Mišljenje Europsk og gospodarsk og i socijalnog odbora o Prijedlogu direktiv e Europsk og parlamenta i 
Vijeća o izmjeni Direktiv e 2009/138/EZ u pogledu proporcionalnosti, kvalitete nadzora, izvještava -
nja, mjera dugoročnih jamst ava, makrobonitetnih alata, rizika za održiv ost, nadzora grupe i 
prek ograničnog nadzora
(COM(2021) 581 final – 2021/0295 (COD))
i o Prijedlogu direktiv e Europsk og parlamenta i Vijeća o uspost avi okvira za oporavak i sanaciju 
društava za osiguranje i društava za reosiguranje i o izmjeni direktiva 2002/47/EZ, 2004/25/EZ, 
2009/138/EZ, (EU) 2017/1132 i uredaba (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 648/2012
(COM(2021) 582 final – 2021/0296 (COD))
(2022/C 275/08)
Izvjestitelj : Jörg Freiher r FRANK VON FÜRSTENWERTH
Suizvjestitelj: Chr istophe LEFÈVRE
Zahtjev za savjet ovanje: Europski parlament, 22.11.2021.
Vijeće Europske unije, 26.11.2021.
Pravna osno va: članci 114. i 304. Ugov ora o funkcioniranju Europske unije
Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetar nu uniju te 
ekonomsku i socijalnu kohezi ju
Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 8.2.2022.
Datum usvajanja na plenar nom zasjedanju: 23.2.2022.
Plenar no zasjedanje br.: 567
Rezultat glasanja
(za/protiv/suzdržani): 169/0/2
1.Zaključci i prepor uke
1.1. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) slaže se s procjenom Europske komisije da se skup pravila iz 
Direktive Solventnost II, koji se temelji na trima stupo vima (kvantitativni zahtjevi za vlastita sredstva; organizaci ja 
poslova nja, nadzor ; izvješta vanje, transparentnost), pokazao korisnim. Međutim, iz iskustava s krizom državnog duga, 
politike niskih kamatnih stopa, početnih učinaka pandemije bolesti COVID-19, koja nipošto još nije završila, i znanja o 
tome da će biti drugih kriza proizlazi nužnost prilagodbe regulator nog okvira.
1.2. EGSO toplo pozdra vlja posvećenost Europske komisi je pitanju sistemskih rizika u sekt oru osiguranja. Prof il 
rizičnosti osiguratelja mijenja se. Sektor osiguranja suočen je s izazovi ma povezanima s klimatsk om krizom, osobit o u 
slučaju osiguranja od učinaka klimatskih promjena i novi h okolišnih rizika (npr. u pogledu biološk e raznolik osti). Usto 
posto je veći rizici osiguratelja u njihov oj ulozi ulag atelja. Konkretno, materijalni rizici, rizici u pogledu odgov ornosti i 
tranzicijski rizici povezani s klimatskim promjenama nisu primjereno procijenjeni.
1.3. EGSO podrža va cilj Europske komisije da uspostavi regulator ni okvir u kojem će sekt or osiguranja imati (još) veću 
ulogu ulag atelja u financ iranju prelaska na održiv o gospodarstv o i prevladavanju posljedica krize koju je izazvao COVID-19 
i klimatskih promjena. Međutim, EGSO istodobno ističe velik intere s civilnog društva za stabilnost financijsk og sekt ora i 
zahtije va da se u sekt oru osiguranja zajamče solidni kapitalni zahtjevi i pripravnos t za rizike . Nestabilnosti u sektoru 
osiguranja znatno bi unazadile napore za rješava nje klimatske krize i prevladavanje pandemije .18.7.2022. HR Službeni list Europske unije C 275/45
2.Opće napomene
2.1. Pristup Europsk e komisije
2.1.1. EGSO se slaže s procjenom Europske komisije da se skup pravila iz Direktive Solventnost II, koji se temelji na 
trima stupo vima (kvantitativni zahtjevi za vlastita sredstva; organizacija poslo vanja, nadzor ; izvještavanje, transparentnost), 
pokazao korisnim. Zahvaljujući njima europski sekt or osiguranja dobro je prebrodio previranja tijekom krize državnog 
duga, politiku niskih kamata, koja doduše još traje , i prve učinke pandemije bolesti COVID-19, koja nipošto još nije završila. 
