P9_TA(2022)0059

Kohezijska politika: promicanje inovativne i pametne preobrazbe i regionalne povezanosti IKT-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 8. ožujka 2022. o ulozi kohezijske politike u promicanju inovativne i pametne preobrazbe i regionalne povezanosti IKT-a; (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir članak 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u kojem je riječ o jačanju gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije Unije,

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (1) (Uredba o zajedničkim odredbama), a posebno njezin prvi cilj politike kako je utvrđen u članku 5.,

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1058 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (2),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (3),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1057 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Europskog socijalnog fonda plus (ESF+) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1296/2013 (4),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2020/2221 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama radi pružanja pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i njezinih socijalnih posljedica te u pripremi zelenog, digitalnog i otpornog oporavka gospodarstva (REACT-EU) (5),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (6),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi programa InvestEU i izmjeni Uredbe (EU) 2015/1017 (7),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa (Uredba o programu Digitalna Europa) (8), kojom se nastoji podupirati digitalna transformacija u EU-u,

— uzimajući u obzir instrument za oporavak NextGenerationEU,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” (COM(2020)0067),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. ožujka 2021. naslovljenu „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (COM(2021)0118),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Akcijski plan za digitalno obrazovanje 2021. – 2027. – Prilagodba obrazovanja i osposobljavanja digitalnom dobu” (COM(2020)0624),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2021. naslovljenu „Dugoročna vizija za ruralna područja EU-a – Do 2040. ostvariti jača, povezana, otporna i prosperitetna ruralna područja” (COM(2021)0345),

— uzimajući u obzir izvješća Komisije o Indeksu gospodarske i društvene digitalizacije za 2020.,

— uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za strukturnu i kohezijsku politiku od 15. lipnja 2018. naslovljenu „Digital Agenda and Cohesion Policy” (Digitalni program i kohezijska politika),

— uzimajući u obzir izjavu o preuzimanju obveze u pogledu žena u digitalnoj sferi od 9. travnja 2019. koju su potpisali ministri EU-a i predstavnici država članica te Norveška i Ujedinjena Kraljevina,

— uzimajući u obzir Berlinsku deklaraciju od 8. prosinca 2020. o digitalnom društvu i digitalnoj upravi utemeljenoj na vrijednostima,

— uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 16. listopada 2020. naslovljeno „Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work” (Indeks rodne ravnopravnosti 2020.: Digitalizacija i budućnost rada),

— uzimajući u obzir preporuku Vijeća Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) o širokopojasnoj povezivosti izmijenjenu 24. veljače 2021.,

— uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 2. listopada 2020. o bolesti COVID-19, jedinstvenom tržištu, industrijskoj politici i digitalizaciji te o vanjskim odnosima, a posebno zaključke o digitalnoj transformaciji,

— uzimajući u obzir nacrt zaključaka Vijeća od 11. prosinca 2020. o digitalizaciji za dobrobit okoliša,

— uzimajući u obzir nacrt zaključaka Vijeća od 7. travnja 2021. o teleradu u kontekstu rada na daljinu,

— uzimajući u obzir kombinirani plan grada Bruxellesa za rad na daljinu i klimu,

— uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života od 30. travnja 2021. naslovljenu „The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers” (Utjecaj rada na daljinu i digitalnog rada na radnike i društvo: Poseban naglasak na nadzoru i praćenju, kao i na mentalnom zdravlju radnika),

— uzimajući u obzir djelovanje EU-a za pametna sela koje je pokrenula Komisija,

— uzimajući u obzir studiju Resornog odjela za strukturnu i kohezijsku politiku od 30. rujna 2020. naslovljenu „EU Lagging Regions: state of play and future challenges” (Regije koje zaostaju u EU-u: trenutačno stanje i budući izazovi),

— uzimajući u obzir deklaraciju iz Corka 2.0 od 5. i 6. rujna 2016. naslovljenu „Bolji život u ruralnim područjima”,

— uzimajući u obzir zajedničku studiju Odbora regija i Komisije od 18. siječnja 2018. naslovljenu „Innovation Camp Methodology Handbook: Realising the potential of the Entrepreneurial Discovery Process for Territorial Innovation and Development” (Priručnik za metodologije inovacijskih kampova: Ostvarivanje potencijala procesa poduzetničkog otkrivanja za teritorijalne inovacije i razvoj) (9),

— uzimajući u obzir irsku politiku ruralnog razvoja za razdoblje 2021. – 2025. naslovljenu „Naša ruralna budućnost” i njezinu usmjerenost na rad na daljinu u ruralnim područjima,

— uzimajući u obzir izvješće Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta od 28. rujna 2020. naslovljeno „Living, working and COVID-19” (Život, rad i COVID-19),

— uzimajući u obzir studiju Komisije iz kolovoza 2019. naslovljenu „The changing nature of work and skills in the digital age” (Promjenjiva priroda posla i vještina u digitalnom dobu) (10),

— uzimajući u obzir radni dokument Komisije iz prosinca 2018. naslovljen „The Geography of EU Discontent” (Geografija nezadovoljstva u EU-u) (11),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o oblikovanju digitalne budućnosti Europe: uklanjanje prepreka funkcioniranju jedinstvenog digitalnog tržišta i poboljšanje upotrebe umjetne inteligencije za europske potrošače (12),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (13),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o kohezijskoj politici i regionalnim strategijama za okoliš u borbi protiv klimatskih promjena (14),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o preokretanju demografskih trendova u regijama EU-a uz pomoć instrumenata kohezijske politike (15),

— uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir pismo Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0010/2022),

A. budući da EU nastoji provoditi učinkovite digitalne politike kojima se svi pojedinci i poduzeća osnažuju za ostvarivanje održive i prosperitetne digitalne budućnosti u svim regijama;

