EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 14.7.2021. COM(2021) 564 final 2021/0214(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (Tekst značajan za EGP) {SEC(2021) 564 final} - {SWD(2021) 643 final} - {SWD(2021) 644 final} - {SWD(2021) 647 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Svijet se suočava s teškom klimatskom krizom, a na izazove povezane s klimatskim promjenama potrebno je odgovoriti na globalnoj razini. Čvrstom međunarodnom suradnjom ojačat će se zajedničko djelovanje u području klime koje trebaju poduzeti sve stranke Pariškog sporazuma kako bi ostvarile cilj da se povišenje prosječne globalne temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da se ulaže trud kako bi se povišenje temperature ograničilo na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju. Vodeća uloga Europske unije na međunarodnoj razini mora biti popraćena odlučnim unutarnjim djelovanjem. Kako bi se do 2050. ostvario cilj klimatske neutralnosti EU-a u skladu s Pariškim sporazumom, Unija treba povećati ambicije za sljedeće desetljeće i ažurirati svoj okvir klimatske i energetske politike. Početak tog postupka već je predviđen u postojećem zakonodavstvu EU-a. Nadalje, kako je najavljeno u europskom zelenom planu, Komisija je predložila novi cilj EU-a za 2030. koji podrazumijeva smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990., na temelju sveobuhvatne procjene učinka. Taj je cilj podržalo Europsko vijeće i priopćen je Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama, čime je postao međunarodno obvezujuć. U europskom propisu o klimi, kako je dogovoren sa suzakonodavcima, utvrđen je novi cilj za 2030., a EU-ov cilj klimatske neutralnosti postao je pravno obvezujuć. Kako bi se u skladu s europskim propisom o klimi ostvarila ta smanjenja emisija stakleničkih plinova, Komisija predlaže da se do srpnja 2021. svi relevantni instrumenti politike prema potrebi revidiraju u okviru paketa za ostvarivanje cilja od 55 % (Fit for 55), kojim je posebno obuhvaćeno preispitivanje sektorskog zakonodavstva u području klime, energije, prometa i oporezivanja. Mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (eng. Carbon Border Adjustment Mechanism, CBAM), koji je najavljen u europskom zelenom planu, dio je tog paketa i služit će kao ključan element paketa instrumenata EU-a kojim će se rizici od istjecanja ugljika koji proizlaze iz povećanja klimatskih ambicija Unije nastojati smanjiti kako bi se do 2050. ostvario cilj klimatske neutralnosti EU-a u skladu s Pariškim sporazumom. U ožujku 2021. Europski parlament donio je rezoluciju u kojoj se zagovara uvođenje mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama usklađenog s pravilima WTO-a. Komisija je u akcijskom planu EU-a za postizanje nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla najavila i da će promicati odgovarajuće instrumente i poticaje kako bi se bolje provodilo načelo „onečišćivač plaća” i tako dovršilo postupno ukidanje „besplatnog onečišćavanja” radi postizanja što veće sinergije između dekarbonizacije i cilja nulte stope onečišćenja. Komisija je u europskom zelenom planu najavila da namjerava predložiti CBAM. U Komunikaciji je navedeno: „Ako se razlike u razinama ambicije u svijetu održe, s obzirom na to da EU ima sve veće klimatske ambicije, Komisija će predložiti mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika za odabrane sektore kako bi smanjila rizik od istjecanja ugljika. Time bi se osiguralo da cijena uvoza točnije odražava njegov sadržaj ugljika. Ta će mjera biti osmišljena tako da bude u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije i drugim međunarodnim obvezama EU-a.” Taj je mehanizam alternativa mjerama za smanjenje rizika od istjecanja ugljika iz sustava EU-a za trgovanje emisijama i njime se nastoji spriječiti da se trud koji Unija ulaže u smanjenje emisija poništi povećanjem emisija izvan Unije zbog premještanja proizvodnje ili povećanja uvoza proizvoda s nižom razinom emisija ugljika. Bez takvog mehanizma istjecanje ugljika moglo bi uzrokovati ukupno povećanje globalnih emisija. Pariškim sporazumom međunarodna zajednica obvezuje se na stalno povećanje ambicija povezanih s djelovanjem u području klime kako bi se ograničilo povišenje prosječne globalne temperature te znatno smanjili rizici i učinci klimatskih promjena. Svaka stranka mora pripremiti nacionalno utvrđen doprinos tom globalnom cilju, koji će odražavati njezin „najviši mogući cilj” i njezine „zajedničke ali diferencirane odgovornosti te mogućnosti stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti”. Sve dok velik broj međunarodnih partnera EU-a zauzima politički pristup iz kojeg ne proizlaze klimatske ambicije koje su na istoj razini kao i Unijine, a cijene koje se primjenjuju na emisije stakleničkih plinova i dalje se razlikuju, postoji rizik od istjecanja ugljika. Do istjecanja ugljika došlo bi kad bi zbog različitih ambicija povezanih s klimatskim politikama poduzeća u određenim industrijskim sektorima ili podsektorima premjestila proizvodnju u druge zemlje s blažim ograničenjima emisija ili kad bi se zbog drukčije klimatske politike uvezenim proizvodima iz tih zemalja zamijenili istovjetni proizvodi s nižom razinom emisija stakleničkih plinova. To bi moglo narušiti djelotvornost politika EU-a za ublažavanje emisija i ujedno dovesti do povećanja njihovih ukupnih emisija na globalnoj razini, čime bi se ugrozilo smanjenje emisija stakleničkih plinova koje je hitno potrebno ako svijet namjerava zadržati prosječnu globalnu temperaturu na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju. Trenutačno se pitanje rizika od istjecanja ugljika u Uniji rješava u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama. Riječ je o prvom međunarodnom sustavu za trgovanje emisijama stakleničkih plinova u svijetu, koji se primjenjuje od 2005. Za sektore obuhvaćene tim sustavom koji su najviše izloženi riziku od istjecanja ugljika tim se rizikom trenutačno upravlja tako što se dodjeljuju besplatne emisijske jedinice i naknade za povećanje troškova električne energije u skladu s pravilima o državnim potporama. Međutim, zbog besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama slabi cjenovni signal koji sustav šalje postrojenjima koja ga primaju u odnosu na prodaju svih jedinica na dražbi. Stoga takva dodjela utječe na poticaje za ulaganja u daljnje smanjenje emisija stakleničkih plinova. Isto tako, s obzirom na to da Unija povećava klimatske ambicije, očekuje se povećanje razlike u odnosu na razinu djelovanja u području klime u trećim zemljama, kao i povećani rizik od istjecanja ugljika za EU. Taj bi rizik proizlazio iz sve ambicioznijih ciljeva EU-a kad je riječ o smanjenju emisija stakleničkih plinova, u okviru kojih bi se ukupni broj emisijskih jedinica u sustavu za trgovanje emisijama trebao smanjiti. Zbog toga jača signal cijene ugljika iz sustava EU-a za trgovanje emisijama, što proizvođače iz Unije potiče na smanjenje emisija, ali ujedno uzrokuje povećanje razlike u odnosu na zemlje bez mehanizama za određivanje cijene ugljika. Nadalje, u skladu sa smanjenjem gornje granice emisija s vremenom će se smanjiti i ukupna besplatna dodjela emisijskih jedinica. S obzirom na opisane probleme, ovim se Prijedlogom nastoji riješiti problem smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji, a ujedno se sprječava da se trud uložen u smanjenje emisija globalno poništi povećanjem emisija izvan Unije. U tom se kontekstu predlaže CBAM, čiji je glavni cilj smanjiti rizik od istjecanja ugljika kako bi se u okviru borbe protiv klimatskih promjena smanjile emisije stakleničkih plinova u Uniji i svijetu. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području U kontekstu paketa za ostvarivanje cilja od 55 % CBAM nije samostalna mjera. Riječ je o mjeri klimatske politike kojom se nastoji očuvati integritet klimatskih ambicija EU-a usmjerenih na krajnji cilj klimatske neutralnosti. Uloga je CBAM-a smanjiti rizik od istjecanja ugljika i ojačati sustav EU-a za trgovanje emisijama. Stoga su sustav EU-a za trgovanje emisijama i CBAM usko povezani. U okviru paketa za ostvarivanje cilja od 55 % predlaže se i revizija sustava EU-a za trgovanje emisijama. Ona uključuje proširenje sustava EU-a za trgovanje emisijama na pomorski promet i uvođenje trgovanja emisijama u sektore građevinarstva i cestovnog prometa. Veće klimatske ambicije predloženih izmjena sustava EU-a za trgovanje emisijama ponajprije se ogledaju u strožim gornjim granicama emisija, što znači da će se ukupni broj dostupnih emisijskih jedinica smanjiti. Stroža gornja granica podrazumijeva jači signal cijene ugljika. Zbog EU-ova cilja klimatske neutralnosti i odluke o povećanju klimatskih ambicija za 2030. ponovno se šire razmatraju postojeće mjere za otklanjanje rizika od istjecanja ugljika. Konkretno, iako se besplatnom dodjelom emisijskih jedinica djelotvorno sprječavaju rizici od istjecanja ugljika, zbog nje slabi cjenovni signal za industriju Unije u odnosu na prodaju svih jedinica na dražbi. Kao što je navedeno u europskom zelenom planu, zahvaljujući CBAM-u cijena uvoza točnije bi odražavala njegov sadržaj ugljika. Ta je mjera osmišljena tako da bude u skladu s pravilima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i drugim međunarodnim obvezama Unije. Nadalje, predsjednica von der Leyen naglasila je da „ugljik mora imati cijenu jer je priroda više ne može plaćati. Mehanizmom za graničnu prilagodbu emisija ugljika strani proizvođači i Unijini uvoznici trebali bi se potaknuti da smanje emisije ugljika”. U tu bi svrhu aktivno informiranje trećih zemalja bilo važno za razumijevanje i ispunjavanje zahtjevâ CBAM-a. Nadalje, EU će surađivati s trećim zemljama na čiju trgovinu s EU-om ova Uredba utječe kako bi istražio mogućnosti za dijalog i suradnju u provedbi posebnih elemenata mehanizma. Trebao bi istražiti i mogućnosti zaključivanja sporazuma kako bi se uzeo u obzir njihov mehanizam određivanja cijene ugljika.

