EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 22.11.2018. COM(2018) 771 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU, ODBORU REGIJA I EUROPSKOJ INVESTICIJSKOJ BANCI Plan ulaganja za Europu: pregled stanja i sljedeći koraci



1. Europska inicijativa za poticanje ulaganja Jedan od prvih prioriteta Junckerove Komisije bio je dati znatan poticaj gospodarstvu rješavanjem nedostatka ulaganja u Europskoj uniji nakon financijske i gospodarske krize (slika 1.). Javna i privatna ulaganja ključni su pokretač zapošljavanja i rasta. Ona su sredstvo za usmjeravanje štednje u projekte i sektore koji su ključni za našu budućnost, kao što su infrastruktura i stanovanje, istraživanje i razvoj, nove tehnologije i proizvodne metode, obrazovanje i vještine. Tim se ulaganjima podupire i modernizacija europskih industrija i društava u preobrazbi u gospodarstvo koje je sve više digitalizirano i niskougljično. Grafikon 1. Pad i oporavak stope ulaganja Ukupno gospodarstvo, postotak BDP-a U studenome 2014. Komisija je predstavila Plan ulaganja za Europu – poznat i kao Junckerov plan – koji se temelji na novom i inovativnom pristupu ulaganjima. Upotrebom ograničenih iznosa javnih sredstava – proračunskim jamstvom EU-a za Grupu Europske investicijske banke – mobilizirana su znatna privatna i javna sredstva za ulaganja u strateške sektore gospodarstva EU-a te se i dalje mobiliziraju. Europski fond za strateška ulaganja, financijska jezgra Plana ulaganja, do studenoga 2018. potaknuo je 360 milijardi EUR dodatnih ulaganja, što je znatno više od početnog cilja od 315 milijardi EUR. Trajanje tog fonda produljeno je do kraja 2020. u cilju postizanja 500 milijardi EUR dodatnih ulaganja do tada. Taj vrlo uspješni model sada postaje novi standard za potporu ulaganjima EU-a unutar i izvan Europe. Poslužio je kao nacrt za mobilizaciju ulaganja u Africi i susjedstvu EU-a u okviru plana EU-a za vanjska ulaganja, predloženog u rujnu 2016., te za novi instrument za financiranje vanjskog djelovanja u kontekstu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira. Izvan dimenzije ulaganja, za uspjeh Junckerova plana, zaslužna je struktura koju čine tri stupa i kojom se osigurava sveobuhvatno i koordinirano djelovanje za potporu ulaganjima. Osim što su njime mobilizirana ulaganja, Junckerov plan stvorio je portfelj projekata i usredotočio se na mjere kojima se postiže pogodnije poslovno okruženje za ulaganja. U tu je svrhu Komisija udružila snage s Grupom Europske investicijske banke radi pokretanja Europskog savjetodavnog centra za ulaganja i Europskog portala projekata ulaganja. Centar pruža savjete i tehničku pomoć nositeljima projekata, dok portal služi kao transparentan portfelj projekata u koje se može ulagati. Osim toga, Plan ulaganja usmjeren je na uklanjanje strukturnih prepreka za ulaganja. To uključuje uklanjanje regulatornih uskih grla, olakšavanje administrativnog opterećenja, omogućivanje poštenog tržišnog natjecanja i provođenje strukturnih reformi korisnih za ulagačku klimu. Za to je potrebno djelovati na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini. Komisija