Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Izgradnja snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture

(COM(2018) 268 final)

o Prijedlogu Preporuke Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja diploma visokog i višeg sekundarnog obrazovanja te ishoda razdoblja školovanja u inozemstvu

(COM(2018) 270 final – 2018/0126 (NLE))

o Prijedlogu Preporuke Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

(COM(2018) 271 final – 2018/0127 (NLE))

i o Prijedlogu Preporuke Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezika

(COM(2018) 272 final – 2018/0128 (NLE))

(2019/C 62/23)

Izvjestiteljica: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 18.6.2018. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 26.9.2018. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 18.10.2018. Plenarno zasjedanje br.: 538 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 117/0/2

1. Zaključci i preporuke

EGSO:

1.1. pozdravlja inicijativu kao sljedeći korak prema provedbi europskog stupa socijalnih prava (EPSR) kako bi se osiguralo pravo jednakog pristupa kvalitetnom i uključivom obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju. To je ključno za daljnju i bližu suradnju među državama članicama, uz osiguravanje njihove nacionalne nadležnosti u obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju:

1.2. vjeruje da bi nova inicijativa trebala biti dio dugoročne vizije politika cjeloživotnog i općeživotnog obrazovanja i osposobljavanja EU-a u okviru Strategije Europa 2020 i Strateškog okvira ET 2020 i priprema za slijedeće strategije EU-a. To obuhvaća vizije i strategije strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te obrazovanja odraslih;

1.3. naglašava da se obrazovanje treba prvenstveno usmjeriti na holističko učenje , demokratsko građanstvo i zajedničke europske vrijednosti kako bi se osigurao mir, sigurnost, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava, solidarnost i uzajamno poštovanje, otvorena tržišta, održivi rast te socijalna uključivost i pravednost, uz poštovanje i obogaćivanje kulturne raznolikosti i poticanje osjećaja pripadnosti;

1.4. ističe da je uloga obrazovanja, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja pripremiti i podupirati mlade i odrasle da budu odgovorni demokratski građani, da budu zapošljivi na pravednim, kvalitetnim i produktivnim poslovima i da posjeduju odgovarajuće vještine;

1.5. vjeruje da Europski prostor obrazovanja (EEA) treba biti uključiv prema svima i stoga potiče vlade da poduzmu korake kako bi postigle stvarnu uključivost u formalno i neformalno učenje te poticale i vrednovale neformalno učenje ;

1.6. skreće pozornost vlada na preostale nedostatke u pogledu jednakog pristupa kvalitetnom obrazovanju za djecu iz socioekonomski nepovoljnih položaja, posebice manjinskih skupina, migranata, djece s invaliditetom i djece koja žive u ruralnim područjima u različitim regijama Europe. Ključno je da EEA aktivno podupire integraciju migranata i izbjeglica u obrazovanje i tržište rada s posebnim naglaskom na vrednovanje i priznavanje njihovog obrazovanja, osposobljavanja i radnih iskustava;

1.7. mišljenja je da postizanje ciljeva ove inicijative zahtijeva održivo ulaganje u nacionalno obrazovanje od više od 5 % BDP-a po zemlji i potporu raspoloživih sredstava EU-a za financiranje, uključujući program Erasmus+ i postupak europskog semestra;

1.8. smatra da bi u okviru Europskog okvira ključnih kompetencija učenje jezika i vrednovanje neformalno i informalno stečenih jezičnih vještina trebalo podupirati s pomoću održivih javnih financija . Učenje jezika trebalo bi biti usmjereno na sve, mlade i odrasle, te podupirati one kojima je to potrebno , i trebalo bi ga promicati kao dio obiteljskog učenja i poboljšavati u okviru formalnog i neformalnog učenja;

1.9. podupire poziv iz prijedloga na više ulaganja u početni i kontinuirani profesionalni razvoj nastavnika jezika kako bi se prevladao nedostatak kvalificiranih učitelja jezika;

1.10. pozdravlja to što je cilj prijedloga dodatno potaknuti vlade da poboljšaju pristup obrazovanju u ranom djetinjstvu i njegovu kvalitetu . Potrebno je uložiti dodatne napore kako bi se osigurala ravnoteža između poslovnog i privatnog života , kako bi sva djeca i sve obitelji imali pravo na kvalitetan i financijski dostupan rani i predškolski odgoj i obrazovanje, i kako bi se razmotrila važna uloga obiteljskog učenja koje pomaže roditeljima da steknu povjerenje u svoju ulogu i doprinosi obrazovanju odraslih;

