IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU O ZAVRŠNOJ OCJENI PROVEDBE STATISTIČKOG PROGRAMA ZAJEDNICE ZA RAZDOBLJE 2008. – 2012. /* COM/2013/0883 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU O ZAVRŠNOJ OCJENI PROVEDBE STATISTIČKOG PROGRAMA ZAJEDNICE ZA RAZDOBLJE 2008. – 2012. 1. Uvod Odluka br. 1578/2007/EZ[1] Europskog parlamenta i Vijeća o statističkom programu Zajednice od 2008. do 2012. donesena je 11. prosinca 2007. U članku 6. Odluke navodi se da „Na kraju razdoblja obuhvaćenog programom Komisija, nakon savjetovanja s Odborom za statistički program, podnosi izvješće o ocjeni provedbe programa, uzimajući u obzir stavove neovisnih stručnjaka. To se izvješće dovršava do kraja 2013., a nakon toga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.” U članku 6. dodaje se da „Izvještavanje o rezultatima promjene prioriteta, uključujući i procjene troškova i opterećenja za statističke projekte i područja obuhvaćena ovim statističkim programom, kao i procjene novih statističkih potreba, posebno za nove politike Zajednice, sastavni je dio privremenog izvješća o napretku i izvješća o završnoj ocjeni.” Ovaj dokument sačinjava obavezno izvješće o završnoj ocjeni i temelji se na izvješću vanjskog ocjenjivača i izvješću o srednjoročnoj ocjeni. U poglavlju 2. sažeta su glavna postignuća statističkog programa Zajednice, u poglavlju 3. rezultati promjene prioriteta, a u poglavlju 4. provedba komunikacije o Eurostatovoj Viziji[2], važnoj novoj inicijativi kojom su se preoblikovale aktivnosti u razdoblju 2010. – 2012. te koja je važna za daljnje korake, iako je bila izdana nakon donošenja statističkog programa Zajednice. U poglavlju 5. prikazana su razmatranja o preporukama vanjskog konzultanta. Sažetak završnog izvješća vanjskog konzultanta dostupan je na http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf. 2. Glavna postignuća programa U ovom poglavlju naglasak se stavlja na postignuća ostvarena za vrijeme trajanja programa i njime su obuhvaćeni svi ciljevi programa. Sažetak Statistički program Zajednice sadržava više od 130 ciljeva, od kojih je većina dosegla visoku razinu provedbe. Najbolje ostvareni ciljevi bili su institucionalni ciljevi te oni u svrhu poboljšanja zakonodavnog okvira — može se smatrati da je 100 % odnosno 95 % ciljeva ostvareno — dok nekih 10 % ciljeva povezanih s izradom nije bilo ostvareno na odgovarajući način. Detaljnije informacije o tome mogu se naći u sažetku izvješća vanjskog konzultanta. U pogledu tih ciljeva mora se uzeti u obzir činjenica da se europska statistika temelji na statistikama izrađenim u državama članicama, što rezultira time da je realizacija nekih ciljeva ograničena u smislu postupaka izrade i sredstava dostupnih u državama članicama. Sredstva su se također morala preraspodijeliti kako bi se udovoljilo novim statističkim potrebama koje su se pojavile tijekom razdoblja statističkog programa Zajednice, osobito u području makroekonomije i socijalne statistike, kao rezultat financijske krize. Financijska provedba bila je općenito dobra, uz vidljiv trend porasta učinkovitosti. Međusektorska pitanja Uloga statistike u europskoj integraciji Postupak pripreme novog Europskog sustava računa (ESA 2010) kulminirao je donošenjem Uredbe o Europskom sustavu računa 2010 Europskog parlamenta i Vijeća u svibnju 2013.[3], a provedba klasifikacije NACE Rev. 2 znatno je napredovala. Očekuje se da bi Registar Unije o multinacionalnim skupinama poduzeća trebao bi biti dovršen do kraja 2013. te se on već koristi u nekim državama članicama. Dostupnost statističkih standarda i standarda na području informacijske tehnologije za razmjenu podataka i metapodataka povećala se u okviru Europskog statističkog sustava (ESS), npr. standarda za razmjenu statističkih podataka i metapodataka (SDMX) te je razvijen portal ESS Metadata Handler za izradu i diseminaciju usklađenih metapodataka ESS-a. Korištenje Interneta stalno se povećavalo, i za druge potrebe osim diseminacije podataka. Razvijene su politike i alati za upravljanje usklađenom