Kao što je istaknuto u strategiji za sigurnosnu uniju, s obzirom na to da je u cijelom EU-u u tijeku uvođenje 5G infrastrukture i uzimajući u obzir potencijalnu ovisnost mnogih ključnih usluga o 5G mrežama, posljedice sustavnih i raširenih poremećaja mogle bi biti iznimno teške. Stoga su države članice zajednički uložile napore u razvoj i uvođenje odgovarajućih sigurnosnih mjera. Nakon Preporuke Komisije o kibersigurnosti 5G mreža iz ožujka 2019., države članice dovršile su nacionalne procjene rizika koje su prenesene u koordinirano izvješće EU-a o procjeni rizika u kojem se utvrđuju sigurnosni izazovi povezani s 5G mrežama. Na temelju toga Skupina za suradnju u području mrežne i informacijske sigurnosti objavila je 29. siječnja 2020. paket instrumenata EU-a za smanjivanje rizika, u kojem su utvrđene potrebne strateške i tehničke mjere. Paket sadržava mjere za jačanje sigurnosnih zahtjeva za operatore pokretnih mreža (OPM-i), osiguravanje raznolikosti dobavljača za pojedinačne OPM-e, procjenu profila rizičnosti dobavljača i primjenu ograničenja za dobavljače koji se smatraju visokorizičnima. Komisija će podupirati provedbu paketa instrumenata, pri čemu će u potpunosti iskoristiti svoje nadležnosti i sredstva koja su joj na raspolaganju, uključujući pravila o telekomunikacijama i kibersigurnosti, koordinaciju normizacije i certificiranja na razini EU-a te okvir EU-a za provjeru izravnih stranih ulaganja.

Osiguravanje kanala za sigurnu komunikaciju u kritičnoj infrastrukturi važan je element zaštite ključne digitalne imovine EU-a i država članica. To se podupire razvojem mrežne infrastrukture za sigurne i otporne državne satelitske komunikacije, što je sastavnica svemirskog programa EU-a.

S obzirom na sve veće i složenije oslanjanje na digitalne procese u pružanju financijskih usluga, povećanje razine kibersigurnosti potrebno je i u financijskom sektoru. Iako je sigurnost informacijskih i komunikacijskih sustava prepoznata kao sastavni dio upravljanja rizicima za financijske subjekte, to se još nije u potpunosti odrazilo u regulatornom okruženju EU-a u području financijskih usluga. Komisija je 24. rujna 2020. donijela paket o digitalnim financijama, koji je jasno usmjeren na izazove i rizike povezane s digitalnom transformacijom te na promicanje otpornosti, zaštite podataka i primjerenog bonitetnog nadzora. Taj je paket uključivao zakonodavni prijedlog o digitalnoj operativnoj otpornosti kako bi se osiguralo uvođenje zaštitnih mjera za smanjenje rizika od kibernapada i drugih rizika. Ovom inicijativom doprinosi se snažnom i dinamičnom europskom digitalnom financijskom sektoru te jača sposobnost Europe da učvrsti svoju otvorenu stratešku autonomiju u području financijskih usluga, a time i svoju sposobnost reguliranja i nadziranja financijskog sustava radi zaštite financijske stabilnosti Europe.

To će biti cilj budućih prijedloga za promicanje otpornosti fizičke i digitalne infrastrukture. Opći je cilj povećati pripravnost na nacionalnoj razini i razini EU-a izgradnjom snažnih kapaciteta za sprečavanje, otkrivanje i ublažavanje prijetnji, odgovaranje na prijetnje te spremnost na djelovanje u kriznim situacijama. Postojećim zakonodavstvom omogućuje se češća primjena i poboljšanje upravljanja rizicima u ključnim sektorima, što je potrebno dodatno pojačati. Ključni cilj revidirane Direktive o europskoj kritičnoj infrastrukturi bit će promicanje visoke zajedničke razine otpornosti u dovoljno velikom rasponu ključnih sektora. Isto tako, ažuriranje Direktive o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava (NIS) bit će usmjereno na veću dosljednost u utvrđivanju „operatora ključnih usluga” u državama članicama. Općenito, unatoč znatnom napretku, kapaciteti u području kibersigurnosti u državama članicama i dalje su neujednačeni pa će se revizijom općenito nastojati potaknuti veća kibersigurnost. To će rezultirati dosljednijim pristupima otpornosti kad je riječ o fizičkoj i digitalnoj infrastrukturi.

