HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 27.2.2019.  
SWD(2019) 1010 final  
 
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE  
Izvješće za Hrvatsku 2019.          
s detaljnim preispitivanjem o sprječavanju i uklanjanju makroekonomskih neravnoteža  
priložen dokumentu  
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM 
VIJEĆU, VIJEĆU, EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI I EUROSKUPINI  
Europski semestar 2019.: ocjena napretka u provedbi strukturnih reformi te 
sprječavanju i uklanjanju makroekonomskih neravnoteža i rezultati detaljnih 
preispitivanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1176/2011  
{COM(2019)  150 final}   
 
 
1 Sažetak  4 
1. Stanje i izgledi gospodarstva  8 
2. Napredak ostvaren u provedbi preporuka za Hrvatsku  14 
3. Opći zaključci o neravnotežama, rizicima i prilagodbama  18 
4. Prioriteti reformi  23 
4.1. Javne financije i oporezivanje*  23 
4.2. Dug privatnog sektora i financijski sektor*  31 
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  38 
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  49 
Prilog A: Tablica  62 
Prilog B: Komisijina  analiza održivosti duga i fiskalni rizici  67 
Prilog C: Standardne tablice  68 
Prilog D: Smjernice za ulaganja financirana sredstvima iz kohezijske politike za 
razdoblje 2021. –2027. za Hrvatsku  74 
Literatura  79 
 
POPIS TABLICA  
Tablica 1.1.:  Glavni gospodarski i financijski pokazatelji – Hrvatska  13 
Tablica 2.1.:  Ocjena provedbe preporuka za Hrvatsku iz  2018.  15 
Tablica 3.1.:  Matrica ocjene postupka zbog makroekonomskih neravnoteža  21 
Tablica 4.2.1.:  Pokazatelji financijske stabilnosti svih domaćih i stranih banaka  34 
Tablica  A.1.: Ocjena provedbe preporuka (i potpodručja) za Hrvatsku iz  2018.  62 
Tablica  C.1.: Pokazatelji financijskog tržišta  68 
Tablica  C.2.: Glavni socijalni pokazatelji  69 
Tablica  C.3.: Pokazatelji tržišta rada i obrazovanja  70 
Tablica  C.4.: Pokazatelji socijalne uključenosti i zdravlja  71 
Tablica  C.5.: Pokazatelji uspješnosti tržišta proizvoda i politika  72 
Tablica  C.6.: Zeleni rast  73 
 SADRŽAJ  
 
 
2  
POPIS GRAFIKONA  
Grafikon 1,1.:  Rast realnog BDP -a prema komponentama potražnje  8 
Grafikon 1.2.:  Privatna i javna ulaganja  9 
Grafikon 1.3.:  Sastav tekućeg računa, bruto vanjski dug i neto stanje međunarodnih ulaganja  9 
Grafikon 1.4.:  Kretanja na tržištu r ada 10 
Grafikon 1.5.:  Rast nominalne plaće: stvarni i predviđeni rast u skladu s temeljnim ekonomskim 
pokazateljima  11 
Grafikon 1.6.:  Potencijalni output i njegove komponente, 2017.  12 
Grafikon 1.7.:  Regionalna konvergencija  12 
Grafikon 2.1.:  Opća ocjena provedbe preporuka upućenih Hrvatskoj u razdoblju 2014. – 2018.  do 
danas  14 
Graf ikon 4.1.1.:  Pokretači promjena omjera duga  23 
Grafikon  4.1.2.:  Struktura javnog duga  23 
Grafikon  4.1.3.:  Pokretači promjena  salda proračuna države  24 
Grafikon  4.1.4.:  Aktivna državna jamstva po društvima, 2017.  25 
Grafikon  4.1.5.:  Osnovni scenarij i ostali scenariji za analizu omjera javnog duga  25 
Grafikon  4.1.6.:  Distribucijski učinci izmjena poreza na dohodak i doprinosa po kvintilama 
dohotka  26 
Grafikon 1.:  Stope poreza na dohodak po izvorima ( lijevo) i turističkim krevetima po stanovniku po 
općinama (desno), 2017.  28 
Grafikon  4.2.1.:  Volumeni trgovanja na Zagrebačkoj burzi  33 
Grafikon 4.2.2.:  Rast novih kredita poduzećima (u godišnjim volumenima)  35 
Grafikon 4.2.3.:  Kretanje kvalitete imovine  35 
Grafikon 4.2.4.:  Kretanje tokova loših kredita  36 
Grafikon 4.3.1.:  Stopa aktivnosti prema dobi i stupnju obrazovanja, 2017.  38 
Grafikon 4.3.2.:  Razlozi neaktivnosti prema dobi i spolu, 2016.  38 
Grafikon 4.3.3.:  Relativna disperzija stopa zaposlenosti po različitim skupinama vještina u EU -u 39 
Grafikon 4.3.4.:  Udio poslodavaca koji nedostatak radne snage navode kao glavni 
ograničavajući čimbenik aktivnosti, prema sektorima  39 
Grafikon 4.3.5.:  Razvoj (postotna promjena) stanovništva po općinama, 2012. – 2017.  40 
Grafikon 4.3.6.:  Migracija stanovništva  41 
Grafikon 4.3.7.:  Stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti i njezine sastavnice (rizik od 
siromaštva, teška materijalna deprivacija, niski intenzitet rada)  42 
Grafikon 4.4.1.:  Produktivnost rada (bruto dodana vrijednost po ra dniku) po sektorima u 2017.  49 
Grafikon 4.4.2.:  Realna produktivnost rada u prerađivačkoj industriji i građevinarstvu prema 
veličini po duzeća  49 
Grafikon 4.4.3.:  Intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom i javnom sektoru  51 
Grafikon 4.4.4.:  Krajnja potrošnja energije u 2015.  56 
Grafikon 4.4.5.:  Stopa registrirane nezaposlenosti (%) po županijama, 2017.  57 
 
 
3 Grafikon 4.4.6.:  Stope zaposlenosti, nezaposlenosti i visokog obrazovanja, po stupnju 
urbanizacije, 2015. –2017.  58 
 
POPIS OKVIRA  
Okvir 2.1.: Fondovi i programi EU -a pridonose rješavanju strukturnih problema i poticanju hrvatskog 
rasta i konkurentnosti.  16 
Okvir  4.1.1.: Oporezivanje rada, kapitala i dohotka od imovine kućanstava  28 
Okvir 4.3.1.: Praćenje rezultata u odnosu na europski stup socijalnih pr ava 43 
Okvir 4.3.2.: Reforma mirovinskog sustava 2018.  45 
Okvir  4.4.1.: Izazovi za ulaganja i reforme u Hrvatskoj  53 
 
 
 
 
4 Trajan gospodarski rast postaje glavni izazov 
za Hrvatsku.  Iako iznad prosjeka EU -a, 
gospodarski je rast umjeren i postupno se 
približava stopi potencijalnog rasta koja se vrlo 
sporo povećava. Smanjuju se makro ekonomske 
neravnoteže, uglavnom zahvaljujući pozitivnom 
gospodarskom okruženju i razboritom upravljanju 
javnim financijama. Povoljni gospodarski izgledi 
mogli bi se iskoristiti za ubrzanje strukturnih 
reformi, što bi potaknulo potencijalni rast. 
Reforme bi  trebale biti usmjerene na očuvanje 
pozitivnih kretanja na tržištu rada i stvaranje 
poslovnog okruženja koje pogoduje ulaganjima i 
većem rastu produktivnosti (1).  
Nastavljen je gospodarski oporavak, uglavnom 
zahvaljujući snažnoj domaćoj potražnji.  
Procjen juje se da je u 2018. ostvaren umjeren rast 
BDP -a od 2,8  %, u odnosu na 2,9  % u 2017. 
Osobna potrošnja i dalje je visoka jer kućanstva 
zbog stalnog rasta zaposlenosti i plaća ostvaruju 
veći raspoloživi dohodak. Javna su ulaganja i dalje 
niska, što usporava  ukupnu investicijsku aktivnost. 
Nastavljen je rast izvoza dobara i usluga s već 
rekordnih razina, ali uz znakove usporavanja i 
izraženiji rast uvoza.   
Gospodarstvo bi nakon punih deset godina od 
financijske krize moglo ponovno ostvariti 
output koji je u r ecesiji bio izgubljen.  Očekuje 
se daljnji stabilan rast zaposlenosti. Zbog niske 
inflacije, dijelom i zbog smanjenja poreza na 
potrošnju u 2019. i 2020., očekuje se da će 
potrošnja kućanstava i dalje biti glavni pokretač 
rasta BDP -a. Međutim, i doprinos ul aganja će se s 
vremenom povećavati. Konkretno, očekuje se da 
će visoka likvidnost i smanjenje kamatnih stopa i 
dalje pogodovati privatnom sektoru. U javnom se 
                                                           
(1) U ovom izvješću hrvatsko gospodarstvo ocjenjuje se u 
kontekstu Godišnjeg pregleda rasta koji je Europska 
komisija objavila 21. studenoga 2018. (Europska komisija, 
2018d ). Komisija u tom pregledu poziva države članice 
EU-a na provedbu reformi za produktivnije, otpornije i 
uključivije europsko gospodarstvo. Pritom bi države 
članice svoje napore trebale usmjeriti na tri elementa 
trokuta uspješnosti ekonomske politike, a to su 
visokokvalitetna ulaganja, strukturne reforme usmjerene na 
rast produktivnosti, uključivost i kvaliteta institucija te 
makroekonomska stabilnost i zdrave javne financije. 
Komisija je u isto vrijeme objavila Izvješće o mehanizmu 
upozoravanja (Europska ko misija, 2018b), kojim je 
započeo osmi ciklus postupka zbog makroekonomskih 
neravnoteža. U tom je izvješću navedeno da je za Hrvatsku 
potrebno provesti detaljno preispitivanje, predstavljeno u 
ovom izvješću.  sektoru s približavanjem kraja programskog 
razdoblja očekuje povećano povlačenje 
financijskih sre dstava EU -a. Zbog kontinuiranog 
pogoršanja salda robne razmjene očekuje se sve 
veći negativan učinak sektora inozemstva na rast. 
Općenito se procjenjuje umjereniji rast realnog 
BDP -a koji bi trebao iznositi 2,7  % u 2019. 
odnosno 2,6  % u 2020.  
Za jačanje po tencijala rasta gospodarstva 
nužna su ulaganja u prometnu, energetsku i 
okolišnu infrastrukturu te u stjecanje vještina, 
istraživanje i inovacije.  Na potencijal rasta u 
Hrvatskoj utječe niska razina kapitalnih ulaganja u 
opremu i infrastrukturu. Niska je r azina kvalitete 
usluga i povezanosti prometne infrastrukture, 
osobito u željezničkom sektoru. Ulaganja u 
infrastrukturu nužna su i radi poboljšanja 
energetske učinkovitosti, vodoopskrbe i lakšeg 
prijelaza na kružno gospodarstvo. Ulaganja u 
istraživanje i r azvoj u javnom i privatnom sektoru 
te u digitalizaciju pridonijela bi povećanju 
inovacijskog kapaciteta gospodarstva kada bi se 
povezala s ulaganjima u sustav obrazovanja radi 
uspješnijeg stjecanja potrebnih vještina. I na kraju, 
potrebno je osigurati resu rse za zapošljavanje i 
promicanje socijalne uključenosti. U Prilogu D 
utvrđeni su ključni prioriteti za Hrvatsku za koje bi 
se potpora osigurala iz sredstava Europskog fonda 
za regionalni razvoj, Europskog socijalnog fonda 
plus i Kohezijskog fonda za razdo blje od 2021. do 
2027. na temelju analize potreba za ulaganjima i 
poteškoća navedenih u ovom izvješću.  
Hrvatska je ostvarila određeni napredak u 
provedbi preporuka iz 2018.  
Značajan napredak ostvaren je u sljedećim 
područjima:  
 Razboritim državnim izdacim a i zaduživanjem 
postignuto je brzo smanjenje omjera duga i 
BDP -a. Nakon dugotrajnog odgađanja, 
napreduje donošenje mjera za jačanje 
institucionalnog okvira za upravljanje javnim 
financijama.  
 U siječnju 2019. počela je provedba važne 
reforme mirovinskog s ustava kojom se promiče 
dulji radni vijek i uklanjaju strukturni nedostaci 
sustava.  SAŽETAK  
Sažetak  
 
 
5 Određeni napredak ostvaren je u sljedećim 
područjima:  
 Započele su dugo planirane reforme 
obrazovanja i strukovnog obrazovanja, iako je 
sudjelovanje ranjivih skupina u mjerama 
politike kojima im se olakšava pronalaženje ili 
zadržavanje posla još na niskoj razini.  
 Pokrenute su neke mjere za poboljšanje 
učinkov itosti javne uprave, no čeka se početak 
njihove provedbe. Napreduje smanjenje 
administrativnog opterećenja, što se ne može 
reći za smanjenje parafiskalnih (neporeznih) 
nameta.  
 Smanjen je broj neriješenih sudskih predmeta i 
postupno se provode mjere za pob oljšanje 
kvalitete pravosudnog sustava.  
Ograničeni napredak ostvaren je u sljedećim 
područjima:  
 Više se ne planira uvođenje periodičnog poreza 
na nekretnine i zadržava se postojeći sustav 
općinskih komunalnih naknada.  
 Još je u pripremi konsolidacija socij alnih 
naknada, dok je uvođenje novog propisa o 
plaćama državnih službenika odgođeno do 
2019.  
 Uvedene su mjere za poboljšanje korporativnog 
upravljanja u državnim poduzećima, no mali je 
napredak ostvaren u prodaji manjinskih udjela i 
druge imovine. Uklonje ne su neke neopravdane 
regulatorne prepreke obavljanju profesionalnih 
usluga, ali mnoge su još prisutne.  
Kad je riječ o napretku u ostvarenju ciljeva u 
okviru strategije Europa 2020., Hrvatska je 
ostvarila svoje nacionalne ciljeve koji se odnose na 
obnovlj ive izvore energije (osim u prometu), 
energetsku učinkovitost, stopu zaposlenosti, rano 
napuštanje školovanja te siromaštvo i socijalnu 
isključenost. Hrvatska je na dobrom putu da 
ostvari svoj cilj smanjenja emisija stakleničkih 
plinova, no čini se da vjer ojatno neće ostvariti cilj 
povećanja stjecanja visokog obrazovanja, a 
najmanji su izgledi da će ostvariti cilj za ulaganja u 
istraživanja i razvoj.  Hrvatska se suočava s nekoliko izazova u 
pogledu određenih pokazatelja sadržanih u 
Pregledu socijalnih pokaz atelja iz europskog 
stupa socijalnih prava.  I dalje je mali udio radno 
sposobnog stanovništva koje je u radnom odnosu. 
Osim toga, još su prisutni problemi dostupnosti 
kvalitetnog obrazovanja mladih i odraslih. U padu 
je postotak građana izloženih riziku od  siromaštva 
ili socijalne isključenosti, ali je još iznad prosjeka 
EU-a i ograničen je utjecaj socijalnih naknada na 
smanjenje siromaštva.  
U nastavku slijede glavni zaključci detaljnog 
preispitivanja iz ovog izvješća i povezani izazovi 
politika:  
 Procjenjuj e se da se omjer javnog duga i 
BDP -a dodatno smanjio u 2018.   
Tijekom dugotrajne recesije dug opće države 
više se nego udvostručio zbog deficita i 
troškova poduzeća u državnom vlasništvu. 
Omjer duga i BDP -a u padu je od 2015. i otad 
je smanjen za više od 1 2 postotnih bodova te je 
u 2018. iznosio procijenjenih 73,5  %. Njegovo 
je smanjenje potaknuto gospodarskim rastom, 
ali i kontrolom rashoda. Ipak nema naznaka da 
je Hrvatska, unatoč postojećoj osjetljivosti na 
promjene tečaja, u kratkoročnom razdoblju 
izlož ena rizicima „fiskalnog stresa” i smanjenje 
rizika države rezultira smanjenim troškovima 
servisiranja duga. No, rizici održivosti veći su u 
dugoročnoj perspektivi i to zbog učinka 
starenja stanovništva.  
 Smanjuju se razina duga korporativnog 
sektora u odnosu na BDP i s time povezani 
rizici.    
 
Dug privatnog sektora i dalje je u padu unatoč 
snažnom oporavku kreditiranja. Gospodarski 
rast bio je glavni pokretač smanjenja omjera 
duga privatnog sektora i BDP -a, no tome je 
značajno pridonijela i aprecijacija  nacionalne 
valute. Veliki udio duga denominiran u stranoj 
valuti upućuje na zaključak da su još prisutni 
značajni tečajni rizici. Smanjenje duga 
privatnog sektora usporeno je u 2018. zbog 
povećanja neto kreditnih tokova. I dug sektora 
kućanstava i dug kor porativnog sektora u 
skladu je s bonitetnim pragom, iako još iznad 
praga koji je zasnovan na temeljnim 
ekonomskim značajkama. Dug korporativnog 
Sažetak  
 
 
6 sektora iznimno je koncentriran i opterećen 
velikim udjelom loših kredita. Osim toga, visok 
je u odnosu na finan cijsku imovinu i kapital 
poduzeća, što upućuje na potencijalne rizike 
solventnosti za poduzeća.  
 Gospodarski rast i održivi suficiti tekućeg 
računa pridonijeli su dodatnom smanjenju 
obveza prema inozemnim vjerovnicima i 
ulagačima.    
 
Neto obveze Hrvatske pr ema inozemnim 
vjerovnicima i ulagačima znatno su se smanjile 
nakon što su u 2011. bile dosegnule vrhunac, 
no i dalje su iznad bonitetnog praga i praga 
zasnovanog na temeljnim ekonomskim 
značajkama. Očekuje se da će se do 2020. 
približiti održivim razinama,  zahvaljujući 
očekivanim suficitima tekućeg računa. Osim 
toga, zbog njihova sastava, osobito zbog 
velikog udjela izravnih stranih ulaganja, znatno 
je smanjen rizik refinanciranja.  
 Zabilježen je brzi pad stope nezaposlenosti, 
ali još premalo građana radi i li traži posao.
  
 
Zahvaljujući dinamičnoj gospodarskoj 
aktivnosti, stopa nezaposlenosti i dalje je u 
padu i dosegnula je razine prije krize, no još je 
iznad prosjeka EU -a. Dugoročna nezaposlenost 
i nezaposlenost mladih također je smanjena, ali 
je i dalje z natna. Štoviše, i dalje se zbog 
iseljavanja i starenja stanovništva smanjuje broj 
radno sposobnog stanovništva pa je unatoč 
određenim poboljšanjima još uvijek premalo 
građana te dobi aktivnih na tržištu rada, što je 
uglavnom posljedica prijevremenog 
umirov ljenja i odgovornosti za skrb o drugima. 
Mnogi rade „na crno” (odnosno njihov rad nije 
prijavljen). Unatoč relativno visokoj 
nezaposlenosti, u nekim sektorima 
gospodarstva nedostaje radne snage, među 
ostalim i zbog nedostatka odgovarajućih 
vještina.  Još j e ograničeno sudjelovanje 
socijalnih partnera u izradi i provedbi politika.  
 Složeno poslovno okruženje i snažna 
prisutnost države u gospodarstvu prepreka 
su konkurentnosti i ulaganjima.   
 
Iako sve više poduzeća u državnom vlasništvu ispunjava uvjete za pro daju i uvedene su 
određene su mjere za korištenje neproduktivne 
imovine, još nedostaje jasna strategija 
privatizacije. Nedovoljno dobri rezultati u 
području istraživanja, razvoja i inovacija 
dodatna su prepreka povećanju konkurentnosti 
hrvatskih poduzeća. Iako skroman, ostvaren je 
napredak u liberalizaciji reguliranih profesija i 
smanjenju administrativnog opterećenja. 
Međutim, parafiskalni nameti i dalje 
predstavljaju opterećenje, osobito za manja 
poduzeća. Veliki broj neriješenih sudskih 
predmeta umanjuje  pravnu sigurnost, a 
nedostaci u kaznenopravnom sustavu prepreka 
su učinkovitom suzbijanju gospodarskih i 
financijskih kaznenih djela. Snažna je 
percepcija o raširenosti korupcije i nedostaje 
učinkovitih instrumenata za njezino 
sprečavanje i sankcioniranje , osobito na 
lokalnoj razini.  
Druga ključna strukturna pitanja analizirana u 
ovom izvješću koja upućuju na posebne izazove s 
kojima se suočava gospodarstvo Hrvatske, 
navedena su u nastavku.  
 Dobro kapitaliziran i profitabilan financijski 
sektor unatoč znat nom udjelu loših kredita 
pridonosi oporavku kreditiranja privatnog 
sektora.    
Profitabilnost bankarskog sektora u Hrvatskoj 
poboljšana je u 2018. jer su smanjeni iznosi 
rezervacija za kredite. Razine kapitala banaka i 
dalje su znatno iznad propisanih. Viso ka 
likvidnost ostvarena zahvaljujući ekspanzivnoj 
monetarnoj politici omogućila je dodatno 
smanjenje kamatnih stopa. Osim toga, izraženo 
tržišno natjecanje u bankarskom sektoru 
pridonijelo je općem ublažavanju uvjeta 
kreditiranja, što je potaknulo rast nov ih kredita 
kućanstvima i poduzećima. Znatno je smanjen 
udio loših kredita. Iako je udio loših kredita još 
visok i njegovo smanjenje kao da usporava, 
čini se da su ukupni rizici za financijski sektor 
neznatni.  
 Teritorijalna rascjepkanost javne uprave 
utječe  na njezinu učinkovitost i naglašava 
regionalne razlike.  
 
Ovlasti dodijeljene tijelima lokalne uprave i 
samouprave često nisu usklađene s njihovim 
Sažetak  
 
 
7 administrativnim i financijskim kapacitetima. 
Zbog toga pružanje javnih usluga, uključujući i 
socijalne, u f inancijski snažnim i financijski 
slabim jedinicama lokalne uprave i samouprave 
nije ujednačeno. Potrebno je ojačati kapacitet 
tijela središnje vlasti za izradu i provedbu 
politike i za povlačenje financijskih sredstava 
EU-a. Okvir za određivanje plaća u ja vnoj 
upravi i javnim službama i dalje je neusklađen.   
 Smanjuju se siromaštvo i socijalna 
isključenost, ali su još iznad prosjeka EU -a, 
dok je pravi izazov osigurati adekvatne 
mirovine.    
Činjenica da su neki članovi kućanstva 
zaposleni i da primaju plaću snažna je zaštita 
od rizika od siromaštva i socijalne 
isključenosti, ali je utjecaj socijalnih naknada 
na smanjenje siromaštva ograničen. Starosna 
dob, spol i invaliditet također su čimbenici koji 
utječu na razine siromaštva. Pravi je izazov 
osigurati adek vatan mirovinski sustav, 
djelomično i zbog činjenice da je radni vijek 
među najkraćima u EU -u, što je donekle 
riješeno nedavnom reformom mirovinskom 
sustava.  
 Strukturne slabosti, koje se djelomično 
uklanjaju reformama u tijeku, utječu na 
vještine i zdravlj e stanovnika.   
 
Regija u kojoj ljudi žive i njihovo 
socioekonomsko okruženje utječu na to u kojoj 
će mjeri te osobe ostvariti pristup ranom i 
predškolskom odgoju i obrazovanju i postići 
određenu razinu obrazovanja. Strukovno 
obrazovanje i osposobljavanje i  visoko 
obrazovanje nisu u dovoljnoj mjeri usklađeni s 
potrebama tržišta rada. Eksperimentalna 
kurikularna reforma provodi se kako bi se 
poboljšala ukupna kvaliteta obrazovanja i 
poučavanja. Sporo napreduju mjere 
racionalizacije poslovanja bolnica. Što je 
zaposlenost veća, to više korisnika uplaćuje 
doprinose za zdravstveno osiguranje, ali zbog 
neodgovarajućeg financiranja bolnica u sustavu 
se i dalje stvaraju dospjele nepodmirene 
obveze, ali nešto sporije nego proteklih godina.  
 Izazovi s kojima se suočavaj u mrežne 
djelatnosti utječu na okoliš i povećavaju 
troškove za potrošače.  Prevelike količine otpada završavaju na 
odlagalištima i premalo se otpada reciklira. 
Postoje potencijali za povećanje udjela energije 
iz obnovljivih izvora. Gubici u vodoopskrbi 
povećavaju iscrpljivanje resursa i troškove za 
potrošače. Nedovoljna je konkurencija na 
tržištima električne energije i plina za male 
potrošače i ta su tržišta još uvelike regulirana. 
Neodgovarajući sustavi gradskog prijevoza u 
većini gradova i nedovoljno raz vijena 
željeznička mreža ograničavaju mobilnost 
radnika i negativno utječu na konkurentnost 
poduzeća i na okoliš.  
 Pouzdanost statističkih podataka i dalje je 
upitna.   
 
Hrvatska je poduzela neke korake radi 
unapređenja izrade makroekonomskih statistika 
i statistika javnih financija, ali još nisu riješeni 
problemi njihove potpunosti, točnosti i 
pravovremenosti.  
 
 
8 Rast BDP -a  
Bilježi se umjereniji rast dok razina outputa 
napokon doseže razinu zabilježenu prije krize.  
Nakon što je u 2016. dosegnula najvišu razinu od 
3,5 %, stopa rasta realnog BDP -a usporila se i u 
2017. iznosila je 2,9 % te se procjenjuje da se u 
2018. smanjila na 2,8  %. Domaća potražnja bila je 
potaknuta visokom osobnom potrošnjom i snažnim 
privatnim ulaganjima zbog i dalje povoljnih uvjeta 
financiranja i činjenice da je u znatnoj mjeri 
otklonjena neizvjesnost restrukturiranja Agrokora 
(Europska komisija, 2018e)  (2). Dostupni podaci iz 
2018. upućuju pak na usporavanje trenda rasta 
izvoza robe i usluga, dok se istovremeno bilježi 
snažan rast uvoza robe i usluga, iako nešto sporiji, 
čime se dodatno smanjuje učinak neto izvoza na 
rast (vidjeti grafikom  1.1).  
Grafikon 1,1.:  Rast realnog BDP -a prema komponentama 
potražnje  
 
Godišnji učinci računaju se kao pomični prosjeci 
komponenata BDP -a za četiri tromjesečja u usporedbi s 
pomičnim prosjecima tih komponenata u istim 
tromjesečjima prethodne godine.  
Izvor:  Europska komisija.  
Očekuje se daljnji stabilan rast, iako će tijekom 
razdoblja prognoze postupno usporavati.  
Očekuje se da će snažan rast potrošnje kućanstava 
tek blago usporiti, čemu će pridonijeti stabilan rast 
raspoloživog dohotka jer će na dohodak 
kućanstava i dalje pozitivno utjecati veća 
                                                           
(2) Visoki trgovački sud u Zagrebu potvrdio je 26 . listopada 
nagodbu koju su Agrokorovi vjerovnici prihvatili na ročištu 
u srpnju 2018., što je omogućilo početak procesa 
financijskog i operativnog restrukturiranja Agrokora.  zaposlenost, rast plaća i niska inflacija, kao i 
smanjenja poreza na potrošnju u 2019. i 2020. 
Predviđaju se intenzivnije ulagačke aktivnosti, 
koje će uglavnom biti potaknute rastom javnih 
ulaganja jer će se s približavanjem kraja 
programskog razdoblja u većoj mjeri povlačiti 
financijska sredstva EU -a. Kad je riječ o 
inozem nom sektoru, očekuje se umjeren rast 
izvoza, što se podudara sa sporijim povećanjem 
tržišnih udjela, dok će velika domaća potražnja 
nastaviti poticati rast uvoza. Općenito, prema 
Komisijinoj zimskoj prognozi 2019. (Europska 
komisija, 2019c) stopa rasta rea lnog BDP -a trebala 
bi se neznatno smanjiti na 2,7  % u 2019. i 2,6 % u 
2020.  
Ulaganja  
Udio bruto investicija u fiksni kapital u BDP -u i 
dalje je manji od udjela zabilježenog prije 
krize.  Ulaganja su sve do početka krize bila glavni 
pokretač rasta te su u 20 08. bila dosegnula vrhunac 
kada su iznosila 28,1  % BDP -a (vidjeti 
grafikon  1.2). Udio javnih ulaganja, potaknutih 
velikim infrastrukturnim projektima (prije svega 
izgradnjom autocesta), u ukupnim ulaganjima bio 
je te godine veći od 20  %. Javna ulaganja 
financirana su relativno skupim zaduživanjem te su 
tako pridonijela znatnom rastu vanjskih obveza. 
Uslijedile su dvij e godine nagle prilagodbe tijekom 
kojih je ulagačka aktivnost smanjena za gotovo 
trećinu te je u 2010. iznosila samo 21  % BDP -a. 
Smanjenje se nastavilo čak i s oporavkom 
gospodarstva krajem 2014. Blagi oporavak 
ulaganja, za što je zaslužan privatni sektor,  
započeo je u 2015. te se u 2016. intenzivirao. Udio 
bruto investicija u fiksni kapital u BDP -u iznosio 
je oko 20  % u 2017., dok je u tome udio javnih 
ulaganja iznosio oko 13,5  % bez naznaka 
poboljšanja. Nakon pristupanja EU -u Hrvatska je 
za javna ulaganja  u velikoj mjeri koristila 
financijska sredstva EU -a, čime se spriječio daljnji 
rast vanjskih obveza. Međutim, povlačenje 
sredstava iz fondova EU -a i dalje je ograničeno 
(vidjeti odjeljak 4.4.).  
-15-10-5051015
07Q1
08Q1
09Q1
10Q1
11Q1
12Q1
13Q1
14Q1
15Q1
16Q1
17Q1
18Q1
19Q1
20Q1post. bod
Uvoz robe i usluga Ulaganja
Javna potrošnja Privatna potrošnja
Izvoz usluga Izvoz robe
BDPprognoza1. STANJE I IZGLEDI GOS PODARSTVA  
1. Stanje i izgledi gospodarstva  
 
9 Grafikon 1.2.:  Privatna i javna ulaganja  
 
Izvor:  Eurostat,  vlastiti izračuni.  
Vanjski položaj  
Zbog nepovoljne trgovinske bilance očekuje se 
smanjenje suficita tekućeg računa . Budući da u 
2018. nije bilo privremenih učinaka na saldo na 
računu primarnog dohotka, kao što je smanjenje 
dobiti bankarskog sektora koji  je uglavnom u 
stranom vlasništvu ostvarene prethodnih godina, 
pogoršanje trgovinske bilance bilo je i predviđa se 
da će i dalje biti glavni razlog smanjenja suficita 
tekućeg računa. Međutim, procjenjuje se da će 
saldo tekućeg računa ostati pozitivan, odno sno da 
će se predviđeni suficit od 2,5  % BDP -a zabilježen 
u 2018. smanjiti na nešto malo manje od 2  % u 
2020. Suficit ciklički prilagođenog tekućeg računa 
znatno je veći, tj. iznosio je 4  % BDP -a u 2018.  
Vanjske neravnoteže dodatno se smanjuju, 
čemu pridon osi saldo tekućeg računa koji je 
unatoč smanjenju i dalje pozitivan.  U 2018. 
nastavljeno je razduživanje javnog i privatnog 
sektora. Do lipnja 2018. bruto vanjski dug smanjen 
je za 1,8 postotnih bodova i iznosio je 80  % BDP -
a, dok se neto stanje međunarodn ih ulaganja 
povećalo za 1,6 postotnih bodova te je iznosilo  –
60,3 % BDP -a (vidjeti grafikon  1.3). Predviđa se 
daljnje smanjenje omjera neto vanjskog duga 
zahvaljujući solidnom rastu BDP -a i suficitima 
tekućeg računa.  Grafikon 1.3.:  Sastav tekućeg računa, bruto vanjski dug i 
neto stanje međunarodnih ulaganj a 
 
Bruto vanjski dug izražen je u apsolutnim vrijednostima.  
Izvor:  Eurostat, Hrvatska narodna banka.  
Inflacija i kamatne stope  
Rast cijena energenata doveo je do rasta 
inflacije u 2018.  Unatoč kontinuirano snažnom 
rastu zaposlenosti i plaća temeljna inflacija i dalje 
je niska. Međutim, s obzirom na stabilno 
smanjenje nezaposlenosti i sve veću potražnju za 
radnom snagom u nekim sektorima, očekuje se 
veći pritisak na plaće u 2019. i 2020. Istovremeno 
se očekuje pad cijena zbog smanjenja stope poreza 
na dodanu vrijednost (PDV) na određene 
proizvode (uglavnom svježe prehrambene 
proizvode) u 2019. i smanjenja opće stope PDV -a 
od jednog postotnog boda u 2020. Sredinom 2019. 
trebale bi se stabil izirati i cijene energenata, nakon 
čega se očekuje blagi porast inflacije, koja je u 
2018. u prosjeku iznosila 1,6  %, dok se rast 
temeljne inflacije očekuje krajem razdoblja 
prognoze.  
Kamatne stope i dalje se smanjuju zahvaljujući 
visokoj likvidnosti finan cijskog sustava i sve 
boljem profilu rizičnosti zemlje.  Smanjuju se 
kamatne stope na sve nove kredite kućanstvima i 
nefinancijskim društvima, prvenstveno na kredite 
indeksirane u eurima. Taj bi se trend smanjenja 
trebao nastaviti zbog daljnjeg smanjenja pr emije 
rizika za Hrvatsku u kontekstu pozitivnih izgleda 
za gospodarstvo i proračunsko stanje. Premija 
rizika znatno je smanjena posljednjih godina, što je 
vidljivo iz činjenice da se razlika prinosa na 
hrvatski državni dug i prinosa na njemačke 
051015202530
020406080100
08 09 10 11 12 13 14 15 16 17
Udio privatnih ulaganja (% ukupnih ulaganja)
Udio javnih ulaganja (% ukupnih ulaganja)
Ukupna ulaganja (% BDP-a) (desno)% ukupn. ulaganja % BDP-a
-120-100-80-60-40-200
-15-10-50510
08Q1
09Q1
10Q1
11Q1
12Q1
13Q1
14Q1
15Q1
16Q1
17Q1% BDP -a % BDP -a
Bilanca primarnih i sekundarnih prihoda (lijevo)
Neto prihodi od ulaganja (lijevo)
Trgovinska bilanca (roba i usluge) (lijevo)
Saldo tekućeg računa (lijevo)
Neto stanje međunarodnih ulaganja (desno)
Bruto vanjski dug (desno)
1. Stanje i izgledi gospodarstva  
 
10 obveznice s manjila s 390 postotnih bodova, koliko 
je iznosila sredinom 2016., na manje od 200 
postotnih bodova tijekom 2018., iako je i dalje 
veća od razlike prinosa za većinu država članica 
EU-a. 
Privatna zaduženost  
Zaduženost privatnog sektora dodatno se 
smanjila unatoč rastu bankovnog kreditiranja, 
osobito kreditiranja kućanstava.  Tijekom prva 
tri tromjesečja 2018. nastavljeno je smanjenje 
konsolidiranog duga korporativnog sektora i 
sektora kućanstava. U rujnu 2018. dug 
korporativnog sektora iznosio je 63,2  % BDP -a, 
dok je dug sektora kućanstava iznosio 34,1  % 
BDP -a, što je oko 20 odnosno 8 postotnih bodova 
manje od najviših razina zabilježenih 2010. Omjer 
privatnog duga smanjio se zbog rasta BDP -a i u 
manjoj mjeri zbog vrijednosnih učinaka jer je 
nastavljena aprec ijacija kune, što je dovelo do 
smanjenja vrijednosti nepodmirenih obveza 
indeksiranih ili denominiranih u stranoj valuti. 
Stopa novih kredita koje su domaće kreditne 
institucije odobrile nebankarskom privatnom 
sektoru (korigirana za prodaju kredita i 
sekur itizaciju) bila je pozitivna u 2018., no 
smanjila se za 3,2  % u usporedbi s 2017., unatoč 
naglom povećanju novih kredita odobrenih 
kućanstvima. Međutim, nastavljeno je znatno 
smanjenje izloženosti kućanstava valutnom riziku i 
riziku promjenjive kamatne sto pe. Predviđa se 
daljnje smanjenje omjera privatnog duga.  
Javne financije  
Zahvaljujući dinamičnom rastu prihoda i 
kontroli rashoda dodatno je poboljšan i saldo 
proračuna opće države,  koji je u 2017. zabilježio 
suficit od 0,9  % BDP -a, što je znatno povećanj e u 
odnosu na deficit od 0,9  % u 2016. Za znatan rast 
prihoda zaslužna je dinamična potrošnja 
kućanstava i bolji uvjeti na tržištu rada. Nominalni 
rast rashoda bio je neutralan, uglavnom zbog 
smanjenja ulaganja i rashoda za kamate, čemu je 
pogodovalo okruž enje niskih kamatnih stopa. U 
2018. predviđeno je smanjenje ukupnog salda zbog 
učinka realizacije nepredviđenih obveza, ali je i 
dalje u suficitu te bi se u 2019. trebao neznatno 
povećati, unatoč učinku najavljenih smanjenja 
poreza i doprinosa za socijalno  osiguranje, te 
ponovno smanjiti u 2020. zbog ulaganja i 
smanjenja opće stope PDV -a. S druge strane, daljnjem smanjenju duga opće države trebali bi 
pridonijeti kontinuirani umjereni suficiti i 
gospodarski rast. Procjenjuje se da je omjer duga u 
2018. bio m anji od 73,5  % i da će se do 2020. 
smanjiti  ispod 68,2  %. 
Tržište rada  
Nastavlja se oporavak hrvatskog tržišta rada 
zahvaljujući ekonomskom oporavku.  Osim 
snažnog i sveobuhvatnog gospodarskog rasta, od 
2015. bilježi se i kontinuirani rast zaposlenosti. U 
istom se razdoblju brzo smanjivala i stopa 
nezaposlenosti zbog otvaranja novih radnih mjesta, 
iseljavanja i starenja stanovništva. Nakon što je u 
2017 . iznosila 11,0  %, stopa nezaposlenosti 
smanjila se na 8,5  % u prva tri tromjesečja 2018. te 
se predviđa da će se u 2019. smanjiti na 7,6  %. 
Međutim, stopa aktivnosti (osoba u dobi od 20 do 
64 godine) i dalje je niska (71,2  % u 2017. u 
usporedbi sa 78,0  % za EU) (vidjeti grafikon  1.4). 
Udio osoba zaposlenih na određeno vrijeme u 
ukupnoj zaposlenosti veći je od prosjeka E U-a 
(17,5  % u usporedbi s 11,3  % za EU) unatoč rastu 
udjela ugovora na neodređeno vrijeme u broju 
novih ugovora o radu.  
Grafikon 1.4.:  Kretanja na tržištu rada  
 
Izvor:  Eurostat.  
Nakon dugotrajnog razdoblja ograničenja, 
plaće su ponovno počele rasti.  Podaci o dinamici 
rasta plaća razlikuju se ovisno o izvoru(3). Prema 
                                                           
(3) Razlika između podataka iz administrativnih izvora (o 
nominalnoj bruto plaći)  i podataka iz nacionalnih računa 
(nominalna plaća po zaposleniku) objašnjava se 
01020304050607080
08 09 10 11 12 13 14 15 16 17
Stopa aktivnosti (20-64)
Stopa nezaposlenosti (15-74)
Stopa dugotrajne nezaposlenosti (15-74)
Stopa nezaposlenosti mladih (15-24)
Stopa NEET (15-24)%
1. Stanje i izgledi gospodarstva  
 
11 podacima iz nacionalnih računa nominalna plaća 
po zaposleniku smanjila se u 2017. za 1,1  %, dok 
je, s druge strane, prema podacima iz 
administrativnih izvora prosječna nominalna bruto 
plaća porasla. Prema Komisijinoj jesenskoj 
prognozi 2018. plaća po zaposleniku povećala se 
za 2 % u 2018. te bi se u 2019. trebala povećati za 
dodatnih 1,7  %, čemu će pridonijeti dogovoreno 
povećanje plaća u javnom sektoru i smanjenje 
nezaposlenosti. Predviđ a se da će rast nominalne 
plaće i dalje biti ispod razine koja odgovara 
uvjetima na tržištu rada i nešto iznad razine koja 
odgovara troškovnoj konkurentnosti (vidjeti 
grafikon  1.5). Predviđa se daljnje smanjenje realne 
plaće (deflacionirano BDP -om) po zaposleniku za 
0,3 % u 2018. te njezina stabilizacija u 2019.  
Grafikon 1. 5.: Rast nominalne plaće: stvarni i predviđeni rast 
u skladu s temeljnim ekonomskim 
pokazateljima  
 
Izvor:  Eurostat, vlastiti izračuni.  
Socijalna kretanja  
Udio osoba izloženih riziku od siromaštva ili 
socijalne isključenosti i dalje je visok.  Iako se o d 
2013. smanjivao, taj je udio u 2017. iznosio 
visokih 26,4  % u ukupnom broju stanovnika s 
prebivalištem ili uobičajenim boravištem (udio u 
EU-u iznosi 22,5  %). Tom su problemu osobito 
izložene osobe starije dobi, niskokvalificirane 
osobe i osobe s invalid itetom. Siromaštvo u 
                                                                                   
neusklađenošću podataka o anketnoj zaposlenosti i 
podataka iz administrativnih izvora.  
(4) Vidjeti odjeljak 4. za više informacija o ocjeni provedbe 
drugih reformi u prošlosti.  Hrvatskoj povezano je i s činjenicom da kućanstva 
ne raspolažu dovoljnim dohotkom od rada jer je 
siromaštvo unatoč zaposlenju znatno ispod 
prosjeka EU -a (vidjeti odjeljak 4.3.). Dohodovna 
nejednakost, izmjerena kvintilnim omjerom 
dohot ka S80/S20, bila je u 2017. tek nešto niža od 
prosjeka EU -a za osobe mlađe od 65 godina, ali 
viša za osobe starije od 65 godina.  
Potencijalni rast  
Stopa rasta hrvatskog realnog BDP -a postupno 
se približava stopi potencijalnog rasta.  Nakon 
pet godina negat ivne stope rasta, stopa 
potencijalnog rasta bila je pozitivna u 2014. te otad 
postupno raste i predviđa se da će do 2020. iznositi 
2,4 %. Iskorištenost radne snage i dalje je kronično 
niska unatoč pozitivnim kretanjima na tržištu rada. 
Nadalje, broj radno sposobnog stanovništva (u 
dobi od 15 do 64 godine) smanjio se za 4,8 
postotna boda u razdoblju od 2010. do 2017. zbog 
starenja stanovništva i iseljavanja. Procjenjuje se 
da se u 2018. učinak radne snage na potencijalni 
rast preokrenuo iz negativne vrijedno sti u neznatno 
pozitivnu vrijednost zahvaljujući većim stopama 
sudjelovanja. Ukupna faktorska produktivnost i 
dalje je relativno niska, što je posljedica i činjenice 
da su rezultati mjera za učinkovitost tržišta robe i 
usluga i učinkovitosti javne uprave l ošiji od 
očekivanih. Općenito, iako se postupno povećava, 
hrvatski potencijalni rast i dalje je skroman za 
jedno sustižuće gospodarstvo te je najniži među 
usporedivim državama članicama (vidjeti 
grafikon  1.6). 
-6-4-2024681012
00 02 04 06 08 10 12 14 16 18
Predviđanja na temelju inflacije, produktivnosti i
nezaposlenosti
Stvarni nominalni rast plaća
Rast nominalne plaće prilagođen realnom efektivnom
tečaju na temelju jediničnih troškova rada% godišnje promjene
1. Stanje i izgledi gospodarstva  
 
12 Grafikon 1.6.:  Potencijalni output i njegove komponente, 
2017.  
 
Potencijalni output: pristup temeljen na proizvodnoj funkciji.  
Izvor:  Izračuni Europske komisije.  
Statistika  
I dalje postoje problemi potpunosti, točnosti i 
pravovremenosti izrade makroekonomskih 
statistika i statistika javnih financija.  Pouzdane 
statistike preduvjet su za provedbu ekonomskog i 
proračunskog nadzora i infor mirano donošenje 
odluka o ekonomskoj politici. Unatoč bliskoj 
suradnji Državnog zavoda za statistiku i Eurostata, 
zahvaljujući kojoj je postignut određeni napredak u 
izradi nacionalnih računa i zajamčena usklađenost 
statistike državnih financija i nacional nih računa, 
sektorski računi još nisu objavljeni.   
Regionalne razlike  
U Hrvatskoj su prisutne značajne regionalne 
razlike.  BDP po stanovniku (u paritetu kupovne 
moći) i dalje je znatno niži od prosjeka EU -a u 
svim županijama, osim za Grad Zagreb (vidjeti 
grafikon 1.7.). Razlike u BDP -u po stanovniku 
povećale su se u razdoblju od 2000. do 2015. U 
2015. raspon BDP -a po stanovniku kretao se od 
107 % u Gradu Zagrebu, što je prosjek EU -a, do 
32 % u Virovitičko -podravskoj županiji u istočnoj 
Hrvatskoj. Broj stan ovnika smanjuje se od 2010. u 
cijeloj zemlji, osim u Gradu Zagrebu, no to je 
smanjenje izraženije u istočnim dijelovima 
Hrvatske. Regionalna demografska kretanja u 
korelaciji su s rezultatima tržišta rada, koje također odlikuju izražene teritorijalne razli ke (vidjeti 
odjeljak 4.4.).  
Grafikon 1.7.:  Regionalna konvergencija  
 
Referentna godina: BDP po stanovniku, 2015.; promjena 
BDP-a po  stanovniku, 2010. – 2015.; rast stanovništva, 2010. – 
2016.; produktivnost, 2015.  
Izvor:  Eurostat, vlastiti izračuni.  
 
