KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

Godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog razvojnog fonda za 2021.

(2022/C 400/01)

SADRŽAJ

POTVRDA RAČUNOVODSTVENE DOKUMENTACIJE 2

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVENO EVIDENTIRANJE SREDSTAVA ERF-a 3

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA 8

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 10

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 52

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a BÊKOU ZA 2021. 53

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2021. 60

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a 68

IZVJEŠTAJ ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 73

GODIŠNJE IZVJEŠĆE O IZVRŠENJU – SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 99

POTVRDA RAČUNOVODSTVENE DOKUMENTACIJE

Godišnja računovodstvena dokumentacija Europskog razvojnog fonda za 2021. pripremljena je u skladu s glavom X. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond te s računovodstvenim načelima, pravilima i metodama utvrđenima u bilješkama uz financijske izvještaje.

Potvrđujem svoju odgovornost za sastavljanje i prezentiranje godišnje računovodstvene dokumentacije Europskog razvojnog fonda u skladu s člankom 18. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond.

Dužnosnik za ovjeravanje i EIB dostavili su mi sve informacije potrebne za sastavljanje računovodstvene dokumentacije u kojoj su prikazani imovina i obveze Europskog razvojnog fonda i izvršenje proračuna te potvrđuju njihovu pouzdanost.

Potvrđujem da na temelju navedenih informacija i provjera koje sam smatrala potrebnima za potpisivanje računovodstvene dokumentacije imam razumno jamstvo da je računovodstvena dokumentacija istinit i vjeran prikaz financijskog stanja Europskog razvojnog fonda u svim bitnim aspektima.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodstvena službenica

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVENO EVIDENTIRANJE SREDSTAVA ERF-a

1. KONTEKST

Europska unija (dalje u tekstu „EU”) surađuje s brojnim zemljama u razvoju. Glavni je cilj suradnje promicanje gospodarskog, društvenog i okolišnog razvoja s posebnim naglaskom na dugoročnom smanjenju i iskorjenjivanju siromaštva pružanjem razvojne i tehničke pomoći zemljama korisnicama. EU radi ostvarenja tog cilja zajedno s partnerskim zemljama izrađuje strategije suradnje i mobilizira financijska sredstva za njihovu provedbu. Ta sredstva EU-a namijenjena razvojnoj suradnji dolaze iz triju izvora:

— proračuna EU-a,

— Europskog razvojnog fonda,

— Europske investicijske banke.

Do 2021. Europski razvojni fond (dalje u tekstu „ERF”) bio je glavni instrument pružanja pomoći za razvojnu suradnju afričkim, karipskim i pacifičkim državama (dalje u tekstu „države AKP-a”) te prekomorskim zemljama i područjima.

ERF se ne financira iz proračuna EU-a. Uspostavljen je unutarnjim sporazumom predstavnika država članica koji zasjedaju u okviru Vijeća, a njime upravlja poseban odbor. Europska komisija (dalje u tekstu „Komisija”) nadležna je za financijsko izvršenje aktivnosti koje se financiraju sredstvima ERF-a. Europska investicijska banka (dalje u tekstu „EIB”) upravlja Investicijskim instrumentom.

Svaki ERF sklapa se na razdoblje od oko pet godina i uređen je financijskom uredbom koja se na njega primjenjuje i kojom se propisuje izrada posebnih financijskih izvještaja. Osim toga, ti financijski izvještaji objedinjuju se kako bi se dobila ukupna slika financijskog stanja sredstava za koja je nadležna Komisija.

Unutarnji sporazum o uspostavi 11. ERF-a potpisale su države članice sudionice, koje su se sastale u okviru Vijeća, u lipnju 2013. (1). Sporazum je stupio na snagu 1. ožujka 2015.

Vijeće je 2018. donijelo financijsku uredbu koja se primjenjuje na 11. ERF (2). Njome je stavljena izvan snage prethodna uredba i ona se primjenjuje na operacije koje se financiraju iz prethodnih ERF-ova ne dovodeći u pitanje postojeće pravne obveze. Ova se Uredba ne primjenjuje na Investicijski instrument iz prethodnih ERF-ova.

U okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU uspostavljen je Investicijski instrument kojim upravlja EIB i koji se upotrebljava za potporu razvoju privatnog sektora u državama AKP-a uglavnom, ali ne isključivo, financiranjem privatnih ulaganja. Instrument je osmišljen kao obnovljivi fond, tako da se otplata zajmova može reinvestirati u druge operacije, zbog čega je to samoobnavljajući i financijski neovisan instrument. Budući da njime ne upravlja Komisija, Investicijski instrument ne konsolidira se u prvom dijelu godišnje računovodstvene dokumentacije, to jest financijskim izvještajima ERF-a i povezanom izvještaju o financijskom izvršenju. Financijski izvještaji o Investicijskom instrumentu uvršteni su kao zaseban dio godišnje računovodstvene dokumentacije (dio II.) kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a.

2. KAKO SE FINANCIRA ERF?

Na zasjedanju Vijeća 2. prosinca 2013. donesena je Uredba (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (3). U tom je kontekstu odlučeno da se geografska suradnja s državama AKP-a neće uključiti u proračun EU-a, nego će se i dalje financirati iz postojećeg međuvladina ERF-a.

Proračun EU-a donosi se za razdoblje od godinu dana te se rashodi i prihodi, u skladu s proračunskim načelom jedne godine, planiraju i odobravaju za jednu godinu. Za razliku od proračuna EU-a, ERF je višegodišnji fond. Za svaki ERF utvrđuje se ukupan fond sredstava za provedbu razvojne suradnje, obično tijekom petogodišnjeg razdoblja. Budući da se dodjeljuju za razdoblje od nekoliko godina, dodijeljena sredstva mogu se iskoristiti tijekom cijelog razdoblja djelovanja ERF-a. Nepostojanje načela jedne proračunske godine vidljivo je u proračunskom izvještavanju, u kojem se izvršenje proračuna ERF-ova iskazuje u odnosu na ukupna sredstva.

Sredstva ERF-a čine ad hoc doprinosi država članica EU-a. Predstavnici država članica sastajali su se približno svakih pet godina na međuvladinoj razini kako bi odlučili o ukupnom iznosu sredstava koja treba dodijeliti fondu i nadzirali njegovo izvršenje.

Komisija upravlja fondom u skladu s politikom Unije o razvojnoj suradnji. Budući da imaju vlastite razvojne politike i politike pomoći, koje se provode paralelno s politikom Unije, države članice dužne su svoje politike usklađivati s EU-om kako bi se osigurala njihova komplementarnost.

Uz navedene doprinose države članice mogu sklopiti i sporazume o sufinanciranju ili uplatiti dobrovoljne financijske doprinose u ERF.

3. AKTIVNOSTI ERF-a NAKON 31. PROSINCA 2020.

Sa stupanjem na snagu klauzule o vremenskom ograničenju 31. prosinca 2020. započela je zadnja faza 11. ERF-a. Tom se klauzulom utvrđuje završni datum za preuzimanje obveza, što znači da se od 2021. više ne mogu potpisivati sporazumi o financiranju u okviru 11. ERF-a. Međutim, određeni ugovori za postojeće sporazume o financiranju potpisivat će se do 31. prosinca 2023. (te čak i kasnije za reviziju i evaluaciju). Nadalje, provedba tekućih projekata financiranih iz Europskog razvojnog fonda nastavit će se do njihova konačnog dovršetka.

U kontekstu novog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. suradnja EU-a s državama AKP-a uključena je u Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa. Slično tomu, suradnja s prekomorskim zemljama i područjima sad je obuhvaćena Odlukom o prekomorskom pridruživanju. To znači da su se programi ERF-a do 2021. financirali dobrovoljnim doprinosima država članica EU-a, a od 2021. njihov će se razvoj financirati iz proračuna EU-a. Osim toga, to podrazumijeva da financiranje programa razvoja mora odobriti Europski parlament i da transakcije moraju biti u skladu s financijskim uredbama EU-a kao i ostali programi koje financira EU.

4. IZVJEŠTAVANJE NA KRAJU GODINE

4.1. GODIŠNJA RAČUNOVODSTVENA DOKUMENTACIJA

U skladu s člankom 18. stavkom 3. financijske uredbe koja se primjenjuje na ERF na financijske izvještaje ERF-a primjenjuju se pravila o računovodstvu nastanka poslovnog događaja koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS). Ta računovodstvena pravila, koja donosi računovodstveni službenik Komisije, primjenjuju sve institucije i tijela EU-a kako bi se primjenom ujednačenih pravila obračuna, vrednovanja i prezentiranja računa uskladio postupak sastavljanja financijskih izvještaja. Ta računovodstvena pravila EU-a primjenjuju se i na ERF, pri čemu se vodi računa o posebnoj prirodi njegovih aktivnosti.

Priprema godišnje računovodstvene dokumentacije ERF-a povjerena je računovodstvenom službeniku Komisije, koji je i računovodstveni službenik ERF-a te osigurava da je godišnja računovodstvena dokumentacija istinit i vjeran prikaz financijskog stanja ERF-a.

Godišnja računovodstvena dokumentacija sadržava sljedeće:

Dio I.: Sredstva kojima upravlja Komisija

i. Financijski izvještaji i bilješke ERF-a

ii. Financijski izvještaji skrbničkih fondova EU-a konsolidiranih u ERF

iii. Konsolidirani financijski izvještaji ERF-a i skrbničkih fondova EU-a

iv. Izvještaj o financijskom izvršenju ERF-a

Dio II.: Godišnje izvješće o izvršenju – sredstva kojima upravlja EIB

i. Financijski izvještaji o Investicijskom instrumentu

Dio „Financijski izvještaji skrbničkih fondova EU-a konsolidiranih u ERF” obuhvaća financijske izvještaje dvaju skrbničkih fondova osnovanih u okviru ERF-a: Skrbničkog fonda EU-a Bêkou (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji Skrbničkog fonda EU-a Bêkou”) i Skrbničkog fonda EU-a za Afriku (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji Skrbničkog fonda EU-a za Afriku”). Za pripremu pojedinačnih financijskih izvještaja skrbničkih fondova odgovoran je računovodstveni službenik Komisije, a vanjsku reviziju tih izvještaja provodi privatni revizor. Iznosi za skrbničke fondove uvršteni u ovu godišnju računovodstvenu dokumentaciju privremeni su.

Komisija je dužna najkasnije 31. srpnja godine nakon datuma bilance donijeti godišnju računovodstvenu dokumentaciju ERF-a i podnijeti je Europskom parlamentu i Vijeću radi davanja razrješnice.

5. REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

5.1. REVIZIJA

Reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije ERF-a obavlja vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji sastavlja godišnje izvješće za Europski parlament i Vijeće.

5.2. RAZRJEŠNICA

Razrješnica je završna kontrola financijskog izvršenja ERF-a za određenu financijsku godinu. Nakon revizije i finalizacije godišnje računovodstvene dokumentacije Vijeće daje preporuku, a Europski parlament zatim odlučuje hoće li Komisiji dati razrješnicu za financijsko izvršenje sredstava ERF-a za određenu financijsku godinu. Ta se odluka temelji na pregledu računovodstvene dokumentacije i godišnjeg izvješća Revizorskog suda (koje sadržava službenu izjavu o jamstvu) te odgovorima Komisije na pitanja i zahtjeve za dodatne informacije koje je uputilo tijelo nadležno za davanje razrješnice.

NAJVAŽNIJI ASPEKTI FINANCIJSKOG IZVRŠENJA U 2021.

Neto iznos, samo 10. i 11. ERF

Izvršenje proračuna

Godinu 2021. obilježila su dva događaja. Bila je to prva godina nakon donošenja klauzule o vremenskom ograničenju 11. ERF-a 31. prosinca 2020. Stoga 2021. nisu preuzete daljnje globalne obveze za projekte u okviru 11. ERF-a. Osim toga, na financijsko izvršenje 10. i 11. ERF-a za ugovore (pojedinačne obveze: 2 118 milijuna EUR) i plaćanja (3 393 milijuna EUR) 2021. utjecala je dugotrajna kriza uzrokovana bolešću COVID-19.

Ukupan iznos bruto plaćanja za sve ERF-ove (3 435 milijuna EUR) predstavlja 91 % ciljne vrijednosti od 3 763 milijuna EUR priopćene državama članicama. Zbog dugotrajne krize uzrokovane bolešću COVID-19 50 % delegacija u supsaharskoj Africi nije ostvarilo svoj minimalni predviđeni cilj plaćanja (90 %). Prvenstveno je riječ o Madagaskaru, koji je gotovo u potpunosti zatvorio svoje granice, zbog čega je bio znatno otežan nastavak izvršenja kako je prvotno predviđeno; Čadu i Gambiji zbog suspendiranog ili odgođenog izvršenja; Etiopiji, Gvineji (Conakry) i Maliju, u kojima su političke krize ozbiljno utjecale na operacije, što je imalo znatan učinak na predviđene isplate proračunske potpore. Ograničenja povezana s pandemijom bolesti COVID-19 utjecala su na izvršenje i na Pacifiku i Karibima. U Fidžiju i Haitiju negativni kolateralni učinci pogoršanja gospodarske, društvene i političke situacije imali su razoran učinak na infrastrukturne projekte.