Postojeći su mehanizmi za smanjenje rizika od istjecanja ugljika besplatna dodjela emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama, a u nekim slučajevima i financijske mjere za nadoknadu neizravnih troškova emisija koji nastaju povećanjem cijena električne energije zbog sustava EU-a za trgovanje emisijama (neizravni troškovi emisija). CBAM je alternativa tim mjerama i stoga bi ih s vremenom morao zamijeniti. Međutim, kako bi se proizvođači, uvoznici i trgovci mogli prilagoditi novom režimu, besplatne dodjele trebale bi se smanjivati korak po korak tijekom postupnog uvođenja CBAM-a kako ta dva postupka ne bi bila kumulativna. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Unija iznimno aktivno sudjeluje na međunarodnim forumima kako bi jačala globalna pravila u području okoliša i pratila trgovinske partnere i manje razvijene zemlje na putu prema dekarbonizaciji. CBAM-om će se upotpuniti međunarodno djelovanje Unije u području okoliša i poticati dekarbonizacija u trećim zemljama. Unija od 1992. osmišljava zajednička rješenja i potiče globalne mjere za borbu protiv klimatskih promjena. Konkretnije, djelovanje na razini EU-a trebalo bi biti usmjereno na troškovno učinkovito ostvarivanje dugoročnih klimatskih ciljeva, a ujedno i na uspostavu pravednosti i okolišnog integriteta. Uspostava stabilnog upravljanja ciljem klimatske neutralnosti EU-a do 2050. pomoći će Uniji da ostane na dobrom putu za ostvarivanje tog cilja. Komisija je u akcijskom planu EU-a za postizanje nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla najavila i da će promicati odgovarajuće instrumente i poticaje kako bi se bolje provodilo načelo „onečišćivač plaća” i tako dovršilo postupno ukidanje „besplatnog onečišćavanja” radi postizanja što veće sinergije između dekarbonizacije i cilja nulte stope onečišćenja. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Člancima od 191. do 193. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) potvrđuju se i određuju nadležnosti EU-a u području klimatskih promjena. Pravna je osnova ovog Prijedloga članak 192. stavak 1. UFEU-a. U skladu s člankom 191. i člankom 192. stavkom 1. UFEU-a Unija pridonosi, među ostalim, ostvarenju sljedećih ciljeva: očuvanja, zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša, promicanja mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih ili svjetskih problema okoliša, a osobito borbe protiv klimatskih promjena. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Klimatske promjene po svojoj su prirodi problem koji nadilazi granice i koji se ne može riješiti isključivo nacionalnim ili lokalnim mjerama. Koordiniranim djelovanjem EU-a može se djelotvorno dopuniti i ojačati nacionalne i lokalne mjere te pridonijeti djelovanju u području klime. Koordinacija djelovanja u području klime potrebna je na razini Unije i, ako je to moguće, na globalnoj razini, a djelovanje EU-a opravdano je na temelju supsidijarnosti. Uvođenjem CBAM-a na razini EU-a stvorit će se zajednički i jedinstven okvir kojim će se osigurati jednakost politike određivanja cijene ugljika koja se primjenjuje na unutarnjem tržištu EU-a i politike određivanja cijene ugljika koja se primjenjuje na uvoz. S obzirom na to da se njegov cilj odnosi isključivo na okoliš i nadilazi granice, države članice ne mogu ga ostvariti samostalno. Zbog svoje povezanosti s okolišem i kako bi se izbjeglo preusmjeravanje trgovine, CBAM bi trebao biti učinkovitiji ako se ujednačeno primjenjuje na razini Unije, po uzoru na sustav EU-a za trgovanje emisijama, te bi ga trebalo osmisliti u skladu s pravilima WTO-a. Nadalje, ako se CBAM ne bi primjenjivao ujednačeno, njime bi se poticalo ponašanje koje dovodi do preusmjeravanja trgovine i biranja najpovoljnije jurisdikcije jer bi izvoznici iz trećih zemalja uvozili robu preko jurisdikcija EU-a koje primjenjuju najblaži oblik CBAM-a. To nije u suprotnosti s prijenosom provedbe i izvršenja na nadležna nacionalna tijela, no trebalo bi biti ograničeno na provedbu i izvršenje. ·Proporcionalnost Ovim se Prijedlogom nastoji riješiti problem smanjenja emisija stakleničkih plinova u Uniji i ujedno spriječiti da se trud uložen u smanjenje emisija poništi povećanjem emisija izvan Unije. Stoga je jasno da je odabir politika uvjetovan nastojanjem da se ostvare ciljevi CBAM-a, posebno smanjenje rizika od istjecanja ugljika, kako bi se u okviru borbe protiv klimatskih promjena smanjile emisije stakleničkih plinova u Uniji i svijetu. Predloženi opseg proizvoda obuhvaćenih CBAM-om temelji se na sektorima i emisijama obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijama, čiji se opseg obuhvaćenih sektora pak temelji na raznim kvantitativnim i kvalitativnim kriterijima povezanima s okolišnim ciljevima sustava EU-a za trgovanje emisijama, a područje primjene CBAM-a trebalo bi utvrditi tako da se na određenu robu upućuje na temelju njezina razvrstavanja u kombiniranu nomenklaturu. Ublažavanje rizika od istjecanja ugljika u određenim energetski intenzivnim sektorima motivacija je za uvođenje te mjere. CBAM se temelji na klimatskoj logici sustava EU-a za trgovanje emisijama koja započinje od sektora u kojima su apsolutne vrijednosti emisija najviše i stoga bi za njih bio najvažniji. Sadržaj ugljika u proizvodima ključan je element CBAM-a jer upućuje na emisije stakleničkih plinova (izražene u ekvivalentu ugljikova dioksida, „CO2e”) koje su ispuštene tijekom njihove proizvodnje u inozemstvu. Na temelju tog elementa sprječava se nepovoljnije postupanje prema uvezenim proizvodima u odnosu na domaće proizvode proizvedene u postrojenjima u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. S obzirom na to da za postrojenja na koja se primjenjuje sustav EU-a za trgovanje emisijama vrijedi cijena ugljika procijenjena na temelju njihovih stvarnih emisija, procjena na temelju stvarnih emisija stakleničkih plinova trebala bi se provoditi i za uvezene proizvode na koje se primjenjuje CBAM. Međutim, kako bi se poduzećima omogućilo da se prilagode takvom pristupu, predlaže se da se s prijelaznim razdobljem započne bez financijske prilagodbe. Ovlašćivanjem nacionalnih nadležnih tijela za upravljanje mjerom maksimalno bi se povećala djelotvornost provedbe i izvršenja jer bi se u obzir uzela nacionalna iskustva u upravljanju sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Ustroj u kojem nacionalna nadležna tijela za klimu imaju ključnu ulogu uvelike odražava ustroj koji se u sustavu EU-a za trgovanje emisijama uspješno primjenjuje gotovo deset godina. • Odabir instrumenta Ciljevi ovog Prijedloga najbolje se mogu ostvariti uredbom. Njome će brojne odredbe koje se odnose na robu uvezenu u carinsku uniju postati izravno primjenjive. Nadalje, ta se uredba u cijeloj Uniji mora primjenjivati i provoditi ujednačeno i dosljedno kako bi se ostvarili ciljevi iz članaka 32. i 207. UFEU-a.

Različite razine izloženosti riziku od istjecanja ugljika u ograničenoj bi mjeri opravdale djelovanje na nacionalnoj razini. Emisije ugljika nisu lokalizirane i, kao i sustav EU-a za trgovanje emisijama, CBAM može biti učinkovitiji kad se primjenjuje ujednačeno u većem opsegu. Zbog toga se ciljevi ovog Prijedloga najbolje mogu ostvariti uredbom. Time će se osigurati izravna primjenjivost njezinih odredbi. Isto tako, ako bi se određene zadaće povezane s provedbom i izvršenjem povjerile tijelima nadležnima za klimu i carinu u državama članicama, otklonila bi se tehnička i metodološka ograničenja i povećala djelotvornost. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA ·Savjetovanja s dionicima U okviru pripreme ovog Prijedloga Komisija je osmislila i provela strategiju savjetovanja s dionicima, koja je obuhvaćala i javna i ciljana savjetovanja. Početna procjena učinka objavljena je 4. ožujka 2020. kako bi se dobile povratne informacije. Savjetovanje je trajalo do 1. travnja 2020. kako bi se prikupile povratne informacije o početnim razmatranjima povezanima s projektom. U tom je razdoblju savjetovanja podneseno ukupno 219 odgovora, a od toga približno 150 odgovora trgovinskih udruženja, poslovnih udruženja i pojedinačnih poduzeća, 20 odgovora NVO-a i 20 odgovora građana, a preostale su odgovore podnijele skupine za strateško promišljanje, akademske/istraživačke institucije, sindikati i javna tijela. Većina odgovora poslana je iz EU-a, a njih 24 iz trećih zemalja. Općenito, u većini je odgovora izražena potpora CBAM-u, a među preostalima je otprilike jednak broj odgovora u kojima je izražena ograničena potpora i u kojima je potpora uskraćena. U velikoj se većini odgovora poziva na oprez pri osmišljavanju mjere i zahtijeva se razmatranje svih mogućnosti. Istaknuta su ključna područja, među ostalim učinak na lance vrijednosti i oslanjanje na uvoz sirovina, izbjegavanje prekomjernih učinaka na krajnje potrošače, veze sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama i besplatnim emisijskim jedinicama, distribucijski učinak u zahvaćenim sektorima i zemljama, a posebno u gospodarstvima u razvoju, i interakcija s postojećim mjerama za trgovinsku zaštitu koje se primjenjuju na sirovine. U skladu sa smjernicama Komisije za bolju regulativu od 22. srpnja do 28. listopada 2020. provedeno je i otvoreno javno savjetovanje. Cilj savjetovanja bio je prikupiti mišljenja građana i organizacija o obrazloženjima, ciljevima, mogućem obliku i području primjene te učincima inicijative. Ispitanici su mogli učitati i dokumente o stajalištu. U javnom savjetovanju sudjelovalo je ukupno 615 ispitanika. Zabilježeno je šest dvostrukih odgovora, što znači da je valjanih doprinosa bilo 609. Većina ispitanika navodi da je istjecanje ugljika stvaran problem i da se CBAM-om može riješiti to pitanje, promicati potrošnja niskougljičnih proizvoda u EU-u i poticati uvođenje niskougljičnih tehnologija i ambicioznih klimatskih politika u trećim zemljama. Iako poduzeća, poslovna udruženja i javna tijela imaju pozitivno mišljenje o djelotvornosti postojećih mjera u kontekstu sustava EU-a za trgovanje emisijama i pravilâ o državnim potporama za ograničavanje istjecanja ugljika te o mogućnosti smanjenja emisija stakleničkih plinova drugim regulatornim mjerama, građani i drugi dionici zauzeli su kritičniji stav. Ispitanici smatraju da bi CBAM trebao biti ponajprije usmjeren na proizvode iz djelatnosti koje su već uključene u sustav EU-a za trgovanje emisijama (posebno one s najvećim rizikom od istjecanja ugljika) i da bi njime trebali biti obuhvaćeni cijeli lanci vrijednosti. Uz sve navedeno službe Komisije sudjelovale su u opsežnim bilateralnim savjetovanjima s javnim tijelima u EU-u i trećim zemljama, poslovnim udruženjima, pojedinačnim poduzećima i NVO-ima. Isto tako, vanjski ugovorni izvođač proveo je ciljana savjetovanja u okviru kojih je obavio ukupno 25 detaljnih razgovora s višim rukovoditeljima i udruženjima iz sektora osnovnih materijala, proizvođačima, NVO-ima i oblikovateljima politika. Održana su dva kruga razgovora. Prvo je u ranoj fazi provedeno 17 neformalnih razgovora kako bi se utvrdile relevantne problematične teme i otvorena pitanja za daljnje istraživanje. U drugom je koraku provedeno osam dodatnih razgovora kako bi se ispitalo jesu li mišljenja i bojazni iz neformalnih razgovora prisutni i među širom skupinom dionika. Sudjelovalo je 17 dionika iz industrije, petero iz nevladinih organizacija i troje iz institucija država članica. Zahvaljujući rezultatima javnih i ciljanih savjetovanja Komisija je prikupila velik broj stajališta i mišljenja o inicijativi. I javna i ciljana savjetovanja pokazala su da postoji zajedničko mišljenje o potrebi za CBAM-om kako bi se smanjio rizik od istjecanja ugljika i pomoglo Uniji da ostvari veće klimatske ambicije. Na temelju povratnih informacija dobivenih u okviru tih savjetovanja odabrani su elementi oblikovanja i najpoželjnije opcije politike. Rezultati savjetovanja s dionicima sažeti su u odgovarajućem prilogu procjeni učinka. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja Pripremni koraci za donošenje Prijedloga temelje se na nizu studija i stručnih savjeta u kojima se analiziraju mogući oblik i područje primjene CBAM-a te njegovi učinci na okoliš, društvo i gospodarstvo. Konkretno, uz potporu vanjskih stručnjaka Komisije provedena je studija o optimalnom obliku mehanizma i sektorima koji će njime biti obuhvaćeni. U okviru studije preispitana je logika intervencije, procijenjen je niz alternativnih opcija i njihova izvedivost, izneseni su tehnički savjeti o elementima tehničkog oblikovanja te je pružena pomoć pri odabiru sektora koji će biti obuhvaćeni mehanizmom. Elementi te studije izneseni su u procjeni učinka, a Komisija je objavila i cijelu studiju. Osim kvalitativne studije CBAM-a provedena je i namjenska kvantitativna procjena učinka kojoj su pridonijeli Zajednički istraživački centar Komisije, koji se usredotočio na učinke CBAM-a na materijalne proizvode, i vanjski stručnjaci, koji su se usredotočili na učinke na električnu energiju. Te kvantitativne procjene omogućile su uvid u učinak inicijative na okoliš, gospodarstvo i društvo te su u okviru procjene učinka stavljene na raspolaganje javnosti. Naposljetku, analiza se temelji na dodatnom pregledu literature, studijama i istraživačkim radovima koje su dostavili članovi akademske zajednice u okviru otvorenog javnog savjetovanja te na drugim neovisnim studijama. •Procjena učinka Odbor za nadzor regulative dao je pozitivno mišljenje sa zadrškama o procjeni učinka, uključujući prijedloge za poboljšanje. Izvješće o procjeni učinka dodatno je revidirano u skladu s tim mišljenjem, a posebno se nastojalo osigurati njegovu neovisnost u odnosu na problem istjecanja ugljika i ujedno ojačati dosljednost s prijedlogom revizije sustava EU-a za trgovanje emisijama, bolje razjasniti ključne učinke i odabire institucija te podrobnije predočiti stajališta skupina dionika. Problem koji se nastoji riješiti CBAM-om odnosi se na smanjenje emisija stakleničkih plinova u EU-u i ujedno sprečavanje mogućnosti da se trud uložen u smanjenje emisija poništi povećanjem emisija izvan Unije (istjecanje ugljika). U skladu s tim dinamičnim okvirom temelj za izradu procjene učinka zasnivao se na činjenici da se CBAM uvodi u kontekstu novog dogovorenog cilja EU-a da se neto emisije stakleničkih plinova smanje za najmanje 55 % (u odnosu na 1990.).

