Mišljenje Europsk og gospodarsk og i socijalnog odbora o temi „Vanjska dimenzija energetske politik e 
EU-a”
(2016/C 264/04)
Izvjestitelj: Vita s MAČIULIS
Dana 16. prosinca 2015., sukladno članku 262. Ugo vora o funkcioniranju Europske unije, predsjedništvo 
Vijeća Europske unije odlučilo je savjeto vati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o
Vanjskoj dimenziji energ etske politike EU-a.
Stručna skupina za vanjske odnose, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 
19. travnja 2016.
Europski gospodarski i socija lni odbor Mišljenje je usvojio na svom 516. plenar nom zasjedanju održanom 27. 
i 28. travnja 2016. (sjednica od 28. travnja 2016.), sa 143 glasa za, 0 protiv i 2 suzdržana.
1.Zaključci i prepor uke : prema konsolidiranoj i otpor noj vanjsk oj energetsk oj politici u EU-u
1.1. Pitanje energetik e neodv ojivi je dio međunarodne politike i trenutačno je među glavnim programima EU-a. Budući 
da neki međunarodni akter i pokušava ju iskoristiti pitanje energetik e kao alat za postizanje političkih ciljeva, u interesu je 
građana Europske unije da EU i dalje bude oprezan u pogledu pitanja povezanih s energetik om.
1.1.1. Tri čimbenika najvažni ja za vanjsku dimenzi ju energ etske politike jesu: diversifikacija, jednog lasan pristup i 
ispravno razvije n unutar nji energ etski sustav .
1.2. Diversifikacija energetskih izvora EU-a, njezinih doba vljača i ruta važna je sastavnica vanjske energets ke politike . 
Kako je naglašeno u strategi ji EU-a za energ etsku uniju, ključni je izazo v za EU činjenica da više od polo vice iskorištene 
energije dolazi iz uvoza, što se mora osigurati određenim trgo vinskim politikama.
1.2.1. Krug partnera u podr učju uvoza energije potrebno je prošir iti neprestanom potragom za novim, pouzdanim i 
predvidljivim dobavljačima energi je i usposta vom dijaloga s njima.
1.2.2. Novi veliki infrastr uktur ni projekti koji pridonose ciljevima diversifi kaci je trebaju ispunjavat i ciljeve strate gije za 
energets ku uniju te u cijelosti biti usklađeni s pravnom stečevinom EU-a. Također bi trebali biti u potpunosti usklađeni s 
ciljem razvoja decentraliziranog energetsk og sustav a u kojem obno vljivi izvo ri igraju ključnu ulogu.
1.2.3. Potrebno je poticati suradnju između predstavnika privatnih i političkih sekt ora kako bi se pronašli najp rikladniji 
načini i partner i za vanjski energ etski razvoj. Uvijek je potrebno uzeti u obzir ciljeve energetsk e sigur nosti i održivosti.
1.3. Potrebno je slijediti jednog lasan pristup usprk os različitim energ etskim mješavi nama, strukturama uvoza energije i 
tradicionalnim partner ima među država ma članicama. Zajedničk o unutar nje stajališt e EU-a ključno je za postizanje snažne 
vanjske dimenzi je.
1.3.1. EGSO potiče države članice da koordiniraju svoje pojedinačne intere se u pogledu energetik e te da neprestano 
održava ju uzaja mnu solidar nost i transparentnost.C 264/28 HR Službeni list Europske unije 20.7.2016.
1.3.2. EGSO pozdra vlja prijedlog Komisi je od 16. veljače 2016. kojim se jača postojeći mehanizam razmjene 
informacij a s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instr umente.
1.3.3. Zajednički standardi zaštit e okoliša i nuklear ne sigur nosti u okvir u energetskih projekata koji se provode u 
susjednim zemljama EU-a trebaju biti važna točka europske vanjske energets ke politike . Potrebno je ograničiti uvoz energije 
iz zemalja koje ne poštuju te standarde.
