PRILOG

Mišljenje Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene (CCMI) o temi „Ažuriranje nove industrijske strategije – Učinci na zdravstveni industrijski ekosustav” (dopunsko mišljenje uz dosje INT/935) Izvjestitelj: Anastasis YIAPANIS Suizvjestitelj: Antonello PEZZINI Odluka Plenarne skupštine: 26.4.2021. Pravna osnova: pravilo 37. stavak 2. Poslovnika (dopunsko mišljenje) Nadležno tijelo: Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene (CCMI) Datum usvajanja u CCMI-ju: 29.9.2021. 1. Zaključci i preporuke 1.1. EGSO je uvjeren da je zdravlje u središtu novog međunarodnog geopolitičkog konteksta i da je neophodno podržati snažan i koordiniran europski zdravstveni ekosustav kako bi se doprinijelo industrijskoj strateškoj autonomiji EU-a, tehnološkoj suverenosti i boljoj kvaliteti života građana i građanki EU-a na temelju holističkog pristupa, s jasno utvrđenim planovima i mjerljivim i transparentnim pokazateljima uspješnosti. 1.2. Zajedno s državama članicama i dionicima u sektoru trebalo bi provesti evidentiranje odozdo prema gore i analizu kako bi se točno procijenila priroda utvrđenih ovisnosti, uključujući rizike koje one predstavljaju za otpornost i funkcioniranje industrijskog ekosustava, te kako bi se otklonile slabosti i riješio problem manjka strateških materijala. 1.3. EGSO smatra da je potrebno poduzeti mjere kako bi se uspostavio snažniji, pravedniji, učinkovitiji i pristupačniji zdravstveni ekosustav uz djelotvorno vodstvo, odgovarajuću diversifikaciju izvora opskrbe i interoperabilnu i međusobno povezanu digitalnu zdravstvenu strukturu. EU mora pronaći odgovarajuće poticaje za vraćanje strateških proizvodnih kapaciteta u matične zemlje. 1.4. Kad je riječ o opskrbi određenim sirovinama, Europa ovisi o drugim zemljama. Zdravstvenom sektoru potrebni su snažniji i raznolikiji međunarodni lanci opskrbe kako bi bio spreman suočiti se s budućim krizama. EGSO pozdravlja najavljeni prijedlog o osnivanju tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize. 1.5. EGSO naglašava potrebu da se intenzivira rad u tom području, među ostalim, zahvaljujući sinergiji između javnog i privatnog sektora. Na razini Unije prijeko je potrebno strateško predviđanje kojim bi se promicala pravedna dostupnost opreme i pristup zdravstvenom ekosustavu, veća solidarnost, pravednost i multilateralna suradnja. EGSO poziva na to da se svim građanima i građankama EU-a zajamči socijalna dobrobit putem jednostavnog pristupa visokokvalitetnim i djelotvornim lijekovima. 1.6. Potencijalne sinergije između velikih poduzeća i MSP-ova ne iskorištavaju se u potpunosti, čime se uvelike onemogućava jačanje položaja MSP-ova i sprečava se da zdravstveni sektor postane inkubator revolucionarnih otkrića. Instrumenti za potporu ulaganju moraju se učinkovito koordinirati uz posebne pozive na podnošenje ponuda namijenjene industrijskim MSP-ovima. 1.7. EGSO poziva na veću jasnoću u vezi s razmjenom zdravstvenih podataka i upotrebom umjetne inteligencije, na ukidanje regulatornih prepreka i potporu zajedničkom pristupu EU-a kada je riječ o upotrebi usluga telemedicine. U potpunosti podržava uvođenje europskog prostora za zdravstvene podatke, uz potpuno poštovanje prava pojedinaca i zaštitu osobnih podataka. 1.8. Zdravstveni sektor može znatno doprinijeti klimatskoj neutralnosti EU-a prikladno osmišljenim politikama za gospodarenje otpadom, novim poslovnim modelima kružnog gospodarstva i većim kapacitetom prometne infrastrukture. 1.9. Ulaganje u istraživanje i razvoj ključno je za konkurentnost i održivost zdravstvene industrije. Europske politike moraju poticati javna i privatna ulaganja kako bi ona uključivala socijalne i zdravstvene aspekte. 1.10. EGSO poziva na veću uključenost relevantnih dionika u regulatorne postupke u pogledu razvoja usklađenih normi kvalitete i sigurnosti za zaštitnu opremu i medicinske proizvode. Poziva na jasne ovlasti tijela za normizaciju u postupku tehničke regulacije. 1.11. Europskim zdravstvenim djelatnicima potrebni su programi namjenskog osposobljavanja, prekvalifikacije, usavršavanja i cjeloživotnog učenja kako bi se suočili s novim izazovima zelenog plana. Naglasak ne smije biti samo na zdravstvenim djelatnicima nego i na istraživačima, nastavnicima, medijskim djelatnicima i samim pacijentima. EGSO stoga poziva na bolju komunikaciju na razini EU-a o pravima potrošača odnosno pacijenata, uz potpuno uključivanje socijalnih partnera i relevantnih organizacija civilnog društva. 