Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o gospodarskoj dimenziji sporta i njegovim društveno-gospodarskim koristima

(2018/C 449/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PODSJEĆAJUĆI DA:

1. U planovima rada EU-a u području sporta (2011. – 2014. ( 1 ) , 2014. – 2017. ( 2 ) i 2017. – 2020. ( 3 ) ), koje su Vijeće i predstavnici vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća donijeli, ističe se važnost gospodarske dimenzije sporta, uz osobit osvrt na održivo financiranje sporta, nasljeđe velikih sportskih događanja, gospodarske koristi sporta i inovacije.

2. U Zaključcima Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća od 27. studenoga 2012. o jačanju osnove utemeljene na dokazima za donošenje politika u području sporta ( 4 ) prepoznaje se znatan doprinos sporta gospodarstvu Europe kao pokretača rasta i zaposlenosti kao i njegov doprinos postizanju ciljeva strategije Europa 2020. te se naglašava važnost usporedivih podataka povezanih sa sportom i njihove uporabe u oblikovanju politika kako bi se povećala kvaliteta politika u području sporta.

3. U Zaključcima Vijeća o ulozi volonterskih aktivnosti u sportu u promicanju aktivnog građanstva ( 5 ) ističe se kako sportski sektor, uz volonterske aktivnosti u sportu, nacionalnim gospodarstvima pruža mjerljivu i znatnu gospodarsku i društvenu vrijednost te bi mogao potaknuti stope rasta i zaposlenosti diljem Europske unije.

4. U Zaključcima Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća od 27. studenoga 2012. o promicanju zdravstveno usmjerene tjelesne aktivnosti (HEPA) ( 6 ) naglašava se kako su trenutačne visoke stope tjelesne neaktivnosti razlog za ozbiljnu zabrinutost EU-a i njegovih država članica sa zdravstvenog, društvenog i gospodarskoga gledišta.

5. U Zaključcima Vijeća o doprinosu sporta gospodarstvu EU-a, a posebno rješavanju problema nezaposlenosti i socijalnoj uključenosti mladih ( 7 ) ističe se važnost sportskog sektora za gospodarstvo i mlade u stjecanju korisnih vještina na plaćenim poslovima kao i u okviru dobrovoljnih aktivnosti.

6. U Zaključcima Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u okviru Vijeća o sportu kao pokretaču inovacija i gospodarskog rasta ( 8 ) razmotrio se potencijal sporta u smislu rasta i zaposlenosti te kao pokretača inovacija.

7. U Zaključcima Vijeća o promicanju motoričkih vještina, tjelesnih i sportskih aktivnosti za djecu ( 9 ) promiče se poticanje tjelesnog odgoja u školama, uključujući motoričke vještine u ranom djetinjstvu s obzirom na to da su se dnevne navike djece promijenile od tjelesnih aktivnosti na one koje su više sjedilačke.

8. U Zaključcima Vijeća o doprinosu zaustavljanju porasta prekomjerne tjelesne težine i pretilosti u djece ( 10 ) potvrđuje se da zdravlje predstavlja vrijednost, priliku i ulaganje za gospodarski i društveni razvoj svake zemlje te da je pretilost u dječjoj dobi pouzdan pokazatelj pretilosti u odrasloj dobi čije su posljedice za zdravlje i gospodarstvo dobro poznate.

S OBZIROM NA TO DA:

9. Sport je prepoznat kao gospodarski pokretač rasta u smislu učinaka koje ima na dodanu vrijednost, bruto domaći proizvod i kupovnu moć. ( 11 )

10. Sport je međusektorski fenomen te predstavlja mnogo više od prihodâ sportske industrije. Osobit je čimbenik u javnom zdravlju, regionalnom razvoju i turizmu, ali i u integraciji i obrazovanju te je društvena poveznica.

11. Od pristupanja pitanju gospodarske dimenzije sporta prvi put u kontekstu EU-a 2006. ( 12 ) na razini EU-a uloženi su napori u pogledu mjerljivosti gospodarskog učinka sporta.

12. Do danas sveukupno devet država članica EU-a ( 13 ) održava cjelovite nacionalne satelitske račune za sport (SSA), a dodatnih pet zemalja ( 14 ) bilježi skup podataka povezanih sa sportom kojima se omogućuje viši stupanj preciznosti rezultata.

