C 433/64

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 433/24)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od dana ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Antakya Künefesi”

EU br.: PGI-TR-02451 – 14.3.2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Naziv(i) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Antakya Künefesi”

2. Država članica ili treća zemlja

Republika Turska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 2.3. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Antakya Künefesi” jedan je od rijetkih turskih deserata koji sadržavaju sir. U njegovoj se pripremi upotrebljavaju künefelik kadyıf (blago pečeno vlaknasto tijesto za künefe), svježi sir Antakya künefelik (sir za künefe), maslac i sirup. Dobiva se pečenjem sira künefelik između dva sloja tijesta künefelik kadyıf pomiješanog s maslacem na ravnom pladnju za pečenje i dodavanjem sirupa željene slatkoće prije konzumacije. Dimenzije pladnja ovise o broju željenih porcija. Desert „Antakya Künefesi” konzumira se vruć. Sir bi se pri konzumaciji trebao rastezati, tvoreći vlaknaste niti.

„Antakya Künefesi” desert je okruglog oblika visine 1-2 cm. Promjer deserta ovisi o broju porcija, a može se kretati u rasponu od 10 cm do 50 cm. Tijekom pečenja gornji i donji slojevi tijesta künefelik kadyıf pomiješanog s maslacem poprimaju smeđu boju zbog Maillardove reakcije i formiraju hrskavu koru. U međuvremenu sir Antakya künefelik u sredini omekšava i postaje vlaknast, a dodavanjem sirupa poprima sladak okus. Desert „Antakya Künefesi” poslužuje se dok je još vruć, neposredno nakon dodavanja sirupa. Može se zamrznuti u sirovu stanju (termički neobrađen) i čuvati na –18 °C za prijevoz i distribuciju.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sir Antakya künefelik trebao bi se proizvoditi od mlijeka dobivenog u pokrajini Hatay. Svoj okus duguje mlijeku krava koje pasu bogatu floru tih područja.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja tijesta „künefelik kadayıf”, sira „Antakya künefelik” i deserta „Antakya Künefesi” mora se odvijati na zemljopisnom području navedenom u točki 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na ambalaži proizvoda „Antakya Künefesi” moraju čitko i neizbrisivo biti napisane ili otisnute sljedeće informacije:

— trgovačko ime i adresa, skraćeno ime i adresa ili registrirani žig trgovačkog društva,

— serijski broj,

— naziv proizvoda – „Antakya Künefesi”,

— neto masa,

— rok valjanosti nepečenog proizvoda (tjedan dana na odgovarajućoj temperaturi u hladnjaku ili šest mjeseci na –18 °C),

— mora se ispeći i konzumirati vruć odmah nakon dodavanja sirupa,

— sljedeći logotip:

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Regija proizvodnje deserta „Antakya Künefesi” obuhvaća pokrajinu Hatay i njezine okruge (Antakya, Altınözü, Kumlu, Belen, Аskenderun, Arsuz, Kırıkhan, Payas, Dörtyol, Hassa, Erzin, Samandağ, Yayladağ, Defne, Reyhanlı). Pokrajina Hatay središte je naseljenosti u najjužnijem dijelu Turske. Okružena je Sredozemnim morem sa zapada, Sirijom s juga i istoka te pokrajinama Adana sa sjeverozapada, Osmaniye sa sjevera i Gaziantep sa sjeveroistoka.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Povezanost proizvoda „Antakya Künefesi” i njegova zemljopisnog područja temelji se na ugledu proizvoda, recepturi te umijeću proizvodnje tijesta künefelik kadyıf, sira Antakya künefelik i deserta „Antakya Künefesi”. Receptura i umijeće proizvodnje prenose se s generacije na generaciju, s majstora na učenike. Neki su koraci ključni za održavanje određene kvalitete proizvoda. Na primjer, postizanje odgovarajuće debljine i teksture tijesta künefelik kadyıf tijekom naglog pečenja na rotirajućem pladnju iziskuje posebne vještine. Također, reološka svojstva sira Antakya künefelik određuju se tijekom njegove proizvodnje. Te se vještine stječu nakon što se pod nadzorom majstora dosegne određena razina iskustva/umijeća. Dva sastojka, tijesto künefelik kadyıf i sir Antakya künefelik, moraju se proizvoditi na definiranom području.

