HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 13.4.2022.  
SWD(2022) 116 final  
 
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE  
 
SAŽETAK IZVJEŠĆA O PROCJENI UČINKA  
 
o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za obrtničke i industrijske proizvode  
priložen dokumentu  
Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA  
o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za obrtničke i industrijske proizvode i o izmjeni 
uredaba (EU) 2017/1001 i (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke 
Vijeća (EU) 2019/1754  
{COM(2022)  174 final}  - {SEC(2022)  193 final}  - {SWD(2022)  114 final}  -
 {SWD(2022)  115 final}   
 
1 
 Sažetak  
Procjena učinka Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti oznaka zemljopisnog 
podrijetla za obrtničke i industrijske proizvode  
A. Potreba za djelovanjem  
Zašto? Koji se problem rješava?  
Na razini EU -a utvrđena je posebna ili sui generis  zaštita oznake zemljopisnog podrijetla (OZP) za 
vina, jaka alkoholna pića, aromatizirana vina te poljoprivredne i prehrambene proizvode. 
Međutim, trenutačno na razini EU -a ne postoji usklađena ili jedinstvena zaštita OZP -a za obrtničke 
i industrijske proi zvode. Šesnaest država članica EU -a uspostavilo je nacionalne sustave sui 
generis  zaštite OZP -a kako bi se obuhvatili obrtnički i industrijski proizvodi. Ti se sustavi 
razlikuju u smislu zaštite, upravljanja i pristojbi i ne pružaju zaštitu proizvođačima i zvan svojeg 
državnog područja. Druge države članice nemaju uspostavljen sustav zaštite OZP -a na nacionalnoj 
razini za obrtničke i industrijske proizvode i u tu svrhu predviđaju primjenu zakona o zaštiti 
potrošača ili žigova. Kad proizvođači obrtničkih i in dustrijskih proizvoda traže zaštitu na razini 
cijelog EU -a, mogu to učiniti samo zasebno u svakoj državi članici na način koji je dostupan na 
nacionalnoj razini. Ta situacija može odvraćati od ulaganja u tradicionalne obrte u EU -u, što može 
dovesti do pove ćanih troškova i pravne nesigurnosti za proizvođače.  
Međutim, nepostojanje zaštite na razini EU -a za obrtničke i industrijske proizvode nije samo 
unutarnje pitanje. EU je u studenome 2019. pristupio Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o 
oznakama izvornost i i oznakama zemljopisnog podrijetla, ugovoru kojim upravlja Svjetska 
organizacija za intelektualno vlasništvo (WIPO). Ženevskim aktom predviđeni su načini za 
dobivanje zaštite za oznake zemljopisnog podrijetla neovisno o prirodi robe na koju se odnose, 
uključujući rukotvorine i industrijske proizvode. Iako bi EU trebao ispuniti svoje međunarodne 
obveze u skladu sa Ženevskim aktom i uspostaviti sustav zaštite za obrtničke i industrijske 
proizvode na razini EU -a, još nije do kraja definirano kako to učiniti na najisplativiji način.  
Komisija je u svojoj Komunikaciji od 25.  studenoga  2020. pod nazivom „Iskorištavanje 
inovacijskog potencijala EU -a – Akcijski plan za intelektualno vlasništvo za oporavak i otpornost 
EU-a” (COM(2020)  760 final ) najavila da će razmo triti izvedivost sustava zaštite OZP -a za 
nepoljoprivredne proizvode na razini EU -a.  
Inicijativom se posebno nastoje riješiti dva glavna problema. Prvi problem odnosi se na 
ograničenja međunarodne zaštite za obrtničke i industrijske proizvode s OZP -om. Bu dući da ne 
postoji zaštita na razini EU -a, EU ne može u trećim zemljama osigurati zaštitu OZP -a za obrtničke 
i industrijske proizvode podrijetlom iz EU -a primjenom Lisabonskog sustava/Ženevskog akta jer 
za njih ne postoji ni zaštita na razini EU -a. EU isto  tako mora odbiti zaštitu OZP -a za obrtničke i 
industrijske proizvode podrijetlom iz trećih zemalja jer takva zaštita nije dostupna na razini EU -a. 
