Mjerodavno je dvogodišnje razdoblje za ocjenu stabilnosti deviznog tečaja u ovom izvješću razdoblje od 19. svibnja 2014. do 18. svibnja 2016. U ocjeni kriterija stabilnosti deviznog tečaja Komisija uzima u obzir razvoj pomoćnih pokazatelja kao što su kretanje deviznih pričuva i kratkoročne kamatne stope te uloga mjera politike, uključujući intervencije u devizni tečaj i međunarodnu financijsku pomoć kad god je ona relevantna, pri održavanju stabilnosti deviznog tečaja. Trenutačno nijedna od država članica ocijenjenih u ovom Izvješću o konvergenciji ne sudjeluje u mehanizmu ERM II. O ulasku u ERM II. odlučuje se na temelju zahtjeva države članice konsenzusom sviju sudionika u ERM-u II.

Konvergencijski kriterij u pogledu javnih financija definiran je u članku 140. stavku 1. drugoj alineji UFEU-a kao „održivost stanja javnih financija; to će biti vidljivo iz proračuna države u kojem neće biti prekomjernog deficita kako je određen u skladu s člankom 126. stavkom 6.”. Nadalje, člankom 2. Protokola o konvergencijskim kriterijima određeno je da taj kriterij znači da „u trenutku provjere država članica nije predmetom odluke Vijeća prema članku 126. stavku 6. navedenog Ugovora o postojanju prekomjernog deficita u dotičnoj državi članici”. U okviru općeg jačanja gospodarskog upravljanja u EMU-u, sekundarno zakonodavstvo povezano s javnim financijama ojačano je 2011., među ostalim i novim propisima kojima se mijenja Pakt o stabilnosti i rastu.

Kriterij stabilnosti cijena definiran je u članku 140. stavku 1. prvoj alineji UFEU-a: „postizanje visokog stupnja stabilnosti cijena; to će biti vidljivo iz stope inflacije koja je blizu stope zabilježene u najviše trima državama članicama koje su najuspješnije u smislu stabilnosti cijena”.

Češka ispunjuje kriterij javnih financija. Češka nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita. Deficit opće države znatno se smanjio s 1,9 % BDP-a u 2014. na 0,4 % BDP-a u 2015. Prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2016. predviđa se da će deficit opće države iznositi 0,7 % BDP-a u 2016. te 0,6 % u 2017., uz pretpostavku da se politika neće mijenjati. Bruto udio javnog duga smanjio se s najviše vrijednosti od 45,1 % BDP-a u 2013. na 41,1 % BDP-a u 2015. Predviđa se da će pasti na 40,9 % BDP-a u 2017. Na temelju Komisijine ocjene Programa konvergencije za 2016. očekuje se da će Češka ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Češki fiskalni okvir među najslabijima je u Europi. Više je puta odgođeno donošenje paketa reformi za njegovo jačanje, čime je stavljeno na čekanje prenošenje Direktive o nacionalnim proračunskim okvirima u češki pravni poredak, koje je trebalo biti dovršeno do kraja 2013.

Češka ispunjuje kriterij stabilnosti cijena. Prosječna stopa inflacije u Češkoj tijekom dvanaest mjeseci do travnja 2016. iznosila je 0,4 %, što je niže od referentne vrijednosti od 0,7 %. Predviđa se da će ona ostati niža od referentne vrijednosti u idućim mjesecima.

Provjeravaju se i dodatni čimbenici koji obuhvaćaju razvoj platnih bilanci i integraciju tržištâ. Vanjska bilanca Bugarske zabilježila je znatan višak 2015. Poboljšanjem trgovinske bilance i stanja kapitalnog računa od 2013. do 2015. uvelike je uravnoteženo pogoršanje računa sekundarnog dohotka. Bugarsko je gospodarstvo dobro integrirano u europodručje putem trgovinskih i investicijskih veza. Na temelju odabranih pokazatelja koji se odnose na poslovno okruženje, Bugarska ima lošije rezultate od većine država članica u europodručju. Financijski sektor u Bugarskoj dobro je integriran u financijski sektor EU-a, a pogotovo zato što je njezin bankarski sustav u velikoj mjeri u stranom vlasništvu. U kontekstu postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža Bugarska je 2016. bila podvrgnuta detaljnom preispitivanju u kojem je ustanovljeno da u toj zemlji i dalje postoje prekomjerne makroekonomske neravnoteže. Gospodarstvo je obilježeno preostalim slabostima u financijskom sektoru i visokom korporativnom zaduženošću u kontekstu ograničene prilagodbe tržišta rada.