Svakodnevni život građana oslanja se na fizičku i digitalnu infrastrukturu koja je međusobno sve povezanija i ovisnija. Ta je infrastruktura ključna za funkcioniranje gospodarstva i društva. Bez pouzdane opskrbe energijom, predvidljivog prijevoza, sveobuhvatnih zdravstvenih sustava ili digitalne financijske mreže naš sadašnji način života ne bi bio moguć. Pandemija bolesti COVID-19 još je jasnije pokazala koliko je važno osigurati otpornost ključnih sektora i subjekata. EU je prepoznao zajednički interes u zaštiti kritične infrastrukture od prijetnji, bez obzira na to je li riječ o prirodnim katastrofama, katastrofama izazvanima ljudskim djelovanjem ili terorističkim napadima. Trenutačni je opseg prijetnji kritičnoj infrastrukturi vrlo širok. Obuhvaća: terorizam, hibridno djelovanje, kibernapade, unutarnje prijetnje; prijetnje povezane s novim tehnologijama i tehnologijama u nastajanju (kao što su bespilotne letjelice, 5G, umjetna inteligencija); izazove povezane s klimatskim promjenama; prekide u lancima opskrbe; i uplitanje u izbore. Naša postojeća pravila moraju se modernizirati i proširiti. Potrebno je preusmjeriti fokus sa zaštite na otpornost, povećati usklađenost i dosljednost u pogledu sektorske pokrivenosti i usredotočiti se na ključne subjekte koji pružaju osnovne usluge.

Prijetnja koju predstavljaju transnacionalne terorističke mreže jasan je podsjetnik da je koordinirano djelovanje EU-a nužno za učinkovito djelovanje u cilju zaštite Europljana, očuvanja naših zajedničkih vrijednosti i europskog načina života. To je pokazatelj sve složenijih prekograničnih i međusektorskih sigurnosnih prijetnji, zbog čega je suradnja u području sigurnosti na svim razinama važnija nego ikad prije. To vrijedi za organizirani kriminal ili trgovinu drogom, a vrijedi i za digitalni svijet, u kojemu kibernapadi i kiberkriminalitet i dalje rastu. Svi ti izazovi prisutni su i izvan naših granica, uz jasnu međusobnu povezanost unutarnje i vanjske sigurnosti. Europska sigurnost našla se u središtu interesa i zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, koja je stavila na kušnju otpornost europske kritične infrastrukture, pripravnost za krize, strateške lance vrijednosti i sustave za upravljanje krizama te otpornost naših društava na manipulativno uplitanje i dezinformiranje.

Komisija je 24. srpnja 2020. donijela strategiju EU-a za učinkovitiju borbu protiv seksualnog zlostavljanja djece čiji je cilj pružiti djelotvoran odgovor EU-a na kaznena djela seksualnog zlostavljanja djece. Pojavio se i poseban izazov jer će od 21. prosinca 2020. određene internetske komunikacijske usluge, kao što su usluge elektroničke pošte i slanja poruka, biti obuhvaćene područjem primjene Direktive o e-privatnosti, a utvrđene su revidiranim definicijama u Europskom zakoniku elektroničkih komunikacija. Stoga postoji očit rizik da će pružatelji tih usluga koji sada poduzimaju određene važne dobrovoljne aktivnosti u svrhu otkrivanja, suzbijanja i prijavljivanja seksualnog zlostavljanja djece na internetu morati prestati poduzimati te aktivnosti. Komisija je stoga predložila Uredbu kojom bi se omogućio nastavak tih dobrovoljnih aktivnosti pod određenim uvjetima do donošenja dugoročnog zakonodavnog rješenja. Komisija radi na prijedlogu takvog rješenja, čije je donošenje predviđeno za 2021.

Počinitelji kaznenih djela često iskorištavaju nedostatke u području kibersigurnosti. To je bilo jasnije nego ikad tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19. Zabilježen je rast „klasičnog” kiberkriminaliteta koji uključuje upotrebu zlonamjernog softvera i ucjenjivačkog softvera (radi krađe osobnih podataka i podataka o plaćanju ili ucjene žrtava), kao i porasta broja novih internetskih stranica kojima se korisnike želi namamiti da instaliraju zlonamjerni softver. Došlo je do kibernapada na zdravstvenu i istraživačku infrastrukturu u okviru kojih su se zaključali sustavi IKT-a koji se mogu otključati samo plaćanjem otkupnine ili davanjem pristupa informacijama o razvoju cjepiva. Uočen je i znatan porast seksualnog zlostavljanja djece i količine materijala povezanog sa seksualnim zlostavljanjem djece.