Na temelju tog dinamičnog okvira procijenjeno je šest opcija, a pri osmišljavanju svake od njih uzeti su u obzir zahtjevi WTO-a i međunarodne obveze EU-a, kao što su sporazumi o slobodnoj trgovini koje je zaključio EU ili Ugovor o Energetskoj zajednici. Kad je riječ o CBAM-u, prva je opcija porez na uvoz ugljika koji plaća uvoznik pri ulasku proizvoda u EU. Porez bi naplaćivala carinska tijela na granici na temelju poreza koji odražava cijenu ugljika u Uniji u kombinaciji sa standardnim intenzitetom ugljika proizvoda. Uvoznici bi imali priliku zatražiti smanjenje obveze povezane s CBAM-om na temelju pojedinačnog ugljičnog otiska i cijene ugljika plaćene u zemlji proizvodnje. U okviru druge opcije na uvoz bi se primjenjivao sustav koji je svojevrsna replika sustava EU-a za trgovanje emisijama primjenjivog na domaću proizvodnju. Slično sustavu emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama, ta opcija podrazumijeva da uvoznici predaju certifikate (certifikate o CBAM-u) koji se temelje na intenzitetu ugrađenih emisija proizvoda koje uvoze u Uniju i koji se kupuju po cijeni koja u svakom trenutku odgovara cijeni emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama. Ti certifikati neće biti povezani s emisijskim jedinicama iz sustava EU-a za trgovanje emisijama, ali će biti u skladu s cijenom tih emisijskih jedinica kako bi se zauzeo dosljedan pristup određivanju cijena u sustavu EU-a za trgovanje jedinicama. Nacionalna tijela nadležna za klimu upravljat će prodajom certifikata o CBAM-u, a uvoznici će tim tijelima zaduženima za upravljanje CBAM-om dostavljati deklaracije verificiranih ugrađenih emisija u uvezenim proizvodima i predavati onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara deklariranim emisijama. Slično kao u sustavu EU-a za trgovanje emisijama, takvi postupci deklaracije i predaje obavljat će se u okviru godišnjeg usklađivanja koje će se provoditi tijekom godine koja slijedi nakon godine uvoza i na temelju godišnjeg obujma trgovinskog uvoza. Intenzitet emisija ugljika proizvoda temeljio bi se na zadanim vrijednostima, međutim, uvoznicima bi se omogućilo da u trenutku godišnjeg usklađivanja na temelju pojedinačnih rezultata emisija zatraže smanjenje obveze povezane s CBAM-om. Isto tako, imali bi pravo tražiti smanjenje obveze povezane s CBAM-om za svaku cijenu ugljika plaćenu u zemlji proizvodnje (na koju pri izvozu nije primijenjen rabat ni bilo koji drugi oblik kompenzacije). Treća opcija funkcionira na isti način kao druga, no cijena ugljika pri uvozu temelji se na stvarnim emisijama proizvođača iz trećih zemalja, a ne na zadanoj vrijednosti koja se temelji na prosjecima proizvođača iz EU-a. U okviru te opcije uvoznik će morati prijaviti stvarne emisije ugrađene u proizvod i predati odgovarajući broj certifikata o CBAM-u. Četvrta opcija primjenjivala bi se na isti način kao treća. Uključuje predaju certifikata o CBAM-u za uvezene proizvode. Međutim, u okviru te opcije razmatra se i razdoblje postupnog uvođenja od deset godina koje bi započelo 2026. i tijekom kojeg bi se besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama svake godine postupno ukidale za deset postotnih bodova, a uvodio bi se CBAM. Tijekom tog razdoblja postupnog uvođenja obveza povezana s CBAM-om smanjila bi se proporcionalno količini besplatnih emisijskih jedinica raspodijeljenih u određenom sektoru. Peta je opcija inačica treće opcije s proširenim dosegom na niže razine vrijednosnog lanca. Njome bi bili obuhvaćeni materijali s višom razinom emisija ugljika koji su dio polugotovih i gotovih proizvoda duž lanca vrijednosti. CBAM bi se i pri uvozu temeljio na stvarnim emisijama proizvođača iz trećih zemalja. Šesta opcija podrazumijeva trošarinu na materijale s višom razinom emisija ugljika koja obuhvaća potrošnju domaćih i uvezenih proizvoda u Uniji te daljnju primjenu sustava EU-a za trgovanje emisijama koja uključuje besplatnu dodjelu emisijskih jedinica za proizvodnju u EU-u. Kad je riječ o djelotvornosti CBAM-a u odnosu na njegov glavni cilj smanjenja rizika od istjecanja ugljika kako bi se u okviru borbe protiv klimatskih promjena smanjile emisije stakleničkih plinova u Uniji i svijetu, procjena učinka pokazala je da se svim opcijama politike ostvaruje pozitivan učinak. U tom je pogledu utvrđeno da se svim opcijama CBAM-a postiže veće smanjenje emisija u sektorima u Uniji u kojima se primjenjuje CBAM nego inačicom koja uključuje veće ambicije i besplatne dodjele emisijskih jedinica. Sve opcije politike donose pozitivne rezultate kad je riječ o poticanju proizvođača iz trećih zemalja da prijeđu na čišće proizvodne postupke. Na temelju tih kriterija posebno su djelotvorne opcije kojima se omogućuje dokazivanje stvarnih emisija, a iznimno pozitivne rezultate pokazuju i treća, četvrta i peta opcija. Utvrđeno je da su sve opcije u skladu sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Četvrtom opcijom postiže se izrazito pozitivan učinak u području zaštite od istjecanja ugljika, a slijede je treća i peta opcija, dok bi prva, druga i šesta opcija bile manje djelotvorne. Sve su opcije politike osmišljene tako da budu u skladu s međunarodnim obvezama EU-a. CBAM će se primjenjivati na uvoz robe po cijeni ugljika koja će se utvrđivati sustavom dražbi u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama. Cijena bi se naplaćivala uvoznicima na temelju zadane vrijednosti ili na temelju stvarnih emisija ugrađenih u uvezene proizvode. Zbog mogućnosti dokazivanja da je ugljična učinkovitost njihova proizvoda viša od zadane vrijednosti sustav bi postao složeniji, ali bi se ujedno potaknulo smanjenje emisija za udio materijala koji se izvoze u EU. Učinak je CBAM-a na zaposlenost općenito ograničen. Na promjene u zaposlenosti uglavnom utječe postojanje (ili nepostojanje) besplatne dodjele emisijskih jedinica. Zadržavanje besplatne dodjele emisijskih jedinica uzrokuje neznatan porast zaposlenosti u sektorima u kojima se primjenjuje CBAM. Potpuno ukidanje besplatne dodjele emisijskih jedinica bez dostupnog CBAM-a dovodi do najvećeg smanjenja zaposlenosti. Primjena CBAM-a na materijalne industrijske proizvode vjerojatno će ograničeno utjecati na potrošačke cijene jer je mjera usmjerena na proizvode na višim razinama lanca vrijednosti i samo neizravno utječe na robu namijenjenu krajnjoj potrošnji. Pretpostavlja se da će za uvoznike koji se nalaze u Uniji i na koje bi se primjenjivale obveze u okviru CBAM-a nastati troškovi usklađivanja. Oni bi se mogli utvrditi na temelju zadane vrijednosti ili pružanjem verificiranih informacija o stvarnim emisijama. Iako bi se stvarne emisije pratile izvan Unije, odgovornost, a time i troškove, za dostavljanje tijelima verificiranih informacija povezanih s tim praćenjem snose uvoznici. Kad se u okviru prve, druge, treće, četvrte i pete opcije deklariraju emisije jednake zadanoj vrijednosti, praćenje emisija iz proizvodnog postupka nije potrebno te stoga nastaju i ograničeni troškovi. Međutim, ako uvoznici odluče zatražiti da primjenjuju stvarne emisije iz proizvodnog postupka, praćenjem nastaju dodatni troškovi za poduzeće. U okviru šeste opcije zadane se vrijednosti moraju utvrditi i za materijale i za gotove proizvode. Administrativno opterećenje za proizvođače materijala u EU-u relativno je nisko, što znači da proizvođači ne moraju dokazivati intenzitet ugljika u svojoj proizvodnji. Proizvodnja električne energije razmatra se odvojeno od materijalnih proizvoda. Da bi se CBAM primijenio na sektor električne energije, potrebno je u obzir uzeti njezina jedinstvena obilježja prema kojima se razlikuje od osnovnih materijala, a to uključuje njezin način prijenosa ograničenim monopolističkim mrežama i širok raspon tehnologija koje se primjenjuju pri njezinoj proizvodnji. U skladu s pristupima koji se primjenjuju na materijalne proizvode, u kontekstu određivanja odgovarajuće obveze u okviru CBAM-a potrebno je utvrditi referentnu vrijednost za emisije ugrađene u uvezenu električnu energiju. Za utvrđivanje referentne vrijednosti ugrađenih emisija električne energije upotrebljavaju se dvije alternativne opcije: (a) prosječni intenzitet emisija stakleničkih plinova za kombinaciju izvora električne energije u EU-u i (b) prosječni faktor emisije stakleničkih plinova za kombinaciju izvora električne energije u EU-u. Međutim, kao i u okviru drugih opcija, uvoznici bi i dalje mogli dokazati da je razina emisija u njihovim postrojenjima niža od navedenih referentnih vrijednosti. Na temelju navedenog u procjeni učinka zaključeno je da četvrta opcija ima jasne prednosti u odnosu na sve ostale razmotrene opcije. Stoga se predlaže uvođenje CBAM-a za odabrane proizvode u obliku certifikata o CBAM-u koji se temelje na stvarnim emisijama. Predlaže se i postupno uvođenje CBAM-a uz odgovarajuće smanjenje besplatne dodjele emisijskih jedinica u odgovarajućim postrojenjima u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. Tom se opcijom politike osigurava visoka razina djelotvornosti CBAM-a. Sustavom koji se temelji na stvarnim emisijama uvezene robe osigurava se pravedno i jednako postupanje prema svim uvezenim proizvodima i uska povezanost sa sustavom EU-a za trgovanje emisijama. Međutim, sustav CBAM-a morat će se upotpuniti uvođenjem mogućnosti da se izračuni temelje na skupu zadanih vrijednosti za primjenu u situacijama u kojima nije dostupno dovoljno podataka o emisijama. Nadalje, u početnoj prijelaznoj fazi u kojoj uvoznici možda još neće moći izraditi podatke o stvarnim emisijama potrebne za sustav mogla bi se primjenjivati i zadana vrijednost. Ta će se opcija trebati osmisliti tako da bude potpuno u skladu s međunarodnim obvezama EU-a, posebno s pravilima WTO-a, i stoga će se pri primjeni zadane vrijednosti u svim slučajevima morati omogućiti uvoznicima da na temelju svojih stvarnih emisija dokažu da su njihovi rezultati bolji od te vrijednosti. Nadalje, trebat će osigurati da se tijekom postupnog uvođenja CBAM-a i odgovarajućeg postupnog ukidanja besplatnih emisijskih jedinica prema uvezenim proizvodima ni u kojem trenutku ne postupa nepovoljnije nego prema domaćoj proizvodnji u EU-u. Isto tako, uvođenjem certifikata o CBAM-u koji se temelje na stvarnim emisijama uspostavila bi se zaštita od rizika od istjecanja ugljika, a ujedno bi se potaknulo proizvođače iz trećih zemalja da prijeđu na čišće proizvodne postupke, prema potrebi uz službenu razvojnu pomoć. Kad je riječ o električnoj energiji, najpoželjnija je opcija primijeniti CBAM na temelju faktora emisije ugljika uz mogućnost da uvoznici dokažu niže emisije. Obje opcije pridonose ublažavanju rizika od istjecanja ugljika tako što srednjoročno odvraćaju od toga da se izvori proizvodnje energije s višom razinom emisija ugljika koji bi mogli zamijeniti proizvođače sa sjedištem u EU-u izložene sve većim troškovima ugljika gomilaju u blizini granica EU-a. Međutim, opcijom koja se temelji na faktoru emisije ugljika mnogo se djelotvornije sprječava istjecanje ugljika uz niske administrativne troškove. Odabirom četvrte opcije politike za materijalne proizvode i faktora emisije ugljika za električnu energiju uveo bi se proporcionalni mehanizam za suočavanje s klimatskim promjenama smanjenjem emisija stakleničkih plinova u Uniji i sprečavanjem da se te emisije zamijene emisijama izvan Unije. Isto tako, postupnim ukidanjem besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama u predmetnim sektorima u kombinaciji s postupnim uvođenjem CBAM-a poduzećima i nadležnim tijelima omogućio bi se razborit i predvidljiv prelazak. •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

