EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 14.10.2022. COM(2022) 665 final 2022/0337(BUD) Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj zbog prirodnih katastrofa koje su se u tim zemljama dogodile 2021.



OBRAZLOŽENJE 1.Kontekst prijedloga Ova Odluka odnosi se na mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije (dalje u tekstu „EUSF”) u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002 (dalje u tekstu „Uredba”) u iznosu od 718 482 761 EUR radi pružanja pomoći Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj nakon prirodnih katastrofa koje su ih pogodile tijekom 2021. Uz mobilizaciju je priložen prijenos sredstava DEC br. 20/2022, u kojem se predlaže prijenos iznosa od 668 482 761 EUR iz pričuvne linije pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi (dalje u tekstu „SEAR”) u operativnu proračunsku liniju EUSF-a, za obveze i za plaćanja. Uz prenesena odobrena sredstva iz pričuvne linije SEAR-a ta će se mobilizacija financirati iskorištavanjem iznosa od 50 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje koji je već unesen u opći proračun za 2022. u skladu s člankom 4.a stavkom 4. Uredbe o Fondu solidarnosti Europske unije za isplatu predujmova. Predujmovi koji su već isplaćeni Španjolskoj i Grčkoj u ukupnom iznosu od 6 288 171 EUR odbit će se prije isplate preostalog iznosa. 2.Informacije i uvjeti 2.1.Njemačka – katastrofa velikih razmjera: poplave Od 12. do 15. srpnja 2021. sporo krećuća ciklona nazvana „Bernd” prešla je preko jugozapadnih dijelova Njemačke i uzrokovala obilne, dugotrajne padaline koje su u njemačkim regijama Sjeverne Rajne-Vestfalije i Porajnja-Falačke dosegnule više od 150 mm u 24 sata. Iznimne padaline izazvale su velike poplave nekoliko malih i srednjih rijeka i uzrokovale vodene i blatne bujice s katastrofalnim posljedicama. Poplave su pogodile desetke gradova i sela u Njemačkoj te su uzrokovale masovno uništenje javne i privatne infrastrukture i štetu poduzećima. Usto, živote je izgubilo 196 osoba. Njemačka je nakon toga podnijela zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a. (1)Njemačka je 1. listopada 2021. podnijela zahtjev za financijski doprinos iz EUSF-a za financiranje hitnih operacija i operacija oporavka nakon poplava u srpnju 2021. (2)Njemačka je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a u roku od 12 tjedana od nastanka prve štete uzrokovane katastrofom koja je se dogodila 13. srpnja 2021. Zahtjev sadržava sve potrebne informacije iz članka 4. Uredbe. (3)Katastrofa je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a. (4)Njemačka tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 29,21 milijardu EUR. Taj iznos predstavlja 0,82 % njemačkog bruto nacionalnog dohotka (BND) i premašuje prag za „katastrofe velikih razmjera” od 3 656,983 milijuna EUR (3 milijarde EUR u cijenama iz 2011.). Ta se katastrofa stoga može smatrati „prirodnom katastrofom velikih razmjera” u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe. (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski doprinos može se upotrijebiti samo za hitne operacije i operacije oporavka od ključne važnosti utvrđene u članku 3. Uredbe. (6)Njemačka nije zatražila isplatu predujma u skladu s člankom 4.a Uredbe. (7)S početkom 12. srpnja 2021. obilne kiše dosad nezabilježenih razmjera zahvatile su velike dijelove južne Sjeverne Rajne-Vestfalije. U nekim je područjima kiša padala 60 sati. Zbog toga su u početku na lokalnoj razini nastajali mali vodotoci i bujice. Budući da padaline nisu prestajale, preko svojih su se obala izlile i srednje i veće rijeke kao što su Ahr, Emscher, Erft, Kyll, Lippe, Prüm, Ruhr, Rur, Sieg i Wupper. To je izazvalo velike poplave u područjima koja se protežu od Eifela (Porajnje-Falačka), preko Porajnja te od Ruhra do Južne Vestfalije (Sjeverna Rajna-Vestfalija). Povlačeći se iz Sjeverne Rajne-Vestfalije i Porajnja-Falačke ciklona je zahvatila i Osterzgebirge, Lausitz i Berchtesgadener Land. I u tim su područjima obilne padaline uzrokovale regionalne poplave. Zbog poplava su zatvorene brojne ceste, nastupili su poremećaji u opskrbi energijom, javnom prijevozu i željezničkom prometu, a zabilježeni su i djelomični poremećaji u telekomunikacijskom sektoru. U pogođenim je područjima zatvorena većina škola. Sustavi nasipa ozbiljno su oštećeni. Opskrba energijom i pitkom vodom u pogođenim je područjima privremeno prekinuta. Oluje i poplave uništile su ili oštetile javnu infrastrukturu, javne zgrade i imovinu poduzeća. Nadležna tijela poduzela su hitne mjere kao što su upozoravanje i evakuacija stanovništva, spašavanje osoba i potraga za nestalima. U prvim danima poplava stanovništvo je također bilo snabdijevano pitkom vodom, hranom, higijenskim potrepštinama, odjećom i potrošnim materijalom. (8)Njemačka je procijenila da troškovi operacija koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 4,89 milijardi EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći dio troškova hitnih operacija (više od 3,9 milijardi EUR) odnosi se na vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona, prvenstveno u području prijevoza i telekomunikacija. Drugi po veličini udio u troškovima odnosi se na troškove raščišćavanja područja pogođenih katastrofom u iznosu od 764,9 milijuna EUR. (9)Direktiva 2007/60/EZ u Njemačkoj je u potpunosti je prenesena Zakonom o gospodarenju vodama. Provedba tog zakona prati se na razini saveznih zemalja. (10)Na dan podnošenja zahtjeva Njemačka nije bila predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (11)Njemačka tijela nisu navela da su prihvatljivi troškovi pokriveni osiguranjem.

