Lefkadu je 17. studenoga 2015. ujutro pogodio niz potresa jačine do 6,1 po Richterovoj ljestvici. Šteta je zabilježena i u sjevernim dijelovima Itake i Kefalonije. Nakon toga uslijedilo je nekoliko manjih potresa. Pogođenim stanovnicima osigurani su privremeni smještaj, sklonište i hrana. Potres je oštetio 120 stambenih jedinica, od kojih se 20 smatralo neprikladnima za život. Zabilježena je šteta na pokrajinskim i općinskim infrastrukturnim mrežama, privatnim i javnim zgradama (npr. lokalnim bolnicama, lukama) i kulturnim dobrima (uglavnom crkvama). Odroni tla zatrpali su i uništili neke od turistički najvažnijih plaža na zapadnom dijelu otoka.

Komisija je 2016. zaprimila šest zahtjeva za financijski doprinos iz Fonda solidarnosti, i to od Grčke (potres na Lefkadi), Ujedinjene Kraljevine (poplave), Njemačke (poplave u Donjoj Bavarskoj), Cipra (suša i požari), Portugala (požari na Madeiri) i Italije (potresi). Niz potresa u talijanskim Apeninima u razdoblju od kolovoza 2016. do siječnja 2017. najveća je prirodna katastrofa za koju je zatražen doprinos iz Fonda solidarnosti.

Visoke temperature, vrlo snažni vjetrovi i izrazit nedostatak oborina koji su pogodili otok Madeiru od 8. do 13. kolovoza 2016. prouzročili su velike šumske požare, a posebno su ozbiljne posljedice snosili glavni grad Funchal i općina Calheta. Požari su uvelike utjecali i na svakodnevni život i imovinu stanovništva te su uzeli tri života. Izgorjela je površina od 6 000 hektara, od čega se 560 hektara odnosilo na područja zaštićena u okviru mreže Natura 2000. Povijesna mjesta i stotine privatnih kuća oštećeni su ili uništeni. Osim toga, pogođeni su bili i osnovna infrastruktura, poduzeća i poljoprivredni sektor.

U razdoblju od listopada 2015. do lipnja 2016. Cipar su pogodili nedostatak oborina i više toplinskih valova. Suša koja je uslijed toga nastala prouzročila je smanjenje prinosa usjeva, šumske požare i požare raslinja te nestašicu vode. Nestašica vode ozbiljno je utjecala na poljoprivredu, kućanstva i okoliš. Veliki dijelovi okrugâ Nicosia, Larnaca i Famagusta pretrpjeli su stopostotnu štetu na usjevima koji ovise o oborinskim vodama (kao što su ječam, pšenica i ostali krmni usjevi koji se ne navodnjavaju). Dotok vode u spremnike vode bio je osjetno smanjen, posebno u brani Kouris, koja je glavni izvor vode za postrojenja za pročišćavanje vode i za navodnjavanje. Sredinom lipnja toplinski je val na Cipru izazvao dva velika šumska požara. Do prvog je došlo u Argaki, gdje je izgorjelo područje od 763 hektara šume Pafos u državnom vlasništvu. Drugi je izbio u regiji Solea, gdje je izgorjelo područje od 1 897 hektara, od čega većina pripada šumi Adelfoi u državnom vlasništvu.

U razdoblju od svibnja do lipnja 2016. Njemačka je pogođena neuobičajeno obilnim kišama koje su prouzročile izlijevanje rijeka iz korita i poplavu u nekoliko sela, posebno u regiji Niederbayern (Donja Bavarska). Najteže je pogođen okrug Rottal-Inn u Donjoj Bavarskoj. Grad Simbach am Inn gotovo je u potpunosti uništen 1. lipnja. Samo je u okrugu Rottal-Inn poplavljeno područje površine otprilike 430 km2 na kojem se nalazi oko 5 000 domova. Ukupno je u Donjoj Bavarskoj pogođeno više od 47 000 ljudi, a sedam ih je izgubilo život. Katastrofa je oštetila javnu infrastrukturu, privatne kuće i poduzeća.

Komisija je tijekom 2016. zaključila četiri intervencije Fonda solidarnosti. Sve su one prethodno provedene u skladu s uvjetima Uredbe prije njezine revizije 2014. U skladu s tim uvjetima, člankom 8. stavkom 2. bilo je propisano da u roku od 18 mjeseci od datuma isplate financijskog doprinosa država korisnica podnosi izvješće o financijskom izvršenju („izvješće o provedbi”) s izjavom u kojoj opravdava rashode („izjava o valjanosti”).

(2)Njemačka, poplave u Donjoj Bavarskoj 2016.: Europski parlament i Vijeće odobrili su 19. listopada 2016. financijski doprinos iz Fonda solidarnosti u iznosu od 31 475 125 EUR . S obzirom na to da isplatu nije bilo moguće izvršiti 2016., odobrena proračunska sredstva trebalo je prenijeti u 2017. Isplata Njemačkoj izvršena je u ožujku 2017.

Kako bi uzela u obzir potrese koji su uslijedili, Italija je 15. veljače 2017. dostavila ažurirani zahtjev s revidiranom procjenom koja je uključivala svu štetu prouzročenu potresima u razdoblju od 24. kolovoza 2016. do 18. siječnja 2017. Dodatne su informacije dostavljene 25. svibnja 2017.