1.12. EGSO poziva Komisiju na to da nastavi suradnju i dijalog među dionicima o otpornosti farmaceutskog sektora, nadovezujući se na postojeće strukture u okviru farmaceutske strategije za Europu, te da nastavi provoditi snažnu, održivu i digitalnu transformaciju zdravstvenog industrijskog ekosustava, kako je navedeno u industrijskoj strategiji za Europu. 2. Kontekst i uvod 2.1. Pandemija bolesti COVID-19 izazvala je nezabilježenu krizu u svim državama članicama EU-a koja je, za razliku od drugih kriza, narušila i ponudu i potražnju, kao i društvo u cjelini. EU je teško pogođen u usporedbi s drugim dijelovima svijeta i zabilježio je više smrtnih slučajeva na milijun ljudi u odnosu na globalni trend ( 1 ) . Unija je reagirala primjereno i u određenoj mjeri koordinirano. Moglo se učiniti više da je EU kao unija bio spremniji na takav šok. 2.2. Jedinstveno tržište jedno je od najvažnijih postignuća projekta Europske unije. Prepreke su i dalje prisutne te proizlaze iz neusklađene primjene zakonodavstva EU-a u državama članicama. Pandemija COVID-a 19 pojačala je te prepreke i posebno je istaknula krhkost vrijednosnih lanaca i povećanje problema u području distribucije. Postalo je jasno da EU ovisi o trećim zemljama kad je riječ o medicinskoj opremi. 2.3. U zdravstvenom sektoru 2018. godine bilo je zaposleno više od 7 milijuna osoba ( 2 ) . Taj je sektor vrlo važan za jedinstveno tržište: izravno zapošljava više od 800 000 ljudi i ostvaruje trgovinski suficit od 109,4 milijarde EUR ( 3 ) . Proizvođači lijekova dali su najveći doprinos u pogledu ulaganja u istraživanje i razvoj 2019., dok vrijednost europskog elektromedicinskog tržišta trenutačno iznosi 120 milijardi EUR. Međutim, EU ulaže manje u usporedbi s našim trgovinskim partnerima: 19,2 % ulaganja u istraživanje i razvoj u području industrije u EU-u usmjereno je na inovacije u zdravstvu u usporedbi s primjerice 26,4 % u SAD-u. Europa je veliko središte svjetske industrije medicinskih proizvoda. Tržište medicinskih proizvoda u EU-u čini jednu trećinu svjetskog tržišta s oko 32 000 poduzeća i 730 000 zaposlenika. 3. Opće napomene 3.1. Zdravlje je jedan od megatrendova budućnosti, posebno u Europi, a u novom geopolitičkom kontekstu ključno je pružiti potporu zdravstvenom industrijskom ekosustavu koji doprinosi strateškoj autonomiji i tehnološkoj suverenosti EU-a. 3.2. EGSO smatra da se u komunikaciji Europske komisije industrija, a posebno zdravstvena zaštita, stavljaju na prvo mjesto u europskim politikama te se prepoznaje njezina sposobnost da potiče velike promjene, tumači nove potrebe i izazove društva i nudi inovativna i konkurentna rješenja. Međutim, EGSO poziva na sveobuhvatniji pristup od onoga koji zauzima Komisija i koji je usmjeren uglavnom na industriju. Oblikovatelji politika imaju veliku odgovornost jer je zdravlje osnova postojanja svake osobe i nedvojbeno je najveće bogatstvo pojedinca. EGSO stoga poziva na veću komunikaciju na razini EU-a o pravima potrošača odnosno pacijenata, uključujući temeljna prava sadržana u Povelji EU-a o temeljnim pravima. EU-u je potreban snažan koordinirani zdravstveni sustav. 3.3. Industrijska struktura zdravstvenog ekosustava opsežna je konstrukcija koja obuhvaća nekoliko velikih aktera i znatan broj MSP-ova. Međutim, potencijalne sinergije između tih dviju skupina ne iskorištavaju se u potpunosti, što ozbiljno ometa osnaživanje MSP-ova. S obzirom na to, zdravstveni ekosustav nije u potpunosti funkcionalan i ne može ostvariti svoju ulogu inkubatora inovativnih otkrića. 3.4. funkcionalnog, pravednog i učinkovitog unutarnjeg tržišta na kojem se s jedne strane promiču i nagrađuju istinske medicinske inovacije sa stvarnom dodanom vrijednošću za zdravstvenu zaštitu, a s druge strane jača i tržišno natjecanje kako bi pristup lijekovima bio pravedan i cjenovno pristupačan ” ( 4 ). Zdravstvenom industrijskom ekosustavu potrebno je snažno unutarnje tržište sa snažnim postrojenjima za proizvodnju i distribuciju. EGSO je prethodno naglasio važnost „ 3.5. Čini se da postoji znatna potreba za ažuriranjem integracije jedinstvenog tržišta osiguravanjem djelotvornijeg upravljanja, posebno u zdravstvenom industrijskom sektoru ( 5 ) : funkcionalna politika jedinstvenog tržišta i tržišnog natjecanja omogućuje snažnu poslovnu dinamiku, što može imati glavnu ulogu u diversifikaciji izvora opskrbe u EU-u i na temelju čega se može izbjeći fragmentirana zdravstvena struktura. 