Procjena učinka upućuje na to da bi troškovi usklađivanja s CBAM-om bili relativno viši za MSP-ove nego za velika poduzeća. Točan stupanj razlike između tih dviju skupina nije se mogao kvantificirati na temelju trenutačno dostupnih podataka. S obzirom na to da se CBAM u početku primjenjuje na uvoz nekoliko osnovnih materijala i proizvoda od osnovnih materijala, uglavnom utječe na velika poduzeća. Stoga bi se mjerama povezanima s uvozom ostvario neznatan praktični učinak na MSP-ove iako bi on s obzirom na uvezenu količinu bio relativno veći nego za velika poduzeća. Zbog tog razloga u okviru procjene učinka nije proveden test utjecaja na MSP-ove niti je s MSP-ovima provedeno zasebno savjetovanje iako su stajališta MSP-ova i posljedice koje bi oni mogli snositi procijenjeni u okviru internetskog javnog savjetovanja koje je provela Komisija. Zbog toga ni ovom Uredbom nisu propisane posebne mjere za MSP-ove. •Temeljna prava Ovim se Prijedlogom poštuju temeljna prava i načela koja su posebno priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima. Njime se posebno pridonosi cilju visoke razine zaštite okoliša u skladu s načelom održivog razvoja, kako je utvrđeno člankom 37. Povelje. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Većina prihoda koji se ostvare CBAM-om uplaćivat će se u proračun EU-a. Na izvanrednom sastanku Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. čelnici EU-a postigli su dogovor o instrumentu za oporavak NextGenerationEU. Tim će se instrumentom EU-u osigurati potrebna sredstva za suočavanje s izazovima koje je donijela pandemija bolesti COVID-19 i poduprijeti ulaganje u zelenu i digitalnu tranziciju. Kako bi ga financirala, Komisija će moći pozajmiti najviše 750 milijardi EUR na financijskim tržištima. U tom su se kontekstu Europski parlament, Vijeće i Komisija složili da će „[i]nstitucije [...] raditi na uvođenju dostatnih novih vlastitih sredstava kako bi se pokrio iznos koji odgovara očekivanim rashodima povezanima s vraćanjem” instrumenta NextGenerationEU. Komisija se obvezala da će u prvoj polovini 2021. podnijeti prijedloge o novim vlastitim sredstvima koji će uključivati CBAM. 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja U okviru cjelokupnog paketa mjera zaštite okoliša koje je EU donio i primijenio, a koje pokazuju da EU i dalje ima višu razinu ambicija u pogledu okoliša nego mnogi naši trgovinski partneri, smatra se da je primjereno u najkraćem razumnom roku započeti s prelaskom sa sustava u kojem se pitanje istjecanja ugljika rješava besplatnim emisijskim jedinicama na sustav u kojem se to pitanje kad je povezano s uvozom rješava mehanizmom za prilagodbu ugljika na granicama, pri čemu se na nepristran način moraju uzeti u obzir tehnička i ekonomska izvedivost, uključujući administrativna ograničenja i legitimna očekivanja svih gospodarskih subjekata. Istodobno usklađivanje više ciljeva ide u prilog tomu da se mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama postupno uvede u najkraćem mogućem roku kako bi se u početnoj i relativno kratkoj pilot-fazi bez ikakve financijske prilagodbe operatori mogli prilagoditi novom sustavu, među ostalim njegovim dodatnim administrativnim zahtjevima, a nadležna tijela steći iskustvo u upravljanju novim sustavom. Nakon završetka te pilot-faze postupak prelaska s besplatnih emisijskih jedinica na mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama ozbiljno će se ubrzati, pri čemu će se izbjegavati diskriminacija između domaće i uvezene robe ili među uvezenom robom iz različitih zemalja te će se potpuno poštovati međunarodne obveze i prava EU-a. Komisija će uspostaviti mehanizme za praćenje i evaluaciju funkcioniranja CBAM-a, među ostalim njegove provedbe u slučaju prijevara, te će ga ocijeniti imajući u vidu glavne ciljeve politike. S obzirom na to da je CBAM jedan od prijedloga politike u okviru paketa za ostvarivanje cilja od 55 %, praćenje i evaluacija mogli bi se provoditi u skladu s drugim politikama iz tog paketa. Do kraja prijelaznog razdoblja Komisija će izvijestiti Europski parlament i Vijeće o primjeni Uredbe i prema potrebi podnijeti zakonodavni prijedlog za proširenje CBAM-a na robu koja nije navedena u Prilogu I., a možda i na druge emisije, te će uvesti druge moguće promjene kako bi poboljšala njegovo funkcioniranje. U tu je svrhu potrebno prvo pratiti učinak CBAM-a. •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga U poglavlju I. utvrđuju se opće odredbe, među ostalim predmet, područje primjene Prijedloga (članci 1. i 2.) i definicije ključnih pojmova (članak 3.). U Prilogu I. podrobno se utvrđuje područje primjene Prijedloga te se navode roba i emisije stakleničkih plinova povezane sa svakom vrstom navedene robe. U Prilogu II. navode se zemlje i državna područja podrijetla u kojima se predmetna mjera ne primjenjuje. Poglavlje II. sadržava odredbe o obvezama i pravima deklaranata robe. Točnije, sadržava odredbe o uvjetima podnošenja zahtjeva za ovlaštenje za uvoz robe na koju se primjenjuje CBAM (članci 4. i 5.), o obvezi ovlaštenog deklaranta da svake godine do 31. svibnja podnese godišnju deklaraciju o CBAM-u i sadržaju te deklaracije (članak 6.), o načelima za izračun emisija ugrađenih u robu koja je prethodne kalendarske godine uvezena u EU (članak 7., kako je dalje navedeno u Prilogu III.) i o postupku verifikacije tih emisija koji provode akreditirani verifikatori (članak 8. dopunjen zahtjevima u pogledu izvješćivanja i načelima verifikacije u Prilozima IV. i V.). U njemu se utvrđuju i načela za priznavanje cijene ugljika plaćene u trećim zemljama (članak 9.). Naposljetku, u skladu s člankom 10. operator postrojenja u trećoj zemlji može zatražiti od Komisije da ga uvrsti u središnju bazu podataka. Nakon što se registrira, operator može odabrati da se informacije o verificiranim ugrađenim emisijama otkriju ovlaštenom deklarantu. Na temelju tih otkrivenih informacija ovlašteni deklarant može ispuniti obvezu da pri uvozu robe proizvedene u postrojenju registriranom u središnjoj bazi podataka Uniji deklarira verificirane informacije o ugrađenim emisijama. U poglavlju III. navedene su opće odredbe o administrativnom ustroju nadležnih nacionalnih tijela, ulozi Komisije, isto kao središnjeg administratora, i otkrivanju informacija (članci 11., 12., 13. i 15.). To poglavlje sadržava i odredbe o glavnim značajkama nacionalnih registara i njihovih računa (članci 14. i 16.) te o odlukama tijela u pogledu ovlaštenja za uvoz (članak 17.), akreditiranju verifikatora (članak 18.) i preispitivanju deklaracija o CBAM-u (članak 19.). Poglavlje IV. sadržava odredbe o certifikatima o CBAM-u. U člancima od 20. do 24. utvrđuju se podrobna pravila o životnom ciklusu certifikata o CBAM-u, od njihove prodaje do kontrole predaje ili ponovne kupnje, ako do nje dođe, i konačnog poništenja. U članku 20. podrobno se opisuje prodaja certifikata koju provode nadležna tijela. Članak 21. odnosi se na izračun cijene certifikata koji Komisija obavlja svakog tjedna. U članku 22. utvrđuju se postupci kojima se osigurava da svaki ovlašteni deklarant ispuni obvezu predaje certifikatâ u nacionalni registar. U članku 23. utvrđuje se pravo ovlaštenog deklaranta da od nadležnog tijela zatraži ponovnu kupnju ograničenog broja certifikata o CBAM-u preostalih na njegovu računu nakon predaje. Naposljetku, u članku 24. navodi se da je do 30. lipnja svake godine nadležno tijelo dužno poništiti certifikate preostale na računu svakog deklaranta nakon predaje i ponovne kupnje, ako postoje. U poglavlju V. riječ je o načinu na koji bi carinska tijela trebala provoditi postupke za upravljanje robom na granici (članak 25.). U poglavlju VI. utvrđuju se kazne za neispunjavanje obveza u članku 26. i propisuje se posebna odredba o izbjegavanju mjera u slučaju promjena strukture trgovine (članak 27.).

Poglavlje VII. sadržava odredbe o izvršavanju delegiranja ovlasti Komisiji za donošenje delegiranih akata (članak 28.) i postupku ispitivanja za provedbene akte (članak 29.). Ovlast za donošenje delegiranih akata spominje se u člancima 2., 18. i 27. Članak 2., članci od 5. do 9. te članci 21., 25., 31., 33. i 35. sadržavaju odredbe o provedbenim ovlastima. U Poglavlju VIII. članak 30. sadržava odredbe o evaluaciji Uredbe i njezinu preispitivanju. Poglavlje IX. (članak 31.) odnosi se na smanjenje obveze u okviru CBAM-a kako bi se uzela u obzir prijelazna besplatna dodjela emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama u postrojenjima u Uniji u kojima se proizvodi ista vrsta robe koja je obuhvaćena Prijedlogom. Poglavlje X. sadržava posebne odredbe koje će se primjenjivati tijekom početnog prijelaznog razdoblja. U skladu s tim odredbama u prvim će se godinama CBAM primjenjivati bez financijske prilagodbe kako bi se prikupili podaci i informirali deklaranti. Kako je utvrđeno u članku 32., to prijelazno razdoblje trajat će tri godine, od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2025. Deklaranti će svaka tri mjeseca izvješćivati o ugrađenim emisijama koje odgovaraju njihovu uvozu iz prethodnog tromjesečja i pritom navesti pojedinosti o izravnim i neizravnim emisijama te izvješćivati o cijeni ugljika plaćenoj u inozemstvu. Carinska tijela obavijestit će deklarante o njihovim obvezama u okviru CBAM-a i razmijeniti informacije s nadležnim tijelima. Naposljetku, u poglavlju XI. navodi se datum stupanja Prijedloga na snagu, pri čemu se neke odredbe primjenjuju isključivo u prijelaznom razdoblju, a neke se počinju primjenjivati 2026. (članak 36.). 2021/0214 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi mehanizma za prilagodbu ugljika na granicama (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Komisija je u svojoj komunikaciji o europskom zelenom planu utvrdila novu strategiju rasta kojom se Uniju nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija (emisije nakon što se odbiju uklanjanja) stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s iskorištavanjem resursa. Usto, europskim zelenim planom nastoji se zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital EU-a te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika i učinaka povezanih s okolišem. Međutim, ta preobrazba mora biti pravedna i uključiva i nitko ne smije biti zapostavljen. Komisija je u akcijskom planu EU-a za postizanje nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla najavila promicanje odgovarajućih instrumenata i poticaja kako bi se bolje provodilo načelo „onečišćivač plaća” utvrđeno u članku 191. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i tako dovršilo postupno ukidanje „besplatnog onečišćavanja” radi postizanja što veće sinergije između dekarbonizacije i cilja nulte stope onečišćenja. (2)Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. Stranke Pariškog sporazuma u njegovu su se članku 2. usuglasile da će zadržati povišenje prosječne globalne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da će ulagati trud kako bi povišenje temperature ograničile na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju.

