijetnam Finska
Jemen Španjolska
Izvor: radni dokument iz 2015. godine o politici ESVD-a o upravljanju nekretninama.Prilog I.
52 Prilozi 
Pojedinosti pregleda 30 dosjea o zgradama
Ref.  ozna -
ka dosjeaDelegacija Zgrada Predloženo 
rješenje 
uključuje 
promjenu 
zgrade1. Istraživanje 
tržišta2. Rasprava 
o tome je li 
bolje unajmiti 
ili kupiti3. Uži popis 
koji sadržava 
više od jedne 
prikladne, 
realne 
mogućnosti4. Rješenje koje 
je delegacija 
predložila na 
temelju pouzdane 
tehničke 
i financijske analize5. Uvjerljiv 
razlog za 
odluku 
odbora 
sjedišta za 
nekretnine
2013.01 Pakistan Rezidencija Ne Da Ne Ne Da Da
2013.11 Angola Uredi Da Da Ne Ne Da Da
2013.18 Indija Rezidencija Da Da Ne Da Ne Da
2013.19 Uganda Uredi Ne Da Ne Da Da Da
2013.20 Ruanda Uredi Ne Da Ne Da Da Da
2013.27 Jordan Uredi Ne Da Ne Da Ne Ne
2013.36 Hong  Kong Uredi Ne Da Ne Da Da Da
2013.42 Gvatemala Uredi Ne Da Ne Da Da Da
2013.46 Mauritanija Rezidencija Ne Da Ne Ne Ne Ne
2013.48 Libija Uredi Da Da Ne Da Da Da
2013.52 Kenija Uredi Ne Ne Ne Ne Da Da
2013.56 Kenija Smještaj Da Da Ne Da Ne Ne
2013.70 Mjanmar Uredi Da Da Ne Da Da Da
2013.73 Peru Rezidencija Da Da Ne Ne Da Da
2013.75 Angola Rezidencija Da Da Ne Da Da Da
2013.90 Kina Uredi Ne Da Da Ne Da Da
2013.93 Gabon Uredi Da Da Ne Ne Da Da
2014.01 Pakistan Uredi Ne Da Da Ne Ne Da
2014.07 Laos Uredi Da Da Da Da Da Da
2014.10 Côte  d’Ivoire Smještaj Da Da Ne Da Da Da
2014.15 Kolumbija Uredi Ne Ne Da Ne Da Da
2014.16 Fidži Uredi Da Da Da Ne Da Da
2014.26 Indija Uredi Da Da Ne Ne Da Da
2014.27 Izrael Rezidencija Da Da Ne Da Da Da
2014.31 Vijetnam Uredi Da Da Ne Da Da Da
2014.35 SAD Uredi Ne Ne Ne Ne Ne Ne
2014.45 Togo Uredi Ne Da Ne Ne Ne Ne
2014.48 Šri Lanka Uredi Da Da Ne Da Da Da
2014.55 Šri Lanka Rezidencija Da Da Ne Ne Ne Ne
2014.61 Timor-Leste Smještaj Da Ne Ne Ne Da Ne
Izvor:  Europski revizorski sud na temelju pregleda 30 dosjea o zgradama.Prilog II.
53 Prilozi 
Razlozi zašto zgrade delegacija ne pružaju najbolju vrijednost za uloženi novac
Izvor:  Europski revizorski sud.Prilog III.
 
 Postupak odabira
Nema strategije za održavanje imovine
Praćenje prikladnosti Planiranje potrebnih promjenaUzroci Učinak
Praćenje prikladnostiPostupak odabira
Planiranje potrebnih promjena 
 Nedostatak prikladnih zgrada na lokalnom tržištu
Nedostatak stručnosti u delegacijama
 Postupak odabira
Praćenje prikladnosti Planiranje potrebnih promjenaDo 2013. g. viša gornja granica za uredski prostor
U dosjeima o zgradama i odlukama površina 
se ne uzima dovoljno u obzir
Izuzimanja iz gornjih granica odobravaju 
se a da nisu izričito opravdana
Za delegacije ne postoje srednjoročni planovi u vezi s osobljem Ne postoje provjere izuzimanja iz gornjih granica (Jesu li i dalje opravdana?)Neke površine nisu izuzeteiz izračuna kako je to propisanoNedostatak prikladnih mogućnosti pri traženju novih zgrada
Sve dostupne informacije o prekomjernoj površinine upotrebljavaju se za planiranje korektivnih mjera (dijeljenje prostora, preseljenje…)Informacije o površini nepotpune su i nepouzdane 
Netočno određivanje poslovnih zgrada s previše ili premalo prostoraPovršina često premašuje 
gornju granicu
Ne prati se stanje u kojemu se nalaze prazne zgrade
Izostanak praćenja stanja u kojemu se nalaze rezidencijeESVD ne upotrebljava 20 % 
zgrada koje posjeduje
Nema planova za raspolaganje zgradama 
koje posjeduje, ali se više ne služi njimaNema poticaja/zahtjeva za prodavanje neprikladnih zgradaNedostatak srednjoročnih planova održavanja 
Neke su zgrade stečene u posebnim uvjetima zbog 
čega je njihovo raspolaganje otežanoNepotpun i nepouzdan popis imovine koju posjeduje Sustav za odlučivanje o tome je li bolje kupiti ili unajmiti nekretninu nedovoljno je razvijen
Fluktuacije tečaja sprečavaju projekte planiranih radova
Nema smjernica o tome kako izračunati ﬁnancijski doprinos ako delegacija posjeduje zgradu
