–Osiguravanje da investicijska sredstva dopru do realnog gospodarstva. Europski portal projekata ulaganja i Europski savjetodavni centar za ulaganja uspostavljeni su kako bi investicijska sredstva mogla lakše doprijeti do realnog gospodarstva.

Kada je riječ o razvoju, rastu i uspjehu jednog MSP-a, vrlo su važni čimbenici upravo izvor i dostupnost financiranja. Kako bi se promicala nova područja rasta i krenulo u smjeru gospodarstva vođenog inovacijama, potrebno je jačati nove načine financiranja kojima bi se podržala novoosnovana poduzeća, inovativni MSP-ovi i socijalna poduzeća. Budući da banke obično nemaju tolike mogućnosti osiguravanja takvih načina financiranja, ključ za financiranje rasta tog segmenta gospodarstva EU-a jest upravo dostupnost poduzetničkog kapitala i kapitala u području socijalnog poduzetništva. Nedostatnost takve vrste financiranja često je istaknuta kao prepreka koju je potrebno ukloniti da bi se na razini EU-a ostvario gospodarski rast. Osim toga, kada je riječ o tržištu poduzetničkog kapitala, umjesto da se približava rezultatima SAD-a, EU sve više za njim zaostaje. Unatoč tome što su im gospodarstva približno jednake veličine, SAD svojim poduzećima, uključujući MSP-ove, pruža više rizičnog kapitala. Prema Akcijskom planu o izgradnji unije tržišta kapitala, da su tržišta poduzetničkog kapitala u EU-u bila duboka kao ona u SAD-u, u razdoblju od 2009. do 2014. za financiranje poduzeća moglo je biti dostupno i do 90 milijardi EUR. U 2014. je oko 90 % svih ulaganja u poduzetnički kapital u EU-u bilo koncentrirano u osam država članica: Ujedinjenoj Kraljevini, Njemačkoj, Švedskoj, Danskoj, Finskoj, Nizozemskoj, Francuskoj i Španjolskoj. Ali čak i na tim bolje razvijenim tržištima poduzetnički kapital čini manje od 0,1 % BDP-a.

Dosljednost se postiže time što su Uredba (EU) 345/2013 i Uredba (EU) 346/2013 komplementarne Direktivi UAIF jer su njima obuhvaćeni mali upravitelji čija je imovina manja od 500 milijuna EUR, čime im se želi osigurati prilika za prekogranično trgovanje fondovima EuVECA i EuSEF.

Kada je riječ o dodanoj vrijednosti EU-a, Uredbom (EU) 345/2013 i Uredbom (EU) 346/2013 popunjava se praznina koja je postojala u zakonodavstvu prije njihova donošenja, čime se željelo malim upraviteljima pružiti mogućnost prekograničnog trgovanja fondovima te povećati količinu nebankovnog kapitala dostupnu za ulaganje u novoosnovana i socijalna poduzeća. Još jedan aspekt dodane vrijednosti EU-a proizlazi iz činjenice da su te uredbe „jedinstveni pravilnici” kojima se želi osigurati da se ulagateljima pružaju najbolje i najusporedivije moguće informacije za ulaganja u fondove EuVECA i EuSEF diljem Europe.

•Savjetovanja s dionicima

Ovaj se prijedlog temelji na nizu javnih savjetovanja, konkretno na javnom savjetovanju koje je pokrenuto Zelenom knjigom o izgradnji unije tržišta kapitala (od 18. veljače 2015. do 13. svibnja 2015.), javnom savjetovanju o preispitivanju Uredbe (EU) 345/2013 i Uredbe (EU) 346/2013 (od 30. rujna 2015. do 6. siječnja 2016.), javnom savjetovanju temeljenom na pozivu za očitovanje o regulatornom okviru EU-a za financijske usluge (od 30. rujna 2015. do 31. siječnja 2016.) i ciljanoj tehničkoj radionici (27. siječnja 2016.).

Rezultati savjetovanja upućuju na to da mnogi smatraju da bi trebalo proširiti spektar upravitelja koji smiju upravljati i trgovati fondovima koji upotrebljavaju oznake „EuVECA” i „EuSEF” uključivanjem upravitelja koji su dobili odobrenje za rad na temelju članka 6. Direktive 2011/61/EU. Ovim se prijedlogom tržišta za fondove EuVECA i EuSEF otvaraju upraviteljima koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF kako bi klijentima iz njihove države članice i drugih država članica mogli nuditi čitav spektar proizvoda, što bi pak povećalo ukupnu penetraciju tih fondova. Ti će upravitelji i dalje morati poštovati zahtjeve iz Direktive UAIF, kao i odabrana pravila Uredbe (EU) 345/2013 i Uredbe (EU) 346/2013.

