ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
POGLAVLJE III. Ulaganja u međuregionalne inovacije Članak 16.a Ulaganja u međuregionalne inovacije 1. 0,3 % ukupnih sredstava dostupnih za proračunske obveze fondova za razdoblje 2021. – 2027. (ukupno 970 000 000 EUR) dodjeljuje se ulaganjima u međuregionalne inovacije i namijenjeno je komercijalizaciji i intenziviranju projekata međuregionalnih inovacija koji imaju potencijal za promicanje europskih lanaca vrijednosti. Dodatna sredstva iz programa Obzor Europa [prijedlog Uredbe (EU) 2018/XXX] mogu se prenijeti u proračun izravno ili metodom glavnog fonda. 2. Ulaganja u međuregionalne inovacije namijenjena su sljedećim aktivnostima: (a) komercijalizaciji i povećanju zajedničkih projekata inovacije koji mogu promicati europske lance vrijednosti; (b) okupljanju istraživača, poduzeća, civilnog društva i javnih uprava uključenih u strategije pametne specijalizacije uspostavljene na nacionalnoj ili regionalnoj razini; (c) pilot-projektima za utvrđivanje ili ispitivanje novih rješenja za regionalni i lokalni razvoj temeljenih na strategijama pametne specijalizacije; (d) razmjenama iskustva u pogledu inovacija u cilju iskorištavanja iskustva stečenog u području regionalnog ili lokalnog razvoja. 3. Za ulaganja u međuregionalne inovacije, cijelo područje Unije prima potporu iz EFRR-a. 4. Priprema i predlaganje ulaganja u međuregionalne inovacije provodi se u okviru izravnog upravljanja. 5. Poštujući načelo europske teritorijalne kohezije, regije ispod prosjeka Europskog indeksa regionalne konkurentnosti 2013. – 2016., regije obuhvaćene člankom 174. i najudaljenije regije imat će u okviru sustava ulaganja u međuregionalne inovacije pravo na uvećanu stopu sufinanciranja iz EFRR-a od 85 % do 100 %. Ta mjera za poticanje ulaganja u međuregionalne inovacije u regijama sa strukturnim nedostacima mora: (a) omogućiti tim regijama zajednički razvoj projekata za inovativna ulaganja s velikim potencijalom prijenosa i repliciranja na drugim područjima s jednakim strukturnim nedostacima; (b) biti usredotočena na poticanje inovacije u regionalnim gospodarstvima suočenima sa strukturnim geografskim i demografskim nedostacima, na razvijanje lokalnih resursa, poticanje korištenja obnovljivih izvora energije, obradu otpada, upravljanje vodama, promicanje kulturne i prirodne baštine i provedbu kružnog gospodarstva, pri čemu izraz „inovacije” ovdje obuhvaća tehnološke, organizacijske, socijalne i okolišne inovacije. (c) omogućiti tim regijama da se oslone na tehnološke platforme koje nude konkurentnije regije, čime se omogućuje međuregionalni prijenos tehnologije i znanja te se stvara snažnija međuregionalna integracija. 6. Treće zemlje mogu sudjelovati pod uvjetom da doprinesu financiranju u obliku vanjskih namjenskih prihoda.
Svake godine do 31. siječnja, 31. srpnja i 31. listopada upravljačko tijelo elektroničkim putem dostavlja Komisiji kumulativne podatke za svaki program u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu VII.

Svake godine do 31. siječnja, 31. ožujka, 31. svibnja, 31. srpnja, 30. rujna i 30. studenoga upravljačko tijelo elektroničkim putem dostavlja Komisiji kumulativne podatke za svaki program u skladu s predloškom utvrđenim u Prilogu VII.

Prvi se prijenos mora izvršiti do 31. siječnja 2022., a posljednji do 31. siječnja 2030.

Prvi se prijenos mora izvršiti do 31. siječnja 2022., a posljednji do 31. siječnja 2030.