Učinak aktivnosti u financijskim izvještajima

U financijskim izvještajima učinak navedenih aktivnosti najvidljiviji je u sljedećim područjima:

— pretfinanciranje (vidjeti bilješku 2.2.): smanjenje od 101 milijun EUR uglavnom zbog toga što je zbog manjeg broja potpisanih ugovora (3 670 milijuna EUR u 2020. u odnosu na 2 118 milijuna EUR u 2021.) isplaćeno manje predujmova. Smanjenje je uglavnom posljedica poteškoća uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19, koja je u tijeku, te geopolitičkim krizama. zbog tog znatnog smanjenja pretfinanciranja i drugih plaćanja količina novca i novčanih ekvivalenata povećala se za 266 milijuna EUR (vidjeti bilješku 2.5.);

— znatno manji broj otvorenih ugovora na kraju 2021., koji je posljedica smanjenja operacija ERF-a i negativnog učinka aktualne krize uzrokovane bolešću COVID-19 i geopolitičkih kriza na potpisivanje novih ugovora, doveo je do bitnog smanjenja obračunatih rashoda za 519 milijuna EUR (vidjeti bilješku 2.8.);

— rashodi za instrumente pomoći (vidjeti bilješku 3.3.): ukupno smanjenje rashoda za instrumente pomoći od 1 743 milijuna EUR posljedica je kombinacije čimbenika. S jedne strane, teški uvjeti povezani s pandemijom bolesti COVID-19 i nestabilna geopolitička situacija u više zemalja otežali su provedbu aktivnosti ERF-a u 2021. S druge strane, smanjenje aktivnosti 10. i prethodnih ERF-ova u skladu je sa smanjenjem njihova opsega, što je dovelo do manjeg broja otvorenih ugovora u okviru tih ERF-ova.

Učinak izmjena EAR-a 11 u financijskim izvještajima

Zbog izmjena računovodstvenog pravila EU-a br. 11 (vidjeti bilješku 1. o računovodstvenim politikama) financijska imovina ERF-a 1. siječnja 2021. reklasificirana je iz financijske imovine raspoložive za prodaju u financijsku imovinu po fer vrijednosti kroz višak ili manjak. U oba se slučaja financijska imovina mjeri po fer vrijednosti: tako se mogu usporediti knjigovodstvene vrijednosti. Odgovarajući iznos revalorizacijske pričuve prenesen je u akumulirani višak/manjak. Reklasifikacija nije utjecala na neto imovinu ERF-a (vidjeti izvještaj o promjenama u neto imovini).

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA

SADRŽAJ

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 10

BILANCA ERF-a 11

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a 12

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a 13

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE ERF-a 14

BILANCA PO ERF-u 15

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU PO ERF-u 17

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE PO ERF-u 18

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a 21

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 52

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a BÊKOU ZA 2021. 53

BILANCA 58

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 59

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 59

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI SKRBNIČKOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2021. 60

BILANCA 66

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 67

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 67

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I SKRBNIČKIH FONDOVA EU-a 68

KONSOLIDIRANA BILANCA 69

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 70

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 71

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE 72

IZVJEŠTAJ ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 73

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a (4)

BILANCA ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2021. 31.12.2020. DUGOTRAJNA IMOVINA Financijska imovina 2.1 39 33 Pretfinanciranje 2.2 671 870 Doprinosi skrbničkim fondovima 2.3 382 394 Potraživanja od razmjenskih transakcija 4 3 1 096 1 300 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.2 1 453 1 355 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4 35 140 Novac i novčani ekvivalenti 2.5 994 728 2 481 2 223 UKUPNA IMOVINA 3 577 3 523 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze 2.6 (7) (2) (7) (2) KRATKOROČNE OBVEZE Obveze 2.7 (501) (615) Obračunati rashodi 2.8 (1 008 ) (1 527 ) (1 509 ) (2 143 ) UKUPNE OBVEZE (1 516 ) (2 145 ) NETO IMOVINA 2 061 1 379 SREDSTVA I PRIČUVE Revalorizacijska pričuva 2.9 — (5) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.10 62 643 58 986 Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova 2.10 2 252 2 252 Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (59 860 ) (55 111 ) Poslovni rezultat godine (2 974 ) (4 744 ) NETO IMOVINA 2 061 1 379





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 2021. 2020. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Aktivnosti povrata 27 92 27 92 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi (26) 6 Ostali prihodi 74 37 48 43 Ukupni prihodi 75 135 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 (2 864 ) (4 607 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4 (19) (53) Financijski troškovi 3.5 (20) (21) Ostali rashodi 3.6 (145) (197) Ukupni rashodi (3 049 ) (4 878 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (2 974 ) (4 744 )





IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a

u milijunima EUR Bilješka 2021. 2020. Poslovni rezultat godine (2 974 ) (4 744 ) Poslovanje Povećanje kapitala – doprinosi (neto) 3 657 4 177 (Povećanje)/smanjenje doprinosa skrbničkim fondovima 12 (127) (Povećanje)/smanjenje iznosa pretfinanciranja 101 (29) (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija 105 (17) Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza 5 (17) Povećanje/(smanjenje) obveza (114) 99 Povećanje/(smanjenje) obračunatih rashoda i odgođenih prihoda (519) 209 Ostala nenovčana kretanja — (3) Investicijske aktivnosti (Povećanje)/smanjenje neizvedene financijske imovine po fer vrijednosti kroz višak ili manjak (*1) (7) 2 NETO NOVČANI TOK 266 (452) Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata 266 (451) Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 2.5 728 1 179 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 2.5 994 728





IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE ERF-a

u milijunima EUR Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Revalorizacijska pričuva (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2019. 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948 Promjene fer vrijednosti (3) (3) Povećanje kapitala – doprinosi (223) (4 400 ) 4 177 — — 4 177 Poslovni rezultat godine — — — (4 744 ) — (4 744 ) STANJE NA DAN 31.12.2020. 73 041 14 055 58 986 (59 854 ) 2 252 (5) 1 379 Učinak revidiranog EAR-a 11 (5) 5 — STANJE NA DAN 1.1.2021. 73 041 14 055 58 986 (59 860 ) 2 252 — 1 379 Povećanje kapitala – doprinosi (43) (3 700 ) 3 657 — — 3 657 Poslovni rezultat godine — — — (2 974 ) — (2 974 ) STANJE NA DAN 31.12.2021. 72 998 10 355 62 643 (62 834 ) 2 252 — 2 061





BILANCA PO ERF-u

u milijunima EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno DUGOTRAJNA IMOVINA Financijska imovina 2.1 — — (2) 41 39 — — (2) 35 33 Pretfinanciranje 2.2 — — 219 452 671 — 3 292 575 870 Doprinosi skrbničkim fondovima 2.3 — 31 9 341 382 — 29 9 355 394 Potraživanja od razmjenskih transakcija — — — 4 4 — — — 3 3 — 31 226 839 1 096 — 33 299 969 1 300 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.2 — 14 353 1 085 1 453 0 9 341 1 005 1 355 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4 180 (314) 1 296 (1 127 ) 35 181 (177) 1 723 (1 586 ) 140 Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 181 (316) 1 279 (1 144 ) — 181 (246) 1 663 (1 598 ) — Novac i novčani ekvivalenti 2.5 — — — 994 994 — — — 728 728 361 (615) 2 928 (192) 2 481 362 (414) 3 726 (1 451 ) 2 223 UKUPNA IMOVINA 361 (584) 3 154 646 3 577 362 (381) 4 025 (483) 3 523 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze 2.6 — — — (7) (7) — — — (2) (2) — — — (7) (7) — — — (2) (2) KRATKOROČNE OBVEZE Obveze 2.7 — (0) (27) (473) (501) — (1) (62) (554) (615) Obračunati rashodi 2.8 — (6) (110) (892) (1 008 ) — (67) (217) (1 244 ) (1 527 ) — (6) (138) (1 365 ) (1 509 ) — (67) (279) (1 798 ) (2 143 ) UKUPNE OBVEZE — (6) (138) (1 372 ) (1 516 ) — (67) (279) (1 800 ) (2 145 ) NETO IMOVINA 361 (591) 3 016 (725) 2 061 362 (448) 3 747 (2 282 ) 1 379 Revalorizacijske pričuve 2.9 — — — — — — — (2) (4) (5) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.10 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova 2.10 (2 512 ) 2 018 101 394 — (2 512 ) 2 041 188 283 — Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (10 098 ) (14 404 ) (19 065 ) (16 293 ) (59 860 ) (10 098 ) (14 440 ) (18 606 ) (11 966 ) (55 111 ) Poslovni rezultat godine (1) (6) (260) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 ) NETO IMOVINA 180 (274) 1 737 419 2 061 181 (203) 2 084 (683) 1 379





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU PO ERF-u

u milijunima EUR 2021. 2020. Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Aktivnosti povrata — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 — — 1 26 27 (1) 5 69 19 92 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi — 0 (22) (4) (26) — 5 1 1 6 Ostali prihodi — 5 14 55 74 — 5 18 13 37 — 5 (8) 51 48 — 10 19 13 43 Ukupni prihodi — 5 (7) 78 75 (1) 15 88 32 135 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 — (7) (214) (2 644 ) (2 864 ) — 34 (462) (4 179 ) (4 607 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4 — — — (19) (19) — — (41) (12) (53) Financijski troškovi 3.5 — 7 (23) (3) (20) 1 (3) (16) (4) (21) Ostali rashodi 3.6 — (11) (16) (119) (145) — (9) (25) (162) (197) Ukupni rashodi — (12) (252) (2 785 ) (3 049 ) 1 21 (545) (4 356 ) (4 878 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE — (8) (259) (2 708 ) (2 974 ) — 36 (457) (4 324 ) (4 744 )

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA NETO IMOVINE PO ERF-u

u milijunima EUR Osmi ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2019. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (2) (2) STANJE NA DAN 31.12.2020. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — — — STANJE NA DAN 31.12.2021. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 512 ) 181





u milijunima EUR Deveti ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2019. 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53 Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — — — Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (69) (69) Povrati državama članicama (223) (223) (223) Poslovni rezultat godine — — STANJE NA DAN 31.12.2020. 10 550 15 10 535 (14 440 ) 1 625 2 041 (203) Povećanje kapitala – doprinosi — — — Prijenosi u 10. ERF i iz 10. ERF-a — (23) (23) Povrati državama članicama (43) (43) (43) Poslovni rezultat godine — (6) — (6) STANJE NA DAN 31.12.2021. 10 507 15 10 492 (14 410 ) 1 625 2 018 (274)





u milijunima EUR 10. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova (E) Revalorizacijska pričuva (G) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2019. 20 960 — 20 960 (18 606 ) 265 2 618 Prijenosi u osmi i deveti ERF i iz osmog i devetog ERF-a — 71 71 Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — (147) (147) Poslovni rezultat godine — (457) (457) STANJE NA DAN 31.12.2020. 20 960 — 20 960 (19 063 ) 188 (2) 2 084 Učinak revidiranog EAR-a 11 (2) 2 — STANJE NA DAN 1.1.2020. 20 960 — 20 960 (19 065 ) 188 — 2 084 Prijenosi u osmi i deveti ERF i iz osmog i devetog ERF-a — 23 23 Prijenosi u 11. ERF i iz 11. ERF-a — (110) (110) Poslovni rezultat godine — (260) (260) STANJE NA DAN 31.12.2021. 20 960 — 20 960 (19 324 ) 101 — 1 737





u milijunima EUR 11. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Neupisana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Revalorizacijska pričuva (G) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) + (G) STANJE NA DAN 31.12.2019. 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) 136 (2) (905) Promjene fer vrijednosti — (2) (2) Povećanje kapitala – doprinosi (4 400 ) 4 400 147 4 547 Poslovni rezultat godine — (4 324 ) — (4 324 ) STANJE NA DAN 31.12.2020. 29 367 14 040 15 327 (16 290 ) 283 (4) (683) Učinak revidiranog EAR-a 11 (4) 4 — STANJE NA DAN 1.1.2020. 29 367 14 040 15 327 (16 294 ) 283 — (683) Povećanje kapitala – doprinosi (3 700 ) 3 700 110 3 810 Poslovni rezultat godine — (2 708 ) — (2 708 ) STANJE NA DAN 31.12.2021. 29 367 10 340 19 027 (19 002 ) 394 — 419

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a (5)

1. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1. RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Svrha je financijskih izvještaja širem krugu dionika pružiti korisne informacije o financijskom položaju, financijskoj uspješnosti i novčanim tokovima subjekta.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba slijediti u sastavljanju financijskih izvještaja utvrđene su računovodstvenim pravilom EU-a br. 1 „Financijski izvještaji” i opisane u MRSJS-u 1: vjerno prikazivanje, načelo nastanka poslovnog događaja, načelo trajnosti poslovanja, dosljedno prikazivanje, značaj, zbirni prikaz, prijeboj i usporedne informacije. Kvalitativne su značajke financijskog izvještavanja relevantnost, vjerodostojnost (pouzdanost), razumljivost, pravovremenost, usporedivost i provjerljivost.

1.2. OSNOVA ZA SASTAVLJANJE IZVJEŠTAJA

1.2.1. Izvještajno razdoblje

Financijski izvještaji prezentiraju se jedanput godišnje. Računovodstvena godina počinje 1. siječnja i završava 31. prosinca.