-1012345
RO PL BG CZ HU SK SI HR
Doprinos ukupne faktorske produktivnosti
Doprinos akumulacije kapitala
Ukupan doprinos rada (u satima)
Potencijalni rast (temeljen na proizvodnoj funkciji)% godišnje promjene
20406080100120
BDP po stanovniku
Promjena BDP-a po
stanovniku
Rast stanovništva
ProduktivnostIndeks, 
EU28=100
Grad Zagreb Ostale županije EU28 HR
1. Stanje i izgledi gospodarstva  
 
13   
Tablica 1.1.:  Glavni gospodarski i financijski pokazatelji – Hrvatska  
 
(1) Neto stanje međunarodnih ulaganja (NIIP), osim izravnih ulaganja i ulaganja u portfelje vlasničkog kapitala.  
(2) Domaće bankarske grupacije i samostalne banke, društva kćeri i podružnice u stranom vlasništvu u EU -u i izvan EU -a. 
(3) Udio poreza u BDP -u uključuje imputirane socijalne doprinose i stoga se razlikuje od udjela poreza u BDP -u koji se koristi u 
odjeljku o oporezivanju.          
Izvor:  Podaci Eurostata i ESB -a od 31. si ječnja 2019., ako su dostupni; Podaci Europske komisije o prognozama(Zimska 
prognoza 2019. za realni BDP i HIPC, za ostalo Jesenska prognoza 2018.)  
 
2004.–2007. 2008.–2012. 2013.–2015. 2016. 2017. 2018. 2019. 2020.
Realni BDP (godišnja promjena) 4,5 -1,9 0,6 3,5 2,9 2,8 2,7 2,6
Potencijalni rast (godišnja promjena) 3,0 0,0 0,2 1,6 1,7 1,8 2,1 2,4
Privatna potrošnja (godišnja promjena) 4,4 -2,1 -0,8 3,5 3,6 . . .
Javna potrošnja (godišnja promjena) 4,5 -0,1 0,4 0,7 2,7 . . .
Bruto investicije u fiksni kapital (godišnja promjena) 6,6 -5,7 0,8 6,5 3,8 . . .
Izvoz robe i usluga (godišnja promjena) 4,9 -1,3 6,2 5,6 6,4 . . .
Uvoz robe i usluga (godišnja promjena) 6,2 -4,3 5,1 6,2 8,1 . . .
Doprinos rastu BDP-a:
Domaća potražnja (godišnja promjena) 5,2 -2,6 -0,2 3,4 3,3 . . .
Zalihe (godišnja promjena) 0,3 -0,7 0,3 0,3 0,2 . . .
Neto izvoz (godišnja promjena) -0,9 1,3 0,5 -0,1 -0,6 . . .
Doprinos rastu potencijalnog BDP-a:
Ukupni rad (u satima) (godišnja promjena) 0,5 -0,6 -0,9 -0,1 0,0 0,1 0,3 0,5
Akumulacija kapitala (godišnja promjena) 2,0 1,2 0,6 0,7 0,7 0,8 0,9 1,0
Ukupna faktorska produktivnost (godišnja promjena) 0,5 -0,6 0,5 1,0 1,0 0,9 0,9 0,8
Jaz outputa 3,1 -0,8 -3,5 -0,7 0,6 1,6 2,3 2,5
Stopa nezaposlenosti 12,1 11,8 16,9 13,4 11,0 9,0 7,5 6,5
Deflator BDP-a (godišnja osnova) 3,8 2,5 0,3 -0,1 1,1 2,3 1,7 1,6
Harmonizirani indeks potrošačkih cijena (HIPC, godišnja osnova) 2,8 2,9 0,8 -0,6 1,3 1,6 1,4 1,4
Nominalna plaća po zaposleniku (godišnja osnova) 4,8 2,1 -2,0 1,3 -1,1 2,0 1,7 1,5
Produktivnost rada (realna, broj zaposlenih, godišnja osnova) 2,5 0,1 0,2 3,2 0,7 . . .
Jedinični troškovi rada (JTR, cijelo gospodarstvo, godišnja osnova) 2,3 2,0 -2,2 -1,8 -1,8 1,5 0,9 0,2
Realni jedinični troškovi rada (godišnja osnova) -1,5 -0,4 -2,4 -1,8 -2,8 -0,8 -0,8 -1,3
Realni efektivni devizni tečaj (JTR, godišnja osnova) 1,9 -1,0 -3,2 -1,8 -1,1 1,2 -1,5 -1,9
Realni efektivni devizni tečaj (HIPC, godišnja osnova) 0,8 -0,7 0,1 1,2 0,4 2,6 -1,3 -1,0
Stopa štednje kućanstava (neto štednja kao postotak neto 
raspoloživog dohotka) . 6,0 . . . . . .
Kreditni tok privatnog sektora, konsolidiran (% BDP-a) 14,8 3,6 -0,6 -0,1 1,2 . . .
Dug privatnog sektora, konsolidiran (% BDP-a) 86,5 119,5 116,2 105,3 98,4 . . .
od čega dug kućanstava, konsolidiran (% BDP-a) 32,6 40,7 39,6 35,1 34,1 . . .
od čega dug nefinancijskih poduzeća, konsolidiran (% BDP-a) 53,9 78,9 76,7 70,1 64,3 . . .
Bruto neprihodujući dug (% ukupnih dužničkih instrumenata i ukupnih 
kredita i predujmova) (2) . . 12,4 10,1 8,4 . . .
Poduzeća, neto pozajmljivanje (+) ili neto zaduživanje (-) (% BDP-a) . -1,0 . . . . . .
Poduzeća, suficit bruto poslovanja (% BDP-a) . 19,3 . . . . . .
Kućanstva, neto pozajmljivanje (+) ili neto zaduživanje (-) (% BDP-a) . 3,5 . . . . . .
Deflacionirani indeks cijena nekretnina (godišnja promjena) 9,8 -5,1 -3,1 2,1 2,8 . . .
Rezidentna ulaganja (% BDP-a) 0,0* 0,0* 0,0* ,0* ,0* . . .
Saldo tekućeg računa (% BDP-a), platna bilanca -5,9 -3,3 2,4 2,5 3,9 2,5 2,0 1,8
Trgovinska bilanca (% BDP-a), platna bilanca -6,6 -2,4 1,5 2,8 2,1 . . .
Uvjeti za razmjenu robe i usluge (godišnja promjena) 1,3 0,5 0,3 1,4 0,2 1,1 0,3 0,5
Saldo kapitalnog računa (% BDP-a) 0,0 0,1 0,4 1,4 0,6 . . .
Neto stanje međunarodnih ulaganja (% BDP-a) -66,5 -87,3 -83,3 -69,9 -62,4 . . .
Neto stanje međunarodnih ulaganja isključujući instrumente bez rizika -29,3 -47,5 -42,8 -25,5 -17,3 . . .
Stanje međunarodnih ulaganja  isključujući instrumente bez rizika 68,7 88,8 92,2 77,5 69,2 . . .
Izvozni rezultati u usporedbi s naprednim gospodarstvima 37,3 -4,3 -12,6 5,0 14,6 . . .
Udjel na izvoznom tržištu, roba i usluge (godišnja promjena) . . 2,7 7,9 2,5 . . .
Neto priljevi izravnih stranih ulaganja (% BDP-a) -4,7 -3,1 -1,4 -4,1 -2,4 . . .
Saldo opće države (% BDP-a) -3,7 -5,6 -4,6 -0,9 0,9 0,2 0,4 0,1
Strukturni proračunski saldo (% BDP-a) . . -3,1 -0,8 0,7 -0,5 -0,7 -1,1
Bruto dug opće države (% BDP-a) 39,3 55,6 82,7 80,2 77,5 73,5 70,1 68,2
Udio poreza u BDP-u (%) (3) 36,7 36,0 36,8 37,8 37,8 37,9 37,4 36,9
Porezna stopa za samca koji zarađuje prosječnu plaću (%) . . 29,9 . . . . .
Porezna stopa za samca koji zarađuje 50 % prosječne plaće (%) . . 22,7 . . . . .prognoza
 
 
14 Od uvođenja postupka europskog semestra 
2014. Hrvatska je za 51  % svih preporuka koje 
su joj upućene ostvarila barem „određeni 
napredak” (4). Kad je riječ o preostalih 49  % 
preporuka, ostvaren je „ograničeni” napredak ili 
„nema napretka” (vidjeti grafikon 2.1). Posljednjih 
su se godina odgađale reforme u važnim 
strukturnim politikama, što je rezultat i dužeg 
razdoblja političke nestabilnosti. Najveći napredak 
ostvaren je u područjima fiskalne politike, tržišta  
rada i mirovinskog sustava.  
Grafikon 2.1.:  Opća ocjena provedbe preporuka upućenih 
Hrvatskoj u razdoblju 2014. – 2018.  do danas  
 
(1) Ukupna ocjena preporuka koje se odnose na fiskalnu 
politiku ne uključuje usklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu.  
(2) U višegodišnjoj ocjeni provedbe preporuka upućenih 
Hrvatskoj uzima se u obzir provedba u razdoblju od 
donošenja prvih preporuka upućenih Hrvatskoj do izrade 
Izvješća za Hrvatsku za 2019.  
Izvor:  Europska komisija.  
Nakon što je u potpunosti smanjila preko mjerni 
deficit opće države, Hrvatska je nastavila 
provoditi razboritu fiskalnu politiku.  Postupak u 
slučaju prekomjernog deficita zaključen je u lipnju 
2017. nakon što je u 2016. trajno smanjen 
prekomjerni deficit, uzmu li se u obzir deficit opće 
države i pravilo o dugu. Provedba razborite 
fiskalne politike kojom se smanjuje omjer javnog 
duga nastavljena je i u 2017.  
Hrvatska je poduzela mjere za poboljšanje 
fleksibilnosti tržišta rada, iako još postoje 
nedostaci u promicanju zapošljivosti i socijalnoj 
zaštiti. Provedba dviju uzastopnih reformi 
                                                           
(4) Vidjeti odjeljak 4. za više informacija o ocjeni provedbe 
drugih reformi u prošlosti.  omogućila je primjenu ugovora na određeno 
vrijeme i fleksibilnih vrsta rada (rad na daljinu, rad 
u nepunom radnom vremenu, sezonski rad i rad 
preko agencije) i jednostavniji postupak otkaza 
ugovora o radu. Obuhvat i djelotvornost mjera 
aktivne politike tržišta rada i dalje su nedovoljni. U 
2015. usklađena je procjena invaliditeta i njezina je 
provedba povjerena novoosnovanom Jedinstvenom 
tijelu vještačenja. Ostvaren je ograničeni napredak 
u konsolidaciji socijalnih na knada i poboljšanju 
njihova kapaciteta za smanjenje siromaštva.  
Poduzete su određene mjere za poboljšanje 
pravosudnog sustava, poslovnog okruženja i 
otpornosti financijskog sektora.  Stečajni su 
postupci temeljito revidirani, a reformom karte 
pravosudnih p odručja poboljšana je učinkovitost 
sustava. Iako je i dalje visok, smanjuje se broj 
neriješenih sudskih predmeta, osobito najstarijih. 
Sporo napreduje provedba mjera za smanjenje 
parafiskalnih nameta, dok je administrativno 
opterećenje poduzeća uzrokovano drugim 
preprekama znatno smanjeno. U 2014. 
sveobuhvatnom provjerom portfelja bankarskog 
sektora potvrđena je njegova stabilnost i otklonjeni 
su određeni utvrđeni nedostatci. Provedena je 
revizija kvalitete imovine Hrvatske banke za 
obnovu i razvitak, koja je ukazala na nekoliko 
područja koja je potrebno poboljšati, što je u 
nekim aspektima već i učinjeno.  
Sporo napreduje provedba reforme 
zdravstvenog sustava i reforme poduzeća u 
državnom vlasništvu kao i provedba projekata 
financiranih sredstvima EU -a. Započela je dugo 
najavljivana funkcionalna integracija bolnica 
kojom se namjerava racionalizirati bolničko 
poslovanje i poboljšati pristup zdravstvenoj skrbi, 
dok tek treba pristupiti rješavanju problema 
neadekvatnog financiranja. Provedene su određene 
mjere za poboljšanje korporativnog upravljanja u 
državnim poduzećima, no sporo napreduju 
aktiviranje i prodaja državne imovine jer još nema 
jasne strategije privatizacije. Zbog ograničenih 
administrativnih kapaciteta i nedovoljnog 
strateškog planiranja otežana j e učinkovita 
provedba projekata sufinanciranih sredstvima iz 
fondova EU -a unatoč poboljšanju situacije 
posljednjih godina, osobito kad je riječ o 
povećanju broja osoblja.  
Nema napretka
19%
Ograničeni 
napredak
30%Određeni 
napredak
32%Značajan 
napredak
12%Potpuna 
provedba
7%2. NAPREDAK OSTVAREN U PROVEDBI PREPORUKA Z A 
HRVATSKU  
2. Napredak ostvaren u provedbi preporuka za Hrvatsku  
 
15 Hrvatska je ostvarila određeni  (5) napredak u 
provedbi preporuka iz 2018.  (vidjeti 
tablicu  2.1). Nakon što se duže razdoblje nisu 
provodile, pro vedba mjera politike značajno se 
intenzivirala u 2018. Sabor je donio važan paket 
                                                           
(5) Tablica iz Priloga sadržava podatke o razini napretka i 
provedenim mjerama u skladu s mišljenjem o politici za 
svako potpodručje obuhvaćeno preporukom.  mjera mirovinske reforme, koje su se počele 
provoditi 2019. Krajem 2018. ojačan je i fiskalni 
okvir. Uvedene su i druge mjere politika u 
području upravljanja javnim sektorom i poslovnog 
okruženja, no napredak je različit jer su neke mjere 
još u saborskoj proceduri dok nekim mjerama 
predstoji stvarna provedba.  
 
Tablica 2.1.:  Ocjena provedbe preporuka za Hrvatsku iz  2018.  
 
Izvor:  Europska komisija.  
 
Obveze   Sažeti prikaz ocjene  
Preporuka 1.: Jačati fiskalni okvir, među ostalim 
jačanjem mandata i neovisnosti Povjerenstva za 
fiskalnu politiku. Uvesti periodični porez na 
nekretnine.  (relevantno za postupak 
makroekonomskih neravnoteža)   
 Hrvatska je ostvarila određeni napredak  u 
provedbi preporuke 1.:  
 Značajan napredak u jačanju fiskalnog okvira  
 Nije bilo napretka u uvođenju periodičnog 
poreza na nekretnine   
Preporuka 2.: Odvraćati od prijevremenog 
umirovljenja, ubrzati prelazak na višu dobnu 
granicu za zakonsko umirovljenje i uskladiti 
odredbe o mirovinama za posebne kategorije s 
općim pravilima za umirovljenje. Provesti reformu 
sustava obrazovanja i osposobljavanja u cilju 
poboljša nja njegove kvalitete i relevantnosti za 
tržište rada za mlade i odrasle. Konsolidirati 
socijalne naknade i povećati njihov kapacitet za 
smanjenje siromaštva.  (relevantno za postupak 
makroekonomskih neravnoteža)   
 Hrvatska je ostvarila određeni napredak  u 
provedbi preporuke 2.:  
 Značajan napredak kad je riječ o mjerama 
reforme mirovinskog sustava   
 Određeni napredak u provedbi reforme sustava 
obrazovanja i osposobljavanja  
 Ograničeni napredak u konsolidaciji socijalnih 
naknada  
Preporuka 3.: Smanjiti teritorijalnu rascjepkanost 
javne uprave, pojednostavniti funkcionalnu 
raspodjelu nadležnosti i povećati kapacitete za 
izradu i provedbu javnih politika. Na temelju 
savjetovanja sa socijalnim partnerima uvesti 
usklađene okvire za određivanje plaća u javnoj  
upravi i javnim službama.  (relevantno za postupak 
makroekonomskih neravnoteža)   
 Hrvatska je ostvarila ograničeni napredak  u 
provedbi preporuke 3.:  
 Određeni napredak u reformi javne uprave  
 Ograničeni napredak u usklađivanju okvira za 
određivanje plaća u javnom sektoru   
Preporuka 4.: Poboljšati korporativno upravljanje 
poduzećima u državnom vlasništvu i intenzivirati 
prodaju poduzeća u državnom vlasništvu i 
neproduktivne imovine. Znatno sma njiti opterećenje 
poduzeća koje proizlazi iz parafiskalnih nameta te 
složenih administrativnih i zakonodavnih zahtjeva. 
Poboljšati tržišno natjecanje u području poslovnih 
usluga i reguliranih profesija. Smanjiti trajanje 
sudskih postupaka i unaprijediti el ektroničku 
komunikaciju na sudovima. (relevantno za postupak 
makroekonomskih neravnoteža)   
 Hrvatska je ostvarila određeni napredak  u 
provedbi preporuke 4.:  
 Ograničeni napredak u poboljšanju 
korporativnog upravljanja i prodaji imovine 
poduzeća u državnom v lasništvu   
 Određeni napredak u smanjenju opterećenja 
poduzeća  
 Ograničeni napredak u poboljšanju tržišnog 
natjecanja u području poslovnih usluga i 
reguliranih profesija  
 Određeni napredak u reformi pravosudnog 
sustava  
 
2. Napredak ostvaren u provedbi preporuka za Hrvatsku  
 
16 Okvir 2.1.: Fondovi i programi EU -a pridonose rješavanju strukturnih problema i poticanju 
hrvatskog rasta i konkurentnosti.  
Hrvatska  je jedna od najvećih korisnika sredstava EU -a. Hrvatskoj su za potrebe rješavanja razvojnih 
poteškoća dodijeljena financijska sredstva EU -a u iznosu od 10,7 milijardi EUR za razdoblje 2014. – 2020., 
što je na godišnjoj razini gotovo više od 3 %  BDP -a. Tom e treba pridodati oko dvije milijarde EUR 
nacionalnih sredstava za sufinanciranje te Hrvatska u tu svrhu raspolaže ukupnim iznosom od gotovo 12,6 
milijardi EUR. Do kraja 2018. posebnim projektima dodijeljena su sredstva u vrijednosti od otprilike 6,8 
milij ardi EUR (oko 64  % ukupnog iznosa financijskih sredstava EU -a). Pored sredstava iz europskih 
strukturnih i financijskih fondova, posebnim projektima za strateške prometne mreže dodijeljeno je 424 
milijuna EUR iz Instrumenta za povezivanje Europe. Nadalje, brojne hrvatske istraživačke institucije, 
inovacijska poduzeća i istraživači korisnici su drugih financijskih instrumenata EU -a, prije svega Obzora 
2020. iz kojeg je osigurano 62 milijuna EUR.  
Zahvaljujući financijskim sredstvima EU -a rješavaju se problem i politika utvrđeni u preporukama 
upućenima Hrvatskoj u 2018.  Sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (uključujući 
Europski socijalni fond) koristit će se za ulaganja u strukovne škole koje su imenovane centrima 
kompetentnosti i pružanje  potpore provedbi cjelovite kurikularne reforme, čime će se uspostaviti bolja veza 
između strukovnog obrazovanja i potreba tržišta rada. U okviru projekta e -Škole osnovne škole u Hrvatskoj 
opremljene su lokalnom računalnom mrežom i dvjema digitalnim učioni cama, a cilj je da se u drugu fazu 
projekta uključe sve osnovne škole te da se uvede sustav razvoja digitalno zrelih škola. Nadalje, sredstva iz 
europskih strukturnih i investicijskih fondova koristila su se i za poboljšanje inovacijskih rezultata Hrvatske  
na način da su se njima financirali projekti odabrani u okviru strategije pametne specijalizacije. Kad je riječ 
o okolišu, gotovo pola milijuna stanovnika ima pristup novoizgrađenim centrima za gospodarenje otpadom 
te gotovo pola milijuna stanovnika već i ma pristup modernom sustavu pročišćavanja vode i vodoopskrbe, 
tako da građani imaju pristup čišćem i zdravijem okolišu. Kad je riječ o prometu, grade se nove dionice 
cestovne i željezničke mreže u okviru TEN -T mreže te je poboljšana povezanost otoka s kopn om. 
Nadalje, Komisija pruža prilagođenu tehničku pomoć koja se u okviru Programa potpore 
strukturnim reformama može zatražiti za provedbu reformi kojima se potiče održivi rast i rješavaju 
problemi utvrđeni u postupku europskog semestra ili potiče provedba drugih nacionalnih reformi. 
Primjerice, Hrvatska prima potporu za provedbu kurikularne reforme.  Komisija pomaže nadležnim 
tijelima u njihovim nastojanjima da uklone nepotrebne prepreke reguliranim profesijama, da usklade 
terminologiju i poboljšaju transpar entnost socijalnih naknada te da prate provedbu planova restrukturiranja 
poduzeća u državnom vlasništvu. Nadalje, u 2018. započela je provedba mjera za jačanje administrativnih 
kapaciteta Porezne uprave potrebnih za otkrivanje prijevara i provedbu poreznog  nadzora, poboljšanje 
upravljanja ljudskim resursima u javnoj upravi i učinkovitu provedbu reforme javne uprave te izradu 
strategije za Hrvatsku banku za obnovu i razvitak (HBOR).  
Financijskim sredstvima EU -a pridonosi se mobilizaciji privatnih ulaganja do djelom bespovratnih 
sredstava i putem financijskih instrumenata.  Oko 522 milijuna EUR (8,3  % ukupnog iznosa) isplatit će 
se u obliku kredita, mikrokredita, jamstava za portfelj kredita i vlasničkog kapitala. Ulaganja koja se 
financiraju putem financijskih instrumenata usmjerena su na mala i srednja poduzeća i energentsku 
učinkovitost. Nadalje, ukupan iznos odobrenih operacija EIB -a uz potporu iz Europskog fonda za strateška 
ulaganja iznosi 203 milijuna EUR, čime bi se trebala mobilizirati dodatna privatna i  javna ulaganja u 
ukupnom iznosu od 903 milijuna EUR. Hrvatska je na 12. mjestu po ukupnom iznosu odobrenih operacija 
iskazanom kao udjel u BDP -u. U okviru dijela za infrastrukturu i inovacije Europskog fonda za strateška 
ulaganja odobreno je osam projekat a koje financira EIB uz financijsku potporu iz EFSU -a ukupne 
vrijednosti od oko 109 milijuna EUR, čime bi se trebala mobilizirati ulaganja ukupne vrijednosti od 571 
milijun EUR. U okviru dijela za MSP -ove Europskog fonda za strateška ulaganja odobreno je o sam 
sporazuma s posredničkim bankama koje financira EIB uz financijsku potporu iz EFSU -a ukupne vrijednosti 
od 94 milijuna EUR, čime bi se trebala mobilizirati ulaganja u vrijednosti od oko 332 milijuna EUR. 
Očekuje se da će oko 1  178 MSP -ova i poduzeća sr ednje tržišne kapitalizacije imati bolji pristup 
financiranju. „EL TO Zagreb" je projekt u Hrvatskoj koji se sufinancira iz EFSU -a, za koji EIB Hrvatskoj 
Elektroprivredi pozajmljuje 150 milijuna EUR za izgradnju novog kombiniranog kogeneracijskog 
postrojen ja s plinskim turbinama za proizvodnju toplinske i električne energije radi zamjene dotrajalih 
2. Napredak ostvaren u provedbi preporuka za Hrvatsku  
 
17 postrojenja u Zagrebu koja nisu usklađena s ekološkim standardima.  
Mjere EU -a jačaju ulogu nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela vlasti i civilnog društva.  Financijska 
sredstva u iznosu od 522,6 milijuna EUR (iz EFSU -a) alocirana su za jačanje kapaciteta javne uprave 
različitih razina na način da se potiče bliska suradnja s dionicima. Zahvaljujući inicijativi EU -a namijenjenoj 
slabije razvijenim regijama ( Catching up Regions Initiative ) osigurana je tehnička pomoć i financijska 
sredstva za razvoj pet županija u istočnoj Hrvatskoj, točnije za „Projekt Slavonija, Baranja i Srijem”. Taj je 
projekt dvostruko važan: s jedne strane omogućuje namjensko korištenje sre dstava EU -a u slavonskim 
županijama, a s druge strane pomaže jačanju lokalnih i regionalnih administrativnih kapaciteta za izradu i 
provedbu projekata potrebnih za socioekonomski razvoj u okviru postojećeg programskog razdoblja.  
Više informacija dostupno j e na: https://cohesiondata.ec.europa.eu/countries/HR   
 
 
18 U Izvješću o mehaniz mu upozoravanja za 2019. 
(Europska komisija, 2018b) zaključeno je da bi 
za Hrvatsku trebalo provesti novo detaljno 
preispitivanje kako bi se ocijenilo jesu li 
neravnoteže prisutne ili uklonjene.  U proljeće 
2018. utvrđeno je da Hrvatska bilježi prekomjerne 
makroekonomske neravnoteže (Europska komisija, 
2018a). Utvrđene neravnoteže odnose se na visoke 
razine javnog, privatnog i vanjskog duga, 
denominiranog uglavnom u stranoj valuti, u 
kontekstu niskog potencijalnog rasta. Ovo 
poglavlje sadržava sažetak rezult ata analize 
provedene u kontekstu detaljnog preispitivanja u 
okviru postupka zbog makroekonomskih 
neravnoteža, koji su navedeni u određenim 
odjeljcima ovog izvješća (6). 
Neravnoteže i njihova ozbiljnost  
Nastavlja se smanjenje državnog duga.  Tijekom 
dugotra jne recesije zbog velikih proračunskih 
deficita i troškova poduzeća u državnom vlasništvu 
došlo je do značajne akumulacije državnog duga, 
koji je u 2014. dosegnuo najvišu razinu od 84  % 
BDP -a. Zahvaljujući snažnom rastu i razboritoj 
fiskalnoj politici drža vni dug postupno se smanjio 
na 77,5  % BDP -a u 2017. Smanjenju duga 
pridonijela je i stabilna aprecijacija kune od 2014. 
jer se time smanjila vrijednost značajnog udjela 
duga denominiranog u stranoj valuti. Smanjenje 
javnog duga poboljšalo je održivost duga  (vidjeti 
odjeljak 4.1.), što su potvrdile i agencije za 
kreditni rejting koje drže hrvatski kreditni rejting 
na BB+, odnosno jedan stupanj ispod investicijske 
razine, a izglede pozitivnima. No javni dug je i 
dalje visok i izložen kamatnom i tečajnom rizik u. 
Zaduženost privatnog sektora i dalje se 
smanjuje unatoč rastu kreditiranja.  U drugom 
tromjesečju 2018. konsolidirani dug korporativnog 
sektora i dug sektora kućanstava iznosio je 63,2  % 
BDP -a odnosno 34,1  % BDP -a, što je oko 20 
odnosno 8 postotnih bodov a manje od najviših 
                                                           
(6) Analiza relevantna za detaljno preispitivanje nalazi se u: 
odjeljku 4.1. o državnom dugu, odjeljku 4.2. o dugu 
privatnog sektora i financijskom sektoru, odjeljku 4.3. o 
tržištu rada i odjeljku 4.4. o poslovnom okruženju, 
ulaganjima i upravljanju javnim sektorom. Zvjezdica 
označava da je analiza iz ovog odjeljka relevantna za 
detaljno prei spitivanje u okviru postupka zbog 
makroekonomskih neravnoteža.  razina zabilježenih 2010. Razina duga sektora 
kućanstava i nefinancijskih društava bila je do 
sredine 2018. manja od bonitetnog praga, ali veća 
od praga zasnovanog na temeljnim pokazateljima, 
što upućuje na zaključak da ima prostora za 
dodatno razduživanje. Nadalje, dug nefinancijskih 
društava visok je u odnosu na njihovu bruto 
financijsku imovinu ili kapital, što je naznaka 
rizika za solventnost korporativnog sektora. 
Smanjuje se izloženost tečajnom riziku i riziku 
kamatnih stopa. Udio duga privatnog sektora 
izložen tečajnom riziku smanjio se sa 78  % u 2012. 
na 64,5  % u drugom tromjesečju 2018. jer su i 
poduzeća i kućanstva iskoristila visoku likvidnost 
domaćeg financijskog sektora i svoje su obveze 
denominirane u stranim valutama djelom ično 
refinancirali u nacionalnoj valuti. Isto tako, zbog 
izraženog tržišnog natjecanja u domaćem 
bankarskom sektoru smanjile su se kamatne stope i 
nekamatne naknade, što je poduzećima i 
kućanstvima omogućilo da kredite s promjenjivom 
kamatnom stopom refina nciraju jeftinijim 
kreditima s dužim razdobljima fiksiranja kamatne 
stope.  
Zbog tekućeg razduživanja javnog i privatnog 
sektora Hrvatska kontinuirano bilježi suficit 
tekućeg računa  koji se u 2017. značajno povećao 
na 3,9  % BDP -a, što je bilo rezultat jedn okratnog 
povećanja salda primarnog dohotka jer su na 
profitabilnost bankarskog sektora utjecali veći 
iznosi rezervacija povezani s krizom u Agrokoru. 
Budući da je velika domaća potražnja doprinijela 
rastu uvoza, trgovinski suficit blago se smanjio u 
prvoj polovini 2018. S druge strane, suficit tekućeg 
računa smanjio se na 3,3  % BDP -a (7). Neto stanje 
međunarodnih ulaganja poboljšalo se te je u 2017. 
iznosilo –61,9 % BDP -a te se do drugog 
tromjesečja 2018. dodatno smanjilo na –58,3 %, 
što je gotovo 40 postot nih bodova više od najniže 
razine zabilježene u trećem tromjesečju 2011. 
Bruto vanjski dug smanjio se do sredine 2018. na 
80 % BDP -a, što je više od 32 postotna boda 
manje od najviše razine zabilježene u 2015. 
Unatoč njihovu brzom smanjenju, neto vanjske 
obveze Hrvatske bile su u 2017. značajno veće od 
razine utvrđene referentnim vrijednostima za 
bonitetni prag i prag zasnovan na temeljnim 
                                                           
(7) Pomični prosjek za četvrto tromjesečje  3. OPĆI ZAKLJUČCI O NER AVNOTEŽAMA, RIZICIMA  I 
PRILAGODBAMA  
3. Opći zaključci o neravnotežama, rizicima i prilagodbama  
 
19 ekonomskim pokazateljima (8). Međutim, neto 
vanjska pozicija isključujući instrumente bez rizika 
neispunjavanja obveza iznosila je svega –15 % 
BDP -a, a riječ je o razini koju bilježe i neke 
usporedive zemlje i koja je veća od referentnih 
vrijednosti.  
Iako se povećava, hrvatski potencijalni rast i 
dalje je relativno nizak za jedno sustižuće 
gospodarstvo.  Nakon što se u raz doblju krize 
naglo smanjio, rast potencijalnog outputa povećao 
se u 2018. na predviđenih 1,8  %, što je nešto više 
od prosjeka EU -a, ali osjetno manje nego u ostalim 
sustižućim gospodarstvima. Razina zaposlenosti 
nema više negativan utjecaj na potencijalni rast, 
uglavnom zahvaljujući smanjenju stope strukturne 
nezaposlenosti, no negativna demografska kretanja 
i niske stope sudjelovanja i dalje ograničavaju 
potencijalni rast. Učinak ukupne faktorske 
produktivnosti i dalje je relativno nizak u 
usporedbi s gosp odarstvima srednje i istočne 
Europe, što se uglavnom objašnjava niskom 
alokativnom učinkovitosti koja je povezana s 
izraženom prisutnošću državnih poduzeća u 
gospodarstvu (vidjeti odjeljak 4.4.1.). Nadalje, 
Hrvatska ne ostvaruje dobre rezultate kad je rije č o 
učinkovitosti tržišta robe i usluga i upravljanju 
javnim sektorom (vidjeti odjeljak 4.4.).  
Kretanja, izgledi i odgovori politike  
Predviđa se da će proračunski suficiti 
pridonijeti daljnjem smanjenju javnog duga,  
koji bi se do 2020. trebao smanjiti na 6 8,2 % BDP -
a. Saldo opće države trebao bi biti u suficitu u 
2019. i 2020. unatoč očekivanom prijelazu na 
procikličku fiskalnu politiku  i realizaciji 
određenih nepredviđenih obveza. Kontinuirano 
okruženje niskih kamatnih stopa trebalo bi 
pogodovati refinanc iranju dospjelog duga po nižim 
kamatnim stopama i s dužim rokovima dospijeća. 
Očekuje se da će novi Zakon o fiskalnoj 
odgovornosti pridonijeti poboljšanju hrvatskog 
                                                           
(8) Bonitetni prag za Hrvatsku označava razinu neto stanja 
međunarodnih ulaganja izvan kojeg postoji vjerojatnost 
izbijanja krize. Razina neto stanja  međunarodnih ulaganja 
zasnovana na temeljnim pokazateljima predstavlja razinu 
neto stanja međunarodnih ulaganja koja bi bila zabilježena 
da je tekući račun države bio u skladu s temeljnim 
pokazateljima od 1995. Procjenjuje se da su za Hrvatsku u 
2017. ref erentne vrijednosti za bonitetni prag i prag 
zasnovan na temeljnim pokazateljima iznosile –38 % 
odnosno –23 % BDP -a. 
 fiskalnog okvira jer je njime Povjerenstvo za 
fiskalnu politiku dobilo veću autonomiju, 
propisana su numerička fiskalna pravila i ojačan je 
kratkoročni i srednjoročni proračunski okvir na 
razini središnje države i razini lokalne uprave i 
samouprave.  
Predviđa se i daljnje smanjenje duga privatnog 
sektora unatoč očekivanom snažnijem rastu 
kreditiranja. U 2017. i 2018. smanjenje duga 
privatnog sektora bilo je potaknuto rastom 
nominalnog BDP -a i umjerenom aprecijacijom 
kune, a tom su smanjenju pridonijeli  i otpisi 
dugova. Istovremeno su kreditni tokovi u sektoru 
kućanstava postali pozitivni u 2016. te su se u 
2017. i 2018. dodatno povećali. Povećano 
odobravanje novih kredita temelji se na rastu 
nestambenih kredita denominiranih u kunama. 
Ponovo se bilježi rast kreditnih tokova jer su neka 
poduzeća djelomično refinancirala svoj vanjski 
dug zaduživanjem na domaćem tržištu. Porast 
kreditiranja nefinancijskog sektora vjerojatno će i 
dalje biti umjeren zbog i dalje visokog omjera 
duga i bruto financijske imovine  i omjera duga i 
kapitala hrvatskih poduzeća. Nadalje, mnoga su 
poduzeća i dalje opterećena velikim udjelom loših 
kredita (20,5  % ukupnih kredita nefinancijskim 
poduzećima), osobito u građevinskom sektoru 
(47,6  %). Nagodba Agrokorovih vjerovnika, koju 
je u listopadu 2018. potvrdio Visoki trgovački sud 
u Zagrebu, trebala bi omogućiti uredno 
restrukturiranje Agrokora, što znači da su 
spriječeni veći rizici za financijski i privatni sektor 
uzrokovani krizom u Agrokoru. Operativna i 
financijska stabilnost Agrok ora i njegovih 
dobavljača sada ovise o uspješnoj provedbi 
nagodbe.  
Očekuje se da će suficit tekućeg računa i dalje 
pridonositi smanjenju vanjskih neravnoteža.  
Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2018. 
suficit tekućeg računa postupno će se do 2020. 
smanjiti na 1,8  % BDP -a. Očekuje se smanjenje 
trgovinskog suficita jer će snažna domaća 
potražnja poticati rast uvoza dok će se tržišni udio 
izvoza smanjivati. No pr edviđeni saldo tekućeg 
računa i dalje će biti iznad razine utvrđene na 
osnovi temeljnih pokazatelja, odnosno 
procijenjene razine od oko –0,6 % BDP -a u 2017., 
što bi trebalo omogućiti kontinuirano brzo 
smanjenje vanjskih neravnoteža. Unatoč 
postupnom uspora vanju rasta predviđa se 
povećanje neto stanja međunarodnih ulaganja na 
3. Opći zaključci o neravnotežama, rizicima i prilagodbama  
 
20 razinu veću od –50 % BDP -a do 2020. te 
približavanje održivijim razinama odnosno 
razinama utvrđenima referentnim vrijednostima za 
bonitetni prag i prag zasnovan na temeljnim 
pokazatelji ma ( –39 % BDP -a i –22 % BDP -a u 
2018.).   
Potencijalni rast i dalje je relativno nizak da bi 
potaknuo ubrzanu konvergenciju. Nakon što je 
sredinom 2013. dosegnula najvišu razinu, 
procjenjuje se da je stopa nezaposlenosti u 2018. 
smanjena na 9,1  % , odnosno  na razinu zabilježenu 
prije krize te se predviđa njezino daljnje smanjenje 
na 6,6  % do 2020., zahvaljujući trajnom rastu 
zaposlenosti. No, zbog starenja stanovništva i 
iseljavanja smanjivat će se učinak rada na 
potencijalni rast. Učinak starenja stanovniš tva 
trebao bi se djelomično neutralizirati donesenom 
mirovinskom reformom, koja će dovesti do 
produženja radnog vijeka. Učinak ukupne 
faktorske produktivnosti na potencijalni rast i dalje 
je nizak u odnosu na usporediva gospodarstva (9). 
Međutim, predložen a racionalizacija sustava 
državnih agencija, smanjenje broja neriješenih 
sudskih predmeta i bolje upravljanje imovinom 
državnih poduzeća mogli bi pridonijeti rastu 
produktivnosti. Općenito, predviđa se da će se 
pozitivan jaz outputa do 2020. dodatno poveća ti, 
zahvaljujući procikličkim smanjenjima poreza i 
očekivanom rastu javnih ulaganja prema završetku 
višegodišnjeg programskog razdoblja za fondove 
EU-a. 
Opća ocjena  
Nastavlja se smanjenje duga privatnog i javnog 
sektora i njihova izloženost valutnom riziku  i 
riziku kamatnih stopa.  Visoke razine duga i dalje 
opterećuju gospodarstvo unatoč znatnom 
poboljšanju situacije jer je razina privatnog duga 
ispod razine bonitetnog praga te se bilježi trajno 
smanjenje javnog duga. Korporativni je sektor, 
međutim, prezad užen i opterećen lošim kreditima. 
Dodatno su se smanjile vanjske neravnoteže zbog 
visokog suficita tekućeg računa. Smanjuju se i 
ukupne obveze denominirane u stranoj valuti, što 
upućuje na manju izloženost tečajnom riziku. 
Osjetno je smanjena stopa nezapos lenosti, iako rast 
zaposlenosti nije jedini razlog. No sudjelovanje na 
tržištu rada znatno je ispod prosjeka EU -a. 
                                                           
(9) Slovenija, Mađarska, Češka, Slovačka i Poljska.  Niski potencijalni rast koči trajnu korekciju 
neravnoteža.  Predviđa se da će gospodarski rast 
tijekom razdoblja prognoze i dalje biti snažan.  
Niski potencijalni rast ograničava, međutim, 
kapacitete Hrvatske za apsorpciju šokova. Kako bi 
povećala potencijal rasta, Hrvatska treba povećati 
iskorištenost radne snage i riješiti problem niskog 
rasta produktivnosti.  
Nedavno donesene mjere politika tr ebale bi 
Hrvatskoj pomoći da otkloni strukturne 
nedostatke, no ključna je provedba tih mjera. 
Donesena mirovinska reforma mogla bi pozitivno 
utjecati na povećanje iskorištenosti radne snage, 
dok su neke druge inicijative politika, koje su u 
različitim faza ma izrade, usmjerene na poboljšanje 
upravljanja u javnom sektoru i poslovnog 
okruženja. Zahvaljujući ambicioznom planu 
reformi koji je Vlada predstavila mogao bi se 
povećati potencijalni rast, no za veće stope rasta i 
ubrzanje procesa stvarne gospodarske 
konvergencije ključna će biti njihova provedba.  
3. Opći zaključci o neravnotežama, rizicima i prilagodbama  
 
21   
Tablica 3.1.:  Matrica ocjene postupka zbog makroekonomskih neravnoteža  
 
 
( nastavak na sljedećoj stranici)  
 Ozbiljnost problema  Kretanja i izgledi  Odgovor politike  
Neravnoteže (neodrživa kretanja, ranjivosti i povezani rizici)  
Javni dug  Omjer državnog duga smanjio se u 
2017. na 77,5  % BDP -a, što je i dalje 
znatno više od referentne vrijednosti 
od 60  % utvrđene Ugovorom. Veliki 
udio duga izložen je valutnom riziku. 
Analiza održivosti duga upućuje na 
niske rizike u srednjoročnom 
razdoblju, no na srednje rizike u 
srednjoročnom i dugoročnom 
razdoblju.  Javni dug se u razdoblju od 2008. 
do 2014. povećao s 39  % BDP -a na 
84 % BDP -a, što je bilo uzrokovano 
visokim državnim deficitima i 
promjenama u klasifikaciji opće 
države.  Omjer duga počeo se 
smanjivati u 2015. zahvaljujući 
značajnim poboljšanjima državnog 
salda i rastu BDP -a.   
Suficit salda opće države iznos io je 
0,9 % BDP -a u 2017.  Predviđa se 
da će tijekom 2020. proračunski 
saldo i dalje biti umjereno 
pozitivan, što će omogućiti daljnje 
smanjenje udjela duga.  
Prema Komisijinoj jesenskoj 
prognozi 2018. omjer duga i BDP -a 
smanjio se u 2018. na 73,5  % BDP -
a te bi do 2020. trebao dosegnuti 
68,2  % BDP -a.   Dug se u 2018. nastavio refinancirati 
po nižim kamatnim stopama, što 
znači da su se smanjili troškovi 
servisiranja duga. Produženi su 
rokovi dospijeća i smanjio se udio 
duga izdan u stranoj valuti.  
Dug sektora 
kućanstava i 
korporativnog 
sektora i financijski 
sektor  U 2017. konsolidirani dug 
korporativnog sektora i dug sektora 
kućanstava iznosio je 64,3  % BDP -a 
odnosno 34,1  % BDP -a, što znači da 
su se ti iznosi smanjili sa 70,1  % 
odnosno 35,1  % koliko su iznosili u 
2016. Razina duga korporativnog 
sektora i sektora kućanstva 
smanjila se u prvoj polovini 2018. te 
je bila manja od bonitetnog praga, 
ali veća od praga zasnovanog na 
temeljnim pokazateljima.  
Oko 48  % duga sektora kućanstava i 
oko 76  % (domaćeg i  vanjskog) 
duga korporativnog sektora bilo je 
sredinom 2018. izloženo valutnom 
riziku (uglavnom eurima).   
Stopa loših kredita hrvatskog 
bankarskog sektora dosegnula je 
8,7 % u drugom tromjesečju 2018., 
što je smanjenje s 11,7  % u odnosu 
na godinu ranije i  neznatno 
smanjenje s 8,9  % u odnosu na 
prethodno tromjesečje, no i dalje je 
relativno visoka u korporativnom 
sektoru (20,7  %) i sektoru 
kućanstava (7,6  %).  
 Nastavit će se, iako sporijom 
dinamikom, razduživanje sektora 
kućanstava i korporativnog 
sektora dok će kreditni tokovi biti 
pozitivni.   
Unatoč poboljšanjima i dalje 
visoka izloženost valutnim 
rizicima i rast kamatnih stopa 
mogu ugroziti kapacitete otplat e 
duga kućanstava i nefinancijskih 
društava i tako postati rizik za 
bankarski sektor.  
Razina loših kredita znatno se 
smanjila u 2017. zahvaljujući 
njihovoj prodaji i boljim 
gospodarskim uvjetima. 
Međutim, podaci Hrvatske 
narodne banke iz rujna 2018. 
ukazu ju na usporavanje prodaje 
loših kredita u usporedbi s 2017. i 
nižu razinu smanjenja loših 
kredita.  Revizija propisa o stečaju 
trgovačkih društava dovela je do 
zatvaranja tisuće nelikvidnih 
društava bez imovine. Nadležna 
tijela planiraju poboljšati i praće nje 
reformiranog okvira stečaja 
trgovačkih društava.  
U srpnju 2018. postignuta je 
nagodba između Agrokorovih 
vjerovnika te je Visoki trgovački sud 
u Zagrebu 26. listopada 2018. 
odbacio sve žalbe koje je uložilo 
nekoliko preostalih vjerovnika, 
čime je djel otvorno otklonjena 
posljednja prepreka provedbi 
nagodbe. Uspješna provedba 
nagodbe ključna je za operativni i 
financijski oporavak Agrokora i 
njegovih dobavljača.   
 