Za programe u okviru članka 4. stavka 1. točke (c) podtočke vii. Uredbe o ESF-u plus, podaci se dostavljaju svake godine do 30. studenoga.
4.

pozdravlja novu Agendu za rad s mladima i ističe njezinu znatnu društvenu vrijednost za mlade iz različitih društvenih sredina, a naročito za one koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju se (NEET), kao i one koji pripadaju autohtonim nacionalnim i lingvističkim manjinama, te naglašava potrebu za boljim uključivanjem mladih, uključujući i one najranjivije, u okviru obnovljenog Dijaloga EU-a s mladima;
(a) one s bruto nacionalnim dohotkom na razini ili iznad 100 % prosjeka EU-a („1. skupina”); (b) one s bruto nacionalnim dohotkom na razini ili iznad 75 % prosjeka EU-a i ispod 100 % tog prosjeka („2. skupina”); (c) one s bruto nacionalnim dohotkom ispod 75 % prosjeka EU-a („3. skupina”).
39.

Glavni prijedlog u pogledu organizacije odnosi se na povećanje uloge Agencije za europski GNSS (GSA) tako da bi ona postala svemirska agencija EU-a, a ne tijelo za određeni program (Galileo). Ona bi se uvela uz već postojeću ESA-u, što dovodi do visokog rizika od udvostručavanja rada i uvođenja paralelnih struktura. To se mora izbjeći, i to tako što će se prije prijenosa zadaća na agenciju GSA pomno ispitati jesu li ESA-i već povjerene određene zadaće. Mjere EU-a trebale bi, pored dodane vrijednosti za aktivnosti država članica, također predstavljati dodanu vrijednost za aktivnosti ESA-e.
O dgovornost jedinstvenog nadležnog tijela iz stavka 1. i/ili zadaće povezane s time može se dodijeliti drugom tijelu na odgovarajućoj administrativnoj razini po pojedinom projektu od zajedničkog interesa ili određenoj kategoriji projekata od zajedničkog interesa, pod sljedećim uvjetima: (a) samo je jedno tijelo odgovorno za pojedini projekt od zajedničkog interesa; (b) to tijelo jedina je kontaktna točka za nositelja projekta u postupku donošenja sveobuhvatne odluke za određeni projekt od zajedničkog interesa; i (c) to tijelo koordinira dostavu svih relevantnih dokumenata i informacija. Jedinstveno nadležno tijelo može zadržati odgovornost za utvrđivanje rokova, ne dovodeći u pitanje rokove utvrđene u skladu s člankom 6.

Vodeći računa o nacionalnim, regionalnim i lokalnim nadležnostima, države članice mogu delegirati o dgovornost jedinstvenog nadležnog tijela iz stavka 1. i/ili zadaće povezane s time postojećem ili novoosnovanom tijelu na odgovarajućoj administrativnoj razini po pojedinom projektu od zajedničkog interesa ili određenoj kategoriji projekata od zajedničkog interesa, pod sljedećim uvjetima: (a) samo je jedno tijelo odgovorno za pojedini projekt od zajedničkog interesa; (b) to tijelo jedina je kontaktna točka za nositelja projekta u postupku donošenja sveobuhvatne odluke za određeni projekt od zajedničkog interesa; i (c) to tijelo koordinira dostavu svih relevantnih dokumenata i informacija.
12.

izražava žaljenje zbog toga što naziv programa više neće glasiti Erasmus+, nego Erasmus. S obzirom na to da akronim Erasmus znači „European Region Action Scheme for the Mobility of University Students”(Akcijski plan europske regije za mobilnost studenata sveučilišta), Odbor regija ukazuje na to da se moraju poduzeti odgovarajuće mjere za osiguravanje vidljivosti pojedinačnih područja obrazovanja, odnosno područja za intervenciju, kako bi se zajamčilo da se naziv Erasmus povezuje sa svim područjima obrazovanja, kao i područjem mladih i sporta;
14.