Izostanak praćenja sporazumas organizacijama koje dijele prostorNeke organizacije kojima su 
delegacije domaćini u svojim 
zgradama ne plaćaju svoj 
razmjerni udio u troškovima
Nema smjernica o tome kako izračunati doprinos podmirenju administrativnih troškovaNema smjernica o tome kako uzeti u obzir prostor iznajmljen drugim organizacijama i prihod od dijeljenja prostora
Nema planova o tome koje je postojeće sporazume potrebno preispitati prije ostalih
54 Odgovor  
ESVD-a
Sažetak
I
ESVD se slaže da u pogledu njegova upravljanja infrastrukturom delegacija EU-a postoje određeni nedostaci i podu -
zimaju se radnje u nizu područja kako bi se oni uklonili. Međutim, potrebno je uzeti u obzir složenost i političku 
osjetljivost upravljanja 180 uredskih zgrada i 140 službenih rezidencija u 138 zemalja diljem svijeta od kojih svaka 
ima poseban pravni sustav i tržište nekretnina.
Zbog ozbiljnih i dobro poznatih proračunskih ograničenja i ustrajanja na smanjenju osoblja tim golemim portfe -
ljem u sjedištu upravlja tim od 13 zaposlenika uz lokalnu administrativnu podršku u delegacijama. Nažalost, nakon 
znatnog širenja mreže delegacija posljednjih godina nije bilo moguće razmjerno povećati broj zaposlenika koji bi se 
posvetili tom zadatku, što izaziva poteškoće pri upravljanju.
Slažemo se i da postojeći alat za upravljanje inventarom nekretnina treba zamijeniti. Novi će se sustav u potpunosti 
uspostaviti krajem 2016. Na taj će se način omogućiti ESVD-u da razvije učinkovitiji sustav za prethodno planiranje 
i programiranje ulaganja.
III
U vezi s prostorom u zgradama delegacija napomenuli bismo da je sukladno smjernicama iz 2013. maksimalna povr -
šina uredskog prostora po osobi u pravilu smanjena s 42 m² na 35 m² uz mogućnost dodatnog prostora za posebne 
potrebe, primjerice prostorije za sastanke s državama članicama. Te se nove smjernice primjenjuju na sve nove 
posjede, ali potrebno je još neko vrijeme da se prosječno smanjenje približi novom cilju. U slučajevima kada dele -
gacije imaju višak prostora, aktivno nastojimo razmotriti mogućnosti dijeljenja s veleposlanstvima država članica ili 
drugim tijelima EU-a.
Istina je i da neke rezidencije šefova delegacija premašuju našu uobičajenu gornju granicu od 600 m² bez obzira 
na to što sveukupna prosječna površina iskoristivog prostora iznosi 461 m². EU je vlasnik pet takvih rezidencija, 
a u ostalim slučajevima zatražit ćemo delegacije da po završetku trenutačnih ugovora o najmu razmotre druge 
mogućnosti.
U pogledu posjeda u vlasništvu ESVD-a uistinu postoji niz zgrada koje se zbog sigurnosti ili drugih lokalnih uvjeta 
više ne upotrebljavaju. Od dotičnih se delegacija zatražilo da prodaju te posjede, ali to može biti dugotrajan i poli -
tički osjetljiv postupak iz nekoliko razloga spomenutih u odgovoru ESVD-a.
Odgovor ESVD-a 55
Opažanja
09 (b) Utjecaj na okoliš
ESVD potiče i podržava ekološki prihvatljive projekte prvenstveno za prostorije kojima se koriste vlasnici. U slučaju 
prostorija u najmu potrebno se ulaganje mora otplatiti unutar predviđenog i uglavnom kratkog roka trajanja ugo -
vora o najmu.
Primjerice, ESVD je 2014. odobrio postavljanje solarnih ploča na novu uredsku zgradu u njegovu vlasništvu na Kabo 
Verdeu. Projekt obnove naših ureda u Meksiku 2016. isto će tako uključivati ekološki prihvatljive značajke.
S obzirom na radno opterećenje koje iziskuje, sustav EMAS još uvijek se nije uspostavio. Međutim, nastojat će se 
podizati svijest o utjecaju zgrada delegacija na okoliš.
09 (c) Pristup osobama s invaliditetom
ESVD prepoznaje da osobe s invaliditetom imaju potpun pristup samo ograničenom broju zgrada delegacija. Prema 
anketi o zdravlju i sigurnosti provedenoj u rujnu 2014. samo je sedam delegacija u potpunosti prilagođeno osobama 
s invaliditetom, a 16 bi delegacija uz manje prilagodbe moglo osigurati pristup za osobe s otežanim kretanjem.
