HR Službeni list Europske unije C 374/5

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 374/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„LINGOT DU NORD”

EU br.: FR-PGI-0105-01312 – 11.2.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Zahtjev za izmjenu podnijelo je Udruženje „LINGOT DU NORD”

Adresa: 21, rue Duhamel Liard ZAE des Petits Pacaux BP 84 59660 Merville Tel. +33 328496532 Telefaks: +33 328483654 E-pošta: lingot-du-nord@wanadoo.fr

Udruženje čine svi proizvođači ZOZP-a „Lingot du Nord”, odnosno 24 proizvođača na sjetvenoj površini od 57 hektara (sezona uzgoja 2013.) i s jednim objektom za pakiranje. Udruženje stoga ima pravni interes za zahtjev za izmjene specifikacije proizvoda.

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje/primjenjuju izmjena/izmjene

— ☐ Naziv proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Zemljopisno područje — ☒ Dokaz o podrijetlu — ☒ Metoda proizvodnje — ☐ Povezanost — ☒ Označivanje — ☒ Ostalo: ažuriranje podataka o skupini i nadzornom tijelu te izmjena zahtjeva koji se odnose na pakiranje

4. Vrsta izmjene

— ☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom u smislu članka 53. stavka 2. podstavka 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012. — ☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a, za koju nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u smislu članka 53. stavka 2. podstavka 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5. Izmjena (izmjene)

5.1. Opis proizvoda

— Brisanje opisa biljke jer se ZOZP „Lingot du Nord” odnosi samo na zrna koja se od nje dobivaju.

— Ažuriranje opisa proizvoda kako bi se uskladio sa službenom nomenklaturom svojstava: opis „nisu u obliku bubrega, gotovo cilindrični, često plosnati na jednom kraju” stoga je zamijenjen tekstom „ovalnog oblika, ravni, često spljoštenih krajeva”

— Izmjena zahtjeva koji se odnose na veličinu radi pojednostavnjenja provedbe kontrola: prosječna duljina određena je rasponom (od 15 do 16 mm) umjesto jednom ciljnom vrijednošću (16 mm), razlika između najkraćeg i najduljeg zrna graha određena je omjerom (50 %) umjesto duljinom od 6 mm.

— Brisanje upućivanja na kušanja uz usporedbu sa standardnim suhim bijelim grahom. Cilj tog upućivanja bio je istaknuti vrhunsku kvalitetu proizvoda, što ne proizlazi iz povezanosti s podrijetlom. Utvrđeni deskriptori upotrijebljeni su za određivanje specifične kvalitete proizvoda.

— Pojašnjen je organoleptički opis: karakteristični okus kestena. Izbrisani su suvišni elementi opisa: uz raspone kojima se određuje prosječna duljina suvišna je ujednačena veličina, a tanka opna i bijela boja prethodno su navedene.

5.2. Zemljopisno područje

— Proširenje područja na deset općina koje graniče s trenutačnim područjem: Armentières, Aubers, Bois grenier, Erquinghem Lys, Frelinghien, Fromelles, Houplines, La Chapelle d’Armentières, Le Maisnil, Radinghem en Weppes. Te općine ispunjavaju kriterije trenutačno registriranog određenog područja.

— Pojašnjenja postupaka koji se obvezno provode na zemljopisnom području: od uzgoja graha „Lingot du Nord” do razvrstavanja prije pakiranja.

— Dodavanje karte zemljopisnog područja.

5.3. Dokaz o podrijetlu

— Ažuriranje tablice s različitim fazama i povezanom sljedivošću: brisanje obveze uzgoja sjemena na području u skladu s izmjenom metode proizvodnje.

5.4. Metoda proizvodnje:

— Ažuriranje sheme životnog ciklusa. Faze koje specifikacija proizvoda više ne obuhvaća (proizvodnja sjemena, fitosanitarna zaštita) izbrisane su iz sheme.

