Makrofinancijska pomoć isplaćuje se u obrocima, i to samo ako su ispunjeni posebni kriteriji strukturnih reformi koji su dogovoreni s predmetnom zemljom. Tim se uvjetima podupire provedba kvalitetnih mjera prilagodbe i reforme čija su svrha i. jačanje sustava javnih financija i ii. podupiranje održivog i uključivog rasta te stvaranje radnih mjesta. Nadalje, preduvjet je za odobravanje makrofinancijske pomoći da zemlja korisnica mora primjenjivati djelotvorne demokratske mehanizme. Ti mehanizmi uključuju višestranački parlamentarni sustav, vladavinu prava i jamčenje poštovanja ljudskih prava. Na taj se način makrofinancijskom pomoći dopunjuje redovita pomoć EU-a za suradnju i pridonosi širim ciljevima održavanja stabilnosti te promicanja napretka i naših temeljnih vrijednosti izvan EU-a. Makrofinancijska pomoć naširoko je prepoznata kao djelotvoran instrument za odgovor na krizne situacije koji EU-u omogućuje vidljive i fleksibilne intervencije i može potaknuti promjene politika u zemljama korisnicama. Taj je zaključak o djelotvornosti makrofinancijske pomoći u odgovaranju na krizne situacije potkrijepljen nalazima nekoliko neovisnih ex post evaluacija dovršenih programa makrofinancijske pomoći.

4.2 Ex post evaluacije

4 Osiguravanje pravilne upotrebe sredstava makrofinancijske pomoći: operativne procjene, ex post evaluacije i revizije

Iako se pregledi po regijama u nastavku odnose na prethodno razdoblje, treba napomenuti da ruska invazija na Ukrajinu znatno otežava predviđanje općih izgleda onkraj njezina izravnog razarajućeg učinka na Ukrajinu. Dok bi neke od susjednih zemalja Ukrajine u Istočnom partnerstvu najviše mogle osjetiti učinke prelijevanja, posljedice invazije osjetit će se u svim trima regijama. U zemljama Istočnog partnerstva invazija na Ukrajinu dovela je do deprecijacije valute i velikih pritisaka na cijene hrane i energije. I povjerenje potrošača i poduzeća doživjelo je težak udarac. Predviđa se da će u nadolazećim mjesecima sukob znatno opteretiti trgovinu, doznake i ulaganja. Općenito, regiju Istočnog partnerstva vjerojatno očekuje godina stagflacije. U južnom susjedstvu, unatoč općenito niskoj izloženosti iz trgovanja, pritisak sukoba očituje se u višim cijenama hrane i ugroženoj sigurnosti opskrbe hranom (neke zemlje uvelike ovise o Rusiji i Ukrajini za uvoz pšenice, ključne i visoko subvencionirane osnovne namirnice) kao i u (često visoko subvencioniranim) cijenama energije. Osim toga, sektor turizma sporije će se oporavljati od posljedica pandemije bolesti COVID-19 u nekim zemljama južnog susjedstva. Slično tomu, očekuje se da će stalan porast cijena energije, hrane i prijevoza na zapadnom Balkanu pridonijeti daljnjem ubrzanju inflacije, zbog čega će se smanjiti realni raspoloživi dohodak kućanstava i osobna potrošnja. Gospodarski rast može biti dodatno usporen u zemljama zapadnog Balkana koje najviše ovise o turizmu. Na gospodarske izglede u svim trima regijama utjecat će i. poremećaji u međunarodnim lancima opskrbe i ii. manja potražnja zbog slabijih izgleda za rast u glavnim trgovinskim partnerima, među ostalim u EU-u. Ti bi čimbenici mogli utjecati na izvoz, izravna strana ulaganja i doznake, a time i pogoršati postojeće vanjske neravnoteže.

