kad je riječ o problematičnim područjima u gospodarstvu koja su za EU od ključnog značaja, to tržište i dalje nema znatniju ulogu. Nedavnim su zakonodavnim inicijativama uvedena nova ograničenja za strane gospodarske subjekte u Kini koja su protivna otvaranju tržišta i načelima jednakog postupanja i jednakih uvjeta. Zbog njih Kina ne može iskoristiti ni najbolja rješenja za poticanje gospodarske aktivnosti,

Strateški plan za suradnju EU-a i Kine do 2020. od velikog je značaja jer je riječ o zajedničkom dokumentu najviše razine kojim se uređuje sveobuhvatno strateško partnerstvo EU-a i Kine. Ali EU treba vlastitu strategiju u kojoj će njegovi interesi u tom novom odnosu biti u prvom planu; strategiju kojom će se promicati univerzalne vrijednosti; u kojoj se prepoznaje potreba za većom ulogom Kine u međunarodnom sustavu te u kojoj se nastoji definirati ta uloga te strategija koja se temelji na pozitivnom planu partnerstva, uz konstruktivno upravljanje razlikama.

Najvažniji je prioritet EU-a promicanje reforme i inovacija s ciljem pružanja potpore transformaciji kineskog modela rasta u održiviji model na temelju veće domaće potrošnje, proširenog uslužnog sektora i otvorenosti stranim ulaganjima, proizvodima i uslugama. To bi se trebalo temeljiti na obostranim koristima i transparentnosti, uključujući zaštitu intelektualnog vlasništva. Gospodarske su prednosti EU-a komplementarne prioritetima 13. kineskog petogodišnjeg plana, poput inovacija, usluga, zelenog rasta i uravnoteženja urbanog i ruralnog razvoja. Isto je tako u interesu EU-a pružanje podrške tranziciji Kine prema održivijem i uključivijem socijalnom i gospodarskom modelu promicanjem temeljnih standarda rada i dostojanstvenog rada, reforme sustava socijalne skrbi te zajedničke obveze osiguravanja odgovornih globalnih lanaca opskrbe.

Kina prolazi kroz tešku strukturnu tranziciju prema nižoj, ali održivijoj stopi rasta. Kako bi postigla dugoročan rast ta je prilagodba za Kinu nužna, no može izazvati kratkoročnu nestabilnost i rizike. Kina je postigla znatan napredak u poreznoj reformi i reformi financijskih tržišta te je proširila obuhvat socijalnog osiguranja. U drugim je područjima, poput reforme državnog sektora ili otvaranja uslužnog sektora, napredak sporiji.

Na plenumu Komunističke partije Kine održanom 2013. predsjednik Xi Jinping najavio je sveobuhvatnu reformu gospodarskog i socijalnog modela Kine do 2020. Ostvarivanje tih dugoročnih ciljeva otežano je zbog kratkoročnih zabrinutosti oko rasta BDP-a, zapošljavanja i stabilnosti usporavajući provođenje reformi čime će se možda naštetiti dugoročnom gospodarskom zdravlju. Kineski prioriteti stvaraju mogućnosti za EU, na primjer veći potencijal za suradnju i izvoz u prioritetnim područjima poput okoliša i uslužnih djelatnosti. No „otvaranje” je više usmjereno na izlazak kineskih poduzeća na strana tržišta nego na poboljšavanje pristupa kineskom tržištu. Postoje i izazovi, na primjer pojačana izravna konkurencija u nekim sektorima ili na tržištima trećih zemalja na kojima Kina želi afirmirati svoja poduzeća u državnom vlasništvu kao globalne prvake. EU želi Kinu koja je gospodarski otvorenija i stabilnija, sa znatno poboljšanim pristupom stranih poduzeća tržištu, kao i jednakim uvjetima i poštenim tržišnim natjecanjem kad je riječ o poduzećima i ulaganju, vrednovanima prema razini otvorenosti omogućenoj svim poduzećima koja posluju na tržištu EU-a.