Nadalje, EU ne može odobriti zaštitu OZP -a za obrtničke i industrijske proizvode putem 
bilateralnih trgovins kih sporazuma uključivanjem OZP -a za obrtničke i industrijske proizvode na 
popis OZP -a koje treba zaštititi takvim sporazumima. Drugi  problem odnosi se na prilike koje su 
propustili europski proizvođači obrtničkih i industrijskih proizvoda. Zbog složenosti  dostupnih 
načina dobivanja zaštite u EU -u (žig EU -a, zajednički žig EU -a, nacionalno pravo upotrebe OZP -a 
ako je dostupno, nacionalni zajednički žig, nacionalni certifikacijski žig, ako su dostupni), 
proizvođačima je teško pronaći odgovarajući način dobiv anja i provedbe zaštite. Razlike među 
raznim načinima zaštite dovode do toga da su načini osiguravanja zaštite složeni i skupi te ne 
funkcioniraju za tipičnu skupinu malih poduzeća koja proizvode obrtničke i industrijske proizvode. 
Nadalje, mnoštvo različi tih nacionalnih inicijativa stvara pravnu nesigurnost za proizvođače, može 
dovesti potrošače u zabludu, oslabiti trgovinu unutar Unije i omogućiti zlouporabu i povrede prava 
na OZP izvan interneta i na njemu.  
 
2 
 Što se nastoji postići ovom inicijativom?  
Opći je cilj inicijative omogućiti djelotvorno ispunjavanje obveza EU -a na temelju Ženevskog akta 
Lisabonskog sporazuma te ostvariti veću korist od pristupanja EU -a Lisabonskom sustavu za 
proizvođače u EU -u i bilateralnih trgovinskih sporazuma. Nadalje, ci lj joj je stvoriti funkcionalno 
unutarnje tržište za zemljopisno povezane obrtničke i industrijske proizvode uspostavom 
učinkovitog i usklađenog regulatornog okvira za njihovu zaštitu.  
Utvrđeni su posebni ciljevi radi ocjenjivanja kako ispuniti obveze iz Ž enevskog akta na 
najučinkovitiji i najdjelotvorniji način. Novim bi se sustavom posebno trebalo postići sljedeće: i. 
jednostavan i cjenovno pristupačan sustav registracije; ii. djelotvoran i cjenovno pristupačan sustav 
kontrole i provedbe; i iii. niski tro škovi za javna tijela.  
Koja je dodana vrijednost djelovanja na razini EU -a?  
Problem regulatorne rascjepkanosti djelotvorno bi se riješio na razini EU -a. Inicijativom EU -a 
mogli bi se osigurati jednaki uvjeti zaštite u svim državama članicama, čime bi se  stvorila pravna 
sigurnost i poticaji za ulaganja u obrtničke i industrijske proizvode koji imaju značajke određenog 
zemljopisnog područja. Za razliku od toga mnoštvo različitih nacionalnih inicijativa dovodi do 
pravne nesigurnosti za proizvođače, potrošač e dovodi u zabludu, slabi trgovinu unutar Unije i 
omogućuje stvaranje nejednakih uvjeta tržišnog natjecanja pri stavljanju na tržište proizvoda koji 
imaju posebne značajke određenog zemljopisnog područja.  
Pristup na razini EU -a ujedno bi omogućio EU -u da u  potpunosti iskoristi mogućnosti koje nudi 
međunarodni sustav oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog podrijetla (Lisabonski sustav). Taj se 
cilj ne može postići samo nacionalnim sustavima zaštite jer samo one države članice koje su 
stranke Lisabonskog spo razuma mogu zadržati registracije i podnijeti nove zahtjeve u sklopu tog 
ograničenog okvira.  
B. Rješenja  
Koje su se zakonodavne i nezakonodavne opcije razmatrale?   
Postoji li najpoželjnija opcija? Zašto?   
 Osnovni scenarij – bez promjena : Trenutačni rascjepkani regulatorni okvir u Uniji i 
nedostatak priznate zaštite na međunarodnoj razini.  