— Brisanje zahtjeva koji se odnose na oranje tijekom zime, upotrebu dušika i fitosanitarnu zaštitu jer te uzgojne prakse nisu specifične za područje.

— Brisanje obveze uzgoja sjemena na zemljopisnom području ZOZP-a: sjeme graha može napasti bakterija vrste Xanthomonas koja uzrokuje prstenastu pjegavost graha. Na području za koje nije utvrđeno da nije zahvaćeno tom bolešću, kao što je slučaj u regiji Nord-Pas de Calais u kojoj se nalazi zemljopisno područje, moraju se provesti analize sjemena. U slučaju zaraze, zahvaćene se serije uništavaju. Skupina je odlučila prekinuti proizvodnju sjemena na području kako bi se izbjegla opasnost od nestašice sjemena. To brisanje ne utječe ni na povezanost s podrijetlom ni na svojstva proizvoda.

— Izmjena popisa dopuštenih sorata: popis dopuštenih sorata, koji je do danas bio ograničen na jednu sortu graha „lingot”, proširen je na sorte graha tipa „lingot”. Sorte se upisuju na popis po završetku protokola selekcije koji obuhvaća: — provjeru pripadnosti sorte tipu graha „lingot” utvrđenom u specifikaciji proizvoda uz savjetovanje sa Skupinom za istraživanje i kontrolu sorata i sjemena „GEVES” (ta skupina javnog interesa jedino je službeno tijelo u Francuskoj koje jamči stručnost pri razvoju novih biljnih sorata i analizi kvalitete sjemena), — ispitivanja uzgoja sorte kandidatkinje na zemljopisnom području kako bi se osigurala njezina prilagođenost pedoklimatskim uvjetima, — senzorna ispitivanja kojima se provjerava je li sorta u skladu s organoleptičkim svojstvima proizvoda: tanka i mekana opna, topiva tekstura, karakteristični okus kestena.

— Popis sorata odobrava skupina te ga šalje proizvođačima, nadzornom tijelu i nadležnim nacionalnim nadzornim tijelima. To ne utječe na povezanost s podrijetlom s obzirom na to da se protokolom selekcije jamči da se novom sortom doista dobiva utvrđena kvaliteta.

— Brisanje zahtjeva koji se odnosi na udio klijanja („80 % ili veći”): taj je zahtjev bio povezan sa sjemenjem koje su proizvodili proizvođači graha „Lingot du Nord” kako bi se kvaliteta sjemena održala generacijama. Zbog isključive upotrebe certificiranog sjemena taj kriterij više nije potreban.

— Ažuriranje poljoprivrednih praksi: najveći razmak između redova produljen je s 45 na 75 cm kako bi bio u skladu s razvojem materijala. Gustoća sjetve ostaje nepromijenjena.

— Određivanje stupnja zrelosti graha za berbu: pokazalo se da je teško nadzirati kriterij od 80 % otpalog lišća. Taj je kriterij zamijenjen kriterijem pojave prvih žutih mahuna (mahune poprimaju žutu boju kada dozrijevaju), koji je pouzdaniji za određivanje stupnja koji prethodi zrelosti graha. Grah „Lingot du Nord” tada se žanje, a potpunu zrelost doseže tijekom faze sušenja.

— Uvođenje definicije sprave „perroquet” na kojoj se grah suši: „Sprava ‚perroquet’ sastoji se od štapova koji su na jednom kraju povezani vrhom koji se naziva gavran ili željeznom žicom, s prečkama na visini od oko 40 cm iznad tla. Stabljike se postavljaju na prečke, čime se u unutrašnjosti sprave zadržava otvor koji omogućuje cirkuliranje zraka.”. Naime, u važećoj specifikaciji proizvoda ta se sprava spominje bez definicije. No njezina posebna konstrukcija važna je za očuvanje tanke i mekane opne zrna. Stoga je nužno utvrditi koja se svojstva te sprave moraju poštovati.