je iznijela prijedloge za produbljivanje jedinstvenog tržišta, jednog od najvećih aduta EU-a, u europskom semestru stavila je jasan naglasak na ulaganja te je osnovala Službu za potporu strukturnim reformama kako bi pomogla državama članicama u provedbi reformi. Države članice poduzele su određene mjere za uklanjanje prepreka za ulaganja. No na svim razinama je potrebno učiniti više. Plan ulaganja dio je EU-ova programa otvorenih ulaganja i trgovine. EU je jedno od najotvorenijih tržišta za ulaganja u svijetu. Dobri regulatorni okviri i pošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu EU-a privlače strana izravna ulaganja, što donosi velike koristi za EU u smislu otvaranja radnih mjesta i rasta. Istovremeno, Komisija je svjesna rizika koji određena izravna strana ulaganja mogu predstavljati za sigurnost ili javni poredak te je u rujnu 2017. donijela Prijedlog uredbe o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u EU-u i za suradnju između država članica i Komisije u tom pogledu. Komisija poziva suzakonodavce da brzo dovrše postupak donošenja te uredbe. EU podupire i liberalizaciju ulaganja diljem svijeta. S partnerima pregovara o ulaganjima kako bi ulagačima s obiju strana pružio predvidljiv, dugoročan pristup tržištima, ali i kako bi zaštitio i ulagače i njihova ulaganja. Na primjer, EU je o ulaganjima pregovarao s Kanadom, Singapurom, Vijetnamom, Japanom i Kinom. 2. Plan ulaganja za Europu donosi konkretne rezultate Mobiliziranje privatnih ulaganja za javno dobro Europski fond za strateška ulaganja na dobrom je putu da ostvari cilj poticanja dodatnih ulaganja od najmanje 500 milijardi EUR tijekom petogodišnjeg razdoblja (2015.–2020.). Do studenoga 2018. Grupa Europske investicijske banke već je odobrila 993 transakcije koje se financiraju iz Fonda – ukupna vrijednost ulaganja iznosi 360 milijardi EUR i ona obuhvaćaju sve države članice. Očekuje se da će od toga koristi imati oko 850 000 malih i srednjih poduzeća te srednje kapitaliziranih poduzeća. Dvije trećine od ukupnih 360 milijardi EUR potječe iz privatnih izvora, što znači da je Europski fond za strateška ulaganja ispunio i svoj cilj mobiliziranja privatnih ulaganja. Fond ispunjava i svoj cilj dodatnosti. Projekti koji kroz njega primaju proračunsku potporu moraju biti dodatni u smislu da se njima rješavaju tržišni nedostaci ili neoptimalne ulagačke situacije i da se ne bi financirali u istom razdoblju ili ih se ne bi financiralo u istoj mjeri. Kretanje obujma godišnjih potpisa Grupe Europske investicijske banke od 2014. do 2017. pokazuje da je ukupna količina godišnjeg kreditiranja ostala više ili manje stabilna, ali se udio posebnih aktivnosti naglo povećao provedbom Fonda i u 2017. dosegnuo 17,9 milijardi EUR, u odnosu na 4,6 milijardi EUR u 2014. Nadalje, Uredbom „EFSU 2.0”, kojom je trajanje Europskog fonda za strateška ulaganja produljeno do kraja 2020., uvedena je detaljnija definicija dodatnosti i povećana transparentnost odluka o ulaganju. Grafikon 2. Rezultati Europskog fonda za strateška ulaganja do studenoga 2018.

