ZPP-om za razdoblje 2014.–2020. utvrđeno je da Komisija podnosi početno izvješće „o provedbi zajedničkog okvira za praćenje i evaluaciju i prvim rezultatima provedbe ZPP-a do 31. prosinca 2018.”, dok se konačno ocjenjivanje provedbe ZPP-a za razdoblje 2014.–2020. očekuje 2021. Ovo je izvješće sastavljeno prije navedenog datuma kako bi pridonijelo raspravi o zakonskim prijedlozima u okviru ZPP-a donesenima 1. lipnja 2018. i objavljuje se zajedno s čitavim skupom relevantnih pokazatelja .

Budući da su cijene u EU-u bliže cijenama na svjetskom tržištu, više se ne upotrebljavaju izvozne subvencije EU-a, a programi intervencija provode se rjeđe nego prije 20 godina. ZPP sada ima zaštitni mehanizam za tržište, s pomoću kojeg se pruža potpora cijenama u sektorima koji su suočeni s prekomjernim i izvanrednim padovima cijena. Cijene u većini sektora tijekom posljednjih godina ostale su znatno iznad interventne cijene, osim za obrano mlijeko u prahu, za koje su cijene pale znatno ispod razina interventne cijene u 2015. i 2016., što je dovelo do javne intervencije otkupa u vrijednosti od 2 % odnosno 23 % ukupne proizvodnje EU-a.

ZPP je prošao nekoliko reformi u svrhu postizanja veće usmjerenosti na tržište, pri čemu je proveden prijelaz s potpore za proizvode (putem cijena) na potporu za proizvođače (putem potpore dohotku, ponajprije putem proizvodno nevezanih plaćanja). Prijelaz je s vremenom doveo do smanjenja razlike u cijenama između EU-a i svjetskog tržišta, čime je povećana konkurentnost i uspješnost trgovine u EU-u; omjer između cijena glavnih poljoprivrednih proizvoda na tržištu EU-a i na svjetskom tržištu (ponderirani prosjek) pao je s 140 % u 2007. na 113 % u 2017.

Ovdje je primjereno jedno upozorenje. Kako bi se ocijenila uspješnost, potrebno je izdvojiti učinak politike od drugih čimbenika koji imaju utjecaj (kontekstualne činjenice, druge povezane politike itd.). Potrebno je izmjeriti tzv. „neto učinke”. To se najčešće provodi putem evaluacija. U ovoj fazi dostupne su ograničene informacije za provedbu ovih evaluacija zbog činjenice da je posljednja reforma ZPP-a provedena tek 2015. Nadalje, postoje kašnjenja u dostupnosti pokazatelja učinka (i konteksta). Za nekoliko pokazatelja najnoviji se podaci odnose na 2012. i 2013., odnosno na razdoblje prije provedbe reforme ZPP-a iz 2013. Konačno, za određene pokazatelje učinka potrebno je dulje vrijeme kako bi pokazali učinak, što je dovelo do poteškoća u netiranju učinka ZPP-a.

Podaci o praćenju za drugi stup prikupljaju se putem godišnjih izvješća o provedbi koje države članice dostavljaju svakog lipnja za prethodnu godinu. Ta izvješća obuhvaćaju vrijednosti pokazatelja ostvarenja, rezultata i ciljeva. Osim toga, države članice morale su 2017. (i 2019.) dostaviti poboljšana godišnja izvješća o provedbi, uključujući dodatne informacije na temelju aktivnosti evaluacije. Nadalje, podaci o rashodima prikupljaju se na tromjesečnoj osnovi putem izjave o rashodima za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj. Za ruralni razvoj dostupni su podaci o pokazateljima za 2015. i do kraja 2016.

Koliko je to moguće, pokazatelji su definirani na način da se prikupljanje podataka temelji na postojećim kanalima kako bi se izbjeglo stvaranje dodatnog administrativnog opterećenja za korisnike i države članice. Široki raspon izvora podataka koji se upotrebljavaju za ukupni ZOPE obuhvaća obavijesti država članica, europske statističke podatke koje dostavlja Eurostat i podatke koje je prikupila Europska agencija za okoliš.