Nadalje, prilagodba ureda kako bi se poboljšao pristup osobama s invaliditetom sustavno se uzima u obzir tamo 
gdje je to tehnički i financijski moguće te predviđeno lokalnim zakonodavstvom. Naposljetku, u novim će se zgra -
dama pristup osobama s invaliditetom sustavno ocjenjivati.
10
Delegacije u Indiji i Egiptu premjestile su se 2014./2015., a delegacija na Šri Lanki premjestila se u siječnju 2016. Već 
se razmatraju mogućnosti premještanja delegacije u Senegalu, ali još uvijek se nije odredila odgovarajuća lokacija.
11
Anketom su dobivene zanimljive kvalitativne informacije o mišljenjima ispitanika o radnoj okolini u uredima delega -
cija. Međutim, rezultati mogu odražavati različite okolnosti svakog ispitanika.
14
Opće napomene:
– Smjernicama za delegacije predviđa se da tradicija „lokalne izgradnje” može podrazumijevati da se granica od 
600 m² ne može uvijek poštovati.
– ESVD odobrava određenu fleksibilnost u pogledu metode izračuna površine zgrada uzimajući u obzir lokalnu 
praksu.
– Prednost je to što njegove zgrade imaju manju površinu od većine rezidencija veleposlanstava. S druge strane, 
ta se razlika može objasniti povijesnim razlozima.
Prosječna iskoristiva površina rezidencija iznosi 461 m².
Odgovor ESVD-a 56
20
1. Ovisno o lokalnoj praksi, ESVD dopušta određenu fleksibilnost u načinu izračuna površine zgrada u najmu ili u vla -
sništvu ESVD-a. To može dovesti do poteškoća u tumačenju ukupnih podataka.
2. Delegacijama se savjetuje da uzimaju u obzir površinu uredskog prostora po zaposleniku. Svako odstupanje od 
politike o upravljanju nekretninama mora biti opravdano. Potrebno je još neko vrijeme da prosječno smanjenje 
bude u skladu s novim kapacitetom.
 U slučaju viška prostora aktivno se nastoji postići dijeljenje s veleposlanstvima država članica ili drugim tijelima 
EU-a. Međutim, dijeljenje prostora ne može se uvijek provesti u kratkom roku.
3. U slučaju smanjenja osoblja neposredno premještanje u manju zgradu nije uvijek izvedivo ili isplativo. Troškovi 
premještanja i osiguravanja novih zgrada mogu biti viši od uštede predviđene smanjenjem prostora.
4. U nekim slučajevima nije moguće iznajmiti samo dio prostora.
5. Nije isplativo prekinuti ugovor o najmu ureda s prekomjernim prostorom ako bi trenutačne tržišne cijene za manje 
urede bile jednake ili više.
6. U nekim slučajevima zbog broja ili površine soba za sastanke/konferencije potrebnih za ispunjavanje uloge i od -
govornosti delegacija EU-a u okviru Ugovora iz Lisabona znatno se povećava omjer površine po osobi. Primjerice, 
u slučaju:
 –  SAD-a (Washingtona): 5 458 m² iskoristive površine; 89 zaposlenika; 55 m²/zaposleniku (dijeljenje prostora 
nije uključeno),
 –  SAD-a (New Yorka): 4 217 m² iskoristive površine; 57 zaposlenika; 74 m²/zaposleniku,
 –  Švicarske (delegacije UN-a u Ženevi): 2 500 m² iskoristive površine; 25 zaposlenika; 100 m²/zaposleniku.
21
Iako je matematički točan, podatak o cijeni za prekomjerne kvadratne metre u bilješki 16. može varirati ovisno 
o tome gdje se provode smanjenja površine jer se te cijene razlikuju po državama.
Nadalje, kod ulaganja (sigurnosni i infrastrukturni radovi) u poslovne zgrade trebaju se uzimati u obzir potencijalne 
prethodno spomenute uštede.
22
Istina je da pojedine rezidencije premašuju gornju granicu od 600 m². Na početku 2016. gornju granicu od 600 m² 
prelazilo je 26 (18 %) rezidencija. Pet je takvih rezidencija u vlasništvu EU-a. Od ostalih delegacija zatražit će se da po 
završetku ugovora o najmu razmotre druge mogućnosti.
Odgovor ESVD-a 57
25
U pogledu posjeda u vlasništvu ESVD-a uistinu postoji niz zgrada koje se zbog sigurnosti ili drugih lokalnih uvjeta 
više ne upotrebljavaju. Od dotičnih se delegacija zatražilo da prodaju te posjede, ali to može biti dugotrajan i poli -
tički osjetljiv postupak.
Konkretnije:
– Gambija: EU je krajem 2003. zbog prisutnosti azbesta morao napustiti urede nakon 18 godina korištenja. Ti 
su uredi bili unajmljeni ugovorom o dugoročnom najmu s vladom Gambije u trajanju od 99 godina kojim se 
propisuje da se uredi moraju predati obnovljeni. Pod tim je uvjetima bilo financijski isplativije zadržati urede. 