Kada je riječ o smanjenju minimalnog ulaganja od 100 000 EUR koliko se traži od neprofesionalnih ulagatelja da bi ulagali u fondove EuVECA i EuSEF, dionici su imali različita mišljenja. Neki su ispitanici bili za to da se minimalna cijena ulaznice smanji. Predložili su proširivanje spektra potencijalnih ulagatelja čime bi se izbor za neprofesionalne ulagatelje povećao. Prema mišljenju drugih ispitanika profil rizika, ugovorne obveze i nelikvidni karakter ulaganja u poduzetnički kapital i socijalna poduzeća nisu najprikladniji za male ulagatelje koji nemaju veliki kapital. Drugi su pak primijetili da bi za potporu toj grupi ulagatelja trebalo uvesti dodatna prilagođena pravila za zaštitu ulagateljaa, pri čemu troškovi koji bi nastali ne bi bili poravnani potencijalnim povećanjem broja ulagatelja. Kao primjer razine zaštite koja bi se mogla zahtijevati naveden je pristup na temelju portfelja za individualne ulagatelje sličan onome iz Uredbe (EU) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja. Uzimajući u obzir navedene argumente, u ovom je prijedlogu zadržana ulaznica od 100 000 EUR zbog sljedećih razloga: s manjim iznosom minimalnog ulaganja došlo bi do znatnih rizika po zaštitu ulagatelja, čime bi se moglo smanjiti i povjerenje ulagatelja u fondove EuVECA i EuSEF. Snižavanje ulagačkog praga neizbježno bi se trebalo upotpuniti uvođenjem dodatnih mjera za zaštitu malih ulagatelja, koje bi sa sobom donijele troškove i umanjile konačnu korist fleksibilnijih režima fondova EuVECA i EuSEF.

Neizravni troškovi za upravitelje koji se žele registrirati za fondove EuVECA i EuSEF obuhvaćaju zahtjeve u vezi s vlastitim sredstvima. Ispitanici su naglasili da nadležna tijela na različite načine tumače „dostatna vlastita sredstva”, pri čemu neka nadležna tijela primjenjuju sve zahtjeve koji se odnose na upravitelje koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF. Ispitanici su doveli u pitanje i to jesu li dodatne pristojbe koje naplaćuju neke države članice domaćini u skladu s Uredbom (EU) 345/2013 i Uredbom (EU) 346/2013. Ovim se prijedlogom pokušava riješiti pitanje pretjeranog reguliranja tako što se od Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala („ESMA”) traži da izradi regulatorne tehničke standarde o metodologijama za određivanje iznosa dostatnih vlastitih sredstava. U njemu je također razjašnjeno da država članica domaćin ne može naplaćivati pristojbe na prekogranične EuVECA i EuSEF fondove.

Uredbom (EU) 345/2013 i Uredbom (EU) 346/2013 zabranjuje se nametanje bilo kakvih zahtjeva ili administrativnih postupaka u vezi s trgovanjem kvalificiranim fondovima poduzetničkog kapitala u državi članici domaćinu. Kako bi se osiguralo da se ta zabrana dosljedno poštuje u svim državama članicama, ovom je Uredbom izričito utvrđeno da države članice domaćini ne smiju nametati naknade i ostale pristojbe.

U većini odgovora podržano je širenje spektra imovine u koju bi fondovi EuVECA mogli ulagati uz argument da je definicija kvalificiranih subjekata za imovinu iz Uredbe (EU) 345/2013 previše restriktivna. Neki od razloga za to bile su poteškoće koje su upravitelji imali pri identificiranju dostatnih ulaganja u okviru te definicije i atraktivnost naknadnih ulaganja. U odgovorima se predlagalo i povećanje maksimalnog broja zaposlenika i ukidanje ograničenja prometa i bilance. Ovim prijedlogom omogućuju se ulaganja u društva s do 499 zaposlenika (mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije). Tom se izmjenom spektar ulaganja koja su prihvatljiva na temelju Uredbe (EU) 345/2013 usklađuje s programima za poduzetnički kapital kojima upravlja Europski investicijski fond i koji uživaju potporu iz financijskih programa EU-a kao što je instrument InnovFin. Osim toga, ovim se prijedlogom dozvoljavaju i ulaganja u mala i srednja poduzeća koja kotiraju na rastućem tržištu MSP-ova, kako je definirano u Direktivi 2014/65/EU o tržištu financijskih instrumenata, da bi se subjektima u fazi rasta koji već imaju pristup drugim izvorima financiranja omogućilo da kapital primaju i iz fondova EuVECA. Ovim se prijedlogom dopuštaju i naknadna ulaganja u društvo koje nakon prvog ulaganja više ne ispunjava uvjete za definiciju kvalificiranog subjekta za imovinu.