EGSO smatra svrsishodnim i nužnim izvlačenje potrebnih zaključaka na temelju iskustava s primjenom tih pravila. To se 
odnosi osobito na pitanja proporcionalnosti i pravila o kapitalnim zahtjevima i pripravnosti za rizike . Uprav o su te točke 
ključne za potrebni kapital društava , a time i za ulogu koju osiguratelji mogu imati kao ponuditelji proizvo da i ulagat elji u 
gospodarstv o.
2.2. Usklađenost s politikama EU-a u drugim podr učjima
2.2.1. Provedba europsk og zelenog plana i prevladava nje posljedica pandemi je bolesti COVID-19 apsolutno je 
prioritetna politika, za čiju je provedbu potrebno angažirati velike iznose javnog i privatnog kapitala. Europski sekt or 
osiguranja kao dugoročni ulag atelj koji u 2020. raspolaže ukupnim ulag anjima većima od 10 bilijuna EUR mog ao bi u 
mnogo većoj mjer i nego danas pridonositi financ iranju prelaska na klimatski neutralno gospodarstv o, ali i financ iranju 
infrastr uktur nih projekata i cjenovno pristupačnog stanova nja. Njegov e mogućnosti za to uvelike su određene pravilima o 
kapitalnim zahtjevima i pripravnos ti za rizike u sustav u Solventnost II.
2.2.2. EGSO podržava cilj Europske komisije da uspostavi regulator ni okvir u kojem će sektor osiguranja imati (još) veću 
ulogu ulagat elja u financiranju prelaska na održivo gospodarstv o i prevladava nju posljedica krize koju je izazvao 
COVID-19. Pritom EGSO istodobno naglašava potrebu da se ne ugrožava ju zaštitni ciljevi sustav a Solventnost II, naime 
zaštita osiguranih osoba i korisnika osiguranja te očuvanje financ ijske stabilnosti. Međutim, oni bi mog li biti ugroženi ako 
bi se radi potpore europsk om zelenom planu odstupilo od stroge procjene rizika ulaganj a osiguratelja . Pravi la o zaštiti 
potrošača sustava Solventnost II trebala bi uključivati ulag anja i aktivnosti sekt ora osiguranja u sektori ma u koje osiguratelji 
ulažu na temelju zahtjeva tijela vlasti ili vlade. Tada bi se ta ulaganj a mog la na odgovara jući nagrađivati ili kažnjava ti. 
Međutim, svak o ulaganje u okvir u europsk og zelenog plana ili, primjer ice, paketa za oporavak NextGenerationEU svakak o 
mora podlijeg ati jednak oj procjeni rizika kao i svak o drugo ulaganj e. Održivi nadzor osiguranja iziskuje procjenu rizika 
temeljenu na činjenicama i s njome usklađeno utvrđivanje potrebnog kapitala. EGSO toplo pozdravlja pristup Europske 
komisi je da revidira post ojeća pravila o kapitalnim zahtjevima u slučaje vima u kojima su rezultirala neadekvatnim 
kapitalnim zahtjevima (prek omjer nim ili nedostatnim). Prijedlozi Europske komisije pokazuju koliki se manevarski prostor 
može dobiti već samim time. Ipak, kada su kapitalni zahtjevi preniski (primjer : rizici povezani s klimatskim promjenama) 
potrebno ih je povećati kako bi se osigurala stabilnost sekt ora.
2.2.3. EGSO podržava napore Europske komisi je da pruži dodatni znatni dopr inos ostvarenju unije tržišta kapitala. 
Uspostav om unutar njeg tržišta olakšalo bi se i financiranje izlaska iz pandemije bolesti COVID-19 i financiranje europsk og 
zelenog plana. To bi se dogodilo već samim time što bi potrošači mog li vidjeti daljnji napredak u stvaranju istinsk og 
jedinstvenog tržišta financ ijskih tržišta, iako još uvijek postoje brojne pravne i stvar ne prepreke za ostvarenje unije tržišta 
kapitala.