1.4. Snažan unutar nji energ etski sustav od temeljne je važnosti za smanjenje vanjsk og utjeca ja: jedna od ključnih 
dimenzi ja Energe tske unije stvaranje je potpuno funkcionalnog i transparentnog unutar njeg energetsk og tržišta EU-a. 
Izravno bi se pretvorio u djelotv orniji pristup EU-a vanjskim energetskim pitanjima.
1.4.1. Potrebno je uspostaviti sve potrebne dijelo ve energetsk e infrastr ukture, omogućujući optimizaci ju i 
pojednostavnjenje uvoza energetskih izvora u EU.
1.4.2. EGSO naglašava potrebu za potpunom integraci jom energ etskih mreža i sustav a svih država članica u unutar nje 
tržišt e EU-a te jamčenjem da oni u cijelosti budu sinkronizirani.
1.4.3. Konkurentnost proizv ođača energije EU-a mora se očuvati usposta vljanjem jednakih uvjeta za europske i ostale 
proizvo đače energije .
1.4.4. EGSO poziva da se u osmišlja vanju i provedbi vanjske energets ke politike EU-a vodi računa o potrebi da se 
europsk oj industr iji, posebice energ etski intenz ivnim industr ijama, osigura konkurentna, dostupna i predvidljiva opskrba 
energijom, kako bi mog le poslo vati u jednakim uvjetima kao i međunarodni konkurenti.
1.5. Napredna energets ka politika koja bi pomog la u postizanju vanjskih ciljeva EU-a, uključujući u okvir u sporazuma 
postignut og na konfe renciji COP21, trebala bi se prvenstveno oslanjati na sustavno posvećivanje pozor nosti ciljevima 
europske klimatske politike i napor ima koje međunarodna zajednica poduzima s ciljem ograničavanja klimatskih promjena, 
posebice razv ojem triju ključnih čimbenika: obno vljivih izvora energije, energetsk e učink ovitos ti i istraživanja i razvoja.
1.5.1. Obno vljivi izvor i energije ključni su element za povećanje energetsk e sigur nosti i smanjenje ovisnosti u uvozu.
1.5.2. EU bi trebao učiniti sve kako bi zadržao vodeći položa j u tom podr učju.
1.5.3. Energe tska učink ovitos t jedan je od temelja za smanjenje potrošnje energije EU-a, a time i količine uvezene 
energije. Stog a je neophodno smanjiti potrošnju energije privatnih i komercijalnih potrošača.
1.6. Istraživanje i razvoj moraju primiti odgo varajuća sredstva, što bi dovelo do povećane djelotv ornosti i smanjenih 
trošk ova proizvodnje energije . Nara vno, u ovom je kontekstu također važna međunarodna suradnja.
1.7. Budući da bi energija trebala biti povoljna za potrošače te podupirati konkurentnost industr ije, EGSO poziva 
Komisiju i nacionalne vlade da dodije le veću ulogu civilnom društvu, soci jalnim partner ima i organizaci jama potrošača. 
Stoga se EGSO zalaže za europski dijalog o energiji i europski energets ki forum uz sudjelo vanje svih dionika. To je ključno 
za uspostavljanje intelig entne, učink ovite i održive vanjske energ etske politike EU-a.
1.7.1. EGSO mora potaknuti svoja međunarodna tijela da preuzmu aktivnu ulogu u stvaranju djelotv orne i otpor ne 
vanjske energ etske politike EU-a.20.7.2016. HR Službeni list Europske unije C 264/29
2.Kontek st
2.1. Energe tska pitanja tek su neda vno postala značajna u političkim raspra vama EU-a i probila se među glavne 
programe Europske komisi je. EGSO je također aktivan u podr učju vanjske dimenzi je energetsk e politike i već je izdao 
brojna mišljenja o toj temi (1).
2.2. S obzirom na sve veću ovisnost EU-a o uvozu energenata, posebice nafte i plina, vanjska dimenzi ja energ etske 
politike EU-a posta je ključna za postizanje sigur nosti opskrbe energijo m.