EU potvrđuje da je i dalje predan razvoju odnosa s Tajvanom i podupiranju zajedničkih vrijednosti na kojima se temelji njegov sustav upravljanja. EU bi i dalje trebao podržavati konstruktivan razvoj odnosa Kine i Tajvana kako bi pomogao održavanju mira u azijsko-pacifičkoj regiji. Stoga će se EU koristiti svim dostupnim sredstvima za poticanje inicijativa namijenjenih promicanju dijaloga, suradnje i izgradnje povjerenja između dvije strane Tajvanskog tjesnaca. EU bi trebao promicati praktična rješenja u pogledu sudjelovanja Tajvana u međunarodnim okvirima kad god je to u skladu s politikom EU-a o „jedinstvenoj Kini” i s ciljevima politika EU-a.

Vanjsko je djelovanje EU-a uređeno načelima koja su nadahnula njegovo stvaranje, a to su: demokracija, vladavina prava, ljudska prava i poštovanje načela Povelje UN-a i međunarodnog prava. Ta se načela odražavaju u kineskom ustavu i međunarodnim instrumentima čija je potpisnica Kina. Zaštita ljudskih prava i dalje će biti od ključnog značaja u suradnji EU-a i Kine. EU vjeruje da je, ako želimo da građani žive ispunjenim životom i kreativno se razvijaju, nužno da se s njima postupa dostojanstveno i s poštovanjem, što pogoduje stabilnosti i sigurnosti kineskog društva i svjetskog poretka.

EU može imati koristi od jačanja suradnje s Kinom u području istraživanja i inovacija zajedničkim razvojem znanja i tehnologije, korištenjem kineskim kvalificiranim kadrom, promicanjem EU-a kao atraktivne lokacije za istraživanje i inovacije te pronalaženjem rješenja za zajedničke društvene izazove, kao i one povezane sa zaštitom okoliša. Osiguravanje jednakih uvjeta za istraživanje i inovacije, uključujući uzajamni pristup programima istraživanja i inovacija te potrebnim sredstvima i dalje je od ključne važnosti. Stoga je potrebno dodatno razvijati i širiti suradnju u sklopu EU-ova programa Obzor 2020. te programa Euratoma. Mehanizmi sufinanciranja i vodeće inicijative u kontekstu Obzora 2020., kao i sporazumi među pojedinim istraživačkim institutima trebali bi pridonijeti razvoju dugoročnih partnerstva u znanosti i tehnologiji.

Ambicioznim se inicijativama poput one pod nazivom „Proizvedeno u Kini 2025.” i povezanim akcijskim planom „Internet +” naglašava važnost koju Kina pridaje digitalnom gospodarstvu, kao i transformacijski potencijal koji ono ima za sektore poput proizvodnje. Međutim, kineska politika i regulacija sve su više obilježeni protekcionizmom. Europska poduzeća koja posluju u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija suočavaju se s problemom pristupa tržištu duž cijelog vrijednosnog lanca, uključujući tehnološki pristrane norme, složene i diskriminativne zahtjeve u pogledu licenciranja i certificiranja, nesrazmjerna ograničenja proizašla iz zakonodavstva povezanog sa sigurnošću, nemogućnost ravnopravnog pristupa tijelima za normizaciju i ograničene postupke javne nabave. EU bi trebao udvostručiti svoje napore radi poboljšavanja pristupa kineskom rastućem tržištu digitalnih proizvoda i usluga te radi postizanja jednakih uvjeta. EU bi isto tako trebao promicati veća prava na privatnost i prava zaštite podataka u Kini te ustrajati na poštovanju pravila EU-a o zaštiti podataka u svim razmjenama osobnih podataka s Kinom.

EU razvija novu generaciju suvremenih trgovinskih sporazuma visokog standarda i mogao bi razmisliti o širim težnjama poput sklapanja detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini s Kinom jednom kad uvjeti za to budu ispunjeni, što, među ostalim, uključuje provedbu nužnih gospodarskih reformi u Kini.

