HR Službeni list Europske unije C 451/69

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – „Oslobađanje potencijala skupnog financiranja u Europskoj uniji”

COM(2014) 172 završna verzija

(2014/C 451/11)

Izvjestitelj: Juan MENDOZA CASTRO

Dana 14. ožujka 2014., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – „Oslobađanje potencijala skupnog financiranja u Europskoj uniji”

COM(2014) 172 završna verzija.

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 23. lipnja 2014.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 500. plenarnom zasjedanju održanom 9. i 10. srpnja 2014. (sjednica od 9. srpnja 2014.), sa 195 glasova za, 1 protiv i 5 suzdržanih.

1. Zaključci i preporuke

1.1 EGSO pozitivno ocjenjuje Komunikaciju Komisije i naglašava potencijal rasta skupnog financiranja (crowdfunding) u EU-u kao alternativnog izvora financiranja.

1.2 EGSO ističe pozitivan doprinos skupnog financiranja gospodarstvu u pogledu ulaganja, inovacija i zapošljavanja uz istodobno proširenje mogućnosti izbora potrošača kredita.

1.3 Zahvaljujući sveopćoj dostupnosti skupnog financiranja osobe s invaliditetom neće biti isključene iz ovog izvora financiranja.

1.4 Poduzeća u EU-u ovisnija su o kreditiranju banaka nego u SAD-u te stoga recesija ostavlja dublji trag u slučaju financijske krize. Osim toga, mnoge zemlje EU-a često su prestroge u pogledu kreditiranja malih i srednjih poduzeća.

1.5 EGSO ističe ovisnost malih i srednjih poduzeća o kreditiranju banaka; to će se stanje održati usprkos postojanju alternativnih izvora koji često nisu lako dostupni.

1.6 Skupno financiranje predstavlja doprinos financijskom ekosustavu koji neće moći sam po sebi riješiti probleme financiranja poduzeća.

1.7 Novoosnovana poduzeća (start-ups) i mladi inovatori te poduzeća socijalne ekonomije igraju važnu ulogu u strategiji Europa 2020. i Digitalnoj agendi.

1.8 Skupno financiranje s nefinancijskim povratom rašireno je u EU-u. Moraju se proučiti učinci poreznih olakšica koje se razlikuju od države članice do države članice.

1.9 Buduće europsko zakonodavstvo trebalo bi obuhvatiti samo određene slučajeve skupnog financiranja s financijskim povratom, a ne donacije i druge oblike sponzoriranja s nefinancijskim povratom.

1.10 Zakonodavstvo bi se trebalo temeljiti na ravnoteži, štititi ulagače i izbjegavati prekomjernu regulaciju. Međutim, djelovanje regulatora presudno je za jačanje povjerenja ulagača.

1.11 Cilj zakonskih propisa: jednostavni administrativni postupci, kratki rokovi rješavanja i najmanji mogući troškovi. Također: neutralnost, transparentnost i izbjegavanje nepoštenih praksi uz dostupne žalbene postupke. A sve to na korist kako pružatelja usluga tako i potrošača.

1.12 Potencijalni ulagači moraju dobiti pristupačne, jasne, pravodobne, istinite i nezavaravajuće informacije.

1.13 EGSO predlaže da EU dopuni djelovanje država članica u pogledu potpore neprofitnim inicijativama koje promiču vrijednosti poput zapošljavanja, solidarnosti, pluralizma, demokracije i slobode.

1.14 Zakonodavstva država članica trebala bi posebno prepoznavati skupno financiranje kao novi oblik pokroviteljstva.

2. Uvod

2.1 Zadnjih je godina prisutan trend sukladno kojemu određena proizvodna sredstva prelaze iz ruku poduzeća u ruke pojedinaca, iz čega se rodio pojam „proizvođača-potrošača” (1).

