Kontekst

Gospodarska kretanja i politike u Grčkoj prate se u okviru europskog semestra za koordinaciju ekonomskih politika i u okviru pojačanog nadzora u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013 ( ). U provedbi pojačanog nadzora nad Grčkom ( ) potvrđena je činjenica da Grčka treba nastaviti s provedbom mjera za uklanjanje uzroka ili potencijalnih uzroka gospodarskih i financijskih poteškoća i provoditi strukturne reforme radi potpore snažnom i održivom gospodarskom rastu.

Pojačani nadzor pruža sveobuhvatan okvir za praćenje gospodarskih kretanja i provedbu politika koje su potrebne da se zajamči održiv gospodarski oporavak. Omogućuje redovito ocjenjivanje najnovijih gospodarskih i financijskih kretanja u Grčkoj te praćenje uvjeta financiranja državnog duga i ažuriranje analize održivosti duga. Pojačani nadzor ujedno je okvir za ocjenjivanje opće obveze prema Euroskupini koju je Grčka preuzela 22. lipnja 2018. radi nastavka i dovršetka reformi donesenih u okviru programa Europskog stabilizacijskog mehanizma i zaštite ciljeva važnih reformi koje su donesene u okviru programâ financijske pomoći. U tom kontekstu pojačani nadzor obuhvaća praćenje provedbe posebnih obveza za dovršetak ključnih strukturnih reformi započetih u okviru programa do dogovorenih rokova do sredine 2022. Te su strukturne reforme započete u šest ključnih područja: i. fiskalne i fiskalno-strukturne politike, ii. socijalna skrb, iii. financijska stabilnost, iv. tržište rada i proizvoda, v. Grčko društvo za imovinu i udjele te privatizacija i vi. modernizacija javne uprave ( ).

Ovo je deveto izvješće o pojačanom nadzoru za Grčku. Temelji se na nalazima misije obavljene na daljinu od 26. do 27. siječnja 2021. i redovitom dijalogu s nadležnim tijelima. Misiju je vodila Europska komisija u suradnji s Europskom središnjom bankom ( ); Međunarodni monetarni fond sudjelovao je u kontekstu svojeg okvira praćenja nakon provedbe programa, a Europski stabilizacijski mehanizam u kontekstu svojeg sustava ranog upozoravanja i u skladu s Memorandumom o razumijevanju o radnim odnosima između Europske komisije i Europskog stabilizacijskog mehanizma od 27. travnja 2018. U ovom se izvješću ocjenjuje provedba obveza prema Euroskupini koje je Grčka preuzela u vezi s dovršetkom reformi do kraja 2020. Ovo izvješće nije povezano s pokretanjem mjera razduživanja uvjetovanih politikama, koje bi se, u skladu s dogovorenim vremenskim rasporedom objave izvješća dvaput godišnje, mogle uvesti na temelju desetog izvješća. Očekuje se da će deseto izvješće biti objavljeno u svibnju.

CJELOKUPNA OCJENA

Izvješće je sastavljeno u kontekstu drugog vala pandemije, koji je doveo do općeg pooštravanja mjera protiv širenja zaraze krajem 2020. i, nešto kasnije, do zatvaranja škola i maloprodajnih trgovina te ograničenja osobne mobilnosti u određenim regijama, među ostalim u Ateni. Očekuje se da se grčko gospodarstvo u 2020. smanjilo za 10 % u odnosu na 2019. te se za ovu godinu predviđa tek djelomični oporavak. Gubici koji su u turističkoj sezoni 2020. nastali zbog pandemije negativno su utjecali na Grčku s obzirom na velik udio turističkog sektora u gospodarstvu. Vlada je nastavila prilagođavati postojeće fiskalne mjere za potporu nezaposlenima i zaposlenicima čiji su ugovori suspendirani, produljila je mjere potpore poduzećima te je donijela nove ciljane mjere za zaštitu kućanstava i poduzeća. Čini se da su mjere za zaštitu radnih mjesta, koje Unija podupire osobito putem novog financijskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE) i Europskog socijalnog fonda, dosad bile djelotvorne, a stopa nezaposlenosti ostala je uglavnom stabilna unatoč znatnom gospodarskom padu. Broj nezaposlenih svejedno raste jer se i dalje slabo zapošljavaju novi radnici. Poduzeća i radnici imali su koristi od mjera javne potpore. Međutim, očekuje se da će izazovi u korporativnom i financijskom sektoru biti vidljivi tek kasnije kad se počnu ukidati mjere potpore, kao i u drugim državama članicama. Njima će trebati pažljivo pristupiti kako bi se izbjegli učinci naglog pogoršanja.