2.2.1. Više od polo vice (53,2 %) bruto domaće potrošnje energije EU-a čine uvezeni energenti. EU uvozi 44,2 % krutih 
goriva (od čega više od polo vice čini kameni ugljen), 87,4 % nafte i naftnih proizvoda te 65,3 % prirodnog plina (podaci 
Eurostata, 2013.).
2.2.2. Ove brojk e jasno pokazuju u kojoj je mjer i EU ovisan o trgo vini s doba vljačima iz trećih zemalja. Stoga bi, ako se 
doba vljač pokaže nepouzdanim ili nepredvidivim ili ako se infrastr uktura ne održa va na odgo varajući način, energ etska 
sigur nost cijelog EU-a mog la biti ozbiljno narušena.
3.Značenje diversif ikacije u vanjskim energetskim odnosima
3.1. EU bi trebao tražiti nove mogućnosti za suradnju te jačati postojeća partnerstva na podr učju energ etike s trećim 
zemljama u smislu diversifi kaci je izvora, dobavljača i ruta.
3.2. Vrlo je vjerojatno da će Rusi ja u doglednoj budućnosti ostati glavni partner EU-a za uvoz energije . To je posebno 
bitno u pogledu plina dostavljanog plino vodima.
3.2.1. Ključni prioritet Rusi je jest barem održava nje povoljnog položaja na energetsk om tržištu EU-a, koji je njezin 
najveć i uvoznik energenata i vrlo pouzdani kupac.
3.2.2. Projekt plino voda Nord Stream II trenutačno je ključna točka energ etsk og programa Rusi je, koji je usmjeren na 
povećanje izvoza prirodnog plina u EU. Unu tar EU-a postoji bojazan da taj projekt može biti nesukladan sa strategi jom EU- 
a za energets ku uniju u smislu diversifi kaci je opskrbe plinom. EGSO smatra da je najva žnija ulog a Komisije provođenje 
temeljite procjene projekta Nord Stream II te njego ve sukladnosti s pravnom stečevinom EU-a, uključujući treći energets ki 
pake t, kao i s ciljevima strate gije za energets ku uniju, posebice povećanja raznolik osti izvora energije, dobavljača i ruta.
3.2.3. Pri utvrđivanju zajedničk og stajališta EU-a o projektu Nord Stream II valja uzeti u obzir interese sviju država 
članica. Komercijalni aspekti projekta ne smiju biti jedini čimbenik pri donošenju odluk e, posebice s obzirom na sklonost 
Rusi je da se koristi energijom kao alatom za postizanje geopolitičk ih ciljeva.C 264/30 HR Službeni list Europske unije 20.7.2016.
(1) 1.„Dopr inos civilnog društva reviziji Strategi je EU-a za Srednju Aziju”, mišljenje EGSO-a, SL C 242, 23.7.2015., str. 1.
2.„Strate ški okvir za energetsku uniju”, mišljenje Europsk og gospodarsk og i socijalnog odbora, SL C 383, 17.11.2015., str. 84.
3.„Energija – čimbenik razvoja i produbljivanja postupka pristupanja zemalja zapadnog Balkana EU-u”, mišljenje EGSO-a, SL C 32, 
28.1.2016., str. 8.
4.„Osiguranje uvoz a osno vnih proizvoda za EU – kroz sadašnju trgo vinsku politiku EU-a i s njom povezane politike ”, mišljenje 
EGSO-a, SL C 67, 6.3.2014., str. 47.
5.„Međuvladini sporazumi između država članica i trećih zemalja u podr učju energe tike”, mišljenje EGSO-a, SL C 68, 6.3.2012., 
str. 65.
6.„Uključivanje civilnog društva u uspostavu buduće Europske energetsk e zajednice”, mišljenje EGSO-a, SL C 68, 6.3.2012., 
str. 15.
7.„Vanjska dimenzi ja energ etske politike EU-a”, mišljenje EGSO-a, 2009. SL C 182, 4.8.2009., str. 8.
