REZOLUCIJA EUROPSKOG PARLAMENTA

od 29. travnja 2015.

s primjedbama koje su sastavni dio odluka o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2013., dio III. – Komisija i izvršne agencije

EUROPSKI PARLAMENT,

— uzimajući u obzir svoju odluku o razrješnici za izvršenje općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2013., dio III. – Komisija,

— uzimajući u obzir svoju odluku o razrješnici za izvršenje proračuna izvršnih agencija za financijsku godinu 2013.

— uzimajući u obzir članak 93. Poslovnika i Prilog V. Poslovniku,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračunski nadzor i mišljenja drugih relevantnih odbora (A8-0101/2015),

A. budući da već 20. put uzastopce Revizorski sud nije mogao dati pozitivnu izjavu o jamstvu u pogledu zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija, čime se može ugroziti legitimnost troškova i politika Unije;

B. budući da bi posebno u slučaju oskudnih resursa Komisija trebala voditi svojim primjerom pokazujući europsku dodanu vrijednost svojih rashoda i jamčeći da se sredstva za koja snosi podijeljenu ili potpunu odgovornost troše u skladu s važećim financijskim pravilima i propisima;

C. budući da Komisija snosi krajnju odgovornost za izvršenje proračuna Unije, dok države članice moraju iskreno surađivati s Komisijom kako bi se zajamčilo da se sredstvima koristi u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja; budući da su države članice, posebno pri podijeljenom upravljanju sredstvima, konkretno odgovorne za izvršenje proračuna Unije;

D. budući da je pri podijeljenom upravljanju sredstvima ključno da su podaci koje države članice priopćavaju o prihodima i rashodima ostvarenima u okviru podijeljenog upravljanja sredstvima, objektivni i točni; budući da je ključno da države članice razumiju vlastitu odgovornost za upravljanje sredstvima Unije u okviru podijeljenog upravljanja sredstvima;

E. budući da je međuinstitucijski dijalog predviđen u članku 318. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) prilika za poticanje nove kulture uspješnosti unutar Komisije;

Podijeljeno i decentralizirano upravljanje: nedostaci u upravljanju Komisije i država članica

Zadrške u poljoprivredi i ruralnom razvoju

1. ne može politički zajamčiti da se postupcima kontrole koji su uspostavljeni u Komisiji i državama članicama pruže potrebna jamstva u smislu zakonitosti i pravilnosti svih osnovnih transakcija u poljoprivredi i ruralnom razvoju kao što je prikazano u zadrškama koje je izrazio glavni direktor Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj (DG AGRI) u svojem godišnjem izvješću od 31. ožujka 2014.; — ABB02 – tržišne mjere: ugroženo 198,3 milijuna EUR; sedam programa pomoći u devet država članica s 11 elemenata zadrški: Poljska 77,6 milijuna EUR, Španjolska 54 milijuna EUR, Francuska 32,4 milijuna EUR, Nizozemska 16,4 milijuna EUR, UK 8,5 milijuna EUR, Italija 5 milijuna EUR, Češka Republika 2 milijuna EUR, Austrija 1,9 milijuna EUR, Švedska 0,5 milijuna EUR; — ABB 03 – izravna plaćanja: ugroženo 652 milijuna EUR; 20 agencija za plaćanje koje obuhvaćaju 6 predmetnih država članica: Španjolska (15 od 17 agencija za plaćanje) 153 milijuna EUR, Francuska 203,4 milijuna EUR, UK PRA Engleska 118 milijuna EUR, Grčka 117,8 milijuna EUR, Mađarska 36,6 milijuna EUR, Portugal 28 milijuna EUR; — ABB 04 – rashodi za ruralni razvoj: ugroženo 599 milijuna EUR; 31 agencija za plaćanje koje obuhvaćaju 19 predmetnih država članica: Belgija, Bugarska (56,8 milijuna EUR), Cipar, Njemačka (Bavarska, Brandenburg), Danska, Španjolska (Andaluzija, Asturias, Kastilja la Mancha, Kastilja i Leon, FOGGA Galicija, Madrid), Finska, Francuska (ODARC, ASP (70,3 milijuna EUR)), UK (SGRPID Škotska, RPA Engleska), Grčka, Irska, Italija (AGEA (52,6 milijuna EUR), AGREA Emilia-Romagna, OPR Lombardija, OPPAB Bolzano, ARCEA Kalabrija), Luksemburg, Nizozemska, Poljska (56,7 milijuna EUR), Portugal (51,7 milijuna EUR), Rumunjska (138,9 milijuna EUR) i Švedska; — ABB 05: ugroženo 2,6 milijuna EUR – rashodi IPARD-a za Tursku;

Zadrške u regionalnoj politici

2. ne može politički zajamčiti da se postupcima kontrole koji su uspostavljeni u Komisiji i državama članicama pruže potrebna jamstva u smislu zakonitosti i pravilnosti svih osnovnih transakcija u regionalnoj politici kao što je prikazano u sljedećim zadrškama koje je izrazio glavni direktor Glavne uprave za regionalnu politiku (DG REGIO) u svojem godišnjem izvješću od 31. ožujka 2014.; konstatira da su za 73 od 322 programa izražene zadrške kao posljedica djelomično pouzdanog sustava upravljanja i kontrole (u usporedbi s 85 od 317 operativnih programa u 2012.); napominje da privremena plaćanja izvršena za te programe za koje su izražene zadrške za razdoblje 2007. – 2013. iznose 6 035,5 milijuna EUR; napominje da je Komisija rizični iznos procijenila na 440,2 milijuna EUR;

3. priznaje da, iako su te zadrške pokazatelj nedostataka u sustavima kontrole u državama članicama, one su također učinkovit instrument kojim se Komisija koristi radi ubrzavanja postupaka država članica u ispravljanju tih nedostataka, čime se štiti proračun Unije;

Zadrške u zapošljavanju i socijalnim pitanjima

4. ne može zajamčiti da se postupcima kontrole koji su uspostavljeni u Komisiji i državama članicama pruže potrebna jamstva u smislu zakonitosti i pravilnosti svih osnovnih transakcija u zapošljavanju i socijalnim pitanjima kao što je prikazano u sljedećim zadrškama koje je izrazio glavni direktor Glavne uprave za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost (DG EMPL) u svojem godišnjem izvješću od 31. ožujka 2014.; napominje da njegovo godišnje izvješće o radu sadrži zadrške u pogledu plaćanja izvršenih za programsko razdoblje 2007. – 2013. za rizični iznos od 123,2 milijuna EUR u 2013.; ove zadrške obuhvaćaju 36 od 118 operativnih programa europskih socijalnih fondova (ESF) (u usporedbi s 27 od 117 operativnih programa u 2012.);

Izjava o jamstvu Revizorskog suda

Računi te zakonitost i pravilnost prihoda – pozitivna mišljenja

5. pozdravlja činjenicu da godišnja računovodstvena dokumentacija Unije za financijsku godinu 2013. prikazuje realno i objektivno, te u svim bitnim aspektima, položaj Unije na dan 31. prosinca 2013. godine i sa zadovoljstvom primjećuje da su prihodi koji su temelj računovodstvene dokumentacije za godinu koja je završila 31. prosinca 2013. zakoniti i pravilni u svim bitnim aspektima,

Zadrške u pogledu doprinosa od bruto nacionalnog dohotka (BND-a)

6. izražava zadršku u pogledu načina na koji se izračunavaju doprinosi od BND-a država članica zbog nedostataka ( 1 ) u smislu provjere podataka ( 2 ) koju vrši Komisija; podsjeća da je Revizorski sud zaključio da Komisijina provjera podataka o BND-u nije bila dovoljno strukturirana i usmjerena;

Zakonitost i pravilnost obveza – pozitivno mišljenje

7. sa zadovoljstvom primjećuje da su obveze koje su temelj računovodstvene dokumentacije za godinu koja je završila 31. prosinca 2013. zakonite i pravilne u svim bitnim aspektima;

Zakonitost i pravilnost plaćanja – negativno mišljenje

8. smatra neprihvatljivim da postoje značajne pogreške u plaćanjima već 20 godina uzastopce;

9. shvaća da je osnova za negativno mišljenje Revizorskog suda zaključak da su sustavi nadzora i kontrole samo djelomično učinkoviti te da zbog toga na plaćanja utječe vjerojatna stopa pogreške od 4,7 %;

10. podsjeća da je najvjerojatnija stopa pogreške za plaćanja u financijskoj godini 2012. procijenjena na 4,8 %, u financijskoj godini 2011. na 3,9 %, u financijskoj godini 2010. na 3,7 % u financijskoj godini 2009. na 3,3 %, u financijskoj godini 2008. na 5,2 % te u financijskoj godini 2007. na 6,9 %, što znači da prosječna stopa iznosi otprilike 4,6 % za razdoblje 2007. – 2013. koje je obuhvaćeno prethodnim višegodišnjim financijskim okvirom; napominje da godišnja izvješća Revizorskog suda stoga pokazuju stabilizaciju stope pogreške tijekom 2013. na razinu prosječne stope za VFO za razdoblje 2007. – 2013., što je ipak vidno uzlazni i negativni trend od 2009. godine;

11. ističe da prema godišnjim izvješćima Revizorskog suda za 2013. procijenjena stopa pogreške za područja podijeljenog upravljanja iznosi 5,2 %; napominje da svi drugi rashodi poslovanja (kojima većim dijelom izravno upravlja Komisija) imaju procijenjenu stopu pogreške od 3,7 %; naglašava da su obje stope pogreške iznad praga značajnosti od 2 %; naglašava da područja podijeljenog upravljanja imaju stopu pogreške znatno višu od one za sve druge rashode poslovanja;

12. prima na znanje da je glavni direktor Glavne uprave za zapošljavanje u svojem godišnjem izvješću od 31. ožujka 2014. izrazio zadrške, kao posljedicu djelomično pouzdanog sustava upravljanja i kontrole, za 73 od 322 programa za 2013., što je manji udio u usporedbi s 2012. (85 od 317 operativnih programa); napominje da je procijenjeni rizični iznos iznosi 1 135,3 milijuna EUR te da se zadrške i odgovarajući iznos odnose na dva programska razdoblja, jedno za 2007. – 2013., a drugo za 2000. – 2006.;

13. prima na znanje da je glavni direktor Glavne uprave za istraživanje i inovacije (DG RTD) izrazio jednu zadršku u vezi sa Sedmim okvirnim istraživačkim programom u svom godišnjem izvješću od 31. ožujka 2014. i da je očekivani učinak za 2013. između 105,5 i 109,5 milijuna EUR;

14. prima na znanje da je glavni direktor Glavne uprave za pomorska pitanja i ribarstvo (DG MARE) izrazio jednu zadršku u vezi s Europskim fondom za ribarstvo u svom godišnjem izvješću od 31. ožujka 2014. i da rizični iznos za 2013. iznosi 10,77 milijuna EUR;

15. upućuje na potrebu za stalnim poboljšanjem sustava upravljanja i kontrole u državama članicama radi jamčenja boljeg financijskog upravljanja sredstvima Unije i smanjenja stope pogreške u relevantnim resornim sektorima tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020;

Financijski ispravci i povrati

16. primjećuje da su prijavljeni financijski ispravci provedeni u 2013. godini smanjeni s 3,7 milijardi EUR u 2012. godini na 2,5 milijardi EUR u 2013. godini, te napominje da je visoki financijski ispravak u 2012. bio uglavnom posljedica jednog jedinog ispravka od 1,8 milijardi EUR u Španjolskoj kojim se ispravljaju izdaci strukturnih fondova u razdoblju od 2000. do 2006.; napominje da je 2013. Komisija provela financijske ispravke i povrate u iznosu od 3 362 milijuna EUR, što predstavlja 2,3 % plaćanja iz proračuna Unije;

17. ističe da je akumulacija financijskih ispravaka koji se provode nakon završnog obračuna programa ponekad umjetna te da ispravci nisu značajni s obzirom na to da se pojavljuju godinama nakon što su provedeni; poziva Komisiju da analizira je li prijelaz u metodologiji s potvrđenih ispravaka na provedene ispravke koji se dogodio 2012. najprikladniji za odražavanje načina na koji funkcioniraju sustavi upravljanja i kontrole u zadanoj financijskog godini;

18. konstatira da je smanjenje financijskih ispravaka od 34 % iz 2013. (s 3,7 milijardi EUR na 2,5 milijardi EUR) djelomično nadoknađeno povećanjem od 27 % izvršenih povrata tijekom 2013. (s 0,7 milijardi EUR na 0,9 milijardi EUR);

19. žali što se zbog pravnog okvira kojim se štite financijski interesi Unije, složenosti povezanih postupaka i nekoliko kontrolnih razina u mnogim područjima, pogreške mogu ispraviti tek nekoliko godina nakon što su se dogodile;

20. ističe da je prosječan iznos financijskih ispravka i povrata izvršenih za razdoblje 2009. – 2013. bio 2,7 milijardi EUR, što predstavlja 2,1 % od prosječnog iznosa plaćanja iz proračuna Unije u tom razdoblju; napominje da se prema Komisiji taj trend može objasniti zatvaranjem programskog razdoblja 2000. – 2006. ( 3 ) ; posebno primjećuje da se za kohezijsku politiku četiri petine ispravaka izvršenih tijekom razdoblja od 2007. do 2013. odnosi na operativne programe za ranija razdoblja ( 4 ) ; podsjeća da države članice imaju pravo na zamjenu utvrđenih neprihvatljivih rashoda sa zakonitim i redovitim rashodima prema pravnom okviru na snazi za strukturne fondove;

21. podsjeća da Komisija i države članice imaju obvezu korištenja korektivnim mjerama kako bi zaštitile proračun EU-a u slučaju nedjelotvornih sustava kontrole ili nepravilnih rashoda; ističe da se Komisija i države članice koriste takvim korektivnim mjerama i konstatira da bi najizglednija procijenjena stopa pogreške iznosila bi 6,3 %, a ne 4,7 % da se ove korektivne mjere nisu primijenile za plaćanja iz 2013. godine koja je Revizorski sud revidirao; naglašava da je Revizorski sud pronašao da su za nekoliko transakcija s pogreškama posebno u područjima pod podijeljenim upravljanjem, nadležna tijela raspolagala s dovoljno informacija da otkriju i isprave pogreške; traži od Revizorskog suda da u svojim budućim godišnjim izvješćima procijeni razinu pogreške u slučaju da su poduzete sve korektivne mjere;