Radi smanjenja troškova i prepreka za ulazak na tržište EU treba nastaviti dijalog s Kinom o standardima, reguliranju i postupcima ocjenjivanja sukladnosti u ključnim sektorima te promicati primat međunarodnih normi u područjima poput zdravlja i sigurnosti, farmaceutskih proizvoda, zaštite okoliša, sigurnosti hrane i proizvoda široke potrošnje, klimatske politike i zaštite podataka. U budućnosti će postojati mogućnost suradničkog istraživanja radi promicanja upotrebe zajedničkih standarda. U sanitarnom i fitosanitarnom području EU je predan suradnji s Kinom radi promicanja najviših standarda sigurnosti hrane. Modernizacija kineskog modela sigurnosti hrane koja se trenutačno provodi učinit će ga usklađenijim s modelom EU-a, bude li provedena na razmjeran i transparentan način. To će pak povećati mogućnosti za rast i zapošljavanje u EU-u i Kini, donijeti zajedničke koristi potrošačima i poboljšati pristup tržištu poljoprivrednim sirovinama. U tu svrhu EU potiče Kinu da se pridržava međunarodnih znanstvenih standarda i da djeluje recipročno kako bi priznala EU kao jedinstveni subjekt.

U kontekstu skorašnjeg isteka određenih odredbi Protokola o pristupanju Kine WTO-u, Komisija analizira treba li EU nakon prosinca 2016. promijeniti način na koji se s Kinom postupa u antidampinškim istragama i, ako da, kako to učiniti, a to će pitanje ponovno razmatrati u drugoj polovini 2016. Ključno je daljnje jačanje djelotvornosti zaštitnih trgovinskih instrumenata EU-a, posebno brzim donošenjem prijedloga Komisije od travnja 2013. o modernizaciji zaštitnih trgovinskih instrumenata. Od presudne će važnosti biti globalan pristup rješavanju temeljnih uzroka prekomjernih kapaciteta.

Iako se tom pitanju u Kini posvećuje sve veća politička pažnja, razmjer tog izazova i dalje je velik. Prekomjerni se kapaciteti u kineskoj industriji čelika procjenjuju na oko 350 milijuna tona, što je gotovo dvostruko više od godišnje proizvodnje EU-a. Iako je ostvarivanje kineskog cilja smanjenja proizvodnje sirovog čelika za 100 – 150 milijuna tona do 2020. poželjno, Kina treba konstruktivno surađivati sa svojim trgovinskim partnerima na međunarodnoj razini (npr. preko Odbora za čelik OECD-a) i uspostaviti ambiciozniji, mjerljiviji i transparentniji plan restrukturiranja kako bi smanjila kapacitete. Subvencije i druge mjere potpore vlade koje pridonose širenju ili izvozu kapaciteta čelika ili daljnjem obavljanju djelatnosti koje strukturno donose gubitke potrebno je ukinuti što je prije moguće. Kina bi trebala poštovati i svoju obvezu prema WTO-u u skladu s kojom mora izvješćivati o subvencijama, počevši od onih odobrenih sektoru čelika. Srednjoročno Kina treba reformirati svoje gospodarstvo pod vodstvom države i dopustiti da tržišne sile na prirodan način riješe to pitanje.

Globalno povezanije kinesko gospodarstvo trebalo bi značiti i da Kina prihvaća međuovisnost i provodi domaću gospodarsku politiku kojom se ne narušavaju međunarodna tržišta i trgovinski odnosi. EU je vrlo zabrinut zbog prekomjernih industrijskih kapaciteta u nekoliko industrijskih sektora u Kini, posebno u proizvodnji čelika. Ne bude li to pitanje riješeno na pravilan način, moglo bi doći do širenja mjera trgovinske zaštite koje bi zahvatile ne samo industriju čelika, nego i druge sektore poput aluminija, keramike i proizvoda na osnovi drva.

U Africi postoje velike mogućnosti za suradnju EU-a i Kine tamo gdje postoje zajednički interesi, uključujući proširenje uspješne suradnje na moru u borbi protiv piratstva te mirovne misije i izgradnju kapaciteta na tlu tog kontinenta. Koordinacija u borbi protiv piratstva u okviru mehanizma SHADE (Shared Awareness and De-confliction) pomogla je u osnaživanju suradničkog ponašanja, a podjela obveza u praćenju pošiljki Svjetskog programa za hranu pokazuje dodanu vrijednost te suradnje.