2.1Istočno susjedstvo

Gospodarstva zemalja regije istočnog susjedstva oporavila su se u 2021. od recesije koju je u 2020. prouzročila pandemija. Čimbenici koji su utjecali na taj oporavak bili su i. povećanje potrošnje kućanstava s vrlo niske početne razine, ii. naglo povećanje doznaka i iii. povećane aktivnosti ulaganja. Tim je gospodarstvima pomogla i snažna vanjska potražnja. Iako je ponovni rast pridonio smanjenju stope nezaposlenosti u gotovo svim zemljama, pratilo ga je i stalno i naglo ubrzanje inflacije cijele godine. Glavni uzrok rasta inflacije bio je nagli porast cijena energije i hrane na svjetskoj razini. U pokušaju da obuzdaju inflaciju, sve su središnje banke u zemljama regije istočnog susjedstva u 2021. postrožile svoju monetarnu politiku. To je pridonijelo postupnoj aprecijaciji lokalnih valuta, kojom su se u mnogim slučajevima nadoknadili gubici zabilježeni u 2020.

Fiskalne pozicije poboljšale su se 2021. unatoč i dalje osjetnim posljedicama pandemije. Prihodi su se znatno oporavili zahvaljujući rastućoj gospodarskoj aktivnosti i naglom povećanju trgovine. Pritom su izdaci i dalje stalno rasli, među ostalim zbog presporog ukidanja opsežnih mjera uvedenih kako bi se otklonile posljedice pandemije na kućanstva i poduzeća. Niži deficiti, aprecijacija domaće valute i znatan rast nominalnog BDP-a doveli su do poboljšanja udjela javnog duga u BDP-u u zemljama istočnog susjedstva. Kad je riječ o vanjskom poslovanju, uvoz i izvoz uvelike su se oporavili u cijeloj regiji kao rezultat niže početne razine, veće potražnje i rasta cijena robe. I doznake su znatno porasle. Sve to, zajedno s općom dodjelom posebnih prava vučenja koju je MMF u kolovozu odobrio svojim članicama, dalo je velik poticaj vanjskim pozicijama i dovelo do povećanja međunarodnih pričuva u većini zemalja.

Kako je prethodno navedeno, istočno susjedstvo posebno je izloženo gospodarskim posljedicama ruske invazije na Ukrajinu i riziku od teške recesije, čiji bi razmjeri mogli biti usporedivi s krizom koju je prouzročio raspad Sovjetskog Saveza 90-ih godina 20. stoljeća jer su dva najveća gospodarstva u regiji Istočnog partnerstva, Ukrajina i Bjelarus, daleko najviše pogođena.

2.2Južno susjedstvo

I gospodarska aktivnost u regiji južnog susjedstva počela se 2021. oporavljati od pandemije i njezinih gospodarskih posljedica. Rast je ponovno zabilježen u svim zemljama osim Libanona, koji se i dalje nalazi u dubokoj političkoj i gospodarskoj krizi. Kako je godina odmicala, rast se u regiji ubrzao jer su blaža ograničenja, uvođenje cjepiva i akumulirana potražnja pridonijeli povećanju aktivnosti ulaganja i oporavku privatne i državne potrošnje. Oporavak vanjske potražnje pomogao je i izvoznim industrijama, posebno proizvodnji. Donekle su se poboljšale i brojke u sektoru turizma zbog postupnog ukidanja ograničenjâ putovanja. Nezaposlenost je ostala iznad razine prije pandemije, ali veće stope aktivnosti pratilo je i poboljšanje stopa zaposlenosti. Znatno su se povećali inflacijski pritisci, među ostalim u području prehrambenih i energetskih proizvoda, jer su zadržane akomodativne monetarne politike. Rast cijena robe povećao je aktivnost i poboljšao fiskalnu ravnotežu u zemljama koje izvoze energiju.

Fiskalni su se deficiti 2021. smanjili zahvaljujući oporavku prihoda i umjerenom povećanju izdataka koji su išli ukorak s postupnim ukidanjem mjera potpore povezanih s pandemijom. Javni je dug ipak ostao na rekordnim razinama kao posljedica znatnih potreba za financiranjem zbog pandemije. Regija je doživjela snažan oporavak uvoza i izvoza zbog i. oporavka prethodno smanjene potražnje, ii. povećanja cijena robe i iii. rastuće potražnje na glavnim izvoznim tržištima regije. Rekordnim doznakama također su pridonijeli povratak rasta u Europskoj uniji i nagli porast cijena nafte na svjetskoj razini. Domaće su valute ostale stabilne ili im je vrijednost blago porasla, dok su se međunarodne pričuve u većini zemalja smanjile. Regija je nastavila primati vanjsku potporu od vodećih međunarodnih institucija, uključujući MMF-ove dodjele posebnih prava vučenja.