3.6. Kako se pokazalo tijekom pandemije COVID-a 19, prekogranična suradnja i solidarnost poboljšavaju kapacitet odgovora EU-a i povećavaju otpornost Unije u cijelosti. Strateško predviđanje na razini Unije krajnje je neophodno, posebno jer je pandemija teže pogodila sektore i vrijednosne lance s prekograničnim vezama. 3.7. Strateške ovisnosti utječu na temeljne interese EU-a. Posebno se odnose na područja sigurnosti i zaštite, zdravlje Europljanki i Europljana i mogućnost pristupa robi, uslugama i tehnologijama koje su ključne za zelenu i digitalnu tranziciju, koja je u središtu prioriteta EU-a. 3.8. predstavljanje jasne kratkoročne, srednjoročne i dugoročne konkretne i sveobuhvatne strategije za europsku industriju ” i potiče Komisiju da „ izradi konkretan akcijski plan s jasnim godišnjim ciljevima i postupcima praćenja, uz blisku suradnju sa svim relevantnim dionicima ” uloga poslodavaca, poduzetnika i uključenost privatnog sektora u pokretanju strukturnih promjena ključni za industrijsku tranziciju ” ( 7 ). EGSO preporučuje „” i potiče Komisiju da „ ( 6 ) te ističe kako su „ 3.9. Inovativnu medicinsko-farmaceutsku industriju pokreće napredak medicine. Jedan od važnih problema koji je potrebno odmah riješiti jest cjenovna nepristupačnost ili nedostupnost lijekova. Socijalna dobrobit mora se zajamčiti putem jednostavnog pristupa visokokvalitetnim i djelotvornim lijekovima za sve građane i građanke koji žive u EU-u. Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ima velike posljedice za proizvođače medicinskih proizvoda. 3.10. Tijekom pandemije bolesti COVID-19 postala je očita ovisnost Europe o određenim sirovinama koje proizvodi samo nekoliko proizvođača i zemalja. Osim toga, čak i zelene i digitalne tehnologije, koje su često povezane sa zdravstvenim industrijskim sustavom, ovise o nizu oskudnih sirovina koje se uvoze u Europu, pri čemu vrlo velik udio potrebnih elemenata rijetkih zemalja dolazi od jednog dobavljača – Kine ( 8 ) . Jačanje i diversifikacija međunarodnih lanaca opskrbe također su ključni za razvoj zdravstvene industrije i osiguravanje da EU bude spreman suočiti se s budućim krizama kao što je pandemija COVID-a 19. Otklanjanje slabosti i stvaranje stabilnog, predvidljivog i resursno učinkovitog trgovinskog okruženja trebali bi biti krajnji ciljevi. Dobrodošao je najavljeni prijedlog o osnivanju tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize. 3.11. Europa je uspješna u svojoj strategiji razvoja javno-privatnih partnerstava za poticanje istraživanja i razvoja u farmaceutskoj industriji, no uključene količine iznose jednu desetinu onoga što potroši Biomedicinska uprava za napredna istraživanja i razvoj SAD-a (BARDA). 3.12. Najveće mogućnosti tijekom predstojećih godina proizlazit će iz digitalnih zdravstvenih tehnologija. Bilo da je riječ o lijekovima, medicinskim proizvodima i postupcima bilo o mjerama za sprečavanje, dijagnosticiranje ili liječenje bolesti, svi su oni iznimno važni za sve građane i građanke EU-a. Predstojećom Uredbom o umjetnoj inteligenciji ( 9 ) , zakonodavnim prijedlogom o europskom prostoru za zdravstvene podatke ( 10 ) i normizacijom unijet će se više jasnoće u razmjenu zdravstvenih podataka i upotrebu umjetne inteligencije, ukloniti regulatorne prepreke i podržati zajednički pristup EU-a upotrebi usluga telemedicine, dok bi se Aktom o upravljanju podacima ( 11 ) trebala moći zajamčiti razmjena zdravstvenih podataka uz osiguravanje zaštite osobnih podataka i drugih ljudskih prava. 4. Posebne napomene 4.1. Digitalna transformacija zdravstvenog sektora velika je prilika. Prihvaćanje dvostruke tranzicije Uniji može omogućiti dodatne konkurentske prednosti u složenom i napetom međunarodnom okruženju. Konkretno ulaganjem u računalstvo visokih performansi i tehnologiju umjetne inteligencije EU može razviti najsuvremenije tehnologije, poglavito prognostičke. Pandemija je ukazala na hitnu potrebu za pametnim zdravstvenim uslugama, kao što je telezdravstvo. 