Sigurnost u Aziji važna je za EU i stoga će nastaviti davati svoj pozitivan doprinos u tom pogledu. Slično tome, EU potiče Kinu na to da aktivno doprinosi miru i sigurnosti u susjedstvu EU-a u skladu s međunarodnim pravom.

U međunarodnoj politici u pogledu kibernetičkog prostora EU promiče otvorenost i slobodu interneta i potiče nastojanja da se izrade dogovorena pravila ponašanja države. S obzirom na to da Kina ima restriktivan pristup upravljanju internetom, postoji opasnost od fragmentacije interneta, što može nanijeti štetu globalnim dionicima te negativno utjecati na gospodarstvo i ljudska prava. EU bi trebao nastaviti poticati Kinu na veći doprinos u razvoju odgovornih pravila ponašanja i primjenu postojećih međunarodnih propisa u kibernetičkom prostoru, uključujući promicanje daljnjeg globalnog dogovaranja o zaštiti kritične kibernetičke imovine. Treba uzeti u obzir i relevantne aspekte nedavne Zajedničke komunikacije o suzbijanju hibridnih prijetnji, posebno s obzirom na kibernetičku sigurnost i zaštitu kritične infrastrukture.

Rast Kine doveo je do proširenja njezinih interesa znatno izvan granica neposrednog susjedstva te do povećanja njezine trgovačke, financijske, diplomatske i vojne prisutnosti u svijetu, a sve veći broj kineskih državljana živi u inozemstvu. Zbog svega toga i Kina se mora oslanjati na međunarodni mir i sigurnost pa je postala proaktivnija u izgradnji mira i dobrosusjedskih odnosa u zemljama poput Južnog Sudana i Afganistana.

Kako bi donijela koristi svima i potaknula odgovorno gospodarsko ponašanje u trećim zemljama, Kina treba ostvariti svoj najavljeni cilj i učiniti svoju inicijativu „Jedan pojas, jedan put“ otvorenom platformom usklađenom s tržišnim pravilima i međunarodnim normama. Suradnja u tom području trebala bi se temeljiti na potpunom poštovanju mjerodavnih politika te primjenjivih propisa i standarda, uključujući u pogledu javne nabave, a njome bi se trebali jamčiti i jednaki uvjeti za gospodarske subjekte obiju strana. To bi se trebalo odnositi i na one zemlje izvan EU-a koje su se obvezale primjenjivati standarde EU-a. Cilj bi trebao biti pružanje potpore u izgradnji održivih i interoperabilnih prekograničnih infrastrukturnih mreža u zemljama i regijama koje se nalaze između EU-a i Kine. Zajednički rad na nizu prioritetnih investicijskih projekata trebao bi uključivati blisku koordinaciju s dotičnim zemljama, posebno radi osiguravanja usklađenosti s njihovim fiskalnim ograničenjima. Suradnja EU-a i Kine u području povezanosti trebala bi u potpunosti pogodovati azijskim partnerima, uključujući Afganistan, Pakistan i zemlje srednje Azije, pridonoseći njihovoj integraciji u međunarodne trgovinske tokove.

EU bi trebao konstruktivno surađivati s Kinom u pronalaženju rješenja u okviru postojećih struktura globalnog upravljanja kad god je to moguće, i pogotovo osigurati da nove inicijative zadovoljavaju globalne standarde te da se dopunjuju s aktivnostima postojećih međunarodnih institucija. U postupak multilateralnog odlučivanja treba uključiti sve relevantne dionike.