Od Europskog fonda za strateška ulaganja koristi imaju sve države članice. Trenutačno je iznos mobiliziranih ulaganja u odnosu na bruto domaći proizvod najviši u Grčkoj, Estoniji, Litvi, Portugalu i Bugarskoj. Zemljopisna raščlamba iznosa pokazuje da su ulaganja mobilizirana u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja u velikoj mjeri otišla u zemlje koje su najviše pogođene financijskom krizom, a u njima je i pad ulaganja bio najznačajniji. Primjeri projekata koji se financiraju iz Europskog fonda za strateška ulaganja Španjolska: 35 milijuna EUR socijalnom poduzeću Ilunión kao potpora osobama s invaliditetom Europska investicijska banka potpisala je zajam od 35 milijuna EUR sa španjolskim socijalnim poduzećem Ilunión. Riječ je o najvećem španjolskom privatnom poslodavcu osoba s invaliditetom, koji obavlja nekoliko poslovnih djelatnosti, uključujući upravljanje zgradama, zdravstvene usluge, turizam i aktivnosti za slobodno vrijeme. Tim će se zajmom, koji podupire Europski fond za strateška ulaganja, poduprijeti plan ulaganja tog poduzeća do 2021., što uključuje razvoj niza uređaja za poboljšanje života osoba s invaliditetom, ali i mjere za povećanje energetske učinkovitosti lanca industrijskih praonica tog poduzeća te otvaranje novih radnih mjesta za osobe s invaliditetom. Italija: 29 milijuna EUR za financiranje nove bolnice u Trevisu Europska investicijska banka pomaže u financiranju projektiranja, izgradnje i rada nove bolnice u Trevisu, malom gradu i industrijskom čvorištu na sjeveroistoku Italije. Kao glavna bolnica u pokrajini koja nudi specijalizirane usluge, ona opslužuje otprilike milijun ljudi. Projekt u Trevisu dobar je primjer toga kako Europski fond za strateška ulaganja potiče ulaganja sa socijalnim učinkom u inovativna rješenja za istraživanje, zdravstvo, zapošljavanje i socijalne usluge od kojih koristi ima lokalna zajednica. Bugarska: 100 milijuna EUR za društvo za zdravlje životinja Biovet je globalno društvo za zdravlje životinja čije je sjedište u Sofiji (Bugarska). Europska investicijska banka osigurava zajam od 100 milijuna EUR za financiranje povećanja razine proizvodnje te istraživačkih i razvojnih kapaciteta. Projekt uključuje otvaranje dvaju novih objekata: postrojenja za fermentaciju u Peshteri, u južnoj Bugarskoj, i novog postrojenja za proizvodnju cjepiva za životinje u Razgradu, u sjeveroistočnoj Bugarskoj. Projekt će također omogućiti tom društvu da provodi istraživanje i razvoj u području mikrobiologije i razvoja novih proizvoda, kao što su cjepiva i enzimi. Grčka: 150 milijuna EUR za širokopojasnu mrežu Sporazum o zajmu u iznosu od 150 milijuna EUR olakšat će financiranje planova pružatelja usluga širokopojasnog interneta Cosmotea da unaprijedi i proširi svoju mobilnu širokopojasnu mrežu tako što će znatno poboljšati performanse mreže u smislu brzine, kapaciteta i područja koje pokriva. Poboljšat će učinkovitost mreže u ruralnim i udaljenim područjima Grčke. Francuska: 15 milijuna EUR za solarnu energiju za proizvodnju pametnih površina Europska investicijska banka daje zajam od 15 milijuna EUR za poduzeće Sunpartner Technologies, inovativno francusko poduzeće koje se koristi solarnim pločama za izradu površina i građevinskih materijala koji prikupljaju solarnu energiju. Jedan je od ključnih proizvoda tog društva gotovo prozirno fotonaponsko staklo koje može osiguravati energiju za prozore s mogućnošću zatamnjenja. Razina zatamnjenja može se podesiti na daljinu s pomoću pametnog telefona kako bi se smanjila potreba za klimatizacijom. Društvo će taj zajam, koji podupire Europski fond za strateška ulaganja, koristiti za ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije te povećanje proizvodnje. Plan