2.2 Uvođenjem interneta taj je trend ojačao te je nastala takozvana „zajednička ekonomija”, u kojoj pojedinac može odlučiti podijeliti s drugima neko dobro iz svog vlasništva, katkad u zamjenu za novac. Vidi Mišljenje EGSO-a „Zajednička ili participativna potrošnja: model održivog razvoja za 21. stoljeće” (2) i Rezoluciju Europskog parlamenta (3).

2.3 U tom kontekstu na internetu uspješno posluje nekolicina novoosnovanih poduzeća (start-ups) jer im on često dopušta poslovanje bez posrednika pa pojedinci mogu izmjenjivati kako digitalna, tako i materijalna dobra. Nažalost, kako se ne bi narušilo povjerenje, nužno je obratiti pozornost na moguću zlouporabu ovog područja interneta od strane „avanturista”.

2.4 Također u financijskom kontekstu pojavljuju se drugi modaliteti, poput izdavanja obveznica visokog prinosa (high yield bonds) na europskom primarnom tržištu ili lokalno putem novoosnovanog MARF-a (Alternativno tržište fiksnog prinosa).

2.5 Izravno kreditiranje (direct lending) poduzećima omogućava financiranje putem bilateralnih pregovora sa specijaliziranim agentima za tržište te uz ukidanje bankarskih posrednika; ili, kao najalternativnija metoda, skupno financiranje, u sklopu kojega se obično mali ulagači udružuju preko interneta da bi uštede usmjerili k zajmoprimcima.

3. Sažetak Komunikacije

3.1 Zelenom knjigom o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva (4) pokrenuta je opsežna rasprava o različitim čimbenicima kojima se europskom gospodarstvu omogućuje usmjeravanje financiranja na ulaganja koja su potrebna kako bi se osigurao gospodarski rast (5).

3.2 Sukladno definiciji Komisije, skupno financiranje odnosi se na otvoren poziv široj javnosti – obično putem internetske stranice – na prikupljanje sredstava za određeni projekt ili poslovno ulaganje. Na taj način platforme ili kampanje za financiranje povezuju višestruke neprofesionalne ulagače s vlasnicima projekata. Međutim, potrebno je spriječiti njihovu zlouporabu.

3.3 Ovo su najučestaliji izrazi koji se povezuju sa skupnim financiranjem: — donacije; — pokroviteljstva (oglašavanje u zamjenu za financiranje); — nagrade (primanje dobra ili usluge čija je vrijednost niža od priloga); — pretprodaja (financiranje za plasiranje proizvoda na tržište); — zajmovi sa ili bez kamata; — ulaganja u poduzeća (kupnja obveznica ili dionica).

3.4 Prednosti: riječ je o alternativnom vidu financiranja koji odlikuju fleksibilnost, sudjelovanje društva i raznolikost oblika. Skupno financiranje, osim toga, dopire izravno do potrošača, olakšava istraživanje tržišta i omogućava pristup kreditiranju subjektima koji najteže dolaze do kredita.

3.5 No obilježavaju ga i rizici i izazovi: mogućnost prijevara i pranja novca, nepostojanje sekundarnog tržišta itd.

3.6 Europski propisi na ovom polju odnose se, među ostalim, na javne pozive za kupnju dionica (6), Direktivu o tržištima financijskih instrumenata (MiFID) (7), europske usluge platnog prometa (8), potrošačke kredite (9) i hipotekarne kredite (10).

3.7 Prioriteti iz Zelene knjige: uspostava stručne skupine za savjetovanje o različitim aspektima; podizanje razine znanja i informiranja; ocjena regulative koja je na snazi u državama članicama radi procjene jesu li potrebne mjere na razini EU-a.

3.8 Komisija priznaje da je u EU-u skupno financiranje u usporedbi sa zajmovima banaka još sporedan izvor financiranja, no „obećavajući” u usporedbi s drugim izvorima, poput poslovnih anđela (business angels) ili rizičnog kapitala.

