Kako bi se u sudskim postupcima u potpunosti iskoristile prednosti digitalnih tehnologija, cilj je ove Komunikacije dvojak: na nacionalnoj razini cilj joj je dodatno poduprijeti države članice da svoje nacionalne pravosudne sustave usmjere prema digitalnom dobu poboljšanjem suradnje i uvođenjem digitalnih tehnologija u različitim nacionalnim pravosudnim tijelima u korist građana i poduzeća; na europskoj razini cilj joj je daljnje poboljšanje prekogranične pravosudne suradnje među nadležnim tijelima. To bi se posebno odnosilo na daljnju digitalizaciju javnih pravosudnih službi, promicanje uporabe sigurne i visokokvalitetne tehnologije za komunikaciju na daljinu (videokonferencije), olakšavanje međusobnog povezivanja nacionalnih baza podataka i registara te promicanje uporabe sigurnih kanala za elektronički prijenos među nadležnim tijelima.

Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 pokazala je potrebu za jačanjem otpornosti pravosudnog sustava u cijelom EU-u. Također je naglasila važnost daljnje suradnje s međunarodnim partnerima te promicanja najbolje prakse u tom području politike. To je važna sastavnica društva utemeljenog na europskim vrijednostima i otpornijega gospodarstva.

Komisija i države članice u proteklom su desetljeću prepoznale potrebu za djelotvornim pravosudnim sustavima te su pokrenule niz inicijativa kojima su ostvareni pozitivni rezultati u pogledu digitalizacije pravosuđa. No, ostaje još mnogo toga za učiniti. Nadalje, osim neposrednim učinkom na zdravlje i gospodarstvo, kriza uzrokovana bolešću COVID-19 rezultirala je brojnim različitim izazovima i za pravosudne sustave u Uniji i izvan njezinih neposrednih granica.

3.informatički alati, koji se mogu nadograditi u kratkoročnom do srednjoročnom razdoblju i upotrebljavati u svim državama članicama. Važno je da postojeći i novi informatički alati budu u skladu s načelom integrirane interoperabilnosti, dostupni osobama s invaliditetom, usmjereni na korisnika, brzi, sigurni, pouzdani, otporni i utemeljeni na podacima te da osiguravaju privatnost, zaštitu podataka i transparentnost;

Ukratko, ključno je da EU i njegove države članice prevladaju te prepreke kako bi pristup pravosuđu postao jedan od sastavnih dijelova digitalnog desetljeća Europe. To se odnosi na sve dionike u pravosudnom sustavu.

Izostanak planiranja unaprijed i koordinacije doveo je do stvaranja niza nacionalnih informacijskih alata, što je uzrokovalo poteškoće u postizanju brze prekogranične interoperabilnosti. Posljedica je veća uporaba papirnatih spisa na nacionalnoj razini. Kako bi riješile taj problem uz istodobnu zaštitu već provedenih ulaganja, države članice istražile su različite pristupe digitalizaciji prekogranične pravosudne suradnje. Ta su nastojanja obično poprimala oblik dobrovoljnih inicijativa država članica, pravnih strukovnih udruženja i Komisije. Iako je ta suradnja rezultirala brojnim djelotvornim alatima (posebno e-CODEX), države članice još ne primjenjuju dosljedno ta rješenja.

Još jedan problem u području pravosuđa EU-a je kontinuirana uporaba papirnatih spisa, koja i dalje prevladava u nacionalnim i prekograničnim sudskim postupcima. U pravnim postupcima EU-a nadležna nacionalna tijela moraju razmjenjivati informacije, što često uključuje uporabu standardiziranih obrazaca ili velike količine podataka. Međutim, u postojećem zakonodavstvu EU-a ne propisuju se mehanizam ni detaljni aranžmani za takve prijenose. Zbog toga se većina komunikacije i dalje odvija u papirnatom obliku, što dovodi do neučinkovitosti u prekograničnim razmjenama (uglavnom u pogledu brzine, pouzdanosti, sljedivosti i troškova), pojedincima i poduzećima otežava pristup informacijama i usporava razmjenu među tijelima država članica.

Uz određene iznimke jedno od područja u kojima je digitalizacija spora obuhvaća registre i baze podataka. Pojedinci, poduzeća i pravni stručnjaci imaju poteškoća u pristupu informacijama na koje imaju pravo. U mnogim slučajevima takav pristup nije dostupan na internetu, što zapravo dovodi do brojnih neučinkovitosti.