Unatoč otežanim okolnostima, nadležna tijela uspješno su napredovala u nekoliko područja, uključujući obrazovanje, upravljanje državnom imovinom, projekte privatizacije i energetsku politiku. Posebno je potrebno napomenuti sljedeće:

·U posljednja tri mjeseca donesene su dvije ambiciozne reforme u području obrazovanja. U prosincu 2020. donesena je reforma strukovnog obrazovanja i osposobljavanja čiji je cilj povećati privlačnost strukovnih zanimanja te bolje povezati strukovno obrazovanje i cjeloživotno učenje s potrebama tržišta rada. Zakon o visokom obrazovanju iz veljače 2021. pak ima za cilj modernizirati rad sveučilišta i poboljšati kvalitetu obrazovanja. Nadalje, uvedene su unutarnje i vanjske evaluacije škola.

·Grčko društvo za imovinu i udjele preispitalo je upravne odbore poduzeća u državnom vlasništvu, što je bila posebna obveza. Strateški plan društva nastavio se provoditi prema planu, a nadležna tijela sastavila su ažurirane ministarske smjernice za to društvo.

·U okviru natječaja za privatizaciju ostvaren je napredak zahvaljujući transakciji za marinu Alimos koja je uspješno provedena 31. prosinca 2020., dobrim izgledima za zaključenje projekta Hellinikon u nadolazećim mjesecima i dugo očekivanim pomacima u preostalim aktivnostima za dodjelu koncesije društvu Egnatia – što su sve posebne obveze.

·U području energetske politike, nadležna tijela započela su s ispitivanjem tržišta u svrhu zaključenja dugotrajnog protumonopolskog predmeta protiv javnog poduzeća za električnu energiju u nadolazećim mjesecima, što je posebna obveza.

Reforme su se nastavile i u drugim važnim područjima. Reforme upravljanja javnim financijama, među ostalim u pogledu proračuna za javna ulaganja, ponovno su dobile prijeko potrebni zamah zahvaljujući napretku u administrativnoj, gospodarskoj i funkcionalnoj klasifikaciji proračuna. Bit će ih potrebno pomno pratiti jer je to ključno za poboljšanje učinkovitosti postupaka plaćanja. Doneseni su propisi za provedbu reforme u području ljudskih resursa porezne uprave te je i dalje izgledno da će reforma biti u potpunosti provedena do sljedeće revizije. Reforme javne uprave također napreduju prema planu, uključujući donošenje novih propisa za brže i učinkovitije zapošljavanje državnih službenika.