3. Opći zaključci o neravnotežama, rizicima i prilagodbama  
 
22 Tablica (nastavak)  
 
 
Izvor:  Europska komisija.  
 
Vanjske obveze i 
trgovinski rezultati  Neto stanje međunarodnih 
ulaganja poboljšalo se te je u 2017. 
iznosilo –62,4  %, no i dalje je bilo 
niže od praga zasnovanog na 
temeljnim pokazateljima i 
bonitetnog praga. Međutim, 
procjenjuje se da je u 2018. razina 
vanjskih obveza, isključujući manje 
rizične financijske instrumente, 
iznosila samo –15 % BD P-a, što je 
više od praga zasnovanog na 
temeljnim pokazateljima i 
bonitetnog praga.    Saldo tekućeg 
računa u 2017. iznosio je 3,9  % 
BDP-a te se u prvoj polovini 2018. 
smanjio na 3,3  % BDP -a.  Bruto 
vanjski dug smanjio se do lipnja 
2018. na razinu nižu od 80 % BDP -a.   Nastavljeno je poboljšanje neto 
stanja međunarodnih ulaganja u 
prvoj polovini 2018. kad je 
iznosilo –58,3  % BDP -a, što je više 
od 30 postotnih bodova više od 
najniže razine zabilježene 2010. 
Predviđa se daljnje poboljšanje 
neto stanja međunar odnih 
ulaganja zahvaljujući 
kontinuiranom smanjenju suficita 
tekućeg računa i rastu BDP -a.  
Nakon što je u 2008. zabilježio 
najveći deficit od 9  % BDP -a, 
tekući račun je u 2013. prešao u 
suficit koji je u 2017. iznosio 
3,9 % BDP -a, te se predviđa 
njegovo s manjenje na 2,5  % BDP -
a u 2018. Ipak, procjenjuje se da 
će u cijelom razdoblju prognoza 
biti u suficitu, zahvaljujući i 
kontinuirano dobrim rezultatima 
izvoza.   
Gospodarstvo je u znatnoj mjeri 
povratilo prethodno izgubljene 
tržišne udjele, dok turizam iz 
godine u godinu ostvaruje 
rekordne rezultate prema 
fizičkim pokazateljima, unatoč 
naznakama ograničenih 
kapaciteta.  Hrvatska poduzeća i dalje se 
susreću s visokom razinom 
administrativnog opterećenja.   
I dalje postoje nedostaci u 
poslovnom okruženju, zbog  čega je 
Hrvatska manje privlačna za izravna 
strana ulaganja te su troškovi 
poslovanja hrvatskih društava 
veliki.  
U pripremi su mnoge reforme 
namijenjene poboljšanju poslovnog 
okruženja.  
Potencijalni output  Stopa nezaposlenosti smanjila se u 
2018. na 9,1  %. Međutim, stopa 
aktivnosti i stopa zaposlenosti, 
koje su u drugom tromjesečju 
2018. iznosile 70,9  % odnosno 
65,4  % među najnižima su u EU -u.  
Doprinos ukupne faktorske 
produktivnosti potencijalnom 
rastu i d alje je nizak za jedno 
sustižuće gospodarstvo.  
Niski potencijal rasta negativno 
utječe na trajnost procesa 
prilagodbe.  Nakon što je početkom 2014. 
dosegnula najvišu razinu od 
17,6  %, stopa nezaposlenosti 
nastavlja se brzo smanjivati. Do 
2018. velik udio smanjenja 
nezaposlenosti bio je uzrokovan 
smanjenjem radno sposobnog 
stanovništva, do čega je došlo zbog 
negativnih migracijskih tokova i 
starenja stanovništva. Nakon što 
su u razdoblju prije krize stope 
rasta plaća brzo rasle, plaće su 
nakon krize stagnir ale ili su se 
smanjivale, te su počele ponovno 
rasti u 2017. zbog učinka 
propisanog povećanja plaća u 
javnom sektoru i očekuje se njihov 
daljnji rast kako se budu sužavao 
prostor za nova zapošljavanja na 
tržištu rada.  U 2019. počela je provedba 
reforme mir ovinskog sustava, 
kojom se produžuje radni vijek i 
time pridonosi povećanju 
iskorištenosti radne snage.  Mjere 
aktivne politike tržišta rada i dalje 
nisu dovoljno iskorištene.  
Uvedene su neke mjere kojima se 
želi poboljšati učinkovitost javne 
uprave, dok je usklađenje plaća u 
javnoj upravi najavljeno za 
početak 2019.  
Poduzete su neke mjere za 
pojednostavnjenje poslovnog 
okruženja kad je riječ o 
administrativnom opterećenju i 
reguliranim profesijama, što se ne 
može reći za smanjenje 
parafiskalnih nameta.    
 
Zaključci analize iz detaljnog preispitivanja  
 Dug privatnog sektora značajno se smanjio, no neka su poduzeća i dalje prezadužena i opterećena lošim kreditima. Smanjuje se i 
državni dug zahvaljujući održivom rastu BDP -a i razboritoj fiskalnoj politici, no rizici za održivost u srednjoročnom i dugoročno m 
razdoblju i dalje su srednji.  Pod kontrolom su izloženosti mogućim valutnim i kamatnim šokovima zahvaljujući većem udjelu 
kredita s fiksnom kamatnom stopom i kreditima u domaćoj valuti. Dobro kapitaliziran i profitabilan financijski sektor pridono si 
oporavku kreditiranja privatnog sektora. Poboljšana je razina neto stanja međunarodnih ulaganja, ali je i dalje veća od razine 
utvrđene bonitetnim pragom, iako je kad se izuzmu manje rizični financijski instrumenti dosegnula bonitetne razine.  Trajno n iske 
stope aktivnosti i smanjenje aktivnog stanovništva negativno utječu na potencijal rasta.  
 Očekuje se da će snažan gospodarski rast pridonijeti dodatnom smanjenju omjera privatnog i javnog duga u odnosu na BDP. 
Usporit će razduživanje privatnog sektora jer će se intenzivirati kreditiranje, što će potaknuti ulaganja.  Tekući račun treb ao bi i 
dalje biti u suficitu, što će pridonijeti daljnjem smanjenju vanjskih obveza. Niski potencijalni rast ograničava, međutim, kapac itete 
Hrvatske za apsorpciju šokova u srednjoročnom razdoblju.  
 Povećanju potencijalnog rasta trebale bi pridonijeti nedavno proved ene mjere politike i najavljene mjere u područjima poslovnog 
okruženja, javne uprave i mirovinskog sustava.  Za proces stvarne gospodarske konvergencije ključna će biti provedba reformi.  
 
 
 
23 Omjer hrvatskog javnog duga znatno se 
smanjuje već treću godinu za redom, što je 
posljedica razborite fiskalne politike i snažnog 
rasta BDP -a. Omjer duga i BDP -a iznosio je 
74,5 % u trećem tromjesečju 2018. u usporedbi s 
visokih 86,2  % u prvom tromjesečju 2015. 
Smanjenje je potaknuto uglavnom kombinacijom 
rasta BDP -a i značajnih pobolj šanja salda opće 
države (vidjeti grafikon 4.1.1 ). Strukturni suficit 
iznosio je 0,7  % BDP -a u 2017., što znači da je 
Hrvatska i dalje znatno iznad ostvarenja svojeg 
srednjoročnog proračunskog cilja ( –1,75 % BDP -
a). Međutim, očekuje se da će realizacija 
nepredviđenih obveza imati snažan, iako 
privremeno negativan učinak na saldo proračuna 
države (više od 1  % BDP -a) tijekom 2018. i 2019., 
što će imati učinak i na dug. Osim toga, s obzirom 
na to da država koristi fiskalni prostor za 
smanjenje poreza, očekuje se da će fiskalna 
politika postati prociklička. Ipak, očekuje se da će 
se smanjenje omjera duga, iako slabijim tempom, i 
dalje nastaviti te zahvaljujući malim suficitima i 
rastu BDP -a smanjiti na 68,2  % u 2020.  
Grafikon  4.1.1.:  Pokretači promjena omjera duga  
 
Prilagodbe stanja i tokova uključuju razlike između 
gotovinskog računovodstva i  računovodstva na temelju 
nastanka događaja, (neto) akumulacije financijske imovine, 
vrijednosnih učinaka i nekih preostalih statističkih prilagodbi 
(npr. reklasifikacija sektora).  
Izvor:  AMECO, Komisijina jesenska prognoza 2018., vlastiti 
izračuni.  
Struktura hrvatskog duga poboljšala se u više 
aspekata.  Posljednjih je godina Hrvatska iskoristila okruženje niskih kamatnih stopa za 
refinanciranje dospjelih obveznica i kredita po 
nižim kamatnim stopama. Implicitna kamatna 
stopa na javni dug u 2017. bila je rekordno niska i  
smanjila se na 3,4  % u odnosu na 4,2  % u 2015. 
Osim toga, zbog produljenja prosječnog dospijeća 
nepodmirenog duga i većeg izdavanja duga u 
nacionalnoj valuti ponešto su se smanjile ranjivosti 
povezane s državnim dugom. Slično tome, 
povećao se udio duga s fiksnim kamatnim 
stopama, čime se smanjila izloženost šokovima 
kamatnih stopa.  
Grafikon  4.1.2.:  Struktura javnog duga  
 
1. Središnja država - ostalo, obuhvaća uglavnom javno -
privatna partnerstva.  
2. Izvanproračunski korisnici = izvanproračunski korisnici  
klasificirani u središnju državu.  
Izvor:  Hrvatska narodna banka, Ministarstvo financija, vlastiti 
izračuni.  
Kontroli rashoda pogodovalo je smanjenje 
ulaganja i uštede u rashodima za kamate.  
Poboljšanje salda opće države u 2017. postignuto 
je kombinacijom  rastućih prihoda i neznatnog 
smanjenja ukupnih nominalnih rashoda, unatoč 
porastu plaća u javnom sektoru. Naime, javna 
ulaganja smanjena su za više od 12  %, dok su 
uštede u plaćenim kamatama iznosile gotovo 10  % 
u usporedbi s 2016. S obzirom na to da udio  javnih 
ulaganja u BDP -u iznosi 2,7  %, što je dosad 
najniža zabilježena razina, te da se predviđa rast 
-8-6-4-2024681012
11 12 13 14 15 16 17 18% BDP-a
Prilagodba stanja
i tokova
Denominator -
inflacija
Denominator -
rast realnog
BDP-a
Kamate
Primarni suficitprognoza
DomaćiVanjski
Korisnici 
državnog 
proračunaPoduzeća u 
državnom 
vlasništvuIzvanproraču
nski korisniciHBORSredišnja 
država, ostaloLokalna 
država
Dugoročni 
vrijednosni 
papiriKratkoročni 
vrijednosni 
papiriDugoročni 
kreditiKratkoročni 
krediti
EURHRKUSD
020406080100
15  17 15  17 15  17 15  17
prema
boravištu
dužnikaprema razini
državeprema
dospijeću i
vrsti
instrumentaprema valuti%4. PRIORITETI REFORMI  
4.1. JAVNE FINANCIJE I OP OREZIVANJE*  
4.1. Javne financije i oporezivanje*  
 
24 kamatnih stopa, stvaranje fiskalnog prostora u tim 
kategorijama narednih godina vjerojatno neće biti 
moguće.  
Grafikon  4.1.3.:  Pokretači promjena  salda proračuna 
države  
 
Izvor:  AMECO, vlastiti izračuni.  
Napreduje provedba dugo odgađanih mjera 
usmjerenih na jačanje fiskalnog okvira.  Sabor je 
u prosincu 2018. donio Zakon o fiskalnoj 
odgovornosti, a Zakon o Državnom uredu za 
reviziju poslan je na drugo čitanje u siječnju 2019. 
Cilj je novog Zakona o fiskalnoj odgovornosti 
uglavnom jačanje sastava i ovlasti Povjerenstva za 
fiskalnu poli tiku te propisivanje numeričkih 
fiskalnih pravila, uključujući pravilo o strukturnom 
proračunskom saldu. Cilj je novog Zakona o 
Državnom uredu za reviziju riješiti problem slabe 
provedbe njegovih naloga i preporuka uvođenjem 
modela sankcioniranja te se nji me proširuje i opseg 
revizije Državnog ureda za reviziju, koja će 
uključivati i Hrvatsku narodnu banku. Planira se da 
Vlada početkom 2019. donese Zakon o proračunu, 
kojem je cilj utvrđivanje kratkoročnog i 
srednjoročnog proračunskog okvira na razini 
središ nje države te tijela lokalne uprave i 
samouprave.  
Proračunska kontrola trebala bi se pooštriti na 
razini središnje države i ublažiti na razini tijela 
lokalne uprave i samouprave.  Najavljena 
racionalizacija državnih agencija i usklađivanje 
određivanja plaća  (vidjeti odjeljak 4.4.4.) mogli bi 
pridonijeti jačanju proračunske kontrole na razini 
središnje države. Fiskalni kapacitet jedinica 
lokalne uprave i samouprave povećan je novim Zakonom o financiranju jedinica lokalne i 
područne (regionalne) samouprave koj im je 
pojednostavnjen sustav transfera iz proračuna 
središnje države i uveden novi sustav fiskalnog 
izravnanja koji se više ne temelji na geografskim 
kriterijima, već na fiskalnim kapacitetima jedinica 
lokalne uprave i samouprave. Njime se, međutim, 
alokac ija prihoda za decentralizirane funkcije više 
ne temelji na broju funkcija koje se jedinica 
lokalne uprave i samouprave obvezala obavljati.  
Analiza održivosti duga i fiskalni rizici  
Hrvatska je izložena niskim rizicima za fiskalnu 
održivost u kratkoročnom  razdoblju unatoč 
očekivanim aktivacijama državnih jamstava.  
Na temelju pokazatelja S0 (10) Hrvatska je izložena 
niskim fiskalnim rizicima uglavnom zbog solidnog 
primarnog salda, smanjenja duga i potreba za 
financiranjem (vidjeti Prilog B). Razlika prinosa 
na državne obveznice (150 -200 baznih bodova), 
iako veća nego za većinu država članica, stalno se 
smanjuje. Bolja percepcija kreditnog rizika 
Hrvatske vidljiva je i u izvješćima agencija za 
kreditni rejting. Iako je kreditni rejting i dalje 
jedan stupanj is pod investicijske razine, većina 
agencija izglede smatra pozitivnima.  
Iako znatna, očekivana realizacija 
nepredviđenih obveza u sektoru brodogradnje 
ne bi trebala znatno povećati kratkoročne 
rizike.  (11) Ipak, činjenica da su aktivirana i 
jamstva koja se od nose na projekte koji su još u 
početnoj fazi upućuje na nedostatke u praćenju 
primjerene upotrebe izdanih jamstava. Zbog tih 
aktiviranja jamstava očekuje se da će se razina 
aktivnih jamstava u 2019. prepoloviti u odnosu na 
2017. (vidjeti grafikon 4.1.4 ), čime će se smanjiti i 
koncentracija preostalih jamstava (12). 
                                                           
(10) Pokazatelj koji se koristi za ranu identifikaciju 
kratkoročnih fiskalnih rizika t emelji se na financijskoj 
konkurentnosti ili fiskalnim aspektima gospodarstva.  
(11) Pokazatelj S0 temelji se na podacima iz Komisijine 
jesenske prognoze 2018. (Europska komisija, 2018j), u 
kojoj se predviđa realizacija nepredviđenih jamstava u 
2018. i 2019.  te uzima u obzir učinak u 2018., ali ne u 
2019. Ipak, postoje značajne razlike u rezultatima Hrvatske 
prema različitim pokazateljima.  
(12) Prema Herfindahl –Hirschmanov indeksu vrijednost 
koncentracije trebala bi se poboljšati s 0,28 u 2017. na oko 
0,14 u 2 019. Indeks se izračunava kao zbroj kvadrata 
tržišnih udjela i ima raspon vrijednosti od 0 do 1, pri čemu 
manje vrijednosti znače nižu koncentraciju.  
-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,53,03,5
14 15 16 17 18% BDP-a
Rast prihoda
Kamate
Javna ulaganja
Socijalne
naknade
Prijenosi kapitala
Ostali rashodi
Ukupna
promjenaprognoza
4.1. Javne financije i oporezivanje*  
 
25 Grafikon  4.1.4.:  Aktivna državna jamstva po društvima, 
2017.  
 
1. Jamstva za „Uljanik (ukupno)“ ne uključuju jamstva izdana 
„Brodogradilištu 3. maj”  
Izvor:  Ministarstvo financija, Izvještaj o izvršenju Državnog 
proračuna za 2017.  
Hrvatska je u srednjoročnom i dugoročnom 
razdoblju izložena srednjim rizicima za 
fiskalnu održivost.  Pokazatelj S1  (13) kojim se 
mjeri odstupanje od srednjoročne održivosti ima 
vrijednost koja je tek nešto iznad praga za srednji 
rizik (0,2  % BDP -a), što znači da bi za smanjenje 
omjera duga na 60  % BDP -a u 2033. bili potrebni 
neznatni dodatni napori uz prove dbu postojećih 
politika. Pokazatelj S2 (14) kojim se mjeri 
odstupanje od održivosti upućuje na niske rizike u 
dugoročnom razdoblju na temelju predviđenog 
smanjenja rashoda povezanih sa starenjem 
stanovništva, posebno naknada za mirovine. I 
analiza održivost i duga upućuje na srednji rizik, 
uglavnom povezan s visokom razinom duga i 
nepovoljnim projekcijama duga na temelju 
alternativnih scenarija, pogotovo povijesnog 
scenarija (vidjeti grafikon 4.1.5 ). Stoga analiza 
održivosti duga potvrđuje ocjenu koja se temelji na 
pokazatelju S1 da postoji niski rizik za 
srednjoročno razdoblje i upućuje na opću ocjenu 
srednjeg rizika u dugoročnom razdoblju.  
                                                           
(13) Pokazatelj srednjoročne održivosti koji pokazuje 
kumulativno poboljšanje strukturnog primarnog salda 
tijekom pet godina (počevši od 2021.) čime bi se trebalo 
osigurati da do 2033. omjer duga i BDP -a dosegne razinu 
od 60  %. 
(14) Pokazatelj dugoročne fiskalne održivosti koji pokazuje 
početnu prilagodbu postojećeg strukturnog primarnog salda 
(koja je nakon tog a konstantna) koja je potrebna radi 
stabilizacije omjera duga i BDP -a. Grafikon  4.1.5.:  Osnovni scenarij i ostali scenariji za analizu 
omjera javnog duga  
 
1. Scenarij u okviru Programa konvergencije temelji se na 
projekcijama iz Programa konvergencije Hrvatske za 2018.  
2. Scenarij u okviru Pakta o stabilnosti i rastu temelji se na 
odredbama Pakta.  
Izvor:  Europska komisija, Izvješće o održivosti duga, 2019.  
Mirovinska reforma trebala bi poboljšati 
adekvatnost mirovina i pritom ne ugroziti 
dugoročnu održivost.  Iako prethodno navedeni 
pokazatelj S2 ne uzima u obzir mirovinsku 
reformu iz 2018., na temelju preliminarne ocjene, 
reforma ne predstavlja ozbiljne rizike za 
dugoročnu fiskalnu održivost Hrvatske. Naime, 
prema osnovnom scenariju iz Izvješća o starenju 
stanovništva za 2018. predviđ eno je kontinuirano 
smanjenje javnih rashoda za mirovine od čak 
3,8 % BDP -a u 2070. u usporedbi s 2016. Iako će 
se zbog dodatka za mirovine za mirovinski staž 
osiguran u više stupova povećati javni rashodi za 
mirovine u usporedbi s tim osnovnim scenarijem,  
čini se da je dokazano da postoji dugoročni trend 
njihova smanjenja. Istovremeno se predviđa da će 
se zbog tog dodatka za mirovine ponešto poboljšati 
niska adekvatnost mirovina, koja bi se trebala 
poboljšati i zato što dulji radni vijek znači isplatu 
većih naknada za mirovinu (vidjeti odjeljak 4.3.).  
Oporezivanje  
Nakon porezne reforme koja se počela provoditi 
2017. nadležna će tijela uvesti dodatna 
smanjenja poreza koja će se uglavnom početi 
primjenjivati u 2019.  Procjenjuje se da će zbog 
smanjenja poreza  gubitak prihoda iznositi 
približno 0,6  % BDP -a. Smanjenja poreza odnose 
se na izmjenu stope PDV -a za određene 
prehrambene proizvode s opće stope (25  %) na 
Uljanik 
(ukupno )
Plinacro
Lučka
uprava
Zadar
0,00,20,40,60,81,01,21,41,6% BDP-a
55606570758085
1617181920212223242526272829
Osnovni scenarij
Scenarij u okviru Pakta o stabilnosti
Scenarij u okviru Programa konvergencije
Scenarij niže kamatne stope
Scenarij više kamatne stope
Scenarij manjeg rasta BDP-a
Scenarij većeg rasta BDP-a% BDP-a
4.1. Javne financije i oporezivanje*  
 
26 smanjenu stopu (13  %), neznatno smanjenje 
doprinosa za socijalno osiguranje ( –0,7 postotnih 
bodova) i proširenje poreznog razreda za porez na 
dohodak (24  %). Opća stopa PDV -a trebala bi se u 
2020. smanjiti s 25  % na 24  %. Osim toga, Vlada 
je odustala od planova za uvođenje periodičnog 
poreza na nekretnine, a stopa poreza na promet 
nekretnina smanjit će s e s 4  % na 3  %. 
Istovremeno je povećan najveći iznos koji tijela 
lokalne uprave i samouprave mogu utvrditi za 
paušalni porez na dohodak od iznajmljivanja u 
turizmu.  
Poreznim smanjenjima trebala bi se potaknuti 
potrošnja te blago povećati raspoloživi dohoda k 
kućanstava.  Očekuje se da će smanjenja stope 
PDV -a potaknuti potrošnju u toj mjeri da će 
potrošači od njih imati koristi. Osim toga, s 
obzirom na to da se smanjenja poreza većinom 
odnose na osnovne proizvode, koristi (u 
relativnom smislu) bi posebno mogl a imati 
kućanstva s nižim dohotkom. Simulacije prema 
modelu Euromod (15) pokazuju da bi izmjene 
poreza na dohodak i doprinosa za socijalno 
osiguranje trebale neznatno povećati prosječni 
raspoloživi dohodak kućanstava u svim decilima 
dohotka. Povećanje raspo loživog dohotka bit će 
najviše u gornjim kvintilima dohotka, iako će i 
dalje biti vrlo malo (vidjeti grafikon 4.1.6 ), što je 
posljedica činjenice da kućanstva s nižim 
dohotkom u većini slučajeva i tako ne plaćaju 
porez na dohodak. Predviđa se da će se zbog tih 
izmjena progresivnost poreza na dohodak i 
doprinosa  za socijalno osiguranje (izmjereno 
indeksom Kakwani) sasvim neznatno smanjiti, no 
ipak ostati relativno visoka u komparativnom 
smislu. Istovremeno bi pozitivni učinci izmjena 
doprinosa za socijalno osiguranje i poreza na 
dohodak na zaposlenost mogli biti ograničeni jer 
se čini da nisu dovoljno usmjereni na isplativost 
rada te zbog toga što je rast zaposlenosti ograničen 
drugim čimbenicima koji nisu povezani s 
oporezivanjem dohotka od rada (npr. 
neusklađenost vještina i dostupnost alternativnih 
                                                           
(15) Simulacije je izradio Zajednički centar za istraživanje 
Europske komisije na temelju modela EUROMOD 
upotrebom podataka iz Istraživanja EU -a o dohotku i 
životnim uvjetima 2016. EUROM OD je mikrosimulacijski 
model poreza i socijalnih naknada za EU koji omogućava 
simulaciju prava na naknade i poreznih obveza osoba i 
kućanstava (uključujući doprinose za socijalno osiguranje) 
u skladu s pravilima na snazi u svakoj državi članici. 
Podaci o dohodcima koji proizlaze iz Istraživanja EU -a o 
dohotku i životnim uvjetima 2016. odnose se na 2015.  izvora dohot ka). U tom kontekstu predloženo 
povećanje praga za porez na dohodak od 
iznajmljivanja u turizmu moglo bi pridonijeti 
smanjenju velike razlike između poreznih 
opterećenja različitih izvora dohotka (vidjeti okvir 
4.1.1 ). Nakon ukidanja poreznih poticaja za 
istraživanje i razvoj u 2014. (koji nisu bili u skladu 
s pravilima EU -a o državnim potporama), novi 
porezni poticaji na temelju inputa (16) propisani su 
u srpnju 2018. Očekuje se da će imati pozitivan 
učinak na rezultate u području istraživanja i 
razvoja i na inovacije jer su usmjereni na većinu 
segmenata u kojima je manjak ulaga nja u 
istraživanje i razvoj najizraženiji, odnosno mala i 
srednja poduzeća i temeljna istraživanja (vidjeti 
odjeljak 4.4.).  
Grafikon  4.1.6.:  Distribucijski učinci izmjena poreza na 
dohodak i doprinosa po kvintilama dohotka  
 
Izvor:  Europska Komisija, Zajednički centar za istraživanje, 
izračuni na temelju modela EUROMOD koji proizlaze iz 
Istraživanja EU -a o dohotku i životnim uvjetima 2016.  
Ispunjavanje poreznih obveza u Hrvatskoj i 
dalje predstavlja administrativno opterećenje.  
Vrijeme utrošeno na ispunjavanje poreznih obveza 
(porez na dobit, porez na rad i porez na potrošnju) 
u Hrvatskoj bilo je deveto najduže vrijeme među 
državama članicama EU -a u 2017. (Svjetska 
banka, 2018a) i nepromijenjeno je od 2014., dok je 
prosjek za ostale  države članice EU -27 smanjen za 
                                                           
(16) Maksimalne porezne olakšice: 100  % iznosa prihvatljivih 
troškova u području istraživanja i razvoja za temeljna 
istraživanja, 50 % za industrijska istra živanja i za studije 
izvedivosti i 25 % za eksperimentalni razvoj. Utvrđeni su 
pragovi po projektu i subjektu, a stope odbitka mogu se 
povećati za 20 postotnih bodova za mala poduzeća i 10 
postotnih bodova za srednja poduzeća.  
0,000,050,100,15
02468101214161820
1 2 3 4 5% rasta% poreznih 
obveznika
Udio dobitnika u kvintilima (lijeva strana)
Prosječno povećanje raspoloživog dohotka (desna strana)
4.1. Javne financije i oporezivanje*  
 
27 oko 3  %. Ipak, broj godišnjih obaveznih uplata 
smanjio se s 35 u 2016. na 24 u 2017. Daljnjom 
digitalizacijom Porezne uprave Hrvatska bi mogla 
smanjiti broj obaveznih uplata i prosječan broj sati 
potrebnih za ispunjavanje p oreznih obveza.   
4.1. Javne financije i oporezivanje*  
 
28 Okvir  4.1.1.: Oporezivanje rada, kapitala i dohotka od imovine kućanstava  
Znatne su razlike u poreznom opterećenju hrvatskih kućanstava ovisno o izvoru njihova dohotka. Budući da 
je stopa vlasništva nad nekretninama jedna od najvećih u EU -u (1), čini se da hrvatska kućanstva radije 
preferiraju biti vlasnici nekretnina i ulagati u nekretnine nego ulagati u l ikvidnije kategorije imovine kojima 
se trguje, što može biti djelomično uzrokovano povijesnim razlozima i slabom financijskom pismenošću, no 
razlog su možda i relativno mali troškovi vlasništva nad nekretninama. Porezne stope na dohodak od 
nepokretne imovi ne znatno su niže od poreznih stopa na kapital ili rad (vidjeti grafikon 1).  
Prije svega, na dohodak o d iznajmljivanja u turizmu primjenjuje se samo paušalni porez po krevetu i ne 
pridodaje se osnovici za opću stopu poreza na dohodak ili doprinose. Osim što je vrlo regresivan, taj porez 
može biti i destimulirajući za rad. Takav okvir dodatno smanjuje već o graničeno tržište za iznajmljivanje 
stanova, posebno na obali, čime se neproporcionalno utječe na kućanstva s nižim dohotkom i mlade obitelji 
te šteti mobilnosti radnika. Osim toga, time se pružaju poticaji sektoru privatnog iznajmljivanja koji je već 
uspješan, a negativno se utječe na ulaganja u hotele (2), odnosno segment s većom dodanom vrijednosti i 
nižom sezonalnošću. Nadalje, tim se porezom destimulira povećanje kapaciteta (3).  
Grafikon 1.:  Stope poreza na dohodak po izvorima (lijevo) i turističkim krevetima po stanovniku po 
općinama (desno), 2017.  
 
Efektivna stopa poreza na iznajmljivanje u turizmu jednaka je zbroju paušalnog poreza po krevetu i boravišne takse, 
podijeljenim bruto prihodom.  
Izvor:  Simulacija prema modelu EUROMOD 2017., Hrvatska t uristička zajednica, Ministarstvo financija, Hrvatski zavod 
za statistiku, vlastiti izračuni.  
Osim uklanjanja prethodno navedenih nedostataka, uravnoteženiji pristup oporezivanju dohotka od 
nekretnina (u odnosu na rad i kapital) mogao bi pridonijeti sman jenju regionalnih razlika u oporezivanju 
dohotka kućanstava  i cijena stambenih nekretnina . Porezna reforma uvedena 2018. donijela je određene 
promjene, no zadržan je pristup plaćanja paušalnog iznosa: od 2019. jedinicama lokalne uprave i samouprave 
dopušte no je samostalno utvrđivanje poreza po krevetu, iako unutar pragova koji su unaprijed utvrđeni, te je 
učinke ove promjene teško predvidjeti.   
 
(1) 89,9 % hrvatskih državljana s prijavljenim boravištem u zemlji živjelo je u vlastitoj nekretnini u 2016., što je jednako 
postotku Slovačke, a viši postotak od toga ima samo Rumunjska (95,6  %).  
(2) Gotovo dvije trećine svih turističkih smještajnih kapacite ta u Hrvatskoj u 2017. činio je privatni smještaj. Udio 
turističkih noćenja u hotelima daleko je niži u Hrvatskoj u usporedbi s bilo kojim konkurentom na Mediteranu te se i 
dalje smanjuje.  
(3) Ako porezni obveznik prijavi više od 20 kreveta, iznos paušalno g poreza po krevetu zamjenjuje se općim porezom na 
dohodak od iznajmljivanja, tj. taj se dohodak pridodaje poreznoj osnovici.  

4.1. Javne financije i oporezivanje*  
 
29 Zdravstvo   
Sustav zdravstvene zaštite i dalje je izvor rizika 
za javne financije.  Broj obveznika plaćanja 
doprinosa za zdravstveno osiguranje postupno se 
povećava, ali još uvijek samo oko trećina onih koji 
imaju pravo na kori štenje usluga javne zdravstvene 
zaštite plaća pune premije, što je rezultat niske 
stope zaposlenosti. Osiguranje za osobe koje ne 
uplaćuju doprinose (oko 42 % svih osiguranih) 
pokriva se transferima iz državnog proračuna koji 
su, međutim, kontinuirano niži  od razina potrebnih 
za potpunu pokrivenost, što pridonosi akumulaciji 
dugova u zdravstvenom sustavu. U rujnu 2018. 
ukupni dug bio je oko 4 % viši nego godinu ranije, 
a otprilike polovina iznosa dugovanja bilo je 
klasificirano kao dospjele nepodmirene obve ze.   
Očekuje se da će viša premija za zdravstveno 
osiguranje poboljšati financijsko stanje 
zdravstvenog sustava.  Stopa doprinosa za 
zdravstveno osiguranje povećala se za 1 postotni 
bod od siječnja 2019., što znači da se financiranje 
sustava u većoj mjeri oslanja na radno aktivno 
stanovništvo. Prema procjenama nadležnih tijela 
time bi se prihodi od doprinosa trebali povećati za 
0,4 % BDP -a (povećanje od približno 6 % ukupnih 
prihoda Hrvatskog zavoda za zdravstveno 
osiguranje). Trenutačno nisu planirane nika kve 
mjere za proširenje osnovice korisnicima koji 
uplaćuju doprinose. Nisu objavljeni ni posebni 
planovi za smanjenje postojeće razine dospjelih 
nepodmirenih obveza.   
Rashodi za zdravstvo u Hrvatskoj i dalje su 
znatno ispod prosjeka EU -a. Ukupni rashodi z a 
zdravstvo u Hrvatskoj u 2016. iznosili su 7,2  % 
BDP -a, u usporedbi s 9,9  % BDP -a prosjeka EU -a. 
Ako se uzmu u obzir samo javni rashodi, oni su 
iznosili 5,6  % BDP -a u usporedbi s 7,9  % BDP -a. 
Posljednjih se godina trend smanjivanja ukupnih 
rashoda po stan ovniku promijenio, ali iznos od 
1 307 EUR u 2017. i dalje je manji od polovine 
prosjeka EU -a.  
Zdravstveni su ishodi uglavnom ispod prosjeka 
EU-a. Očekivani životni vijek u Hrvatskoj je 78,2 
godine, što je znatno kraće od prosjeka EU -a (81 
godina). Očekiva ni životni vijek bez zdravstvenih 
poteškoća u dobi od 65 godina iznosi 5 godina, što 
je jedna od najnižih vrijednosti u EU -u. Pušenje i 
konzumacija alkohola iznad su prosjeka EU -a, što 
utječe na smrtnost od kardiovaskularnih i kancerogenih bolesti koje su uzrok približno 75  % 
svih smrtnih slučajeva u zemlji. Kad je riječ o 
pristupu zdravstvenoj skrbi, Hrvatska ostvaruje 
bolje rezultate od mnogih drugih država članica. 
Udio zabilježenih slučajeva nezadovoljenih 
zdravstvenih potreba zbog dugih lista čekanja, 
visine troškova ili udaljenosti bio je u 2017. na 
razini prosjeka EU -a. Međutim, veliki udio 
nezadovoljenih potreba do kojih dolazi samo zbog 
udaljenosti (puno veći od prosjeka EU -a) i dalje 
zabrinjava.  
Čini se da struktura sustava nije dovoljno 
usklađena  s potrebama stanovništva.  Rashodi za 
lijekove i druge medicinske proizvode propisane 
izvanbolničkim pacijentima znatno su iznad 
prosjeka EU -a (25  % naspram 19  % ukupnih 
rashoda za zdravstvo), što je u suprotnosti s 
relativno velikim brojem pacijenata koji  se 
upućuju u bolnice. Suprotno tome, na bolničku 
skrb otpada više od 25  % ukupnih rashoda, što je 
pet postotnih bodova manje od prosjeka EU -a, dok 
je broj bolničkih kreveta po stanovniku veći 
(Europska komisija, 2018e). Neke bolnice u zemlji 
pružaju uslug e čija je cijena veće od one koju je 
odredio Hrvatski zavod za zdravstveno osiguranje, 
dok neke imaju kapacitete koji su veći od potreba 
stanovništva kojem pružaju usluge. Iako su 
nadležna tijela najavila planove za opće povećanje 
pragova za rashode u boln icama, u sustavu će se 
vjerojatno i dalje akumulirati dospjela 
nepodmirena dugovanja sve dok pragovi za 
rashode ne budu odgovarali vrstama i broju usluga 
koje se pružaju u svakoj bolnici.  
 
Nacionalni plan razvoja bolnica konačno je 
donesen u rujnu 2018.  Plan se nadovezuje na 
dokument za razdoblje 2015.  – 2016. te se u njemu 
utvrđuje funkcionalna integracija kao jedno od 
glavnih načela kojim se pridonosi modernizaciji i 
restrukturiranju bolnica, kao i poboljšanju kvalitete 
zdravstvene skrbi koju one pruža ju. Funkcionalna 
integracija koja je započela još 2017. polako 
napreduje i trebala bi se nastaviti bez utvrđenog 
vremenskog roka. Osim toga, u ovoj reformi 
bolničkog sustava ne uzimaju se u potpunosti u 
obzir usporedne inicijative jačanja izvanbolničke 
skrbi (vidjeti navedeno u nastavku). Čini se da dva 
procesa nisu dobro koordinirana, što predstavlja 
rizike od nezadovoljavajućih ishoda.   
4.1. Javne financije i oporezivanje*  
 
30 Vlada planira jačanje primarne zdravstvene 
zaštite.  Nedavnim izmjenama Zakona o 
zdravstvenoj zaštiti županijama je omog ućena 
kupnja određenih vrsta opreme za zdravstvene 
ustanove na njihovim područjima, čime se tim 
ustanovama namjerava dati važna uloga u sustavu 
zdravstvene zaštite u Hrvatskoj. Druge mjere 
uključuju povećanje broja liječnika opće prakse, 
koji je trenutačno  ispod prosjeka EU -a (17  % svih 
doktora medicine naspram 23  % doktora medicine 
u EU -u). Specijalističko usavršavanje plaćat će se 
liječnicima opće prakse koji na određenim 
lokacijama u zemlji budu boravili najmanje pet 
godina, čime bi se trebalo pridonijet i rješavanju 
problema nejednake distribucije zdravstvenih 
resursa u Hrvatskoj te slabe geografske 
pokrivenosti koja iz toga proizlazi.  
Rješenja za e -zdravstvo mogla bi poboljšati 
učinkovitost sustava zdravstvene zaštite u 
Hrvatskoj.  Projekti poput e -recepata već postoje i 
uspješni su jer se 80  % recepata za lijekove 
preuzete u ljekarnama izdaje elektronički. S druge 
strane, e -uputnice ili elektronički zdravstveni 
kartoni (posljednje koristi samo 3 % liječnika opće 
prakse) još uvijek su u fazi razvoja. Očekuje se da 
će planirana ulaganja u opremu u zdravstvenim 
ustanovama poboljšati kapacitet sustava za daljnji 
razvoj usluga e -zdravstva.  
Hrvatskoj nedostaje strategija za dugotrajnu 
skrb kojom bi se odgovorilo na potrebe starijih 
osoba . Predviđa se da će se trenutačno niski javni 
rashodi za dugotrajnu skrb (0,88  % BDP -a u 
2016.) povećati na 1,22 % BDP -a u 2070. 
(Europska komisija, 2017h), što je posljedica 
ubrzanog starenja stanovništva. Broj osoba s 
teškoćama u obavljanju svakodnevnih aktivnosti 
povećava se razmjerno dobi. U mlađoj skupini 
starijih osoba (65 -74 godina) njihov udio iznosi 
38,4 %, dok u starijoj skupini starijih osoba (85+) 
taj udio iznosi čak 67,9  %. Uzimajući u obzir sve 
državne i županijske domove za starije osobe, 
druge domove i centre za skrb, mjesta ima za samo 
3,68 % osoba starijih od 65 godina. Osim dugih 
lista čekanja, različitih cijena u državnim, 
županijskim i privatnim domovima, prisutna je 
nejednaka regionalna distribucija raspoloživih 
mjesta. Glavna usluga „p omoć u kući” u stalnom 
je padu od 2012. (17) i zbog toga teret skrbi 
                                                           
(17) Tu je uslugu u 2015. kori stilo 3 300 osoba starijih od 65 
godina, u odnosu na 15  500 korisnika u 2012.  preuzimaju uglavnom članovi obitelji, što 
predstavlja financijski trošak i prepreku za stalno 
zaposlenje.  
 
