IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o privremenom izvješću o ocjenjivanju Europskog programa za praćenje Zemlje (GMES) i njegovih početnih operativnih aktivnosti (2011. ‒ 2013.) /* COM/2013/0805 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o privremenom izvješću o ocjenjivanju Europskog programa za praćenje Zemlje (GMES) i njegovih početnih operativnih aktivnosti (2011. ‒ 2013.) 1. Uvod U ovom izvješću sadržani su glavni nalazi i preporuke privremenog ocjenjivanja početnih operativnih aktivnosti programa GMES (dalje u tekstu „Program“), daje se odgovor Komisije na ocjenu i navode mjere koje je potrebno poduzeti s obzirom na nalaze ocjenjivanja. Komisija u skladu s člankom 14. stavkom 2. Uredbe o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim operativnim aktivnostima (2011. do 2013.)[1] dostavlja privremeno izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija. Budući da se radi o privremenom izvješću, ono ne sadrži potpune podatke koje mora sadržavati ex post ocjena, a koja će, u skladu s Uredbom o GIO-u, morati biti provedena do kraja 2015. Zbog toga je pristup ocjenjivanju u ovom izvješću kvalitativne prirode i donosi samo niz mogućih pokazatelja za buduća ocjenjivanja. Kašnjenje s ovim aktivnostima rezultat je značajnog odljeva sredstava zbog hitnog postupka izrade nacrta Uredbe o programu Copernicus za operativnu fazu programa te delegiranog akta u kojem će se odrediti politika obrade podataka u okviru Copernicusa. To se smatralo prioritetom kako bi se osigurao najveći mogući kontinuitet i stabilnost regulatornog okvira za korisnike. Potpuni tekst privremenog izvješća o ocjenjivanju objavljen je na web-mjestu Copernicusa[2] i uvijek je tamo dostupan kao izvor podrobnijih informacija o pitanjima sažetim u nastavku. 2. Osnovni podaci 2.1. Od GMES-a do Copernicusa Nakon Proglasa iz Bavena iz 1998., EU je na Vijeću u Göteborgu iz 2000. donio stratešku odluku da razvija neovisne europske kapacitete za praćenje Zemlje iz svemira u cilju pružanja usluga u području okoliša i sigurnosti kroz GMES (Globalno praćenje okoliša i sigurnosti). Namjera je bila čvrsto izgraditi i ojačati taj kapacitet postojećim istraživačkim kapacitetima u području praćenja Zemlje na čelu s Europskom svemirskom agencijom (ESA), EUMETSAT-om i pojedinačnim državama članicama. U razdoblju između 1998. i 2013., EU i ESA financirale su početni razvoj GMES-a, odnosno ulagale su u predoperativne usluge, u početne operativne aktivnosti GMES-a i svemirsku komponentu. U srpnju 2013. Europska komisija donijela je Prijedlog Uredbe o uspostavi Europskog programa za praćenje Zemlje, Copernicus[3]. Promjenom imena u Copernicus označava se prijelaz iz faze istraživanja i predoperativne faze u potpuno operativnu fazu. Glavni je cilj programa pružiti niz neovisnih usluga pod nadzorom Unije koje omogućuju pristup točnim podacima i informacijama o okolišu i sigurnosti prilagođenima potrebama korisnika, u prvom redu onih koji su zaduženi za izradu, provedbu i praćenje politika u EU-u i u državama članicama. Cilj je ulaganja EU-a otkloniti nedostatke koji se odnose na praćenje, omogućiti pristup postojećoj imovini i razviti operativne usluge. Copernicus ima i ključnu ulogu u provedbi strategije Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast. Copernicus uključuje šest operativnih usluga: praćenje stanja mora, praćenje atmosfere, praćenje stanja kopna i praćenje klimatskih promjena te pružanje potpore za odziv u izvanrednim situacijama i u pitanjima sigurnosti. Kombinacijom podataka iz satelita i senzora na terenu (kao što su bove, baloni i zračni senzori) dobivaju se pravovremene i pouzdane informacije s dodanom vrijednosti te predviđanja koja služe kao pomoć, primjerice, u poljoprivredi i ribarstvu, obradi zemljišta, prostornom planiranju u svrhu odgovora na katastrofe, pomorskom prijevozu i praćenju zagađenosti zraka. 