povjerljivošću u ESS-u. Portal za suradnju među istraživačima i službenim statističarima koristi se za pohranu rezultata istraživanja u području službene statistike, a na web-mjestu Open Source Observatory and Repository bili su promovirani i učinjeni dostupnima softverski alati otvorenog koda poput „Demetre” i „R-a”. Odnosi s dionicima Europski statistički sustav (ESS) U 2011. Odbor za europski statistički sustav (ESSC) podržao je revidiranu verziju Kodeksa prakse europske statistike (COP), a na kraju 2012. ažurirao je okvir za osiguranje kvalitete ESS-a (v1.1). Europski savjetodavni odbor za upravljanje statističkim podacima podnosi godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Kodeksa prakse europske statistike. Europski program statističkog osposobljavanja razvijan je na godišnjoj razini u okviru dugoročne strategije. Suradnja s korisnicima Osnivanjem Europskog statističkog savjetodavnog odbora (ESAC) omogućilo se poboljšanje komunikacije s različitim vrstama korisnika. U 2009. provedeno je opće istraživanje o zadovoljstvu korisnika Eurostata, koje se od 2011. provodi svake godine. Provedena su i istraživanjima među korisnicima za posebna područja podložna periodičnom pregledu. Zadovoljstvo korisnika procjenjivalo se i putem osobnih kontakata s korisnicima, kao npr. u radnim skupinama i na saslušanjima unutar Komisije. Tehnička suradnja s trećim zemljama i suradnja s međunarodnim organizacijama Eurostat je prikupio i objavio veliki broj podataka za postupak proširenja i, u manjoj mjeri, za države iz europskog susjedstva. Ti podaci bili su izrađeni uz pomoć programa regionalne suradnje koje provodi Eurostat. Instrumenti Bolja regulacija i ravnoteža troškova i koristi Kako bi se osigurao pravodoban i potpun prijenos podataka iz država članica, povećan je broj područja koja se sada uređuju zakonodavstvom (energetika, okolišno računovodstvo). Štoviše, donesen je temeljni pravni akt - Uredba o europskoj statistici[4]. Do završetka statističkog programa Zajednice bile su predložene daljnje izmjene ovog akta te je bio pokrenut zakonodavni postupak. Izneseni su prijedlozi za pojednostavnjenje i preinaku zakonodavstva u sljedećim područjima: energetika, promet, sustav Intrastat, strukturna poslovna statistika (SBS), poljoprivreda, turizam i statistička izvješća o cestovnom prijevozu robe. Neke od tih promjena već se primjenjuju, na primjer u području sustava Intrastat, poljoprivrede, prometa i turizma. Više detalja može se naći u odjeljku o statističkim područjima po naslovu. U okviru ESS-a razvijen je mehanizam za utvrđivanje prioriteta koji se temelji na strateškom pristupu, ali se pokazalo da je mjerenje troškova i opterećenja teško budući da ih sve države članice ne izračunavaju na sustavan i homogen način za sva statistička područja. Više informacija može se naći u poglavlju o promjeni prioriteta. Praćenje usklađenosti Provodilo se redovito praćenje usklađenosti kako bi se poboljšala kvaliteta europske statistike. Povećana sposobnost reagiranja na potrebe korisnika Istraživački rad u svrhu spajanja različitih statističkih izvora bio je završen objedinjavanjem podataka iz različitih istraživanja (npr. informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) i strukturne poslovne statistike radi procjene učinka IKT-a, statističkog usklađivanja socijalnih istraživanja, podataka koji se odnose na poslovanje i trgovinu te emisije stakleničkih plinova u sektoru energetike i zrakoplovstva). Takvo spajanje redovito provodi nekoliko država članica za administrativne podatke te podatke dobivene istraživanjima. Korištenje ad-hoc modula prošireno je na područja socijalne i poslovne statistike kako bi se ubrzalo reagiranje na nove potrebe korisnika. Financijska potpora za programsko razdoblje Za operativnu provedbu programa rada odluka o financiranju donosila se na godišnjoj razini. Financijsko izvršenje dostupnih sredstava, praćeno na središnjoj razini, bilo je zadovoljavajuće. Politika dodjeljivanja sredstava bila je usmjerena ka projektima s europskom dimenzijom, osobito u sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava više korisnika. Od 2011. zainteresirani korisnici imali su mogućnost korištenja standardnih ljestvica jediničnih troškova po kategoriji osoblja te paušalnog iznosa za neizravne troškove. Korištenje stručnog znanja partnera za potrebe Unije Uspostavljene su nove vrste mreža suradnje (ESSnets) za razmjenu stručnih znanja, širenje znanja i izvora u okviru ESS-a. One obuhvaćaju projektni rad nekih država članica, a rezultati tog rada dostupni su za cijeli ESS te se koriste u mnogim područjima. Odbor za europski statistički sustav donio je u 2012. politiku kojom se promovira uključivanje projekata ESSnets u program ESS.VIP (Vision infrastructure projects) te osnivanje centara stručnosti. Diseminacija Nakon pokretanja preuređenog web-mjesta u 2009. s novim odjeljcima poput „Objašnjenja statističkih podataka” i poboljšanih funkcija, u 2010. pokrenut je novi lanac diseminacije. Temeljio se na referentnoj bazi podataka koju je koristio Eurostat za sva statistička područja, čime se je poboljšala učinkovitost i olakšala integracija statistike iz različitih područja. Broj preuzimanja podataka raste stalno. Projekt Census Hub značajno je iskustvo suradnje unutar Europskog statističkog sustava za diseminaciju koja se temelji na zajedničkim standardima. Međusektorske aktivnosti Strategija Europa 2020. zamijenila je lisabonsku strategiju i Eurostat je, kao zamjenu za strukturne pokazatelje, objavio nove pokazatelje. Ažuriran je popis pokazatelja održivog razvoja (SDI). Inicijativa „Izvan okvira BDP-a“ dovela je do poboljšanja i izrade novih pokazatelja u različitim statističkim područjima, osobito u području ekonomske, socijalne i okolišne statistike. Između ostalog, inicijativa je bila poticaj za izradu skupa pokazatelja kvalitete života. Razvijeni su te su postali dostupni profili kvalitete europskih indikatora. Diseminacija je poboljšana izradom stranice „Objašnjenja statističkih podataka” o pokazateljima održivog razvoja te izradom web-mjesta pokazatelja za strategiju Europa 2020. Pružena je potpora proširenju te državama iz europskog susjedstva kako bi ojačale svoje statističke sustave za izgradnju održivog kapaciteta za izradu kvalitetnih statističkih podataka, u skladu s europskim standardima, za potrebe političkog odlučivanja na temelju dokaza. Statistička područja po naslovima Slobodno kretanje robe: U 2009. doneseno je novo zakonodavstvo za Intrastat[5] kojim se uvode novi pragovi za izuzeća što omogućuje državama članicama da znatno smanje opterećenje poduzeća. U okviru programa Modernizacije europske statistike poduzeća i trgovine (MEETS)[6] razvijeni su metode i alati za bolju integraciju različitih vrsta statističkih informacija koje zahtijevaju poduzeća. U rujnu 2010. radna skupina za usklađivanje platne bilance (BoP) i Međunarodne trgovinske statistike (ITS) objavila je svoje završno izvješće. U 2012. pokrenut je projekt SIMSTAT (Statistika jedinstvenog tržišta) koji sadržava nekoliko mjera za pojednostavnjenje, osobito prijedlog za omogućavanje razmjene mikropodataka (podaci na razini poduzeća) o izvozu robe među državama članicama unutar EU-a. Poljoprivreda: Donesene su i/ili ažurirane zakonodavne osnove za poljoprivrednu statistiku (popisivanje gospodarstava, istraživanje o strukturi poljoprivrednih gospodarstava (FSS)[7], poljoprivredna proizvodnja[8], statistički podaci o stočarstvu i mesu[9]). Podaci iz uzorka istraživanja o strukturi poljoprivrednih gospodarstava iz 2007. te iz popisa poljoprivrednih gospodarstava 2009./10. objavljeni su na web-mjestu Eurostata. Objavljeni su podaci o proizvodnji (usjevi, stoka) i ruralnim te poljoprivredno-okolišnim pokazateljima. U svrhu pojednostavnjenja, odlučeno je da se ne prikupljaju informacije o dohotku sektora poljoprivrednih kućanstava na usklađenoj europskoj razini, zbog poteškoća koje države članice imaju pri izradi usporedive statistike te visokih troškova i opterećenja odgovora. Uloženi su napori kako bi se udovoljilo potrebama za statističkim