4.2. Osim toga, zdravstveni sektor može znatno doprinijeti klimatskoj neutralnosti EU-a smanjenjem svojih emisija stakleničkih plinova duž vrijednosnih lanaca. Potrebno je ojačati politike gospodarenja otpadom jer se u tom sektoru proizvode znatne količine otpada od ostataka lijekova i iskorištene tehnološke i osobne zaštitne opreme. Moraju se razviti novi poslovni modeli kružnog gospodarstva i povećati kapaciteti prometne infrastrukture uz istodobno uključivanje svih država članica i dionika u dekarbonizaciju vrijednosnih lanaca. 4.3. Ljudsko zdravlje u konačnici ovisi o proizvodima i uslugama ekosustava (kao što su dostupnost slatke vode, hrane i goriva) koji su preduvjet za dobro zdravlje ljudi i produktivna sredstva za život. Gubitak biološke raznolikosti može imati znatne izravne učinke na zdravlje ljudi ako usluge ekosustava prestanu biti adekvatne za zadovoljavanje socijalnih potreba. 4.4. Tradicionalna medicina i dalje ima ključnu ulogu u zdravstvenoj skrbi, posebno u primarnoj zdravstvenoj skrbi. Upotreba ljekovitog bilja najčešći je lijek u tradicionalnoj medicini i komplementarnoj medicini diljem svijeta. Mnoge se zajednice uz hranu oslanjaju i na prirodne proizvode prikupljene iz ekosustava u medicinske i kulturne svrhe. 4.5. Strateško stvaranje zaliha i vraćanje poduzeća EU-a u matične zemlje drugi su važni smjerovi koje treba razmotriti i dio su podijeljenih nadležnosti EU-a. Budući da se tehnologija usavršava, a s njom i proizvodni kapacitet, EU mora pronaći odgovarajuće poticaje za vraćanje strateških proizvodnih kapaciteta na svoj teritorij. Porezni poticaji u tome će imati ključnu ulogu. 4.6. Potrebno je s državama članicama i industrijom provesti evidentiranje odozdo prema gore i analizu kako bi se omogućila detaljnija procjena točne naravi utvrđenih ovisnosti, uključujući rizike koje predstavljaju za otpornost i funkcioniranje industrijskih ekosustava u EU-u, kao i moguće izglede za smanjenje tih ovisnosti te trgovinskih sporova i kibernapada u budućnosti. 4.7. Ulaganje u istraživanje i razvoj ključno je za konkurentnost i održivost zdravstvene industrije. Osim doprinosa fondova EU-a, europske politike moraju što više poticati ulaganja u javnom i privatnom sektoru. Razvoj javno-privatnih partnerstava, kao što je inicijativa za inovativne lijekove 2 (IMI 2), potaknut će proizvođače da ulažu u istraživanje, razvoj i inovacije koji su ključni za buduća otkrića lijekova te da ih nastoje ostvariti. Tom vrstom inicijativa Europa može ostati na čelu medicinskih inovacija. 4.8. Isto je tako neizmjerno važno poduprijeti nastojanja država članica da udruže sredstva javnog sektora kroz važne projekte od zajedničkog europskog interesa u sektorima u kojima samo tržište ne može iznjedriti revolucionarne inovacije, kao što je slučaj u farmaceutskom sektoru. 4.9. Čvrst okvir prava intelektualnog vlasništva kojim se osnažuju i štite inovacije mora podržati konkurentnost te industrije. Pristup podacima ključan je i za proizvođače, posebno za MSP-ove, koje je pandemija teško pogodila te ih se mora potaknuti na širenje i rast. EU-u su potrebne posebno osmišljene politike za analizu velikih količina podataka i interoperabilnu infrastrukturu pristupa podacima. 4.10. MSP-ovima je potreban i jednostavan pristup financiranju kako bi napredovali i rasli. To podrazumijeva i druge izvore osim uobičajenih bankovnih zajmova, kao što su mogućnosti financiranja ulaganjem u privatni vlasnički kapital ili rizični kapital. Instrumenti za potporu ulaganju moraju se učinkovito koordinirati uz posebno namijenjene linije za industrijske MSP-ove. U tom području važno je da inicijative koje proizlaze iz održivog financijskog okvira EU-a, uključujući provedbu taksonomije, budu osmišljene tako da pružaju priliku europskom gospodarstvu, uzimajući u obzir i potrebe financijskih tržišta i izazove industrije. 