 1. opcija politike – proširenje sustava zaštite OZP -a za poljoprivredne proizvode na 
OZP -e za obrtničke i industrijske proizvode: U okviru ove opcije sustav zaštite  OZP -a 
za obrtničke i industrijske proizvode bio bi integriran u postojeće programe zaštite OZP -a 
kojima su obuhvaćeni poljoprivredni i prehrambeni proizvodi. U okviru predložene revizije 
programa zaštite OZP -a za poljoprivredne proizvode države članice i dalje bi provodile 
postupak preliminarnog nadzora na nacionalnoj razini. Na razini EU -a, revizijom sustava 
OZP -a Komisiji bi se dale ovlasti za povjeravanje ispitivanja zahtjeva i prigovora agenciji 
(najvjerojatnije EUIPO -u). U okviru te opcije aktualnom r evizijom u poljoprivredno -
prehrambenom sektoru uskladio bi se postojeći sustav praćenja i provedbe te bi se proširio 
tako da obuhvaća i OZP -e za obrtničke i industrijske proizvode.  
 2. opcija politike – samostalna uredba EU -a kojom bi se uspostavila sui gen eris zaštita 
OZP -a: U okviru ove opcije donijela bi se uredba EU -a o uspostavi sui generis  programa 
zaštite OZP -a za obrtničke i industrijske proizvode. Ona bi se temeljila na postojećem 
sustavu za OZP -e za poljoprivredne proizvode, ali bi se taj sustav pr ilagodio obrtničkim i 
industrijskim proizvodima više nego u okviru 1. opcije politike. OZP -i za obrtničke i 
industrijske proizvode bili bi zaštićeni pravom EU -a u svim državama članicama. U okviru 
te opcije moguće bi bile sljedeće podopcije:  
 2.1. Teritorij alna povezanost: 2.1.A. ZOI: u okviru zaštite ZOI -ja kvaliteta ili 
obilježja proizvoda bitno su ili isključivo povezani s određenim zemljopisnim 
okruženjem mjesta podrijetla; i sve faze proizvodnje, prerade ili pripreme moraju se 
odvijati na definiranom ze mljopisnom području.   
 
3 
 2.1.B. ZOZP: u okviru zaštite ZOZP -a određena kvaliteta, ugled ili drugo obilježje 
obrtničkog ili industrijskog proizvoda pripisuju se u osnovi njegovu zemljopisnom 
podrijetlu; najmanje jedna faza proizvodnje, prerade ili pripreme od vija se na 
definiranom zemljopisnom području.  
 2.2. Uključenost nacionalnih tijela u postupak registracije: 2.2.A. Sustav koji se 
temelji na dvije faze:  prva faza provodila bi se na razini država članica te bi u okviru 
nje nacionalna ili lokalna tijela bila zadužena za prvotno ispitivanje dogovorenih 
specifikacija proizvoda lokalnih proizvođača i zahtjeva za OZP. U okviru druge faze, 
koja bi se provodila n a razini EU -a, tijelo EU -a donijelo bi odluku o registraciji bez 
naplaćivanja pristojbe. 2.2.B. Sustav koji se temelji na jednoj fazi:  nacionalna tijela 
ne bi sudjelovala u ispitivanju i registraciji te bi lokalni proizvođači registrirali svoje 
OZP -e izrav no na razini EU -a. 
 2.3. Tijelo EU -a zadužen za registraciju na razini EU -a i na međunarodnoj 
razini: 2.3.A.  Europska komisija bila bi zadužena za fazu registracije na razini EU -a 
i djelovala bi i kao nadležno tijelo na temelju Ženevskog akta Lisabonskog 
sporazuma WIPO -a. 2.3.B.   Specijalizirana agencija za intelektualno vlasništvo 
EUIPO  bila bi zadužena za registraciju na razini EU -a i djelovala bi i kao nadležno 
tijelo na temelju Ženevskog akta.  
 2.4. Kontrola i provedba: 2.4.A . Repliciranje modela kontrole  i provedbe koji se 
primjenjuje u programima zaštite OZP -a za poljoprivredne proizvode  (vidjeti 1. 
opciju politike). 2.4.B. Pojednostavnjenje kontrole primjenom modela dosljedne 
provedbe: u okviru ove podopcije predvidjela bi se mogućnost uvođenja 
samocert ificiranja. Uvele bi se nasumične inspekcije nacionalnih tijela (ili delegiranih 
tijela za certifikaciju), zajedno s odvraćajućim sustavom novčanih kazni; 
pojednostavile bi se obveze nacionalnih tijela u pogledu izvješćivanja; i uveo bi se 
program provedbe  u okviru sustava OZP -a za poljoprivredne proizvode koji se 
trenutačno revidira, zajedno sa sustavom upozorenja o nazivima domena radi 
suzbijanja zlouporabe OZP -a na internetu.  