Međutim, čini se da se ukupan tijek provedbe usporio u nekoliko područja, osobito zbog pandemije, te je odgođena provedba mjera za ispunjavanje nekih obveza. Osim stalnih poteškoća uzrokovanih pandemijom, nadležna tijela istaknula su da su neke odgode posljedica preustroja nekoliko ključnih radnih mjesta u upravi početkom ove godine i povećane količine posla zbog pripreme plana za oporavak i otpornost, što je uvaženo. Dogovoreno je nekoliko detaljnih posebnih planova kako bi se pripremio teren za konkretan napredak do desetog izvješća u svibnju. To uključuje daljnju provedbu reformi financijskog sektora, potpunu provedbu reforme u području ljudskih resursa Nezavisnog tijela za javne prihode, operacionalizaciju instrumenta za pripremu projekata i portfelja strateških projekata za velika ulaganja, sprečavanje nastanka novih dospjelih nepodmirenih obveza i smanjenje postojećih obveza nakon uočenih kašnjenja, među ostalim osnaživanjem Upravljačkog odbora za podmirenje dospjelih nepodmirenih obveza i pojednostavnjenjem zakonodavnog okvira za provedbu fiskalnih postupaka, dovršetak reforme daljnjeg pojednostavnjenja izdavanja dozvola za ulaganja u dogovorenim područjima i donošenje moderniziranog Zakona o radu. Osim toga, nadležna tijela obvezala su se da će provesti niz konkretnih koraka u području zdravstva, borbe protiv korupcije, reforme javne uprave i provedbe računskog plana. S obzirom na njezinu važnost u kontekstu cjelokupne strategije oporavka, potrebno je ponovno pokrenuti reformu pravosuđa jer reforme povezane s učinkovitošću pravosudnog sustava pridonose osiguravanju brze provedbe ulaganja, među ostalim iz privatnog sektora.

Odgođena je i provedba nekih ključnih reformi financijskog sektora, ali je dogovoren ambiciozan vremenski okvir za sljedeću reviziju. Stupanje na snagu Zakona o nesolventnosti djelomično je odgođeno krajem prošle godine, pri čemu bi neki elementi trebali stupiti na snagu 1. ožujka, a drugi su odgođeni za 1. lipnja 2021. Tim se zakonom uvodi opsežna reforma okvira za nesolventnost, ali je zbog njegove složenosti u provedbu tog zakona potrebno uložiti znatan trud, kao i u uspostavu IT platforme koja je povezana s bankovnim platformama. Druge dogovorene reforme i dalje se provode, ali sporije nego što je prethodno dogovoreno i zahtijevat će pomno praćenje, posebno kada je riječ o rješavanju zaostalih predmeta nesolventnosti kućanstava (čini se da je upitno postizanje cilja postavljenog za kraj 2021.) i o odobravanju aktiviranih državnih jamstava, što je u zadnjem tromjesečju 2020. dodatno odgođeno i zbog poteškoća sa zapošljavanjem novog osoblja za vrijeme pooštravanja mjera protiv širenja zaraze. Nadležna tijela pripremaju dodatne mjere za potporu financijskom sektoru, a posebno proširenje programa zaštite imovine Heraklo, što je pohvalno. U kontekstu pooštravanja mjera protiv širenja zaraze krajem 2020. nadležna tijela suspendirala su sve ovršne mjere prema svim kategorijama dužnika, uključujući održavanje elektroničkih dražbi i njihove pripremne korake, što može potrajati nekoliko mjeseci. Takvo opće zamrzavanje svih ovršnih mjera, ako bude dugotrajno, moglo bi u budućnosti naškoditi brzom i učinkovitom rješavanju neprihodonosnih kredita grčkih banaka i pružatelja usluga servisiranja kredita. Nadležna tijela stoga se pozivaju da pravodobno donesu privremena i preciznija rješenja te da istodobno zaštite ranjiva kućanstava.

Nadležna tijela blisko surađuju s Europskom komisijom u kontekstu pripreme plana za oporavak i otpornost. To je poželjno jer znatna financijska sredstva na koja Grčka ima pravo u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost, ako se koriste na učinkovit i odgovarajući način, mogu pridonijeti rastu, otvaranju radnih mjesta i dvostrukoj tranziciji u sljedećim godinama. U okviru Mehanizma EU-a za oporavak i otpornost Grčkoj će se u razdoblju od 2021. do 2026. staviti na raspolaganje 30,5 milijardi EUR, od čega 17,8 milijardi EUR u obliku bespovratnih sredstava. Očekuje se da će se reforme i ulaganja koji će biti dio plana za oporavak i otpornost temeljiti na prethodnim i tekućim reformama u kontekstu postupka pojačanog nadzora te ih dopuniti. Zajedno s dodatnom omotnicom od 1,7 milijardi EUR u okviru instrumenta React-EU i iznosom od 2,7 milijardi EUR koji je već isplaćen iz Europskog instrumenta za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji (SURE), kao i mogućim dodatnim iznosima ( ), ta znatna financijska sredstva pomoći će ublažiti gospodarske i socijalne posljedice pandemije i pružiti potrebnu potporu za održiv i uključiv oporavak.