ulaganja znatno je pridonio otvaranju radnih mjesta i rastu. Ekonomski odjel Europske investicijske banke i Komisijin Zajednički istraživački centar procjenjuju da je Europski fond za strateška ulaganja već pridonio otvaranju više od 750 000 radnih mjesta. Taj bi broj do 2020. trebao porasti na 1,4 milijuna radnih mjesta. Osim toga, izračuni pokazuju da je Plan ulaganja već povećao bruto domaći proizvod EU-a za 0,6 % i da bi trebao povećati bruto domaći proizvod EU-a za 1,3 % do 2020. Uz taj očekivani pozitivan učinak, analiza koju je proveo Zajednički istraživački centar Komisije pokazuje da kombinirani makroekonomski učinak potpune i pravodobne provedbe regulatornih reformi iz područja jedinstvenog digitalnog tržišta, strategije jedinstvenog tržišta, unije tržišta kapitala i energetske unije do 2030. može dovesti do otvaranja jednog milijuna dodatnih radnih mjesta i do dodatnog povećanja bruto domaćeg proizvoda EU-a za 1,5 %. Ta se analiza temelji na očekivanom uklanjanju ili smanjenju postojećih prepreka za ulaganja zakonodavnim prijedlozima koje je Komisija donijela u okviru tih četiriju paketa politika. Poboljšanje kvalitete projekata i stvaranje stabilnog portfelja projekata Europski savjetodavni centar za ulaganja i Europski portal projekata ulaganja pomažu u realizaciji projekata. Centar je zajednička inicijativa Komisije i Grupe Europske investicijske banke koja nudi jedinstvenu pristupnu točku uslugama savjetovanja i tehničke pomoći. Već je obradio više od 860 zahtjeva iz svih država članica. Osim toga, potpisao je više od 20 sporazuma s nacionalnim razvojnim bankama i institucijama te Europskom bankom za obnovu i razvoj kako bi se povećala sposobnost tih institucija da podupiru portfelje ulaganja i da poboljšaju pružanje pomoći na lokalnoj razini. U tu je svrhu u prosincu 2017. pokrenut poziv na podnošenje prijedloga. Osam nacionalnih razvojnih banaka i institucija već se prijavilo na poziv, a još ih je nekoliko izrazilo interes za razvoj svojih savjetodavnih kapaciteta. Osim toga, Savjetodavna potpora za ulaganja u gradove (URBIS), pokrenuta u studenome 2017., nova je namjenska savjetodavna platforma unutar Centra koja se bavi ulaganjima u gradove. URBIS je uspostavljen kako bi se gradskim tijelima pružila savjetodavna potpora u cilju olakšavanja, ubrzavanja i omogućavanja projekata, programa i platformi za ulaganja u gradove. Do danas je URBIS-u dodijeljeno 36 zahtjeva koji potječu iz 17 država članica. Europski portal projekata ulaganja internetski je portal EU-a za povezivanje nositelja projekata s ulagačima diljem svijeta. Već je objavio gotovo 450 projekata ulaganja iz svih država članica u različitim sektorima. Prema anketi provedenoj u proljeće 2018. među nositeljima projekata na Portalu, za 80 % projekata javili su se ulagači. Osim toga, Portal je potpisao više sporazuma o suradnji sa sličnim portalima. Primjeri iz Europskog savjetodavnog centra za ulaganja Zadaće Europskog savjetodavnog centra za ulaganja uključuju potporu Kliničkom bolničkom centru Rijeka (Hrvatska) kako bi se izgradio moderan i integriran bolnički kompleks. Centar pruža i savjete za revitalizaciju metropolitanskog područja Rotterdam-Den Haag (Nizozemska). Uz „Plan za iduće gospodarstvo” (Roadmap Next Economy Executive) Centar pomaže u izradi strategije ulaganja kojom bi se osigurala sredstava za provedbu Plana i u okviru koje bi se procijenio potencijal za uspostavu platforme za ulaganja. Luka Leixões (Portugal) zatražila je financiranje kako bi poboljšala pristupačnost luke kao dio općenitijeg plana ulaganja namijenjenog širenju Atlantskog središnjeg koridora transeuropske prometne mreže. Centar je pomogao lučkoj upravi da ocijeni zrelost projekta i metodologiju analize troškova i koristi kako bi se ispunili zahtjevi u pogledu poziva za mješovito financiranje Instrumenta za povezivanje Europe. InvestEU: pružanje više razine potpore ulaganjima

