HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 30.4.2014 
SWD(2013) 800 final/2 
  
CORRIGENDUM Annule et remplace le document  SWD(2013) 800 final du 13.11.2013 
Concerne toutes les versions linguistiques (corr ection du paragraphe 2 de la partie Chypre et 
du dernier paragraphe de la partie UK) 
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE 
PREGLED NAPRETKA PROVEDBE POSEBNIH PREPORUKA PO DRŽAVAMA 
ČLANICAMA 
Priložen dokumentu 
KOMUNIKACIJA KOMISIJE 
Godišnji pregled rasta 2014. 
  
{COM (2013 ) 800 final }  
 
2 
 Uvod 
Ovim radnim dokumentom službi pruža se  privremeni pregled stanja u podru čju 
provedbe posebnih preporuka po pojedina čnim državama članicama (CSR) i za čitavo 
europodru čje. U pregledu je u obzir uzet napredak  postignut tijekom protekle tri godine 
i u njemu su prikazane klju čne reforme poduzete od pokretanja postupka Europskog 
semestra te se istovremeno isti ču manjkavosti provedbe s obzirom na najnovije 
preporuke donesene 2013. Budu ći da postoji mala vjerojatnost da će se većina 
spomenutih klju čnih izazova riješiti tijekom jedne godine, ovim pregledom ukazuje se 
na kontinuitet nastojanja u okviru reformi tijekom odre đenog vremenskog razdoblja. 
Ta je analiza preliminarna i tehni čke je prirode. Komisija će predstaviti svoju kona čnu 
ocjenu, donesenu na temelju nacionalnih programa i uzimaju ći u obzir dubinske revizije 
u okviru postupka u slu čaju makroekonomskih neravnoteža, u paketu posebnih 
preporuka po državama članicama za 2014.  
Pružene su i informacije o državama koje provode Program ekonomske prilagodbe (Gr čka, 
Irska, Portugal, Cipar i Rumunjska), iako ne postoje odvojene preporuke za te države izvan 
provedbe programâ. Neke obveze pra ćenja i izvješ ćivanja iz Pakta o stabilnosti i rastu ne 
primjenjuju se, a ve ćina je obveza iz Europskog semestra obustavljena za države iz 
europodru čja koje su dio programa od stupanja na sna gu „paketa od dvije mjere”. Pružen je i 
pregled stanja u Hrvatskoj, iako jo š nije zaprimila posebne preporuke.  
 
 
3 
 BELGIJA  
 
Javne financije:  Unatoč nastojanjima u podru čju konsolidacije, Belgija je zadržala zahtjevan 
fiskalni položaj u pogledu viso ke razine zaduženosti. Iako  se od 2010. deficit postupno 
smanjio, ostao je iznad praga Ugovorâ od 3 % BDP-a. Belgija se obvezala na dodatne mjere 
za 2013. Reformom u podru čju mirovina zapo četom krajem 2011. pooštrili su se zahtjevi za 
minimalnu dob i trajanje radnog vijeka u pog ledu prijevremenog napuštanja zaposlenja i 
sustava prijevremenog umirovljenja te oja čali financijski potica ji za produljenje radnog 
vijeka, a podupire se mjerama kojima se poti če aktivno starenje. S obzirom na veli činu 
izazova, dodatne mjere i reforme čine se potrebnima kako bi se dugoro čno zaštitile javne 
financije. Nejasno je kako će nove nadležnosti Zajednica povezane s dugoro čnom skrbi 
poboljšati troškovnu u činkovitost.  
Financijski sektor: Belgija je poduzela mjere u cilju stabilizacije ba nkarskog sektora 
dokapitalizacijom najslabijih bana ka i reformom nadzornog okvira  za financijski sektor. Bez 
obzira na to, iako se financijska situacija nekih banaka poboljšava, ona treba stalno pra ćenje, 
posebno s obzirom na visoku razinu nepredvi đenih obveza vlade. 
Rast i konkurentnost:  Belgija je poduzela mjere kako bi zaustavila pritiske inflacije ja čanjem 
tijela nadležnog za tržišno natjecanje  te regulatornim intervencijama na tržištu energije i 
telekomunikacija. To je rezultiralo smanjenjem cijena energije i cijena telekomunikacijskih 
usluga te smanjenjem sveukupne inflacije na  razinu manju od onih u susjednim zemljama. 
Daljnje strukturne mjere i da lje su potrebne, posebno u podru čju maloprodajnih i stru čnih 
usluga. Belgija je poduzela odre đene mjere kako bi smanjila akumulirani jaz u podru čju plaća. 
Smrzavanje realnih pla ća odlučeno je za 2013. i 2014., a pove ćala su se linearna i ciljana 
smanjenja u podru čju izdvajanja poslodavaca za socija lnu sigurnost. Došlo je do zastoja u 
području reforme mehanizma za odre đivanje pla ća kojom je cilj sprije čiti sva budu ća 
odvajanja pla ća i produktivnosti. Iako se pozitivnim strana ma sustava istraživanja i inovacija 
kompenzirala sve lošija troškovna konkurentnost države, Belgija bi im ala koristi od širenja 
svoje baze inovacija, ve će dostupnosti stru čnjaka s posebnim vještinama i promicanja 
poduzetništva. S obzirom na to da su predvi đanja za emisije stakleni čkih plinova i dalje u 
velikoj mjeri iznad ciljane ra zine, Belgija mora provesti am bicioznije politike, posebno u 
prometnom i gra đevinskom sektoru, izme đu ostalog uspostavom u činkovitog okvira za 
unutarnju raspodjelu tereta me đu različitim nadležnim tijelima. 
Zapošljavanje i socijalna politika: Iako se oporezivanje nije preusmjerilo s rada na 
oporezivanje kojim se manje narušava rast, ciljanim mjerama smanjilo se porezno optere ćenje 
u području rada, a poduzeto je i nekoliko mjera u ci lju poboljšanja funkcioni ranja tržišta rada. 
Reformom sustava naknada za nezaposlenost ub rzava se postupno smanjenje razine naknada. 
Neke mjere uvedene su kako bi se pove ćale mogu ćnosti izobrazbe i cjeloživotnog 
obrazovanja. Potrebno je važnije promišljanje o uskla đivanju učinaka obrazovanja i izobrazbe 
sa zahtjevima tržišta rada. Me đuregionalnu radnu mobilnost tr ebalo bi poboljšati. Konkretne 
mjere potrebne su i kako bi se riješilo pitanje sve ve će nezaposlenosti me đu mladima te 
pitanje uklju čivanja osoba iz doseljeni čkih obitelji na tržište rada i njihove socijalne 
integracije. 
 