Uravnotežen teritorijalni razvoj

Tijekom 2016. poljoprivreda je predstavljala 13,5 % ukupne zaposlenosti u ruralnim područjima (u usporedbi s 12,4 %, koliko je iznosila 2012.). U poljoprivrednom sektoru bilo je zaposleno 8,7 milijuna poljoprivrednika u ekvivalentu punog radnog vremena (2013.). Dugoročni trend odljeva radne snage iz poljoprivrede potaknut je demografskim i strukturnim promjenama, mehanizacijom i prilikama izvan poljoprivrednog sektora. Tijekom posljednjih godina došlo je do usporavanja odljeva radne snage.

ZPP pridonosi uravnoteženom teritorijalnom razvoju putem nekoliko programa potpore za sektor poljoprivrednih gospodarstava (koji je često okosnica ruralnog gospodarstva) i putem izravne potpore subjektima koji nisu poljoprivredna gospodarstva u ruralnim područjima. Ti programi obuhvaćaju sljedeće:

·potporu za oko 7 milijuna korisnika, što obuhvaća približno 65 % ukupnog broja poljoprivrednih gospodarstava . Tijekom godine podnošenja zahtjeva 2015. gotovo 6,8 milijuna korisnika bilo je obuhvaćeno programima izravne potpore, a više od 3 milijuna korisnika bilo je obuhvaćeno mjerama ruralnog razvoja .

·posebnu potporu poljoprivrednicima u planinskim područjima i drugim područjima s posebnim ograničenjima (2,7 milijuna korisnika, 8 milijardi eura).

·potporu mladim poljoprivrednicima putem obveznog dodatnog financiranja osnovnog plaćanja za prvih pet godina u okviru kojih se pruža potpora približno 312 000 mladih poljoprivrednika (352 milijuna eura) i širokog raspona mjera potpore za mlade poljoprivrednike u okviru ruralnog razvoja.

·dobrovoljnu vezanu potporu za 2,3 milijuna korisnika (3,9 milijardi eura).

Nadalje, države članice imaju mogućnost prenamijeniti najviše 30 % omotnice izravnih plaćanja za prve hektare na svakom poljoprivrednom gospodarstvu (preraspodijeljeno plaćanje); tijekom 2016. ovaj je program provelo devet država članica, čime je pružena potpora 1,8 milijuna poljoprivrednika u iznosu od 1,6 milijardi eura.

ZPP jednako tako izravno pridonosi pružanju potpore razvoju osnovnih usluga i komunikacijskih tehnologija u ruralnim područjima, osobito mjerama za čiju je provedbu potrebno nekoliko godina, kao što su dugoročna ulaganja (širokopojasni pristup, ostala infrastruktura). Tijekom 2016. ukupno 90 milijuna osoba ostvarilo je korist od tih ulaganja. Nadalje, 171 milijun građana u ruralnim područjima već je obuhvaćen strategijom lokalnog razvoja u okviru programa LEADER, što se pokazalo iznimno uspješnim pristupom za promicanje lokalnog razvoja i izgradnju kapaciteta u ruralnim područjima.

Potpora u okviru ZPP-a (kao što su ulaganja u komunikacijske tehnologije i infrastrukturu) ima multiplikacijski učinak na druge sektore u ruralnim područjima, osobito za prehrambenu industriju i za sektore koji pružaju usluge poljoprivredi. Stopa zaposlenosti u ruralnim područjima znatno je porasla sa 62,5 %, koliko je iznosila 2011. (zbog gospodarske krize) na 66 %, koliko je iznosila 2016., što je slično stopi u ostatku gospodarstva. Jaz između poljoprivrednih dohodaka i dohodaka u ostalim gospodarskim sektorima i dalje je znatan, ali je u padu (udio prosječnog poljoprivrednog dohotka u odnosu na plaću u čitavom gospodarstvu porastao je sa 32 %, koliko je iznosio u razdoblju između 2005. i 2010., na 47 %, koliko je iznosio 2017.). Zbog toga se smanjila stopa siromaštva u ruralnim područjima (sa 29 % u 2011., na 26 % u 2016. u 28 država članica EU-a) i približila se stopi siromaštva u čitavom gospodarstvu (25 %). Prema tome, ZPP ima važnu ulogu u smanjenju siromaštva u ruralnim područjima i pridonosi stvaranju boljih radnih mjesta za poljoprivrednike diljem EU-a17.