Potaknuta uspjehom Plana ulaganja za Europu Komisija je predložila program InvestEU kao dio višegodišnjeg financijskog okvira EU-a za razdoblje 2021.–2027. Taj novi program sastojat će se od fonda InvestEU, nasljednika Europskog fonda za strateška ulaganja, savjetodavnog centra InvestEU i portala InvestEU. InvestEU objedinit će 13 postojećih financijskih instrumenata kojima centralizirano upravlja Komisija, čime će se potpora EU-a učiniti pristupačnijom i ostvarit će se ekonomija razmjera. Fondom InvestEU mobilizirat će se ulaganja zahvaljujući jamstvu iz proračuna Unije, čime će se partnerskim financijskim institucijama Komisije omogućiti da preuzmu veći rizik. Očekuje se da će fond InvestEU potaknuti dodatna ulaganja u vrijednosti od najmanje 650 milijardi EUR u sektorima koji su usklađeni s unutarnjim političkim prioritetima Unije i usmjereni na stvaranje socioekonomskih i ekoloških rezultata, uključujući ublažavanje klimatskih promjena. Portal InvestEU nastavit će pružati potporu ulagačima u pronalaženju prilika za ulaganje u željenom sektoru ili željenoj na lokaciji. Njime će se osigurati bolja povezanost projekata i omogućiti da ih financiraju partneri u provedbi programa InvestEU. Savjetodavni centar InvestEU objedinit će 13 različitih postojećih savjetodavnih službi EU-a u jedinstveno mjesto za pomoć pri razvoju projekata. Centar će pružati tehničku potporu i pomoć u pripremi, razvoju, strukturiranju i provedbi projekata, uključujući izgradnju kapaciteta. 3. Uklanjanje prepreka za ulaganja Trećim stupom Plana ulaganja za Europu nastoji se poboljšati ulagačko okruženje utvrđivanjem i uklanjanjem prepreka za ulaganja na svim institucijskim i administrativnim razinama, među ostalim u pogledu birokracije i regulatornih uskih grla. Komisija već radi i nastavit će raditi na uklanjanju regulatornih i administrativnih prepreka na nacionalnoj razini i na razini EU-a. Inicijative na razini EU-a i strukturne reforme u državama članicama komplementarne su i stoga se i države članice bave uklanjanjem prepreka za ulaganja na nacionalnoj razini. 3.1 Inicijative na razini EU-a Produbljivanje jedinstvenog tržišta u svim njegovim dimenzijama Komisija je danas predstavila prvi odgovor na zahtjev Europskog vijeća iz ožujka 2018. da ocijeni stanje i preostale prepreke i mogućnosti za potpuno funkcioniranje jedinstvenog tržišta.. Već nekoliko godina Komisija poduzima korake za uklanjanje regulatornih prepreka koje ometaju prekograničnu trgovinu i ulaganja na jedinstvenom tržištu. Jedinstveno tržište, jedno od najvećih postignuća i aduta Europe, pridonijelo je stvaranju novih mogućnosti i ekonomije razmjera za europska poduzeća i omogućilo ljudima da žive, studiraju i rade gdje to žele. Komisija je u listopadu 2015. donijela Strategiju jedinstvenog tržišta, u kojoj se stavlja poseban naglasak na promicanje ulaganja uklanjanjem preostalih prepreka i osiguravanjem veće regulatorne predvidljivosti. Kao daljnje mjere povezane sa Strategijom jedinstvenog tržišta u paketu o javnoj nabavi iz 2017. donesene su različite mjere čiji je cilj poboljšati okvir javne nabave Europske unije i potaknuti bolju stratešku provedbu postojećih pravila. Pravedna, predvidljiva i transparentna javna nabava ključna je za poticanje ulaganja. Strategijom jedinstvenog digitalnog tržišta, koja je pokrenuta 2015., nastoji se ukloniti prepreke koje sprječavaju optimalno funkcioniranje digitalnog gospodarstva i otvoriti nove mogućnosti za inovacije, rast i otvaranje radnih mjesta. Otkad je pokrenuta, postignut