Bugarska ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa u Bugarskoj tijekom godine dana do travnja 2016. iznosila je 2,5 %, što je niže od referentne vrijednosti od 4,0 %. Dugoročne kamatne stope u Bugarskoj pale su s otprilike 3,5 % početkom 2014. na otprilike 2,5 % početkom 2015. Rasponi prihoda u odnosu na dugoročne referentne obveznice europodručja znatno su se povećali u drugoj polovini 2014., djelomično zbog problema povezanih s bankama u Bugarskoj, ali su se zatim smanjili u 2015. Raspon prema referentnim njemačkim obveznicama opet se proširio na nekih 230 baznih bodova početkom 2016.

Bugarska ne ispunjuje kriterij deviznog tečaja. Bugarski lev ne sudjeluje u mehanizmu ERM II. Bugarska nacionalna banka radi na postizanju svojeg primarnog cilja stabilnosti cijena na temelju učvršćivanja deviznog tečaja u kontekstu Dogovora o valutnom odboru (CBA). Bugarska je uvela svoj Dogovor o valutnom odboru 1997. povezujući bugarski lev s njemačkom markom i kasnije s eurom. Dodatni pokazatelji, kao što su kretanje deviznih pričuva i kratkoročnih kamatnih stopa upućuju na to da investitori i dalje imaju povoljan stav u pogledu procjene rizika za Bugarsku. Znatne službene zaštitne rezerve nastavljaju jačati otpornost Dogovora o valutnom odboru. Tijekom dvogodišnjeg razdoblja ocjenjivanja bugarski lev ostao je potpuno stabilan u odnosu na euro, u skladu s radom Dogovora o valutnom odboru.

Bugarska ispunjuje kriterij javnih financija. Bugarska nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita. Deficit opće države povećao se s 0,8 % BDP-a u 2013. na 5,4 % u 2014., uglavnom zbog mjera potpore financijskom sektoru. Udio deficita u BDP-u iznosio je 2,1 % u 2015., a prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2016. predviđa se da će se smanjiti na 2,0 % BDP-a u 2016. te na 1,6 % u 2017., uz pretpostavku da se neće mijenjati politika, uz podršku gospodarskog oporavka. Bruto udio javnog duga smanjio se na 26,7 % BDP-a u 2015., a očekuje se da će se povećati na 28,1 % BDP-a u 2016. te na 28,7 % BDP-a u 2017. Na temelju Komisijine ocjene Programa konvergencije za 2016. očekuje se da će Bugarska uglavnom ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. No za osiguranje njihova ispunjivanja u 2016. i 2017. ipak će biti potrebne dodatne mjere. Fiskalni okvir Bugarske nedavno je pojačan nizom zakonodavnih mjera, a sada se pozornost preusmjerava na provedbu.

Bugarska ispunjuje kriterij stabilnosti cijena. Prosječna stopa inflacije u Bugarskoj tijekom dvanaest mjeseci do travnja 2016. iznosila je -1,0 %, što je bitno niže od referentne vrijednosti od 0,7 %. Predviđa se da će ona ostati bitno niža od referentne vrijednosti u idućim mjesecima.

Godišnja inflacija HIPC-a u Mađarskoj u protekle dvije godine uglavnom je bila odraz globalnih trendova te je na nju ponajviše utjecao pad cijena nafte. Oscilirala je oko nule u 2014., a na početku 2015. dosegnula je najnižu razinu od -1,4 % jer domaća potražnja nije vršila inflacijski pritisak u kontekstu povijesno niskih inflacijskih očekivanja. Inflacija HIPC-a povećala se na 1 % do kraja 2015., djelomično zbog cijena neprerađene hrane. Početkom 2016. inflacija je opet pala, uglavnom zahvaljujući smanjenju PDV-a na određene mesne proizvode i još jednom padu cijena nafte. Godišnja inflacija HIPC-a u travnju 2016. iznosila je 0,3 %.

Mađarska ispunjuje kriterij stabilnosti cijena. Prosječna stopa inflacije u Mađarskoj tijekom dvanaest mjeseci do travnja 2016. iznosila je 0,4 %, što je niže od referentne vrijednosti od 0,7 %. Predviđa se da će ona ostati niža od referentne vrijednosti u idućim mjesecima.

