KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU ZAVRŠNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA – FINANCIJSKA GODINA 2012. /* COM/2013/0541 final */





SADRŽAJ IZVRŠAVANJE I KNJIGOVODSTVENO PRIKAZIVANJE SREDSTAVA ERF-a. 4 DIO I. – GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ERF-a: SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA 9 1........... FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA. 10 1.1........ OSMI, DEVETI I DESETI ERF: AGREGIRANA BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA, TABLICA NOVČANOG TOKA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE. 10 1.2........ OSMI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE. 14 1.3........ DEVETI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE. 17 1.4........ DESETI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE. 20 1.5........ BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE OSMOG, DEVETOG i DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA 23 2........... IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOJ PROVEDBI 43 2.1........ DODIJELJENA SREDSTVA. 47 2.2........ AGREGIRANI RAČUNI 50 2.3........ OSTALI PODATCI O UPRAVLJANJU. 55 DIO II. – GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ERF-A: FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ULAGAČKOG INSTRUMENTA 57 3.1. ...... IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM STANJU NA DAN 31. PROSINCA 2012. 60 3.2........ IZVJEŠTAJ O SVEOBUHVATNOM PRIHODU ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2012. 61 3.3........ IZVJEŠTAJ O PROMJENI SREDSTAVA DAVATELJA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2012. 62 3.4........ IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2012. 63 3.5........ BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. 65 PRILOG DIJELU 1. – POGLAVLJE 2. (IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOJ PROVEDBI): STANJE PO DRŽAVI I PO INSTRUMENTU 97 POTVRĐIVANJE GODIŠNJIH FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA Financijski izvještaji osmog, devetog i desetog Europskog razvojnog fonda za 2012. izrađeni su u skladu s glavom VIII. Financijske uredbe desetog Europskog razvojnog fonda i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama utvrđenima u prilogu financijskim izvještajima. Potvrđujem svoju dogovornost u vezi s izradom godišnjih financijskih izvještaja osmog, devetog i desetog Europskog razvojnog fonda u skladu s člankom 125. Financijske uredbe Desetog europskog razvojnog fonda. Dužnosnik za ovjeravanje i Europska investicijska banka dostavili su mi sve podatke potrebne za izradu financijskog izvještaja u kojima su prikazani imovina i obveze Europskog razvojnog fonda te izvršenje proračuna te jamče za njihovu pouzdanost. Ovime potvrđujem da na temelju tih podataka i provjera koje sam smatrao potrebnim za potpisivanje izvještaja mogu u razumnoj mjeri jamčiti da je financijsko stanje Europskog razvojnog fonda u svim bitnim vidovima u izvještaju iskazano na istinit i točan način. (potpis) Manfred Kraff Računovodstveni službenik IZVRŠAVANJE I KNJIGOVODSTVENO PRIKAZIVANJE SREDSTAVA ERF-a 1. POZADINA Europska unija u području razvoja surađuje s brojnim zemljama u razvoju. Glavna je namjena suradnje promicanje gospodarskog i društvenog razvoja s posebnim naglaskom na dugoročno smanjenje i uklanjanje siromaštva pružanjem razvojne i tehničke pomoći zemljama korisnicama. Kako bi taj cilj ostvarila, Unija zajedno s partnerskim zemljama izrađuje strategije za suradnju i mobilizira financijska sredstva za njihovu provedbu. Sredstva Unije namijenjena razvoju dolaze iz tri izvora: – proračuna Europske unije – Europskog razvojnog fonda – Europske investicijske banke. Europski razvojni fond (ERF) glavni je instrument kojim Unija podupire razvojnu suradnju s afričkim, karipskim i pacifičkim državama (AKP) i prekomorskim zemljama i područjima (PZP). Rimskim ugovorom iz 1957. predviđeno je njegovo osnivanje radi pružanja tehničke i financijske pomoći koja je u početku bila ograničena na afričke zemlje, koje su tada još uvijek bile kolonije, a s kojima su neke države članice imale povijesne veze. ERF se ne financira iz proračuna Europske unije. Financiraju ga države članice u skladu s posebnom financijskom uredbom, a njime upravlja poseban odbor. Europska komisija nadležna je za financijsku provedbu aktivnosti koje se financiraju ERF-ovim sredstvima, a Europska investicijska banka (EIB) upravlja ulagačkim instrumentom. Tijekom razdoblja 2008. – 2013. pomoć koja se državama AKP-a i PZP-ovima dodjeljuje na temelju geografskog kriterija i dalje će se financirati uglavnom iz ERF-a. Svaki se ERF obično sklapa na rok od oko pet godina. Od zaključivanja prve partnerske konvencije 1964., ciklusi programiranja ERF-a općenito slijede nakon ciklusa sporazuma/konvencija o partnerstvu. Svaki ERF djeluje u skladu s vlastitom financijskom uredbom kojom se propisuje izrada financijskih izvještaja za svaki pojedinačni ERF. U skladu s tim, financijski izvještaji za dijelove kojima upravlja Europska komisija izrađuju se odvojeno za svaki ERF. Ti financijski izvještaji prikazuju se i u sažetom obliku kako bi se dobila globalna slika financijskog stanja sredstava za koje je nadležna Europska komisija. U okviru Sporazuma iz Cotonoua osnovan je ulagački instrument. Njime upravlja Europska investicijska banka, a koristi se za potporu razvoju privatnog sektora u državama AKP-a financiranjem uglavnom, ali ne isključivo, privatnih ulaganja. Instrument je zamišljen kao obnovljivi fond u kojem se otplate kredita mogu ponovno uložiti u druge aktivnosti, što omogućuje samostalno obnavljanje i financijsku neovisnost instrumenta. Budući da ulagačkim instrumentom ne upravlja Europska komisija, on se ne konsolidira u prvom dijelu godišnjih financijskih izvještaja – financijskim izvještajima osmog, devetog i desetog Europskog razvojnog fonda i izvještajem o financijskoj provedbi koji se na njih odnosi. Financijski izvještaji ulagačkog instrumenta dodaju se kao zasebni dio godišnjih financijskih izvještaja (dio 2.) kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a. Desetim ERF-om obuhvaćeno je razdoblje 2008. – 2013., a njegov ukupni proračun iznosi 22 682 milijuna EUR. Od tog je iznosa državama AKP-a namijenjeno 21 966 milijuna EUR, PZP-ovima je namijenjeno 286 milijuna EUR, a 430 milijuna namijenjeno je Komisiji kao rashodi za potporu programiranja i provedbe ERF-a[1]. 2. KAKO SE FINANCIRA ERF? Europske vijeće na sastanku održanom 15. i 16. prosinca 2005. donijelo je financijske perspektive za 2007. – 2013. U tom je kontekstu odlučeno da se geografska suradnja s državama AKP-a neće integrirati (uključiti) u proračun Europske unije, ali će se i dalje financirati postojećim međuvladinim ERF-om za razdoblje 2008. – 2013. Europski proračun donosi se za razdoblje od jedne godine te se rashodi i prihodi, u skladu s proračunskim načelom jedne godine, planiraju i odobravaju za jednu godinu. Za razliku od Europske unije, ERF je fond koji djeluje u višegodišnjem razdoblju. Svaki ERF sklapa se na temelju unutarnjeg sporazuma država članica kojim se utvrđuje ukupni fond sredstava za provedbu razvojne suradnje, obično tijekom petogodišnjeg razdoblja. Budući da se sredstva dodjeljuju za više godina, dodijeljena sredstva mogu se iskoristiti tijekom razdoblja djelovanja ERF-a. Nepostojanje načela jedne godine u proračunu ističe se u proračunskom izvješćivanju u kojem se izvršenje proračuna ERF-ova uspoređuje s ukupnim sredstvima. Sredstva ERF-a su ad hoc doprinosi država članica EU-a. Otprilike svakih pet godina predstavnici država članica sastaju se na međuvladinoj razini kako bi odlučili o ukupnom iznosu sredstava koja će se dodijeliti fondu i nadzirali njegovo izvršenje. Nakon toga Komisija, u skladu s razvojnom politikom EU-a koju predlaže, a Vijeće donosi, upravlja fondom. Budući da države članice imaju svoje vlastite razvojne politike i politike pomoći, koje se provode paralelno s politikom Unije, one svoje politike moraju usklađivati s EU-om kako bi se osigurala njihova komplementarnost. Do 2010. pozivi na uplatu doprinosa upućivani su u 15 država članica sudionica. U 2011. upućeni su pozivi za prve doprinose u okviru Desetog ERF-a u kojem sudjeluje 27 država članica sudionica. Iako je dio sredstava Desetog ERF-a izdvojen za nepredviđene potrebe, većina sredstava planira se u okviru višegodišnjih indikativnih okvira, uglavnom geografskih, a djelomično i tematskih, koji su trenutačno utvrđeni za razdoblje 2008. – 2013. Komisija je u skladu s tim donijela dokumente o strategiji za države, o strategiji za regije i o strategiji unutar AKP-a. Njihova se provedba prati na godišnjoj razini, a strategije se analiziraju na polovini razdoblja (dovršene) odnosno na kraju razdoblja (tekuće). Na temelju tih analiza na polovini, odnosno na kraju razdoblja, Komisija može, u ime Europske unije, revidirati strategije i dodjelu sredstava s obzirom na tekuće potrebe i uspješnost u izvršavanju programa dotičnih država AKP-a ili regija. Uz navedene doprinose, države članice mogu sklopiti sporazume o sufinanciranju ili uplatiti dobrovoljne financijske doprinose u ERF. 3. KAKO SE UPRAVLJA SREDSTVIMA ERF-a I KAKO SE ONA TROŠE? 3.1. Rashodi poslovanja Rashodi poslovanja ERF-a ostvaruju se u mnogim oblicima, ovisno o načinu upravljanja novcem ili njegove isplate. U skladu s financijskom uredbom, Komisija izvršava sredstva ERF-a na sljedeće načine: Decentralizirano upravljanje: slučajevi kada Komisija određene poslove povezane s izvršavanjem proračuna delegira trećim zemljama, u većoj ili manjoj mjeri, ovisno o situaciji na lokalnoj razini dotične države korisnice. Centralizirano upravljanje: proračun izvršavaju izravno službe Komisije ili neizravno tijela nadležna prema zakonodavstvu Europske unije ili nacionalnom zakonodavstvu, primjerice agencije Europske unije, kojima Komisija dodjeljuju poslove izvršavanja proračuna. Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama: u okviru tog postupka Komisija određene poslove provedbe povjerava međunarodnim organizacijama. 3.2. Različiti financijski sudionici Nadležnost dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja obuhvaća cjelokupni postupak upravljanja, od utvrđivanja aktivnosti potrebnih za ostvarivanje postavljenih ciljeva politike do upravljanja aktivnostima s operativnog i proračunskog aspekta, uključujući preuzimanje pravnih obveza i/ili praćenje uspješnosti provedbe, plaćanje i po potrebi povrat sredstava. Šef delegacije Europske unije veza je između Komisije i nacionalnih ili regionalnih tijela u AKP-u/PZP-u. Pri utvrđivanju provedbene strategije i sektorskih politika, pripremi, proučavanju i pregledu programa i projekata ERF-a blisko surađuje s nacionalnim ili regionalnim dužnosnikom za ovjeravanje. Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje u državi primateljici visoki je dužnosnik kojeg imenuje vlada svake države AKP-a/PZP-a. Predstavlja tijela svoje zemlje u svim aktivnostima koje financira fond, a kojima upravljaju Komisija i EIB. U većini slučajeva te funkcije obavlja član vlade, uglavnom ministar nadležan za planiranje ili financije. Nacionalni dužnosnik za ovjeravanje obavlja administrativne, tehničke i financijske poslove upravljanja programima i projektima ERF-a. Računovodstveni službenik Komisije izvršava naloge za plaćanje i povrat sredstava koje sastavljaju računovodstveni službenici Komisije, a odgovoran je za upravljanje riznicom, utvrđivanje računovodstvenih pravila i metoda, potvrđivanje računovodstvenih sustava, vođenje poslovnih knjiga i pripremu odgovarajućih godišnjih financijskih izvještaja. Osim toga, dužnost je računovodstvenog službenika potpisati financijski izvještaj i potvrditi da je financijsko stanje u izvještaju iskazano na istinit i točan način. 3.3. Izvršavanje sredstava ERF-a Većina financijskih sredstava koja se dodjeljuje državama AKP-a i PZP-ovima u okviru ERF-a dodjeljuje se kao bespovratna sredstva. Na početku svakog ERF-a, Europska unija obavješćuje države AKP-a i PZP-ove o okvirnim dodijeljenim sredstvima koja bi im trebala biti stavljena na raspolaganje tijekom djelovanja fonda. Sredstva se dodjeljuju na temelju potreba određene zemlje i kriterija uspješnosti. Dokument o strategiji države (CSP) dokument je na nacionalnoj razini koji izrađuju dotična država AKP-a i Komisija. Sastavlja se na temelju prethodnog savjetovanja s brojnim sudionicima, uključujući nevladine sudionike, tijela lokalne vlasti i po potrebi parlamente država AKP-a. CSP je instrument kojim se utvrđuju prioriteti djelovanja i razvija odgovornost lokalnih sudionika u programima suradnje. Zatim se na temelju razvojnih ciljeva i prioriteta iznesenih u CSP-u izrađuje nacionalni okvirni program (NOP). NOP je usmjeren na sektore i područja koja će primiti potporu, objašnjava kako će se potporom ostvariti ciljevi programa i određuje raspored provedbe. CSP i NOP analiziraju se jednom godišnje te na polovini, odnosno na kraju djelovanja ERF-a, a poboljšanja i izmjene uvode se po potrebi tijekom njegova operativnog razdoblja. 