3.9 Razvoj skupnog financiranja suočava se s raznim izazovima, poput manjka transparentnosti u pogledu primjene zakonodavstva, uloge unutarnjeg tržišta i uključivanja u financijski ekosustav.

4. Opće napomene

4.1 EGSO uzima na znanje Komunikaciju i slaže se s potrebom da se poboljša znanje o kanalu financiranja s potencijalom rasta u Europi. Također se slaže da alternativni modeli financiranja mogu pomoći novoosnovanim poduzećima da napreduju na „ljestvici financiranja”.

4.2 Podaci potvrđuju „sporednu” ulogu koju Zelena knjiga pridaje skupnom financiranju, koje je 2012. godine iznosilo 735 milijuna eura (11), nasuprot šest bilijuna eura zajmova banaka nefinancijskim institucijama (12).

4.3 No mora se naglasiti njegov porast. U svjetskim razmjerima, skupno financiranje postupno raste, s 530 milijuna dolara 2009. do procijenjenog ukupnog iznosa od 5,1 milijardi dolara 2013. godine, što predstavlja složenu godišnju stopu rasta od 76 %. Što se tiče zemljopisne raspodjele, najveće tržište predstavlja Sjeverna Amerika (uglavnom SAD) s udjelom od 60 %, a slijedi Europa s 36 % (13).

4.4 Skupno financiranje ima pozitivan učinak na gospodarstvo jer je posrijedi alternativni izvor financiranja koji potiče ulaganja, inovacije i otvaranje radnih mjesta. Treba istaknuti i njegov mogući utjecaj na razvoj djelatnosti socijalne ekonomije, obrta i mikropoduzeća (14).

4.5 Potrebno je promicati i poticati sveopću dostupnost kako bi se jamčilo sudjelovanje osoba s invaliditetom u platformama za skupno financiranje i time izbjeglo njihovo isključivanje iz ovog novog oblika financiranja koji predstavlja dodatnu priliku za treći sektor.

4.6 EGSO pozitivno ocjenjuje odluku o uključivanju predstavnika malih i srednjih poduzeća u stručnu skupinu. U toj skupini moraju sudjelovati kako predstavnici sektora ponude tako i predstavnici sektora potražnje.

5. Financijska struktura i gospodarski rast

5.1 Financijska struktura usko je povezana s gospodarskim rastom i učincima krize. U SAD-u se poduzeća u većem postotku financiraju na tržištima kapitala nego u EU-u, gdje većinom ovise o kreditiranju banaka. Relativna važnost bankarstva kreće se od manje od 20 % u SAD-u do više od 60 % u nekim državama članicama EU-a.

5.2 Banke su sklonije davanju zajmova tijekom „normalne” recesije, čime ublažuju njezin učinak na gospodarstvo. Međutim, stvar se mijenja kad se gospodarska kriza veže uz financijsku krizu. U tom slučaju, recesije u državama okrenutim bankarskim sustavima triput su teže nego u državama s financijskom strukturom usmjerenom na tržište (15).

5.3 U EU-u nedostatak financiranja predstavlja drugi najvažniji problem za poduzeća (prvi je pribavljanje klijenata) (16).

5.4 Injekcija kapitala ESB-a u financijski sustav kako bi se poduzećima omogućilo kreditiranje bila bi nesumnjivo mjera od velike koristi za europsko gospodarstvo.

6. Skupno financiranje s financijskim povratom (financial return crowdfunding)

6.1 Financiranje malih i srednjih poduzeća

6.1.1 EGSO se u brojnim mišljenjima bavi problemima financiranja i ističe važnost malih i srednjih poduzeća za europsko gospodarstvo (17).

6.1.2 Kreditna kriza (credit crunch) šteti gospodarstvu, a posebice malim i srednjim poduzećima kojima zajmovi banaka (koje često teško dobivaju) predstavljaju glavni izvor financiranja. To je jedan od razloga snažnog porasta nezaposlenosti, koja posebno pogađa neke države članice EU-a.