1.11. podupire prijedlog za omogućavanje ugodnog radnog okruženja i poboljšanje profesionalizacije za osoblje u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju; poziva na osiguravanje privlačnosti rada u prosvjeti kao i ravnoteže i ravnopravnosti spolova u njoj ;

1.12. priznaje važnost prekograničnog priznavanja razdoblja učenja u svim oblicima srednjoškolskog i visokog obrazovanja i visokoškolskih kvalifikacija stečenih u općem i strukovnom obrazovanju i osposobljavanju koji omogućuju pristup visokom obrazovanju u matičnoj zemlji. Mobilnost učenja ključna je za aktivno sudjelovanje u društvu i na tržištu rada, a trebalo bi je poboljšati povjerenjem u programe i kvalifikacije te temeljiti na dobro razvijenim sustavima osiguranja kvalitete;

1.13. naglašava da se europski alati, instrumenti i načela višeg i strukovnog obrazovanja (EQF, ECVET, EQAVET, EQAR itd.) trebaju međusobno nadopunjavati i podupirati, dok se načelo ishoda učenja mora u cijelosti provesti u Europi kako bi se postiglo automatsko prepoznavanje mobilnosti učenja u Europi;

1.14. naglašava da inicijativu treba usmjeriti i na prepoznavanje formalnog, neformalnog i informalnog učenja u inozemstvu te priznavanje uloge dionika, socijalnih partnera i civilnog društva u prepoznavanju ishoda učenja i uloge osoblja za profesionalnu orijentaciju u pružanju podrške tom procesu; potiče savjetodavnu skupinu za EQF i Cedefop da poboljšaju Europski popis vrednovanja neformalnog i informalnog učenja (VNFIL) i europske smjernice za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja kao standarde kvalitete za vlade, socijalne partnere i dionike kako bi unaprijedili postupke vrednovanja;

1.15. naglašava da je među vladama, poslodavcima i sindikatima na svim razinama, u suradnji s drugim dionicima, u okviru djelotvornog socijalnog dijaloga potrebno raspravljati o postizanju visokokvalitetnog i uključivog obrazovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju, poboljšanju učenja jezika i uzajamnom priznavanju diploma o završetku srednjoškolskog obrazovanja.

2. Politički kontekst

2.1. Primarna odgovornost politika obrazovanja i kulture u nadležnosti je država članica. Međutim, tijekom godina Europska unija imala je važnu komplementarnu ulogu, kako je propisano člankom 165. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. U zajedničkom je interesu svih država članica da iskoriste puni potencijal obrazovanja i kulture kao pokretača otvaranja novih radnih mjesta, gospodarskog rasta i socijalne pravednosti te radi doživljavanja europskog identiteta u svoj njegovoj raznolikosti.

2.2. Na Socijalnom samitu u Göteborgu u studenome 2017. uspostavljen je europski stup socijalnih prava koji sadržava pravo jednakog pristupa obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju, usklađen s Komunikacijom Komisije COM(2017) 673. Rezultat toga su zaključci Europskog vijeća od 14. prosinca 2017. kojima se države članice, Vijeće i Komisija pozivaju da preuzmu ciljeve o kojima se raspravljalo u Göteborgu.

2.3. Takozvanim prvim paketom mjera o Europskom prostoru obrazovanja predložena je Preporuka Vijeća COM(2018) 23 (donesena 22. svibnja 2018.), na temelju Pariške deklaracije o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja koju su 2015. donijeli ministri obrazovanja. To je objavljeno u Komunikaciji Komisije COM(2016) 379 od 14. lipnja 2016.

2.4. EK je 22. svibnja objavio drugi paket mjera za obrazovanje koji uključuje i dodatne prijedloge za stvaranje Europskog prostora obrazovanja do 2025.

2.5. Ovo mišljenje EGSO-a obuhvaća drugi paket mjera za obrazovanje koji je usmjeren na dodatne izazove s kojima se treba suočiti kako bi se ostvario kvalitetan i uključiv Europski prostor obrazovanja, kao što su učenje jezika, automatsko uzajamno priznavanje srednjoškolskog obrazovanja i kvalitetno obrazovanje u ranom djetinjstvu.