čvrsto je uvjeren da bi se, imajući u vidu tehnološki napredak, u budućnosti trebao dodatno preispitati cilj od 32 % obnovljive energije na razini EU-a, kako bi se do 2030. godine došlo do 40 %, a do 2050. ostvarila klimatska neutralnost, i da bi svakako trebalo na odgovarajući način poticati i podupirati europske regije koje uspiju premašiti taj prag;
Regionalni ured za Europu Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) detaljno je provjerio popis parametara i vrijednosti parametara utvrđen u Direktivi 98/83/EZ kako bi utvrdio treba li ga prilagoditi s obzirom na znanstveni i tehnički napredak. Prema rezultatima provjere trebalo bi pratiti enteralne patogene i Legionellu, dodati šest kemijskih parametara ili skupina parametara te bi trebalo razmatrati preventivne referentne vrijednosti za tri reprezentativne endokrino disruptivne tvari. U skladu s načelom opreznosti, za tri nova parametra trebalo bi utvrditi vrijednosti strože od onih koje predlaže WHO, no i dalje ostvarive. WHO je utvrdio da bi koncentracije olova trebale biti što niže, koliko je razumno i praktično izvedivo, a još razmatra vrijednost za krom; stoga bi za ta dva parametra trebalo primijeniti desetgodišnje prijelazno razdoblje do primjene strožih vrijednosti.

Regionalni ured za Europu Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) detaljno je provjerio popis parametara i vrijednosti parametara utvrđen u Direktivi 98/83/EZ kako bi utvrdio treba li ga prilagoditi s obzirom na znanstveni i tehnički napredak. Prema rezultatima provjere trebalo bi pratiti enteralne patogene i Legionellu, dodati devet kemijskih parametara ili skupina parametara, uključujući i tri reprezentativne endokrino disruptivne tvari , te bi trebalo razmatrati smjernice koje predlaže WHO . WHO je utvrdio da bi koncentracije olova trebale biti što niže, koliko je razumno i praktično izvedivo, a još razmatra vrijednost za krom; stoga bi za ta dva parametra trebalo primijeniti desetgodišnje prijelazno razdoblje do primjene strožih vrijednosti.
4.

utvrđuje da je 2016. stopa zaposlenosti aktivnog stanovništva u dobi od 20 do 64 godine iznosila 71,1 %, što je dosad najveći godišnji prosjek zabilježen u Europskoj uniji. No među pojedinačnim državama članicama postoje znatne razlike u pogledu te prosječne vrijednosti. Stopa zaposlenosti osoba u dobi od 25 do 54 godine nije se znatno mijenjala od 2001., dok se stopa zaposlenosti starijih osoba (od 55 do 64 godine) znatno povećala, a stopa zaposlenosti mladih (od 15 do 24 godine) smanjila;
10.

prima na znanje to da će Fond za azil i migracije po prvi puta biti uređen Uredbom o zajedničkim odredbama. To bi trebalo dovesti do veće uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u planiranje i provedbu nacionalnih politika, ali takav pozitivan učinak iziskuje punu primjenu načela partnerstva i višerazinskog upravljanja;
— povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja,

— povećati rizično financiranje kako bi se popunile praznine u financiranju: europski inovatori trpe zbog niske ponude rizičnog financiranja; poduzetnički kapital ključan je za pretvorbu revolucionarnih inovacija u vodeće svjetske tvrtke, no u Europi je on više no četiri puta manji od iznosa prikupljenih u SAD-u i Aziji; Europa mora premostiti „dolinu smrti”, odnosno fazu u kojoj ideje i inovacije ne dopiru do tržišta zbog jaza između javne potpore i privatnih ulaganja, posebice u pogledu visokorizičnih revolucionarnih inovacija i dugoročnih ulaganja,
(c)

jačanjem kompetencije jezika školovanja kao osnove za daljnje učenje i obrazovna postignuća u školi za sve učenike, posebice one s migrantskim podrijetlom , pored ostalog i u slučaju masovnog povratka Europljana uslijed političkih i humanitarnih kriza, ili one u nepovoljnom položaju ili one s posebnim obrazovnim potrebama i invaliditetom ;
4.

naglašava da to dovodi do smanjenja poreznih prihoda i doprinosa za socijalno osiguranje te do negativnog učinka na zapošljavanje, radne uvjete, tržišno natjecanje, lokalni i regionalni razvoj, socijalnu skrb i socijalnu zaštitu;
17.

ističe da, iako su kampanje informiranja i podizanja svijesti od ključne važnosti, one same po sebi nisu dovoljne za osiguranje većeg sudjelovanja građana pa treba razviti učinkovite instrumente koji će to omogućiti. Europske građanske inicijative primjer su instrumenta sudjelovanja na europskoj razini, a OR je u svom izvješću usvojenom u ožujku 2018. dao nekoliko preporuka za njihovo poboljšanje;
Kako bi se osigurale pravične, transparentne i nediskriminirajuće naknade te kako bi one odražavale troškove uređaja i usluga koji su stavljeni na raspolaganje i, ako je to primjereno, koji se upotrebljavaju, iznos naknada i osnova na kojoj su one izračunane stavljaju se na raspolaganje korisnicima luka.