2.2. Početne operativne aktivnosti GMES-a Program je uspostavljen kao privremeni instrument za prijelaz od predoperativnih aktivnosti GMES-a koje su razvijene tijekom faze „izgradnje“ koja je financirana sredstvima Sedmog okvirnog programa (FP7) namijenjenima za svemir do potpunog iskorištavanja GMES-a nakon 2013. Program GIO službeno je pokrenut 1. siječnja 2011., a prve operativne usluge GMES-a započele su u travnju 2012. Dvije usluge koje su ostvarile potpun operativni status su usluga odziva u izvanrednim situacijama (EMS) i usluga praćenja stanja kopna. Program je usmjeren na potpuni lanac usluga za odziv u izvanrednim situacijama i praćenje stanja kopna: infrastrukturne operacije, pristup podacima i razvoj proizvoda. Razlozi za financiranje tih područja jesu sljedeći: (i) osigurati kontinuitet s pripremnim aktivnostima za GMES[4], (ii) odgovoriti na hitnu potrebu za kartama i uslugama za izvanredne situacije i (iii) priznati činjenicu da bi privatni pružatelji usluga, u nedostatku kontinuiteta, morali prestati sa svojim aktivnostima. 2.3. Privremeno ocjenjivanje projekta Privremeno ocjenjivanje zatražila je Komisija, a proveo ga je Centar za strategiju i usluge ocjenjivanja na osnovi podataka sakupljenih putem istraživanja i razgovora održanih u 2012. Cilj je bio ocijeniti provedbu programa do danas i posebno: · ocijeniti važnosti (i dosljednost), učinkovitost, djelotvornost (i učinke), dodanu vrijednost i održivost provedbe Programa. · ocijeniti napredak ostvaren u odnosu na posebne ciljeve politika povezanih s GMES-om: politike o podacima i informacijama, sigurnosne politike, foruma korisnika GMES-a, odbora GMES-a i odbora za sigurnost itd. · osigurati podatke za pripremu za program GMES nakon 2013. Za vrijeme ocjenjivanja usluge su bile u ranoj fazi i stoga je naglasak stavljen na općenitu ocjenu napretka tj. mjeru do koje je Komisija igrala učinkovitu koordinacijsku ulogu, odnosno, do koje je novouspostavljeni forum korisnika GMES-a ostvario svoje ciljeve. 3. Glavni nalazi ocjenjivanja U ovom se izvješću prati struktura vanjskog privremenog izvješća o ocjenjivanju. To je izvješće bilo usmjereno na operativne vidove programa, u prvom redu na uslugu odziva na izvanredne situacije i uslugu praćenja stanja kopna. Ostale su usluge bile ili u predoperativnoj fazi ili su se temeljile na istraživačkim projektima financiranim sredstvima iz FP7 ili su bile u fazi izrade. To se u prvom redu odnosi na projekte MyOcean 2 i MACCII iz Sedmog okvirnog programa za pomorsku komponentu i komponentu atmosfere. Usluge vezane uz sigurnost i usluge praćenja klimatskih promjena nemaju jedinstveni referentni projekt, ali se mogu oslanjati na rezultate mnogih istraživačkih projekata i nacionalnih inicijativa. Svemirska komponenta analizirana je u izvješću samo sa stajališta kupnje podataka iz misija koje daju doprinos na temelju zahtjeva iz mehanizma Skladišta podataka (DWH) koji je dogovoren s ESA-om (budući da su posebni sateliti Sentinel bili još uvijek u fazi izgradnje). 