3.3. Nor veška je vrijedan partner EU-a na međunarodnoj pozor nici jer imaju zajedničke političke prioritete, uključujući 
energets ki sekt or. Kao potpisnica Sporazuma o Europsk om gospodarsk om prostor u, Nor veška je dio unutar njeg tržišta EU- 
a.
3.3.1. Važnost Sjever ne dimenzi je vjerojatno će rasti, kao što je to slučaj u pogledu suradnje u sjever nim podr učjima u 
vezi s poljima nafte i plina u Arktičk om oceanu. Međutim, potrebno je posebno naglasiti osjetljivi kontekst okoliša ako i 
kada poduzeća počnu ozbiljno istraživati potenc ijale resurse u tom podr učju.
3.4. Energe tska suradnja EU-a s južnim i istočnim sredozemnim partner ima dobila je novi poticaj zahvaljujući nedavnoj 
uspostavi regionalnih platf ormi koje obuhvaća ju plin, elektr ičnu energi ju, obno vljive izvore energije i energ etsku 
učink ovitos t. Očekuje se da će te platf orme biti ključne za omogućivanje i jačanje suradnje u podr učju energ etike.
3.5. Budući da Srednju Aziju smatra regijom od strate ške važnosti bogatom izvor ima energije , Europska unija obvezala 
se da će s njom uspostaviti trajan i stabilan odnos. Kako je nave deno u zaključcima Vijeća za vanjske poslo ve o strate giji EU- 
a za Srednju Aziju donesenima 22. lipnja 2015., EU poziva na jačanje energ etskih veza, što bi pridonije lo uzajamnoj 
energets koj sigur nosti.
3.6. Povezivanjem regije Kaspi jskog jezera s tržištem EU-a prek o južnog plinsk og koridora stvorit će se nove mogućnosti 
za trgo vinu prirodnim plinom, što će pridonijeti cilju diversifikacije EU-a. Zajedno s transjadranskim plino vodom (TAP), 
transanat olijski plino vod (TANAP) bit će središnji dio veze.
3.7. Energe tski odnosi sa SAD-om posta ju sve bitniji dio programa EU-a, što je vidljiv o iz Vijeća o energ etici EU-a i SAD- 
a. SAD trenutačno uživa u razdoblju niskih cijena plina zbog nekonve ncionalne proizvodnje plina. EU treba iskoristiti 
priliku i poticati razvo j transatlantske trgo vine ukapljenim prirodnim plinom (LNG) jer bi se time znatno pridonije lo 
diversifikaciji opskrbe energijom.
3.7.1. Partnerstvo za transatlantsku trgo vinu i ulag anja (TTIP) može postati važnim alatom za promicanje, između 
ostaloga, transatlantske energetsk e sigur nosti. EGSO potiče uključene strane da usmjere sve napore prema rješavanju 
energets kih pitanja u sporazumu.
3.8. Energe tska sigur nost EU-a usko je povezana s energetskim pitanjima u susjednim zemljama, što znači da EU treba 
nastaviti blisk o surađivati sa svojim susjedima i širiti podr učje uzaja mno korisne suradnje.
3.8.1. EGSO poziva Komisi ju da dodatno ojača Energetsku zajednicu, posebice s obzirom na provedbu pravne stečevine 
EU-a u podr učju energ etike u pogledu ugovorni h strana (2).
3.8.2. Ključni cilj Energe tske zajednice proširenje je unutar njeg energ etsk og tržišta EU-a. EU mora nasta viti jačati 
suradnju sa susjednim zemljama i njiho vim civilnim društvima u svrhu uspostavlja nja istinsk og paneuropsk og energets kog 
tržišta. EGSO pozdra vlja prijedlog Komisije o propisima za sigur nost opskrbe koji izravno obuhvaćaju zemlje članice 
Energe tske zajednice.