U svibnju 2014. donesena je odluka o ponovnom pokretanju pregovora s lokalnim nadležnim tijelima u vezi 
s vraćanjem ureda u trenutačnom stanju prije isteka ugovora. Ti će se pregovori nastaviti dolaskom novog šefa 
delegacije.
– Bocvana: uredi su stečeni 1987. Godine 2003. ti su uredi postali premali i delegacija se morala premjestiti. Me -
đutim, tada se odlučilo da se zbog povoljne lokacije prostorije ne prodaju i da se razmotri izvedivost projekata, 
primjerice izgradnja novih ureda ili smještaja na toj parceli. Dosad se nije proveo nijedan projekt, prvenstveno 
iz proračunskih razloga. Nedavno se delegaciju ponovno pozvalo na provođenje studija izvedivosti izgradnje 
novih ureda na zemljišnoj parceli.
– Južna Afrika: rezidencija je bila na dražbi, ali je ponuđena cijena bila preniska. Delegaciji se savjetuje da ponov -
no razmotri mogućnost prodaje.
– Tanzanija: delegacija nema vlasništvo nad kućama, među kojima i nad prijašnjom rezidencijom, koje se nalaze 
izvan područja koje je preporučio regionalni službenik za sigurnost. U skladu s uputama iz sjedišta ESVD-a 2013. 
delegacija istražuje s lokalnim nadležnim tijelima mogućnosti povrata tih kuća. Građevinska agencija u Tanzaniji 
procjenjuje njihovu vrijednost na 1,8  milijuna  eura. Ministarstvo vanjskih poslova potvrdilo je načelo naknade 
štete.
27
Trenutačno se raspravlja revizija ugovora s ECHO-om i EIB-om o dijeljenju prostora. Namjerava se uskladiti način 
izračuna za sva dijeljenja prostora s ECHO-om i EIB-om. Novi okvirni memorandumi o razumijevanju trebali bi se 
potpisati 2016.
Trebala bi se provesti i potpuna revizija prijašnjih memoranduma o razumijevanju koje bi trebalo prilagoditi politici 
pune naplate troškova.
32
Rasprava o primjerenosti najma ili kupnje tada nije bila korisna jer je kupnja zbog ograničenih proračunskih sred -
stava bila otežana do 2015.
Mogućnost sastavljanja užeg popisa ovisi o lokalnom tržištu. Nije uvijek moguće imati više od jedne realne 
mogućnosti.
Odgovor ESVD-a 58
33
ESVD prepoznaje da neke delegacije nemaju dovoljno stručnjaka za upravljanje građevinskim projektima.
ESVD se slaže i da bi u idealnom slučaju u odgovarajućem odjelu sjedišta trebalo postojati više kapaciteta za 
podršku delegacijama u pogledu infrastrukturnih projekata, uključujući dodatne terenske posjete.
Zbog ozbiljnih i dobro poznatih proračunskih ograničenja i ustrajanja na smanjenju osoblja tim golemim portfe -
ljem u sjedištu upravlja tim od 13 zaposlenika uz lokalnu administrativnu podršku u delegacijama. Nažalost, nakon 
znatnog širenja mreže delegacija posljednjih godina nije bilo moguće razmjerno povećati broj zaposlenika koji bi se 
posvetili tom zadatku, što izaziva poteškoće pri upravljanju.
Regionalizacijom uprave delegacija postići će se i rješenje tog problema jer će specijalizirano osoblje u regionalnom 
centru moći upravljati nekoliko zgrada delegacija istovremeno.
35
Nepal se posjetilo tri puta otada: u travnju 2014., u svibnju 2015. i studenome 2015. ESVD nažalost ne može zado -
voljiti potrebe svih država članica u pogledu sredstava raspoloživih u sjedištu za podršku građevinskih projekata 
delegacija.
36
Vidjeti detaljne napomene 39. i 40.
37
To su vrlo iznimni slučajevi i do njih dolazi uglavnom zbog pogrešnog tumačenja pravila koja trebaju provoditi 
voditelj uprave ili šef delegacije. Novim smjernicama za delegacije pružaju se sada jasnije i korisnicima prilagođenije 
smjernice.
39
Isključivo istraživanjem tržišta može se dokazati da zgrada i dalje zadovoljava potrebe delegacije u skladu s politi -
kom o upravljanju nekretninama i tržišnim stopama.
S pomoću rezultata istraživanja tržišta delegacije mogu osigurati i dobre argumente za pregovaranje povoljnijih 
uvjeta s najmodavcem zgrade u kojoj je smještena delegacija.
Postupci sklapanja ugovora o zgradi uređeni su Financijskom uredbom koja se primjenjuje na opći proračun Unije.
Odluka o bilo kojoj transakciji povezanoj s nekretninama, uključujući obnovu postojećeg najma, trebala bi se doni -
jeti nakon istraživanja tržišta nekretnina.