 2.5. Istodobno postojanje prava i sustava EU -a i nacionalnih prava i sustava: 
2.5.A.  OZP -i za obrtničke i industrijske proizvode bili bi zaštićeni pravom EU -a 
kojim se zamjenjuju postojeći nacionalni sustavi OZP -a i apsorbiraju nacionalna 
prava na OZP -e. 2.5.B . Uvođenje prava EU -a na OZP -e za obrtničke i industrijske 
proizvode tako d a se istodobno zadrži usporedni sustav za podnošenje zahtjeva za 
nacionalne OZP -e.  
 3. opcija politike – reforma sustava žigova:  U okviru ove opcije provela bi se reforma 
sustava žigova EU -a, posebno Uredbe o žigu EU -a (EUTMR), kako bi proizvođači 
obrtničk ih i industrijskih proizvoda imali mogućnost podnijeti zahtjev za registraciju 
naziva na razini Unije koji jamči posebnu kvalitetu proizvoda povezanu s određenom 
zemljopisnom regijom. Ta bi se opcija mogla temeljiti na reformi zajedničkog žiga EU -a ili 
na reformi certifikacijskog žiga EU -a. Kad je riječ o certifikaciji na razini EU -a, 3. opcija 
zahtijevala bi uklanjanje postojeće zabrane certificiranja zemljopisnog podrijetla. Kad je 
riječ o zajedničkom žigu EU -a, 3. opcija zahtijevala bi uvođenje funkcije certificiranja 
povezanosti „kvalitete na temelju zemljopisnog podrijetla” sa zajedničkim žigom. Osim 
toga, trebalo bi prilagoditi i zajednički žig EU -a i certifikacijski žig EU -a kako bi bili u 
skladu sa zahtjevima iz odredbi Ženevskog akta koje se odnose na opseg zaštite.  
Opcije koje su odbačene u ranoj fazi:  
 Preporuka : U okviru ove opcije donijela bi se preporuka na razini EU -a kojom bi se 
države članice potaknulo na to da uspostave nacionalne sustave zaštite radi certificiranja 
povezanosti između posebnih značajki proizvoda i podrijetla obrtničkih i industrijskih 
proizvoda.  
 Usklađivanje nacionalnih zakona : U okviru ove opcije donijela bi se direktiva EU -a radi 
 
4 
 usklađivanja nacionalnih zakona o zaštiti OZP -a za obrtničke i industrijske proizvode. EU  
bi direktivom stvorio obveze za postizanje posebnih ciljeva zaštite OZP -a, na primjer u 
smislu trajanja i opsega zaštite, teritorijalne povezanosti i postupovnih aspekata. 
Proizvođači bi mogli dobiti prava na nacionalni OZP registriran na nacionalnoj razi ni. 
Pravo na OZP na razini EU -a ne bi bilo uspostavljeno.  
Najpoželjnija opcija politike je 2. opcija : samostalna Uredba EU -a. Cijeli paket najpoželjnije 
opcije kombinacija je podopcija 2.1.B., 2.2.A., 2.3.B., 2.4.B. i 2.5.A .  
Podopcija 2.1.B.  s obzirom na to da se, kad je riječ o obrtničkim i industrijskim proizvodima, 
povezanost s određenim zemljopisnim područjem uglavnom temelji na povijesti proizvoda te na 
prepoznatljivom tradicionalnom znanju i metodama proizvodnje, a ne toliko na povezano sti s 
elementima zemljopisnog okruženja kao što su tlo ili vremenski uvjeti. Većina obrtničkih i 
industrijskih proizvoda stoga ne bi ispunjavala uvjete za zaštitu na temelju potonje povezanosti u 
okviru ZOI -ja. Stoga je sustav ZOZP -a prikladniji za obiljež ja obrtničkih i industrijskih proizvoda 
s OZP -om. 
Podopcija 2.2.A . jer bi uključivanje nacionalnih tijela u prvoj fazi omogućilo oslanjanje na lokalno 
i regionalno stručno znanje potrebno za procjenu specifikacija proizvoda. Lokalnim 
mikro/zanatskim proizv ođačima isto tako bi bilo lakše komunicirati na vlastitom jeziku s 
poznatom upravom te dobiti sve druge potrebne smjernice i potporu.  