4 
 BUGARSKA  
 
Javne financije:  Bugarska je poduzela ozbiljne mjere u cilju osiguravanja održivosti svojih 
javnih financija. Ispravila je 2011.  svoj prekomjerni deficit i u strukturnom smislu dosegnula 
svoj srednjoro čni cilj od -0,5 % BDP-a u 2012. S dugom op će države manjim od 20 % BDP-
a, Bugarska ima jedan od najnižih omjerâ duga  u Europskoj uniji. Bugarska je posljednjih 
godina znatno oja čala svoj fiskalni okvir, čime je doprinijela održavanju porezne discipline i 
povećanju vjerodostojnosti porezne politike. U pogledu prihoda, za ovu zemlju ispunjenje 
poreznih obveza i u činkovitost porezne uprav e još uvijek su izazovi. Bugarska je napravila 
određene pozitivne korake u pogledu reforme mirovi na, ali potrebna su daljnja nastojanja 
kako bi se radnike odvratilo od prijevremenog na puštanja tržišta rada. Konkretnih mjera za 
ograničavanje zlouporabe sustava za invalidske mirovine i dalje  nema. U sektoru zdravstva 
reforme su otežane zbog manjka administrativnih sposobnosti.  
Rast i konkurentnost:  Provedena je reforma zakonodavstva u podru čju javne nabave, ali 
potrebna su daljnja poboljšanja kako bi se oja čale administrativne sposobnosti i osigurala 
provedba. Nedavnim promjenama pravila o kasnim pla ćanjima poboljšat će se sveukupno 
poslovno okruženje, kojem bi pridonijela i plan irana reforma postupaka nesolventnosti na 
kojoj vlada mora nastaviti raditi. Tako đer, Bugarska još uvijek mora posti ći daljnji napredak u 
području reforme pravosudnog sustava. Prometna infrastruktura Bugarske posljednjih se 
godina poboljšala, no i dalje postoji mnogo prostora za poboljšanje u činkovitosti. Isto vrijedi i 
za sektor vode i otpada. U tom kontekstu B ugarska mora poboljšati administrativne 
sposobnosti relevantnih regulatornih tijela. Zna čajne reforme potrebne su u bugarskom 
energetskom sektoru u cilju njegova uskla đivanja s unutarnjim tržištem  energije i poboljšanja 
učinkovitosti.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Bugarska je suo čena s problemom ispodprosje čne razine 
zaposlenosti koja je u opadanju i visokim r azlikama u broju nezaposlenih u pojedinim 
regijama i skupinama stanovništva. Refo rme su potrebne u cilju poboljšanja u činkovitosti 
usluga zapošljavanja i provedbe u činkovitih mjera kako bi se pove ćala zaposlenost me đu 
mladima. Potrebno je poboljšati i sveukupnu kvalitetu i u činkovitost obraz ovnog sustava. 
Reforme su u pripremi, ali nji hovo donošenje i provedba su odgo đeni. S obzirom na najmanje 
pragove za izdvajanja za soci jalnu sigurnost, vlada je pod uzela korake kako bi ograni čila 
njihov učinak, ali nije uslij edila sveobuhvatnija revizija sustava.  
 
5 
 ČEŠKA REPUBLIKA  
 
Javne financije:  Češka Republika poduzela je odre đene mjere kako bi do 2013. okon čala 
pitanje prekomjernog deficita države. No potrebna  su daljnja nastojanja  kako bi se riješilo 
pitanje kvalitete fiskalne konsolidacije . Posebno su rashodi kojima se poti če rast, poput 
javnog ulaganja, pretrpjeli nagla kumu lativna smanjenja u razdoblju izme đu 2010. i 2012. 
Time se, kao i niskom razinom apsorpcije st rukturnih fondova, dovode u pitanje izgledi za 
dugoročni rast. Sveukupno je postignut ograni čen napredak u podru čju poboljšanja 
učinkovitosti javnih rashoda. Done sene su reforme u cilju pove ćanja ispunjenja poreznih 
obveza i ubiranja poreza, ali je uvo đenje jedinstvenog mjesta za ubiranje poreza odgo đeno i 
njime se nedovoljno iskorištava prostor za smanjenje visokog administrativnog optere ćenja 
plaćanja poreza. Pove ćani su neki neizravni porezi, posebno PDV i trošarine. No ima prostora 
za jasnije preusmjeravanje oporezivanja s rada na podru čja kojima se manje šteti rastu kao i 
za daljnje smanjenje razlika izme đu postupanja sa zaposlenima i samozaposlenima. 
Reformom mirovinskog sustava iz 2011. poboljšala se dugoro čna održivost javnih financija, 
ali daljnje mjere u tom podru čju i dalje su potrebne. 
Rast i konkurentnost:  Slaba učinkovitost javne uprave i dalje je veliki ra zlog za zabrinutost za 
poduzeća u Češkoj Republici. Češka nadležna tijela poduzela su  mjere za suzbijanje korupcije 
i donijela dvije uzastopne antikorupcijske stra tegije. No, njihova provedba nije bila dovoljno 
učinkovita: neke su klju čne mjere samo djelomi čno provedene, primjerice one povezane sa 
zakonom o javnoj nabavi, dok se ostale tek o čekuju, poput dugo iš čekivanog zakona o 
državnim službenicima.  Pove ćanje kvalitete obveznog i visokog obrazovanja nužno je za 
dugoročnu konkurentnost Češke Republike. Iako su u tijeku odre đene mjere u podru čju 
obveznog obrazovanja financirane sredstvima EU-a, nije postignut napredak u pogledu 
reforme visokog obrazovanja.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Iako je jasn o da je sudjelovanje žena s malom djecom i 
skupina u nepovoljnom položaju na tržištu rada ispod najpovoljnije razine, na tu činjenicu do 
sada je pružen vrlo ograni čen odgovor. Vladin prijedlog novog zakona o pružanju usluga 
brige za djecu, popra ćen poreznim subvencijama za pružatelje usluga brige i uklju čene 
obitelji, korak je u pravom smjeru, ali može dati samo djelomi čan odgovor na to pitanje. 
Reforma uredâ za zapošljavanje donesena je 2011. i od tada se pr ovodi. Pitanje je ho će li 
poduzete mjere biti dovoljne kako bi ured i za zapošljavanje, s pravim osobljem i 
instrumentima, mogli pružiti u činkovitu i ciljanu pomo ć pri traženju poslova.  
 
6 
 DANSKA  
 
Javne financije:  Očekuje se da će 2013. prora čunski deficit Danske pa sti na 1,7 % BDP-a. Za 
pozitivnu prognozu u pogledu danski h javnih financija djelomi čno su odgovorne jednokratne 
mjere kojima se ukazuje na važnost razbor ite fiskalne politike koja prelazi predvi đanje u 
okviru EDP-a kako bi se sa čuvalo povjerenje u dansku gospodarsku politiku i obuhvatili 
troškovi povezani sa sve starijom populacijom.  
Financijski sektor:  Rizici za financijsku stabilnost s obzirom na visoku razinu zaduženosti 
kućanstava u Danskoj su ograni čeni. Vlada i financijski sektor u protekloj su godini uveli 
mjere koje idu u pravom smjeru, no potrebno je pomno pra ćenje kako bi se osigurao njihov 
željeni učinak. Do sada se nisu razmotrile promje ne kojima bi se smanjile distorzije i oja čala 
protucikli čka obilježja oporezivanja imovine. 
Rast i konkurentnost:  Rezultat slabog nacionalnog tržišnog  natjecanja visoke su marže na 
usluge i cijene robe u Dans koj. Vlada je 2012. predstavila paket za tržišno natjecanje s 
relevantnim mjerama. Tako đer, Komisija za produktivnost trenuta čno analizira slab rast 
produktivnosti u danskom gospodarstvu i potencija lni doprinos tržišnog natjecanja, koje je 
ocijenjeno manjkavim, u danskom us lužnom sektoru. Rezultati se o čekuju prije kraja 2013., a 
potom bi se trebali unaprijediti u okviru relevantnih mjera politika. 
Zapošljavanje i socijalna politika: Danska je provela važne reforme mirovina za prijevremeno 
umirovljenje, invalidskih mirovi na i sustava subvencioniranog za pošljavanja (tj. sustav „flex-
job”) kako bi unaprijedila ponudu radnih mjesta. No potrebna su daljnja na stojanja kako bi se 
poboljšala mogu ćnost zapošljavanja osoba na marginama tržišta rada, poput 
niskokvalificiranih radnika, ljudi sa smanjenim sposobnostim a za rad i osoba iz doseljeni čkih 
obitelji. Danska vlada poduzela je mjere u cilju poboljšanja situacije, posebno poja čavajući 
aspekt stru čnog osposobljavanja i obrazovanja u okviru aktivnih mjera na tržištu rada, od 
kojih bi korist mogle imati i spomenute skupine. Dva stru čna odbora osnovana su u cilju 
poboljšanja aktivnih mjera na tržištu rada za os igurane radnike i one koji to nisu. Dogovorena 
je reforma sustava primarnog i sekundarnog obrazovanja, a provest će se tijekom školske 
godine 2014./2015. Predstavljen je i prijedlo g reforme sustava strukovnog obrazovanja i 
osposobljavanja koja bi do kolovoza 2015. trebala stupiti na snagu. U tijeku je i reforma 
sustava tercijarnog obrazovanja.  
 