2.2.4. EGSO pozdra vlja pristup prema kojemu bi sekt or osiguranja trebao imati snažni ju ulogu u financ iranju zelene 
tranzicije . Sektor osiguranja trebao bi također nasto jati ublažiti sve nega tivne okolišne i socijalne učinke svojih ulaganj a i 
djelatnosti osiguranja. Pritom je svrsishodno poveziva nje s taksonomijo m EU-a. EGSO poziva da se sustavno vodi računa i 
o soci jalnim ciljevima održivog razvoja. Naime, i nepošto vanje radničkih i ljudskih prava može itekako dovesti do 
poveća nog rizika.
2.2.5. Prijedlozima se na raznim mjestima predviđaju pojednostavnjenja složenog sustav a Solventnost II. To valja 
pozdra viti. Nije prihvatljiv o i potrebno je odbaciti to da bi i korisnici internih modela sada morali dodatno podnositi 
jednake izvješta je kao da upotrebljava ju standardnu formulu. Dvostru ko izvješćivanje mora se isključiti.C 275/46 HR Službeni list Europske unije 18.7.2022.
2.3. Delegir ani akti
2.3.1. EGSO je svjestan činjenice da je Europska komisija ovla štena delegiranim aktima utvrđivati određena pravila , 
osobito ona tehnička. Ona naja vljuje brojne prijedloge koje namjerava prove sti delegiranim aktima. Ti prijedlozi imaju 
veliku težinu i gospodarsku važnost. Kao primjere valja spomenuti prilagodbu zbog volatilnosti, uravnot eženu prilagodbu i 
ekstrapolaci ju, ali i dubok o političku odluku o tome u kojem opsegu i s kojim ograničenjima u procjeni rizika ulaganj a 
treba olakšati financ iranje zelenog plana. EGSO se ovdje, kao i u drugim slučaje vima, zalaže za odlučivanje o važnim 
pitanjima gospodarske politike u redovnom zakonodavnom postupku uz sudjelova nje Parlamenta i savjeto vanje s civilnim 
društvom, a ne u obliku delegiranih akata. Prije usvajanja pake ta Solventnost II Europski parlament, Europska komisija i 
EGSO trebali bi imati jasnu sliku o sadržaju i učinku delegiranih akata.
2.4. Ocjena rekalibr acijâ – Procjene učinka: Tržišno natjecanje
2.4.1. EGSO predlaže da se narednih godina prov odi cjelo vita ocjena logike okvira Solventnost II. Okvir ni uvjeti u 
međuvremenu su se u mnogome promi jenili i nasta vit će se mije njati, zbog čega je evaluacija apsolutno neophodna. U tom 
bi kontekstu mog la biti korisna provje ra konkurentnosti kako bi se utvrdio učinak izmijenjenih pravila na konkurentnost 
europsk og sektora osiguranja na svjetsk om tržištu.
3.Posebne napomene
3.1. Proporcionalnost i pragovi
3.1.1. EGSO pozdravlja to što Europska komisija nastoji primijeniti pristup jačanja načela proporcionalnosti. 
Pojednostavnjenje vrlo složenog i opterećujućeg skupa pravila posebno je važno za osiguratelje manje veličine i izloženosti, 
koji čine važan dio regionalne raznolik osti. Točno je da bi zahtjeve Direktive Solventnost II u podr učju upravljanja rizicima 
i izvještavanja trebalo preispitati i prilagoditi na temelju pravila. Međutim, valja izraziti žaljenje zbog toga što se i dalje 
prvenstveno uzima u obzir samo veličina društva, a ne i usklađivanje opseg a bonitetnih zahtjeva sa stvar nim rizicima 
osiguratelja u okvir u njegova poslovnog modela. Jednu od važnih prednosti europsk og tržišta osiguranja čini raznolik ost 
velikih i malih osiguratelja.
3.1.2. Među njima su i oni koji djeluju na međunarodnoj razini i oni koji su jaki u regiji. Isto tako, prisutna je raznolik ost 
pravnih oblika jer mogu biti dionička društva ili zadr uge. Tu raznolik ost ne bi trebalo ugroziti prek omjer nim 
administrativnim opterećenjem osiguratelja.