Kao stalni član Vijeća sigurnosti UN-a i član Vijeća za ljudska prava Kina ima posebnu dužnost podržavati tri stupa UN-a, odnosno ljudska prava, mir i sigurnost te razvoj. EU bi trebao surađivati s Kinom na konsolidaciji globalnog upravljanja. Kako se globalne institucije postupno razvijaju i mijenjaju, to znači davanje odgovarajuće važnosti mišljenju Kine u skladu s doprinosom koji je spremna dati, istodobno inzistirajući na univerzalnosti međunarodnog prava, pravila i načela koji su temelj međunarodnog poretka. Slijedom toga, Kinu treba poticati da podrži aspekte reforme UN-a i sudjeluje u poboljšanju okvira globalnog upravljanja kako bi se ostvarile veće koristi za međunarodnu zajednicu.

V.3. Globalni izazovi i globalna javna dobra

Tijekom proteklih godina Kina sve više doprinosi utvrđivanju ambicioznijih globalnih ciljeva u pogledu održivog razvoja, uključujući klimatske promjene, zdravlje i obrazovanje. Postala je donator svjetskih razmjera te radi na novim i održivijim konceptima razvoja. EU treba blisko surađivati s Kinom u područjima od zajedničkog interesa.

Program održivog razvoja do 2030. univerzalno je primjenjiv te ga sve zemlje trebaju provoditi na svojem državnom području, ali i doprinositi globalnim nastojanjima. U okviru tog programa EU i Kina imaju zajednički interes koji uključuje iskorjenjivanje siromaštva i ostvarenje održivog razvoja za sve s pomoću učinkovitih institucija, dobrog upravljanja, vladavine prava i društava koja žive u miru. EU treba uključiti Kinu u redoviti dijalog o provedbi Programa održivog razvoja do 2030. i njegovih ciljeva.

Kina ima sve važniju ulogu u međunarodnoj razvojnoj suradnji i sve veći utjecaj na razvojne procese u trećim zemljama. Stoga je važno da EU i Kina mogu razgovarati o svojim pristupima razvojnoj suradnji. Imajući u vidu koliku je važnost Kina pridala Programu održivog razvoja do 2030. tijekom predsjedanja skupinom G20, otvara se mogućnost pojačane suradnje sa zemljama u razvoju. EU bi trebao unaprjeđivati bilateralnu i multilateralnu razvojnu suradnju radi poticanja provedbe Programa održivog razvoja do 2030. s ciljem uspostave donatorskog partnerstva s Kinom u područjima kao što su učinkovitost razvoja i koordinacija donatora te radi promicanja praktične suradnje u multilateralnim forumima i na terenu, na primjer u Africi i Aziji. EU treba poticati Kinu da djeluje u skladu s načelima koja su obje strane potvrdile na forumu na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanom u Busanu i da sudjeluje u Globalnom partnerstvu za učinkovitu razvojnu suradnju. Relevantne institucije EU-a i njegove države članice trebaju nastaviti podupirati razvoj Azijske banke za ulaganja u infrastrukturu i sudjelovati u dijalogu s Novom razvojnom bankom radi jačanja dobrog upravljanja i multilateralnog sustava. Osim toga, EU treba održavati dijalog s Kinom o najboljoj praksi u pogledu kreditiranja zemalja u razvoju, uključujući aspekte kao što su održivost duga, ekološki i radni standardi te borba protiv mita i korupcije.

S obzirom na to da je Kina odgovorna za otprilike četvrtinu globalnih emisija stakleničkih plinova, EU pozdravlja njezinu vodeću ulogu u pregovorima i brzoj ratifikaciji Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. Na temelju rezultata 21. Konferencije stranaka (COP21) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama i Zajedničke izjave EU-a i Kine o klimatskim promjenama iz 2015. EU treba pojačati svoju suradnju s Kinom i bilateralno i na međunarodnoj razini. EU treba surađivati s Kinom na temelju zajedničkog opredjeljenja da se ubrza prijelaz na niskougljično gospodarstvo / gospodarstvo bez ugljičnog otiska. Kad god je to moguće, treba tražiti zajednički pristup radi ubrzavanja provedbe Pariškog sporazuma, uključujući provedbu na nacionalnoj razini određenih doprinosa. Širenje suradnje s Kinom putem klimatske diplomacije EU-a treba uključiti pitanja povezana s Montrealskim protokolom (globalno smanjenje proizvodnje fluorougljikovodika), Međunarodnom organizacijom za civilno zrakoplovstvo (globalne tržišno utemeljene mjere za emisije iz zračnog prometa) i Međunarodnom pomorskom organizacijom (ograničenje emisija iz pomorskog prometa). EU treba nastaviti podupirati Kinu u pogledu trgovanja emisijama zbog njezinih planova za uvođenje nacionalnog sustava 2017. Treba nastojati ostvariti bolji dijalog u područjima kao što su klimatska politika i praćenje i planiranje emisija, niskougljični gradovi, niskougljične tehnologije, hvatanje i skladištenje ugljika, prilagodbe te ulaganja otporna na klimatske promjene. Inovativne preporuke radne skupine G20 o zelenom financiranju treba provoditi kad god je to moguće.