3.1. Operativne usluge 3.1.1. Usluga odziva u izvanrednim situacijama (EMS) Usluga izrade karata za potrebe odziva u izvanrednim situacijama pokrenuta u travnju 2012. od velike je važnosti za potrebe nacionalnih agencija za civilnu zaštitu i za šire potrebe. Prema tome, u fazama izrade, testiranja i potvrđivanja u obzir su uzete potrebe korisnika. U izvješću koje je dostavljeno Komisiji istaknute su lekcije naučene putem usluge linkER[5] u okviru pripremnih aktivnosti GMES-a te u okviru predoperativnog projekta SAFER[6]. U uslugu je putem tematskih radionica, radnih skupina i sastanaka korisnika u okviru prethodnih projekata učinkovito ugrađeno prethodno kumulativno praktično iskustvo i znanje o potrebama korisnika u području odziva u izvanrednim situacijama stečeno tijekom godina. Proizvodi podataka nastali putem izradu karata u okviru EMS-a nastavljaju se na one razvijene putem predoperativnog projekta SAFER u okviru FP7, iako su već izvršene neke promjene koje su povezane sa specifikacijama nove operativne usluge. Važno postignuće izrade karata u okviru EMS-a dostupnost je potpuno operativne usluge koja omogućuje hitnu i redovnu dostavu podataka od početka pokretanja usluge. Međutim, budući da u trenutku ocjenjivanja redovna dostava još uvijek nije aktivirana, činilo se vjerojatnim da će usluga hitne dostave imati veći učinak na pomaganje zajednici korisnika, posebno u području civilne zaštite. Korisnici usluge bili su vrlo zadovoljni sa završnim proizvodom. Međutim, neki su korisnici podataka usluge izrade karata u okviru EMS-a iz područja civilne zaštite naveli da bi željeli mati pristup primarnim skupovima podataka putem Skladišta podataka ESA-e (DWH) - koje omogućuje pristup satelitskim podacima misije - kako bi ih mogli ugraditi u operativne radne tokove. Usluga izrade karata u okviru EMS-a mogla bi se učiniti još učinkovitijom kada bi se svemirska komponenta nadopunila za posebne vrste izvanrednih situacija, ako je potrebno, in situ podacima visoke rezolucije u načinu hitne dostave (npr. podaci iz zraka o potresima). Potrebno je ulagati kontinuirane napore u okviru usluge izrade karata u okviru EMS-a (hitna dostava) u unaprjeđenje pravovremene dostave podataka EMS-a nakon aktivacije usluge. Mreža nacionalnih središnjica (NFS) osnovana u okviru pripremnih aktivnosti linkER-a u koordinaciji Centra za praćenje i informiranje GU ECHO-a igrala je ključnu ulogu u širenju podataka proizvedenih u okviru usluge izrade karata EMS-a važnim sudionicima na regionalnoj i podregionalnoj razini. Te su se aktivnosti pokazale važnima za strukturiranje odziva zajednice korisnika, ali u nekim je državama članicama potrebno na tome više raditi. 3.1.2. Usluga praćenja stanja kopna Podaci dobiveni putem paneuropske komponente usluge praćenja stanja kopna od velike su važnosti za utvrđene potrebe zakonodavaca na europskoj i nacionalnoj razini kao i za potrebe javnih tijela nadležnih za praćenje stanja okoliša i izvješćivanje. Proizvodi predviđeni u okviru globalne komponente usluge praćenja stanja kopna isto su od velike važnosti jer je važno redovno moći pratiti vegetaciju i različite biološke parametre radi doprinosa područjima politika EU-a kao što su poljoprivreda i međunarodni razvoj, u kojima EU ima globalne obveze te dati svoj doprinos globalnim inicijativama za razmjenu prostornih podataka, kao što je Globalni sustav sustava za praćenje Zemlje (GEOSS). Faza usklađivanja u razvoju određenih proizvoda bila je od ključne važnosti za osiguranje što veće ujednačenosti