Kako bi se osigurale pravične, transparentne i nediskriminirajuće naknade te kako bi one odražavale troškove uređaja i usluga koji su stavljeni na raspolaganje i, ako je to primjereno, koji se upotrebljavaju – uključujući, u skladu s odredbama primjenjivima na usluge od općeg gospodarskog interesa, naknade koje ne mogu premašivati nastale troškove i razumnu dobit bez prekomjerne kompenzacije – iznos naknada i osnova na kojoj su one izračunane stavljaju se na raspolaganje korisnicima luka.
21.

naglašava da se u kružnom gospodarstvu u načelu ne bi smjelo prihvaćati da se na tržište EU-a plasiraju proizvodi i materijali koji se ne mogu reciklirati. Stoga bi se do 2025. godine svi plastični materijali, proizvodi i ambalaža stavljeni na tržište EU-a trebali u najmanje ruku moći reciklirati na troškovno učinkovit način. To također iziskuje da ekološki štetne i opasne tvari do 2025. godine budu u potpunosti odstranjene iz plastike i plastičnih proizvoda;
5.

skreće pozornost na to da je u 2017. 72 % Europljana živjelo u urbanim područjima. Za te osobe pristup sigurnim, učinkovitim i održivim gradskim prometnim sredstvima od temeljne je važnosti. CEF može poduprijeti tranziciju i smanjiti zagušenje, onečišćenje i broj nesreća povezanih s cestovnim prometom. Bolje povezivanje različitih načina prijevoza i osiguravanje nesmetanog putovanja u gradskim područjima presudno je za ostvarivanje osnovne mreže do 2030. i sveobuhvatne mreže do 2050. Prednost se treba dati naporima u području multimodalnosti gradskog prijevoza;
3.

sa žaljenjem ističe da prijedlog Komisije nije dovoljno ambiciozan, s obzirom na nesrazmjer između obveza koje proizlaze iz ciljeva postavljenih u Ugovoru te sadašnjih i budućih pitanja i same veličine budućeg VFO-a. Još jednom podsjeća na prethodni stav Odbora o tome da budući VFO bude utvrđen na razini od najmanje 1,3 % BND-a, što je i stajalište Europskog parlamenta. Sa zabrinutošću podsjeća kako je u prethodnim slučajevima konačna veličina VFO-a bila manja od one koju je predložila EK te ako bi se takav ishod ponovio to bi značilo dodatno umanjenje krajnjih efekata pojedinih javnih politika Unije;
(7) Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito i niskougljično društvo koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na sektore koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija CO2 i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te pripremi za klimatsku i energetsku strategiju Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena.

(7) Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito i niskougljično društvo koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na sektore koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija CO2 i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te pripremi za klimatsku i energetsku strategiju Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena.
12.