B. budući da digitalna transformacija mora biti pravedna i uključiva, da mora stvarati prilike te da se njome moraju promicati ravnopravnost, kvaliteta života, regionalna konkurentnost i modernizacija gospodarstva;

C. budući da digitalna tranzicija mora biti usko povezana s aktualnom zelenom tranzicijom (zajedno ih nazivamo „usporedna tranzicija”); budući da se ne smije zanemariti socijalna dimenzija te tranzicije;

D. budući da moderno gospodarstvo podrazumijeva uvođenje novih poslovnih modela u skladu s trendovima četvrte industrijske revolucije, koji će dati odgovor na moderne izazove digitalne i zelene transformacije;

E. budući da su europske regije kojima je najviše potrebna održiva tranzicija uglavnom one s visokom razinom siromaštva i isključenosti; budući da su potrebne odlučne mjere i ulaganja za brzi oporavak koji bi trebao biti usmjeren na ublažavanje gospodarskih i socijalnih učinaka pandemije, ponovno pokretanje gospodarske aktivnosti, poticanje održivog razvoja, zelene tranzicije i digitalne transformacije te provedbu načela politike europskog stupa socijalnih prava s ciljem poboljšanja konkurentnosti Europe;

F. budući da novi višegodišnji financijski okvir, zajedno s instrumentom NextGenerationEU, čini najveći paket poticaja u EU-u dosad i da će doprinijeti izgradnji zelenije, digitalnije i otpornije Unije u razdoblju nakon pandemije bolesti COVID-19; budući da nova kohezijska politika istodobno predstavlja jedinstvenu priliku da države članice potaknu digitalizaciju jer su one prema toj politici obvezne dodijeliti minimalni iznos za digitalnu tranziciju i osigurati da budu zadovoljeni određeni uvjeti, kako su utvrđeni u okviru za ulaganja kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027., za primanje takvih sredstava;

G. budući da u EU-u i dalje postoji digitalni jaz u pogledu geografije, dobi, spola, stečenog obrazovanja, socioekonomskog statusa i dohotka, zbog čega neki pojedinci i poduzeća ne mogu iskoristiti prednosti digitalne transformacije; budući da taj digitalni jaz može dodatno otuđiti regije pogođene demografskim padom, što može pogoršati teritorijalne neravnoteže EU-a;

H. budući da stopa širokopojasne pokrivenosti u Europi pokazuje da i dalje postoji potreba za znatnim ulaganjima, posebno u ruralnim područjima, u kojima 10 % kućanstava nije pokriveno nikakvim fiksnim mrežama, a 41 % nema nikakvu brzu širokopojasnu tehnologiju, dok samo 59 % ima širokopojasni pristup nove generacije (najmanje 30 Mbps), u usporedbi s 87 % kućanstava u ostatku EU-a (16); budući da se, osim s lošom povezivosti u području IKT-a, ruralna i periferna područja često suočavaju s drugim strukturnim izazovima kao što su nedostatak infrastrukture i usluga, niski prihodi ili nedostatak obrazovnih ustanova i kulturnih dobara, zbog čega se visokokvalificirani pojedinci sele u perspektivnija područja (odljev mozgova) (17); budući da bi se sredstvima EU-a trebalo olakšavati osiguravanje ključne infrastrukture kako bi se savladali demografski izazovi;

I. budući da su mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) okosnica europskoga gospodarstva i čine 99 % svih poduzeća u EU-u te zapošljavaju oko 100 milijuna ljudi; budući da ostvaruju više od polovine europskog BDP-a i da su ključna ne samo za postizanje usporedne tranzicije EU-a u održivo i digitalno gospodarstvo nego i za stvaranje dodane vrijednosti u svim sektorima gospodarstva; budući da je, međutim, samo 17 % MSP-ova uspješno uključilo digitalne tehnologije u svoje poslovanje, u usporedbi s 54 % velikih poduzeća; budući da neke industrije i tradicionalni sektori kao što su građevinarstvo, poljoprivredno-prehrambeni sektor, tekstilna industrija ili industrija čelika zaostaju u digitalnoj transformaciji (18);

J. budući da, unatoč činjenici da je pandemija bolesti COVID-19 dovela do masovnog širenja rada na daljinu i mobilnog rada utemeljenog na IKT-u (19), što nudi velik potencijal za daljnje povezivanje radnih mjesta iz urbanih središta s manjim gradovima, predgrađima i ruralnim područjima, postoje znatne razlike u mogućnostima korištenja rada na daljinu između dobro i slabo plaćenih radnika, između uredskih radnika i radnika u proizvodnji te između spolova (20); budući da rad na daljinu i mobilni rad utemeljen na IKT-u te digitalizacija usluga u određenim uvjetima mogu olakšati uravnoteženiju geografsku raspodjelu radnih mjesta i stanovništva;

K. budući da bi se radi doprinošenja provedbi europskog stupa socijalnih prava fondom ESF+ trebala podupirati ulaganja u pojedince i sustave u područjima zapošljavanja, obrazovanja i socijalne uključenosti, uz istodobno podupiranje kvalitete, uključenosti i djelotvornosti sustava obrazovanja i osposobljavanja te njihove relevantnosti za tržište rada, uključujući promicanje digitalnog učenja i profesionalnog razvoja nastavnog osoblja; budući da bi se time poduprla ekonomska, teritorijalna i socijalna kohezija u skladu s člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije;