Podopcija 2.3.B.  jer je EUIPO specijalizirana agencija EU -a za intelektualno vlasništvo s 
dokazanim iskustvom u rješavanju  postupaka registracije drugih prava intelektualnog vlasništva na 
razini EU -a. EUIPO ima napredne informatičke alate koji bi se mogli proširiti kako bi poduprli 
novo pravo OZP -a za obrtničke i industrijske proizvode. EUIPO se može osloniti i na svoje 
posto jeće stručno znanje i mrežu u suradnji s uredima za intelektualno vlasništvo država članica. 
Učinkovitost bi se mogla dodatno povećati korištenjem EUIPO -ova žalbenog tijela (žalbena 
vijeća). Naposljetku, kad je riječ o ulozi nadležnog tijela u Lisabonskom sustavu, EUIPO 
trenutačno ima isti kapacitet u odnosu na druga dva međunarodna sustava registracije kojima 
upravlja WIPO te se može osloniti i na takvo institucijsko znanje.  
Podopcija 2.4.B. jer bi se njome uspostavio sustav kontrole koji bi bio prilagođen  tržištu obrtničkih 
i industrijskih proizvoda s OZP -om koje je vrlo raznoliko i malo. Osobna izjava može se smatrati 
cjenovno pristupačnom opcijom za mikropoduzeća i samozaposlene obrtnike. Ta bi se mogućnost 
poduprla sustavom nasumičnih provjera po službe noj dužnosti koje bi provodila javna tijela i 
visokim kaznama za nesukladnost čiji je cilj odvratiti proizvođače od mogućih prijevara. Provedba 
bi se pojačala, s jedne strane, proširenjem provjera obrtničkih i industrijskih proizvoda s OZP -om 
„u provozu” i , s druge strane, uvođenjem sustava upozoravanja kako bi se riješio problem 
zlouporabe pri registraciji naziva domena za obrtničke i industrijske proizvode s OZP -om. Obveze 
izvješćivanja nacionalnih tijela Komisiji bile bi proporcionalne.  
Podopcija 2.5.A.  jer bi zbog trenutačnog heterogenog regulatornog pristupa zaštiti proizvoda koji 
imaju značajke određenog zemljopisnog područja istodobno postojanje takvih sustava 
podrazumijevalo usklađivanje vrlo različitih nacionalnih zakona u državama članicama. 
Uskla đivanje bi moglo dovesti do nesrazmjernog regulatornog i administrativnog opterećenja te 
zahtijevati stalna ulaganja kako bi se održala konvergencija među nacionalnim sustavima zaštite. 
Prednost zamjene nacionalnih OZP -a okvirom EU -a je uspostava jedinstve nog regulatornog okvira 
na cijelom unutarnjem tržištu, čime se stvara pravna sigurnost te predvidljivi i relativno niski 
troškovi za proizvođače. Osim toga, okvirom EU -a omogućit će se razvoj oznaka zemljopisnog 
podrijetla tako što će se uvesti ujednačeni pristup.  
Tko podržava koju opciju?   
Proizvođači obrtničkih i industrijskih proizvoda s OZP -om, Europski parlament, Europski odbor 
regija, Europski gospodarski i socijalni odbor, devet država članica (kvalificirana većina) i 
akademska zajednica snažno podupiru uspostavu programa sui generis  za OZP -e u okviru 2. 
 
5 
 opcije, uključujući potporu najpoželjnijoj kombinaciji podopcija.  
Četiri države članice podupiru osnovnu opciju održavanja postojećeg stanja i smatraju da zaštita 
žiga osigurava odgovarajuća sredstva na koja se može osloniti.  
C. Učinci najpoželjnije opcije  
Koje su prednosti najpoželjnije opcije (ako postoji, inače prednosti glavnih opcija)?   
