Dostavljeni podaci iz 2018. potvrđuju da su isporučitelji goriva iz EU-a u 28 države članice u prosjeku zaostajali za ciljem da se do 2020. intenzitet stakleničkih plinova iz goriva namijenjenih uporabi u prometu smanji za 6 % u odnosu na 2010. (vidjeti sliku 1.). Potrebno je napomenuti da 2018. nije bilo prijavljenih smanjenja emisija nastalih istraživanjem i proizvodnjom nafte i plina. Očekuje se da će one doprinijeti cilju smanjenja 2020.

Prema dostavljenim podacima prosječni intenzitet stakleničkih plinova iz isporučenih goriva i energenata u 2018. u 28 država članica koje su dostavile izvješće bio je 90,6 gCO2eq/MJ, što je 3,7 % niže od referentne vrijednosti od 94,1 gCO2eq/MJ za 2010. To odgovara uštedi od 51 Mt ekvivalenta ugljikova dioksida (CO2eq) u 2018. U razdoblju od 2017. do 2018.isporučitelji goriva postigli su ograničen napredak uz poboljšanje od 0,3 postotna boda prijavljenog prosječnog intenziteta stakleničkih plinova iz goriva.

Na temelju Direktive o kakvoći goriva države članice moraju zahtijevati od isporučitelja goriva da smanje intenzitet stakleničkih plinova u životnom vijeku goriva namijenjenih uporabi u prometu, tj. emisije stakleničkih plinova po energetskoj jedinici u životnom vijeku isporučenih goriva i energenata, za minimalno 6 % do 31. prosinca 2020. u odnosu na osnovnu normu za gorivo za 2010. koja iznosi 94,1 gCO2eq/MJ. Emisije stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta ne uzimaju se u obzir za procjenu usklađenosti s minimalnim ciljem smanjenja od 6 %.

Uzimajući u obzir emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta, prosječni intenzitet stakleničkih plinova iz goriva potrošenih 2018. bio je 2,1 % manji nego 2010. To odgovara uštedi od 29 Mt CO2eq u 2018. Emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta ne uzimaju se u obzir u procjeni usklađenosti s minimalnim ciljem smanjenja od 6 %.

3. Pregled podataka o kakvoći goriva u EU-u za 2018.

U skladu s člankom 8. Direktive o kakvoći goriva sve države članice i Island dostavile su izvješće s nacionalnim podacima o kakvoći goriva za 2018.

U ovom dijelu navedeni su podaci o prodaji benzinskih i dizelskih goriva te njihovih biokomponenta za cestovni promet koje su dostavile sve države članice EU-a. Ne navode se ostala fosilna goriva, ostala biogoriva te goriva nebiološkog podrijetla, kao ni goriva koja se koriste za necestovne pokretne strojeve.

3.1.Sadržaj biokomponenti benzina i dizela

Dizel čini najveći dio prodaje goriva u EU-u. Udio dizela u ukupno prodanom gorivu 2018. iznosio je 72,3 %, a udio benzina 27,7 %, što je bio slučaj i 2017. (vidjeti tablicu 2.).

2017. 2018. Prodaja dizelskog goriva 270 668 (72,3 %) 271 018 (72,3 %) Prodaja benzinskog goriva 103 766 (27,7 %) 103 856 (27,7 %)

Tablica 2.: Prodaja dizelskog i benzinskog goriva (u milijunima litara i njihovi udjeli) 2017. i 2018.

Udio prodaje dizela u odnosu na benzinska goriva postupno raste; 2001. njihov udio u ukupnoj prodaji bio je 55,6 %, a 2018. 72,3 %. To je uvelike posljedica porasta broja dizelskih vozila u Europi tijekom tog razdoblja.

Potrošnja dizelskog goriva najveća je u većini država članica EU-a (što predstavlja više od 60 % ukupne prodaje goriva), a iznimke su Cipar, Grčka i Nizozemska.

Većina prodaje benzinskog goriva u 2018. obuhvaćala je goriva istraživačkog oktanskog broja (RON) 95, čiji je udio prodaje blago pao u odnosu na 2017. Udio prodaje benzina 95 ≤ RON < 98 povećao se, dok se udio prodaje benzina RON ≥ 98 smanjio od 2017. (vidjeti tablicu 3.).

2017. 2018. RON 95 85,7 % 82 % 95 ≤ RON < 98 8,3 % 13,7 % RON ≥ 98 5,8 % 4,2 % RON = 91 0,1 % 0,1 %

Tablica 3.: Udio prodaje benzina prema RON brojevima

Sva dizelska goriva koja se prodaju u EU-u sadržavaju biodizel, a gotovo 96 % benzinskih goriva sadržava bioetanol. Nadalje, 84,3 % benzinskog goriva prodanog u EU-u 2018. sadržavalo je do 5 % volumnog udjela etanola, a 11,4 % sadržavalo je do 10 % etanola. Od ukupno prodanih dizelskih goriva 99,2 % sadržavalo je do 7 % FAME-a, a 0,8 % tih goriva i viši udio.

3.2.Sukladnost prodanih goriva u odnosu na granične vrijednosti kakvoće

Općenito je u EU-u zabilježena visoka razina sukladnosti u odnosu na granične vrijednosti kakvoće. Većina ključnih parametara goriva u uzorcima uzetima 2018. nalazila se unutar graničnih vrijednosti.

Litva, Slovenija i Švedska potvrdile su i izvijestile o potpunoj sukladnosti za benzinska i dizelska goriva. Bugarska, Grčka, Latvija, Litva, Slovenija i Švedska potvrdile su i izvijestile o potpunoj sukladnosti za benzinska goriva, a 12 država članica za dizelska goriva (Austrija, Hrvatska, Grčka, Finska, Njemačka, Mađarska, Irska, Litva, Poljska, Rumunjska, Slovenija i Švedska). Belgija je 2018. zabilježila više od 100 slučajeva nesukladnosti benzinskog goriva i 30 slučajeva dizelskog goriva, ali to predstavlja mali dio ukupnog broja uzoraka uzetih u Belgiji.

Države članice 2018. su izvijestile o ukupno 410 slučajeva nesukladnosti benzina i o 114 slučajeva nesukladnosti dizela. Kad je riječ o benzinu, specifikacije najčešće ne zadovoljavaju sljedeći parametri: tlak pare u ljetnom razdoblju (u 19 država članica), RON (u deset država članica), MON (u osam država članica) i sadržaj sumpora (u pet država članica). Kad je riječ o dizelu, specifikacije najčešće ne zadovoljavaju sljedeći parametri: sadržaj metilnih estera masnih kiselina (FAME) (u sedam država članica) i sadržaj sumpora (u osam država članica).