L. budući da su iskustva s pandemijom bolesti COVID-19 pokazala koliko je razvoj digitalne infrastrukture važan za funkcioniranje gospodarstava i društava, uključujući javnozdravstvene usluge, javno obrazovanje i javnu upravu; budući da je pandemija također istaknula mnoge postojeće probleme u ruralnim područjima i naglasila ranjivost tih regija, posebno u smislu digitalnog kapaciteta, kvalitete i pružanja zdravstvenih usluga, obrazovanja, pristupa širokopojasnom internetu, otpornosti lanaca vrijednosti i digitalnih vještina;

M. budući da prema podacima Komisije 42 % stanovništva EU-a još uvijek nema osnovne digitalne vještine te 37 % radnika i dalje nema dostatne digitalne vještine, iako je u sklopu Europskog programa vještina postavljen cilj da 70 % odraslog stanovništva EU-a do 2025. posjeduje barem osnovne digitalne vještine; budući da i dalje postoje velike geografske razlike u vještinama u području IKT-a; budući da su žene nerazmjerno podzastupljene u sektoru IKT-a u Uniji jer zauzimaju samo 17 % (21) specijaliziranih radnih mjesta u području IKT-a te je manje vjerojatno da će imati specijalizirane digitalne vještine i raditi u područjima povezanima s IKT-om; budući da je, uz znatne razlike među državama članicama, u 2019. manje od 25 % poduzeća u EU27 svojem osoblju omogućilo osposobljavanje u području IKT-a (22); budući da je jaz među spolovima i dalje prisutan posebno kad je riječ o start-up poduzećima i da su 2020. godine 91 % ukupnih kapitalnih ulaganja u europsku tehnologiju primila poduzeća koja su osnovali samo muškarci (23);

N. budući da su razvoj sektora IKT-a i mjere kojima se promiču inovacije također potrebni za podupiranje gospodarske i socijalne digitalizacije općenito, a posebno digitalizacije industrijskih sektora;

O. budući da digitalizacija javnih usluga mora biti usklađena s pravima na privatnost i zaštitu osobnih podataka u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (24);

Kohezijska politika za razdoblje 2021. – 2027. i izazovi koje donosi usporedna tranzicija

1. pozdravlja paket kohezijske politike za razdoblje 2021. – 2027. i njegov prvi cilj politike usmjeren na razvoj „konkurentnije i pametnije Europe promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe i regionalne povezivosti u području IKT-a” ( 25 )

2. ističe ulogu koju nova kohezijska politika može imati u promicanju usporedne digitalne i zelene tranzicije; naglašava da će digitalna i inovacijska komponenta nove kohezijske politike biti ključne kako bi se omogućila održiva i uključiva transformacija društva prema socijalnijem i konkurentnijem gospodarstvu te kako bi se ostvarili ciljevi europskog zelenog plana i ciljevi digitalnog desetljeća Europe za 2030.; naglašava da su uz kvalitetnu i cjenovno pristupačnu digitalnu infrastrukturu potrebne i mjere za razvoj digitalnih vještina svih skupina korisnika, što bi trebalo poticati i fleksibilnim korištenjem različitih vrsta potpore i financiranja koje se međusobno nadopunjuju;

3. podsjeća da je potpora iz Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda (EFRR i KF) u okviru cilja politike br. 1 dostupna državama članicama za ulaganje u inovacije u skladu s konceptom pametne specijalizacije; poziva nacionalna i regionalna tijela da poboljšaju svoj pristup pametnoj specijalizaciji tako da se usredotoče na najperspektivnija područja i projekte u smislu prilika za inovacije i održivi razvoj;

4. naglašava važnost koncepta pametnih sela u suočavanju s digitalnim i klimatskim izazovima koji stoje pred Unijom te pozdravlja njegovo uključivanje u buduću zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP) te kohezijsku i regionalnu politiku; ustraje u tome da države članice uključe pristup utemeljen na pametnim selima u svoje programe kohezijske politike na nacionalnoj i regionalnoj razini;

5. podsjeća na to da su prema Uredbi o EFRR-u i KF-u države članice dužne namijeniti najmanje 8 % svojih sredstava za ulaganje u radna mjesta i rast kako bi se ostvario održiv urbani razvoj; žali zbog činjenice da još nije uspostavljena slična dodjela sredstava za ruralna područja; napominje da se u tom pogledu u Uredbi navodi da valja obratiti posebnu pozornost na rješavanje pitanja zaštite okoliša i klimatskih promjena te na iskorištavanje potencijala digitalne tehnologije u inovacijske svrhe, što bi omogućilo regionalnim tijelima da financijska sredstva usmjere u područje održivog urbanog razvoja;

6. podsjeća na to da je u Uredbi o programu Digitalna Europa utvrđeno da zajedničko djelovanje između tog instrumenta te EFRR-a i KF-a mora doprinositi razvoju i jačanju regionalnih i lokalnih inovacijskih ekosustava, industrijskoj transformaciji te digitalnoj transformaciji društva i javnih uprava;

7. potiče Vijeće i Komisiju da postave ambicioznije ciljeve za digitalni razvoj svih regija EU-a te poziva na donošenje europskog digitalnog akcijskog plana za sve regije sa srednjoročnim ciljevima i mjerama za 2025. te specifičnim preporukama za EU i države članice kako bi se do 2030. postigli konkretni rezultati;

8. ističe da je potrebno zajamčiti da će se u procesima digitalizacije u obzir uzeti regionalne posebnosti i posebne potrebe pojedinih regija; podsjeća da bi jednak pristup za sve mogao dovesti do produbljivanja postojećeg jaza između regija i teritorija različitog stupnja razvijenosti;

9. ističe važnost osiguravanja dosljednosti brojnih inicijativa i programa EU-a za promicanje digitalizacije, kao i stvaranja odgovarajućih sinergija s instrumentima kohezijske politike kako bi se povećale mogućnosti u tom području; potiče države članice da uzmu u obzir činjenicu da ulaganja u digitalizaciju trebaju uključivati cilj rasta usklađen sa strategijama održivoga gospodarskog razvoja, uz izbjegavanje udvostručavanja;