2.2.Belgija – katastrofa velikih razmjera: poplave Od 12. do 15. srpnja 2021. sporo krećuća ciklona nazvana „Bernd” prešla je preko Belgije, gdje su pale obilne kiše koje su uzrokovale bujice, riječne poplave i poplave podzemnih voda usporedo s blatnim bujicama i debritnim tokovima. Zatim su 24. i 25. srpnja 2021. uslijedile nove vodene i blatne bujice. U velikim su poplavama živote izgubile 42 osobe. Katastrofa je uzrokovala masovno uništenje javne i privatne infrastrukture te je nanijela štetu poduzećima i stotinama tisuća kućanstava. Belgija je nakon toga podnijela zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a. (1)Belgija je 1. listopada 2021. podnijela zahtjev za financijski doprinos iz EUSF-a za financiranje hitnih operacija i operacija oporavka nakon poplava u srpnju 2021. Kako bi dopunila svoj zahtjev, Belgija je na zahtjev Komisije 7. travnja 2022. dostavila dodatne informacije o poplavama 24. i 25. srpnja 2021. (2)Belgija je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a u roku od 12 tjedana od nastanka prve štete uzrokovane katastrofom koja je se dogodila 13. srpnja 2021. Zahtjev sadržava sve potrebne informacije iz članka 4. Uredbe. (3)Katastrofa je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a. (4)Belgijska tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 5,56 milijardi EUR. Taj iznos predstavlja 1,15 % belgijskog bruto nacionalnog dohotka (BND) i premašuje prag za „katastrofe velikih razmjera” od 2 892,814 milijuna EUR. Ta se katastrofa stoga može smatrati „prirodnom katastrofom velikih razmjera” u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe. (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski doprinos može se upotrijebiti samo za hitne operacije i operacije oporavka od ključne važnosti utvrđene u članku 3. Uredbe. (6)Belgija nije zatražila isplatu predujma u skladu s člankom 4.a Uredbe. (7)Od 12. do 15. srpnja 2021. u cijeloj su Belgiji pale obilne kiše, a rekordna razina padalina izmjerena je na istoku zemlje, gdje je u Jalhayu u 48 sati palo 271,5 mm, a u Spau 217 mm kiše. U velikom dijelu belgijske pokrajine Luxembourg količina padalina je u 48 sati dosegnula između 150 mm i 200 mm. U pokrajinama Liège, Namur i Luxembourg 14. srpnja aktivirani su regionalni planovi za izvanredne situacije i interventni planovi. Posebno su pogođena područja na obalama rijeke Meuse i njezinih pritoka, pri čemu su se brojne rijeke (Lesse, Vesder, Berwijn, Ourthe) prelile preko obale i poplavile okolna područja. U večernjim satima 24. srpnja 2021. velike grmljavinske oluje uzrokovale su daljnje vodene i blatne bujice, prije svega u pokrajinama Namur i Brabant Wallon. U tom su navratu snažno pogođeni gradovi Namur, Dinant i Walhain. U zahtjevu se navodi da su sve pogođene općine prethodno bile zahvaćene poplavama u razdoblju od 13. do 17. srpnja, što je dodatno pogoršalo događaje koji su nastupili od 24. do 25. srpnja. Zbog opsega štete i kratkog vremenskog razdoblja između dvije poplave u praksi i na terenu nemoguće je razlikovati štetu nastalu u prvom i drugom valu poplava. (8)Od 262 valonske općine poplave su pogodile njih 209, a nastala šteta obuhvaća oštećenja na cestama na površini od 578 milijuna kvadratnih metara u ukupnoj duljini od 96,4 kilometara, 1 342 kilometra oštećenih riječnih obala i nasipa, 220 oštećenih mostova i 9 673 hektara poplavljenih zemljišta (tj. približno 13 548 nogometnih terena). Poplava je oštetila 23 920 zgrada, od čega je njih 357 nepovratno oštećeno, uključujući 58 zgrada državne uprave, 185 sportskih objekata, 53 kampa i 21 hotel. Pogođeno je gotovo 2 700 poduzeća, od kojih je 76 pretrpjelo nepopravljivu štetu. (9)Belgija je procijenila da troškovi operacija koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 1,88 milijardi EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći dio troškova hitnih operacija (više od 835,12 milijuna EUR) odnosi se na vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona, prvenstveno u području prijevoza i obrazovanja. Drugi po veličini udio u troškovima odnosi se na pružanje privremenog smještaja u iznosu od 390,82 milijuna EUR. (10)U Belgiji ne postoji nacionalni pristup provedbi Direktive 2007/60/EZ. Direktiva o rizicima od poplava u Belgiji se provodi na regionalnoj razini, u Flandriji (Flamanski dekret o integriranoj vodnoj politici) i Valoniji (Valonski dekret o vodi, članak 53.). Te dvije regije članak 13. stavak 1. točku (b) (izrada karata i planova upravljanja poplavnim rizicima) primjenjuju zasebno. Planovi upravljanja poplavnim rizicima (2015.) dostupni su za regije Valoniju i Rajnu. (11)Na dan podnošenja zahtjeva Belgija nije bila predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (12)Belgijska tijela nisu navela da su prihvatljivi troškovi pokriveni osiguranjem. 