3.4. Preuzimanje obveza za potrošnju sredstava ERF-a Nikakva sredstva ERF-a ne mogu se potrošiti prije nego što Komisija i predviđeni primatelj sredstava ERF-a u pismenom obliku preuzmu pravnu obvezu. Pravna obveza u pismenom obliku može biti ugovor (o bespovratnim sredstvima, uslugama ili drugi) sklopljen između subjekata na koje se primjenjuje privatno pravo, poput NVO-ova ili gospodarskih subjekata, ili može obuhvaćati administrativne i/ili financijske sporazume sklopljene između Komisije i subjekata na koje se primjenjuje međunarodno javno pravo, poput država i njihovih javnih tijela ili međunarodnih organizacija, koji imaju pravnu osobnost i poslovnu sposobnost. Prije preuzimanja pravne obveze s trećom stranom mora postojati proračunska linija s dovoljnim sredstvima kojom se odobrava dotična aktivnost. Ako je taj uvjet ispunjen, potrebna sredstva moraju se u proračunu rezervirati i to preuzimanjem proračunske obveze u računovodstvenom sustavu. To, međutim, nema nikakvog utjecaja na opće računovodstvo (ili glavnu knjigu) zato što još nije došlo do terećenja. Razlog tomu je računovodstveni sustav ERF-a koji se sastoji od dva odvojena, ali međusobno povezana dijela: (a) proračunskog računovodstva, koje pruža detaljan prikaz izvršenja proračuna i (b) općeg računovodstva, koje se rabi za izradu bilance stanja i poslovnog rezultata. Proračunskim računovodstvom prikazuju se preuzete obveze i izvršena plaćanja. Temelji se na načelu gotovinskog obračuna u kojem se stavka u računima bilježi samo kada se za sredstva preuzmu obveze odnosno kada se sredstva isplate ili prime. Ta vrsta računovodstva tipična je za javni sektor koji je tradicionalno usmjeren na proračun i njegovo izvršavanje. Općim računovodstvom (koje se temelji na načelu nastanka poslovnih događaja) prikazuju se svi izdatci i prihodi tijekom financijske godine (prema tome i poslovni rezultat) i utvrđuje financijsko stanje ERF-a u obliku bilance stanja imovine i obveza na dan 31. prosinca određene godine. 3.5. Plaćanje Ni jedno plaćanje ne može se izvršiti osim ako je dužnosnik za ovjeravanje već odobrio proračunsku obvezu. Pretfinanciranje je vrsta plaćanja kojemu je svrha da korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Može se razdijeliti na više obroka tijekom razdoblja utvrđenog posebnim sporazumom o pretfinanciranju. Likvidna sredstva ili predujam rabe se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu ili se vraćaju – ako korisnik nema opravdanih izdataka, dužan je predujam dobiven pretfinanciranjem vratiti ERF-u. Prema tome, pretfinanciranje nije konačni trošak sve dok se poštuju mjerodavne odredbe sporazuma, pa se u bilanci stanja bilježi imovina kada se izvrši početno plaćanje. Prihvaćanjem opravdanih troškova (koji se u računu poslovnog rezultata bilježe kao troškovi) smanjuje se iznos imovine pretfinanciranja (u cijelosti ili djelomično) te se iznosi vraćaju. Na kraju godine procjenjuju se opravdani izdatci koje su imali korisnici ERF-ovih sredstava, ali koji još nisu prijavljeni. Nakon izračuna vrijednosti za zaključne datume iznosi procijenjenih opravdanih izdataka bilježe se kao obračunana obveza, a procijenjeni iznosi neopravdanih izdataka ostaju otvoreni u računima za „provjeru opravdanosti”. Ti se iznosi prikazuju kao tekuće obveze kako se imovina i obveze ne bi precijenile. 3.6. Povrat neopravdanih plaćanja Opravdanost rashoda kojima se tereti ERF provjerava se na temelju pripadajuće dokumentacije propisanih primjenjivim pravilima ili uvjetima za svako bespovratno sredstvo. Radi poboljšanja odnosa troškova i koristi kontrolnih sustava, provjere pripadajuće dokumentacije za konačne zahtjeve obično su podrobnije od onih za privremene zahtjeve, stoga se tim provjerama mogu otkriti pogreške u privremenim plaćanjima koje se ispravljaju usklađivanjem u završnom plaćanju. Komisija nadalje ima pravo provjeriti vjerodostojnost pripadajuće dokumentacije pregledima u prostorima podnositelja zahtjeva tijekom provedbe financiranih aktivnosti i/ili nakon toga (ex-post). Pogreške utvrđene tijekom provedbe mogu se ispraviti usklađivanjem naknadnih zahtjeva. Pogreške koje se utvrde ex-post podliježu nalogu za povrat sredstava. 4. IZVJEŠĆIVANJE NA KRAJU GODINE 4.1. Godišnji financijski izvještaj Računovodstveni službenik nadležan je za pripremu godišnjeg financijskog izvještaja te osigurava da je financijsko stanje ERF-a u izvještaju iskazano na istinit i točan način. Godišnji financijski izvještaj prikazuje se na sljedeći način: Dio I.: Sredstva kojima upravlja Europska komisija – financijski izvještaji Osmog, Devetog i Desetog europskog razvojnog fonda – Izvještaj o financijskoj provedbi Osmog, Devetog i Desetog europskog razvojnog fonda Dio II.: Sredstva kojima upravlja Europska investicijska banka – Financijski izvještaj ulagačkog instrumenta Financijski izvještaj ulagačkog instrumenta dodaje se kao zasebni dio godišnje financijskog izvještaja kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a. Nakon revizije Revizorskog suda, Komisija do 31. srpnja sljedeće godine donosi godišnji financijski izvještaj i podnosi ga Vijeću i Parlamentu za davanje razrješnice. 4.2. Godišnje izvješće o radu Obveza je dužnosnika za ovjeravanje pripremiti godišnje izvješće o radu (AAR) o aktivnostima pod njegovom nadležnošću. U tom godišnjem izvješću dužnosnik za ovjeravanje izvještava o ostvarenim rezultatima politika i u razumnoj mjeri jamči da su sredstva dodijeljena aktivnostima opisanima u njegovom izvješću upotrijebljena u skladu sa svojom namjenom i s načelima dobrog financijskog upravljanja te da se postojećim kontrolnim postupcima osiguravaju potrebna jamstva u pogledu zakonitosti i pravilnosti predmetnih transakcija. 5. VANJSKA REVIZIJA I RAZRJEŠNICA 5.1. Vanjska revizija Godišnji financijski izvještaj i upravljanje sredstvima ERF-a nadgleda njegov vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji izrađuje godišnje izvještaje namijenjene Vijeću i Europskom parlamentu. Glavna je zadaća Revizorskog suda provesti vanjsku, neovisnu reviziju godišnjeg financijskog izvještaja ERF-a. Revizorski sud u sklopu svojih aktivnosti izrađuje: (1) godišnji izvještaj u kojem iznosi svoje primjedbe u vezi s godišnjim financijskim izvještajem i predmetnim transakcijama (2) mišljenje, koje se temelji na vlastitoj reviziji i iznosi u godišnjem izvještaju u obliku izjave o jamstvu, o i. pouzdanosti financijskih izvještaja i ii. zakonitosti i pravilnosti predmetnih transakcija (3) posebne izvještaje u kojima se iznose rezultati revizija posebnih područja upravljanja. Revizorski sud ima pravo pristupa svim dokumentima koji su mu potrebni za vrijeme obavljanja revizije. Revidira sva područja djelovanja ERF-a, sve do provjere zakonitosti i pravilnosti pojedinačnih transakcija i plaćanja. Revidira i same godišnje financijske izvještaje, pregledava pojedinačne bilance stanja i stavke u računu poslovnog rezultata te ukupni prikaz financijskih izvještaja. Na taj način Revizorski sud može iznijeti mišljenje ne samo o iskazanim brojkama, nego i o postojećem sustavu i kontrolama. 5.2. Razrješnica Završna je kontrola razrješnica financijske provedbe sredstava ERF-a za dotičnu financijsku godinu. Europski parlament tijelo je nadležno za davanje razrješnice ERF-u. To znači da nakon revizije i finalizacije godišnjeg financijskog izvještaja Vijeće daje preporuku, a Parlament odlučuje hoće li Komisiji dati razrješnicu za financijsku provedbu sredstava ERF-a za prethodnu financijsku godinu. Ta se odluka temelji na reviziji financijskog izvještaja i godišnjeg izvješća Revizorskog suda (koje sadržava službenu izjavu o jamstvu) i odgovorima Komisije, a nakon što su Komisiji upućena pitanja i zahtjevi za dodatne informacije. Razrješnica je politički vid vanjske kontrole financijske provedbe i odluka kojom Europski parlament, na prijedlog Vijeća, „oslobađa” Komisiju od odgovornosti za upravljanje financijskom provedbom u dotičnoj financijskoj godini. Postupak davanja razrješnice može imati jedan od sljedeća dva ishoda: davanje razrješnice ili njezino odlaganje. Parlament pri davanju razrješnice može istaknuti primjedbe koje smatra važnima, često navodeći mjere koje bi Komisija s tim u vezi trebala poduzeti. Komisija u naknadnom izvješću navodi mjere koje je poduzela i plan djelovanja koje dostavlja Parlamentu i Vijeću. DIO I. – GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ERF-a: SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA[2] 1. FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA 1.1. OSMI, DEVETI I DESETI ERF: AGREGIRANA BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA, TABLICA NOVČANOG TOKA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE AGREGIRANA BILANCA STANJA OSMOG, DEVETOG I DESETOG ERF-a || || || || u milijunima EUR || Bilješka: || 31.12.2012. || 31.12.2011. || DUGOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.1 || 438 || 380 || || || || || KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.2 || 1 334 || 1 175 || Potraživanja || 2.3 || 70 || 111 || Novac i novčani ekvivalenti || 2.5 || 690 || 1 224 || || || || || UKUPNA IMOVINA || || 2 532 || 2 891 || || || || || DUGOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.6 || (40) || - || || || || || KRATKOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.7 || (1 057) || (1 033) || || || || || UKUPNE OBVEZE || || (1 097) || (1 033) || || || || || NETO IMOVINA || || 1 435 || 1 858 || || || || || SREDSTVA I PRIČUVE || || || || Pozvani kapital fonda || 2.8 || 29 579 || 26 979 || Ostale pričuve || 2.9 || 2 252 || 2 252 || Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina || || (27 374) || (24 674) || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || (3 023) || (2 700) || NETO IMOVINA || || 1 435 || 1 858 AGREGIRANI ISKAZ POSLOVNOG REZULTATA OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka: || 2012 || 2011 || || || PRIHOD OD POSLOVANJA || 3.1 || 124 || 99 || || || TROŠKOVI POSLOVANJA || || || Troškovi poslovanja || 3.2 || (3 017) || (2 702) Administrativni troškovi || 3.3 || (107) || (75) || || || VIŠAK (MANJAK) OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || (3 001) || (2 679) || || || Financijski prihod || 3.4 || (22) || (20) VIŠAK (MANJAK) OD FINANCIJSKIH AKTIVNOSTI || || (22) || (21) || || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || || (3 023) || (2 700) TABLICA AGREGIRANOG NOVČANOG TOKA OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka: || 2012 || 2011 || || || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || (3 023) || (2 700) || || || POSLOVNE AKTIVNOSTI || 4.2 || || Obični doprinosi država članica || || 2 606 || 3 238 Doprinosi namijenjeni sufinanciranju || || 19 || 7 (Poništenje) gubitaka od umanjenja vrijednosti potraživanja || || 4 || 6 || || || (Povećanje)/smanjenje dugoročnog pretfinanciranja || || (58) || (28) (Povećanje)/smanjenje kratkoročnog pretfinanciranja || || (159) || (79) (Povećanje)/smanjenje kratkoročnih potraživanja || || 31 || 14 Povećanje/(smanjenje) dugoročnih obveza || || 40 || - Povećanje/(smanjenje) kratkoročnih obveza[3] || || 6 || (42) || || || NETO NOVČANI TOK || || (534) || 417 || || || NETO POVEĆANJE / (SMANJENJE) NOVCA I NOVČANIH EKVIVALENATA || || (534) || 417 Novac i novčani ekvivalenti na početku tekuće godine || 2.5 || 1 224 || 808 Novac i novčani ekvivalenti na kraju tekuće godine || 2.5 || 690 || 1 224 AGREGIRANI IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE OSMOG, DEVETOG I DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA« || || || || || || || u milijunima EUR || Kapital fonda (a) || Nepozvana sredstva (b) || Pozvani kapital fonda (c)=(a)-(b) || Kumulativne pričuve (d) || Ostale pričuve (e) || Ukupna neto imovina (c)+(d)+(e) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2010. || 45 691 || 21 812 || 23 879 || (24 674) || 2 252 || 1 458 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (3 100) || 3 100 || - || - || 3 100 Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (2 700) || - || (2 700) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2011. || 45 691 || 18 712 || 26 979 || (27 374) || 2 252 || 1 858 