7 
 NJEMAČKA 
 
Javne financije:  Njemačka je nakon deficita iz nad 3 % BDP-a u 2009. i 2010. ponovno 
zauzela dobar fiskalni položaj. Prora čun opće države je 2012. proizveo mali suficit, a 
srednjoro čni proračunski cilj je ispoštovan. Ti jekom posljednjih godina Njema čka je pove ćala 
rashode povezane s obrazovanjem i istraživanjem, ali bi mogla imati koristi od daljnjih napora 
u tom podru čju. Njema čka je unaprijedila u činkovitost javne potrošnje za zdravstvo i 
dugoročnu skrb te poreznog sustava do odre đene granice. Napravljeni su koraci prema 
provedbi ustavnog pravila o uravnoteženom prora čunu („kočnica duga”), iako su još uvijek 
potrebna posebna pravila za provedbu u ve ćini saveznih pokrajina ( Länder ).  
Financijski sektor:  Njemačka je oja čala regulatorni i superviz ijski okvir u financijskom 
sektoru i poduzela mjere kako bi bila u skladu s novim regulatornim okvirom EU-a. Odlukama Komisije o državnim potporama doprin ijelo se restruktur iranju pokrajinskih 
banaka ( Landesbanken ), ali Njema čka treba poduzeti daljnje mj ere za potporu konsolidaciji u 
bankarskom sektoru. 
Rast i konkurentnost:  Njemačka je poduzela mjere za poboljš anje uvjeta za ubrzavanje 
širenja elektroenergetske mreže, a zapo čelo je i uskla đivanje upravljanja energetskim 
mrežama s nekim susjednim državama članicama. Tijekom posljednjih godina Njema čka je 
uložila vrlo male napore kako bi osigurala natjecanje na željezni čkim tržištima te su samo 
marginalne reforme provedene kako bi se ot vorili uslužni sektori, posebno sektor stru čnih 
usluga i obrta. Njema čka je nedavno donijela zakonodavnu reformu za poboljšanje provedbe 
zakona o tržišnom natjecanju. 
Zapošljavanje i socijalna politika:  Njemačka je ostvarila napredak u smanjenju dugoro čne 
nezaposlenosti, ali nedo voljno iskorištava mogu ćnosti radne snage s obzirom na demografske 
promjene. Nakon sveukupne ocjene mjera za potporu obiteljima, vlada mora po četi djelovati 
kako bi postupno smanjila nepoticajne fiskalne mjere u pogledu rada drugog primatelja pla će. 
Njemačka je pove ćala broj ustanova za brigu o djeci i poduzela brojne inicijative kako bi 
unaprijedila rano u čenje jezika i čitanja me đu djecom te riješila pitanje u čenika rođenih u 
inozemstvu koji su prekinuli školovanje ( čiji je broj dvostruko ve ći od nacionalnog prosjeka). 
Plaće su se znatno pove ćale tijekom posljednjih godina. Unato č poluautomatskom smanjenju 
stope mirovinskih doprinosa, porezn i klin na rad i dalje je viso k, posebno na niska primanja.  
 
8 
 ESTONIJA  
 
Javne financije:  Estonija ima dobar fiskalni položaj koji je u skladu s Paktom o stabilnosti i 
rastu. Glavni je cilj njezine prora čunske strategije osigurati održ ivu fiskalnu politiku kojom se 
podupire uravnotežen gospodarski  rast. Njezin srednjoro čni cilj je strukturni suficit, postignut 
2012. Novi nacrt zakona predlo žen je kako bi se njime is poštovali zahtjevi Ugovora o 
stabilnosti, uskla đivanju i upravljanju te kako bi se formaliziralo postoje će, ali do sada u 
velikoj mjeri neformalno pravilo o (strukturnom) prora čunskom saldu za srednji vremenski 
rok.  Estonija još uvijek mora  uvesti konkretne mjere za ja čanje obvezuju će prirode postoje ćih 
pravila za višegodišnje rashode i gornje granice. 
Rast i konkurentnost:  Estonija se brzo oporavila od kr ize u razdoblju 2008. – 2009. Iako je 
rast BDP-a usporio, država i dalje ima bolje r ezultate od prosjeka EU-a. Estonija poboljšava i 
svoj položaj u me đunarodnom lancu vrijednosti i sektorim a utemeljenima na znanju te ima 
koristi od rastu ćeg ulaganja u istraživanje i razvoj. Me đutim već u 2012. smanjenja u udjelu 
izvoza i prili čno veliko pove ćanje jedini čnih troškova rada uk azivali su na odre đene gubitke u 
području konkurentnosti. Kako se uspor avao rast proizvodnje, a pove ćavala zaposlenost, u 
prvoj polovici 2013. rast produktivnosti u gospodarstvu je opao, dok su pla će ponovno 
narasle, što je dovelo do daljnjih gubitaka u podru čju konkurentnosti. Bit će potrebna posebna 
pozornost kako bi se osiguralo da u činci obrazovanja bolje odgovara ju potrebama tržišta rada, 
ograničavajući pritom rizik od toga da porast pla ća premaši porast pro duktivnosti. Vlada je 
započela nekoliko reformi, primjerice reform u mreže srednjih škola i reformu strukovnog 
obrazovanja i osposobljavanja te visokog obrazovanja, a u pripremi su i druge reforme, poput 
iščekivane strategije za cjeloživotno u čenje. Međutim kona čni izgled tih reformi potrebno je 
finalizirati, a njihov u činak moći će se uočiti u srednjem ili dugom vremenskom roku. 
Zapošljavanje i socijalna politika:  Estonsko tržište rada brzo se  oporavilo od krize u razdoblju 
2008. – 2009. S nastavkom gospodarskog rasta,  iako nešto sporijim u 2013., više 
nezaposlenih pronalazi pos ao, a realne se pla će povećavaju. No stalna  nezaposlenost me đu 
mladima i dugoro čna nezaposlenost, nepoklapanje  vještina i gubici u podru čju radne snage 
zbog kroni čnih stanja ili zdravstvenih problema i dalje su veliki razl ozi za zabrinutost. 
Također, postojani manjak ustanova za čuvanje djece razlog je za odga đanje povratka 
roditelja na tržište rada, a pos ebno žena. Stoga su oni u nemogu ćnosti da u potpunosti 
doprinesu tržištu rada. Vlada rješava te nedos tatke nekolicinom nacrta reformi, posebno 
reformom programa u podru čju nesposobnosti za rad, ali oni se još uvijek moraju finalizirati i 
podnijeti Parlamentu radi donošenja. Na lokalnoj razini, kroni čna neuskla đenost fiskalnih i 
administrativnih sposobnosti u odnosu na dodijeljene odgovornosti  ima negativan utjecaj na 
učinkovitost i kvalitetu usluga koje pr užaju lokalna upravna tijela u ve ćini sektora, uklju čujući 
dugoročnu skrb, usluge za potporu obiteljima, obrazovanje i promet; isto se odnosi na lokalne 
mjere potpore potrebne kako bi se osiguralo u činkovito pružanje usluga zdravstvene skrbi. Još 
uvijek se nije postigao dogovor u pogledu reform i kojima bi se riješila ta pitanja. Odgo đeno je 
podnošenje vladi nove strategije za regionalni razvoj, a u pripremi  je akcijski plan u cilju 
poboljšanja lokalne javne uprave.  
 