je znatan napredak. Brojnim novim inicijativama, kao što je dosljedan okvir EU-a za e-trgovinu te pojednostavnjen prekogranični sustav PDV-a, europskim se poduzećima pružaju važni alati za postizanje veće konkurentnosti. Europski zakonik elektroničkih komunikacija dodatno potiče ulaganja u širokopojasne mreže (uključujući 5G) tako što smanjuje prepreke za zajednička ulaganja i objedinjuje troškova subjekata. EU je uveo i najviše standarde za bolje povezivanje i zaštitu europskih građana u digitalnom dobu, među ostalim ukidanjem naknada za roaming i Općom direktivom o zaštiti podataka. Tržišta kapitala Unija tržišta kapitala ima velik potencijal za poticanje ulaganja u EU-u uklanjanjem prepreka slobodnom prekograničnom protoku kapitala u Europi, pružanjem potpore gospodarskoj konvergenciji i proširenjem pristupa ključnom tržišnom financiranju. Time će pridonijeti financiranju inovacija i otvaranju radnih mjesta. Bolje povezana i likvidna tržišta kapitala podupiru i međunarodnu ulogu eura, jačaju ekonomsku i monetarnu uniju te poboljšavaju otpornost gospodarstva EU-a štiteći građane EU-a i poduzeća u europodručju i izvan njega od ekonomskih šokova koji pogađaju njihovu regiju. Dosad je Komisija izradila nekoliko prijedloga za ključne elemente unije tržišta kapitala kako je najavljeno 2015. i 2017. Od svih tih zakonodavnih prijedloga suzakonodavci su dosad donijeli samo tri. Sada je potrebno hitno donijeti prijedloge u postupku. Konkretan prioritet unije tržišta kapitala razvoj je lokalnih tržišta kapitala. Na europskoj razini, osim ciljanih mjera predviđenih za uniju tržišta kapitala, osigurani su potpora i nadzor bolje povezanih i likvidnijih tržišta kapitala putem programa potpore strukturnim reformama i europskog semestra. Lokalna tržišta kapitala isto tako ostvaruju napredak zahvaljujući nacionalnim i regionalnim poticajima uz potporu Europske unije. Na regionalnoj razini, neke zemlje uspostavile su prekograničnu suradnju kako bi se olakšalo uvrštenje financijskih instrumenata na stranim burzama i ulaganja, povezala tržišna infrastruktura i dodatno uskladila regionalna pravila. Na nacionalnoj razini, nekoliko je država članica donijelo nacionalne strategije za tržišta kapitala te poduzelo mjere za poticanje pristupa tržištima kapitala putem javnih fondova i općenito poboljšanje poslovnog okruženja. Prometna i energetska infrastruktura Kako bi se učinkovito uklonile prepreke za ulaganja u prometnu infrastrukturu i osiguralo pravovremeno otvaranje glavne transeuropske prometne mreže do 2030., Komisija je u svibnju 2018. iznijela prijedlog uredbe kojem je cilj pojednostavnjenje izdavanja dozvola i postupaka javne nabave, veća učinkovitost u pripremi prekograničnih projekata i smanjenje administrativnog opterećenja za nositelje projekata. To je dio opsežnijeg rada na poboljšanju regulatornog okvira za ulaganja u prometnu infrastrukturu. Dovršetak energetske unije i ubrzavanje energetske tranzicije pružaju ogromne prilike za ulaganja. Ostvaren je znatan napredak u provedbi ključnih transeuropskih projekata energetske infrastrukture: 30 projekata od zajedničkog interesa dovršit će se do kraja 2018. Očekuje se da će se do kraja 2020. taj broj povećati na 47. Mnogi od tih projekata primaju potporu iz Instrumenta za povezivanje Europe. U studenome 2017. Komisija je donijela treći popis projekata od zajedničkog interesa Unije. Paketom Čista energija za sve Europljane, donesenim 30. studenoga 2016., predviđena je sveobuhvatna reforma energetskog sustava u Europi, od proizvođača pa sve do krajnjeg potrošača, a obuhvaća organizaciju tržišta električne energije, obnovljive izvore energije, energetsku učinkovitost, sigurnost opskrbe električnom