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (3 023) || - || (3 023) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. || 45 691 || 16 112 || 29 579 || (30 396) || 2 252 || 1 435 1.2. OSMI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE BILANCA STANJA OSMOG ERF-a || || || || u milijunima EUR || Bilješka: || 31.12.2012. || 31.12.2011. || KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.2 || 38 || 70 || Potraživanja || 2.3 || 1 || 4 || Povezujući računi || 2.4 || 345 || 387 || || || || || UKUPNA IMOVINA || || 384 || 461 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZE || || || || Obveze || 2.7 || (22) || (29) || || || || || UKUPNE OBVEZE || || (22) || (29) || || || || || NETO IMOVINA || || 361 || 432 || || || || || SREDSTVA I PRIČUVE || || || || Pozvani kapital fonda || 2.8 || 12 840 || 12 840 || Ostale pričuve || 2.9 || (2 354) || (2 276) || Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina || || (10 132) || (10 042) || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || 7 || (90) || NETO IMOVINA || || 361 || 432 RAČUN POSLOVNOG REZULTATA OSMOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka: || 2012. || 2011. || || || PRIHOD OD POSLOVANJA || 3.1 || 58 || 40 || || || TROŠKOVI POSLOVANJA || 3.2 || (49) || (128) || || || || || || VIŠAK (MANJAK) OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || 9 || (88) || || || Financijski prihod || 3.4 || (2) || (1) VIŠAK (MANJAK) OD FINANCIJSKIH AKTIVNOSTI || || (2) || (2) || || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || || 7 || (90) IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE OSMOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || || || || u milijunima EUR || Kapital fonda (a) || Nepozvana sredstva (b) || Pozvani kapital fonda (c)=(a)-(b) || Kumulativne pričuve (d) || Ostale pričuve (e) || Ukupna neto imovina (c)+(d)+(e) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2010. || 12 840 || - || 12 840 || (10 042) || (2 237) || 560 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || - || - || - || - || - Prijenosi u 10. ERF i iz njega || - || - || - || - || (38) || (38) Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (90) || - || (90) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2011. || 12 840 || - || 12 840 || (10 132) || (2 276) || 432 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || - || - || - || - || - Prijenosi u 10. ERF i iz njega || - || - || - || - || (78) || (78) Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || 7 || - || 7 STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. || 12 840 || - || 12 840 || (10 125) || (2 354) || 361 1.3. DEVETI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE BILANCA STANJA DEVETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || u milijunima EUR || Bilješka: || 31.12.2012. || 31.12.2011. || DUGOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.1 || 119 || 191 || || || || || KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.2 || 447 || 569 || Potraživanja || 2.3 || 58 || 87 || Povezujući računi || 2.4 || 1 919 || 2 557 || Novac i novčani ekvivalenti || 2.5 || - || 6 || || || || || UKUPNA IMOVINA || || 2 543 || 3 410 || || || || || KRATKOROČNE OBVEZE || || || || Obveze || 2.7 || (375) || (315) || || || || || UKUPNE OBVEZE || || (375) || (315) || || || || || NETO IMOVINA || || 2 168 || 3 096 || || || || || SREDSTVA I PRIČUVE || || || || Pozvani kapital fonda || 2.8 || 11 699 || 11 699 || Ostale pričuve || 2.9 || 4 126 || 4 227 || Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina || || (12 830) || (11 932) || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || (827) || (898) || NETO IMOVINA || || 2 168 || 3 096 RAČUN POSLOVNOG REZULTATA DEVETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka: || 2012. || 2011. || || || PRIHOD OD POSLOVANJA || 3.1 || 49 || 49 || || || TROŠKOVI POSLOVANJA || || || Troškovi poslovanja || 3.2 || (856) || (924) Administrativni troškovi || 3.3 || (1) || (3) || || || || || || VIŠAK (MANJAK) OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || (809) || (879) || || || Financijski prihod || 3.4 || (18) || (19) VIŠAK (MANJAK) OD FINANCIJSKIH AKTIVNOSTI || || (18) || (19) || || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || || (827) || (898) IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE DEVETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || || || || u milijunima EUR || Kapital fonda (a) || Nepozvana sredstva (b) || Pozvani kapital fonda (c)=(a)-(b) || Kumulativne pričuve (d) || Ostale pričuve (e) || Ukupna neto imovina (c)+(d)+(e) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2010. || 11 699 || 660 || 11 039 || (11 932) || 4 157 || 3 263 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (660) || 660 || - || - || 660 Prijenosi u 10. ERF i iz njega || - || - || - || - || 70 || 70 Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (898) || - || (898) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2011. || 11 699 || - || 11 699 || (12 830) || 4 227 || 3 096 Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || - || - || - || - || - Prijenosi u 10. ERF i iz njega || - || - || - || - || (100) || (100) Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (827) || - || (827) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. || 11 699 || - || 11 699 || (13 657) || 4 126 || 2 168 1.4 DESETI EUROPSKI RAZVOJNI FOND: BILANCA STANJA, RAČUN POSLOVNOG REZULTATA I IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE »BILANCA STANJA DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || u milijunima EUR || Bilješka: || 31.12.2012. || 31.12.2011. || DUGOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.1 || 319 || 189 || || || || || KRATKOTRAJNA IMOVINA || || || || Pretfinanciranje || 2.2 || 849 || 536 || Potraživanja || 2.3 || 11 || 20 || Novac i novčani ekvivalenti || 2.5 || 690 || 1 218 || || || || || UKUPNA IMOVINA || || 1 869 || 1 963 || || || || || DUGOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.6 || (40) || - || || || || || KRATKOROČNE OBVEZE || || || || Poslovne obveze || 2.7 || (660) || (689) || Povezujući računi || 2.4 || (2 264) || (2 944) || || || || || UKUPNE OBVEZE || || (2 963) || (3 633) || || || || || NETO IMOVINA || || (1 095) || (1 670) || || || || || SREDSTVA I PRIČUVE || || || || Pozvani kapital fonda || 2.8 || 5 040 || 2 440 || Ostale pričuve || 2.9 || 479 || 301 || Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina || || (4 411) || (2 699) || Poslovni rezultat za tekuću godinu || || (2 203) || (1 712) || NETO IMOVINA || || (1 095) || (1 670) RAČUN POSLOVNOG REZULTATA DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || u milijunima EUR || Bilješka: || 2012. || 2011. || || || PRIHOD OD POSLOVANJA || 3.1 || 18 || 10 || || || TROŠKOVI POSLOVANJA || || || Troškovi poslovanja || 3.2 || (2 112) || (1 650) Administrativni troškovi || 3.3 || (106) || (72) || || || || || || VIŠAK (MANJAK) OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI || || (2 201) || (1 712) || || || Financijski prihod || 3.4 || (2) || 0 VIŠAK (MANJAK) OD FINANCIJSKIH AKTIVNOSTI || || (2) || (1) || || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || || (2 203) || (1 712) IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA || || || || || || || u milijunima EUR || Kapital fonda (a) || Nepozvana sredstva (b) || Pozvani kapital fonda (c)=(a)-(b) || Kumulativne pričuve (d) || Ostale pričuve (e) || Ukupna neto imovina (c)+(d)+(e) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2010. || 21 152 || 21 152 || - || (2 699) || 333 || (2 366) Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (2 440) || 2 440 || - || - || 2 440 Prijenosi iz Osmog ERF-a i Devetog ERF-a || - || - || - || - || (32) || (32) Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (1 712) || - || (1 712) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2011. || 21 152 || 18 712 || 2 440 || (4 411) || 301 || (1 670) Povećanje kapitala – obični doprinosi || - || (2 600) || 2 600 || - || - || 2 600 Prijenosi iz/u 8. ERF i 9. ERF || - || - || - || - || 178 || 178 Poslovni rezultat za tekuću godinu || - || - || - || (2 203) || - || (2 203) STANJE NA DAN 31. PROSINCA 2012. || 21 152 || 16 112 || 5 040 || (6 614) || 479 || (1 095) 1.5 BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE OSMOG, DEVETOG i DESETOG EUROPSKOG RAZVOJNOG FONDA 1. BITNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE 1.1. ZAKONSKE ODREDBE I FINANCIJSKA UREDBA Financijski izvještaji pripremaju u skladu s Financijskom uredbom koja se primjenjuje na Deseti ERF. U skladu s odredbama članka 121. te Uredbe, financijski izvještaji pripremaju se uz poštovanje načela nastanka poslovnih događaja. Ti financijski izvještaji sastavljeni su u skladu s računovodstvenim pravilima i metodama ERF-a, koja su izrađena na temelju Međunarodnih računovodstvenih standarda za javni sektor (MRSJS), koje izdaje Odbor za međunarodne računovodstvene standarde javnog sektora (OMRSJS) ili automatski, na temelju Međunarodnih standarda financijskog izvješćivanja (MSFI) koje izdaje Odbor za međunarodne računovodstvene standarde (OMRS). Računovodstvena pravila koja donosi računovodstveni službenik ERF-a primjenjuju se na onaj dio sredstava ERF-a za čije je financijsko upravljanje nadležna Europska komisija. Računovodstveni službenik ERF-a dužan je Revizorskom sudu dostaviti privremene financijske izvještaje radi revizije do 31. ožujka sljedeće godine. Revizorski sud do 15. lipnja iznosi svoje primjedbe o izvještajima s kojima je upoznata Komisija (članak 125.). Na temelju tih primjedbi Komisija do 31. srpnja odobrava završni financijski izvještaj i prosljeđuje ga Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu. Izvještaj se zatim objavljuje u Službenom listu do 15. studenog, zajedno s izjavom o jamstvu koju daje Revizorski sud za onaj dio sredstava ERF-a za čije je financijsko upravljanje nadležna Europska komisija. 1.2. RAČUNOVODSTVENA NAČELA Svrha je financijskih izvještaja osigurati informacije o financijskom stanju, uspješnosti i novčanom toku subjekta koje je korisno širem krugu korisnika. Za tijela javnog sektora poput ERF-a, konkretnije ti su ciljevi osigurati informacije za potrebe odlučivanja i pokazati odgovornost tog tijela pri upravljanju sredstvima koja su mu povjerena. Kako bi se financijskim izvještajima iskazao istinit i točan prikaz stanja, oni moraju važne informacije kojima se opisuje priroda i opseg djelatnosti organizacije, objašnjenja o načinu njezina financiranja i potpune informacije o njezinu poslovanju uz to prikazati na jasan i razumljiv način kojim se omogućuje usporedba između financijskih godina. Tim su se načelima vodili i sastavljači ovog dokumenta. Računovodstvenim sustavom ERF-a obuhvaćeni su opće računovodstvo i proračunsko računovodstvo. Proračunskim računovodstvom daje se podrobna sliku izvršavanja proračuna. Temelji se na načelu gotovinskog obračuna. Općim računovodstvom omogućuje se priprava financijskih izvještaja jer oni prikazuju sve rashode i prihode tijekom financijske godine temeljene na pravilima nastanka poslovnih događaja, a namijenjeni su utvrđivanju financijskog stanja u obliku bilance stanja na dan 31. prosinca. Člankom 120. Financijske uredbe Desetog ERF-a utvrđuju se računovodstvena načela koja treba primjenjivati pri sastavljanju financijskih izvještaja: – osnova vremenske neograničenosti poslovanja – opreznost – dosljednost računovodstvenih metoda – usporedivost podataka – materijalnost – načelo bruto iskazivanja – prevaga biti nad formom – računovodstvo na temelju nastanka poslovnih događa. 1.3. OSNOVA ZA PRIPREMU 1.3.1. Funkcionalna i izvještajna valuta Financijski izvještaji iskazuju se u milijunima eura, a euro je funkcionalna i izvještajna valuta ERF-a. 1.3.2. Valuta i osnova za konverziju Transakcije u stranim valutama pretvaraju se u eure s pomoću deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobici i gubici zbog tečajnih razlika nastali pri namiri transakcija u stranoj valuti i pretvaranja novčane imovine i obveze izražene u stranim valutama po deviznom tečaju na kraju godine iskazuju se u računu poslovnog rezultata. Stanja novčane imovine i obveza na kraju godine iskazana u stranim valutama pretvaraju se u eure na temelju sljedećih deviznih tečajeva koji se primjenjuju 31. prosinca: Valuta || 31.12.2012. || 31.12.2011. || Valuta || 31.12.2012. || 31.12.2011. XOF || 655,957 || 655,957 || KES || 113,460 || 109,362 XAF || 655,957 || 655,957 || BIF || 2037,95 || 1780,23 NGN || 206,074 || 204,185 || SLL || 5709,56 || 5663,54 PGK || 2,76702 || 2,81057 || TZS || 2077,48 || 2058,31 HTG || 56,2987 || 53,2461 || UGX || 3508,51 || 3181,89 GNF || 9250,40 || 9155,86 || MGA || 2981,70 || 2870,88 MWK || 439917 || 213,286 || SZL || 11,1727 || 10,4830 1.3.3. Primjena procjena U skladu s načelima MRSJS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima, financijski izvještaji nužno sadržavaju iznose temeljene na procjenama i pretpostavkama uprave koje se pak temelje na najpouzdanijim dostupnim podatcima. Važne procjene između ostalog obuhvaćaju iznose za rezervacije, gubitke od umanjenja vrijednosti potraživanja i obračunanih obveza. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena. Promjene procjena iskazuju se u razdoblju u kojem su utvrđene. 1.4. BILANCA STANJA 1.4.1. Iznosi pretfinanciranja Pretfinanciranje je plaćanje kojem je svrha da korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Može se razdijeliti na više obroka tijekom razdoblja utvrđenog posebnim sporazumom o pretfinanciranju. Likvidna sredstva ili predujam rabe se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu. Ako korisnik nema opravdanih izdataka, dužan je predujam dobiven pretfinanciranjem vratiti ERF-u. Iznos pretfinanciranja smanjuje se (djelomično ili u cijelosti) prihvaćanjem opravdanih troškova i vraćenih iznosa. Na kraju godine nepodmireni iznosi financiranja vrednuju se prema plaćenom izvornom iznosu (iznosima) umanjenim za: vraćene iznose, obračunane opravdane iznose, procijenjene opravdane iznose koji na kraju godine još nisu obračunani i umanjenje vrijednosti. Kamate od pretfinanciranja priznaju se kada se ostvare u skladu s odredbama odgovarajućeg sporazuma. Procjena prihoda od obračunane kamate, temeljena na najpouzdanijim podatcima, izrađuje se na kraju godine. 1.4.2. Potraživanja Potraživanja se iskazuju u izvornom iznosu umanjenom za otpis zbog umanjenja vrijednosti. Otpis zbog umanjenja vrijednosti potraživanja utvrđuje se kada postoje objektivni dokazi da se cjelokupni nepodmireni iznos ne može naplatiti u skladu s izvornim uvjetima potraživanja. Iznos otpisa razlika je između knjigovodstvene vrijednosti imovine i nadoknadivog iznosa, to jest sadašnja vrijednost očekivanih budućih novčanih tokova diskontirana po tržišnoj kamatnoj stopi za slične zajmoprimce. Iskazuje se i opći otpis za otvorene naloge za povrat koji već ne podliježu posebnom otpisu. Opći otpis temelji se na prošlim stopama gubitka. Iznos otpisa iskazuje se u računu poslovnog rezultata. 1.4.3. Novac i novčani ekvivalenti Novac i novčani ekvivalenti financijski su instrumenti i definiraju se kao kratkotrajna imovina. Obuhvaćaju gotovinu u blagajni, pologe po viđenju u bankama i ostala visokolikvidna ulaganja s izvornim dospijećem od tri mjeseca ili kraćim. 1.4.4. Poslovne obveze Značajan udjel poslovnih obveza ERF-a ne odnosi se na kupnju roba ili usluga – riječ je o neisplaćenim zahtjevima za povrat upućenih korisnicima bespovratnih sredstava ili ostalih vrsta financiranja. Iskazuju se kao poslovne obveze za zahtijevani iznos nakon što se zaprimi zahtjev za povrat te ih mjerodavni financijski zastupnici nakon provjere prihvate kao opravdane troškove. U toj se fazi vrednuju u visini prihvaćenog i opravdanog iznosa. Poslovne obveze koje proizlaze iz kupnje robe i usluga iskazuju se po primitku računa u visini izvornog iznosa te se odgovarajući rashodi knjiže u knjigama nakon isporuke i prihvaćanja roba i usluga. 1.4.5. Rezervacije Rezervacije se iskazuju kada ERF ima postojeću zakonsku ili izvedenu obvezu prema trećim osobama koje su posljedica prošlih događaja, pri čemu postoji veća vjerojatnost da će podmirenje te obveze zahtijevati odljev resursa, a iznos se može pouzdano utvrditi. Iznos rezervacije najbliža je procjena očekivanih rashoda potrebnih za podmirenje postojeće obveze na datum izvještavanja. 1.4.6. Obračunani i odgođeni prihodi i obveze Ključan je čimbenik računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja osigurati bilježenje transakcija u računovodstvenoj godini na koju se odnose. Taj se postupak naziva postupkom razdvajanja računovodstvenih razdoblja. Posebno je važno procijeniti opravdane izdatke koje su imali korisnici ERF-ovih sredstava, ali koji još nisu prijavljeni ERF-u (obračunane obveze). Za razliku od toga, neka plaćanja izvršena u tekućoj godini odnose se na buduća razdoblja (odgođene obveze) i ona se trebaju utvrditi i uvrstiti u budućem razdoblju (razdobljima). Prema računovodstvenim pravilima ERF-a, transakcije i događaji iskazuju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Na kraju računovodstvenog razdoblja, obračunani rashodi iskazuju se na temelju procjene iznosa obveza prijenosa za to razdoblje. Izračun obračunanih rashoda obavlja se u skladu s podrobnim operativnim i praktičnim smjernicama Komisije, a svrha im je osigurati iskazivanje istinitog i točnog prikaza stanja u financijskim izvještajima. Prihodi se obračunavaju i u razdoblju na koje se odnose. Ako na kraju godine račun još nije izdan, ali je ERF već isporučio robu ili uslugu ili o tome postoji ugovorni sporazum (tj. upućivanjem na ugovor), obračunani prihod iskazuje se u financijskim izvještajima. Osim toga, ako se na kraju godine izda račun, ali roba ili usluga još nisu isporučeni, prihod se odgađa i iskazuje u budućem računovodstvenom razdoblju. 1.5. RAČUN POSLOVNOG REZULTATA 1.5.1. Prihod U proračunu Europskog razvojnog fonda nisu predviđeni prihodi, a obični doprinosi država članica smatraju se kapitalom fonda. Prihode čine povrat troškova i prihod od kamata. Povrat troškova U poslovima koji su rezultirali nadoknadom troškova koje je ERF prethodno platio krajnjem korisniku ili trećoj zemlji, utvrđuju se nalozi za povrat i odbitci od kasnijih plaćanja, a iskazuju se na sljedeći način: – povrat troškova: izdani nalog za povrat sredstava rezultira potraživanjem, a odgovarajući unos je prihod u računu poslovnog rezultata za tu godinu ili – povrat iznosi pretfinanciranja: u tom se slučaju iznos bilježi u stavci pretfinanciranja u bilanci stanja. Prihod od kamata Prihod od kamata iskazuje se u računu poslovnog rezultata metodom efektivne kamatne stope. Prihod od kamata čine primljene kamate ili potraživanja na osnovi kamata za gotovinske iznose i uloge po viđenju u komercijalnim bankama te zatezne kamate vezane uz dodijeljena prava ERF-u. Prihod od kamata iskazuje se nakon što se obračuna. 1.5.2. Trošak Troškovi tečajnih razlika koji proizlaze iz kupnje robe i usluga iskazuju se nakon isporuke i prihvaćanja roba i usluga. Vrednuju se po iznosu iz izvornog računa. Većinu rashoda ERF-a čine troškovi koji nisu povezani s tečajnim razlikama. Odnose se na prijenose korisnicima i mogu se svrstati u tri skupine: prava, prijenosi u okviru ugovora te bespovratna sredstva na diskrecijskoj osnovi ili doprinosi i donacije. Prijenosi se iskazuju kao troškovi u razdoblju u kojem je nastao događaj koji je rezultirao prijenosom, uz uvjet da je ta vrsta prijenosa dopuštena uredbom (Financijskom ili drugom uredbom) ili je sklopljen ugovor kojim se taj prijenos odobrava, da je korisnik ispunio sve kriterije prihvatljivosti i da se iznos može razumno procijeniti. Svi zaprimljeni zahtjevi za plaćanje ili zahtjevi za povrat troškova koji ispunjaju kriterije prihvatljivosti iskazuju se kao rashod u visini prihvatljivog iznosa. Na kraju godine nastali opravdani izdatci koji su dospjeli korisnicima, ali još nisu uknjiženi, procjenjuju se i knjiže kao obračunani rashodi. Troškovi za kamate Troškovi za kamate iskazuju se u računu poslovnog rezultata metodom efektivne kamatne stope. Rashode za kamate čine plaćene ili dospjele kamate, a iskazuju se nakon što se obračunaju. 1.6. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE 1.6.1. Nepredviđena imovina Nepredviđena imovina potencijalna je imovina koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi isključivo nastankom ili izostankom najmanje jednog neizvjesnih budućih događaja koji nisu u potpunosti pod nadzorom ERF-a. Nepredviđena imovina objavljuje se kada priljev imovinske koristi ili mogućih usluga postanu vjerojatni. Nepredviđena imovina procjenjuje se na svaki datum bilance stanja kako bi se osiguralo primjereno prikazivanje promjena u financijskim izvještajima. Ako je gotovo sigurno da će doći do priljeva imovinske koristi ili mogućih usluga, a vrijednost imovine može se pouzdano izmjeriti, imovina i s njom povezani prihodi iskazuju se u financijskom izvještaju razdoblja u kojem je do promjene došlo. Jamstva su moguća imovina koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi nastankom ili izostankom predmeta jamstva. Jamstva se stoga mogu svrstati u nepredviđenu imovinu. Jamstvo je namireno kada više ne postoji predmet jamstva. Realizira se kada su ispunjeni uvjeti da se od jamca zatraži plaćanje. 1.6.2. Nepredviđene obveze Nepredviđena obveza potencijalna je obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi isključivo nastankom ili izostankom najmanje jednog neizvjesnih budućih događaja koji nisu u potpunosti pod nadzorom ERF-a ili postojeća obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije iskazana zato što nije vjerojatno da će za namiru obveze trebati odljev sredstava koji uključuju imovinsku korist ili moguće usluge ili, u rijetkim okolnostima, kada se iznos obveze ne može dovoljno pouzdano izmjeriti. Nepredviđena obveza objavljuje se osim ako je mogućnost odljeva sredstava koji uključuju imovinsku korist ili moguće usluge malena. Nepredviđene obveze procjenjuju se na svaki datum bilance stanja kako bi se utvrdilo je li odljev sredstava koji uključuju imovinsku korist ili moguće usluge postao vjerojatan. Ako postane vjerojatno da će za stavku koja se smatra nepredviđenom obvezom biti potreban odljev sredstava koji uključuju imovinsku korist ili moguće usluge, u financijskom izvještaju za razdoblje u kojem dolazi do promjene vjerojatnosti iskazuje se rezervacija. 2. BILJEŠKE UZ BILANCU STANJA DUGOTRAJNA IMOVINA 2.1. Pretfinanciranje || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Pretfinanciranje || - || 119 || 319 || 438 || 380 UKUPNO || - || 119 || 319 || 438 || 380 Mnogim je ugovorima predviđena isplata predujma prije početka radova, isporuke robe ili pružanja usluga. Ponekad se rasporedom plaćanja ugovora predviđaju plaćanja na temelju izvještaja o napretku radova. Pretfinanciranje se obično plaća u valuti države ili područja na kojem se projekt izvodi. Vrijeme predviđeno za povrat ili upotreba pretfinanciranja određuje hoće li se pretfinanciranje iskazati kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina pretfinanciranja. Upotreba se definira ugovorom na temelju kojeg se projekt izvodi. Sva plaćanja ili upotreba koji dospijevaju u roku od dvanaest mjeseci od datuma izvještavanja iskazuju se kao kratkoročno pretfinanciranje. Budući da su mnogi ERF-ovi projekti po svojoj prirodi dugoročni, potrebno je odgovarajuće predujme učiniti dostupnima na rok dulji od jedne godine. Stoga se ti iznosi pretfinanciranja iskazuju kao dugotrajna imovina. Povećanje dugoročnog pretfinanciranja u iznosu od 58 milijuna EUR u usporedbi s 31.12.2011. uglavnom se može objasniti povećanjem dugoročnog pretfinanciranja koje se odnosi na projekte ROP[4] (97 milijuna EUR), projekte u okviru AKP-a (42 milijuna EUR) i bespovratna sredstva u okviru projekata NOP[5] (10 milijuna EUR), kompenzirano smanjenjem pretfinanciranja za projekte u okviru AKP-a (73 milijuna EUR) i administrativne troškove (29 milijuna EUR). KRATKOTRAJNA IMOVINA 2.2. PRETFINANCIRANJE || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Pretfinanciranje (bruto) || 70 || 1 207 || 2 316 || 3 593 || 3 415 Umanjeno za procijenjeni obračun pretfinanciranja || (32) || (760) || (1 468) || (2 259) || (2 240) UKUPNO || 38 || 447 || 849 || 1 334 || 1 175 Povećanje neto kratkoročnog pretfinanciranja od 159 milijuna EUR uglavnom je posljedica povećanja pretfinanciranja povezanog s instrumentima potpora za bespovratna sredstva u okviru projekata NOP (147 milijuna EUR), projektima ROP-a (68 milijuna EUR) i projektima u okviru AKP-a – otpis dugova (39 milijuna EUR). To je povećanje djelomično kompenzirano smanjenjem neto pretfinanciranja povezanog sa sektorskom politikom (65 milijuna EUR) i projektima u okviru AKP-a – projekti u socijalnom sektoru (32 milijuna EUR). 2.2.1. Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem Jamstvima se osigurava pretfinanciranje, a vraćaju se nakon isplate završnog potraživanja u okviru projekta. Jamstvo ima dvije različite vrijednosti, tj. „nominalnu” vrijednost i „tekuću” vrijednost. Kod „nominalne” vrijednosti događaj koji aktivira jamstvo povezan je postojanjem jamstva. Kod „tekuće” vrijednosti događaj koji aktivira jamstvo plaćanje je pretfinanciranja i/ili naknadna poravnanja. Na dan 31. prosinca 2012. „nominalna” vrijednost jamstava koja je u vezi s pretfinanciranjem primio ERF iznosila je 566 milijuna EUR. „Tekuća” vrijednost tih jamstava iznosila je 391 milijuna EUR. Na dan 31. prosinca 2011. te su vrijednosti iznosile 637 milijuna EUR, odnosno 394 milijuna EUR. 2.3. POTRAŽIVANJA || || || || || u milijunima EUR || Bilješka: || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Potraživanja od korisnika || 2.3.1 || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Potraživanja od država članica || 2.3.2 || - || - || 3 || 3 || 9 Obračunani prihod i odgođeni troškovi || 2.3.3 || 0 || 51 || 6 || 57 || 89 UKUPNO || || 1 || 58 || 11 || 70 || 111 2.3.1. Potraživanja od korisnika || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Potraživanja od korisnika || 5 || 19 || 3 || 26 || 27 - Otpis || (3) || (12) || (1) || (16) || (13) UKUPNO || 1 || 6 || 2 || 10 || 13 Riječ je o nalozima za povrat koji su knjiženi 31. prosinca 2012. kao utvrđena prava za koja treba osigurati povrat, a koji već nisu uključeni u druge stavke u imovini bilance. Završna bilanca naloga za povrat predstavlja vrijednost izdanih naloga za povrat koji na kraju godine još nisu plaćeni. Kretanja po računu otvorenih naloga za povrat tijekom razdoblja navedena su u tablici u nastavku: || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2012. || UKUPNO 2011. Otvoreni nalozi za povrat na početku godine || 6 || 19 || 1 || 25 || 18 Izdani nalozi za povrat || 12 || 64 || 63 || 139 || 130 Zatvoreni nalozi za povrat || (13) || (64) || (61) || (138) || (123) Unovčeni || (12) || (43) || (43) || (97) || (108) Odricanje od povrata (čl. 73 FU) || - || (1) || - || (1) || (1) Poništeni || 0 || (3) || 0 || (4) || (2) Prijeboj || (2) || (17) || (18) || (36) || (13) Otvoreni nalozi za povrat na početku godine || 5 || 19 || 3 || 26 || 25 Potraživanja od država članica Potraživanjem od država članica u iznosu od 3 milijuna u Desetom ERF-u obuhvaćeni su doprinosi Belgije, Španjolske i Švedske za sufinanciranje. 2.3.3. Obračunani prihod i odgođeni troškovi Obračunani prihod i odgođeni troškovi uključuju uglavnom obračunane kamate na iznose pretfinanciranja. U taj se naslov uključuje i prihod od obračunanih zateznih kamata na plaćanje doprinosa. Smanjenje obračunanih prihoda i odgođenih troškova objašnjava se nižom obračunanom kamatom na pretfinanciranje (vidi bilješku 3.4.). 2.4. POVEZUJUĆI RAČUNI || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Do/od Šestog ERF-a || (2 065) || (214) || - || (2 279) || (2 279) Do/od Sedmog ERF-a || - || 2 279 || - || 2 279 || 2 279 Do/od Osmog ERF-a || - || (3 038) || 628 || (2 410) || (2 453) Do/od Devetog ERF-a || 3 038 || - || (2 892) || 146 || (491) Do/od Desetog ERF-a || (628) || 2 892 || - || 2 264 || 2 944 UKUPNO || 345 || 1 919 || (2 264) || 0 || 0 Desetom ERF-u je radi učinkovitosti dodijeljena jedinstvena riznica kojom su obuhvaćeni svi ERF-ovi, što rezultira operacijama između različitih ERF-ova koje se poravnavaju u povezujućim računima između različitih bilanca stanja ERF-ova. Glavna kretanja na povezujućim računima u 2012. uključuju plaćanja iz Desetog ERF-a za provedbu Osmog i Devetog ERF-a. 2.5. NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI[6] || || || || || u milijunima EUR || Bilješka: || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Gotovina u bankama || 2.5.1 || - || - || 687 || 687 || 1 211 Sigurnosni računi instrumenta STABEX || 2.5.2 || - || - || 2 || 2 || 5 Bankovni računi za sufinanciranje || 2.5.3 || - || - || - || - || 8 Posebni fond za Demokratsku Republiku Kongo[7] || - || - || - || 1 || 1 || 1 UKUPNO || || - || - || 690 || 690 || 1 224 2.5.1. Gotovina u bankama || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Posebni računi – financijske institucije država članica || - || - || 633 || 633 || 1 129 Tekući računi – komercijalne banke || || || 54 || 54 || 80 Lokalni platni agenti || - || - || 0 || 0 || 2 UKUPNO || - || - || 687 || 687 || 1 211 Ukupno smanjenje gotovine u bankama uglavnom se objašnjava iznosom izvršenih isplata i višom razinom izvršenja proračuna u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje. Računi lokalnih platnih agenata predstavljaju iznose na računima banaka u državama AKP-a i PZP-ovima koji se rabe za plaćanja u lokalnoj valuti u državi korisnici. Ti se računi vode u eurima ili u valuti države članice Europske unije. Kako bi se ostvarilo centralizirano upravljanje plaćanjima, tijekom 2012. zatvorena su 3 od 4 preostala računa lokalnih platnih agenata. 2.5.2. Sigurnosni računi instrumenta STABEX || u milijunima EUR || Saldo na dan 31.12.2012. || Saldo na dan 31.12.2011. Côte d’Ivoire || 2 || 2 Malavi || - || 1 Ostale države || 0 || 2 UKUPNO || 2 || 5 STABEX je kratica za Europski sustav za kompenzacijsko financiranje kojim se stabiliziraju izvozni prihodi država AKP-a. Uveden je prvi put Konvencijom iz Loméa (1975.) radi otklanjanja štetnih posljedica nestabilnosti izvoznih prihoda od poljoprivrednih proizvoda. Saldo na sigurnosnim računima STABEX-a čini ukupna dostupna sredstva STABEX-a koja će se u budućnosti prenijeti dotičnoj državi korisnici AKP-a. Taj se saldo dodjeljuje 10. ERF-u. Nakon likvidacije instrumenta za pomoć STABEX tijekom 2012. zatvoreno je osam sigurnosnih računa STABEX-a. Uz ta sredstva države korisnice AKP-a raspolažu i drugim sredstvima STABEX-a. Nakon što Komisija i država korisnica (AKP-a) postignu dogovor o načinu upotrebe sredstava STABEX-a, obje strane potpisuju ugovor o prijenosu. U skladu s odredbama članka 211. Četvrte konvencije iz Loméa[8] (revidirane), sredstva se prenose na račun koji donosi kamatu s dva potpisnika (Europska komisija i država korisnica) otvoren na ime dotične države AKP-a. Sredstva ostaju na tim računima s dva potpisnika sve dok se Okvirom međusobnih obveza ne omogući prijenos za određeni projekt. Dužnosnik za ovjeravanje Komisije zadržava pravo potpisa na računu kako bi se zajamčilo da se sredstva isplaćuju na planirani način. Sredstva na računima s dva potpisnika vlasništvo su države AKP-a pa se slijedom toga ne knjiže kao imovina na računima ERF-a. Prijenosi na te račune knjiže se kao plaćanja u okviru STABEX-a. Tijekom 2012. s računâ s dva potpisnika u državama AKP-a vraćeno je u ERF 49 milijuna EUR u skladu s člankom 1.4. Internog sporazuma Desetog ERF-a[9]. Ta su sredstva uglavnom prenesena sa Solomonskih otoka (12 milijuna EUR), Côte d’Ivoire (11 milijuna EUR), Burundija (5 milijuna EUR), Svetog Vincenta i Grenadina (3 milijuna EUR), Senegala (3 milijuna EUR), Malavija (3 milijuna EUR), Ugande (3 milijuna EUR) i Burkine Faso (2 milijuna EUR). Ti su prihodi uključeni u stavku prihodi poslovanja (instrument za pomoć STABEX) u računu poslovnog rezultata Osmog ERF-a. 2.5.3 Bankovni računi za sufinanciranje || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Bankovni računi za sufinanciranje || - || - || - || - || 8 UKUPNO || - || - || - || - || 8 Bankovni računi za sufinanciranje zatvoreni su. Ta su sredstva, osim administrativnog dijela, vraćena državama članicama nakon uputa dužnosnika za ovjeravanje. DUGOROČNE OBVEZE 2.6 POSLOVNE OBVEZE || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Sufinanciranje – Poslovne obveze || - || - || 40 || 40 || - UKUPNO || - || - || 40 || 40 || - Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem na kraju 2012. odnose se na 10. ERF. Primljeni doprinosi za sufinanciranje iskazuju se kao obveze prema državama članicama i državama nečlanicama jer one ispunjaju kriterije za uvjetne prihode iz transakcija koje nisu povezane s tečajnim razlikama. ERF je dužan rabiti doprinose u svrhu pružanja usluga trećim stranama, a u suprotnom je tu imovinu (primljene doprinose) dužan vratiti državama članicama. Nepodmirene obveze u okviru sporazuma o sufinanciranju predstavljaju primljene doprinose za sufinanciranje umanjene za troškove nastale u vezi s projektom. One ne utječu na neto imovinu. Kako bi se poboljšalo iskazivanje poslovnih obveza u vezi sa sufinanciranjem, njihovi su iznosi u 2012. razdijeljeni na dugoročne i kratkoročne obveze. Povećanje ukupnih poslovnih obveza u vezi sa sufinanciranjem objašnjeno je u bilješci 2.7.1.2. KRATKOROČNE OBVEZE 2.7. POSLOVNE OBVEZE || || || || || u milijunima EUR || Bilješka: || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Kratkoročne poslovne obveze || 2.7.1 || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Obračunane obveze || 2.7.2 || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Odloženi doprinos kapitalu fonda || 2.7.3 || - || - || 293 || 293 || 295 UKUPNO || || 22 || 375 || 660 || 1 057 || 1 033 2.7.1. Kratkoročne poslovne obveze || || || || || u milijunima EUR || Bilješka: || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Dobavljači i ostalo || 2.7.1.1 || 4 || 67 || 81 || 152 || 308 Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem || 2.7.1.2 || - || - || 46 || 46 || 81 Razne obveze iz poslovanja || 2.7.1.3 || 0 || 0 || 12 || 12 || 10 UKUPNO || || 4 || 67 || 138 || 209 || 399 Poslovne obveze uključuju troškovnike koje je ERF primio u okviru aktivnosti dodjele bespovratnih sredstava. Knjiže se u zahtijevanom iznosu od trenutka kada je zahtjev zaprimljen. Isti se postupak primjenjuje za račune i financijska odobrenja primljene u okviru aktivnosti nabave. Predmetni zahtjevi za povrat troškova uzimaju se u obzir u postupku razdvajanja računovodstvenih razdoblja na kraju godine. Nakon unosa zaključnih podataka u račun poslovnog rezultata unose se procijenjeni prihvatljivi iznosi. 2.7.1.1. Dobavljači i ostalo U ovaj naslov uključeni su iznosi obveza prema dobavljačima kao i iznosi obveza prema javnim tijelima i trećim zemljama. Smanjenje od 157 milijuna EUR u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje uglavnom se odnosi na smanjenje poslovnih obveza prema trećim zemljama u iznosu od 75 milijuna EUR i smanjenje poslovnih obveza prema dobavljačima iz privatnog sektora u iznosu od 37 milijuna EUR. 2.7.1.2. Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem Kako bi se poboljšalo iskazivanje obveza sufinanciranja, njihovi su iznosi u 2012. razdijeljeni na dugoročne i kratkoročne obveze. Smanjenje kratkoročnih obveza sufinanciranja uglavnom je posljedica preraspodjele iznosa od 40 milijuna EUR u dugoročne poslovne obveze. Ukupne dugoročne i kratkoročne obveze sufinanciranja povećale su se za 5 milijuna EUR. Tijekom 2012. novi doprinosi za sufinanciranje dobiveni su od Njemačke (2 milijuna EUR) i Kanade (2 milijuna EUR). Povećanje obveza sufinanciranja Švedske (8 milijuna EUR) djelomično je kompenzirano smanjenjem obveze sufinanciranja Španjolske i Ujedinjene Kraljevine (svaka po 2 milijuna EUR) te prijebojem obveza sufinanciranja Italije u okviru Devetog ERF-a. Obveze sufinanciranja smanjene su za 8 milijuna EUR radi iskazivanja prihoda povezanih s projektima sufinanciranja (vidi 3.1.3. i 3.2.2.). 2.7.1.3. Razne obveze iz poslovanja Raznim obvezama iz poslovanja uglavnom su obuhvaćene neraspoređene gotovinske primitke i vraćene iznose. 2.7.2. Obračunane obveze || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Obračunane obveze || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 UKUPNO || 19 || 308 || 228 || 555 || 339 Na kraju godine procjenjuju se opravdani izdatci koje su imali korisnici ERF-ovih sredstava, ali koji još nisu prijavljeni. Nakon izračuna vrijednosti za granične datume iznosi procijenjenih opravdanih izdataka bilježe se kao obračunane obveze. Procijenjena upotreba iznosa pretfinanciranja iskazuje se kao procijenjeni prijeboj pretfinanciranja (vidi 2.2.). 