informacijama u okviru pomorske politike Komisije. Donesena je Uredba o trajnim nasadima[10] kojom se pojednostavljuje prijašnje zakonodavstvo. Slobodno kretanje osoba, usluga i kapitala: Provedena je NACE Rev. 2. Provedena su i ažurirana najvažnija zakonodavstva o platnoj bilanci[11], Međunarodnoj trgovinskoj statistici, izravnim stranim ulaganjima i stranim podružnicama (FATS)[12]. Podaci o internacionalizaciji istraživanja i razvoja bili su predmet studije izvedivosti. Razvijena je i provedena metodologija za statistiku o boravišnim dozvolama. Sloboda, sigurnost i pravda: Provedbene mjere o statistici u području migracije i azila završene su u 2010.[13]. Proveden je ad-hoc modul o integraciji migranata na tržište rada. U akcijskom planu iz 2011. za mjerenje stope kriminala u EU-u utvrđena je potreba za nadopunjavanjem dostupnih podataka sa statistikom o žrtvama te je predloženo istraživanje o viktimizaciji na razini EU-a. Promet: Konsolidirana je pravna osnova za prometnu statistiku te je postao dostupan pokazatelj podijeljen po vrstama prometa (cestovni, željeznički, plovni putovi u unutrašnjosti). Objavljeni su neki početni podaci o gradskom prijevozu te dodatni pokazatelji uspješnosti, ali među njima nije bilo pokazatelja za različite vrste prometa. Pojednostavnjena je Uredba o statistici pomorskog prometa[14]. Ekonomska i monetarna politika: Eurostat je pridonio pregledu Sustava nacionalnih računa UN-a koji je bio finaliziran u 2009. te izradi novog Priručnika platnih bilanci (BPM6). Postupak izrade novog Europskog sustava računa (ESA 2010) proveden je te završen donošenjem Uredbe ESA 2010 Europskog parlamenta i Vijeća u svibnju 2013. U metodološko ažuriranje uključena je i provedba klasifikacije NACE Rev. 2 u većini područja ekonomske statistike. Pojačano je praćenje usklađenosti nacionalnih računa i cijena, što je dovelo do znatno veće dostupnosti podataka u smislu kvantitete i kvalitete. Dostupni su dokazi o utvrđivanju razlika između statistike tržišta rada i podataka o zaposlenosti iz nacionalnih računa, a u objavljenim metapodacima vidljiva je koherentnost između ESA 95 i rasta zaposlenosti (po djelatnostima) iz istraživanja o radnoj snazi EU-a. Grčka kriza bila je jedan od uzroka obnove kapaciteta Eurostata za pružanje potpore ekonomskoj i monetarnoj politici. Osnovana je nova uprava zadužena za statistiku javnih financija, a Eurostat je dobio veće nadzorne ovlasti. Zaposlenost: Godišnji ad-hoc moduli istraživanja o radnoj snazi uspješno su provedeni. Ostvareni su svi planirani rezultati koji se odnose na provedbu istraživanja o radnoj snazi, njegovu pravnu osnovu te diseminaciju rezultata. Izrađeni su podaci o zaposlenosti i nezaposlenosti na gradskoj i regionalnoj razini. Nisu se koristili europski programi uzorkovanja za izradu mjesečnih podataka o nezaposlenosti jer je sve veći broj država mogao omogućiti mjesečne procjene. Poboljšana je obuhvaćenost istraživanja o strukturi zarade i istraživanja o troškovima rada, klasifikacija se prilagodila klasifikaciji NACE Rev. 2, vršila se diseminacija podataka, uključujući i nizove mikropodataka. Donesena je pravna osnova za statističke podatke o slobodnim radnim mjestima[15]. Zajednička trgovinska politika: Provedena je nova Uredba o Extrastatu[16], a metodologija za statistiku o trgovini prilagođena je Priručniku o statistici međunarodne trgovine uslugama iz 2010. Pokrenut je program MEETS. Nadopunjene su pravne osnove za BoP i FATS. Socijalna politika, obrazovanje, strukovno osposobljavanje i mladi: Za vrijeme krize povećala se potreba za podacima u području socijalne statistike, što je dovelo do povećanja njihove važnosti, osobito istraživanja EU-a o dohotku i životnim uvjetima. Ti podaci bili su konsolidirani te se njihova diseminacija poboljšala (longitudinalni mikropodaci). Pokrenut je program modernizacije socijalne statistike. U okviru njezine socijalne dimenzije, inicijativom „Izvan okvira BDP-a” zauzimalo se za mjerenje blagostanja i multidimenzionalnog siromaštva u EU-u. Taj cilj puno je ambiciozniji od mjerenja indeksa ljudskog razvoja, što je bio cilj u okviru statističkog programa Zajednice. Provedene su pravne osnove za statistiku o socijalnoj zaštiti[17], za popis stanovništva i kućanstava u 2011.