3. Opće napomene

3.1. EGSO smatra da je uspostavljanje Europskog prostora obrazovanja za daljnju suradnju među državama članicama uz osiguranje njihove nacionalne nadležnosti u obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju ključna strategija za pružanje odgovora na socijalni, ekonomski, demografski, ekološki i tehnološki razvoj i potpore tom razvoju kako bi se postigla konkurentna integracija Europe kao ekonomske sile u svijetu, istodobno osiguravajući snažnu socijalnu dimenziju.

3.2. pravo jednakog pristupa kvalitetnom i uključivom općem i strukovnom obrazovanju i usmjeravanju ljudi tijekom života Inicijativa je izvrstan sljedeći korak u smjeru provedbe europskog stupa socijalnih prava kako bi se osiguralo ( 1 ) , u skladu s Komunikacijom Komisije COM(2017) 673 kojom se najavljuje Europski prostor obrazovanja.

3.3. EGSO naglašava da je naš zajednički cilj usmjeriti obrazovanje na holističko obrazovanje , osposobljavanje i cjeloživotno učenje, s posebnom pozornošću na demokratsko građanstvo i zajedničke europske vrijednosti i europski identitet kako bi se osigurao mir, sigurnost, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava, solidarnost i uzajamno poštovanje, održivi rast te socijalna uključivost i pravednost, uz poštovanje i obogaćivanje kulturne raznolikosti i osjećaja pripadnosti EU-u.

3.4. Naglašavajući ključnu ulogu obrazovanja, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja u pripremanju mladih i odraslih da budu demokratski građani i da budu pravedno zaposleni na kvalitetnim poslovima , Europski prostor obrazovanja trebao bi biti uključiv prema svima, s posebnim naglaskom na ravnopravnost spolova, te poticati vlade da poduzmu korake za postizanje stvarne uključivosti u formalnom, informalnom i neformalnom učenju, uz poštovanje Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD).

3.5. integraciju migranata i izbjeglica u obrazovni sustav i tržište rada, s posebnim naglaskom na vrednovanju i priznavanju njihovog obrazovanja, osposobljavanja i radnih iskustava. U tom smislu EGSO podsjeća na svoje mišljenje ( 2 ) te smatra da bi Europski prostor obrazovanja također trebao vladama pružiti prijedloge o tome kako aktivno poduprijetiu obrazovni sustav i tržište rada, s posebnim naglaskom na vrednovanju i priznavanju njihovog obrazovanja, osposobljavanja i radnih iskustava.

3.6. Sustavima obrazovanja i osposobljavanja potrebno je vremena za reforme i prilagodbe. EGSO bi želio da se novu inicijativu uključi u dugoročnu viziju politika EU-a o obrazovanju, osposobljavanju i cjeloživotnom učenju , nazvanu Europski prostor cjeloživotnog učenja 2025., u okviru Strategije Europa 2020 i Strateškog okvira ET 2020 te da ta inicijativa bude priprema za slijedeće strategije EU-a.

3.7. Ističe da je za ostvarenje visokokvalitetnog i uključivog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, poboljšanje učenja jezika i uzajamno priznavanje diploma o završetku srednjoškolskog obrazovanja potreban učinkovit socijalni dijalog o tim inicijativama na svim razinama među vladama, poslodavcima i sindikatima i u suradnji s drugim dionicima, posebice učiteljima i ostalim edukatorima, roditeljima, osobljem za profesionalnu orijentaciju i učenicima, ali i s tijelima zajednice i organizacijama civilnog društva.

3.8. Europska sveučilišta ” kao postupak odozdo prema gore za motiviranje sveučilišta da uspostave mreže za stvaranje zajedničkih diploma, povećaju mobilnost studenata i olakšaju učenje jezika. Podsjećajući na svoje Mišljenje uključivost i raznolikost u uspostavljanju mreža nastavnog i istraživačkog osoblja i studenata te otvaranje mogućnosti osnivanja mreža za sva sveučilišta u okviru Bolonjskog procesa. EGSO uvažava inicijativu „” kao postupak odozdo prema gore za motiviranje sveučilišta da uspostave mreže za stvaranje zajedničkih diploma, povećaju mobilnost studenata i olakšaju učenje jezika. Podsjećajući na svoje Mišljenje ( 3 ) , potičeu uspostavljanju mreža nastavnog i istraživačkog osoblja i studenata te otvaranje mogućnosti osnivanja mreža za sva sveučilišta u okviru Bolonjskog procesa.