6.1.3 Budući da je obično riječ o malim iznosima ulaganja, skupno financiranje u osnovi je namijenjeno malim i srednjim poduzećima – uključujući mikropoduzeća – koja predstavljaju golemu većinu europske poduzetničke strukture (99,8 % nefinancijskih poduzeća u EU28) i čiji je doprinos zaposlenosti ključan s obzirom na to da zapošljavaju 67,2 % radne snage (18).

6.1.4 EGSO utvrđuje postojanje skeptičnih stajališta o učinkovitosti alternativnih izvora financiranja. Europsko udruženje malih i srednjih poduzeća ocijenilo je Komunikaciju Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva (19) kao nedovoljan napredak. Navedeno udruženje smatra da će skupnim financiranjem biti obuhvaćen „malen” broj poduzeća budući da novoosnovana poduzeća (start-ups) predstavljaju tek 1 % malih i srednjih poduzeća (20).

6.2 Financiranje novoosnovanih poduzeća (start-ups)

6.2.1 EGSO ističe potrebu da Unija i države članice promiču i podupiru skupno financiranje posebice novoosnovanih inovativnih poduzeća (start-ups). Novoosnovana poduzeća usmjerena na istraživanje i razvoj visokotehnoloških projekata – što su neki od ciljeva Digitalne agende – od posebnog su interesa zbog potencijala za poticanje rasta i zapošljavanja. Međutim, ne smiju se isključiti ni tzv. tradicionalni sektori i obrtnici koji također mogu biti vrlo inovativni.

6.2.2 Isto tako, EGSO predlaže da EU i države članice promiču i podupiru skupno financiranje za razvoj i poticanje socijalnih inovacija, mladih inovatora i socijalne ekonomije. Tijela socijalne ekonomije imaju u sklopu strategije Europa 2020. ključnu ulogu u postizanju socijalne uključenosti i uključenosti ugroženih skupina putem otvaranja radnih mjesta, čime se usklađuju socijalna i gospodarska vrijednost.

6.2.3 Skupno financiranje, neprimjereno za financiranje dnevnog poslovanja poduzeća, posebno je prikladno za ovaj tip inicijativa, koje često promiču mladi poduzetnici s ciljem razvoja konkretnog poduzetničkog projekta.

7. Skupno financiranje u financijskom ekosustavu EU-a

7.1 EGSO napominje da skupno financiranje može igrati relativno važnu ulogu kao izvor financiranja uz druge netradicionalne oblike, poput poslovnih anđela (business angels) ili rizičnog kapitala (venture capital), zajmova win-win (21) itd. No trenutno se gospodarske i monetarne vlasti, pored kreditne krize, suočavaju s velikim problemom visokih jamstava.

7.2 Promicanje nebankarskih kanala financiranja u EU-u može pridonijeti trendu – prisutnom već dva desetljeća – veće sklonosti poduzeća da se okrenu tržištima kapitala. Treba razmotriti zahtjeve u pogledu solventnosti kako bi se zajamčio povrat uloženog kapitala te kako bi se za ovaj izvor financiranja osigurala veća pravna sigurnost.

8. Skupno financiranje s nefinancijskim povratom (crowdfunding with non-financial return)

8.1 Donacije, zajmovi bez kamata ili besplatni prijenosi prava mogu se odnositi na komercijalne projekte, no obično su posrijedi solidarni prilozi socijalnim inicijativama koje promiču neprofitne udruge. Pokroviteljstvo može pogodovati utemeljenju ili očuvanju kulturnih ili sportskih aktivnosti.

8.2 Skupno financiranje predstavlja uobičajeni model financiranja među socijalnim poduzećima. Potencijal ovog modaliteta, posebice za uključivo poduzetništvo, treba procijeniti u širem okviru Inicijative za socijalno poduzetništvo.

8.3 Budući da se države članice različito odnose prema donacijama i nekim oblicima ulaganja u pogledu poreza, EGSO se slaže s prijedlogom Komisije da se ispitaju učinci poreznih olakšica.