rezultata. Međutim, za potpunu operativnost važno je u ranoj fazi ugovora o uslugama objaviti iscrpne specifikacije proizvoda. U tom smislu se u ocjeni naglašava potreba za točnijom specifikacijom zahtjeva za praćenje (npr. putem specifikacije pitanja sezone vegetacije u Skladištu podataka za zahtjeve za satelitskim podacima). Iako će budući sateliti Sentinela u okviru programa Copernicus pružati podatke srednje rezolucije, u okviru usluga postoji sve veća potreba za velikom količinom podataka visoke rezolucije. Zadržat će se shema dostavljanja podataka na temelju zahtjeva Skladišta podataka koja trenutno postoji u okviru koordinacije ESA-a i u budućnosti unaprijediti na tu vrstu podataka. Faza definicije usluge praćenja stanja kopna za razvoj tematskih proizvoda trajala je duže od očekivanog, a postupak usklađivanja zahtijevao je usklađivanje rezultata koje su dobili različiti izvođači u različitim zemljopisnim područjima. Još uvijek je aktualno pitanje pravovremene dostupnosti paneuropskih podataka o stanju kopna Globalna kopnena komponenta usluge može podržati razvoj politika na temelju dokaza, posebno vanjskih politika EU-a u područjima kao što su poljoprivreda, sigurnost hrane, okoliš, popustinjavanje, praćenje suđa i suočavanje s klimatskim promjenama na međunarodnoj razini. Usluga bi trebala pomoći EU-u da ispuni svoje postojeće europske obveze koje proizlaze iz međunarodnih ugovora i konvencija davanjem doprinosa GEOSS-u i ispunjavanjem međunarodnih obveza EU-a odnosu na sustave praćenja Zemlje. Inicijative kao što je Baza podataka o pokrovu zemljišta Corine Europske agencije za okoliš dobar su primjer različitih načina na koje se ključni proizvodi Copernicusa dalje koriste. 3.2. Uključenost korisnika, razvoj na nižim razinama i pristup podacima Pokazalo se da je program od velike važnosti za potrebne korisnika, posebno na europskoj i nacionalnoj razini. Za oblikovanje politika utemeljenim na dokazima potrebni su paneuropski podaci dobiveni promatranjem iz svemira, aktivnostima praćenja i izvješćivanja u ključnim područjima kao što je ostvarivanje najvažnijih europskih ekoloških ciljeva i praćenje učinka klimatskih promjena. Postignut je opći konsenzus da program ima dodanu vrijednost jer donosi dosljedne i usporedive podatke na europskoj razini, iako bi se GMES u nekim područjima morao dodatno unaprijediti (npr. politika čistih podataka, lakši pristup podacima). Postoji potreba osigurati prikladan angažman lokalnih i regionalnih tijela vlasti kojima nije potpuno jasno (posebno u nekim državama članicama) kako mogu primijeniti proizvode GMES-a za zadovoljavanje potreba za razvojem lokaliziranih usluga za građane. Rezultati ocjenjivanja u odnosu na uključenost korisnika bili su pozitivni: činilo se da su vrlo zainteresirani za rezultate i za dobivanje podataka iz dvaju operativnih usluga financiranih kroz program. Unatoč kratkoročnim izazovima, Copernicus bi mogao, u dugoročnom i kratkoročnom okviru, stvoriti nova radna mjesta i poticati gospodarski rad putem razvoja usluga promatranja Zemlje. Taj se potencijal može učinkovitije iskoristiti putem povratnih podataka o mogućim načinima korištenja podataka dobivenih od javnih tijela (posebno lokalnih i regionalnih). Osim toga, potrebno je dalje prilagoditi podatke (i ugraditi dodatne tematske skupove podataka) prije nego što bi se moglo reći da proizvodi zadovoljavaju potrebe korisnika na lokalnoj i regionalnoj razini. U ovu razvojnu fazu mogu se uključiti novi igrači u vrijednosnom lancu pružanja podataka koji razvijaju usluge dodane vrijednosti na nižim razinama. Prepoznat je potencijal za razvoj maloprodajnog tržišta i preporuča se osiguranje kontinuiteta u razvoju programa i pružanju usluga. Podaci EAO-a pokazuju da je dostupnost proizvoda podataka koji objedinjuju podatke GMES-a s podacima iz drugih izvora npr. Slika pokrova zemljišta Corine 2006.