energijom i pravila o upravljanju energetskom unijom EU-a. Njime se promiču inicijative pod vodstvom industrije za jačanje konkurentnosti i ublažava utjecaj koji prelazak na čistu energiju ima na društvo te on obuhvaća brojne dionike, kao što su lokalna i gradska tijela i poduzeća, socijalni partneri i ulagači. Paket uključuje i mjere za poticanje inovacija u području čiste energije i za obnovu europskih zgrada te mjere za poticanje javnih i privatnih ulaganja. Prvi zakonodavni prijedlog stupio je na snagu u srpnju 2018., a za tri prijedloga već je postignut politički dogovor. Preostala četiri poslana su suzakonodavcima u cilju što skorijeg postizanja dogovora i donošenja. S tim ambicioznim, stabilnim i predvidljivim regulatornim okvirom EU je u dobrom položaju da iskoristi prednosti energetske tranzicije. Vodeća uloga EU-a u održivom financiranju, čiji je cilj preusmjeriti tokove privatnog kapitala prema održivijim ulaganjima i pomoći ulagačima da se nose s rizicima za okoliš, uključujući rizike povezane s klimatskim promjenama, dodatno jača te mjere. Ljudi, obrazovanje i vještine Da bi se potaknula konkurentnost Europe i privukla ulaganja, potrebno je ulagati u ljude te njihove vještine i znanje. Taj pristup socijalnog ulaganja odražava se u europskom stupu socijalnih prava, koji su proglasili Europski parlament, Komisija i Vijeće u studenome 2017. Nadalje, Komisija je 2016. donijela sveobuhvatan europski program vještina. U njegovih deset ključnih mjera promiče se usavršavanje vještina i cjeloživotno učenje te se osigurava da Europljani imaju vještine koje su tražene na našim tržištima rada . Osim toga, kao odgovor na poziv šefova država ili vlada, Komisija uspostavlja europski prostor obrazovanja. Naposljetku, daljnje ulaganje u socijalnu infrastrukturu, uključujući zdravstvo i dugoročnu skrb, od presudne je važnosti s obzirom na starenje stanovništva i smanjenje radne snage. Europski strukturni i investicijski fondovi Nadalje, ex ante uvjeti uvedeni kako bi se povećala učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova u razdoblju provedbe 2014.–2020. doveli su do uklanjanja prepreka za ulaganja u državama članicama i regijama između različitih sektora (putem horizontalnih uvjeta, na primjer u području javne nabave, pravila o državnim potporama i zakona o malim poduzećima) te u sektorima koji primaju potporu iz tih fondova (kao što su sektor prometa, digitalne tehnologije, energetike, plavog gospodarstva, otpada i voda). Potaknuli su reforme politika u državama članicama i donošenje novih strateških okvira i okvira politike za javnu potporu i ulaganja privatnog sektora te pridonijeli poboljšanju administrativnih kapaciteta javnih uprava. U sljedećem programskom razdoblju ex ante uvjete zamijenit će „povoljni uvjeti”, kojima bi se trebali osigurati preduvjeti potrebni za učinkovito i djelotvorno korištenje fondova EU-a. Za sljedeći višegodišnji financijski okvir Komisija je predložila znatno smanjenje administrativnog opterećenja za one koji se prijavljuju za korištenje strukturnih fondova. Komisija je predložila smanjenje birokracije i jednostavnije postupke kontrole za poduzeća i poduzetnike koji primaju potporu EU-a. Uz to, Komisija je predložila jedinstven skup pravila za sedam fondova EU-a koje provodi zajedno s državama članicama, uključujući fondove za kohezijsku politiku. Birokracija bi se trebala smanjiti i prelaskom zajedničke poljoprivredne politike s pristupa koji se temelji na sukladnosti na pristup koji se temelji na uspješnosti. Još jedno važno smanjenje administrativnog opterećenja u sljedećem proračunskom razdoblju proizlazi iz prijedloga za program InvestEU, kojim se pojednostavnjuje i objedinjuje niz postojećih fondova.