3.2. Dugoro čna jamstva
3.2.1. EGSO podrža va namjer u Europske komisi je da se sektoru osiguranja pute m objektivnijih kapitalnih zahtjeva 
omogući snažnije uključivanje u financ iranje provedbe europsk og zelenog plana, u borbu protiv klimatskih promjena i 
njihovih posljedica i borbu protiv posljedica pandemi je bolesti COVID-19. Prove dbom europsk og zelenog plana ne smije se 
propuštati financ iranje tranzicije prema održivom gospodarstvu, a ciljevi održiv og razv oja ne smiju biti ugroženi 
nedostatnim kapitalnim zahtjevima zbog kojih vrlo onečišćujuće aktivnosti kao ulag anje na umjetan način posta ju 
profitabilne. Revizi ja pravila o potrebnom kapitalnom zahtjevu bit će ključna za rješavanje tih pitanja. EGSO smatra 
neophodnim da se pravila Direktive Solventnost II smiju izmijeniti samo u mjer i u kojoj se time neće ugroziti bonitetni 
ciljevi zaštit e osiguranih osoba i korisnika osiguranja ni cilj financi jske stabilnosti. Cilj mora biti postizanje prave ravn oteže 
između, s jedne strane, poticaja osigura vatelji ma da ulažu u djelatnosti usmjerene na soci jalne i okolišne ciljeve i, s druge 
strane, bonitetnih zahtjeva. To još nije osigurano.
3.2.2. EGSO podrža va prijedloge Komisije da se predloženom prilagodbom zbog volatilnosti smanji volatilnost koja 
proizlazi iz dugoročnih ulag anja. Međutim, istodobno se povećava volatilnost zbog prelaska na relativni ispra vak rizika 
(posto tni odbitak od prinosa). To je kontraproduktivno. Nije jasno zašt o se ne bi zadržao važeći ispra vak rizika.
3.2.3. Prijedlozi Europske komisije o izmjeni dodatka za rizik (primjer i: stopa troška kapitala od 5 % i zanemar ivanje 
faktora likvidnosti), kamatni rizik i korelaci ja između rizika prinosa i kamatnog rizika služe svrsi, a da ne ugrožava ju 
zaštitne ciljeve Direktive Solventnost II. Međutim, posebnu pozor nost treba posvetiti teksto vima druge razine jer prijedlozi 
koji dovode do općeg poboljšanja mogu imati i štetan učinak na portfelje ulag anja malih i srednjih osigurate lja.18.7.2022. HR Službeni list Europske unije C 275/47
3.2.4. EGSO u načelu pozdra vlja prijedloge Europske komisije za reviziju kriterija prihvatljivosti za kategoriju imo vine 
dugoročnih vlasničkih ulaganja uz istodobno osigura vanje financijsk e stabilnosti. Time će se osigurateljim a olakšati da 
iskoriste prednosti povlašt enog tretmana kapitala ako gospodarstvu stave na raspolaga nje dugoročni kapital, pod uvjetom 
da se taj kapital uloži u skladu sa soci jalnim i okolišnim ciljevima. Potrebno je izbjeći presložena pravila. Još jednom, 
konačna procjena može se prove sti samo ako su poznati prijedlozi druge razine.
3.2.5. Europska komisi ja naja vljuje da namjerava predsta viti novu metodu ekstrapolacije. Ekstrapolac ija je metoda 
izračuna koja omogućuje formiranje pričuva za ugov ore o osiguranju čija se dospije ća prot ežu u budućnost dalje od 
pouzdanih informacij a s tržišta kapitala o nerizičnim kamatnim stopama. Ta je meto da ključni čimbenik za utvrđivanje 
pričuva, a time i potrebnih vlastitih sredsta va. Ekstrapolacija je posebno važna za životno osiguranje, ali ne samo za to. 
Sama Europska komisija u svojoj Komunikaciji COM(2021) 580 final potvrđuje da će prijedlog, koji će konkretizirati u 
naknadnom delegiranom aktu, „na više tržišta znatno utjecati na izvore sredstava osigurate lja”. Na temelju dosadašnjih 
predodžaba u neživo tnom osiguranju može se procijeniti da će taj pozamašni učinak značiti povećanje potrebnog kapitala 
za više od 10 %, čime će se u potpunosti kositi s pote ncijalnim učincima oslobađanja kapitala osigurate lja. EGSO smatra da 
bi se o tako dalek osežnim inter vencija ma moralo odlučivati u redovnom zakonoda vnom postupku.