(3)Suočavanje s klimatskim i drugim izazovima povezanima s okolišem te ostvarenje ciljeva Pariškog sporazuma u središtu su europskog zelenog plana. U kontekstu vrlo teških posljedica pandemije bolesti COVID-19 za zdravlje i gospodarsko blagostanje građana Unije vrijednost europskog zelenog plana samo je porasla. (4)Unija se obvezala da će do 2030. smanjiti emisije stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu Unije za najmanje 55 % ispod razina iz 1990., kako je utvrđeno u podnesku UNFCCC-u ime Europske unije i njezinih država članica o ažuriranju nacionalno utvrđenog doprinosa Europske unije i njezinih država članica. (5)Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća u zakonodavstvo je ugrađen cilj postizanja klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. U toj se uredbi utvrđuje i obveza Unije da do 2030. smanji emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 % ispod razina iz 1990. (6)U posebnom izvješću Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC) o učincima povišenja globalne temperature od 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju i povezanim putanjama globalnih emisija stakleničkih plinova iznosi se čvrsto znanstveno uporište za borbu protiv klimatskih promjena i ukazuje na potrebu za jačanjem djelovanja u području klime. U tom se izvješću potvrđuje da je za smanjenje vjerojatnosti ekstremnih vremenskih uvjeta potrebno hitno smanjiti emisije stakleničkih plinova i da klimatske promjene treba ograničiti na povišenje globalne temperature od 1,5 °C. (7)Unija provodi ambicioznu politiku djelovanja u području klime i uspostavila je regulatorni okvir za ostvarenje svojeg cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. Zakonodavstvo kojim se taj cilj nastoji ostvariti među ostalim obuhvaća Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća kojom se uspostavlja sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije (sustav EU-a za trgovanje emisijama) i osigurava usklađeno određivanje cijena emisija stakleničkih plinova na razini Unije za energetski intenzivne sektore i podsektore, Uredbu (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća kojom se uspostavljaju nacionalni ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. te Uredbu (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća kojom se od država članica zahtijeva da emisije stakleničkih plinova proizišle iz korištenja zemljišta kompenziraju uklanjanjem emisija iz atmosfere. (8)Sve dok znatan broj međunarodnih partnera Unije zauzima politički pristup koji ne dovodi do klimatskih ambicija koje su na istoj razini kao Unijine, postoji rizik od istjecanja ugljika. Do istjecanja ugljika došlo bi kad bi zbog troškova povezanih s klimatskim politikama poduzeća u određenim industrijskim sektorima ili podsektorima premjestila proizvodnju u druge zemlje ili kad bi se istovjetni proizvodi s nižom razinom emisija stakleničkih plinova zamijenili uvezenim proizvodima iz tih zemalja. To bi moglo dovesti do povećanja njihovih ukupnih emisija na globalnoj razini, čime bi se ugrozilo smanjenje emisija stakleničkih plinova koje je hitno potrebno ako svijet namjerava zadržati prosječnu globalnu temperaturu na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju. (9)Inicijativa za mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) dio je paketa za ostvarivanje cilja od 55 %. Taj će mehanizam služiti kao ključan element paketa instrumenata EU-a kojim će se nastojati smanjiti rizik od istjecanja ugljika koji proizlazi iz većih klimatskih ambicija Unije kako bi se u skladu s Pariškim sporazumom ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije do 2050. (10)Postojeći mehanizmi za smanjenje rizika od istjecanja ugljika u sektorima ili podsektorima koji su izloženi tom riziku uključuju prijelaznu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama i financijske mjere za nadoknadu neizravnih troškova emisija koji proizlaze iz troškova emisija stakleničkih plinova prenesenih u cijene električne energije utvrđene u članku 10.a stavku 6. i članku 10.b Direktive 2003/87/EZ. Međutim, zbog besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama slabi cjenovni signal koji sustav šalje postrojenjima koja ga primaju u odnosu na prodaju svih jedinica na dražbi i stoga takva dodjela utječe na poticaje za ulaganje u daljnje smanjenje emisija. (11)U okviru CBAM-a ti se postojeći mehanizmi nastoje zamijeniti drukčijim pristupom riziku od istjecanja ugljika, odnosno određivanjem istovjetne cijene ugljika za uvezene i domaće proizvode. Kako bi se osigurao postupan prelazak s trenutačnog sustava besplatnih emisijskih jedinica na CBAM, trebalo bi postupno uvoditi CBAM i istodobno postupno ukidati besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u sektorima obuhvaćenima CBAM-om. Kombinirana i prijelazna primjena besplatno dodijeljenih emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama ni u kojem slučaju ne bi trebala dovesti do povoljnijeg postupanja prema robi iz Unije u odnosu na robu uvezenu u carinsko područje Unije. (12)Iako je cilj CBAM-a spriječiti rizik od istjecanja ugljika, ovom bi se Uredbom ujedno potaknulo proizvođače iz trećih zemalja da upotrebljavaju tehnologije koje su učinkovitije u pogledu emisija stakleničkih plinova kako bi nastajalo manje emisija po jedinici proizvodnje. (13)S obzirom na to da je CBAM instrument za sprečavanje istjecanja ugljika i smanjenje emisija stakleničkih plinova, njime bi trebalo osigurati da uvezeni proizvodi podliježu regulatornom sustavu u kojem se primjenjuju troškovi ugljika istovjetni onima koji bi se inače snosili u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama. CBAM je klimatska mjera kojom bi trebalo spriječiti rizik od istjecanja ugljika i pridonijeti većim ambicijama Unije u pogledu ublažavanja klimatskih promjena te ujedno ostvariti usklađenost s WTO-om. (14)Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na robu uvezenu u carinsko područje Unije iz trećih zemalja, osim ako je na njezinu proizvodnju već primijenjen sustav EU-a za trgovanje emisijama, pri čemu se to odnosi na treće zemlje ili državna područja ili sustav određivanja cijene ugljika koji je potpuno povezan sa sustavom EU-a za određivanje cijena. (15)Kako bi se u slučaju budućih sporazuma iz CBAM-a isključile treće zemlje ili državna područja koja su potpuno integrirana u sustav EU-a za trgovanje emisijama ili su s njim povezana, ovlast za donošenje akata trebalo bi delegirati Komisiji u skladu s člankom 290. UFEU-a o izmjeni popisa zemalja iz Priloga II. S druge strane, te bi treće zemlje ili državna područja trebalo ukloniti s popisa u Prilogu II. i na njih bi se trebao primjenjivati CBAM ako za robu izvezenu u Uniju ne provode stvarnu naplatu cijene u okviru sustava za trgovanje emisijama. (16)Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na epikontinentalni pojas i isključivi gospodarski pojas koji su države članice proglasile u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora kako bi se spriječio rizik od istjecanja ugljika u odobalnim postrojenjima. (17)Emisije stakleničkih plinova koje će se regulirati CBAM-om trebale bi odgovarati emisijama stakleničkih plinova obuhvaćenima Prilogom I. sustavu EU-a za trgovanje emisijama iz Direktive 2003/87/EZ, odnosno ugljikovu dioksidu (CO2) te prema potrebi dušikovu oksidu (N2O) i perfluorougljicima (PFC-i). CBAM bi se u početku trebao primjenjivati na izravne emisije stakleničkih plinova nastale od trenutka proizvodnje robe do trenutka uvoza u carinsko područje Unije, a nakon isteka prijelaznog razdoblja i dodatne procjene i na neizravne emisije u skladu s područjem primjene sustava EU-a za trgovanje emisijama. (18)Zajednički je cilj sustava EU-a za trgovanje emisijama i CBAM-a odrediti cijene emisija stakleničkih plinova ugrađenih u iste sektore i robu na temelju posebnih emisijskih jedinica ili certifikata. Oba su sustava regulatorne prirode i opravdana su zbog potrebe za ograničavanjem emisija stakleničkih plinova u skladu s okolišnim ciljem utvrđenim u Uniji. (19)Međutim, iako se u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama utvrđuje apsolutna gornja granica emisija stakleničkih plinova iz djelatnosti obuhvaćenih njegovim područjem primjene i omogućuje se trgovanje emisijskim jedinicama (sustav određivanja gornjih granica emisija i trgovanja emisijama), u okviru CBAM-a ne bi trebalo uvoditi količinska ograničenja uvoza kako se ne bi ograničavali trgovinski tokovi. Nadalje, premda se sustav EU-a za trgovanje emisijama primjenjuje na postrojenja koja se nalaze u Uniji, CBAM bi se trebao primjenjivati na određenu robu koja se uvozi u carinsko područje Unije. (20)Sustav CBAM-a ima određene posebne značajke u odnosu na sustav EU-a za trgovanje emisijama, među ostalim značajke povezane s izračunom cijene certifikata o CBAM-u, mogućnostima trgovanja certifikatima i njihovom valjanošću tijekom vremena. Te su značajke uvedene zbog potrebe da se očuva djelotvornost CBAM-a kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika tijekom vremena i kako upravljanje sustavom ne bi dovelo do pretjeranog opterećenja u smislu obveza koje se određuju operatorima i resursa za upravljanje, te kako bi se ujedno očuvala jednaka razina fleksibilnosti dostupna operatorima u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. (21)Kako bi se očuvala njegova djelotvornost kao mjere za sprečavanje istjecanja ugljika, CBAM bi trebao vjerno odražavati cijenu iz sustava EU-a za trgovanje emisijama. Iako se na tržištu sustava EU-a za trgovanje emisijama cijena emisijskih jedinica određuje na dražbama, cijena certifikata o CBAM-u trebala bi objektivno odražavati cijenu s takvih dražbi na temelju prosječnih vrijednosti koje se izračunavaju svakog tjedna. Takve prosječne tjedne cijene vjerno odražavaju fluktuacije cijena u sustavu EU-a za trgovanje emisijama i razumno omogućuju da uvoznici ostvare korist od promjena cijena u tom sustavu, a upravna tijela istodobno mogu i dalje jednostavno upravljati sustavom. (22)U okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama na temelju ukupnog broja izdanih emisijskih jedinica (gornja granica) određuje se ponuda emisijskih jedinica i pruža se sigurnost kad je riječ o maksimalnoj razini emisija stakleničkih plinova. Cijena ugljika ovisi o ravnoteži te ponude i potražnje na tržištu. Za cjenovni poticaj nužno je pomanjkanje. S obzirom na to da nije moguće uvesti gornju granicu broja certifikata o CBAM-u dostupnih uvoznicima, kad bi uvoznici mogli prenositi te certifikate i njima trgovati, mogle bi se dogoditi situacije u kojima cijena certifikata o CBAM-u više ne bi odražavala kretanje cijene u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. Zbog toga bi poticaj za dekarbonizaciju između domaće i uvezene robe oslabio, što bi pogodovalo istjecanju ugljika i naškodilo općem klimatskom cilju CBAM-a. Mogla bi se pojaviti i razlika u cijenama za operatore iz različitih zemalja. Stoga su ograničenja mogućnosti za trgovanje certifikatima o CBAM-u i njihov prijenos opravdani zbog potrebe da se izbjegne narušavanje djelotvornosti i klimatskog cilja CBAM-a te da se osigura nepristrano postupanje prema operatorima iz različitih zemalja. Međutim, kako bi se zadržala mogućnost uvoznika da optimiziraju svoje troškove, ovom bi se Uredbom trebao propisati sustav u kojem nadležna tijela mogu od uvoznika ponovno kupiti određenu količinu viška certifikata. Takva količina utvrđuje se na razini koja uvoznicima razumno omogućuje da u razdoblju valjanosti certifikatâ optimiziraju troškove i ujedno zadrže ukupni učinak prijenosa cijene, čime se održava okolišni cilj mjere.