Ovisno o ograničenjima Financijske uredbe, ESVD je spreman razmotriti okvir za pojednostavnjen dosje o zgradi za 
produljenja najma.
Odgovor ESVD-a 59
40
Sve do nedavno znatnu prepreku kupnji prostorija predstavljalo je korištenje ograničenim sredstvima namijenje -
nima za infrastrukturu delegacija. ESVD se slaže da zahvaljujući instrumentu od 200  milijuna  eura kupnja zgrada 
postaje realnija mogućnost od najma. Odgovarajući troškovi/koristi kupnje i najma od sada će biti standardni ele -
menti dosjea o zgradama. Delegacijama su u vezi s time proslijeđene smjernice.
Sjedište će izračunati financijsku korist kupnje naspram najma u skladu sa standardnim teorijama financijskog 
upravljanja ili korporativnog financiranja (primjerice metodom izračuna neto sadašnje vrijednosti). To nije obuhva -
ćeno smjernicama za delegacije jer će za izračun biti odgovorno sjedište.
U slučaju kupnje putem zajma proračunskim tijelima moraju se dostaviti odgovarajuća financijska opravdanja.
Sredstva iz proračuna tada nisu bila dostupna za Nepal.
Zgrada koja se trebala kupiti u Washingtonu bila je prevelika za potrebe delegacije. Štoviše, u njoj su bili smješteni 
drugi stanari. Da je ESVD kupio tu zgradu, delegacija bi trebala pregovarati ugovore o najmu s drugim stanarima 
zgrade. Rok predviđen za kupnju te zgrade bio je isto tako prekratak da bi se savjetovalo s proračunskim tijelom. 
Naposljetku, dijeljenje prostora nije nužno bila opcija jer su sve države članice prisutne u Washingtonu već imale 
svoje prostorije.
42
Smjernice za delegacije ažurirale su se 2015. i sadržavaju upute o tome kako na usporediv način predstaviti moguć -
nosti na temelju primjera dobre prakse.
43
ESVD prepoznaje potrebu za poboljšanjem tih smjernica kako bi uključivale detaljnije informacije, primjerice o tome 
kako bi se uredski prostor iznajmljen veleposlanstvima država članica i drugim institucijama i tijelima EU-a trebao 
uzimati u obzir pri izračunu prostora po osobi i troška po m².
44
Vidjeti odgovore ESVD-a na točke 45. i 47.
Donošenje odluka povezanih s dosjeima o zgradama koje ovise o odobrenju proračunskog tijela može trajati od šest 
do osam tjedana.
Odgovor ESVD-a 60
45
Postupci sklapanja ugovora o zgradi uređeni su Financijskom uredbom koja se primjenjuje na opći proračun Unije. 
ESVD se slaže da bi se ubrzani postupci trebali provoditi kad god je to moguće. Nažalost, područje njihove primjene 
vrlo je ograničeno. 
ESVD ne može utjecati na najmodavce da čekaju do završetka obveznih, pravnih i administrativnih postupaka.
Dugotrajni postupci ponekad ovise o složenosti projekta.
Na Šri Lanki ugovor nije potpisan jer se najmodavac predomislio, a ne zbog dugotrajnog postupka.
46
Međutim, usporedba s neovisnim izvorom teža je nego za smještaj jer vrijednost zgrade ovisi o njezinoj kvaliteti, 
lokaciji i općim uvjetima tržišta nekretnina u određenom trenutku.
U slučaju Mauritanije nije postojalo drugo rješenje od predloženog.
U slučaju Toga nije postojala ponuda koja bi konkurirala trenutačnim uredima u koje se upravo uložilo 200 000 eura.
47
Delegacije su 2015. dobile uputu da uzimaju u obzir površinu uredskog prostora po zaposleniku i da će ubuduće 
svako odstupanje od politike o upravljanju nekretninama trebati biti opravdano, odobreno i zabilježeno.
Nadalje, o tom se pitanju raspravlja i tijekom svakog sastanka odbora za nekretnine.
Ako odbor za nekretnine da pozitivno mišljenje, izuzeće od gornjih granica u pogledu m² uglavnom se automatski 
odobrava (vidjeti i razloge za izuzeće navedene u točki 20.).
Jordan: predloženo je rješenje bilo da se produlji postojeći ugovor o najmu uz smanjenje najamnine. S obzirom na 
dotadašnja ulaganja u zgradu, dobru lokaciju, sigurnosne standarde i smanjenu najamninu odbor za nekretnine 
izdao je pozitivno mišljenje unatoč prekomjernom uredskom prostoru. Međutim, odbor za nekretnine naveo je i da 
će se delegaciju u slučaju daljnjeg smanjenja osoblja zatražiti da razmotri druge mogućnosti.
ESVD je svjestan toga da je rezidencija na Šri Lanki prevelika. Međutim, na Šri Lanki nije jednostavno pronaći rezi -
denciju manju od 600 m².
Washington: glavni razlog proširenja prostora bila je potreba za sigurnim prostorom za sastanke s državama člani -
cama i transatlantske pregovore u okviru curenja informacija u slučaju Snowden. Nemoguće je osigurati postojeću 
prostoriju za sastanke koja se nalazi u prizemlju s prozorima prema ulici.