EU i Kina su neto uvoznici energije i imaju zajednički interes za uspostavu transparentnih, dobro reguliranih i otvorenih tržišta energije kako bi unaprijedili energetsku sigurnost. U tu svrhu, EU treba surađivati s Kinom u ostvarivanju modernije, uključivije i učinkovitije globalne energetske strukture te nastaviti podupirati pojačanu suradnju Međunarodne agencije za energetiku s Kinom radi promicanja suradnje u području energetske sigurnosti, energetskih podataka i statistika te analize energetske politike. EU također treba nastojati surađivati s Kinom u pogledu transparentnosti, normi i propisa u energetskom sektoru, uključujući u projektima energetske infrastrukture u trećim zemljama, te poticati domaće reforme u energetici, uključujući energetsku učinkovitost i održivost te učinkovitost resursa. Treba iskoristiti prilike za zajedničko istraživanje i razvoj tehnologija čiste energije.

Kina se suočava s golemim izazovima u području okoliša kao što je onečišćenje zraka, vode i tla. U tom području EU treba djelovati radi vlastitih interesa, osobito u cilju smanjenja problema izazvanih pretjeranom i neodrživom upotrebom resursa u Kini. Znanjem EU-a mogu se poduprijeti i napori Kine pri razvoju odgovarajućih politika i regulatornih okvira za prelazak na zeleno, niskougljično i kružno gospodarstvo. To će uključivati primjenu zelenih znanstvenih i tehnoloških rješenja od kojih će obje strane imati ekološke i gospodarske koristi. EU bi trebao podijeliti primjere najbolje prakse upravljanja okolišem i prirodnim resursima (zrak, voda, tlo), gospodarenja otpadom, postupnog smanjenja uporabe opasnih kemikalija te provedbe međunarodnih sporazuma i normi u vezi s okolišem. Treba pojačati suradnju u pogledu problematike voda, osobito u okviru platforme EU-a i Kine o vodi. EU treba pojačati suradnju s Kinom u rješavanju globalnih problema kao što su krčenje šuma, nezakonita sječa i krijumčarenje divljih vrsta koji zbog povezanosti s korupcijom i organiziranim kriminalom ugrožavaju održivi razvoj, bioraznolikost i dobro upravljanje.

Nadalje, EU treba surađivati s Kinom kako bi se poboljšalo upravljanje oceanima, osobito borbom protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova te treba poticati Kinu da ratificira Sporazum UN-a o ribljim stokovima i Sporazum FAO-a o mjerama države luke.

EU treba poticati Kinu da bude angažiranija i aktivnija u razvoju politike za suzbijanje širenja antimikrobne otpornosti i da pruži podršku globalnoj strategiji za borbu protiv te ozbiljne prijetnje zdravlju.

EU i Kina trebaju otvoriti intenzivniji dijalog o razvoju. EU treba iskoristiti opredjeljenje Kine za rješavanje pitanja klimatskih promjena jačanjem partnerstva u tom području na bilateralnoj i multilateralnoj razini. Okoliš je sada glavni prioritet kineske politike, što se očituje u najnovijem petogodišnjem planu. EU to treba iskoristiti i izraditi pozitivan zajednički program u područjima kao što su rješavanje onečišćenja zraka, vode i tla, kružno gospodarstvo, održivo upravljanje oceanskim resursima te borba protiv ugrožavanja staništa i bioraznolikosti. EU treba nastojati ostvariti bliskiju suradnju s Kinom u borbi protiv širenja antimikrobne otpornosti.