3.9. europske studentske iskaznice, EGSO poziva da se ta inicijativa temelji na uspješnom sustavu studentskih kartica te da se njome ažuriraju već postojeće studentske iskaznice. Upućuje na svoje Mišljenje Iako uzima u obzir idejupoziva da se ta inicijativa temelji na uspješnom sustavu studentskih kartica te da se njome ažuriraju već postojeće studentske iskaznice. Upućuje na svoje Mišljenje ( 4 ) u kojem ponovno ističe da dodana vrijednost svake nove iskaznice mora biti jasno utvrđena i komplementarna s postojećima.

3.10. Za postizanje ciljeva Europskog prostora obrazovanja potrebno je održivo ulaganje u nacionalno obrazovanje od više od 5 % BDP-a po zemlji i potpora instrumenata financiranja EU-a u okviru sljedećeg VFO-a, posebice za program Erasmus+ i EFSU. EGSO bi želio da se među prioritete programa Erasmus+ i buduće Strategije za mlade uključi holističko i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje. EGSO pozdravlja ulogu europskog semestra u podupiranju strukturnih reformi za poboljšanje obrazovne politike u skladu s ovom inicijativom.

3.11. Poboljšavanje podučavanja i učenja jezika

3.11.1. višejezičnost učinili istinskom prednošću EU-a . Jezici bi trebali imati jednaku vrijednost, stoga treba podupirati učenje jezika iz EU-a i jezika izvan EU-a. EGSO smatra da je ova inicijativa ključna jer su razine znanja jezika među učenicima na kraju obveznog obrazovanja općenito niske, a između država članica postoje velike razlike ( 5 ) . Zbog povećanja mobilnosti unutar Europe te dosad neviđenog broja školske djece koja dolaze iz trećih zemalja i govore različitim jezicima, moramo ponovo razmotriti izazove i mogućnosti koji predstoje kako bismostoga treba podupirati učenje jezika iz EU-a i jezika izvan EU-a.

3.11.2. Škole trebaju potporu za stvaranje višejezičnog okruženja za učenje i postizanje odgovarajuće ravnoteže između učenja stranog jezika i visoke razine pismenosti i razvoja komunikacije na materinskom jeziku/jezicima. Integriranim učenjem sadržaja i jezika može se promicati mobilnost i integracija. Ključno je učinkovitije korištenje digitalnih i internetskih alata za učenje jezika. To zahtijeva osiguravanje njihove kvalitete i certifikacije te pristupa, potpore i isplativosti za sve, uzimajući u obzir činjenicu da ljudi možda trebaju potporu kako bi si mogli priuštiti i odabrati odgovarajuće alate te ih upotrebljavati u vlastitu korist.

3.11.3. učenju jezika s gledišta jačanja međusobnog razumijevanja, mobilnosti i, prema tome, europskog građanstva . 64 milijuna niskokvalificiranih odraslih osoba treba poboljšati svoje osnovne vještine, uključujući jezične vještine EGSO pozdravlja naglasak nas gledišta jačanjai, prema tome,. 64 milijuna niskokvalificiranih odraslih osoba treba poboljšati svoje osnovne vještine, uključujući jezične vještine ( 6 ) , kako bi bili aktivni europski građani, zadržali poslove i poboljšali svoje izglede za zapošljavanje. Za pojedince, učenje jezika stvara osobne i profesionalne prilike, za društvo potiče kulturnu osviještenost, uzajamno razumijevanje i socijalnu koheziju, a radnici koji posjeduju jezične i međukulturne sposobnosti poduzećima pomažu da budu uspješna te da rastu na globalnim tržištima.

3.11.4. Učenje jezika trebalo bi usmjeriti na sve, uz podršku onima kojima je to potrebno, te ga istodobno poboljšavati u okviru formalnog, informalnog i neformalnog učenja , provoditi kao dio Europskog okvira ključnih kompetencija i podupirati putem održivih javnih financija .