Kako je prepoznato u agendi EU-a za borbu protiv terorizma, zaštita javnih prostora s pomoću izgradnje otpornosti na sigurnosne prijetnje i dalje je ključna sastavnica rada na uspostavi učinkovite i istinske sigurnosne unije. Komisija surađuje s nizom javnih i privatnih dionika na izradi smjernica i pružanju praktične potpore i financiranja, u skladu s akcijskim planom za potporu zaštiti javnih prostora iz 2017. i zbirkom primjera dobre prakse za potporu zaštiti javnih prostora iz 2019. Kako je utvrđeno u agendi EU-a za borbu protiv terorizma, Komisija će pojačati svoju potporu lokalnim i regionalnim vlastima, koje imaju ključnu ulogu u zaštiti javnih prostora i sprečavanju radikalizacije. To će uključivati izradu protokola EU-a o urbanoj sigurnosti i otpornosti za gradove, u kojem će se utvrditi osnovna načela i ciljevi za lokalne vlasti u tim područjima.

Napredovali su i pregovori suzakonodavaca o novim izvoznim pravilima kojima se ograničava prodaja robe za kibernadzor svjetskim režimima koji pribjegavaju represiji ljudskih prava. Kad budu donesena, ta će pravila dovesti do odgovornije, konkurentnije i transparentnije trgovine robom s dvojnom namjenom. Predložene izmjene, koje su nužne zbog tehnološkog razvoja i rastućih sigurnosnih rizika, uključuju nove kriterije za odobravanje ili odbijanje izvoznih dozvola za određenu robu.

Radikalizacija koja dovodi do nasilnog ekstremizma i terorizma višedimenzionalna je i prekogranična pojava koja je uspjela iskoristiti brz rast interneta. Internet se i dalje koristi za radikalizaciju i regrutiranje ranjivih osoba. Europolova jedinica za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja u srpnju je uklonila 2 000 poveznica na teroristički sadržaj, uključujući priručnike i upute o tome kako izvršiti napad. Dokazi o ulozi interneta u radikalizaciji i oglašavanju kaznenih djela osoba uključenih u napade u Francuskoj i Austriji dodatno naglašavaju potrebu za jasnim zakonodavnim okvirom kojim bi se spriječilo širenje terorističkih sadržaja na internetu uz istodobno zadržavanje učinkovitih mjera za zaštitu temeljnih prava. Pregovori između Europskog parlamenta i Vijeća o predloženoj Uredbi o terorističkim sadržajima na internetu postali su intenzivniji posljednjih tjedana. Zaključivanje tih pregovora osobito uspostavom novog i učinkovitoga operativnog instrumenta u obliku naloga za prekogranično uklanjanje terorističkih sadržaja u roku od najviše jednog sata od primitka takvog naloga ključno je za rješavanje problema terorističkih sadržaja, uključujući sadržaje koji pridonose radikalizaciji.

Komisija radi na nizu ključnih područja djelovanja. Komisija je 25. studenoga 2020. predložila Akt o upravljanju podacima, okvir za olakšanu razmjenu i ponovnu uporabu osobnih i neosobnih podataka u inovacijske i razvojne svrhe. To obuhvaća industriju i javna tijela putem virtualnih ili fizičkih sektorskih podatkovnih prostora. Time bi se nacionalnim tijelima kaznenog progona omogućio pristup podacima pohranjenima u drugim podatkovnim prostorima u vlastite inovacijske svrhe. Istodobno, pristup podacima nacionalnih tijela kaznenog progona i sigurnosnih tijela ne bi bio dopušten ako to nije omogućeno pravom EU-a ili nacionalnim pravom. Nacionalna tijela kaznenog progona i sigurnosna tijela mogu imati koristi i ako pojedinačni ispitanici svoje podatke dobrovoljno stave na raspolaganje za opće dobro, isključivo u svrhu znanstvenog istraživanja.

Kako bi se osigurao učinkovitiji progon kaznenih djela i s obzirom na važnost elektroničkih informacija i dokaza u kaznenim istragama, tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima trebalo bi za potrebe njihovih kaznenih istraga osigurati brz pristup takvim informacijama i dokazima. To je prepoznato u Zajedničkoj izjavi ministara unutarnjih poslova EU-a od 13. studenoga 2020. Europol, Eurojust i Europska pravosudna mreža objavili su 1. prosinca 2020. drugo izvješće SIRIUS o stanju digitalnih dokaza u EU-u. U izvješću se ističe veća važnost elektroničkih dokaza u kaznenim istragama. Europski parlament još nije utvrdio svoje stajalište o prijedlozima Komisije o prekograničnom pristupu elektroničkim dokazima iz travnja 2018., stoga pregovori među suzakonodavcima tek trebaju početi. Kašnjenja u donošenju tih prijedloga koče rad tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela te otežavaju tekući rad na utvrđivanju kompatibilnih pravila za prekogranični pristup e-dokazima u okviru međunarodnih pregovora.