9. Posebne napomene

9.1 Potreba za europskim zakonodavstvom

9.1.1 Jačanje skupnog financiranja kao ostvarive alternative financiranja moguće je samo ako se ojača povjerenje ulagača. U tom pogledu regulatorno tijelo mora igrati ključnu ulogu.

9.1.2 Komisija spominje moguće „daljnje korake” koje će poduzeti nakon što stručna skupina izda mišljenje. EGSO smatra da će za poticanje prekograničnog skupnog financiranja svakako biti potrebno zakonodavstvo koje će uskladiti kriterije koje su već usvojile (ili ih upravo usvajaju) države članice. Na tim „novim tržištima” posebnu pozornost treba posvetiti interesu i zaštiti potrošača.

9.1.3 To usklađivanje moglo bi se odnositi na donošenje uredbe o profitnim platformama za skupno financiranje koja bi, u najmanju ruku, uključivala: — oblike; — usluge koje će pružati; — ograničenja iznosa; — obvezu informiranja (uključujući moguće sukobe interesa); — izuzeća od primjene; — zabrane (posebice one koje proizlaze iz zabrane stjecanja i objave povezanih projekata); — obvezu osiguravanja jednakih uvjeta tržišnog natjecanja; — financijske uvjete; i — obvezu uvođenja javnog registra (javnost rada i transparentnost).

9.1.4 Sponzoriranje i druge neprofitne djelatnosti treba izuzeti od moguće europske regulative budući da ne uključuju rizike povezane s profitnim djelatnostima. Upravno i kazneno zakonodavstvo država članica već uzima u obzir moguće nepravilnosti do kojih može doći.

9.1.5 EGSO predlaže da se razmotri zakonsko uređenje skupnog financiranja, u osnovi u sljedećim slučajevima: — izdavanje ili upis vrijednosnih papira u dioničkim društvima (kupnja obveznica ili dionica); — izdavanje ili upis vrijednosnih papira u društvima s ograničenom odgovornošću; — zajmovi s kamatama (pojedincima ili poduzećima).

9.1.6 Moguće europsko zakonodavstvo treba biti fleksibilno i uravnoteženo te se treba izbjegavati kako prekomjerna regulacija (koja može kočiti širenje skupnog financiranja) tako i nedovoljna zaštita ulagača. Odnosno, zakonodavstvo treba biti objektivno, transparentno, razmjerno ciljevima na kojima se zasniva te ga treba odlikovati visok stupanj zaštite ulagača.

9.1.7 No ulagači moraju biti svjesni činjenice da se određena doza rizika ne može u potpunosti isključiti.

9.1.8 Temeljna načela su jednostavnost administrativnih postupaka i smanjenje birokracije na najmanju moguću mjeru. Osim toga, nužno je sljedeće: — jednaki uvjeti tržišnog natjecanja; — smanjenje administrativnih troškova; — kratki rokovi rješavanja.

9.1.9 Propisi trebaju osigurati da platforme za skupno financiranje djeluju na osnovi sljedećih temeljnih načela: — neutralnosti; — revnosti; — djelovanja u najboljem interesu klijenata, koji moraju biti dobro informirani; — izbjegavanja nepoštenih poslovnih praksi u marketingu; — dostupnih žalbenih postupaka.

9.1.10 Informacije koje se pružaju potencijalnim ulagačima moraju biti: — jasne i odgovarajuće; — pravodobne i potpune; — objektivne i istinite; — nezavaravajuće kao posljedica radnje ili propusta.

9.1.11 Prava intelektualnog vlasništva povezana s projektima izloženima na internetu zaštitit će se stupanjem na snagu Uredbe o uspostavi jedinstvene patentne zaštite u EU-u.

9.2 Promicanje alternativnih izvora financiranja

9.2.1 EGSO smatra da bi javne vlasti trebale organizirati kampanje za širenje skupnog financiranja kako bi se potaknula veća usmjerenost poduzeća na tržišta kapitala. Posebice treba pružati odgovarajuće informacije malim i srednjim poduzećima u suradnji s njihovim organizacijama.