Digitalizacija postupaka prekogranične pravosudne suradnje dosad se uglavnom temeljila na dobrovoljnim inicijativama država članica. Međutim, taj je pristup dosegnuo svoje očigledne granice. Na primjer, u području građanskog i trgovačkog prava sedam država članica upotrebljava digitalne komunikacijske alate za sve relevantne pravne instrumente EU-a u komunikaciji s drugim nadležnim tijelima, šest njih upotrebljava te alate u ograničenom kontekstu, a sedam ih uopće ne upotrebljava. Ta fragmentacija rezultira trajnim neučinkovitostima – među ostalim, trajna uporaba papirnatih kanala dovodi do nepotrebnih financijskih troškova i negativnog utjecaja na okoliš. Nadalje, uporaba digitalnih komunikacijskih alata kao takva ne ispunjava potrebe za potpuno digitaliziranim postupcima, za što su potrebni odgovarajući pravni mehanizmi.

u tijeku, do 2027.

u tijeku, do 2027.

u tijeku, do 2027.

u tijeku, do 2026.

u tijeku, do 2027.

Prema iskustvu Komisije u području e-uprave digitalna transformacija vid je strukturnih reformi pravosudnih sustava koji bi trebao pozitivno utjecati na same sustave (upravljanje, upravljanje ljudskim resursima, vođenje predmeta itd.). Preduvjet je digitalizacije sustava restrukturiranje tih procesa i oblikovanja sustava koji ih podupiru, uvijek imajući na umu građane i poduzeća. Strukturna reforma digitalne transformacije u kojoj se procesi na visokoj razini ne bi restrukturirali imala bi ograničen učinak.

U Komisijinim prijedlozima u području kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. prepoznaje se široka potreba za digitalizacijom i jača se povezanost s preporukama za pojedine zemlje u okviru europskog semestra, u kojima je za neke države članice digitalizacija pravosuđa utvrđena kao prioritet od 2016. Stoga bi države članice trebale u potpunosti iskoristiti mogućnosti iz novog programskog razdoblja, posebno u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskog socijalnog fonda plus.

Studija Komisije pokazala je da se stopa uvođenja novih tehnologija, kao što je umjetna inteligencija, razlikuje među državama članicama i unutar njih, ali njihova je primjena općenito svugdje slaba. Uporaba aplikacija umjetne inteligencije može imati brojne koristi, kao što su novi i vrlo učinkoviti načini uporabe informacija, te može poboljšati pristup pravosuđu, među ostalim smanjenjem trajanja sudskih postupaka. Istodobno potencijal netransparentnosti ili pristranosti ugrađen u određene aplikacije umjetne inteligencije može dovesti i do rizika i izazova u smislu poštovanja i djelotvorne provedbe temeljnih prava, posebno prava na djelotvoran pravni lijek i na pošteno suđenje .

3.4. Bolji informatički alati za pristup informacijama međusobnim povezivanjem registara

Kako bi ostvarili svoja prava i imali potpuni pristup pravosuđu, pojedincima je potreban pristup informacijama. Već se mogu koristiti alatima za javno informiranje kao što su EUR-Lex, koji omogućuje pristup pravnim informacijama, i europski portal e‑pravosuđe, koji omogućuje pristup informacijama o pravosuđu, no potrebni su im bolji i učinkovitiji načini pristupa osobnim informacijama i dokumentima. U tom je kontekstu važno osigurati i pristupačnost osobama s invaliditetom. Poduzećima su potrebni digitalni alati za pristup informacijama, interakciju s nacionalnim tijelima i djelotvoran pristup pravosuđu. Digitalni pristup pravosuđu može olakšati poslovanje, smanjiti troškove i regulatorno opterećenje te poboljšati pristup jedinstvenom tržištu za sva poduzeća, posebno mala i srednja poduzeća. Pravni stručnjaci moraju moći pružiti najbolju moguću potporu svojim klijentima, posebno sigurnom i učinkovitom komunikacijom sa sudovima i dostavom dokumenata. Važno je da nacionalna i europska tijela imaju odgovarajuće alate za sigurnu prekograničnu komunikaciju i razmjenu dokaza i dokumenata. Agencijama EU-a za pravosuđe i unutarnje poslove potrebna su učinkovita sredstva za potporu nacionalnim tijelima i djelotvornu međusobnu suradnju.

Uz svoj rad na e‑upravi Komisija i države članice u proteklom su desetljeću pokrenule niz inicijativa koje su ostvarile pozitivne rezultate u pogledu digitalizacije pravosuđa. Građani, javna tijela i poduzeća već imaju koristi od digitalnih alata kojima se poboljšava transparentnost, olakšava pristup dokazima u kaznenom postupku te smanjuju kašnjenja i nepotrebni administrativni troškovi. Na primjer, portal e‑pravosuđe glavni je izvor pravnih i praktičnih informacija u domeni pravosuđa u EU-u za širu javnost. Njime se omogućuje i pristup međusobno povezanim registrima, među ostalim sustavom povezivanja poslovnih registara (BRIS), koji objedinjuje poslovne registre država članica i država EGP-a, omogućuje javni pristup informacijama o više od 20 milijuna društava s ograničenom odgovornošću diljem Europe i omogućuje poslovnim registrima razmjenu informacija o prekograničnim predmetima.