Hrvatska ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa u Hrvatskoj tijekom godine dana do travnja 2016. iznosila je 3,7 %, što je niže od referentne vrijednosti od 4 %. Dugoročne kamatne stope u Hrvatskoj smanjile su se s više od 5 % početkom 2014. na otprilike 3 % u drugom tromjesečju 2015., a zatim se se opet povećale na otprilike 3,9 % u drugoj polovini 2015. Raspon prema referentnim njemačkim obveznicama iznosio je oko 350 baznih bodova početkom 2016.

Hrvatska ne ispunjuje kriterij deviznog tečaja. Hrvatska kuna ne sudjeluje u mehanizmu ERM II. HNB primjenjuje strogo upravljani fluktuirajući devizni tečaj te se njime koristi kao glavnim nominalnim sidrom za postizanje primarnog cilja stabilnosti cijena. Međunarodne pričuve HNB-a iznosile su više od 12 milijardi EUR u 2014. Njihov se iznos povećao na više od 14 milijardi EUR u prvom tromjesečju 2015., a zatim se smanjio te je do kraja 2015. iznosio otprilike 13,7 milijardi EUR (31 % BDP-a). Tečaj kune u odnosu na euro bio je uglavnom stabilan u protekle dvije godine te je fluktuirao oko 7,6 HRK/EUR. Nastavio je slijediti godišnji obrazac privremene aprecijacije u proljeće kao rezultat deviznog priljeva ostvarenog u sektoru turizma.

Hrvatska ne ispunjuje kriterij javnih financija. Hrvatska je trenutačno predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita (Odluka Vijeća od 28. siječnja 2014.), za koji je Vijeće preporučilo da ga se smanji do 2016. Nakon što se 2014. povećao na 5,5 % BDP-a, deficit opće države smanjio se na 3,2 % BDP-a u 2015. Proljetnom prognozom službi Komisije za 2016. predviđa se da će se deficit smanjiti na 2,7 % BDP-a u 2016. i 2,3 % BDP-a u 2017. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti najvišu razinu od 87,6 % BDP-a u 2016., nakon čega će neznatno pasti u 2017. Na temelju Komisijine ocjene Programa konvergencije za 2016. postoji rizik da Hrvatska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjivanja u 2017. biti potrebne dodatne mjere. Unatoč određenim nedavnim poboljšanjima fiskalni okvir Hrvatske i dalje je relativno slab u smislu ustroja i provedbe, uglavnom zbog opsežnih i učestalih revizija proračunskog plana, velikih izvanproračunskih transakcija i nedovoljnih zaštitnih mjera u pogledu neovisnosti nacionalnog nadzornog tijela.

Hrvatska ispunjuje kriterij stabilnosti cijena. Prosječna stopa inflacije u Hrvatskoj tijekom dvanaest mjeseci do travnja 2016. iznosila je -0,4 %, što je niže od referentne vrijednosti od 0,7 %. Očekuje se da će ona pasti bitno ispod referentne vrijednosti u idućim mjesecima.

Češka ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa u Češkoj tijekom godine dana do travnja 2016. iznosila je 0,6 %, što je bitno niže od referentne vrijednosti od 4 %. Dugoročne kamatne stope u Češkoj bilježile su silazno kretanje od početka 2014. do travnja 2015. te su se smanjile s više od 2,4 % na manje od 0,3 %. Dugoročne kamatne stope skočile su na više od 1 % u lipnju 2015., a zatim se opet postupno smanjivale u drugoj polovini 2015. Raspon prema referentnim njemačkim obveznicama oscilirao je oko otprilike 25 baznih bodova početkom 2016.

Prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2016. predviđa se da će se inflacija povećati na 0,4 % u 2016. i na 2,3 % u 2017., uglavnom zbog manje povoljnog razvoja cijena robe i jačanja domaće potražnje. Relativno niska razina cijena u Mađarskoj (otprilike 57 % prosjeka europodručja u 2014.) sugerira potencijal za daljnju dugoročnu konvergenciju razine cijena.

Mađarska ispunjuje kriterij javnih financija. Mađarska nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita. Deficit opće države smanjio se sa 2,6 % BDP-a u 2013. na 2,3 % u 2014., uglavnom zahvaljujući povećanju prihoda. Udio deficita u BDP-u dodatno se smanjio na 2,0 % u 2015., a prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2016. predviđa se da će ostati na toj razini u 2016. i 2017., uz pretpostavku da se politika neće mijenjati. Bruto udio javnog duga smanjio se na 75,3 % BDP-a u 2015., a očekuje se da će se dodatno smanjiti na 74,3 % BDP-a u 2016. i na 73 % BDP-a u 2017. Na temelju Komisijine ocjene Programa konvergencije za 2016. postoji velik rizik da Mađarska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu jer postoji velik rizik od znatnog odstupanja od potrebne prilagodbe u 2016. te, ne bude li promjene u politikama, u 2016. i 2017. zajedno. Stoga će radi osiguranja usklađenosti za obje godine biti potrebno donijeti dodatne mjere. Opsežna modernizacija fiskalnog okvira Mađarske, koja je započeta 2011., bliži se završetku, ali još treba utvrditi njezinu učinkovitost.