10. napominje da je učinkovit sustav mobilnosti jedan od uvjeta za regionalni gospodarski razvoj, teritorijalnu koheziju i razvoj regionalnog potencijala; ističe da je stoga potrebno osigurati potrebna financijska sredstva za razvoj i održavanje ekološki održivih i cjenovno pristupačnih prometnih veza, što bi moglo potaknuti stariju generaciju da se dulje bavi poljoprivredom i privući mlade iz regionalnih središta da rade u ruralnim područjima;

11. ističe da se slabije razvijene regije Unije suočavaju sa specifičnim izazovima; poziva Komisiju da tim regijama osigura prilagođenu pomoć usmjerenu na jačanje administrativnih kapaciteta, znanja i stručnosti koja se temelji na tehnologiji kako bi se osigurala uspješna tranzicija njihovih gospodarstava i društava prema sve digitalnijoj budućnosti;

12. pozdravlja stajalište Vijeća kojim se podupire Komisijino uvažavanje „usporednog izazova” zelene tranzicije i digitalne transformacije; ističe potencijal usporedne tranzicije za stvaranje novih zelenih i digitalnih radnih mjesta koja su potrebna za gospodarski oporavak nakon pandemije bolesti COVID-19 te je uvjeren da će digitalna komponenta biti ključna za ostvarivanje ambicija europskog zelenog plana i ciljeva održivog razvoja UN-a, kako su utvrđeni u digitalnoj strategiji EU-a „Izgradnja digitalne budućnosti Europe”;

13. ističe da je potrebno podupirati razvoj digitalnih rješenja ne samo za prevenciju klimatskih promjena, kao što je smanjenje emisija stakleničkih plinova s pomoću učinkovitih digitalnih resursa i pametnih inovacija, nego i za prilagodbu klimatskim promjenama; ističe potrebu za razvojem digitalnih alata i aplikacija za upozoravanje kako bi se smanjili negativni učinci elementarnih nepogoda kao što su poplave, klizanje tla, toplinski valovi i šumski požari;

Uklanjanje digitalnog jaza

14. poziva Komisiju da se pobrine za to da se u sklopu budućeg ruralnog opservatorija prikupljaju sveobuhvatni i ažurirani podaci o digitalnom jazu kako bi se državama članicama pružila potpora da utvrde potrebe svojih regija i gradova; smatra da je ključno imati ažurirane informacije o napredovanju digitalizacije u svim europskim regijama i poziva Komisiju da dostavi podatke iz Indeksa gospodarske i društvene digitalizacije na razini NUTS 2;

15. naglašava da digitalni jaz ima dva aspekta, infrastrukturu i kapacitet, da je njihovo ishodište različito i da se na njih stoga trebaju primijeniti različite politike koje će biti prilagođene značajkama svakog od tih aspekata;

16. sa zabrinutošću prima na znanje digitalni jaz koji je i dalje prisutan u državama članicama i među njima; posebno je zabrinut zbog jaza između urbanih i ruralnih područja u pogledu kvalitete i cjenovne pristupačnosti širokopojasnih mreža ( 26 ) ; posebno podsjeća da bi buduća ulaganja iz EFRR-a i KF-a trebala pridonijeti daljnjem razvoju mreža digitalne infrastrukture velikih brzina; ističe da je u tom smislu potrebno dati prednost ruralnim područjima;

17. potiče Komisiju i države članice da pruže potporu i pomoć postojećim platformama i projektima iz područja uključive i pravedne digitalizacije kao instrumentima koji će uvesti sve dijelove EU-a, uključujući udaljena i ruralna područja, u 21. stoljeće;

18. napominje da postoji kritična razlika u digitalnim vještinama između odraslih u ruralnim područjima i onih koji žive u gradovima, što posebno utječe na osobe s niskim prihodima, žene i starije osobe; napominje da je ta razlika posebno izražena u određenim državama članicama te dodatno pogoršava postojeće poteškoće u pronalaženju posla u ruralnim područjima; poziva države članice da ulažu u ciljano usavršavanje i obrazovne mjere kako bi se premostio digitalni jaz te ističe da je taj jaz, među ostalim, povezan s nemogućnošću pristupa mrežama visokog kapaciteta;

19. s velikim zanimanjem prima na znanje Komisijin Digitalni kompas, program kojim se digitalne ambicije EU-a za 2030. nastoje pretočiti u konkretne ciljeve u četirima glavnim sektorima, a to su: vještine, sigurna i održiva digitalna infrastruktura, digitalna transformacija poslovanja i digitalizacija javnih usluga; traži od Komisije da redovito izvješćuje o postignutom napretku u tim četirima područjima;

20. uvjeren je da digitalizacija predstavlja priliku za unaprjeđenje kvalitete života i promicanje mogućnosti obrazovanja, otvaranja radnih mjesta, inovacija i veće dostupnosti javnih usluga u ruralnim regijama i regijama koje zaostaju, čime se doprinosi preokretanju trenda depopulacije i borbi protiv odljeva mozgova;

21. pozdravlja cilj programa digitalne politike do 2030. da se do kraja desetljeća sva naseljena područja u EU-u pokriju 5G mrežom; poziva Komisiju da u sklopu predstojećeg zakonodavstva promiče mjere koje olakšavaju uvođenje 5G mreža u ruralna područja, posebno smanjenjem ili ukidanjem zahtjevnih administrativnih postupaka;

