Subjekti revizije izvijestili su da je do početka 2015. provedeno 78 % prihvaćenih preporuka izdanih između 2010. i 2014. Od svih preporuka koje su ocijenjene kao „vrlo važne” ili „ključne” i koje su izdane u razdoblju 2010. – 2014., provedba 17 vrlo važnih preporuka (2 %) kasnila je više od šest mjeseci. Provedene su sve kritične preporuke. APC je redovno obavješćivan o vrlo važnim preporukama koje kasne više od šest mjeseci i, prema potrebi, podsjećao službe na njihovu obvezu provedbe. Ukupan broj prihvaćenih preporuka izdanih u razdoblju 2010. – 2014. za koje je IAS proveo naknadne revizije do kraja 2014. iznosi 640. Naknadnim radom IAS-a potvrđeno je da se preporuke provode na zadovoljavajući način, što je pridonosilo unapređenju sustava kontrole u službama u kojima je provedena revizija. IAS je zatvorio 95 % preporuka koje su praćene tijekom navedenog razdoblja.

Tom se revizijom utvrdio razvijeni postupak upravljanja i nadziranja eksternaliziranih IT usluga kako na korporativnoj tako i na operativnoj razini. Međutim, IAS je utvrdio vrlo važne probleme u područjima procjene potreba prije sklapanja okvirnog ugovora, upravljanja kvalitetom eksternaliziranih usluga ugovorenih na temelju uložena vremena i učinka („time and means”), te smjernice za izbor načina eksternalizacije.

Znatan dio rashoda Komisije za informacijske tehnologije namijenjen je eksternalizaciji IT usluga unutarnjim ili vanjskim pružateljima usluga. U Komisiji su odgovornosti uspostavljene na korporativnoj i lokalnoj razini. Na korporativnoj razini GU za informatiku i GU za proračun pružaju smjernice, upute i predloške, razvijaju osposobljavanje i upravljaju okvirnim ugovorima. Na lokalnoj (operativnoj) razini GU-i/službe odgovorni su za određivanje potreba, provedbu pojedinačnih ugovora i osiguravanje pružanja usluga. U tom je kontekstu opći cilj revizije bio ocijeniti djelotvornost i učinkovitost postupaka kojima Komisija upravlja i nadzire ugovore za eksternalizirane IT usluge kako bi se osiguralo da se za uloženi novac dobije odgovarajuća vrijednost.

Međutim, u usporedbi s izvornim prijedlozima Komisije zbog donošenja završne verzije zakonodavstva pojavili su se znatni dodatni rizici koje će trebati rješavati u sklopu priprema GU-a za osmišljavanje i provedbu kontrola u novom programskom razdoblju. Iako sada postoji jedan sveobuhvatan skup pravila, taj je zakonodavni paket kao cjelina vrlo složen. Nije uvijek lako razumljiv, što pak može dovesti do problema povezanih s tumačenjem od strane država članica i može postaviti velik izazov i za Komisiju i za tijela država članica u smislu provjere i kontrole te na kraju povećati rizik od pogrešaka. Završna verzija UZO-a blaža je s obzirom na financijske ispravke koji dovode do gubitka sredstava za države članice („neto financijski ispravci”) pa tako slabije potiče države članice na poboljšanje prve razine kontrola. Nadalje, u UZO-u donose se i određena ograničenja vremenskog okvira revizija s obzirom na pravila o zadržavanju dokumenata. Konačno, uvođenje okvira uspješnosti dovelo je do dogovaranja niza iznimaka i uvjeta koji prate ta pravila, što bi moglo značiti da se neuspješnost zapravo možda neće moći u velikoj mjeri kažnjavati, što pak može oslabiti krajnji učinak tog okvira.

Općenito gledajući, oba su GU-a provela odgovarajuće pripreme, osim u pogledu svojih napora usmjerenih na izgradnju kapaciteta. Uz to što je prepoznat niz mjera koje su već bile poduzete, ključni je element za oba GU-a platforma za tehničko savjetovanje o financijskim instrumentima (FI-TAP). Međutim, nakon kasnog donošenja zakonodavnog okvira i kašnjenja pregovora oko financijskog i administrativnog okvirnog sporazuma (FAFA) između Komisije i Europske investicijske banke (EIB), to je znatno kasnilo. Time se kod država članica koje su imale malo ili nisu imale nikakvih iskustava u pogledu korištenja financijskih instrumenata moglo njihovo korištenje i provedba dodatno odgoditi. Time se mogao povećati i rizik od nepravilnosti i mogućnost da se financijska sredstva za tehničku pomoć ne utroše učinkovito i djelotvorno. Taj je problem za oba GU-a, GU za regionalnu i urbanu politiku i GU za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, klasificiran kao „vrlo važan”.