Mađarska ne ispunjuje kriterij deviznog tečaja. Mađarska forinta ne sudjeluje u mehanizmu ERM II. Mađarska se koristi fluktuirajućim deviznim tečajem koji dopušta intervencije središnje banke na deviznom tržištu. U ljeto 2014. došlo je do pada vrijednosti forinte na otprilike 314 HUF/EUR, ali u jesen taj je pad nadoknađen zahvaljujući prekidu ciklusa smanjivanja stopa i činjenici da je MNB pružio deviznu likvidnost za konverzije valute povezane sa stambenim kreditima. Forinta je opet oslabila u siječnju 2015. (na 316,5 HUF/EUR), nakon odluke SNB-a o povećanju vrijednosti švicarskog franka. Zatim je ojačala na otprilike 299 HUF/EUR u travnju nakon daljnjeg ublažavanja monetarne politike u europodručju, sve dok MNB nije odgovorio smanjenjem referentne stope u lipnju 2015. Otada je forinta pretežno stabilna u odnosu na euro te se razmjenjuje uglavnom u rasponu od 310 do 315 HUF/EUR. Tijekom dvije godine prije ove ocjene vrijednost forinte prema euru smanjila se za otprilike 1 %.

Mađarska ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa tijekom godine dana do travnja 2016. iznosila je 3,4 %, što je niže od referentne vrijednosti od 4,0 %. Mjesečna prosječna dugoročna kamatna stopa smanjila se s otprilike 6 % početkom 2014. na približno 3 % do početka 2015., zahvaljujući većem povjerenju u tržište u kontekstu globalne potrage za prinosom. Dugoročne kamatne stope privremeno su se povećale na približno 3,9 % sredinom 2015. zajedno s povećanjem prinosa u europodručju i SAD-u, a zatim su od jeseni 2015. fluktuirale oko 3,3 %. Dugoročni rasponi prema referentnim njemačkim obveznicama iznosili su nekih 290 baznih bodova u travnju 2016.

Provjeravaju se i dodatni čimbenici koji obuhvaćaju razvoj platnih bilanci i integraciju tržištâ. Vanjska bilanca bilježila je velike viškove u protekle dvije godine te se povećala s otprilike 6 % BDP-a u 2014. na gotovo 9 % BDP-a u 2015., što je odraz prije svega snažne apsorpcije sredstava iz fondova EU-a. Potpora platnoj bilanci koju su EU i MMF dodijelili Mađarskoj u jesen 2008. u potpunosti je otplaćena do travnja 2016. Mađarsko je gospodarstvo vrlo dobro integrirano u europodručje putem trgovinskih i investicijskih veza. Na temelju odabranih pokazatelja koji se odnose na poslovno okruženje, Mađarska ima lošije rezultate od većine država članica u europodručju. Financijski sektor Mađarske dobro je integriran u financijski sustav EU-a.

6.POLJSKA

U svjetlu ocjene pravne usklađenosti i ispunjivanja konvergencijskih kriterija te uzimajući u obzir dodatne mjerodavne čimbenike, Komisija smatra da Poljska ne ispunjuje uvjete za uvođenje eura.

Zakonodavstvo u Poljskoj – a posebno Zakon o Poljskoj narodnoj banci (Narodowy Bank Polski – NBP) i Ustav Republike Poljske – nije u potpunosti u skladu s obvezom usklađenosti prema članku 131. UFEU-a. Neusklađenosti se odnose na nezavisnost središnje banke, zabranu monetarnog financiranja i integraciju središnje banke u ESSB u trenutku uvođenja eura. Osim toga, Zakon o NBP-u ujedno sadržava i neke nesavršenosti koje se odnose na nezavisnost središnje banke i integraciju NBP-a u ESSB u trenutku uvođenja eura.

Poljska ispunjuje kriterij stabilnosti cijena. Prosječna stopa inflacije u Poljskoj tijekom dvanaest mjeseci do travnja 2016. iznosila je -0,5 %, što je niže od referentne vrijednosti od 0,7 %. Očekuje se da će ona ostati niža od referentne vrijednosti u idućim mjesecima.