(3)Hrvatska, poplave iz 2012.: financijski doprinos iz Fonda solidarnosti iznosio je 286 587 EUR. Izvješće o provedbi i izjava o valjanosti dostavljeni su u lipnju 2015. Na Komisijin zahtjev Hrvatska je dostavila dodatne informacije, nakon čega je intervencija zaključena u srpnju 2016.

(4)Austrija, poplave iz 2013.: financijski doprinos iz Fonda solidarnosti iznosio je 21,662 milijuna EUR. Austrija je u kolovozu 2015. dostavila izvješće o provedbi i izjavu o valjanosti. Ustanovljeno je da je izvješće potpuno i da ispunjava zahtjeve Uredbe pa je Komisija zaključila intervenciju u kolovozu 2016.

Komisija je 2016. zaprimila i tri izvješća o provedbi i izjave o valjanosti od Rumunjske u pogledu katastrofe iz 2012. koja je uključivala sušu i požare, Njemačke u pogledu poplava iz 2013. te Češke u pogledu poplava iz 2013. Postupak zaključenja za te intervencije još je u tijeku.

5.Zaključci

Broj novih zahtjeva za financijski doprinos iz Fonda solidarnosti dostavljenih Komisiji tijekom 2016. bio je ograničen, a dva su se zahtjeva odnosila na katastrofe koje su se dogodile tijekom studenoga i prosinca 2015. (potres na Lefkadi i poplave u Ujedinjenoj Kraljevini). Time se još jednom potvrđuje da revizija i pojašnjenje kriterija za regionalne katastrofe u Uredbi kako je izmijenjena 2014. imaju očekivane rezultate: konkretno, očigledno neprihvatljivi zahtjevi više se ne dostavljaju.

Međutim, Italiju su u kolovozu i listopadu ponovno pogodili razorni potresi te su se oni, u kombinaciji s dodatnim ozbiljnim podrhtavanjem u siječnju 2017., pokazali daleko najozbiljnijom katastrofom s kojom se Fond solidarnosti susreo od svoje uspostave 2002. Iznos štete od 22 milijarde EUR bio je gotovo dvostruko veći od iznosa štete drugog najozbiljnijeg slučaja, potresa u regiji Emilia-Romagna iz 2012. Ti događaji potvrđuju postojanje uzorka utvrđenog u prethodnim slučajevima: premda su poplave daleko najčešće katastrofe za koje se podnose zahtjevi za financijski doprinos iz Fonda solidarnosti (otprilike dvije trećine svih slučajeva), potresi su među najrjeđim, ali daleko najrazornijim katastrofama i prouzročuju najviše troškove, a da ne spominjemo broj poginulih, ozlijeđenih ili dugoročno raseljenih ljudskih žrtava.

Malobrojni zahtjevi podneseni 2016. i činjenica da je zahtjev koji se odnosio na potres u Italiji dovršen tek tijekom 2017. bili su sretna okolnost za pitanje proračuna. Mobilizacije iz 2016. isplaćene su iz neiskorištenog dijela godišnje dodjele za 2015. prenesenog u 2016. Prema tome, ukupni iznos dodjele za 2016. ostao je netaknut te je prenesen u 2017., zbog čega je 2017. bilo moguće mobilizirati dosad daleko najveći doprinos Fonda solidarnosti za Italiju. Taj razvoj događaja upućuje na to da je mogućnost prijenosa nepotrošenih sredstava prethodne godine u sljedeću godinu iznimno korisna za održavanje Fonda solidarnosti operativnim u smislu proračuna premda je njegova godišnja dodjela u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za 2014.–2020. smanjena s 1 milijarde EUR u tekućim cijenama na 500 milijuna EUR u cijenama iz 2011. Tu će fleksibilnost biti važno održati i nakon 2020. Međutim, događaji iz 2016. upućuju i na to da je financijska osnova Fonda solidarnosti prilično ograničena te bi lako moglo doći do poteškoća ako se u relativno kratkom razdoblju dogodi niz ozbiljnih katastrofa, posebno ako nije bilo moguće prenijeti nikakav veći iznos iz prethodne godine. U takvom bi slučaju moglo biti teško održati uspostavljene stope pomoći, što bi ugrozilo načelo jednakog postupanja.

Mogućnost isplate predujmova uvedena u Uredbu njezinom revizijom iz 2014. ispostavila se vrlo korisnom. Premda nisu sve države koje su podnijele zahtjev zatražile predujam, Komisija samo u jednom slučaju nije mogla isplatiti zatraženi predujam u roku od mjesec dana od dostave potpune dokumentacije zahtjeva. Valjalo bi razmisliti o tome je li povećanje predujmova iznad sadašnje stope od 10 % očekivanog financijskog doprinosa Fonda solidarnosti (ograničen na iznos od 30 milijuna EUR) prikladno rješenje za ubrzanje odgovora Fonda solidarnosti, za čiju su potpunu mobilizaciju u okviru proračunskog postupka za svaki slučaj i dalje potrebni brojni mjeseci.