22. ističe potrebu za prevladavanjem još uvijek postojećeg digitalnog jaza između ruralnih i urbanih područja te za iskorištavanjem potencijala povezivosti i digitalizacije u ruralnim područjima izradom horizontalne strategije; poziva države članice da sredstva kohezijske politike, ZPP-a i instrumenta NextGenerationEU iskoriste za uvođenje i razvoj koncepta pametnih sela nakon 2020., što će doprinijeti digitalizaciji, jačanju gospodarskog potencijala, inovacijama i socijalnoj uključenosti u ruralnim područjima te osnaživanju ruralnih zajednica s pomoću prilagođenih projekata usmjerenih na poboljšanje širokopojasne povezivosti i infrastrukture; međutim, podsjeća na to da bi se strategije digitalizacije trebale prilagoditi ruralnom kontekstu i provesti uz uključenost i aktivno sudjelovanje samih ruralnih zajednica te uz primjenu digitalnih i robotičkih tehnologija u poljoprivredi; ističe da se prijelaz na održivu poljoprivredu do 2030. može postići promicanjem novih tehnologija, istraživanjem i inovacijama te stalnim prijenosom znanja na selo;

23. potiče države članice da u najvećoj mogućoj mjeri i na najučinkovitiji način iskoriste financijska sredstva koja su im dostupna u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova te instrumenta NextGenerationEU kako bi se regijama pružila ciljana potpora koja im je potrebna da nadoknade zaostatak i prevladaju digitalni jaz u ruralnim područjima i među generacijama; nadalje poziva države članice da podupru uvođenje mreža vrlo velikog kapaciteta u okviru odgovarajućih programa javnog financiranja na područjima koja nisu pokrivena tržišnim uslugama i da osiguraju međusektorska i sveobuhvatna rješenja, kao što su pametna sela i ruralni inovacijski centri; podupire nastojanja za promicanje digitalizacije jačanjem tematske koncentracije kohezijske politike i istovremeno promicanje suradnje s Europskom investicijskom bankom ili drugim razvojnim bankama; skreće pozornost na opasnost od povećanja nejednakosti ako se ne pruži odgovarajuća potpora najranjivijim područjima, koja često imaju slabiju sposobnost učinkovitog planiranja i trošenja sredstava iako imaju najveće potrebe;

24. također poziva na potpunu provedbu Instrumenta za povezivanje Europe, čiji će novi financijski instrument u digitalnom sektoru uz veću prekograničnu digitalnu povezivost imati ključnu ulogu u uklanjanju gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih nejednakosti i pružiti mnogo novih prilika europskim regijama i ruralnim područjima;

Uključiva i pravedna digitalizacija

25. ističe potrebu za socijalno održivim, uključivim te socijalno i gospodarski pravednim procesom digitalizacije u kojemu nitko neće biti zapostavljen; naglašava da bi se potporom u sklopu europskih strukturnih i investicijskih fondova trebalo doprinijeti razvoju digitalnog potencijala i inovacija u sektoru MSP-ova kako bi se poboljšale digitalne sposobnosti i vještine stanovništva te bi se njome trebalo podupirati uključivanje u digitalno društvo i poticati gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u svim regijama EU-a s naglaskom na slabije razvijenim regijama;

26. poziva države članice da se pobrinu za to da se digitalizacija javnih usluga provodi zajedno s mjerama koje pojedincima olakšavaju pristup internetu bez diskriminacije, ograničavanja ili ometanja; podsjeća da se pretpostavka uspješne digitalne tranzicije temelji na načelu stabilne i cjenovno pristupačne internetske veze visokog kapaciteta;

27. ističe izazove s kojima se periferne regije Europe, uključujući otoke, susreću u pogledu digitalne povezivosti; smatra da je digitalna povezivost jedan od temeljnih stupova svake strategije za europske otoke; poziva na daljnje djelovanje kako bi sve lokalne zajednice bile uključene u digitalnu tranziciju;

28. sa zabrinutošću napominje da je veća uporaba digitalnih rješenja i mobilnog rada utemeljenog na IKT-u kao posljedica pandemije bolesti COVID-19 pogoršala postojeće nejednakosti prouzročene digitalnim jazom među pojedinim skupinama stanovništva; naglašava, međutim, da digitalizacija također može koristiti socijalno i ekonomski ranjivim i marginaliziranim skupinama pod određenim uvjetima; skreće pozornost na to da su oni koji su isključeni iz digitalnog svijeta suočeni s dvostrukom isključenošću jer mogu naići na poteškoće u pristupu obrazovanju, tržištu rada i osnovnim javnim uslugama; ističe da bi kao praktično rješenje za povećanje broja usluga dostupnih u ruralnim područjima posebno mogla poslužiti pametna sela, čime bi se smanjile postojeće nejednakosti;

29. ističe da je pandemija bolesti COVID-19 naglasila važnost digitalnih rješenja, posebno rada na daljinu; potiče Komisiju da predloži direktivu o minimalnim standardima i uvjetima za pravedan rad na daljinu radi zaštite zdravlja i sigurnosti radnika te osiguranja pristojnih uvjeta rada, uključujući dobrovoljnu prirodu takvog rada i poštovanje radnog vremena, dopusta, ravnoteže između poslovnog i privatnog života i ostalih digitalnih prava na radnom mjestu kao što su pravo na isključivanje i zaštita privatnosti radnika, među ostalim zabranom daljinskog nadzora ili bilo kojeg drugog oblika digitalnog praćenja te korištenja umjetne inteligencije u postupcima zapošljavanja, uzimajući u obzir Okvirni sporazum o digitalizaciji europskih socijalnih partnera;

30. traži od Komisije i država članica da razviju globalnu strategiju koja će uključivati holističku perspektivu na svim razinama kako bi se uklonile društvene nejednakosti i diskriminacija povezane s digitalizacijom i radom na daljinu ili hibridnim radom s ciljem jačanja njihovih pozitivnih učinaka;