2.3.Nizozemska – katastrofa u susjednoj zemlji: poplave Od 12. do 15. srpnja 2021. sporo krećuća ciklona nazvana „Bernd” prešla je preko Nizozemske i uzrokovala obilne padaline koje su izazvale bujice i površinske oborinske vode. Zbog toga je nastala ozbiljna šteta na imovini građana, poduzeća, poljoprivrednika i zaklada, oštećena je javna i privatna infrastruktura, ceste su zatvorene, a željeznički promet obustavljen. Nizozemska je nakon toga podnijela zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a. (1)Nizozemska je 1. listopada 2021. podnijela zahtjev za financijski doprinos iz EUSF-a za financiranje hitnih operacija i operacija oporavka nakon poplava u srpnju 2021. (2)Nizozemska je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a u roku od 12 tjedana od nastanka prve štete uzrokovane katastrofom koja je se dogodila 13. srpnja 2021. Zahtjev sadržava sve potrebne informacije iz članka 4. Uredbe.

(3)Katastrofa je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a. (4)Nizozemska tijela podnijela su zahtjev u skladu s kriterijem za katastrofe u „susjednoj zemlji” iz članka 2. stavka 4. Uredbe, u kojem se navodi da se pomoć iz EUSF-a može mobilizirati i za svaku prirodnu katastrofu u prihvatljivoj državi koja se također smatra prirodnom katastrofom velikih razmjera u susjednoj prihvatljivoj državi. Nizozemska tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 500 milijuna EUR. Taj iznos čini 0,06 % nizozemskog bruto nacionalnog dohotka (BND). Budući da ista prirodna katastrofa ispunjava kriterije za „prirodnu katastrofu velikih razmjera” u Belgiji i Njemačkoj, zahtjev Nizozemske ispunjava uvjete za doprinos iz EUSF-a bez posebnog praga. (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski doprinos može se upotrijebiti samo za hitne operacije i operacije oporavka od ključne važnosti utvrđene u članku 3. Uredbe. (6)Nizozemska nije zatražila isplatu predujma u skladu s člankom 4.a Uredbe. (7)Kretanje ciklone od 13. do 20. srpnja 2021. donijelo je obilne kiše i bujice. Zbog velike količine padalina u dijelovima belgijskog, njemačkog i nizozemskog sliva Meusea i Rajne voda je dosegnula prekomjernu razinu i na mnogim je lokacijama došlo do poplave. Na velikom je području količina padalina u dva dana dosegnula od 160 mm do 180 mm. Padaline su uzrokovale iznimno visoku razinu vode u rijeci Meuse i njezinim slivovima. Nadalje, zbog padalina su se izlili i potoci i pritoci na jugu pokrajine Limburg, te je trebalo evakuirati oko 50 000 stanovnika. Hitne mjere, kao što je postavljanje vreća s pijeskom, koordinirali su stručnjaci, ali ih je često provodilo lokalno stanovništvo. Mnoge su glavne i sporedne ceste zatvorene, a željeznički je promet privremeno obustavljen. Najupečatljivije pojave bili su pješčani vulkani (erozija pijeska ispod nasipa), prelijevanje preko nasipa kod Aasterberga i oštećenje brane u Bosscheveldu u blizini Maastrichta. Probijena su dva lokalna sustava obrane od poplava – improvizirani nasip kod Horna i nasip u blizini Roermonda. (8)Nizozemska je procijenila da troškovi operacija koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 30 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći dio troškova hitnih operacija (više od 25 milijuna EUR) odnosi se na vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona. (9)Direktiva 2007/60/EZ prenesena je u Nizozemskoj. Općenito, upravljanje poplavnim rizicima, uključujući sprečavanje, zaštitu i ublažavanje poplava u Nizozemskoj, iznimno je strogo. (10)Na dan podnošenja zahtjeva Nizozemska nije bila predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (11)Nizozemska tijela nisu navela da su prihvatljivi troškovi pokriveni osiguranjem. 