9 
 IRSKA  
 
Javne financije:  Irska se strogo pridržavala glavni h fiskalnih ciljeva tijekom razdoblja 
programa ekonomske prilagodbe. Predvi đen je deficit od 7,4 % BDP-a za 2013., neznatno 
manji od gornje granice od 7,5 % predvi đene programom i postupkom u slu čaju 
prekomjernog deficita (EDP). Dug države izražen u postotku BDP-a i dalje je visok i trebao bi 
dosegnuti svoju najvišu razi nu u 2013., ali bi se zatim trebao spus titi zahvaljuju ći naporima u 
području konsolidacije i ve ćem rastu BDP-a. Reforma prora čunskog okvira u skladu je s 
napretkom na razini EU-a, ali okvir za rashode te izvješ ćivanje o podacima i transparentnost 
moraju se dodatno unaprijediti.  
Financijski sektor: Smanjenje financijske polug e i restrukturiranje doma ćih banaka dobro su 
napredovali, iako je potrebno uložiti još napora. Nedavnim nastojanjima usredoto čilo se na 
postavljanje i postizanje ciljeva za održivo rješav anje hipotekarnih zaostataka, rješavanje 
drugih loših kredita i poboljšanje pra vnog i regulatornog okvira (okviri u podru čju osobnog 
bankrota i oduzimanja imovine, kodeks ponašan ja za hipotekarne zao statke i kreditni 
registar). U tijeku je sve ukupna ocjena bankovnih bilanci pr ije testiranja  otpornosti, čija se 
provedba o čekuje 2014. u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma i dovršit će se do kraja 
studenoga.  
Rast i konkurentnost: Očekuje se realni rast BDP-a od 0,3 % u 2013. prije ubrzavanja do 
1,7 % u 2014. To je u skladu sa slabom privat nom potrošnjom i niskim primanjima u prvoj 
polovici 2013. unato č rastu zaposlenosti s obzirom na st alno smanjivanje financijske poluge 
kućanstava i intenzivnu štednj u motiviranu oprezom. Me đutim prognoze za tržište rada i dalje 
se poboljšavaju, čime bi se kroz odre đeno vrijeme moglo utjecati na rast doma će potražnje i 
proizvodnje. Odre đenim klju čnim farmaceutskim proizvodima proizvedenima u Irskoj ove 
godine istje če patent, što je dovelo do usporavanja rasta u podru čju izvoza i uvoza. O čekuje se 
da će pritisci na cijene ostati niski s obzirom na visoku r azinu preostalih kapaciteta u 
gospodarstvu i ograni čenog inflacijskog djelovanj a fiskalnih mjera.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Struktur nim reformama poboljšali su se gospodarski 
temelji, ali se na nekim pitanjima i dalje radi. Nedavnim reformama u okviru programa usredotočilo se na ja čanje poticajnih mehanizama, pružanje  dublje i šire potpore tražiteljima 
posla (posebno dugoro čno nezaposlenima i mladima) te ja čanje važnosti i poboljšanja 
rezultata programa daljnjeg obrazovanja i ospo sobljavanja kako bi se potaknulo stjecanje 
novih i dodatnih vještina. Rad na  provedbi tih usluga još nije  završen. Ostalim reformama u 
okviru programa cilj je smanjiti izdatke i pove ćati učinkovitost pružanja zdravstvene skrbi, 
provesti reformu vodnog sektora i smanjiti troškove pravnih usluga pove ćanjem tržišnog 
natjecanja.  
 
10 
 GRČKA 
 
Javne financije:  Grčka nastavlja sa sveukupnim na pretkom u okviru Drugog programa 
ekonomske prilagodbe, iako su neke važne mjere odgo đene. Važne mjere poduzete su kako bi 
se grčke javne financije stavile na održiv put. Ne davnim fiskalnim kretan jima postiglo se 
očekivano. No treba i dalje ulagati napore kako bi se osiguralo postizanje primarnog 
proračunskog salda u 2013. i posti zanje daljnjih prora čunskih poboljšanja.  
Ključni prioriteti su pove ćanje javnih prihoda i reforma neu činkovitog upravljanja prihodima, 
a veliki se napori moraju uložiti kako bi ne davno uspostavljeno polusamostalno upravljanje 
prihodima bilo u potpunosti operativ no i kako bi se poboljšala njegova u činkovitost. Nastavlja 
se reforma javne uprave popra ćena trenuta čnim raspravama o, me đu ostalim, strategiji za 
ljudske resurse, razvoju programa mob ilnosti i provedbi ko lektivnog ugovora o pla ćama u 
cilju osiguravanja održivosti propisa o pla ćama. Nekoliko važnih strukturnih reformi 
provedeno je u podru čju zdravstva i javnog fina ncijskog upravljanja. No dalekosežne reforme 
još uvijek su potrebne u mnogim drugim podru čjima.  
Financijski sektor:  Potrebna je odlu čna i učinkovita provedba programa privatizacije. 
Dovršena je dokapitalizacija četiriju glavnih banaka. 
Rast i konkurentnost: Makroekonomski izgledi pokaz uju prve znakove oporavka, s 
predviđenim pozitivnim rastom od 0,6 % za 2014. Nakon nekoliko godina recesije, prva 
polovica 2013. obilježena je sveukupnim slabljen jem recesije i prvim znakovima dostizanja 
dna ciklusa. Iako se smanjenjem jedini čnih troškova rada, podržanim uspješnim reformama 
tržišta rada, poboljšava troškovna konkurentnost, reforme tržišta proizvoda u tijeku moraju se 
ubrzati i oja čati. Programom ekonomske prilagodbe snažan naglasak stavljen je na strukturne 
reforme potrebne radi stvaranj a dobrih uvjeta za oporavak u podru čju ulaganja, radnih mjesta 
i produktivnosti kada se gospodars ka situacija promijeni. Klju čne reforme u cilju, me đu 
ostalim, promicanja u činkovitog i konkurentnog poslovnog okruženja, provedbe reforme 
pravosudnog sustava, razvoja u činkovitih mrežnih industrija i us luga te uspostave reguliranih 
profesija napredovale su u skladu s obvezama programa, ali još slijede politi čke odluke.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Suzbijanje nezaposlenosti i dalje je najve ći prioritet. Gr čka 
je provela ambiciozne reforme tržišta rada i sada je od iznimne važnosti ostvariti napredak u području četiri stupa akcijskog pl ana za zapošljavanje: prog ram javnih radova, pripravni čki 
staž za mlade („program vau čera”), reforma javne službe za zapošljavanje (OAED) i ja čanje 
strukovnog obrazovanja i naukovanja. Gr čka je u potrazi za na činima na koje bi poboljšala 
mrežu socijalne sigurnosti u okviru važe će proračunske omotnice, primjerice uklju čenjem 
razvoja pomo ći za dugoro čno nezaposlene i uspostavom programa kojim se jam či minimalni 
dohodak (kao pilot-projekta) do sije čnja 2014. 
 