Odgovor ESVD-a 61
Nadalje, zatražio se uredski prostor za dodatnih 20 zaposlenika na temelju predviđenog porasta osoblja delegacije 
i odstupanja povezanih s privremenim osobljem navedenih u smjernicama za delegacije (primjerice, europske naci -
onalne delegacije, pripravnici itd.).
Početkom 2016. ukupan je broj zaposlenika delegacija EU-a porastao za tri stalna zaposlenika, a u skladu s najnovi -
jim podacima mogao bi dodatno porasti tijekom 2016. i 2017. za još šest ili sedam stalnih zaposlenika.
Važno je znati da je najam cijelog kata, koji je veći od stvarnih potreba, bila jedina mogućnost kako bi se osigurao 
dodatan prostor za te potrebe.
49
Evaluacijska skupina ne posjeduje tehničke sposobnosti za ocjenu zgrada. Međutim, njezina izvješća sadržavaju sve 
posebne informacije povezane s kvalitetom zgrada.
51
Novim sustavom ImmoGest postići će se precizniji izračuni različitih vrsta površina (dijeljenja prostora, posebnih 
soba za sastanke itd.) kako bi ESVD mogao preciznije izračunati prosječan prostor po zaposleniku u delegaciji i kako 
bi se olakšalo njegovo praćenje.
52
Delegacije su dobile uputu da uzimaju u obzir površinu uredskog prostora po zaposleniku i da će ubuduće svako 
odstupanje od politike o upravljanju nekretninama trebati biti opravdano, odobreno i zabilježeno.
53
ESVD je spreman razmotriti uspostavu metodologije za praćenje tržišnih stopa za urede i rezidencije. Međutim, pro -
vedba te metodologije trenutačno nije moguća zbog dobro poznatih financijskih ograničenja i ustrajanja u smanje -
nju osoblja (za više detalja vidjeti napomenu 31.1.).
Međutim, usporedba s neovisnim izvorom doista je teža nego za smještaj jer vrijednost zgrade ovisi o njezinoj kvali -
teti, lokaciji i fluidnosti tržišta nekretnina u svakoj državi.
Vježbom provedenom 2014. usporedili su se podaci koje je prikupilo privatno poduzeće s pomoću gotovo jedna -
kog sustava za izračun normi za stambene prostore kojim se koriste delegacije. Podaci koje je prikupilo to privatno 
poduzeće mogu se razlikovati od normi za stambene prostore jer uključuju podatke s lokacija koje nije odobrio 
regionalni službenik za sigurnost.
Odgovor ESVD-a 62
54
Očitovanja Suda povezana s  ImmoGestom vrlo su dobro poznata i uključena u radni program ESVD-a.
ESVD se slaže da je postojeći informatički alat za upravljanje inventarom nekretnina (ImmoGest) zastario i da ga je 
potrebno zamijeniti.
Uz ograničena sredstva za razvoj infrastrukture delegacija, to je znatna prepreka učinkovitom planiranju za vremen -
ski okvir dulji od dvije do tri godine.
Razvija se novi sustav koji će se u potpunosti provesti do kraja 2016. Na prvom mjestu, novi sustav ImmoGest bit će 
prilagođeniji korisnicima. Njime će se podržavati i izvješćivanje, analiza, priprema proračuna i u širem smislu planira -
nje projekata. Novim sustavom ImmoGest omogućit će se bolji nadzor/praćenje primjerenosti zgrada delegacija.
59
Sjedište ESVD-a smatra da posjeduje dovoljno pouzdanih osnovnih informacija o svim poslovnim zgradama i rezi -
dencijama da bi sastavio dokumente o planiranju za razdoblje od dvije do tri godine koje smatra primjerenim.
60
Vidjeti odgovore ESVD-a na točke 59. i 61.
Na godišnjoj osnovi sjedište razvija:
– od 2015. petogodišnji plan s ciljem određivanja glavnih potencijalnih projekata za urede i rezidencije, primjerice 
kupnju, izgradnju, premještanje i produljenje najma,
– radni program za urede i rezidencije za sljedeće dvije godine. Taj se program dostavio svim delegacijama 
i razvio se na temelju informacija dostupnih putem središnjih sustava za praćenje. Njime se određuju glavne 
mjere koje svaka delegacija mora provesti u skladu s prioritetima koje je sjedište odredilo i na temelju različitih 
izvješća (primjerice, izvješća s misija i evaluacijskih izvješća) i raspoloživosti proračunskih sredstava.
Nadalje, svaka tri mjeseca sjedište izvješćuje hijerarhiju ESVD-a o povjerljivim podacima i/ili podacima visokog 
prioriteta.
Točnije, u pogledu provedbe preporuka na temelju terenskog ocjenjivanja potrebno je razlikovati preporuke pove -
zane s, primjerice, premještanjem u nove prostorije i planovima dijeljenja prostora od onih povezanih s manjim 
sigurnosnim radovima, manjim obnovama i održavanjem, koje se trebaju provoditi na lokalnoj razini pod odgovor -
nošću delegacije i koje nisu nužno obuhvaćene dvogodišnjim radnim programom. 