[18] i za statistiku o obrazovanju i cjeloživotnom učenju[19], omogućavajući bolju usklađenost istraživanja o obrazovanju odraslih i daljnjem strukovnom osposobljavanju. Komisija[20] je donijela i prijedlog uredbe o demografiji te su podaci o stanovništvu potrebni u svrhu glasovanja kvalificiranom većinom bili dostupni na godišnjoj razini. Osmišljen je portal za projekt Census Hub. Omogućeni su mikropodaci za istraživanja o obrazovanju odraslih. Na web-mjestu Eurostata otvoren je odjeljak posvećen mladima. Pripremljen je pregled svih statistika koje se odnose na spolove, prikupljeni su posebni podaci o spolovima, a Eurostat je potpisao Memorandum o razumijevanju s Europskim institutom za ravnopravnost spolova. Javno zdravlje: Donesena je okvirna Uredba o javnom zdravlju i zdravlju i sigurnosti na radnom mjestu[21] te upotpunjena s dvije provedbene uredbe o statistici uzroka smrti i nesreća na poslu[22]. Provedeno je europsko istraživanje o zdravlju te je pokrenuto europsko istraživanje o zdravlju i socijalnoj integraciji. U 2011. objavljen je priručnik za Sustav zdravstvenih računa. Zaštita potrošača: Statistike koje se odnose na potrošačke cijene dobro su razvijene u okviru ESS-a, tvoreći glavne ekonomske pokazatelje s visokom učestalošću i detaljima. Podaci o osnaživanju potrošača bili su dostupni putem Eurobarometra. Statistike o ekološkoj poljoprivredi još se izrađuju, ali su se podaci o aktivnostima kontrole i praćenja te lancu potrošnje hrane prestali prikupljati jer je statistika o sigurnosti hrane bila na popisu negativnih prioriteta. Industrija: Veliku prekretnicu u poboljšanju poslovne statistike predstavlja program MEETS koji obuhvaća razdoblje 2009. – 2013. te se provodi u okviru različite financijske omotnice. Osim toga, u 2012. pokrenut je program za poboljšanje i integraciju zakonodavstva o poslovnoj statistici (FRIBS). Provedeno je istraživanje o inovacijama u Zajednici (CIS) za 2008. i 2010. te je pripremljeno istraživanje za 2012. Razvijeni su pokazatelji globalizacije i poduzetništva. U području poslovne statistike provedena je klasifikacija NACE Rev. 2. Uredba o informacijskom društvu izmijenjena je[23] te su razvijeni novi pokazatelji koji su omogućeni za izvješće o digitalnoj konkurentnosti Europe. U 2011. donesena je Uredba o statistici turizma[24] i izvršena je diseminacija satelitskih računa turizma. Donesena je Uredba o energetskoj statistici[25] te su prikupljeni podaci. Razvijeni su metodologija i pokazatelji energetske učinkovitosti/energetske uštede. Nije uvedena zakonska obveza prikupljanja statističkih podataka o cijenama električne energije i plina koje plaćaju kućanstva budući da dobrovoljno prikupljanje podataka na odgovarajući način udovoljava potrebama. Ekonomska i socijalna kohezija: Regionalni podaci bili su promijenjeni u skladu s dvjema revizijama teritorijalnih klasifikacija NUTS. Provedeno je godišnje prikupljanje podataka u jedinici lokalne samouprave 2 (na razini općine). U 2012. ponovno je pokrenuto prikupljanje podataka u okviru urbane revizije. Eurostat je osigurao provedbu INSPIRE-a za statistička područja, a ostale Glavne uprave (GU-ovi) za druge aspekte provedbe. Istraživanje i tehnološki razvoj: U velikoj je mjeri usklađeno i provedeno nekoliko istraživanja (istraživanje o inovacijama u Zajednici, istraživanje i razvoj, karijerni put doktoranata). Istraživanja u području službene statistike, koja su dio 7. okvirnog programa, dobila su snažan poticaj pokretanjem mreža ESSnets. Pokrenuti su različiti projekti za usklađivanje kontrole otkrivanja statističkih podataka u ESS-u i uspostavljanje integrirane infrastrukture za pristup povjerljivim podacima. Anonimizirani mikropodaci namijenjeni u znanstvene svrhe bili su dostavljeni za veći broj istraživanja. Okoliš: Podatkovni centri o otpadu, prirodnim resursima i proizvodima