HR Službeni list Europske unije C 223/7

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 223/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„VARAŽDINSKO ZELJE”

EU br. HR-PDO-0005-01132– 25.6.2013.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Naziv (nazivi)

„Varaždinsko zelje”

2. Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Varaždinsko zelje” je povrtna kultura dobivena od autohtone čuvane sorte Varaždinski kupus (Brassica oleracea var. capitata f. alba). Glavice „Varaždinskog zelja” su plosnate, u gornjem dijelu zbijene, u donjem, ovisno o uvjetima uzgoja, ponekad rahle. Ovojni listovi dobro obavijaju glavicu, prekrivajući više od dvije trećine njezine gornje površine. Nastupom tehnološke zrelosti, a to je vrijeme kad je proizvod spreman za berbu, rub vanjskog ovojnog lista u većini slučajeva počinje se uvijati prema gore. Plojke listova su tanke i imaju izražene lisne žile. Glavna lisna žila, posebno vanjskih listova glavice u bazalnom je dijelu zadebljana. Rub lista je cjelovit. Boja listova je svijetlo maslinastozelena. Gorkasto-ljutkastog je okusa i oštrog mirisa po svježem zelju. Sadržaj suhe tvari kod „Varaždinskog zelja” iznosi minimalno 8 %, a udio šećera minimalno 40 g/kg. Unutarnja boja glavice u tehnološkoj zrelosti je žućkastobijela. Glavica ima izrazito dugi unutarnji dio kocena, koji se može protezati do dvije trećine visine glavice. Kocen predstavlja stabljiku koja je sastavljena od skraćenih internodija a završava glavičastim pupom. Korijen „Varaždinskog zelja” vrlo je snažan a kocen je dosta izražen. Pripada grupi kasnih sorti otpornih na hladnoću a može se proizvoditi i kao rano zelje. Zbog svog specifičnog oblika i elastičnosti lista „Varaždinsko zelje” se tradicionalno koristi u pripremi domaćih specijaliteta ovog kraja.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4. Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u identificiranom zemljopisnom području

Proizvodnja „Varaždinskog zelja” provodi se od uzgoja presadnica pa do berbe u definiranom zemljopisnom području navedenom u točki 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje „Varaždinskog zelja” ograničeno je samo na područje unutar administrativnih granica Varaždinske županije. Prirodna fizička sjeverna granica Varaždinske županije omeđena je rijekom Dravom. U Varaždinsku županiju spadaju sljedeći gradovi i općine: Varaždin, Ivanec, Ludbreg, Novi Marof, Lepoglava, Varaždinske toplice, Bednja, Beretinec, Breznica, Breznički Hum, Cestica, Donja Voća, Martijanec, Gornji Kneginec, Jalžabet, Klenovnik, Ljubeščica, Mali Bukovec, Maruševec, Petrijanec, Sračinec, Sveti Đurđ, Sveti Ilija, Trnovec Bartolovečki, Veliki Bukovec, Vidovec, Vinica, Visoko.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnost zemljopisnog područja

Prirodni čimbenici:

Varaždinska županija, prema Köppenovoj klasifikaciji, ima umjereno toplu i umjereno hladnu klimu.

Klimatski uvjeti u razdoblju od lipnja do listopada kada se „Varaždinsko zelje” uzgaja na otvorenom, mjereni u višegodišnjem prosjeku pokazuju da prosječna temperatura iznosi 14,9 – 20,1 °C, relativna vlaga od 78,3 – 85 %.

Prosječna količina mjesečnih oborina kreće se od 73 – 100 mm. Najkišovitija su ljetna tri mjeseca (lipanj – kolovoz) u kojima padne oko 33 % godišnjih oborina, u svakom prosječno više od 90 mm. Za vrijeme vegetacijskog razdoblja (travanj – rujan) padne oko 60 % oborina.

Na području Varaždinske županije moguće su i hladne zime bez snijega s minimalnim dnevnim temperaturama zraka ispod –10 °C.