(23)S obzirom na to da se CBAM primjenjuje na uvoz robe u carinsko područje Unije, a ne na postrojenja, u okviru režima CBAM-a trebale bi se primjenjivati i određene prilagodbe i pojednostavnjenja. Jedno od tih pojednostavnjenja trebalo bi se odnositi na sustav deklaracija u okviru kojeg bi uvoznici trebali prijavljivati ukupne verificirane emisije stakleničkih plinova ugrađene u robu uvezenu određene kalendarske godine. Trebalo bi primijeniti i drukčiji vremenski okvir u odnosu na ciklus ispunjenja obveza za sustav EU-a za trgovanje emisijama kako bi se izbjegla moguća uska grla koja proizlaze iz obveza akreditiranih verifikatora u skladu s ovom Uredbom i sustavom EU-a za trgovanje emisijama. (24)Kad je riječ o sankcijama, u slučaju povrede ove Uredbe države članice trebale bi primjenjivati kazne i osigurati da se one provode. Iznos tih kazni trebao bi biti jednak kaznama koje se trenutačno primjenjuju u Uniji u slučaju povrede sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s člankom 16. stavcima 3. i 4. Direktive 2003/87/EZ. (25)Iako se sustav EU-a za trgovanje emisijama primjenjuje na određene proizvodne postupke i djelatnosti, CBAM bi trebao biti usmjeren na odgovarajući uvoz robe. Za to je potrebno razvrstati uvezenu robu u kombiniranu nomenklaturu (KN) i povezati je s ugrađenim emisijama stakleničkih plinova radi jasne identifikacije. (26)Opseg proizvoda obuhvaćenih CBAM-om trebao bi odražavati djelatnosti obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama jer se taj sustav temelji na kvantitativnim i kvalitativnim kriterijima povezanima s okolišnim ciljem Direktive 2003/87/EZ te je najopsežniji sustav za regulaciju emisija stakleničkih plinova u Uniji. (27)Utvrđivanje opsega proizvoda za CBAM koji odražava djelatnosti obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama pridonijelo bi i tomu da se prema uvezenim proizvodima ne postupa nepovoljnije u odnosu na slične proizvode domaćeg podrijetla. (28)Iako je krajnji cilj CBAM-a obuhvatiti širok opseg proizvoda, bilo bi razborito započeti s odabranim brojem sektora s relativno homogenim proizvodima u kojima postoji rizik od istjecanja ugljika. Sektori Unije za koje se smatra da su izloženi riziku od istjecanja ugljika navedeni su u Delegiranoj odluci Komisije 2019/708. (29)Robu iz ove Uredbe trebalo bi odabrati nakon pažljive analize njezine važnosti u smislu kumuliranih emisija stakleničkih plinova i rizika od istjecanja ugljika u odgovarajućim sektorima sustava EU-a za trgovanje emisijama, a ujedno bi trebalo ograničiti složenost i administrativno opterećenje. Pri stvarnom odabiru posebno bi trebalo uzeti u obzir osnovne materijale i osnovne proizvode obuhvaćene sustavom EU-a za trgovanje emisijama kako bi se osigurao ravnopravan položaj energetski intenzivnih proizvoda uvezenih u Uniju i proizvoda iz EU-a u smislu određivanja cijene ugljika u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama te kako bi se ublažio rizik od istjecanja ugljika. Ostali relevantni kriteriji za suženje odabira trebali bi biti sljedeći: prvo, važnost sektora u smislu emisija, odnosno je li sektor jedan od najvećih ukupnih izvora emisija stakleničkih plinova, drugo, izloženost sektora velikom riziku od istjecanja ugljika, kako je definiran u skladu s Direktivom 2003/87/EZ, treće, potreba za uravnoteženjem širokog opsega u smislu emisija stakleničkih plinova te ograničavanja složenosti i administrativnog opterećenja. (30)Primjena prvog kriterija omogućuje navođenje sljedećih industrijskih sektora u smislu kumuliranih emisija: željezo i čelik, rafinerije, cement, organske osnovne kemikalije i gnojiva. (31)Međutim, zbog svojih se posebnih značajki određeni sektori navedeni u Delegiranoj odluci Komisije (EU) 2019/708 u ovoj fazi ne bi trebali razmatrati u ovoj Uredbi. (32)Konkretno, organske kemikalije nisu obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe zbog tehničkih ograničenja koja onemogućuju jasno definiranje ugrađenih emisija uvezene robe. Referentna je vrijednost primjenjiva na tu robu u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama osnovni parametar, na temelju kojeg nije moguće nedvosmisleno dodijeliti emisije ugrađene u pojedinačnu uvezenu robu. Za usmjereniju dodjelu organskim kemikalijama bit će potrebni više podataka i analiza. (33)Slična se tehnička ograničenja primjenjuju na rafinerijske proizvode za koje pojedinačnim izlaznim proizvodima nije moguće nedvosmisleno dodijeliti emisije stakleničkih plinova. Međutim, relevantna referentna vrijednost u sustavu EU-a za trgovanje emisijama ne odnosi se izravno na određene proizvode, kao što su benzin, dizel ili kerozin, nego na sve rafinerijske proizvode. (34)Međutim, proizvode od aluminija trebalo bi uključiti u CBAM jer su izrazito izloženi istjecanju ugljika. Nadalje, u više industrijskih primjena oni izravno konkuriraju proizvodima od čelika zbog značajki koje su vrlo slične značajkama proizvoda od čelika. Uvrštenje aluminija relevantno je i zbog toga što bi se područje primjene CBAM-a u budućnosti moglo proširiti kako bi se njime obuhvatile i neizravne emisije. (35)Slično tomu, područjem primjene CBAM-a trebao bi biti obuhvaćen pribor za cijevi unatoč niskoj razini ugrađenih emisija jer bi se njegovim izuzimanjem povećala vjerojatnost da će se uvrštenje čeličnih proizvoda u CBAM izbjeći promjenom strukture trgovine prema proizvodima na kraju proizvodnog lanca. (36)S druge strane, ova se Uredba ne bi trebala primjenjivati na određene proizvode čija proizvodnja ne podrazumijeva visoke razine emisija, kao što su željezna lomljevina (oznaka KN 7204), feroslitine (oznaka KN 7202) i određena gnojiva (oznaka KN 3105 60 00). (37)U područje primjene ove Uredbe trebalo bi uključiti uvoz električne energije jer je taj sektor odgovoran za 30 % ukupnih emisija stakleničkih plinova u Uniji. Veće klimatske ambicije Unije dovele bi do povećanja razlike u troškovima ugljika pri proizvodnji električne energije u Uniji i izvan nje. Takvim povećanjem u kombinaciji s napretkom u povezivanju elektroenergetske mreže Unije s elektroenergetskom mrežom njezinih susjeda povećao bi se rizik od istjecanja ugljika zbog povećanog uvoza električne energije, čiji se velik dio proizvodi u elektranama na ugljen. (38)S obzirom na to da uvoznici robe obuhvaćene ovom Uredbom u trenutku uvoza ne bi trebali biti dužni ispuniti svoje obveze u okviru CBAM-a iz ove Uredbe, trebalo bi primijeniti posebne administrativne mjere kako bi se osiguralo da se te obveze ispune kasnije. Stoga bi uvoznici trebali imati pravo na uvoz robe obuhvaćene CBAM-om tek nakon što im nadležna tijela odgovorna za primjenu ove Uredbe izdaju ovlaštenje. (39)CBAM bi se trebao temeljiti na sustavu deklaracija u kojem ovlašteni deklarant, koji može zastupati više uvoznika, svake godine podnosi deklaraciju ugrađenih emisija u robi uvezenoj u carinsko područje Unije i predaje onoliko certifikata o CBAM-u koliko odgovara tim deklariranim emisijama. (40)Ovlaštenom deklarantu trebalo bi omogućiti da zatraži smanjenje broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu s cijenom ugljika koja je za te emisije već plaćena u drugim jurisdikcijama. (41)Ugrađene deklarirane emisije trebala bi verificirati osoba koju je akreditiralo nacionalno akreditacijsko tijelo imenovano u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe br. 765/2008 Europskog parlamenta i Vijeća ili u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2018/2067. (42)U okviru sustava trebalo bi omogućiti operatorima proizvodnih postrojenja u trećim zemljama da se registriraju u središnjoj bazi podataka i da svoje verificirane ugrađene emisije stakleničkih plinova iz proizvodnje robe stave na raspolaganje ovlaštenim deklarantima. Operatoru bi trebalo omogućiti da prema njegovoj odluci njegovo ime i prezime, adresa i podaci za kontakt u središnjoj bazi podataka ne budu dostupni javnosti.

(43)Certifikati o CBAM-u razlikuju se od emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama čija su ključna značajka dnevne dražbe. Zbog potrebe za određivanjem jasne cijene certifikata o CBAM-u svakodnevno objavljivanje dovodi do prekomjernog opterećenja i zabune među operatorima jer postoji rizik da će dnevne cijene nakon objave postati zastarjele. Stoga bi tjedno objavljivanje cijena CBAM-a točno odražavalo kretanje cijena emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama i na taj bi se način nastojao ostvariti isti klimatski cilj. Stoga bi izračun cijene certifikata o CBAM-u trebalo utvrditi na temelju vremenskog okvira (jednom tjedno) duljeg od onog utvrđenog sustavom EU-a za trgovanje emisijama (jednom dnevno). Komisija bi trebala biti zadužena za izračun i objavu te prosječne cijene. (44)Kako bi se ovlaštenim deklarantima omogućilo da budu fleksibilni pri ispunjavanju obveza u okviru CBAM-a i iskoriste fluktuacije cijena emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama, certifikati o CBAM-u trebali bi biti valjani dvije godine od datuma kupnje. Ovlaštenom deklarantu trebalo bi biti dopušteno da suvišni dio kupljenih certifikata preproda nacionalnom tijelu. Ovlašteni deklarant trebao bi tijekom godine prikupljati količinu certifikata potrebnu u trenutku predaje, pri čemu se pragovi utvrđuju na kraju svakog tromjesečja. (45)Zbog fizičkih svojstava električne energije kao proizvoda, posebno nemogućnosti praćenja stvarnog protoka elektrona, opravdan je nešto drukčiji oblik CBAM-a. Kao standardni pristup trebalo bi upotrebljavati zadane vrijednosti, a ovlašteni deklaranti trebali bi moći zatražiti da se njihove obveze u okviru CBAM-a izračunaju na temelju stvarnih emisija. Trgovina električnom energijom razlikuje se od trgovine drugom robom, posebno zato što se odvija u međupovezanim elektroenergetskim mrežama, na burzama električne energije i uz primjenu posebnih oblika trgovanja. Tržišno povezivanje strogo je reguliran oblik trgovine električnom energijom koji omogućuje agregiranje prodajnih i kupovnih ponuda u cijeloj Uniji. (46)Kako bi se spriječili rizici od izbjegavanja mjera i poboljšala sljedivost stvarnih emisija CO2 iz uvoza električne energije i njihove primjene u robi, izračun stvarnih emisija trebao bi biti dopušten isključivo uz niz strogih uvjeta. Posebno bi trebalo dokazati da postoji jamčena nominacija dodijeljenog interkonekcijskog kapaciteta i da postoji izravan ugovorni odnos kupca i proizvođača obnovljive električne energije ili kupca i proizvođača električne energije čija je vrijednost emisija niža od zadane. (47)Ugovorne stranke Ugovora o osnivanju Energetske zajednice ili stranke sporazumâ o pridruživanju, uključujući detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine, predano provode postupke dekarbonizacije koji bi s vremenom trebali dovesti do donošenja mehanizama za određivanje cijene ugljika koji su slični ili istovjetni sustavu EU-a za trgovanje emisijama ili do njihova sudjelovanja u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. (48)Integracija trećih zemalja u Unijino tržište električne energije važan je poticaj tim zemljama da ubrzaju svoj prelazak na energetske sustave s visokim udjelom energije iz obnovljivih izvora. Zahvaljujući tržišnom povezivanju tržištâ električne energije, kako je utvrđeno u Uredbi Komisije (EU) 2015/1222, treće zemlje mogu bolje integrirati električnu energiju iz obnovljivih izvora u tržište električne energije, učinkovito razmjenjivati takvu električnu energiju unutar šireg područja i pritom održavati ravnotežu ponude i potražnje na širem tržištu Unije te smanjiti intenzitet ugljika u okviru svoje proizvodnje električne energije. Integracija trećih zemalja u Unijino tržište električne energije ujedno pridonosi sigurnosti opskrbe električnom energijom u tim zemljama i susjednim državama članicama. (49)Nakon što se u okviru tržišnog povezivanja treće zemlje usko integriraju u Unijino tržište električne energije, trebalo bi pronaći tehnička rješenja za primjenu CBAM-a na električnu energiju koja se iz tih zemalja izvozi u carinsko područje Unije. Ako nije moguće pronaći tehnička rješenja, tržišno povezane treće zemlje trebale bi najkasnije do 2030. imati pravo na vremenski ograničeno izuzeće od CBAM-a isključivo u pogledu izvoza električne energije i ako ispunjavaju određene uvjete. Međutim, te treće zemlje trebale bi izraditi plan djelovanja i obvezati se na provedbu mehanizma za određivanje cijene ugljika kojim se predviđa jednaka cijena kao u sustavu EU-a za trgovanje emisijama te bi se trebale obvezati na postizanje ugljične neutralnosti do 2050., kao i na usklađivanje sa zakonodavstvom Unije u području okoliša, klime, tržišnog natjecanja i energije. To bi izuzeće trebalo povući u bilo kojem trenutku ako postoje razlozi za sumnju da predmetna zemlja ne ispunjava svoje obveze ili do 2030. nije donijela sustav za trgovanje emisijama istovjetan sustavu EU-a za trgovanje emisijama. (50)Od 2023. do 2025. trebalo bi se primjenjivati prijelazno razdoblje. Kako bi se olakšalo neometano uvođenje mehanizma i time smanjio rizik od remećenja trgovine, trebalo bi primjenjivati CBAM bez financijske prilagodbe. Deklaranti bi svaka tri mjeseca trebali izvješćivati o stvarnim ugrađenim emisijama u robi uvezenoj u prijelaznom razdoblju i pritom navesti pojedinosti o izravnim i neizravnim emisijama te cijene ugljika plaćene u inozemstvu. (51)Kako bi se olakšalo i osiguralo pravilno funkcioniranje CBAM-a, Komisija bi nadležna tijela odgovorna za primjenu ove Uredbe trebala poduprijeti pri izvršavanju obveza. (52)Komisija bi do isteka prijelaznog razdoblja trebala ocijeniti primjenu ove Uredbe i o tome izvijestiti Europski parlament i Vijeće. Komisija bi se u izvješću posebno trebala usredotočiti na mogućnosti za poboljšanje djelovanja u području klime kako bi se do 2050. ostvario cilj klimatske neutralnosti Unije. Komisija bi u okviru te evaluacije trebala pokrenuti prikupljanje informacija potrebnih za eventualno proširenje područja primjene na neizravne emisije i na drugu robu i usluge izložene riziku od istjecanja ugljika te za osmišljavanje metoda za izračun ugrađenih emisija na temelju metoda ekološkog otiska. (53)S obzirom na navedeno trebalo bi nastaviti dijalog s trećim zemljama te bi trebao postojati prostor za suradnju i rješenja koji bi mogli poslužiti kao temelj za konkretne odluke o pojedinostima oblikovanja mjere koje će se donijeti tijekom provedbe, posebno u prijelaznom razdoblju. (54)Komisija bi nepristrano i u skladu s međunarodnim obvezama EU-a trebala nastojati surađivati s trećim zemljama na čiju trgovinu u EU-u utječe ova Uredba, kako bi istražila mogućnosti za dijalog i suradnju u provedbi posebnih elemenata mehanizma utvrđenih u ovoj Uredbi i povezanim provedbenim aktima. Trebala bi istražiti i mogućnosti zaključivanja sporazuma kako bi se uzeo u obzir njihov mehanizam određivanja cijene ugljika. (55)S obzirom na to da se CBAM-om nastoji potaknuti čišće proizvodne postupke, EU je spreman surađivati sa zemljama s niskim i srednjim dohotkom kako bi se njihova proizvodna industrija dekarbonizirala. Nadalje, Unija bi trebala poduprijeti manje razvijene zemlje pružanjem potrebne tehničke pomoći kako bi im olakšala prilagodbu novim obvezama utvrđenima ovom Uredbom. (56)Odredbama ove Uredbe ne dovode se u pitanje uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća i 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća. (57)Radi učinkovitosti trebale bi se primjenjivati odredbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 515/97. (58)Kako bi se korigiralo izbjegavanje odredbi ove Uredbe, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji u vezi s dopunom popisa robe iz Priloga I. (59)Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. (60)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (61)Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cjelokupnog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije. DONIJELI SU OVU UREDBU:

Poglavlje I.

Predmet, područje primjene i definicije Članak 1.

