1.Uvod

Izbori za Europski parlament među najvećim su demokratskim postupcima na svijetu. U svibnju 2019. građani Europske unije na neposrednim su izborima, među više od 15 000 parlamentarnih kandidata, izabrali 751 zastupnika u Europskom parlamentu, pri čemu je glasalo više od 250 milijuna birača u Europi.

Rekordno visoka izlaznost na izborima za Europski parlament 2019. („izbori”), najviša u posljednjih 25 godina, pokazatelj je vitalnosti naše demokracije i obnovljenog interesa za sudjelovanjem građana EU-a u oblikovanju budućnosti EU-a, osobito među mladima. Anketa provedena nakon izbora pokazuje da građani EU-a vjeruju da je njihov glas u EU-u važniji nego ikada prije. O temama kao što su gospodarstvo, klimatske promjene te ljudska prava i demokracija pokrenula se istinski europska rasprava.

To su ujedno bili i izbori za Europski parlament s dosad najviše naglašenom digitalnom dimenzijom. Velik broj građana EU-a koristi internet te internetski izvori i društvene mreže imaju sve veću ulogu u našoj europskoj demokratskoj raspravi, čime politički dionici dobivaju dosad neviđene mogućnosti za prenošenje svojih poruka, a građani još veći pristup raspravi.

Skandal s konzultantskom kućom Cambridge Analytica otkrio je i mračnu stranu tog napretka. Ukazao je na postojanje uplitanja u izbore u okviru čega su se internetske društvene mreže iskorištavale za obmanjivanje građana te manipuliranje raspravom i odabirima birača, prikrivanjem ili pogrešnim prikazivanjem ključnih informacija kao što su podrijetlo i politička namjena obavijesti, njihovi izvori i njihovo financiranje.

Osim toga, osobni podaci mogli su se koristiti prikriveno i nezakonito u svrhu ciljanog prikazivanja manipulativnog sadržaja građanima. Uvidi o ponašanju građana dobiveni iz njihovih aktivnosti na internetu koristili su se za „namještanje” sustavâ internetskih platformi kako bi se umjetno povećala vidljivost tog sadržaja. Mogu se koristiti i druge tehnike za nezakonito uplitanje na internetu, uključujući kibernapade i zaobilaženje tradicionalnih mjera zaštite kao što su pravila o financiranju.

Komisija je prije izbora objavila paket mjera („izborni paket”) usmjeren na rješavanje tih problema, čime je pomogla osigurati da izbori budu slobodni i pošteni. Tim paketom promicao se sveobuhvatan pristup i uzajamna potpora među nadležnim tijelima, koja su se podupirala uspostavom mreža za suradnju u području izbora na nacionalnoj i europskoj razini. Temeljio se na dugotrajnom radu s državama članicama u kontekstu izbora, a njime se zahtijevala veća transparentnost u političkim kampanjama, dodatno se pojašnjavala primjena zahtjevâ o zaštiti podataka u kontekstu izbora te se promicao nadzor koji vrše nadležna tijela i zaštita od kiberprijetnji, kao i veća informiranost i spremnost na rješavanje problema u internetskom okruženju .

Komisijin kolokvij o temeljnim pravima održan u studenome 2018. bio je posvećen temi „Demokracija u Europi”. Na tom događanju na visokoj razini utvrđeni su načini za poticanje slobodnog, otvorenog i zdravog demokratskog upravljanja u razdoblju niske izlaznosti na izborima, populizma, dezinformacija i problema s kojima se suočava civilno društvo.

Taj izborni paket, zajedno s inicijativama Komisije o suzbijanju dezinformacija (kodeks dobre prakse u suzbijanju dezinformacija i akcijski plan za suzbijanje dezinformacija, uključujući sustav brzog uzbunjivanja te analitičke aktivnosti i aktivnosti informiranja javnosti u okviru radnih skupina za stratešku komunikaciju (StratCom) Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD)) pridonio je osiguravanju integriteta izbornog postupka i povjerenja birača u njega, koje se povećalo .

Na temelju rezultata iz izvješća o izborima za Europski parlament 2014., iskustava stečenih u okviru ranijih izbora i ostvarenja obveza o promicanju i jačanju sudjelovanja građana u demokratskom životu EU-a, preuzetih u okviru izvješća o građanstvu EU-a iz 2017., Komisija je poduzela niz inicijativa za povećanje svijesti o europskoj dimenziji na izborima i što veći odaziv svih građana EU-a. Surađivala je s drugim institucijama EU-a te s političkim strankama, državama članicama i drugima. Surađivala je i s državama članicama kako bi na izborima osigurala poštovanje zakonodavstva i prava EU-a i pritom rješavala pitanja koja su istaknuli pojedinačni građani i dionici. Komisija je pojačala i komunikaciju s europskim građanima, u bliskoj suradnji s Europskim parlamentom i uz naglašenu nacionalnu i lokalnu dimenziju.

U ovom se izvješću preispituju navedeni elementi na temelju:

-opširnih odgovora na upitnike Komisije dobivenih od država članica, europskih i nacionalnih političkih stranaka, nacionalnih tijela za zaštitu podataka i IT platformi,

-komunikacije s državama članicama u okviru novouspostavljene europske mreže za suradnju u području izbora i s njom povezane stručne skupine, i

-istraživanja Eurobarometra i drugih istraživanja, uključujući anketu provedenu nakon izbora, koju je objavio Europski parlament, te relevantnih studija.

2.Sudjelovanje na izborima

Na izbore 2019. izašlo je 50,66 % građana EU-a s pravom glasa. Riječ je o rekordno visokoj izlaznosti u posljednjih 25 godina i prvom povećanju izlaznosti od 1979. Povećanje izlaznosti u odnosu na izbore iz 2014. bilo je izraženo u većini država članica, a osobito u njih devet. U osam država članica zabilježeno je blago smanjenje izlaznosti. I dalje postoje znatne razlike među državama članicama.

Izlaznost na izborima povećala se zbog većeg broja mladih glasača i glasača koji glasaju po prvi put. Njihova se izlaznost znatno povećala i premašila povećanje izlaznosti u ostalim dobnim skupinama. Među biračima iz najmlađe dobne skupine njih 42 % navelo je da je glasalo, u usporedbi sa samo 28 % na izborima 2014., što je veliko povećanje. Povećanje je bilo zamjetno i u dobnoj skupini od 25 do 39 godina (porast s 35 % u 2014. na 47 % u 2019.). Međutim, izlaznost među starijim glasačima i dalje je veća nego među mlađima (52 % za dobnu skupinu od 40 do 54 godine i 54 % za one u dobi od 55 godina i više).

Razlozi koji su motivirali mlade glasače na glasanje podjednako su važni kao i sama izlaznost. Oni dijele snažan osjećaj o tome da je glasanje građanska dužnost (više od 50 %) te su isto tako bili snažno motivirani i zabrinutošću oko klimatskih promjena (ta je motivacija bila zajednička svim dobnim skupinama), željom za promicanjem ljudskih prava i demokratskih vrijednosti (koja je mlade motivirala više nego ostale skupine) te gospodarskim pitanjima.