Štoviše, države članice moraju poduzeti odgovarajuće mjere u skladu s preporukama donesenim tijekom revizija. Komisija je u svojim revizijama primijetila da su državni službenici u svim slučajevima poduzeli mjere. Unatoč tome, utvrđeno je i da u trima državama članicama poduzete mjere nisu bile dovoljne za postizanje usklađenosti. Pokazalo se da je u dvjema državama članicama razlog nedostatak dovoljno odvraćajućih sankcija, dok jedna država članica nije vodila predmet na odgovarajući način.

3.2. Odstupanja u izvješćima država članica

Znatne razlike u izvješćima država članica čine tumačenje i usporedbu podataka općenito težom.

U 2012. godini razvijen je mrežni obrazac temeljen na tablicama Odluke 2006/778/EZ koji su države članice koristile 2013. i 2014. godine. Ovaj mrežni obrazac omogućio je Komisiji da učinkovitije analizira prikazane podatke. Međutim, neke nedosljednosti i dalje su prisutne. To se pogotovo odnosi na domaću perad. Prema definiciji pojma „domaća perad ”, u ovom bi se stupcu trebali navoditi samo pilići uzgajani radi proizvodnje mesa (brojleri). Međutim, nekoliko država članica je u stupac za domaću perad uključilo i brojke za mala gospodarstva s kokošima nesilicama. Stoga je nemoguće znati jesu li nalazi reprezentativni za gospodarstva s brojlerima ili kokošima nesilicama.

Sličan problem postoji i kod kategorije „goveda” koja uključuje sustave za proizvodnju ne samo govedine već i mliječnih proizvoda. Budući da se rizici za dobrobit životinja razlikuju u ova dva sustava, odvojena analiza podataka bila bi dobrodošla.

3.3. Tehnički nalazi

Prvo, kako bi se nalazi mogli smatrati reprezentativnima za sustav proizvodnje, postotak gospodarstava podvrgnutih inspekciji s obzirom na ukupan broj gospodarstava mora biti dovoljno visok (vidi Sliku 1. Priloga I.). Stručnjaci Komisije samo su u jednom slučaju istaknuli kako je broj pregledanih objekata bio dosta nizak u usporedbi s opsegom proizvodnje. Komisija nije navela nikakve nedostatke koji se odnose na odabir gospodarstava temeljen na riziku.

Valja napomenuti da je broj pregledanih gospodarstava u 2013. i 2014. godini bio izrazito visok u slučaju kokoši nesilica i krmača. Razlog tome možda leži u zabrani korištenja neobogaćenih kaveza za kokoši nesilice (2012.) te uvođenju skupnog smještaja krmača (2013.) te vezana obveza da se osigura potpuna usklađenost.

Drugo, kada je riječ o neusklađenosti, važno je imati na umu da ono obuhvaća sve vrste povreda zakonodavstva EU-a, čak i one manje. Kategorije A i B u Tablici 3. obuhvaćaju administrativne primjere neusklađenosti koji dovode do zahtjeva da se problem ukloni u roku od tri mjeseca ili ponekad duže. Kategorija C obuhvaća ozbiljnije povrede koje dovode do hitnog poduzimanja mjera za upravne kazne ili kazne za kazneno postupanje. Primjera radi, 2014. godine samo je 8,1 % povreda na gospodarstvima s domaćom peradi bilo ozbiljno, što je dovelo do neposrednog djelovanja.

Konačno, važno je uzeti u obzir da su, u skladu s pristupom temeljenom na riziku, gospodarstva gdje su povrede najvjerojatnije posebno ciljana. Kao rezultat toga, povećanje broja zabilježenih povreda nužno ne znači pogoršanje situacije u pogledu dobrobiti. Nadalje, na riziku temeljen pristup trebao bi rezultirati bržim rješavanjem problema u pogledu dobrobiti životinja te poboljšanom situacijom za životinje.