Predmet 1.Ovom se Uredbom uspostavlja mehanizam za prilagodbu ugljika na granicama (CBAM) namijenjen rješavanju pitanja emisija stakleničkih plinova ugrađenih u robu iz Priloga I. pri njezinu uvozu u carinsko područje Unije kako bi se spriječio rizik od istjecanja ugljika. 2.CBAM-om se dopunjuje sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova u Uniji uspostavljen Direktivom 2003/87/EZ jer se primjenjuje istovjetni skup pravila na uvoz robe iz članka 2. u carinsko područje Unije. 3.Taj će mehanizam postupno zamijeniti mehanizme za sprečavanje rizika od istjecanja ugljika uspostavljenima na temelju Direktive 2003/87/EZ, posebno besplatnoj dodjeli emisijskih jedinica u skladu s člankom 10.a te direktive. Članak 2.

Područje primjene 1.Ova se Uredba primjenjuje na robu navedenu u Prilogu I. podrijetlom iz treće zemlje u slučaju kad se ta roba ili proizvodi prerađeni od te robe koji su dobiveni postupkom unutarnje proizvodnje iz članka 256. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća uvoze u carinsko područje Unije. 2.Ova se Uredba primjenjuje na robu iz stavka 1. ako se ta roba unosi u epikontinentalni pojas ili isključivi gospodarski pojas određene države članice. 3.Odstupajući od stavaka 1. i 2. ova se Uredba ne primjenjuje na robu podrijetlom iz zemalja i državnih područja navedenih u Prilogu II. odjeljku A. 4.U skladu s pravilima za određivanje nepovlaštenog podrijetla robe, kako su definirana u članku 59. Uredbe (EU) br. 952/2013, smatra se da uvezena roba potječe iz trećih zemalja. 5.Zemlje i državna područja navode se u Prilogu II. odjeljku A ako su kumulativno ispunjeni sljedeći uvjeti: (a)na tu se zemlju ili državno područje primjenjuje sustav EU-a za trgovanje emisijama u skladu s Direktivom 2003/87/EZ ili su ta treća zemlja ili državno područje i Unija zaključili sporazum na temelju kojeg se sustav EU-a za trgovanje emisijama potpuno povezuje sa sustavom trgovanja te treće zemlje ili državnog područja; (b)cijena plaćena u zemlji podrijetla robe stvarno je naplaćena za tu robu bez ikakvih rabata, osim onih koji se primjenjuju i u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. 6.Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kako bi utvrdila uvjete za primjenu CBAM-a na robu iz stavka 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. 7.Ako određena treća zemlja ili državno područje ima tržište električne energije koje je tržišnim povezivanjem integrirano u Unijino unutarnje tržište električne energije, a nije bilo moguće pronaći tehničko rješenje za primjenu CBAM-a na uvoz električne energije u Uniju iz te treće zemlje ili državnog područja, takav uvoz električne energije iz te zemlje ili državnog područja izuzima se od primjene CBAM-a ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti: (a)treća zemlja ili državno područje s Unijom su zaključili sporazum na temelju kojeg se utvrđuje obveza primjene prava Unije u području električne energije, među ostalim zakonodavstva o razvoju obnovljivih izvora energije, te drugih pravila u području energije, okoliša i tržišnog natjecanja; (b)u okviru nacionalnog prava te treće zemlje ili državnog područja provode se glavne odredbe zakonodavstva Unije o tržištu električne energije, među ostalim odredbe o razvoju obnovljivih izvora energije i povezivanju tržišta električne energije; (c)treća zemlja ili državno područje Komisiji su dostavili plan djelovanja s rasporedom donošenja mjera za provedbu uvjeta utvrđenih u točkama (d) i (e); (d)treća zemlja ili državno područje obvezali su se na klimatsku neutralnost do 2050. i u skladu s tim, ako je primjenjivo, službeno sastavili i Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama dostavili dugoročnu razvojnu strategiju o niskim emisijama stakleničkih plinova do sredine stoljeća usklađenu s tim ciljem, te su tu obvezu proveli u svojem nacionalnom zakonodavstvu; (e)pri provedbi plana djelovanja u skladu s točkom (c) treća zemlja ili državno područje pokazali su znatan napredak u usklađivanju nacionalnog zakonodavstva s pravom Unije kad je riječ o djelovanju u području klime na temelju tog plana djelovanja, među ostalim u određivanju cijene ugljika na jednakoj razini kao i u Uniji, barem u pogledu proizvodnje električne energije. Provedba sustava trgovanja emisijama za električnu energiju s cijenom istovjetnom onoj u sustavu EU-a za trgovanje emisijama mora se dovršiti do 1. siječnja 2030.;

(f)treća zemlja ili državno područje uspostavili su djelotvorne sustave za sprečavanje neizravnog uvoza električne energije u Uniju iz ostalih trećih zemalja koje ne ispunjavaju zahtjeve utvrđene u točkama od (a) do (e). 8.Treća zemlja ili državno područje koji ispunjavaju uvjete utvrđene u stavku 7. točkama od (a) do (f) navode se u Prilogu II. odjeljku B ove Uredbe i u skladu sa stavkom 7. točkama od (a) do (f) podnose dva izvješća o ispunjavanju uvjeta, jedno do 1. srpnja 2025., a drugo do 1. srpnja 2029. Komisija do 31. prosinca 2025. i do 31. prosinca 2029. ocjenjuje, posebno na temelju plana djelovanja u skladu sa stavkom 7. točkom (c) i izvješća primljenih od treće zemlje ili državnog područja, poštuje li i dalje ta treća zemlja ili državno područje uvjete utvrđene u stavku 7. 9.Treća zemlja ili državno područje navedeni u Prilogu II. odjeljku B ove Uredbe uklanjaju se s tog popisa: (a)ako Komisija ima razloga smatrati da ta zemlja ili državno područje nisu pokazali dostatan napredak u ispunjavanju jednog od zahtjeva navedenih u stavku 7. točkama od (a) do (f) ili ako su zemlja ili državno područje poduzeli mjere koje nisu u skladu s ciljevima utvrđenima u zakonodavstvu Unije u području klime i okoliša; (b)ako su treća zemlja ili državno područje poduzeli mjere protivne svojim ciljevima dekarbonizacije, kao što je javna potpora uspostavi novih proizvodnih kapaciteta koji ispuštaju više od 550 g CO2 iz fosilnih goriva po kWh električne energije. 10.Komisija je u skladu s člankom 28. ovlaštena donositi delegirane akte kako bi utvrdila zahtjeve i postupke za zemlje ili državna područja koji su izbrisani s popisa iz Priloga II. odjeljka B, da bi se na njihovim područjima osigurala primjena ove Uredbe na električnu energiju. Ako u takvim slučajevima tržišno povezivanje i dalje nije u skladu s primjenom ove Uredbe, Komisija može odlučiti da će te treće zemlje ili državna područja isključiti iz tržišnog povezivanja na razini Unije i zahtijevati eksplicitnu dodjelu kapaciteta na granici između Unije i treće zemlje kako bi se mogao primjenjivati CBAM. 11.Komisija je u skladu s člankom 28. ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi izmjene popisâ iz Priloga II. odjeljaka A ili B, ovisno o tome jesu li ispunjeni uvjeti iz stavka 5., 7. ili 9. 12.Unija može zaključivati sporazume s trećim zemljama kako bi se pri primjeni članka 9. uzimali u obzir mehanizmi određivanja cijene ugljika u tim zemljama. Članak 3.

Definicije Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije: (1)„roba” znači roba navedena u Prilogu I.; (2)„staklenički plinovi” znači staklenički plinovi kako su navedeni u Prilogu I. u odnosu na svaku robu navedenu u tom Prilogu; (3)„emisije” znači ispuštanje stakleničkih plinova u atmosferu pri proizvodnji robe; (4)„uvoz” znači puštanje u slobodni promet propisano člankom 201. Uredbe (EU) br. 952/2013; (5)„sustav EU-a za trgovanje emisijama” znači sustav trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije za djelatnosti navedene u Prilogu I. Direktivi 2003/87/EZ koje nisu zrakoplovne djelatnosti; (6)„treća zemlja” znači zemlja ili državno područje izvan carinskog područja Unije; (7)„epikontinentalni pojas” znači epikontinentalni pojas kako je definiran u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora; (8)„isključivi gospodarski pojas” znači isključivi gospodarski pojas kako je definiran u Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora i koji je određena država članica proglasila isključivim gospodarskim pojasom u skladu s tom konvencijom; (9)„tržišno povezivanje” znači dodjela prijenosnog kapaciteta putem sustava Unije koji istodobno uparuje naloge i dodjeljuje prekozonski kapacitet kako je utvrđeno u Uredbi Komisije (EU) 2015/1222; (10)„eksplicitna dodjela kapaciteta” znači dodjela prekograničnog prijenosnog kapaciteta odvojenog od trgovine električnom energijom;

(11)„nadležno tijelo” znači tijelo koje je svaka država članica odredila u skladu s člankom 11. ove Uredbe; (12)„carinska tijela” znači carinske uprave država članica kako su definirane člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 952/2013; (13)„deklarant” znači osoba koja podnosi carinsku deklaraciju za puštanje u slobodni promet u svoje ime ili osoba u čije se ime takva deklaracija podnosi u skladu s Uredbom (EU) br. 952/2013; (14)„osoba” znači fizička osoba, pravna osoba i svako udruženje osoba koje nije pravna osoba, ali kojem se na temelju prava Unije ili nacionalnog prava priznaje sposobnost poduzimanja pravnih radnji; (15)„izravne emisije” znači emisije iz postupaka proizvodnje robe nad kojima proizvođač ima izravnu kontrolu; (16)„ugrađene emisije” znači izravne emisije ispuštene tijekom proizvodnje robe, izračunane u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III.; (17)„tona ekvivalenta ugljikova dioksida (CO2e)” znači jedna tona ugljikova dioksida (CO2) ili CO2, dušikova oksida i perfluorougljika kako je navedeno za robu iz Priloga I.; (18)„certifikat o CBAM-u” znači certifikat u elektroničkom obliku koji odgovara jednoj toni ugrađenih emisija u robi; (19)„predaja” znači kompenziranje certifikata o CBAM-u s obzirom na deklarirane ugrađene emisije u uvezenoj robi; (20)„proizvodni postupci” znači kemijski i fizički postupci koji se provode pri proizvodnji robe u postrojenju; (21)„zadana vrijednost” znači vrijednost koja se izračunava ili izvodi na temelju sekundarnih podataka koji se odnose na ugrađene emisije u robi; (22)„stvarne emisije” znači emisije izračunane na temelju primarnih podataka iz postupaka proizvodnje robe; (23)„cijena ugljika” znači novčani iznos plaćen u trećoj zemlji u obliku poreza ili emisijskih jedinica u okviru sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova, izračunan na temelju stakleničkih plinova obuhvaćenih takvom mjerom i ispuštenih pri proizvodnji robe; (24)„postrojenje” znači nepokretna tehnička jedinica u kojoj se provodi određeni proizvodni postupak; (25)„operator” znači svaka osoba koja upravlja postrojenjem u trećoj zemlji ili ga nadzire; (26)„nacionalno akreditacijsko tijelo” znači nacionalno akreditacijsko tijelo kako ga imenuje svaka država članica u skladu s člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 765/2008; (27)„emisijska jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama” znači emisijska jedinica iz članka 3. točke (a) Direktive 2003/87/EZ za djelatnosti navedene u Prilogu I. toj direktivi koje nisu zrakoplovne djelatnosti; (28)„neizravne emisije” znači emisije iz proizvodnje električne energije, grijanja i hlađenja koji se troše tijekom postupka proizvodnje robe. Poglavlje II.

Obveze i prava ovlaštenih deklaranata robe

Članak 4.

Uvoz robe Robu na carinsko područje Unije uvozi samo deklarant kojeg je u skladu s člankom 17. ovlastilo nadležno tijelo („ovlašteni deklarant”). Članak 5.