U ovom se izvješću općenito zaključuje da je Grčka ostvarila dobar napredak u provedbi niza reformskih obveza, ali se napominje da se dinamika provođenja reformi usporila, pri čemu su uzete u obzir otežane okolnosti uzrokovane pandemijom. Europske institucije pozdravljaju kontinuiranu blisku i konstruktivnu suradnju nadležnih tijela i dogovor postignut o nizu revidiranih rokova za ključne reforme. Nadležna tijela potiču se da nastave s mobilizacijom resursa kako bi se svi koraci koji su potrebni za ispunjavanje posebnih obveza poduzeli na vrijeme za deseto izvješće o pojačanom nadzoru, koje će biti objavljeno u svibnju i za koje se predviđa pokretanje sljedećeg skupa mjera razduživanja uvjetovanih politikama.

MAKROEKONOMSKA KRETANJA

Pandemija koronavirusa i dalje ima snažan negativan utjecaj na grčko gospodarstvo. Gospodarstvo se u trećem tromjesečju 2020. povećalo za 2,3 % na tromjesečnoj osnovi, nakon što se u prethodnom tromjesečju smanjilo za 14,1 %. Oporavak u trećem tromjesečju bio je izrazito slabiji od znatnog oporavka u europodručju, uglavnom zbog naglog pada dodane vrijednosti u turističkom sektoru. Rast je potaknut privatnom potrošnjom, a i izvoz robe pokazao je određenu otpornost. Nezaposlenost se nastavila smanjivati te je u trećem tromjesečju 2020. dosegnula 16,2 %, što znači da se postojećim mjerama potpore uspješno štite radna mjesta. Istodobno se zaposlenost smanjila u odnosu na prethodnu godinu, prvenstveno zbog manjeg broja zaposlenih u turističkom sektoru. Smanjila se i nezaposlenost mladih, ali je i dalje vrlo visoka te je u trećem tromjesečju iznosila 34,2 %.

Nakon pooštravanja mjera protiv širenja zaraze krajem 2020. očekuje se da će gospodarski oporavak ostati skroman u prvoj polovini ove godine. Mjere protiv širenja zaraze objavljene u studenome 2020. i dalje su na snazi, što podrazumijeva ozbiljna ograničenja za uslužni sektor, dok se industrijska proizvodnja nastavlja uz manje poteškoće, ali se ipak suočava s poremećajima u lancima opskrbe i sa smanjenom potražnjom. Očekuje se da će te mjere potrebne za spašavanje života dodatno odgoditi gospodarski oporavak. U Komisijinoj zimskoj prognozi 2021., izrađenoj prije nedavnog regionalnog pooštravanja mjera protiv širenja zaraze, očekuje se da će rast realnog BDP-a dosegnuti 3,5 % u 2021. i 5 % u 2022., uglavnom potaknut domaćom potražnjom. U predviđanju se pretpostavlja da će se cijepljenjem postupno uspjeti zaštititi najranjivije skupine do sredine 2021., čime će se omogućiti trajno, ali stupnjevito ublažavanje mjera protiv širenja zaraze u drugom tromjesečju. Predviđa se i da će vanjski sektor pozitivno pridonijeti rastu, iako manje nego što se prije očekivalo jer će za oporavak turizma vjerojatno trebati više vremena. U predviđanju se pretpostavlja da će fiskalna politika u 2021. nastaviti podupirati gospodarstvo ciljanim intervencijama u korist poduzeća i kućanstava. Očekuje se da će stagnacija gospodarstva negativno utjecati na rast cijena, za koji se predviđa da će ostati blago negativan i u 2021. te da će se zatim oporaviti u 2022.