3.3. Analiza klimatskih scenar ija i mandat EIOP A-e (1) u pogledu rizika za održivost
3.3.1. EGSO u potpunosti podrža va potrebu da osiguratelji utvrde svaku značajnu izloženost rizicima povezanima s 
klimatskim promjenama i procije ne srednjoročni i dugoročni učinak na njiho vo poslo vanje. EGSO prepor učuje da se ta 
analiza scenar ija prošir i na sve rizike za okoliš i da se na te zahtjeve primijeni načelo „dvostr ukog aspekta materijalnosti”. 
Od osiguratelja bi se trebalo zahtijevati i da procije ne i, prema potrebi, ublaže učinak svojih djelatnosti na klimatsk e 
promjene i okoliš općenito.
3.3.2. EGSO pozdra vlja prijedlog Europske komisi je da se EIOP A-i naloži da, nakon što se posavje tuje s Europskim 
odborom za sistemske rizike, do 28. lipnja 2023. podnese izvješće s prijedlogom za moguće prilagodbe potrebnog kapitala 
u odnosu na rizike za održivost . Pravi lna je odluka da se o tako dalek osežnim pitanjima raspravlja na empir ijskoj osno vi. 
Međutim, EGSO smatra da je rok za podnošenje izvješća nedo voljno ambiciozan. Ublažavanje učinaka klimatskih promjena 
iziskuje brzo djelovanje. EGSO već sada ukazuje na to da će se izvlačenje spozna ja iz tih prijedloga odnositi na temeljna 
pitanja financiranja europsk og zelenog plana. Stoga te spoznaje neće biti tehničke, nego političke naravi te bi se, prema 
mišljenju EGSO-a, morale obrađivati u okvir u redovnog zakonodavnog postupka uz sudjelovanje Europsk og parlamenta.
3.4. Nadzor grupe
3.4.1. Nadzor na prak sa otkr ila je regulato rne nedostatke u nadzor u grupe. EGSO podrža va prijedlog e Europske komisi je 
da se osigurate ljni holdinzi i mješoviti financijs ki holdinzi uključe u izravno podr učje primjene bonitetnog okvira EU-a. Sa 
stajališta potrošača, važno je osigurati transparentnost vanjsk og prikaza skupine u pogledu njezinih odnosa odgov ornosti.
3.5. Ulog a osigur anja u doba pandemije i u kontek stu drugih događaja koji dovode do velikih gospodarskih poremećaja
3.5.1. EGSO se slaže s ocjenom Europske komisije da se tijek om pandemije pokazala potreba za jasniji m i 
jednostavni jim informacijama o uvjetima osigurate ljnog pokr ića i jamstvima za potrošače, osobito za osiguranje od prekida 
poslova nja i putno osiguranje, te da je potrebno kontinuirano jamčiti da osigurate ljni proizvo di i dalje odgovara ju 
potrebama potrošača. Jednak o je važno da potrošači mogu ostvar iti svoja prava. Očito je da trenutačna prak sa nadzora 
osigurateljnih proizvoda nije funkcionirala u dovoljnoj mjer i. EGSO poziva Komisiju da od EIOP A-e zatraži da iznese 
konkretne prijedloge za bolje rješavanje tog već duže poznat og problema.
3.5.2. Zbog pandemije i posljedica klimatskih promjena s kojima se u Europi suočavamo u obliku šumskih požara, suša, 
odumiranja šuma, obilnih kiša i popla va dosad nezabilježenih razmjera, ali i zbog novi h velikih rizika, kao što su kiber rizici, 
posta vlja se pitanje dostupnosti osigurate ljnog pokr ića za takve događaje, koji neće ostati samo jednokratne pojave. EGSO 
snažno podupire plan Europske komisi je da do 2022. pokrene raspra vu o otpor nosti na klimatske promjene u koju bi se 
uključili osiguratelji, reosigurate lji, javna tijela i drugi relevantni dionici. EGSO predlaže da se predstavnici civilnog društva 
od samog početka uključe u tu raspravu.C 275/48 HR Službeni list Europske unije 18.7.2022.
