C 346/7

Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 346/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Châtaigne des Cévennes”

EU br.: PDO-FR-02639 – 7.10.2020.

ZOI (X) ZOZP ( )

1. Naziv

„Châtaigne des Cévennes”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.6. voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Oznaka „Châtaigne des Cévennes” odnosi se na svježe plodove, sušene plodove ili plodove prerađene u brašno, dobivene od vrste Castanea sativa i niza tradicionalnih sorti iz nasada cijepljenih stabala kestena sličnih obilježja. Svježi plodovi eliptičnog su, trokutastog ili okruglog oblika i svjetlosmeđe do tamnosmeđe boje, dok neki mogu imati okomite pruge. Jezgra oguljenih kestena kremasto je bijele do blijedožute boje i ima izrazito izbrazdanu površinu. Unutarnja kožica može prodrijeti u jezgru i ponekad je prepoloviti. Analizom je utvrđeno da 100 g oguljenog svježeg kestena sadržava najmanje 37 % suhe tvari i najmanje 34 % ukupnih ugljikohidrata. Svježi kesteni „Châtaigne des Cévennes” razvrstavaju se prema sorti i veličini (promjer od najmanje 20 mm). Kesteni se razvrstavaju i prema sanitarnoj kvaliteti kako bi udio plodova koji ne ispunjavaju uvjete iznosio manje od 10 %, od čega najviše 2 % proizvoda smije pokazivati znakove kvarenja. Izrazito su slatkog okusa te intenzivnih i postojanih aroma meda, toplog mlijeka, sušenog voća, ljubičice i batata. Mekane su teksture i ne mrve se.

U sušenom obliku ta manja jezgra zadržava svoj izvorni oblik i boju. Ima miris po suhom voću, karameli i vrućem kruhu. Nadalje, mljevenjem i prosijavanjem dobiva se brašno glatke i topive teksture. Najmanje 80 % meljave mora proći kroz sito širine otvora od 250 μm. Sadržaj vlage manji je od 10 %. Sivobijele je boje ili boje bjelokosti, s mjestimičnim smeđim do crnim česticama. Arome je oraha/lješnjaka s mogućim notama tostiranog kruha.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje i prerade kestena „Châtaigne des Cévennes” odvijaju se na zemljopisnom području.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

To područje obuhvaća sljedećih 206 općina, na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2019.:

u departmanu Gard: Alès, Alzon, Anduze, Arphy, Arre, Arrigas, Aulas, Aumessas, Avèze, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Branoux-les-Taillades, Bréau-Mars, Campestre-et-Luc, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Colognac, Concoules, Corbès, Cros, Générargues, Génolhac, L'Estréchure, La Cadière-et-Cambo, La Grand-Combe, La Vernarède, Lamelouze, Lasalle, Laval-Pradel, Le Martinet, Le Vigan, Les Mages, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, Malons-et-Elze, Mandagout, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Montdardier, Peyrolles, Pommiers, Ponteils-et-Bresis, Portes, Robiac-Rochessadoule, Rogues, Roquedur, Rousson, Saint-Ambroix, Saint- André-de-Majencoules, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Bresson, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-La-Nef, Saint-Julien-Les-Rosiers, Saint-Laurent-Le-Minier, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Paul-La-Coste, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d'Aigrefeuille, Sainte-Cécile-d'Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saumane, Sénéchas, Soudorgues, Soustelle, Sumène, Thoiras, Vabres, Val-d’Aigoual,Vissec;