3.9. S obzirom na potenc ijalnu ulogu koju Iran može imati u povećanju raznolik osti izvora opskrbe EU-a energijom, 
nakon ukidanja međunarodnih sankcija Iranu EU mora iskoristiti trenutak i pono vno uspostaviti energetsk e odnose.
3.10. EU također treba ubrzati i ojačati napore usmjerene na poticanje čvrstih partnersta va s tako različitim, ali važnim 
trećim zemljama, kao što su Kanada, Turska i Alžir . EGSO pozdravlja pokretanje dijaloga s tim zemljama na visok oj razini 
tijekom 2015.20.7.2016. HR Službeni list Europske unije C 264/31
(2) Ugo vorn e strane: Albanija, Bosna i Hercego vina, Kosovo, bivša jugoslav enska republika Mak edonija, Moldo va, Crna Gora, Srbij a i 
Ukrajina.
3.11. Energ etska dimenzi ja trebala bi se odraža vati u trgo vačkim sporazumima s trećim zemljama. Osim toga, energets ki 
sporazumi s doba vljačima iz trećih zemalja moraj u u cijelosti biti sukladni s pravnim odredbama EU-a i načelima energ etske 
sigur nosti.
4.Važnost jednoglasnog i jedinstvenog pristupa energetskim pitanjima
4.1. Dana 20. srpnja 2015. Vijeće za vanjske poslo ve odobr ilo je Akcijski plan za energets ku diplomaciju kojim se pruža 
potpora vanjsk oj dimenziji strate gije za energetsku uniju. Planom se žele ojačati zajedničke poruke kako bi EU mog ao biti 
jednog lasan u vezi s glavnim energetskim pitanjima i ispunjavati energetsk e ciljeve u duhu solidar nosti i zajedničk og 
intere sa, a ne renacionalizirati energ etske politike.
4.1.1. Ključne dimenzi je Akci jskog plana za energ etsku diplomaciju uključuju diplomatsku potpor u diversifi kaci ji izvora 
energije, dobavljača i ruta, povećanju suradnje s tranzitnim zemljama (posebice Ukra jinom) i ključnim energ etskim 
partner ima iz trećih zemalja, daljnjem jačanju Energe tske zajednice i održavanju strate škog angažm ana EU-a u višestranim 
inicijat ivama u podr učju energetik e.
4.2. Mehanizam razmjene informacij a za međuvladine ugovore usposta vljen je Odluk om Europsk og parlamenta i Vijeća 
od 25. listopada 2012. kako bi se zajamčilo da je sporazum pravno jasan i transparentan te usklađen s pravom EU-a. 
Komisija je u veljači 2016. izradila prijedlog kojim se jača posto jeći mehanizam.
4.2.1. EGSO pozdravlja nastoja nja da se postigne pravna sukladnost i transparentnost sporazuma EU-a s trećim 
stranama (3) te stoga podržava jačanje trenutačnog mehanizma za razmjenu informacij a.
4.3. EU treba ostati posvećen promicanju i trajnom poboljšavanju standarda zaštite okoliša i nuklear ne sigur nosti u 
trećim zemljama.
4.3.1. Potrebno je pridati posebnu pozor nost nuklear nim elektranama koje treće zemlje grade u blizini granica s EU-om 
(kao što je nuklear na elektrana Astra viec (Ostro vec) u Bjelar usu, za koju je utvrđeno da ne ispunjava odredbe Konve ncije 
Espoo). EU trećim stranama treba naglasiti važnost postizanja potpune sigur nosti takvih projekata u skladu s Konvenc ijom 
o nuklear noj sigur nosti Međunarodne agenci je za atomsku energiju (IAEA) i ostalim primjenjivim međunarodnim 
sporazumima. Komisi ja treba povećati napore kako bi zajamčila da zemlje koje su pristale na provođenje ispitivanja 
nuklear nih elektrana na opterećenja u skladu s pravilima EU-a što prije ispune tu obvezu. Povrh toga, nesigur nim 
elektranama trebalo bi ograničiti pristup energ etskim mrežama EU-a.