2.4.Austrija – katastrofa u susjednoj zemlji: poplave Od 16. do 19. srpnja 2021. sporo krećuća ciklona nazvana „Bernd” u Austriji je uzrokovala obilne padaline, čija je apsolutna najveća vrijednost izmjerena 17. srpnja 2021. u Salzburgu i Tirolu. Obilne padaline izazvale su velike poplave i odrone tla, koje su nanijele štetu na javnoj i privatnoj infrastrukturi. Stanovništvo i gospodarstvo ozbiljno su pogođeni. Austrija je nakon toga podnijela zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a. (1)Austrija je 5. listopada 2021. podnijela zahtjev za financijski doprinos iz EUSF-a za financiranje hitnih operacija i operacija oporavka nakon poplava u srpnju 2021. (2)Austrija je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a u roku od 12 tjedana od nastanka prve štete uzrokovane katastrofom koja je se dogodila 16. srpnja 2021. Zahtjev sadržava sve potrebne informacije iz članka 4. Uredbe. (3)Katastrofa je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a. (4)Austrijska tijela podnijela su zahtjev u skladu s kriterijem za katastrofe u „susjednoj zemlji” iz članka 2. stavka 4. Uredbe, u kojem se navodi da se pomoć iz EUSF-a može mobilizirati i za svaku prirodnu katastrofu u prihvatljivoj državi koja se također smatra prirodnom katastrofom velikih razmjera u susjednoj prihvatljivoj državi. Austrijska tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 84,6 milijuna EUR. Taj iznos čini 0,02 % austrijskog bruto nacionalnog dohotka (BND). Budući da ista prirodna katastrofa ispunjava kriterije za „prirodnu katastrofu velikih razmjera” u Belgiji i Njemačkoj, zahtjev Austrije ispunjava uvjete za doprinos iz EUSF-a bez posebnog praga. (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski doprinos može se upotrijebiti samo za hitne operacije i operacije oporavka od ključne važnosti utvrđene u članku 3. Uredbe. (6)Austrija nije zatražila isplatu predujma u skladu s člankom 4.a Uredbe. (7)Sjeverno od glavnog alpskog grebena količina padalina u četiri je dana dosegnula od 50 mm do 100 mm. Međutim, regionalne su razlike bile velike: količine padalina zabilježene u dijelovima Tirola i Donje Austrije bile su najveće u posljednjih 150 godina. U Salzburgu su količine lokalnih padalina bile najveće u 75 godina, dok su u dijelovima Beča zabilježene količine padalina kakve se javljaju jednom u 100 godina. Obilne kiše uzrokovale su velike poplave i odrone tla koji su nanijeli golemu štetu javnoj i privatnoj infrastrukturi u saveznim zemljama Salzburgu i Tirolu. Nadalje, šteta je nastala i u saveznim zemljama Donjoj Austriji, Gornjoj Austriji i Beču, a u manjoj mjeri u saveznoj zemlji Štajerskoj. Najveći udio u pretrpljenoj izravnoj šteti odnosi se na fizičku štetu na mrežnoj infrastrukturi (vodovod i kanalizacija, promet, mostovi, energija, telekomunikacije itd.). (8)Austrija je procijenila da troškovi operacija koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 35,83 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći dio troškova hitnih operacija (više od 24,47 milijuna EUR) odnosi se na vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona u području prijevoza. Drugi po veličini udio u troškovima odnosi se na uspostavu preventivne infrastrukture te iznosi 7,99 milijuna EUR.

(9)Direktiva 2007/60/EZ u austrijsko je zakonodavstvo prenesena izmjenom Zakona o vodama iz 2011. (10)Na dan podnošenja zahtjeva Austrija nije bila predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (11)Austrijska tijela nisu navela da su prihvatljivi troškovi pokriveni osiguranjem. 2.5.Luksemburg – katastrofa u susjednoj zemlji: poplave S početkom 14. srpnja 2021. spori niskotlačni sustav pod nazivom „Bernd” uzrokovao je obilne kiše i u Luksemburgu. Relativno visoka vlažnost tla olakšala je stvaranje bujica, što je u konačnici dovelo do riječnih poplava. Usto, poplave su pogoršali veliki izljevi prekograničnih rijeka Nims i Prüm te transnacionalnih rijeka Our i Sure. U Luksemburgu je zbog toga na deset mjernih postaja zabilježena najveća poplava u posljednjih stotinu godina, dok su na njih 15 izmjerene najviše razine vode od početka bilježenja. Luksemburg je nakon toga podnio zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a. (1)Luksemburg je 6. listopada 2021. podnio zahtjev za financijski doprinos iz EUSF-a za financiranje hitnih operacija i operacija oporavka nakon poplava u srpnju 2021. (2)Luksemburg je podnio zahtjev za doprinos iz EUSF-a u roku od 12 tjedana od nastanka prve štete uzrokovane katastrofom koja je se dogodila 14. srpnja 2021. Zahtjev sadržava sve potrebne informacije iz članka 4. Uredbe. (3)Katastrofa je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a. (4)Luksemburška tijela podnijela su zahtjev u skladu s kriterijem za katastrofe u „susjednoj zemlji” iz članka 2. stavka 4. Uredbe, u kojem se navodi da se pomoć iz EUSF-a može mobilizirati i za svaku prirodnu katastrofu u prihvatljivoj državi koja se također smatra prirodnom katastrofom velikih razmjera u susjednoj prihvatljivoj državi. Luksemburška tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 193,3 milijuna EUR. Taj iznos čini 0,4 % luksemburškog bruto nacionalnog dohotka (BND). Budući da ista prirodna katastrofa ispunjava kriterije za „prirodnu katastrofu velikih razmjera” u Belgiji i Njemačkoj, zahtjev Luksemburga ispunjava uvjete za doprinos iz EUSF-a bez posebnog praga. (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski doprinos može se upotrijebiti samo za hitne operacije i operacije oporavka od ključne važnosti utvrđene u članku 3. Uredbe. (6)Luksemburg nije zatražio isplatu predujma u skladu s člankom 4.a Uredbe. (7)Relativno visoka vlažnost tla olakšala je stvaranje bujica, što je u konačnici dovelo do riječnih poplava. U razdoblju od 14. do 15. srpnja 2021. policija i nacionalna služba za hitne slučajeve CGDIS izvršile su 1 200 noćnih intervencija. Brojne su kuće poplavljene te više nisu prikladne za stanovanje, a oko 400 osoba moralo je biti evakuirano i premješteno. Brojna kućanstva izgubila su pristup električnoj energiji, a njih 250 bez električne je energije bilo otprilike tjedan dana. Nadalje, trebalo je zatvoriti 180 cesta, a pogođeno je i mnoštvo autobusnih i željezničkih linija u cijeloj zemlji. U mnogim općinama poplave su oštetile vodovodne sustave te su građani zamoljeni da prokuhavaju vodu prije upotrebe. U poplavama su nastradala tri postrojenja za pročišćavanje vode, nekoliko crpnih stanica, cjelokupna cjevovodna mreža i jedan hidroelektrični objekt. Štetu su također pretrpjela poduzeća i poljoprivredni sektor. (8)Luksemburg je procijenio da troškovi operacija koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 36,7 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći dio troškova hitnih operacija (više od 16,4 milijuna EUR) odnosi se na vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona u području vodoopskrbe i upravljanja otpadnim vodama. Drugi po veličini udio u troškovima odnosi se na sektor prometa u iznosu od 10,8 milijuna EUR. (9)Direktiva 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava („Direktiva o poplavama”) u luksemburško je zakonodavstvo prenesena izmjenom Zakona o vodi od 19. prosinca 2008. (10)Na dan podnošenja zahtjeva Luksemburg nije bio predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (11)Luksemburška tijela nisu navela da su prihvatljivi troškovi pokriveni osiguranjem. 2.6.Španjolska – regionalna prirodna katastrofa: vulkanska erupcija na kanarskom otoku La Palmi Na La Palmi (dio Kanarskih otoka) u Španjolskoj 19. rujna 2021. dogodila se erupcija vulkana Cumbre Vieja, koja je nanijela golemu štetu na tom otoku. Riječ je bila o strombolskom tipu erupcije s velikim količinama lave koja je potekla iz više otvora duž eruptivne pukotine. Procjenjuje se da je tijekom erupcije tok lave, koji se kretao prema zapadu i račvao prema moru formirajući delte lave, zahvatio 1 241 ha površine otoka. Španjolska je nakon toga podnijela zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a.

(1)Španjolska je 3. prosinca 2021. podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a nakon vulkanske erupcije na otoku La Palmi 19. rujna 2021. Dana 22. ožujka 2022. podnijela je ažurirani zahtjev s točnijim procjenama ukupne izravne štete kako je predviđeno člankom 4. stavkom 1.a Uredbe. (2)Španjolska je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a u roku od 12 tjedana od nastanka prve štete uzrokovane katastrofom koja je se dogodila 19. rujna 2021. Zahtjev sadržava sve potrebne informacije iz članka 4. Uredbe. (3)Vulkanska erupcija prirodnog je podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a. (4)U zahtjevu je događaj predstavljen kao „regionalna prirodna katastrofa” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, prema kojem je to prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice, veću od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) regije odnosno veću od 1 % BDP-a najudaljenije regije. Španjolska tijela ukupnu izravnu štetu procjenjuju na 1 milijardu EUR. Taj iznos predstavlja 2,19 % BDP-a Kanarskih otoka i premašuje primjenjivi prag za „regionalnu katastrofu”, koji za Kanarske otoke iznosi 457,2 milijuna EUR u 2021. S obzirom na prethodno navedeno, katastrofa se može smatrati „regionalnom katastrofom” i zahtjev Španjolske ispunjava uvjete za doprinos iz EUSF-a. (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski doprinos može se upotrijebiti