1.Uvod i kontekst

U Preporuci Vijeća o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje („Preporuka Vijeća”), donesenoj u studenome 2013., Komisija se poziva da svake tri godine podnese izvješće o njezinoj provedbi i ostvarenoj dodanoj vrijednosti. Prvo izvješće o napretku objavljeno je u prosincu 2016. i obuhvaćalo je razdoblje od 2014. do 2016. Ovo je drugo izvješće koje obuhvaća razdoblje od 2017. do 2019.

Sport i tjelesna aktivnost pridonose fizičkom, psihičkom i socijalnom zdravlju, no posebno istraživanje Eurobarometra iz 2018. o sportu i tjelesnoj aktivnosti pokazuje da previše ljudi u EU-u ne ostvaruje minimalnu razinu tjelesne aktivnosti koju preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija (WHO). Cilj je Preporuke Vijeća riješiti taj problem. Bavljenje sportom i tjelesnom aktivnošću razlikuje se ovisno o dobi, spolu, razini obrazovanja i socioekonomskom statusu te među državama, što upućuje na to da nacionalne politike i smjernice mogu utjecati na ponašanje. Preporukom Vijeća države članice EU-a potiče se na razvoj nacionalnih strategija i akcijskih planova za promicanje tjelesne aktivnosti kojima će biti obuhvaćeni svi relevantni sektori, uključujući, ali ne isključivo, sektore sporta i zdravlja. Njome se države članice ujedno potiču na to da blisko surađuju međusobno i s Komisijom tako da redovito razmjenjuju informacije i najbolje prakse.

Ovaj pregled provedbe Preporuke Vijeća pokazuje pozitivne pomake, uključujući donošenje nekoliko novih politika, poboljšanje međusektorske suradnje na nacionalnoj razini i jaču prekograničnu suradnju.

2.Metoda

U Prilogu Preporuci Vijeća navodi se skup od 23 pokazatelja („okvir za nadzor”) koji se upotrebljavaju za praćenje napretka koji države članice ostvaruju u pogledu politika za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i za ocjenjivanje razina tjelesne aktivnosti. Smatra se da je pokazatelj proveden ako je država članica uvela politiku ili program koji se prati s pomoću tog pokazatelja.

Preporukom Vijeća svaka je država članica EU-a pozvana da imenuje nacionalnu kontaktnu točku za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje koja će na nacionalnoj razini koordinirati prikupljanje podataka za okvir za nadzor. Od prvog izvješća o napretku u provedbi Preporuke Vijeća mreža kontaktnih točaka održala je pet sastanaka uz potporu Komisije i Svjetske zdravstvene organizacije. Ti su sastanci služili kao forum za proširenje međusektorske suradnje koja uključuje druge važne dionike u tom području. Za promicanje tjelesne aktivnosti potreban je višesektorski pristup. Koordiniranim i usklađenim djelovanjem svih relevantnih sektora izbjegavaju se preklapanja i nedosljednosti. Na primjer, sastanak u listopadu 2018. u Luxembourgu organiziran je kao zajednički sastanak sa Skupinom na visokoj razini za prehranu i tjelesnu aktivnost osnovanom u okviru zdravstvene politike. Na sastanku u lipnju 2019. u Bruxellesu sudjelovali su predstavnici država članica u Skupini na visokoj razini za prehranu i tjelesnu aktivnost i u Odboru za zajedničku organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda (program voća, povrća i mlijeka u školama), koji je osnovan u okviru poljoprivredne politike.

Od stupanja na snagu Preporuke Vijeća Komisija je surađivala sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom kako bi podržala države članice i njihove kontaktne točke u okviru programa Erasmus+. Podatke upotrijebljene u ovom Izvješću prikupile su nacionalne kontaktne točke.

Izvješće o napretku odražava i doprinose Svjetske zdravstvene organizacije i radne skupine Vijeća za sport.