5.5. Označivanje:

— Navode se samo pravila za označivanje svojstvena ZOZP-u. Brisanje oznaka predviđenih nacionalnim propisima.

— Obvezno stavljanje logotipa ZOZP-a Europske unije.

5.6. Ostalo

— Skupina koja podnosi zahtjev: Ažurirani su podaci o skupini. Izbrisani su podaci o predstavljanju skupine.

— Vrsta proizvoda: Ažuriran je naziv razreda proizvoda: „razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni”.

— Način prezentacije i pakiranja: određeni su različiti elementi koji se odnose na pakiranje: — brisanje zahtjeva koji se odnose na veličinu različitih dopuštenih pakiranja (kartonska pakiranja od 250 ili 500 g, jutene vreće od 10, 25 ili 50 kg) jer se time ne utječe na kvalitetu proizvoda. Zadržane su samo vrste dopuštenih pakiranja (mreže, vrećice s mikroperforacijama, male kartonske kutije, jutene vreće i sva ostala pakiranja koja nisu hermetički zatvorena), — brisanje pojma drugog pakiranja (obično prepakiravanje bez razvrstavanja koje nije proizvodna faza). Shema životnog ciklusa ažurirana je jer više ne treba razlikovati dvije faze pakiranja, — brisanje vrsti pakiranja (mreže, kutije, kartonska pakiranja…) jer to nije povezano sa sljedivošću.

Ažuriranje upućivanja na nadzorna tijela. Nacionalni zahtjevi: uvođenje tablice s glavnim točkama koje je potrebno nadzirati, kao što se zahtijeva nacionalnim propisima.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„LINGOT DU NORD”

EU br.: FR-PGI-0105-01312 – 11.2.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Naziv

„Lingot du Nord”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1 Vrsta proizvoda

Razred 1.6.: Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2 Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Grah „Lingot du Nord” suhi je bijeli grah vrste Phaseolus vulgaris L. sušen na otvorenom na spravama koje se nazivaju „perroquet”, a sastoje se od štapova povezanih na jednom kraju.

Grah „Lingot du Nord” proizvodi se od jedne sorte graha tipa „lingot” koju određuje niski rast, bijeli cvjetovi i bijela zrna ovalnog oblika sa spljoštenim krajevima.

Grah „Lingot du Nord” odlikuje se zrnima:

— ovalnog oblika, ravnima, često sa spljoštenim krajevima,

— bijele do žućkaste boje,

— s tankom i mekanom opnom,

— prosječne duljine od 15 do 16 mm, s najvećom razlikom od 50 % između najmanjeg i najduljeg zrna.

Ima sljedeća organoleptička svojstva: topi se u ustima, nije brašnast, mekane je teksture, ima karakteristični okus kestena.

Grah „Lingot du Nord” može se prodavati u maloprodajnim jedinicama ili u rasutom stanju.

3.3 Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4 Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze, od uzgoja graha „Lingot du Nord” do razvrstavanja prije pakiranja, provode se na određenom zemljopisnom području.

3.5 Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Grah „Lingot du Nord” pakira se u mreže, vrećice s mikroperforacijama, male kartonske kutije, jutene vreće ili sva ostala pakiranja koja nisu hermetički zatvorena.

3.6 Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Ne dovodeći u pitanje važeće propise, označivanje obuhvaća:

— naziv ZOZP-a: Lingot du Nord,

— logotip ZOZP-a Europske unije.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća nizinu rijeke Lys i uključuje:

Sljedeće općine u departmanu Nord: Armentières, Aubers, Bailleul, Bois grenier, Erquinghem Lys, Estaires, Frelinghien, Fromelles, Haverskerque, Hazebrouk, Houplines, La Chapelle d’Armentières, La Gorgue, Le Doulieu, Le Maisnil, Merris, Merville, Morbecque, Neuf Berquin, Nieppe, Radinghem en weppes, Steenbecque, Steenwerck, Strazeele, Thiennes, Vieux Berquin.