započeli su s radom. Uredba o statistici o otpadu[26] pojednostavnjena je i usklađena s ostalim obvezama izvještavanja. Uredbom iz 2009. koja se odnosi na statistiku o pesticidima[27] propisuje se da države članice moraju od 2012. nadalje prenositi podatke o prodaji. Pri projektu o pojednostavnjenju okolišnih pokazatelja izrađen je popis i oko 120 ocjena napretka u području pokazatelja s prijedlozima o pojednostavnjenju. Objavljen je konzistentan skup europskih okolišnih pokazatelja, ali nedostaju metapodaci. Nastavio se metodološki razvoj okolišno-ekonomskih računa te je donesena pravna osnova u 2011. Izrađeni su priručnici i metodološke smjernice za određena područja računa. Razvojna suradnja Suradnja je bila usmjerena na pomoć donatorima i regionalnim statističkim organizacijama kako bi se povećala vidljivost i važnost statistike u kreiranju i praćenju te na pružanje tehničke pomoći u tom pogledu. Razvijeno je nekoliko alata za statističku suradnju kako bi se pružila potpora pri izradi statističkih podataka (nacionalni računi i vanjska trgovina) ili potpora delegacijama Europske unije u kreiranju projekata povezanih sa statistikom u zemljama u razvoju. Gospodarska, financijska i tehnička suradnja s trećim zemljama: Tehnička pomoć bila je usmjerena na regionalne statističke programe u okviru kojih su zemljama u razvoju bili omogućeni tehnički alati, alati za osposobljavanje te jačanje kapaciteta. Podaci iz projekata suradnje objavljeni su. 3. Rezultati promjene prioriteta Metodologiju za postupak promjene prioriteta razvila je radna skupina osnovana samo u tu svrhu. Ona se temeljila na mehanizmu za određivanje prioriteta na temelju administrativnih dokaza, koji se oslanja na mjerenje troškova izrade statistike i statističkog opterećenja te korištenje informativnih sažetaka za nove i postojeće statističke zahtjeve. Međutim, ovu metodologiju bilo je teško dosljedno provoditi na nacionalnoj razini budući da države članice nisu na sustavan i homogen način izračunale mjerenje opterećenja i troškova. Kao rezultat toga, većina informativnih sažetaka nije sadržavala završnu procjenu o ekonomičnosti te stoga ovo nije bio učinkovit alat za određivanje prioriteta. Eurostat je predložio novi strateški pristup ESS-u koji se temelji na godišnjem pregledu postojećih statističkih zahtjeva, određivanju negativnih prioriteta te klauzuli o roku važenja. Određivanje prioriteta izvršeno je za vrijeme pripreme godišnjih programa rada i uključivalo je povremena savjetovanja između Eurostata i ostalih Glavnih uprava unutar Komisije kao i savjetovanja među različitim članovima ESS-a, uključujući ESAC. Mehanizmom za određivanje prioriteta na godišnjoj razini zapravo se osiguralo da se godišnji programi mogu baviti novim statističkim prioritetima, čak i ako nisu utvrđeni u statističkom programu zajednice. Od 2010. mehanizam za određivanje prioriteta uključivao je i određivanje negativnih prioriteta tj. aktivnosti koje je potrebno obustaviti. Popis novih aktivnosti i negativnih prioriteta nalazi se u sažetku završnog izvješća vanjskog konzultanta. Nadalje, nije bilo moguće temeljiti mehanizam za određivanje prioriteta na objektivnim kriterijima, budući da nisu bile dostupne nikakve sustavne informacije o troškovima povezanima s novim statističkim zahtjevima ili o potencijalnim uštedama povezanima s negativnim prioritetima. Treba napomenuti da se Odlukom Komisije 2012/504/EU od 17. rujna 2012. o Eurostatu, u kojoj je naznačena razlika između europske statistike i ostalih statistika (članak 2.) omogućuje Eurostatu da se usredotoči na europsku statistiku te usluge drugim Glavnim upravama, poboljšavajući time dosljednost i transparentnost mehanizma za određivanje prioriteta. Iako nema dokaza da je postupak promjene prioriteta djelomično vođen sustavnim razmatranjima o porastu učinkovitosti, Eurostat je uložio velike napore kako bi se povećala učinkovitost sustava izrade. Prilično okviran i zbiran način za procjenu rezultata jest omjer između broja objavljenih tablica i broja zaposlenika Eurostata. Dok se broj tablica naglo povećao, broj zaposlenika koji izrađuju statističke podatke ostao je gotovo nepromijenjen u tom razdoblju te se čak smanjio u 2010. i 2011. 