3.11.5. učenje jezika za sve , od mlade dobi do dobi nakon umirovljenja, s posebnom pozornošću na početno i kontinuirano strukovno obrazovanje i osposobljavanje , visoko obrazovanje i obrazovanje odraslih. U Smjernicama za zapošljavanje za 2018. ( 7 ) predlaže se „promicanje mobilnosti učenika i radnika u cilju unapređenja vještina nužnih za zapošljivost i iskorištavanja punog potencijala europskog tržišta rada”. Nedostatak jezičnih kompetencija može se smatrati ključnom preprekom za mobilnost. EGSO ističe da bi prijedlog trebao biti usmjeren na daleko širu populaciju učenika od onih u obveznom obrazovanju i naglasiti, od mlade dobi do dobi nakon umirovljenja, s posebnom pozornošću na, visoko obrazovanje i obrazovanje odraslih.

3.11.6. Politika učenja jezika trebala bi biti usmjerena na poučavanje učenja kroz praksu putem studentskih razmjena te dobrovoljnih i drugih aktivnosti kao što su Europske snage solidarnosti, poduprtih sadašnjim i budućim programima Erasmus+.

3.11.7. Nedostatak kvalificiranih nastavnika jezika doista je ozbiljan problem te EGSO pozdravlja poziv iz prijedloga za više ulaganja u početni i kontinuirani stručni razvoj nastavnika jezika, kako bi se ispunili zahtjevi zemalja EU-a za stručnim kvalifikacijama .

3.12. Visokokvalitetni sustavi ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja

3.12.1. Referentna vrijednost iz strategije ET2020 za sudjelovanje 95 % djece u dobi između četiri godine i dobi za početak obveznog obrazovanja u ranom i predškolskom odgoju i obrazovanju gotovo je ostvarena. Međutim, 17 milijuna od više od 32 milijuna djece mlađe od dobi za početak obveznog obrazovanja u EU-u još uvijek nema pristup uslugama ranog i predškolskog odgoja. Uz to, i dalje postoje nedostaci u jednakom pristupu za djecu u socioekonomski nepovoljnom položaju, posebice iz manjinskih skupina, djecu migranata, djecu s invaliditetom i djecu koja žive u ruralnim područjima i različitim regijama Europe.

3.12.2. EGSO pozdravlja to što je cilj prijedloga dodatno potaknuti vlade da poboljšaju pristup obrazovanju u ranom djetinjstvu i njegovu kvalitetu. Potrebni su dodatni napori kako bi se osiguralo da sva djeca i sve obitelji imaju pravo na kvalitetan, financijski dostupan rani i predškolski odgoj i obrazovanje . Visokokvalitetne usluge imaju odlučujuću ulogu u poboljšanju rezultata obrazovanja, uključujući razvoj društvenih kompetencija. Sudjelovanje u visokokvalitetnom ranom predškolskom odgoju i obrazovanju vodi do boljeg savladavanja osnovnih vještina te je snažno preventivno sredstvo protiv ranog napuštanja školovanja.

3.12.3. EK naglašava visoku dosljednost s drugim politikama Unije. EGSO posebno cijeni poveznicu s Prijedlogom direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života roditelja i skrbnika ( 8 ) u kojoj se uvažava potreba pružanja kvalitetnih usluga formalne skrbi diljem Europe. EGSO je podržao tu uzajamnu interakciju u mnogim svojim mišljenjima radi povećanja sudjelovanja žena na tržištu rada i smanjenja neopravdanih razlika u plaćama te radi razmatranja važne uloge obiteljskog učenja koje pomaže roditeljima da budu sigurni u svoju ulogu i pomaže u doprinosu obrazovanju odraslih.

3.12.4. Osoblje za rani predškolski odgoj i obrazovanje treba podupirati u cilju jačanja njihove stručnosti i razvijanja poticajno radno okruženje. Početno obrazovanje i kontinuirani profesionalni razvoj učiteljskog osoblja ranog predškolskog odgoja i obrazovanja trebaju biti visokokvalitetni, istodobno zadovoljavajući potrebe edukatora i učenika, npr. kako osigurati uključivost i kako poučavati demokratske vrijednosti.

3.12.5. Prema OECD-u (2015.) ( 9 ) , učiteljska struka suočena je sa znatnom neuravnoteženošću među spolovima s obzirom na to da je 7 od 10 učitelja žene. U zemljama OECD-a (2015.) 97 % učitelja na predškolskoj razini i 83 % učitelja na razini osnovne škole su žene, dok je u višem i visokom obrazovanju među profesorima samo 43 % žena. Rodna neravnoteža među osobljem i privlačenje većeg broja muških učitelja kako bi se u sektoru ranog predškolskog odgoja i obrazovanja osigurali muški uzori za djecu i dalje su pitanja koja zahtijevaju žurne mjere jer je rodna neravnoteža povezana s postojećim statusom, plaćom i radnim uvjetima učitelja u tom sektoru.