Sljedeće općine u departmanu Pas de Calais: Berguette, Busnes, Calonne sur la Lys, Festubert, Fleurbaix, Gonnehem, Guarbecque, Hinges, Isbergues, La Couture, Ham en artois, Laventie, Lestrem, Lillers, Locon, Lorgies, Mont-Bernanchon, Neuve Chapelle, Richebourg, Robecq, Sailly sur la Lys, St Floris, St Venant, Vieille Chapelle.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje ZOZP-a „Lingot du Nord” podudara se s nizinom rijeke Lys, strogo određenom cjelinom širokom oko 25 km i dugom oko 45 km, koja se nalazi u Valonskoj Flandriji.

Nizina rijeke Lys plodna je regija koja odgovara prostranoj depresiji uzduž rijeke Lys, omeđenoj brežuljcima Monts de Flandres na sjeveru, visoravni Artois na zapadu, rudarskim bazenom na jugu, brežuljkastim područjem Weppes na jugoistoku te rijekom Deûle i uzvisinama područja Ferrain na sjeveroistoku. Ta prostrana nizina nastala je slijeganjem tercijarnog glineno-pjeskovitog supstrata u Flandriji i nizom transgresija tijekom tercijara i kvartara (posljednja je nastupila u 8. stoljeću). Tercijarnu je glinu u kvartaru prekrio les (eolski mulj) u sloju debljine od nekoliko metara do nekoliko desetaka metara koji je potpuno sakrio prvotni reljef i gotovo ga savršeno izravnao u pejzaž otvorenog polja. Nadmorska visina područja nikad ne prelazi 30 metara, a naplavna dolina rijeke Lys nalazi se na nadmorskoj visini od oko 15 metara.

Osim toga, nizina rijeke Lys odlikuje se gustom hidrografskom mrežom u kojoj je dio kanala izgrađen ljudskom rukom, zbog čega nastaju uglavnom glineno-muljeviti nanosi koji donose tla bogata sitnim i hranjivim elementima s udjelom gline koji je uglavnom viši od 20 %.

Količina padalina iznosi oko 700 do 800 mm, što je manje nego na visoravni Artois na kojoj se bilježi više od 1 000 mm padalina godišnje.

Klima se odlikuje prilično pravilnim i blagim temperaturama s malim razlikama, osobito ljeti. Završetak sezone u nizini rijeke Lys obilježava mnogo sunčanih sati s malo padalina u kolovozu i rujnu.

No vlažnost zraka i dalje je dovoljna, a suše su u svakom slučaju rijetke.

Proizvodnja graha „Lingot du Nord” u nizini rijeke Lys ima vrlo dugu tradiciju s obzirom na to da tragovi njegova uzgoja u arondismanima Armentières, Hazebrouk i Merville potječu još iz 1856.

Otada se uzgoj graha odlikuje originalnom tehnikom sušenja koju su usavršili proizvođači iz regije: sušenje na otvorenom na spravama zvanim „perroquet”.

Te sprave sastoje se od nekoliko štapova postavljenih u obliku indijanskog šatora s prečkama na visini od oko 40 cm iznad tla. Stabljike se postavljaju na prečke.

Taj način sušenja ima dugu tradiciju s obzirom na to da njegovi tragovi potječu još iz 1865. Tada su se stabljike vješale na obične grede. Taj način sušenja na gredama, koji je prethodio današnjem sušenju na spravama „perroquet”, vrlo je davno potanko opisan u raznim djelima (na primjer, u 13. svesku arhiva „Archives de l’Agriculture du Nord de la France”, str. 311. – 312.).

Sprava „perroquet”, koja se dobiva međusobnim spajanjem nekoliko greda, usavršena je u novije vrijeme, sedamdesetih godina dvadesetog stoljeća.

U toj tehnici sušenja za postavljanje stabljika na sprave potrebni su posebno znanje i umijeće te mnogo radne snage jer se taj postupak ne može mehanizirati.