stoga izražava žaljenje zbog prijedloga Komisije da se obaveza reforme i financijski poticaji bilateralno dogovore između Komisije i nacionalnih vlada i da se provode u kontekstu europskog semestra, bez službenog uključivanja lokalnih ili regionalnih vlasti u skladu s unutarnjom podjelom nadležnosti u državama članicama. Naime, postoji stvarna opasnost da će se predloženim pristupom u pitanje dovesti ta podjela nadležnosti i da će dovesti do kršenja načela supsidijarnosti ili lokalne i regionalne samouprave, kao što su definirana u odgovarajućim poveljama Vijeća Europe. Primjera radi, dokument za razmatranje o produbljenju ekonomske i monetarne unije koji je Komisija objavila u svibnju 2017. odnosi se, između ostalog, na prijedloge za postizanje dogovora o obvezujućim standardima za mjerenje kvalitete javne potrošnje. Nadzor tih standarda pomoću postojećih pokazatelja bio bi uključen u europski semestar. Uvjetovanje pristupa sredstvima EU-a ostvarivanjem određene razine tih standarda značilo bi to da EU nameće svoj pristup i smjer politike u političkim područjima u kojima dijeli nadležnost s nižim razinama vlasti – što bi dovelo do kršenja načela supsidijarnosti;
Poslovni i tehnološki razvoj 1. Europska unija trenutačno je globalni poslovni i tehnološki predvodnik u području izvora obnovljive energije na temelju konkurentnosti naših proizvoda i usluga, odnosno poduzeća u rasponu od proizvođača opreme do savjetnika, instalatera, održavatelja ili financijskih institucija. Prioritetni cilj Komisije jest učvrstiti i proširiti to predvodništvo do 2030. 2. I Komisija i države članice dodjeljuju najmanje 15 % svih svojih sredstava za potporu energijama iz obnovljivih izvora te mjerama za poboljšanje kapaciteta, poslovne konkurentnosti i osobito tehnološkog razvoja. Isto tako, u pogledu ESIF-a, Europska komisija trebala bi uspostaviti mehanizam koji bi, uz razmatranje različitih čimbenika i okolnosti, omogućio regijama ili državama članicama čiji se napredak u tom konkretnom području smatra iznadprosječnim, poticanje izvora obnovljive energije u njihovim područjima. 3. Radi očuvanja tog predvodništva, države članice i Europska komisija trebali bi utvrditi sljedeće prioritete, ne dovodeći u pitanje ostale prioritete: (A) Tehnologija: i. stalno smanjenje ulaganja i uključenih operativnih troškova uključujući, između ostalog, informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT); ii. povećano iskorištenje energije i prilagodljivost postrojenja s obzirom na zahtjeve različitih potrošača; iii. ne dovodeći u pitanje druge tehnologije, posebnu će važnost imati fotonaponske tehnologije, pohrana energije, toplinske crpke, biogoriva treće generacije i energija mora; iv. upravljivost proizvodnjom i prijenosom obnovljive energije; v. provedba tehnoloških poboljšanja, velikih ili malih, u svim postupcima i vrijednosnim lancima obnovljivih sektora; (B) Poslovanje: i. razvoj i širenje različitih financijskih instrumenata; ii. poboljšanje unutarnjih poslovnih procesa njihovim preusmjeravanjem sukladno interesima i očekivanjima trenutačnih ili potencijalnih potrošača te poboljšanje tržišnih i marketinških studija; iii. olakšavanje razmjene metodologija i načina rada poduzeća iz različitih država članica, davanje prednosti dugoročnim trgovinskim sporazumima i povećanje veličine i kapaciteta poduzeća; iv. olakšavanje prijenosa informacija između poduzeća, sveučilišta i tehnoloških centara. 4. Komisija će zajedno s državama članicama do 31. prosinca 2018. pripremiti posebnu strategiju u tom području u kojoj će se opisati prioriteti i, ovisno o razvoju različitih sektora obnovljive energije i geografskih područja, moguće prepreke, mogućnosti i javne mjere u sljedećem desetljeću. 5. Države članice, kad je to primjenjivo, procjenjuju treba li radi većeg uključivanja energije iz obnovljivih izvora razviti infrastrukturu za pohranjivanje električne energije.
29.

preporučuje da analiza Programa održivog razvoja do 2030. i u njemu sadržanih ciljeva bude u skladu i s europskim modelom razvoja utemeljenim na lokalnim proizvodnim sustavima (klasterima) koji se sastoje uglavnom od malih i srednjih poduzeća. Slijedom toga, nada se da će se pri izradi razvojnih modela posebna pažnja posvetiti i manjim gradskim središtima, s obzirom na to da suviše koncentriran teritorijalni razvoj može dovesti do „zamke nerazvijenosti” koja, pak, može prouzročiti dodatnu marginalizaciju i pad broja stanovnika;
10.