ESVD se slaže da se ovisno o raspoloživosti sredstava daljnja djelovanja povezana s prethodno navedenim preporu -
kama i planiranje u širem smislu mogu dodatno poboljšati.
Sjedište je poduzelo potrebne mjere radi ispravljanja stanja u Čadu, Egiptu, Šri Lanki i Indiji. Još uvijek se nije pro -
našlo rješenje za Senegal.
Odgovor ESVD-a 63
61
Slično iskustvu ministarstava vanjskih poslova država članica, iznimno je teško razvijati značajne dugoročne/sred -
njoročne planove za upravljanje zgradama delegacija.
Za to postoje brojni razlozi. Prvo, političke okolnosti često imaju presudnu ulogu. Uspostave delegacija u Libiji, 
Mjanmaru, Iranu i Južnom Sudanu nedavni su primjeri potrebe/prilike za uspostavu nove delegacije zbog političkog 
razvoja koje se stoga nisu mogle predvidjeti mnogo godina unaprijed.
Drugo, prepreka su dugoročnijem planiranju i ozbiljna proračunska ograničenja jer često se morala dati prednost 
kratkoročnim i hitnijim potrebama. Uspostavom investicijskog instrumenta (od 2015.) pridonijet će se stabilizaciji 
financiranja srednjoročnih građevinskih projekata. Međutim, potrebno je uzeti u obzir nepredvidljivost i dinamič -
nost političke i sigurnosne situacije.
ESVD ipak razmatra mogućnosti poboljšanja pretplaniranja upravljanja zgradama i programiranja ulaganja. S obzi -
rom na političke i praktične nesigurnosti, dvogodišnje do trogodišnje planiranje realnije je od dugoročnog šestogo -
dišnjeg do sedmogodišnjeg plana, izuzev u slučaju izgradnje.
ESVD stoga smatra da se dovoljno koristi dostupnim informacijama. Ta će se situacija poboljšati kada sustav Immo -
Gest bude u potpunosti operativan.
Najbolji su primjer prakse država članica. Tijekom sastanaka na temu dijeljenja prostora zatražilo se od država čla -
nica da razmijene informacije o svojem petogodišnjem planiranju, ali te informacije nisu bile dostupne.
Odjel ESVD-a za infrastrukturu sastaje se svake godine u rujnu kako bi raspravio radne programe za sljedeće dvije 
godine. Tijekom te rasprave raspravlja se i dugoročnije planiranje, ali se ne uključuje u radni program koji se proslje -
đuje delegacijama.
62
ESVD se slaže da su poboljšanja u pogledu srednjoročnog planiranja moguća. Ona će se postići kada sustav Immo -
Gest i sustav upravljanja imovinom u vlasništvu ESVD-a postanu u potpunosti operativni jer će tada biti dostupno 
više informacija.
Vidjeti odgovore ESVD-a na točke 59. i 61.
63
ESVD smatra da je vlasništvo dugoročno i načelno gledajući općenito bolje rješenje od najma. U prošlosti ono nije 
bilo moguće zbog proračunskih ograničenja. Budući da ESVD sada ima zajmovni instrument, bit će jednostavnije 
raspravljati o kupnji/najmu jer sada postoji mogućnost kupnje. Međutim, vlasništvo ne mora uvijek biti najbolja 
mogućnost (uglavnom iz financijskih razloga) ili ne mora uvijek biti moguće iz pravnih razloga.
Odgovor ESVD-a 64
65
Kupnja rezidencija razmatra se samo u slučaju dobre financijske prilike, a posebno ako je njezina površina dovoljna 
za zadovoljavanje većine mogućih potreba.
66 (a)
Odgovarajući troškovi/koristi kupnje i najma sada će biti standardni element dosjea o zgradama. Delegacijama su 
u vezi s time proslijeđene smjernice.
U obavijesti šefovima delegacija iz ožujka 2015. o kreditnom instrumentu od 200 milijuna eura navodi se da će odjel 
MDRA4 provesti izračune kako bi se usporedili kupnja i najam.
66 (b)
ESVD se slaže da postoji potreba za poboljšanom strategijom za održavanje imovine. Kako bi se nastavio rad na 
tome 2015. i 2016. poduzimaju se sljedeći koraci:
1. Svim delegacijama koje posjeduju nekretnine dostavio se upitnik. On uključuje pitanja o kvaliteti infrastrukture, 
tehničkim instalacijama, prijašnjim radovima, održavanju, povratnim informacijama i mišljenjima o općem opera -
tivnom stanju zgrade.
2. Planom održavanja utvrdit će se raspored većih planiranih obnova. To će biti višegodišnji plan koji će se svake 
godine ažurirati. Plan će biti temelj planiranja proračuna.
3. Uz određivanje plana održavanja donijet će se smjernice koje će sadržavati jasne standarde održavanja zgrada 
u vlasništvu ESVD-a.