Glavni cilj tih revizija bio je ocijeniti spremnosti tih GU-a za praćenje i nadzor financijskih instrumenata u skladu s novim pravnim okvirom te prethodno isticanje svih nedostataka njihovih sustava unutarnje kontrole. Te su se revizije sastojale od detaljnih analiza primjerenosti zakonodavnog okvira za razdoblje 2014. – 2020. i od procjene strukture sustava unutarnje kontrole. Time su se obuhvatile i aktivnosti izgradnje kapaciteta, kako one interne, tako i one koje se poduzimaju prema državama članica.

IAS je u 2014. nastavio provoditi ograničene procjene izračuna stopa preostale pogreške. Jedna je ograničena procjena provedena u GU-u za regionalnu i urbanu politiku i GU-u za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije (vidi odjeljak 4.4.6.).

Cilj je bio preispitati izračun i osnovnu metodologiju kumulativnog preostalog rizika / stope pogreške (CRR) i na taj način doprinijeti ublažavanju rizika povezanog s razrješnicom omogućavajući GUu za regionalnu i urbanu politiku da, prema potrebi, prije njihove objave u završnoj verziji godišnjeg izvješća o radu (GIR) i sažetom izvješću poduzme odgovarajuće mjere.

Tom su se procjenom istaknula tri vrlo važna nalaza.

Stope pogreške koje su prijavila nacionalna revizorska tijela (AA) znatno se razlikuju u smislu pouzdanosti, a postoji i rizik da su one podcijenjene. GU za regionalnu i urbanu politiku trebao bi nastaviti sa svojim naporima za povećanje pouzdanosti rada AA-a osiguravajući da se smjernica provodi u praksi i pooštrenjem zahtjeva za izvješćivanje za programsko razdoblje 2014. – 2020.

Iznosi povlačenja i povrata koje su države članice prijavile nisu uvijek pouzdani, djelomice zbog ograničenja načina na koji se oni prijavljuju Komisiji, ali isto tako i zato što AA-i nad njima provode samo ograničene provjere. Osim toga tim se sustavom omogućuje da se neki elementi u izračunu zaračunaju dva puta te da se ključni prethodni podaci o povlačenjima/povratima uračunaju prije no što se potvrde. Sve to zajedno povećava rizik od precjenjivanja iznosa i posljedičnog podcjenjivanja CRR-a. U svom daljem radu predmetni bi GU trebao provesti sustavnije provjere iznosa povezanih s državama članicama i osigurati da se njegovim revizijskim radom dovede do nužne pokrivenosti i rješavaju rizici precjenjivanja. GU za regionalnu i urbanu politiku trebao bi, prije njihova uračunavanja, preispitati svoje uvjerenje da su neriješeni povrati i formalni sporazumi zapravo u praksi provedeni te da su izvješća država članica o povlačenjima i povratima dostavljena prije roka 31. ožujka ispravna. Osim toga, provedbenim bi se aktima za programsko razdoblje 2014. – 2020. trebao poboljšati način na koji države članice prijavljuju povlačenja i povrate.

Negativni iznosi CRR-a za niz operativnih programa mogu se prenijeti i uključiti u izračun sveukupnog prosječnog CRR-a za sve operativne programe. To dovodi do učinka podcjenjivanja sveukupnog iznosa CRR-a za nekih 10 %. Osim toga, stope pogreške koje se odnose na prethodnu godinu koriste se za procjenu pogrešaka za tekuću godinu iako one nisu uvijek najbolja procjena, kao na primjer u slučajevima kada su uvedene znatne promjene sustavâ za upravljanje i kontrolu. To može imati učinak podcjenjivanja ili precjenjivanja iznosa CRR-a.