u departmanu Hérault: Avène, Babeau-Bouldoux, Bédarieux, Berlou, Boisset, Brenas, Cabrerolles, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Caussiniojouls, Ceilhes-et-Rocozels, Colombières-sur-Orb, Combes, Courniou, Dio-et-Valquières, Faugères, Ferrals-Les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Fos, Fozières, Graissessac, Hérépian, Joncels, La Tour-sur-Orb, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lamalou-les-Bains, Lauroux, Lavalette, Le Bosc, Le Bousquet-d'Orb, Le Cros, Le Poujol-sur-Orb, Le Pradal, Le Puech, Le Soulié, Les Aires, Les Plans, Lodève, Lunas, Mérifons, Mons, Octon, Olargues, Olmet-et-Villecun, Pardailhan, Pégairolles-de-l'Escalette, Pézènes-les-Mines, Poujols, Prémian, Rieussec, Riols, Romiguières, Roqueredonde, Rosis, Saint-Etienne-d'Albagnan, Saint- Etienne-de-Gourgas, Saint-Etienne-Estrechoux, Saint-Geniès-de-Varansal, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Jean-de-La-Blaquière, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Privat, Saint-Vincent-d'Olargues, Sorbs, Soubès, Soumont, Taussac-la-Billière, Usclas-du-Bosc, Vélieux, Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière;

u departmanu Lozère: Altier, Barre-des-Cévennes, Bassurels, Bédouès-Cocurès, Cans et Cévennes, Cassagnas, Cubières, Cubiérettes, Florac Trois Rivières, Fraissinet-de-Fourques, Gabriac, Gatuzières, Ispagnac, Le Collet-de-Dèze, Le Pompidou, Les Bondons, Meyrueis, Moissac-Vallée-Française, Molezon, Mont Lozère et Goulet, Pied-de-Borne, Pont de Montvert-Sud Mont Lozère, Pourcharesses, Prévenchères, Rousses, Saint-André-Capcèze, Saint-André-de-Lancize, Saint-Etienne-Vallée-Française, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Hilaire-de-Lavit, Saint-Julien-des-Points, Saint-Martin-de-Boubaux, Saint-Martin-de-Lansuscle, Saint-Michel-de-Dèze, Saint-Privat-de-Vallongue, Sainte-Croix-Vallée-Française, Vebron, Ventalon en Cévennes, Vialas, Villefort;

u departmanu Aveyron: Arnac-sur-Dourdou;

u departmanu Tarn: Murat-sur-Vèbre.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Kesten „Châtaigne des Cévennes” povezan je sa svojom okolinom jer su nasadi kestena tradicionalnih i lokalnih sorti prilagođeni uvjetima sredozemne klime i izbrazdanoj topografiji gorja Cévennes pa se proizvod ističe prepoznatljivom kvalitetom koja opstaje zahvaljujući ljudskim vještinama obrade i uzgoja nasada kestena.

Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje na kojem se uzgajaju nasadi kestena odlikuje se ujednačenim prirodnim čimbenicima, koji pogoduju rastu i razvoju vrste Castanea sativa u tom okolišu. Stabla kestena prilagođena su sredozemnoj klimi koja prevladava na gorju Cévennes. Obilježavaju je vruća i suha ljeta te blage zime. Zapadni dio tog područja pod blagim je utjecajem oceanske klime. Prosječna godišnja količina oborina kreće se od 700 do 1 300 mm, što odgovara potrebama kestena, koji treba otprilike 700 mm vode godišnje, a od 15. kolovoza i više. Nasadi kestena u gorju Cévennes rastu na nadmorskoj visini od 150 do 900 m. Gotovo cijeli krajolik gorja Cévennes ističe se strmim padinama. Riječ je o nizu vrlo rascjepkanih dolina sa svake strane različitih rijeka (u obliku riblje kosti), kao što su, sa sjevera prema jugu, Altier-Chassezac, Cèze, Tarn, Gardons, Hérault, Orb, Mare, Jaur i Thoré. Matične su stijene kristalne i pripadaju vrstama škriljavac, gnajs, granit ili pješčenjak. Na njima su se razvila prozračna tla uravnoteženog granulometrijskog sastava, s niskim sadržajem gline i pH vrijednošću do 7. Ta tla ne sadržavaju aktivni vapnenac ili ga sadržavaju vrlo malo (manje od 4 %).

Iz studije Jeana Galzina o toponimiji zemljišnih čestica departmana Gard i Lozère iz 1986., objavljena u zapisima Nacionalnog parka Cévennes, vidljivo je da se kesten uzgajao od 1000. godine. Usto, srednjovjekovni tekstovi svjedoče o uzgoju kestena i njegovu rasprostranjivanju od srednjeg vijeka.