3.13. Automatsko uzajamno priznavanje diploma i razdoblja školovanja u inozemstvu

3.13.1. EGSO pozdravlja činjenicu da je cilj inicijative osigurati da se svakom studentu, naučniku ili učeniku koji je dovršio razdoblje školovanja u inozemstvu, u svrhe kvalifikacije ili mobilnosti učenja, to iskustvo automatski priznaje u svrhe daljnjeg obrazovanja. Mobilnost učenja potiče kompetencije i iskustva koja su presudna za aktivno sudjelovanje u društvu i na tržištu rada, a treba ih unaprijediti promicanjem povjerenja u studijske programe i kvalifikacije.

3.13.2. Kako bi se izbjeglo ponavljanje cijele školske godine/razdoblja školovanja EGSO ističe važnost prekograničnog priznavanja razdoblja učenja u srednjoškolskom i visokom obrazovanju i srednjoškolskih kvalifikacija koje omogućuju pristup visokom obrazovanju u matičnoj zemlji.

3.13.3. priznavanje formalnog, neformalnog i informalnog učenja u inozemstvu te uvažiti ulogu dionika, socijalnih partnera i civilnog društva u priznavanju ishoda obrazovanja i učenja Europski popis o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja Europske smjernice za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja EGSO naglašava da inicijativu treba usmjeriti i nate uvažiti ulogu dionika, socijalnih partnera i civilnog društva u priznavanju ishoda obrazovanja i učenja ( 10 ) . U tom pogledu podsjeća na važnu ulogu Preporuke Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja te o dodatnom poboljšanju nacionalnih sustava vrednovanja. EGSO potiče savjetodavnu skupinu za Europski kvalifikacijski okvir i Cedefop da poboljšaju ( 11 ) i da poboljšaju ( 12 ) kao standarde kvalitete kako bi vlade, socijalni partneri i dionici poboljšali postupke vrednovanja. Posebnu pozornost treba posvetiti razumijevanju potrebnih uvjeta, sinergija i prednosti poboljšanja koordinacije između vrednovanja neformalnog i informalnog učenja s jedne strane i službi za usmjeravanje i savjetodavnih službi s druge ( 13 )

3.13.4. Mogućnost prijelaza i povjerenje između strukovnog i visokog obrazovanja i dalje su izazov diljem zemalja, ali i unutar njih. Akademsko i strukovno obrazovanje trebali bi imati jednaku vrijednost. Europski alati, instrumenti i načela višeg i strukovnog obrazovanja (EQF, ECVET, EQAVET, EQAR itd.) trebaju se međusobno podupirati, dok se načelo ishoda učenja mora u cijelosti provesti kako bi se postiglo automatsko prepoznavanje mobilnosti učenja.

Bruxelles, 18. listopada 2018. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) SL C 173, 31.5.2017, str. 1.

(2) SL C 264, 20.7.2016, str. 19.

(3) SL C 71, 24.2.2016, str. 11.

(4) SL C 132, 3.5.2011, str. 55.

(5) Key Data on Teaching Languages at School in Europe („Ključni podaci o poučavanju jezika u školi u Europi”), Eurydice,— izdanje 2017.

(6) Cedefop (2017.). Investing in skills pays off: the economic and social cost of low-skilled adults in the EU („Ulaganje u vještine se isplati: gospodarski i socijalni trošak niskokvalificiranih odraslih osoba u EU-u”). Luxembourg: Ured za publikacije. Istraživački dokument Cedefopa; br. 60.

(7) https://ec.europa.eu/info/publications/2018-european-semester-employment-guidelines_en

(8) COM/2017/253 final – 2017/085 (COD).

(9) Education at a Glance („Kratak pregled obrazovanja”), OECD, 2017.

(10) SL C 13, 15.1.2016., str. 49.

(11) http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/validation-non-formal-and-informal-learning/european-inventory

(12) http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/3073

(13) Cedefop (predstojeće), „Vrednovanje neformalnog i informalnog učenja te usluge za usmjeravanje karijere”.