3.WHO-ov pristupnik europskim zdravstvenim informacijama (European Health Information Gateway) i informativni pregledi po državama o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje

Svi podaci prikupljeni s pomoću okvira za nadzor unose se na WHO-ov pristupnik europskim zdravstvenim informacijama, koji je Svjetska zdravstvena organizacija pokrenula 2016. kako bi zamijenila svoju dotadašnju europsku bazu podataka o prehrani, pretilosti i tjelesnoj aktivnosti. Pristupnik omogućuje da sve 53 države članice europske regije WHO-a na jednostavan način pristupe zdravstvenim podacima, informacijama i resursima te pridonosi poboljšanju zdravlja Europljana tako što poboljšava informacije na kojima se temelji politika. Ta interaktivna jedinstvena točka za zdravstvene informacije omogućuje vizualizaciju i analizu podataka o više od 3 500 pokazatelja.

Komisija je blisko surađivala sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom na prikupljanju doprinosa država članica na temelju kojih su izrađeni informativni pregledi po državama o tjelesnoj aktivnosti, koji su objavljeni u rujnu 2018. U informativnim pregledima sažeto se navodi na koji se način problem tjelesne neaktivnosti nastoji riješiti na razini politika. Razvijeni su i tematski informativni pregledi o tjelesnoj aktivnosti usmjereni na zdravlje i obrazovanje, u kojima se daje sažetak trenutačnog stanja u pogledu promicanja tjelesne aktivnosti u tim dvama sektorima i iznose odabrane priče o uspjehu ili primjeri dobre prakse iz država članica EU-a. Te uspješne mjere politike mogu nadahnuti razvoj i širenje novih inicijativa za promicanje tjelesne aktivnosti u tim sektorima.

4.Razvoj i provedba politike za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje na nacionalnoj razini

Svih 28 država članica EU-a prikupilo je podatke o provedbi 23 pokazatelja na nacionalnoj razini. Na temelju prikupljenih podataka dobiven je dobar pregled promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u EU-u.

Od prvog izvješća zabilježen je opći porast broja država koje imaju politike i strategije za promicanje tjelesne aktivnosti među stanovništvom. Većina država dostavila je podatke iz nacionalnih sustava za praćenje i nadzor tjelesne aktivnosti. To je ohrabrujuće s obzirom na to da ti podaci omogućuju analizu trendova i utvrđivanje djelotvornih mjera i nedovoljno obuhvaćenih područja politike i skupina stanovništva. Ohrabruje i povećanje broja država koje imaju nacionalni koordinacijski mehanizam i namjenska sredstva iz nekoliko sektora za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje. To pokazuje da sve više država upotrebljava sveobuhvatan i višesektorski pristup promicanju tjelesne aktivnosti te da se sve više prepoznaje važnost tjelesne aktivnosti.

Vidljivo je da je u razdoblju od 2015. do 2018. došlo do općeg poboljšanja 16 pokazatelja, od kojih se njih 11 poboljšalo za više od 20 % (vidjeti sliku 1.). Međutim, izravna usporedba podataka za 2015. i 2018. zahtijeva oprez jer su se metode istraživanja pomalo razlikovale, nove kontaktne točke možda su drukčije prikupile podatke, a više država članica odgovorilo je na anketu 2018. nego 2015. (Grčka nije sudjelovala u anketi 2015.). Pokazatelji čije je zahtjeve 2015. ispunilo samo nekoliko država (kao što su pokazatelji 7. i 18., a oba se odnose na primjenu smjernica) i dalje su bili u nedovoljnoj mjeri provedeni. Finska je jedina država koja je u potpunosti razmotrila i provela sva 23 pokazatelja okvira za nadzor (vidjeti Prilog).

U nastavku se daje pregled rezultata okvira za nadzor. Pojedinosti o državama dostupne su na WHO-ovu pristupniku europskim zdravstvenim informacijama i u informativnim pregledima po državama o tjelesnoj aktivnosti.