13. Prema nedavnoj studiji ( 15 ) sport čini 2,12 % BDP-a EU-a, a na radnim mjestima povezanima sa sportom radi 5,67 milijuna ljudi, što čini 2,72 % zaposlenosti EU-a. Rezultati također pokazuju da je u vrijeme kada se gospodarstvo nalazilo u teškom stanju sport bio vrlo otporan sektor, u kojem su se stvarali rast i radna mjesta. ( 16 )

14. Iako je prema nacionalnim računima gospodarska dimenzija sporta dobro zastupljena putem satelitskih računa za sport i drugih sustava izračuna, doprinos sporta gospodarstvu i dalje je podcijenjen s obzirom na to da postoje brojni dodatni, takozvani društveno-gospodarski učinci (npr. zdravstveno-gospodarski učinci, predanost volontera, doprinos inovacija rastu te doprinos sporta regionalnom razvoju) koji još nisu zastupljeni, ali koji imaju učinke na BDP i zaposlenost.

16. Volonterski rad ima znatnu obrazovnu korist te pruža važan doprinos gospodarskoj dimenziji sporta ( 20 ) , što nije obuhvaćeno nacionalnim računima.

17. Zbog manjka podataka dosad se nije dovoljno razmotrilo dimenziju inovacija povezanu sa sportom ( 21 ) s obzirom na BDP i zaposlenost. Stoga je bitno razviti pouzdane empirijske rezultate koji se tiču učinka inovacija povezanih sa sportom na dinamiku izvoza i gospodarski rast.

18. Doprinos sporta regionalnom razvoju i dalje nije dovoljno vidljiv te ne postoji svijest o brojnim načinima na koje bi sport i tjelesna aktivnost mogli biti snažno sredstvo za postizanje EU-ova cilja kohezije, osobito u pogledu doprinošenja ciljevima strategije Europa 2020. Nedavnim dokazima ( 22 ) pokazalo se kako su projekti povezani sa sportom doprinijeli lokalnim gospodarstvima, zaposlenosti i socijalnoj koheziji te se istaknula činjenica da su mnoge regije diljem Europe uključile sport u svoje strategije pametne specijalizacije.

PREPOZNAJUĆI DA:

19. U pogledu zastupljenosti doprinosa sporta gospodarstvu kao cjelini potrebno je razmotriti dodatne aspekte, među ostalim kvantifikaciju zdravstveno-gospodarskih učinaka tjelesne aktivnosti, prepoznavanje dodatne koristi volonterskog rada, doprinos inovacija poboljšanju potencijala rasta te analizu učinka koju projekti povezani sa sportom imaju na regionalni razvoj.

20. Za mjerenje društveno-gospodarskih učinaka sporta potrebne su dodatne metode i pristupi. ( 23 ) Kako bi se na nacionalnoj i europskoj razini pružili rezultati utemeljeni na dokazima, nužna je dostupnost usporedivih podataka i nalaza. Svi prikupljeni podaci o tim pitanjima trebali bi biti razvrstani po spolu.

21. Sport i tjelesne aktivnosti doprinose rješavanju današnjih lokalnih i regionalnih izazova, osobito razvojem rješenjâ u području održive mobilnosti, ubrzavanjem revitalizacije urbanih područja zahvaljujući pametnim sportskim infrastrukturama ili poboljšanjem socijalne kohezije u različitim zajednicama.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA:

22. Razmotre razvoj satelitskih računa za sport ili drugih usporedivih sustava izračuna radi kvantifikacije gospodarskog učinka sporta.

23. Podrže i šire ideju proširivanja zastupljenosti gospodarske dimenzije sporta s pomoću društveno-gospodarskih aspekata, osobito volontiranja, zdravstveno-gospodarskih aspekata i inovacija, na europskoj i nacionalnoj razini, te poboljšanja međusektorske suradnje.

24. Uzmu u obzir vrijednost volonterskog rada za nacionalno gospodarstvo te uključe tu temu u statističke podatke.

25. Podignu razinu svijesti o potencijalu sporta za doprinos rastu i zaposlenosti s pomoću pouzdanih podataka.

26. Razmotre daljnju suradnju među državama članicama te s Komisijom kako bi razvile usporedive definicije, metode i standarde u pogledu društveno-gospodarskih dimenzija sportskog sektora.

27. Na nacionalnoj razini, prema potrebi, promiču razmjenu o uključivanju strategija pametne specijalizacije poput sportskih klastera.

28. Razmotre sport i tjelesne aktivnosti kao međusektorski prioritet diljem drugih područja politika poput zdravlja, obrazovanja, prometa, urbanističkog planiranja, socijalnih politika i politika turizma, u kojima je doprinos sporta uvelike potvrđen.