napominje da na nacionalnoj razini postoji niz zakona i strateških dokumenata čiji se opseg razlikuje od jedne do druge države članice EU-a, ali kojima je predviđeno da se osobama s invaliditetom omogući da aktivno sudjeluju u društvu i žive kao i svi ostali građani. Neovisno o tome, primjećuje se da društvo potiho, a katkad i otvoreno odbacuje osobe s invaliditetom. Stigmatizirane skupine često su meta neprihvaćanja i straha, manje su cijenjene te se smatraju opterećenjem. Čitav niz studija ukazuje na to da su osobe s duševnim bolestima izložene stigmatizaciji (7), a stigmatizacija pak može dovesti do njihove diskriminacije. To može, primjerice, biti u obliku nedostatne ponude u pogledu njege ili u obliku socijalne isključenosti, što dovodi do pogoršanja duševnog zdravlja dotičnih osoba. Taj se začarani krug nastavlja i sve je dublji. Kada je riječ o deinstitucionalizaciji, tu se ne radi samo o zatvaranju velikih institucija za skrb i stvaranju alternativnih oblika skrbi. Radi se također o borbi protiv predrasuda, preispitivanju stereotipa i promjeni načina razmišljanja. Osobe s invaliditetom ne smije se više poimati primarno kao objekte i pasivne korisnike njege i liječničkog tretmana, nego kao ravnopravne članove društva. OR smatra da države članice u okviru procesa deinstitucionalizacije trebaju suzbiti stigmatizaciju i spriječiti diskriminaciju. To znači da, u skladu s Konvencijom o pravima osoba s invaliditetom (članci 4. – 6.), države članice trebaju poduzimati pozitivne i preventivne mjere kako bi se suzbili svi oblici diskriminacije te svima osiguralo poštovanje ljudskih prava. OR naglašava da postoje brojni dobri primjeri nacionalnih kampanja za borbu protiv stigmatizacije – kako u državama članicama EU-a tako i u trećim zemljama – koji mogu poslužiti kao izvor inspiracije;
14.

napominje da učinak plavog gospodarstva na regionalnoj i europskoj razini do sada nije bio izmjeren u cijelosti s obzirom da se sustav pokazatelja koji se temelji na pouzdanim podacima i koji mjeri točan učinak aktivnosti koje izravno ili neizravno ovise o moru tek mora razviti; a za to će trebati znatna suradnja Europske komisije i raznih država članica (4). U tom pogledu OR ukazuje na rad povjerenstva COTER u odnosu na predložene izmjene Uredbe o NUTS-u, posebno poziv na to da buduće prostorne tipologije uključuju „obalni” i „otočni” tip. Time bi se olakšao razvoj odgovarajućih pokazatelja (osim BDP-a) za mjerenje aktivnosti plavog gospodarstva;
2.

podsjeća na to da pravna osnova Prijedloga direktive Komisije (članak 153. UFEU-a) spada u nadležnosti koje su podijeljene između Unije i država članica te da se stoga primjenjuje načelo supsidijarnosti. S obzirom na to da se prijedlogom Komisije nastoji modernizirati postojeći pravni okvir kako bi se osigurali minimalni zajednički standardi politika na području ravnoteže između poslovnog i privatnog života, smatra da su mjere na razini EU-a nužne, odgovarajuće i primjerene. Napominje u tom smislu da je člankom 153. UFEU-a direktiva izričito predviđena kao pravni instrument koji se koristi za utvrđivanje minimalnih zahtjeva koje države članice postupno primjenjuju, čime bi se trebalo osigurati da se ciljevi prijedloga ostvare uz minimalnu intervenciju. Slaže se s time da su ti minimalni zajednički standardi posebno važni u kontekstu slobodnog kretanja radnika i slobode pružanja usluga na unutarnjem tržištu EU-a. Ističe, međutim, da bi mjere koje poduzima Unija trebale ostaviti što je moguće više prostora za donošenje pojedinačnih i nacionalnih odluka s obzirom na to ovo područje tradicionalno reguliraju socijalni partneri na europskoj i nacionalnoj razini. Regije i općine imaju dvostruku ulogu kao poslodavac i nadležno tijelo;
37.

pozdravlja prijedlog potpune liberalizacije korištenja vozila unajmljenih bez vozača za prijevoz tereta za vlastiti račun širom EU-a, bez obzira na to gdje su unajmljeni, kao značajnu mjeru liberalizacije tržišta jer smatra da će to dovesti do otvaranja novih radnih mjesta i koristiti okolišu;