 
 
31 Dug korporativnog sektora  
Omjer konsolidiranog duga korporativnog 
sektora i BDP -a smanjio se od 2010. za više od 
20 postotnih bodova.  Nakon naglog smanjenja od 
5,9 postotnih bodova u 2017., u prvoj polovini 
2018. omjer duga korporativnog sektora i BDP -a 
dodatno se smanjio za 1,1 postotni bod na 63,2  % 
BDP -a, što je još uvijek najviši postotak među 
usporedivim zemljama. Smanjenje je od 2016. 
uglavnom potaknuto značajnim smanjenjima 
vanjskog duga privatnih i javnih nefinancijskih 
društava (za 4,2 postotna boda BDP -a odnosno 1,4 
postotna boda BDP -a). S obzirom na poboljšanu 
premiju za rizik države i vjerodostojno upravljanje 
tečajem i stabilizacijskim politikama k oje provodi 
Hrvatska narodna banka, smanjena ukupna 
izloženost vanjskom financiranju smanjila je 
tečajni rizik nefinancijskih društava.  
Nekoliko drugih čimbenika pridonijelo je 
smanjenju duga korporativnog sektora od 2016.  
Gospodarski rast nastavio je pri donositi smanjenju 
duga korporativnog sektora, čemu je pridonio i rast 
inflacije, zajedno s prilagodbama stanja i tokova, u 
obliku otpisa dugova i stalne aprecijacije domaće 
valute. Prodaja loših kredita smanjila je zaduženost 
nefinancijskih društava prema  domaćem 
bankarskom sektoru. Međutim, prodaja loših 
kredita usporila se 2018. zbog čimbenika ponude i 
potražnje. Razina kreditnih transakcija domaćeg 
bankarskog sektora prema nefinancijskim 
društvima bila je pozitivna u 2016. te u 2017. i 
2018. Veliki roll up kredit Agrokoru dogovoren 
tijekom pripreme nagodbe i opće refinanciranje 
vanjskog duga nefinancijskih društava na 
domaćem tržištu pridonijeli su rastu dužničkih 
transakcija.  
Uvjeti financiranja za poduzeća nastavili su se 
poboljšavati u 2018. i očekuj e se da će ostati 
povoljni.  Visoka likvidnost ostvarena zahvaljujući 
ekspanzivnoj monetarnoj politici omogućila je 
dodatno smanjenje kamatnih stopa na nove kredite 
poduzećima. Kamate na nove kredite 
nefinancijskim društvima za gotovo sve rokove 
dospijeća, iznose kredita i valute u kojima su 
denominirani bile su u rujnu 2018. u prosjeku 50 
postotnih bodova niže nego krajem 2017. Ipak, 
zahvaljujući još uvijek relativno visokoj premiji 
rizika za Hrvatsku, kamatne stope za nefinancijska 
društva i dalje su veće od onih u usporedivim 
zemljama, unatoč postupnom smanjenju razlika u prinosima na dugoročne i kratkoročne kredite. 
Osim toga, smanjenje bankovnih marži i 
nekamatnih naknada zbog jake konkurencije u 
bankarskom sektoru dovelo je do snažnog rasta 
novih poslov nih kredita. Općenito, volumen novih 
poslovnih kredita nefinancijskim društvima 
povećao se za 12 % godišnje u razdoblju od 12 
mjeseci do rujna 2018., na što su uglavnom utjecali 
krediti u stranoj valuti. Znatan udio tih kredita 
upotrijebljen je za refinanc iranje starijih kredita, 
no po povoljnijim uvjetima, što djelomično 
objašnjava negativan nominalni rast ukupne razine 
kredita nefinancijskih društava od 2,0  % u istom 
razdoblju.   
Razina duga korporativnog sektora smanjuje 
se, no i dalje je visoka s brojni m rizicima . Do 
sredine 2018. omjer duga korporativnog sektora 
bio je 6,8 postotnih bodova manji od bonitetnog 
praga, ali 18,2 postotnih bodova veći od razine 
zasnovane na temeljnim pokazateljima (18), što 
upućuje na preostale rizike. Izloženost valutnom 
riziku nefinancijskih društava i dalje je značajna; 
oko 76  % ukupnog duga korporativnog sektora 
(48,2  % BDP -a) bio je dug ugovoren u inozemstvu 
ili denominiran u stranoj valuti. Međutim, s 
obzirom na velike mogućnosti refinanciranja 
kredita zbog postojećih po voljnih uvjeta 
financiranja, ovaj bi rizik trebao biti prihvatljiv čak 
i za poduzeća koja ne izvoze i imaju veće otvorene 
pozicije u stranim valutama. Kamatni rizik 
dodatno se smanjio jer su se prosječna razdoblja 
fiksiranja  za nove kredite u 2017. i 2018 . 
povećala. Udio izdanih novih kredita s 
promjenjivim kamatnim stopama ili s razdobljem 
fiksiranja do 3 mjeseca smanjio se s 93  % u 2012. 
na 67  % tijekom prva tri tromjesečja 2018. 
Međutim, omjer „duga i bruto financijske 
imovine” te omjer „duga i kapitala ” nefinancijskog 
korporativnog sektora i dalje su relativno visoki, 
što upućuje na potencijalne rizike solventnosti.  
                                                           
(18) Referentne vrijednosti koje se zasnivaju na temeljnim 
pokazateljima izračunane su regresijskim modelom u 
kojem je glavna funkcija rast kredita i uzimajući u obzir 
navedenu po četnu razinu duga. Bonitetni pragovi 
predstavljaju prag duga izvan kojeg postoji relativno velika 
vjerojatnost bankarske krize, čime se smanjuje vjerojatnost 
propuštenih kriza i lažnih uzbuna. Metodologije su opisane 
u dokumentu Europske komisije (2017b), a ažuriranja 
metodologije kasnije su izložena u dokumentu Europske 
komisije (2018l).  4.2. DUG PRIVATNOG SEKTOR A I FINANCIJSKI SEKT OR* 
4.2. Dug privatnog sektora i financijski sektor*  
 
32 Dug sektora kućanstava  
Dug sektora kućanstava kao postotak BDP -a 
stagnirao je u 2018. dok su se nova zaduživanja 
počela povećavati.  Do lipnja 2018. omjer duga 
sektora kućanstava i BDP -a iznosio je 34,2  %, što 
je 7,7 postotna boda manje od njegove najviše 
vrijednosti iz 2010. Unatoč snažnoj gospodarskoj 
aktivnosti, razina duga uglavnom je stagnirala od 
2017. zbog umjerenog porasta kred itnih tokova. U 
prvih devet mjeseci 2018. novi krediti kućanstvima 
povećali su se za 3  %.  Za razliku od 2017. kreditni 
uvjeti za odobrenje stambenih i potrošačkih kredita 
postrožili su se u 2018. zbog zakonodavnih 
promjena okvira za provedbu. Ipak, snažna  
konkurencija u bankarskom sektoru, sve manji 
troškovi bankarskog financiranja i očekivani rast 
još uvijek pridonose boljoj ponudi kredita. 
Potražnja za kreditima kućanstava bila je velika u 
2017. i 2018. jer su sve bolji uvjeti na tržištu rada i 
veće plać e pridonijeli većem povjerenju potrošača.  
Izloženost kućanstava tečajnom riziku i riziku 
promjenjive kamatne stope značajno se 
promijenila u posljednjih pet godina.  U rujnu 
2018. udio nepodmirenih kredita denominiranih u 
kunama u ukupnom broju kredita izno sio je 51  %, 
što je dvostruko više nego krajem 2013. Tijekom 
istog razdoblja udio kredita u kunama u novim 
kreditima povećao se s oko 40  % u 2013. na 73  % 
u 2018. Promjena je uslijedila nakon konverzije 
kredita u švicarskim francima kad su brojni klijenti 
svoje novo konvertirane kredite denominirane u 
eurima refinancirali s kreditima denominiranim u 
kunama. S obzirom na opći pad kamatnih stopa 
čini se da su kućanstva manje spremna preuzeti 
tečajni rizik, što je pogotovo vidljivo u slučaju 
nestambenih kredit a. Razlike u prinosima na 
kamatne stope za kredite u kunama i one 
denominirane u stranoj valuti bile su oko 30 
postotnih bodova više u 2018. nego u 2013. S 
druge strane, dostupnost financiranja u kunama za 
banke, zahvaljujući ekspanzivnoj monetarnoj 
politi ci, i primjetna promjena sastava depozita 
prema kratkoročnim depozitima u kunama, 
omogućila je bankama da znatno povećaju ponudu 
kredita u kunama. Kućanstva su također znatno 
smanjila svoju izloženost kamatnom riziku. 
Procjenjuje se da su se prosječna razd oblja 
fiksiranja kamatne stope za nove stambene kredite 
u razdoblju od 2013. do 2018. povećala za oko 32 
mjeseca. Udio novih dugoročnih potrošačkih 
kredita i drugih kredita s razdobljima fiksiranja kamatne stope do godine dana smanjio se s 46  % 
na 29  %.  
Omjer duga kućanstava nije posebno visok i 
njegov se profil rizičnosti poboljšava.  Sredinom 
2018. omjer duga kućanstava bio je gotovo 20 
postotnih bodova manji od bonitetnog praga za 
Hrvatsku (54  % BDP -a), ali još uvijek oko 8 
postotnih bodova veći od refer entnih vrijednosti 
koje se zasnivaju na temeljnim pokazateljima 
(26 %), što upućuje na to da su rizici ograničeni, 
iako i dalje ima prostora za određeno razduživanje. 
Unatoč poboljšanjima, značajan udio kredita još 
uvijek je izložen tečajnim šokovima ili r astu 
kamatnih stopa. Nakon preporuka koje je Hrvatska 
narodna banka u rujnu 2017. uputila kreditnim 
institucijama, banke su počele proširivati svoju 
ponudu kredita s fiksnim kamatnim stopama i 
potrošačima smanjivati trošak konverzije 
postojećih kredita s p romjenjivim kamatnim 
stopama u kredite s fiksnim kamatnim stopama. 
Kamatne stope smanjuju se od kraja 2015. te se 
očekuje da će ostati niske. Kreditni rizik i dalje je 
umjeren s obzirom na relativno nisku razinu loših 
kredita kućanstava i još uvijek umjere n ukupni rast 
kredita. Ipak, potrošačko kreditiranje, pogotovo u 
gotovinskim kunskim kreditima, raste puno većom 
brzinom.  
Tržište nekretnina  
Unatoč snažnom oporavku 2017. cijene 
stambenih nekretnina i dalje su znatno niže od 
najviših razina iz 2007.  Zbog snažnog rasta koji 
se bilježi od 2016. cijene stambenih nekretnina 
ponovno su dosegnule razine iz 2012., no u lipnju 
2018. još su uvijek bile 25  % manje od najviših 
razina iz 2007. Prosječne cijene stambenih 
nekretnina u Hrvatskoj u 2017. porasle su za 
6,6 %. Cijene su, međutim, u prvoj polovini 2018. 
stagnirale, unatoč kontinuiranom smanjenju 
kamatnih stopa za stambene kredite. Cijene 
postojećih objekata znatno su brže rasle od 2016. 
nego cijene novosagrađenih objekata, odnosno 
porasle su za 7,4  % odnosno 2 %. Prema 
pokazatelju kojim se mjeri omjer cijene i 
najamnine, cijene stambenih nekretnina u 
Hrvatskoj još su uvijek znatno niže od njihova 
dugoročnog prosjeka, što se djelomično može 
objasniti negativnim demografskim kretanjima te 
već otprije visokom sto pom vlasništva nad 
nekretninama.  
4.2. Dug privatnog sektora i financijski sektor*  
 
33 Postoje značajne regionalne razlike u 
kretanjima cijena stambenih nekretnina.  
Tijekom 18 mjeseci do lipnja 2018. cijene 
stambenih nekretnina u Zagrebu narasle su za 
11,8 %, a slijedile su ih cijene na jadranskoj obali 
koje su narasle za 5,9  %. U ostalim dijelovima 
zemlje zabilježeno je prosječno smanjenje cijena 
stambenih nekretnina od 1,1  %. Broj prijavljenih 
kupoprodajnih transakcija stambenim 
nekretninama također potvrđuje velike regionalne 
razlike, jer je više od 76  % transakcija prijavljeno 
u samo pet županija i Gradu Zagrebu (Tkalec i 
suradnici, 2018). Osim toga, analiza priuštivosti 
nekretnina upućuje na veće cijene stambenih 
nekretnina u usporedbi s dohotkom u obalnim 
područjima i Gradu Zagrebu, što je u skladu s 
očekivanjima s obzirom na veliki udio stambenih 
nekretnina na obali koje se koriste za 
iznajmljivanje turistima (vidjeti okvir 4.1.).  
Pristup financiranju  
Pristup kreditima banaka poboljšava se, među 
ostalim i za mala i srednja poduzeća.  Bankovno 
kreditiran je tradicionalno je najvažniji izvor 
vanjskog financiranja za poduzeća u Hrvatskoj. 
Ono je, međutim, unatoč poboljšanim uvjetima 
kreditiranja i dalje slabo, pogotovo za mala i 
srednja poduzeća. Prema podacima iz ankete o 
kreditnoj aktivnosti banaka uvjeti kreditiranja za 
poduzeća nastavili su se ublažavati tijekom 2018., 
posebno za kratkoročne kredite i kredite malim i 
srednjim poduzećima. Prema najnovijim 
zaključcima iz ankete o pristupu poduzeća 
financiranju, pristup hrvatskih poduzeća 
financiranju u 2018 . i dalje je otežan. Približno 
11 % malih i srednjih poduzeća u Hrvatskoj navelo 
je da je pristup financiranju njihov najveći 
problem, u usporedbi s prosjekom EU -a od 7  %. 
Bankovni kredit odobren je u cijelom iznosu za 
približno 67  % poduzeća koja su ga za tražila u 
usporedbi s prosjekom EU -a od 73  %. Nadalje, 
7 % svih malih i srednjih poduzeća koji su 
sudjelovali u anketi nije zatražilo bankovni kredit 
zbog straha od odbijanja zahtjeva, u usporedbi s 
prosjekom EU -a od 5  %. Hrvatska banka za 
obnovu i razvita k i Hrvatska agencija za malo 
gospodarstvo, inovacije i investicije pomažu 
poboljšati pristup financiranju odobravanjem 
kreditnih linija sa subvencioniranim kamatnim 
stopama i posebnim zajmovima za inovacije i 
komercijalizaciju inovacija.  Hrvatsko tržište  obveznica i dalje je slabo 
razvijeno, a burzovno poslovanje obilježeno je 
relativno malim prometom.  Tržište korporativnih 
obveznica i dalje je vrlo malo i ograničeno na 
nekoliko većih izdavatelja. Krajem 2017. sedam je 
aktivnih korporativnih izdavatelja, uključujući 
financijske institucije, imalo obveznice uvrštene na 
Zagrebačku burzu, s prosječnom tržišnom 
kapitalizacijom od oko 1  % BDP -a. Dospjele 
državne obveznice, s druge strane, imale su tržišnu 
kapitalizaciju od oko 25  % BDP -a. Udio prosječne 
tržišne  kapitalizacije Zagrebačke burze u 2018. 
iznosio je 35  % BDP -a, unatoč gubitcima 
povezanima s Agrokorom. Međutim, prosječni je 
promet bio nizak te je iznosio oko 0,75  %, a 
ulagatelji su držali samo trećinu uvrštenih dionica 
kao portfeljna ulaganja.  
Grafiko n 4.2.1.:  Volumeni trgovanja na Zagrebačkoj burzi  
 
Izvor:  Zagrebačka burza, vlastiti izračuni.  
Drugi izvori financiranja za poduzeća u fazi su 
razvoja.  Zagrebačka burza u 2018. osnovala je 
novo tržište za mala i srednja poduzeća, s manje 
restriktivnim uvjetima uvrštenja i obvezama 
izvještavanja. Na tom tržištu mala i srednja 
poduzeća mogu krenuti u proces inicijalne javne 
ponude u svrhu financiranja uklj učivog, 
dugoročnog rasta i razvoja. Zagrebačka burza 
osnovala je platformu za skupno financiranje 
vlasničkog kapitala za mala poduzeća i 
novoosnovana poduzeća i tako postala središte za 
financiranje poduzeća koje pruža svoje usluge 
poduzećima u svim fazama  razvoja.  
Nekoliko novih inicijativa trebalo bi pridonijeti 
povećanju dostupnosti financiranja 
05101520253035
0809101112131415161718
Ukupna vrijednost transakcijamilijarde HRK
012345678
0809101112131415161718
Ukupni volumenmilijarde
020406080100120140160
0809101112131415161718
Tržišna kapitalizacija
(dionice)milijarde HRK
0123
0809101112131415161718
Prosječni dnevni broj
transakcija (dionice)tisuće transa kcija
4.2. Dug privatnog sektora i financijski sektor*  
 
34 poduzetničkim kapitalom.  Tijekom posljednjih 
nekoliko godina ostvaren je slab napredak u 
osnivanju novih fondova poduzetničkog kapitala u 
Hrvatskoj, što bi se m oglo djelomično objasniti 
malim hrvatskim tržištem kao i financijskom 
krizom. Međutim, prikupljanje financijskih 
sredstava na tržištima kapitala posebno je 
relevantno za inovativna novoosnovana poduzeća s 
velikim potencijalom rasta. Nedavno osnovani 
Fond p oduzetničkog kapitala s potporom u iznosu 
od 35  milijuna  EUR iz Europskog fonda za 
regionalni razvoj trebao bi pridonijeti poboljšanju 
pristupa financiranju vlasničkim kapitalom za 
novoosnovana poduzeća (19). Međutim, upravitelj 
fonda još nije imenovan. Zah valjujući nedavno 
donesenoj mirovinskoj reformi obvezni mirovinski 
fondovi (II. stup) mogu dio imovine kojom 
upravljaju uložiti u fondove iz kojih se osigurava 
financijska potpora malim i srednjim poduzećima i 
novoosnovanim poduzećima. Izloženost prema tim  
ulaganjima ograničena je na 0,2  % i 0,1  % ukupne 
imovine fondova rizične skupine „A” odnosno 
„B”, čime bi oko 100 milijuna kuna trebalo postati 
dostupno za ulaganja u poduzetnički kapital. Osim 
toga, financijskim sredstvima EU -a iz programa 
COSME nedavno su financirane dvije inicijative 
fonda privatnog vlasničkog kapitala zahvaljujući 
kojima se trenutačno prikupljaju sredstva, pri čemu 
se naglasak stavlja na mala i srednja poduzeća u 
Hrvatskoj i regiji.  
                                                           
(19) Hrvatska je na dvadesetom mjestu u EU -u (ne uključujući 
Cipar i Maltu) po postotnom udjelu ulaganja 
poduzetničkog kapitala u BDP -u (Invest Europe, 2018)  Financijski sektor  
Profitabilnost i solventnost hrvatskih banaka 
nastavlja se poboljšavati od 2015.  Budući da je 
povrat na vlasnički kapital krajem 2017. iznosio 
5,9 %, profitabilnost banaka bila je niža nego 
krajem 2016., uglavnom zbog gubitaka koji 
proizlaze iz izloženosti prema koncernu  Agrokor 
(vidjeti tablicu  4.2.1 ). Profitabilnost se ponovno 
pove ćala u prvoj polovini 2018. jer su se razine 
rezervacija počele vraćati na razine usporedive s 
onima iz 2016. Iako su zahvaljujući pozitivnoj 
dobiti i nacionalnim propisima banke uspjele 
održati relativno visoke stope solventnosti, 
ukidanje primjene povlaš tenog pondera rizika od 0 
% za izloženosti prema Republici Hrvatskoj koje 
nisu u kunama krajem 2017. dovelo je do 
jednokratnog smanjenja stopa kapitala početkom 
2018. Nizak je udio izravnog bankovnog 
financiranja koje osiguravaju matične banke, 
pretežno iz  Italije i Austrije, dok se smanjeni 
domaći izvori financiranja, uglavnom depoziti, 
povećavaju. Kreditiranje privatnog sektora, 
isključujući financijska društva, poraslo je tijekom 
12 mjeseci do rujna 2018. na godišnjoj osnovi, 
čime se promijenio silazni t rend koji postoji od 
2017. Ukupna godišnja stopa rasta kredita posebno 
je bila potaknuta ponovnim rastom novih kredita 
nefinancijskim društvima, pogotovo kredita koji 
nisu kunski (vidjeti grafikon  4.2.2 ). 
 
  
Tablica 4.2.1.:  Pokazatelji financijske stabilnosti  svih domaćih i stranih banaka  
 
(1) Definirano kao akumulirana umanjenja/loši krediti.  
(2) Radi usporedbe prikazane su samo godišnje vrijednosti.  
Izvor:  ESB – konsolidirani bankovni podaci (CBD2); vlastiti izračuni.  
 
2014. 2015. 2016. 2017.q1 2017.q2 2017.q3 2017.q4 2018.q1
Udio loših kredita (svi sektori) 13,6 13,0 10,7 12,1 11,7 10,8 8,8 8,9
Udio loših kredita (sektori nefinancijskih društava i kućanstava) 20,0 19,1 16,0 17,3 16,5 15,8 13,6 13,6
Udio loših kredita (sektor nefinancijskih društava) 31,2 29,9 24,2 26,7 26,3 25,0 21,2 21,1
Udio loših kredita (sektor kućanstava) 12,0 11,8 9,7 9,9 8,8 8,4 7,7 8,0
Koeficijent pokrivenosti(1)54,3 59,1 65,8 62,7 60,5 61,3 62,6 61,2
Povrat na vlasnički kapital(2)3,9 -6,8 8,9 3,5 4,3 6,1 5,9 11,0
Povrat na imovinu(2)0,5 -0,9 1,2 0,5 0,6 0,8 0,8 1,5
Stopa ukupnog kapitala 20,4 19,2 20,8 21,0 20,9 20,2 21,4 20,7
Omjer redovnog osnovnog kapitala 19,4 17,7 19,4 19,7 19,6 19,1 20,2 19,6
Omjer osnovnog kapitala 19,4 17,7 19,4 19,7 19,6 19,1 20,2 19,6
Omjer kredita i depozita 92,0 89,2 85,3 85,2 85,0 84,8 82,1 82,4
4.2. Dug privatnog sektora i financijski sektor*  
 
35 Grafikon 4.2.2.:  Rast novih kredita poduzećima (u godišnjim 
volumenima)  
 
Novi krediti poduzećima uključuju samo ugovore u kojima se 
prvi put utvrđuje kamatna stopa za kredit, uključujući novo 
dogovorene uvjete postojećih ugovora o kreditu. Podaci 
uključuju sve kredite osim revolving kredita, prekoračenja i 
dugovanja po kreditnim karticama.  
Izvor:  Hrvatska narodna banka.  
Ostv aren je značajan napredak u smanjenju 
loših kredita.  U rujnu 2018. razina loših kredita 
prema definiciji u skladu s nacionalnim propisima 
(20) iznosila je 26,1  milijardu HRK, odnosno 
10,3 % bruto kredita, što je smanjenje u odnosu na 
32,5 milijarde  HRK ili 12,5 % bruto kredita godinu 
dana ranije (vidjeti grafikon  4.2.3 ). Većina tog 
smanjenja ostvarena je zah valjujući prodaji kredita 
u 2017. i unatoč priljevu loših kredita od Agrokora 
i s time povezanih izloženosti (vidjeti 
grafikon  4.2.4 ). Dvije trećine tih loših kredita i 
dalje je koncentrirano u nefinancijskom 
korporativnom sektoru, a posljedica je toga udio 
loših kredita od 20,5  %, u odnosu na 25,9  % 
godinu ranije. Među različitim korporativnim 
sektorima građevinski sektor i dalje ima značajan 
udio u ukupnom iznosu loših kredita, s udjelom 
loših kredita koji iznosi 47,6  %, što je smanjenje u 
odnosu na 63  % godinu ranije. Udio loših kredita u 
sektoru kućanstava iznosi 7,3  %, što je smanjenje u 
odnosu na 8,1  % u 2017.  
                                                           
(20) Do 2017. d efinicija loših kredita temeljila se na 
nacionalnim propisima o klasifikaciji kredita. Loši krediti 
uključuju djelomično naplative kredite (tj. kredite za koje 
postoje objektivni dokazi o djelomičnom umanjenju 
vrijednosti) i kredite koji su u cijelosti nen aplativi (tj. 
kredite za koje postoje objektivni dokazi o potpunom 
umanjenju vrijednosti) u skladu s MRS -om 39. Od 2018. 
primjenjuje se MSFI 9 i nacionalni propisi u potpunosti su 
usklađeni s EBA -inim zahtjevima za izvješćivanje o lošim 
kreditima (ITS 680/ 2014).  Grafikon 4.2.3.:  Kretanje kvalitete imovine  
 
NFD: nefinancijska društva. Korištena je definicija loših 
kredita u skladu s nacionalnim propisima.  
Izvor:  Hrvatska narodna banka.  
Unatoč tim poboljšanjima, prisutni su znakovi 
mogućeg usporavanja  smanjenja loših kredita.  
Smanjenje loših kredita usporilo se početkom 
2018. zbog dva ključna čimbenika. Prvo, postoje 
rane naznake smanjenja volumena prodaje loših 
kredita (vidjeti grafikon), što je djelomično 
posljedica manje spremnosti banaka da prodaju  i 
ulagatelja da kupe preostalu imovinu iz bilanci 
banaka koja uključuje imovinu koju je lakše 
vrednovati i koja stoga ima nižu internu stopu 
povrata. Što je još važnije, brojnim mjerama koje 
su stupile na snagu 1. siječnja 2018. smanjen je 
omjer pokriveno sti rezervacijama te je došlo do 
priznavanja novih loših kredita. Dok je drugi 
čimbenik svakako jednokratan, ako se nastavi  
usporavanje prodaje, postoji zabrinutost da bi udio 
loših kredita mogao ostati umjereno visok tijekom 
duljeg razdoblja.  
-15-10-5051015
14Q1 15Q1 16Q1 17Q1 18Q1
kućanstva
nefinancijska društva
kućanstva+nefinancijska društva% godišnje
020406080
09 10 11 12 13 14 15 16 17 18% kredita
Omjer pokrivenosti Loši krediti: kućanstva
Loši krediti: NFD Loši krediti: svi
4.2. Dug privatnog sektora i financijski sektor*  
 
36 Grafikon 4. 2.4.: Kretanje tokova loših kredita  
 
Korištena je definicija loših kredita u skladu s nacionalnim 
propisima.  
* lipanj 2018.  
Izvor:  Hrvatska narodna banka.  
Utjecaj krize u Agrokoru na bankarski sustav 
čini se da je trenutačno pod kontrolom.  Većina 
loših kredita koji proizlaze iz Agrokorovih 
poteškoća u plaćanju vjerovnika i dobavljača 
uključena je u rezultate za 2017. Nagodba je 
dogovorena u srpnju 2018. s najvećim 
vjerovnicima društva na koje otpada gotovo 80  % 
nepodmirenog duga. Visoki trgovački sud u  
Zagrebu odbacio je 26. listopada 2018. sve žalbe 
koje je uložilo nekoliko preostalih vjerovnika, 
čime je učinkovito otklonio posljednju prepreku za 
provedbu nagodbe. Nagodba uključuje razmjenu 
duga i vlasničkog kapitala koja je primjenjiva na 
većinu nepod mirenog duga društva te 
odgovarajuće otpise kako bi se osigurala daljnja 
solventnost društva, što nije imalo za posljedicu 
znatan rast loših kredita, jer većina banaka već ima 
rezervacije za takve gubitke. Međutim 
refinanciranje preostalog Agrokorova duga,  koje je 
započelo nakon donošenja Zakona o postupku 
izvanredne uprave u trgovačkim društvima od 
sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku u 
travnju 2017., ipak je i dalje razlog za zabrinutost.    
Izloženost kućanstava riziku kamatne stope i 
dalje je visoka , no nastavlja se smanjivati jer 
krediti s fiksnom kamatnom stopom postaju sve 
učestaliji.  Udio kredita s fiksnom kamatnom stopom sve je veći. Krajem 2017. 39  % 
nepodmirenih kredita odobrenih kućanstvima bili 
su krediti vezani uz fiksnu kamatnu stopu, što je 
porast u odnosu na 25  % tri godine ranije. To je u 
skladu s preporukama Hrvatske narodne banke iz 
listopada 2017. da se smanje izloženosti potrošača 
kamatnom riziku tako što će im se ponuditi 
mogućnost prelaska na kredite s fiksnom 
kamatnom stopom. Veća  upotreba kredita s 
fiksnom kamatnom stopom, međutim, preusmjerila 
je kamatni rizik na banke. Neke se banke štite od 
rizika potencijalnih gubitaka zbog viših kamatnih 
stopa. Međutim, izvedenice namijenjene zaštiti od 
kamatnog rizika u kunama i dalje su rij etke i 
skupe.  
Banke su izložene neizravnom kreditnom riziku 
koji proizlazi iz značajnih valutnih 
neusklađenosti u bilancama privatnog sektora. 
Dok su prihodi većine kućanstava u kunama, u 
lipnju 2018. gotovo je polovina njihovih 
nepodmirenih kredita (49 %)  bila u stranoj valuti 
ili indeksirana na stranu valutu, uglavnom euro. 
Kućanstva imaju znatne depozite u stranim 
valutama, tj. dvije trećine ukupnih depozita, što bi, 
ako se usklade, moglo smanjiti rizike. Međutim 
depoziti u stranim valutama se smanjuju; odnosno 
depoziti po viđenju u kunama smanjili su se sa 
75 %, koliko su iznosili krajem 2014., te su postali 
sve popularniji zbog nižih kamatnih stopa na 
oročene i štedne račune. S druge strane, otvorene 
financijske pozicije nefinancijskih društava 
prilično  su velike jer krediti i depoziti u valutama 
osim kune iznose 67  % odnosno 36  %. 
Hrvatska banka za obnovu i razvitak poduzima 
brojne mjere za primjenu preporuka iz Revizije 
kvalitete imovine 2017. 
(PricewaterhouseCoopers, 2017), no nema 
neposrednih planova  za uklanjanje nedostataka 
u svojem nadzornom okviru.  Uprava Hrvatske 
banke za obnovu i razvitak trenutačno rješava neke 
od problema koji su identificirani kao operativne 
neučinkovitosti tijekom prošlogodišnjeg postupka 
revizije kvalitete imovine. U skladu  s tim Hrvatska 
banka za obnovu i razvitak poduzela je brojne 
mjere za poboljšanje svojeg osnovnog IT sustava, 
primjenu Međunarodnog standarda financijskog 
izvještavanja br. 9 i provedbu smjernica 
Europskog nadzornog tijela za bankarstvo o lošim 
kreditima te za uvođenje novih postupaka za 
upravljanje kreditnim rizikom, uključujući 
procjenu kolaterala. Projektom koji je započet 
-12000-8000-400004000800012000
10 11 12 13 14 15 16 17 18*HRK m il.
Prodaja loših kredita
Ostali tokovi loših kredita
Promjena u lošim kreditima u odnosu na prethodno razdoblje
4.2. Dug privatnog sektora i financijski sektor*  
 
37 početkom listopada 2018. i još je u tijeku, nastoji 
se pomoći i u izradi srednjoročne strategije i 
osigurati da institucija ima inst rumente za 
identificiranje tržišnih nedostataka i sprečavanje 
tržišnog natjecanja s komercijalnim institucijama. 
Unatoč tim kretanjima, nadležna tijela još nemaju 
nikakav konkretan plan na temelju kojeg bi se na 
Hrvatsku banku za obnovu i razvitak primjenj ivao 
bonitetni nadzor.  
Konverzija kredita u švicarskim francima i 
dalje je predmet pravnih sporova.  Na temelju 
odluke Vrhovnog suda Hrvatske iz listopada 2017. 
Visoki trgovački sud potvrdio je u srpnju 2018. 
presudu o pravnoj ništetnosti:  i. jednostranih 
povećanja kamatne stope i ii. valutne klauzule u 
slučaju kredita indeksiranih u švicarskim francima. 
Postavlja se pitanje kako će sudovi niže razine 
tumačiti ovu presudu. Primjerice, nije jasno 
primjenjuje li se ona samo na nekonvertirane 
kredite indeksira ne u švicarskim francima ili 
općenitije. Osim toga, nije jasno odnosi li se 
presuda samo na nepodmirene kredite ili i na 
isplaćene kredite. Te neizvjesnosti mogu utjecati 
na poslovno okruženje banaka.  
 
 
38 4.3.1.  KRETANJA NA TRŽIŠTU RADA  
Stanje na tržištu rada dodatno se poboljšalo 
naglim padom stope nezaposlenosti.  
Zahvaljujući stabilnom rastu BDP -a stopa 
nezaposlenosti u Hrvatskoj prošle se godine 
dodatno smanjila – na 7,8  % u četvrtom 
tromjesečju 2018., i zamalo je dosegnula razinu na 
kojoj je bila prije krize. Stopa dugotrajne 
nezaposlenosti u 2018. smanjila se u od nosu na 
prethodnu godinu i u trećem tromjesečju 2018. 
iznosila je 3,3 %. Stopa nezaposlenosti mladih i 
udio mladih (u dobi od 15  do 24 godine) koji se ne 
obrazuju, ne rade niti se stručno usavršavaju 
također se znatno smanjila, ali je i dalje visoka 
(22,7  % u četvrtom tromjesečju 2018. u odnosu na 
15,4 % u 2017.). Ukratko, unatoč nedavnim 
pozitivnim kretanjima, Hrvatska i dalje bilježi 
visoke stope nezaposlenosti u odnosu na prosjek 
EU-a, posebno kad je riječ o mladima.  
Grafikon 4.3.1.:  Stopa aktivnosti pr ema dobi i stupnju 
obrazovanja, 2017.  
 
 
Niska razina pouzdanosti podataka o niskokvalificiranim 
radnicima u dobi od 20 do 29 godina u Hrvatskoj.  
Izvor:  Eurostat.  
Hrvatska i dalje ima nisku stopu aktivnosti i 
zaposlenosti, posebno u nekim skupinama.  U 
2017. je u dobnoj skupini od 20 do 64 godine 
ukupna stopa aktivnosti iznosila 71,2  %, a ukupna 
stopa nezaposlenosti 63,6 % (64,9 % u trećem 
tromjesečju 2018.), što je znatno niže od 
ekvivalentnih prosjeka EU -a od 78,0 % odnosno 
72,1 % (73,2 % u trećem t romjesečju 2018.). Stopa 
sudjelovanja žena i muškaraca na tržištu rada 
jednako je niska, a rodno uvjetovana razlika u aktivnosti u 2017. iznosila je 10,6 postotnih 
bodova, što je i dalje ispod prosjeka EU -a (12,1 
postotnih bodova). Visokokvalificirani radn ici 
aktivniji su na tržištu rada u odnosu na prosjek 
EU-a. S druge strane, stopa aktivnosti 
niskokvalificiranih radnika u 2017. bila je među 
najnižima u EU -u (43,4  %) te se čak smanjila u 
razdoblju 2014. – 2017. Stopa sudjelovanja 
niskokvalificiranih radni ka na tržištu rada znatno 
je niža od stope sudjelovanja polukvalificiranih i 
visokokvalificiranih radnika svih dobnih skupina. 
Stopa aktivnosti polukvalificiranih radnika starijih 
od 40 godina znatno je niža od prosjeka EU -a. 
Udio polukvalificiranih radnik a u radno 
sposobnom stanovništvu znatno je veći od prosjeka 
EU-a, što je velikim dijelom razlog za općenito 
nisku stopu aktivnosti u Hrvatskoj i znatno nižu 
stopu aktivnosti radnika starije dobi (od 55 do 64 
godine) koja i dalje, usprkos nedavnim 
poboljšan jima, iznosi 43,6 % (u odnosu na prosjek 
EU-a od 60,6 %). Stope zaposlenosti 
niskokvalificiranih radnika u odnosu na 
polukvalificirane i visokokvalificirane radnike 
znatno se razlikuju i taj je jaz sve veći (21) (vidjeti 
grafikon 4.3.3 ).  
Grafikon 4.3.2.:  Razlozi neaktivnosti prema dobi i spolu, 
2016.  
 
 
Izvor:  Anketa o radnoj snazi, vlastiti izračuni.  
Rano napuštanje tržišta rada i odgovornost za 
skrb prema drugima važni su čimbenici 
neaktivnosti.  Prema rezultatima Ankete o radnoj 
                                                           
(21) Stopa zaposlenosti niskokvalificiranih radnika u 2017. 
iznosila je 34,7 %, što je znatno niže od stope zaposlenosti 
polukvalificiranih (64,1 %) i posebice visokokvalificiranih 
radnika (81,5 %).  
0102030405060708090100
20-24 25-29 30-34 35-39 40-44 45-49 50-54 50-54 60-64
EU-28 niska EU-28 srednja EU-28 visoka
HR niska* HR srednja HR visoka%
020406080100
M.Ž. M.Ž. M.Ž. M.Ž.
25-34 35-44 45-54 55-64
Drugi Invaliditet ili bolest
Obv.ili odg.za skrb Obrazovanje
Umirovljenje Obeshrabrenost%4.3. TRŽIŠTE RADA, OBRAZO VANJE I SOCIJALNE PO LITIKE*  
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
39 snazi koji se odnose na razloge netraženja posla, 
glavni razlog niske razi ne aktivnosti neaktivnih 
osoba starije dobi (od 55 do 64 godine) u 2016. 
bilo je prijevremeno umirovljenje (vidjeti grafikon 
4.3.2 ). Žene starije dobi kao razloge navode i 
privatne i obiteljske obveze te odgovornost za skrb 
o drugima (22 %). Invaliditet ili bolest česti su 
razlozi u svim dobnim skupinama oba spola, dok 
su privatne i o biteljske obveze te odgovornost za 
skrb o drugima glavni razlog neaktivnosti žena u 
dobnoj skupini od 25 do 54 godine. Stopa 
zaposlenosti osoba s invaliditetom iznosi 35 % i 
znatno je niža od prosjeka EU -a (48,1 %).  
Grafikon 4.3.3.:  Relativna disperzija s topa zaposlenosti po 
različitim skupinama vještina u EU -u 
 
 
(1) Godišnji pokazatelj na temelju prosjeka za četiri 
tromjesečja  
(2) Relativna disperzija stopa zaposlenosti jednaka je omjeru 
apsolutne disperzije i ukupne stope zaposlenosti. Apsolutna 
dispe rzija stopa zaposlenosti izračunava se kao zbroj razlika 
između stopa zaposlenosti za svaku skupinu vještina i ukupne 
stope zaposlenosti, ponderirano veličinom svake skupine.  
Izvor:  Eurostat, vlastiti izračuni.  
Neprijavljeni rad apsorbira dio inputa rada.  
Procjene udjela sivog gospodarstva u Hrvatskoj 
variraju u istraživanjima (22). Znatan udio sivog 
gospodarstva povezan je s raširenošću 
neprijavljenog rada, što se odnosi na plaće koje 
radnici i poduzeća ne prijavljuju kako bi izbjegli 
plaćanje poreza i soc ijalnih doprinosa ili poštivanje 
propisa o tržištu rada. Neprijavljeni rad negativno 
                                                           
(22) Stefanov i suradnici (2017) navode da je sivo gospodarstvo 
činilo 27,7  % BDP -a u 2015., što je treći po veličini udio u 
EU-u. Medina i Schneider (2018) procjenjuju da je sivo 
gospodarstvo u 2017. činilo između 17,2 % i 26,5 % BDP -
a, što je drugi po veličini udio među državama članicama 
EU-a. utječe na prihode države (u obliku nenaplaćenih 
poreza i socijalnih doprinosa) i poduzeća jer remeti 
jednakost uvjeta, ali i na fizičke osobe zbog 
povreda prava radnika (23) (Williams i Horodnić, 
2017). Kreće se u rasponu od djelomično 
prijavljenog rada (isplata plaće „na ruke”(24)) do 
potpuno neprijavljenog rada. Unatoč nastojanjima 
nadležnih tijela da taj problem riješe (25), u 
privatnom je sektoru neprijavljeni rad u 2013. 
činio 14,2 % ukupnog inputa rada, od čega se 66  % 
odnosilo na zaposlene, a 34 % na samozaposlene 
osobe (Williams i Horodnić, 2017).  
Grafikon 4.3.4.:  Udio poslodavaca koji nedostatak radne 
snage navode kao glavni ograničavajući 
čimbenik aktivnosti, prema s ektorima  
 
Izvor:  Europsko istraživanje poslovnih subjekata i potrošača, 
Europska komisija  
Poslodavci sve češće prijavljuju nedostatak 
radne snage, iako je stopa nezaposlenosti i dalje 
relativno visoka.  Znatno se povećao udio 
poslodavaca koji nedostatak radne snage navode 
kao glavni čimbenik ograničenja proizvodnje 
                                                           
(23) Od 61  % zaposlenika koji su u 2015. plaću primali „na 
ruke” zatraženo je da prihvate dodatne uvjete rada uz one 
izričito navedene u ugovoru ili uvjetima rada, kao što su 
dulje radno vrijeme (34 %), dodatni poslovi (27 %) i 
neiskorištavanje svih zakonskih prava na godišnji odmor 
(19 %).  
(24) U Hrvatskoj je u 2015. najmanje 6,6 % prijavljenih 
zaposlenika primalo dodatnu neprijavljenu plaću („na 
ruke”) od svojeg službenog poslodavca. Službeno 
prijavljena plaća gotovo polovine tih radnika bila je 
minimalna (Stefanov i suradnici, 2017).  
(25) Ciljani poticaji za prijavu zaposlenika, kuponi za sezonski 
rad, kampanje podizanja svijesti o štetnim učincima 
neprijavljenog rada na gospodarstvo i pojednostavnjenje 
postupaka prijave (Europska komisija, 2016e; Williams i 
suradnic i, 2017b).  
0,000,050,100,150,200,250,30
PT
NL
DK
EE
AT
DE
LV
CZ
SI
FI
SE
CY
LU
EL
MT
ES
RO
PL
HU
LT
FR
SK
IE
IT
BG
HR
BE
2017. 2010. 2014.
01020304050
13 14 15 16 17 18
Industrija Građevinarstvo Usluge% poslodavaca
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
40 (Europsko istraživanje poslovnih subjekata i 
potrošača).  Taj je udio u 2017. iznosio 16,9 %, u 
odnosu na samo 1,9 % u 2013., ali je prilično  u 
skladu s prosjekom EU -a od 16,8 % (u 2017.) (26). 
U istom se razdoblju i broj slobodnih radnih mjesta 
pri Hrvatskom zavodu za zapošljavanje također 
znatno povećao, s 143  000 na više od 250  000. 
Kako je prikazano u grafikonu 4.3.4 , najviše radne 
snage nedostaje u građevinskom i industrijskom 
sektoru, dok se u uslužnom sektoru najveći 
nedostatak bilježi u turizmu i informacijskoj 
tehnologiji.  
Grafikon 4.3.5.:  Razvoj (postotna promjena) stanovništva 
po općinama, 2012. – 2017.  
 
Procjene stanovništva temelje se na administrativnim 
podacima.  
Izvor:  Državni zavod za statistiku, vlastiti izračuni  
Razni čimbenici pridonose sve većem 
nedostatku radne snage.  Povećana potražnja za 
radnom snagom potaknuta oporavkom 
gospodarske aktivnosti nije popraćena povećanjem 
udjela ak tivnog stanovništva, među ostalim zbog 
skupnog učinka starenja i iseljavanja stanovništva. 
I nedostatak odgovarajućih vještina utječe na 
nedostatak radne snage. U konačnici, i niska 
kvaliteta radnih mjesta utječe na nedostatan priljev 
radne snage. Naime, H rvatska ima najveći udio 
sklopljenih ugovora o radu na najviše tri mjeseca u 
EU-u (7,1 % u odnosu na 2,3 % u EU -28 u 2017.), 
vjerojatno i zbog važnosti sektora (izrazito 
sezonskog) turizma u gospodarstvu. Očekuje se da 
će sve veći nedostatak radne snage po većati 
pritisak na rast plaća (vidjeti poglavlje 1.). Da bi se 
ti problemi riješili potrebno je dati prednost 
                                                           
(26) Prosjek za tri sektora (industrija, građevinarstvo i usluge), 
ponderiran njihovim udjelima u zapošljavanju.  ulaganjima kojima se poboljšava mogućnost 
zapošljavanja za sve tražitelje posla i predvidjeti 
potrebne vještine.  
Pojačano iseljavanje pridonosi i zazovima na 
tržištu rada.  Negativni neto migracijski tokovi u 
posljednjem desetljeću (vidjeti grafikon 4.3.6) 
postali su izraženiji nakon pristupanja Hrvatske 
EU-u 2013., kao što se dogodilo u drugim 
zemljama srednje i istočne Europe početkom 2000 -
ih. Stječe se dojam da ta pojava ne utječe jednako 
na cijelu zemlju (vidjeti grafikon 4.3.5.). U 
razdoblju od 2 012. do 2017. većina županija 
bilježila je negativnu promjenu stanovništva, 
vjerojatno i zbog iseljavanja. Neki dijelovi 
kopnene Hrvatske i istočne županije izgubili su 
25 % ili više rezidentnog stanovništva. Za razliku 
od toga, neke općine u obalnim župan ijama i Grad 
Zagreb bilježili su povećanje stanovništva. 
Rezultati Ankete o radnoj snazi pokazuju da je u 
2017. stopa zaposlenosti Hrvata u inozemstvu 
(79,8 %) bila veća od stope zaposlenosti Hrvata u 
Hrvatskoj (63,6 %) te da je među Hrvatima u 
inozemstvu veći udio visokoobrazovanih osoba 
(17,4 % u odnosu na 22,4 %), što nije opće 
obilježje migranata iz drugih država članica. 
Brojni čimbenici utječu na tokove mobilnosti, 
uključujući razlike u visini dohotka po stanovniku, 
kvalitetu institucija i mogućnosti zaposlenja 
(Atoyan i suradnici, 2016). Osim toga, u Hrvatskoj 
je udio radno sposobnog stanovništva (u dobi od 
20 do 64 godine) koje se nalazi u drugoj državi 
članici EU -a iznimno visok (14 % u usporedbi s 
prosjekom EU -a od 3,8 % u 2017.), što je također 
svojevrstan privlačni čimbenik. Jasno je da 
iseljavanje utječe na nedostatak radne snage u 
Hrvatskoj koji bi mogao biti još veći ako se 
iseljavanje nastavi. Iako su na političkoj razini 
svjesni izazova migracijskih i demografskih 
kretanja, još nema usklađeno g političkog 
odgovora, a postojeće su mjere uglavnom 
usmjerene na poboljšanje situacije za mlade 
obitelji i njihovu djecu.  
Učinkovitost mjera aktivne politike tržišta rada 
za ranjive skupine trajni je problem.  Mjerama 
aktivne politike tržišta rada u 2016. bilo je 
obuhvaćeno samo 7 % osoba koje su tražile posao. 
Slično tome, obuhvaćenost nezaposlenih mladih 
osoba i dalje je niska te se dodatno smanjila u 
2017., kada se udio osoba koje se ne obrazuju, ne 
rade niti se stručno usavršavaju (u dobi do 25 
godina) a primaju potporu iz hrvatskoga programa 

4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
41 Garancija za mlade u odnosu na prethodnu godinu 
smanjio za 9 postotnih bodova i pao na 45  %. 
Paketom mjera aktivne politike tržišta rada iz 
2018. uvedeno je nekoliko poboljšanja, među 
ostalim povećanje subvencija za  zapošljavanje i 
samozapošljavanje te pojednostavnjenje postupaka 
nabave usluga obrazovanja i osposobljavanja. 
Pristup „stručnom osposobljavanju za rad bez 
zasnivanja radnog odnosa”, mjeri koja je izvorno 
namijenjena mladima u dobi od 18 do 29 godina, 
omog ućen je i osobama starijim od 30 godina bez 
radnog iskustva, za zanimanja u području socijalne 
skrbi, obrazovanja, zdravstva i kulture. Međutim, 
još nema dokaza da se nekim od najčešćih mjera 
(npr. javni radovi) i mjerama prekvalifikacije ili 
dokvalifikaci je, koje nisu dovoljno iskorištene, 
znatno povećava zapošljivost korisnika mjere, što 
je možda naznaka nejasno definiranih ciljnih 
skupina kojima su mjere namijenjene (27) (Munta, 
2018). Ograničen je kapacitet Hrvatskog zavoda za 
zapošljavanje za pružanje p omoći ranjivim 
skupinama (28). Nema strukturirane suradnje službi 
za zapošljavanje i socijalnih službi u pružanju 
integrirane potpore. Dodatna potpora mjerama 
aktivne politike tržišta rada i ulaganja u 
modernizaciju institucija tržišta rada mogli bi 
unaprij editi pristup ranjivih skupina zapošljavanju.  
Iako ima naznaka poboljšanja, nedostatan je 
učinak socijalnog dijaloga na izradu i provedbu 
politika.  Socijalni dijalog u okviru nacionalnog 
Gospodarsko -socijalnog vijeća utvrđena je praksa 
koja se postupno raz vija, no čini se da je uglavnom 
formalne naravi i da utjecaj socijalnih partnera na 
izradu i provedbu zakonodavnih prijedloga nije 
velik (Eurofound, 2018). U plan rada Vijeća nisu 
uključeni svi relevantni propisi i politike, a 
socijalni partneri ponekad su  isključeni iz radnih 
skupina koje se bave temama od interesa (npr. 
propisi o obavljanju studentskih poslova). Problem 
je i rascjepkanost sindikata jer ograničava njihovo 
učinkovito sudjelovanje u socijalnom dijalogu.  
                                                           
(27) Na primjer, javni su radovi 2017. bili prvenstveno 
namijenjeni niskokvalificiranim radnicima i dugotrajno 
nezaposlenim osobama, a li je zabilježeno povećano 
sudjelovanje polukvalificiranih nezaposlenih osoba i osoba 
koje su kraće vrijeme nezaposlene.  
(28) Hrvatska bilježi jednu od najviših stopa prijave na burzu 
rada Hrvatskog zavoda za zapošljavanje (HZZ), ali je nizak 
postotak ukup nog broja zaposlenika HZZ -a koji izravno 
pružaju usluge korisnicima (64 %). Osim toga, različiti su 
kapaciteti regionalnih i područnih ureda HZZ -a i kvaliteta 
usluga koje nude.   
Grafikon 4.3.6.:  Migracija stanovniš tva 
 