POZIVAJU KOMISIJU DA:

29. Promiče i podupire djelovanja poput razmjene odgovarajućih podataka te znanja i iskustva koji su specifični za određenu metodu, prikupljanja dokaza i agregiranja sportskih statističkih podataka kao i tehničke podrške, kojima je svrha poboljšavanje i pojednostavnjivanje napora država članica u pogledu kvantifikacije gospodarske dimenzije sporta.

30. Pokrene postupak ocjene uporabe i primjenjivosti sustava izračuna koji se rabe za kvantifikaciju društveno-gospodarskih aspekata sporta, uključujući utvrđivanje postojećih istraživanja i prikupljanje primjera najbolje prakse.

31. U okviru skupine stručnjaka te uz potporu Eurostata podupire razvoj alata za dopunu ili ažuriranje postojećih podataka o gospodarskoj dimenziji sporta, uključujući društveno-gospodarske aspekte.

32. Podigne razinu svijesti o potencijalu sporta kao izvora inovacija.

33. Podupire razmjenu te dodatno ojača suradnju, i unutar Komisije i u ostalim institucijama EU-a, u pogledu uloge sporta u modernim gospodarstvima i društvu, osobito s obzirom na njegov doprinos regionalnom razvoju.

POZIVAJU SPORTSKI POKRET DA:

34. Podupire prikupljanje podataka o doprinosu volonterskog rada u području sporta i tjelesne aktivnosti.

35. Razmotri poticanje usporedive gospodarske analize gospodarskog učinka volonterskog rada i tjelesne aktivnosti kao i tjelesne neaktivnosti.

36. Potakne razmjenu najboljih praksi sa stručnjacima o metodama za mjerenje društveno-gospodarskih učinaka.

(1) SL C 162, 1.6.2011., str. 1.

(2) SL C 183, 14.6.2014., str. 12.

(3) SL C 189, 5.6.2017., str. 5.

(4) SL C 393, 19.12.2012., str. 20.

(5) SL C 372, 20.12.2011., str. 24.

(6) SL C 393, 19.12.2012., str. 22.

(7) SL C 32, 4.2.2014., str. 2.

(8) SL C 436, 5.12.2014., str. 2.

(9) SL C 417, 15.12.2015., str. 46.

(10) SL C 205, 29.6.2017., str. 46.

(11) Studija o gospodarskoj koristi sporta s pomoću satelitskih računa za sport 2018.

(12) Stručna skupina za sportsku statistiku (2011. – 2014.), Definicija sporta iz Vilniusa.

(13) Austrija, Belgija, Cipar, Litva, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Portugal i Ujedinjena Kraljevina.

(14) Bugarska, Francuska, Luksemburg, Slovačka i Španjolska.

(15) Studija o gospodarskoj koristi sporta s pomoću satelitskih računa za sport 2018.

(16) To se također potvrđuje u: http://www.oecd.org/mcm/C-MIN(2013)1-ENG.pdf

(17) Izravni troškovi u zdravstvenom sustavu, gubici produktivnosti, smrtnost i invaliditet na radu uzrokovani bolestima povezanima s tjelesnom neaktivnošću poput primjerice dijabetesa tipa 2, depresije, problema s leđima ili kardiovaskularnih bolesti.

(18) Računi i tehnike za mjerenje gospodarske aktivnosti nacije.

(19) Kao što je potvrđeno studijom ISCA-e i CEBR-a „The economic cost of physical inactivity in Europe” („Gospodarski trošak tjelesne neaktivnosti u Europi”): http://inactivity-time-bomb.nowwemove.com/ te studijom Svjetske zdravstvene organizacije „Physical activity and health: evidence for action” („Tjelesna aktivnost i zdravlje: dokazi za djelovanje”): http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0011/87545/E89490.pdf?ua=1.

(20) Studija o volontiranju u Europskoj uniji 2010.

(21) Koja obuhvaća proces preobrazbe ideje ili inovacije u robu ili uslugu koja stvara vrijednost ili koju će korisnici platiti.

(22) Studija o doprinosu sporta regionalnom razvoju putem strukturnih fondova 2016.

(23) Akcijskim planom iz Kazana, kako ga je Unesco donio 15. srpnja 2017., također se u Akciji 2. utvrđuje potreba za razvojem zajedničkih pokazatelja za mjerenje doprinosa tjelesnog odgoja, tjelesne aktivnosti i sporta najvažnijim ciljevima održivog razvoja.