Kao i dosad, prometna mreža i dalje je meta terorizma. Napori EU-a obuhvaćaju pristup koji se temelji na procjeni rizika kako bi se zaštitio zrakoplovni sektor. Područja sukoba ozbiljan su rizik za civilno zrakoplovstvo, stoga su razmjena informacija i procjena tog rizika ključne za njegovo ublažavanje. Sustav obavješćivanja i uzbunjivanja EU-a za procjenu rizika u području sukoba prepoznat je kao najbolja praksa, a međunarodni standardi za razmjenu informacija uključeni su u zakonodavstvo EU-a . Na temelju iskustva stečenog u području civilnog zrakoplovstva, Komisija je proširila pristup temeljen na procjeni rizika na druge načine prijevoza. Provedba akcijskog plana za sigurnost željezničkog prometa u EU-u dobro napreduje i koristi se stručnim znanjem Platforme za sigurnost putnika u željezničkom prometu u EU-u, posebne stručne skupine koju je osnovala Komisija. Kad je riječ o pomorskom dobru, pristup koji se temelji na procjeni rizika dobro je poznat i primjenjuje se, a Komisija surađuje s državama članicama i dionicima na dodatnom jačanju sigurnosti putnika. To je uključeno u strategiju pomorske sigurnosti EU-a i njezin akcijski plan, revidiran 2018., kao i u sigurnosnu i obrambenu dimenziju. Navedeno je u posljednjem izvješću o provedbi koje je doneseno i objavljeno 23. listopada 2020.

Komisija je u studenome 2019. pozvala države članice da ocijene provedbu akcijskog plana iz 2017. za poboljšanje spremnosti s obzirom na rizike za kemijsku, biološku, radiološku i nuklearnu (KBRN) sigurnost. Opći je zaključak bio da je provedena većina mjera. Komisija je početkom 2020. u suradnji s nacionalnim stručnjacima utvrdila popis visokorizičnih kemikalija zabrinjavajućih svojstava. To je bila osnova za suradnju s proizvođačima opreme u cilju poboljšanja mogućnosti otkrivanja. Komisija je nedavno pokrenula studiju o izvedivosti ograničavanja pristupa nekima od tih kemikalija. U tijeku je i rad u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, a o dodatnim kapacitetima za odgovor na KBRN rizike raspravlja se s državama članicama u područjima dekontaminacije, otkrivanja, nadzora i praćenja te stvaranja zaliha.

Prevencija je ključna za borbu protiv terorizma. Napori EU-a u području sprečavanja radikalizacije temelje se na dosad stečenom solidnom iskustvu u pružanju potpore stručnjacima na terenu i tvorcima politika. Komisija je 24. studenoga donijela novi akcijski plan za integraciju i uključivanje. U borbi protiv radikalizacije ključno je intenzivnije raditi na zbližavanju zajednica. Povezanije i uključivije društvo može pomoći u sprečavanju širenja ekstremističkih ideologija koje mogu dovesti do terorizma i nasilnog ekstremizma. Potpora Mreži za osvješćivanje o radikalizaciji uključuje dodatni ugovor u vrijednosti od 30 milijuna EUR iz siječnja 2020. za sljedeće četiri godine pomoći stručnjacima na terenu, kao i dodatnu potporu tvorcima politika i istraživačima. Ti i drugi instrumenti, kao što je Internetski forum EU-a, omogućit će Komisiji da se pozabavi prioritetnim mjerama istaknutima u strateškim smjernicama za 2021. u pogledu koordiniranog pristupa EU-a sprečavanju radikalizacije, koje su razvijene u suradnji s državama članicama. Nadopunjuju ih mjere iz agende za borbu protiv terorizma kojima je cilj suzbijanje ekstremističkih ideologija na internetu, povećanje takvih napora u zatvorima te u pogledu rehabilitacije i reintegracije, među ostalim stranih terorističkih boraca, te jačanje potpore lokalnim akterima i izgradnja otpornijih zajednica.

Općenito, pandemija bolesti COVID-19 istaknula je brzorastuće rizike od dezinformiranja i stvarnu opasnost za živote ljudi. Komisija i visoki predstavnik donijeli su 10. lipnja 2020. Zajedničku komunikaciju o dezinformacijama o bolesti COVID-19 kako bi se istaknuli konkretni rizici od dezinformacija povezanih s bolešću COVID-19 i mjere koje bi trebalo poduzeti. To uključuje mjere koje veće internetske platforme poduzimaju u cilju razvoja politika za uklanjanje prijetnji te pojačano praćenje djelovanja platformi, kao i posebnu suradnju putem sustava brzog uzbunjivanja kojim upravlja ESVD. Pandemija je potaknula veće napore u borbi protiv dezinformiranja i veću osviještenost javnosti. U prvoj polovini 2020. u javnu bazu podataka EUvsDisinfo o slučajevima dezinformiranja dodana su 1 963 nova primjera proruskih dezinformacija, od kojih je gotovo jedna trećina povezana s infodemijom uzrokovanom bolešću COVID-19. Od sredine ožujka do kraja travnja 2020. te su internetske stranice bilježile više od 10 000 posjetitelja dnevno, a ukupan broj posjetitelja porastao je za 400 % u usporedbi s istim razdobljem 2019. Odgovor EU-a uključivao je ciljane komunikacijske kampanje i navođenje činjeničnih informacija o pandemiji.