Uzgoj kestena razvija se s obzirom na klimatska i demografska kretanja zahvaljujući uređenju zemljištâ. Te proizvodne poljoprivredne površine raspoređene su zahvaljujući sadnji na iskrčenim česticama i izgradnji kanala za navodnjavanje („béals”) i odvodnih kanala („trincats”). Kako bi se ograničio nastanak vododerina i potaknulo formiranje dubljih tala, na padinama su izgrađeni suhozidi. Nasadi kestena stoga se uzgajaju na terasama, koje se lokalno nazivaju „ faisses” ili „bancels”.

Takvim su uređenjem mještani izgradili baštinu gorja Cévennes, koja je i danas prilagođena suvremenim uzgojnim praksama.

Nasadi kestena su od 16. stoljeća ključni prehrambeni resurs. Kao „drvo koje daje kruh” pomoglo je lokalnom stanovništvu da preživi teška razdoblja nestašice hrane ili sukoba, a posebno protestantima i pobunjenicima (les camisards) za vrijeme vjerskog rata. Sredinom 20. stoljeća masovno napuštanje ruralnih područja i pojava bolesti (tintna bolest, rak kore itd.) unazadili su uzgoj kestena. Nadalje, zahvaljujući znanju i iskustvu uzgajivača kestena gorja Cévennes u vještinama i tehnikama cijepljenja, sorte koje su najprilagođenije području i dalje opstaju te se čak i šire. Razvijene su sorte koje se zbog okusa konzumiraju svježe, pogodne su za čuvanje (posebno zbog lakog guljenja) i prilagođene su stavljanju na tržište. Umijeće uzgoja podrazumijeva da se u nasadu sade različite sorte, od kojih neke dozrijevaju ranije, a druge kasnije, zbog čega se berba može vremenski rasporediti. Uzgajivači kestena tako osiguravaju opskrbu na poljoprivrednim gospodarstvima te njihovu otpornost na klimatske nepogode i zdravstvene rizike.

Kesteni ubrani u jesen mogu se konzumirati svježi. Dio je tradicionalno namijenjen sušenju kako bi se konzumirao ostatak godine. Stoga se kesteni dehidriraju u objektima pod nazivom „clèdes” na sjeveroistočnom ili „sécadous” na jugozapadnom dijelu zemljopisnog područja.

Osim toga, na poljoprivrednim gospodarstvima gorja Cévennes izgrađeni su mlinovi koji koriste snagu vodenih tokova za pokretanje mlinskog kamena i mljevenje sušenih kestena. Ta praksa dio je tradicionalne proizvodnje brašna od kestena na tom području. Na nju upućuju drevna svjedočanstva, kao što je svjedočanstvo Thomasa Plattera iz okolice mjesta Valleraugue, koji 1596. navodi da „mještani iz gorja Cévennes [kestene] prerađuju u brašno od kojeg rade kruh, koji je vrlo sladak”.

Posebnost proizvoda

Oznaka „Châtaigne des Cévennes” obuhvaća tri oblika kestena (svježi, sušeni i prerađen u brašno)koji se proizvode prema tradicionalnim običajima, ali i u skladu sa suvremenim načinima konzumacije. Boja svježih plodova kreće se od svjetlosmeđe do tamnosmeđe, a plodovi mogu imati okomite pruge. Jezgra oguljenih kestena kremasto je bijele do blijedožute boje i ima izrazito izbrazdanu površinu. Unutarnja kožica može prodrijeti u jezgru i ponekad je prepoloviti. Plod je izrazito slatkog okusa te intenzivnih i postojanih aroma meda, toplog mlijeka, sušenog voća, ljubičice i batata. Mekane su teksture.

Kesteni su se u gorju Cévennes tradicionalno gulili i sušili. Jezgra je tada manja, ali zadržava svoj izvorni oblik i boju. Ima miris po suhom voću, karameli i vrućem kruhu.

Mljevenjem sušenih kestena dobiva se brašno glatke i topive teksture, sivobijele boje ili boje bjelokosti, s mjestimičnim smeđim do crnim česticama i aromom oraha/lješnjaka s mogućim notama tostiranog kruha.