11 
 ŠPANJOLSKA  
 
Javne financije: Španjolska se obvezala korigirati svoj prekomjerni deficit do 2016. Ona 
postiže napredak u pogledu reform e mirovinskog sustava. Postupna pove ćanja zakonski 
određene dobi za umirovljenje i potrebnog razdoblja pla ćanja naknada za punu mirovinu 
donesena su 2011., dok su pristup prije vremenoj mirovini i djelomi čnoj mirovini te poticaji za 
njih ograni čeni u ožujku 2013. Planira se donošenje zakona o regulaciji čimbenika održivosti 
u mirovinskom sustavu do kraj a godine. Poboljšano je uprav ljanje javnim financijama, 
transparentnost i kontro la regionalnih prora čuna su unaprije đeni, predvi đeno je osnivanje 
neovisne fiskalne institucije do kraja godine, za ostaci su podmireni, poduzete su i mjere za 
odvraćanje od kasnih pla ćanja u budu ćnosti, a zakonom o „uklanja nju indeksacije”, koji će se 
odobriti do kraja godine, otklonit će se indeksiranje prema inflaciji u ugovorima o javnoj 
nabavi. Od 2012. poduzimaju se mjere u cilj u preusmjerenja relativnog poreznog optere ćenja 
na potrošnju i poreze povezane sa zaštitom okoliša, poboljšanja ispunjivanja poreznih obveza i smanjenja pogodovanja zaduživanju u podru čju oporezivanja os obnog dohotka i dobiti 
trgovačkih društava. No potrebni su daljnji napor i, a u srpnju je osnovana neovisna stru čna 
skupina kako bi u svrhu ukupne revizije  dostavila podatke o poreznom sustavu.  
Financijski sektor:  Program za financijski sektor, čiji završetak se predvi đa u siječnju 2014. 
na dobrom je putu. Restrukturiranje banaka koje su primile državnu pomo ć odavno je u tijeku, 
a ispunjivanje zahtjeva horizontalne politike gotovo je dovršeno. Stoga se u čvrstio okvir za 
upravljanje, propise i superviziju  španjolskog bankarskog sektora. 
Rast i konkurentnost:  Slabosti poslovnog okruženja poput segmentiranosti doma ćih tržišta ili 
prepreka ulasku u uslužne industrije sprje čavaju otvaranje radnih mjesta. Zakonodavni 
prijedlog za poticanje funkcionira nja španjolskog unutarnjeg tržišt a (zakon o jamstvu tržišnog 
jedinstva) podnesen je Parlamentu. O prvom nacrtu zakona o reformi stru čnih usluga trenutno 
se održavaju savjetovanja, no njegova finalizacija ne odvij a se u skladu s rasporedom. U 
okviru nedavnog zakona o poduzetništvu donesena  su poboljšanja u mehanizmu u slu čaju 
nesolventnosti trgova čkih društava i flek sibilniji oblici poduze ća. Mjere su od 2012. poduzete 
kako bi se otvorio maloprodajni sektor i kako bi tržište iznajmljivanja nekretnina postalo 
učinkovitije. Nakon mjera poduzetih u 2012. nadležn a tijela su u srpnju 2013. predložila 
zakonodavni paket u svrhu revizije sektora elektri čne energije i saniranj a dugotrajnog deficita 
u području tarife za elektri čnu energiju. Daljnji napori potrebni su za rješavanje nedostataka u 
području tržišnog natjecanja u sektoru prometa. Španjolska poduzima i mjere u cilju reforme 
svoje javne uprave: u velja či 2013. vlada je predstavila nacrt zakona o reformi lokalne uprave 
(koji Parlament treba donijeti prije kraja 2013.), a zapo čet je i rad na široj reformi javne 
uprave. 
Zapošljavanje i socijalna politika:  Kao nastavak prethodnih reformi iz 2010. i 2011., 
sveobuhvatnijom reformom tržišta rada iz 2012. i spor azumom socijalnih partnera iz 2012. 
čini se da su se stvorili uvjeti za pove ćanu otpornost tržišta rada. No  još uvijek je prerano za 
ocjenu njezina u činka. Radom se i dalje poti ču aktivne politike na trži štu rada kao i njihova 
povezanost s pasivnim politikama. Me đutim učinkovita primjena sporija je od o čekivanog, a 
usklađivanje centra i autonomnih regija  i dalje je rizik za uspjeh. Odre đene mjere poduzimaju 
se u okviru strategije za poduzetništvo i zapošljavanje mladih u cilju pove ćanja zaposlenosti 
mladih. U tijeku su i reforme u cilju poboljšanja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. 
 