Vršenje graha jednako tako zahtijeva posebno znanje i umijeće zbog njegove tanke opne. Grah se vrši u tradicionalnim vršilicama. Riječ je o vršilicama za žito čiji se bubanj za vršenje preinačio kako bi se sporije okretao.

Nizina rijeke Lys tradicionalno je regija mješovite poljoprivrede i malih gospodarstava. Zemljišni uvjeti u toj regiji nisu pogodni za snažnu mehanizaciju. Iskoristivu poljoprivrednu površinu nizine rijeke Lys zauzima uzgoj triju kultura: krumpira, suhog graha („Lingot du Nord” i „chevrier”) te svježeg povrća. Tako je 1950. gospodin Cassez naveo: „‚Lingot du Nord’ najrašireniji je grah u dolini rijeke Lys”.

Uzgoj graha „Lingot du Nord” razvio se i zbog dostupnosti obiteljske radne snage. Sije se kao drugi usjev koji je dobro prilagođen malim obiteljskim gospodarstvima u dolini rijeke Lys.

Posebnosti proizvoda

Grah „Lingot du Nord” suhi je bijeli grah koji se odlikuje:

— zrnima ovalnog oblika, ravnima, često sa spljoštenim krajevima,

— bijelom do žućkastom bojom,

— tankom i mekanom opnom,

— topivom teksturom koja nije brašnasta,

— karakterističnim okusom kestena.

Grah „Lingot du Nord” tradicionalno se uzgaja u regiji Merville i uživa velik ugled u čitavoj Francuskoj, a posebno u regiji podrijetla te na jugu Francuske, gdje se upotrebljava kao sastojak tradicionalnih jela. Zbog svoje tanke i mekane opne te topive teksture vrlo je pogodan za pripremu kuhanih jela kao što je složenac „cassoulet”.

Uzročna povezanost

Povezanost graha „Lingot du Nord” s podrijetlom temelji se na njegovim određenim svojstvima i na njegovom ugledu.

Svojstva graha „Lingot du Nord” uglavnom proizlaze iz pedoklimatskih uvjeta na području, upotrebe sjemena tipa „lingot” te lokalnih znanja i umijeća koja se primjenjuju već više od 100 godina bez izmjene postupka sušenja na otvorenom na spravama „perroquet”.

Dolina rijeke Lys odlikuje se visokim sadržajem gline već u prvim slojevima tla. Njezina tla tako čine vrlo bogat obradivi sloj koji pogoduje uzgoju graha jer se on sadi vrlo plitko. Bogatstvo gline u tlu, koje omogućuje dobru opskrbu graha vodom sve do sazrijevanja, djeluje na okus graha „Lingot du Nord” i njegovu postojanost pri kuhanju. Naime, u tim vrlo povoljnim uvjetima u zrnu se pohranjuje mnogo škroba pa se nakon kuhanja on zadržava, čime se osigurava postojanost zrna. Struktura tla usto omogućuje umjeren dotok vode jer se u prvih 50 centimetara tla, što odgovara prosječnoj razini do koje grah pušta korijenje, ne primjećuju tragovi zadržavanja podzemne vode.

S druge strane, vlažnost nizine rijeke Lys manja je od vlažnosti susjedne regije grada Lillea. Ta slaba vlažnost raspoređena tijekom cijele godine, zajedno s udjelom mulja u površinskim slojevima koji omogućuje učinkovitu odvodnju vode u dubinske slojeve, pogoduje razvoju graha, za koji je potrebna mekana zemlja, ni presuha (čime bi se spriječilo klijanje graha), ni prevlažna (zbog čega bi grah istrunuo).

Naposljetku, završetak sezone s mnogo sunčanih sati i malo padalina u kolovozu i rujnu omogućuje da grah „Lingot du Nord” dosegne svoju potpunu zrelost u mahuni te dopušta tradicionalni način sušenja na otvorenom na spravi „perroquet”. Osim toga, tijekom tog razdoblja prevladavaju suši istočni, sjeverni i sjeveroistočni vjetrovi koji pospješuju sušenje.