Uzgoj „Varaždinskog zelja” povezan je s rijekom Dravom. Za uzgoj „Varaždinskog zelja” najpodesnije su ravnice i blago nagnute površine u dravskoj nizini. Isto tako pogodna su i zemljišta manjih riječnih i potočnih dolina.

Nizine uz rijeku Dravu su različitog pedološkog sastava uvjetovanog geološko-litološkom podlogom. Veći dio zemljišta u dravskoj nizini pripada skupini P-1 tala. To su smeđa, kisela i eutrična tla na šljunku, a na lesu i pijesku ilovasta do jače skeletoidna tla nastala na pleistocensko-holocenskim sedimentima uz rijeku Dravu.

Ljudski čimbenici:

Na proizvod „Varaždinsko zelje” su utjecale i metode proizvodnje prilagođene uvjetima tog zemljopisnog područja: usitnjenost parcela, male površine, mali poljoprivredni proizvođači. Pri proizvodnji „Varaždinskog zelja” bitna je vještina lokalnih proizvođača osobito u fazi berbe. U berbi sudjeluju članovi obitelji i to više generacija prenoseći iskustvo i vještinu ručne berbe „Varaždinskog zelja”. Za ručnu berbu je bitna osobna procjena berača koja se temelji na iskustvu i znanju potrebnim pri određivanju zrelosti glavica, odnosno kada su glavice spremne za branje. Pregledom i opipom berač procjenjuje i vrši selektivnu ručnu berbu kojom se osigurava branje glavica u optimalnom stupnju tehnološke zrelosti. Ručna berba pridonosi također i boljoj očuvanosti i izostanku oštećenja koja se javljaju kod strojnog ubiranja glavica. Dugogodišnjim uzgojem i stečenim znanjem o uzgoju „Varaždinskog zelja”, u specifičnim uvjetima, proizvođači su uspjeli dobiti proizvod s posebnim svojstvima koja se ne mogu dobiti u drugim područjima (Naše pravice, 1905).

5.2. Posebnost proizvoda

„Varaždinsko zelje” pripada grupi kasnih sorti otpornih na hladnoću. Proizvod „Varaždinsko zelje” u optimalnom stupnju tehnološke zrelosti specifičnih je morfoloških svojstava po kojima se razlikuje od drugih vrsta zelja: osim boje listova i izražene nervature, ima karakterističnu ne preveliku, vrlo čvrstu, tvrdu i spljoštenu glavu težine od 1 – 3 kg, a rub vanjskog ovojnog lista se počinje uvijati prema gore. List „Varaždinskog zelja” je toliko tanak da se prilikom stavljanja na dlan ruke naziru vrhovi prstiju ruke, a pritom je elastičan i čvrst. Boja listova je svijetlo maslinastozelena. Gorkasto – ljutkastog je okusa i oštrog mirisa po svježem zelju.

O posebnoj kvaliteti „Varaždinskog zelja” u odnosu na druge vrste zelja govore i mnoga istraživanja. Posebnost proizvoda „Varaždinsko zelje” je u visokom sadržaju suhe tvari i iznimno visokom udjelu šećera (Utjecaj sorte na kvalitetu kiselog kupusa, Poljoprivredna znanstvena smotra, F. Vešnik, 1969.).

Izvršene analize na ekstraktu lista kupusa, u tehnološkoj zrelosti pokazale su najbolje izraženu antioksidacijsku aktivnost. Ukupni fenoli u tehnološkoj zrelosti su se kretali od 0,94 – 1,03 mg/ml GAE, dok su ukupni flavonoidi u tehnološkoj zrelosti za „Varaždinsko zelje” iznosili 0,15 – 0,25 mg/ml CE. Sadržaj ukupnih fenola i flavonoida u biljkama ovisi o genetskim svojstvima (rod, vrsta, kultivar) i vanjskim agrookolišnim uvjetima, te je u pozitivnoj korelaciji sa antioksidacijskom aktivnosti (Antioxidant potency of white (Brassica oleracea L. var. capitata) and Chinese (Brassica rapa L. var. pekinensis Lour.) cabbage: The influence of development stage, cultivar choice and seed selection, Scientia Horticulturae, D. Šamec i sur., 2011.).