Migracije se bilježe na lokalnoj razini. Odseljene osobe jesu 
osobe koje su trajno napustile zemlju ili su napustile 
prebivalište u trajanju od godinu dana i prijavile su svoj 
odlazak. Međutim, na temelju podataka prikupljenih u 
glavnim zemljama do seljenja stječe se dojam da podaci o 
migraciji koje je dostavio Hrvatski zavod za statistiku ne 
odgovaraju stvarnom stanju, čak i ako se uzmu u obzir 
razlike između državljanstva i zemlje prethodnog boravišta.  
Izvor:  Državni zavod za statistiku, vlastiti i zračuni.  
4.3.2.  SUSTAV SOCIJALNE ZAŠ TITE 
Smanjuje se udio stanovništva izloženog riziku 
od siromaštva ili socijalne isključenosti, ali je i 
dalje veći od prosjeka EU -a. U 2017. iznosio je 
26,4 %, u odnosu na 22,5 % u EU -u, nakon 
poboljšanja dvaju potpokazatelja – teške 
materijalne deprivacije i osoba koje žive u 
kućanstvima s niskim intenzitetom rada (vidjeti 
grafikon 4.3.7 ). Jaz rizika od siromaštva (29) i 
postojana stopa rizika od siromaštva (30) i dalje su 
visoki  (30,7 % odnosno 14,5 % u 2016.). Kapacitet 
socijalnih transfera (osim mirovina) za smanjenje 
siromaštva smanjen je s 35,5 % u 2015. na 24,8 % 
u 2017. S poboljšanjem uvjeta na tržištu rada 
povećali su se prihodi kućanstava i njihov relativni 
prag siromaštv a, ali su socijalne naknade u tom 
razdoblju ostale na gotovo istoj razini. Državni 
rashodi za socijalnu zaštitu iznosili su 15,3 % 
                                                           
(29) Jazom rizika od siromaštva mjeri se stvarna razina 
siromaštva. Izračunava se kao razlika između praga rizika 
od siromaštva i medijana ekvivalentnog dohotka osoba 
koje su ispod praga rizika od siromaštva.  
(30) Udio osoba koje su siromašne i bile su siromašne dvije od 
tri prethodne godine.  
-50 000-40 000-30 000-20 000-10 000 010 00020 000
08 09 10 11 12 13 14 15 16 17
Imigracija Emigracija Neto migracija
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
42 BDP -a u 2015. (prosjek EU -a: 19,1  %). Najveći 
dio troši se na naknade iz socijalnog osiguranja 
koje se temelje na doprinosima  (invalidske 
mirovine, naknade za slučaj bolesti i starosne 
mirovine), dok je za programe koji se ne temelje 
na doprinosima (obitelji i djeca, stanovanje i 
socijalna isključenost) dostupno manje od 10 % 
ukupnih rashoda za socijalnu zaštitu. Ulaganja 
kojima  se potiče aktivna uključenost mogla bi biti 
važna za promicanje jednakih mogućnosti i 
suzbijanje materijalne deprivacije.  
Rezultati na tržištu rada važna su odrednica 
siromaštva u Hrvatskoj.  Stopa siromaštva 
zaposlenih osoba u 2016. iznosila je 5,5 % te j e 
bila ispod prosjeka EU -a (9,6 %), što upućuje na 
zaključak da je jaka negativna korelacija između 
određene razine rada u kućanstvu i njegove 
izloženosti riziku od siromaštva. Stopa rizika od 
siromaštva za kućanstva s niskim intenzitetom rada 
u Hrvatskoj u 2016. iznosila je 30 % (prosjek EU -a 
iznosio je 40,1 %) i znatno je viša u slučaju 
kućanstava s vrlo niskim intenzitetom rada (63,4 % 
u odnosu na prosjek EU -a od 57  %) (31). Stoga je 
tržište rada i dalje važno za suzbijanje siromaštva: 
više od 70 % siroma šnih osoba koje se zaposle 
uspijeva izbjeći siromaštvo, što je najviša stopa 
prijelaza u EU -u (na temelju podataka za 2011. – 
2013., ESDE, 2016). Čini se da hrvatska naknada 
za vrijeme nezaposlenosti (izračunana za osobe 
koje su prethodno zarađivale 67 % p rosječne 
plaće) ne pruža odgovarajuću zaštitu od 
siromaštva, s obzirom na kratko razdoblje njezine 
primjene i smanjenje za više od 50  % nakon šest 
mjeseci nezaposlenosti.  
Dob, spol i invaliditet utječu na razine 
siromaštva.  Stopa siromaštva viša je u 
kućan stvima u kojima samo žena ostvaruje prihod 
od rada. Rizik od siromaštva ili socijalne 
isključenosti za osobe starije od 65 godina u 
Hrvatskoj je puno veći od prosjeka EU -a (32,8 % u 
odnosu na 18,2 %), posebno za žene, što upućuje 
na problem adekvatnosti po stojećih i budućih 
mirovina. Osobe s invaliditetom izložene su možda 
najvišoj stopi rizika od siromaštva ili socijalne 
isključenosti u EU -u (38,8 %), što je vjerojatno 
                                                           
(31) Vrlo niski intenzitet rada odnosi se na kućanstva u kojima 
radno sposobni članovi rade manje od 20% ukupnog broja 
mjeseci u kojima su mogli raditi u prethodnoj godini. Niski 
intenzitet rada 20 – 45 %; srednji 45 – 55 %; visoki 55 – 85 
% i vrlo visoki 85 – 100 %.  odraz vrlo niske stope njihove zaposlenosti u 
usporedbi s prosjekom EU -a (35 % u Hrvatsk oj, 
48,1 % u EU -u). Trebalo bi poboljšati mjere 
uključivanja osoba s invaliditetom na tržište rada 
ili u obrazovanje.  
Grafikon 4.3.7.:  Stopa rizika od siromaštva ili socijalne 
isključenosti i njezine sastavnice (rizik od 
siromaštva, teška materijalna depri vacija, niski 
intenzitet rada)  
 
Detaljne definicije pokazatelja i njihovih sastavnica 
dostupne su u prilogu C.  
Izvor:  Eurostat.  
Učinak zajamčene minimalne naknade na 
smanjenje siromaštva i dalje je zanemariv. 
Dohodak korisnika zajamčene minimalne nakna de, 
izražen kao udio u pragu siromaštva u 2016. 
iznosio je 55 % (32). Nema naznaka da naknada 
odvraća od zaposlenja jer je dohodak korisnika 
naknade iznosio 41 % prosječne minimalne plaće 
(u odnosu na prosjek EU -a od 46,1  %). Korisnici 
naknade u prosjeku im aju nizak stupanj 
obrazovanja i skromno radno iskustvo. Prema 
podacima za 2015. samo je četvrtina korisnika 
zajamčene minimalne naknade uspjela pronaći 
posao u roku od godinu dana, što upućuje na 
zaključak da je potrebna ciljana potpora za 
uključivanje na tržište rada i bolja koordinacija 
pružatelja socijalnih usluga i Hrvatskog zavoda za 
zapošljavanje. Vjerojatnost pronalaska zaposlenja 
gotovo je dvostruko veća u slučaju korisnika koji 
su stekli trogodišnje strukovno obrazovanje 
(Matković i Caha, 2017).  
                                                           
(32) Prema okviru za utvrđivanj e referentnih vrijednosti 
minimalnog dohotka koji se primjenjuje u Odboru za 
socijalnu zaštitu. Za pojedinosti vidjeti Europska komisija, 
2018g.  
05101520253035
10 11 12 13 14 15 16 17
Stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti
Stopa rizika od siromaštva
Teška materijalna deprivacija
Osobe koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada%
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
43 Okvir 4.3.1.: Praćenje rezultata u odnosu na europski stup socijalnih prava  
Europski stup socijalnih prava pruža  smjernice za ponovnu uspostavu uzlazne konvergencije radi stvaranja 
boljih radnih i životnih uvjeta u Europskoj uniji(1). Njime se utvrđuje 20 ključnih načela i prava u području 
jednakih mogućnosti i pristupa tržištu rada, pravednih uvjeta rada te socijal ne zaštite i uključenosti.  
 
Hrvatska se suočava s nekoliko izazova u 
pogledu određenih pokazatelja sadržanih u 
Pregledu socijalnih pokazatelja iz europskog 
stupa socijalnih prava.  Unatoč poboljšanjima na 
tržištu rada na koja upućuje sniženje stope 
(dugotrajne) nezaposlenosti, još su prisutni problemi 
u pogledu jednakih mogućnosti, pristupa tržištu rada 
te socijalne zaštite i uključenosti. Stopa zaposlenosti i 
dalje je kritično niska, posebno kad je riječ o 
mladima, starijim i niskokvalificiranim rad nicima te 
osobama s invaliditetom. To je odraz sveprisutne 
prakse prijevremenog umirovljenja i problema 
učinkovitosti aktivnih politika tržišta rada. Premda je 
udio osoba koje rano napuštaju školovanje u 
Hrvatskoj znatno ispod prosjeka EU -a, i dalje su 
prisutni problemi kvalitete obrazovanja, i za mlade i 
za odrasle osobe. Smanjuje se udio osoba izloženih 
riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti, ali je i 
dalje iznad prosjeka EU -a, što je djelomično rezultat 
ograničenog kapaciteta socijalnih naknada  za 
smanjenje siromaštva.   
 
Iako se smanjuje stopa mladih osoba (od 15 do 24 
godine) koje se ne obrazuju, ne rade niti se stručno 
usavršavaju, i dalje je vrlo visoka.  Udio takvih 
osoba povećao se od 2014. do 2017. i one su se još 
više udaljile od tržišta r ada. U Hrvatskoj osobe koje 
se ne obrazuju, ne rade niti se stručno usavršavaju 
uglavnom imaju srednjoškolsko obrazovanje, 
uglavnom stečeno u strukovnim školama. Ne postoji 
nacionalni sustav za praćenje osoba koje su stekle 
strukovno obrazovanje ili osposo bljavanje s pomoću 
kojeg bi se analizirali rezultati novih takvih osoba na 
tržištu rada, utvrdile potrebne vještine i poboljšala 
kvaliteta programa strukovnog obrazovanja ili 
osposobljavanja i njihov utjecaj na tržište rada. 
Uvođenje takvog sustava, uz pos tojeće CISOK centre 
i lokalne udruge mladih, omogućilo bi prevenciju i 
ciljane intervencije.  
 
Provedba kurikularne reforme započela je u 
2018./2019. eksperimentalnom inicijativom „Škola za život”.  Eksperimentalna provedba kurikularne 
reforme pokrenuta je u ožujku 2018. odabirom 74 eksperimentalne škole (oko 6  % svih škola u Hrvatskoj). 
Tijekom eksperimentalnog programa Hrvatska će u nastavna sredstva uložiti oko 25  milijuna  EUR, što će se 
djelomično financirati sredstvima EU -a, a provedba reforme uključiva t će nove udžbenike u papirnatom i 
digitalnom obliku. U novim kurikulumima, izrađenima u sveobuhvatnom postupku pripreme i vrednovanja, 
usvojen je pristup na temelju ishoda učenja, kojim se u učionici pozornost preusmjerava na iskustva učenika.   
 
(1() Europski parlament, Vijeće i Europska komisija proglasili su europski stup socijalnih 17. studenoga 2017.: 
https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper -and-fairer -economic -and-monetary -union/eur opean -pillar -social -
rights/european -pillar -social -rights -20-principles_en   
  
Osobe koje rano napuštaju 
obrazovanje i osposobljavanje 
(% stanovništva u dobi od 18 
do 24 godine)Najbolji rezultati
Razlika u zaposlenosti između 
žena i muškaracaPotrebno praćenje
Kvintilni omjer dohotka 
(S80/S20)Prosječni rezultati
Rizik od siromaštva ili socijalne 
isključenosti (u %)Potrebno praćenje
Mladi koji se ne obrazuju, ne 
rade niti se stručno 
usavršavaju (% ukupnog 
stanovništva u dobi od 15 do 
24 godine)Kritično stanje
Stopa zaposlenosti (% 
stanovništva u dobi od 20 do 
64 godine)Kritično stanje
Stopa zaposlenosti (% 
stanovništva u dobi od 15 do 
74 godine)Slabi rezultati koji se 
poboljšavaju
Dugotrajna nezaposlenost (% 
stanovništva u dobi od 15 do 
74)Rezultati bolji od 
prosječnih
Rast BRDK-a po stanovniku Nije primjenjivo
Neto prihodi u punom radnom 
vremenu 
pojedinačnog radnika koji 
zarađuje prosječnu plaćuPotrebno praćenje
Učinak socijalnih transfera 
(osim mirovina) na smanjenje 
siromaštvaPotrebno praćenje
Djeca mlađa od tri godine u 
sustavu formalne skrbiPotrebno praćenje
Samoprijavljena neispunjena 
potreba za zdravstvenom skrbi Prosječni rezultati
Pojedinačni stupanj digitalnih 
vještinaKritično stanjeSocijalna zaštita 
i uključenostJednake 
mogućnosti i 
pristup tržištu 
rada
Države članice razvrstavaju seuskladu sastatističkom metodologijom koja jedogovorena s
odborima EMCO iSPC. Uskladu stom metodologijom zajednički serazmatraju razine i
promjene pokazatelja uodnosu na odgovarajuće prosjeke EU-a tese države članice
razvrstavaju usedam kategorija (odonih snajboljim rezultatima doonih u„kritičnom stanju”).
Naprimjer, neka sezemlja može odrediti kao „bolja odprosjeka” ako jerazina pokazatelja
slična prosjeku EU-a ibrzo sepoboljšava. Pojedinosti ometodologiji mogu senaći unacrtu
zajedničkog izvješća ozaposlenosti za2019., COM(2018) 761 final. Podaci ažurirani 29.
siječnja 2019. BRDK: bruto raspoloživi dohodak kućanstava.                      Dinamična 
tržišta rada i 
pravedni uvjeti 
radaPREGLED SOCIJALNIH POKAZATELJA ZA HRVATSKU
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
44 Nadležna tijela poduzela su mjere za 
kategorizaciju socijalnih naknada na lokalnoj 
razini.  Rashodi za socijalnu zašt itu tijela državne 
uprave na razini općina i županija u 2017. činili su 
manje od 0,9 % BDP -a. Međutim, velike su razlike 
među županijama u rashodima za socijalne 
naknade po stanovniku, što je odraz različitih 
fiskalnih kapaciteta jedinica lokalne uprave i 
samouprave. Oko 60 % ukupnih rashoda izdvojeno 
je za financiranje predškolskog obrazovanja, a 
manje od 20 % za novčane naknade i naknade koje 
se temelje na provjeri materijalnog stanja. 
Nadležna tijela usklađuju klasifikaciju podataka o 
socijalnim naknadam a na lokalnoj razini s 
nomenklaturom Europskog sustava integrirane 
statistike socijalne zaštite, kako bi se poboljšali 
protok informacija i učinkovitost praćenja naknada 
na lokalnoj i središnjoj razini, a time i učinkovitost 
raspodjele sredstava i definira nje ciljanih 
socijalnih politika.  
Postoje poteškoće u prijelazu s modela 
institucionalne skrbi na model koji se temelji na 
potpori skrbi u obitelji i zajednici za djecu koja 
ne mogu živjeti sa svojom obitelji i osobe s 
invaliditetom.  U 2017. povećao se bro j djece koja 
nemaju obiteljsko okruženje ili žive u obiteljima u 
socioekonomskim poteškoćama i smještena su u 
udomiteljske ustanove, dok se broj posvojenja 
smanjio(33). Očekuje se da će se nedavno 
donesenim Zakonom o udomiteljstvu ta situacija 
popraviti. Os tvaren je određen napredak u 
deinstitucionalizaciji odraslih osoba, uključujući 
osobe s invaliditetom. Međutim, relevantni 
zakonodavni akti, kao što su novi Obiteljski zakon 
i Zakon o socijalnoj skrbi još nisu doneseni. 
Glavni problemi u procesu deinstituc ionalizacije 
odnose se na suradnju između sustava zdravstva, 
obrazovanja i socijalnih službi (posebno na razini 
lokalne uprave i samouprave) te dugoročnu 
održivost usluga skrbi u zajednici, za koje je 
                                                           
(33) To se odnosi i na djecu mlađu od 3 godine, unatoč tome što 
se u Zakonu navodi da bi djecu mlađu od 3 godine  trebalo 
udomljavati samo u iznimnim slučajevima i na najkraće 
razdoblje. Prosječno trajanje udomljenja djeteta iznosi 
četiri godine.  potreban učinkovitiji model financiranja. Dodatni 
se pr oblemi odnose na uvođenje sustavnog 
pristupa deinstitucionalizaciji, umjesto provedbe 
pojedinačnih projekata, i potrebna veća ulaganja.  
Hrvatski mirovinski sustav nagrizaju veliki 
problemi adekvatnosti, koji su djelomično 
riješeni nedavnom mirovinskom refo rmom.  
Prema Hrvatskom zavodu za mirovinsko 
osiguranje, omjer radnika koji uplaćuju doprinose i 
korisnika mirovina bio je u kolovozu 2018. na vrlo 
niskih 1,2, što je odraz nepovoljnih demografskih 
kretanja (starenje stanovništva i iseljavanje) te 
brojnih mo gućnosti za prijevremeno umirovljenje 
(34). Oko 41 % umirovljenika ima manje od 30 
godina radnog staža, a manje od 15  % ih je u 2016. 
ostvarilo pravo na mirovinu s 40 ili više godina 
radnog staža. Predviđa se da će se udio prosječne 
mirovine u prosječnoj pl aći smanjiti s 32 % u 
2016. na 22 % u 2070. (Europska komisija, 
2017h). Osim toga, u 2017. agregatni omjer 
zamjene (35) bio je među najnižima u EU -u (41 %), 
što je dovelo do znatnog pada životnog standarda 
nakon umirovljenja, o čemu svjedoči visoki rizik 
od siromaštva ili socijalne isključenosti. Očekuje 
se da će se teoretska stopa neto zamjene dodatno 
smanjiti do 2056. (36). Za osobu prosječnih 
primanja s 40 godina mirovinskog staža stopa će se 
smanjiti za 16,4 postotnih bodova (sa 56,6 %). 
Dodatne dvije god ine radnog staža povećale bi 
teoretsku stopu zamjene za 1,6 postotnih bodova. 
Prema tome, kasniji odlazak u mirovinu i duži 
radni staž znače veću mirovinu. Reformom 
mirovinskog sustava koja je usvojena u prosincu 
2018. među ostalim se nastoji produžiti rad ni vijek 
(vidjeti okvir 4.3.2.).  
 
                                                           
(34) Stopa zaposlenosti radnika starije dobi (od 55 do 64 
godine) iznosila je 40,3 % u 2017. i znatno je niža od 
prosjeka E U-a (57,1 %).  
(35) Omjer mirovinskih primanja osoba u dobi od 65 do 74 
godine i dohotka od rada osoba u dobi od 50 do 59 godina.  
(36) Teoretska stopa zamjene izračunava se kao visina 
mirovinskih primanja u prvoj godini umirovljenja izražena 
kao postotak osob nih primanja u trenutku umirovljenja. Za 
više pojedinosti vidi Europska komisija, 2018m.  
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
45 Okvir 4.3.2.: Reforma mirovinskog sustava 2018.  
U prosincu 2018. Sabor je usvojio važan paket mjera reforme mirovinskog sustava koje su 
stupile na snagu u 2019. Višestruka svrha mjera može se sažeti u tri glavna cilja: prvi je cilj 
ukloniti strukturne razlike koje su uzrokovale nepravedno postupanje s o dređenim skupinama 
umirovljenika; drugi je poboljšati adekvatnost mirovinskog sustava produženjem radnog vijeka i 
treći je ojačati institucijsku strukturu i poboljšati učinkovitost drugog mirovinskog stupa. Za 
ostvarenje prvog cilja Vlada predlaže da se do datak na mirovine od 27 % (koji se zasad isplaćuje 
osobama koje mirovinu primaju iz prvog stupa) proporcionalno proširi na sve umirovljenike (1), 
pri čemu će svi oni moći odlučiti da mirovinu ne primaju iz drugog stupa i ušteđevinu prenijeti u 
prvi stup u trenutku umirovljenja. Nadležna tijela pokušavaju pronaći pravično rješenje kojim se 
ne bi ozbiljno naštetilo drugom stupu. Vlada procjenjuje da bi prelazak u prvi stup najviše 
odgovarao osobama s niskim plaćama i radnicima s kratkim razdobljem uplata dopr inosa u drugi 
stup. Nadležna tijela planiraju i povećati najnižu mirovinu za 3,13 % od sredine 2019. te omogućiti 
da se mirovinskom stažu roditelja doda šest mjeseci mirovinskog staža po djetetu. Za ostvarenje 
drugog cilja reforme predlaže se sljedeće: i. pomaknuti rok planiranog povećanja zakonske dobi za 
umirovljenje na 67 godina s 2038. na 2033.; ii. ubrzati izjednačavanje dobi za umirovljenje za žene 
i muškarce – rok je pomaknut na 2027.; iii. povećati kaznene mjere za prijevremeno i nagradne 
mjere za o dgođeno umirovljenje, pri čemu će se ipak zadržati relativno veliki razmak od pet 
godina između dobi za odlazak u prijevremenu i zakonsku mirovinu; iv. proširiti mogućnosti rada 
u nepunom radnom vremenu uz isplatu mirovine i v. racionalizirati popis teških  i za zdravlje 
štetnih zanimanja čijim se obavljanjem ostvaruju povoljnija prava iz mirovinskog osiguranja, pri 
čemu će se zadržati određeni broj posebnih prava iz mirovinskog osiguranja (npr. za djelatne vojne 
osobe i policijske službenike).  
 
Ciljani skup  mjera odnosi se na strukturu obveznog osiguranja u drugom stupu.  Mjerama bi 
se trebali povećati učinkovitost i rezultati obveznog osiguranja u drugom stupu i neobveznog 
trećeg stupa. Zakonodavnim aktima uvode se stroža pravila kojima se sprečava potencija lni sukob 
interesa u privatnim fondovima i snižavaju gornje granice za naknade za upravljanje fondom koje 
plaćaju osiguranici drugog stupa. Izmjenama akata obuhvaćena su i određena pravila o ulaganjima, 
pri čemu se uvodi nova kategorija ulaganja koja mirov inskim fondovima omogućuje da u 
propisanim granicama ulažu u infrastrukturne projekte u Hrvatskoj. Osim toga, osiguranici drugog 
stupa mogu odabrati profil rizičnosti svojeg mirovinskog fonda (2), iako je za one koji ne izraze 
svoj izbor pri prvom zaposlen ju predviđena nova zadana opcija. Izmjenama akata Hrvatskom 
zavodu za mirovinsko osiguranje omogućuje se da osnuje javno mirovinsko osiguravajuće društvo 
koje bi isplaćivalo anuitete iz drugog i trećeg stupa. Kad je riječ o mirovinskim osiguravajućim 
društ vima, prijedlogom zakona uvode se nova pravila upravljanja za prekogranične transakcije i 
rukovoditelje (u smislu sposobnosti i poštenja), novi zahtjevi u smislu udjela u kapitalu i tehničkih 
pričuva, gornja granica određenih administrativnih troškova i ob veza osiguravajućih društava da 
dvaput godišnje usklade plaćanja anuiteta za stopu inflacije potrošačkih cijena. Novim se zakonom 
osiguravajućim društvima omogućuje da isplaćuju anuitete iz trećeg stupa (pod određenim 
uvjetima u skladu s relevantnim propis ima). Nadalje, jednom je mjerom predviđeno da korisnici 
mirovine iz drugog stupa mogu zatražiti jednokratnu isplatu do 15 % svoje štednje u drugom stupu 
nakon umirovljenja, uz uvjet da im je mirovina najmanje 15 % viša od najniže mirovine iz prvog 
stupa.  
 
(1) Umirovljenici osigurani i u prvom i u drugom stupu primali bi dodatak od 27  % za mirovinski staž ostvaren u prvom 
stupu do prosinca 2001. i dodatak od 20,25  % za mirovinski staž  ostvaren u drugom stupu od 2002., kada su počeli 
uplaćivati doprinose i u drugi stup. Za objašnjenje primjene dodatka od 27 % u postojećem sustavu, vidjeti Europska 
komisija 2018e i 2018f.  
(2) Mirovinski fondovi u Hrvatskoj u okviru drugog stupa moraju p onuditi tri različite kategorije fonda (A, B i C). Te se 
kategorije razlikuju prema profilu ulaganja i rizičnosti, pri čemu su fondovi kategorije A najrizičniji, a fondovi 
kategorije C najmanje rizični.  
 
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
46 4.3.3.  OBRAZOVANJE, OSPOSOB LJAVANJE I 
VJEŠTINE  
U Hrvatskoj postoje znatne sistemske regionalne 
razlike u obuhvatu programa ranog i predškolskog 
odgoja i obrazovanja. U razdoblju od 2014. do 
2016., 7,2 % sve djece vrtićke dobi u Hrvatskoj 
živjelo je u općinama koje nisu imale dječje vrtiće, 
a isto je vrijedilo za 17,4 % sve djece jasličke dobi 
(Dobrotić i sura dnici, 2018). U 2016. u programe 
ranog i predškolskog odgoja u Hrvatskoj bilo je 
upisano 15,6 % djece u dobi do 3 godine, što je 
među najnižim vrijednostima u EU -u (prosjek EU -
a je 29,9 %) i 75,1 % djece u dobi od 4 do 6 godina 
(prosjek EU -a je 95,5 %). Hr vatska predviđa 
ulaganja u području ranog odgoja i obrazovanja 
koja će financirati nacionalnim sredstvima i 
sredstvima EU -a. Međutim, pitanje je kako će se 
osigurati trajni učinak tih ulaganja, posebno u 
područjima u kojima nema dostatnih resursa za 
rani i  predškolski odgoj i obrazovanje za svu djecu 
kojoj su potrebni. S obzirom na sadašnja kretanja, 
ako se ne preispita model ranog i predškolskog 
odgoja i obrazovanja, Hrvatska će vjerojatno ostati 
na razini nižoj od 95  %, što je referentna vrijednost 
okvira  EU-a za obrazovanje i osposobljavanje 
2020.(37). 
Na stupanj obrazovanja u Hrvatskoj utječu 
socioekonomske razlike i invaliditet.  Prema 
Programu OECD -a za međunarodnu procjenu 
učenika, razmjerno su male razlike u rezultatima 
koje u Hrvatskoj postižu učenici  u dobi od 15 
godina ovisno o stupnju obrazovanja njihovih 
roditelja. Međutim, niz drugih pokazatelja upućuje 
na povezanost socioekonomskog statusa i stupnja 
obrazovanja (Europska komisija, 2018h). Procjena 
pokazuje da je udio učenika koji su sudjelovali u  
programu ranog i predškolskog odgoja i 
obrazovanja za 20 postotnih bodova niži u 
obiteljima s nižim stupnjem obrazovanja u odnosu 
na obitelji s najmanje jednim visokoobrazovanim 
roditeljem (razlika u odnosu na prosjek EU -a je 7 
postotnih bodova) (Europska  
komisija/EACEA/Eurydice/Eurostat, 2014). 
                                                           
(37) Troškovi vrtića u prosjeku čine više od 80 % rashoda 
gradova i općina u okviru relevantne funkcije. Međutim, 
postoje znatne razlike u rashodima za vrtiće, posebno među 
općinama u razvijenim i manje razvijenim županijama. U 
najrazvijenijim županijama, općine troše na vrtiće više od 
90 % svojih rashoda za obitelj i djecu, a taj udio manji od 
30 % u općinama u najsiromašnijim županijama.  Razlika u stopi rizika od siromaštva ili socijalne 
isključenosti za djecu prema stupnju obrazovanja 
roditelja u 2016. iznosila je 70,9 postotnih bodova, 
što je jedna od najviših stopa u EU -u i upućuje na 
znatnu nej ednakost u mogućnostima (38). U 
skupini osoba koje su rano napustile školovanje 
razlika između osoba s invaliditetom i osoba bez 
invaliditeta i dalje je viša od prosjeka EU -a (15,7 
% u odnosu na prosjek EU -a od 12,6 %). U 
visokom obrazovanju, studenti iz ob itelji s višim 
stupnjem obrazovanja zastupljeniji su u 
studentskoj populaciji (Doolan i suradnici, 2018). 
Broj studenata nižeg socioekonomskog statusa 
ipak se povećao te su u „Nacionalnom planu za 
unaprjeđenje socijalne dimenzije visokog 
obrazovanja” koji je Vlada usvojila 3.  siječnja 
2019. predložene mjere za daljnje povećanje 
njihova sudjelovanja u razdoblju 2019. – 2021. 
Daljnje financiranje, primjerice stipendija, 
prijevoza ili infrastrukture u visokom obrazovanju 
pridonijelo bi ostvarenju jednakog pris tupa. Za to 
bi bila potrebna dodatna ulaganja, posebno za 
ranjive skupine i manje razvijena područja kako bi 
se osigurao jednak pristup obrazovanju i njegova 
kvaliteta na svim razinama.  
Pokrenuta je eksperimentalna provedba 
kurikularne reforme.  Kako bi se povećala opća 
kvaliteta obrazovanja i nastave, u okviru 
eksperimentalnog programa „Škola za život” u 74 
škole u Hrvatskoj uvedeni su novi kurikulumi u 
općeobrazovnim predmetima te je 36  000 
nastavnika sudjelovalo u edukacija koja se 
provodila online  i uživ o. Na internetskim 
stranicama programa „Škola za sve” dostupni su 
rezultati praćenja i evaluacije tog pilot projekta te 
je provedba reforme na nacionalnoj razini 
planirana za jesen 2019. Potrebno je ulagati u 
osposobljavanje učitelja i nastavnika i povećat i 
privlačnost zanimanja da bi se zajamčio njihov 
angažman u planiranim školskim reformama, a 
posebno kako bi se povećao broj obrazovnih 
djelatnika. Kad je riječ o digitalnim vještinama, 
Hrvatska je na najnižem dijelu ljestvice u EU -u. 
Unatoč nedavnim pobol jšanjima i inicijativama 
                                                           
(38) Jaz se izračunava kao razl ika između stope rizika od 
siromaštva ili socijalne isključenosti za djecu roditelja s 
niskim stupnjem obrazovanja (niži od osnovnog odnosno 
osnovnog i srednjoškolskog obrazovanja) i za djecu 
roditelja s visokim stupnjem obrazovanja. Na taj izračun 
utječe i razina zaposlenosti roditelja, koja je niža kod 
niskokvalificiranih radnika.  
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
47 Vlade (39), u tom su području potrebni dodatni 
napori.  
Rascjepkanost i nedostatna transparentnost 
ograničavaju učinkovitost sustava visokog 
obrazovanja.  Broj ustanova visokog obrazovanja 
po stanovniku među najvišima je u EU -u 
(Euro pska komisija/EACEA/Eurydice, 2018). 
Unatoč naporima koji se poduzimaju na temelju 
Hrvatskog kvalifikacijskog okvira, veza između 
potreba tržišta rada i upisa u visoko obrazovanje i 
dalje je slaba. Pravnim okvirom kojim se uređuju 
upisi daje se autonomija sveučilištima, koja ne 
mijenjaju visoke kvote upisa jer ostvaruju prihode 
od školarina. Osim toga, fakulteti i sveučilišta nisu 
dužni prijaviti način korištenja svojih proračunskih 
sredstava, osim u okviru propisanog financijskog 
izvještavanja, zbog čega V lada ne može usmjeriti 
ulaganja u visoko obrazovanje i učinkovitost 
sustava, unatoč programskim ugovorima i 
stipendiranju.  
Strukovno obrazovanje i osposobljavanje nije 
usklađeno s potrebama tržišta rada. Udio učenika u 
srednjoškolskim programima strukovnog  
obrazovanja i osposobljavanja u 2016. zadržao se 
na stabilnih 70 %, 20 postotnih bodova iznad 
prosjeka EU -a. Stopa zaposlenosti osoba sa 
stečenim strukovnim obrazovanjem i 
osposobljavanjem smanjila se sa 70,3  % u 2016. na 
59,4 % u 2017. (unatoč općem pobo ljšanju stanja 
na tržištu rada u tom razdoblju), što upućuje na 
zaključak da je potrebno modernizirati sektor 
strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u 
Hrvatskoj. Postotak učenika u programima 
naukovanja u 2016. iznosio je 27,3 % u odnosu na 
prosjek EU -a od 43,8 %. Izmjenama Zakona o 
strukovnom obrazovanju iz ožujka 2018. uveden je 
novi  nacionalni okvir za kurikulume u 
strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kojim 
je predviđeno donošenje Nacionalnog kurikuluma 
za strukovno obrazovanje (donesen u srpnju 
2018.), razvoj modulnih i na rezultatima 
utemeljenih sektorskih kurikuluma te veća 
autonomija strukovnih škola u izradi kurikuluma 
                                                           
(39) Prema rezultatima Ankete o radnoj snazi, udio stručnjaka 
za IKT u ukupnoj stopi zaposlenosti ostao je na 3,3 % u 
2017., nakon povećanja s 2,7 % u 2015. Povećao se udio 
osoba  sa završenim obrazovanjem u području znanosti, 
tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u dobnoj 
skupini od 20 do 29 godina (17,1 na 1000 osoba (DZS, 
2016) u odnosu na prosjek EU -a od 19,1 (2015.)). Hrvatska 
radi daljnjeg poboljšanja, planira do kraj a 2021. dodijeliti 
17 000 stipendija u STEM područjima znanosti.  za strukovno obrazovanje i osposobljavanje na 
razini škole. Osnivanje 25 sektorskih vijeća 
potpora je provedbi Hrvatskog kvali fikacijskog 
okvira. Brže donošenje standarda zanimanja i 
kvalifikacija posebno bi pridonijelo uvođenju 
novih programa usklađenijih s potrebama tržišta 
rada.  
Reforma strukovnog obrazovanja i 
osposobljavanja uključuje osnivanje 
regionalnih centara kompetent nosti i pilot -
projekt dualnog strukovnog obrazovanja i 
osposobljavanja.  U svibnju 2018. nadležna su 
tijela uspostavila nacionalnu mrežu regionalnih 
centara kompetentnosti u strukovnom obrazovanju 
i osposobljavanju. Cilj je bio imenovati mjesta 
izvrsnosti k oja će nuditi redovite programe 
strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, ali i 
programe cjeloživotnog učenja i druge oblike 
formalnog i neformalnog obrazovanja. Nakon 
usvajanja mreže u srpnju 2018., 25 strukovnih 
škola imenovano je regionalnim centrima 
kompetentnosti (40). Da bi se zajamčila dugoročna 
održivost tih centara, važna je suradnja redovitih 
strukovnih škola i poslodavaca na lokalnoj razini. 
Osim toga, nadležna su tijela predstavila novi 
model hrvatskog dualnog obrazovanja i 
eksperimentalni progra m „Dualno obrazovanje”. 
Program će se provoditi u 11 strukovnih škola u 
Hrvatskoj kako bi se uklonili problemi 
neodgovarajućeg praktičnog osposobljavanja i 
nedovoljne usmjerenosti na stjecanje 
poduzetničkih kompetencija.  
Nisu riješeni problemi kvalitete i  dostupnosti 
obrazovanja odraslih.  Hrvatska ostvaruje 
rezultate ispod prosjeka EU -a s obzirom na 
referentne vrijednosti za vještine i učenje odraslih. 
Stopa sudjelovanja odraslih u obrazovanju 
postupno se smanjuje i 2017. iznosila je 2,3 %, u 
odnosu na pro sjek EU -a od 10,9 %. Posebno su i 
iznimno niske stope sudjelovanja osoba kojima je 
najpotrebnije dodatno obrazovanje, kao što su 
niskokvalificirani radnici (0,6  %) i nezaposlene 
osobe (1,5  %). U skladu s ciljevima Preporuke 
Vijeća o oblicima usavršavanja, Hrvatska treba 
uspostaviti okvir za procjenu, stjecanje i 
vrednovanje vještina koji je usklađen s potrebama 
                                                           
(40) Obuhvaćat će sektore/podsektore turizma i ugostiteljstva, 
strojarstva, elektrotehnike i računarstva, poljoprivrede i 
zdravstva, pri čemu će se nastojati postići ravnoteža 
između regionaln e prisutnosti i visoke kvalitete.  
4.3. Tržište rada, obrazovanje i socijalne politike*  
 
48 tržišta rada te jasno redefinirati odgovornosti u 
svim javnim ustanovama. Međutim, odgođeno je 
donošenje novog Zakona o obrazovanju odraslih 
kojim b i se riješili neki od tih problema. Zakonom 
bi trebalo urediti samoprocjenu i vanjsko 
vrednovanje ustanova za obrazovanje odraslih, 
sustav profesionalnog licenciranja za obrazovne 
djelatnike, razvoj programâ obrazovanja odraslih 
(u skladu s Hrvatskim kvali fikacijskim okvirom) te 
neformalne i informalne programe učenja.  
4.3.4.  POTREBNA ULAGANJA  
Za povećanje produktivnosti i dugoročnog 
uključivog rasta u Hrvatskoj potrebna su veća 
ulaganja u vještine, obrazovanje i 
osposobljavanje, radi promicanja zapošljivo sti i 
socijalne uključenosti. Stope zaposlenosti i dalje 
su niske, posebno u ranjivim skupinama, što 
upućuje na zaključak da je potrebno olakšati 
pristup zapošljavanju za sve tražitelje posla i 
predvidjeti stjecanje potrebnih vještina. 
Obrazovanje i osposo bljavanje treba prilagoditi 
potrebama tržišta rada. Budući da je udio 
stanovništva izloženog riziku od siromaštva ili 
socijalne isključenosti i dalje velik, važno je 
promicati politike aktivne uključenosti radi 
smanjenja siromaštva i promicanja jednakih 
mogućnosti u području usluga skrbi za djecu i 
dugotrajne skrbi.  
 
 
 
49 4.4.1.  PRODUKTIVNOST  
Produktivnost rada u Hrvatskoj i dalje je niska 
u većini sektora.  Produktivnost rada u stručnim, 
znanstvenim i tehničkim djelatnostima, IKT -u i 
financijama uglavnom je na razini usporedivih 
gospodarstava, iako ispod prosjeka EU -a (vidjeti 
grafikon  4.4.1 ). Međutim, Hrvatska zaostaje kada 
je riječ o produktivnosti rada u prerađivačkoj 
industriji, koja se doduše posljednjih godina 
povećala, i to is todobno s rastom zaposlenosti, 
naglašavajući stvarna poboljšanja učinkovitosti 
proizvodnje. Mjerena produktivnost u 
poljoprivrednom sektoru također je u porastu, ali 
uglavnom zbog velikog pada zaposlenosti.  
Grafikon 4.4.1.:  Produktivnost rada (bruto dodana  
vrijednost po radniku) po sektorima u 2017.  
 