31. smatra da su osnaživanje građana, savjetovanje s relevantnim dionicima i uključivanje lokalnih vlasti ključni za pravilno planiranje i uspješnu provedbu regionalnih digitalnih strategija;

Digitalizacija malih i srednjih poduzeća te javnih službi

32. poziva na popratno djelovanje uz Akcijski plan za e-upravu uz dva glavna sveobuhvatna cilja: osiguravanje učinkovite digitalne transformacije i smanjenje birokracije, čime će se poboljšati kvaliteta života građana, s pomoću mjera kojima se poboljšavaju javni pristup i usluge u svim državama članicama i povećava transparentnost te uspostavljanje mjera za unaprjeđenje digitalnih vještina radnika u javnom sektoru; ističe da bi to popratno djelovanje trebalo uključivati mnoga iskustva stečena u pandemiji bolesti COVID-19, kad su se usluge javne uprave gotovo u potpunosti premjestile na internet;

33. napominje da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 pokazala da je povećanje rada na daljinu i mobilnog rada temeljenog na IKT-u u privatnom i javnom sektoru pojačalo ranjivost našeg društva na kibernapade; podsjeća da daljinski pristup mrežama privatnog ili javnog sektora iziskuje nova rješenja u području kibersigurnosti;

34. potiče Komisiju i države članice da brže napreduju s procesom digitalizacije javnih usluga, uključujući škole, sveučilišta, istraživačke institute, javni prijevoz, e-upravu i učinkovitu upravu;

35. napominje da je pandemija bolesti COVID-19 ubrzala razvoj rješenja u području elektroničkih javnih usluga i e-zdravstva; ističe da je potrebno prionuti na uklanjanje jaza u digitalnim vještinama među zdravstvenim djelatnicima i ohrabriti pacijente, posebno starije i socijalno ugrožene građane, na korištenje digitalnih zdravstvenih usluga; upozorava na to da bi neke osobe, primjerice starije osobe ili osobe u socijalno nepovoljnom položaju, koje su možda manje sposobne koristiti se tehnologijama koje su im potrebne ili si ih teže mogu priuštiti, mogle biti zapostavljene; napominje da su potrebna javna ulaganja u područjima kao što su ljudski resursi i javni digitalni sadržaji te proaktivne mjere potpore kako bi se svim građanima mogao osigurati nediskriminatoran, brz i kvalitetan pristup digitalnim javnim uslugama, uključujući zdravstvene usluge; u tom kontekstu ističe da je potrebno naglasiti važnost promicanja i jačanja djelovanja u području obrazovanja i razvoja digitalnih vještina, posebno u ruralnim područjima; ističe potrebu za iskorištavanjem punog potencijala novih digitalnih alata, tehnologija i rješenja za zdravo društvo;

36. uviđa da je sada važnije nego ikad osigurati pošten i socijalno održiv rad te stvarno sudjelovanje zaposlenika u oblikovanju radnih uvjeta, na digitalnim platformama kao i u svim ostalim sektorima, te da radnici moraju imati demokratski utjecaj na uređenje rada; naglašava da koristi od digitalizacije moraju biti široko dostupne i ravnomjerno raspoređene te da radnici u digitalnom sektoru moraju uživati ista prava i radne uvjete kao i oni u drugim sektorima; poziva Komisiju da predloži direktivu o pristojnim uvjetima rada i pravima u digitalnom gospodarstvu;

37. ističe ključnu ulogu poduzetnika, mikropoduzeća i MSP-ova u otvaranju pristojnih radnih mjesta, održivom rastu i ruralnom razvoju te smatra da će se javnim ulaganjima u sklopu kohezijske politike i drugih instrumenata doprinijeti boljoj socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji u svim regijama EU-a; ističe da je pristup financiranju jedan od najvažnijih problema mikropoduzeća i malih poduzeća te da su različitim vrstama MSP-ova potrebne individualizirane vrste potpore i poticaja na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, ovisno o njihovim okolnostima i razini tehnologije; potiče regije da uspostave inovacijske strategije usmjerene na MSP-ove koje će biti u skladu s njihovim strategijama pametne specijalizacije u području istraživanja i inovacija;

38. žali što velika većina MSP-ova u EU-u još nije u potpunosti prihvatila digitalnu transformaciju; poziva Komisiju da se pobrine za to da države članice svoje operativne programe usmjere na MSP-ove u područjima s nižim stupnjem digitalnog razvoja;

39. napominje da e-trgovina ima velik potencijal za ruralne MSP-ove i lokalne proizvođače jer im povećava doseg i smanjuje prepreke povezane s regijama koje se suočavaju s teškim i stalnim geografskim i demografskim izazovima; poziva regije i države članice EU-a da uspostave pilot-projekte i strategije digitalizacije kako bi integrirale e-trgovinu u poslovne modele ruralnih MSP-ova;

40. uviđa potencijal digitalizacije za povezivanje poduzeća, a posebno MSP-ova, i ističe pozitivan učinak digitalizacije na pružanje socijalnih usluga kao što su pametni prijevozni sustavi, e-zdravstvo, usluge internetskog bankarstva i rješenja za učenje prilagođena učenicima iz ugroženih skupina; podsjeća na važnost istodobnog pružanja obrazovanja u području digitalnih vještina kako bi se osiguralo da nitko ne bude zapostavljen;

41. podsjeća na to da je u Uredbi o programu Digitalna Europa utvrđeno da bi sinergije između tog programa te EFRR-a i KF-a trebale doprinijeti razvoju i jačanju regionalnih i lokalnih inovacijskih ekosustava, industrijskoj transformaciji te digitalnoj transformaciji društva i javnih uprava;