Jedna od prednosti „Varaždinskog zelja” je njegova prikladnost za proizvodnju na otvorenom. Zbog otpornosti na niske temperature „Varaždinsko zelje” ostaje na polju do kasne jeseni, zbog čega se ne treba dodatno skladištiti. Na taj način se dodatno povećava sadržaj suhe tvari i udio šećera u proizvodu „Varaždinskog zelja” sve do ručne berbe u tehnološkoj zrelosti. Specifičnim načinom uzgoja uz zatvoreni sustav proizvodnje „Varaždinskog zelja” od sjemena čuvane sorte do finalnog proizvoda dodatno se potvrđuje izvornost proizvoda.

5.3. Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog podrijetla i, prema potrebi, određene kvalitete, ugleda ili drugih svojstava proizvoda

Visok sadržaj suhe tvari i iznimno visok udio šećera u „Varaždinskom zelju” rezultat su načina proizvodnje odnosno ostavljanja proizvoda u polju do kasne jeseni, zahvaljujući otpornosti na niske temperature. Istraživanja su pokazala da je visok sadržaj ukupnih fenola i flavonoida u „Varaždinskom zelju” posljedica genetskih svojstava i vanjskih agrookolišnih uvjeta.

U definiranom zemljopisnom području srednje dnevne mjesečne temperature zraka za godišnje razdoblje u vegetaciji uzgoja „Varaždinskog zelja” kao i raspored oborina optimalne su za uzgoj „Varaždinskog zelja” koje se komercijalno proizvodi samo na ovom području. Hladne zime bez snijega na definiranom zemljopisnom području uzrokuju smrzavanje u jesen izoranog tla te pogoduju formiranju njegove mrvičaste strukture, kao i smanjenju populacije štetočina u tlu što rezultira vrlo zdravim biljkama.

Ravničarski teren u dravskoj nizini je posebno značajan radi ravnomjernog dotoka vode na proizvodnim površinama „Varaždinskog zelja”. Uz postojeće vodotoke prisutne su i visoke podzemne vode koje tla na kojima se uzgaja „Varaždinsko zelje” dodatno opskrbljuju vodom. U definiranom zemljopisnom području prevladavaju smeđe, kisela i eutrično ilovasta tla koja pogoduju uzgoju povrtnih kultura, a posebice zelja što potvrđuje i činjenica da se zelje u ovom kraju uzgaja stoljećima.

Uz klimatsko pedološke čimbenike specifičnosti proizvoda, pridonosi i naslijeđe lokalnih proizvođača koji usmenom predajom s generacije na generaciju žele sačuvati autohtonu čuvanu sortu od koje se proizvodi „Varaždinsko zelje”. Vještina branja, prepoznavanje stupnja zrelosti glavica spremnih za berbu i prenošenje aktivnog znanja o načinu uzgoja i ručne berbe omogućuju da nove generacije nastave proizvoditi „Varaždinsko zelje” na tradicionalan način. Ručno branje bitno je za selekciju proizvoda na samom polju čime se osigurava ujednačena kvaliteta „Varaždinskog zelja”.

Zbog svojih elastičnih i tankih listova te gorkasto-ljutkastog okusa „Varaždinsko zelje” postalo je nezamjenjiva namirnica u pripremi tradicionalnih jela ovoga kraja.

O izvornosti i posebnosti ovog proizvoda svjedoči i grb Općine Vidovec na kojem je ucrtana glavica „Varaždinskog zelja”.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe (2))

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/VZ%20ZELJE/Izmijenjena%20Specifikacija%20proizvoda.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2) Vidjeti bilješku 1.