2.7.3. Odloženi doprinos kapitalu fonda || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Ujedinjena Kraljevina || - || - || 274 || 274 || 289 Irska || - || - || 9 || 9 || 5 Litva || - || - || - || - || 1 Mađarska || - || - || 10 || 10 || - UKUPNO || - || - || 293 || 293 || 295 Uključeni su i unaprijed plaćeni doprinosi država članica. NETO IMOVINA 2.8. POZVANI KAPITAL FONDA || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO Kapital fonda || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nepozvani kapital fonda || - || - || (18 712) || (18 712) Pozvani kapital fonda na dan 31.12.2011. || 12 840 || 11 699 || 2 440 || 26 979 || || || || Kapital fonda || 12 840 || 11 699 || 21 152 || 45 691 Nepozvani kapital fonda || - || - || (16 112) || (16 112) Pozvani kapital fonda na dan 31.12.2012. || 12 840 || 11 699 || 5 040 || 29 579 Kapital fonda predstavlja ukupne iznose doprinosa država članica odgovarajućem fondu ERF-a kako je utvrđeno u svakom od unutarnjih sporazuma. Nepozvana sredstva predstavljaju početnu alokaciju za koju još nije upućen poziv državama članicama. Pozvani kapital fonda predstavlja iznos početnih alokacija za koji je državama članicama upućen poziv za prijenos u račune riznice u skladu s postupkom utvrđenim u članku 16. Financijske uredbe Desetog ERF-a. Kapital Osmog i Devetog ERF-a u cijelosti je pozvan i primljen. Pozvani i nepozvani kapital po državama članicama || || || || u milijunima EUR Doprinosi || % || Nepozvani kapital Desetog ERF-a 31.12.2011. || pozvan u 2012. || Nepozvani kapital Desetog ERF-a 31.12.2012. Austrija || 2,41 || (451) || 63 || (388) Belgija || 3,53 || (661) || 92 || (569) Danska || 2,00 || (374) || 52 || (322) Finska || 1,47 || (275) || 38 || (237) Francuska || 19,55 || (3 658) || 508 || (3 150) Njemačka || 20,50 || (3 836) || 533 || (3 303) Grčka || 1,47 || (275) || 38 || (237) Irska || 0,91 || (170) || 24 || (147) Italija || 12,86 || (2 406) || 334 || (2 072) Luksemburg || 0,27 || (51) || 7 || (44) Nizozemska || 4,85 || (908) || 126 || (781) Portugal || 1,15 || (215) || 30 || (185) Španjolska || 7,85 || (1 469) || 204 || (1 265) Švedska || 2,74 || (513) || 71 || (441) Ujedinjena Kraljevina || 14,82 || (2 773) || 385 || (2 388) Cipar || 0,09 || (17) || 2 || (15) Češka Republika || 0,51 || (95) || 13 || (82) Estonija || 0,05 || (9) || 1 || (8) Mađarska || 0,55 || (103) || 14 || (89) Litva || 0,12 || (22) || 3 || (19) Latvija || 0,07 || (13) || 2 || (11) Malta || 0,03 || (6) || 1 || (5) Poljska || 1,3 || (243) || 34 || (209) Slovenija || 0,18 || (34) || 5 || (29) Slovačka || 0,21 || (39) || 5 || (34) Bugarska || 0,14 || (26) || 4 || (23) Rumunjska || 0,37 || (69) || 10 || (60) UKUPNO || 100,00 || (18 712) || 2 600 || (16 112) U 2012. pozvani su doprinosi u okviru Desetog ERF-a. Prva tranša doprinosa država članica za 2013. pozvana je u studenom 2012. 2.9. OSTALE PRIČUVE u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO Saldo na dan 31.12.2010. || (2 237) || 4 157 || 333 || 2 252 Prijenos oslobođenih iznosa iz Osmog i Devetog ERF-a u Deseti ERF || (38) || (80) || 118 || 0 Prijenos iz Desetog ERF-a u Deveti ERF radi dodjele sredstava Južnom Sudanu nakon Odluke Vijeća 2010/406/EU || - || 150 || (150) || 0 Saldo na dan 31.12.2011. || (2 276) || 4 227 || 301 || 2 252 Prijenos preraspoređenih iznosa iz Osmog i Devetog ERF-a u Deseti ERF || (78) || (300) || 378 || 0 Prijenos iz Desetog ERF-a u Deveti ERF radi dodjele sredstava Južnom Sudanu nakon Odluke Vijeća 2011/315/EU || - || 200 || (200) || 0 Saldo na dan 31.12.2012. || (2 354) || 4 126 || 479 || 2 252 Saldo na dan 31.12.2012. uključuje: || || || || - sredstva dodijeljena Južnom Sudanu || - || 350 || - || 350 Od stupanja na snagu Desetog ERF-a godine 2008., sva oslobođena sredstva prethodnih ERF-ova prenose se u pričuvu Desetog ERF-a. Ta se pričuva može rasporediti samo uz uvjete utvrđene člankom 1.4. Unutarnjeg sporazuma o Desetom ERF-u. Tijekom 2012. u pričuvu za postignute rezultate Desetog ERF-a preneseno je 78 milijuna EUR preraspoređenih sredstava iz Osmog ERF-a te 300 milijuna EUR preraspoređenih sredstava iz Devetog ERF-a, a 200 milijuna EUR preneseno je iz pričuve za postignute rezultate Desetog ERF-a u Deveti ERF kako bi se omogućila dodjela sredstava Južnom Sudanu[10]. 3. BILJEŠKE UZ RAČUN POSLOVNOG REZULTATA 3.1. PRIHOD OD POSLOVANJA u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2012. || UKUPNO 2011. Povrat izdataka || 2 || 14 || 2 || 17 || 16 Povrat sredstava STABEX-a || 49 || - || - || 49 || 26 Dobici zbog tečajnih razlika || 7 || 35 || 8 || 51 || 54 Prihodi od poslovanja – sufinanciranje || - || - || 8 || 8 || 2 UKUPNO || 58 || 49 || 18 || 124 || 99 3.1.1. Povrat izdataka U ovom naslovu iskazani su nalozi za povrat koje je izdao ERF i odbitci od budućih plaćanja knjiženih u računovodstvenom sustavu ERF-a radi povrata prethodno isplaćenih rashoda na temelju kontrola, revizija ili analize prihvatljivosti. Potrebno je napomenuti da se povrat iznosa pretfinanciranja ne ubraja u prihode, nego se knjiži u korist stavke pretfinanciranja u bilanci stanja. Povrat neopravdanih plaćanja Tijekom 2012. izdano je naloga za povrat neopravdanih plaćanja u iznosu od 27 milijuna EUR, u usporedbi s 12 milijuna EUR u 2011. Od toga se 11 milijuna EUR odnosi na povrat izdataka i stoga su uknjiženi kao prihod od poslovanja. Iskazanih 16 milijuna EUR predstavlja povrat plaćenih iznosa pretfinanciranja, a uknjiženi su u korist imovine poslovanja u bilanci stanja. Vrste povrata neopravdanih plaćanja mogu se sažeto prikazati na sljedeći način: u milijunima EUR || || Prihod || Pretfinanciranje || UKUPNO 2012. || Prihod || Pretfinanciranje || UKUPNO 2011. Pogreška || 1 || 1 || 2 || 2 || 1 || 3 Nepravilnost || 9 || 15 || 25 || 6 || 3 || 8 Prijava ureda OLAF || 1 || - || 1 || 1 || - || 1 UKUPNO || 11 || 16 || 27 || 8 || 4 || 12 3.1.2. Povrat sredstava instrumenta STABEX Tijekom 2012. u EFR je vraćeno 49 milijuna EUR s računâ s dva potpisnika u državama AKP-a u skladu s člankom 1.4. Unutarnjeg sporazuma Desetog ERF-a[11]. Ta su sredstva prenesena uglavnom iz Solomonskih otoka (12 milijuna EUR), Côte d’Ivoire (11 milijuna EUR), Burundija (5 milijuna EUR), Svetog Vincenta i Grenadina (3 milijuna EUR), Senegala (3 milijuna EUR), Malavija (3 milijuna EUR), Ugande (3 milijuna EUR) i Burkine Faso (2 milijuna EUR). Ti su prihodi uknjiženi u prihode od poslovanja (instrument za pomoć STABEX) u računu poslovnog rezultata Osmog EDF. 3.1.3. Prihodi poslovanja – sufinanciranje Prihodi poslovanja koji se odnose na sufinanciranje predstavljaju upotrijebljene doprinose (vidi 3.2.2.). Budući da ti doprinosi ispunjaju kriterije za uvjetne prihode koji nisu povezani s tečajnim razlikama, doprinosi se iskazuju u skladu s provedbom projekta sufinanciranja. 3.2 RASHODI POSLOVANJA u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2012. || UKUPNO 2011. Rashodi poslovanja – instrumenti za pomoć || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Rashodi poslovanja – sufinanciranje || - || - || 8 || 8 || 2 Gubici zbog tečajnih razlika || 8 || 39 || 20 || 66 || 61 Otpis potraživanja || 0 || 6 || - || 6 || 7 UKUPNO || 49 || 856 || 2 112 || 3 017 || 2 702 Komisija je u 2012. usavršila svoju metodologiju procjene obračunanih obveza. Da ta promjena nije bila izvršena, rashodi poslovanja iznosili bi 2 849 milijuna EUR umjesto 3 017 milijuna EUR. Učinak na neto imovinu rezultirao bi jednakim iznosom (smanjenje od 168 milijuna EUR) uglavnom zbog povećanja na računima obračunanih obveza (vidi 2.7.2.). 3.2.1 Rashodi poslovanja – instrumenti potpora || || || || u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2012. || UKUPNO 2011. Programabilna potpora || 17 || 93 || 1 366 || 1 476 || 1 251 Makroekonomska potpora || - || 8 || - || 8 || 51 Sektorska politika || 0 || 322 || 3 || 326 || 371 Subvencije za kamate || 5 || - || - || 5 || 0 Projekti u okviru AKP-a || - || 311 || 409 || 720 || 650 Pomoć u nuždi || - || 60 || 274 || 333 || 212 Pomoć za izbjeglice || 6 || - || - || 6 || 0 Rizični kapital || 1 || - || - || 1 || 19 STABEX || 4 || - || - || 4 || 12 Sysmin || 0 || - || - || 0 || (8) Ostali programi potpore povezani s prethodnim ERF-ovima || - || 10 || - || 10 || 24 Institucionalna potpora || - || (1) || 33 || 32 || 8 Naknada za prihode od izvoza || 7 || 10 || - || 18 || 42 UKUPNO || 41 || 812 || 2 085 || 2 938 || 2 633 Rashodima poslovanja ERF-a obuhvaćeni su različiti instrumenti za potpore i različitih su oblika, ovisno o načinu isplate novčanih sredstva i načinu na koji se njima upravlja. 3.2.2. Rashodi poslovanja – sufinanciranje Riječ je o rashodima nastalima pri sufinanciranju projekata tijekom 2012. Budući da ti primljeni doprinosi za financiranje ispunjaju kriterije za uvjetne prihode koji nisu povezani s tečajnim razlikama, odgovarajući iznos doprinosa iskazuje kao prihod od poslovanja (vidi 3.1.3.). 3.2.3. Otpis potraživanja U ovom naslovu nalaze se uglavnom ispravke vezane uz pretfinanciranje i iznosi koji su otpisani/izgubljeni pri unovčenju dugovanja. 3.3. ADMINISTRATIVNI TROŠKOVI u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2012. || UKUPNO 2011. Administrativni troškovi || - || 1 || 106 || 107 || 75 UKUPNO || - || 1 || 106 || 107 || 75 U ovom naslovu nalaze se rashodi za potporu, tj. administrativni troškovi povezani s programiranjem i provedbom ERF-ova. Njime su obuhvaćeni troškovi za pripremu, praćenje, nadzor i ocjenjivanje projekata te troškovi za računalne mreže, tehničku pomoć itd. 3.4. FINANCIJSKI PRIHODI u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 2012. || UKUPNO 2011. Prihod od kamata – europske banke || - || 6 || 4 || 9 || 1 Kamate od pretfinanciranja || (2) || (24) || (6) || (32) || (21) UKUPNO || (2) || (18) || (2) || (22) || (20) Kamate od pretfinanciranja iskazuju u skladu s odredbama članka 7. stavka 3. i članka 8. Financijske uredbe Desetog ERF-a. Poništenje obračunanih kamata od pretfinanciranja za 2011. rezultiralo je negativnim prihodom od kamata za 2012. 4. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA 4.1. NAMJENA I IZRADA IZVJEŠTAJA O NOVČANIM TOKOVIMA Podatci o novčanim tokovima rabe se kao osnova za procjenu sposobnosti ERF-a da stvori novac i novčane ekvivalente i njegove potrebe za korištenje tim sredstvima. Izvještaj o novčanim tokovima izrađuje se neizravnom metodom. To znači da se neto višak ili manjak za dotičnu financijsku godinu usklađuje za učinke nenovčanih transakcija i svih odgođenih ili obračunanih prošlih ili budućih gotovinskih primitaka ili plaćanja vezanih uz poslovanje. Novčani tokovi koji proizlaze iz transakcija u stranoj valuti knjiže se izvještajnoj valuti ERF-a (euro) tako da se na iznos u stranoj valuti primijeni devizni tečaj između eura i dotične strane valute na datum novčanog toka. 4.2. POSLOVNE DJELATNOSTI Izvještaj o novčanom toku ERF-a sadržava samo novčane tokove od poslovnih djelatnosti jer se ERF ne bavi ulagačkim ili financijskim djelatnostima. Namjena je poslovnih djelatnosti sudjelovanje u ostvarivanju rezultata koji su predviđeni politikama. 5. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE I OSTALI PODACI KOJE JE POTREBNO OBJAVITI 5.1. NEPREDVIĐENA IMOVINA u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Jamstva za izvršenje || 13 || 171 || 120 || 304 || 325 Jamstva za zadržane iznose || 6 || 107 || 74 || 188 || 197 Nepredviđena imovina povezana sa sudskim postupcima || - || - || - || - || 1 UKUPNO || 19 || 279 || 194 || 492 || 523 5.1.1. Jamstva za izvršenje Jamstva za izvršenje zahtijevaju se u nekim slučajevima kako bi se osiguralo da korisnici sredstava ERF-a ispune svoje obveze iz ugovora s ERF-om. Smanjenje od 21 milijun EUR u stavki jamstava za izvršenje predstavlja razliku između vraćenih jamstava i novih primljenih jamstava. Većina vraćenih jamstava odnosi se na Deveti ERF, a i nova jamstva uglavnom su primljena u okviru Devetog ERF-a. 5.1.2. Jamstva za zadržane iznose Jamstva za zadržane iznose odnose se samo na ugovore o radovima. Obično se zadržava 10 % privremenih plaćanja korisnicima kao jamstvo da će izvođač radova ispuniti svoje obveze. Ti se zadržani iznosi iskazuju kao dospjeli iznosi. Ovisno o odobrenju javnog naručitelja, izvođač radova može umjesto toga dostaviti jamstvo za zadržane iznose kojim se zamjenjuju iznosi zadržani od privremenih plaćanja. Primljena jamstva iskazuju se kao nepredviđena imovina. Smanjenje od 9 milijuna EUR u stavki jamstava za zadržane iznose predstavlja razliku između vraćenih jamstava i novih primljenih jamstava. Većina vraćenih jamstava odnosi se na Deveti ERF, a i nova jamstva uglavnom su primljena u okviru Devetog ERF-a. 5.2. OSTALI PODACI KOJE JE POTREBNO OBJAVITI 5.2.1. Proračunske obveze koje još nisu uknjižene kao rashodi u milijunima EUR || 8. ERF || 9. ERF || 10. ERF || UKUPNO 31.12.2012. || UKUPNO 31.12.2011. Nepodmirene proračunske obveze koje još nisu plaćene || 103 || 938 || 4 601 || 5 642 || 5 594 Povezani iznosi iskazani u računu poslovnog rezultata || (22) || (382) || (310) || (714) || (646) UKUPNO || 81 || 557 || 4 291 || 4 928 || 4 948 Nepodmirene proračunske obveze otvorene su obveze za koja još uvijek nisu izvršena plaćanja i/ili opozivi. To je uobičajena posljedica postojanja višegodišnjih programa. Na dan 31. prosinca 2012. nepodmirene proračunske obveze iznosile su ukupno 5 642 milijuna EUR. Iznos naveden kao buduća obveza za koju treba osigurati sredstva nepodmirena je proračunska obveza umanjena za povezane iznose koji su u računu poslovnog rezultata za 2012. iskazani kao troškovi, čime se dobiva ukupni iznos od 4 928 milijuna EUR. 6. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZIKOM Sljedeće objave povezane s upravljanjem financijskim rizikom Europskog razvojnog fonda odnose se na operacije riznice koje izvršava Europska komisija u ime Europskog razvojnog fonda u izvršavanju sredstava Fonda. 6.1. POLITIKE UPRAVLJANJA RIZIKOM I AKIVNOSTI OMEĐIVANJA RIZIKA Pravila i načela za upravljanje operacijama riznice ERF-a utvrđeni su Uredbom Vijeća br. 215/2008 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na Deseti ERF te Unutarnjim sporazumom. Na temelju navedene Uredbe primjenjuju se sljedeća načela: – države članice doprinose za ERF uplaćuju na posebne račune otvorene pri emisijskoj banci svake države članice ili financijske institucije koju ta država članica odredi. Iznosi doprinosa ostaju na tim posebnim računima sve dok ne treba izvršiti isplate ERF-a – države članice doprinose za ERF uplaćuju u eurima, a plaćanja ERF-a iskazuju se u eurima i drugim valutama, uključujući i one manje poznate – na bankovnim računima koje Komisija otvori u ime ERF-a ne može doći do prekoračenja. Uz posebne račune Komisija u ime ERF-a u financijskim institucijama (središnje banke i komercijalne banke) otvara i druge bankovne račune za potrebe izvršavanja plaćanja i primanja primitaka, osim za doprinose država članica proračunu u skladu s člankom 44. Uredbe Vijeća br. 215/2008 (vidi 6.4. u nastavku). Komisija sve komercijalne banke u kojima se za potrebe ERF-a otvaraju računi uz iznimku navedenih „posebnih računa” odabire javnim natječajem. Operacije riznice i plaćanja visoko su automatizirane i koriste se suvremenim informatičkim sustavima. Kako bi se jamčila sigurnost sustava i osiguralo razdvajanje dužnosti u skladu s Financijskom uredbom, standardima interne kontrole Komisije i revizijskim načelima, primjenjuju se posebni postupci. Upravljanje operacijama riznice i plaćanja uređeno je pisanim smjernicama i postupcima kojima je cilj ograničiti operativni i financijski rizik i osigurati odgovarajući razinu kontrole. Njima su obuhvaćena različita područja djelovanja, a poštovanje smjernica i postupaka redovito se provjerava. 6.2. TRŽIŠNI RIZIK 6.2.1. Rizik od promjene tečaja Svi doprinosi drže se u eurima, a druge se valute kupuju samo kada su potrebne za izvršavanje plaćanja. Zbog toga operacije riznice ERF-a nisu izložene riziku od promjene tečaja. 6.2.2. Kamatni rizik ERF ne posuđuje novac, stoga nije izložen kamatnom riziku. ERF međutim ostvaruje kamate na sredstva koja drži na svojim bankovnim računima. Stoga je Komisija u ime ERF-a uvela mjere kojima se osigurava redovita usklađenost ostvarene kamate s tržišnim kamatnim stopama kao i za njihove eventualne fluktuacije. Za depozite preko noći na računima u komercijalnim bankama kamata se obračunava svakodnevno. Obračun kamate za sredstva na tim računima temelji se na promjenjivim tržišnim kamatnim stopama na koje se primjenjuje (pozitivna ili negativna) ugovorna marža. Za većinu računa izračun kamata povezan je s EONIA-om (prekonoćni prosječni indeks eura), a prilagođava se svim fluktuacijama te stope. Za druge je račune izračun kamata povezan s marginalnom stopom ESB-a (stopa koju ESB koristi za aktivnosti refinanciranja). Zbog toga ERF nije izložen riziku da bi za svoja sredstva mogao dobiti kamatu nižu od tržišne. 6.3. KREDITNI RIZIK (RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE) Većina sredstava riznice ERF-a drži se, u skladu s Uredbom Vijeća br. 215/2008, na "posebnim računima" koje su države članice otvorile radi plaćanja svojih doprinosa. Većina tih računa drže riznice država članica ili njihove nacionalne središnje banke. Te institucije nose najmanji rizik druge ugovorne strane za ERF (izloženost je na državama članicama kojima te institucije pripadaju). Nadopuna računa na kojima se nalaze sredstva riznice ERF-a koja se drže u komercijalnim bankama radi pokrivanja poslova plaćanja obavlja se neposredno prije roka i njime automatski upravlja sustav za upravljanje gotovinom riznice Komisije. Na svakom računu drži se najmanja količina gotovine razmjerna prosječnom obujmu dnevnih plaćanja koja se s njih izvršavaju. Zbog toga su iznosi koji se na tim računima drže preko noći stalno na niskoj razini, čime se ograničava izloženost ERF-a riziku. Uz to se pri odabiru komercijalnih banaka primjenjuju posebne smjernice kako bi se dodatno smanjio rizik druge ugovorne strane kojem je izložen ERF. Sve komercijalne banke odabiru se na javnom natječaju. Najniži je kratkoročni kreditni rejting potreban za sudjelovanje u postupku nadmetanja P-1 agencije Moody ili jednakovrijedna ocjena (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i opravdanim okolnostima može se zahtijevati niža razina. 6.4. RIZIK LIKVIDNOSTI Proračunskim načelima koja se primjenjuju na ERF osigurava se da su ukupna gotovinska sredstva za proračunsko razdoblje uvijek dovoljna za izvršavanje svih povezanih plaćanja. Ukupan iznos doprinosa država članica jednak je ukupnom iznosu odobrenih sredstava za plaćanje za odgovarajuće proračunsko razdoblje. Godišnji doprinosi država članica u ERF plaćaju se međutim u tri obroka, a plaćanja podliježu određenim sezonskim varijacijama. Kako bi se osiguralo da sredstva riznice uvijek budu dovoljna za plaćanja za svaki pojedinačni mjesec, riznica Komisije i odgovarajuće službe koje izvršavaju plaćanja redovito izmjenjuju informacije o stanju riznice kako bi se osiguralo da izvršena plaćanja ni u jednom razdoblju ne prekorače dostupna sredstva riznice. U okviru dnevnih operacija riznice ERF-a dnevna količina likvidnosti na svakom od bankovnih računa ERF-a svakodnevno se, uz navedene mehanizme, osigurava i automatiziranim alatima za upravljanje gotovinom. 7. OBJAVLJIVANJE POVEZANIH STRANAKA U okviru ovog naslova nisu utvrđene transakcije s povezanim strankama koje zahtijevaju zasebno objavljivanje. 8. DOGAĐAJI NAKON ZAKLJUČNOG DATUMA BILANCE STANJA Na datum slanja ovih računa računovodstveni službenik ERF-a nije otkrio nikakva bitna pitanja koja bi u okviru ovog odjeljka nalagala zasebno objavljivanje niti su mu takva pitanja prijavljena. Godišnji financijski izvještaj i s njim povezane bilješke izrađeni su na temelju najnovijih dostupnih podataka što se odražava u prethodno iskazanim podatcima. 9. USKLAĐIVANJE POSLOVNOG REZULTATA I IZVRŠENJA PRORAČUNA Poslovni rezultat za dotičnu godinu izračunava se na temelju načela nastanka poslovnih događaja. Realizacija proračuna temelji se međutim na pravilima gotovinskog obračuna. Budući da su poslovni rezultat i realizacija proračuna rezultat istih transakcija, u smislu provjere korisno je osigurati mogućnost njihova usklađivanja. U sljedećoj tablici prikazano je njihovo usklađivanje uz isticanje ključnih iznosa usklađivanja razdijeljenih između stavki prihoda i rashoda. || || u milijunima EUR || 2012. || 2011. || || POSLOVNI REZULTAT ZA TEKUĆU GODINU || (3 023) || (2 700) || || PRIHODI || || Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna || (47) || (52) Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu prikupljena || (8) || (3) Prava utvrđena u prethodnim godinama prikupljena u tekućoj godini || 14 || 10 Neto učinak pretfinanciranja || 62 || 46 Neto obračunani prihodi || (40) || (13) || || RASHODI || || Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni || 38 || 98 Rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini || (101) || (249) Ukinuta plaćanja || 7 || 17 Neto učinak pretfinanciranja || (316) || (346) Neto obračunani rashodi || 204 || 317 || || REALIZACIJA PRORAČUNA ZA TEKUĆU GODINU || (3 209) || (2 874) 9.1. Stavke usklađivanja – Prihodi Proračunski prihodi za financijsku godinu odgovaraju prihodima prikupljenima na temelju prava utvrđenih tijekom godine i iznosa prikupljenih na temelju prava utvrđenih u prethodnim godinama. Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna knjiže se u poslovnom rezultatu, ali se u proračunskoj perspektivi ne mogu smatrati prihodima jer se unovčeni iznos prenosi u pričuve i ne može se preraspodijeliti u druge svrhe bez odluke Vijeća. Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu prikupljena trebaju se zbog usklađivanja odbiti od poslovnog rezultata jer još nisu postala dijelom proračunskih prihoda. Nasuprot toga, prava utvrđena u prethodnim godinama prikupljena u tekućoj godini moraju se zbog usklađivanja dodati poslovnom rezultatu. Neto učinak pretfinanciranja predstavlja poravnanje iznosa pretfinanciranja za koje je izvršen povrat. Riječ je o gotovinskom primitku koji ne utječe na poslovni rezultat. Neto obračunani prihodi uglavnom se sastoje od stavki usklađivanja namijenjenih razdvajanju računovodstvenih razdoblja na kraju godine. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani prihodi tekuće godine umanjeni za poništene obračunane prihode prethodne godine. 9.2. Stavke usklađivanja – Rashodi Rashode tekuće godine koji još nisu plaćeni treba dodati zbog usklađivanja jer su uključeni u poslovni rezultat, ali nisu dijelom proračunskih rashoda. Nasuprot toga, rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini moraju se zbog usklađivanja odbiti od poslovnog rezultata jer čine dio proračunskih rashoda tekuće godine, ali nemaju nikakva učinka na poslovni rezultat ili, u slučaju ispravaka, smanjuju rashode. Gotovinski primitci od ukinutih plaćanja ne utječu na poslovni rezultat, ali utječu na realizaciju proračuna. Neto učinak pretfinanciranja kombinacija je novih iznosa pretfinanciranja plaćenih u tekućoj godini (koji se iskazuju kao proračunski rashodi predmetne godine) i prijeboja pretfinanciranja plaćenog u tekućoj godini ili prethodnih godina prihvaćanjem opravdanih troškova. Potonji predstavljaju izdatak u smislu računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja, ali ne i u smislu proračunskog računovodstva jer se plaćanje početnog pretfinanciranja u vrijeme njegova plaćanja već uzelo u obzir kao proračunski rashod. Neto obračunani rashodi uglavnom se sastoje od stavki usklađivanja namijenjenih razdvajanju računovodstvenih razdoblja na kraju godine, tj. opravdanih izdataka koje su imali korisnici sredstava ERF-a, ali koji još nisu prijavljeni ERF-u. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani rashodi tekuće godine umanjeni za poništene obračunane rashode prethodne godine. 2. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOJ PROVEDBI UVODNA NAPOMENA Prethodni ERF-ovi · Odlukom br. 1/2000 Vijeća AKP-EZ od 27. srpnja 2000. o prijelaznim mjerama predviđa se upotreba određenih nedodijeljenih sredstava iz prethodnih ERF-ova za programe usklađene s odgovarajućim odredbama Sporazuma iz Cotonoua i njihova ranija primjena na temelju prijelaznih mjera. · Odlukom Komisije br. 410/2001 od 16. ožujka 2001. o utvrđivanju dodijeljenih sredstava za okvirne programe država AKP-a u skladu sa Sporazumom AKP-a i EZ-a o partnerstvu, predviđa se upotreba nedodijeljenih sredstava iz prethodnih ERF-ova do najvišeg iznosa od 1,2 milijarde EUR za provedbu u skladu s pravilima i postupcima odgovarajućih ERF-ova, u očekivanju stupanja na snagu Financijskog protokola Devetog ERF-a. · Odlukom Komisije br. 1033/2001 od 15. lipnja 2001. utvrđena su dodijeljena sredstva za regionalne programe i suradnju među državama AKP-a u okviru Financijskog protokola uz Sporazum AKP-a i EZ-a o partnerstvu. · Odlukom Komisije br. 1252/2002 od 11. srpnja 2002. omotnica namijenjena suradnji među državama AKP-a povećana je za 60 milijuna EUR iz općih pričuva Šestog i Sedmog ERF-a te predviđena upotreba tih dodatnih sredstava u očekivanju stupanja na snagu Financijskog protokola Devetog ERF-a, u skladu s pravilima i postupcima primjenjivima na izvorne ERF-ove. · Na kraju, Odlukom Vijeća ministara država AKP-a i EZ-a br. 3/2002 od 23. prosinca 2002. iz nedodijeljenih sredstva Osmog ERF-a (opća pričuva) oduzima se iznos od 25 milijuna EUR i dodjeljuje regionalnoj suradnji u skladu sa Sporazumom AKP-a i EZ-a o partnerstvu. · Budući da je Šesti ERF zaključen 2006., a Sedmi ERF 2008., godišnji financijski izvještaj više ne sadržava tablice o izvršavanju proračuna za te ERF-ove. Međutim, izvršavanje prenesenih salda uključeno je u Deveti ERF. · Kako bi se osigurala transparentnost financijskog izvještavanja za 2012., u sljedećim se tablicama, kao i prošlih godina, za Osmi ERF razdvojeno navode dio upotrijebljen za programe u okviru Konvencije iz Loméa i dio upotrijebljen za programe u okviru Sporazuma iz Cotonoua. U pogledu Sporazuma iz Cotonoua, knjiženje i financijsko izvještavanje temelji se na članku 3. stavku 2. Priloga IV. Sporazumu AKP-a i EZ-a o partnerstvu u odnosu na pojedinačne