4.11. Razvoj europskog formata za razmjenu elektroničke zdravstvene evidencije za pokretanje protoka zdravstvenih podataka preko granica pruža okvir za daljnji razvoj zajedničkih tehničkih specifikacija za sigurnu razmjenu zdravstvenih podataka među državama članicama EU-a na temelju kojega Europski odbor za normizaciju trenutačno razvija tehničke specifikacije. EGSO poziva na veći angažman i uključenost relevantnih dionika u regulatorne postupke u pogledu razvoja usklađenih normi kvalitete i sigurnosti za osobnu zaštitnu opremu i medicinske proizvode. 4.12. Mehanizam za oporavak i otpornost može se upotrijebiti za ispunjavanje brojnih potreba zdravstvenog ekosustava ulaganjem u nacionalne zdravstvene sustave i njihovom reformom, jačanjem otpornosti i pripravnosti na krizu, primarnom zdravstvenom skrbi, povećanjem pravednog i transparentnog pristupa uslugama, rješavanjem slabosti lanca opskrbe i digitalnim vještinama zdravstvenih radnika, rješenjima u okviru telemedicine i istraživanjem, razvojem i inovacijama. 4.13. EGSO poziva na razvoj posebno osmišljenih programa za osposobljavanje, prekvalifikaciju, usavršavanje i cjeloživotno učenje europske zdravstvene radne snage u skladu s njihovom ključnom profesionalnom i društvenom ulogom, tehnološkim napretkom i novim zahtjevima za veću održivost. Potrebne su jasne politike osposobljavanja koje bi vodili dionici iz sektora kako bi se kvalificirali radnici koji se mogu nositi s novim izazovima zelenog plana. 4.14. nove politike u području vještina trebalo […] osmisliti uz sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera kako bi se ubrzala prilagodba sustava obrazovanja i osposobljavanja u skladu s potražnjom za novim radnim mjestima ” EGSO je prethodno istaknuo da bi „ ( 12 ) . U zdravstvenom sektoru naglasak ne smije biti samo na zdravstvenim djelatnicima nego i na istraživačima, nastavnicima, oblikovateljima politika svih vrsta, medijskim djelatnicima, samim pacijentima i organizacijama koje ih zastupaju. 4.15. Strateška javna nabava ima ključnu ulogu u povezivanju industrije EU-a, istraživačkih centara te regulatornih tijela EU-a i nacionalnih regulatornih tijela, posebno u zdravstvenom sektoru, te olakšava javno-privatnu suradnju u cilju odgovaranja na potrebe zdravstvenih sustava u javnom i privatnom sektoru te omogućivanja kupnje inovativnih i cjenovno pristupačnih zdravstvenih tehnologija, uključujući zelena i digitalna rješenja te socijalne klauzule ( 13 ) 4.16. EGSO je već pozvao institucije EU-a i države članice da pokažu političku volju za provedbu „Pakta za zdravlje za budućnost Europe” ( 14 ) u kojem bi se odražavale temeljne vrijednosti EU-a. 4.17. Inicijativa za strukturirani dijalog ( 15 ) najavljena u farmaceutskoj strategiji ključna je za Europu kako bi se utvrdili uzroci i pokretači potencijalnih slabosti i ovisnosti u lancima opskrbe lijekovima. 4.18. EGSO u potpunosti podupire uvođenje europskog prostora za zdravstvene podatke ( 16 ) kako bi se osigurala potrebna infrastruktura za razmjenu podataka namijenjena za dijagnostičke alate i liječenje kad je riječ o suradnji i uključivanju u zajedničko ulaganje u zdravstvene ekosustave sljedeće generacije u svim vrijednosnim lancima. 4.19. EGSO smatra da bi se usklađene norme trebale upotrebljavati kao instrument kojim bi se obuhvatili osnovni zahtjevi sigurnosti proizvoda, koje bi podupirali instrumenti koji pomažu u stavljanju proizvoda na tržište. Europska unija mora izbjegavati prekomjerno reguliranje proizvoda, pri čemu je prioritet olakšati administrativno opterećenje izazvano prekomjernim zakonodavstvom te istodobno osigurati jednostavan pristup dokumentaciji, pouzdanim informacijama, glatkoj razmjeni najboljih praksi i učinkovitoj suradnji. 4.20. Naposljetku, EGSO poziva Komisiju da nastavi suradnju i dijalog među svim dionicima kako bi se ojačala otpornost farmaceutskog sustava EU-a na buduće krize, nadovezujući se na postojeće mehanizme utvrđene u farmaceutskoj strategiji za Europu ( 17 ) i industrijskoj strategiji za Europu ( 18 ) . EGSO također poziva Komisiju da stvori dodatne sinergije među državama članicama, predloži nove inicijative za jačanje koordinacije različitih nacionalnih sustava (u skladu s UFEU-om ( 19 ) ) te da nastavi provoditi snažnu, održivu i digitalnu transformaciju zdravstvenog industrijskog ekosustava. Bruxelles, 29. rujna 2021. Predsjednik Savjetodavnog povjerenstva za industrijske promjene Pietro Francesco DE LOTTO