12 
 Dosad je poduzet samo mali broj mjera za rj ešavanje pitanja siromaštva i socijalne 
isključenosti.  
 
13 
 FRANCUSKA  
 
Javne financije:  Iako je Francuska uložila velike napore u podru čju konsolidacije kako bi 
spustila ukupni deficit sa 7,5 % BDP-a u 2009. na 4,8 % u 2012., nije korigirala svoj 
prekomjerni deficit do 2013. zbog lošijeg gospodarskog stanja od o čekivanog, stoga joj je 
Vijeće odobrilo dodatne dvije godi ne. Još uvijek nije zajam čeno da će se planiranom 
reformom za decentralizaciju ostvariti znatna ušteda za op ću državu u cijelosti. O čekuje se da 
će se reformom u podru čju mirovina iz 2013. doprinijeti dugoro čnoj održivosti mirovinskog 
sustava, ali bi mogla biti nedovoljna u pogledu srednjoro čnih rezultata. Pl aniranim mjerama 
Francuska se uglavnom usredoto čuje na prihode, posebno na pove ćanje socijalnih davanja za 
posloprimce i poslodavce. Reformom u podru čju mirovina iz 2013. obuhva ćen je samo op ći 
program te se u potpunosti ne rješava pitanje revizije posebnih programa. 
Konkurentnost i rast:  Neke su se mjere poduzele kako bi se pove ćala učinkovitost poreznog 
sustava srezivanjem odabranih poreznih rashoda . Provedene su i mjere za smanjenje sklonosti 
prema zaduživanju u podru čju oporezivanja trgova čkih društava. Utvr đivanjem prijelazne 
stope PDV-a od 10 % u 2013. cilj je pojednost avniti porezni sustav, no time se ne će ukloniti 
neučinkovitosti (npr. smanjena stopa PDV-a za  restorane). Francuska je poduzela odre đene 
mjere kako bi podržala konkurentnost, posebno uvo đenjem poreznih olakšica za 
konkurentnost i zapošljavanje u 2013. Samo odre đene mjere poduzete su u cilju ja čanja 
tržišnog natjecanja u reguliranim sektorim a. U mrežnim industrijama uredbom NOME 
smanjit će se prepreke ulasku u ener getski sektor, a u tijeku je  reforma kojom se nastoji 
povećati učinkovitost željezni čkog sustava. 
Tržište rada: Propisi o osiguravanju radnih mjesta  iz 2013. korak su prema poboljšanju 
funkcioniranja tržišta ra da. Time se posebno rješava pitanj e slabog pristupa  cjeloživotnom 
učenju. Mjere su poduzete i kako bi se poduprlo zapošljavanje starijih radnika i mladih, 
posebno subvencioniranim radom i programim a naukovanja, iako su one imale razli čite 
posljedice. Najnovijim programom za „poslove budu ćnosti” učinkovito se podupiru izgledi za 
zapošljavanje niskokvalificiranih mladih, dok su se u okviru program a „Generacijski ugovor” 
postigli ograni čeni rezultati. Reforma javne službe za zapošljavanje pokrenuta je u razdoblju 
2012./2013. Segmentiranje tržišta rada djelomi čno je riješeno pove ćavanjem socijalnih 
davanja poslodavaca za ugovore u trajanju od ma nje od tri mjeseca kako bi se smanjio udio 
kratkoročnih ugovora. Proizvoljno pove ćanje minimalne pla će ograničeno je u cilju o čuvanja 
konkurentnosti, uz zadržavanje formule za indeksiranje pla ća. Uskoro po činju pregovori 
među socijalnim partnerima na temu sustava na knada za nezaposlenost. S obzirom na razinu 
nezaposlenosti, daljnje struktur ne reforme potrebne su kako bi  se smanjio trošak rada.  
 
14 
 HRVATSKA  
 
Zbog pristupanja Europskoj uni ji 1. srpnja 2013. Hrvatska je  dobrovoljno i neformalno 
sudjelovala u europskom semestru dostavivš i gospodarski program u travnju 2013. U radnom 
dokumentu službi Komisije dana je kvalita tivna ocjena programa, u kojoj je zaklju čeno da 
unatoč ostvarenom odre đenom napretku i dalje postoje vrlo va žni fiskalni i st rukturni izazovi. 
Nisu dostavljene posebne preporuke za tu zemlju.  
Javne financije: Tijekom prethodnih godina u Hrvatskoj je provedena reforma fiskalnog 
okvira stupanjem na snagu triju klju čnih pravnih akata: i) Zakon o prora čunu (2009.), ii) 
Zakon o fiskalnoj odgovornosti (2011.) i iii) Od luka Vlade o osnivanj u Odbora za fiskalnu 
politiku (2011.). U pogledu prihoda Hrvatska je poduzela mjere kako bi poreznu strukturu 
preusmjerila s oporezivanja rada na poreze koji povoljnije djeluju na rast i kako bi poboljšala 
ispunjenje poreznih obveza s pomo ću mjera za suzbijanje ut aje poreza i poboljšanje 
učinkovitosti porezne uprave . U pogledu rashoda zapo čete su mjere za reviziju u činkovitosti i 
održivosti rashoda u podru čju socijalne zaštite i mirovina. Prema podacima koje su dostavila 
nadležna tijela, deficit op će države u Hrvatskoj bio je 5,0 % BDP-a u 2012. Državni deficit na 
gotovinskoj osnovi tijekom prvih devet mjeseci 2013. približio se brojci od 4,0 % BDP-a, što 
je više od planiranog za čitavu godinu (3 %). Ukupni dug op će države brzo se pove ćao od 
2009. i dosegnuo 55,5 % u 2012., a predvi đa se da će i dalje rasti.  
Rast i konkurentnost:  Loša kvaliteta poslovnog okruženja i slaba u činkovitost pravosu đa te 
manjak tržišnog natjecanja na klju čnim tržištima negativno utje ču na mogu ćnosti rasta 
hrvatskog gospodarstva. Tijekom posljednjih godina Hrvatska je  poduzela zakonodavne, 
institucijske i prakti čne mjere kako bi smanjila administrativno optere ćenje i oživjela 
ulaganja. Poduzete su prve mjere u cilju modernizacije javne uprave, poboljšanja učinkovitosti pravosu đa i provedbe preventivnih mehanizama za borbu protiv korupcije u 
javnom sektoru, no potrebne su daljnje mjere za ja čanje administrativne i pravosudne 
sposobnosti. Podru čje istraživanja i razvoja obilježeno je niskim izdacima i ne
činkovitim 
pravnim okvirom. Nova strategija za inovacije i strategija pametnog spec ijaliziranja koraci su 
kojima se kre će u pravom smjeru. 
Zapošljavanje i socijalna politika:  Mogućnosti hrvatskog tržišta ra da izrazito su malo 
iskorištene, a u posebno nepovoljnom položaju na  tržištu rada nalaze se mladi, dugoro čno 
nezaposleni i žene. Opseg mjera aktivne politike na tržištu rada nedavno se pove ćao, ali 
učinkovitost tih mjera još se mora ocijeniti. Tako đer, Hrvatska je u cilju poboljšanja slabih 
rezultata na tržištu rada donijela prve izmjene zakona o radu, kojima se djelomi čno rješava 
pitanje zakonodavstva u podru čju zaštite radnog mjesta. Priprema se druga faza izmjena 
zakona o radu tijekom koje se o čekuje uvo đenje većih izmjena u podru čju zaštite radnog 
mjesta, a u pripremi je i sveobuhvatna mirovinska  reforma. Socijalna situacija se pogoršava, a 
trećini stanovništva prijeti siromašt vo. I dalje ima mjesta za unaprje đenje učinkovitosti 
sustava socijalne skrbi i za rješavanje pitanja postoje ćih nepoticajnih mjera u podru čju 
traženja posla kod odre đenih skupina. Strategijom za sustav socijalne skrbi za razdoblje 2011. 
– 2016. i novim zakonima o socijalnoj skrbi pruža se široki temelj za reformu sustava, no učinak mjera ovisit će o njihovoj provedbi. 
 