Za proizvođače : Svi proizvođači iz EU -a mogu dobiti zaštitu OZP -a na razini EU -a za obrtničke i 
industrijske proizvode. Takva zaštita potič e suradnju proizvođača, jača lokalnu opskrbu, stvara 
specijalizirana tržišta i potiče suradnju proizvođača s lokalnim tijelima. Kao i u okviru sustava 
OZP -a za poljoprivredne proizvode, proizvođači mogu oglašavati zaštićeni OZP tako da na etiketu 
proizvoda  postave logotip. Na međunarodnoj razini u okviru najpoželjnije opcije proizvođačima iz 
EU-a omogućuje se da zatraže međunarodnu zaštitu za svoje obrtničke i industrijske proizvode 
dostupne u drugim strankama Ženevskog akta, a trećim zemljama ili organizac ijama koje su 
stranke Ženevskog akta omogućuje se da dobiju zaštitu OZP -a za svoje obrtničke i industrijske 
proizvode na cijelom području EU -a. Njome se omogućuje i povećana zaštita proizvođača 
obrtničkih i industrijskih proizvoda iz EU -a na tržištima treć ih zemalja kao što su Kina, Rusija ili 
Indija s pomoću čvrstih odredaba o OZP -u u bilateralnim trgovinskim sporazumima koje je 
sklopio EU.  
Za potrošače:  Potrošači, koji su često spremni platiti premiju za zaštićene proizvode s OZP -om, 
bili bi bolje informi rani.  
Za javnost:  U okviru najpoželjnije opcije politike u interesu javnosti štite se proizvodi koji imaju 
značajke određenog zemljopisnog područja, najbolje iskorištava lokalno stručno znanje i baština te 
potiče razvoj djelatnosti kao što je turizam, pos ebno u ruralnim ili slabije razvijenim regijama 
(posebno u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID -19).  
Za EU kao globalnog aktera politike:  Najpoželjnijom opcijom dodatno se pridonosi obrani 
vodeće uloge EU -a na međunarodnoj sceni u promicanju sustava sui generis  za OZP i najviše 
moguće razine zaštite svih proizvoda s OZP -om. 
Koji su troškovi najpoželjnije opcije (ako postoji, inače troškovi glavnih opcija)?   
Tijelo EU -a morat će upravljati sustavom registracije OZP -a za obrtničke i industrijske proizvode i 
steći operativno iskustvo i specijalizirane vještine koje mu trenutačno nedostaju u tom području.  
Okvir će morati uspostaviti i države članice. Čak i ako iskustvo pokazuje da u području 
poljoprivrede ovakvo opterećenje nije veliko, potpuno privatno -javni sustav kontrole i provedbe po 
definiciji zahtijeva manje troškova za javna tijela. Naposljetku, mog ućnost da proizvođači daju 
osobne izjave o sukladnosti tijekom vremena, primjerice nakon dodjeljivanja prava na OZP, isto 
tako može smanjiti troškove.  
Procjena godišnjih troškova u eurima za jedan OZP prikazana je u nastavku:  
Radnja  Skupina 
proizvođača  Tijela  Ukupno  
Na 
nacionalnoj 
razini  EU 
Registracija  15 000 7 500 17 000 39 500 
Provjera/kontrola  5 700 100 0 5 800 
Provedba i upravljanje**  3 000 3 900 0 6 900 
Ukupno  23 700 11 500 17 000 52 200 
*jednokratni trošak **ponavljajući trošak  
Izvor: Vlastiti izračuni na temelju studije koju je izradila grupacija VVA & AND International (2021.).  
Kako će to utjecati na poduzeća, MSP -ove i mikropoduzeća?  
Vidjeti gore navedene prednosti za proizvođače.  
 
6 
 Hoće li to bitno utjecati na državne proračune i uprave?   
Tijela država članica (nacionalni uredi za intelektualno vlasništvo ili drugi odjeli) imat će 
proporcionalne troškove provedbe zbog uspostave administrativne infrastrukture za preuzimanje 
odgovornosti u nacionalnoj fazi postupka registracije. Tre nutačno se procjenjuje da će biti 
potreban jedan EPRV ili nepuno radno vrijeme dvaju ispitivača.  
Hoće li biti drugih bitnih učinaka?   
Ne očekuju se drugi bitni učinci.  
D. Daljnje mjere  
Kad će se predložene mjere preispitati?  
Nakon stupanja na snagu najpoželjnije opcije Komisija će pratiti njezinu provedbu kako bi 
ocijenila njezinu djelotvornost. Inicijativa bi se mogla smatrati uspješnom ako je privlačna i ako je 
koriste lokalne zajednice; ako se njome poboljšava položaj proiz vođača proizvoda s OZP -om i 
dovodi do učinaka prelijevanja na lokalnoj razini te tako pridonosi povećanju ukupnih prihoda, 
boljoj zaposlenosti, posebno za žene, i demografskim uvjetima, kao i razvoju održivog turizma.