1. Sektori prema NACE -u: C = prerađivačka industrija; F = 
građevinarstvo; G -I = trgovina, prijevoz; J = IKT; K = 
financijske djelatnosti i M -N = stručne, znanstvene i tehničke 
djelatnosti  
2. Usporediva gospo darstva: SL, HU, SK, CZ, PL  
Izvor:  Eurostat, vlastiti izračuni  
Produktivnost na razini poduzeća pala je 
tijekom krize u najvećim i najproduktivnijim 
poduzećima i još se nije oporavila.  U 
prerađivačkoj industriji i građevinarstvu 
produktivnost rada u real nom smislu dosegnula je 
vrhunac 2007. u poduzećima svih veličina, a 
posebno među onima najvećima, koja su obično i 
najproduktivnija (vidjeti grafikon  4.4.2 ), ali je 
nakon financijske i gospodarske krize neprekidno 
bilježila pad tijekom razdoblja od gotovo deset 
godina. Najveći gubici produktivnosti zabilježeni su u najproduktivnijim poduzećima, pa su se ona 
postupno približila ostalim poduzećima.  
Rast produktivnosti nizak je zbog prepreka 
koje otežavaju njezin rast u najmanje 
produktivnim sektorima i preraspodjelu radne 
snage i kapitala u ostale sektore.  Produkti vni 
resursi koncentrirani su u sektorima relativno niske 
radne produktivnosti, što je vidljivo i iz jedne od 
najnižih stopa učinkovitosti raspodjele radne snage 
u EU -u (Europska komisija, 2018c). To znači da bi 
se produktivnost rada općenito mogla znatno 
poboljšati poticanjem rasta produktivnosti u tim 
sektorima i preraspodjele radne snage u 
produktivnije sektore. Niska alokativna 
učinkovitost može se među ostalim objasniti 
strukturnim preprekama preraspodjeli čimbenika 
proizvodnje, od nedostatka vještina d o velike 
prisutnosti države u gospodarstvu i pretjerane 
regulacije tržišta proizvoda i usluga.  
Grafikon 4.4.2.:  Realna produktivnost rada u prerađivačkoj 
industriji i građevinarstvu prema veličini 
poduzeća  
 
1. Prosječna realna bruto dodana vrijednost po  zaposleniku 
u odabranim kv antilima distribucije veličine poduzeća, od 
najmanjih (P5) preko srednjih (P50) do najvećih (P95).  
2. Građevinarstvo (desni grafikon), prerađivačka industrija 
(lijevi grafikon)  
Izvor:  CompNet.  
Poslovno okruženje i digitalizacija  
Hrvatska je uglavnom zadržala svoju razinu 
konkurentnosti, ali i dalje znatno zaostaje za 
usporedivim gospodarstvima. Od 2016. realna 
efektivna tečajna stopa  (41) aprecirala je za 4,2  %, 
što je uglavnom uvjetovano stalnom aprecijacijom 
nominalne tečajne st ope. Ipak, Hrvatska je velikim 
dijelom uspjela očuvati svoju troškovnu 
konkurentnost – znatno povećanu u vrijeme 
recesije – jer je realna efektivna tečajna stopa 
                                                           
(41) Realna efektivna tečajna stopa mjera je cjenovne 
konkurentnosti zemlje u odnosu na njezine glavne 
konkurente. Deflacionirana je indeksom HICP na uzorku 
od 42 zemlje. Rast indeksa znači gubitak konkurentnosti.  
 020 00040 00060 00080 000100 000120 000
C F G-I J K M-N
Usp.gosp.min. Usp.gosp.prosjek Usp.gosp.maks.
HR EU 28u2010 .
EUR
-20020406080100120140160
02 04 06 08 10 12 14 16
p5 p25 p50 p75 p95000 EUR
-20020406080100120140160
02 04 06 08 10 12 14 16
p5 p25 p50 p75 p95000 EUR4.4. REFORME U CILJU  JAČANJA KONKURENTNOS TI I 
ULAGANJA*  
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
50 ostala znatno ispod razine prije krize. Nominalni 
jedinični troškovi rada u 2018. bilježe prvo  
povećanje nakon 2009., što je odraz skromnog 
rasta produktivnosti i povećanja plaća zbog 
pritisaka na tržište rada. Nadalje, snažan rast udjela 
na izvoznom tržištu (19,9  % kumulativno u pet 
godina od 2012.) usporio se na 0,4  % u 2018., što 
je posljedica s labljenja učinka pristupanja 
Hrvatske EU -u. Indeks globalne 
konkurentnosti  Svjetskoga gospodarskog foruma 
koji obuhvaća širu perspektivu netroškovne 
konkurentnosti zemalja pokazuje da je Hrvatska 
znatno manje konkurentna od usporedivih 
gospodarstava. To zn ači da su poboljšanja prije 
svega potrebna u institucijama, na tržištu rada i u 
poslovnoj dinamici.    
Poslovno okruženje u Hrvatskoj i dalje je 
problematično, ali utvrđene najbolje prakse u 
zemlji nude mogućnosti za poboljšanje.  
Podnacionalni pokazatelj u izvješću svjetske 
Svjetske banke „Doing Business” upućuje na 
znatne razlike u regulatornoj učinkovitosti između 
pet promatranih gradova u Hrvatskoj (Zagreb, 
Rijeka, Split, Varaždin i Osijek), što znači da bi se 
nacionalni prosjek mogao poboljšati širenjem 
utvrđenih dobrih praksi u zemlji, kao što su 
pokretanje poslovanja u Splitu i izdavanje 
građevinskih dozvola u Varaždinu  (42). U 
nastojanju da se olakša poslovanje u Hrvatskoj 
nadležna su se tijela obvezala da će smanjiti 
administrativno opterećenje za podu zeća. Na 
temelju modela standardnog troška procjenjuje se 
da administrativno opterećenje gospodarstva iznosi 
3 % BDP -a. Predviđenim rasterećenjem u 2019. 
očekuje se smanjenje opterećenja iskazanog u 
troškovima od oko 20 %.  
Hrvatska poduzeća polako uvode di gitalne 
tehnologije. Hrvatska ima 15,5  % poduzeća s 
visokom i vrlo visokom razinom digitalnog 
intenziteta, čime zaostaje za prosjekom EU -a od 
18 %. Međutim, hrvatska se poduzeća 
iznadprosječno koriste tehnologijama oblaka i 
iskorištavaju mogućnosti interne tske trgovine: 
17,1 % malih i srednjih poduzeća prodaje na 
internetu, što je blizu prosjeka EU -a od 17,2  % 
(Europska komisija, 2019a). Hrvatska je pokrenula 
nekoliko inicijativa koje malim i srednjim 
                                                           
(42) Izvješće Doing Business u Europskoj uniji 2018. 
(Podnacionalna serija): Hrvatska, Češka, Portugal i 
Slovačka (Svjetska banka, 2018.a). Vidjeti i odjeljak 4.4.3.  poduzećima pomažu da nastave s digitalizacijom 
(kao što su e-Poslovanje i e -Pristojbe), primjerice 
uvođenjem elektroničkog plaćanja upravnih 
pristojbi i troškova i omogućivanjem pristupa 
uslugama Porezne uprave, zdravstvenog osiguranja 
i mirovinskog sustava. Povećanim ulaganjima 
mogla bi se potaknuti digitaliza cija malih i 
srednjih poduzeća, među ostalim i razvojem 
sustava obrazovanja i osposobljavanja koji je 
sposoban odgovoriti na rastuće potrebe malih i 
srednjih poduzeća za informatičkim stručnjacima 
(Europska komisija, 2019a) (vidjeti odjeljak  4.3.).  
Poduzeć a u državnom vlasništvu  
Spor napredak u području upravljanja 
poduzećima u državnom vlasništvu i u njihovoj 
prodaji znači da ona i dalje imaju snažan 
utjecaj na gospodarstvo.  Njihova velika 
prisutnost u mnogim sektorima gospodarstva i 
dalje ograničava aloka tivnu učinkovitost i rast 
produktivnosti (Europska komisija, 2017c). U 
lipnju 2018. donesen je novi Zakon o upravljanju 
državnom imovinom. Međutim, zbog velikog 
kašnjenja u njegovu donošenju odgođeno je 
planirano uvođenje mjera za ubrzanu aktivaciju te 
imovine i prodaju manjinskih udjela u državnim 
poduzećima. Stoga se u 2018. prodaja imovine 
nastavila uglavnom u okviru uobičajenih javnih 
poziva na podnošenje ponuda, s manje uspješnih 
poziva i s manjim prihodima nego u prethodnoj 
godini.  
Popis poduzeća koja  nisu predviđena za 
privatizaciju smanjen je i racionaliziran.  Ta su 
poduzeća sada uvrštena na jedinstveni popis od 39 
subjekata od posebnog državnog interesa. Većina 
tih poduzeća imaju značajnu ulogu, pa čak i 
vladajući položaj u sektoru u kojem posluju. 
Konkretno, željezničkim sektorom u potpunosti 
dominiraju poduzeća u državnom vlasništvu, a 
upravo u tom sektoru ima mnogo prostora za 
poboljšanje učinkovitosti, produktivnosti i 
kvalitete usluga (vidjeti odjeljak  4.4.). Broj 
poduzeća predviđenih za privati zaciju nastavlja se 
povećavati, ali nema jasne strategije privatizacije. 
Stoga se privatizaciji pribjegava samo u krajnjoj 
nuždi – u vrijeme ozbiljne financijske krize ili 
potrebe za dokapitalizacijom.  
Mjere za poboljšanje korporativnog 
upravljanja u poduzećima u državnom 
vlasništvu sporo napreduju. Novi kodeks 
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
51 korporativnog upravljanja donesen je u svim 
poduzećima u većinskom državnom vlasništvu te 
je uvedena obveza srednjoročnog planiranja i 
izvješćiva nja o poslovnim rezultatima. Ipak, 
potreban je jasniji angažman za poboljšanje 
upravljanja u poduzećima u državnom vlasništvu 
jer su njihovi rezultati i dalje slabi.  
Istraživanje i razvoj  
Intenzitet istraživanja i razvoja u Hrvatskoj je 
nizak, a mala i sr ednja poduzeća slabi su 
inovatori.  Ukupni intenzitet istraživanja i razvoja 
u 2017. iznosio je 0,86  % BDP -a i bio je 
ravnomjerno raspoređen između javnog i privatnog 
sektora. Sudeći prema posljednjim trendovima, 
Hrvatska neće ostvariti svoj nacionalni cilj  od 
1,4 % BDP -a do 2020., iako ponovno uvođenje 
poreznih olakšica za istraživanje i razvoj u 2018. 
(vidjeti odjeljak 4.1.) može pomoći da se smanji 
zaostatak. Poslovna ulaganja u istraživanje i razvoj 
nedovoljna su i uglavnom koncentrirana u velikim 
poduze ćima u farmaceutskoj industriji, 
telekomunikacijama, poljoprivredi i prehrambenoj 
industriji, a Europska ljestvica uspjeha u 
inoviranju za 2018. pokazuje da je u razdoblju 
između 2010. i 2017. zabilježen pad u sva tri 
aspekta inovacija malih i srednjih pod uzeća: 
inovacije u području proizvoda i procesa, 
marketinške i organizacijske inovacije i vlastita 
inovacijska aktivnost malih i srednjih poduzeća. 
Stoga je ukupni rezultat Hrvatske u tom području u 
2017. bio na razini 72  % prosjeka EU -a (Europska 
komisija , 2018k).  Grafikon 4.4.3.:  Intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom 
i javnom sektoru  
 
Intenzitet istraživanja i razvoja iskazuje ulaganja u istraživanje 
i razvoj kao udio u BDP -u. 
Izvor:  Eurostat, vlastiti izračuni.  
Velika rascjepkanost znanstven e baze i 
nedostaci u politikama utječu na kvalitetu 
istraživanja u javnom sektoru.  Udio svih 
hrvatskih znanstvenih publikacija u 10  % najčešće 
citiranih publikacija na svijetu u blagom je porastu, 
ali je s 4,2  % i dalje je vrlo nizak u usporedbi s 
prosjeko m EU -a (11,1  %). Zbog nedostatka 
koordinacije i učinkovitog upravljanja politikama 
istraživanja i inovacija instrumenti potpore nisu 
dovoljno precizno usmjereni, a njihovi prioritet 
nisu jasno određeni. Osim toga, neke započete 
reforme u javnim istraživačk im institutima i 
sveučilištima ostale su nedovršene. S obzirom na 
to da svaki fakultet ima status zasebnog pravnog 
subjekta, teško je osmisliti viziju na razini 
sveučilišta ili odrediti strateške smjernice (Kralj i 
suradnici, 2011.). Model financiranja ins titucija 
prema kriterijima uspješnosti, formalno uveden 
2013., još nije u primjeni, pa pri dodjeli sredstava 
projektima nema natjecanja među institucijama. 
Internacionalizacija i međunarodne zajedničke 
publikacije rijetke su  (43). Ipak, na sveučilištima u 
Zagrebu (Fakultet elektrotehnike i računarstva) i 
Rijeci i Institutu Ruđer Bošković postoje određene 
niše izvrsnosti, a zahvaljujući sve većem broju 
diplomanata računarstva Hrvatska se svrstala među 
najuspješnije države članice prema tom 
                                                           
(43) Hrvatska zauzima 24. mjesto u EU -u prema udjelu 
međunarodnih zajedničkih publikacija u ukupnim 
publikacijama (Europska komisija, 2018k).  
0,00,20,40,6
02030405060708091011121314151617
Intenzitet istraživanja i razvoja u javnom sektoru
(GOVERD + HERD)
Intenzitet istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru
(BERD)% BDP-a
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
52 kriteriju  (44). Part nerstvo između poduzeća 
Ericsson -Nikola Tesla i Sveučilišta u Zagrebu u 
                                                           
(44) Hrvatska zauzima 9. mjesto u EU -u prema broju 
diplomanata računarstva na tisuću stanovnika u dobi od 25 području IKT -a dobar je, ali izoliran primjer 
znanstveno -poslovne suradnje.  
                                                                                   
do 34 godine (Eurostat).  
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
53 Okvir  4.4.1.: Izazovi za ulaganja i reforme u Hrvatskoj  
Makroekonomska perspektiva  
Dugotrajna recesija ostavila je trajne posljedice na ulagačku aktivnost u Hrvatskoj i u privatnom i u javnom 
sektoru. Iako su i dalje znatno ispod razine prije krize, privatna ulaganja se od 2015. postupno oporavljaju, 
potpomognuta pozitivnim makroekonomskim izgledima i sve povoljnijim uvjetima financiranja. Zbog 
obustave velikih infrastrukturnih projekata nakon fina ncijske krize javna su se ulaganja do danas više nego 
prepolovila te se očekuje da će se i dalje oslanjati na sredstva EU -a čije je povlačenje dosada bilo prilično 
ograničeno. Ukupno gledajući, tijekom razdoblja prognoze u Hrvatskoj se očekuje nastavak umj erenog 
oporavka ulaganja.   
Procjena prepreka ulaganjima i tekućih reformi  
 
Pozitivni makroekonomski trendovi općenito se nastavljaju, ali poslovno okruženje i dalje nije dovoljno 
poticajno za ulaganja. Rascjepkana javna uprava i nedovoljni administrativni  kapaciteti na regionalnoj i 
lokalnoj razini ograničavaju ukupni kapacitet za privlačenje i provedbu ulaganja, što se posebno odnosi na 
povlačenje sredstava EU -a (vidjeti odjeljak 4.4.). Visok dug korporativnog sektora i dalje je prepreka 
financiranju, a t ržišta kapitala još su nedovoljno razvijena i alternativni izvori financiranja vlasničkim 
kapitalom uglavnom se slabo koriste (vidjeti odjeljak 4.2.).  
Izdvojene prepreke ulaganjima i prioritetne mjere u tijeku  
1. Provedene su određene mjere kojima su sma njeni parafiskalni nameti i administrativno opterećenje, ali 
trajne slabosti u javnoj upravi i pravosuđu otežavaju učinkovito pružanje usluga poduzećima, uključujući i 
dalje složen postupak registracije poduzeća i dugotrajne sudske postupke u građanskim i trgovačkim 
sporovima. 2. Ulaganja u digitalno gospodarstvo ograničena su zbog niske stope korištenja brzog 
širokopojasnog interneta, unatoč širokoj dostupnosti, i izrazito niske stope korištenja ultrabrzog 
širokopojasnog interneta.   
Nacionalna razvojna ban ka u Hrvatskoj je Hrvatska banka za obnovu i razvitak (HBOR). Njezine su glavne 
djelatnosti promicanje izvoza i potpora razvoju MSP -ova. Oko 76  % novih kredita odobrenih u 2017. 
iskorišteno je za financiranje ulaganja. Portfelj kredita HBOR -a u prvom tromj esečju 2018. iznosio je oko 
6,8 % BDP -a.  
Mjere za smanjenje rascjepkanosti i 
poboljšanje učinkovitosti politika istraživanja i 
inovacija sporo napreduju.  Hrvatska je u 2016. 
kao preduvjet za pristup financiranju iz europskih 
strukturnih i investicijskih fondova uvela strategiju „pametne specijalizacije” za razdoblje 2016. –2020. 
(RIS3) s ciljem poticanja ino vacija, integriranja 
sustava i usklađivanja aktivnosti istraživanja i 
razvoja s ključnim gospodarskim prioritetima. 
Međutim, njezina provedba sporo napreduje. 
Regulatorno/administrativno opterećenje Preporuka Oporezivanje
Javna uprava Preporuka Pristup financiranju
Javna nabava/javno-privatna partnerstva Suradnja akademske zajednice, istraživača i poduzeća
Pravosuđe Preporuka Financiranje istraživanja, razvoja i inovacija
Stečajni okvir Poslovne usluge/regulirane profesije Preporuka
Tržišno natjecanje i regulatorni okvir Maloprodaja
Radno zakonodavstvo i ugovori o radu Građevinarstvo
Plaće i određivanje plaća Preporuka Digitalno gospodarstvo/telekomunikacije
Obrazovanje, vještine, cjeloživotno učenje Preporuka Energetika
Promet
Tumač :
Nisu utvrđene prepreke ulaganjima Određeni napredak
Preporuka Prepreke ulaganjima koje su predmet preporuke DČ Znatan napredak
Nema napretka U potpunosti riješeno
Ograničeni napredak Još nije ocijenjenoJavna uprava / 
poslovno 
okruženjeFinancijski 
sektor / 
oporezivanje
Istraživanje, 
razvoj, 
inovacije
Sektorski 
propisi Tržište rada / 
obrazovanje
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
54 Centri kompetencija i centri izvrsnosti u postupku 
su osnivanja ili tek trebaju pokazati jasne re zultate. 
Oba programa provode se u kombinaciji s drugim 
mjerama, čija provedba kasni, a namijenjeni su 
boljem povezivanju akademske i poslovne 
zajednice. Kao posljedica toga, sredstva za politike 
potpore za poduzeća i inovacije (1,665 
milijardi  EUR iz Euro pskog fonda za regionalni 
razvoj) još nisu u cijelosti iskorištena  (45). U cilju 
poboljšanja upravljanja strategijom RIS3 u srpnju 
2018. osnovano je međuministarsko nacionalno 
vijeće za inovacije koje će nadzirati njegovu 
provedbu. Tematska vijeća za inovac ije, formalno 
osnovana u rujnu 2018., tek trebaju dati konkretne 
rezultate. Osim toga, namjerava se pojačati 
praćenje strategije pametne specijalizacije i drugih 
instrumenata politike kako bi se stvorio temelj za 
donošenje politika na temelju dokaza. Nedav na 
analiza koju je hrvatska vlada provela u suradnji sa 
Svjetskom bankom mogla bi biti osnova za 
utvrđivanje prioritetnih intervencija u okviru 
strategije pametne specijalizacije i reformu 
inovacijskog okruženja.  
4.4.2.  FUNKCIONIRANJE TRŽIŠ TA I ULAGANJA  
Nedostatak ulaganja posebno je izražen u 
području istraživanja i razvoja, okoliša i 
prometa.  Bolje usmjerenim ulaganjima države u 
istraživanje i razvoj može se ubrzati napredak 
prema inovativnijem gospodarstvu. Osim toga, 
ulaganja su potrebna i radi poboljša nja kvalitete i 
povezanosti nedovoljno razvijene željezničke 
infrastrukture, ali i gradskog prijevoza. Hrvatskoj 
su potrebna i znatna ulaganja u području 
gospodarenja otpadom i vodnim resursima, koje je 
također nedovoljno razvijeno.  
Regulirane profesije i  poslovne usluge  
Neka regulatorna ograničenja u pogledu 
obavljanja profesionalnih usluga ublažena su.  
Analiza Komisije (Europska komisija, 2016z) 
pokazuje da su regulatorna ograničenja u 
Hrvatskoj i dalje iznad prosjeka EU -a u šest od 
sedam analiziranih pr ofesija. To se posebno odnosi 
na odvjetnike (najrestriktivniji propisi u EU -u), 
                                                           
(45) Do kraja 2018. korisnici su iskoristili samo 5,5  % 
dodijeljenih sredstava iz Europskog fonda za regionalni 
razvoj namijenjenih provedbi strategije RIS3 (sustav 
izvješćivanja SFC 2014).  arhitekte i inženjere. Nedavno je provedeno 
nekoliko reformskih mjera, kao što je ublažavanje 
marketinških ograničenja za odvjetnike, ukidanje 
ekskluzivnih prava za arhitekte i  znatna 
liberalizacija usluga taksi -prijevoza. Osim toga, 
ograničenja u pogledu prebivališta ovlaštenih 
poreznih savjetnika ukinuta su, a zakon o 
računovodstvu iz 2017. kojim je uvedeno obvezno 
licenciranje za računovođe stavljen je izvan snage. 
Hrvatska u  suradnji sa Svjetskom bankom 
trenutačno radi na pripremi dvaju nacionalnih 
akcijskih planova kojima je obuhvaćeno oko 20 
reguliranih profesija. U međuvremenu glavna 
velika ograničenja i dalje su prisutna.  
Okoliš i energetika   
Prelazak na odvojeno prikupl janje i 
recikliranje otpada umjesto njegova odlaganja 
na odlagališta sporo napreduje.  Komunalni 
otpad koji se odlaže na odlagališta čini 77  % 
ukupnog otpada, što je znatno iznad prosjeka EU -a 
(24 %). Hrvatska ima slabe rezultate i u 
recikliranju – samo se 21 % otpadnog materijala 
reciklira u odnosu na prosjek EU -a od 46  % 
(Eurostat). Stoga Hrvatskoj prijeti opasnost da 
neće postići cilj od 50  % pripreme komunalnog 
otpada za oporabu/recikliranje do 2020. (Europska 
komisija, 2016.x). Za postizanje još ambicio znijeg 
obvezujućeg cilja od 65  % do 2035. bit će 
potrebno ulaganja preusmjeriti u više razine 
hijerarhije otpada. U 2017. donesen je dugo 
očekivani nacionalni Plan gospodarenja otpadom 
za razdoblje od 2017. do 2022., ali došlo je do 
zastoja u njegovoj prov edbi. Za poboljšanje 
uspješnosti gospodarenja otpadom potrebna su 
znatna ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje 
otpadom.  
Vodoopskrbne mreže relativno su dobro 
razvijene, ali sanitarni uvjeti nisu na 
zadovoljavajućoj razini.  Prema dostupnim 
podacima do 2011. oko 86  % stanovništva bilo je 
spojeno na javni vodoopskrbni sustav (Eurostat). 
Ključni problem i dalje je visoka stopa gubitaka u 
sustavu od 44  % u odnosu na prosjek EU -a od 
23 % (Europska komisija, 2017w). Nadalje, u 
nekim područjima, primjerice u istočnoj Slavoniji, 
nisu ispunjeni zahtjevi kvalitete za pitku vodu. 
Hrvatska znatno zaostaje u izgradnji javne 
kanalizacijske mreže. U 2015. samo je 54,6  % 
stanovništva bilo spojeno na kanalizacijske sustave 
(Eurostat). Procjen juje se da su za osiguravanje 
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
55 primjerene razine prikupljanja i pročišćavanja 
otpadnih voda potrebna znatna ulaganja (oko 
2,9 milijardi  EUR) (Europska komisija, 2017y). 
Zbog veličine izazova potrebna je učinkovita 
strategija određivanja prioriteta (u okviru  
nacionalnog plana ulaganja).  
Gospodarstvo općenito, a posebno turizam, 
ovisi o održivom upravljanju prirodnim 
resursima.  Zahvaljujući povoljnom geografskom 
položaju i prirodnim ljepotama Hrvatska je važno 
turističko odredište. Međutim, prekomjerna 
ovisnos t o turizmu može imati negativan utjecaj na 
okoliš, što pak može utjecati na sektor turizma, ali 
i na gospodarstvo u cjelini (Orsini i Ostojić, 
2018.). Hrvatska ima drugu po veličini mrežu 
zaštićenih područja u okviru mreže Natura 2000 u 
Europskoj uniji, k oja obuhvaća više od trećine 
njezine kopnene površine i znatnu morsku 
površinu od 4  986 km². Za upravljanje područjima 
mreže Natura 2000 bit će potrebna učinkovita 
suradnja među gospodarskim sektorima kako bi se 
potrebna ulaganja optimizirala i usmjerila u  
konkretne mjere za očuvanje tih područja.  
Hrvatska postaje sve osjetljivija na klimatske 
rizike.  S obzirom na procijenjene prosječne 
godišnje troškove štete zbog ekstremnih 
vremenskih uvjeta (Jelavić i EKOBERG, 2017) od 
80 milijuna  EUR u razdoblju od 198 0. do 2016., 
može se očekivati da će klimatske promjene biti 
sve veći problem. Klimatske promjene povećavaju 
opasnost od poplava u Podunavlju i olujnih uspora 
na obali i izlažu Hrvatsku povećanom riziku od 
šumskih požara. U nedavno izrađenoj strategiji 
prilagodbe klimatskim promjenama (Trumbić i 
suradnici, 2017) utvrđeni su prioritetni sektori u 
kojima je potrebno provesti dodatne mjere. Za 
dekarbonizaciju hrvatskog gospodarstva bit će 
potrebna znatna ulaganja i strukturne prilagodbe, a 
to se posebno odnosi  na djelatnosti u sektoru 
energetike i prometa. Hrvatska će u svoj nacionalni 
energetski i klimatski plan, koji treba biti donesen 
do kraja 2019., uvrstiti pregled potreba za 
ulaganjima te potreba na razini politika do 2030. u 
području obnovljivih izvora e nergije, energetske 
učinkovitosti, sigurnosti opskrbe i ublažavanja 
klimatskih promjena te prilagodbe tim 
promjenama.  
Povećanje energetske učinkovitosti ključno je 
za smanjenje energetskog intenziteta.  Hrvatska 
troši jednu trećinu manje energije po glavi stanovnika od prosjeka EU -a, ali je njezin 
energetski intenzitet (potrošnja energije kao udio u 
BDP -u) 61  % veći od prosjeka. U 2015. udio 
stambenog sektora u ukupnoj potrošnji energije 
iznosio je 36,7  %, što je znatno iznad prosjeka EU -
a (25,4  %). Iako je to velikim dijelom posljedica 
manjeg udjela energetski intenzivnog industrijskog 
sektora u gospodarstvu, valja naglasiti da je većina 
od 1,42 milijuna stambenih objekata u Hrvatskoj 
starija od 20 godina i stoga u pravilu slabije 
energetski učinkovita. Hrva tska je treći najveći 
potrošač energije za hlađenje u EU -u (Eurostat). 
Sve prethodno navedeno upućuje na zaključak da u 
Hrvatskoj ima potencijala za povećanje energetske 
učinkovitosti (Svjetska banka, 2018.b), prije svega 
povećanjem učinkovitosti centraliz iranih sustava 
grijanja i potporom za uvođenje pametnih mreža i 
mjernih uređaja.  
Kada je riječ o energiji iz obnovljivih izvora, 
Hrvatska je ostvarila svoj cilj za 2020., ali ima 
potencijala da dodatno iskoristi energiju vjetra 
i sunca.  U 2016. udio energi je iz obnovljivih 
izvora iznosio je 28,3  % (u odnosu na prosjek EU -
a od 17  %), posebno zahvaljujući snažnoj 
hidroenergetskoj industriji, što znači da je cilj 
udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji 
energije (20  %) do 2020. ostvaren. Ipak, Hrvatsk a 
ima potencijala za daljnji razvoj obnovljivih izvora 
energije na troškovno učinkovit način s obzirom na 
to da je u 2016. kapacitet za proizvodnju energije 
iz nestalnih izvora (energija vjetra i sunca) iznosio 
tek 11  % instaliranog proizvodnog kapaciteta 
spojenog na mrežu (u odnosu na prosjek EU -a od 
26 %). Od razvoja obnovljivih izvora energije 
posebno bi imale koristi hrvatske otočne regije.  
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
56 Grafikon 4.4.4.:  Krajnja potrošnja energije u 2015.  
 
Izvor:  Eurostat, vlastiti izračuni.  
U Hrvatskoj još ima p rostora za jačanje 
tržišnog natjecanja i poboljšanje izbora kupaca 
na maloprodajnom tržištu električne energije i 
plina . Od 2016. više nema regulacije cijena 
električne energije za kućanstva. Neovisno o 
daljnjoj liberalizaciji, cijene plina za male 
potroša če i dalje su regulirane, dok će se regulacija 
za velike potrošače ukinuti 2021. Maloprodajno 
tržište i dalje je vrlo koncentrirano, osobito u 
sektoru električne energije, u kojem je većina 
novih opskrbljivača u međuvremenu već napustila 
tržište navodeći k ao razlog nemogućnost pristupa 
proizvodnom kapacitetu, protutržišne prakse 
postojećih opskrbljivača i nedostatak stabilnog 
investicijskog okruženja, posebno zbog čestih 
promjena okvira potpora za obnovljive izvore 
energije. Neovisnost i kapacitet nacionaln og 
energetskog regulatornog tijela ključni su za 
poboljšanje tržišnog natjecanja.  
Projekti od zajedničkog interesa koji su 
trenutačno u izradi, posebno LNG terminal na 
Krku i veliki projekt pametnih mreža SINCRO, 
ključni su za sigurnost opskrbe električno m 
energijom i plinom u Hrvatskoj.  U tom 
kontekstu, provedba projekata za uspostavu 
dvosmjernog plinskog kapaciteta sa susjednim 
državama – osobito Mađarskom – od velike je 
važnosti za održivost projekta LNG terminala na 
Krku i općenito za sigurnost opskrbe  u regiji. Za to 
je potreban usklađen regionalni pristup sa 
susjednim zemljama.  Promet i povezanost  
Prometna je mreža neujednačena, a željeznička 
infrastruktura znatno je ispod prosjeka EU -a. 
Hrvatska je izgradila tek 5 –6 % osnovne 
željezničke mreže TEN -T, za razliku od prosjeka 
EU-a koji iznosi 60  % (Europska komisija, 2018p). 
Zbog zastarjele i ograničene željezničke 
infrastrukture konkurentnost je slaba, kvaliteta 
usluge niska, a putnici se uglavnom odlučuju za 
druge načine prijevoza, osobito cestovni pri jevoz. 
Na temelju analize sveobuhvatnog prometnog 
modela i ulaganja u razdoblju 2014. –2020., 
najkritičniji dijelovi željezničkih koridora mreže 
TEN -T koji još uvijek nedostaju su Zagreb –Rijeka, 
izgradnja čvora Zagreb i dionica Dugo Selo –
Novska. S druge str ane, kvaliteta cestovne 
infrastrukture općenito je dobra zahvaljujući 
intenzivnim ulaganjima u gustu i kvalitetnu mrežu 
autocesta  (46). Ipak, na državnim cestama i dalje 
postoje uska grla koja se često dodatno 
pogoršavaju na vrhuncu turističke sezone. I na 
kraju, iako se broj poginulih na cestama u 
razdoblju od 2010. do 2016. smanjio za 28 %, 
Hrvatska je i dalje pri dnu ljestvice EU -a u 
pogledu sigurnosti na cestama (Europska komisija, 
2017.a).  
Gradski prijevoz razvijen je samo u nekoliko 
velikih gradova, dok u ostalima nedostaje i 
najosnovnija infrastruktura.  U razdoblju 2014. –
2020. Zagreb i Osijek ulažu u gradski prijevoz, 
dok je on u druga dva velika grada – Splitu i Rijeci 
– te u manjim gradovima i dalje zastario i ne može 
zadovoljiti ni postojeće potre be, a kamoli se nositi 
s povećanom potražnjom u budućnosti ili sa 
sezonskim fluktuacijama.  
Udio energije iz obnovljivih izvora u 
prometnom sektoru (1,3  % u 2016.) među 
najnižima je u EU -u i ispod razine cilja od 10  % 
do 2020.  U 2018. hrvatska vlada uvela j e poticaje 
za kupnju električnih automobila. Ipak, potrebni su 
dodatni napori i ulaganja da bi se stvarno smanjio 
velik udio osobnih automobila s pogonom na 
fosilna goriva, potaknula intermodalnost i općenito 
ograničile sve veće emisije stakleničkih plinov a u 
prometnom sektoru.  
                                                           
(46) S 23,1  km autoceste na tisuću km2 Hrvatska je iznad 
prosjeka EU -a (17  km) (Eurostat).  
0 10 20 30 40OstaloPoljoprivreda/
šumarstvo/
ribarstvoUslugeStambeni
sektorPrometIndustrija
EU HR
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
57 Hrvatska ima nisku stopu korištenja ultrabrzog 
širokopojasnog interneta.  U 2018. pristup brzom 
širokopojasnom internetu imalo je 80  % 
kućanstava, što predstavlja poboljšanje u odnosu 
na 77  % u 2017. i približavanje prosjeku EU -a 
(86 %). U međuvremenu se i stopa korištenja 
brzog širokopojasnog interneta znatno povećala (s 
14 % na 19  % kućanstava), ali je i dalje znatno 
ispod prosjeka EU -a od 41  % (Europska komisija, 
2019x). Čimbenici koji utječu na nisku stopu 
korištenja slabo su koriš tenje internetom i visoke 
cijene (brzog) širokopojasnog interneta. Postizanje 
ciljeva europskog gigabitnog društva za 2025. 
(Europska komisija, 2016q) upitno je bez javne 
potpore. Učinkovitim uvođenjem 5G mreža 
poboljšala bi se brza povezivost u ruralnim i  
udaljenim područjima.  
4.4.3.  REGIONALNE RAZLIKE  
U Hrvatskoj su vrlo izražene teritorijalne 
razlike.  Slično kao i BDP po glavni stanovnika 
(vidjeti poglavlje  1.), i rezultati na tržištu rada 
znatno se razlikuju u različitim dijelovima zemlje, 
a stopa nezap oslenosti u 2017. kretala se u rasponu 
od 4,6  u Istarskoj županiji do čak 26  % u Sisačko -
moslavačkoj županiji (vidjeti grafikon 4.4.5.). 
Gotovo 40  % nezaposlenih živi u istočnoj i 
središnjoj Hrvatskoj iako u tim regijama živi tek 
četvrtina ukupnog stanovni štva Hrvatske, što je 
djelomično i posljedica intenzivnog 
iseljavanja  (47). Osim toga, slično kao i u ostalim 
državama članicama, velik je jaz između urbanih i 
ruralnih područja jer gradovi nude bolje 
mogućnosti za zapošljavanje i privlače 
visokokvalificira nu radnu snagu. Konkretno, u 
gradovima je zaposleno 69,5  % aktivnog 
stanovništva, a u ruralnim područjima 59,2  %. 
Samo 18,8  % stanovništva u ruralnim područjima 
ima visoko obrazovanje, u odnosu na 43,5  % u 
gradovima, što je više od prosjeka EU -a (vidjeti 
grafikon 4.4.6.).  
                                                           
(47) U razdoblju 2014. – 2017. broj stanovnika u sedam 
župa nija srednje i istočne Hrvatske smanjio se za više od 
5 %, dok je smanjenje broja stanovnika na državnoj razini 
iznosilo 2  %. Grafikon 4.4.5.:  Stopa registrirane nezaposlenosti (%) po 
županijama, 2017.  
 
Izvor:  Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske.  
Znatne regionalne razlike u smislu bogatstva 
prirodnih resursa upućuju na različite potrebe 
za ulaganji ma u različitim dijelovima zemlje.  
Industrijska proizvodnja snažno je koncentrirana 
na području Zagreba i Primorsko -goranske 
županije (Svjetska banka, 2018b), a veliki gradovi 
(Zagreb, Split, Rijeka, Osijek) pokazuju najveći 
potencijal za inovacije, uključ ujući svjetske centre 
izvrsnosti u području informacijske i 
komunikacijske tehnologije, biomedicinskih i 
prirodnih znanosti u Zagrebu i Rijeci. Istočna 
Hrvatska ovisi o poljoprivredi i drvnoj industriji, a 
blizinu srednje Europe mogla bi iskoristiti kao 
konkurentsku prednost. Regije na jadranskoj obali 
i otoci svoje relativno blagostanje mogu najvećim 
djelom zahvaliti turizmu. Suočavaju se s 
problemima povezanosti i pristupa čistoj energiji, 
usluga vodoopskrbe i odvodnje i zaštite prirode na 
otocima, koji s e pogoršavaju priljevom velikog 
broja ljudi u glavnom dijelu turističke sezone.  
Pri donošenju odluka o ulaganjima koja se 
sufinanciraju sredstvima EU -a potrebno je 
voditi računa o regionalnim specifičnostima.  
Ciljanim ulaganjima s naglaskom na ljudskom 
kapitalu i konkurentnosti ojačao bi se unutarnji 
potencijal rasta regija koje zaostaju. Time bi se 
riješili nedostaci u pogledu prometne povezanosti 
(otoci) i/ili pristupa uslugama zdravstvene skrbi i 
kvalitetne socijalne skrbi (pogranične regije). 
Međutim, i skustva s provedbom strategija 

4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
58 održivog urbanog razvoja  (48) sufinanciranih 
sredstvima EU -a još uvijek su neodređena. 
Gradovi su uložili hvalevrijedne napore kako bi 
definirali strategije kojima se uzimaju u obzir šire 
potrebe susjednih općina, ali je došlo  do velikih 
zastoja u njihovoj provedbi. Osim toga, zbog 
nedostatka sveobuhvatnog nacionalnog okvira 
urbanističke politike u posljednjih je nekoliko 
godina u gradovima provedeno više zasebnih 
projekata ograničenog učinka. Gradovi bi u 
budućnosti mogli ojač ati svoju ulogu pokretača 
rasta na regionalnoj razini.  
Grafikon 4.4.6.:  Stope zaposlenosti, nezaposlenosti i 
visokog obrazovanja, po stupnju urbanizacije, 
2015. –2017.  
 
Izvor:  Eurostat, vlastiti izračuni.  
4.4.4.  JAVNA UPRAVA  
Regionalne razlike dodatno pogoršavaju velike 
nejednakosti u učinkovitosti javne uprave.  U 
prethodnim izvješćima naglašeno je da su mnoge 
manje jedinice lokalne uprave i samouprave 
nadležne i odgovorne za pružanje javnih usluga, ali 
da im često nedostaju odgovarajući financijski, 
administrativni i ljudski resursi za obavljanje 
njihovih zadaća. To dovodi do znatnih razlika u 
pružanju javnih usluga između financijski i 
administrativno jakih i slabijih jedinica lokalne 
uprave i samouprave u Hrvatskoj. Stanje se 
dodatno pogoršava time št o podjela nadležnosti i 
odgovornosti za pružanje usluga na razini jedinica 
                                                           
(48) U Zagrebu, Osijeku, Rijeci, Splitu, Zadru, Slavonskom 
Brodu i Puli.  lokalne uprave i samouprave (općine, gradovi, 
županije) nije jasno definirana (Europska komisija 
2016b)  (49). Postojećim teritorijalnom ustrojem 
povećavaju se troškovi i smanjuje kva liteta i 
djelotvornost usluga (Svjetska banka, 2018b).  
Ulažu se napori za poboljšanje koordinacije 
središnje državne uprave.  Strategija razvoja 
javne uprave iz 2015. u kojoj su utvrđeni ciljevi za 
modernizaciju državne uprave provedena je tek u 
nekoliko p odručja. Posebno sporo napreduju mjere 
koje se odnose na poboljšanje upravljanja ljudskim 
resursima i uvođenje modernih sustava za 
poboljšanje kvalitete usluga. Isto tako, 
koordinacija prijedloga politika među 
ministarstvima do nedavno je bila vrlo ogranič ena, 
kao i uključivanje akademskih stručnjaka u 
postupke donošenja politika (Petak i suradnici, 
2018). U Izvješću za Hrvatsku 2018. istaknuta je i 
potreba jačanja administrativnih kapaciteta za 
izradu i provedbu javnih politika te učinkovitije i 
djelotvorn ije korištenje sredstava EU -a. Nadležna 
tijela pripremaju nacionalnu strategiju razvoja za 
razdoblje 2021. –2030. u cilju poboljšanja 
donošenja, koordinacije i provedbe politika. 
Strategijom bi se trebale objediniti brojne male, 
neusklađene sektorske i teri torijalne strategije te 
uspostaviti jasna veza između prioriteta i ciljeva s 
jedne strane i proračunskog planiranja s druge 
strane. To uključuje i zajedničku informatičku 
platformu kojom se osigurava transparentnost i 
olakšava objedinjavanje podataka i inf ormacija te 
izvješćivanje.  
Ostvaren je napredak u provedbi niza drugih 
mjera za povećanje učinkovitosti javne uprave.  
Vlada je u kolovozu donijela odluku o znatnoj 
racionalizaciji složenog sustava državnih agencija, 
čime je učinjen korak prema pojednostavn jenju i 
većoj učinkovitosti. Ukupno 54 državnih agencija, 
državnih institucija i poduzeća u državnom 
vlasništvu bit će ukinuto ili spojeno s agencijama 
ili resornim ministarstvima. Za preostale agencije 
nadležna tijela planiraju utvrditi novi okvir kojim 
će se povećati homogenost cijelog sustava. 
                                                           
(() Nedostatak jasnih nacionalnih standarda koje bi 
primje njivale sve jedinice lokalne uprave i samouprave 
osobito se osjeti u području socijalne politike, u kojem se 
propisi doneseni na državnoj razini različito provode u 
različitim općinama. U nekim se slučajevima ne poštuju 
zakonske obveze, primjerice odredba Zakona o socijalnoj 
skrbi prema kojoj općine 5  % sredstava iz svojeg proračuna 
trebaju izdvojiti za pomoć za podmirenje troškova 
stanovanja socijalno ugroženih skupina.  
20406080100120
Stopa zaposlenosti Stopa nezaposlenosti Visoko obrazovanjeIndeks, 
EU28=100
EU28 HR
Veliki gradovi Manji gradovi i predgrađa
Ruralna područja
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
59 Nadležna tijela izradila su i propise kojima se 
predviđa prijenos nadležnosti s područnih jedinica 
i ispostava središnjih tijela državne uprave (npr. 
ministarstava) koje djeluju na lokalnoj razini na 
županijska tij ela. Propisi bi trebali biti doneseni u 
travnju 2019. (i provedeni u 2020.) te bi 
djelomično bili usmjereni na rješavanje problema 
rascjepkanosti sustava državne uprave. Međutim, 
učinak tih mjera i dalje uvelike ovisi o njihovoj 
učinkovitoj provedbi. Napos ljetku, pružanje javnih 
e-usluga poboljšalo se zahvaljujući unaprjeđenju 
sustava e -Građani (trenutačno su dostupne 54 
elektroničke usluge), eIDAS (elektronička 
identifikacija, autentikacija i usluge povjerenja) te 
raznih drugih sustava e -Uprave  (50). 
Donoše nje novih propisa o plaćama u državnoj 
upravi planira se u prvom tromjesečju 2019.  
Novim propisima, čije je donošenje vlada već više 
puta odgađala, bit će obuhvaćene plaće državnih 
službenika i namještenika, dok će plaće ostalih 
zaposlenika u javnom sektor u doći na red u drugoj 
fazi. Zakonom se želi postići bolja usklađenost 
plaća u javnoj upravi uvođenjem zajedničke 
osnovice za plaće i koeficijenata složenosti 
poslova, na temelju dosljednijih opisa radnih 
mjesta i okvira za kompetencije. Novim propisima 
obuhvatila bi se i područja iz radnog odnosa 
državnih službenika i namještenika koja su sada 
predmet kolektivnog pregovaranja, uz uvjet 
provedbe novog sustava ocjenjivanja državnih 
službenika i namještenika. Kad je riječ o 
poduzećima u državnom vlasništvu, z asada nisu 
poduzeti daljnji koraci za uspostavu koordiniranog 
sustava za kolektivno pregovaranje.  
Potrebno je ojačati cjelokupni institucionalni 
ustroj u području javne nabave.  U izvješću 
Državnog ureda za reviziju u 2018. (Državni ured 
za reviziju, 2018.)  zabilježeno je opće kašnjenje i 
nedostatak osoblja u većini institucija uključenih u 
javnu nabavu, uključujući Središnji državni ured 
za javnu nabavu i tijela koja djeluju u području 
europskih strukturnih i investicijskih fondova. U 
izvješću se naglašava ključna uloga Središnje 
                                                           
(50) Sustav e -Uprava uključuje sustav e -Novorođenče 
(registracija novorođenog djeteta pu tem interneta), e -
Porezna (razni porezni poslovi), a planira se i razvoj 
sustava m -Potpis i m -Pečat (elektroničko potpisivanje, 
pečatiranje ili ovjeravanje dokumenata). Osnivanjem 
zajedničkog uslužnog centra sva će tijela u javnom sektoru 
moći upotrebljava ti zajedničku, pouzdanu i prilagodljivu 
infrastrukturu u „oblaku”.  agencije za financiranje i ugovaranje te drugih 
posredničkih tijela razine 2  (51) kao specijaliziranih 
službi koje provode neobvezne provjere i pomažu 
u izradi nacrta natječajne dokumentacije. U tim 
službama nedostaje osoblja, a klju čne su za pomoć 
krajnjim korisnicima sredstava EU -a te moraju 
imati visoku razinu stručnog znanja i otpornosti na 
korupciju i neprimjerene utjecaje. Daljnje mjere u 
području javne nabave mogle bi uključivati širi 
razvoj i provedbu politika (koje u određeni m 
slučajevima već postoje), uz korištenje javne 
nabave kao strateškog instrumenta politike 
(socijalna, zelena i inovativna nabava).  
Pravosuđe  
Ostvaren je napredak u smanjenju broja 
neriješenih predmeta, ali i dalje je potrebno 
poboljšati kvalitetu i učinko vitost pravosudnog 
sustava i okvir za osobni stečaj.  Uz iznimku 
Visokog trgovačkog suda, smanjeni broj 
neriješenih predmeta  (52) uglavnom je posljedica 
manjeg priljeva predmeta. Naglasak na rješavanju 
najstarijih predmeta (10 godina i stariji) pokazuje 
rezultate, ali Pregled stanja u području pravosuđa u 
EU-u za  2019. (Europska komisija, uskoro) 
pokazuje da je Hrvatska i dalje među vodećima u 
EU-u prema trajanju sudskih postupaka i broju 
neriješenih predmeta. Od 1.  siječnja  2019. 
Financijska agencija bit će ovlaštena u određenim 
slučajevima pokrenuti osobni stečaj po službenoj 
dužnosti (npr. za osobe s blokiranim računima) i 
postupak posredovanja u Financijskoj agenciji 
ukinut je kao proceduralni korak prije pokretanja 
sudskog postupka. Očekuje se da će to pr idonijeti 
češćem korištenju postupaka osobnog stečaja i 
smanjenju prezaduženosti nekih kućanstava; u 
međuvremenu prosječno trajanje stečajnih 
postupaka i postupaka restrukturiranja dodatno se 
povećalo u svim kategorijama.  
Ostvaren je napredak u elektroničkoj 
komunikaciji na sudovima i provedbi reforme 
pravosudne karte.  Svi trgovački sudovi sada 
imaju mogućnost e -komunikacije s odvjetnicima, 
javnim bilježnicima i državnim odvjetništvom, a to 
                                                           
(51) Tijela koja su izravno zadužena za ugovore o bespovratnim 
sredstvima za projekte koji se financiraju sredstvima iz 
europskih strukturnih i investicijskih fondova.  
(52) 18 % u građanskim,  trgovačkim i ovršnim predmetima na 
prvostupanjskim sudovima te 23  % na Visokom 
trgovačkom sudu (2018. u usporedbi s 2017.) (Ministarstvo 
pravosuđa).  
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
60 bi se u sljedećoj fazi trebalo omogućiti i za 
stečajne u pravitelje, sudske vještake i općinske 
sudove. Elektroničko plaćanje sudskih pristojbi 
potiče se odobravanjem popusta od 50  % svima 
koji dostave podnesak putem interneta i pristojbu 
plate odmah. Od 2019. Financijska agencija 
sudovima dostavlja dokumentacij u o osobnom 
stečaju i stečaju poduzeća elektroničkim putem. U 
tijeku je pilot -projekt kojim se testira centralizirana 
poštanska dostava sudskih dokumenata. Vrhovni 
sud u potpunosti je uveo sustav e -Predmet te 
planira povećati broj objavljenih prvostupanjsk ih i 
drugostupanjskih odluka, među ostalim radi 
poboljšanja dosljednosti sudske prakse. Reformom 
pravosudne karte (koja je na snazi od siječnja 
2019.) skoro svi prekršajni sudovi pripojit će se 
općinskim sudovima. Očekuje se da će se tako 
povećati učinkovi tost i kvaliteta boljom 
raspodjelom radnog opterećenja.  
Izazovi povezani s učinkovitošću i kvalitetom 
kaznenopravnog sustava mogu biti kočnica u 
učinkovitoj borbi protiv gospodarskog i 
financijskog kriminala.  Broj neriješenih 
predmeta povećao se na kazneni m sudovima svih 
razina, a postupci su i dalje dugotrajni (650 dana 
na općinskim sudovima i 400 dana u 
prvostupanjskim predmetima na županijskim 
sudovima). Državno odvjetništvo dobilo je 
određeno kadrovsko pojačanje, ali njegov je 
kapacitet za borbu protiv gospodarskog i 
financijskog kriminala i dalje ograničen.  
Neovisnost sudstva i dalje je pitanje koje izaziva 
zabrinutost . Prema odluci Ustavnog suda (Ustavni 
sud Republike Hrvatske, 2018.) Državno sudbeno 
vijeće nije pružilo dostatno obrazloženje u 
određen im odlukama o karijeri sudaca, što je 
dovelo do zakonodavnih izmjena kojima su 
smanjene ovlasti Vijeća pri odabiru sudaca, a to bi 
moglo negativno utjecati na izvršavanje njegove 
institucionalne uloge. Istraživanje Eurobarometra 
pokazuje da se percepcija n eovisnosti sudstva u 
Hrvatskoj, već ionako na niskoj razini, dodatno 
pogoršala (Europska komisija, 2019b).  
Borba protiv korupcije  
Snažna je percepcija o raširenosti korupcije.  
Hrvatska je među najlošije rangiranim državama 
članicama prema percepciji i kon troli korupcije te se ne bilježi trend poboljšanja  (53). Više od 
polovine ispitanika koji su sudjelovali u posebnom 
istraživanju Eurobarometra o korupciji iz 2017. 
smatra da korupcija utječe na njihov svakodnevni 
život (59  %), a Hrvatska među svim državama 
članicama ima i najveći postotak ispitanika (16  %) 
koji su bili izloženi korupciji (Europska komisija, 
2017g). Isto tako, prema istraživanju 
Eurobarometra iz 2017. o stavovima poduzeća 
prema korupciji u EU -u (Europska komisija, 
2017d) Hrvatska je država čl anica u kojoj najmanji 
postotak poduzeća (5  %) smatra da se osobe koje 
primaju mito primjereno kažnjavaju, što je 14 
postotnih bodova manje u odnosu na prethodne 
rezultate. Osim toga, samo 15  % poduzeća vjeruje 
da se mjere protiv korupcije primjenjuju 
nepristrano i bez skrivenih namjera, što je 
smanjenje od čak 24 postotna boda u odnosu na 
2015.  (54). 
Pojedine zakonodavne inicijative ne nude 
prikladne provedbene instrumente za 
suzbijanje korupcije.  Unatoč određenom 
napretku ostvarenom djelomičnom provedbom 
akcijskog plana za suzbijanje korupcije Hrvatska i 
dalje ima ograničen kapacitet za sprečavanje i 
sankcioniranje slučajeva korupcije. Trenutačno su 
u saborskoj proceduri dva zakonodavna prijedloga 
o zaštiti zviždača i sprečavanju sukoba 
interesa  (55), ali ov im potonjim nisu u cijelosti 
obuhvaćeni slučajevi nakon prestanka mandata 
(„rotirajuća vrata”). Osim toga, nacrtom zakona 
Povjerenstvu za sprečavanje sukoba interesa 
otežano je pokretanje postupaka i sankcioniranje 
dužnosnika koji dostave netočne imovinske  
kartice. Nadalje, on se ne odnosi na predsjednike i 
članove uprave poduzeća u većinskom vlasništvu 
jedinica lokalne uprave i samouprave, koja 
upravljaju znatnim financijskim sredstvima te su 
stoga izložena riziku korupcije. I na kraju, nije 
ostvaren napre dak u donošenju etičkog kodeksa za 
saborske zastupnike, a došlo je do zastoja i u 
planiranom zakonskom reguliranju lobiranja.   
Mehanizmi kontrola i sankcija na lokalnoj 
razini slabi su.  Nakon izmjena okvira koji se 
odnosi na funkcioniranje jedinica lokaln e uprave i 
                                                           
(53) Transparency International, Indeks percepcije korupcije; 
Svjetska banka, Pokazatelj kontrole korupcije . 
(54) Pitanje: „U kojoj je mjeri javnim dužnosnicima 
onemogućena zlouporaba položaja u privatne svrhe?” 
(Petak i suradnici, 2018).  
(55) Donošenje zakona bilo je predviđeno krajem 2018.  
4.4. Reforme u cilju jačanja konkurentnosti i ulaganja*  
 
61 samouprave nije došlo do poboljšanja u kontroli 
korupcije na lokalnoj razini. Zakonom o lokalnoj i 
područnoj (regionalnoj) samoupravi izabranim 
dužnosnicima na lokalnoj razini daje se znatna 
sloboda odlučivanja. Njihove diskrecijsko pravo 
odluči vanja o raspolaganju imovinom i 
financijskim sredstvima u iznosu do milijun  kuna i 
imenovanju članove uprave javnih poduzeća 
značajni su čimbenici rizika jer ti članovi uprave 
ne podliježu istoj vrsti nadzora. Posebno 
istraživanje Eurobarometra o korupciji  iz 2017. 
pokazuje da 90  % građana smatra da je korupcija 
prisutna u javnim lokalnim ili regionalnim 
institucijama, a 72  % poduzeća smatra da je 
korupcija raširena u javnoj nabavi kojom se 
upravlja na lokalnoj ili regionalnoj razini, što je 
povećanje za še st postotnih bodova u odnosu na 
2015. Istraživanja pokazuju i da se konkurentske 
prednosti na lokalnoj razini uglavnom postižu 
zahvaljujući vezama, a ne sposobnostima 
(Vuković, 2017).  
Borba protiv korupcije može se poduprijeti 
jačanjem ex ante  provjera i s ustava e -nabave.  
E-nabava u Hrvatskoj je u naprednoj fazi i dobra je 
osnova za daljnji razvoj transparentnosti daljnjom 
uporabom podataka, integracijom s drugim 
rješenjima e -Uprave i uvođenjem najnovijih 
tehnologija. Pozitivni pomaci ostvareni su i 
usposta vom registra ugovora te omogućivanjem 
podnošenja žalbi Državnoj komisiji za kontrolu 
postupaka javne nabave elektroničkim putem  (56). 
                                                           
(56) To će uskoro postati obvezno te je ključno osigurati 
odgovarajuća sr edstva za moguće tehničke izazove.  
 