Za GIR za 2013. GU za regionalnu i urbanu politiku trebao bi za svaki operativni program analizirati je li kao najbolju procjenu za izračun CRR-a za tekuću godinu i iznosa rizika ispravno upotrebljavati stopu pogreške koja se odnosi na rashode iz prethodne godine. Za GIR-e od 2014. nadalje negativni iznosi za pojedinačne operativne programe ne bi se smjeli prenositi u izračune za sljedeće godine.

To je izvješće poslano na stručne procjene nacrta GIR-a prije sastavljanja konačne verzije GIR-a za 2013. Svi su nalazi i preporuke prihvaćeni, a dotični je GU, u najvećoj mogućoj mjeri, proveo preporuke za svoj GIR za 2013. Nedavnim se naknadnim radom pokazalo da su za GIR za 2014. provedene sve preostale mjere povezane s vrlo važnim preporukama.

Za više pojedinosti vidi odjeljak 4.5. radnog dokumenta službi (SWD).

4.3.Istraživanje, energija i promet

(GU za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije, GU za energetiku, JRC, GU za mobilnost i promet, GU za istraživanje i inovacije, ERCEA, INEA, REA)

4.3.1.Procjena analize jaza zakonodavstva koje se odnosi na Obzor 2020. – više GU-a (GU za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije, GU za energetiku, GU za mobilnost i promet, GU za istraživanje i inovacije)

Obzor 2020. novi je Unijin program financiranja kojim se ujedinjuju već postojeća sredstva Unije za istraživanje i inovacije. Odobrenim sredstvima za preuzete obveze u okviru programa Obzor 2020. izravno upravljaju glavne uprave (GU) Komisije, izvršne agencije i ostala provedbena tijela.

IAS provodi procjenu analize jaza pravnog okvira programa Obzor 2020. i pratećeg paketa inovacija i ulaganja (IIP) u dvije faze. Prva je faza bila predmet ove procjene i usmjerena je na sadržaj donesenog zakonodavstva, pri čemu se njome ono uspoređuje s prvobitnim prijedlogom Komisije. Druga će faza u 2015. uključiti detaljnije ispitivanje sastavljanja i priprema koje su proveli GU za istraživanje i inovacije, ostali GU-i i izvršne agencije.

Glavni je cilj prve faze bio usporedba donesenog zakonodavstva s prijedlogom Komisije i isticanje, u najvažnijim područjima, dodatnih rizika s kojima se Komisija suočava zbog suzakonodavnog postupka, uzimajući u obzir Komisijin izričiti cilj donošenja jednostavnije strukture programa i jedinstvenog skupa pravila za sudjelovanje, čime bi se postigla odgovarajuća ravnoteža između povjerenja i kontrola te bi se i korisnicima i Komisiji ublažilo administrativno opterećenje.

IAS pozdravlja napore poduzete kako bi se tim zakonodavstvom ujedinio niz poboljšanja usmjerenih na ujednačavanje i pojednostavljenje mehanizama kojima se regulira istraživački okvirni program. On prepoznaje i napore službi Komisije tijekom faze pregovora, usmjerene na zaštitu interesa Komisije u pogledu vanjskih političkih pritisaka. U usporedbi s izvornim prijedlogom Komisije, završna verzija zakonodavstva kompromisni je tekst kojim se nije previše udaljilo od onoga što je Komisija izvorno zadala kao cilj. Međutim, tim se promjenama unio niz dodatnih rizika koje će trebati rješavati u okviru priprema za sastavljanje i provedbu budućih kontrola.

S obzirom na karakter tog angažmana IAS je u ovoj fazi dao samo opće preporuke za koje se očekuje da ih GU-i primjereno uzmu u obzir u svojim budućim pripremama, ali se od njih nije tražilo da sastave akcijske planove. Konkretnije preporuke mogu proizaći iz nalaza druge faze angažmana u 2015.

Za više pojedinosti vidi odjeljak 5.1. radnog dokumenta službi (SWD).

4.3.2.Revizija provedbe sustava kontrole Sedmog okvirnog programa (FP7) (uključujući nadzor vanjskih tijela) u GU-u za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije (GU CNECT)

Ovaj je angažman bio dio niza revizija provedbe sustavâ kontrole programa FP7 provedenih u GU-ima/agencijama s najznačajnijim proračunskim omotnicama u tom području.