1.2.2. Valuta i osnova za konverziju

Godišnja računovodstvena dokumentacija prezentira se u milijunima eura jer je euro funkcionalna valuta Unije. Transakcije u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koji su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i preračunavanja tečajeva na kraju godine koji se primjenjuju na monetarnu imovinu i obveze iskazane u stranim valutama, priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Drukčije metode konverzije primjenjuju se na nekretnine, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, za koje se zadržava vrijednost u eurima na dan njihove kupnje.

Salda novčane imovine i obveza na kraju godine iskazana u stranim valutama preračunavaju se u eure na temelju deviznih tečajeva Europske središnje banke (ESB) koji se primjenjuju 31. prosinca.

Tečajevi eura

Valuta 31.12.2021. 31.12.2020. Valuta 31.12.2021. 31.12.2020. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 26,8580 26,2420 RON 4,9490 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,84028 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.2.3. Primjena procjena

U skladu s načelima MRSJS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima financijski izvještaji neizbježno sadržavaju iznose koji se temelje na procjenama i pretpostavkama rukovodstva na temelju najpouzdanijih dostupnih informacija. Značajne procjene uključuju, među ostalim: iznose obveza za primanja zaposlenih, financijski rizik potraživanja i iznose iskazane u bilješkama koji se odnose na financijske instrumente, ispravak vrijednosti za umanjenje vrijednosti za financijsku imovinu po amortiziranom trošku i za obveze iz ugovora o financijskom jamstvu, obračunate prihode i naknade, rezervacije, stupanj umanjenja vrijednosti nematerijalne imovine i nekretnina, postrojenja i opreme, neto utrživu vrijednost zaliha, nepredviđenu imovinu i nepredviđene obveze. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena.

Razumne procjene bitan su element sastavljanja financijskih izvještaja i ne umanjuju njihovu pouzdanost. Procjena se može mijenjati ako se promijene okolnosti na kojima se ona temelji ili na temelju novih informacija ili iskustava. Promjena procjene po svojoj se prirodi ne odnosi na prethodna razdoblja i ne smatra se ispravljanjem greške. Učinak promjene računovodstvene procjene priznaje se u višak ili manjak u razdobljima u kojima je uočen.

1.2.4. Primjena novih i revidiranih računovodstvenih pravila Europske unije (EAR)

Revidirana računovodstvena pravila Europske unije (EAR) koja se primjenjuju na razdoblja koja su započela 1. siječnja 2021. ili nakon tog datuma

Računovodstvena službenica 2020. donijela je revidirani EAR 11 „Financijski instrumenti”, čija je primjena postala obvezna 1. siječnja 2021. Revidirani EAR 11 temelji se na novom MRSJS-u 41 „Financijski instrumenti”, izmijenjenom MRSJS-u 28 „Financijski instrumenti: prezentiranje” te na izmijenjenom MRSJS-u 30 „Financijski instrumenti: objavljivanja”, koji su objavljeni u kolovozu 2018. Njime se utvrđuju načela financijskog izvještavanja za financijsku imovinu i financijske obveze. U skladu s prijelaznim odredbama revidiranog EAR-a 11 subjekt obračunava svaku promjenu od početne primjene, 1. siječnja 2021. Revidiranim EAR-om 11 ne zahtijeva se prepravljanje prethodnih razdoblja. Slijedom toga, financijska imovina, financijske obveze, potraživanja od razmjenskih transakcija i kamatni prihodi/rashodi na dan 31. prosinca 2020., koji su prikazani u tim izvještajima, obračunani su u skladu s računovodstvenim politikama navedenima u financijskim izvještajima subjekta za 2020.

Izmjene od primjene revidiranog EAR-a 11

Nova načela klasifikacije i mjerenja financijske imovine

Revidiranim EAR-om 11 uvode se načela klasifikacije financijske imovine i zahtijeva se primjena dvaju kriterija: model upravljanja koji subjekt primjenjuje pri upravljanju svojom financijskom imovinom i ugovorne značajke novčanog toka te imovine. Ovisno o tim kriterijima financijska imovina klasificira se u sljedeće kategorije: „financijska imovina po amortiziranom trošku”, „financijska imovina po fer vrijednosti kroz neto imovinu/kapital” ili „financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak”.

Primjena novih kriterija dovela je do reklasifikacije svih vlasničkih ulaganja i dužničkih vrijednosnih papira iz „raspoloživo za prodaju” u „financijsku imovine po fer vrijednosti kroz višak ili manjak”. Povezana revalorizacijska pričuva reklasificirana je – u okviru neto imovine – u akumulirani višak ili manjak.

Novi model umanjenja vrijednosti

Dok se prethodni model umanjenja vrijednosti temeljio na nastalim gubicima, revidiranim EAR-om 11 uveden je model umanjenja vrijednosti koji se temelji na budućim događajima, odnosno na očekivanim kreditnim gubicima za vijeka trajanja financijske imovine. Modelom očekivanih kreditnih gubitaka uzimaju se u obzir moguća neispunjenja obveza i promjene kreditne kvalitete financijske imovine. Novi model umanjenja vrijednosti primjenjuje se na svu financijsku imovinu koja se mjeri po amortiziranom trošku ili po fer vrijednosti kroz neto imovinu/kapital te na preuzete obveze za zajmove i ugovore o financijskom jamstvu.

Računovodstvo financijskih jamstava

Revidiranim EAR-om 11 zahtijeva se primjena zahtjeva računovodstva financijskih jamstava na sve ugovore o financijskom jamstvu. Mjerenje obveze za financijska jamstva oslanja se na fer vrijednost jamstva pri početnom priznavanju te na kretanje očekivanih kreditnih gubitaka od dužničkog portfelja koji je pokriven jamstvom.

1.3. BILANCA

1.3.1. Financijska imovina

Klasifikacija pri početnom priznavanju

Klasifikacija financijskih instrumenata utvrđuje se pri početnom priznavanju. Na temelju modela upravljanja i ugovornih značajki novčanog toka imovine financijska se imovina može klasificirati u tri kategorije: financijska imovina po amortiziranom trošku, financijska imovina po fer vrijednosti kroz neto imovinu/kapital ili financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak.

i. Financijska imovina po amortiziranom trošku

Financijska imovina po amortiziranom trošku je neizvedena financijska imovina koja ispunjava dva uvjeta: 1. subjekt drži tu imovinu radi naplete ugovornih novčanih tokova, 2. na određene datume nastaju ugovorni novčani tokovi koji su samo plaćanje glavnice i kamata na nepodmireni iznos glavnice.

Ova kategorija obuhvaća:

— novac i novčane ekvivalente,

— zajmove (uključujući oročene depozite s izvornim dospijećem duljim od tri mjeseca),

— potraživanja od razmjenskih transakcija.

Financijska imovina po amortiziranom trošku uključena je u kratkotrajnu imovinu, osim ako dospijeva u roku duljem od 12 mjeseci od izvještajnog datuma.

ii. Financijska imovina po fer vrijednosti kroz neto imovinu/kapital

Ta neizvedena financijska imovina ima ugovorne novčane tokove koji se odnose samo na glavnicu i kamate na nepodmireni iznos glavnice. Osim toga, u okviru tog modela upravljanja financijska se imovina drži i radi prikupljanja ugovornih novčanih tokova i radi prodaje financijske imovine.

Imovina iz ove kategorije klasificira se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od izvještajnog datuma.

Subjekt na dan 31. prosinca 2021. ne drži takvu imovinu.

iii. Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak

Subjekt klasificira izvedenice i vlasnička ulaganja kao financijsku imovinu po fer vrijednosti kroz višak ili manjak jer se ugovorni novčani tokovi ne odnose samo na glavnicu i kamate na glavnicu.

Osim toga, subjekt klasificira dužničke vrijednosne papire koje drži kao financijsku imovinu po fer vrijednosti kroz višak ili manjak jer se portfeljima dužničkih vrijednosnih papira upravlja te se oni ocjenjuju na temelju fer vrijednosti portfelja.

Imovina iz ove kategorije klasificira se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od izvještajnog datuma.

Početno priznavanje i mjerenje

Kupnja financijske imovine po fer vrijednosti kroz višak ili manjak priznaje se na datum trgovanja, odnosno datum na koji subjekt preuzima obvezu kupnje imovine. Novčani ekvivalenti i zajmovi priznaju se kada se novac položi u financijsku instituciju ili doznači zajmoprimcima.

Financijska imovina početno se mjeri po fer vrijednosti. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po fer vrijednosti kroz višak ili manjak transakcijski troškovi dodaju se fer vrijednosti pri početnom priznavanju. Za financijsku imovinu koja se iskazuje po fer vrijednosti kroz višak ili manjak transakcijski troškovi knjiže se u izvještaju o financijskom rezultatu kao rashodi.

Fer vrijednost financijske imovine pri početnom priznavanju obično je transakcijska cijena, osim ako transakcija nije izvršena po uobičajenim tržišnim uvjetima, tj. ako je izvršena bez naknade ili uz nominalnu naknadu za potrebe javne politike. U tom je slučaju razlika između fer vrijednosti financijskog instrumenta i cijene transakcije nerazmjenska komponenta koja se priznaje kao rashod u izvještaju o financijskom rezultatu. U tom slučaju fer vrijednost financijske imovine izvodi se iz aktualnih tržišnih transakcija za istovrijedan instrument. Ako za taj instrument ne postoji aktivno tržište, fer vrijednost izvodi se s pomoću tehnike vrednovanja za koju se koriste samo podaci s dostupnih tržišta.

Naknadna mjerenja

Financijska imovina po amortiziranom trošku naknadno se mjeri po amortiziranom trošku primjenom metode efektivne kamate.

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak naknadno se mjeri po fer vrijednosti. Dobici i gubici od promjena fer vrijednosti (uključujući one koji proizlaze iz preračunavanja stranih valuta i obračunatih kamata) knjiže se u izvještaju o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem nastanu.

Naknadna mjerenja fer vrijednosti

Fer vrijednosti ulaganja uvrštenih na aktivnim tržištima temelje se na tekućim ponuđenim cijenama. Ako tržište financijske imovine nije aktivno (i u slučaju neuvrštenih vrijednosnih papira i OTC izvedenica), Unija određuje fer vrijednost primjenom tehnika vrednovanja. Te tehnike uključuju upotrebu nedavnih transakcija izvršenih po uobičajenim tržišnim uvjetima, upućivanje na druge vrlo slične instrumente, analizu diskontiranih novčanih tokova, modele određivanje cijena opcija i druge tehnike vrednovanja koje uobičajeno primjenjuju sudionici na tržištu.

Ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala koji nemaju kotiranu tržišnu cijenu na aktivnom tržištu vrednuju se po pripisanoj vrijednosti neto imovine, za koju se smatra da je jednaka njihovoj fer vrijednosti.

Umanjenje vrijednosti financijske imovine

EU priznaje i mjeri gubitak od umanjenja vrijednosti za očekivane kreditne gubitke po financijskoj imovini koja se mjeri po amortiziranom trošku i po fer vrijednosti kroz neto imovinu/kapital.

Očekivani kreditni gubitak je sadašnja vrijednost razlike između ugovornih novčanih tokova i novčanih tokova koje EU očekuje da će ostvariti. Očekivani kreditni gubitak temelji se na realnim i utemeljenim podacima koji su dostupni na datum izvještavanja bez neopravdanih troškova ili napora.

Kada je riječ o imovini po amortiziranom trošku, knjigovodstvena vrijednost imovine smanjuje se za iznos gubitka od umanjenja vrijednosti koji se priznaje u izvještaju o financijskom rezultatu. Ako se u narednom razdoblju smanji iznos gubitka od umanjenja vrijednosti, prethodno utvrđeni gubitak od umanjenja vrijednosti poništava se na temelju izvještaja o financijskom rezultatu.

(a) Potraživanja

Subjekt mjeri gubitak od umanjenja vrijednosti kao iznos očekivanih kreditnih gubitaka tijekom vijeka trajanja instrumenta, primjenom praktičnih rješenja (npr. matrica za određivanje rezerviranja).

(b) Novac i novčani ekvivalenti

Subjekt drži novac i novčane ekvivalente na tekućim računima banaka i u oročenim depozitima s rokom dospijeća do tri mjeseca. Novac se drži u bankama s vrlo visokim kreditnim rejtinzima, stoga je vjerojatnost neispunjavanja obveza vrlo mala. S obzirom na kratko dospijeće i malu vjerojatnost neispunjavanja obveza očekivani kreditni gubici od novca i novčanih ekvivalenata zanemarivi su. Zbog toga se za novčane ekvivalente ne iskazuje ispravak vrijednosti za umanjenje vrijednosti.

(c) Zajmovi

Očekivani kreditni gubitak mjeri se primjenom modela s tri faze kojim se uzima u obzir vjerojatnošću ponderirano neispunjenje obveza za vijeka trajanja financijske imovine i kretanje kreditnog rizika nakon stvaranja financijske imovine. Kada je riječ o zajmovima, stvaranje je datum preuzimanja neopozive obveze po kreditu.