42. ističe stajalište Revizorskog suda ( 27 ) o EFRR-u i KF-u prema kojemu MSP-ovi pronalaze inovativna rješenja za izazove kao što su klimatske promjene, učinkovitost resursa i socijalna kohezija te pomažu širenju tih inovacija diljem europskih regija, što ih čini ključnima za prijelaz EU-a na održivo i digitalno gospodarstvo;

43. sa zabrinutošću napominje da se i start-up poduzeća i etablirani MSP-ovi suočavaju s nedostatkom kvalificiranih zaposlenika i naglašava da je manjak vještina posebno izražen kad je riječ o vještinama u području digitalizacije i novih tehnologija s obzirom na to da 35 % radne snage ( 28 ) posjeduje nisku razinu digitalnih vještina ili ih uopće ne posjeduje; smatra da bi trebalo pokrenuti inicijative kako bi se poduprli MSP-ovi koji se suočavaju s posebnim izazovima i kako bi se među radnom snagom razvile kompetencije i vještine ključne za moderno gospodarstvo, među ostalim i u smislu privlačenja i zadržavanja digitalnih talenata, uz istodobno poticanje fleksibilnih mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije u području digitalnih vještina za sve, bez obzira na radni status, dob, obrazovanje ili struku;

44. ističe važnost povećanja broja inovativnih poduzeća osiguravanjem pristupa novim tehnologijama, usklađivanjem s industrijom 4.0 i standardima održivog gospodarstva, mobilizacijom privatnog kapitala, razvojem ljudskih resursa i podržavanjem inicijativa za pametne gradove;

Promicanje vještina za digitalno doba

45. naglašava da je potrebno ukloniti jaz u digitalnim vještinama diljem EU-a kako bi svi pojedinci i poduzeća mogli u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti digitalnu transformaciju; poziva na postupnu provedbu Akcijskog plana Komisije za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027. za promicanje boljih digitalnih vještina, čime bi se zajamčile mogućnosti obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja za sve, uključujući poduzetništvo; ističe ključnu ulogu država članica i regionalnih vlada u podupiranju ruralnih vlasti u njihovim nastojanjima da oblikuju i osiguraju digitalnu uključenost zaštitom podataka građana i osnaživanjem uloge građana i lokalnih poduzeća pristupom podacima; naglašava da je od rane dobi potrebno promicati cjeloživotni razvoj digitalnih kompetencija i medijske pismenosti; traži od Komisije da potiče dodjeljivanje potpore za obrazovne programe i inicijative u području digitalne medijske pismenosti u školama i ustanovama za strukovno osposobljavanje te na sveučilištima; u tom pogledu podsjeća na važnost Europskog socijalnog fonda plus za financiranje projekata koji pomažu radnicima i nezaposlenim osobama u stjecanju novih vještina, s obzirom na to da je cilj navedenog fonda, među ostalim, pružiti im nove vještine radi napredovanja na radnome mjestu (usavršavanje) ili pronalaska novog posla (prekvalifikacija); smatra da je važno uspostaviti hibridne modele učenja kako bi usavršavanje bilo dostupno pojedincima s osnovnim ili nikakvim digitalnim vještinama;

46. pozdravlja preporuke iz pojačane Garancije za mlade da se osobe koje ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja i nisu u sustavu obrazovanja odraslih podvrgnu procjeni digitalnih vještina te da se osposobe u području u kojem imaju manjak znanja kako bi poboljšale svoje digitalne vještine;

47. primjećuje kritičnu razliku u digitalnim vještinama između pojedinaca koji žive u ruralnim područjima i onih koje žive u gradovima, kao i između generacija; nadalje primjećuje nerazmjernu raširenost rada na daljinu i mobilnog rada utemeljenog na IKT-u među visoko obrazovanim zaposlenicima koji rade u uslužnom sektoru u gradovima i posjeduju visoko razvijene digitalne vještine; primjećuje nedostatak mogućnosti za usvajanje digitalnih vještina u ruralnim područjima; apelira na države članice i Komisiju da sredstva iz fondova ESF+ i EFRR iskoriste za donošenje mjera za ublažavanje te neravnoteže i pružanje mogućnosti zapošljavanja u regijama kojima prijeti depopulacija; napominje da bi pametna sela mogla služiti kao praktično rješenje jer digitalne instrumente za učenje uključuju u digitalni pristup odozdo prema gore koji primjenjuju;

48. ističe da promicanje i razvoj e-vještina ima ključnu ulogu u stvaranju većeg kapaciteta tržišta rada te da pospješuje socijalnu uključenost, potiče tehnološku diversifikaciju i stvara mogućnosti zapošljavanja, posebno u ruralnim područjima i slabije razvijenim regijama; potiče Komisiju da uloži veće napore u smanjenje jaza u području digitalnih vještina dopiranjem do svih dionika u okviru Koalicije za digitalne vještine i radna mjesta;

49. napominje da ESF+, na koji se upućuje u okviru cilja politike br. 4 Uredbe o zajedničkim odredbama, sadržava posebni cilj koji obuhvaća digitalne vještine, uključivost i sustave osposobljavanja, među ostalim i vrednovanjem neformalnog i informalnog učenja;

50. naglašava da se u Programu vještina za Europu poziva na ulaganje u infrastrukturu s velikim društvenim učinkom, uključujući digitalnu infrastrukturu, s pomoću EFRR-a i KF-a te programa InvestEU; ističe da je potrebno ulagati u digitalnu infrastrukturu s pomoću sredstava iz EFRR-a i KF-a te programa InvestEU i nadovezivati se na inicijative za promicanje digitalnih vještina kao što je Akcijski plan za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027.;