22. nadalje žali zbog činjenice da te mjere još uvijek imaju ograničen financijski učinak na proračun Unije jer se više od 40 % financijskih ispravaka izvršenih u 2013. ne smatra namjenskim prihodima ( 5 ) , nego ih može rabiti ista država članica koja je prouzročila te ispravke u kohezijskoj politici, čime se podriva prevencijski učinak financijskih ispravaka;

23. primjećuje da je okvirno 28 % financijskih ispravaka provedenih u 2013. uključivalo neto smanjenje financiranja Unije za program i dotičnu državu članicu u okviru kohezijske politike;

24. sa zabrinutošću primjećuje da navedena Komunikacija Komisije od 29. rujna 2014. nužno ne pruža pouzdane podatke o isplatama, povratima i neriješenim povratima sredstava iz strukturnih fondova koje je izvršila država članica, jer Komisija navodi da je bila dužna zauzeti oprezan pristup uslijed određenih nedostataka u brojkama država članica, kako bi se osiguralo da navedeni iznosi ne budu pretjerani ( 6 )

25. traži od Komisije i država članica da ustanove pouzdane postupke za potvrdu vremenskog usuglašavanja, podrijetla i količine korektivnih mjera te da pruži informacije kojima se što je moguće više usklađuje godina u kojoj je uplata izvršena, godina u kojoj je predmetna pogreška utvrđena te godina u kojoj su povrati ili financijski ispravci objavljeni u bilješkama uz računovodstvenu dokumentaciju, uzimajući u obzir višegodišnjost čitavog postupka; nadalje smatra presudnim pružanje sveobuhvatnih informacija o povratima i financijskim ispravcima te postojanje potpune preglednosti podataka o opozivu odobrenih sredstava i postupaka zbog kršenja za godinu u pitanju;

Sažeto izvješće i godišnja izvješća o radu

26. prima na znanje da su glavni direktori Komisije izrazili ukupno 17 izmjerenih zadrški u vezi s rashodima; ističe da manji broj izmjerenih zadrški u 2013. (21 u 2012.) nije imao utjecaja na smanjenje obima rizičnog iznosa i da je najviši ukupni rizični iznos koji je Komisija objavila u svom sažetom izvješću ( 7 ) manji od 4 179 milijuna EUR, što iznosi 2,8 % od svih plaćenih rashoda;

27. traži Komisiju da detaljnije pojasni izračun rizičnog iznosa ( 8 ) tako što će objasniti procijenjeni učinak korektivnih mehanizama na te podatke i da u svom sažetom izvješću objavi odgovarajuću „Izjavu o jamstvu” na temelju godišnjih izvješća glavnih direktora;

28. podsjeća da se kumulativni iznosi kojima se koristi Komisija odnose na korektivne mehanizme koje primjenjuju Komisija i države članice (financijski ispravci i povrati) nekoliko godina nakon isplate sredstava (posebice tijekom razdoblja 1994. – 1999. i 2000. – 2006.) te napominje da trenutačno ni Revizorski Sud ni Komisija nisu iznijeli točne stope pogreške;

Pritisak na proračun

29. zabrinut je zbog činjenice da zbog neprihvatljivog stava Vijeća tijekom pregovora o godišnjem proračunu Unije i unatoč visokoj razini plaćanja računovodstvena dokumentacija pokazuje da su nepodmirene financijske obveze (u naslovu 1.b, poglavito regionalna politika, razina nepodmirenih obveza procijenjena je na 23,4 milijardi EUR na kraju 2013., 5 milijardi EUR na kraju 2010., 11 milijardi EUR na kraju 2011. i 16 milijardi EUR na kraju 2012.) te ostale obveze u 2013. godini nastavile rasti; napominje da su na kraju godine iznosile 322 milijardi EUR ( 9 ) i da će ta brojka vjerojatno rasti tijekom 2014.;

30. ističe da su na kraju 2013. nepodmirene obveze procijenjene na 322 milijardi EUR te se predviđalo da će taj iznos porasti tijekom 2014.; smatra da je to u suprotnosti s načelom dobrog financijskog upravljanja, kako je utvrđeno u članku 310. UFEU-a, čime se dovodi u pitanje zakonitost proračuna;

31. naglašava da su te nametnute financijske obveze pitanje od posebnog interesa jer su po prvi put gornje granice plaćanja postavljene tako da nekoliko godina ostanu realno uglavnom stabilne ( 10 )

32. ističe da su u vrijeme gospodarske krize financijska sredstva oskudna; no, napominje da je za velike dijelove proračuna najviša stopa rashoda po naslovima VFO-a podijeljena na godišnja izdvajanja po državi članici; primjećuje da način na koji država članica povlači sredstva često postaje glavni cilj politike („iskoristi ili izgubi”) ( 11 ) ; poziva Komisiju i države članice da stoga promiču prijelaz s kulture potrošnje na kulturu uspješnosti s naglaskom na postignute rezultate na temelju načela učinkovitosti, djelotvornosti i ekonomičnosti;

33. ističe da je bruto pretfinanciranje krajem 2013. iznosilo 79,4 milijardi EUR te ustraje na tome da produžena razdoblja pretfinanciranja mogu prouzrokovati povećan rizik pogreške ili gubitka; naglašava da se taj rizik posebno odnosi na naslov 4. (EU kao globalni čimbenik), u kojem za tipičnu operaciju između preuzimanja obveze i Komisijinog knjiženja konačnih povezanih rashoda proteknu 4 godine;

34. potiče Komisiju da još jednom pripremi i objavi „dugoročno predviđanje novčanog toka” kojim se procjenjuju buduće potrebe za plaćanjima radi osiguravanja da se potrebne isplate mogu podmiriti iz odobrenih godišnjih proračuna; traži od Komisije da po potrebi predstavi izmjene postojećih propisa u slučaju da se godišnjim proračunima ne može zajamčiti dovoljno odobrenih sredstava da odgovaraju potrebnim razinama plaćanja;

35. naglašava da je potrebno raditi na pronalasku dugoročnih rješenja koja će dopustiti Komisiji da povrati kontrolu nad svojim proračunom; naglašava da postoji posebna potreba za time da se veći naglasak stavi na odgovornost te uspješnost i učinke potrošnje; u tom pogledu naglašava da je potrebno da Parlament odigra veću ulogu u nadziranju rashoda i praćenju uspješnosti;

Financijski instrumenti

36. primjećuje da je do kraja 2013. godine uspostavljen 941 instrument financijskog inženjeringa u okviru 176 operativnih programa (OP) europskih fondova za regionalni razvoj (EFRR) i europskih socijalnih fondova (ESF) u 25 država članica; posebice je zabrinut da je samo 47 % od 14,3 milijardi EUR koje su isplaćene za instrumente financijskog inženjeringa zapravo bilo isplaćene krajnjim korisnicima, iako taj iznos predstavlja povećanje u usporedbi s 4,7 milijardi EUR koje su isplaćene do kraja 2012.; primjećuje da prosječna stopa isplate od 47 % na kraju 2013. prikriva činjenicu da postoji određena razlika između sredstava i država članica; primjećuje da se prosječna stopa isplate odnosi na 900 fondova: fondove uspostavljene 2008. kao i novouspostavljene 2013. za koje je provedba tek započela; smatra da iako neka sredstva nisu dovoljno uspješna, druga su već 100 % apsorbirana i sad se njima ulaže u obnovljiva sredstva;

37. primjećuje da je uspostavljeno 14 instrumenata financijskog inženjeringa u okviru fonda za ruralni razvoj u državama članicama; primjećuje da je 443,77 milijuna EUR isplaćeno bankama u Rumunjskoj, Bugarskoj, Grčkoj, Italiji i Litvi iz proračuna Unije do kraja 2013. godine; izražava zabrinutost jer od tog iznosa niti jedan euro nije stigao do krajnjih korisnika; napominje da je za šest financijskih instrumenata financijskog inženjeringa uspostavljenih u okviru Europskog fonda za ribarstvo 72,37 milijuna EUR isplaćeno bankama u Grčkoj, Rumunjskoj, Bugarskoj, Estoniji, Latviji i Nizozemskoj; navodi da su samo u Latviji dostupne količine u cijelosti isplaćene krajnjim korisnicima, dok je u Rumunjskoj samo 28 % sredstava isplaćeno krajnjem korisniku, 77 % u Bugarskoj, 91 % u Estoniji i nijedan u Nizozemskoj i Grčkoj ( 12 )

38. nadalje žali što su ovi instrumenti složeni i komplicirani za točno predstavljanje, što javni nadzor čini još izazovnijim; poziva Komisiju da bude transparentnija i redovito izvješćuje o učinku poluge, gubicima i rizicima poput investicijskih mjehura; potiče Komisiju da daje potpuni pregled broja projekata koji se financiraju iz svakog instrumenta financijskog inženjeringa i postignutim rezultatima te da se jasno naznači koliko je proračunskih izdvajanja Unije upotrijebljeno u sufinanciranju ovih projekata instrumenata financijskog inženjeringa i da predstavi sveobuhvatnu analizu troškova instrumenta financijskog inženjeringa u usporedbi s izravnijim načinima financiranja projekata;

39. pozdravlja činjenicu da se tijekom godišnjih preglednih sastanaka, provedba financijskih instrumenata sustavno uvrštava na dnevni red, a nedostaci analiziraju te predlažu korektivne mjere; primjećuje sa zadovoljstvom da su za sljedeće razdoblje 2014. – 2020. nedostaci u tom području ispravljeni tj. plaćanja će se samo prenijeti na fondove koji upravljaju financijskim instrumentima kada stvarna isplata krajnjim korisnicima dostigne određeni postotak;

40. preporučuje da, s obzirom na pritisak na proračun za plaćanja i činjenicu da članak 140. stavak 7. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (Financijska uredba) zahtijeva izbjegavanje prekomjernih preostalih iznosa za financijske instrumente, Komisija osigura da doprinosi iz proračuna Unije za te instrumente odražavaju stvarnu potrebu novčanog toka;

41. također je posebice zabrinut zbog nekih nalaza Revizorskog suda u vezi s djelotvornosti spajanja bespovratnih sredstava instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima financijskih institucija za potporu vanjskim politikama Unije ( 13 )

42. ističe da, iako su instrumenti dobro postavljeni, potencijalne prednosti spajanja nisu u potpunosti ostvarene zbog nedostataka u upravljanju Komisije; traži od Komisije da isplaćuje sredstava samo kada su ona zapravo potrebna korisniku i da poboljša svoj nadzor nad provedbom bespovratnih sredstava Unije;

Odgovornosti Komisije i država članica u podijeljenom upravljanju

43. naglašava činjenicu da je u skladu s člankom 317. UFEU-a Komisija u konačnici odgovorna za izvršenje proračuna Unije; ističe da se, kada Komisija provodi proračun pod podijeljenim upravljanjem, provedbene zadaće dodjeljuju državama članicama u skladu s člankom 59. Financijske uredbe te se time uključuje njihova politička i financijska odgovornost; ponavlja stoga činjenicu da bi države članice trebale djelovati strogo u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja te ne bi trebale dovoditi u pitanje vlastitu odgovornost u upravljanju sredstvima Unije;

44. prima na znanje Komunikaciju Komisije od 28. listopada 2014. pod nazivom „O donošenju preporuka međuinstitucijske radne skupine za uspostavu i uporabu nacionalnih izjava” (COM(2014) 688); ističe da je podnošenje izjava dobrovoljno te stoga pozdravlja činjenicu da su ih četiri države članice, Danska, Nizozemska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina odlučile podnijeti; no, žali što se izjave razlikuju po obliku, opsegu, sveobuhvatnosti i razdoblju izvješćivanja te napominje da su zbog toga od vrlo male koristi;

45. ističe da prema brojnim izjavama Revizorskog suda, nacionalne izjave o upravljanju koje su dostavile četiri navedene države članice imaju vrlo ograničenu vrijednost u postupku revizije Revizorskog suda te se ne mogu smatrati pouzdanim izvorom informacija za izdavanje izjave o jamstvu;

46. žali, nadalje, u odnosu na gore navedenu komunikaciju Komisije od 28. listopada 2014., zbog nedostatka znatnog napretka u poboljšanju financijskog upravljanja koji bi mogao dovesti do kontinuiranog gubitka novca Unije zbog pogrešnih odluka na političkoj i upravljačkoj razini; zahtijeva sustav sankcija u slučaju ako države članice prosljeđuju netočne informacije i izjave o programu;

47. stoga poziva Komisiju i Vijeće da poduzmu konkretne i svrhovite korake radi omogućavanja potrebnog napretka u dobrom financijskom upravljanju, uključujući povećano korištenje instrumentom nacionalnih izjava koji u praksi ne iziskuje mnogo dodatnog truda (navodno manje nego ekvivalent punog radnog vremena na godišnjoj osnovi po državi članici), istodobno napominje da je od velike važnosti da države članice preuzmu političku odgovornost za korištenje sredstvima Unije javnim dokumentnom; poziva Komisiju i države članice da objave ne samo nacionalne izjave nego i godišnje sažetke i izjave o upravljanju kako bi dali bolji uvid u financijsko upravljanje te postigli stvarni napredak u tom području; apelira na Komisiju da podnese preporuku Parlamentu i Vijeću za promicanje korištenja nacionalnim izjavama u skladu s preporukama međuinstitucijske radne skupine za uspostavu i uporabu nacionalnih izjava;

48. smatra da je ključno promicati potpunu transparentnost upotrebe strukturnih fondova objavljivanjem računovodstvene dokumentacije projekata koji su primili sredstva;

Pouzdanost podataka koje priopćuju države članice

49. primjećuje da nedostatak pouzdanosti provjera na prvoj razini koje provode države članice u podijeljenom upravljanju narušava vjerodostojnost godišnjih izvješća o radu koja su izradile službe Komisije i Sažetog izvješća koje je Komisija usvojila jer su djelomično utemeljena na ishodima provjera koje su provodila nacionalna nadležna tijela; ponavlja svoj prethodni zahtjev da Komisija ocijeni i, ako je potrebno, ispravi podatke država članica radi utvrđivanja pouzdanih i objektivnih godišnjih izvješća o radu;

50. zahtijeva da glavni direktori detaljno izvješćuju u svojim godišnjim izvješćima o radu o stopama pogreške koje dostavljaju države članice i o ispravcima koje prema potrebi provodi Komisija na razini operativnih programa;

Države članice s najlošijim učincima

51. pozdravlja pregled rezultata revizije sredstava Unije kojima se upravlja pod podijeljenim upravljanjem u poljoprivredi i koheziji tijekom 2007. – 2013. koje je objavio Revizorski sud, zajedno sa svojim godišnjim izvješćem za 2013. kojim se djelomično rješava zahtjev Parlamenta izražen u rezoluciji o razrješnici za 2012. o informacijama o podijeljenom upravljanju specifičnima za državu;

52. ističe da, prema podacima koje je Revizorski sud dao u pogledu iznosa i postotka rizičnih sredstava u europskim fondovima za regionalni razvoj, europskim socijalnim fondovima i kohezijskim fondovima (izvorni podaci obuhvaćeni godišnjim izvješćem za 2013. Glavne uprave za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost i Glavne uprave za regionalnu politiku), Slovačka, Ujedinjena Kraljevina i Španjolska imaju najvišu stopu pogrešaka;

53. ističe da, prema podacima koje je Revizorski sud dao u pogledu iznosa i postotka rizičnih sredstava u europskim fondovima za jamstva u poljoprivredi i europskim poljoprivrednim fondovima za regionalni razvoj (izvorni podaci obuhvaćeni godišnjim izvješćem o radu za 2013. Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj), Rumunjska, Bugarska i Portugal imaju najvišu stopu pogrešaka;

54. traži od Revizorskog suda da razvije svoj vlastiti način izvješćivanja specifičan za određenu državu imajući u vidu ne samo rizične iznose nego i sustave upravljanja i kontrole država članica, zajedno s korektivnim mehanizmima koje primjenjuju Komisija i države članice kako bi se prikladno procijenio razvoj upravljanja u državama članicama s najlošijim učinkom i preporučila najbolja moguća rješenja;

55. podsjeća da korupcija nanosi ozbiljnu štetu sredstvima Unije; zabrinut je zbog podataka koji pokazuju da je taj fenomen osobito prisutan u nekim državama članicama te u tom smislu podsjeća na Preporuku Komisije od 29. svibnja 2013. za preporuku Vijeća o nacionalnom programu reformi Italije za 2013. i dostavljanje mišljenja Vijeća o programu stabilnosti Italije za razdoblje 2012. – 2017. ( 14 ) ; poziva na rano usvajanje Direktive o borbi kaznenim pravom protiv prijevara koje utječu na financijske interese Unije;

Sukobi interesa

56. žali zbog činjenice da je u nekim državama članicama zakonodavstvo o sukobima interesa parlamentarnih zastupnika, članova vlade i lokalnih općina nejasno i nedovoljno; poziva Komisiju da pažljivo ispita trenutnu situaciju i iznese preporuke ili čak pravno obvezujuća rješenja po potrebi; smatra da bi se isto moralo primijeniti na zastupničke kandidate i članove Komisije;

Prihodi: vlastita sredstva iz BND-a

57. navodi da u reviziji Revizorskog suda (vidjeti Godišnje izvješće za 2013., točka 2.27) nije otkrivena nikakva znatna pogreška Komisije u njezinu izračunu doprinosa država članica i njihovom plaćanju, od kojih se većina njih temelji na predviđenim podacima bruto nacionalnog dohotka za 2013.;

58. traži od Komisije da zajamči da su podaci Eurostata i država članica identični s obzirom na to da pokazatelj BND-a predstavlja ključnu referentnu vrijednost ne samo za prihode Unije nego i za rashode;

59. podsjeća na kritiku koju je Revizorski sud izrazio u svojem godišnjem izvješću za 2012. u pogledu manjka učinkovitosti Komisijine provjere podataka BND-a (vidjeti godišnje izvješće za 2012., točka 2.41); naglašava da produljena primjena općih zadrški i dugotrajnost ciklusa provjere podataka BND-a koji se koriste za vlastita sredstva može dovesti do proračunske nesigurnosti, kao što je istaknuto u razgovorima između država članica o nacrtu izmjena i dopuna proračuna br. 6. općeg proračuna za 2014. ( 15 )

60. žali što određene države članice nisu predvidjele da će to dovesti do povećanja proračunskog doprinosa, unatoč činjenici da su bile svjesne promjena u statističkoj metodologiji izračuna doprinosa od bruto nacionalnog dohotka od proljeća 2014.;

61. žali što je Komisija ustrajala na postupanju s ovim predmetom kao isključivo tehničkim pitanjem ( 16 ) unatoč činjenici da je od proljeća 2013. svjesna da će promjene u statističkoj metodologiji izračuna doprinosa BND-a prouzročiti veliko povećanje doprinosa određenih država članica;

62. podsjeća da je Revizorski sud u svom mišljenju br. 7/2014 ( 17 ) zaključio da prijedlog Komisije kojim se dopušta odgoda plaćanja poreza na dodanu vrijednost (PDV-a) te preostalih iznosa i usklađenja BND-a u slučaju izvanrednih okolnosti može povećati složenost sustava vlastitih sredstava i proračunsku nesigurnost država članica;

63. posebice ističe da se prijedlog Komisije o izmjenama i dopunama Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 o provedbi Odluke 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (COM(2014) 704) odnosi samo na odgodu roka za države članice kako bi sredstva bila raspoloživa u slučaju znatnih iznosa proizašlih iz pozitivnih preostalih iznosa i usklađenja PDV-a i BND-a te primjećuje da bi, ako države članice imaju velike negativne preostale iznose i usklađenja PDV-a i BND-a, Komisija mogla biti obvezna prikupiti dodatni prihod s pomoću izmjena proračuna;

64. žali što Vijeće dosad nije bilo u mogućnosti ostvariti napredak u reformi sustava vlastitih sredstava na temelju tih zakonodavnih prijedloga, unatoč činjenici da je Komisija predložila opću reformu sustava vlastitih sredstava koju je pozdravio Parlament ( 18 ) i kojom se sustav vlastitih sredstava nastoji učiniti pravednijim, jasnijim, transparentijim, učinkovitijim i usmjerenim na smanjenje nacionalnih doprinosa;

Mjere koje je potrebno poduzeti

65. potiče Komisiju da: — skrati trajanje svog ciklusa provjere podataka o BND-u kojim se koristi za vlastita sredstva na najviše četiri godine, ako je potrebno, za pokretanje prekršajnog postupka i/ili nametanje stroge odgode kako bi se ukinule zadrške; — ograniči korištenje općim zadrškama na iznimne slučajeve u kojima postoje znatni rizici da financijski interesi Unije nisu zaštićeni: npr. kada država članica obavlja veliku reviziju tijekom ciklusa za provjeru ili u nepravilnim vremenskim razmacima; — izradi akcijski plan za otklanjanje nedostataka koje je Revizorski sud uočio u tematskom izvješću br. 11/2013 i podnese Parlamentu i Revizorskom sudu izvješće o njemu do kraja lipnja 2015. godine; — ustanovi i pomno prati detaljan akcijski plan s jasnim ciljevima za rješavanje problema u sastavljanju nacionalnih računa Grčke, — unese izmjenu u gore navedeni prijedlog Komisije COM(2014) 704 kako bi se Komisija ovlastila da odgodi naknadu iznosa u slučaju „negativnih” preostalih iznosa i usklađenja;

66. ističe nedostatke koje je uočio Revizorski sud u svojem tematskom izvješću br. 2/2014 pod naslovom „Upravlja li se ispravno povlaštenim trgovinskim dogovorima?” koji se odnose na kontrolnu strategiju i upravljanje rizicima u Njemačkoj, Francuskoj i Ujedinjenoj Kraljevini i koji vode k potencijalnim gubicima za proračun Unije; napominje da je te nedostatke potvrdio i iznos mogućeg gubitka prihoda u tim trima državama članicama; napominje da je ekstrapolacijom pogrešaka koje su pronađene u uzorku iz 2009. godine, Revizorski sud procijenio da carinske pristojbe kojima u tim državama članicama prijeti nastupanje zastare iznose 655 milijuna EUR; napominje da to predstavlja oko 6 % bruto iznosa uvoznih carina naplaćenih u pet odabranih država članica te godine, od čega se 167 milijuna EUR odnosi na Njemačku, 176 milijuna EUR na Francusku i 312 milijuna EUR na Ujedinjenu Kraljevinu;

Poljoprivreda

Poljoprivreda: demografski i izazovi strukture korisnika

67. ističe da demografske promjene utječu na zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) više nego na bilo koju drugu politiku EU-a, jer je gotovo trećina od 12 milijuna poljoprivrednika Unije koji koriste više od 45 % proračuna Unije u dobi od 65 godina, a samo 6 % je mlađe od 35 godina ( 19 ) ; pozdravlja programe pomoći mladim poljoprivrednicima pokrenute kao dio reforme ZPP-a;

68. žali što se mjerama koje je Komisija pokrenula u poljoprivrednoj politici do sada nije ispravila demografska neravnoteža te u svjetlu toga poziva Komisiju da preispita poljoprivrednu proračunsku potporu;

69. ističe činjenicu da manje od 2 % poljoprivrednika Unije prima 31 % izravnih plaćanja u okviru ZPP-a; ističe da bi se ZPP-om trebalo posebno usredotočiti na male poljoprivrednike i vjeruje da se trenutačnim praksama dodatno ugrožava političko prihvaćenje ZPP-a;

70. ponavlja da su, kako bi ZPP učinili pravednijim, Parlament i Vijeće uveli ( 20 ) smanjenje plaćanja iznad 150 000 EUR i moguće postavljanje gornjih granica na izravna plaćanja; stoga traži od Revizorskog suda da revidira učinkovitost i djelotvornost te mjere u iščekivanju sljedećeg godišnjeg izvješća;

71. ističe da Češka, za kojom slijede Slovačka, Mađarska, Njemačka i Bugarska zadržavaju najveću neujednačenost unutar poljoprivrednih sustava ( 21 ) ; poziva Komisiju i države članice na bolju ravnotežu strukture njihovih korisnika i zahtijeva da glavni direktor Glavne uprave za poljoprivredu i ruralni razvoj (DG AGRI) svake godine priloži svojem godišnjem izvješću o radu indikativne podatke o raspodjeli plaćanja izravne potpore u okviru ZPP-a proizvođačima koju vrše države članice i o kategoriji korisnika;

Poljoprivreda: stopa pogreške u prvom stupu

72. žali što plaćanja Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi nisu oslobođena značajnih pogrešaka tijekom 2013., od čega je najvjerojatniju stopu pogreške Revizorski sud procijenio na 3,6 % (3,8 % za 2012.) ( 22 ) te što je za pet sustava kontrole ispitanih u svrhe rashodovnih plaćanja za dva utvrđeno da su neučinkovita, dva djelomično učinkovita, a samo se jedan smatrao učinkovitim;

73. naglašava da su kod 33 od ukupno 101 mjerljive pogreške koje je utvrdio Revizorski sud nacionalne vlasti imale dovoljno informacija kako bi spriječile, otkrile i ispravile te pogreške barem djelomično te da su sve ove informacije ispravno upotrijebljene, najvjerojatnija stopa pogreške za ovo područje bila bi manja za 1,1 %, a time i relativno blizu praga značajnosti od 2 %; naglašava da države članice imaju važnu odgovornost za ispravno i zakonito izvršenje proračuna Unije onda kada su odgovorne za upravljanje sredstvima Unije;

Višestruka sukladnost

74. ističe da se revizija Suda odnosila na obveze višestruke sukladnosti i da se sa slučajevima u kojima nisu bili zadovoljeni zahtjevi višestruke sukladnosti postupalo kao s pogreškama ako se moglo dokazati da je povreda postojala u onoj godini u kojoj je poljoprivrednik predao zahtjev za dobivanje bespovratnih sredstava; ističe da Revizorski sud u svoj izračun stope pogrešaka uključuje nedostatke u području višestruke sukladnosti istodobno napominjući da prema stajalištu Komisije višestruka sukladnost nije relevantna za prihvatljivost plaćanja, nego samo pokreće administrativne kazne;

75. napominje da Komisija u svojem odgovoru Revizorskom sudu navodi da je za programsko razdoblje 2014.– 2020. pravni okvir pojednostavljen i traži od Komisije da do kraja 2015. izvijesti kako su se te mjere pojednostavljenja pokazale u praksi i koje bi se dodatne mjere mogle poduzeti u pogledu ostalih složenih pravila i uvjeta o prihvatljivosti;

Stope pogreške u tržišnim mjerama

76. zabrinut je zbog činjenice da stopa pogreške u vezi s poljoprivrednim tržišnim mjerama iznosi 7,44 %, što je izračunala Komisija; izražava žaljenje zbog činjenice da je to druga najviša stopa pogreške u području politike za 2013. godinu;

77. naglašava da zadrške koje je glavni direktor DG AGRI-ja iznio u svojem godišnjem izvješću o radu u 2013. potvrđuju zabrinjavajuće stanje u tržišnim mjerama koje su usmjerene na sedam programa potpore u devet država članica, posebice sektor voća i povrća, restrukturiranje vinograda, ulaganje u vinarstvo, izvozne naknade za perad i programe distribucije mlijeka u školama;

78. usmjerava pozornost na činjenicu da mnogi manji programi, kao što su Program opskrbe škola voćem i Program distribucije mlijeka u školama, nisu usmjereni na potrebe korisnika, djelomice zbog birokracije koja je s njima povezana, i upravo zbog toga njihova primjena i provedba nisu optimalne;

79. žali zbog znatnih nedostataka u postupcima kontrole koji se primjenjuju pri dodjeli priznanja skupinama proizvođača ( 23 ) voća i povrća u Poljskoj, Austriji, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini, kao što je to iznio Revizorski sud u svojem godišnjem izvješću za 2013. godinu te potvrdio glavni direktor Glavne uprave za poljoprivredu koji je u svojem godišnjem izvješću o radu za 2013. objavio zadršku na temelju procjene da je oko 25 % ukupnih rashoda u okviru ove mjere rizično, odnosno 102,7 milijuna EUR;

80. posebice žali zbog nedostataka koje je otkrila Komisija kako u pogledu mjera povezanih s „restrukturiranjem vinograda” u Španjolskoj koji su opravdali zadršku koju je izrazio glavni direktor DG AGRI-ja na temelju ispravljene stope pogreške od 33 %, i rizičnog iznosa od 54 milijuna EUR, tako i mjere „Izvoza peradi u Francuskoj” na temelju ispravljene stope pogreške od 69,6 % i rizičnog iznosa od 29,3 milijuna EUR;

Pouzdanost podataka država članica u izravnim plaćanjima

81. pozdravlja činjenicu da je, s obzirom na to da stope pogreške koje su priopćile države članice u svojim kontrolnim statistikama ne obuhvaćaju sve komponente stope preostale pogreške i nisu uvijek pouzdane, DG AGRI proveo pojedinačnu procjenu za svaku agenciju za plaćanje na temelju svih dostupnih informacija, uključujući nalaze revizije Revizorskog suda;

82. ponavlja uvjerenja Revizorskog suda ( 24 ) da rezultati ovog novog pristupa pokazuju da se iz kontrolnih statistika država članica o provedenim kontrolama, izjava direktora agencija za plaćanje te revizija certifikacijskih tijela može dobiti samo ograničeno jamstvo;

83. ističe da je, unatoč činjenici da su gotovo sve agencije za izravna plaćanja akreditirala i certificirala nadležna tijela za certificiranje te unatoč činjenici da je 79 od 82 izjave o jamstvu agencija za plaćanje dobilo pozitivno mišljenje certifikacijskih tijela u 2013., čime se potvrđuje točnost izjava o jamstvu koje su dali direktori agencija za plaćanje, Komisija morala povećati stope pogreške prijavljene od 42 od ukupno 68 agencija za plaćanje stopom preostale pogreške iznad 2 %;

84. ističe da su 5 agencija za plaćanje s najvećom stopom pogreške: 1. Ujedinjena Kraljevina, RPA 5,66 % (obavijest države članice: 0,67 %) 2. Grčka, OKEPE 5,17 % (obavijest države članice: 0,83 %) 3. Španjolska, AVGA 4,71 % (obavijest države članice: 1,93 %) 4. Portugal, IFAP 4,37 % (obavijest države članice: 0,82 %) 5. Rumunjska, PIAA 4,27 % (obavijest države članice: 1,77 %)

85. žali što postojeći zakonodavni okvir ne predviđa sankcije za netočno ili lažno izvješćivanje ( 25 ) agencija za plaćanje;

86. poziva dužnosnike Unije da u dotičnim državama članicama povećaju nadzor te pomnije prate i koordiniraju nacionalne agencije za plaćanje u cilju rješavanja nedostataka na koje nailaze, osobito za one agencije koje su u posljednje tri godine trajno ostvarivale slabe rezultate, u namjeri da se poveća učinkovitost upravljanja plaćanjima;

IACS i LPIS

87. dijeli stajalište Komisije i Revizorskog suda da kao cjelina integrirani administrativni i kontrolni sustav (IACS) ima ključnu ulogu u sprečavanju i smanjenju pogrešaka u potraživanjima od poljoprivrednika i ističe da je njegovo pravilno funkcioniranje trebalo zajamčiti da poljoprivredna izravna plaćanja budu bez značajnih pogrešaka;

88. izražava žaljenje zbog toga što trajne slabosti u izuzimanju neprihvatljivog zemljišta iz sustava za identifikaciju zemljišnih čestica (LPIS) te u zahtjevima poljoprivrednika za administrativnu obradu znatno doprinose značajnoj razini pogreške preostale u plaćanjima EFJP-a;

89. ponovno naglašava horizontalnu dimenziju uočenih nedostataka u LPIS-u; primjećuje da je Revizorski sud od 2007. godine ispitao IACS u 38 agencija za plaćanje u svih 28 država članica i duboko žali što je samo sedam sustava kontrole ocijenjeno kao učinkovito, 22 se smatraju djelomično učinkovitim, a devet sustava kontrole smatra se neučinkovitim; poziva Komisiju da zajamči da su financijski rizici za proračun obuhvaćeni neto financijskim ispravcima;

Postupci kojima se jamči povrat nepravilno isplaćenih plaćanja

90. zabrinut je zbog činjenice o kojoj je izvijestio Revizorski sud ( 26 ) da su dužnici u Irskoj sa znatnim zakašnjenjem bili upoznati s iznosima koji su izgubljeni kao rezultat nepravilnosti ili nemara u vezi sa zahtjevima podnesenim za 2008. godinu ili ranije, a nekoliko godina ti iznosi nisu bili predmetom bilo kakvog postupka povrata ili ovrhe;

91. navodi da je do kraja 2012. godine od ukupno 6,7 milijuna EUR dugova koji se odnose na te godine podnošenja zahtjeva 2,3 milijuna EUR snosila Unija prema omjeru 50/50, unatoč kašnjenju koje je Revizorski sud uočio u postupku prijave, te strahuje da će novac biti definitivno izgubljen za proračun Unije;

92. također je zabrinut zbog zaključka Revizorskog suda da talijanske vlasti nisu zabilježile jesu li uzrok dugova nepravilnosti ili administrativne pogreške koje bi potencijalno mogle dovesti do opterećenja proračuna Unije; poziva Komisiju da izvrši detaljnu analizu stanja i o tome izvijesti do kraja godine;

93. primjećuje da su, prema podacima iz godišnjeg izvješća o radu za 2013. DG AGRI-ja ( 27 ) , države članice s najlošijim učinkom u povratu nepravilno isplaćenih plaćanja Bugarska sa stopom povrata od 4 %, Grčka s 21 %, Francuska s 25 %, Slovenija 25 %, Slovačka s 27 % i Mađarska s 33 %; zabrinut je zbog alarmantno niskih razina povrata u određenim područjima i traži izvješće Komisije o uzrocima i mogućnostima za poboljšanje;

Postupak poravnanja računa

94. primjećuje da je Komisija 2013. donijela četiri odluke o sukladnosti koje su dovele do financijskih ispravaka od 1 116,8 milijuna EUR (861,9 milijuna EUR koji se odnose na EFJP, 236,2 milijuna EUR na Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), što predstavlja oko 2 % proračuna Unije za poljoprivredu i ruralni razvoj za 2013. (1,4 % u razdoblju 2008. – 2012.);

95. ističe da se taj iznos ne može usporediti s najvjerojatnijom stopom pogreške koju je objavio Revizorski sud jer se Komisijine revizije sukladnosti temelje na sustavima, a ne provjeravaju ispravnosti osnovnih transakcija, obuhvaćaju rashode koji se odnose na nekoliko proračunskih godina, dovele su do financijskih ispravaka za 65 % na temelju paušalne stope te stoga ne omogućuju izračun godišnje stope pogreške ( 28 )

96. naglašava da se povećanje prosječne razine financijskih ispravaka za 2013. u usporedbi s razdobljem 2008. – 2012. u skladu s nalazima Revizorskog suda ( 29 ) uglavnom objašnjava smanjenjem zaostatka predmeta otvorenih revizija s 553 na kraju 2012. na 516 na kraju 2013. godine i da je rješavanje tih predmeta koje se odnose na financijske godine prije 2010. rezultiralo financijskim ispravcima od 881 milijuna EUR(79 % od ukupnog broja);

97. zabrinut je da se odredbama koje su trenutno na snazi ne jamči neovisnost tijela za mirenje koja mogu biti uključena u postupak potvrde sukladnosti ( 30 )

Ruralni razvoj, okoliš, ribarstvo i zdravstvo

98. napominje da plaćanja na području ruralnoga razvoja, zaštite okoliša, ribarstva i zdravstva nisu oslobođena od značajnih pogreški tijekom 2013., uz smanjenje najvjerojatnije stope pogreške sa 7,9 % 2012. na 6,7 % i da je 7 od 13 ispitanih nadzornih i kontrolnih sustava za rashodovna plaćanja u državama članicama ocijenjeno kao djelomično uspješno, a šest neuspješno;

99. slaže se s mišljenjem koje je izrazio Revizorski sud da bi najvjerojatnija stopa pogreške bila smanjena na 2 % da su nacionalne vlasti iskoristile sve informacije koje su im bile dostupne kako bi se spriječile, otkrile i ispravile pogreške; naglašava da države članice imaju važnu odgovornost za ispravno i zakonito izvršenje proračuna Unije onda kada su odgovorne za upravljanje sredstvima Unije;

100. žali zbog činjenice što je prosječna stopa pogreške koju je izračunao Revizorski sud za ruralni razvoj nastala tijekom posljednje tri godine bila 8,2 %, a da je u 2013. godini bila 7,9 %; ( 31 ) ; snažno osuđuje činjenicu da je to najviša stopa pogreške u nekom području politike za 2013. godinu;

101. primjećuje da je do pogreški koje je uočio Revizorski sud došlo uglavnom zbog toga što korisnici ne poštuju uvjete za stjecanje prava, pravila o nabavi nisu pravilno primijenjena i poljoprivredno-okolišne obveze nisu poštovane;

102. zabrinut je zbog činjenice da je Revizorski sud utvrdio da su sumnjiva namjerna kršenja koja su počinili privatni korisnici pridonijela osmini ukupne stope pogreške u ruralnom razvoju te izražava žaljenje zbog činjenice da su određene mjere ruralnog razvoja „dodavanje vrijednosti poljoprivrednih i šumarskih proizvoda” u najvećoj mjeri doprinijele stopi pogreške za privatna ulaganja ( 32 ) , što je dovelo do toga da je Revizorski sud izrazio ozbiljnu zabrinutost u pogledu „učinkovitosti i djelotvornosti mjera u postizanju njihovih ciljeva politike”;

103. slaže se s mišljenjem koje je izrazio Revizorski sud ( 33 ) da se uzroci pogreške djelomično nalaze u složenosti pravila i velikom broju različitih programa potpora u okviru programa za razdoblje 2007. – 2013.: ukupno 46 mjere za ruralni razvoj, svaka sa svojim vlastitim pravilima i zahtjevima;

104. potvrđuje da Komisija sve češće obustavlja i prekida plaćanja, čime se jamči sustavna provedba korektivnih mjera u slučajevima u kojima su utvrđeni nedostaci;

105. pozdravlja revidirani pristup Komisije za izračun stope preostale pogreške uzimajući u obzir sve relevantne revizije i informacije s ciljem usklađivanja stope pogreške koju su prijavile države članice;

106. žali zbog nedostatka pouzdanosti podataka koje su priopćile države članice o rezultatima svojih provjera; primjećuje da su certifikacijska tijela izdala uvjetno mišljenje u kojem se navodi stopa pogreške iznad 2 % za samo devet agencija za plaćanja od 74 ( 34 ) , a Komisija je izdala uvjetno mišljenje za 31 agenciju u 24 države članice ( 35 )

107. žali zbog činjenice da neke države članice ne provode kvalitetne korektivne mjere i što ne postoji sustavni pristup s ciljem iskorjenjivanja uzroka pogrešaka u svim državama članicama; naglašava da postoji nedostatak preventivnog djelovanja protiv raširene slabosti na razini Unije;

108. uviđa da su odlučujući čimbenici za nedovoljno izvršenje sredstava u iznosu od 43 000 000 EUR za poglavlje 17 04 – Sigurnost hrane i hrane za životinje, zdravlje i dobrobit životinja te zdravlje biljaka iznos od 900 000 EUR koji se odnosi na namjenske prihode za razne programe koji se može iskoristiti u 2014. i iznos od 2 000 000 EUR za krizni fond; napominje da je 50 % potonjeg iznosa, tj. 1 000 000 EUR preneseno u 2014. (za borbu protiv bolesti plavog jezika u Njemačkoj i iskorišteno te godine;

Zahtjevi Komisiji, državama članicama i Revizorskom sudu koji se odnose na poljoprivredu i ruralni razvoj

109. traži od Revizorskog suda da izračuna zasebne stope pogreške za tržišne mjere i izravna plaćanja u prvom stupu u okviru ZPP-a;

110. preporučuje da Komisija aktivno prati primjenu korektivnih mjera s obzirom na nedostatke u sustavu kontrole koji se primjenjuje na potpore Unije za priznavanje skupine proizvođača za voće i povrće u Poljskoj te u operativnim programima za proizvođačke organizacije u Austriji, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini;

111. poziva Komisiju da pokaže doprinos poljoprivrednih tržišnih mjera imajući u vidu opasnost od mogućih gubitaka na štetu proračuna Europske unije i traži od Komisije da razmotri njihovo ukidanje ako je rizik prevelik; traži da Komisija u izvješću Komisije o mjerama praćenja na temelju razrješnice za 2013. izvijesti o mjerama koje je poduzeo Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) u svjetlu zadaća revizije izvoznih subvencija za perad u Francuskoj;

112. traži da Komisija izradi prijedloge s ciljem sankcioniranja lažnog ili netočnog izvješćivanja agencija za plaćanje, uključujući sljedeće tri dimenzije, a to su kontrolne statistike, izvješća agencija za plaćanje te rad certifikacijskih tijela; traži da se Komisija ovlasti za povlačenje akreditacije agencija za plaćanje u slučajevima ozbiljnih netočnih iznošenja činjenica;

113. apelira na glavnog direktora DG AGRI-ja da razmotri stvarnu dodanu vrijednost odgode zadrški opravdanih zbog nedostataka u LPIS-u iz godine u godinu, dok ti nedostaci imaju jasnu horizontalnu dimenziju;

114. traži od Komisije i država članica da poduzmu potrebne mjere kako bi se zajamčila potpuna upotreba IACS-a, a posebice kako bi se omogućilo da države članice ispravno ocijene i zabilježe prihvatljivost i veličinu poljoprivrednih parcela, a da države članice u kojima se utvrdi da je IACS pod utjecajem sustavnih pogrešaka poduzmu hitne korektivne mjere;

115. poziva Komisiju da razjasni činjenice koje je Revizorski sud utvrdio u Irskoj i Italiji te ih naveo u svom godišnjem izvješću za 2013. godinu u točkama 3.24 i 3.25 u pogledu nepravilnosti u povratu nepravilno isplaćenih plaćanja i da poduzme potrebne korektivne mjere i o njima izvijesti Parlament do lipnja 2015.;

116. apelira na Komisiju da poduzme korake kako bi dodatno smanjila zaostatak predmeta otvorenih revizija u postupku poravnanja računa, čime bi se omogućilo da sve revizije izvršene prije 2012. budu završene do kraja 2015.;

117. posebno traži da mandat članova tijela za mirenje uključenih u postupak poravnanja računa bude vremenski ograničen na početno razdoblje od tri godine uz vjerojatan produžetak od najviše godinu dana; nadalje zahtijeva da se izbjegavaju eventualni sukobi interesa u vezi s tim predmetima i da države članice ne budu zastupljene u tijelu za mirenje kada se financijske ispravke izravno odnose na njih;

118. traži od Komisije da detaljno izvješćuje Parlament o postavljanju gornjih granica u izravnim plaćanjima u okviru ZPP-a po pojedinoj državi članici;

119. poziva na ublažavanje birokracije u okviru ZPP-a radi smanjenja stopa pogreške; pozdravlja stoga preuzetu obvezu Komisije da pojednostavljenje i supsidijarnost uvrsti među prioritete u idućih pet godina; poziva na to da se u ekstremnim slučajevima oduzme akreditacija agencijama za plaćanje koje trajno ostvaruju slabe rezultate;

120. poziva Komisiju da pravodobno predstavi detaljan plan smanjivanja birokracije u ZPP-u za 25 % tijekom idućih pet godina;

121. traži od Revizorskog suda da preispita područje politike ruralnog razvoja u posebnom poglavlju svog godišnjeg izvješća ili da barem zasebno izračuna stope pogreške za područje politike ruralnog razvoja, područje ribarstvene politike i program LIFE +;

122. preporučuje da Komisija zajamči da akcijski planovi država članica u ruralnom razvoju budu završeni tako što će se u njihovo područje primjene uvrstiti sve regije i mjere, osobito mjere ulaganja, te da uzmu u obzir revizije Komisije i Revizorskog suda;

123. traži od Komisije nastavak praćenja s obzirom na slučajeve sumnjivog namjernog kršenja o kojima je Revizorski sud izvijestio OLAF, posebice u pogledu mjere ruralnog razvoja „učinkovitost i djelotvornost mjera u postizanju njihovih ciljeva politike” te da u potpunosti ispita strukturu te mjere u svjetlu kritičkih primjedbi Revizorskog suda u smislu njezine učinkovitosti i djelotvornosti objavljenih u izvješću o mjerama praćenja na temelju razrješnice Komisiji za 2013.;

124. poziva Komisiju da pozorno prati provedbu programa ruralnog razvoja te da u svojim revizijama sukladnosti uzme u obzir važeće propise, uključujući i one usvojene na nacionalnoj razini kada je to potrebno, kako bi se smanjio rizik od ponavljanja slabosti i pogrešaka s kojima se susretala tijekom programskog razdoblja od 2007. do 2013.;

Ribarstvo

125. ističe zadršku koju je DG MARE izrazio u pogledu stope pogreške veće od 2 % u vezi s prijavljenim rashodima pojedinih država članica te, u slučaju jedne države članice, jednog nepouzdanog izvješća i njezina nepodnošenja određenog izvješća; žali zbog takve situacije u vezi s navedenom državom članicom; navodi, međutim, da se stanje poboljšalo nakon naloga koje je Komisija uputila toj državi članici;

126. žali što osim tih primjedbi Revizorski sud nije iznio detaljnije rezultate svojih revizija upravo za područja ribarstva i pomorstva te poziva da se radi veće transparentnosti te informacije objave;

127. prima na znanje da je DG MARE 92,31 % plaćanja izvršio na vrijeme; sa zabrinutošću napominje, međutim, da se broj zakašnjelih plaćanja u odnosu na prethodnu financijsku godinu povećao; sa zadovoljstvom primjećuje smanjenje plaćanja zateznih kamata isplaćenih 2013. te potiče DG MARE da se u skladu s mjerodavnim zahtjevima pridržava isplatnih rokova;

Regionalna politika, promet i energija

EU2020.

128. naglašava da od ukupnog iznosa plaćanja 2013. pod ovom skupinom politika (45 311 milijuna EUR) 96 % (43 494 milijuna EUR) čini regionalna politika, koja se uglavnom provodi preko Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Kohezijskog fonda (KF), od čega je 1 059 milijuna EUR za mobilnost i promet, a 758 milijuna EUR za energiju;

129. priznaje odlučujuću ulogu regionalne politike EU-a u smanjenju regionalnih razlika, promicanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije među regijama država članica i državama članicama; priznaje da je ta politika glavna dugoročna investicijska politika na razini Unije u realnoj ekonomiji koja za 2013. čini 29 % svih proračunskih troškova Unije te da je riječ o provjerenom instrumentom stvaranja rasta i zaposlenja u Uniji, čime se podupire ispunjenje ciljeva strategije Europa 2020.;

130. prepoznaje važnost uloge politika prometa i energije u stvaranju sigurnih, održivih i konkurentnih prometnih i energetskih sustava i usluga za građane i poduzeća u Uniji te naglašava doprinos tih politika u postizanju ciljeva strategije Europa 2020.;

131. pozdravlja činjenicu da Komisija ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost, dosljednost i europski doprinos regionalne politike preko ocjenjivanja ex post ; očekuje da će primati redovite obavijesti o ocjenjivanju Komisije;

132. naglašava da bi se Komisija trebala pobrinuti da dobije dosljedne i pouzdane podatke od država članica o korištenju sredstvima Europskog fonda za regionalni razvoj; smatra da bi se tim podacima trebao iskazati napredak operativnih programa, ne samo u pogledu financija nego i uspješnosti ( 36 )

133. skreće pozornost na višegodišnji karakter sustava upravljanja kohezijskom politikom te naglašava da će konačna ocjena nepravilnosti povezanih s provedbom politika biti moguća tek na završetku programskog razdoblja;

Pogreške

134. primjećuje da je od 180 transakcija koje je provjerio Revizorski sud njih 102 (57 %) sadržavalo pogreške; primjećuje da je Revizorski sud 95 % uvjeren da je stopa pogreške u skupini podataka između 3,7 % i 10,1 % (donja i gornja granica pogreške) te procjenjuje, na temelju 40 pogrešaka koje je ocijenio, da je najvjerojatnija stopa pogreške 6,9 % (2012.: 6,8 %);

135. naglašava da su u 17 slučajeva mjerljivih pogrešaka koje su napravili krajnji korisnici nacionalne vlasti imale dovoljno informacija kako bi spriječile, otkrile i ispravile pogreške prije prijavljivanja rashoda Komisiji; napominje da bi najvjerojatnija stopa pogreške procijenjena za ovo poglavlje bila za tri postotna boda niža da su sve ove informacije bile iskorištene za ispravljanje pogrešaka; naglašava da države članice imaju važnu odgovornost za ispravno i zakonito izvršenje proračuna Unije onda kada su odgovorne za upravljanje sredstvima Unije;

136. ističe da su za rashode Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda, kao i za mobilnost, promet i energiju, glavni rizici koji se odnose na usklađenost: pogreške u pravilima o javnoj nabavi (39 %), neprihvatljivi projekti/aktivnosti ili korisnici (22 %), neprihvatljivi troškovi uključeni u izjave o izdacima (21 %) i nepridržavanje pravila o državnoj potpori za Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond; pozdravlja aktivnosti Komisije za smanjenje tih rizika te je potiče da upravljačka tijela nastavi usmjeravati i osposobljavati o utvrđenim rizicima; očekuje da će novi propisi i pravila za programsko razdoblje 2014. – 2020. doprinijeti smanjenju rizika od pogrešaka i boljoj učinkovitosti zahvaljujući dodatnom pojednostavljenju i pojašnjenju postupaka;

Pouzdanost izvješćivanja država članica

137. primjećuje da su vlasti država članica priopćile 322 nacionalna revizorska mišljenja o svojim operativnim programima i da je u revizorskim mišljenjima u 209 slučajeva (65 %) navedena stopa pogreške ispod 2 %; primjećuje da je Komisija, nakon što je provjerila podatke, mogla potvrditi informaciju o stopi pogreške koje su počinile države članice za samo 78 nacionalnih revizorskih mišljenja; napominje da je Komisija morala ispraviti 244 revizorska mišljenja ( 37 ) ; traži od Komisije da u budućnosti prijavljuje sve pojedinosti u promjenama stope pogreške koje provodi DG REGIO;

138. primjećuje da je Komisija smatrala da su sve nacionalno revidirane stope pogreške u izvješćima Slovačke bile nepouzdane, 10 od ukupno 15 stopa pogreške u izvješćima Mađarske, dvije od sedam u izvješćima Bugarske i jedna od četiri u izvješćima Belgije; traži od Komisije da dokaže jesu li i na koji način njihovi paušalni ispravci utvrđeni kako bi se zaštitio proračun Unije (25 % za jedan program te 10 % za devet programa u Slovačkoj, dva u Bugarskoj i Italiji i jedan u Belgiji) ( 38 ) popravili situaciju;

139. naglašava da je izvješćivanje o stopi pogreške za sljedeće operativne programe bilo posebice nepouzdano: Država članica Program Naziv Odlučeni iznos u milijunima eura Stopa pogreške države članice u godišnjim izvješćima o kontroli (%) Pogreška/paušalna stopa COM (%) BE 2007BE162PO001 Bruxelles, Regionalna konkurentnost 56,93 6,23 10 BG 2007BG161PO002 Tehnička pomoć 1 466,43 4,10 10 DE 2007DE162PO006 EFRR Bremen 142,01 0,31 5 DE 2007DE161PO003 EFRR Mecklenburg-Vorpommern 1 252,42 0,81 5 DE 2007DE162PO005 EFRR Hesse 263,45 0,04 5 ETC 2007CB063PO052 INTERREG IV Italija/Austrija 60,07 2,77 10 ETC 2007CG163PO030 Slovenija/Češka Republika 92,74 0,96 10 ETC 2007CB163PO019 Mecklenburg/VP – Poljska 132,81 0,02 5 HU 2007HU161PO001 Gospodarski razvoj 2 858,82 0,71 5 HU 2007HU161PO007 Prijevoz 5 684,24 0,54 5 HU 2007HU161PO003 Zapadna Panonija 463,75 1,30 5 HU 2007HU161PO004 Južna ravnica 748,71 1,30 5 HU 2007HU161PO005 Srednje Podunavlje 507,92 130 5 HU 2007HU161PO006 Sjeverna Mađarska 903,72 1,30 5 HU 2007HU161PO009 Sjeverna ravnica 975,07 1,30 5 HU 2007HU161PO011 Južno Podunavlje 705,14 1,30 5 HU 2007HU161PO001 Srednja Mađarska 1 467,20 0,10 5 IT 2007IT161PO007 Razvoj Mezzogiorno 579,04 0,63 10 IT 2007IT161PO008 Kalabrija 1 499,12 2,45 10 SL 2007SL161PO001 Mogućnosti regionalnog razvoja 1 783,29 2,80 5 SL 2007SL161PO002 Infrastruktura 1 562,06 2,80 5 SK 2007SK161PO006 Konkurentnost i gospodarski rast 968,25 0 25 SK 2007SK161PO005 Zdravstvo 250,00 1,79 25 SK 2007SK161PO001 Informacijsko društvo 843,60 1,79 10 SK 2007SK16UPO001 Istraživanje i razvoj 1 209,42 1,30 10 SK 2007SK161PO002 Zaštita okoliša 1 820,00 0,33 10 SK 2007SK161PO004 Prijevoz 3 160,15 0,74 10 SK 2007SK161PO003 Regionalni OP 1 554,50 0,32 10 SK 2007SK161PO007 Tehnička pomoć 97,60 1,79 10 SK 2007SK162PO001 Bratislava 95,21 1,79 10 UK 2007UK162PO001 Nizinski i gorski predjeli Škotske 375,96 5,98 8,42 UK 2007UK161PO002 Zapadni Wales i doline 1 250,38 036 5 UK 2007UK162PO012 Istočni Wales 72,45 0,36 5

140. traži od Komisije da u budućnosti izvješćuje o stopama pogreške po programu, kao što su ih priopćile države članice i kao što ih je prihvatila/ispravila Komisija u godišnjem izvješću o radu;

141. prima na znanje da je Komisija smatrala, na temelju vlastite revizije, da je rad 40 nacionalnih revizorskih tijela nadležnih za reviziju 90 % dodijeljenih sredstava EFRR-a/KF-a za programsko razdoblje 2007. – 2013. načelno pouzdan;

Sustavi upravljanja i kontrole

142. poziva Komisiju da pruži dodatne smjernice i tehničku pomoć državama članicama; zahtijeva da Komisija i države članice obrate posebnu pozornost na pojednostavljenje postupaka, uključujući one za korisnike, što može imati prednosti za reviziju i smanjenje stopa pogreške, uz istodobno povećanje učinkovitosti sustava upravljanja i kontrole;

143. pozdravlja napredak u upravljanju sredstvima od 2011. u Austriji, Češkoj i Rumunjskoj; zabrinut je zbog pogoršanja upravljanja EFRR-om u Slovačkoj, Španjolskoj, Nizozemskoj i Ujedinjenoj Kraljevini ( 39 )

144. ističe da su u 50 od 75 slučajeva zadrške ostale na snazi godinu dana ili duže; poziva Komisiju da pruži informacije kako bi se utvrdilo je li još uvijek riječ o istim nedostacima i regijama te saznalo zašto nacionalna upravljačka tijela nisu bila uspješna u njihovu ispravljanju;

145. čvrsto podržava prekid i obustavu plaćanja kao djelotvorne i preventivne mjere koje Komisija koristi kako bi zaštitila financijske interese Unije;

146. svjestan je odredbi u novom regulatornom okviru za programsko razdoblje 2014. – 2020. koje navode da će ozbiljni nedostaci u smislu Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 480/2014 ( 40 ) , koje su utvrdili Komisija ili Revizorski sud nakon podnošenja financijskih izvještaja, dovesti do neto financijskih ispravaka za predmetne programe; poziva Komisiju da pruži popis tih predmeta prije početka postupka za davanje razrješnice Komisiji za 2014.;

147. pozdravlja poboljšane postupke kontrole i revizije predviđene regulatornim okvirom za programsko razdoblje 2014. – 2020., a posebno u vezi s provođenjem provjera i kontrola upravljanja prije ovjere godišnjih financijskih izvještaja programa te prije nego što upravljačka tijela Komisiji podnesu izjave o upravljanju; napominje da je korektivni kapacitet Komisije dodatno poboljšan tako što je uklonjena mogućnost da države članice ponovno upotrijebe sredstva, što rezultira neto financijskim ispravcima; pozdravlja uspostavu Centra stručnosti za izgradnju upravnih kapaciteta u vezi s europskim strukturnim i investicijskim fondovima; podržava veću usmjerenost na rezultate i tematsku usredotočenost kohezijske politike, čime bi se trebao osigurati prelazak s kriterija povlačenja sredstava na kvalitetno trošenje i visoku dodanu vrijednost sufinanciranih operacija;

148. podsjeća na točku 165. svoje rezolucije priložene razrješnici Komisiji za 2012. u kojoj je Parlament zatražio usklađivanje postupanja u pogledu pogrešaka javne nabave u podijeljenom upravljanju; pozdravlja usklađivanje koje je Komisija poduzela u svojoj odluci C(2013)9527 od 19. prosinca 2013. o određivanju i odobrenju smjernica za utvrđivanje financijskih ispravaka koje u slučaju nepoštovanja pravila o javnoj nabavi Komisija primjenjuje na izdatke koje u okviru podijeljenog upravljanja financira Unija; ističe da države članice trebaju provesti Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća ( 41 ) do 18. travnja 2016.; smatra da će ona donijeti znatne promjene u postupcima javne nabave, a možda iziskivati i daljnje metodološke promjene;

149. napominje da metodologija Revizorskog suda mora biti dosljedna i primjenjivati se na svim područjima upravljanja; shvaća da bi daljnje usklađivanje moglo dovesti do nedosljednosti u definicijama Revizorskog suda za nezakonite transakcije u izravnom i podijeljenom upravljanju;

Financijski ispravci

150. napominje da je u 2013. Komisija odlučila o financijskim ispravcima u iznosu od 912 371 222 EUR na operativnim programima država članica, od kojih se 239,50 milijuna EUR odnosi na Češku Republiku, 147,21 milijuna EUR na Mađarsku i 95,47 milijuna EUR na Grčku;

151. poziva Komisiju da provodi procjenu uspješnosti tijekom provedbe projekata koje predlažu države članice za financiranje iz strukturnih fondova te nakon njihove realizacije s ciljem poboljšanja učinkovitosti projekata i ocjene korištenja javnim sredstvima, čime će omogućiti otkrivanje zlouporabe i prijevarnih aktivnosti tijekom provedbe projekata;

152. poziva Komisiju da oblikuje mehanizam za razmjenu informacija među nacionalnim revizijskim tijelima kako bi se omogućila unakrsna usporedba računovodstvenih unosa za transakcije između dvije države članice ili među više njih i tako pomoglo u borbi protiv prekograničnih prijevara koje pogađaju strukturne fondove, u svjetlu novih dogovora koji se primjenjuju u okviru višegodišnjeg financijskog okvira 2014 – 2020, te u širem pogledu, Europskih strukturnih i investicijskih fondova (Europski socijalni fond, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo), kako bi se omogućio horizontalni pristup zaštiti financijskih interesa Europske unije;

153. nadalje napominje da je tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. šest država članica (Češka, Grčka, Španjolska, Mađarska, Poljska i Rumunjska) bilo odgovorno za 75 % (što je jednako 1 342 milijuna EUR) potvrđenih financijskih ispravaka EFRR-a/KF-a i ESF-a;

Opoziv sredstava

154. žali što su se u 2013. godini morala opozvati sredstva u iznosu 397,8 milijuna EUR, 296,7 milijuna EUR samo iz Češke Republike; smatra da su opozivi sredstava suprotni dobrom financijskom upravljanju; zabrinut je zbog neprestane nemogućnosti nekih regija da povuku dostupna sredstva i poziva Komisiju da utvrdi probleme koji leže u korijenu takve situacije u tim regijama; poziva Komisiju da izradi i podnese detaljni plan povećanja kapaciteta povlačenja sredstava za regije koje imaju nisku stopu korištenja sredstvima;

155. ističe da je uspostava razdoblja prihvatljivosti uvedena u novoj uredbi za programsko razdoblje 2014. – 2020. kako bi se odredio rok u kojemu se provode ulaganja i potiču tijela nadležna za programe da pravovremeno ulažu u poslove i rast u Uniji, čime će se smanjiti rizik od neiskorištenih sredstava u određenom razdoblju prihvatljivosti, a time i opoziv sredstava;

Instrumenti financijskog inženjeringa

156. napominje da su upravljačka tijela država članica izvijestila o ukupno 941 instrumentu financijskog inženjeringa koji su bili aktivni krajem 2013. u 25 država članica: 91 % se odnosi na instrumente financijskog inženjeringa za poduzeća, 6 % za projekte urbanog razvoja i 3 % za sredstva za energetsku učinkovitost/obnovljive energije; primjećuje da je ukupna vrijednost doprinosa operativnih programa (OP) uplaćenih za instrumente financijskog inženjeringa iznosila 14 278,20 milijuna EUR, uključujući i 9 597,62 milijuna EUR iz strukturnih fondova; primjećuje da je, uz samo dvije godine do zatvaranja, samo 47 % doprinosa za OP, odnosno 6 678,20 milijuna EUR, isplaćeno krajnjim korisnicima;

157. zabrinut je zbog nalaza Komisije u njezinom konsolidiranom godišnjem izvješću o provedbi instrumenata financijskog inženjeringa, u skladu s člankom 67. stavkom 2. točkom (j) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 ( 42 ) , da upravljačka tijela u državama članicama nisu dala potpunu sliku provedbe tih instrumenata i da su neki podaci pokazali „netočnosti” u odnosu na podatke za te instrumente u Mađarskoj i Italiji;

Grčka

158. zabrinut je zbog provedbe prioritetnih projekata u Grčkoj pod upravom radne skupine; primjećuje da 48 prioritetnih projekata treba ubrzati; napominje da su, prema Komisiji glavni problemi: (a) zastoji u fazi sazrijevanja, (b) kašnjenja u licenciranju, (c) prestanak ugovora zbog nedostatka likvidnosti izvođača i (d) dugotrajni žalbeni sudski postupci tijekom postupaka dodjele; stoga poziva Komisiju da pruži ažurirane podatke o prioritetnim projektima za izvješća o mjerama praćenja za 2013.;

Trasimensko jezero

159. prima na znanje misiju prikupljanja činjenica iz prosinca 2014. pod vodstvom OLAF-a kako bi se povela rasprava o potencijalnim nepravilnostima u vezi s potporom Unije za biciklističku stazu oko Trasimenskog jezera u Italiji; poziva Komisiju da izvješćuje Parlament o daljnjem razvoju događaja u izvješću o mjerama praćenja na temelju razrješnice za 2013.;

Privatizacija infrastrukturnih projekata koji se financiraju iz sredstava Unije

160. napominje da je Unija financirala modernizaciju vodoopskrbne mreže u Skorkovu (CZ) u iznosu od 1,1 milijuna EUR; zabrinut je zbog činjenice da su komunalne vlasti dopustile korištenje vodoopskrbnim sustavom poduzeću koje već upravlja lokalnim kanalizacijskim sustavom; napominje da je potonje sufinancirano s 1,4 milijuna EUR iz sredstava Unije te da je cijena za opskrbu pitkom vodom povećana za 45 %; smatra da je pitka voda javno dobro i da svi građani trebaju imati pristup kvalitetnoj pitkoj vodi po razumnoj cijeni;

161. poziva Komisiju da izvijesti Parlament o svim slučajevima u kojima su projekti s udjelom Unije od najmanje 30 % nakon toga privatizirani;

Fond solidarnosti Europske unije

162. prima na znanje Izvješće Komisije o Fondu solidarnosti Europske unije za 2013. ( 43 ) ; iznenađen je činjenicom da se zabrinutostima iznesenima u Tematskom izvješću Revizorskog suda br. 24/2012, i potvrđenima u Rezoluciji Europskog parlamenta od 3. travnja 2014. o tematskim izvješćima Revizorskog suda u kontekstu razrješnice Komisiji za 2012. ( 44 ) , nije posvetila odgovarajuća pozornost; poziva Komisiju da objasni kako su u revidiranoj Uredbi o osnivanju Fondu solidarnosti Europske unije, koja je na snagu stupila 28. lipnja 2014., riješeni nedostaci koje je Revizorski sud uočio u pružanju pomoći u regiji Abruzzo, posebno kada je riječ o donošenju ažuriranih nacionalnih planova za upravljanje katastrofama, uvođenju hitnih postupaka nabave, organiziranju privremenog smještaja u područjima pogođenima katastrofama i o prijenosu svih sredstava uprihođenih u okviru Fonda solidarnosti natrag u proračun Unije;

Mjere koje je potrebno poduzeti

163. poziva Komisiju da prije početka postupka davanja razrješnice za 2014. ( 45 ) detaljnije izvijesti o napretku postignutom sa sustavima kontrole i upravljanja koji su se u 2013. smatrali djelomično učinkovitima;

164. poziva Komisiju da, u skladu s preporukom Revizorskog suda, izvrši ocjenu „provjera na prvoj razini” obavljenih tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013., u skladu s člankom 32. stavkom 5. Financijske uredbe; poziva Komisiju da godišnjem izvješću o radu Glavne uprave za regionalnu politiku priloži procjenu pouzdanosti informacija koje prenose certifikacijska tijela u državama članicama; pozdravlja procjene koje se od 2010. provode ciljanim revizijama visokorizičnih programa u okviru revizijskog istraživanja „Premošćivanje razlika u jamstvu”;

165. poziva Revizorski sud da Parlamentu dostavi detaljno izvješće o razvoju stope pogreške (po godini, resornoj politici i državi članici) tijekom cjelokupnog razdoblja prethodnog višegodišnjeg financijskog okvira (2007. – 2013.);

166. poziva Komisiju da od revizijskih tijela zatraži potvrdu točnosti podataka o financijskim ispravcima koje su prijavila certifikacijska tijela za svaki operativni program; smatra da ove detaljne informacije moraju biti objavljene u prilogu godišnjeg izvješća o radu Glavne uprave za regionalnu politiku;

167. poziva Komisiju da u svom godišnjem izvješću o radu dosljedno objavi razloge za neizražavanje zadrški (ili izražavanje zadrški sa slabijim financijskim učinkom) u onim slučajevima u kojima je to zbog iznimki u važećim smjernicama Komisije ili odobrenim strategijama revizije;

168. podržava preporuku Revizorskog suda da Komisija treba zahtijevati od država članica u njihovim izjavama o upravljanju (u skladu s člankom 59. stavkom 5. točkom (a) Financijske uredbe) izričitu potvrdu u pogledu učinkovitosti provjera na prvoj razini koje su obavila upravljačka i certifikacijska tijela;

169. poziva Komisiju da od nacionalnih vlasti traži da daju povratne informacije o tome je li su postavljeni ciljevi projekta u području EFRR-a/KF-a i ESF-a postignuti; smatra da bi to trebalo učiniti na način da su zabilježeni podaci usporedivi na razini Unije; smatra da bi građanima zainteresiranim za ostvarenje projektnih ciljeva trebalo omogućiti da ocijene projekt po njegovom završetku;

170. poziva Komisiju da razjasni „netočnosti” u instrumentima financijskog inženjeringa i detaljno ocijeni rezultate u godišnjem izvješću o radu Glavne uprave za regionalnu politiku za 2014.;

171. prepoznaje napore Komisije da ojača kulturu uspješnosti; traži stoga od Komisije (DG REGIO) da u svoj plan upravljanja i godišnje izvješće o radu uvrsti procjenu svoga rada u vezi s povećanjem učinkovitosti, djelotvornosti i učinka kohezijske politike; poziva Komisiju da, osim pristupa u vezi s izvršenjem proračuna, provjerava uspješnost u odnosu na ciljeve i da bolje upotrebljava evaluacije te da podupre države članice i njihova upravljačka tijela u povećanju kvalitete njihovih izvješća o evaluaciji; u tom smislu naglašava potrebu da se u budućnosti razmotre i ocijene rezultati projekata, povrati ulaganja i stvarna dodana vrijednost za gospodarstvo, zapošljavanje i regionalni razvoj;

Zapošljavanje i socijalna pitanja

EU 2020.

172. ističe da se sredstvima ESF-a znatno doprinosi ostvarenju ciljeva zapošljavanja i socijalne politike; napominje da su za izvještajnu godinu stavljeni na raspolaganje zajmovi za plaćanja u iznosu od 14,1 milijardi EUR, od kojih je 98 % izvršeno preko ESF-a; smatra da se ipak treba provesti procjena uspješnosti fonda kako bi se izmjerila ne toliko stopa korištenja sredstvima nego učinkovitost fonda u stvaranju radnih mjesta i ponovnog uključenja nezaposlenih osoba na tržište rada; poziva na to da se do kraja godine podnese detaljna analiza uspješnosti fonda o kojoj će ovisiti politička ocjena Parlamenta o ESF-u;

173. pozdravlja doprinos područja politike za postizanje ciljeva EU2020 kroz projekte i druge instrumente u okviru ESF-a; naglašava važnost ESF-a za ulaganja u mjere za stvaranje radnih mjesta i borbe protiv nezaposlenosti, u ljudski kapital, obrazovanje i osposobljavanje, socijalnu uključenost i pristup socijalnim službama;

174. ističe činjenicu da se prema Uredbi (EZ) br. 1083/2006 sredstvima iz ESF-a ne smije koristiti za preseljenje radnih mjesta iz jedne države članice u drugu; ustraje na tome da Komisija i države članice provode odgovarajuće provjere kako bi stekle uvjerenje u to da se sredstva Unije ne zlorabe;

175. prima na znanje da bi namjera država članica da iskoriste sredstva Unije trebala biti usmjerena na ostvarivanje rezultata i ciljeva iz ESF-a te da se njome ne smije dovesti u pitanje dosljedna primjena djelotvornih provjera jer to može dovesti do, posebno krajem razdoblja prihvatljivosti, neuočavanja povrede pravila, što potom rezultira financiranjem projekata koji su preskupi, loše provedeni ili su izgledi da će se njima ostvariti zacrtani rezultat niski;

176. naglašava da je smanjenje nezaposlenosti mladih posebice nužno; pozdravlja činjenicu da je više od 12,4 milijardi EUR iz Europskog socijalnog fonda i Inicijative za zapošljavanje mladih namijenjeno za borbu protiv nezaposlenosti mladih tijekom novog programskog razdoblja; poziva Komisiju da pruži potporu državama članicama u korištenju sredstvima Unije i uvjeri se da će taj novac biti utrošen u navedenu svrhu; poziva Komisiju da uspostavi sustav za programsko razdoblje 2014. – 2020. koji omogućuje izvješća o napretku u integraciji ugroženih osoba ili skupina ljudi (tj. mladi, starije osobe, dugotrajno nezaposlene osobe, Romi) u zapošljavanje;

Romi

177. ističe da se sredstva koja su na raspolaganju za integraciju Roma ne potroše uvijek u tu svrhu; zabrinut je da se mnogi Romi suočavaju s diskriminacijom i socijalnom isključenosti jer žive u vrlo lošim društveno-ekonomskim uvjetima; također je posebice zabrinut zbog podataka da su, nakon ankete koju je provela Agencija Europske unije za temeljna prava u 2012. godini ( 46 ) , u 90 % romskih kućanstava prosječna primanja bila ispod nacionalnog praga siromaštva, i da u prosjeku oko 45 % Roma živi u iznimno teškim stambenim uvjetima;

178. poziva Komisiju da podupre učinkovitu provedbu nacionalnih strategija integracije Roma na lokalnim i regionalnim razinama i da osigura da se proračunskom potrošnjom nastoji ostvariti ciljeve općih politika;

Pogreške

179. primjećuje da je od 182 postupaka koje je provjerio Revizorski sud njih 50 (27 %) sadržavalo pogreške; primjećuje da na temelju 40 pogrešaka koje je ocijenio, Revizorski sud procjenjuje da je najvjerojatnija stopa pogreške 3,1 % (3,2 % u 2012.); naglašava da su u 13 slučajeva mjerljivih pogrešaka koje su napravili krajnji korisnici nacionalne vlasti imale dovoljno informacija kako bi spriječile, otkrile i ispravile pogreške prije prijavljivanja rashoda Komisiji; napominje da bi najvjerojatnija stopa pogreške procijenjena za ovo poglavlje bila za 1,3 postotna boda niža da su sve ove informacije bile iskorištene za ispravljanje pogrešaka; naglašava da države članice imaju važnu odgovornost za ispravno i zakonito izvršenje proračuna Unije onda kada su odgovorne za upravljanje sredstvima Unije;

180. primjećuje da se u izvješću Revizorskog suda navodi blago smanjenje procijenjene stope pogreške za područje zapošljavanja i socijalnih pitanja, s 3,1 % u 2013. na 3,2 % u 2013. godini; primjećuje da je ta stopa pogreške još uvijek druga najniža među svim područjima politike te očekuje dodatna smanjenja stope pogreške tijekom narednih pet godina;

181. konstatira da se pogreške u tom području politike odnose, kao i prethodnih godina, na neprihvatljive rashode (93 % njih se odnosi na prekomjerne troškove režije, preuveličane troškove osoblja te pogrešno izračunate troškove) i nepoštovanje pravila javne nabave (7 %);

182. prima na znanje da bi prema preporuci Revizorskog suda Komisija, zajedno s državama članicama, trebala pratiti nedostatke utvrđene u tematskoj reviziji provjera upravljanja temeljenoj na riziku koju je proveo DG EMPL i pozdravlja nove smjernice koje je Komisija izradila radi dodatnog jačanja pouzdanosti upravljanja provjerama tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.; konstatira da su te smjernice, koje su izrađene na temelju iskustva stečenog tijekom prethodnog programskog razdoblja, predstavljene državama članicama i izdat će se u drugoj polovici 2015.; naglašava da je vrlo važno da se vlasti u državama članicama koriste informacijama koje su im dostupne kako bi uočile i ispravile pogreške prije nego što zatraže povrat troškova od Komisije jer će se time znatno smanjiti stopa pogreške u području zapošljavanja i socijalnih pitanja;

183. potiče DG EMPL da i dalje radi na ostvarivanju svog cilja povezanog s ESF-om, odnosno da pristup koji se temelji na ispravljanju pogrešaka zamijeni pristupom koji se temelji na njihovu izbjegavanju te podržava nastojanja DG EMPL-a da pomogne državama članicama s najvišim stopama pogreške u okviru ESF-a da poboljšaju svoje sustave uporabom najboljih praksa u primjeni; u tom pogledu prima na znanje da bi administrativni kapacitet i organizacija DG EMPL-a trebali biti prilagođeni njegovu radu i odgovornostima prema državama članicama;

Pouzdanost izvješćivanja država članica

184. žali zbog činjenice da su neispravne provjere na prvoj razini koje provode nacionalni sustavi upravljanja i kontrole i dalje glavni izvor pogreške; duboko je zabrinut zbog činjenice da države članice odaju dojam da su manje savjesne prilikom trošenja sredstava Unije u odnosu na način na koji troše svoj državni proračun, iako imaju važnu odgovornost za ispravno i zakonito izvršenje proračuna Unije onda kada odgovaraju za upravljanje sredstvima Unije; napominje da su sljedeći programi pokazali određene sustavne slabosti: Poljska, Španjolska (Kastilja i Leon), Rumunjska, Portugal, Italija (Sicilija), Njemačka (Bund), Njemačka (Thüringen), Češka Republika i Mađarska; primjećuje, uz to, da su tematske revizije Komisije otkrile slabosti u sustavima upravljanja i kontrole za operativne programe za Irsku (Ulaganja u ljudski kapital), Slovačku (obrazovanje) i Španjolsku (Comunidad Valenciana);

185. ističe da je, prilikom revizije stopa pogreške koje su priopćile države članice u svojim godišnjim kontrolnim izvješćima (GKI), Komisija povećala stopu pogreške za više od 2 % za sljedeće operativne programe (OP): Država članica Broj OP-a Privremena plaćanja 2013. EUR Stopa pogreške GKI države članice (%) Ispravka COM (%) Razlika (%) IT 2007IT052PO009 Bolzano 934 530 4,95 7,11 2,16 CZ 2007CZ052PO001 Praha Adapabilita 3,58 6,45 2,87 SK 2007SK05UPO002 OP zapošljavanja i soc. isključenosti 86 718 231 1,65 4,66 3,01 UK 2007UK052PO002 Nizinski i gorski predjeli Škotske 74 251 497 1,95 10,59 8,64 IT 2007IT052PO001 Abruzzi 0,2 15,9 15,88 ES 2007ES052PO011 La Rioja 0,38 37,76 37,38 Osim toga, Komisija smatra godišnja kontrolna izvješća za sljedeće operativne programe posve nepouzdanima, čime se pokreće paušalna stopa ispravka: Država članica Broj OP-a Privremena plaćanja 2013. EUR Stopa pogreške GKI države članice (%) Paušalna stopa ispravaka COM (%) Razlika (%) LU 2007LU052PO001 Operativni program ESF-a 4 285 659 0,46 2,0 1,54 IT 2007IT051PO001 Campania 77 486 332 0,38 2,0 1,62 BE 2007BE052PO001 Zajednica govornika njemačkog jezika 0,0 2,0 2 ES 2007ES052PO002 Kastilja i Leon 10 607 012 0,0 2,0 2,0 BE 2007BE052PO003 Savezna država 3,66 5,0 1,34 IT 2007IT051PO007 Pon istruzione 78 589 393 0,4 5,0 4,6 BE 2007BE052PO005 Flandrija 118 201 220 1,61 10,0 8,39 UK 2007UK051PO002 Zapadni Wales i doline 149 600 091 0,36 10,0 9,64 UK 2007UK052PO001 Istočni Wales 9 476 602 0,36 10,0 9,64 IT 2007IT052PO012 Toskana 61 978 561 1,11 25 23,89 IT 2007IT052PO016 Sardinija 23 478 530 0,13 25 24,87

186. s tim u vezi pozdravlja konkretne mjere za ublažavanje koje je poduzela Komisija, uključujući preventivne i korektivne mjere te revizije temeljene na riziku koje provodi DG EMPL;

187. pozdravlja što je Komisija 2013. nastavila svoju strogu politiku o prekidu i obustavi; u tom kontekstu smatra vrijednim pozornosti da je Komisija provela financijske ispravke u 2013. godini u iznosu od 842 milijuna EUR, od toga 153 milijuna EUR za razdoblje 1994. – 1999., 472 milijuna EUR za razdoblje 2000. – 2006. i 217 milijuna EUR za razdoblje 2007. – 2013.; utvrđuje da su tijekom tri programska razdoblja sljedeće države članice pokazale najveći financijski ispravak: Država članica Kumulativni prihvaćeni/odlučeni financijski ispravak (milijuna EUR) Kumulativni provedeni financijski ispravak (milijuna EUR) Italija 497,7 497,7 Rumunjska 312,1 299,1 Španjolska 1 070,1 1 064,3

188. dalje primjećuje da godišnje izvješće o radu Glavne uprave za zapošljavanje sadrži zadrške u pogledu plaćanja izvršenih za programsko razdoblje 2007. – 2013. za rizični iznos od 123,2 milijuna EUR u 2013.; ove zadrške obuhvaćaju 36 od 118 operativnih programa europskih socijalnih fondova (ESF) (u usporedbi s 27 od 117 operativnih programa u 2012.); Programsko razdoblje 2007. – 2013. Država članica Broj OP-a Ime Zadrška BELGIJA 2007BE051PO001 Convergence Hainaut potpuna 2007BE052PO002 Troika Wallonie-Bruxelles potpuna 2007BE052PO003 Savezna reputacijska 2007BE052PO004 Bruxelles-Capitale: Zapošljavanje i socijalna kohezija reputacijska 2007BE052PO005 Vlanderen potpuna ČEŠKA REPUBLIKA 2007CZ052PO001 Praha Adapabilita reputacijska 2007CZ05UPO001 Lidské zdroje a zaměstnanost djelomična reputacijska FRANCUSKA 2007FR052PO001 Programme opérationnel national FSE djelomična NJEMAČKA 2007DE051PO002 Mecklemburg-Vorpommern potpuna 2007DE052PO003 Berlin potpuna IRSKA 2007IE052PO001 Ulaganje u ljudski kapital djelomična reputacijska ITALIJA 2007IT051PO001 Campania potpuna 2007IT051PO007 PON Istruzione potpuna 2007IT052PO001 Abruzzo djelomična reputacijska 2007IT052PO009 Bolzano potpuna 2007IT052PO012 Toskana potpuna 2007IT052PO016 Sardinija potpuna POLJSKA 2007PL051PO001 Program Operacyjny Kapitał Ludzki djelomična RUMUNJSKA 2007RO051PO001 Razvoj ljudskih potencijala potpuna SLOVAČKA 2007SK05UPO001 OP Obrazovanje djelomična 2007SK05UPO002 OP Zapošljavanje i socijalno uključivanje djelomična reputacijska ŠPANJOLSKA 2007ES051PO003 Ekstremadura djelomična 2007ES051PO005 Andaluzija potpuna 2007ES052PO003 Comunidad Valenciana reputacijska 2007ES052PO004 Aragon potpuna 2007ES052PO005 Baleari potpuna 2007ES052PO007 Katalonija reputacijska 2007ES052PO008 Madrid djelomična reputacijska 2007ES052PO011 La Rioja reputacijska 2007ES05UPO001 Adaptabilidad Y Empleo djelomična 2007ES05UPO002 Lucha contra la discriminacion djelomična 2007ES05UPO003 Asistencia tecnica djelomična UJEDINJENA KRALJEVINA 2007UK051PO002 Zapadni Wales i doline potpuna 2007UK052PO001 Istočni Wales potpuna 2007UK052PO002 Nizinski i gorski predjeli Škotske potpuna 2007UK052PO003 Sjeverna Irska djelomična Programsko razdoblje od 2000. do 2006. Država članica Broj OP-a Ime Zadrška FRANCUSKA 1999FR053DO001 Objectif 3 national reputacijska 2000FR162DO021 Nord-Pas-de-Calais ITALIJA 1999IT161PO006 Kalabrija ŠVEDSKA 1999SE161DO001 Norbotten & Vasterbotten UJEDINJENA KRALJEVINA 1999GB161DO005 Škotske visoravni i otoci 2000GB162DO013 Zapadna Škotska

189. ističe da su u 30 od 79 slučajeva zadrške ostale na snazi godinu dana ili duže, ne uzimajući pritom u obzir stalne zadrške izražene za te iste programe;poziva Komisiju da pruži informacije kako bi se utvrdilo je li još uvijek riječ o istim nedostacima i regijama te saznalo zašto nacionalna upravljačka tijela nisu bila uspješna u njihovu ispravljanju; prima na znanje stalne zadrške u Belgiji (regionalna konkurentnost i zapošljavanje, zapošljavanje i socijalna kohezija), Njemačkoj (Tiringija i Berlin), Irskoj (ulaganje u ljudski kapital), Italiji (Kampanija; vještine i razvoj), Slovačkoj (obrazovanje), Španjolskoj (Estremadura, Andaluziji, Balearima, Kataloniji i Rioji; prilagodba i zapošljavanje, borba protiv diskriminacije, tehnička pomoć) i Ujedinjenoj Kraljevini (škotske visoravni i otoci, Nizinski i gorski predjeli Škotske;zahtijeva od Komisije u tom pogledu da se izjasni zašto su te zadrške izražene u više navrata i koje je mjere poduzela kako bi se ta situacija popravila;

190. naglašava činjenicu da na privremena plaćanja za operativne programe tijekom 2007. – 2013. vrijedna 2 159,4 milijuna EUR utječu zadrške; primjećuje da je Komisija procijenila da je rizični iznos u 2013. godini 123,3 milijuna EUR;

191. podržava Revizorski sud kada poziva Komisiju da u svom godišnjem izvješću o radu dosljedno obrazloži zašto nije izrazila zadršku (ili je izrazila zadrške sa slabijim financijskim učinkom) u onim slučajevima u kojima je to opravdano zbog iznimki u važećim smjernicama Komisije ili odobrenim strategijama revizije;

192. i dalje je zabrinut zbog sustavnih slabosti u španjolskim i talijanskim sustavima upravljanja i kontrole pogoršanim decentraliziranim i prenesenim državnim strukturama;

193. traži od Glavne uprave za zapošljavanje da uvrsti tablicu o nacionalnim godišnjim kontrolnim izvješćima, predviđenu kao odgovor na pitanje 19. u upitniku za davanje razrješnice, u svoje godišnje izvješće o radu;

194. poziva Komisiju da se pobrine da nacionalna tijela odgovorna za upravljanje strukturnim fondovima prionu na rješavanje problema viših troškova osoblja za projekte Unije u odnosu na projekte financirane nacionalnim sredstvima;

195. prima na znanje godišnje izvješće Revizorskog suda o izvršenju proračuna, posebno dio koji se odnosi na zapošljavanje i socijalna pitanja, ali izražava žaljenje što se jednakost spolova u tom području spominje samo ograničeno i što je u ovogodišnjim tematskim izvješćima Revizorskog suda nedovoljan naglasak stavljen na zapošljavanje, društvenu solidarnost i jednakost spolova;

196. ponavlja svoj zahtjev za daljnjim razvojem rodno specifičnih pokazatelja i podataka kojima će se omogućiti ocjenjivanje općeg proračuna Unije iz rodne perspektive te pratiti napori u donošenju rodno osjetljiva proračuna;

Opoziv sredstava

197. zabrinut je zbog činjenice da će do kraja 2014. godine možda morati biti opozvano 129 milijuna EUR u šest država članica (BE, CZ, DE, ES, IT i UK);

Mikrofinancijski instrument Progress

198. primjećuje da je Unija dala doprinos od 100 milijuna EUR za mikrofinancijski instrument Progress; podsjeća da je Europski investicijski fond koji provodi mikrofinancijski instrument Progress u ime Komisije i Europske investicijske banke izvijestio da su 52 pružatelja mikrokreditnih usluga u 20 država članica potpisali ugovore u okviru mikrofinancijskog instrumenta Progress i da je 31 895 mikrokredita u vrijednosti od 260,78 milijuna EUR već isplaćeno mikropoduzetnicima; u tom je smislu zabrinut da se ne posvećuje dovoljno pozornosti pitanju demokratske odgovornosti prilikom uspostave financijskih instrumenata;

Mjere koje je potrebno poduzeti

199. poziva Komisiju da se prilikom odobravanja operativnih programa za novo programsko razdoblje uvjeri da su države članice razmotrile sve mogućnosti pojednostavljenja dopuštene prema propisima europskih strukturnih i investicijskih fondova 2014. – 2020.;

200. poziva Komisiju da izvješćuje o napretku u upravljanju navedenim operativnim programima za koje su izražene zadrške i o otklanjanju otkrivenih slabosti u svom izvješću o mjerama praćenja na temelju razrješnice za 2013.;

201. apelira na Komisiju da zajamči da tijela koja su zadužena za upravljanje strukturnim fondovima u državama članicama riješe pitanje zaračunavanja troškova za osoblje u projektima EU-a po višim stopama, u usporedbi s projektima koji se financiraju nacionalnim sredstvima;

202. poziva Komisiju da izvrši pritisak na države članice i potakne ih na provedbu strategije za Rome i na jamčenje upotrebe sredstava Unije namijenjenih Romima;

203. poziva Komisiju da izvrši pritisak na države članice te da apelira na njih da se aktivno i konkretno bore protiv nezaposlenosti, posebno nezaposlenosti mladih;

Vanjski odnosi

Pritisak na proračun

204. pozdravlja jače usmjeravanje postupka davanja razrješnice na poboljšanje uspješnosti radi postizanja optimalnih rezultata kad je riječ o korištenju novcem poreznih obveznika Unije; u tom smislu potiče Komisiju da udvostruči svoje napore radi poboljšanja davanja povratnih informacija u ciklusu ocjenjivanja kako bi se iskustvima iz prijašnjih praksi i preporukama iz evaluacija u još većoj mjeri doprinijelo boljem budućem donošenju odluka, programiranju i provedbi pomoći Unije;

205. izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što je u proračunu za 2013., u vezi s odobrenim sredstvima za plaćanja kojima upravlja Glavna uprava Komisije za razvoj i suradnju (DG DEVCO), nedostajao iznos od 293 milijuna EUR te zbog činjenice da je uslijed prekasnog odobrenja potrebnih povećanja sredstava došlo do prijenosa na iduću godinu, čime je prouzročeno dodatno opterećenje već oskudnih odobrenih sredstava za plaćanja za 2014;

206. sa zabrinutošću primjećuje da je zbog nedostatnih sredstava za plaćanja sve veća neusklađenost međunarodnih obveza Unije, njezinih ambicioznih političkih okvira i novih instrumenata (poput razvojnog programa nakon 2015. i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja za razdoblje 2014. – 2020.) s jedne strane, i njezine nemogućnosti izvršavanja obveza koje je preuzela prema svojim svjetskim partnerima i drugim tijelima, posebno obveza koje se odnose na humanitarnu pomoć, s druge strane;

207. smatra da ova situacija uključuje ne samo visokopolitički i reputacijski rizik za vjerodostojnost Unije kao najvećeg donatora na svijetu nego se njome može također narušiti fiskalna stabilnost partnerskih zemalja jer može izazvati financijske manjkove u njihovim proračunima; pribojava se da bi ta neusklađenost mogla postati vrlo očita 2015., kad će ukupna razina službene razvojne pomoći biti znatno niža od zajedničkog cilja od 0,7 % BND-a Unije do kraja godine;

208. naglašava da je 2013. bila druga godina zaredom u kojoj je humanitarna pomoć iz proračuna Unije premašila 1,3 milijardi EUR u obvezama zbog velikog broja humanitarnih kriza koje su prouzročile golemu ljudsku patnju; žali zbog učinka koji je manjak odobrenih sredstava za plaćanja tijekom te krizne godine imao na aktivnosti Glavne uprave za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu (DG ECHO), koje su se i dalje mogle provoditi samo promjenom rasporeda plaćanja, što je za posljedicu imalo prijenos dospjelih neplaćenih obveza u visini od 160 milijuna EUR na kraju godine; poziva Vijeće da poštuje plan plaćanja o kojemu je s Parlamentom postignut dogovor;

209. žali zbog već narušenog ugleda koji je posljedica tih ad hoc mjera i ukazuje na paradoks koji postoji između povećanja broja humanitarnih kriza diljem svijeta posljednjih godina i operativnih mjera koje Unija poduzima radi učinkovitog rješavanja nepredvidivih kriza (kao što je otvaranje Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije u svibnju 2013.) s jedne strane, i pomanjkanja odobrenih sredstava za plaćanja, s druge strane; zabrinut je zbog činjenice što bi se ta situacija 2014. mogla pogoršati ne zajamči li se odgovarajuće jačanje proračuna;

Stope pogrešaka:

210. primjećuje da je najvjerojatnija stopa pogreške Revizorskog suda 2,6 %, a da se stopa preostale pogreške kako je određena u drugoj studiji koju je proveo EuropeAid procjenjuje na 3,35 %; žali što su sustavi koje je Revizorski sud ispitivao u EuropeAidu ocijenjeni kao djelomično učinkoviti;

211. napominje da priroda instrumenata i uvjeti plaćanja u proračunskoj potpori i doprinosima Unije za projekte s više donatora koje provode međunarodne organizacije ograničavaju opseg u kojem su transakcije podložne pogreškama;

212. traži od Komisije da podnese izvješće o dodanoj vrijednosti proračunske potpore i posebno o načinu na koji se njome pomoglo zemljama u razvoju u postizanju milenijskih razvojnih ciljeva; s time u vezi traži pregled poduzetih mjera kako bi se izbjeglo traćenje dijela sredstava kao posljedica korupcije i prijevare i pregled učinkovitosti sustava financijskog upravljanja u tom pogledu;

213. slaže se s kritikama koje je izrazio Revizorski sud u vezi s takozvanim teoretskim pristupom u slučaju projekata s više donatora te traži od Komisije da preispita mogućnost da sama predstavi analizu tih projekata u cjelini, umjesto da se ograničava na razmatranje o tome sadrži li ukupni iznos dovoljno prihvatljivih rashoda za pokriće doprinosa Unije;

214. traži od Revizorskog suda da izračuna zasebnu stopu pogreške u vanjskim odnosima za rashode koji nisu uključeni u proračunsku potporu ili doprinose za projekte s više donatora koje provode međunarodne organizacije;

Godišnja izvješća o radu

215. žali zbog činjenice da se za devet transakcija koje se odnose na nacionalne pretpristupne programe Komisija koristila računovodstvenim postupkom da potvrdi iznose od 150 milijuna EUR, na temelju procjena, a ne na temelju nastalih, plaćenih i odobrenih troškova koji se dokazuju na temelju popratne dokumentacije; naglašava da ta sustavna praksa Glavne uprave za proširenje nije u skladu s člankom 88. Financijske uredbe i člankom 100. njezinih pravila primjene; ističe da je taj dugotrajni postupak utjecao i utječe godinama na izjave o jamstvu Glavne uprave za proširenje, što znači da se za 2013. 20 % svih rashoda te Glavne uprave temelji na procjenama; pozdravlja činjenicu da je 2014. Komisija uspostavila sustav i primijenila ga bez odgađanja kako bi zajamčila da se obračunavanje iznosa pretfinaciranja u budućnosti radi na temelju pravilno ostvarenih i zabilježenih troškova; primjećuje da je Komisija dosljedno isticala da Glavna uprava za proširenje u postupku potvrđivanja računovodstvenog postupka nije službeno potvrdila i prihvatila nijedan rashod te se stoga ne može pretpostaviti slanje priopćenja korisniku kojim bi se iskazalo prihvaćanje;

216. podsjeća da je u svojoj izjavi o jamstvu ( 47 ) glavni direktor EuropeAida izjavio da uspostavljeni postupci kontrole pružaju potrebna jamstva u pogledu zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija; ipak smatra da je ova izjava u suprotnosti s činjenicom da je izdao opću zadršku koja se odnosi na stopu pogreške iznad 2 %, što pokazuje da postupci kontrole ne mogu spriječiti, otkriti i ispraviti značajne pogreške;

217. traži od Komisije da razjasni propisane upute Glavnog tajništva Komisije, kako bi bilo moguće dati negativno mišljenje kada financijski učinak premašuje prag značajnosti za cijeli proračun pod odgovornošću Glavne uprave;

218. traži od Komisije da razmotri uvođenje mehanizma sankcija u slučaju namjerne nepravilne izjave o jamstvu koju dužnosnik za ovjeravanje daje u godišnjem izvješću o radu iz članka 66. stavka 9. Financijske uredbe;

Međunarodna trgovina

219. traži od Komisije da preraspodijeli osoblje iz drugih glavnih uprava u DG TRADE kako bi se zajamčilo da je DG TRADE u mogućnosti ispuniti opravdane zahtjeve građana Unije i Parlamenta u vezi s povećanom transparentnošću i povećanim pristupom informacijama u kontekstu aktualnih trgovinskih pregovora Unije i nadolazećeg postupka ratifikacije, posebno u pogledu TTIP-a, CETA-e i TISA-e, na učinkovit, djelotvoran i pravovremen način, a da se Komisija ne osjeća primoranom ispustiti iz vida druge važne zadatke koji su joj povjereni;

220. skreće pozornost na to da je potrebno zajamčiti odgovarajuće kontrole i revizije makrofinancijske pomoći Unije;

221. ističe da je Revizorski sud primijetio da, iako postoji napredak, opći sustav povlastica još nije u potpunosti ispunio svoj cilj; primjećuje i da je taj sustav na snazi tek kratko vrijeme;

222. naglašava da evaluacija i kontrola trgovinskih sporazuma nisu samo proračunsko pitanje već i ključni elementi u pozivanju partnera na ispunjavanje preuzetih obveza na području ljudskih prava, rada i ekoloških normi;

223. traži da se omoguće dovoljne kontrole različitih aktivnosti kojima se podupiru internacionalizacija malih i srednjih poduzeća Unije te njihov pristup trećim tržištima; podsjeća na potrebu za procjenom razine učinkovitosti koordinacije između poduzetničkih centara Unije, nacionalnih poduzetničkih centara i trgovinskih komora u trećim zemljama, posebno u Aziji, te pronalaskom novih načina kojima je se može poboljšati;

Haiti

224. slaže se s preporukama iz tematskog izvješća Revizorskog suda br. 13/2014 naslovljenog „Potpora EU-a obnovi nakon potresa na Haitiju”, a posebice o donošenju zajedničke strategije DEVCO-ECHO kako bi se omogućilo učinkovitije povezivanje i sinergija njihovih odgovor