Istodobno se radi na provedbi mjera utvrđenih u novoj sigurnosnoj strategiji kako bi se hibridna pitanja uključila u politike, razvila internetska platforma s ograničenim pristupom, utvrdile osnovice sektorske otpornosti EU-a te pojednostavnili tokovi informacija radi daljnjeg poboljšanja informiranosti o stanju. To se temelji na jedinici EU-a za otkrivanje hibridnih prijetnji (HFC) uspostavljenoj u okviru Obavještajnog i situacijskog centra EU-a (EU INTCEN), koji je i dalje središnja točka EU-a za procjene hibridnih prijetnji. Dosad je proizvela više od 180 pisanih izvješća o hibridnim i kiberprijetnjama. Jedan je od projekata HFC-a analiza hibridnih trendova, koja pruža podatke o temama kao što su: redovita analiza hibridnih aktivnosti novih aktera; aktivnosti stranih obavještajnih službi protiv država članica, institucija, partnera i interesa EU-a te hibridni državni i nedržavni akteri koji iskorištavaju pandemiju bolesti COVID-19.

Komisija je u lipnju 2020. objavila rezultate posljednjeg praćenja provedbe Kodeksa postupanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu. Rezultati pokazuju da informatička društva ocjenjuju u prosjeku 90 % označenog sadržaja u roku od 24 sata i uklanjaju 71 % sadržaja koji se smatra nezakonitim govorom mržnje. Međutim, utvrđeni su i nedostaci u pogledu transparentnosti i povratnih informacija korisnicima. Rezultati provedbe Kodeksa postupanja tijekom posljednje četiri godine upotrijebljeni su i za razmatranja o tome kako riješiti problem nezakonitih sadržaja na internetu uz istodobnu zaštitu slobode izražavanja u predstojećem prijedlogu akta o digitalnim uslugama. U govoru o stanju Unije 2020. predsjednica von der Leyen najavila je i da će Komisija do kraja 2021. predložiti da se popis kaznenih djela na razini EU-a iz članka 83. stavka 1. UFEU-a proširi na zločin iz mržnje i govor mržnje.

Komisija je u srpnju 2020. donijela novu agendu i akcijski plan EU-a za borbu protiv droga 2021.–2025., koji se nadovezuju na postojeće strategije EU-a za borbu protiv droga. U dokumentu su utvrđeni politički okvir i prioriteti za djelovanje sljedećih pet godina. Agenda je usmjerena na: (1) pojačane sigurnosne mjere protiv svih oblika nezakonite trgovine drogom od skupina organiziranog kriminala do upravljanja vanjskim granicama te nezakonite distribucije i proizvodnje; (2) bolju prevenciju, uključujući informiranje o štetnim učincima droga, a posebno o povezanosti uporabe droga, nasilja i drugih oblika kriminala; i (3) borbu protiv štetnih posljedica droga, s pomoću dostupnosti liječenja, smanjenja rizika i štete te uravnoteženoga pristupa problemu droge u zatvorima. Komisija je 30. studenoga 2020. donijela i evaluaciju politike EU-a o prekursorima za droge u kojoj se zaključuje da je potrebno dodatno djelovanje kako bi se skupinama organiziranog kriminala u EU-u spriječio pristup kemikalijama koje su im potrebne za proizvodnju nezakonitih sintetičkih droga.