(1) Studija Parlamenta – Učinci pandemije COVID-a 19 na industrije EU-a.

(2) Eurostat – Healthcare personnel statistics (Statistika o zdravstvenom osoblju).

(3) International trade in goods by type of good (Međunarodna trgovina robe prema vrsti robe).

(4) Mišljenje EGSO-a „Farmaceutska strategija za Europu” (SL C 286, 16.7.2021., str. 53.).

(5) Pitanja i odgovori: Program „EU za zdravlje” za razdoblje 2021. – 2027.

(6) Mišljenje EGSO-a „Nova industrijska strategija za Europu” (SL C 364, 28.10.2020., str. 108.).

(7) Mišljenje EGSO-a „Industrijska tranzicija prema zelenom i digitalnom europskom gospodarstvu” (SL C 56, 16.2.2021., str. 10.).

(8) Npr. platina za proizvodnju čistog vodika, metalni silicij za solarne panele i litij za električne automobile.

(9) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju usklađenih pravila o umjetnoj inteligenciji i izmjeni određenih zakonodavnih akata Unije (COM(2021) 206 final).

(10) Komunikacija „Europska strategija za podatke” (COM(2020) 66 final).

(11) Prijedlog uredbe o europskom upravljanju podacima (Akt o upravljanju podacima) (COM(2020) 767 final).

(12) Mišljenje EGSO-a „Nova industrijska strategija za Europu” (SL C 364, 28.10.2020., str. 108.).

(13) „Kupujmo na društveno osviješten način – priručnik za socijalnu osviještenost u javnoj nabavi” – 2. izdanje (SL C 237, 18.6.2021., str. 1.).

(14) Mišljenje EGSO-a o uspostavi programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021. – 2027. (SL C 429, 11.12.2020., str. 251.).

(15) Structured dialogue on security of medicines supply (Strukturirani dijalog o sigurnosti opskrbe lijekovima).

(16) Komisija je objavila početak otvorenog javnog savjetovanja o europskom prostoru za zdravstvene podatke.

(17) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:52020DC0761

(18) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102

(19) Ugovor o funkcioniranju Europske unije.