Uzročna povezanost

Za skup sorti navedenih u referentnoj zbirci tradicionalnih i lokalnih sorti zaslužni su raznolikost prirodnih čimbenika te znanje i iskustvo u uzgoju. Te su tradicionalne sorte zbog te raznolikosti posebnog i izrazito slatkog okusa te mekane teksture po kojoj se odlikuju sve te sorte.

Organoleptička svojstva kestena „Châtaigne des Cévennes” mogu se pripisati i sredozemnoj klimi. Tijekom suhih i vrućih ljeta koncentriraju se slatke i aromatske komponente plodova. Oborine u gorju Cévennes, kojih je od sredine kolovoza sve više, potiču rast ljuske i plodova te utječu na njihovu veličinu. Usto, plod je mekane teksture zahvaljujući fizičkom djelovanju hidratacije.

Zahvaljujući razlikama u temperaturi, plodovi u potpunosti dozrijevaju ujesen, od rujna do prosinca, ovisno o sorti i položaju njezina nasada (nadmorska visina). Zahvaljujući uređenju gorja Cévennes i poljoprivrednim praksama nasadi kestena su zdravi i daju velike plodove priznate prehrambene kvalitete i karakteristične slatkoće.

Plodovi kestena čuvaju se u raznim oblicima. Prema izjavi Daniela Traviera na konferenciji održanoj u svibnju 2004. na temu „L’Arbre à pain des Cévennes ou histoire et rôle de la châtaigneraie à fruit dans les Cévennes traditionnelles” (Drvo koje daje kruh gorja Cévennes ili povijest i uloga uzgoja jestivih kestena u tradiciji gorja Cévennes) takav je način čuvanja plodova posljedica „izdašne proizvodnje koja uvelike premašuje izravnu konzumaciju” svježih plodova.

Zbog tih mogućnosti čuvanja razvio se poseban objekt, takozvani clède, koji je tipičan za taj krajolik i za znanje i iskustvo mještana u sušenju kestena. Lokalni postupak sušenja u takvom objektu tradicionalni je postupak čuvanja kestena, a Antoine Augustin Parmentier u svojem djelu „Traité de la Châtaigne” (Traktat o kestenu) iz 1780. navodi da je i „najbolji”. Zahvaljujući vještini izgradnje tih objekata (cléde), u čijem se izloliranom prostoru okolni zrak suši umjerenim i ravnomjernim izvorom topline, lokalni običaji ustalili su se i poboljšali, a sušeni kesteni dulje vremena zadržavaju slatkoću i izvornu mekanost.

Usto, mljevenje sušenog kestena način je čuvanja ploda kojim se dobiva glatko brašno slatkog okusa koji odražava različite sorte kestena iz gorja Cévennes. Na tom području nekad je bilo mnogo mlinova: svako selo imalo je barem jedan mlin, a po općini ih je bilo do deset, ovisno o potrebama. U 2016. pet mlinova pokrivaju većinu područja i odgovaraju tempu prerađivača s ciljem promicanja kestena iz gorja Cévennes.

Kesteni se upotrebljavaju i u pripremi ukusnih jela kao što je „Bajanat”, tradicionalna juha u gorju Cévennes u kojoj se kesteni ističu topivošću i slatkoćom. Konzumiraju se i en affachade,odnosno pečeni na rupičastoj tavi, pri čemu su kesteni mekani i slatki te nisu gorki. Brašno se upotrebljava u proizvodnji kolača, pita i kruha.

Stoga se ta tri oblika kestena iz gorja Cévennes koriste i konzumiraju prema tradicionalnim običajima i suvremenim potrebama.

Nasadi kestena uzgajaju se uzimajući u obzir prirodni okoliš i niz ljudskih čimbenika. Fizička svojstva zemljopisnog područja gorja Cévennes oblikovala su povijest uzgoja kestena i posebnost proizvodâ te su ojačala znanje i iskustvo.

Upućivanje na objavu specifikacije

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0419fb02-f0ac-49c9-8a5c-3e3350d92e60

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.