države. Tim se člankom državama AKP-a namjenjuje omotnica A za pokrivanje programa makroekonomske potpore i potpore programima i projektima te omotnica B za pokrivanje nepredviđenih potreba poput pomoći u nuždi, inicijativa za otpis dugovanja i pomoći za ublaživanje negativnih učinaka nestabilnosti izvoznih prihoda[12]. Za regije su računovodstveni prikazi iskazani u skladu s regionalnim programiranjem kako je navedeno u Poglavlju 2. Sporazuma AKP-a i EZ-a o partnerstvu (tj. regionalni okvirni programi i suradnja među državama AKP-a). · U skladu s točkom 4. Priloga I.b (Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2008. – 2013.) Sporazumu AKP-a i EZ-a o partnerstvu, preostala salda i oslobođena sredstva iz fondova u razdoblju između 31.12.2007. i stupanja na snagu Desetog ERF-a preneseni su u Deveti ERF kako bi se osiguralo da službe EU-a mogu nastaviti s radom i pokrivati troškove tekućih projekata do stupanja na snagu Desetog ERF-a. · Odlukom Vijeća 2010/406/EU odlučeno je da se iz oslobođenih sredstava u okviru Devetog ERF-a i prijašnjih ERF-ova u korist Sudana upotrijebi iznos od 150 milijuna EUR radi rješavanja potreba najranjivijeg dijela stanovništva. Taj je iznos dodijeljen tijekom 2011. · Odlukom Vijeća 2011/315/EU odlučeno je da se iz oslobođenih sredstava u okviru Devetog ERF-a i prijašnjih ERF-ova u korist Južnog Sudana upotrijebi iznos od 200 milijuna EUR radi potpore provedbi trogodišnjeg plana za razvoj Južnog Sudana. Taj je iznos dodijeljen tijekom 2012. Deseti ERF Sporazum AKP-a i EZ-a o partnerstvu koji su 23. lipnja 2000. u Cotonouu potpisale države članice Europske zajednice i afričke, karipske i pacifičke države (države AKP-a) stupio je na snagu 1. travnja 2003. Sporazum iz Cotonoua izmijenjen je sporazumom koji su te države potpisale 25. lipnja 2005. u Luxembourgu. Odlukom Vijeća EU-a od 27. studenoga 2001. (2001/822/EZ) o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja (PZP) Europskoj uniji stupio je na snagu 2. prosinca 2001. Ta je Odluka izmijenjena 19. ožujka 2007. (Odluka 2007/249/EZ). Unutarnji sporazum o financiranju potpore Zajednice u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2008. – 2013. u skladu s revidiranim Sporazumom iz Cotonoua, koji su 17. srpnja 2006. donijeli predstavnici vlada država članica Europske zajednice, stupio je na snagu 1. srpnja 2008. U skladu sa Sporazumom iz Cotonoua, drugo razdoblje (2008. – 2013.) pomoć Zajednice državama AKP-a i PZP-ova financira se iz Desetog ERF-a u iznosu od 22 682 milijuna EUR na sljedeći način: · 21 966 milijuna EUR dodjeljuje se državama AKP-a u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom utvrđenim u Prilogu I.b revidiranom Sporazumu iz Cotonoua, pri čemu Europska komisija upravlja dijelom od 20 466 milijuna EUR · 286 milijuna EUR dodjeljuje se prekomorskim zemljama i područjima (PZP) u skladu s Prilogom II.Aa revidiranoj Odluci Vijeća o pridruživanju PZP-ova Europskoj zajednici, pri čemu Europska komisija upravlja dijelom od 256 milijuna EUR · 430 milijuna EUR namijenjeno je Komisiji za financiranje troškova nastalih u vezi s programiranjem i izvršavanjem sredstava Desetog ERF-a, u skladu s člankom 6. Unutarnjeg Sporazuma. Od datuma stupanja na snagu Desetog ERF-a tim se iznosima dodaju oslobođena sredstva iz prethodnih ERF-ova, prihod od kamata i neupotrijebljeni gotovinski iznosi koji proizlaze iz sustava kojim se jamči stabiliziranje izvoznih prihoda od primarnih poljoprivrednih proizvoda (STABEX) u okviru fondova koji prethode 9. ERF-u. Svim sredstvima upravlja se u skladu sa posebnim pravilima kako je predviđeno revidiranim Sporazumom iz Cotonoua i Unutarnjim sporazumom. Od navedenih odobrenih sredstava Desetog ERF-a Europska komisija upravlja početnim iznosom od 21 152 milijuna EURA na sljedeći način: – iznosom od 15 300 milijuna EUR za nacionalne okvirne programe obuhvaćeno je: · 13 500 milijuna EUR za omotnicu A, od čega je otvoreno 13 345 milijuna EUR. Uz to je omotnica A povećana prijenosom pričuva za 341 milijuna EUR i zatvaranjem oslobođenih sredstava instrumenta Stabex u iznosu od 91 milijuna EUR te smanjena za iznos od 33 milijuna EUR zbog prijenosa u regionalna odobrena sredstva (višeregijski PALOP). U skladu s tim, ukupna dostupna sredstva iznose 13 744 milijuna EUR u okviru otvorenih odobrenih sredstava, a iznos od 155 milijuna EUR tek treba otvoriti · iznos od 1 800 milijuna EUR za omotnice B, u potpunosti otvoren. Budući da je omotnica B povećana i iz otvorenih pričuva za 148 milijuna EUR, iznos ukupnih otvorenih sredstava jest 1 948 milijuna EUR. – 1 783 milijuna EUR za regionalne okvirne programe, zajedno s prijenosom 33 milijuna EUR iz omotnice A i prijenosom 19 milijuna EUR u pričuve, što rezultira iznosom od 1 797 milijuna EUR otvorenih odobrenih sredstava – 2 700 milijuna EUR dodijeljenih sredstava unutar AKP-a u potpunosti su otvorena, a zajedno s prijenosom 195 milijuna EUR iz pričuva otvoreno je ukupno 2 895 milijuna EUR odobrenih sredstava – 683 milijuna EUR u pričuvi, od čega je 664 milijuna EUR preneseno, a preostali saldo iznosi 19 milijuna EUR – iznos od 430 milijuna EUR za troškove provedbe, u potpunosti otvoren – iznos od 256 milijuna EUR odobrenih sredstava za PZP-ove, raspodijeljen uglavnom na sljedeći način: · sredstva iz omotnice A u iznosu od 195 milijuna EUR, od čega je 140 milijuna EUR otvoreno · sredstva iz omotnice B u iznosu od 15 milijuna EUR, od čega je 7 milijuna EUR otvoreno · sredstva za regionalne dodjele u iznosu od 40 milijuna EUR, u potpunosti otvorena · sredstva za studije/tehničku pomoć u iznosu od 6 milijuna EUR, u potpunosti otvorena - Deseti ERF: pričuva za postignute rezultate koja se ne može mobilizirati Budući da je Deseti ERF stupio na snagu 1. srpnja 2008., preostala salda i oslobođena sredstva iz projekata u okviru Devetog ERF-a i prethodnih ERF-ova prenose se u pričuvu za postignute rezultate Desetog ERF-a, uz iznimku sredstava instrumenta Stabex i omotnice za administrativna sredstva Devetog ERF-a. Ta se pričuva može upotrijebiti uz poštovanje uvjeta navedenih u članku 1. stavku 4. Unutarnjeg sporazuma Desetog ERF-a. U sljedećoj tablici nalaze se pojedinosti navedene pričuve na dan 31.12.2012. (u milijunima EUR): Ukupna sredstva prenesena iz pričuve Desetog ERF-a koja se ne može mobilizirati: || 815 umanjena za sredstva prenesena u Deveti ERF u korist Sudana, na temelju Odluke Vijeća 2010/406/EU od 12.7.2010. || -150 umanjena za sredstva prenesena u Deveti ERF u korist Južnog Sudana, na temelju Odluke Vijeća 2011/315/EU od 23.5.2011. || -200 Ukupno dostupno u pričuvi (AKP+PZP): || 465 - Deseti ERF: pričuva za Stabex Nakon zatvaranja računa sustava Stabex, neupotrijebljena/oslobođena sredstva prenesena su u pričuvu Desetog ERF-a iz omotnice A Stabex-a (članak 1. stavak 4. Unutarnjeg sporazuma Desetog ERF-a), a zatim u nacionalne okvirne programe dotičnih država. Stanje pričuve na dan 31.12.2012. iznosi (u milijunima EUR): Država || Pričuva omotnice A STABEX Côte d'lvoire || 11,43 Kabo Verde || 0,01 Gvineja Bisau || 0,30 Sijera Leone || 0,22 Senegal || 0,90 UKUPNO || 12,86 - Deseti ERF: sufinanciranje U okviru Desetog ERF-a potpisani su sporazumi o prijenosu radi sufinanciranja od strane država članica u iznosu od 116 milijuna EUR i otvorena odobrena sredstva u iznosu od 99 milijuna EUR te su otvorena odobrena sredstva za plaćanje za unovčene iznose (ukupno 93 milijuna EUR). Stanje odobrenih sredstava za sufinanciranje na dan 31.12.2012. prikazano je u sljedećoj tablici (u milijunima EUR): || Odobrena sredstva za preuzimanje obveza || Odobrena sredstva za plaćanje Sufinanciranje – omotnica A || 84 || 78 Sufinanciranje – u okviru AKP-a || 12 || 12 Sufinanciranje – administrativni troškovi || 3 || 3 || 99 || 93 U sljedećim tablicama navedeni su iznosi o kojima je donesena odluka i sklopljen ugovor i koji su isplaćeni (neto iznosi). Tablice u kojima je prikazano stanje po zemljama i po instrumentu nalaze se u prilogu. 2.1 DODIJELJENA SREDSTVA 2.2 AGREGIRANI RAČUNI 2.3. OSTALI PODATCI O UPRAVLJANJU Talijansko sufinanciranje (1985.) Talijansko sufinanciranje, koje je na snazi od 1985., a bilo je otvoreno i u 2011. jer se i dalje provodio „Četvrti program za obnovu – Somalija” napokon je zatvoren 2012. Sredstva dostupna pri zatvaranju vraćena su Italiji. DIO II. – GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ERF-A: FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ULAGAČKOG INSTRUMENTA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA || CA/463/13 || 14. ožujka 2013. || Dokument 13/072 || || UPRAVA Ulagački instrumeNT financijski izvještaji NA DAN 31. prosINCA 2012. || || || - Izvještaj o financijskom stanju - Izvještaj o sveobuhvatnom prihodu - Izvještaj o promjeni sredstava davatelja - Izvještaj o novčanim tokovima - Bilješke uz financijske izvještaje || ORG.: E || 3. FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ULAGAČKOG INSTRUMENTA 3.1. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM STANJU NA DAN 31. PROSINCA 2012. (u 000 EUR) || Bilješke || 31.12.2012. || 31.12.2011. || || || IMOVINA || || || Novac i novčani ekvivalenti || 5 || 466 568 || 452 279 Izvedeni financijski instrumenti || 6 || 115 || 434 Zajmovi i potraživanja || 7 || 1 146 280 || 1 033 160 Financijska imovina raspoloživa za prodaju || 8 || 333 001 || 251 660 Iznosi potraživanja od davatelja || 9/15 || 87 310 || 87 310 Financijska imovina koja se drži do dospijeća || 10 || 99 029 || - Ostala imovina || 11 || 224 || 416 || || || Ukupna imovina || || 2 132 527 || 1 825 259 || || || || || || OBVEZE I SREDSTVA DAVATELJA || || || || || || OBVEZE || || || Izvedeni financijski instrumenti || 6 || 7 035 || 12 702 Odgođeni prihodi || 12 || 37 808 || 33 003 Obveze prema trećim osobama || 13 || 312 086 || 329 660 Ostale obveze || 14 || 1 153 || 1 113 || || || Ukupne obveze || || 358 082 || 376 478 || || || SREDSTVA DAVATELJA || || || Pozvani doprinosi država članica || 15 || 1 561 309 || 1 281 309 Rezerva poštene vrijednosti || || 68 434 || 41 750 Zadržana dobit || || 144 702 || 125 722 || || || Ukupna sredstva davatelja || || 1 774 445 || 1 448 781 || || || Ukupne obveze i sredstva davatelja || || 2 132 527 || 1 825 259 Pripadajuće bilješke sastavni su dio ovih financijskih izvještaja. 3.2. IZVJEŠTAJ O SVEOBUHVATNOM PRIHODU ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2012. (u 000 EUR) || Bilješke || Od 1.1.2012. || Od 1.1.2011. || || do 31.12.2012. || do 31.12.2011. || || || || || Kamate i slični prihodi || 17 || 67 503 || 59 561 || Kamate i slični izdatci || 17 || -1 114 || -940 || || || || || Neto kamate i slični prihodi || || 66 389 || 58 621 || || || || || Prihod od naknada i provizija || 18 || 1 934 || 2 149 || Izdatci za naknade i provizije || 18 || -292 || -144 || || || || || Neto prihod od naknada i provizija || || 1 642 || 2 005 || || || || || Promjena poštene vrijednosti izvedenih financijskih instrumenata || || 5 348 || -7 534 || Neto ostvarena dobit od financijske imovine raspoložive za prodaju || 19 || 1 045 || 17 228 || Neto dobit/gubitak zbog tečajnih razlika || || -10 575 || 8 376 || || || || || Neto rezultat financijskog poslovanja || || -4 182 || 18 070 || || || || || Promjena umanjenja vrijednosti potraživanja, bez poništenja || 7 || 597 || 27 452 || Umanjenje vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju || 8 || -8 927 || -6 888 || Umanjenje vrijednosti ostale imovine || 20 || -337 || - || Opći administrativni troškovi || 21 || -36 202 || -38 006 || || || || || Dobit za tekuću godinu || || 18 980 || 61 254 || || || || || Ostala sveobuhvatna imovina: || || || || Financijska imovina raspoloživa za prodaju – rezerva poštene vrijednosti || || || || 1. Neto promjena poštene vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju || 8 || 18 551 || 20 574 || 2. Neto iznos prenesen u dobitak ili gubitak || 8 || 8 133 || -3 394 || Ukupna financijska imovina raspoloživa za prodaju || || 26 684 || 17 180 || || || || || Ukupan ostali sveobuhvatni prihod: || || 26 684 || 17 180 || || || || || Ukupni sveobuhvatni prihodi za tekuću godinu || || 45 664 || 78 434 || Pripadajuće bilješke sastavni su dio ovih financijskih izvještaja. 3.3. IZVJEŠTAJ O PROMJENI SREDSTAVA DAVATELJA ZA GODINU KOJA JE ZAVRŠILA 31. PROSINCA 2012. (u 000 EUR) || Pozvani doprinosi || Rezerva poštene vrijednosti || Zadržana dobit || Ukupno Na dan 1. siječnja 2012. Bilješke || 1 281 309 || 41 750 || 125 722 || 1 448 781 || || || || Doprinosi država članica pozvani tijekom tekuće godine 15. || 280 000 || - || - || 280 000 || || || || Dobit za 2012. || - || - || 18 980 || 18 980 || || || || Ukupni os