5.Učinak snažnog unutar njeg energetsk og sust ava
5.1. Snažan unutar nji energ etski sustav izravno prelazi na otporan vanjski položa j. Stoga bi EU trebao pojednostavi ti 
svoj unutar nji pristup energetskim pitanjima.
5.2. Strate gija za energets ku uniju prioritetna je inicija tiva usmjerena na usklađivanje zajed ničk og odgo vora EU-a na 
izazo ve u podr učju energ etike. Budući da je energetska sigur nost temelj gospodarsk og i društvenog blagostanja EU-a, ona 
posta je zajed nička odgo vorno st država članica, proizvođača energije, potrošača, tranzitnih zemalja i međunarodne 
zajednice, koji sudjeluju na današnjim globaliziranim energ etskim tržištima.
5.2.1. Ključan stup Energe tske unije poboljšanje je međusobnih veza između država članica i potpuna provedba pravne 
stečevine u podr učju unutar njeg energetsk og tržišta. Potpunom integraci jom unutar njeg tržišta EU-a povećat će se 
konkurentnost među pružat eljima energije, što će dovesti do boljih cijena za krajnje potrošače.C 264/32 HR Službeni list Europske unije 20.7.2016.
(3) Vidjeti bilješku 1. točku 5.
5.2.2. Budući da LNG posta je još dostupniji na globalnoj razini, EU-u se pružaju nove mogućnosti za diversifi kaci ju 
opskrbe plinom. Stoga bi se unutar nje infrastr ukture LNG-a trebale ojačati i razviti. U tom okvir u, EGSO pozdra vlja 
strate giju za skladištenje LNG-a i plina koju je Komisi ja doni jela u veljači 2016.
5.2.3. Potpuna integracija EU-a znači uklanjanje „energ etskih otoka”. EGSO naglašava potrebu za potpunom 
integrac ijom energ etskih mreža i sustav a svih država članica u unutar nje tržišt e EU-a razvojem fizičke infrastr ukture 
koja povezuje mreže i rješava njem pitanja sinkronizaci je triju baltičkih država (4), čiji sustav opskrbe elektr ičnom energijom 
trenutačno ovisi o operat eru iz treće zemlje (Rusi je).
5.2.4. Valja očuvati konkurentnost proizvođa ča energije u EU-u. Potrebno je usposta viti jednake uvjete za europske i 
ostale proizvođače energije kako bi se zajamčilo da svi sudionici na energets kom tržištu slijede pravila EU-a o tržišnom 
natjecanju.
6.Napredna energetska politik a kao značajan čimbenik vanjsk e dimenzije
6.1. Obno vljivi izvor i energije izravno omogućuju EU-u da smanji svoju ovisnost o uvezenim fosilnim gorivima, ali i da 
svoju domaću proizvodnju elektr ične energije učini održivijom. EGSO prepoznaje razvoj obno vljivih izvora energije kao 
jednu od najbit nijih aktivnosti za postizanje sigur nije energ etsk e budućnosti. Međutim, EU se ne bi trebao oslanjati na 
prethodne uspjehe te bi trebao učiniti sve kako bi zadržao vodeći položa j u tom podr učju. Osim toga, dužnosnici EU-a 
trebali bi potaknuti treće zemlje na postavljanje ambicioznih ciljeva za obno vljivu energiju .
6.1.1. EU već razmatra razdoblje nakon 2020. godine te je posta vio još ambicioznije ciljeve za 2030. Za postizanje 
zajedničk og cilja od barem 27 % energije dobivene iz obno vljivih izvora države članice moraj u povećati suradnju na 
regionalnoj razini, čime se dalje konsolidira energetski sektor EU-a.
6.1.2. U kontekstu ublažava nja klimatskih promjena EGSO pozdra vlja sporazum postignut na Konfe renciji o klimatskim 
promjenama (COP 21) i obvezu EU-a da smanji emisije stakleničkih plino va za barem 40 % (u odnosu na razine iz 1990.) do 
2030., kako je utvrđeno u klimatsk om i energets kom okvir u. EU bi trebao poticati svoje partnere da aktivno djeluju u tom 
podr učju, ali i pružati praktičnu pomoć ako je to potrebno.