Ako nema znatnog povećanja kreditnog rizika nakon stvaranja („faza 1”), gubitak od umanjenja vrijednosti jest očekivani kreditni gubitak zbog neispunjenja obveza tijekom 12 mjeseci od izvještajnog datuma („očekivani kreditni gubici u razdoblju od 12 mjeseci”). Ako je utvrđeno znatno povećanje kreditnog rizika nakon stvaranja („faza 2”) ili ako postoje objektivni dokazi o umanjenju vrijednosti za kreditne gubitke („faza 3”), gubitak od umanjenja vrijednosti jednak je očekivanim kreditnim gubicima zbog neispunjenja obveza za cijelog vijeka trajanja financijske imovine („očekivani kreditni gubici tijekom vijeka trajanja instrumenta”).

Prestanak priznavanja

Financijski instrumenti prestaju se priznavati kada prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili subjekt prenese gotovo sve rizike i koristi od vlasništva drugoj strani. Prodaja financijske imovine kroz višak ili manjak priznaje se na datum trgovanja.

1.3.2. Iznosi pretfinanciranja

Pretfinanciranje je plaćanje kojemu je svrha da se korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u predmetnom ugovoru, odluci, sporazumu ili temeljnom pravnom aktu. Likvidna sredstva ili predujam koriste se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu ili se vraćaju. Ako korisnik nema prihvatljivih izdataka, dužan je predujam dobiven pretfinanciranjem vratiti subjektu. Stoga, s obzirom na to da subjekt zadržava kontrolu nad pretfinanciranjem i ima pravo na povrat neprihvatljivog dijela, iznos se iskazuje kao imovina.

Pretfinanciranje se početno priznaje u bilanci kada se novac prenese primatelju. Izračunava se na temelju iznosa plaćene naknade. U sljedećim se razdobljima pretfinanciranje izračunava na temelju iznosa izvorno iskazanog u bilanci umanjenog za prihvatljive rashode (po potrebi uključujući procijenjene iznose) nastale tijekom predmetnog razdoblja.

1.3.3. Potraživanja i naplativa sredstva

U skladu s računovodstvenim pravilima Unije razmjenske i nerazmjenske transakcije iskazuju se zasebno. Da bi se te dvije kategorije razlikovale, pojam „potraživanje” koristi se isključivo za razmjenske transakcije, dok se za nerazmjenske transakcije, tj. kada EU dobiva vrijednost od drugog subjekta, a pritom ne daje izravno zauzvrat približno jednaku vrijednost, upotrebljava pojam „naplativa sredstva” (npr. sredstva naplativa od država članica povezana s vlastitim sredstvima).

Na potraživanja od razmjenskih transakcija primjenjuje se definicija financijskih instrumenata. Subjekt ih klasificira kao financijsku imovinu po amortiziranom trošku i mjeri ih u skladu s tim.

Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija prenose se po fer vrijednosti na datum stjecanja umanjeno za umanjenje vrijednosti. Umanjenje vrijednosti utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da subjekt neće moći naplatiti sve iznose koji dospijevaju u skladu s izvornim uvjetima naplativih sredstava. Iznos umanjenja vrijednosti razlika je između iznosa knjigovodstvene vrijednosti imovine i nadoknadivog iznosa. Iznos umanjenja vrijednosti priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu.

1.3.4. Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti financijska su imovina po amortiziranom trošku i uključuju novac u blagajni, bankovne depozite po viđenju ili kratkoročne depozite te ostala kratkotrajna visokolikvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

1.3.5. Obveze

Obveze obuhvaćaju iznose koji se odnose na razmjenske transakcije, npr. nabavu robe i usluga, i nerazmjenske transakcije, npr. zahtjeve za povrat troškova korisnika, bespovratna sredstva i druga financijska sredstva EU-a ili primljeno pretfinanciranje (vidjeti bilješku 1.4.1.).

Ako su korisnicima odobrena bespovratna ili druga financijska sredstva, zahtjevi za povrat troškova evidentiraju se u trenutku primitka zahtjeva kao obveze u visini zatraženog iznosa. Nakon provjere i prihvaćanja prihvatljivih troškova vrijednost obveza evidentira se u visini prihvaćenog i prihvatljivog iznosa.

Dugovanja koja nastaju zbog kupnje robe i usluga priznaju se po primitku računa u visini izvornog iznosa, a odgovarajući se rashodi računovodstveno evidentiraju nakon što subjekt prihvati isporučenu robu ili usluge.

1.3.6. Financijske obveze

Financijske obveze klasificiraju se kao financijske obveze iskazane po amortiziranom trošku, financijske obveze po fer vrijednosti kroz višak ili manjak ili kao obveze iz ugovora o financijskom jamstvu.

Financijske obveze po amortiziranom trošku početno se priznaju po fer vrijednosti uključujući nastale transakcijske troškove te se naknadno obračunavaju po amortiziranom trošku primjenom metode efektivne kamate. Prestaju se priznavati u izvještaju o financijskom položaju ako i samo ako je obveza podmirena, ako se od nje odustaje, ako je se ukida ili je istekla.

Financijske obveze po fer vrijednosti kroz višak ili manjak uključuju izvedenice kada je njihova fer vrijednost negativna. Ako se ugovorom o jamstvu od subjekta zahtijeva da izvrši plaćanja zbog izmjene cijena financijskih instrumenata ili promjene deviznih tečajeva, taj je ugovor o jamstvu izvedenica. One se računovodstveno tretiraju kao financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak.

Subjekt priznaje ugovornu obvezu za financijska jamstva ako sklapa ugovor koji nalaže da izvrši određena plaćanja kako bi nositelju jamstva nadoknadio gubitak nastao zbog toga što određeni dužnik nije izvršio plaćanje po dospijeću u skladu s izvornim ili izmijenjenim rokovima dužničkoga instrumenta. Obveze na temelju ugovora o financijskom jamstvu početno se priznaju po fer vrijednosti.

Naknadna mjerenja ovise o kretanju izloženosti kreditnom riziku koji proizlazi iz financijskog jamstva. Ako nema znatnog povećanja kreditnog rizika („faza 1”), obveze za financijska jamstva mjere se po većem od očekivanih kreditnih gubitaka u 12 mjeseci i izvorno priznatom iznosu umanjenom za, prema potrebi, kumulativnu amortizaciju. U slučaju znatnog povećanja kreditnog rizika („faza 2”), obveze za financijska jamstva mjere se po većem od očekivanih kreditnih gubitaka tijekom vijeka trajanja i izvorno priznatom iznosu umanjenom za, prema potrebi, kumulativnu amortizaciju.

Financijske obveze klasificiraju se kao dugoročne obveze, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Ugovori o financijskom jamstvu klasificiraju se kao kratkoročne obveze, osim ako subjekt ima bezuvjetno pravo na odgodu podmirenja obveze za najmanje 12 mjeseci nakon izvještajnog datuma.

1.3.7. Obračunati prihodi i troškovi te prihodi i troškovi budućeg razdoblja

Transakcije i događaji priznaju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Ako na kraju godine još nije izdan račun, a subjekt je pružio uslugu ili isporučio robu ili ima takvu ugovornu obvezu (npr. prema ugovoru), obračunati prihodi priznaju se u financijskim izvještajima. Nadalje, ako je na kraju godine izdan račun za usluge koje još nisu pružene ili za robu koja još nije isporučena, prihod se odgađa i priznaje u sljedećem računovodstvenom razdoblju.

Rashodi se obračunavaju u razdoblju na koje se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja obračunati rashodi priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Obračunati rashodi izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama koje je objavio računovodstveni službenik i kojima se želi osigurati da se u financijskim izvještajima vjerno prezentiraju gospodarske i ostale pojave koje se u njima iskazuju. Analogno tomu, ako je plaćanje za usluge ili robu koji još nisu isporučeni izvršeno unaprijed, rashodi se odgađaju i priznaju u sljedećem obračunskom razdoblju.

1.4. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

1.4.1. Prihodi

Prihodi obuhvaćaju bruto priljeve ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala koje je subjekt primio ili treba primiti, koji predstavljaju povećanje neto imovine, osim povećanja doprinosa od vlasnika.

Ovisno o prirodi odnosnih transakcija u izvještaju o financijskom rezultatu razlikuju se:

Prihodi od nerazmjenskih transakcija

Prihodi od nerazmjenskih transakcija uključuju poreze i prijenose jer prenositelj osigurava resurse subjektu primatelju koji u zamjenu ne daje otprilike jednaku vrijednost. Prijenosi su priljevi budućih ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala od nerazmjenskih transakcija, osim poreza. Prijenosi subjekata iz EU-a uglavnom obuhvaćaju sredstva primljena od Komisije (npr. subvencije za uravnoteženje tradicionalnim agencijama, operativne subvencije za sporazume o delegiranju).

Imovinu nastalu prijenosom subjekt priznaje kada stekne kontrolu nad resursima kao rezultat prošlog događaja (prijenos) i kada očekuje da će od tih resursa ostvariti buduće ekonomske koristi ili uslužni potencijal i kada se fer vrijednost može pouzdano izmjeriti. Priljev sredstava iz nerazmjenske transakcije koji je priznat kao imovina (tj. novac) priznaje se i kao prihod, osim ako je prijenosom za subjekta nastala sadašnja obveza (uvjet) koju treba podmiriti prije priznavanja prihoda. Dok se taj uvjet ne ispuni, prihod se odgađa i priznaje kao obveza.

Prihodi od razmjenskih transakcija

Prihodi od prodaje robe i usluga priznaju se kada su na kupca preneseni značajan rizik i koristi od vlasništva nad robom. Prihodi od transakcije koja uključuje pružanje usluga priznaju se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na izvještajni datum.

(a) Kamatni prihodi i kamatni rashodi

Kamatni prihodi i kamatni rashodi od financijske imovine i financijskih obveza po amortiziranom trošku priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu primjenom metode efektivne kamate. Riječ je o metodi izračuna amortiziranog troška financijske imovine ili financijske obveze i raspoređivanja kamatnih prihoda ili kamatnih rashoda tijekom relevantnog razdoblja.

(b) Prihodi od dividendi

Prihodi od dividendi i sličnih raspodjela priznaju se nakon utvrđivanja prava na primitak plaćanja.

(c) Prihodi i rashodi od financijske imovine po fer vrijednosti kroz višak ili manjak

To se odnosi na dobitke nastale vrednovanjem po fer vrijednosti (prihodi) i gubitke nastale vrednovanjem po fer vrijednosti (rashodi) od te financijske imovine, uključujući one koji proizlaze iz preračunavanja stranih valuta. U slučaju kamatonosne financijske imovine to uključuje i kamate.

(d) Prihodi od ugovora o financijskom jamstvu

Prihodi od ugovora o financijskom jamstvu (jamstvena premija) priznaju se tijekom vremena u kojem je subjekt spreman nositelju ugovora o financijskom jamstvu nadoknaditi kreditni gubitak koji može nastati.

1.4.2. Rashodi

Rashodi su smanjenja ekonomskih koristi ili uslužnog potencijala tijekom izvještajnog razdoblja u obliku odljeva ili uporabe sredstava ili nastanka obveza koje uzrokuju smanjenja neto imovine. Uključuju rashode od razmjenskih i nerazmjenskih transakcija.

Rashodi od razmjenskih transakcija koji nastanu zbog kupnje robe i usluga priznaju se poslije isporuke subjektu i njihova primitka. Vrednuju se prema iznosu iz izvornog računa. Osim toga, na datum bilance rashodi za usluge pružene tijekom predmetnog razdoblja za koje još nije primljen ili prihvaćen račun priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Rashodi od nerazmjenskih transakcija odnose se na tri vrste prijenosa korisnicima: prijenosi prava, prijenosi na temelju ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi. Prijenosi se priznaju kao rashodi u razdoblju u kojem su nastali događaji koji su bili osnova za prijenose ako je određena vrsta prijenosa dopuštena na temelju propisa ili odobrena na temelju sklopljenog sporazuma, ako je korisnik ispunio sve kriterije prihvatljivosti i ako se iznos može realno procijeniti.

Po primitku zahtjeva za plaćanja ili zahtjeva za povrat troškova koji ispunjavaju kriterije za priznavanje, prihvatljivi iznos priznaje se kao rashod. Na kraju godine, nastali prihvatljivi rashodi koji su korisnicima dospjeli, ali ih oni još nisu prijavili, procjenjuju se i knjiže kao obračunati rashodi.

1.5. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE

1.5.1. Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina moguća je imovina koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati. Nepredviđena imovina objavljuje se kada priljev ekonomske koristi ili uslužnog potencijala postane vjerojatan.

1.5.2. Nepredviđene obveze

Nepredviđena obveza moguća je obveza čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati ili sadašnja obveza ako nije vjerojatno da će za namirenje obveze biti potreban odljev sredstava s ekonomskim koristima ili uslužnim potencijalom.

Nepredviđena obveza nastaje i u rijetkim okolnostima u kojima sadašnja obveza postoji, ali se njezin iznos ne može dovoljno pouzdano izračunati.

Nepredviđene obveze ne priznaju se u računovodstvenoj dokumentaciji. Iskazuju se, osim u slučajevima u kojima mogućnost odljeva sredstava s ekonomskim koristima ili uslužnim potencijalom nije vjerojatna.

1.6. KAPITAL FONDA

Države članice ERF-a plaćaju doprinose za provedbu programa ERF-a kako je utvrđeno u unutarnjem sporazumu svakog ERF-a. U skladu s primjenjivom pravnom osnovom pozivi na uplatu kapitala, tj. zahtjevi za financiranje za određenu godinu N, utvrđuju se odlukom Vijeća u godini N–1, pri čemu su očekivana sredstva jasno namijenjena za konkretna buduća razdoblja.