Godišnja inflacija HIPC-a postala je negativna u kolovozu 2014. te je pala na najnižu razinu od -1,3 % u veljači 2015. prije postupnog oporavka početkom 2016. Ta su kretanja prije svega uzrokovana padom svjetskih cijena nafte i hrane. Godišnja inflacija HIPC-a u travnju 2016. iznosila je -0,5 %.

Prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2016. očekuje se da će se inflacija samo postupno povećavati na 0,0 % u 2016. i 1,6 % u 2017. Niska inflacija na globalnoj razini i ograničene cijene sirovina trebale bi neutralizirati pozitivne poticaje očekivanog povećanja plaća. Relativno niska razina cijena u Poljskoj (blizu 55 % prosjeka europodručja u 2014.) sugerira potencijal za daljnju dugoročnu konvergenciju razine cijena.

Poljska ispunjuje kriterij javnih financija. Poljska nije predmet odluke Vijeća o postojanju prekomjernog deficita. Deficit opće države smanjio se sa 4,0 % BDP-a u 2013. na 3,3 % u 2014., zahvaljujući mjerama fiskalne konsolidacije. Udio deficita u BDP-u poboljšao se te je iznosio 2,6 % u 2015., a prema proljetnoj prognozi službi Komisije za 2016. predviđa se da će ostati na 2,6 % BDP-a u 2016. i povećati se na 3,1 % u 2017., uz pretpostavku da se politika neće mijenjati. Predviđa se da će udio duga opće države u BDP-u porasti sa 51,3 % u 2015. na 52,7 % u 2017. Na temelju Komisijine ocjene Programa konvergencije za 2016. postoji rizik da Poljska neće ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu jer postoji rizik od znatnog odstupanja od preporučene prilagodbe u 2016. te, ne bude li promjene u politikama, u 2017. Stoga će za osiguravanje njihova ispunjavanja u 2016. i 2017. biti potrebne dodatne mjere. Poljska je i dalje jedina država članica EU-a koja nema i ne planira osnovati neovisno fiskalno vijeće.

Poljska ne ispunjuje kriterij deviznog tečaja. Poljski zlot ne sudjeluje u mehanizmu ERM II. Poljska se koristi fluktuirajućim deviznim tečajem koji dopušta intervencije središnje banke na deviznom tržištu. Nakon pretežne stabilizacije vrijednosti između 4,1 i 4,3 PLN/EUR do kraja 2014., vrijednost zlota naglo je porasla na 4,0 PLN/EUR do travnja 2015. zahvaljujući ubrzanom gospodarskom rastu, ublažavanju politike ESB-a i završetku ciklusa ublažavanja monetarne politike u Poljskoj. Taj se trend kasnije obrnuo zbog domaće političke nesigurnosti. Čimbenici kao što su sniženje kreditnog rejtinga, globalni rizici i smanjenje premija rizika doveli su do volatilnosti deviznog tečaja početkom 2016. Poljska je od 2009. korisnica mehanizma fleksibilne kreditne linije u okviru MMF-a. U usporedbi s travnjem 2014., devizni tečaj zlota u odnosu na euro bio je oko 2,9 % slabiji u travnju 2016.

Poljska ispunjuje kriterij konvergencije dugoročnih kamatnih stopa. Prosječna dugoročna kamatna stopa tijekom godine dana do travnja 2016. iznosila je 2,9 %, što je niže od referentne vrijednosti od 4,0 %. Smanjila se s više od 4 % na početku 2014. do otprilike 3 % početkom 2015. Zatim se u 2015. smanjila na 2,7 % zahvaljujući poboljšanju povjerenja u tržište te se blago povećala početkom 2016. Kao rezultat toga, dugoročni rasponi kamatne stope prema referentnim njemačkim obveznicama iznosili su otprilike 280 baznih bodova početkom 2016.

Provjeravaju se i dodatni čimbenici koji obuhvaćaju razvoj platnih bilanci i integraciju tržištâ. Vanjska bilanca Poljske znatno se poboljšala zadnjih godina i od 2013. bilježi višak zahvaljujući jačanju trgovinske bilance. Poljsko je gospodarstvo dobro integrirano u europodručje putem trgovinskih i investicijskih veza. Na temelju odabranih pokazatelja koji se odnose na poslovno okruženje, Poljska ima lošije rezultate od većine država članica u europodručju. Financijski sektor Poljske dobro je integriran u financijski sektor EU-a, što potvrđuje i veliki udio banaka u stranom vlasništvu.

7.RUMUNJSKA