Od repozitorija sudske prakse do informacija o trgovačkim društvima, države članice već vode brojne registre i baze podataka koji sadržavaju informacije od javnog ili posebnog interesa. Oni pomažu pojedincima i poduzećima te su često ključni za rad pravnih stručnjaka. Mnogi takvi registri već su postavljeni na internet, a u nekim slučajevima već jesu međusobno povezani ili je u tijeku njihovo međusobno povezivanje na razini EU-a.

Od travnja 2012. države članice podatke iz kaznene evidencije razmjenjuju uporabom referentnog implementacijskog računalnog programa koji je Komisija stavila na raspolaganje. Taj je pristup osnažen u travnju 2019. donošenjem Uredbe o uspostavi centraliziranog sustava za utvrđivanje država članica koje imaju podatke o osuđujućim presudama protiv državljana trećih zemalja i osoba bez državljanstva (sustav ECRIS‑TCN). Slično tome, razmjena informacija među tijelima i pristup višejezičnim informacijama olakšani su zahvaljujući sustavu povezivanja poslovnih registara (BRIS), koji omogućuje pristup više od 20 milijuna društava s ograničenom odgovornošću u EU-u, i sustavu povezivanja registara nesolventnosti (IRI). Direktivama (EU) 2019/1151 i 2019/2121 uvode se novi zahtjevi u pogledu digitalizacije poslovnih registara i pružanja informacija među poslovnim registrima i javnosti putem BRIS-a. Pilot-projekt povezivanja zemljišnih knjiga (LRI) provodi mali broj država članica, no trebao bi se proširiti na razinu EU‑a da bi se iskoristio njegov puni potencijal. Direktivom (EU) 2015/849 od država članica zahtijeva se da međusobno povežu svoje nacionalne registre stvarnog vlasništva. Sustav povezivanja registara stvarnog vlasništva (BORIS) bit će središnji servis za pretraživanje svih povezanih informacija. Time će se povećati transparentnost stvarnog vlasništva u cilju boljeg sprečavanja uporabe financijskog sustava u svrhe pranja novca ili financiranja terorizma.

Pristup sudskoj praksi nacionalnih sudova u strojno čitljivom obliku jedan je od preduvjeta za, među ostalim, veću transparentnost, ujednačenu primjenu prava EU-a i izgradnju interoperabilnih informacijskih sustava. Europski identifikator sudske prakse (ECLI), jedinstveni identifikator koji se koristi istim prepoznatljivim formatom za sve države članice i sudove EU‑a, razvijen je kako bi se olakšalo točno navođenje sudskih presuda. Komisija će razmotriti načine promicanja uporabe ECLI-ja te ga, po mogućnosti, učiniti obveznim.

Prioritet državama članicama trebala bi biti uspostava elektroničkih registara i baza podataka. Elektroničke baze podataka lako se pregledavaju, korisnicima smanjuju vrijeme i troškove te su otporne na krize kao što je COVID-19. Digitalizacija baza podataka i registara preduvjet je za njihovo međusobno povezivanje na razini EU-a u korist prekograničnih korisnika i za potporu jedinstvenom tržištu. Uredbom o jedinstvenom digitalnom pristupniku zahtijeva se potpuna digitalizacija korisničkog sučelja određenih ključnih životnih događaja i postupaka za prekogranične korisnike. Međusobnim povezivanjem smanjuje se i rizik od prijevare tako što se olakšava istodobno ciljano istraživanje u različitim zemljama.

Digitalizacija registara i baza podataka ujedno je jedan od ključnih čimbenika za postizanje usklađenosti s načelom „samo jednom” i uspostavu zajedničkih europskih podatkovnih prostora u pravosuđu u skladu s Komunikacijom „Europska strategija za podatke”.

Nadalje, kad god je to moguće, države članice trebale bi se koristiti videokonferencijama. Uporabom videokonferencija u sudskim postupcima, ako je to dopušteno zakonom, uvelike se smanjuje potreba za zahtjevnim i skupim putovanjima te se može olakšati postupak. Iako se na nacionalnoj razini već znatno upotrebljavaju videokonferencije, u Akcijskom planu za e‑pravosuđe 2019.–2023. kao prioritet se navodi uporaba videokonferencija u prekograničnim postupcima. Međutim, to će uključivati razvoj nacionalnih sustava uz koordinaciju na razini EU-a kako bi se osigurali uzajamno povjerenje, interoperabilnost i sigurnost. Stoga bi države članice trebale redovito razmjenjivati informacije o tekućim aktivnostima u tom području i primjere najbolje prakse. Uporabom videokonferencija ne bi trebalo kršiti pravo na pošteno suđenje ni prava na obranu, kao što su pravo sudjelovanja na suđenju, pravo na povjerljivu komunikaciju s odvjetnikom, pravo postavljanja pitanja svjedocima i pravo osporavanja dokaza.