Novim okvirnim ugovorom za zdravstvene i sanitarne provjere omogućit će se sudjelovanje vanjskih stručnjaka 
u provedbi te strategije održavanja posjeda.
66 (c)
ESVD se slaže da je nestabilnost tečaja najveća prepreka programiranju infrastrukturnih projekata. Iako to nije uvijek 
moguće, nastoje se postići ugovori u eurima. ESVD je otvoren za raspravu s proračunskim tijelom o rješenjima u tom 
području (ne samo u vezi s infrastrukturnim ulaganjima).
Odgovor ESVD-a 65
1. preporuka – Ispuniti ciljeve za poslovne zgrade
ESVD prihvaća tu preporuku.
ESVD će u okviru politike upravljanja zgradama staviti veći naglasak na važnost fleksibilnosti, okolišne faktore i pita -
nje pristupa osobama s invaliditetom. Međutim, to nije uvijek moguće zbog ograničenja na lokalnoj razini.
2. preporuka – Osigurati da naknade organizacijama koje dijele prostor pokrivaju 
potpun iznos troškova
ESVD prihvaća tu preporuku.
3. preporuka – Ojačati primjenu postupka za odabir zgrada
ESVD prihvaća tu preporuku ovisno o ograničenjima utvrđenima Financijskom uredbom.
ESVD poduzima radnje u pogledu svih tih pitanja i već su se poduzeli brojni koraci za poboljšanje postupka izrade 
dosjea o zgradama.
4. preporuka – Provjeriti tržišne stope
ESVD prihvaća tu preporuku.
Ovisno o sredstvima, ESVD je spreman provesti analizu učinkovitosti i izvedivosti poboljšane metodologije provjere 
i praćenja tržišnih stopa za urede i rezidencije.
Razvoj i provedba te metodologije dosad nisu bili mogući zbog dobro poznatih financijskih ograničenja i ustrajanja 
u smanjenju osoblja.
5. preporuka – Poboljšati sustav informacija za upravljanje nekretninama
ESVD prihvaća tu preporuku.
ESVD se slaže da je postojeći informatički alat za upravljanje inventarom nekretnina (ImmoGest) zastario i da ga je 
potrebno zamijeniti. Razvija se novi sustav koji će se u potpunosti uspostaviti do kraja 2016.
6. preporuka – Povećati stručnost u upravljanju nekretninama
ESVD prihvaća tu preporuku.
Politikom ljudskih resursa ESVD-a potiče se mobilnost osoblja izuzev za radna mjesta za koja su potrebni posebni 
stručnjaci. Razmotrit će se uspostava fleksibilnijih kriterija mobilnosti za određena radna mjesta za stručnjake. Pove -
ćanje i održavanje broja stručnjaka omogućit će se i regionalizacijom upravljanja delegacijama.
Odgovor ESVD-a 66
7. preporuka – Odrediti srednjoročne planove
ESVD prihvaća tu preporuku.
ESVD smatra da vremenski okvir za planiranje dulji od dvije ili tri godine može biti samo indikativan jer informacije 
potrebne za razvoj takvih planova ovise o političkim i praktičnim nesigurnostima (primjerice, rastu osoblja, sigur -
nosnom stanju, planovima država članica) koje se teško predviđaju za vremenska razdoblja dulja od toga. Štoviše, 
takva prethodna planiranja, posebno u pogledu izmjena i održavanja, mogu biti primjerena samo za veće projekte.
8. preporuka – Utvrditi u kojim slučajevima kupnja pruža bolju vrijednost za uloženi 
novac i djelotvorno upravljati zgradama koje posjeduje
ESVD prihvaća tu preporuku ovisno o dostupnosti sredstava.
Novim informatičkim alatom za upravljanje inventarom nekretnina koji se trenutačno razvija podržat će se analiza, 
priprema proračuna i u širem smislu planiranje projekata.
Međutim, s obzirom na tim od 13 zaposlenika, ESVD ima ograničene mogućnosti učinkovitog upravljanja tako gole -
mim portfeljem.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) osigurava 
poslovne zgrade za osoblje EU-a i rezidencije za šefove 
delegacija u otprilike 140 delegacija EU-a diljem svijeta. Za 
potrebe ovog izvješća Revizorski sud ispitao je 
zadovoljavaju li zgrade potrebe ESVD-a i pružaju li 
vrijednost za uloženi novac. Sud je zaključio da zgrade 
općenito zadovoljavaju potrebe ESVD-a, ali u nekim 
slučajevima ne pružaju najbolju vrijednost za uloženi 
novac: u većini ureda ima previše prostora, ESVD 
posjeduje zgrade kojima se više ne služi, a naknadama 
koje plaćaju neke organizacije koje unajmljuju prostor 
u delegacijama ne pokriva se ukupan iznos troškova. 
Revizijom su ispitani razlozi tih nedostataka i iznose se 
preporuke za unaprjeđenje sustava, posebno u pogledu 
planova ESVD-a za ulaganje u kupnju zgrada umjesto 
njihova unajmljivanja.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD