U govoru predsjednika Junckera o stanju Unije iz rujna 2016. i zaključcima Europskog vijeća iz prosinca 2016. istaknuta je važnost uklanjanja postojećih nedostataka u upravljanju podacima i unapređenja interoperabilnosti postojećih informacijskih sustava. To je postalo još očiglednije uslijed nedavnih terorističkih napada kad se pokazala hitna potreba da informacijski sustavi postanu interoperabilni i da se uklone postojeće slijepe točke zbog kojih je moguće da se u raznim nepovezanim bazama podataka osumnjičenici za terorizam vode pod različitim imenima. U ovom se izvješću izlaže Komisijin pristup postizanju interoperabilnosti informacijskih sustava za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama do 2020. kako bi se osiguralo da granična straža, policijski službenici, uključujući carinske službenike, imigracijski službenici i pravosudna tijela raspolažu nužnim informacijama. Riječ je o mjerama koje se nastavljaju na Komunikaciju Komisije o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost iz travnja 2016. i na rad Stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost, koju je Komisija osnovala nakon te Komunikacije.

1. Komisijin cilj za interoperabilnost informacijskih sustava do 2020.

Komisija navodi da u izvješću Stručne skupine nije dokazana ni nužnost ni proporcionalnost bilježenja svakog prelaska građana EU-a na vanjskoj granici. Ako se pojave novi elementi koji bi dokazali nužnost i proporcionalnost tog bilježenja, Komisija je spremna procijeniti potrebu za daljnjim djelovanjem. Dok se to ne dogodi, Komisija će razmotriti povezanu preporuku Stručne skupine o omogućavanju bilježenja svakog slučaja kad Schengenski informacijski sustav otkrije osobu za koji vrijedi upozorenje. To bi bio jedan od mogućih način za bilježenje putovanja građana EU-a na koje se sumnja da bi mogli biti uključeni u terorističke aktivnosti ili druge oblike teških kaznenih djela.

Komisija će i dalje nastojati da se postojeći informacijski sustavi u potpunosti osposobe. Ključno je da države članice u potpunosti iskorištavaju puni potencijal postojećih sustava. Komisija će nastaviti pružati sveobuhvatnu podršku, u skladu sa svojim provedbenim planom, kako bi osigurala da sve države članice provedu Direktivu o europskoj evidenciji podataka o putnicima do svibnja 2018. Blisko će surađivati sa svim državama članicama na dovršetku potpunog uvođenja prümskog okvira, a osobito s pet država članica koje još moraju provesti prümske odluke. Komisija će, u skladu s pristupom na kojem se temelje preporuke Stručne skupine, razmotriti načine da ojača rad i djelotvornost tih sustava kad ih države članice budu primjenjivale.

Najnapredniji je prijedlog sustav EU-a za ulaske i izlaske. Taj se prijedlog nalazi u fazi trostrane rasprave. Očekuje se da će se zaključci donijeti u roku, u lipnju 2017., kako je odredilo Europsko vijeće. Nastavljaju se tehničke rasprave o sustavu EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), ali te dvije institucije još nisu odredile svoja pregovaračka stajališta. Plan je donijeti mandat Vijeća tijekom lipnja 2017., a Odbor Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE) planira donijeti svoj pregovarački mandat u rujnu 2017. U Zajedničkoj izjavi o zakonodavnim prioritetima EU-a za 2017. tom je dokumentu dodijeljen prioritet kako bi ga se riješilo prije kraja 2017. Komisija nastavlja podržavati suzakonodavce u radu na ostvarivanju tog cilja. Dvije institucije također rade na Komisijinim prijedlozima za jačanje Schengenskog informacijskog sustava (SIS). Prvi krug rasprava o tri prijedloga na razini radne skupine Vijeća bit će dovršen tijekom malteškog predsjedanja Vijećem. Izvjestitelj Europskog parlamenta planira predstaviti nacrt izvješća u Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE) do kraja lipnja 2017. Kad je riječ o zakonodavnom prijedlogu za ojačavanje Eurodaca, Vijeće se u prosincu 2016. složilo s djelomičnim općim pristupom, a Odbor Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE) planira glasati o svom izvješću u svibnju 2017. Faza trostrane rasprave trebala bi početi neposredno nakon toga.

Kako bi radili svoj posao, granična straža, policijski službenici, imigracijski službenici i pravosudna tijela trebaju pristup točnim i potpunim podacima. Zbog toga je od ključne važnosti da Europski parlament i Vijeće poduzmu daljnje korake u pogledu prioritetnih prijedloga u vezi s informacijskim sustavima u okviru prvog potprograma iz Komunikacije iz travnja 2016. To je, kako je prethodno navedeno, od suštinske važnosti kako bi postojeći informacijski sustavi postali djelotvorniji u području granica i sigurnosti te će to riješiti važno pitanje neobuhvaćenih informacija uspostavom novih sustava nužnih za sigurnost vanjske granice.

Zajednička rasprava triju institucija o daljnjim koracima za postizanje interoperabilnosti do 2020. ne bi trebala odgoditi rad na zakonodavnim prijedlozima o informacijskim sustavima o kojima suzakonodavci trenutačno raspravljaju. Većina je tih prijedloga u Zajedničkoj izjavi već utvrđena kao hitan i ključni prioritet. Svaki od tih prijedloga rješava pitanje važnih neobuhvaćenih informacija zbog kojih je potrebno hitno poduzeti mjere, što je također u skladu s preporukama Stručne skupine. Dopunski zakonodavni prijedlog za Europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS) za državljane trećih zemalja, koji će Komisija predstaviti u lipnju 2017., bit će potpuno u skladu s preporukama koje je Stručna skupina dala za interoperabilnost i s pristupom iz ove Komunikacije. Kako bi se taj novi pristup uveo na izvediv način, od ključne je važnosti da pravne osnove svih obuhvaćenih informacijskih sustava budu stabilne. Zbog toga se prvo mora postići dogovor o zakonodavnim prijedlozima o kojima se trenutačno raspravlja.

Istovremeno s radom na zaključivanju prioritetnih dosjea u području informacijskih sustava Komisija poziva Europski parlament i Vijeće na zajedničku raspravu o daljnjim koracima u vezi s interoperabilnosti, kako je navedeno u ovoj Komunikaciji. U tu svrhu Komisija će predstaviti ideje i raspravljati o njima s Odborom Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE) 29. svibnja 2017. te s državama članicama 8. lipnja 2017. u Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove. Na temelju tih rasprava tri bi institucije trebale održati trostrane tehničke sastanke u jesen 2017. kako bi dodatno raspravile daljnje korake za interoperabilnost, kako su navedeni u ovoj Komunikaciji, među ostalim operativne potrebe za granice i sigurnost te kako postići proporcionalnost i potpuno poštovanje temeljnih prava. Cilj je što prije, a najkasnije prije kraja 2017., postići zajedničko stajalište o daljnjim koracima i o nužnim radnjama koje treba poduzeti radi postizanja interoperabilnosti informacijskih sustava do 2020.

2. Daljnji koraci za postizanje interoperabilnosti informacijskih sustava do 2020.

Komisija je 28. travnja 2017. donijela provedbenu odluku o zajedničkim protokolima i formatima podataka koje zračni prijevoznici moraju upotrebljavati za prijenos podataka iz evidencije podataka o putnicima (PNR) Odjelima za informacije o putnicima (PIU) na temelju Direktive o europskoj evidenciji podataka o putnicima. Tom su provedbenom odlukom usklađeni tehnički aspekti prijenosa podataka iz evidencije podataka o putnicima koji vrše zračnih prijevoznika. Dogovoreni formati podataka i protokoli za prijenos podataka bit će od 28. travnja 2018. obvezni za svaki prijenos podataka iz evidencije podataka o putnicima od zračnih prijevoznika do Odjela za informacije o putnicima.

Vijeće je 25. travnja 2017. službeno donijelo novu Direktivu o vatrenom oružju. Države članice sad imaju rok od 15 mjeseci za uvođenje traženih kontrola na nabavu i posjedovanje vatrenog oružja kako bi osigurale da kriminalne skupine i teroristi prestanu iskorištavati postojeća nedosljedna pravila u Uniji. Stručna skupina za norme onesposobljavanja dogovorila je 28. travnja 2017. nove norme onesposobljavanja kako bi se revidirana Uredba Komisije (EU) 2015/2403 donijela prije srpnja 2017. Cilj je trenutačne revidirane verzije razjasniti određene tehničke norme kako bi se osigurala pravilna primjena svih tehničkih postupaka za onesposobljavanje oružja.

2. Provedba nezakonodavnih mjera

Zbog globalnog kibernapada velikih razmjera, udara ucjenjivačkog softvera od 12. lipnja 2017., istaknula se hitna potreba da EU, agencije EU-a i države članice pojačaju svoje aktivnosti u borbi protiv sve veće prijetnje kiberkriminaliteta uz fokus na otkrivanje i odvraćanje. Europski centar za kiberkriminalitet (EC3) pri Europolu bio je glavni akter među tijelima za izvršavanje zakonodavstva u odgovoru na zadnji napad. Njegove su se aktivnosti temeljile na prethodnim rezultatima u tom području, prije svega postignućima kampanje „no more ransom”. Kako bi se ublažila prijetnja i pomoglo žrtvama, tim za hitne računalne intervencije EU-a također održava bliske kontakte s Europskim centrom za kiberkriminalitet, timovima za odgovor na računalne sigurnosne incidente zahvaćenih zemalja, jedinicama za kiberkriminalitet i ključnim industrijskim partnerima. Komisija je 10. svibnja 2017. u reviziji Jedinstveno digitalno tržište: revizija tijekom provedbenog razdoblja najavila namjeru da do rujna 2017. preispita Strategiju EU-a za kibersigurnost iz 2013. Rad se ubrzava kako bi se osiguralo da se postojeći fokus na prevenciji proširi kako bi u većoj mjeri obuhvatio detekciju i odvraćanje. Cilj bi trebao biti da se smanje vjerojatnost kibernapada i njihov učinak jačanjem otpornosti i unapređivanjem rada država članica na stvaranju nacionalnih kapaciteta i potpunom provođenju Direktive o mrežnoj i informatičkoj sigurnosti. Potencijal za kiberkriminalitet (i kriminal potpomognut kibertehnologijom) nastaje ne samo zbog propusta u sustavima i softveru nego i zbog ponašanja koje dovodi do nedovoljne kiberhigijene. Komisija će ne samo ojačati mandat Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) nego i izraditi prijedloge za razvoj kibersigurnosnih standarda, certifikacija i označavanja kako bi sustavi i uređaji postali sigurniji. Komisija će se također usredotočiti na razvoj kibervještina i stvaranje tehničkih kapaciteta u Uniji.

Kad se uzmu u obzir trenutačne okolnosti u pogledu prijetnji javnom poretku i unutarnjoj sigurnosti, možda bi intenzivnije policijske kontrole na području država članica, uključujući granična područja, mogle biti i nužne i opravdane za poboljšavanje sigurnosti u schengenskom prostoru. Zbog toga je Komisija 2. svibnja 2017. predstavila Preporuku o razmjernim policijskim kontrolama i policijskoj suradnji u schengenskom prostoru. U toj se preporuci navode mjere koje bi države schengenskog prostora trebale poduzeti kako bi djelotvornije iskoristile postojeće policijske ovlasti radi rješavanja prijetnji javnom poretku i unutarnjoj sigurnosti. Države bi članice trebale, ako je potrebno i opravdano, pojačati policijske kontrole u graničnim područjima i na glavnim prometnim rutama. Nadležnost donošenja odluke o takvim kontrolama, njihovoj lokaciji i intenzitetu, koja bi uvijek trebala biti razmjerna utvrđenim prijetnjama, uvijek u potpunosti pripada državama članicama. Pored toga, Komisija preporučuje da sve države članice pojačaju prekograničnu policijsku suradnju radi rješavanja prijetnji javnom poretku ili unutarnjoj sigurnosti.

U području zaštite zračnog prometa situacija se promijenila proteklih tjedana kad su Sjedinjene Američke Države i Ujedinjena Kraljevina donijele nove sigurnosne mjere za letove iz određenog broja bliskoistočnih i sjevernoafričkih zemalja te Turske. Tim se mjerama zahtijeva da veći elektronički uređaji moraju biti u predanoj prtljazi. U EU-u se radi na procjeni rizika od prijetnji i ranjivosti za letove iz trećih zemalja. Nakon što se saznalo da Sjedinjene Američke Države možda planiraju uvesti slične mjere za letove iz zračnih luka u EU-u, Komisija je potaknula kontakte na političkoj razini kako bi se osiguralo da će radnje SAD-a i EU-a biti usklađene. Dogovoren je sastanak između SAD-a i EU-a u Bruxellesu 17. svibnja 2017. kako bi se zajednički procijenili mogući rizici te nastojao utvrditi zajednički pristup rješavanju prijetnje u porastu.

Stalni odbor Vijeća za operativnu suradnju u području unutarnje sigurnosti (COSI) radi na sljedećem ciklusu politika EU-a za borbu protiv teškog međunarodnog i organiziranog kriminala, za razdoblje 2018. – 2021., pri čemu uzima u obzir osam prioritetnih prijetnji od kriminala koje je Komisija utvrdila u zadnjem Izvješću o napretku prema uspostavi sigurnosne unije. Očekuje se da će Vijeće 18. svibnja 2017. donijeti Zaključke Vijeća o novom ciklusu politike EU-a.

Nakon što je Komisija u prosincu 2016. dostavila Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove izvješće o napretku u tekućem radu na tome da se istražiteljima omogući bolji pristup elektroničkim dokazima , Komisija sad konačno privodi kraju svoju procjenu pa namjerava predložiti daljnje korake za raspravu na sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove 8. lipnja 2017.

