C 434/25

Objava specifikacije izmijenjene na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2019/C 434/12)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene može se pregledati u Komisijinoj bazi podataka DOOR.

SPECIFIKACIJA PROIZVODA ZA ZAJAMČENO TRADICIONALNI SPECIJALITET

„KARJALANPIIRAKKA”

EU br.: TSG-FI-0015-AM01 – 8.5.2019.

Finska

1. Nazivi koje je potrebno upisati u registar

„Karjalanpiirakka”

2. Vrsta proizvoda

Razred 2.24. Kruh, fino pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi

3. Razlozi za registraciju

3.1. Proizvod

☒ je rezultat načina proizvodnje, prerade ili sastava odgovarajućeg tradicionalnog postupka za taj proizvod ili prehrambeni proizvod

☐ se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se tradicionalno koriste.

Tradicionalni način proizvodnje pite „Karjalanpiirakka”, čiji se naziv može prevesti kao „karelijska pita” ili „kanu iz Karelije”, određen je sljedećim čimbenicima: tijesto se valja što je tanje moguće, sve dok ne postane prozirno, u oblik zaobljenih ili ovalnih kanua dimenzija od 10 do 24 cm u promjeru ili duljini, nadjev se raspoređuje na tijesto do najviše 1 ili 2 cm od rubova, a rubovi se presavijaju preko nadjeva i utiskuju na način da sredina jastučića ostane otvorena. Jastučići se kratko peku u vrlo vrućoj pećnici, što tijestu daje hrskavost i utječe na okus proizvoda.

3.2. Naziv

☒ se upotrebljava tradicionalno za označivanje specifičnog proizvoda

☐ opisuje tradicionalna svojstva ili specifična svojstva proizvoda.

Naziv „Karjalanpiirakka” pojavio se u razdoblju između 1600. i 1700. na području koje odgovara području istočne Finske, nakon čega se proširio na čitavu Finsku, pa čak i Švedsku, zahvaljujući finskim Karelijcima koji su se preselili tijekom Drugog svjetskog rata. Ovalna i otvorena inačica predmetne pite, u obliku kanua (piirakka), dobila je naziv „Karjalanpiirakka”, što doslovno znači „kanu iz Karelije”, što ukazuje na činjenicu da je uživanje u tom proizvodu prešlo granice Karelije.

4. Opis

4.1. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1., uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka i organoleptička svojstva koja dokazuju njegov specifičan karakter (članak 7. stavak 2. ove Uredbe)

„Karjalanpiirakka” je slana, otvorena, tanka pita s tankim tijestom na čijem se središtu nalazi nadjev. Dimenzije su joj obično 7 do 20 cm. Najčešće je ovalnog oblika, ali može biti i zaobljena. Tijesto ne pokriva gornju stranu nadjeva. Rubovi tijesta presavijeni su prema unutra i utisnuti. Tijesto je hrskavo. Tijesto čini približno trećinu ukupnog proizvoda, dok nadjev predstavlja dvije trećine.

4.2. Opis metode proizvodnje proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1. i koje se proizvođači moraju držati, uključujući, gdje je to prikladno, prirodu i svojstva upotrijebljenih sirovina ili sastojaka i metodu pripreme proizvoda (članak 7. stavak 2. Uredbe)

Za pripremu „Karjalanpiirakka” prvo se kuha nadjev. Nadjev se obično sastoji od ječmene kaše ili kaše od riže ili od pirea od krumpira. Može se upotrebljavati i pire od povrća (na primjer, od hibridne repe, mrkve, repe, kupusa ili gljiva). Pire od krumpira može se pripremiti i od dehidratiziranih pahuljica od krumpira.

Tijesto se priprema od vode, soli i raženog ili pšeničnog brašna. Valja se što je tanje moguće, dok ne postane gotovo prozirno, i oblikuje se u oblik malih kanua. Zahvaljujući tankom tijestu „Karjalanpiirakka” hrskave je teksture. Rubovi tijesta presavijaju se preko nadjeva i utiskuju se. Jastučići se peku u vrlo vrućoj pećnici, na temperaturi od 250 do 300° C, tijekom 15 do 20 minuta. Kratko pečenje i visoka temperatura neophodni su kako bi se zajamčio okus proizvoda.

Za pripremu nadjeva potrebno je dovesti do vrenja 1 litru (1 kg) vode, mlijeka ili mliječnog napitka bez laktoze ili vode i mlijeka u prahu ili mlijeka u prahu bez laktoze, u što se umiješa 2 dl (180 g) rižinih ili ječmenih pahuljica. Kaša od riže kuha se pola sata do sat vremena, dok se ječmena kaša kuha dulje. Kaša se može posoliti. Tijesto se priprema s 275 do 250 g brašna i 200 g vode.

Jastučići se nakon kuhanja ili zagrijavanja često premazuju maslacem, uljem ili mješavinom vode i mlijeka ili vode i mliječnog napitka. Ponekad se upotrebljava i jaje.

4.3. Opis ključnih elemenata koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda (članak 7. stavak 2. Uredbe)

Upućivanja na tradicionalne pite u obliku kanua koje se sastoje od tijesta i od nadjeva postoje na zemljopisnom području koje se proteže od Karelije do Sibira i Kine. Karelija je smještena na periferiji tog područja. Karelijska inačica pite, koja je ovalna, otvorena i u obliku kanua, dobila je naziv „Karjalanpiirakka”, što doslovno znači „kanu iz Karelije”, kada se uživanje u tom proizvodu proširilo izvan Karelije.

„Karjalanpiirakka” se pojavila u razdoblju između 1600. i 1700. na području koje odgovara području današnje istočne Finske, nakon čega se proširila na čitavu Finsku, pa čak i Švedsku, zahvaljujući finskim Karelijcima koji su se preselili tijekom Drugog svjetskog rata. Prva pisana upućivanja na pitu „Karjalanpiirakka” potječu iz 1686.

Tradicionalni način proizvodnje „Karjalanpiirakka” određuju sljedeći čimbenici: tijesto se valja što je tanje moguće, sve dok ne postane prozirno, u oblik zaobljenih ili ovalnih kanua dimenzija od 10 do 24 cm u promjeru ili duljini, nadjev se raspoređuje na tijesto do najviše 1 ili 2 cm od rubova, a rubovi se presavijaju preko nadjeva i utiskuju, na način da sredina jastučića ostane otvorena. Jastučići se kratko peku u vrlo vrućoj pećnici, što tijestu daje hrskavost i utječe na okus proizvoda.

(1) SL L 179, 19.6.2014., str. 17.