Doprinosi koji ispunjavaju kriterije za doprinose od vlasnika (EAR 1) iskazuju se kao kapital fonda u financijskim izvještajima ERF-a. Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica ERF-a. Budući da se neupisani kapital fonda otvoreno oduzima od ukupnog kapitala fonda (vidjeti Izvještaj o promjenama neto imovine), u bilanci se priznaje samo upisani kapital fonda.

S obzirom na to da su dogovoreni doprinosi namijenjeni za konkretna izvještajna razdoblja i da ERF ima pravo poduzeti pravne korake protiv države članice ERF-a samo u tim razdobljima, bilo kakvi unaprijed primljeni iznosi priznaju se kao odgođeni doprinosi kapitalu u okviru obveza, a ne kao upisani kapital.

1.7. SUFINANCIRANJE

Primljeni doprinosi za sufinanciranje ispunjavaju kriterije za uvjetne prihode od nerazmjenskih transakcija i iskazuju se kao obveze prema državama članicama, državama nečlanicama i drugima. ERF je dužan iskoristiti doprinose za pružanje usluga trećim osobama, a u suprotnom je ta sredstva (primljene doprinose) dužan vratiti. Nepodmirene obveze koje se odnose na sporazume o sufinanciranju predstavljaju primljene doprinose za sufinanciranje umanjene za nastale rashode projekta. One ne utječu na neto imovinu.

Rashodi koji se odnose na projekte sufinanciranja priznaju se u trenutku njihova nastanka. Odgovarajući iznos doprinosa priznaje se kao prihod od poslovanja i ne utječe na poslovni rezultat godine.

2. BILJEŠKE UZ BILANCU

IMOVINA

2.1. FINANCIJSKA IMOVINA

Financijska imovina je svaka imovina koja je:

(a) novac;

(b) vlasnički instrument drugog subjekta;

(c) ugovorno pravo: na primitak novca ili druge financijske imovine od drugog subjekta; ili na razmjenu financijske imovine ili financijskih obveza s drugim subjektom pod uvjetima koji mogu biti povoljni za subjekt; ili

(d) ugovor koji će se namiriti ili se može namiriti vlastitim vlasničkim instrumentima subjekta.

Financijska imovina klasificirana je u sljedeće kategorije: „financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak”, „zajmovi i potraživanja”, „ulaganja koja se drže do dospijeća” i „financijska imovina raspoloživa za prodaju”. Klasifikacija financijskih instrumenata određuje se pri početnom priznavanju i preispituje na svaki datum bilance.

Financijska imovina ERF-a obuhvaća financijsku imovinu po fer vrijednosti kroz višak ili manjak i zajmove te iznosi kako slijedi:

u milijunima EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak 38 — Financijska imovina raspoloživa za prodaju — 32 Zajmovi 1 1 Ukupno 39 33

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak od 38 milijuna EUR odnosi se na vlasnička ulaganja u dvama glavnim područjima: obnovljiva i održiva energija u okviru instrumenata Climate Investor One, ElectriFI i GEEREF te promicanje uključivog financiranja maloposjednika i ruralnih MSP-ova u okviru instrumenta ABC FUND.

Iznos od 1 milijuna EUR u potpunosti se odnosi na zajam odobren za inicijativu ElectriFI, ulagački instrument za financiranje projekata u ranoj fazi i malih projekata, koji su usmjereni na dostupnost električne energije i njezinu proizvodnju iz održivih izvora energije na tržištima u nastajanju. Ima globalno područje primjene, a osobito je usredotočena na supsaharsku Afriku.

2.2. PRETFINANCIRANJE

U mnogim se ugovorima predviđa isplata predujmova prije početka radova ili isporuke robe ili usluga. Ponekad su rasporedom plaćanja predviđena plaćanja na temelju izvještaja o napretku. Sredstva za pretfinanciranje obično se isplaćuju u valuti zemlje ili područja u kojem se projekt provodi.

O trenutku njihove upotrebe ovisi hoće li se sredstva za pretfinanciranje iskazati kao kratkoročno ili dugoročno pretfinanciranje. Upotreba se definira temeljnim sporazumom o projektu. Svaka upotreba koja dospijeva u roku od dvanaest mjeseci nakon izvještajnog datuma iskazuje se kao kratkoročno pretfinanciranje. Budući da su brojni projekti ERF-a dugoročne naravi, nužno je da s njima povezani predujmovi budu dostupni dulje od godinu dana. Zato se neki iznosi pretfinanciranja iskazuju kao dugotrajna imovina.

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Dugoročno pretfinanciranje 2.2.1 — — 219 452 671 870 Kratkoročno pretfinanciranje 2.2.2 — 14 353 1 085 1 453 1 355 Ukupno — 14 572 1 537 2 123 2 225

Godina 2021. bila je prva godina nakon donošenja klauzule o vremenskom ograničenju 11. ERF-a. To znači da se od 1. siječnja 2021. više nisu mogle preuzimati globalne obveze. Osim toga, dugotrajna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 uvelike je otežala provedbu za nekoliko delegacija, posebno u Madagaskaru, Čadu i Gambiji. To je, u kombinaciji s političkim krizama na drugim područjima, kao što su Etiopija, Gvineja (Conakry) i Mali, dovelo do smanjenja broja potpisanih pojedinačnih obveza, a time i do smanjenja pretfinanciranja u okviru 11. ERF-a s 1 583 milijuna EUR 2020. na 1 537 milijuna EUR 2021.

Smanjenje pretfinanciranja u okviru 10. ERF-a sa 633 milijuna EUR 2020. na 572 milijuna EUR 2021. posljedica je uobičajenog životnog ciklusa ERF-a. Zbog privođenja kraju 10. ERF-a mnogi su ugovori izvršeni i zaključeni. U skladu s tim, smanjila se razina isplata sredstava pretfinanciranja korisnicima, a povećalo se poravnanje pretfinanciranja.

U kratkoročno pretfinanciranje 2020. bio je uključen iznos od 3 milijuna EUR, koji se sad klasificira kao potraživanja od razmjenskih transakcija povezana s financijskim instrumentima.

2.2.1. Dugoročno pretfinanciranje prema načinima upravljanja

u milijunima EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 72 139 Izvršne agencije EU-a 8 8 Delegacije EU-a 15 25 95 171 Neizravno upravljanje Provoditelj: EIB i EIF 230 266 Međunarodne organizacije 278 343 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 12 28 Tijela javnog prava 40 49 Treće zemlje 14 11 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 1 1 575 698 Ukupno 671 870

2.2.2. Kratkoročno pretfinanciranje

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Pretfinanciranje (bruto) — 24 970 4 717 5 711 5 097 Poravnano na temelju datuma zaključenja — (10) (617) (3 632 ) (4 258 ) (3 742 ) Ukupno — 14 353 1 085 1 453 1 355

2.2.3. Kratkoročno pretfinanciranje prema načinima upravljanja

u milijunima EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 61 (40) Izvršne agencije EU-a 11 14 Delegacije EU-a 159 206 231 180 Neizravno upravljanje Provoditelj: EIB i EIF 160 224 Međunarodne organizacije 642 572 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 109 73 Tijela javnog prava 119 146 Treće zemlje 190 155 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 1 4 1 221 1 175 Ukupno 1 453 1 355

2.2.4. Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem

Jamstvima se osigurava pretfinanciranje, a vraćaju se nakon naplate završnog potraživanja u okviru projekta.

u milijunima EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Jamstva za pretfinanciranje 44 49

Većina pretfinanciranja isplaćuje se u okviru neizravnog upravljanja. U tom slučaju korisnik jamstva nije ERF, već javni naručitelj. Iako ERF nije korisnik, tim jamstvima osigurava se njegova imovina. U 2021. ta su jamstva iznosila 764 milijuna EUR.

2.3. DOPRINOSI SKRBNIČKIM FONDOVIMA

Pod ovim naslovom iskazuje se iznos uplaćenog doprinosa Skrbničkom fondu EU-a za Afriku i Skrbničkom fondu EU-a Bêkou. Doprinosi su iskazani bez troškova skrbničkih fondova koji se mogu pripisati ERF-u.

Doprinose skrbničkim fondovima izvršava ERF u okviru izravnog upravljanja.

u milijunima EUR Neto doprinos na dan 31.12.2020. Uplaćeni doprinosi u 2021. Dodjela neto rashoda skrbničkog fonda 2021. Neto doprinos na dan 31.12.2021. Afrika 385 627 (631) 381 Bêkou 9 7 (15) 1 Ukupno 394 634 (646) 382

Smanjenje doprinosa s 800 milijuna EUR u 2020. na 634 milijuna EUR u 2021. proizlazi iz smanjenja troškova skrbničkih fondova zbog pandemije bolesti COVID-19 i pogoršanja sigurnosne situacije u nekoliko regija, što je 2021. otežalo aktivnosti skrbničkih fondova.

2.4. NAPLATIVA SREDSTVA OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA I POTRAŽIVANJA OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

Razmjenske transakcije su transakcije u kojima subjekt prima imovinu ili usluge ili mu se ukidaju obveze, a drugoj strani izravno zauzvrat daje približno jednaku vrijednost (prvenstveno u obliku robe, usluga ili korištenja imovine). Nerazmjenske transakcije su transakcije u kojima subjekt dobije neku vrijednost od drugog subjekta, a pritom izravno zauzvrat ne daje približno jednaku vrijednost ili daje vrijednost drugom subjektu, a pritom zauzvrat ne dobije približno jednaku vrijednost.

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2021. 31.12.2020. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.4.1 26 48 Potraživanja od razmjenskih transakcija 2.4.2 9 92 Ukupno 35 140

2.4.1. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Države članice — — — — — — Klijenti — 4 47 5 56 61 Javna tijela — 7 17 2 25 27 Treće zemlje — 1 4 1 6 4 Smanjenje vrijednosti — (9) (51) (5) (66) (49) Međusobna dugovanja i potraživanja s institucijama EU-a — — — 5 5 4 Ukupno — 2 16 8 26 48

2.4.2. Potraživanja od razmjenskih transakcija

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Obračunati prihodi — — (1) — — 88 Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a 181 (316) 1 279 (1 144 ) — — Ostalo — — — 9 9 4 Ukupno 181 (316) 1 278 (1 136 ) 9 92

Smanjenje obračunatih prihoda 2021. uglavnom je posljedica završetka projekta otpisa dugova pri Svjetskoj banci, za koji je iznos od 62,6 milijuna EUR na kraju 2020. i dalje bio nepodmiren, no to je regularizirano 2021. Osim toga, unaprijed obračunate kamate 2020. uključivale su i iznos od 18 milijuna EUR povezan s infrastrukturnim projektom Afrike i EU-a. Nakon daljnje analize zaključeno je da se te kamate ne duguju ERF-u te stoga 2021. nisu naplaćene (vidjeti bilješku 3.2.).

Radi veće učinkovitosti 11. ERF-u dodijeljena je jedinstvena riznica kojom su obuhvaćeni svi ERF-ovi, što za posljedicu ima operacije između različitih ERF-ova koje se poravnavaju dugovanjima i potraživanjima unutar ERF-a u bilancama različitih ERF-ova.

Dugovanja i potraživanja unutar ERF-a iskazana su samo u pojedinačnim ERF-ovima. Ukupni iznos dugovanja i potraživanja unutar ERF-a jednak je nuli.

Naslov „Ostalo” obuhvaća dva potraživanja financijskih instrumenata; potraživanje Fonda za globalnu energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju (GEEREF) od 4 milijuna EUR i potraživanje instrumenta Climate Investor One od 4 milijuna EUR.

2.5. NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI (6)

Novac i novčani ekvivalenti financijski su instrumenti i uključuju novac u blagajni, bankovne depozite po viđenju ili kratkoročne depozite (kao što su tekući računi i štedni računi) te ostala kratkotrajna visokolikvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Posebni računi Središnje banke — — — 795 795 693 — — — 795 795 693 Tekući računi Komercijalne banke — — — 165 165 8 Novčana sredstva koja pripadaju financijskim instrumentima — — — 34 34 27 — — — 199 199 35 Ukupno — — — 994 994 728

Povećanje novca i novčanih ekvivalenata za 266 milijuna EUR može se prvenstveno objasniti smanjenjem plaćanja zbog dodatnih poteškoća izazvanih dugotrajnom pandemijom bolesti COVID-19 i raznim političkim krizama. To je u skladu sa smanjenjem troškova (vidjeti bilješku 3.3.) i smanjenjem pretfinanciranja (vidjeti bilješku 2.2.). Neto plaćanja ERF-a 2021. iznosila su 3 323 milijuna EUR u usporedbi s rekordno visokom razinom od 4 605 milijuna EUR zabilježenom 2020.

Kao i prethodnih godina, da bi se ograničio rizik druge ugovorne strane, više se novca drži na računima u središnjim bankama nego u komercijalnim bankama (vidjeti bilješku 5.1.).