samo za hitne operacije i operacije oporavka od ključne važnosti utvrđene u članku 3. Uredbe. (6)Španjolska je zatražila isplatu predujma očekivanog doprinosa u skladu s člankom 4.a Uredbe. Na temelju prethodne procjene Komisija je zaključila da su ispunjeni uvjeti za isplatu predujma iz EUSF-a. Stoga je Provedbenom odlukom Komisije C(2022) 1802 od 21. ožujka 2022. dodijeljen predujam u iznosu od 5 391 796 EUR. Predujam je Španjolskoj isplaćen 2. svibnja 2022. (7)Većina štete odnosi se na poljoprivredni sektor, fond zgrada i mrežnu infrastrukturu. Procjenjuje se da je lava zahvatila ukupnu površinu od 984,85 hektara. Uništene su 1 452 zgrade, od čega 1 177 stambenih objekata, 147 poljoprivrednih objekata, 67 industrijskih objekata, 33 rekreacijska i ugostiteljska objekta, 13 javnih i 15 drugih zgrada. Pogođene su brojne plantaže, uključujući plantaže banana, vinograde, plantaže za uzgoj avokada i agruma, te stočarska gospodarstva, što je dovelo do izravnog gubitka imovine. Lokalno gospodarstvo, kojem je pandemija već zadala težak udarac, trpi ogromne posljedice i dugotrajno će se oporavljati. (8)Službe Komisije podrobno su ispitale zahtjev u skladu s Uredbom o EUSF-u, a posebno njezinim člancima 2., 3. i 4. Procjenom je potvrđena površina pogođenog područja i ukupan broj izloženog stanovništva koji je prijavljen u zahtjevu. Posebnom analizom učinaka na poljoprivredni sektor, mrežnu infrastrukturu i stambene zgrade potvrđeni su razmjer štete i procjena troškova koje su dostavila španjolska tijela. S obzirom na navedeno, katastrofa se smatra „regionalnom katastrofom”, a zahtjev Španjolske ispunjava uvjete za doprinos iz EUSF-a. (9)Španjolska je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija oporavka koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 354,9 milijuna EUR te ih je raščlanila po vrstama operacija. Najveći dio odnosi se na troškove popravka infrastrukture i privremenog smještaja. (10)Odlukom 112/2018 od 30. srpnja 2015. odobren je Posebni plan za civilnu zaštitu i hitnu skrb za vulkanske rizike u Autonomnoj zajednici Kanarski otoci (PEVOLCA). Cilj je plana PEVOLCA pružiti koordiniran, prilagodljiv, djelotvoran i učinkovit odgovor svih javnih uprava na seizmološke i vulkanske krize i posljedične izvanredne situacije na području Kanarskih otoka te osigurati poštovanje preventivnih mjera propisanih važećim zakonodavstvom. (11)Na dan podnošenja zahtjeva Španjolska nije bila predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (12)Španjolska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem. 2.7.Grčka – regionalna prirodna katastrofa: potres na Kreti Grčki otok Kretu pogodio je 27. rujna 2021. potres magnitude 6 ML, koji je uzrokovao znatnu štetu. Epicentar potresa nalazio se jugoistočno od Herakliona. Nakon glavnog potresa uslijedio je niz seizmičkih događaja, a najveći naknadni potres magnitude 5,3 ML, koji se dogodio 28. rujna 2021., uzrokovao je dodatnu štetu. U potresu je poginula jedna a ozlijeđeno je 36 osoba te je nastala znatna šteta. Grčka je nakon toga podnijela zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a. (1)Grčka je 16. prosinca 2021. podnijela zahtjev za doprinos iz Fonda solidarnosti Europske unije (dalje u tekstu „EUSF”) radi financiranja hitnih operacija i oporavka nakon potresa koji se 27. rujna 2021. dogodio na Kreti. (2)Grčka je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a u roku od 12 tjedana od nastanka prve štete uzrokovane katastrofom koja je se dogodila 27. rujna 2021. Zahtjev sadržava sve potrebne informacije iz članka 4. Uredbe. (3)Potres je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćen područjem primjene EUSF-a. (4)U zahtjevu je događaj predstavljen kao „regionalna prirodna katastrofa” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, prema kojem je to prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice, veću od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) te regije. Grčka tijela ukupnu izravnu štetu procjenjuju na 143,42 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 1,53 % BDP-a regije Krete i premašuje primjenjivi prag za „regionalne katastrofe”, koji iznosi 140,79 milijuna EUR. S obzirom na navedeno, katastrofa se smatra „regionalnom katastrofom”, a zahtjev Grčke ispunjava uvjete za doprinos iz EUSF-a. (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski doprinos smije se upotrijebiti samo za hitne operacije od ključne važnosti kako su utvrđene u članku 3. Uredbe.

(6)Grčka je zatražila isplatu predujma očekivanog doprinosa u skladu s člankom 4.a Uredbe. Na temelju prethodne procjene Komisija je zaključila da su ispunjeni uvjeti za isplatu predujma iz EUSF-a. Stoga je Provedbenom odlukom Komisije C(2022) 2599 od 26. travnja 2022. dodijeljen predujam u iznosu od 896 375 EUR. Predujam je Grčkoj isplaćen 19. svibnja 2022. (7)Službe Komisije podrobno su ispitale zahtjev u skladu s Uredbom o EUSF-u, a posebno njezinim člancima 2., 3. i 4. (8)U zahtjevu se navodi da je zbog glavnog i naknadnih potresa oštećeno ili potpuno uništeno ukupno 6 658 zgrada, uključujući 4 584 kuće, 227 poslovnih prostora, 318 vjerskih objekata/javnih zgrada i 1 029 skladišta. Prema zahtjevu ukupni troškovi štete na stambenim zgradama procjenjuju se na 115,45 milijuna EUR, a troškovi štete na javnoj imovini na 10,1 milijun EUR. Grčka tijela uložila su znatne napore i javna sredstva u hitne operacije i operacije spašavanja nakon potresa te u operacije čišćenja. (9)Grčka je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 12,49 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći dio odnosi se na vraćanje u ispravno radno stanje infrastrukture i pogona, posebno u području vodoopskrbe i upravljanja otpadnim vodama te u sektoru obrazovanja. (10)U zahtjevu Grčke opisana je provedba zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofe i upravljanja njime s obzirom na prirodu katastrofe. Nakon snažnih potresa koji su pogodili Grčku u razdoblju od 1978. do 1981. grčke su vlasti uspostavile politiku za sprečavanje rizika od prirodnih katastrofa i upravljanje njima kako bi poboljšale otpornost lokalnih zajednica s pomoću okvira za provedbu politika za smanjenje poznatih rizika, upravljanje posljedicama potresa te postupaka/djelovanja za sprečavanje novih rizika. Grčki protupotresni građevinski propisi sadržavaju ažuriranu kartu opasnosti od potresa. (11)Na dan podnošenja zahtjeva Grčka nije bila predmet postupka zbog povrede zakonodavstva Unije u vezi s prirodom katastrofe. (12)Grčka tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem. 2.8.Zaključak Zbog prethodno navedenih razloga katastrofe navedene u zahtjevima koje su podnijeli Njemačka, Belgija, Nizozemska, Austrija, Luksemburg, Španjolska i Grčka ispunjavaju uvjete navedene u Uredbi. 3.Financiranje sredstvima iz EUSF-a dodijeljenima za 2022. Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (dalje u tekstu „Uredba o VFO-u”), a posebno njezinim člankom 9., omogućuje se mobilizacija EUSF-a u kontekstu pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi (SEAR). Točkom 10. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava, utvrđuju se modaliteti za mobilizaciju EUSF-a u kontekstu pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi (SEAR). Budući da je glavni razlog za osnivanje EUSF-a bila solidarnost, Komisija smatra da bi pomoć trebala biti progresivna. Stoga bi za dio štete koji premašuje prag za mobilizaciju EUSF-a za „prirodne katastrofe velikih razmjera” (tj. 0,6 % BND-a ili 3 milijarde EUR u cijenama iz 2011., ovisno o tome koji je iznos manji) intenzitet pomoći trebao biti veći nego za dio štete do tog praga. To znači da se iznos potpore za zemlju pogođenu katastrofom koja ispunjava uvjete „prirodne katastrofe velikih razmjera” izračunava zbrajanjem dvaju iznosa: 2,5 % ukupne izravne štete ispod praga i 6 % za dio ukupne izravne štete iznad praga. Stopa koja se primjenjuje za utvrđivanje iznosa potpore za „regionalne prirodne katastrofe”, koji u pravilu ne premašuju nacionalni prag, iznosi 2,5 % ukupne izravne štete. Nadalje, u skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe pomoć iz EUSF-a može se mobilizirati i za svaku prirodnu katastrofu u prihvatljivoj državi koja se također smatra prirodnom katastrofom velikih razmjera u susjednoj prihvatljivoj državi. Pri podnošenju zahtjeva za pomoć iz EUSF-a na temelju kriterija „susjedne zemlje” nema pragova za pretrpljenu ukupnu izravnu štetu. Stopa koja se primjenjuje za određivanje iznosa potpore za katastrofu u skladu s kriterijem „susjedne zemlje” jednaka je stopi za „regionalnu katastrofu”, odnosno 2,5 % ukupne izravne štete. Doprinos ne smije premašiti procijenjeni ukupni trošak prihvatljivih operacija. Metodologija za izračun pomoći navedena je u Godišnjem izvješću o EUSF-u za razdoblje 2002.–2003. te su je prihvatili Vijeće i Europski parlament. Budući da je taj izračun doveo do ukupnog iznosa za sve zemlje koji premašuje raspoloživa proračunska sredstva, iznosi po zemlji razmjerno su smanjeni. Komisija stoga proračunskom tijelu predlaže da mobilizira sljedeće iznose:



Država članica Kategorizacija katastrofe Ukupna izravna šteta (EUR) Primijenjeni prag za regionalne katastrofe