Zahtjev za ovlaštenje 1.Prije uvoza robe iz članka 2. svaki deklarant nadležnom tijelu u mjestu u kojem ima poslovni nastan podnosi zahtjev za ovlaštenje za uvoz te robe na carinsko područje Unije. 2.Odstupajući od stavka 1., ako se prijenosni kapacitet za uvoz električne energije dodjeljuje eksplicitnom dodjelom kapaciteta, osoba kojoj je dodijeljen kapacitet za uvoz i koja taj kapacitet nominira za uvoz smatra se, za potrebe ove Uredbe, ovlaštenim deklarantom u državi članici u kojoj ta osoba deklarira uvoz električne energije. Uvoz se mjeri po granici za razdoblja koja nisu dulja od jednog sata i nije moguće dobiti odbitak izvoza ili provoza u istom satu. 3.Zahtjev za ovlaštenje mora sadržavati sljedeće informacije o deklarantu koji mora imati poslovni nastan u Uniji: (a)ime, adrese i podatke za kontakt; (b)registracijski i identifikacijski broj gospodarskog subjekta („EORI”) u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 952/2013; (c)glavnu gospodarsku djelatnost koja se obavlja u Uniji; (d)potvrdu poreznog tijela u državi članici u kojoj deklarant ima poslovni nastan o tome da za deklaranta nije izdan nalog za povrat nacionalnih poreznih dugova; (e)časnu izjavu da deklarant nije sudjelovao ni u kakvim teškim povredama ni ponovljenim povredama carinskog zakonodavstva, poreznih pravila i pravila o zlouporabi tržišta tijekom razdoblja od pet godina koje prethodi godini u kojoj je podnesen zahtjev, među ostalim da nije sudjelovao u teškim kaznenim djelima povezanima s njegovim gospodarskim djelatnostima; (f)informacije kojima se dokazuje financijska i operativna sposobnost deklaranta da ispuni svoje obveze na temelju ove Uredbe i, ako nadležno tijelo na temelju procjene rizika tako odluči, popratnu dokumentaciju kojom se te informacije potkrepljuju, npr. račun dobiti i gubitka te bilanca stanja za najviše posljednje tri financijske godine za koje je pripremljena završna računovodstvena dokumentacija; (g)procijenjenu novčanu vrijednost i opseg uvoza robe na carinsko područje Unije prema vrsti robe, za kalendarsku godinu tijekom koje je podnesen zahtjev i za sljedeću kalendarsku godinu; (h)imena i podatke za kontakt osoba u čije ime deklarant djeluje, ako je primjenjivo. 4.Podnositelj zahtjeva može u bilo kojem trenutku povući svoj zahtjev. 5.Ovlašteni deklarant bez odgode obavješćuje nadležno tijelo o svim promjenama informacija dostavljenih na temelju stavka 3., koje su nastale nakon donošenja odluke i koje mogu utjecati na odluku donesenu u skladu s člankom 17. ili na sadržaj ovlaštenja u skladu s člankom 17. 6.Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte u vezi sa standardnim formatom zahtjeva te odgodama i postupkom kojih se nadležno tijelo treba pridržavati pri obradi zahtjeva za ovlaštenje u skladu sa stavkom 1. i pravilima za identifikaciju deklaranata za uvoz električne energije koju provode nadležna tijela. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. Članak 6.

Deklaracija o CBAM-u 1.Svaki ovlašteni deklarant do 31. svibnja svake godine nadležnom tijelu podnosi deklaraciju („deklaracija o CBAM-u”) za kalendarsku godinu koja prethodi deklaraciji. 2.Deklaracija o CBAM-u treba sadržavati sljedeće:

(a)ukupnu količinu svake vrste robe uvezene tijekom kalendarske godine koja prethodi deklaraciji, izraženu u megavatsatima za električnu energiju i u tonama za drugu robu; (b)ukupne ugrađene emisije, izražene u tonama emisija CO2e po megavatsatu električne energije ili za drugu robu u tonama emisija CO2e po toni svake vrste robe, izračunane u skladu s člankom 7.; (c)ukupni broj certifikata o CBAM-u koji odgovara ukupnim ugrađenim emisijama koje treba predati nakon smanjenja zbog cijene ugljika plaćene u zemlji podrijetla u skladu s člankom 9. i potrebne prilagodbe kako bi se odražavao opseg besplatne dodjele emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s člankom 31. 3.Ako su uvezena roba prerađeni proizvodi dobiveni postupkom unutarnje proizvodnje iz članka 256. Uredbe (EU) br. 952/2013, ovlašteni deklarant u deklaraciji o CBAM-u navodi ukupne emisije ugrađene u robu stavljenu u postupak unutarnje proizvodnje koja je navedena u Prilogu I. ovoj Uredbi, čak i ako prerađeni proizvod nije naveden u tom prilogu. 4.Ako su uvezena roba prerađeni proizvodi dobiveni postupkom vanjske proizvodnje iz članka 259. Uredbe (EU) br. 952/2013, ovlašteni deklarant u deklaraciji o CBAM-u navodi samo emisije iz proizvodne radnje koja je poduzeta izvan carinskog područja Unije, pod uvjetom da je prerađeni proizvod naveden u Prilogu I. ovoj Uredbi. 5.Ako je uvezena roba vraćena roba iz članka 203. Uredbe (EU) br. 952/2013, ovlašteni deklarant u deklaraciji o CBAM-u zasebno navodi „nulu” za ukupne ugrađene emisije koje odgovaraju toj robi. 6.Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o standardnom formatu te postupku podnošenja deklaracije o CBAM-u i postupcima predaje certifikata o CBAM-u kako su predviđeni stavkom 2. točkom (c). Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. Članak 7.

Izračun ugrađenih emisija 1.Emisije ugrađene u robu izračunavaju se u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III. 2.Emisije ugrađene u robu, osim električne energije, utvrđuju se na temelju stvarnih emisija u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III. točkama 2. i 3. Ako se stvarne emisije ne mogu na odgovarajući način utvrditi, ugrađene emisije utvrđuju se upućivanjem na zadane vrijednosti u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III. točki 4.1. 3.Emisije ugrađene u uvezenu električnu energiju utvrđuju se upućivanjem na zadane vrijednosti u skladu s metodom utvrđenom u Prilogu III. točki 4.2., osim ako ovlašteni deklarant odluči utvrditi ugrađene emisije na temelju stvarnih emisija u skladu s točkom 5. tog priloga. 4.Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju informacija potrebnih za izračun ugrađenih emisija u skladu sa zahtjevima utvrđenima u Prilogu IV. Ta evidencija mora biti dovoljno detaljna kako bi se verifikatorima akreditiranima u skladu s člankom 18. omogućilo da verificiraju ugrađene emisije u skladu s člankom 8. i Prilogom V. te kako bi se nadležnom tijelu omogućilo da preispita deklaraciju o CBAM-u u skladu s člankom 19. stavkom 1. 5.Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju informacija iz stavka 4., uključujući izvješće verifikatora, do kraja četvrte godine nakon godine u kojoj je deklaracija o CBAM-u podnesena ili je trebala biti podnesena. 6.Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o detaljnim pravilima povezanima s elementima metoda za izračun iz Priloga III., među ostalim za utvrđivanje granica sustava proizvodnih postupaka, faktora emisije, vrijednosti stvarnih emisija i zadanih vrijednosti za pojedino postrojenje i njihove primjene na pojedinačnu robu, te za utvrđivanje metoda za osiguravanje pouzdanosti podataka na temelju kojih se utvrđuju zadane vrijednosti, uključujući razinu detalja i provjeru podataka. Prema potrebi, tim se aktima predviđa da se zadane vrijednosti mogu prilagoditi određenim područjima, regijama ili zemljama kako bi se uzeli u obzir posebni objektivni čimbenici kao što su zemljopisni položaj, prirodni resursi, tržišni uvjeti, prevladavajući izvori energije ili industrijski procesi. Provedbeni akti temelje se na postojećem zakonodavstvu za verifikaciju emisija i podataka o djelatnostima za postrojenja obuhvaćena Direktivom 2003/87/EZ, posebno na Provedbenoj uredbi (EU) 2018/2067. 7.Provedbeni akti iz stavka 6. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. Članak 8.

Verifikacija ugrađenih emisija 1.Ovlašteni deklarant osigurava da ukupne ugrađene emisije deklarirane u deklaraciji o CBAM-u podnesenoj u skladu s člankom 6. verificira verifikator akreditiran u skladu s člankom 18., na temelju načela verifikacije utvrđenih u Prilogu V. 2.Za emisije ugrađene u robu proizvedenu u registriranim postrojenjima u trećoj zemlji u skladu s člankom 10. ovlašteni deklarant može se odlučiti koristiti verificiranim informacijama koje su mu otkrivene u skladu s člankom 10. stavkom 7. kako bi ispunio obvezu iz stavka 1. 3.Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte o načelima verifikacije iz stavka 1. u pogledu mogućnosti izuzeća od obveze da verifikator posjeti postrojenje u kojem se proizvodi relevantna roba i obveze određivanja pragova za odlučivanje o tome jesu li pogrešna prikazivanja ili nesukladnosti značajni te o popratnoj dokumentaciji potrebnoj za izvješće o verifikaciji. Provedbeni akti iz prvog podstavka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2.

Članak 9.

Cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla 1.Ovlašteni deklarant može u svojoj deklaraciji o CBAM-u zatražiti da se smanji broj certifikata o CBAM-u koje treba predati kako bi se u obzir uzela cijena ugljika plaćena u zemlji podrijetla za deklarirane ugrađene emisije. 2.Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju o dokumentaciji, koju potvrđuje neovisna osoba i koja je potrebna kako bi se dokazalo da se na deklarirane ugrađene emisije primjenjivala cijena ugljika u zemlji podrijetla robe te voditi evidenciju dokaza o stvarnim plaćanjima za tu cijenu ugljika na koju nije trebalo primijeniti rabat na izvoz ni bilo kakav drugi oblik naknade pri izvozu. 3.Ovlašteni deklarant dužan je voditi evidenciju iz stavka 2. do kraja četvrte godine nakon godine u kojoj je deklaracija o CBAM-u podnesena ili je trebala biti podnesena. 4.Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kojima se utvrđuje metodologija za izračun smanjenja broja certifikata o CBAM-u koje treba predati u skladu sa stavkom 1., u pogledu konverzije cijene ugljika plaćene u stranoj valuti u EUR prema prosječnom godišnjem deviznom tečaju te u pogledu kvalifikacija neovisne osobe koja potvrđuje informacije i elemente dokaza o plaćenoj cijeni ugljika i izostanku rabata na izvoz ili drugih oblika naknade pri izvozu koji se primjenjuju kako je navedeno u stavku 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 29. stavka 2. Članak 10.

Registracija operatora i postrojenja u trećim zemljama 1.Na zahtjev operatora postrojenja koje se nalazi u trećoj zemlji Komisija registrira informacije o tom operatoru i njegovu postrojenju u središnju bazu podataka iz članka 14. stavka 4. 2.Zahtjev za registraciju iz stavka 1. mora sadržavati sljedeće informacije koje se nakon registracije uvrštavaju u bazu podataka: (a)ime, adresu i podatke za kontakt operatora; (b)lokaciju svakog postrojenja, uključujući punu adresu i koordinate izražene u obliku zemljopisne dužine i širine sa šest decimala; (c)glavnu gospodarsku djelatnost postrojenja u trećoj zemlji. 3.Komisija obavješćuje operatora o registraciji u bazi podataka. Registracija vrijedi pet godina od datuma obavješćivanja operatora postrojenja o registraciji. 4.Operator bez odgode obavješćuje Komisiju o svim promjenama informacija iz stavka 2. koje nastanu nakon registracije, a Komisija ažurira relevantne informacije. 5.Operator iz stavka 1. dužan je: (a)utvrditi ugrađene emisije izračunane u skladu s metodama utvrđenima u Prilogu III., prema vrsti robe proizvedene u postrojenju iz stavka 1.; (b)osigurati da ugrađene emisije iz točke (a) verificira verifikator akreditiran na temelju članka 18. u skladu s načelima verifikacije utvrđenima u Prilogu V.; (c)čuvati primjerak izvješća verifikatora i evidenciju informacija potrebnih za izračun emisija ugrađenih u robu kako je utvrđeno u Prilogu IV. tijekom razdoblja od četiri godine nakon obavljanja verifikacije. 6.Evidencija iz stavka 5. točke (c) mora biti dovoljno detaljna kako bi se omogućila verifikacija u skladu sa stavkom 5. točkom (b) i kako bi se svakom nadležnom tijelu u skladu s člankom 19. stavkom 1. omogućilo preispitivanje deklaracije o CBAM-u koju je podnio ovlašteni deklarant kojem su otkrivene relevantne informacije u skladu sa stavkom 8. 7.Operator može ovlaštenom deklarantu otkriti informacije o verifikaciji ugrađenih emisija iz stavka 5. Ovlašteni deklarant ima pravo koristiti se tim otkrivenim informacijama kako bi ispunio obvezu iz članka 8. 8.Operator može u bilo kojem trenutku zatražiti da ga se izbriše iz baze podataka.

Poglavlje III.

Nadležna tijela Članak 11.

Nadležna tijela 1.Svaka država članica određuje nadležno tijelo za izvršavanje obveza na temelju ove Uredbe i o tome obavješćuje Komisiju. Komisija stavlja državama članicama na raspolaganje popis svih nadležnih tijela i tu informaciju objavljuje u Službenom listu Europske unije. 2.Države članice zahtijevaju da nadležna tijela razmjenjuju sve informacije koje su bitne ili relevantne za izvršavanje njihovih zadaća i dužnosti. Članak 12.

Komisija Komisija pomaže nadležnim tijelima u izvršavanju njihovih obveza u skladu s ovom Uredbom i koordinira njihove aktivnosti. Članak 13.

Čuvanje poslovne tajne i otkrivanje informacija Sve informacije koje nadležno tijelo dobije u tijeku obavljanja svojih dužnosti, a koje su po svojoj prirodi povjerljive ili pružene u povjerenju, obuhvaćene su obvezom čuvanja poslovne tajne. Nadležno tijelo ne smije otkriti takve informacije bez izričite suglasnosti osobe ili tijela koje ih je dostavilo. Te se informacije mogu podijeliti s carinskim tijelima, Komisijom i Uredom europskog javnog tužitelja i s nj