Zajednički akcijski plan za borbu protiv terorizma za zapadni Balkan iz 2018. i prateći bilateralni sporazumi potpisani 2019. sa svakim od partnera usmjereni su na regiju od ključne važnosti za zajedničke sigurnosne ciljeve i zaštitu ljudi koji žive u EU-u. Na Ministarskom forumu EU-a i zapadnog Balkana o pravosuđu i unutarnjim poslovima održanom 22. listopada 2020. EU i partneri sa zapadnog Balkana ponovno su potvrdili svoju predanost provedbi ciljeva zajedničkog akcijskog plana nakon 2020. Suradnja sa zemljama zapadnog Balkana uključuje upravljanje povratkom stranih terorističkih boraca i članova njihovih obitelji koji je u tijeku te daljnju integraciju u aktivnosti suzbijanja radikalizacije. U borbi protiv terorizma EU redovito surađuje i s Bliskim istokom, sjevernom Afrikom i srednjom Azijom. Suradnja sa srednjom Azijom usmjerena je na suočavanje s kemijskim, biološkim, radiološkim i nuklearnim prijetnjama. Zajednički odbor za suradnju EU-a i Vijeća za suradnju u Zaljevu sastao se 25. lipnja 2020. i raspravljao o pitanjima kao što su suzbijanje radikalizacije, borba protiv financiranja terorizma i pranja novca te kibersigurnost i suradnja s Europolom. EU je krajem 2019. surađivao s NATO-om na prvoj reviziji kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih prijetnji u nekoj od zemalja Perzijskog zaljeva. Do kraja 2019. ukupno je izdvojeno oko 465 milijuna EUR za tekuće projekte povezane s borbom protiv terorizma i sprečavanjem nasilnog ekstremizma izvan EU-a, što je povećanje od 15 % u odnosu na prethodnu godinu.

Isto tako, Eurojust je podržao 116 istraga povezanih s terorizmom 2019. i 2020. Trenutačni rad dovest će do zakonodavnog prijedloga o digitalnoj razmjeni informacija o slučajevima prekograničnog terorizma čiji je cilj daljnja izrada registra za borbu protiv terorizma uspostavljenog 2019., kao i širenje opsega rada na ekstremističke skupine desnice i ljevice.

To ukazuje na napredak u transnacionalnoj suradnji, prekograničnom kaznenom progonu i pravosudnom operativnom djelovanju, kao i na uspostavu nacionalnih i transnacionalnih mehanizama upućivanja za žrtve i razvoj baze podataka o trgovini ljudima. Države članice sve više angažiraju agencije EU-a radi razmjene informacija i zajedničkog djelovanja te zajedničke istražne timove za borbu protiv trgovine ljudima unutar i izvan EU-a. Operativna suradnja dovela je do konkretnih rezultata, posebno u okviru Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela: zahvaljujući tome 2019. uhićeno je 825 osoba, utvrđeno je 8 824 osumnjičenika i 1 307 potencijalnih žrtava, među kojima je i 69 djece. Utvrđene su ili razbijene 94 skupine organiziranog kriminala koje su sudjelovale u tim kaznenim djelima, dok je imovina u vrijednosti od 1,5 milijuna EUR zamrznuta na bankovnim računima, u poduzećima i na internetskim domenama. Na Europski dan borbe protiv trgovine ljudima 18. listopada 2020. Komisija je objavila studiju o troškovima trgovine ljudima i studiju o nacionalnim i transnacionalnim mehanizmima upućivanja.

Glavni je cilj Uredbe o unosu i uvozu kulturnih dobara donesene u lipnju 2019. zaustaviti uvoz kulturnih dobara koja su nezakonito izvezena iz zemlje podrijetla u Uniju. Kako bi se osigurala njezina ispravna provedba, Komisija trenutačno priprema donošenje provedbenih odredbi, među ostalim o centraliziranom elektroničkom sustavu za uvoz kulturnih dobara, kojim će se omogućiti pohrana i razmjena informacija među državama članicama te potrebne uvozne formalnosti. Opće pravilo o zabrani stupit će na snagu do kraja 2020., a njegovom primjenom carinskim tijelima država članica pružit će se pravna sredstva za kontrolu i djelovanje u odnosu na pošiljke koje mogu sadržavati kulturna dobra nezakonito izvezena iz njihove zemlje podrijetla.

Borba protiv kaznenih djela protiv okoliša

Kaznena djela protiv okoliša obuhvaćaju djela kojima se krši zakonodavstvo o okolišu te kojima se nanosi ili se može nanijeti znatna šteta okolišu ili zdravlju ljudi ili koje ugrožavaju okoliš i zdravlje ljudi. Među najvažnijim su područjima kaznenih djela protiv okoliša nezakonite emisije ili ispuštanje tvari u zrak, vodu ili tlo, nezakonita trgovina divljom faunom i florom, nezakonita trgovina tvarima koje oštećuju ozonski sloj te nezakonito otpremanje ili odlaganje otpada. Nedavna evaluacija Direktive o kaznenim djelima protiv okoliša pokazala je da napredak u razvoju europskog okvira nije popraćen znatnim učinkom na terenu, među ostalim u smislu bolje prekogranične suradnje i ravnopravnijih uvjeta u pogledu sankcija među državama članicama. Konkretno, to nije dovelo do većeg broja osuđujućih presuda i uvođenja odvraćajućih sankcija u državama članicama. Stoga je odlučeno da se Direktiva preispita do kraja 2021.