Predložene mjere Tko ih provodi? U kojem roku? Potpuno sudjelovanje država članica u sustavu međusobne povezanosti registara nesolventnosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/848 države članice 30. lipnja 2021. Nadogradnja BRIS-a kako bi se podržale nove funkcionalnosti propisane Direktivom (EU) 2019/1151 Komisija/države članice Prvi skup promjena: 1. kolovoza 2021. Drugi skup promjena: 1. kolovoza 2023. Nadogradnja BRIS-a kako bi se podržale nove funkcionalnosti propisane Direktivom (EU) 2019/2121 Komisija/države članice 31. siječnja 2023. Potpuno sudjelovanje država članica u međusobnom povezivanju zemljišnih knjiga Komisija/države članice 2024. Poticanje država članica da razviju mogućnosti za videokonferencije u skladu s nacionalnim pravom u bliskoj međusobnoj koordinaciji i, ako je to moguće, da za to iskoriste financijska sredstva EU-a države članice prvo tromjesečje 2021. i dalje

3.5. Informatički alati za sigurnu prekograničnu suradnju u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima

Uspostava e-CODEX-a kao zlatnog standarda za sigurnu digitalnu komunikaciju u prekograničnim sudskim postupcima

e-CODEX je glavni alat za uspostavu interoperabilne, sigurne i decentralizirane komunikacijske mreže među nacionalnim informacijskim sustavima u prekograničnim građanskim i kaznenim postupcima. Riječ je o softverskom paketu kojim se omogućuje povezivanje nacionalnih sustava, čime se korisnicima, kao što su pravosudna tijela, pravni stručnjaci i građani, omogućuje brzo i sigurno slanje i primanje dokumenata, pravnih obrazaca, dokaza i drugih informacija. e-CODEX se već upotrebljava u sustavu digitalne razmjene e-dokaza (eEDES) i određenim pilot-projektima. Namijenjen je i da bude temelj za decentralizirani informacijski sustav koji će se uspostaviti u kontekstu nove Uredbe o dostavi pismena i Uredbe o izvođenju dokaza.

e-CODEX-om sada upravlja konzorcij država članica i drugih organizacija. Kako bi se osigurala njegova dugoročna održivost, Komisija je donijela prijedlog da se njegov daljnji razvoj i održavanje povjere Agenciji EU-a za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA). Važno je da ti zakonodavni akti budu na snazi do 1. srpnja 2023., kada se predviđa da će agencija eu‑LISA preuzeti e‑CODEX, pa će Komisija stoga blisko surađivati sa suzakonodavcima na daljnjem postupanju povezanom s njezinim prijedlogom. Usto, predstojećom strategijom EU-a za kibersigurnost osigurat će se međusektorski okvir popraćen zakonodavnim prijedlozima za daljnje poboljšanje sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava.

Proširenje područja primjene eEDES-a

Sustav digitalne razmjene e-dokaza (eEDES) informatički je alat kojim tijela država članica mogu sigurno razmjenjivati europske istražne naloge, zahtjeve za uzajamnu pravnu pomoć i povezane dokaze u digitalnom formatu. Trenutačno tijela šalju zahtjeve i primaju dokaze (sporim) poštanskim ili elektroničkim sredstava kojima se ne osigurava uvijek potrebna razina sigurnosti. U tom kontekstu i zbog sve veće potrebe da se e-dokazi brzo osiguraju u prekograničnim kaznenim istragama države članice pozvale su na stvaranje sigurne platforme. eEDES je oblikovan tako da izravno poboljša učinkovitost i brzinu postojećih postupaka suradnje, uz istodobno osiguravanje sigurnosti razmjena i omogućavanje provjere autentičnosti i cjelovitosti poslanih dokumenata. Oblikovan je i tako da bude interoperabilan s nacionalnim sustavima vođenja predmeta. Sve države članice trebale bi se brzo povezati s eEDES-om kako bi se stvorila istinska dodana vrijednost EU-a.

Potrebno je dodatno razviti eEDES. Posebno bi ga trebalo proširiti kako bi se omogućila sigurna komunikacija između nadležnih tijela i relevantnih pružatelja usluga u okviru nove Uredbe o e-dokazima, kada bude donesena, te između tijela država članica i relevantnih agencija za PUP. U budućnosti bi se tehničke komponente razvijene za eEDES mogle razviti u ponovno upotrebljive alate za digitalizaciju prekograničnih građanskopravnih, trgovačkopravnih i kaznenopravnih akata EU-a. U tom će se pogledu buduće područje primjene eEDES-a utvrditi u zakonodavnom prijedlogu o digitalizaciji postupaka pravosudne suradnje.