4. Provedba Eurostatove Vizije Eurostatova Vizija uključuje gotovo sve faze statističkog poslovnog procesa te ju nije bilo moguće dovršiti u samo tri godine. Iako su glavni rezultati navedeni u Europskom statističkom programu za razdoblje 2013. – 2017. [28] (ESP), osnova za njezinu provedbu bila je utvrđena za organizacijske, zakonodavne i konkretne aspekte. Može se navesti osnivanje sponzorskih skupina unutar ESS-a u svrhu promicanja razmjene znanja i dobre prakse među članovima ESS-a na strateškoj razini, početak modernizacije socijalne statistike i organiziranje europskog magistarskog studija u području službene statistike. Eurostat je započeo unutarnji i vanjski postupak razmatranja u svrhu izrade novog nacrta zakonodavstva u području poslovne statistike kako bi se donijela okvirna uredba (FRIBS), ali provedba zakonskih akata dugotrajan je proces. Konkretne inicijative uglavnom su uključivale projekte VIP i ESSnet. Prvi projekt bavi se međusektorskim područjima razvoja. Drugi projekt je zapravo inicijativa za formalizaciju dugogodišnje tradicije suradnje među članovima ESS-a s konačnim ciljem razvijanja alata i zajedničkih rješenja koja će prihvatiti svi nacionalni statistički zavodi. Reorganizacija statističkih aktivnosti dugotrajan je i kompleksan proces, a rezultati projekata VIP i ESSnet u većini slučajeva još uvijek nisu uključeni u lanac izrade pri nacionalnim statističkim zavodima. Nacionalnim statističkim zavodima bit će potrebna sredstva kako bi uložili u modifikaciju procesa koji bi dugoročno mogli dovesti do troškovne učinkovitosti. Eurostat je pojačao svoje komunikacijske napore i pružio tehničko stručno znanje i potporu državama članicama u provedbi svoje Vizije. Ipak, stupanj usvojenosti strategije ESS-a i Eurostatove Vizije razlikuje se u nacionalnim statističkim zavodima; stavovi unutar njih u rasponu su od oduševljenja do skepticizma – čak i nevoljkosti. Rizik nedostatka zamaha u scenariju nestašice resursa u ESS-u može se ublažiti pozicioniranjem Vizije u središte ESP-a, ali ovu strategiju potrebno je potpomoći odgovarajućim sredstvima, osobito, odgovarajućim upravljanjem. Pokretanjem programa ESS.VIP, koji se temelji na poukama iz programa ESSnet i VIP, omogućuje se novi okvir za provedbu Vizije. 5. Razmatranja o preporukama vanjskog konzultanta Vanjski konzultant koji je procjenjivao program dostavio je svoje izvješće o završnoj ocjeni statističkog programa Zajednice tek nakon što je novi europski statistički program za razdoblje 2013. – 2017. donesen. U svojem izvješću on je dao preporuke koje se temelje na analizi statističkog programa Zajednice. S obzirom na vrijeme konačne procjene, pri izradi ESP-a mogu se uzeti u obzir samo one preporuke o boljoj izradi ESP-a i izravnim vezama s godišnjim programom rada koje su već predstavljene u izvješću o srednjoročnoj ocjeni[29] statističkog programa Zajednice te preporuke Europskog revizorskog suda[30], a ne i preporuke u pogledu ponovnog određivanju prioriteta ili Vizije. U ovom poglavlju pruža se kratak pregled aktivnosti koje je Eurostat poduzeo kao odgovor na preporuke vanjskog konzultanta[31]. Jedan niz preporuka odnosi se na učinkovitost statističkog programa Zajednice te su se one već provele ili se provode za ESP. Novi program osmišljen je s mjerljivim ciljevima te mogućnošću srednjoročnog pregleda. Stvara se izravna veza između ciljeva i aktivnosti u okviru godišnjeg programa rada i ciljeva ESP-a te se očekuju pokazatelji za mjerenje postignuća ciljeva. Što se tiče promjene prioriteta, Eurostat namjerava nastaviti s pregledom strateških prioriteta uključujući i negativne prioritete, nakon savjetovanja s korisnicima, a u isto vrijeme će nastojati smanjiti troškove u skladu s općom politikom Komisije. Eurostat će također razmotriti izradu analize troškova i vrijednosti u suradnji s državama članicama. Informacije bi trebale