Prijenos znanja i inovacije

Poticanje prijenosa znanja i inovacija međusektorski je prioritet ZPP-a i dodijeljen mu je ukupni proračun od 5,7 milijardi EUR. Programi za ruralni razvoj za razdoblje 2014.–2020. obuhvaćaju fleksibilan paket mjera za pružanje potpore savjetovanju, osposobljavanju, inovacijama i suradnji te razvoju znanja u ruralnim područjima. Više od 492 000 poljoprivrednika (4,5 % ukupnih poljoprivrednika) primilo je sredstva za osposobljavanje, a njih više od 63 500 za savjete .

Ex ante evaluacijska studija provedena 2016. bila je pozitivna u pogledu inicijative Europskog partnerstva za inovacije. Sve države članice (osim Luksemburga) odlučile su provesti Europsko partnerstvo za inovacije u trenutačnom razdoblju (vidjeti i poglavlje 3.2.). Do kraja 2016. potpora je dodijeljena za više od 245 operacija suradnje.

Stečena iskustva

Zajednički okvir za praćenje i evaluaciju

Unatoč razmjerno kratkoj provedbi doprinos ZOPE-a ocjenjivanju ZPP-a za razdoblje 2014.–2020. već pruža iskustva korisna za njegov daljnji razvoj.

Iskustvo je pokazalo da trenutačno postoji previše pokazatelja i potpokazatelja. Prvo, predmetni pokazatelji ne omogućuju stjecanje neposrednog uvida u postignuća ZPP-a. Drugo, neki pokazatelji nisu prikladni za svoju svrhu; na primjer, neki pokazatelji nisu dostupni na godišnjoj osnovi i/ili su dostupni s kašnjenjem, zbog čega se ne mogu upotrebljavati za rano praćenje. Neki drugi pokazatelji slabo su povezani sa ZPP-om, dok neki pokazatelji nedostaju. Na primjer, u okviru aktualne evaluacije klimatskih promjena zaključeno je da ograničena raščlamba određenih pokazatelja ostvarenja sprječava prikupljanje dovoljno informacija o provedbi ZPP-a u pogledu klimatskih promjena.

Za II. stup iskustvo iz prethodnih programskih razdoblja pokazuje da postoji krivulja učenja za države članice tijekom prvih godina u pogledu točnog prijavljivanja podataka. To vrijedi i za programsko razdoblje 2014.–2020. Radi rješavanja ovog pitanja 2018. je na temelju stečenog iskustva razvijen postupak potvrđivanja kako bi se države članice upozorile na moguće pogreške prije podnošenja podataka u godišnjem izvješću o provedbi. Valja napomenuti da trenutačni ZPP ne obuhvaća pravnu obvezu prema kojoj države članice moraju ispraviti podatke nakon podnošenja obavijesti.

U područjima u kojima je iskustvo s podacima (dostupnost) uputilo na potrebu za prilagodbom jednog od elemenata povezanih s pokazateljem (npr. definicija, opseg, učestalost izvješćivanja), prilagođen je povezan detaljni opis pokazatelja i, gdje je to potrebno, relevantnih propisa. Potonje je primjenjivo, na primjer, na zahtjeve u pogledu izvješćivanja u pogledu ulaganja i potpore za mlade poljoprivrednike. Budući da su države članice morale prijaviti jedino zaključeno djelovanje, djelomična postignuća nisu prijavljena. To je dovelo do znatnog podcjenjivanja vrijednosti u usporedbi sa stvarnom uspješnošću, osobito za mjere koje mogu trajati nekoliko godina. Zahvaljujući promjeni provedbenih pravila države članice sada mogu prijaviti ostvarene vrijednosti pokazatelja za djelomično provedene aktivnosti od godine izvješćivanja 2017.

Problemi su prijavljeni i za nekoliko pokazatelja učinka. Na primjer, pokazatelj o visokoj prirodnoj vrijednosti nema usporedive podatke za sve države članice. Podaci koji se upotrebljavaju za izračun popisa ptica povezanih s poljoprivrednim površinama nije potpun, a Komisija traži načine na koje može poboljšati prikupljanje podataka. Mogućnost da se putem istraživanja izmjeri doprinos mjera ruralnog razvoja uštedi vode i energije u poljoprivredi još nije iskorištena, među ostalim zbog ograničenog razdoblja provedbe.