Eurojust je 29. i 30. listopada 2019. s Europskom mrežom tužitelja za okoliš (ENPE) održao konferenciju „Međunarodna suradnja i suradnja u borbi protiv kaznenih djela protiv okoliša” radi podizanja svijesti i promicanja prekogranične suradnje među tužiteljima i drugim stručnjacima unutar i izvan EU-a u području kaznenih djela protiv okoliša.

Akcijski plan za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom donesen 2016. trenutačno je u postupku evaluacije. Jedna je od posebnih mjera projekt koji se provodi do siječnja 2021. i koji je usmjeren na trgovinu divljom faunom i florom u EU-u i preko EU-a putem interneta i usluga dostave paketa, u cilju zaustavljanja i razbijanja mreža kiberkriminaliteta u području divlje faune i flore.

V.SNAŽAN EUROPSKI SIGURNOSNI EKOSUSTAV

Istinska i djelotvorna sigurnosna unija mora biti zajednički pothvat svih dijelova društva. Vlade, tijela kaznenog progona, privatni sektor, sektor obrazovanja i građani moraju biti angažirani, opremljeni i na odgovarajući način povezani kako bi se izgradila pripravnost i otpornost cijelog društva, a posebno najranjivijih skupina, žrtava i svjedoka.

1.Suradnja i razmjena informacija

EU može na važan način pridonijeti zaštiti građana tako da olakša suradnju onih koji su odgovorni za sigurnost. Suradnja i razmjena informacija moćna su sredstva za borbu protiv kriminala i terorizma, suzbijanje prijetnji poput kiberkriminaliteta i provođenje pravde. Uveden je niz alata za potporu razmjeni informacija među tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima.

Komisija sada donosi revidirani mandat Europola radi uvođenja niza ciljanih poboljšanja u njegov rad. Time će se Europolu omogućiti da se bolje suočava s promjenjivom prirodom kaznenih djela počinjenih putem interneta i financijskim kriminalom. Ojačat će suradnju s privatnim sektorom i uskladiti odredbe o zaštiti podataka s postojećim pravilima EU-a.

Europol i druge agencije EU-a kao što su Frontex, CEPOL i Eurojust nastavile su, uz potporu Komisije, razvijati ciklus politike EU-a za borbu protiv teškoga i međunarodnog organiziranog kriminala, „Europsku multidisciplinarnu platformu za borbu protiv kaznenih djela” ( EMPACT ). Suradnja u okviru EMPACT-a i dalje se pokazuje učinkovitim alatom protiv organiziranog kriminala diljem Europe, primjerice tijekom „dana zajedničke akcije” (Joint Action Days – JAD) u rujnu, listopadu i studenome 2020. To je jasan pokazatelj vrijednosti suradnje. Poduprla je i manje mjerljive ciljeve: poboljšanu podatkovnu sliku, osposobljavanje i izgradnju kapaciteta, prevenciju, suradnju s partnerima izvan EU-a i borbu protiv internetskog kriminala. Neovisnom evaluacijom ciklusa politike EU-a za razdoblje 2018.–2021./EMPACT-a 2020. potvrđeno je da se pokazao sve relevantnijim i učinkovitijim u suočavanju s najvećim prijetnjama koje predstavljaju skupine koje se bave organiziranim kriminalom. Dodanu vrijednost donosi platforma za suradnju koja državama članicama omogućuje postizanje boljih rezultata u borbi protiv teškoga i organiziranog kriminala od onih koje bi ostvarile da same rješavaju takve probleme. U evaluaciji su istaknute mogućnosti i iznesene preporuke za daljnji razvoj tog vrlo korisnog alata za suradnju u sljedećem ciklusu koji se odnosi na razdoblje 2022.–2025.

Komisija će 2021. pokrenuti inicijativu za Kodeks policijske suradnje EU-a kako bi se pojednostavnila, unaprijedila, razvila, modernizirala i olakšala suradnja relevantnih nacionalnih agencija u području kaznenog progona. Time će se uvelike poduprijeti države članice u borbi protiv teškoga i organiziranog kriminala i terorizma.