[7] i Urbani atlas[8]) na internetu već potakla razvoj usluga na nižim razinama u javnom sektoru. Od ključne važnosti za uspjeh je dostupnost kvalitetnih i pravovremenih referentnih podataka i in situ podataka. Putem okvira INSPIRE-a[9] ostvaren je napredak u odnosu na uklanjanje preostalih tehničkih prepreka usklađivanju nacionalnih referentnih podataka, ali posao još nije gotov. Utvrđene su sljedeće prepreke razvoju na nižim razinama: neupoznatost i nedostatak svijesti o pristupu podacima među MSP-ovima, nesigurnost u odnosu na veličinu i opseg javnih tržišta za usluge koje koriste podatke, putovi do tržišta te postojanje dovoljne potražnje (i mogućnost plaćanja) za stvaranje ekonomija razmjera. Nedostaci zbog kojih su se ulaganja smatrala rizičnima uklonjeni su unatoč činjenici da je proračun za Copernicus odobren u MMF-u niži od izvornog prijedloga Komisije. Nova Uredba o Copernicusu i buduće upravljanje programom sada su izrađeni tako da se mogu prilagoditi situaciji i osigurati potreban kontinuitet za ulaganje dionika u iskorištavanje podataka u Copernicusu. 3.3. Ukupni rezultati ocjenjivanja Postupak ocjenjivanja općenito je potvrdio važnost, učinkovitost i djelotvornost programa. Očito je da je cilj uspostave prvih operativnih usluga već ostvaren. Što se tiče dosljednosti, iako je Uredba o programu donesena prije strategije Europa 2020., program je u skladu s ciljevima strategije za promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta, primjerice, putem razvoja usluga na nižim razinama, što će doprinijeti rastu i zapošljavanju. Međutim, postoje prepreke maksimalnom iskorištavanju potencijala zbog manjka svijesti među poduzećima kao i potreba za podacima veće rezolucije. Sve u svemu, iako je možda prerano dati cjelokupnu ocjenu, očekuje se da će dvije glavne operativne usluge koje se razvijaju u okviru Programa donijeti dobru vrijednost za novac; druge će učinke trebati procijeniti tijekom ex-post ocjenjivanja, koje će se održati u 2015. Dionici su bili vrlo zadovoljni sveukupnim rješenjima za upravljanje i provedbu u okviru Programa. Među rezultatima razgovora treba istaknuti da je većina korisnika izjavila da su zainteresirani za već operativne usluge i za transverzalne proizvode koji će proizaći iz svih operativnih usluga. Postupak ocjenjivanja pokazao je da za dio korisnika postoje alternative GMES-u: one mogu biti na nacionalnoj razini, čime se gubi europska perspektiva predmetnog Programa, i nisu besplatne kao što će biti proizvodi Usluga i podaci iz Sentinela. Korisnici su bili zadovoljni prijenosom određenih funkcija razvoja dvaju usluga GMES-a na ZIC, EAO i Centar za praćenje i informiranje GU ECHO-a. Na primjer, ZIC i EAO osigurali su tehničke stručnjake za upravljanje razvojem usluga izrade karata u okviru EMS-a i praćenja stanja kopna te za osiguranje odgovarajuće koordinacije kod utvrđivanja potreba za podacima i slikama EAO-u. Međutim, potrebna je daljnja suradnja kako bi se osiguralo da Skladište podataka kojim upravlja EAO osigurava podatke koji „odgovaraju svrsi“. Rad nadležnog Odjela