(EUR) Prag za katastrofe velikih razmjera (EUR) 2,5 % ukupne izravne štete (EUR) 6 % izravne štete iznad praga (EUR) Mogući iznos potpore (EUR) Razmjerni iznos potpore koji će se mobilizirati (EUR) Predujmovi (EUR) Njemačka – poplave Katastrofa velikih razmjera (članak 2. stavak 2.) 29 212 940 000 nije primjenjivo 3 656 983 000 91 424 575 1 533 357 420 1 624 781 995 612 611 256 - Belgija – poplave Katastrofa velikih razmjera (članak 2. stavak 2.) 5 565 796 000 nije primjenjivo 2 892 814 000 72 320 350 160 378 920 232 699 270 87 737 427 - Nizozemska – poplave Susjedna zemlja (članak 2. stavak 4.) 500 000 000 nije primjenjivo nije primjenjivo 12 500 000 nije primjenjivo 12 500 000 4 713 027 - Austrija – poplave Susjedna zemlja (članak 2. stavak 4.) 84 608 089 nije primjenjivo nije primjenjivo 2 115 202 nije primjenjivo 2 115 202 797 520 - Luksemburg – poplave Susjedna zemlja (članak 2. stavak 4.) 193 300 000 nije primjenjivo nije primjenjivo 4 832 500 nije primjenjivo 4 832 500 1 822 056 - Španjolska La Palma – vulkan Regionalna katastrofa (članak 2. stavak 3.) 1 002 496 862 457 200 400 nije primjenjivo 25 062 422 nije primjenjivo 25 062 422 9 449 589 5 391 796 Grčka – potres Regionalna katastrofa (članak 2. stavak 3.) 143 420 124 140 786 700 nije primjenjivo 3 585 503 nije primjenjivo 3 585 503 1 351 886 896 375 UKUPNO 1 905 576 892 718 482 761 6 288 171 U skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe o VFO-u ukupna godišnja gornja granica SEAR-a iznosi 1 200 000 000 EUR u cijenama iz 2018. ili 1 298 919 000 EUR u tekućim cijenama. Člankom 9. stavkom 4. Uredbe o VFO-u propisano je da od 1. listopada 25 % ukupnih godišnjih dodijeljenih sredstava SEAR-a (324 729 750 EUR u tekućim cijenama za 2022.) bude na raspolaganju za sve komponente SEAR-a. U skladu s predloženim prijenosom odobrenih sredstava br. DEC 18/2022 taj će se iznos upotrijebiti za potrebe humanitarne pomoći. Osim toga, u skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe o VFO-u EUSF može mobilizirati najviše 50 % ukupnih dodijeljenih sredstava SEAR-a nakon oduzimanja prethodno spomenutih 25 %. Stoga je najviši iznos koji EUSF može mobilizirati iz dodijeljenih sredstava SEAR-a za 2022. 487 094 625 EUR, uključujući iznos od 50 000 000 EUR, koji je u skladu s člankom 4.a stavkom 4. Uredbe o EUSF-u već upisan u opći proračun za 2022. u obveze i plaćanja za plaćanje predujmova. Osim toga, u skladu s člankom 9. stavkom 2. Uredbe o VFO-u EUSF može iskoristiti i iznos od 20 388 136 EUR, odnosno 50 % iznosa neiskorištenih sredstava SEAR-a iz 2021. Naposljetku, u skladu sa Zajedničkom izjavom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o namjeri osiguravanja maksimalnih sredstava za prirodne katastrofe u okviru EUSF-a kao komponente SEAR-a u 2022., iznos od 211 000 000 EUR nije iskorišten za komponentu SEAR-a za vanjske izvanredne situacije do 1. rujna te se stoga u skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe o VFO-u može upotrijebiti za mobilizaciju EUSF-a.

Stoga je najveći raspoloživi iznos za ovu mobilizaciju EUSF-a 718 482 761 EUR, kojim će se pokriti potrebe iz ove Odluke o mobilizaciji kako je prethodno navedeno. Raspoloživ iznos u okviru EUSF-a: Godišnja dodijeljena sredstva SEAR-a za 2022. namijenjena EUSF-u 487 094 625 EUR -Uključujući iznos unesen u proračun za 2022. za predujmove 50 000 000 EUR 50 % neiskorištenih dodijeljenih sredstava SEAR-a za 2021. 20 388 136 EUR Preostali dio koji nije iskorišten za vanjsku komponentu prije 1. rujna 211 000 000 EUR UKUPNO 718 482 761 2022/0337 (BUD) Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj, Belgiji, Nizozemskoj, Austriji, Luksemburgu, Španjolskoj i Grčkoj zbog prirodnih katastrofa koje su se u tim zemljama dogodile 2021. EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije, a posebno njezin članak 4. stavak 3., uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava, a posebno njegovu točku 10., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1)Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na izvanredne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih velikim ili regionalnim prirodnim katastrofama ili izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja. (2)Sredstva Fonda ne smiju prijeći gornju granicu kako je utvrđeno člankom 9. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093. (3)Njemačka je 1. listopada 2021. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplava u srpnju 2021. (4)Belgija je 1. listopada 2021. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplava u srpnju 2021. (5)Nizozemska je 1. listopada 2021. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplava u srpnju 2021. (6)Austrija je 5. listopada 2021. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplava u srpnju 2021. (7)Luksemburg je 6. listopada 2021. podnio zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplava u srpnju 2021. (8)Španjolska je 3. prosinca 2021. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon vulkanske erupcije na otoku La Palmi 19. rujna 2021. Španjolska je 22. ožujka 2022. podnijela ažuriranu verziju zahtjeva.