Komisija podupire trenutačni rad skupine država članica na održavanju e-CODEX-a, sustava za prekograničnu pravosudnu suradnju i digitalni pristup pravnim postupcima. Komisija je primila na znanje da te države članice to ne smatraju održivim rješenjem. Države su članice na razini radne skupine Vijeća razmotrile različite opcije i zaključile da bi najbolje mjesto za održavanje i rad e-CODEX-a bilo u eu-LISA-i. Kako bi pronašla najbolje rješenje, Komisija je pokrenula procjenu učinka različitih opcija za održavanje e-CODEX-a. Rezultat te procjene učinka bit će dostupan u jesen 2017.

Spomenuto donošenje Direktive o vatrenom oružju važan je korak u primjeni propisa o zakonitom stjecanju i posjedovanju vatrenog oružja. Komisija se bavi i pitanjem nezakonite trgovine vatrenim oružjem u EU-u i izvan njega. Okrugli stol EU-a i Ukrajine o nezakonitom trgovanju vatrenim oružjem održan je 16. ožujka 2017. u Kijevu. To je bio prvi sastanak EU-a i Ukrajine te vrste, a cilj mu je bio poboljšati razmjenu informacija u vezi s nezakonitim trgovanjem vatrenim oružjem. Drugi okrugli stol EU-a i Tunisa o nezakonitom trgovanju vatrenim oružjem održan je 28. ožujka 2017. u Tunisu. U oba su slučaja, za Ukrajinu i za Tunis, dogovoreni akcijski planovi koji obuhvaćaju misije stručnjaka EU-a za ocjenjivanje administrativnog okvira tih zemalja, za organiziranje konferencije na visokoj razini o povezanom zakonodavstvu te za predlaganje izobrazbe, studijskih posjeta i radionica o upravljanju podacima u praksi i o operativnoj suradnji.

Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje 12. svibnja 2017. dostavile su Vijeću neslužbeni dokument o vanjskom djelovanju EU-a u borbi protiv terorizma u kojem se navode prioritetne zemlje, područja i instrumenti za djelovanje EU-a u tom području. Tim se zajedničkim dokumentom doprinosi raspravi o reviziji zaključaka Vijeća o vanjskom djelovanju EU-a u borbi protiv terorizma iz veljače 2015. u cilju donošenja novih zaključaka Vijeća na sastanku Vijeća za vanjske poslove u lipnju 2017.

Prva radionica EU-a i susjednih zemalja o zaštiti ključne infrastrukture (CIP) održana je u Bukureštu 16. i 17. ožujka 2017. Ta je radionica dio širenja vanjske dimenzije Europskog programa za zaštitu ključne infrastrukture. Uz države članice među sudionicima su bili predstavnici iz osam istočnoeuropskih i zapadnobalkanskih zemalja. Cilj prve radionice bio je uspostava kontakta i razmjena informacija o mjerama i alatima za zaštitu kritične infrastrukture. Utvrđena su moguća područja za daljnju suradnju, među ostalim zajednička izobrazba i vježbe usmjerene na praktične (operativne) aspekte, studije međusobnih regionalnih ovisnosti i stručne recenzije nacionalnih strategija za zaštitu kritične infrastrukture.

Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da ostvare napredak u izradi zakonodavnih prioriteta u području informacijskih sustava za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama. Time će se ojačati postojeći sustavi i riješiti važno pitanje neobuhvaćenih informacija, čime se odgovara na potrebe granične straže, policijskih službenika, uključujući carinske službenike, imigracijskih službenika i pravosudnih tijela te se stvaraju temelji za bolju interoperabilnost tih sustava.

Komisija je, kao naknadne mjere koje se nastavljaju na Komunikaciju o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost iz travnja 2016. te na preporuke Stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost, osmislila novi pristup upravljanju podacima za granice i sigurnost u kojem svi centralizirani informacijski sustavi EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama moraju biti, uz puno poštovanje temeljnih prava, interoperabilni. Kako bi to postigla, Komisija će na temelju postojećeg zakonodavnog i tehničkog rada u području informacijskih sustava u lipnju 2017. predstaviti zakonodavni prijedlog za jačanje mandata eu-LISA-e. Tim će prijedlogom, nakon kojeg će se što prije predstaviti zakonodavni prijedlog o interoperabilnosti, osigurati sposobnost agencije da uvede novi pristup. Komisija poziva Europski parlament i Vijeće na zajedničku raspravu o predloženim daljnjim koracima. To bi omogućilo da tri institucije postignu zajedničko stajalište o daljnjim koracima prema interoperabilnosti i o nužnim radnjama za njezino postizanje do 2020. uz puno poštovanje temeljnih prava. Uvođenjem navedenog pristupa interoperabilnosti upravljanje podacima u EU-u postalo bi djelotvornije i učinkovitije kako bi se bolje štitile vanjske granice i poboljšala unutarnja sigurnost u korist svih građana.