(1) Europsk o nadzor no tijelo za osiguranje i strukovno miro vinsk o osiguranje (EIOP A).
3.6. Sustavi jamstva u osigur anju (IGS), opor avak i sanacija te nove nadzor ne mjere
3.6.1. Europska komisi ja nije iznijela prijedlog za usklađivanje šarolik og mozaika IGS-ova u Europi. To je propustila 
učiniti unatoč činjenici da se s pomoću IGS-ova osiguranim osobama i korisnicima osiguranja pruža važna zaštita u krajnjoj 
nuždi. Paneuropski sustav IGS-ova , kojim se istodobno uzima u obzir vrsta proizvoda , a time i sigur nost potrošača, znatno 
bi povećao povjerenje u jedinstveno europsk o tržište osiguranja. EGSO smatra, kako predlaže i EIOP A, da je hitno potrebno 
uskladiti barem skup minimalnih načela IGS-ova. S druge strane, EGSO također smatra, kako ističe i Europska komisija, da 
bi to u nekim država ma članicama koje još nema ju IGS-ove dovelo do znatnog financijsk og opterećenja tržišta osiguranja, 
koje se za njih u ovoj fazi oporavka nakon krize izazvane bolešću COVID-19 čini nepr ihvatljivim. EGSO poziva Europsku 
komisi ju da najpr ije brzo iznese prijedlog minimalnog okvira za IGS-o ve, uključujući prijelaz no razdoblje, radi rješava nja 
tog pitanja bez preop terećenja tržišta.
3.6.2. Svojim prijedlogom za oporavak i sanacij u (2) Europska komisi ja prošir uje nadzor ne instr umente kako bi 
nadzor nim tijelima omogućila bržu i učink ovitiju inter venciju u slučaju ekonomske krize, osobito u slučaju krize koja se tek 
nazire. Ti instr umenti uključuju i mjere kao što su preventivni oporavak i plan sanacij e, i to uvijek uz uključivanje razine 
grupe. Definiraju se instr umenti i ovla sti u pogledu sanacij e. Međutim, pritom nedosta je jasno razgraničenje prema 
posto jećim nadzor nim mjerama Direktive Solventnost II. Općenito, takozvana ljestvica inter vencija, koja se pokazala 
itekak o korisnom, na mnogim je mjestima dovedena u pitanje jer bi nove ovla sti za inter venciju trebale nastupiti već prije 
nastanka neusklađenosti s potrebnim solventnim kapitalom. EGSO smatra neophodnim da se predložene mjere usklade s 
pravili ma ljestvice inter venci ja tako da ne budu u kontradikciji s njima. Pravilima o sanacij i trebao bi se olakšati usklađen 
pristup na razini grupe, posebno u slučaju mješo vitih financ ijskih grupa.
3.6.3. Protiv tih prijedloga argumentira se time da se tijek om pandemije bolesti COVID-19, a pogoto vo politike niskih 
kamatnih stopa, pokazalo da je pake t alata Direktive Solventnost II bio dovoljan za rješavanje teških situacija. Iako je ta 
tvrdnja uvelike istinita, EGSO se ne slaže s tim argument om. Na temelju iskustva stečenih u financijskim krizama iz 
prošlosti EGSO smatra prijeko potrebnim da se na razini društva već i prije pada kapitala ispod minimalnog potrebnog 
kapitala počnu uvoditi postupne mjere krizne inter vencije , pod uvjetom da postoje jasne naznake pogoršanja situacije . 
EGSO ističe da će u konkretnoj razradi i provedbi pravila biti vrlo važno nedvo smisleno definirati i jasno razgraničiti zadaće 
EIOP A-e i nacionalnih nadzor nih tijela.
Bruxelles, 23. veljače 2022.
Predsjednica  
Europskog gospodarskog i socijalnog odbor a
Christa SCHW ENG 18.7.2022. HR Službeni list Europske unije C 275/49
(2) COM(2021) 582 final