Potrebna je i suradnja policije i drugih ključnih tijela kaznenog progona, kao i suradnja s agencijama poput carinskih službi. Carinske službe EU-a imaju ključnu ulogu u osiguravanju sigurnosti vanjskih granica i lanca opskrbe te tako pridonose unutarnjoj sigurnosti Europske unije. Nove i rastuće prijetnje odnose se na glavne poveznice između carinskih tijela i tijela kaznenog progona, pri čemu se posebno naglašava vrijednost carinskih provjera za otkrivanje/sprečavanje i vodeća uloga carinskih tijela u pogledu robe. Komisija podupire i potiče suradnju između carinskih službi i Europola, s izravnim učinkom na djelovanje u područjima kao što su vatreno oružje, kaznena djela protiv okoliša, financiranje kaznenih djela i kiberkriminalitet. Carinska tijela trenutačno sudjeluju u nekoliko aktivnosti koje Europol vodi protiv teškoga i međunarodnog organiziranog kriminala, kao i u CEPOL-ovim osposobljavanjima. Time se pomaže u promicanju i razvoju daljnje međuagencijske suradnje i jačaju interakcije među ključnim akterima.

Snažni i učinkoviti informacijski sustavi nužni su za bolju razmjenu informacija između pravosudnih tijela i tijela kaznenog progona diljem EU-a. Schengenski informacijski sustav (SIS) ojačan je i ažuriranim pravilima kojima se rješavaju mogući nedostaci uspostavom dodatnih kategorija upozorenja, proširenjem popisa predmeta za koje se mogu unijeti upozorenja te dopuštanjem novih vrsta podataka koji se unose. Nova pravila stupila su na snagu 28. prosinca 2018. i trebala bi biti u potpunosti operativna do prosinca 2021.

Isto tako, Europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS) dopunjen je 2019. dodatnim sustavom kojim se omogućuje učinkovita razmjena podataka iz kaznene evidencije o državljanima trećih zemalja osuđenima u EU-u (ECRIS-TCN). U tijeku su radovi na tehničkom razvoju i provedbi tog novoga centraliziranog sustava, a njegovo stupanje na snagu očekuje se 2023.

Komisija je 24. srpnja 2020. donijela Izvješće o preispitivanju Direktive o evidenciji podataka o putnicima (PNR) u kojem je preispitala prve dvije godine primjene te direktive. To ukazuje na to da je razvoj sustava PNR-a na razini EU-a u tijeku. Upotreba podataka iz PNR-a ključna je u borbi protiv terorizma, teškog kriminala i organiziranog kriminala te su s pomoću nje već ostvareni konkretni rezultati. Samo jedna država članica još nije obavijestila Komisiju o potpunom prenošenju. Komisija joj je 3. prosinca 2020. uputila obrazloženo mišljenje zbog toga što nije obavijestila o potpunom prenošenju Direktive.

Komisija je 9. rujna 2020. objavila evaluaciju Direktive o unaprijed dostavljenim informacijama o putnicima iz 2004. U evaluaciji je istaknut niz nedostataka i nedosljednosti koje će se uzeti u obzir u nadolazećoj reviziji postojećega zakonodavnog okvira. Još jedan ključni instrument koji je predmetom daljnjeg ispitivanja jesu prümske odluke, koje je potrebno razmotriti u svjetlu operativnoga, tehnološkog i forenzičkog razvoja te razvoja zaštite podataka.

Suradnja isto tako mora ići izvan EU-a kako bi se s ključnim trećim zemljama surađivalo u borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala. Vijeće je 13. svibnja 2020. odobrilo otvaranje pregovora s Novim Zelandom o razmjeni osobnih podataka između Europola i Novog Zelanda. Pregovori s Turskom još uvijek su u tijeku, međutim nije postignut napredak u pregovorima s Alžirom, Egiptom, Izraelom, Jordanom, Libanonom, Marokom i Tunisom o razmjeni osobnih podataka za borbu protiv teškog kriminala i terorizma. Usto, Komisija je 19. studenoga 2020. donijela Preporuku za odluku Vijeća o odobravanju otvaranja pregovora o sporazumu između Europske unije i deset trećih zemalja o suradnji između Eurojusta i tih trećih zemalja u pogledu razmjene osobnih podataka.

Kad je riječ o međunarodnoj suradnji u pogledu razmjene podataka iz PNR-a u svrhu borbe protiv terorizma i teškog kriminala, Vijeće je odobrilo otvaranje pregovora s Japanom o potpisivanju sporazuma o PNR-u. U međuvremenu se dovršavaju zajedničke evaluacije postojećih sporazuma između EU-a i SAD-a te između EU-a i Australije . Komisija je pokrenula i postupak preispitivanja svojega trenutačnog općeg pristupa u pogledu prijenosa podataka iz PNR-a trećim zemljama.

Komisija surađuje i s UN-om na povećanju kapaciteta partnerskih zemalja za sprečavanje, otkrivanje, istragu i kazneni progon kaznenih djela terorizma i drugih teških kaznenih djela prikupljanjem i analizom podataka o putnicima, kako iz Direktive o unaprijed dostavljenim informacijama o putnicima tako i iz PNR-a.