6.1.3. Decentralizirana proizvodnja energije i energets ke zadr uge pridonijele bi postizanju klimatskih i energ etskih 
ciljeva EU-a. To omogućuje uključivanje šireg društva u cilju postizanja energ etske neovisnosti i sigur nosti u svojim 
zemljama, kao i u cijelom EU-u. Stoga je potrebno usvojiti najbolje prak se u primjeni ekonomične vlastite proizvo dnje i 
potrošnje.
6.2. Energe tska učink ovitos t također je izravan način rješavanja pitanja visokih razina uvoza u EU. Za 2030. godinu je 
posta vljen cilj poboljšanja energ etske učink ovitos ti za barem 27 % (isto kao za obno vljive izvo re energije ) na razini cijelog 
EU-a, a Europska komisi ja ulaže ozbiljne napore da primije ni načelo „energ etska učink ovitost na prvom mjestu”. Zauzvrat 
će energets ka unija nasta viti s promicanjem boljeg pristupa instr umentima financ iranja za energetsku učink ovitost, 
posebice u prometnom i građevinsk om sekt oru, te će poticati države članice da energets ku učink ovitost smatraj u 
prioritetom u vlastitim politikama.
6.3. Dopr inos odgo varaju ćih financijskih sredsta va u podr učju istraživanja i razvo ja ključan je za održava nje 
tehnološk og napretka u proizvodnji i pametnoj distr ibuciji energije. To je posebice bitno u pogledu obno vljive energije u 
cilju postizanja cjeno vno isplative i pouzdane proizvodnje . Osim toga, potrebno je nastaviti s razvojem naprednih 
tehnologija, kao što je uporaba vodika, gorivnih članaka i nuklear ne fuzije u proizvo dnji energije.20.7.2016. HR Službeni list Europske unije C 264/33
(4) SL C 228, 22.9.2009., str. 84.
6.4. EGSO potiče EU da zauzme vodeću ulogu u rješavanju energ etskih pitanja zemalja u razvo ju na održiv način s 
pomoću politika i inicijativa usmjerenih na proširenje financijsk e, tehničke i pravne podrške. Podrška obrazo vanju i 
osposoblja vanju u srodnim podr učjima treba biti glavni alat za širenje suradnje sa zemljama u razv oju.
7.Civilno društv o kao aktivan dionik u vanjskim energetskim pitanjima
7.1. Budući da potrošači očekuju da energi ja bude dostupna te da podrža va konkurentnost industr ije, EGSO poziva 
Komisiju i nacionalne vlade da uključe civilno društvo, soci jalne partnere i udruge potrošača u energetska pitanja te da 
održava ju otvoreni dijalog. To bi znatno pridonijelo boljem razumije vanju aktualnih energ etskih pitanja.
7.1.1. Energe tsko siromaštvo globalni je problem koji ne smiju previdjeti ni unutar nja ni vanjska energets ka politika EU- 
a. Valja pomoći najugroženijima.
7.2. Civilno društvo trebalo bi pokazati veću inicijativu u postupcima donošenja energets kih politika. EGSO pozdra vlja 
Zajedničku deklaraciju o energi ji koju je 11. veljače 2016. potpisala Platf orma civilnog društva EU-a i Ukra jine, u cilju 
jačanja uloge civilnog društva i izrade prepor uka o vlada vini prava za relevantna tijela.
7.2.1. Energe tska pitanja trebaju postati dio programa međunarodnih sjednica EGSO-a te važna tema raspra ve s civilnim 
društvima partnerskih zemalja.
Bruxelles, 28. travnja 2016.
Predsjednik  
Europskog gospodarskog i socijalnog odbor a
George s DASSIS C 264/34 HR Službeni list Europske unije 20.7.2016.