OBVEZE

2.6. FINANCIJSKE OBVEZE

2.6.1. Financijske rezervacije

Te rezervacije predstavljaju procijenjene gubitke koji će nastati u odnosu na jamstva odobrena u okviru različitih financijskih instrumenata, pri čemu su subjekti kojima je povjereno upravljanje ovlašteni za izdavanje jamstava za vlastiti račun, ali u ime ERF-a i na njegov rizik. Financijski rizik ERF-a povezan s jamstvima ograničen je i postupno se izdvajaju rezervacije za financijsku imovinu za pokriće budućih aktivacija jamstava.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Obveze za financijska jamstva — — — 1 1 —

Iznos od 1 milijuna EUR predstavlja procijenjeni gubitak povezan s jamstvom od 8 milijuna EUR danim u okviru financijskog instrumenta Euritz (vidjeti bilješku 3.2.1.).

2.6.2. Obveze za sufinanciranje

Obveze za sufinanciranje sredstva su koja je ERF primio u okviru sporazuma o sufinanciranju. ERF te doprinose mora iskoristiti za pružanje dogovorenih usluga trećim stranama, a neiskorištena sredstva mora vratiti subjektima koji doprinose. Iznosi za sufinanciranje iskazuju se kao kratkoročni ili dugoročni ovisno o trenutku njihova korištenja.

Na kraju godine provodi se procjena svih obveza za sufinanciranje za svaki pojedinačni slučaj, a svi iznosi za koje nije vjerojatno da će se iskoristiti u sljedećih 12 mjeseci smatraju se dugoročnima. Trenutačni iznosi prikazani su u bilješci 2.7.2.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Dugoročne obveze za sufinanciranje — — — 6 6 2 Kratkoročne obveze za sufinanciranje — — (3) 38 35 42 Ukupno — — (3) 44 41 44

2.7. OBVEZE

Obveze su obveze plaćanja za robu ili usluge koje su primljene ili pružene te za koje su, za razliku od obračunatih rashoda, izdani računi ili su formalno dogovorene s dobavljačima. Obveze se mogu odnositi na razmjenske transakcije (kao što je kupnja robe i usluga) i na nerazmjenske transakcije (npr. zahtjevi korisnika bespovratnih sredstava, pretfinanciranja ili drugih financijskih sredstava Unije).

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Kratkoročne obveze 2.7.1 — — 33 230 263 345 Razne obveze 2.7.2 — — (5) 243 238 270 Ukupno — — 27 473 501 615

2.7.1. Kratkoročne obveze

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Dobavljači — — 25 47 72 141 Države članice — — — 3 3 — Treće zemlje — — — 158 158 189 Javna tijela — — (11) 61 51 100 Institucije i agencije — — — 4 4 — Ostale kratkoročne obveze — — 18 (44) (25) (85) Ukupno — — 33 230 263 345

Obveze većinom uključuju troškovnike koje je ERF primio u vezi s bespovratnim sredstvima koja su dodijeljena korisnicima. Evidentiraju se u trenutku zaprimanja troškovnika i za cijeli u njemu navedeni iznos. Korisnicima se nakon provjere prihvatljivosti isplaćuju samo prihvatljivi iznosi. Na kraju godine analiziraju se nepodmireni zahtjevi za povrat troškova, a procijenjeni prihvatljivi iznosi povezani s tim zahtjevima za povrat troškova priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Procijenjeni neprihvatljivi iznosi iskazuju se kao ostale kratkoročne obveze.

U obveze prema trećim zemljama uključen je iznos od 60 milijuna EUR proračunske potpore Etiopiji, koja je zbog stanja u zemlji suspendirana u studenome 2020.

Smanjenje obveza, osobito prema dobavljačima i trećim zemljama, rezultat je smanjenja računa koji nisu bili validirani i plaćeni prije kraja godine.

2.7.2. Razne obveze

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Obveze za sufinanciranje 2.6.2 — — (3) 38 35 42 Odgođeni doprinosi kapitalu 2.7.2.1 — — — 199 199 223 Razne obveze — — (2) 6 4 5 Ukupno — — (5) 243 238 270

2.7.2.1. Odgođeni doprinosi kapitalu

Iznos od 43 milijuna EUR odgođenih doprinosa kapitalu odnosi se na povrate državama članicama iz opozvanih ili neiskorištenih sredstava u okviru projekata iz osmog i devetog ERF-a (vidjeti bilješku 2.10.1.). Države članice složile su se da će povrat prebiti s doprinosima za 11. ERF tijekom prvog poziva za doprinose u 2022.

Osim povrata iznos od 156 milijuna EUR odnosi se na prvi obrok za 2022., koji je unaprijed platila Ujedinjena Kraljevina. U skladu s člankom 152. Sporazuma o povlačenju Ujedinjena Kraljevina ostaje sudionica u ERF-u do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih nezaključenih ERF-ova te s tim u vezi preuzima jednake obveze kao države članice (vidjeti bilješku 2.10.1.).

2.8. OBRAČUNATI RASHODI

Aktivna vremenska razgraničenja su obveze plaćanja za robu ili usluge koje su primljene ili pružene, ali za koje, za razliku od obveza, nisu izdani računi, odnosno nisu formalno dogovorene s dobavljačima. Izračun aktivnih vremenskih razgraničenja temelji se na iznosu nepodmirenih proračunskih obveza na kraju godine. Dio procijenjenih obračunatih rashoda koji se odnosi na plaćeno pretfinanciranje evidentiran je kao smanjenje iznosâ pretfinanciranja.

Transakcije i događaji priznaju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Ako je na kraju godine izdan račun za usluge koje još nisu pružene ili za robu koja još nije isporučena, prihod se odgađa i priznaje u sljedećem računovodstvenom razdoblju.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Obračunati rashodi — 6 110 891 1 007 1 526 Ostala aktivna i pasivna vremenska razgraničenja — — — 1 1 1 Ukupno — 6 110 892 1 008 1 527

Obračunati rashodi obuhvaćaju procijenjene rashode poslovanja za tekuće ili izvršene ugovore bez validiranih zahtjeva za povrat troškova, pri čemu su prihvatljivi rashodi korisnika procijenjeni na temelju najboljih dostupnih informacija. Dio procijenjenih obračunatih rashoda koji se odnosi na plaćeno pretfinanciranje evidentiran je kao smanjenje iznosâ pretfinanciranja (vidjeti prethodnu bilješku 2.2 above.).

Smanjenje obračunatih rashoda uglavnom je potaknuto smanjenjem obračunatih rashoda u okviru 11. ERF-a (2020.: 1 244 milijuna EUR) i 10. ERF-a (2019.: 217 milijuna EUR). To je u skladu sa životnim ciklusom ERF-a i povezanim brojem otvorenih ugovora: provedba 11. ERF-a dosegnula je vrhunac 2020. kao odgovor na predstojeću klauzulu o vremenskom ograničenju, koja je stupila na snagu 31. prosinca 2020. Osim toga, zbog izazova uzrokovanih dugotrajnom pandemijom bolesti COVID-19 te političkim krizama na nekoliko područja, provedba aktivnosti ERF-a bila je otežana, što je dovelo do smanjenja broja pojedinačnih ugovora potpisanih 2021. Zbog toga je na kraju 2021. bilo znatno manje otvorenih ugovora za koje su se morali procijeniti i obračunati troškovi nego 2020. (vidjeti i bilješku 2.2.).

NETO IMOVINA

2.9. REVALORIZACIJSKA PRIČUVA

u milijunima EUR 31.12.2021. 31.12.2020. Revalorizacijska pričuva — 5

Kao rezultat revizije EAR-a 11 revalorizacijska pričuva prenesena je u akumulirani višak/manjak (vidjeti bilješku 2.1.).

2.10. KAPITAL FONDA

Države članice ERF-a plaćaju doprinose za provedbu programa ERF-a kako je utvrđeno u unutarnjem sporazumu svakog ERF-a. U skladu s primjenjivom pravnom osnovom pozivi na uplatu kapitala, tj. zahtjevi za financiranje za određenu godinu N, utvrđuju se odlukom Vijeća u godini N–1, pri čemu su očekivana sredstva jasno namijenjena za konkretna buduća razdoblja.

Doprinosi koji ispunjavaju kriterije za doprinose od vlasnika (EAR 1) iskazuju se kao kapital fonda u financijskim izvještajima ERF-a. Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica ERF-a. Budući da se neupisani kapital fonda oduzima od ukupnog kapitala fonda (vidjeti Izvještaj o promjenama neto imovine), u bilanci se priznaje samo upisani kapital fonda.

S obzirom na to da su dogovoreni doprinosi namijenjeni za konkretna izvještajna razdoblja i da ERF ima pravo poduzeti pravne korake protiv države članice ERF-a samo u tim razdobljima, bilo kakvi unaprijed primljeni iznosi priznaju se kao odgođeni doprinosi kapitalu u okviru obveza, a ne kao upisani kapital.

2.10.1. Upisani kapital fonda – aktivni ERF-ovi

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Kapital fonda 12 164 10 550 20 960 29 367 73 041 Neupisani kapital fonda — (15) — (14 040 ) (14 055 ) Upisani kapital fonda na dan 31.12.2020. 12 164 10 535 20 960 15 327 58 986 Kapital fonda 12 164 10 507 20 960 29 367 72 998 Neupisani kapital fonda — (15) — (10 340 ) (10 355 ) Upisani kapital fonda na dan 31.12.2021. 12 164 10 492 20 960 19 027 62 643

Neupisana sredstva iznosi su koje države članice još nisu uplatile. Upisani kapital fonda obuhvaća doprinose koji su upisani u ERF i koje su države članice prenijele na račune riznice (vidjeti bilješku 2.10.2.).

Odlukom Vijeća (EU) 2021/1941 (7) doprinosi država članica utvrđeni unutarnjim sporazumima osmog i devetog ERF-a na odgovarajući su način umanjeni za iznos od 43 milijuna EUR iz sredstava opozvanih iz osmog i devetog ERF-a. Budući da su sredstva opozvana iz osmog ERF-a već prenesena u druge ERF-ove, iznos od 43 milijuna EUR oduzet je od kapitala devetog ERF-a. Povrati koji proizlaze iz tog smanjenja nadoknađeni su dodatnim pozivima za sredstva u 11. ERF-u. Povrat će se zapravo izvršiti smanjenjem prvog obroka za 2022., što objašnjava iznos odgođenog kapitala od 43 milijuna EUR (vidjeti bilješku 2.7.2.1.).

Iako Ujedinjena Kraljevina ostaje sudionica u ERF-u do zaključenja svih programa, u skladu s člankom 153. Sporazuma o povlačenju njezin udio u neupotrijebljenim i opozvanim sredstvima iz osmog, devetog i 10. ERF-a ne može se ponovno upotrijebiti.

2.10.2. Upisani i neupisani kapital fonda po državama članicama i Ujedinjenoj Kraljevini

u milijunima EUR Doprinosi 11. ERF-u % Neupisani kapital na dan 31.12.2020. Kapital upisan u 2021. Neupisani kapital na dan 31.12.2021. Austrija 2,40 337 (89) 248 Belgija 3,25 456 (120) 336 Bugarska 0,22 31 (8) 23 Hrvatska 0,23 32 (8) 23 Cipar 0,11 16 (4) 12 Češka 0,80 112 (30) 83 Danska 1,98 278 (73) 205 Estonija 0,09 12 (3) 9 Finska 1,51 212 (56) 156 Francuska 17,81 2 501 (659) 1 842 Njemačka 20,58 2 889 (761) 2 128 Grčka 1,51 212 (56) 156 Mađarska 0,61 86 (23) 64 Irska 0,94 132 (35) 97 Italija 12,53 1 759 (464) 1 296 Latvija 0,12 16 (4) 12 Litva 0,18 25 (7) 19 Luksemburg 0,26 36 (9) 26 Malta 0,04 5 (1) 4 Nizozemska 4,78 671 (177) 494 Poljska 2,01 282 (74) 208 Portugal 1,20 168 (44) 124 Rumunjska 0,72 101 (27) 74 Slovačka 0,38 53 (14) 39 Slovenija 0,22 32 (8) 23 Španjolska 7,93 1 114 (294) 820 Švedska 2,94 413 (109) 304 Ujedinjena Kraljevina 14,68 2 061 (543) 1 518 Ukupno 100,00 14 040 (3 700 ) 10 340

Budući da je kapital osmog, devetog i 10. ERF-a u prethodnim godinama upisan i uplaćen u cijelosti, 2021. upisan je iznos od 3 700 milijuna EUR koji se u potpunosti odnosi na 11. ERF.

2.10.3. Upisani kapital fonda prenesen iz zaključenih ERF-ova

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ovaj naslov obuhvaća sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova u osmi i deveti ERF.

2.10.4. Prijenosi upisanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Stanje na dan 31.12.2019. (2 510 ) 2 109 265 136 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (2) (69) 71 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (147) 147 — Stanje na dan 31.12.2020. (2 512 ) 2 041 188 283 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a — (23) 23 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (110) 110 — Stanje na dan 31.12.2021. (2 512 ) 2 018 101 394 —

Ovaj naslov uključuje sredstva prenesena između aktivnih ERF-ova.

Od stupanja na snagu Sporazuma iz Cotonoua, sva nepotrošena sredstva iz prethodnih aktivnih ERF-ova prenose se u najnoviji ERF nakon opoziva. Prijenosom sredstava iz drugih ERF-ova povećava se iznos odobrenih sredstva fonda primatelja, a smanjuje iznos odobrenih sredstva fonda podrijetla. Za sredstva prenesena u pričuvu za uspješnost 10. i 11. ERF-a obveze se mogu preuzeti samo pod posebnim uvjetima utvrđenima u unutarnjim sporazumima.

3. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

PRIHODI

u milijunima EUR Bilješka 2021. 2020. Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 27 92 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 48 43 Ukupno 75 135

3.1. PRIHODI OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

Prihodi od nerazmjenskih transakcija obuhvaćaju poreze i prijenose ako prenositelj osigurava resurse subjektu primatelju koji u zamjenu ne daje otprilike jednaku vrijednost. Ovaj naslov uglavnom uključuje iznose primljene od Komisije tijekom godine i povrat troškova poslovanja.

u milijunima EUR Bilješka Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2021. 2020. Povrat troškova — 1 — 7 8 39 Prihodi od sufinanciranja 3.1.1 — — — 19 19 53 Ukupno — 1 — 26 27 92

Ukupni prihodi od nerazmjenskih transakcija smanjili su se za 65 milijuna EUR, vrativši se na normalnu razinu nakon znatnog povećanja 2020. (2019.: 28 milijuna EUR). U 2020. proširene su aktivnosti u okviru svih ERF-ova kao odgovor na predstojeću klauzulu o vremenskom ograničenju, koja je stupila na snagu 31. prosinca 2020., što je dovelo do povećanja prihoda od sufinanciranja.

Smanjenje povrata troškova može se objasniti ponajprije manjim brojem naloga za povrat koji su izdani 2021. u usporedbi s 2020.

Nerazmjenski prihodi mogu se raščlaniti po načinu upravljanja, kako slijedi:

u milijunima EUR 2021. 2020. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 1 2 Delegacije EU-a 7 11 8 13 Neizravno upravljanje Provoditelj: Treće zemlje 27 42 Tijela javnog prava (13) 13 Međunarodne organizacije 3 17 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 2 7 19 79 Ukupno 27 92

3.1.1. Prihodi od sufinanciranja

Primljeni doprinosi za sufinanciranje ispunjavaju kriterije za uvjetne prihode od nerazmjenskih transakcija i kao takvi po primitku ne bi trebali utjecati na izvještaj o financijskom rezultatu. Doprinosi se evidentiraju kao obveze (vidjeti bilješke 2.6.2. i 2.7.2.) dok se ne ispune uvjeti za donirana sredstva, tj. dok ne nastanu prihvatljivi rashodi (vidjeti bilješku 3.4.). Odgovarajući iznos tada se priznaje u izvještaju o financijskom rezultatu kao nerazmjenski prihod od sufinanciranja. U skladu s tim, učinak na poslovni rezultat godine jednak je nuli.

3.2. PRIHODI OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

Prihodi od razmjenskih transakcija i događaja odnose se na sljedeće vrste transakcija: pružanje usluga, prodaju robe i upotrebu imovine subjekta od strane drugih, čime subjekt ostvaruje kamate, prihod od licenci i dividende.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2021. 2020. Financijski prihodi — — (22) (4) (26) 6 Ostali prihodi — 5 14 55 74 37 Ukupno — 5 (8) 51 48 43

Financijski prihodi negativni su jer su procijenjeni prihodi od prošle godine bili veći od procijenjenih iznosa za tekuću godinu. Smanjenje procjena posljedica je kombinacije čimbenika. Prvo, nakon daljnje analize zaključeno je da obračunata kamata za infrastrukturni projekt Afrike i EU-a (18 milijuna EUR), uključena u obračunate financijske prihode od prošle godine, čini dio doprinosa skrbničkom fondu, te se stoga ne duguje ERF-u. Drugo, obračunate zatezne kamate na dospjele naloge za povrat smanjile su se za 8 milijuna EUR u odnosu na prethodnu godinu.

Ostali prihodi većinom se odnose na dobitke od tečajnih razlika. Odgovarajući gubici od tečajnih razlika bilježe se pod ostalim rashodima (vidjeti bilješku 3.6.).

RASHODI

Ovaj naslov uključuje rashode nastale u vezi s operativnim aktivnostima.

3.3. INSTRUMENTI POMOĆI

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2021. 2020. Programska pomoć — (4) (19) 1 268 1 244 2 889 Makroekonomska potpora — 7 — — 7 (8) Sektorska politika — (2) — (2) (5) 3 Projekti unutar AKP-a — — 228 724 951 1 019 Pomoć u nuždi — 6 7 (6) 6 19 Ostali programi pomoći — — — (1) (1) — Institucijska potpora — — (1) 15 14 13 Doprinosi skrbničkim fondovima — — — 646 646 673 Ukupno — 7 214 2 644 2 864 4 607

Rashodi poslovanja ERF-a odnose se na različite instrumente pomoći i razlikuju se ovisno o načinu isplate novčanih sredstava i vrsti upravljanja.

Rashodi poslovanja 2021. znatno su se smanjili za 1 743 milijuna EUR, što je uglavnom potaknuto smanjenjem troškova u okviru 11. ERF-a (4 179 milijuna EUR 2020. u odnosu na 2 644 milijuna EUR 2021.) u kombinaciji sa smanjenjem u okviru 10. ERF-a (462 milijuna EUR 2020. u odnosu na 214 milijuna EUR 2021.). To smanjenje kombinirani je rezultat pandemije bolesti COVID-19 i političkih kriza na nekoliko područja, koje su usporile i otežale provedbu tijekom godine, osobito u delegacijama (vidjeti bilješku 2.4.). Osim toga, troškovi 2020. bili su iznimno visoki za 11. ERF: predstojeća klauzula o vremenskom ograničenju, koja je stupila na snagu 31. prosinca 2021., uzrokovala je povećan broj ugovora i plaćanja.

Promjene u rashodima u okviru 10. ERF-a u skladu su sa životnim ciklusom ERF-a i povezane su s kretanjem broja otvorenih ugovora. Mnogi su ugovori u okviru 10. ERF-a i prethodnih ERF-ova izvršeni i zaključeni 2021., što je dovelo do manjih rashoda nastalih u okviru tih ERF-ova. Odnosno, broj otvorenih ugovora za 10. ERF na kraju godine bio je 33 % manji nego 2020.

Smanjenje rashoda u okviru 11. ERF-a prvenstveno je posljedica smanjenja u tri područja:

1. programska pomoć (2 889 milijuna EUR 2020. u odnosu na 1 244 milijuna EUR 2021.);

2. projekti u okviru AKP-a (1 019 milijuna EUR 2020. u odnosu na 951 milijun EUR 2021.); i

3. doprinosi skrbničkim fondovima (673 milijuna EUR 2020. u odnosu na 646 milijuna EUR 2021.).

3.4. RASHODI ZA SUFINANCIRANJE

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2021. 2020. Sufinanciranje — — — 19 19 53

U ovaj su naslov uključeni rashodi za sufinanciranje projekata nastali u 2021. Potrebno je napomenuti da nastali rashodi uključuju iznose procijenjene u postupku zaključenja poslovnih knjiga (pa stoga i poništenje procijenjenih iznosa za prethodnu godinu).

Kako je navedeno, 2020. bila je iznimna godina zbog donošenja klauzule o vremenskom ograničenju, koja je dovela do povećane razine provedbe. Iznos sufinanciranja 2021. više odgovara uobičajenoj razini sufinanciranja (2019.: 14 milijuna EUR) (vidjeti bilješku 2.3.).

U skladu s računovodstvenim pravilima o sufinanciranju nastali iznosi nisu utjecali na rezultat godine jer su priznati i u rashodima za sufinanciranje i u prihodima od sufinanciranja (bilješka 3.1.1.).

Instrumenti pomoći i rashodi za sufinanciranje po vrstama upravljanja

u milijunima EUR 2021. 2020. Izravno upravljanje Provoditelj: Komisija 168 168 Izvršne agencije EU-a 4 14 Skrbnički fondovi (515) 19 Delegacije EU-a 658 1 969 315 2 170 Neizravno upravljanje Provoditelj: EIB i EIF 113 (67) Međunarodne organizacije 1 053 1 268 Tijela privatnog prava kojima je povjerena zadaća pružanja javnih usluga 204 243 Tijela javnog prava 212 248 Treće zemlje 983 795 Tijela EU-a i javno-privatno partnerstvo 3 2 2 568 2 490 Ukupno 2 883 4 660

3.5. FINANCIJSKI TROŠKOVI

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2021. 2020. Neto gubici od umanjenja vrijednosti zajmova i potraživanja — — — 1 1 — Gubici od financijske imovine ili obveza po fer vrijednosti kroz višak ili manjak — — — 1 1 — Otpis naplativih sredstava — (7) 23 1 17 21 Ukupno — (7) 23 3 20 21

Neto nerealizirani gubitak od umanjenja vrijednosti zajmova na dan 31. prosinca 2021. iznosio je 1 milijun EUR.

Iznos od 1 milijuna EUR financijskih troškova za financijsku imovinu po fer vrijednosti kroz višak ili manjak uglavnom se odnosi na tečajne razlike, kamate i promjene fer vrijednosti, osobito za Fond ABC.

Negativan iznos u okviru devetog ERF-a za naslov otpis naplativih sredstava većinom je posljedica poništenja završnih knjiženja za prethodnu godinu. Procijenjeni rashodi za nenaplative iznose iz starijih naloga za povrat (više od dvije godine), stečaja i oslobođenja 2020. bili su veći nego 2021.

3.6. OSTALI RASHODI

Ovaj naslov obuhvaća rashode administrativne naravi, kao što su vanjske neinformatičke usluge, rashodi za poslovni najam, priopćenja i objave, troškovi osposobljavanja itd.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 2021. 2020. Administrativni rashodi i rashodi za IT — — 4 94 98 120 Ostvareni gubici od potraživanja od kupaca — 6 0 0 7 4 Gubici od tečajnih razlika — 5 11 25 41 72 Ukupno — 11 16 119 145 197

U stavku „Administrativni rashodi i rashodi za IT” uključeni su iznosi temeljeni na unutarnjem sporazumu ERF-a i Komisije o pokrivanju administrativnih rashoda sjedišta i delegacija nastalih pri upravljanju programima ERF-a. Takozvani „rashodi za potporu” uglavnom obuhvaćaju rashode za pripremu, praćenje, nadzor i evaluaciju projekata te rashode za računalne mreže, tehničku pomoć, financijsko upravljanje i predviđanje itd.

Smanjenje pod ovim naslovom kombinirani je učinak smanjenja administrativnih rashoda i rashoda za IT (2020.: 120 milijuna EUR) i povećanja rashoda koji se odnose na gubitke od tečajnih razlika (2020.: 72 milijuna EUR).

Znatno smanjenje gubitaka od tečajnih razlika uglavnom je posljedica smanjenja neostvarenih gubitaka od revalorizacije salda u valutama na dan 31. prosinca 2021.

4. NEPREDVIĐENA IMOVINA I NEPREDVIĐENE OBVEZE TE OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.1. NEPREDVIĐENA IMOVINA

Nepredviđena imovina je moguća imovina koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Jamstva za pretfinanciranje — — 3 — 44 49 Jamstva za ispunjenje obveza — 7 3 — 11 12 Jamstva za zadržane iznose — 5 3 — 9 9 Ukupno — 13 6 — 20 21

Od korisnika koji nisu države članice u određenim se slučajevima pri isplati predujmova zahtijevaju jamstva za pretfinanciranje.

Jamstva za ispunjenje obveza zahtijevaju se kako bi se osiguralo da korisnici sredstava ERF-a ispunjavaju obveze iz ugovora s ERF-om.

Jamstva za zadržane iznose odnose se samo na ugovore o radovima. Obično se zadržava 10 % međuplaćanja korisnicima kao jamstvo da će ugovaratelji ispuniti svoje obveze. Ti se zadržani iznosi iskazuju kao obveze. Ovisno o odobrenju javnog naručitelja, ugovaratelj može umjesto toga dostaviti jamstvo za zadržane iznose kojim se zamjenjuju iznosi zadržani od međuplaćanja. Ta primljena jamstva iskazuju se kao nepredviđena imovina.

U slučaju ugovora u okviru neizravnog upravljanja jamstva pripadaju javnom naručitelju, a ne ERF-u, i stoga ih ERF ne iskazuje (vidjeti bilješku 2.2.4.).

4.2. NEPREDVIĐENE OBVEZE

Nepredviđene obveze su moguće obveze koje proizlaze iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati ili sadašnje obveze koje proizlaze iz prošlih događaja pri čemu nije vjerojatno da će doći do odljeva sredstava ili se iznos ne može pouzdano izmjeriti.

4.2.1. Dana jamstva

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Dana jamstva — — — (7) (7) (3)

U prethodnoj tablici prikazan je opseg izloženosti ERF-a potencijalnim budućim plaćanjima povezanima s jamstvima odobrenima Grupi EIB i drugim financijskim institucijama. Iznosi se iskazuju bez financijskih rezervacija ili financijskih obveza priznatih za te programe.

Iznos od 7 milijuna EUR u potpunosti je povezan s jamstvom danim u okviru financijskog instrumenta EURITZ.