 
62 Preporuka 1.:  Jačati fiskalni okvir, među 
ostalim jačanjem mandata i neovisnosti 
Povjerenstva za fiskalnu politiku. Uvesti 
periodični porez na nekretnine.  Hrvatska je ostvarila određeni napredak  u provedbi 
preporuke 1.  
Jačati fiskalni okvir, među ostalim 
jačanjem man data i neovisnosti 
Povjerenstva za fiskalnu politiku.  Značajan napredak  u jačanju fiskalnog okvira. 
Nakon dugotrajnog odgađanja, u prosincu 2018. 
Sabor je donio novi Zakon o fiskalnoj odgovornosti i 
novi Zakon o Državnom uredu za reviziju. No 
odgođeno je donošenje novog Zakona o proračunu.  
Uvesti periodični porez na nekretnine.  Nema napretka . Više se ne planira uvođenje 
periodičnog poreza na nekretnine.  
Preporuka 2.:  Odvraćati od prijevremenog 
umirovljenja, ubrzati prelazak na višu dobnu 
granicu za zakonsko umirovljenje i uskladiti 
odredbe o mirovinama za posebne kategorije s 
općim pravilima za umirovljenje. Provesti 
reformu sustava obrazovanja i 
osposobljavanja u cil ju poboljšanja njegove 
kvalitete i relevantnosti za tržište rada za 
mlade i odrasle. Konsolidirati socijalne 
naknade i povećati njihov kapacitet za 
smanjenje siromaštva.  Hrvatska je ostvarila određeni napredak  u provedbi 
preporuke 2.  
Odvraćati od prijevr emenog umirovljenja, 
ubrzati prelazak na višu dobnu granicu za 
zakonsko umirovljenje i uskladiti odredbe o 
mirovinama za posebne kategorije s općim 
pravilima za umirovljenje.  Značajan napredak. U prosincu 2018. Sabor je 
donio važan paket mjera reforme mir ovinskog 
sustava s ciljem uklanjanja strukturnih 
nedosljednosti, poboljšanja adekvatnosti 
mirovinskog sustava produljenjem radnog vijeka te 
jačanja institucijske strukture i poboljšanja 
učinkovitosti drugog obveznog mirovinskog stupa.  
Provesti reformu sus tava obrazovanja i 
osposobljavanja u cilju poboljšanja njegove 
kvalitete i relevantnosti za tržište rada za 
mlade i odrasle.  Određeni napredak  u provedbi reforme sustava 
obrazovanja i osposobljavanja. Uveden je niz mjera, 
primjerice novi kurikulumi u opće obrazovnim 
predmetima kao pilot -projekt. Predstoji donošenje i 
provedba ostalih ciljeva utvrđenih u strateškom 
okviru Obrazovanje i osposobljavanje 2020.  
Konsolidirati socijalne naknade i povećati 
njihov kapacitet za smanjenje siromaštva.  Ograničeni napredak  u konsolidaciji socijalnih 
naknada.  Dovršena je kategorizacija vrsta naknada 
koje dodjeljuju jedinice lokalne uprave i samouprave 
u skladu s nomenklaturom Europskog sustava 
integrirane statistike socijalne zaštite. Međutim, 
većina mjera politike i  dalje je u pripremnoj fazi.   PRILOG A: TABLICA  
 
Tablica  A.1.:  Ocjena provedbe preporuka (i potpodručja) za Hrvatsku iz  2018.  
 
 
 
A. Tablica  
 
63 Preporuka 3.:  Smanjiti teritorijalnu 
rascjepkanost javne uprave, pojednostavniti 
funkcionalnu raspodjelu nadležnosti i povećati 
kapacitete za izradu i provedbu javnih 
politika. Na temelju savjetovanja sa 
socijalnim partnerima  uvesti usklađene okvire 
za određivanje plaća u javnoj upravi i javnim 
službama.  Hrvatska je ostvarila ograničeni napredak  u 
provedbi preporuke  3.  
Smanjiti teritorijalnu rascjepkanost javne 
uprave, pojednostavniti funkcionalnu 
raspodjelu nadležnosti i p ovećati 
kapacitete za izradu i provedbu javnih 
politika.  Određeni napredak  u reformi javne uprave. U 
tijeku je značajna racionalizacija složenog sustava 
državnih agencija, što predstavlja pomak prema 
pojednostavnjenju i većoj učinkovitosti. Teritorijalna 
rascjepkanost na lokalnoj razini i dalje je problem.  
Na temelju savjetovanja sa socijalnim 
partnerima uvesti usklađene okvire za 
određivanje plaća u javnoj upravi i javnim 
službama.  Ograničeni napredak  u usklađivanju okvira za 
određivanje plaća u javnoj  upravi i javnim službama, 
s obzirom na to da je relevantno zakonodavstvo i 
dalje u pripremnoj fazi.  
Preporuka 4.: Poboljšati korporativno 
upravljanje poduzećima u državnom 
vlasništvu i intenzivirati prodaju poduzeća u 
državnom vlasništvu i neproduktivne imovine. 
Znatno smanjiti opterećenje poduzeća koje 
proizlazi iz parafiskalnih nameta te složenih 
administrativnih i zakonodavnih zahtjeva. 
Poboljšati tržišno natjecanje u području 
poslovnih usluga i reguliranih profesija. 
Smanjiti trajanje sudskih postupaka i 
unaprijediti elektroničku komunikaciju na 
sudovima.  Hrvatska je ostvarila određeni napredak  u provedbi 
preporuk e 4.  
Poboljšati korporativno upravljanje 
poduzećima u državnom vlasništvu i 
intenzivirati prodaju poduzeća u državnom 
vlasništvu i neproduktivne imovine.  Ograničeni napredak. Donesen je novi Kodeks 
korporativnog upravljanja te je u svim važnim 
poduzećim a u državnom vlasništvu uvedena obveza 
izvješćivanja o poslovnim planovima i rezultatima. 
Prodaja državne imovine sporo napreduje zbog 
kašnjenja u donošenju relevantnog zakonodavstva.  
Znatno smanjiti opterećenje poduzeća koje 
proizlazi iz parafiskalnih na meta te 
složenih administrativnih i zakonodavnih 
zahtjeva.  Određeni napredak u smanjenju opterećenja 
poduzeća. Ostvaren je određeni napredak u daljnjem 
uklanjanju utvrđenog administrativnog opterećenja i 
ograničeni napredak u ukidanju parafiskalnih nameta . 
Poboljšati tržišno natjecanje u području 
poslovnih usluga i reguliranih profesija.  Ograničeni napredak u poboljšanju tržišnog 
natjecanja u području poslovnih usluga i reguliranih 
profesija. Napokon je započela provedba određenih 
mjera za uklanjanje prekomjernih ograničenja, prije 
svega u putničkom prometu, reviziji i obrazovanju.  
A. Tablica  
 
64 Smanjiti trajanje sudskih  postupaka i 
unaprijediti elektroničku komunikaciju na 
sudovima.  Određeni napredak u reformi pravosudnog sustava.  
Smanjen je broj neriješenih sudskih predmeta i 
postignut je napredak u uvođenju elektroničke 
komunikacije. Očekuje se da će se spajanjem sudova 
koje se počelo provoditi od siječnja 2019. povećati 
učinkovitost.  
Sljedeće se kategorije upotrebljavaju za ocjenu napretka provedbe preporuka za Hrvatsku:  
Nema napretka:  Država članica nije najavila niti donijela mjere za provedbu preporuke. Ova ka tegorija obuhvaća nekoliko 
uobičajenih situacija koje je potrebno tumačiti na pojedinačnoj osnovi vodeći računa o specifičnim uvjetima u određenoj držav i 
članici, odnosno sljedeće:  
 zakonske, administrativne ili proračunske mjere nisu najavljene  
 u nacional nom programu reformi  
 ni u drugim službenim dokumentima upućenima nacionalnom parlamentu ili relevantnim parlamentarnim odborima 
ili Europskoj komisiji  
 javno (npr. u priopćenju za javnost ili na internetskim stranicama vlade)  
 upravljačko ili zakonodavno tij elo nije predstavilo nezakonodavne akte  
 država članica poduzela je prve korake za provedbu preporuke, npr. naručila je studiju ili je osnovala istraživačku 
grupu za analizu mogućih mjera koje je potrebno poduzeti (osim ako se u preporuci izričito zahtijeva  izrada 
smjernica ili provedba istraživanja). Međutim, nije predložila jasno utvrđene mjere za provedbu preporuke.  
Ograničeni napredak:  Država članica:  
 najavila je određene mjere kojima se mjere iz preporuke samo donekle provode; i/ili  
 predstavila je zakonodavne akte upravljačkom ili zakonodavnom tijelu koji međutim još nisu doneseni te je prije 
provedbe preporuke potrebno značajno poraditi na nezakonodavnim postupcima;  
 predstavila je nezakonodavne akte, ali bez dodatnih mjera potrebnih za provedbu pre poruke.  
Određeni napredak:  Država članica donijela je:  
 mjere kojima se djelomično provodi preporuka; i/ili  
 mjere za provedbu preporuke, ali je potrebno još prilično poraditi na potpunoj provedbi preporuke jer je provedeno 
samo nekoliko donesenih mjera. N a primjer, nacionalni parlament donio je mjere ili su mjere donesene 
podzakonskim aktom, ali nisu donesene provedbene odluke.  
Značajan napredak:  Država članica donijela je mjere kojima se uvelike provodi preporuka jer je većina mjera iz prepo ruke 
provedena.  
Potpuna provedba:  Država članica provela je sve mjere potrebne za odgovarajuću provedbu preporuke.  
A. Tablica  
 
65 Europa  2020. (nacionalni ciljevi i napredak)  
Cilj za stopu zaposlenosti (dobna skupina 20 –
64) utvrđen u Nacionalnom programu reformi: 
65,2 % Stopa zaposlenosti u Hrvatskoj polako i kontinuirano 
raste (s 58,3  % u 2013. na 66,3  % u trećem 
tromjesečju 2018.). Hrvatska je ostvarila svoj 
nacionalni cilj, no stopa zaposlenosti i dalje je među 
najnižima u EU -u i znatno ispod prosjeka EU -a. 
Cilj za istraživanje i razvoj utvrđen u 
Nacionalnom programu reformi: 1,4  % BDP -a  U 2017. intenzitet istraživanja i razvoja u Hrvatskoj 
iznosio je 0,86  % BDP -a, čemu su u jednakoj mjeri 
pridonijela privatna (0,43  % BDP -a) i javna ulaganja 
(0,43  % BDP -a).  Hr vatska nije na dobrom putu da 
ostvari cilj.  
Nacionalni cilj za emisije stakleničkih 
plinova:  
+ 11 % od 2005. do 2020.  Ukupne emisije stakleničkih plinova u Hrvatskoj 
smanjile su se za 23,3  % od 1990. do 2017. Na 
temelju najnovijih nacionalnih projekcija 
dostavljenih Komisiji i uzimajući u obzir postojeće 
mjere očekuje se da će Hrvatska uvelike ostvariti 
svoj cilj za emisi je stakleničkih plinova ( –12,5 % od 
2005. do 2020.).  
Cilj za obnovljive izvore energije 2020.: 20  % 
Cilj za udio energije iz obnovljivih izvora u 
prometu do 2020.: 10  % Budući da je udio energije iz obnovljivih izvora 
iznosio 28,3  % u 2016., Hrvatska je uvelike ostvarila 
svoj cilj za 2020.  
Budući da je udio energije iz obnovljivih izvora u 
prometu iznosio 1,3  % u 2016., Hrvatska je daleko 
od ostvarenja svojeg cilja za 2020.  
Energetska učinkovitost, ciljevi potrošnje 
energije za  2020.:  
 11,2 Mtoe (potrošnja primarne energije);  
 7 Mtoe (krajnja potrošnja energije).  Potrošnja primarne energije i krajnja potrošnja 
energije u Hrvatskoj i dalje su ispod ciljeva 
energetske učinkovitosti za 2020.  
 8,07 Mtoe (potrošnja primarne energije, 2016.);  
 6,64 Mtoe (k rajnja potrošnja energije, 2016.).  
Cilj u pogledu prijevremenog napuštanja 
školovanja: 4  % Sa stopom od 3,1  % Hrvatska je i dalje među 
vodećim državama članicama EU -a koje uspijevaju 
osigurati da mladi završe srednjoškolsko 
obrazovanje. Nacionalni cilj od  4 % i cilj na razini 
EU-a od 10  % uvelike su ostvareni.  
Cilj za visoko obrazovanje: 35  % U Hrvatskoj se stopa stjecanja visokog obrazovanja 
polako smanjuje od 2014. te je u 2017. iznosila 
28,7 %. S obzirom na stopu upisa studenata 
odgovarajuće dobne skup ine i ukupnu stopu 
napuštanja školovanja nije vjerojatno da će Hrvatska 
do 2020. ostvariti svoj nacionalni cilj.  
A. Tablica  
 
66 Cilj u pogledu smanjenja broja osoba 
izloženih riziku od siromaštva ili socijalne 
isključenosti izražen u apsolutnom broju 
osoba: smanjiti za  150 000   Broj osoba izloženih riziku od siromaštva ili 
socijalne isključenosti smanjio se s  1,384  milijuna 
u 2011. na  1,085  milijuna u  2017. Dakle, nacionalni 
cilj već je ostvaren.   
 
 
 
67 
Projekcije duga opće države na temelju osnovnog scenarija, alternativnih scenarija i testova osjetljivosti
2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. 2023. 2024. 2025. 2026. 2027. 2028. 2029.
Udio bruto duga 77,5 73,5 70,1 68,2 66,7 66,0 65,9 65,4 65,1 64,9 64,7 64,5 64,3
Promjene udjela  (-1+2+3) -2,7 -4,0 -3,4 -1,9 -1,5 -0,7 -0,1 -0,5 -0,3 -0,2 -0,2 -0,2 -0,3
od čega
(1) Primarni saldo  (1.1+1.2+1.3) 3,5 2,7 2,6 2,2 1,7 1,3 0,9 0,9 0,8 0,8 0,9 1,0 1,1
(1.1.) Strukturni primarni saldo (1.1.1.-1.1.2.+1.1.3.) 3,3 1,9 1,6 1,0 1,0 0,9 0,9 0,9 0,8 0,8 0,9 1,0 1,1
(1.1.1.) Strukturni primarni saldo (bez troška starenja stanovništva) 3,3 1,9 1,6 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0
(1.1.2.) Trošak starenja stanovništva 0,1 0,1 0,1 0,2 0,2 0,2 0,1 0,0 -0,2
(1.1.3) Ostalo (porezi i dohodci od imovine) 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 -0,1 -0,1 -0,1
(1.2.) Ciklička komponenta 0,3 0,8 1,1 1,2 0,8 0,4 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
(1.3.) Jednokratne i ostale privremene mjere -0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
(2) Efekt grude snijega  (2.1+2.2+2.3) -0,5 -1,4 -0,9 -0,6 0,2 0,7 0,8 0,4 0,5 0,6 0,7 0,8 0,9
(2.1.) Kamatni rashodi 2,7 2,4 2,3 2,2 2,2 2,2 2,2 2,3 2,4 2,5 2,6 2,7 2,7
(2.2.) Učinak rasta -2,3 -2,1 -1,9 -1,7 -0,8 -0,3 -0,2 -0,7 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6 -0,6
(2.3.) Učinak inflacije -0,9 -1,7 -1,2 -1,1 -1,2 -1,2 -1,3 -1,3 -1,3 -1,3 -1,3 -1,3 -1,3
(3) Prilagodba stanja i tokova 1,3 0,1 0,1 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0
Napomena: Za dodatne informacije vidjeti Izvješće Europske komisije o fiskalnoj održivosti iz 2018. 
c. Za dugoročno razdoblje kategorija rizika (nizak/srednji/visok) temelji se na zajedničkoj primjeni pokazatelja S2 i rezultata analize održivosti duga (DSA). Pokazatelj S2 mjeri početnu i stalnu fiskalnu 
prilagodbu koja je potrebna za stabilizaciju udjela duga u BDP-u na neodređeno vrijeme, uključujući troškove starenja stanovništva. Primjenjuju se kritične vrijednosti od 2 i 6 postotnih bodova BDP-a. 
Rezultati analize održivosti duga (DSA) upotrebljavaju se kako bi se dodatno odredila kategorija dugoročnog rizika, posebno u slučajevima kada su utvrđene ranjivosti u pogledu duga (kategorija 
srednjeg/visokog rizika na temelju analize održivosti duga). HR – projekcija duga na temelju osnovnog scenarija
[1]Uprvoj tablici prikazane suprojekcije natemelju osnovnog scenarija bezpromjene fiskalne politike. Prikazano jepredviđeno kretanje državnog duga injegova raščlamba naprimarni saldo, efekt grude
snijega iprilagodbu stanja itokova. Efektom grude snijega mjeri seneto učinak međuodnosa kamatnih stopa, inflacije irasta realnog BDP-a (ideviznog tečaja unekim državama). Prilagodba stanja i
tokova uključuje razlike u gotovinskom računovodstvu i računovodstvu na temelju nastanka poslovnih događaja, neto akumulaciju imovine te vrednovanje i druge preostale učinke.
[2]Grafikoni prikazuju niztestova osjetljivosti temeljenih naosnovnom scenariju ialternativnim scenarijima politike, posebno: povijesni scenarij strukturnog primarnog salda (SPB) (ukojem seuzima
povijesni prosjek SPB-a), scenarij uokviru Pakta ostabilnosti irastu (SGP) (ukojem sepretpostavlja daćesefiskalna politika razvijati uskladu sglavnim odredbama Pakta ostabilnosti irastu), scenarij
više kamatne stope (+ 1 postotni boduodnosu naosnovni scenarij), scenarij nižeg rasta BDP-a (–0,5 postotnih bodova uodnosu naosnovni scenarij) inegativan šokstrukturnog primarnog salda (SPB)
(kalibriran natemelju predviđenih promjena). Uključeni suinepovoljan kombinirani scenarij ipoboljšani testovi osjetljivosti (uodnosu nakamatnu stopu irast) testohastičke projekcije. Detaljne informacije
o izradi tih projekcija nalaze se u Izvješću o fiskalnoj održivosti iz 2018.
[3] U drugoj tablici prikazana je opća klasifikacija fiskalnih rizika u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. 
a. Za kratkoročno razdoblje kategorija rizika (nizak/visok) temelji se na pokazatelju S0. S0 je pokazatelj ranog otkrivanja fiskalnog stresa u nadolazećoj godini, koji se temelji na 25 fiskalnih varijabli i 
varijabli financijske konkurentnosti koje su se u prošlosti pokazale kao vodeći pokazatelji fiskalnog stresa. Kritični prag iznad kojeg se upućuje na fiskalne poteškoće jest 0,46. 
b. Za srednjoročno razdoblje kategorija rizika (nizak/srednji/visok) temelji se na zajedničkoj primjeni pokazatelja S1 i rezultata analize održivosti duga (DSA). Pokazatelj S1 mjeri potrebu za fiskalnom 
prilagodbom (kumulirana tijekom razdoblja od 5 godina nakon razdoblja obuhvaćenog prognozom i koja je konstantna nakon toga) kako bi se udio duga u BDP-u smanjio na 60 % do 2033. Primjenjuju 
se kritične vrijednosti od 0 i 2,5 postotnih bodova BDP-a. Klasifikacija analize održivosti duga (DSA) temelji se na rezultatima pet determinističkih scenarija (osnovni scenarij, povijesni strukturni primarni 
saldo (SPB), viša kamatna stopa, niži rast BDP-a i negativan šok SPB-a) i stohastičkim projekcijama. Primjenjuju se različiti kriteriji, kao što su predviđena razina duga, kretanja duga, realnost fiskalnih 
pretpostavki, vjerojatnost stabilizacije duga i opsega nesigurnosti. 50556065707580859095100
2016. 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. 2023. 2024. 2025. 2026. 2027. 2028. 2029.Dug (% BDP -a) –HR
Osnovni scenarij Prošireni scenarij nižeg rasta BDP-a
Nepovoljan kombinirani scenarij Prošireni scenarij više kamatne stope5060708090100
2016. 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. 2023.(%BDP -a) Stohastičke projekcije duga 2019. –2023. –HR
p10_p20 p20_p40
p40_p60 p60_p80 p80_p9050556065707580859095100
2016. 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. 2023. 2024. 2025. 2026. 2027. 2028. 2029.Dug (% BDP -a) –HR
Osnovni scenarij Povijesni scenarij SPB-a Scenarij u okviru SGP-a50556065707580859095100
2016. 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. 2023. 2024. 2025. 2026. 2027. 2028. 2029.Dug (% BDP -a) –HR
Osnovni scenarij Scenarij više kamatne stope
Negativan šok SPB-a Scenarij nižeg rasta BDP-a
Osnovni 
scenarijPovijesni SPB Niži rast BDP-aViša kamatna 
stopaNegativan šok 
SPB-aSohastičke 
projekcije
Kategorija rizika SREDNJI SREDNJI SREDNJI SREDNJI SREDNJI SREDNJI
Razina duga (2029.) 64,3 80,7 68,2 69,4 68,9
Godina najvećeg duga 2018. 2029. 2018. 2018. 2018.
Percentilni rang 38,0% 68,0%
Vjerojatnost većeg duga 35,8%
Razlika između percentila 40,8SREDNJI
(S0 = 0,2) (S1 = 0,2) (S2 = -2,1)Srednjoročno S1Analiza održivosti duga (DSA) (pojedinosti)
DSA S2 Dugoročno Kratkoročno
NIZAK SREDNJI SREDNJI SREDNJI NIZAKPRILOG B: KOMISIJINA  ANALIZA ODRŽIVOSTI D UGA I FISKALNI 
RIZICI  
 
 
68  PRILOG C:  STANDARDNE TABLICE  
 
Tablica  C.1.:  Pokazatelji financijskog tržišta  
 
(1) Najnoviji podaci iz trećeg tromjesečja 2018. uključuju ne samo banke već sve monetarne financijske institucije, osim 
središnjih banaka.  
(2) Najnoviji podaci iz drugog tromjesečja 2018.  
(3) Tromjesečne vrijednosti na godišnjoj su razini.  
* Mjereno u baznim bodovima.  
Izvor:  Europska komisija (dugoročne kamatne stope); Svjetska banka (bruto vanjski dug); Eurostat (privatni dug); ESB (svi ostali 
pokazatelji).  
 
2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018.
Ukupna imovina bankarskog sektora (% BDP-a)  (1)132,4 133,1 129,8 124,6 119,2 115,2
Udio imovine pet najvećih banaka (% ukupne imovine) 72,9 72,3 72,7 73,0 72,8 -
Udio inozemnog vlasništva u bankarskom sustavu (% ukupne imovine)(2)89,9 90,2 90,5 90,1 90,8 90,7
Pokazatelji financijskog zdravlja:(2)
              - loši krediti (% ukupnih kredita) - 13,6 13,0 10,7 8,8 8,7
              - omjer adekvatnosti kapitala (%) 19,6 20,4 19,2 20,8 21,4 20,3
              - povrat na kapital (%)(3)0,6 3,9 -6,8 8,9 5,9 11,1
Krediti banaka privatnom sektoru (godišnja promjena u %)(1)-0,1 -1,7 -2,4 0,5 4,5 5,0
Kreditiranje za kupnju stambene nekretnine (godišnja promjena u %)(1)-2,0 -2,8 -1,9 -2,1 2,7 3,3
Omjer kredita i depozita(2)- 92,0 89,2 85,3 82,1 83,1
Likvidnost središnje banke kao % obveza(1)0,0 0,0 0,1 0,3 0,4 0,3
Privatni dug (% BDP-a) 117,7 118,0 113,0 105,3 98,4 -
Bruto vanjski dug (% BDP-a)(2) - javni 32,5 35,5 35,7 31,7 29,1 27,7
    - privatni 50,3 51,8 48,7 44,7 40,7 39,0
Razlika prinosa na dugoročne kamatne stope u odnosu na njemačke obveznice 
(bazni bodovi)*311,1 288,8 305,5 339,6 245,0 176,9
Kreditna marža na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza za državne 
vrijed. papire (5 g.)*303,7 276,1 273,1 240,1 148,4 94,5
C. Standardne tablice  
 
69  
Tablica  C.2.:  Glavni  socijalni pokazatelji  
 
(1) Osobe izložene riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti (AROPE): osobe koje su izložene riziku od siromaštva (ARO P) i/ili 
su u teškoj materijalnoj oskudici (SMD) i/ili žive u kućanstvima s nultim ili vrlo niskim intenzitetom rada (LWI).  
AROPE:  stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti (% ukupnog stanovništva). Osobe koje su izložene riziku od 
siromaštva i/ili se nalaze u teškoj materijalnoj oskudici i/ili žive u kućanstvu s nultim ili vrlo niskim intenzitetom rada.  
AROP: stopa rizi ka od siromaštva (% ukupnog stanovništva). Osobe kojima je ekvivalentni raspoloživi dohodak manji od 60  % 
srednje vrijednosti nacionalnog ekvivalentnog dohotka.  
SMD: stopa teške materijalne oskudice (% ukupnog stanovništva). Osobe na koje se odnosi najmanj e četiri od devet oblika 
oskudice: osobe koje si ne mogu priuštiti i. plaćanje stanarine ili režija, ii. adekvatno grijanje u kućanstvu iii. podmiriva nje 
iznenadnih troškova iv. obrok koji sadržava meso, ribu ili ekvivalentni proteinski obrok svaki drugi d an v. tjedan dana odmora 
izvan kuće jednom godišnje vi. automobil vii. stroj za pranje odjeće; viii. televizor u boji ili ix. telefon.  
LWI: osobe koje žive u kućanstvu s niskim intenzitetom rada (%  stanovništva u dobi od 0 do 59 godina). Osobe koje žive u 
kućanstvima u kojima su odrasle osobe radile manje od 20  % svojeg ukupnog potencijalnog radnog vremena tijekom 
prethodnih 12 mjeseci.  
AROPE, AROP: dohodak u prethodnoj godini; SMD: tekuća godina, JLH: prethodna godina.  
(2) Nezaposlene osobe sve su osobe k oje nisu bile zaposlene, ali su aktivno tražile posao i bile su spremne prihvatiti posao 
odmah ili u roku od dva tjedna.       
(3) Dugotrajno nezaposleni su oni koji su nezaposleni barem 12 mjeseci.       
(4) Bruto raspoloživi dohodak kućanstava definiran je bez prilagodbe, prema nacrtu Zajedničkog izvješća o zapošljavanju za 
2019.       
(5) Smanjenje stope rizika od siromaštva zahvaljujući socijalnim transferima (izračunano usporedbom stopa rizika od 
siromaštva prije i nakon socijalnih transfera; mirovine se u izračunu ne smatraju socijalnim transferima).       
(6) Prosjek prva tri tromjesečja 2018. za stopu zaposlenosti, stopu dugotrajne nezaposlenosti i razliku u zaposlenosti žena i  
muškaraca. Podaci o stopi nezaposlenosti godišnji su podaci (osim za DK, EE, EL, HU, IT i UK, za koje se podaci temelje na prva 
tri tromjesečja 2018.).       
Izvor:  Eurostat.  
 
2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018.(6)
Jednake mogućnosti i pristup tržištu rada
Osobe koje prijevremeno napuštaju obrazovanje i 
osposobljavanje 
(% stanovništva u dobi 18-24)4,5 2,8 2,8 2,8 3,1 :
Razlika u zaposlenosti između muškaraca i žena (postotni 
bodovi)8,8 10,0 9,5 9,6 10,6 9,9
Nejednakost dohotka, izmjerena kvintilnim omjerom 
(S80/S20)5,3 5,1 5,2 5,0 5,0 :
Stopa rizika od siromaštva ili socijalne isključenosti(1) 
(AROPE)29,9 29,3 29,1 27,9 26,4 :
Mladi koji nisu zaposleni, ne obrazuju se niti se 
osposobljavaju (% stanovništva u dobi 15-24)19,6 19,3 18,1 16,9 15,4 :
Dinamično tržište rada i pravedni radni uvjeti
Stopa zaposlenosti (20-64 godine) 57,2 59,2 60,6 61,4 63,6 65,2
Stopa nezaposlenosti(2) (15-74 godine) 17,4 17,2 16,1 13,4 11,0 8,5
Stopa dugotrajne nezaposlenosti(3) (% aktivnog stanovništva) 11,0 10,1 10,2 6,6 4,6 3,5
Realni bruto raspoloživi dohodak kućanstava po stanovniku(4) 
(Indeks 2008=100) : : : : : :
Godišnji neto dohodak radnika samca zaposlenog u punom 
radnom vremenu koji nema djece i zarađuje prosječnu plaću 
(razine u standardu kupovne moći, trogodišnji prosjek): : 12789 13113 : :
Godišnji neto dohodak radnika zaposlenog u punom radnom 
vremenu koji nema djece i zarađuje prosječnu plaću (postotna 
promjena, u realnoj vrijednosti, trogodišnji prosjek): : : 2,3 : :
Javna potpora/socijalna zaštita i uključenost
Učinak socijalnih transfera (isključujući mirovine) na 
smanjenje siromaštva(5) 34,3 35,1 35,5 28,6 24,8 :
Djeca mlađa od tri godine u sustavu formalne skrbi 11,0 17,1 11,8 15,7 15,9 :
Samoprijavljena neispunjena potreba za zdravstvenom skrbi 3,3 3,3 1,9 1,7 1,6 :
Osobe koji posjeduju osnovne opće digitalne vještine ili 
napredne vještine  (% stanovništva u dobi 16-74): : 51,0 55,0 41,0 :
C. Standardne tablice  
 
70  
  
Tablica  C.3.:  Pokazatelji tržišta rada i obrazovanja  
 
*Nije pokazatelj u tablici rezultata.  
(1) Razlika između prosječnog bruto dohotka po satu muških i ženskih zaposlenika izražena u postotku prosječnog bruto 
dohotka po satu muških zaposlenika. Definira se kao „bez prilagodbe“ jer se ne korigira za potrebe distribucije pojedinačnih 
obilježja (i stoga pruža opći pregled razlika u plaćama muškaraca i žena). Uključeni su svi zaposlenici koji rade u poduzećima 
s deset ili više zaposlenika, bez ograničenja za dob i odrađeni broj sati.       
(2) Rezultati istraživanja programa PISA (OECD) koji se odnos e na slabe rezultate u matematici kod petnaestogodišnjaka.  
(3) Utjecaj socioekonomskog i kulturnog statusa na rezultate istraživanja programa PISA (OECD). Vrijednosti za 2012. i 2015. 
odnose se na matematiku odnosno prirodne znanosti.  
(4) Prosjek prva tri tromjesečja 2018. za stopu aktivnosti, rast zaposlenosti, stopu zaposlenosti, zaposlenost u nepunom radnom 
vremenu i zaposlenost na određeno vrijeme. Podaci o stopi nezaposlenosti mladih godišnji su podaci (osim za DK, EE, EL, HU, 
IT i UK, za koje se podac i temelje na prva tri tromjesečja 2018.).  
Izvor:  Eurostat, OECD.  
 
Pokazatelji tržišta rada 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018.(4)
Stopa aktivnosti (15-64) 63,7 66,1 66,9 65,6 66,4 66,3
Razina postojeće zaposlenosti po trajanju
Od 0 do 11 mjeseci 8,9 11,6 11,5 14,1 14,2 :
Od 12 do 23 mjeseca 7,1 6,0 7,5 8,8 9,0 :
Od 24 do 59 mjeseci 14,0 14,1 12,9 13,6 14,8 :
60 mjeseci i više 70,0 68,3 68,0 62,4 60,7 :
Rast zaposlenosti* 
(% promjene u odnosu na prethodnu godinu) -2,6 2,7 1,2 0,3 2,2 2,4
Stopa zaposlenosti žena
(% ženskog stanovništva u dobi 20-64) 52,8 54,2 55,9 56,6 58,3 60,3
Stopa zaposlenosti muškaraca 
(% muškog stanovništva u dobi 20-64)61,6 64,2 65,4 66,2 68,9 70,2
Stopa zaposlenosti starijih radnika* 
(% stanovništva u dobi 55-64)37,8 36,2 39,2 38,1 40,3 42,9
Zaposlenost u nepunom radnom vremenu* 
(% ukupno zaposlenih, dobna skupina 15-64)5,4 5,3 6,0 5,6 4,8 5,0
Zaposlenost na određeno vrijeme* 
(% zaposlenih s ugovorom na određeno vrijeme, dobna skupina 15-
64)14,5 16,9 20,2 22,2 20,7 20,2
Sudjelovanje u mjerama aktiviranja politike tržišta rada
(na 100 osoba koje žele raditi)4,8 4,5 6,6 7,0 : :
Stopa prelaska s ugovora na određeno vrijeme na ugovor na 
neodređeno vrijeme
(trogodišnji prosjek)35,5 : 30,8 32,2 34,1 :
Stopa nezaposlenosti mladih 
(% aktivnog stanovništva u dobi 15-24)49,9 44,9 42,3 31,8 27,2 24,5
Razlika u zaposlenosti između muškaraca i žena u nepunom radnom 
vremenu (dobna skupina 20-64)1,7 2,7 2,6 2,7 2,2 2,6
Razlike u plaćama između muškaraca i žena(1) (bez prilagodbe) 7,7 8,7 : : : :
Pokazatelji obrazovanja i osposobljavanja 2013. 2014. 2015. 2016. 2017. 2018.
Sudjelovanje odraslih u obrazovanju
(% osoba u dobi 25-64 koje sudjeluju u obrazovanju i 
osposobljavanju)3,1 2,8 3,1 3,0 2,3 :
Loši rezultati u obrazovanju(2): : 32,0 : : :
Udio stanovništva sa završenim visokim obrazovanjem 
(% stanovništva u dobi 30-34 koje je uspješno završilo visoko 
obrazovanje)25,6 32,1 30,8 29,3 28,7 :
Razlike u rezultatima temeljene na socioekonomskom statusu 
učenika(3): : 12,1 : : :
C. Standardne tablice  
 
71   
Tablica  C.4.:  Pokazatelji socijalne uključenosti i zdravlja  
 
*Nije pokazatelj u tablici rezultata.   
(1) Stopa rizika od siromaštva (AROP): udio osoba kojima je ekvivalentni raspoloživi dohodak manji od 60  % srednje vrijednosti 
nacionalnog ekvivalentnog dohotka.        
(2) Udio osoba na koje se odnose barem četiri od sljedećih oblika oskudice: osobe koje si ne mogu priuštiti i. plaćanje 
stanarine ili režija, ii. adekvatno grijanje u kućanstvu iii. podmirivanje iznenadnih troškova iv. obrok koji sadržava meso, ribu ili 
ekvivalentni proteinski obrok svaki drugi dan v. tjedan dana odmora izvan kuće jednom god išnje vi. automobil vii. stroj za 
pranje odjeće; viii. televizor u boji ili ix. telefon.       
(3) Postotak ukupnog stanovništva koje živi u prenapučenim stambenim objektima i stambeno je nezbrinuto.       
(4) Osobe koje žive u kućanstvima s vrlo niskim in tenzitetom rada: udio osoba u dobi 0 –59 koje žive u kućanstvima u kojima su 
odrasle osobe (ne uključujući uzdržavanu djecu) odradile manje od 20  % ukupnog potencijalnog radnog vremena u 
prethodnih 12 mjeseci.       
(5) Omjer medijana pojedinačnih bruto mir ovina u dobnoj skupini 65 -74 i medijana pojedinačnih bruto dohodaka u dobnoj 
skupini 50 -59. 
(6) Fiksni širokopojasni pristup (33  %), mobilni širokopojasni pristup (22  %), brzina (33  %) i cjenovna pristupačnost (11  %) iz 
Pregleda digitalnih rezultata.  
Izvor : Eurostat, OECD.  
 
2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017.
Rashodi za naknade u području socijalne zaštite* (% BDP-a)
Bolovanje/zdravstvena zaštita 7,4 6,9 6,8 7,1 7,0 :
Invaliditet 2,7 2,7 2,6 2,5 2,3 :
Starosne i obiteljske mirovine 8,7 9,0 9,3 9,1 9,0 :
Obitelj/djeca 1,6 1,6 1,9 1,9 1,8 :
Nezaposlenost 0,5 0,5 0,5 0,6 0,5 :
Stanovanje 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 :
Socijalna isključenost n.d.r. 0,2 0,2 0,3 0,3 0,3 :
Ukupno 21,1 20,9 21,4 21,4 20,9 :
od čega: naknade uz provjeru dohodovnog i imovinskog statusa 1,1 1,1 1,1 1,1 1,0 :
Rashodi opće države po funkcijama (% BDP-a, COFOG)
Socijalna zaštita 15,5 15,4 15,9 15,3 14,7 :
Zdravlje 7,2 6,5 6,6 6,4 6,5 :
Obrazovanje 4,9 5,1 4,8 4,8 4,8 :
Neposredna potrošnja za zdravstvenu skrb (% ukupnih rashoda za 
zdravstvo): 12,8 15,8 15,5 15,4 :
Djeca suočena s rizikom od siromaštva ili socijalne isključenosti 
(% osoba 
u dobi 0-17)*34,8 29,3 29,0 28,2 26,6 25,8
Stopa rizika od siromaštva(1) (% ukupnog stanovništva) 20,4 19,5 19,4 20,0 19,5 20,0
Stopa zaposlenih suočenih s rizikom od siromaštva (% zaposlenih 
osoba)6,0 6,2 5,7 5,9 5,6 5,8
Stopa teške materijalne oskudice(2) (% ukupnog stanovništva) 15,9 14,7 13,9 13,7 12,5 10,3
Stopa krajnje stambene nezbrinutosti(3), po vlasničkom statusu
Vlasnik, s hipotekom ili kreditom 11,6 5,8 2,3 6,1 5,4 6,2
Stanar, najamnina po tržišnoj cijeni 17,6 7,1 16,0 15,0 7,6 5,5
Udio osoba koje žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada(4)
(% osoba u dobi 0-59)16,8 14,8 14,7 14,4 13,0 12,2
Pragovi siromaštva, izraženi u nacionalnoj valuti po stalnim cijenama* 20922 19330 19585 20544 21568 23293
Godine zdravog života (u dobi od 65 godina)
Žene 7,9 5,9 5,8 4,5 4,9 :
Muškarci 7,7 5,5 6,0 4,7 5,2 :
Ukupna stopa zamjene za mirovine(5) (u dobi od 65 godina) 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4 0,4
Dimenzija povezivosti indeksa gospodarske i društvene digitalizacije 
(DESI)(6): : 29,9 35,4 42,0 45,0
Ginijev koeficijent prije poreza i transfera* 50,6 50,8 50,1 51,0 49,9 49,4
Ginijev koeficijent nakon poreza i transfera* 30,9 30,9 30,2 30,6 29,8 29,9
C. Standardne tablice  
 
72   
Tablica  C.5.:  Pokazatelji uspješnosti tržišta proizvoda i politika  
 
(1) Dodana vrijednost u stalnim cijenama podijeljena s brojem zaposlenih osoba.  
(2) Plaće zaposlenika u tekućim cijenama podijeljene s dodanom vrijednošću u stalnim cijenama.  
(3) Metodologije, uključujući pretpostavke, u vezi s ovim pokazateljem detaljno su opisane na: 
http://www.doingbusiness.org/methodology  
(4) Prosjek odgovora na pitanje Q7B_a. „[Bankovni kredit]: Ako ste zatražili i pokušali dobiti ovu vr stu financiranja tijekom 
proteklih šest mjeseci, koji je bio ishod?”. Odgovori su kodificirani na sljedeći način: nula ako su dobili cijeli iznos, jed an ako su 
dobili 75  % ili više, dva ako su dobili ispod 75  %, tri ako je zahtjev odbijen ili odbačen te „v rijednosti koje nedostaju” ako je 
zahtjev još u tijeku ili je ishod nepoznat.  
(5) Postotak visokoobrazovanog stanovništva u dobi 15 –64. 
(6) Postotak stanovništva s najmanje srednjom školskom ili stručnom spremom u dobi 20 –24. 
(7) Indeks: 0 = nije reguliran o; 6 = najviše regulirano. Metodologije u vezi s OECD -ovim pokazateljima reguliranosti tržišta 
proizvoda detaljno su opisane na: 
http://www.oecd.org/competition/reform/indicatorsofproductmarketregulationhomepage.htm  
(8) Ukupni OECD -ovi pokazatelji regulat ive u sektoru energetike, prometa i komunikacija.  
Izvor:  Europska komisija; Svjetska banka – Izvješće o poslovanju (za izvršenje ugovora i osnivanje poduzeća); OECD (za 
pokazatelje reguliranosti tržišta proizvoda); SAFE (za ishod u pogledu zahtjeva MSP -ova za bankovne kredite).  
 