Sir Antakya künefelik svoj okus duguje mlijeku krava koje pasu bogatu floru područja Hatay. Ondje raste oko 2 000 vrsta biljaka, od kojih se 300 ubraja u endemske. Smatra se da endemske biljke tog područja, osobito zahter (divlji timijan), doprinose karakterističnom okusu sira künefelik. Kako bi očuvao to bogatstvo i predstavio ga javnosti, guverner pokrajine Hatay osnovao je 2017. Muzej aromatičnih i endemskih biljaka.

Sir koji se upotrebljava u pripremi deserta „Antakya Künefesi” jedinstven je jer se proizvodi isključivo za künefe, zbog čega je i poznat kao sir künefelik. Uz elastičnu strukturu sira Antakya künefelik njegova su najistaknutija obilježja upotreba sirova kravljeg mlijeka za njegovu proizvodnju i takozvana „struktura pilećih prsa” s pH-vrijednosti od 4,9 – 5,2. Sir poprima visokoelastična svojstva na temperaturama iznad 65 °C, a njegovo je specifično funkcionalno obilježje da se u desertu Antakya Künefe rasteže i da pri zagrijavanju poprima vlaknastu strukturu.

Dokumenti iz Islamskih zapisa iz 18. stoljeća upućuju na to da se proizvodnja deserta künefe (u to se vrijeme koristila samo riječ „künefe”) u Antakyi smatrala profesijom (Gül, 2008.117). U dokumentima iz različitih godina razdoblja od 18. do 20. stoljeća mogu se pronaći informacije o slastici künefe i određivanju njezine cijene, klasifikaciji njezine proizvodnje kao profesije, priboru koji se upotrebljava za njezinu pripremu te povezanom kulturnom nasljeđu. Na primjer, u Islamskim zapisima br. 50 (1898. – 1901.) pladanj za künefe spominje se zajedno s drugim proizvodima, odjećom i predmetima za kućanstvo u Antakyi.

U knjizi autora Boyacı, H. „Od Antakye do Hataya 1870. – 1976.” navode se informacije o osnivanju Trga Künefeciler 30-ih godina 20. stoljeća te se spominju dvojica braće koja su od 1935. do 1960. stanovnicima Antakye na mjestu zvanom Köprübaşı prodavala slasticu Antakya Künefesi. Zbog tamne boje kože bili su poznati pod nadimkom „Arapi”. Slično tome, Arapin Hacı bio je vrlo poznat künefe-majstor koji je u razdoblju od 1940. do 1950. prodavao slastice Antakya Künefesi u prodavaonici br. 153 u ulici Uzun Çarşı, koja je danas pekarnica. (Nakim, B 2012.)

U novinskoj kolumni objavljenoj 27. rujna 1973. Süleyman Okay, poznat pod nadimkom Abbuş Usta, navodi detaljnu definiciju deserta Antakya Künefe sa sirom. (Okay, 2009.).

U „Hatayskom turističkom vodiču” Kemala Karaömeroğlua objavljenom 1971. (str. 29. – 31.), kao jela karakteristična za kuhinju Antakye navode se okruglice od tatarskog bifteka, jegulje, popečci od mljevenog mesa i bulgura te künefe kao desert. Na 50. obljetnicu Republike 1973. Hatay je u pokrajinskom godišnjaku dobio nadimak „Antakya Künefesi”. „Antakya Künefesi” spominje se na 129. stranici dokumenta „Gospodarske djelatnosti i socijalni turizam u Antakyi”, koji je 1976. objavio İnayet İnsel.

U spomen na godinu pripojenja Hataya Republici Turskoj velegradska općina Hatay svake godine organizira Festival Antakya na kojem se priprema najdulji desert „Antakya Künefesi”. Desert je svake godine za metar dulji, te je onaj pripremljen 2019. dosegao duljinu od 81 metra.

Upućivanje na objavu specifikacije

—

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.