Ruska invazija na Ukrajinu utjecala je i na izglede za južno susjedstvo, iako u manjoj mjeri nego što je utjecala na izglede za Istočno partnerstvo. Posljedice ruske invazije na Ukrajinu predstavljaju znatan rizik za započeti oporavak jer će zemlje južnog susjedstva biti posebno pogođene višim cijenama hrane, energije i druge robe. Ta će povećanja cijena povećati inflaciju i pogoditi domaću potrošnju te dodatno opteretiti državne proračune.

2.3Zapadni Balkan

Nakon recesije u 2020. negativni su se učinci krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19 smanjili, a gospodarska se aktivnost u 2021. snažno oporavila u svim zemljama zapadnog Balkana. Tom su oporavku uvelike pridonijeli i. postupno ukidanje mjera za suzbijanje širenja bolesti COVID-19, ii. veća domaća i vanjska potražnja te iii. povoljni bazni učinci. Zahvaljujući oporavku gospodarske aktivnosti ponovno je zabilježen pozitivan rast zaposlenosti, a stope nezaposlenosti smanjile su se u većini zemalja regije. Povećao se i broj zaposlenih osoba. Kretanje inflacije bilo je odraz oporavka ukupne potražnje i viših cijena energije, hrane i prijevoza, pri čemu su 2021. sve zemlje zapadnog Balkana doživjele porast inflacije.

Povećanje poreznih prihoda zbog jačanja gospodarske aktivnosti pridonijelo je smanjenju fiskalnih deficita u cijeloj regiji u 2021. Osim toga, udio državnog duga u BDP-u blago se smanjio u većini zemalja u odnosu na kraj 2020., djelomično zbog oporavka nominalnog rasta BDP-a. Kad je riječ o vanjskom poslovanju, deficiti tekućeg računa znatno su se smanjili 2021. u odnosu na prethodnu godinu jer su snažan oporavak izvoza usluga i veći priljevi doznaka nadmašili povećanje deficita trgovine robom.

Pogoršali su se i izgledi za gospodarstva zemalja zapadnog Balkana jer izglede za rast ograničava nekoliko čimbenika, a ponajviše učinak viših cijena energije, hrane i prijevoza na raspoloživi dohodak i potrošnju. Ipak, ti čimbenici očito manje utječu na zapadni Balkan utječu nego na zemlje Istočnog partnerstva.

3Programi makrofinancijske pomoći 2021.

Komisija je 22. travnja 2020. donijela prijedlog paketa makrofinancijske pomoći u vrijednosti od 3 milijarde EUR za 10 partnera u procesu proširenja i partnera u regijama susjedstva kako bi im se pomoglo u ublažavanju gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Europski parlament i Vijeće vrlo su brzo donijeli odluku 25. svibnja 2020. Makrofinancijska pomoć zbog bolesti COVID-19 stavljena je na raspolaganje samo na godinu dana i trebala je biti isplaćena u dva obroka u skladu s programom isplate MMF-a nakon ispunjenja općih političkih preduvjeta. Kao dodatan uvjet, drugi i završni obrok isplatio bi se tek nakon što partnerska zemlja ispuni uvjete politike o kojima on ovisi.

Zbog toga je fokus 2021. bio na provedbi paketa makrofinancijske pomoći zbog bolesti COVID-19. Isplaćeno je ukupno 1 665 milijardi EUR u zajmovima kako bi se pridonijelo financijskoj stabilnosti partnerskih zemalja EU-a i kako bi im se pomoglo ublažiti gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19.

I preostala dva programa, za Bosnu i Hercegovinu i Tunis, pokrenuta su 2021. nakon poprilično dugih procesa ratifikacije memoranduma o razumijevanju odnosno sporazuma o jamstvenom instrumentu. Tunis je primio drugu isplatu 25. svibnja 2022. i tako uspješno dovršio program ispunivši uvjete politike dogovorene u memorandumu o razumijevanju. S druge strane, Bosni i Hercegovini nije isplaćena druga tranša zbog ograničene provedbe reformi na kraju razdoblja raspoloživosti.