9.2.2 Izobrazba poduzetnika i ulagača, a posebice poduzetnika u nepovoljnom položaju, također će imati bitnu ulogu u uključivanju skupnog financiranja u europsko gospodarstvo. U tu svrhu treba odobriti potrebna sredstva za prenošenje odgovarajućih znanja kako o upravljanju platformama tako i o učinkovitoj procjeni operativnih rizika.

9.2.3 Skupno financiranje s nefinancijskim povratom EGSO ističe da: — može poticati zajedničke europske vrijednosti, poput solidarnosti, pluralizma, demokracije i slobode. Važno je da Unija i na ovom području u tu svrhu donese mjere koje će dopunjavati mjere država članica te podržavati stvaranje platformi u europskom interesu za projekte usmjerene na jačanje gospodarske, socijalne ili teritorijalne kohezije, u čemu će aktivnu ulogu moći igrati poslovne organizacije, sindikati i ostali predstavnici organiziranoga civilnoga društva. — Zakonodavstva država članica trebaju posebno prepoznati skupno financiranje kao novi vid pokroviteljstva, ne samo po obliku već i po sadržaju, budući da je riječ o inovativnim proizvodima i postupcima. Države članice to moraju prepoznati i podržati.

Bruxelles, 9. srpnja 2014. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Henri MALOSSE

(1) Alvin Toffler, „La tercera ola” („Treći val”), str. 86. i dalje.

(2) SL C 177 od 11.6.2014., str.1.

(3) Rezolucija Europskog parlamenta o „Europskoj strategiji za potrošače” – 2012/2133(INI).

(4) COM(2013) 150 final.

(5) Vidi mišljenje EGSO-a, SL C 327 od 12.11.2013., str.11.

(6) Direktiva 2003/71/EZ (SL L 345/64) izmijenjena Direktivom 2010/73/EU (SL L 327/1).

(7) Direktiva 2004/39/EZ (SL L 145/1).

(8) Direktiva 2007/64/EZ (SL L 319/1).

(9) Direktiva 2008/48/EZ (SL L 133/66).

(10) Prijedlog direktive COM(2011) 142 final.

(11) Massolution (2013.), Izvješće o skupnom financiranju za 2012. godinu (Crowdfunding Industry Report 2012), http://www.crowdsourcing.org/research.

(12) Činjenice i brojčani podaci Europskog udruženja banaka (European Banking Federation Facts and Figures), 2012.: http://www.ebf-fbe.eu/uploads/FF2012.pdf.

(13) http://www.bruegel.org/nc/blog/detail/article/1330-the-crowdfunding-phenomenon.

(14) Vidi mišljenja EGSO-a o „Financiranju poduzeća/novi mehanizmi financiranja” i o „Dugoročnom financiranju europskog gospodarstva” (još nije objavljeno u Službenom listu).

(15) Financijska struktura i rast. Tromjesečni pregled BIS-a (Financial structure and growth. BIS Quarterly Review), ožujak 2014.

(16) ESB: Analiza pristupa malih i srednjih poduzeća financiranju u eurozoni (ECB: Survey on the access to finance of SMEs in the euro area), 2013.

(17) SL C 77 od 31.3.2009., str. 23.; SL C 27 od 3.2.2009., str. 7.; SL C 351 od 15.11.2012.; SL C 48 od 15.2.2011., str. 33..

(18) Eurostat: Pregled strukturnih poslovnih statistika (Eurostat: Structural business statistics overview), prosinac 2013.

(19) COM(2014) 168 final.

(20) Europsko udruženje obrta, malih i srednjih poduzeća (UEAPME), priopćenje od 27. ožujka 2014.

(21) http://www.bofidi.be/en/nieuws-3/recent-posts/148-winwinloananinterestingalternativemethodoffinancing.