51. ponavlja da je rješavanje pitanja demografskih promjena jedan od temeljnih izazova za EU kojemu bi trebalo dati prednost pri osmišljavanju i provedbi programa; s tim u vezi podsjeća da je jedan od glavnih ciljeva utvrđenih u Uredbi o EFRR-u i KF-u za razdoblje 2021. – 2027. pružanje potpore urbanim i ruralnim područjima s geografskim ili demografskim poteškoćama te da pritom države članice moraju dodijeliti financijsku potporu EU-a projektima kojima se promiče digitalni razvoj i povezanost IKT-a u spomenutim regijama; s tim u vezi podsjeća da bi se posebna potpora trebala pružiti područjima razine NUTS 3 ili klasterima lokalnih administrativnih jedinica s gustoćom naseljenosti manjom od 12,5 stanovnika po kvadratnom kilometru ili prosječnim godišnjim smanjenjem broja stanovnika za više od 1 % između 2007. i 2017., na koje bi se trebale primjenjivati posebne regionalne i nacionalne procjene;

52. pozdravlja Fond za pravednu tranziciju i njegovu usmjerenost na osposobljavanje i vještine; pozdravlja činjenicu da se njime omogućuje ulaganje u socijalnu infrastrukturu kao što su centri za osposobljavanje za bolje mogućnosti zaposlenja i kvalitetnog zapošljavanja za sve regije u prelasku na klimatsku neutralnost najkasnije do 2050. te ističe da je potrebno staviti poseban naglasak na digitalne vještine; poziva Komisiju da ocijeni potrebu za revidiranim Fondom za pravednu tranziciju, kao i njegovu izvedivost, radi rješavanja aktualnih problema;

53. poziva države članice i njihova upravljačka tijela da olakšaju i pojednostavne pristup ruralnih područja sredstvima iz instrumenta NextGenerationEU te europskih strukturnih i investicijskih fondova; smatra da je potrebno osigurati da se pri upotrebi sredstava iz instrumenta NextGenerationEU te europskih strukturnih i investicijskih fondova na teritorijalnoj razini prate svi relevantni institucijski akteri kako bi se osigurala pravedna raspodjela sredstava među regijama;

54. izražava zabrinutost zbog mogućnosti da će se sredstva na mnogim javnim natječajima za digitalne programe dodjeljivati na temelju poziva za podnošenje prijedloga, što može smanjiti mogućnost ruralnih područja da pristupe sredstvima iz instrumenta NextGenerationEU te europskih strukturnih i investicijskih fondova jer su tradicionalno slabija u izgradnji kapaciteta i tehničkoj podršci u planiranju i trošenju sredstava EU-a;

55. poziva Komisiju i Vijeće na brzu provedbu zaključaka Vijeća o ljudskim pravima, sudjelovanju i dobrobiti starijih osoba u dobu digitalizacije, uključujući stvaranje „platforme za sudjelovanje i volontiranje nakon radnog vijeka” te promicanje međugeneracijske razmjene iskustava i povezivanja;

o

o o

56. nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija i državama članicama.

(1) SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(2) SL L 231, 30.6.2021., str. 60.

(3) SL L 231, 30.6.2021., str. 94.

(4) SL L 231, 30.6.2021., str. 21.

(5) SL L 437, 28.12.2020., str. 30.

(6) SL L 231, 30.6.2021., str. 1.

(7) SL L 107, 26.3.2021., str. 30.

(8) SL L 166, 11.5.2021., str. 1.

(9) Rissola G., Kune H. and Martinez P., Innovation Camp Methodology Handbook:Realising the potential of the Entrepreneurial Discovery Process forTerritorial Innovation and Development, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(10) Arregui Pabollet, E i dr., The Changing nature of work and skills in the digital age, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(11) Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(12) SL C 15, 12.1.2022., str. 204.

(13) SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(14) SL C 494, 8.12.2021., str. 26.

(15) SL C 15, 12.1.2022., str. 125.

(16) Radni dokument službi Komisije od 11. lipnja 2020. naslovljen „Digital Economy and Society Index (DESI) 2020” (Indeks gospodarske i društvene digitalizacije (DESI) 2020.) (SWD(2020)0111).

(17) SWD(2020)0111.

(18) Negreiro, M., Madiega, T., Služba Europskog parlamenta za istraživanja, Digital Transformation (Digitalna transformacija), lipanj 2019.

(19) Nacrt zaključaka Vijeća o teleradu u kontekstu rada na daljinu, stavak 17.

(20) Radni dokument Komisije iz svibnja 2020. naslovljen „Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?” (Mogućnost rada na daljinu i kriza uzrokovana bolešću COVID-19: Novi digitalni jaz?).

(21) Europski institut za ravnopravnost spolova, „Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector” (Ravnoteža između poslovnog i privatnog života u sektoru IKT-a – Žene u sektoru IKT-a).

(22) Zajednički istraživački centar Komisije, sažeto izvješće o politikama, Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to (Rad na daljinu u EU-u prije i nakon pandemije bolesti COVID-19: pogled unatrag i izgledi za budućnost), 2020.

(23) The State of European Tech report 2020 (Izvješće o stanju europske tehnologije za 2020.).

(24) SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(25) Članak 5. stavak 1. točka (a) Uredbe (EU) 2021/1060.

(26) Negreiro, M., Služba Europskog parlamenta za istraživanja, The rise of digital health technologies during the pandemic (Procvat digitalnih zdravstvenih tehnologija tijekom pandemije), travanj 2021.

(27) Europski revizorski sud, priopćenje za medije, „Revizori EU-a ispituju uporabu financijskih sredstava EU-a za povećanje konkurentnosti malih i srednjih poduzeća”, 14. listopada 2020.

(28) Europski revizorski sud, Mjere EU-a za odgovor na nisku razinu digitalnih vještina, veljača 2021.