•Prikupljanje i primjena stručnog znanja

Komisija je svoj rad temeljila na podacima koje joj je dostavila ESMA. Komisija je isto tako organizirala ciljanu tehničku radionicu održanu 27. siječnja 2016., bilateralne sastanke, telekonferencije s dionicima i koristila se statističkim podacima sektorskih udruženja.

•Procjena učinka

Uz ovaj prijedlog izrađeno je izvješće o procjeni učinka u kojem se razmatra niz opcija politika, konkretno treba li upraviteljima koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF omogućiti da upotrebljavaju oznake „EuVECA” i „EuSEF”, treba li definiciju kvalificiranog subjekta za imovinu iz Uredbe (EU) 345/2013 proširiti, treba li zadržati minimalnu cijenu ulaznice te treba li pobliže odrediti administrativne postupke i dodatne mjere koje nameću države članice domaćini.

Odbor za nadzor regulative 13. svibnja 2016. izdao je pozitivno mišljenje s preporukama za daljnje poboljšanje nacrta izvješća o procjeni učinka. Nacrt izvješća naknadno je izmijenjen kako bi se uzeli u obzir komentari Odbora. Glave izmjene odnosile su se na kontekst i vrijeme preispitivanja zakonodavstva, predstavljanje odabranih opcija i elemenata pojednostavnjenja te na smanjenje administrativnih troškova. Revidirano Izvješće o procjeni učinka i njegov sažetak objavljuju se uz ovaj prijedlog.

U tablici u nastavku dan je sažetak raznih odabranih mjera, zajedno s procjenom njihova učinka na relevantne dionike, koristi i proporcionalnost.

Odabrane opcije politike Učinci u smislu troškova Koristi za upravitelje koji upravljaju fondovima EuVECA i EuSEF, ulagatelje i subjekte za imovinu Proporcionalnost Upraviteljima koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF omogućiti korištenje oznakama „EuVECA” i „EuSEF” Proširiti definiciju kvalificiranog subjekta za imovinu iz Uredbe (EU) 345/2013 Zadržati iznos minimalnog ulaganja na 100 000 EUR Eksplicitne odredbe u Uredbi (EU) 345/2013 i Uredbi (EU) 346/2013 radi izbjegavanja kompliciranih administrativnih postupaka i dodatnih mjera (uključujući pristojbe koje nameću države članice domaćini) i neproporcionalnih zahtjeva koje nameću matične države članice. Budući da glavne značajke režima ostaju neizmijenjene, upravitelji imovinom neće snositi nikakve dodatne troškove. Troškovi bi mogli biti i niži od trenutačnih jer će u izmijenjenim pravilima biti izričito određeno kako bi se na razini zahtjeva trebala postići proporcionalnost. Omogućivanje upotrebe oznaka „EuVECA” i „EuSEF” upraviteljima koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF vjerojatno će imati pozitivan učinak na naknade koje ulagatelji plaćaju upraviteljima jer se upravitelji koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF u većoj mjeri oslanjaju na ekonomije razmjera. Isto tako, zadržavanje praga od 100 000 EUR znači da neće biti potrebe za uvođenjem novih zahtjeva u vezi sa zaštitom potrošača, kao što su pravila o depozitaru i pravila o diversifikaciji. Ti bi novi zahtjevi u suprotnom povećali troškove za upravitelje imovinom te bi neizravno povećali naknade koje plaćaju ulagatelji. Ovaj prijedlog nema učinak na proračun EU-a. Kada je riječ o malim upraviteljima imovinom, glavne značajke režima ostale su neizmijenjene i bit će pojačane. Očuvana je ravnoteža između zaštite potrošača i manjih troškova te fleksibilnosti režima. Nema dodatnih rizika za ulagatelje. Upravitelji koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF imat će koristi od okvirâ fondova EuVECA i EuSEF i moći će trgovati fondovima EuVECA i EuSEF s većim ulagateljima i drugim ulagateljima koji mogu uložiti 100 000 EUR. Mogu se usmjeriti i na institucionalne ulagatelje kao što su osiguravajuća društva koje se već potiče da ulažu u taj okvir fondova na temelju delegiranih akata Solventnost II. Kako će sve više upravitelja imovinom moći upotrebljavati oznake„EuVECA” i „EuSEF”, to će imati pozitivan učinak na ulaganja u MSP-ove, mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije i socijalna poduzeća. Proširenjem definicije kvalificiranog subjekta za imovinu kako bi se njome obuhvatili i veći subjekti omogućit će se diversifikacija imovine fondova EuVECA, a mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije dobit će pristup sredstvima iz tih fondova. Proširenjem definicije kvalificiranog subjekta za imovinu iz Uredbe (EU) 345/2013 na način da se dopuste ulaganja u rastuća tržišta MSP-ova potaknut će se razvoj tih tržišta. Ulagatelji će imati pristup imovini EuVECA koja će biti diversificiranija i potencijalno manjeg rizika. Administrativno opterećenje upraviteljâ fondova EuVECA i EuSEF bit će smanjeno. Odabrane opcije usklađene su s ostalim zakonodavstvom i inicijativama, posebno s Direktivom UAIF, rastućim tržištima MSP-ova na temelju Direktive 2014/65/EU, unijom tržišta kapitala te podupiru programe financiranja EU-a, kao što su Program za konkurentnost poduzeća i MSP-ova (COSME), Obzor 2020 i Europski fond za strateška ulaganja. Odabranim se opcijama poštuje načelo proporcionalnosti kako je predviđeno člankom 5. stavkom 4. UEU-a jer su primjerene za ostvarenje ciljeva pri čemu ne idu dalje od onoga koliko je potrebno da se ti ciljevi ostvare. Odabranim opcijama postignuta je ravnoteža između javnog interesa, zaštite ulagatelja, aspekata sigurnosti i povjerenja kao i povezanih troškova. Izbjegavaju se nepotrebna opterećenja. Predložena pravila ne idu dalje od onoga što je potrebno za postizanje zajedničkog pravnog okvira za fondove EuVECA i EuSEF. Pažljivo su razmotrena i oblikovana tako da podržavaju specifične značajke sektorâ EuVECA i EuSEF, njihov potencijal za rast i njihovu inovativnost.

•Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje

Uredba (EU) 345/2013 i Uredba (EU) 346/2013 okviri su dobrovoljnih fondova tako da njihovo korištenje ovisi o interesu dionika za uspostavljanje takvih mehanizama za financiranje. Ovim se prijedlogom smanjuje nepotrebno opterećenje i troškovi za upravitelje koji su voljni uspostaviti fondove EuVECA i EuSEF.

Na upravitelje fondova EuVECA i EuSEF trenutačno se primjenjuju postupci registracije u skladu s Uredbom (EU) 345/2013 ili Uredbom (EU) 346/2013 i Direktivom 2011/61/EU. Ovim se prijedlogom izbjegava takvo podvostručavanje zahtjeva. Iz preispitivanja Uredbe (EU) 345/2013 ili Uredbe (EU) 346/2013 vidljivo je da kod fondova iste veličine iznos dostatnih vlastitih sredstava može varirati od jedne države članice do druge od 6500 EUR do 125 000 EUR pri čemu je gornja granica u skladu s punim iznosom kapitalnih zahtjeva za upravitelje koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF. Kako bi se izbjeglo to prekomjerno reguliranje, prema ovom bi prijedlogu metodologije za određivanje iznosa dostatnih vlastitih sredstava trebala u okviru regulatornih tehničkih standarda osmisliti ESMA. Osim toga iz preispitivanja je proizašlo da neka nadležna tijela na svojim državnim područjima naplaćuju naknade za trgovanje prekograničnim fondovima EuVECA i EuSEF. Godišnje naknade variraju od 300 EUR do 3000 EUR, što su iste razine kao za prekogranične alternativne investicijske fondove kojima trguju upravitelji koji su dobili odobrenje za rad u skladu s Direktivom UAIF. Osim toga, neke države članice domaćini po početku prekograničnog trgovanja naplaćuju i jednokratne naknade u rasponu od 300 EUR do 3000 EUR. Ovim se prijedlogom zabranjuje ta praksa.

U tom smislu, prema izvješću o procjeni učinka moguća je ušteda troškova od 40 500 EUR godišnje po fondu EuVECA odnosno fondu EuSEF kojim se trguje u 27 država članica, odnosno ukupno 32 milijuna EUR u pet godina za sve nove fondove EuVECA.