Komisije ocijenjen je pozitivno i prepoznat je kontinuitet između istraživačkih projekata i predoperativnih usluga. Međutim, svejedno je istaknuta potreba za boljim određivanjem prioriteta. Sve u svemu, Program je ocijenjen kao učinkovit mehanizam za razvoj potpuno operativnih usluga. Zbog proračunskih ograničenja, u ovoj je ranoj fazi bilo moguće razviti samo dvije usluge od planiranih šest; izbor se smatrao prikladnim jer je omogućio nastavak financiranja drugih usluga u predoperativnom okruženju. Kao europska dodana vrijednost Programa jasno je prepoznato zadovoljavanje potreba korisnika za prekograničnim motrenjem Zemlje u sektorima odziva u izvanrednim situacijama i praćenja stanja kopna. Mnoge potrebe za motrenje Zemlje donositelja politika i javnih korisnika prekogranične su prirode jer države članice imaju zajedničku odgovornost praćenja graničnih područja te postoji međusobna povezanost između brojnih regija. Različite zemlje isto dijele slične ekološke ili urbane značajke, npr. praćenje bioraznolikosti u obalnim zonama, izazovi urbanog planiranja između gradova slične veličine. S vremenom bi, na temelju pristupa „faza unutra, faza van“, europski skupovi podataka mogli sadržavati doprinose nacionalnih agencija za izradu karata te zemljišnih i katastarskih agencija. Međutim, to ovisi o rješavanju preostalih problema koji su rezultat nedovoljne usklađenosti podataka. U međuvremenu moraju postojati obje vrste skupova podataka koje su međusobno povezane i interoperabilne, zahvaljujući procesu INSPIRE. 4. Glavne preporuke i planirane aktivnosti Komisija je iz ove ocjene naučila vrijedne lekcije. Ona nastoji stalno unaprjeđivati provedbu Programa i preporuke će uzeti u obzir u izradi i provedbi potpuno operativne faze. Ocjenjivanjem su dobivene važne praktične smjernice za pripremu Prijedloga nove Uredbe Copernicus ((COM(2013) 312 završna verzija/2 od 12.srpnja 2013.) za razvoj politike o podacima i utvrđivanje zahtjeva za podatke (tj. Skladište podataka). Kako bi se zadovoljila potreba za boljom shemom kupnje podataka, za usluge odaziva u izvanrednim situacijama i praćenja stanja kopna, Europska komisija i Europska svemirska agencija trenutno raspravljaju o novoj verziji Skladišta podataka. U dokumentu je jasno istaknuta potreba za unaprjeđem pravovremenosti, rezolucija i stjecanja. Osim toga, u odnosu na pravovremenost usluge EMS-a, održavaju se sastanci između davatelja usluge, ESA i EZ-a kako bi se bolje razgraničile odgovornosti i smanjio broj mogućih uskih grla, čime bi se unaprijedila ukupna učinkovitost. Tijekom ocjenjivanja javila su se pitanja u vezi s budućom ulogom Foruma korisnika koja mora biti odvojena od uloge Odbora za GMES kako se ne bi umanjila uloga Foruma korisnika kao poveznice u upravljačkim rješenjima između Komisije, država članica i „stvarnih“ krajnih korisnika. Forum korisnika ne spominje se u trenutnom prijedlogu Uredbe Copernicus jer ne slijedi standardna pravila komitologije; međutim, zadržat će se uključenost redovnih dionika[10], posebno na razini usluge i sa specijaliziranim skupinama korisnika. Čini se da nisu postojali strogi zahtjevi u odnosu na administrativno opterećenje dionika i opterećenje u vezi s izvješćivanjem. Pružatelji usluga nisu posebno spominjali količinu potrebnih podataka prilikom izvršavanja ugovora o uslugama. Međutim, okvir za praćenje i niz pokazatelja za GMES još nisu bili dogovoreni i provedeni u trenutku ocjenjivanja Ocjenjivač je preispitao pokazatelje