15 
 ITALIJA  
 
Javne financije:  Napori u okviru fiskalne konsolid acije od 2011 doveli su do korekcije 
prekomjernog deficita. No javni  dug i dalje je veliko optere ćenje. Pomno pra ćenje razvoja u 
području proračuna stoga je opravdano kako bi se osiguralo strogo poštovanje Pakta o 
sigurnosti i rastu. Reforma poreznog sustava i dalje  se provodi postupno. Porez na primarna 
prebivališta prepolovljen je 2013. i od 2014. bit će zamijenjen novim porezom o lokalnim 
uslugama. Dobro osmišljen novi porez i revizija katastarskih vrijednosti biti će od iznimne 
važnosti za oporezivanje imovine i za u činkovitost poreznog sustava. Unato č prethodnim 
mjerama i onima najavljenima za 2014., oporezivanje ra da i kapitala u Italiji i dalje je visoko.  
Financijski sektor: U cilju ja čanja talijanskog bankarskog sektora,  talijanska središnja banka 
provela je ciljanu reviziju kvalitete  imovine, što je poz itivan korak unato č ograničenom broju 
uključenih banaka. Nadalje, predložene su ve će olakšice za vlasni čki kapital trgova čkih 
društava kako bi se dive rsificirao pristup poduze ća financijama. Me đutim, poboljšanja u 
korporativnom upravljanju bankama su ograni čena. 
Rast i konkurentnost:  Neke su mjere poduzete u cilju smanjenja administrativnog optere ćenja, 
pojednostavnjenja zakonodavstva i poboljšanja  poslovnog okruženja. Poduzete su mjere i 
kako bi se potaknula u činkovitost pravosudnog sustava i unapr ijedilo upravljanje sredstvima 
EU-a, što me đutim mora biti pra ćeno odgovaraju ćim propisima i što bi se trebalo nastaviti 
razvijati. Uvedene su neke reforme u cilju potic anja tržišnog natjecanja na tržištima usluga, ali 
rizici u pogledu provedbe još uvijek postoje, posebno s obzirom na stru čne usluge. Potreban 
je nastavak djelovanja u cilju objave javnog natje čaja za lokalne javne usluge nakon što je 
2012. Ustavni sud stavio izvan snage odredbe kojima se predvi đa otvaranje tržišta. U pogledu 
mrežnih industrija u tijeku je provedba mjera kojima se nastoje poboljšati uvjeti pristupa 
tržištu, posebno u sektorima plina i prometa, ali cijene energije i dalje su vrlo visoke, a 
unaprjeđenje infrastrukture diljem zemlje još uvijek je izazov. 
Zapošljavanje i socijalna politika: Krutost i segmentiranost strukturna su obilježja talijanskog 
tržišta rada. Kako bi se odgovorilo na te izazove, 2012. donesena je reforma u koju su 
uključena ograni čenja za atipi čne ugovore, nova pravila za ot puštanje i integrirani program 
naknada za nezaposlenost. No provedba je spor a, primjerice u pogledu modernizacije usluga 
javnih službi za zapošljavanje. Dogovor u cilju boljeg uskla đivanja pla ća s produktivnosti 
postignut 2012. i popra ćen poreznim odbicima potrebno je nastaviti u praksi. Pitanja 
nezaposlenosti mladih i žena i dalje su razlog velike zabrinut osti. Mjere usmjerene prema 
mladima donesene su u nekoliko faza (poslj ednja je donesena u kolovozu 2013.) i potrebno ih 
je brzo provesti. Izazovi povezani s obrazovanjem i dalje su veliki (tj. udio stanovništva sa 
završenim tercijarnim obrazovanjem u Italji na jniži je u Europskoj uniji, a stopa mladih koji 
nisu u sustavu obrazovanja ili naukovanja, odn osno koji su nezaposleni  je 24 %), stoga su 
prijeko potrebna poboljšanja u tom podru čju. U cilju boljeg usmjeravanja davanja za 
siromaštvo i socijalnu isklju čenost, važan korak napravljen je u kolovozu 2013. kako bi se 
postojećom socijalnom karticom obuhvatile sve južne regije. No financiranje će ovisiti o 
reprogramiranju nacionalnih doprinosa strukturnim fondovima EU-a.  
 
16 
 CIPAR  
 
Javne financije: Cipar trenuta čno provodi veliku fiskalnu konsolidaciju. Prilagodba za 
razdoblje 2013. – 2014. uglavno m je u ravnoteži izme đu rashoda i prihoda. U pogledu 
rashoda, provodi se reforma mir ovinskog sustava iz 2013. koja uklju čuje povećanje dobi za 
umirovljenje, nepoticajne mjere za prijevr emeno umirovljenje i smanjenje velikodušnih 
naknada. Poduzeti su koraci u cilju ja čanja održivosti struktur e financiranja, a uvo đenje 
nacionalnog zdravs tvenog sustava o čekuje se do kraja 2015. U pogl edu upravljanja javnim 
financijama (PFM), sveobuhvatan zakon za pružanje pravne osnove za zdrava na čela PFM-a, 
utvrđivanje glavnih postupaka , uloga i odgovornosti tijekom čitavog godišnjeg prora čunskog 
ciklusa trebao bi se donije ti do kraja prosinca 2013. U pogl edu prihoda, reforme u podru čju 
poreznih prihoda i javne uprave su u tijeku, a njima se nastoj i poboljšati ispunjiv anje poreznih 
obveza, suzbiti poreznu utaju i unaprijediti u činkovitost javnog sektora u pogledu obavljanja 
svojih zada ća, uključujući pojednostavljivanjem preraspodje le sredstava iz javnog sektora u 
područja najviše pogo đena gospodarskom krizom. 
Financijski sektor:  Radi borbe protiv naglog smanje nja povjerenja u bankarski sektor 
donesene su reforme u cilju restrukturiranja i smanjenja financijskih institucija te ja čanja 
supervizije. Konkretniije, odre đeno je jedinstveno tijelo za rješavanje, u koje su uklju čeni 
guverner Ciparske središnje banke , ministar financija i predsje dnik ciparskog Povjerenstva za 
vrijednosnice i burzu, a banka Bank of Cyprus  dokapitalizirana je i nad njom je završen 
postupak rješavanja. Nadležna tijela zapo čela su provedbu strategije  za restrukturiranje 
zadružnih kreditnih institucija, a prva spajanja ve ć su dovršena. Dovršen je i plan rada za 
integraciju supervizije zadružni h kreditnih institucija u Cipars koj središnjoj banci. Postupno 
ublažavanje administrativnih ograni čenja i kontrola kapitala nast avljeno je u skladu s planom 
koji su dogovorili programski partneri.  
Rast i konkurentnost:  Prijenos tre ćeg energetskog paketa, pripre ma strategije za energetski 
sektor, uskla đivanje zakonodavstva s Direktivom o uslugama i uloženi napori u cilju 
liberalizacije regulira nih profesija neke su  od donesenih ili predvi đenih mjera za poticanje 
rasta na Cipru. No i dalje ima prostora  za dodatne mjere u prometnom sektoru, me đu ostalim i 
u cilju poboljšanja energetske u činkovitosti te za po ticanje ulaganja privatnog sektora u 
istraživanje i razvoj. 
Zapošljavanje i socijalna politika:  Nakon stalnog opadanja broja zaposlenih od 2009. i naglog 
povećanja nezaposlenosti, Cipar je poduzeo mjere za pomo ć dugoročno nezaposlenima i 
nezaposlenim mladima te za poboljšanje vještina osnivanjem institucija za nastavak obrazovanja nakon srednjoš kolskog obrazovanja, uvo đenjem novog modernog sustava 
naukovanja i provedbom sustava poveza nog sa strukovnim kvalifikacijama. Me đutim, daljnja 
nastojanja potrebna su kako bi se ri ješio problem visoke nezaposlenosti me đu mladima i 
poboljšala prilagodba vještina potrebama tržišt a rada. Cipar je proveo i reformu svojeg 
sustava indeksacije pla ća u javnom sektoru, koji primjenjuje i privatni sektor, te reformu 
socijalne skrbi kako bi u ve ćoj mjeri zaštitio ranjive skup ine i osigurao prikladnu ravnotežu 
između naknada socijalne skrbi i poticaja za pronalazak zaposlenja. 
 