uključivati troškove (za Eurostat i države članice, barem kvalitativno), opterećenje ispitanika i ostale dostupne informacije na tu temu. Osim toga, u članku 6. ESP-a izričito je navedeno da Komisija, u izradi godišnjih programa rada, osigurava učinkovito određivanje prioriteta te godišnji pregled i izvješće o statističkim prioritetima. Njime se također propisuje da će se određivanjem prioriteta pridonijeti smanjenju troškova i opterećenja za nove statističke zahtjeve smanjenjem statističkih zahtjeva u postojećim područjima europske statistike te će se određivanje obavljati u uskoj suradnji s državama članicama. Provedba Vizije također je važan instrument za poboljšanje učinkovitosti sustava izrade te smanjenje troškova. Eurostat pruža financijsku i tehničku potporu državama članicama u provedbi Vizije. Program ESS.VIP o kojem se nedavno raspravljalo već obuhvaća razdoblje od pet godina, i u rujnu 2013. 18. Odbor za ESS osnovao je radnu skupinu na visokoj razini koja će se baviti Vizijom u njezinu prvobitnom obliku te ju ažurirati uzimajući u obzir iskustvo dosadašnje provedbe, trenutačnu situaciju u nacionalnim statističkim zavodima i Eurostatu kao i rastuće potrebe korisnika i razvoj informacijskih tehnologija. [1] SL L 344, 28.12.2007. [2] Komunikacija Komisije (2009) 404 o metodi izrade statistike EU-a : vizija za sljedeće desetljeće [3] Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 174, 26.6.2013., str. 1. [4] Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 87. 31.3.2009., str. 164. [5] Uredba (EZ) br. 222/2009 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 87, 31.3.2009., str. 160. [6] Odluka br. 1297/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 340, 19.12.2008., str. 76. [7] Uredba (EZ) br. 1166/2008 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 321, 1.12.2008., str. 14. [8] Uredba (EZ) br. 543/2009 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 167, 29.6.2009., str. 1. [9] Uredba (EZ) br. 1165/2008 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 321, 1.12.2008., str. 1. [10] Uredba (EU) br. 1337/2011 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 347, 30.12.2011., str. 7. [11] Uredba Komisije (EZ) br. 1055/2008 - SL L 283, 28.10.2008., str. 3. i Uredba Komisije (EU) br. 555/2012 - SL L 166, 27.6.2012., str. 22. [12] Uredba Komisije (EZ) br. 834/2009 - SL L 241, 12.9.2009., str. 3. [13] Uredba Komisije (EU) br. 351/2010 od 23. travnja 2010. - SL L 104, 24.4.2010., str. 37. [14] Direktiva 2009/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. - SL L 141 od 6.6.2009., str. 29. [15] Uredba (EZ) br. 453/2008 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 145, 4.6.2008., str. 234. [16] Uredba (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 152, 16.6.2009., str 23. [17] Uredba Komisije (EU) br. 263/2011 - SL L 71, 18.3.2011., str. 4 [18] Uredba Komisije (EZ) br. 1201/2009 - SL L 329, 15.12.2009., str. 29. [19] Uredba Komisije (EU) br. 823/2010 od 17. rujna 2010. - SL L 246, 18.9.2010., str. 33. [20] COM(2011) 903 [21] Uredba (EZ) br. 1338/2008 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 354, 31.12.2008., str. 70. [22] Uredba Komisije (EU) br. 328/2011 - SL L 90, 6.4.2011., str. 22. i Uredba Komisije (EU) br. 349/2011 - SL L 97, 12.4.2011., str. 3. [23] Uredba (EZ) br. 1006/2009 - SL L 286, 31.10.2009., str. 31. [24] Uredba (EU) br. 692/2011 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 192, 22.7.2011., str. 17. [25] Uredba (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 304, 14.11.2008., str. 1. [26] Uredba Komisije (EU) br. 849/2010 od 27. rujna 2010. - SL L 253, 28.9.2010., str. 2. [27] Uredba (EZ) br. 1185/2009 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 324, 10.10.2009., str. 1. [28] Uredba (EU) br. 99/2013 Europskog parlamenta i Vijeća - SL L 39, 9.2.2013., str. 12. [29] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0346:FIN:EN:PDF [30] Posebno izvješće br. 12 // 2012. [31] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/documents/Report_expert.pdf