za mjerenje budućeg doprinosa Programa u ostvarenju ciljeva politike povezanih s Copernicusom. Ovo će se pokazati važnim za mjerenje rezultata programa, kao što je Copernicus, kada postane potpuno operativan i bit će uključeno u buduće ugovore o uslugama. Budući da se podaci već koriste u nizu područja politika, rezultati evaluacije zanimljivi su velikom broju službi Komisije, posebno sljedećim Glavnim upravama: AGRI, CLIMA, EEAS, ECHO, ENV, MARE i REGIO. Osim toga, Europska agencija za okoliš (EAO) i ZIC nalaze ocjenjivanja mogu upotrijebiti za obavljanje svoje zadaće tehničkih koordinatora za uslugu odziva u izvanrednim situacijama i praćenja stanja kopna u okviru GMES-a. Na temelju preporuke, razvoj usluga usmjeren je na način da se iskoriste sinergije i izbjegnu udvostručavanja. Prema stajalištu ocjenjivača, do sada se stavljao veći naglasak na svemirsku komponentu na štetu komponente in situ i komponente usluga. Veća pozornost u okviru politika bila je od ključne važnosti za osiguranje dovoljno sredstava za usluge i za popunjavanje praznina u podacima jer su te komponente od ključne važnosti za ukupni uspjeh programa. U Komisiji je trenutno provedena reorganizacija kako bi se osiguralo da se dovoljna pozornost posveti objema komponentama, komponenti infrastrukture i komponenti usluga: sada postoje dva Odjela i svaki je zadužen za jedno područje Copernicusa. Osim toga, nacrt Uredbe o Copernicusu u skladu je s preporukom jer predviđa značajno povećanje financijskih sredstava za usluge. Ocjenjivač je naglasio potrebu za dovršenjem politike o podacima i informacijama. Dionicima programa Copernicus koji nisu dovoljno informirani, posebno onima u privatnom sektoru, potrebno je objasniti kako će pojam „potpunog i otvorenog pristupa podacima“ funkcionirati u praksi. Komisija je nedavno donijela Delegiranu uredbu [11] o politici o podacima u kojoj su objašnjena ta pitanja. [1] Uredba (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim operativnim aktivnostima (2011. do 2013.) SL L 276, 20.10.2010., str. 1. [2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports/ [3] COM(2013) 312 završna verzija 12.srpnja 2011. [4] Za pripremne aktivnosti GMES-a dodjeljena su sredstva u iznosu od 10,2 milijuna EUR u razdoblju između 2008.- 2010. Objavljena su tri godišnja poziva na podnošenje ponuda koja su dovela do dodjele tri pripremna projekta. [5] linkER je pripremna aktivnost čija je svrha podržati operativnu uporabu proizvoda usluge odziva u izvanrednim situacijama GMES-a u cijeloj Europskoj uniji. [6] Cilj je projekta SAFER provedba predoperativnih verzija usluge odziva u izvanrednim situacijama. [7] Program Corine pokrenut je u Europskoj uniji 1985. godine. Corine znači „Koordinacija podataka o okolišu“. Bio je to prototipni projekt koji se bavio različitim pitanjima u području okoliša. EAO preuzeo je baze podataka Corine i nekoliko programa. [8] Urbani atlas osigurava paneuropske usporedive podatke o korištenju zemljišta i zemljišnom pokrovu za velike urbane zone s više od 100 000 stanovnika kako je definirano u Urbanoj reviziji. Podaci iz Zemljopisnih informacijskih sustava mogu se preuzeti zajedno s kartom za svako obuhvaćeno urbano područje i izvješćem s metapodacima. [9] Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici. [10] COM(2013) 312 završna verzija/2 od 12.srpnja 2013.,članak 2. stavak 2., članak 2. stavak 3. [11] Delegirana uredba Komisije od 12. srpnja 2013., Dokument C(2013)4311 završna verzija