Pokazatelji uspješnosti 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017.
Produktivnost rada po osobi  (1) rast (t/t-1) u %
Rast produktivnosti rada u industriji -2,72 2,53 0,79 4,23 5,07 -0,39
Rast produktivnosti rada u graditeljstvu -5,62 -2,51 0,92 -2,90 -0,86 6,18
Rast produktivnosti rada u tržišnim uslugama -1,03 2,64 -4,35 -0,56 -0,35 -2,48
Indeks jediničnih troškova rada  (2) rast (t/t-1) u %
Rast jediničnih troškova rada u industriji 6,01 1,61 -2,66 -1,36 -3,77 1,33
Rast jediničnih troškova rada u graditeljstvu 8,64 -2,42 -3,39 4,02 -1,00 2,02
Rast jediničnih troškova rada u tržišnim uslugama 1,48 -1,33 1,73 -1,29 2,23 0,15
Poslovno okruženje 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017.
Vrijeme potrebno za izvršenje ugovora(3) (u danima) 572 650 650 650 650 650
Vrijeme potrebno za osnivanje poduzeća(3) (u danima) 22,5 22,5 22,5 22,5 22,5 22,5
Rezultat prihvaćenih zahtjeva MSP-ova za bankovne kredite(4): 0,19 0,88 0,31 0,60 0,10
Istraživanje i inovacije 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017.
Intenzitet istraživanja i razvoja 0,75 0,81 0,78 0,84 0,84 0,86
Ukupni javni rashodi za obrazovanje kao % BDP-a 4,90 5,10 4,80 4,80 4,80 :
Broj zaposlenih visokoobrazovanih osoba i/ili osoba zaposlenih u 
području znanosti i tehnologije kao % ukupne zaposlenosti32 36 37 38 38 38
Visokoobrazovano stanovništvo(5)16 17 19 20 20 21
Mladi sa srednjom školskom ili stručnom spremom(6)94 94 96 96 96 96
Trgovinska bilanca proizvoda visoke tehnologije kao % BDP-a -1,27 -1,48 -1,52 -1,75 -1,85 -1,15
Tržište proizvoda i usluga i tržišno natjecanje 2003. 2008. 2013.
Reguliranost tržišta proizvoda OECD-a(7), općenito : : 2,08
Reguliranost tržišta proizvoda OECD-a(7), trgovina na malo : : 1,42
Reguliranost tržišta proizvoda OECD-a(7), profesionalne usluge : : 3,70
Reguliranost tržišta proizvoda OECD-a(7), mrežne industrije(8): : 2,75
C. Standardne tablice  
 
73  
Tablica  C.6.:  Zeleni rast  
 
(1) Svi makropokazatelji intenziteta izraženi su kao udio fizičke kvantitete u BDP -u (u cijenama iz 2010.).  
(2) Bruto nacionalna energetska potrošnja (u kgoe) podijeljena s BDP -om (u EUR).  
(3) Emisije stakleničkih plinova (u kg ekvivalenta CO2) podijeljene s BDP -om (u EUR).  
(4) Domaća materijalna potrošnja (u kg) podijeljena s BDP -om (u EUR).  
(5) Otpad (u kg) podijeljen s BDP -om (u EUR).  
(6) Bilanca izvoza i uvoza energenata izražena kao %  BDP-a. 
(7) Udio energenata u potrošačkoj košarici koja se koristi za izradu HIPC -a. 
(8) Energetska komponenta HIPC -a i ukupna inflacija mjerena HIPC -om (godišnja promjena u %).  
(9) Realni energetski troškovi kao postotak ukupne dodane vrijednosti za gospodarstv o. 
(10) Konačna energetska potrošnja u industriji (u kgoe) podijeljena s bruto dodanom vrijednosti industrije (u 2010., EUR).  
(11) Realni troškovi kao postotak ukupne dodane vrijednosti za proizvodne sektore.  
(12) Udio bruto dodane vrijednosti energetski i ntenzivnih industrija u BDP -u. 
(13) Skupina potrošnje 500 –2 000 Mwh i 10  000–100 000 GJ; iznosi ne uključuju PDV.  
(14) Udio recikliranog i kompostiranog komunalnog otpada u ukupnom komunalnom otpadu.  
(15) Državni rashodi za istraživanje i razvoj za ove kat egorije kao %  BDP-a. 
(16) Na temelju podataka o emisijama stakleničkih plinova (ne uključujući zrakoplovstvo, uporabu zemljišta, prenamjenu 
zemljišta i šumarstvo) koje su države članice dostavile Europskoj agenciji za okoliš.  
(17) Konačna energetska potroš nja prometa (kgoe) podijeljena s bruto dodanom vrijednosti prometne industrije (u 2010., 
EUR)  
(18) Emisije stakleničkih plinova u prometu podijeljene s bruto dodanom vrijednosti prometne industrije.  
(19) Neto uvoz energenata podijeljen s bruto nacionalnom energetskom potrošnjom uključujući energetsku potrošnju u 
međunarodnom prometu.  
(20) Uključuje naftu, plin i ugljen. Manje vrijednosti upućuju na veću diversifikaciju te stoga niži rizik.  
(21) Herfindahlov indeks koji uključuje prirodni plin, ukupne naftne  proizvode, nuklearnu toplinu, obnovljive izvore energije i 
kruta goriva.  
* Europska komisija i Europska agencija za okoliš.  
Izvor:  Europska komisija i Europska agencija za okoliš (udio emisija stakleničkih plinova uključenih u sastav trgovanja 
emisijama);  Europska komisija (porezi za okoliš u odnosu na poreze za rad i BDP); Eurostat (svi ostali pokazatelji).  
Uspješnost zelenog rasta 2012. 2013. 2014. 2015. 2016. 2017.
Makroekonomska(1)
Energetski intenzitet(2)kgoe / € 0,20 0,20 0,19 0,19 0,18 0,19
Intenzitet ugljika(3)kg / € 0,59 0,56 0,54 0,54 0,52 -
Intenzitet resursa (recipročno u odnosu na produktivnost 
resursa)(4) kg / € 0,92 0,97 0,88 0,92 0,91 0,84
Intenzitet otpada(5)kg / € 0,08 - 0,09 - 0,11 -
Energetska bilanca trgovine(6)% BDP-a -5,6 -5,1 -4,0 -3,4 -2,7 -2,9
Udio energenata u HIPC-u(7)% 14,5 15,7 16,5 14,9 10,8 11,6
Razlika između promjene u cijeni energenata i inflacije(8)% 11,4 2,6 -0,2 -2,7 -4,4 -5,3
Realni jedinični trošak energije(9) % dodane 
vrijednosti9,4 9,0 8,7 9,0 9,3 -
Udio poreza za okoliš u porezima za rad omjer 0,18 0,20 0,22 0,23 0,24 -
Porezi za zaštitu okoliša % BDP-a 2,6 2,9 3,2 3,4 3,5 3,4
Sektorska 
Energetski intenzitet industrije(10)kgoe / € 0,12 0,12 0,12 0,11 0,11 -
Realni jedinični trošak energije za proizvodnu industriju 
isključujući rafiniranje(11)% dodane 
vrijednosti5,6 5,5 5,4 5,5 5,6 -
Udio energetski intenzivnih industrija u gospodarstvu(12)% BDP-a 9,2 9,2 9,4 9,5 9,8 -
Cijene električne energije za industrijske korisnike 
srednje veličine(13)€ / kWh 0,09 0,09 0,09 0,09 0,09 0,09
Cijene plina za industrijske korisnike srednje veličine € / kWh 0,04 0,04 0,04 0,04 0,03 0,02
Javnofinancirana istraživanja i razvoj za energetiku(15)% BDP-a 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00
Javnofinancirana istraživanja i razvoj za zaštitu 
okoliša(15)% GDP% BDP-a 0,00 0,00 0,00 0,00 0,01 0,00
Stopa recikliranja komunalnog otpada(14)% 14,7 14,9 16,5 18,0 21,0 23,6
Udio emisija stakleničkih plinova uključenih u sustav 
trgovanja emisijama(16)*% 37,5 37,0 36,7 37,2 34,1 -
Energetski intenzitet prometa(17)kgoe / € 1,23 1,34 1,36 1,42 1,37 -
Intenzitet ugljika u prometu(18)kg / € 3,45 3,75 3,81 4,00 3,91 -
Sigurnost energetske opskrbe
Ovisnost o uvozu energenata(19)% 49,9 47,5 44,3 48,9 48,5 53,3
Indeks agregatne koncentracije dobavljača(20)HHI 19,8 28,2 19,5 14,7 12,6 -
Diversifikacija kombinacije izvora energije(21)HHI 0,26 0,27 0,28 0,26 0,27 0,28
 
 
74 Na temelju prijedloga Komisije o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. –2027. 
od 2.  svibnja 2018. (COM (2018) 321) ovaj Prilog sadržava preliminarna stajališta službi Komisije o 
prioritetnim područjima ulaganja i okvirnim uvjetima za učinkovitu provedbu kohezijske politike u 
razdoblju od 2021. do 2027. Ta prioritetna područja ulaganja definirana su na temelju šireg konteksta 
prepreka ulaganjima, potreb a za ulaganjem i regionalnih razlika koje su ocijenjene u izvješću. Ovaj je 
Prilog (57) osnova za dijalog između Hrvatske i službi Komisije o programiranju fondova kohezijske 
politike (Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond i Europski socijalni  fond plus).  
Cilj politike br. 1: Pametnija Europa promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe  
Hrvatsko gospodarstvo nije dovoljno inovativno i poboljšanje inovacijskih rezultata vrlo slabo napreduje. 
Utvrđene su visokoprioritetne potrebe za ulaganjima (58) u cilju povećanja istraživačkih i inovacijskih 
kapaciteta i primjene naprednih tehnologija  uzimajući u obzir teritorijalne razlike, konkretno sljedeće:  
 poboljšanje inovacijskih rezultata i poticanje rasta produktivnosti utvrđivanjem područja  pametne 
specijalizacije na temelju nacionalnih i regionalnih potreba i potencijala;  
 povećanje broja inovativnih poduzeća u područjima pametne specijalizacije s najvećim potencijalom 
rasta;  
 razvoj kapaciteta sveučilišta i istraživačkih ustanova da povećaju  tržišnu relevantnost svojih 
istraživačkih projekata, uspostave kritičnu masu istraživanja i privuku talente u područja strategije 
pametne specijalizacije;  
 poticanje suradnje sveučilišta i poduzeća kako bi se omogućili prijenos tehnologije i komercijalizac ija 
istraživačkih rezultata; poticanje regionalnih, transnacionalnih i međuregionalnih projekata;  
 bolje upravljanje strategijom pametne specijalizacije.  
Hrvatska je ostvarila napredak u području digitalizacije, ali potrebne su daljnje mjere kako bi se iskoristio 
njezin potencijal. Utvrđene su prioritetne potrebe za ulaganjima kako bi  građani, poduzeća i vlade imali 
koristi od digitalizacije , konkretno sljedeće:  
 potpora integraciji digitalnih tehnologija u mala i srednja poduzeća, uključujući infrastrukt uru i 
usluge, uzimajući u obzir teritorijalne razlike;  
 promicanje raznih interoperabilnih e -usluga i njihove uporabe među građanima;  
 sustavno unaprjeđenje i brže korištenje digitalnih javnih usluga.  
Hrvatska zauzima posljednje mjesto među usporedivim gos podarstvima kad je riječ o rezultatima 
poslovnog okruženja. Hrvatska poduzeća slabo su uključena u globalne lance vrijednosti. Niska je razina 
ulaganja poduzeća u istraživanje i razvoj te su ona koncentrirana u velikim poduzećima, dok je razina 
sudjelovanj a malih i srednjih poduzeća niska.  Utvrđene su visokoprioritetne potrebe za ulaganjima u cilju 
povećanja rasta i konkurentnosti malih i srednjih poduzeća , konkretno sljedeće:  
 napredovanje u globalnim lancima vrijednosti;  
 identifikacija novih tržišta i mrež a suradnje; stimuliranje razvoja potencijala inovacijskih klastera 
uzimajući u obzir nove trendove, tržišta i koncentraciju u visokoučinkovitim sektorima;  
 poboljšanje kvalitete poduzetničkih potpornih institucija i poslovnog okruženja.  
Nedostatak i neuskl ađenost vještina među glavnim su preprekama daljnjem gospodarskom razvoju 
Hrvatske. Utvrđene su visokoprioritetne potrebe za ulaganjima u razvoj vještina za pametnu 
specijalizaciju, industrijsku tranziciju i poduzetništvo , konkretno sljedeće:  
 prekvalifikacija i dokvalifikacija u područjima pametne specijalizacije, s posebnim naglaskom na 
stjecanje ključnih kompetencija, uključujući digitalne vještine;  
 jačanje ustanova za obrazovanje i osposobljavanje, uključujući visokoobrazovne ustanove i stru kovne 
škole koje su odabrane kao centri izvrsnosti, radi poticanja vještina potrebnih za razvoj inovacija i 
poduzetničke kulture.  
                                                           
(57) Ovaj se Prilog treba uzeti u obzir zajedno s Komisijinim Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom 
fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu COM(2018) 372 i Komisijinim Prijedlogom uredbe Europ skog parlamenta i 
Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus COM(2018) 382, posebno kad je riječ o zahtjevima za tematsku koncentraciju i 
izdvajanju sredstava za gradove koji su navedeni u tim prijedlozima.  
(58) Intenzitet potrebe svrstava se u jednu od tri k ategorije silaznim redoslijedom – visokoprioritetne potrebe, prioritetne potrebe i 
potrebe.  PRILOG D: SMJERNICE ZA ULAGANJA FINANCIRANA 
SREDSTVIMA IZ KOHEZI JSKE POLITIKE ZA RAZ DOBLJE 2021. –2027. 
ZA HRVATSKU  
D. Smjernice za ulaganja financirana sredstvima iz kohezijske politike za razdoblje 2021. –2027. za Hrvatsku  
 
75 Cilj politike br. 2: Zelenija Europa s niskom razinom emisija ugljika promicanjem prelaska na 
čistu i pravednu energiju, zele nih i plavih ulaganja, kružnoga gospodarstva, prilagodbe klimatskim 
promjenama i upravljanja rizikom i njegova sprječavanja  
Prelazak na odvojeno prikupljanje i recikliranje otpada umjesto njegova odlaganja na odlagališta sporo 
napreduje. Utvrđene su visok oprioritetne potrebe za ulaganjima u cilju promicanja prelaska na kružno 
gospodarstvo , konkretno sljedeće:  
 potpora izgradnji sustava za odvojeno prikupljanje, postrojenja za kompostiranje i razvrstavanje i 
drugih mjera za ponovnu uporabu i recikliranje, ra zvoju alternativa sirovinama i povećanju potražnje 
za recikliranim materijalima;  
 modernizacija i unaprjeđenje postojećih infrastruktura za recikliranje i obradu otpada radi prilagodbe 
novim ciljevima dugoročnog recikliranja;  
 podizanje svijesti građana o od rživim potrošačkim praksama i navikama te bolji kapaciteti dostupni 
svim dionicima, među ostalim suradnjom i razmjenom iskustava među državama članicama;  
 bolje prikupljanje znanja i praćenje tokova otpada i materijala.  
Iako su vodoopskrbne mreže prilično dobro razvijene, sanitarni uvjeti nisu na zadovoljavajućoj razini. 
Utvrđene su visokoprioritetne potrebe za ulaganjima u cilju promicanja održivog upravljanja vodama , 
konkretno sljedeće:  
 ulaganje u prikupljanje i obradu otpadnih voda u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom od 
2000 ili više;  
 ulaganje u vodu za piće kako bi se smanjilo propuštanje vodoopskrbnih mreža i jamčila kvaliteta vode 
za piće ako zahtjevi za kvalitetu nisu ispunjeni (npr. u istočnoj Slavoniji);  
 povećanje kapaciteta korisnika, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini, kako bi se jamčila dugoročna 
održivost sektora.  
Gospodarstvo općenito, a posebno turizam, ovisi o održivom upravljanju prirodnim resursima. Utvrđene 
su prioritetne potrebe za ulaga njima u cilju povećanja biološke raznolikosti i zelene infrastrukture u 
urbanim sredinama te smanjenja onečišćenja , konkretno sljedeće:  
 promicanje biološke raznolikosti te projekata očuvanja i obnove ekosustava, mjera za zaštitu vrsta i 
zelene infrastruktu re. 
Hrvatska se suočava sa značajnim rizicima uzrokovanima ekstremnim vremenskim uvjetima, posebno 
poplavama i šumskim požarima. Utvrđene su prioritetne potrebe za ulaganjima u cilju promicanja 
prilagodbe klimatskim promjenama, sprječavanja rizika i otpor nosti na katastrofe , konkretno 
sljedeće:  
 uklanjanje rizika utvrđenih u nacionalnoj procjeni rizika i klimatskoj strategiji, prije svega poplava i 
šumskih požara.  
Visok energetski intenzitet mogao bi se smanjiti povećanjem energetske učinkovitosti. Utvrđen e su 
visokoprioritetne potrebe za ulaganjima u cilju promicanja mjera energetske učinkovitosti  i razvoja 
pametnih energetskih sustava , konkretno sljedeće:  
 smanjenje energetske potrošnje u sektoru građevinarstva, tj. obnova javnih i stambenih zgrada; 
rješavanje problema energetskog siromaštva te poboljšanje energetske učinkovitosti mreža 
centraliziranog grijanja;  
 uvođenje rješenja povezanih s potražnjom i opskrbom električnom energijom koja se odnose na 
pametnu električnu energiju, distribucijske mreže  i skladištenje.  
Iako je u 2016. udio obnovljivih izvora energije bio iznad prosjeka EU -a, posebno zahvaljujući snažnoj 
hidroenergetskoj industriji, postoji značajan potencijal za razvoj sljedeće faze projekata za obnovljive 
izvore energije, posebno energ iju vjetra i sunca. Utvrđene su prioritetne potrebe za ulaganjima u cilju 
promicanja obnovljivih izvora energije , konkretno sljedeće:  
 potpora prelasku na korištenje obnovljivih izvora energije za grijanje i hlađenje;  
 jamčenje većeg korištenja održivih i či stih izvora energije, prije svega energije vjetra i sunca, s 
posebnim naglaskom na energetsku samoodrživost otoka u skladu s inicijativom „Čista energija za 
otoke EU -a”. 
D. Smjernice za ulaganja financirana sredstvima iz kohezijske politike za razdoblje 2021. –2027. za Hrvatsku  
 
76  
Cilj politike br. 3: Povezanija Europa jačanjem mobilnosti i regionalne povezanosti  IKT-a 
Željeznička i multimodalna infrastruktura još uvijek znatno zaostaje u razvoju u usporedbi s 
infrastrukturom autocesta kad je riječ o kvaliteti i povezanosti. Utvrđene su visokoprioritetne potrebe za 
ulaganjima u cilju razvoja održive, pametne, sig urne i intermodalne transeuropske prometne mreže 
koja je otporna na klimatske promjene , konkretno sljedeće:  
 dovršetak izgradnje osnovne i sveobuhvatne željezničke mreže u okviru transeuropske prometne 
mreže koja ispunjava zahtjeve za interoperabilnost, ukl jučujući prekogranične dionice. Ulaganja će 
biti usmjerena na završetak izgradnje željezničke mreže duž Mediteranskog koridora i  prigradske 
željezničke mreže šireg funkcionalnog područja grada Zagreba;  
 potpora ulaganjima u multimodalni promet, pri čemu se  prednost daje većoj povezanosti različitih 
održivih načina prijevoza.  
Za hrvatski prometni sektor specifična je sve veća energetska potrošnja, smanjenje udjela obnovljivih 
izvora energije i visoka stopa smrtnosti na cestama. Utvrđene su potrebe za ulagan jima u cilju razvoja 
održive, pametne i intermodalne nacionalne, regionalne i lokalne mobilnosti koja je otporna na 
klimatske promjene, uključujući bolji pristup transeuropskoj prometnoj mreži i prekograničnu 
mobilnost , konkretno sljedeće:  
 otklanjanje nega tivnih vanjskih učinaka prometa ulaganjem u održive načine prijevoza (javni prijevoz, 
multimodalni prijevoz, željeznice) te uvođenjem mjera sigurnosti na cestama;  
 razvoj pametnog, povezanog i čistog prometnog sustava te izgradnja s time povezane infrastruk ture; 
 bolji pristup nacionalnih mreža transeuropskoj prometnoj mreži.  
U Hrvatskoj se u velikoj mjeri koriste osobni automobili, dok su drugi načini prijevoza slabije razvijeni te 
je provedba planova održive gradske mobilnosti i dalje izazov. Utvrđene su p rioritetne potrebe za 
ulaganjima u cilju promicanja održive multimodalne gradske mobilnosti , konkretno sljedeće:  
 poboljšanje sustava gradskog prometa i s time povezanog voznog parka (uzimajući u obzir relevantne 
glavne planove razvoja prometnih sustava fun kcionalnih regija) kako bi se smanjilo korištenje 
privatnih automobila i omogućio prelazak na održive i pristupačne načine prijevoza (npr. kolektivni 
javni prijevoz s niskim emisijama ugljika, aktivni načini prijevoza);  
 ulaganje u inteligentna rješenja za prometni sustav radi boljeg korištenja infrastrukture i kvalitetnije 
usluge;  
 ulaganje u lučku infrastrukturu za dnevne migracije otočnog stanovništva i plovni park u slučaju 
primjene ugovora o javnim uslugama.  
Cilj politike br. 4: Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom Europskog stupa 
socijalnih prava  
Stopa sudjelovanja na tržištu rada i dalje je niska, posebno za ranjive skupine, dok su visoki neto 
migracijski odljevi i manjak vještina sve veći izazov. Stoga su utvrđene visokoprioritetn e potrebe za 
ulaganjima u cilju poboljšanja pristupa zaposlenju za sve tražitelje posla i predviđanja potreba za 
vještinama , konkretno sljedeće:  
 modernizacija institucija tržišta rada, uključujući naprednu opremu i infrastrukturu;  
 poboljšanje suradnje služ bi za zapošljavanje i socijalnih službi te poslodavaca i obrazovnih ustanova;  
 ocjena i predviđanje potreba za vještinama te razvoj strategija informiranja i sustava praćenja;  
 bolja pokrivenost mjerama aktivnih politika tržišta rada i njihova usmjerenost;  
 uklanjanje uzroka neaktivnosti, uključujući neprijavljeni rad;  
 smanjenje teritorijalnih nejednakosti u rezultatima tržišta rada;  
 izrada mehanizama za brzu prilagodbu novim oblicima rada i poticanje mobilnosti radnika;  
 osnivanje poslovnih inkubatora i ulaga nje u samozapošljavanje, mala i srednja poduzeća te otvaranje 
poduzeća/radnih mjesta i razvoj socijalnog poduzetništva.  
Hrvatska je ispod prosjeka EU -a u obrazovnim ishodima. Stoga su utvrđene visokoprioritetne potrebe za 
ulaganjima u cilju poboljšanja kvalitete, učinkovitosti i relevantnosti obrazovanja i osposobljavanja 
za tržište rada , konkretno sljedeće:  
 jamčenje ravnopravnog pristupa uključivom kvalitetnom obrazovanju na svim razinama, uključujući 
ulaganja u infrastrukturu i opremu, a posebno u pred školski odgoj i obrazovanje, posebno za ranjive 
D. Smjernice za ulaganja financirana sredstvima iz kohezijske politike za razdoblje 2021. –2027. za Hrvatsku  
 
77 skupe i u manje razvijenim područjima;  
 dokvalifikacija i prekvalifikacija aktivnog stanovništva u okviru obrazovanja odraslih; modernizacija 
opreme i infrastrukture;  
 pružanje potpore obrazovanju i osposobljav anju nastavnika i odgojitelja.  
Udio stanovništva izloženog riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti i dalje je visok. Utvrđene su 
visokoprioritetne potrebe za ulaganjima kako bi se potaknula aktivna uključenost u cilju promicanja 
jednakih mogućnos ti i rješavanja problema materijalne oskudice , konkretno sljedeće:  
 bolje socijalne usluge i infrastruktura centara za potporu ranjivim skupinama i obiteljima;  
 poboljšanje prijelaza s institucijske skrbi na skrb u obiteljskom okruženju i u zajednici;  
 smanj enje teritorijalne nejednakosti u socijalnim ishodima;  
 suzbijanje materijalne oskudice pružanjem pomoći najpotrebitijim osobama podjelom hrane i/ili 
osnovne materijalne pomoći;  
 promicanje socijalnih inovacija.  
Zdravstveni  ishodi i dalje su nedovoljni te je zdravstveni sektor i dalje neučinkovit. Stoga su utvrđene 
visokoprioritetne potrebe za ulaganjima u cilju poboljšanja dostupnosti, učinkovitosti i stabilnosti 
pružanja usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi , konkretno sljedeće:  
 restrukturiranje bolničke skrbi i jačanje ambulantnih usluga, posebno usluga primarne i dugoročne 
skrbi, uključujući infrastrukturu i opremu;  
 uklanjanje geografskih prepreka u pristupu zdravstvenoj skrbi te manjkavosti infrastrukture i 
nedostatka radne snage u zdravstvenom sektoru na temelju mapiranja potreba;  
 potpora primjeni standardâ kvalitete u zdravstvu;  
 razvoj programa za promicanje zdravlja i prevenciju bolesti;  
 daljnje uvođenje usluga e -zdravstva i bolja primjena digitalnih rješenja, primjerice telemedicine.  
Cilj politike br. 5: Europa bliža građanima poticanjem održivog i integriranog razvoja urbanih, 
ruralnih i obalnih područja putem lokalnih inicijativa  
U Hrvatskoj postoje primjetne teritorijalne neravnoteže koje negativno utječu na njezinu konkurentnost i 
održivi poten cijal rasta. Utvrđene su visokoprioritetne potrebe za ulaganjima u cilju poticanja 
integriranog socioekonomskog razvoja, među ostalim u ruralnim i obalnim područjima te na 
otocima , konkretno sljedeće:  
 smanjenje nejednakosti među regijama te urbanim i rura lnim područjima na način da se iskoristi 
unutarnji potencijal manje razvijenih regija (npr. istočna Hrvatska), uzmu u obzir zemljopisne 
specifičnosti (otoci), potiče gospodarska aktivnost te da ih se povezuje s vodećim razvijenim 
središtima;  
 potpora razvoj u zajednica primjenom strategija integriranog teritorijalnog razvoja u ruralnim i slabo 
naseljenim područjima te osnaživanja lokalnih dionika, po mogućnosti s pomoću lokalnog razvoja pod 
vodstvom zajednice.  
Hrvatska urbana središta nude bolje mogućnosti z apošljavanja za kvalificiranije radnike, ali ne 
ispunjavaju u potpunosti svoju ulogu pokretača regionalnog rasta. Utvrđene su prioritetne potrebe za 
ulaganjima te bi ih trebalo dodatno razraditi u strategijama integriranog urbanog razvoja u cilju poticanja  
integriranog socioekonomskog razvoja u urbanim područjima , konkretno sljedeće:  
 jačanje uloge vodećih gospodarskih središta kao pokretača regionalnog rasta te održivog i integriranog 
razvoja njihovih funkcionalnih područja (sveučilišna središta, središta inovacija, povezanost između 
urbanih i ruralnih područja itd.);  
 potpora obnovi zapostavljenih urbanih naselja kako bi bila privlačnija poduzećima i radi povećanja 
socijalne uključenosti s pomoću lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice ako je to moguće;  
 jačanje kapaciteta lokalnih tijela vlasti za izradu pouzdanih integriranih teritorijalnih strategija.  
Čimbenici za učinkovitu provedbu kohezijske politike  
Potrebni su dodatni napori za povećanje administrativnih kapaciteta potrebnih za učinkovito upravlj anje 
fondovima i izvršenje njihovih sredstava, posebno:  
 bolji dijalog s dionicima, među ostalim sa socijalnim partnerima, i veći kapaciteti krajnjih korisnika i 
dionika na svim razinama za učinkovitu provedbu projekata i osiguravanje dugoročne održivosti 
D. Smjernice za ulaganja financirana sredstvima iz kohezijske politike za razdoblje 2021. –2027. za Hrvatsku  
 
78 ulaganja, među ostalim kroz institucionalnu konsolidaciju;  
 smanjenje administrativnog opterećenja, poboljšanje i pojednostavnjenje postupaka, ukidanje zahtjeva 
za pretjeranu dokumentaciju i pretjeranih birokratskih zahtjeva koji se odnose na prijedloge proj ekata;  
 konsolidirano i pravilno funkcioniranje sustava upravljanja i kontrole te kulture evaluacije rada kako 
bi se omogućilo odgovarajuće praćenje i donošenje na dokazima utemeljenih odluka o izvršenju 
sredstava EU -a; 
 poboljšanje učinkovitosti javne nabav e na način da se osigura dovoljan broj osoblja i potrebnih 
sredstava za osoblje;  
 bolje i učinkovitije mjere za sprječavanje i suzbijanje sukoba interesa, prijevara i korupcije;  
 izrada i provedba plana izgradnje administrativnih kapaciteta u okviru pilot -projekta za izgradnju 
administrativnih kapaciteta potrebnih za sljedeće programsko razdoblje u cilju učinkovitog upravljanja 
sredstvima iz fondova EU -a i njihovog korištenja;  
 sveobuhvatnija upotreba financijskih instrumenata i/ili financijskog doprinosa iz o djeljka programa 
InvestEU koji se odnosi na Hrvatsku za aktivnosti kojima se ostvaruju prihodi i uštede.  
 
 
79 Atoyan, R. i suradnici (2016), Emigration and its economic impact on Eastern Europe , Napomena s 
rasprave osoblja MMF -a, Međunarodni monetarni fond, Washington 
(www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2016/sdn1607.pdf ). 
Ustavni sud Republike Hrvatske (USRH) (2018), Odluka U -III-5074/2017 od 22. svibnja 2018. , Zagreb.  
Dobrotić, I. i suradnici (2018), Analiza pristupačnosti, kva litete, kapaciteta i financiranja sustava ranoga 
i predškolskog odgoja i obrazovanja u republici hrvatskoj , Ministarstvo za demografiju, obitelj, mlade i 
socijalnu politiku, Zagreb 
(https://mdomsp.gov.hr/UserDocsImages/Publikacije/Analiza%20pristupačnosti%20%2C%20kvalitete%
2C%20kapaciteta%20i%20financiranja%20sustava%20ranog%20i%20predškolskog%20odgoja%20i%20
obrazovanja%20u%20Republici%20Hrvatskoj.pdf ). 
Doolan, K. i suradnici (2018), „Social inequalities in access to higher education in Croatia: five decades 
of resilient findings”, Journal of further and higher education , 42:4.  
Eurofound (2013), Tackling undeclared work in Croatia and four EU candidate countries , Eurofound, 
Dublin ( www.eurofound.europa.eu/publications/report/2013/labour -market/tackling -undeclared -work -in-
croatia -and-four-eu-candidate -countries ). 
Eurofound (2018), Involvement of the national social partners in the European Semester 2017: Social 
dialogue practices , Eurofound, Luxembourg 
(www.eurofound.europa.eu/publications/report/2018/involvement -of-the-national -social -partners -in-the-
european -semester -2017 -social -dialogue -practices ). 
Europska komisija (2016a), Povezivošću do konkurentnog jedinstvenog digitalnog tržišta – Ususret 
europskom gigabitnom društvu , Europska komisija, Bruxelles ( https://eur -lex.eur opa.eu/legal -
content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016AE5303&from=EN ). 
Europska komisija (2016b), Izvješće za Hrvatsku 2016. s detaljnim preispitivanjem o sprječavanju i 
ispravljanju makroekonomskih neravnoteža , Europska komisija, Bruxelles 
(https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/cr_croatia_2016_hr.pdf ). 
Europska komisija (2016c), Detailed information on the assessment of regulation in professional 
services , Europska komisija, B ruxelles ( https://eur -lex.europa.eu/legal -
content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52016SC0436&from=DE ). 
Europska komisija (2016d), Employment and social developments in  Europe , Europska komisija, 
Luxembourg ( https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=hr&pubId=7952&visible=0& ). 
Europska komisija (2016e), European plat form tackling undeclared work: Member state factsheets and 
synthesis report , Europska komisija, Bruxelles 
(www.ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=18860&langId=en ). 
Europska  komisija (2016f), Izvješće o ranom upozoravanju za Hrvatsku, Europska komisija, Bruxelles 
(https://eur -lex.europa.eu/legal -content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:5201 8SC0414&from=en ). 
Europska komisija (2017a), Annual accident report 2017 , Europska komisija, Bruxelles 
(https://ec.europa.eu/transport/road_ safety/sites/roadsafety/files/pdf/statistics/dacota/asr2017.pdf ). 
Europska komisija (2017b), Benchmarks for the assessment of private debt. Note for the Economic Policy 
Committee , Europska komisija, Bruxelles.  LITERATURA  
Literatura  
 
 
80 Europska komisija (2017c), Izvješće za Hrvatsku 2017. s detaljnim preispitivanjem o sprječavanju i 
ispravljanju makroekonomskih neravnoteža , Europska komisija, Bruxelles 
(https://ec.e uropa.eu/info/sites/info/files/2017 -european -semester -country -report -croatia -hr.pdf ). 
Europska komisija (2017d), Flash Eurobarometar br. 457. Report.  Businesses’ attitudes towards 
corruption in the EU , Europska unija, Bruxelles 
(http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/FLAS
H/search/corruption/surveyKy/2177 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/
getSurveyDetail/instruments/FLASH/search/corruption/surveyKy/2177 ). 
Europska komisija (2017e), Impact assessment , Europska komisija, Bruxelles 
(https://publications.europa.eu/en/publication -detail/ -/publication/b2d53cb5 -074f-11e8 -b8f5-
01aa75ed71a1/language -en). 
Europska komisija (2017f), Deveto izvješće o stanju p rovedbe i programima za provedbu (kako se 
zahtijeva člankom  17.) Direktive Vijeća 91/271/EEZ o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda  
(https://eur -lex.europa. eu/legal -content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0749&from=EN ). 
Europska komisija (2017g), Posebno izvješće Eurobarometra br. 470. Izvješće o korupciji , Europska 
unija, Bruxelles 
(http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/SPEC
IAL/surveyKy/2176 http://ec.europa.eu/commfrontoffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetai
l/instruments/SPECIAL/surveyKy/2176 ). 
Europska komisija (2017h), The 2018 ageing report: Underlying assumptions and projection 
methodologies , Europska komisija, Bruxelles ( https://ec.europa.eu/info/publications/economy -
finance/2018 -ageing -report -underlying -assumptions -and-projection -methodologies_hr ). 
Europska komisija (2018a), Europski semestar 2018.: ocjena napretka u provedbi strukturnih reformi te 
sprječavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža i rezultati detaljnih preispitivanja u skladu s 
Uredbom (EU) br. 1176/2011 , Euro pska komisija, Bruxelles ( https://eur -lex.europa.eu/legal -
content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0120&from=EN ). 
Europska komisija (2018b), Izvješće o mehanizmu upozoravanja za 2019. , Europska komisija , Bruxelles, 
(https://eur -lex.europa.eu/legal -content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0758&from=EN ). 
Europska komisija, (2018c), Allocative efficiency in the euro area. Thematic discussion on growth and 
jobs. Note for the Eurogroup , Europska unija, Bruxelles 
(https://www.consilium.europa.eu/media /36345/eg_ae_20180827.pdf ). 
Europska komisija (2018d), Godišnji pregled rasta za 2018. , Europska komisija, Bruxelles ( https://eur -
lex.europa.eu/legal -content/ HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0690&from=HR ). 
Europska komisija (2018e), Izvješće za Hrvatsku 2018. s detaljnim preispitivanjem o sprječavanju i 
ispravljanju makroekonomskih neravnoteža , Europska komisija, Bruxelles ( https://eur -
lex.europa.eu/legal -content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018SC0209&from=EN ). 
Europska komisija (2018f), Hrvatska – Preispitivanje napretka u provedbi mje ra politike relevantnih za 
uklanjanje makroekonomskih neravnoteža , Europska komisija, Bruxelles 
(https://ec.europa.eu/info/business -economy -euro/economic -and-fiscal -policy -coordination/eu -economic -
governance -monitoring -prevention -correction/macroeconomic -imbalance -procedure/specific -
monitoring_ en). 
Literatura  
 
 
81 Europska komisija (2018g), Nacrt zajedničkog izvješća o zapošljavanju , Europska komisija, Bruxelles 
(https://eur -lex.europa.eu/legal -content/HR/TXT/PDF/? uri=CELEX:52018DC0761&from=EN ). 
Europska komisija (2018h), Employment and social developments in Europe. Annual Review 2018 , Ured 
za publikacije Europske unije, Luxembourg 
(https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=hr&pubId=8110&furtherPubs=yes ). 
Europska komisija (2018i), ESIF 2014 -2020 EU payments , Europska komisija, Bruxelles 
(https://cohesiondata.ec.europa.eu/2014 -2020/ESIF -2014 -2020 -EU-payments -daily -update -/gayr -92qh ). 
Europska komisija (2018j), Europska ekonomska prognoza. Jesenska prognoza 2018. , Europska komisija, 
Bruxelles ( https://ec.europa.eu/info/publications/economy -finance/european -economic -forecast -autumn -
2018_en ). 
Europska komisija (2018k), Europska ljestvica usp jeha u inoviranju za 2018. , Europska komisija, 
Bruxelles ( https://ec.europa.eu/growth/industry/innovation/facts -figures/scoreboards_en ). 
Europska komisija (2018l),  Fundamentals -based private debt benchmarks: enhanced sample and 
robustness checks. Note to LIME , nije objavljeno.  
Europska komisija (2018m), Pension adequacy report. Current and future income adequacy in old age in 
the EU , Ured za publikacije Europske uni je, Luxembourg ( https://publications.europa.eu/en/publication -
detail/ -/publication/f0e89c3f -7821 -11e8 -ac6a-01aa75ed71a1/lang uage -en). 
Europska komisija (2018n), Transport in the European Union. Current trends and issues , Europska 
komisija, Bruxelles ( https ://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/2018 -transport -in-the-eu-current -
trends -and-issues.pdf ). 
Europska komisija (2019a), Digital Scoreboard 2019 , Europska komisija, Bruxelles 
(https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/digital -scoreboard ). 
Europska komisija (2019b), EU Justice scoreboard 2019 , Europska komisija, Bruxelles 
(https://ec.europa.eu/info/policies/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -
scoreboard_en ). 
Europska komisija (201 9c), Europska ekonomska prognoza. Zimska prognoza 2019. , Europska komisija, 
Bruxelles.  
Europska komisija/EACEA/Eurydice (2018), Structural Indicators for Monitoring Education and 
Training Systems in Europe – 2018. Eurydice Report , Ured za publikacije Europ ske unije, Luxembourg 
(https://eacea.ec.europa.eu/national -policies/eurydice/content/stru ctural -indicators -monitoring -education -
and-training -systems -europe -%E2%80%93 -2018_en ). 
Europska komisija/EACEA/Eurydice/Eurostat (2014), Key data on early childhood education and care in 
Europe.  Eurydice and Eurostat report , Ured za publikacije Europske un ije, Luxembourg 
(https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/5785249/EC -01-14-484-EN.PDF/cbdf1804 -a139 -43a9 -
b8f1-ca5223eea2 a1). 
Invest Europe  (2018), 2017 European private equity activity, Invest Europe,  Bruxelles 
(www.investeurope.eu/research/activity -data/annual -activity -statistics/ ). 
Literatura  
 
 
82 Jelavić, V. i EKOBERG (2017), Strategija niskougljičnog razvoja Republike Hrvatske do 2030. godine, s 
pogledom na 2050. godinu , Ministarstvo zaštite okoliša i energetike, Zagreb 
(www.hgk.hr/documents/prezentacija -14759783310589eb.pdf ). 
Kralj, A. i suradnici (2011), Institutional Evaluation Programme – Evaluation report , Sveučilište u 
Zagrebu, Zagreb ( www.iep -qaa.org/downloads/publications/iep%20zagreb%20report%20final.pdf ). 
Matković, T. i D. Caha (2017), „Patterns of welfare -to-employment transitions of Croatian Guaranteed 
Minimum Benefit recipients: a preliminary study”, Public Secto r Economics , 41:3.  
Medina, L. i F. Schneider (2018), Shadow economies around the world: What did we learn over the last 
20 years? , Radni dokument MMF -a, Međunarodni monetarni fond, Washington 
(www.imf.org/en/Publications/WP/Issues/2018/01/25/Shadow -Economies -Around -the-World -What -Did-
We-Learn -Over -the-Last-20-Years -45583 ). 
Munta, M. (2018), Iako broj nezapo slenih pada broj uključenih u javne radove raste, čak i onih sa 
srednjom i višom školom. O čemu se tu radi , Ideje, Zagreb ( http://ideje.hr/iako -broj-nezaposlenih -pada -
broj-ukljucenih -u-javne -radove -raste -cak-i-onih-sa-srednjom -i-visom -skolom -o-cemu -se-tu-radi/). 
Orsini K. i V. Ostojić (2018) Croatia's Tourism Industry: Beyond the Sun and Sea , Economic Brie f, 
Europska komisija, Bruxelles ( https://ec.europa.eu/info/publications/economy -finance/croatias -tourism -
industry -beyond -sun-and-sea_en ). 
Petak, Z. i suradnici (2018), Sustainable governance indicators 2018 - Croatia report , Bertelsmann 
Stiftung, Gütersloh ( www.sgi -network.org/docs/2018/country/SGI2018_Croatia.pdf ). 
PricewaterhouseCoopers (PwC) (2017), 2017 Asset quality report , nije objavljeno.  
Državni ured za reviziju (2018), Izvješće o obavljenoj reviziji učinkovitosti provedbe operativnog 
programa konkurentnost i kohezija 2014. - 2020. , Republika Hrvatska – Državni ured za reviziju, Zagreb 
(www.revizija.hr/datastore/fil estore/160/PROVEDBA -OPERATIVNOG -PROGRAMA -
KONKURENTNOST -I-KOHEZIJA -2014 -2020.pdf ). 
Stefanov i suradnici (2017), Tackling undeclared work in Croatia: Knowledge -informed policy responses , 
GREY Policy Brief 
(https://www.researchgate.net/publication/319289121_TACKLING_UNDECLARED_WORK_IN_CRO
ATIA_KNOWLEDGE -INFORMED_POLICY_RESPONSES ).  
Tkalec, M. i suradnici (2018), An overview of the real estate market in the Republic of Croatia , 
Ekonomski institut (EIZ), Zagreb ( www.eizg.hr/publications/seria l-publications/an -overview -of-the-real-
estate -market -in-the-republic -of-croatia/4274 ). 
Trumbić, I. (ur.) i suradnici (2017), Draft Climate Change Adaptation Strategy in the Republic of Croatia 
for the period to 2040 with a view to 2070 , EPTISA ADRIA d.o.o.  / Ministarstvo zaštite okoliša i 
energetike, Zagreb ( http://prilagodba -klimi.hr/wp -
content/uploads/docs/Draft%20CC%20Adaptation%20Strategy.pdf . 
Vukov ić, V. „The political economy of local government in Croatia: Winning coalitions, corruption and 
taxes”, Public Sector Economics , 41:4.  
Williams, C.C. i suradnici (2017a), An evaluation of the scale of undeclared work in the European Union 
and its structur al determinants: Estimates using the Labour Input Method , Ured za publikacije Europske 
unije, Luxembourg ( https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=19002&langId=en ). 
Literatura  
 
 
83 Williams , C.C. i suradnici (2017b), Preventative policy measures to tackle undeclared work in Croatia , 
Ministarstvo rada i mirovinskog sustava, Zagreb 
(www.researchgate.net/publication/318453335_Preventative_Policy_Measures_to_Tackle_Undeclared_
Work_in_Croatia ). 
Williams, C.C. i I.A. Horodnić (2017), Under -declaring work, falsely declaring work: Undeclared 
employment in the European Un ion, Europska komisija, Bruxelles 
(https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=18376&langId=en ). 
Svjetska banka (2018a), Doing business 2019. Training for reform , Grupa Svjetsk e banke, Washington 
(www.doingbusiness.org/en/reports/global -reports/doing -business -2019 ). 
Svjetska banka (2018b), The Republic of Croatia systematic country diagnostic , Grupa Svjetske banke, 
Washington ( http://documents.worldbank.org/curated/en/452231526559636808/Croatia -Systematic -
Country -Diagnos tic).