4.3. OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.3.1. Nepodmirene obveze koje još nisu iskazane kao rashod

Iznos objavljen u nastavku odnosi se na proračunski RAL („Reste à Liquider”) umanjen za povezane iznose koji su u izvještaju o financijskom rezultatu iskazani kao rashodi. Proračunski RAL iznos je preuzetih obveza za koje još nije izvršeno plaćanje i/ili koje još nisu opozvane. To je uobičajena posljedica višegodišnjih programa.

u milijunima EUR Osmi ERF Deveti ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2021. 31.12.2020. Nepodmirene obveze koje još nisu iskazane kao rashod — 21 408 5 926 6 355 7 224

Smanjenje RAL-a velikim je dijelom potaknuto smanjenjem proračunskog RAL-a, koji je ukupno iznosio 7 993 milijuna EUR (2020.: 9 286 milijuna EUR). To je smanjenje uglavnom uzrokovano smanjenjem broja pojedinačnih obveza koje su potpisane tijekom godine zbog novih izazova koji su otežali provedbu, osobito u delegacijama (vidjeti bilješku 2.2.).

5. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZICIMA

Sljedeća objavljivanja o upravljanju financijskim rizicima ERF-a odnose se na operacije riznice koje u ime ERF-a radi izvršenja sredstava Fonda izvršava Komisija.

5.1. POLITIKE UPRAVLJANJA RIZICIMA I AKIVNOSTI ZAŠTITE OD RIZIKA

Pravila i načela upravljanja operacijama riznice utvrđeni su Financijskom uredbom o 11. ERF-u i Unutarnjim sporazumom.

Na temelju navedenih propisa primjenjuju se sljedeća glavna načela:

a) Države članice doprinose za ERF uplaćuju na posebne račune otvorene pri središnjoj banci svake države članice ili financijske institucije koju država članica odredi. Iznosi doprinosa ostaju na tim posebnim računima do trenutka plaćanja ERF-u.

b) Države članice doprinose za ERF uplaćuju u eurima, dok se plaćanja ERF-a iskazuju u eurima i drugim valutama.

c) Na bankovnim računima koje Komisija otvori u ime ERF-a nije dopušteno prekoračenje.

Uz posebne račune Komisija u ime ERF-a u financijskim institucijama (središnje banke i komercijalne banke) otvara i druge bankovne račune za potrebe isplata i uplata, osim za doprinose koje države članice uplaćuju u proračun.

Operacije riznice i plaćanja visoko su automatizirane i provode se suvremenim informatičkim sustavima. Kako bi sustav bio siguran i kako bi se osiguralo razdvajanje dužnosti u skladu s Financijskom uredbom, standardima unutarnje kontrole Komisije i revizijskim načelima, primjenjuju se posebni postupci.

Upravljanje operacijama riznice i plaćanja uređeno je pisanim smjernicama i postupcima kojima je cilj ograničiti operativni i financijski rizik i osigurati odgovarajuću razinu kontrole. Njima su obuhvaćene različite operacije, a poštovanje smjernica i postupaka redovito se provjerava.

5.2. VALUTNI RIZIK

Izloženost ERF-a valutnom riziku na kraju godine – neto pozicija

u milijunima EUR 31.12.2021. 31.12.2020. USD DKK EUR Ostalo Ukupno USD DKK EUR Ostalo Ukupno Financijska imovina Financijska imovina raspoloživa za prodaju — — — — — 2 31 — 33 Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak (*2) 8 — 30 — 39 — — — — Potraživanja (*3) — — 8 — 8 65 — 69 6 140 Novac i novčani ekvivalenti 3 — 991 — 994 2 — 726 — 728 11 — 1 029 — 1 040 69 — 826 6 901 Financijske obveze Obveze (*4) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) — — — — — (16) (6) (605) 10 (617) Ukupno 11 — 1 029 — 1 040 53 (6) 221 16 284

5.3. KAMATNI RIZIK

ERF ne uzajmljuje novac, te stoga nije izložen kamatnom riziku.

Kamate se obračunavaju na sredstva koja ERF drži na različitim bankovnim računima. Stoga je Komisija u ime ERF-a uvela mjere kojima se osigurava redovito usklađivanje kamatnih prihoda s tržišnim kamatnim stopama i njihovim eventualnim fluktuacijama.

Doprinose proračunu ERF-a svaka država članica uplaćuje na poseban račun otvoren pri financijskoj instituciji koju odredi država članica. Budući da kamata koja se obračunava na neke od tih računa može u određenom trenutku biti negativna, uvedeni su postupci upravljanja novcem kako bi iznosi na tim računima bili što manji. Osim toga, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2016/888 (8) sve negativne kamate po tim računima snosi relevantna država članica.

Na prekonoćna salda na računima otvorenima u komercijalnim bankama kamate se obračunavaju svakodnevno. Kamate na sredstva na tim računima obračunavaju se primjenom promjenjivih tržišnih kamatnih stopa na koje se primjenjuje (pozitivna ili negativna) ugovorna marža. Za većinu računa kamate se obračunavaju primjenom tržišne referentne kamatne stope i usklađuju s obzirom na njezine fluktuacije. Stoga ERF nije izložen riziku obračuna kamate po stopi nižoj od tržišne.

5.4. KREDITNI RIZIK (RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE)

Maksimalna izloženost kreditnom riziku

Kada je riječ o financijskoj imovini, iskazani su iznosi neto knjigovodstvena vrijednost i predstavljaju izloženost ERF-a kreditnom riziku na kraju izvještajnog razdoblja.

u milijunima EUR 31.12.2021. Financijska imovina Zajmovi 1 Novac i novčani ekvivalenti 994 Potraživanja od razmjenskih transakcija (*5) 8 Dana jamstva Ugovori o financijskom jamstvu 8 Ukupno na dan 31.12.2021. 1 011

Financijski instrument Zajmovi: kreditna kvaliteta

u milijunima EUR 31.12.2021. Stupanj 1. Stupanj 2. Stupanj 3. Kupljeni ili odobreni zajmovi umanjeni za kreditne gubitke Ukupno Kreditni rejting Izvrstan i visok rejting — — — — — Viši srednji rejting — — — — — Niži srednji rejting — — — — — Neinvesticijski rejting i status neispunjavanja obveza — — 3 — 3 Bruto knjigovodstvena vrijednost — — 3 — 3 Rezervacija za gubitak zbog umanjenja vrijednosti — — 2 — 2 Neto knjigovodstvena vrijednost — — 1 — 1

Novac i novčani ekvivalenti: kreditna kvaliteta

u milijunima EUR 31.12.2021. Kreditni rejting Izvrstan i visok rejting 751 Viši srednji rejting 241 Niži srednji rejting 2 Neinvesticijski rejting i status neispunjavanja obveza — Bruto knjigovodstvena vrijednost 994 Rezervacija za gubitak zbog umanjenja vrijednosti — Neto knjigovodstvena vrijednost 994

Potraživanja: kreditna kvaliteta

u milijunima EUR 31.12.2021. Nedospjela Dospjela Dospjela Dospjela Dospjela Ukupno 0–30 dana 31–90 dana 91 dan – 1 godina > 1 godine Bruto knjigovodstvena vrijednost 8 — — — — 8 Rezervacija za gubitak zbog umanjenja vrijednosti — — — — — — Neto knjigovodstvena vrijednost 8 — — — — 8

Na temelju analize potraživanja od razmjenskih transakcija i za potrebe prelaska na ažurirani EAR 11 nema prilagodbe umanjenja vrijednosti za knjiženje na dan 1.1.2021. za potraživanja koja se priznaju u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji ERF-a za 2021.

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak: kreditna kvaliteta

Za 2021. financijska imovina po fer vrijednosti kroz višak ili manjak koja je uključena u ove financijske izvještaje odnosi se na vlasnička ulaganja koja ne podliježu kreditnom riziku (vidjeti bilješku 2.1.).

Podaci o kreditnom riziku iskazani u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji za 2020.

Informacije radi, podaci o kreditnom riziku iskazani u računovodstvenoj dokumentaciji za 2020. bili su sljedeći:

Financijska imovina koja nije dospjela niti joj je vrijednost umanjena

u milijunima EUR Ukupno Nedospjela i neumanjena Dospjela, ali neumanjena < 1 godine 1–5 godina > 5 godina Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 140 124 7 9 — Ukupno na dan 31.12.2020. 140 124 7 9 —

Financijska imovina po kategorijama rizika

u milijunima EUR 31.12.2020. Potraživanja Novac Ukupno Druge ugovorne strane s vanjskim kreditnim rejtingom Izvrstan i visok rejting 9 372 381 Viši srednji rejting — 211 211 Niži srednji rejting — 145 145 Neinvesticijski rejting — — — 9 728 737 Druge ugovorne strane bez vanjskog kreditnog rejtinga Skupina 1. (dužnici koji u prošlosti nisu bili u statusu neispunjavanja obveza) 131 — 131 Skupina 2. (dužnici koji su u prošlosti bili u statusu neispunjavanja obveza) — — — Ukupno 131 — 131 Ukupno 140 728 868

5.5. RIZIK LIKVIDNOSTI

Analiza dospijeća financijskih obveza prema preostalom ugovornom dospijeću

Financijske obveze i dugovanja pod ovim naslovom iskazani su knjigovodstvenim vrijednostima iz bilance.

u milijunima EUR < 1 godine 1–5 godina > 5 godina Ukupno Financijske obveze na dan 31.12.2021. 501 6 — 508 Financijske obveze na dan 31.12.2020. 615 2 — 617

Proračunskim načelima koja se primjenjuju na ERF osigurava se da ukupna gotovinska sredstva za proračunsko razdoblje uvijek budu dovoljna za izvršenje plaćanja. Ukupni doprinosi država članica jednaki su iznosu odobrenih sredstava za plaćanje u relevantnom proračunskom razdoblju.

Doprinosi država članica ERF-u uplaćuju se, međutim, u tri obroka godišnje, dok plaćanja imaju sezonski karakter.

Kako bi se u svakom trenutku osigurao dovoljan iznos sredstava riznice za plaćanja u određenom mjesecu, riznica Komisije i odgovarajuće službe koje izvršavaju plaćanja redovito razmjenjuju informacije o stanju riznice.

Osim toga, u kontekstu dnevnih operacija riznice ERF-a automatiziranim upravljanjem novčanim sredstvima osigurava se dovoljna likvidnost svih bankovnih računa ERF-a na dnevnoj osnovi.

6. IZVJEŠTAVANJE POVEZANIH STRANAKA

Povezane stranke ERF-a su Skrbnički fond EU-a Bêkou, Skrbnički fond EU-a za Afriku te Europska komisija. Transakcije između tih subjekata provode se u okviru redovnih aktivnosti ERF-a te stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a nisu potrebni posebni zahtjevi za izvještavanje o tim transakcijama.

ERF nema zasebno upravljanje jer njime upravlja Komisija. Prava ključnog upravljačkog osoblja EU-a, uključujući Komisiju, objavljena su u konsolidiranoj godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji Europske unije pod naslovom 7.2. „Prava ključnog upravljačkog osoblja”.

7. DOGAĐAJI NAKON DATUMA BILANCE

Ukrajina

U skladu s računovodstvenim pravilom EU-a br. 19 (Događaji nakon datuma izvještavanja) rat u Ukrajini koji je započeo u veljači 2022. smatra se događajem koji ne nalaže usklađenje, pa stoga ne zahtijeva usklađenja iznosa iskazanih u ovim financijskim izvještajima na dan 31. prosinca 2021. U sljedećim izvještajnim razdobljima rat bi mogao utjecati na priznavanje i mjerenje određene imovine i određenih obveza u bilanci te određenih prihoda i rashoda koji se priznaju u izvještaju u financijskom rezultatu. Na temelju činjenica i okolnosti u trenutku izrade ovih financijskih izvještaja, a osobito promjenjive situacije, financijski učinci rata u Ukrajini na ERF ne mogu se pouzdano procijeniti.

Do datuma slanja ove računovodstvene dokumentacije računovodstveni službenik ERF-a nije otkrio druga značajna pitanja koja bi u okviru ovog odjeljka nalagala zasebno objavljivanje niti su mu takva pitanja prijavljena. Godišnja računovodstvena dokumentacija i s njome povezane bilješke izrađene su na temelju najnovijih dostupnih informacija i to se odražava u objavljenim informacijama.

8. USKLAĐENJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

Poslovni rezultat godine izračunava se primjenom računovodstvenih načela nastanka poslovnog događaja. Proračunski rezultat izračunava se međutim primjenom računovodstvenog načela blagajne. Budući da poslovni rezultat i proračunski rezultat obuhvaćaju iste poslovne transakcije, korisno je nadzirati njihovu usklađenost. U sljedećoj tablici prikazano je njihovo usklađenje, istaknuti su ključni iznosi usklađenja te razdvajanje stavki prihoda i rashoda. U bilješkama uz tablicu navedene su dodatne informacije o prirodi ključnih usklađenih stavki.

u milijunima EUR 2021. 2020. POSLOVNI REZULTAT GODINE (2 974 ) (4 744 ) Prihodi Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna — (2) Prava dodijeljena u tekućoj godini koja još nisu naplaćena (6) (23) Prava dodijeljena u prethodnim godinama i naplaćena u tekućoj godini 20 13 Prihodi koji se iskazuju kao smanjenje potrošnje 13 61 Obračunati prihodi (neto) (69) (33) Ostalo — — Rashodi Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni 111 119 Rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini (741) (817) Neto učinak pretfinanciranja (295) (281) Obračunati rashodi (neto) 539 1 102 PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE (3 401 ) (4 604 )

8.1.