VI. POVEZANIJI PRISTUP KINI

Za suradnju s tako velikim strateškim partnerom kao što je Kina potreban je pristup koji uključuje „cijeli EU” i povezuje aktivnosti Komisije, ESVD-a i drugih institucija EU-a te ih usklađuje s onim što poduzimaju države članice EU-a. Države članice bi u svojim bilateralnim odnosima s Kinom trebale podržavati dogovorene stavove EU-a, a Komisija i ESVD trebali bi osigurati da su države članice obaviještene o situacijama u kojima je potrebno štititi interese EU-a. Komisija i ESVD trebali bi blisko surađivati s Europskim parlamentom, koji se pokazao kao odlučan zagovornik učinkovite politike EU-a prema Kini.

EU bi trebao nastaviti s ambicioznim planom suradnje s Kinom. Iako obostrano postoje snažni gospodarski i trgovinski interesi, to ne smije kočiti EU u isticanju i čuvanju svojih vrijednosti u odnosima s Kinom. Potrebe Kine nisu ništa manje od naših i odbijanje suradnje donosi štetne posljedice i za Kinu.

Stoga EU mora zauzeti čvrst, jasan i jedinstven stav. Dosljednost i usklađenost EU-a ključna je za velike političke odluke i održavanje međunarodnog poretka utemeljenog na pravilima. EU treba nastojati izgraditi povjerenje i suradnju s Kinom oslanjajući se na zajedničke interese. Međutim, u odnosima EU-a i Kine mora se uzeti u obzir činjenica da Kina ima jednostranački sustav i gospodarstvo utemeljeno na državnom kapitalizmu.

EU treba nastojati pronaći poveznice u različitim političkim područjima i sektorima kako bi imao jaču poziciju u ostvarivanju svojih ciljeva. Potrebna je dobra međusektorska koordinacija kako bi se osiguralo da neposredni sektorski interesi ne budu važniji od općeg dobra.

Između EU-a i Kine održavaju se sastanci na vrhu, kao i strateški dijalog na visokoj razini, gospodarski i trgovinski dijalog na visokoj razini te dijalog na visokoj razini o poticanju međuljudskih kontakata, čije potencijale treba iskoristiti koliko god je moguće. To su platforme na kojima se može odlučiti o transverzalnom strateškom usmjerenju u pogledu političkih, gospodarskih i trgovinskih pitanja, potaknuti veći pluralizam u kontaktima i utrti put sinergiji i kompromisima kad je riječ o mnogim aspektima odnosa EU-a i Kine na najvišoj razini.

Treba se aktivno koristiti dostupnim koordinacijskim mehanizmima EU-a u Bruxellesu i lokalno u Pekingu. Kao dopuna aktivnostima izgradnje partnerstva EU-a i Kine službe Komisije, ESVD i države članice trebali bi izraditi i planove utemeljene na različitim scenarijima kako bi prema potrebi mogli djelovati brže i usklađenije.

Broj i raznovrsnost dijaloga EU-a i Kine pokazatelj su raznolikosti i vitalnosti odnosa EU-a i Kine, ali ujedno predstavljaju rizik da će se aktivnosti raspršiti ili ostati fragmentarne. Uobičajeno je da EU i Kina organiziraju gotovo stotinu dijaloga i radionica godišnje. Potrebno je preciznije odrediti prioritete, a resurse treba prvenstveno usmjeriti na one najvažnije. EU treba redovito analizirati rezultate tih dijaloga kako bi se osiguralo da učinkovito doprinose sveukupnim ciljevima EU-a te ih prema potrebi racionalizirati. Pozornost treba usmjeriti na prioritete kao što je postizanje ravnopravnih tržišnih uvjeta.