Uzgojne prakse jednako tako određuju kvalitetu graha „Lingot du Nord”.

Ovalni oblik sa spljoštenim krajevima i bijela do žućkasta boja svojstveni grahu „Lingot du Nord” proizlaze iz upotrebe sjemena tipa „lingot”, odnosno selekcije koja je dio tradicionalnih praksi uzgoja graha u nizini rijeke Lys.

Tanka opna i topiva tekstura graha „Lingot du Nord” proizlaze iz posebnih tehnika berbe i sušenja.

Na zemljopisnom području, koje je obilježeno gospodarstvima s obiteljskom radnom snagom, proizvođači su usavršili originalnu tehniku sušenja na spravi „perroquet”. Grah se bere prije nego što dosegne potpunu zrelost jer bi u suprotnom zrna ispala iz mahuna. Žanje se i djelomično suši na tlu, a zatim se postavlja na spravu „perroquet”. Struktura tih sprava sa središnjim otvorom omogućuje cirkuliranje zraka i štiti grah od mogućih kiša jer voda ne može prodrijeti u dublje slojeve hrpe graha. Tako grah prirodno doseže potpunu zrelost.

Taj način sušenja ima stvaran utjecaj na kvalitetu proizvoda jer se njime izbjegava stvrdnjivanje opne graha, pa ona ostaje tanka. Osim toga, već je 1950. gospodin Cassez istaknuo da je „ovogodišnji grah najbolji i da se brže kuha od staroga graha”.

Nadalje, zbog njegove tanke opne grah se vrši u tradicionalnim vršilicama za pšenicu kako se zrna ne bi lomila ili opna oštetila, što bi se dogodilo upotrebom kombajna.

Upotreba kombajna još je i danas zabranjena te se samo grah iz sezonske berbe stavlja na tržište s oznakom ZOZP-a.

Tako je zahvaljujući klimi i tlu koji pogoduju razvoju graha, odabiru sorata i originalnim uzgojnim praksama uzgoj graha „Lingot du Nord” postao tradicionalnim u regijama Merville i Armentières, gdje je najprije stekao svoj ugled.

Predstavljanje graha „Lingot du Nord” na Svjetskoj izložbi 1867. potvrda je da njegov ugled koji se brzo proširio po čitavoj Francuskoj, a osobito na jugu, postoji već vrlo dugo. Tako ugostitelji iz općine Castelnaudarie od 1938. preporučuju upotrebu graha „Lingot du Nord” u pripremi tradicionalnog složenca „cassoulet”.

Grah „Lingot du Nord” redovito se pojavljuje na jelovnicima gostionica, gurmanskih restorana i na plakatima petnaestak članova mreže ugostitelja „Tables Régionales du Nord Pas de Calais”. Ta mreža „Les Tables Régionales du Nord Pas de Calais” povezuje restorane iz departmana Nord i Pas de Calais koji dijele želju za isticanjem vrijednosti regionalne gastronomije pa u svojim jelovnicima daju prednost kulinarskim specijalitetima iz regije.

Manifestacija pod nazivom „Ducasse à Pierrots” organizira se u okolici grada Lillea i osobito u općini Saint André lez Lille. Riječ je o starom običaju tijekom kojeg svake godine još od dvadesetih godina dvadesetog stoljeća uzvanici kušaju „Pierrot”, jelo od graha „Lingot du Nord” i dimljenih kobasica.

Naposljetku, od 1999. svake se godine prve nedjelje u listopadu održava sajam graha „Lingot du Nord” u općini Calonne-sur-la-Lys. Na tom sajmu predstavlja se vršenje graha, a na kraju se kuša grah „Lingot du Nord”.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-8d51b634-115a-4fe9-b21e-4b1c6b2d2bd2

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.