17 
 LATVIJA  
 
Javne financije:  Opsežnom fiskalnom konsolidacijom i visokom u činkovitosti javne 
potrošnje postignute tijekom programa makr oekonomske prilagodbe Latviji je omogu ćeno da 
smanji državni deficit s 8,1 % BDP-a u 2010. na 1,3 % u 2012. te 2012. ostvari srednjoro čni 
cilj (MTO). Postupak u slu čaju prekomjernog deficita protiv Latvije prekinut je u lipnju 2013. 
Proračun za 2014. prvi je prora čun koji se provodi na temelju novog zakona o fiskalnoj 
disciplini. Parlament je donio porezne mj ere povezane s neoporezivim pragom za porez na 
osobni dohodak (op ćenito i za uzdržavane osobe) i porezom u podru čju zaštite okoliša.  
Financijski sektor:  Privatizacija nekoliko banaka nakon financijske krize napreduje prema 
planu i poja čana je financijska supe rvizija kako bi se o čuvala stabilnost sektora, uvedene su 
posebne regulatorne mjere i pomno pra ćenje bankovnih depozita nerezidenata, ali treba 
zadržati budnost. 
Rast i konkurentnost: Ambiciozne reforme predložene  su u obrazovnom i znanstvenom 
sektoru, a one uklju čuju promjene u upravljanju institucijama visokog obrazovanja, 
promicanje internacionalizacije vi sokog obrazovanja i znanosti te uvo đenje financijskog 
modela kojim se nagra đuje kvaliteta u kombinaciji s ve ćim nacionalnim financiranjem 
visokog obrazovanja. No njihova provedba nije na predovala, a reforme za akreditaciju studija 
nisu se provele. Latvija je poduzel a važne mjere u cilju smanjenja neu činkovitosti u sustavu 
građanskog pravosu đa koje imaju negativan u činak na poslovno okruženje. Poduzete mjere 
uključuju reorganizaciju suda , nekoliko reformi u podru čju građanskih postupaka, mjere za 
provedbu rješenja  informacijskih i komunikac ijskih tehnologija i transparentnost objavom 
presuda. U tijeku je rasprava o zakonu o posre dovanju i izmjenama zakona o nesolventnosti. 
U području energetike, došlo je do liberaliz acije tržišta energije, a neke mjere provode se 
kako bi se poboljšale veze me đu energetskim mrežama. Daljnji napori potrebni su u pogledu 
plinske infrastrukture i tržišta plina, posebno u cilju zajam čenog i dobro reguliranog pristupa 
trećih strana transportnim mrežama i skladištenju. Odre đeni napredak ostvaren je u podru čju 
energetske u činkovitosti.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Latvija je sm anjila oporezivanje rada, a planiraju se i daljnji 
koraci u cilju smanjenja oporezivanja  rada u razdoblju 2014. – 2015. Pove ćala je opseg 
aktivnih politika na tržištu rada (ALMP), utvrdila nove mjere aktiv nih politika na tržištu rada i 
modernizirala strukovne škole. U tijeku je program jamstava  za mlade. Prethodna odluka 
Latvije da smanji razinu zajam čenog minimalnog dohotka i ukine fi nanciranje središnje vlade 
suprotno je posebnoj preporuci za tu državu članicu. Me đutim u tijeku je rad na reformi 
socijalne pomo ći koji polako donosi napredak u cilju  poboljšanja ops ega i prikladnosti 
socijalne pomo ći. Među ostalim mjerama za suzbijanje siromaštva i socijalne isklju čenosti su 
povećanje minimalne pla će i posebne socijalne usluge za osobe s invaliditetom ili pomo ć 
djeci s invaliditetom. U pogledu siromaštva djece, koje je me đu najvišim u Europi, Latvija je 
znatno pove ćala naknade za obitel ji u 2013., a daljna pove ćanja predvi đena su za 2014. 
 
18 
 LITVA  
 
Javne financije:  Tijekom protekle tri godine  gospodarski rast bio je me đu najvećim u 
Europskoj uniji, što je pridonijelo smanjenju prora čunskog deficita. Postupak u slu čaju 
prekomjernog deficita prekinut  je u lipnju 2013. Iako je uo čljiv daljnji trend smanjivanja 
strukturnog deficita, napredak  prema postizanju srednjoro čnog cilja (MTO) nije dosegnuo 
minimalne zahtjeve i u budu ćnosti bi se napori trebali in tenzivirati. Iako su poduzete odre đene 
mjere, posebno u podru čju oporezivanja imovine, nije postignut veliki napredak u podru čju 
oporezivanja u razdoblju 2012. – 2013. S obzirom na to da je u Litvi omjer poreza i BDP-a jedan od najnižih u Europskoj uniji, ostaje prostora za pove ćanje prihoda. Porezna revizija iz 
2013. imala je ograni čeno podru čje primjene, a u činci proširene strategije kojom se nastoji 
poboljšati ispunjivanje por eznih obveza mogu se o čekivati u srednjem vremenskom roku. 
Donošenje propisa u podru čju fiskalne stabilnosti je odgo đeno, dok su daljnje  mjere potrebne 
kako bi se oja čao fiskalni okvir. Postupna pove ćanja dobi za umirovljenje donesena su 2011. 
Pravne izmjene dopunske mirovinske štednj e donesene su krajem 2012., no još uvijek se 
moraju uvesti propisi u podru čju sveobuhvatnije reforme mir ovinskog sustava i mjere za 
osiguravanje dužeg radnog vijeka. 
Rast i konkurentnost:  Litva je poboljšala konkurentnos t tijekom posljednjih godina zbog 
stalnog smanjenja pla ća i poboljšanja konkurent nosti koja nije povezana s cijenama. Me đutim 
i dalje postoji mnogo prosto ra za poboljšanje u pogledu istraživanja i inovacija te uspješnosti 
obrazovanja. Tako đer, reformama u energetskom sektoru (budu ći da je gospodarstvo Litve 
jedno od gospodarstava EU-a s najve ćom potrošnjom energije i emisijom ugljika) trebala bi se 
smanjiti snažna ovisnost o uvozu energije. U pogledu energetskih mreža poduzeti su odre đeni 
koraci, ali brzina provedbe i dalje je mala. U podru čju energetske u činkovitosti zgrada, Litva 
je 2013. uklonila pravne prepreke za odobrenje posebnih kredita odre đenim kategorijama 
vlasnika. Iako je u č
injen korak u dobrom pravcu, tek je potrebno ocijeniti konkretan u činak 
tih mjera. Vlada je utvrdila regulatorni okvir reforme u podru čju državnih poduze ća i znatno 
poboljšala transparentnost. Sada je izazov os igurati provedbu svih elemenata reforme.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Situacija na tržištu rada u L itvi još se više poboljšala, ali 
razina nezaposlenosti me đu mladima i dugoro čno nezaposlenima i dalje je ozbiljan problem. 
Sve je manje visokokvalificirane radne snag e. Vlada je poduzela brojne mjere u cilju 
rješavanja nezaposlenosti me đu mladima koje su imale odre đene pozitivne rezultate, a u 
pripremi je i program jamstava za mlade. No mjer e aktivne politike na tržištu rada još se nisu 
preusmjerile kako bi bolje obuhvat ile niskokvalificirane radnike i one koje su na još lošijem 
položaju na tržištu rada. I dalje se nedovoljno promi če naukovanje u okviru strukovnog 
obrazovanja i osposobljavanj a. Zakonodavstvo u podru čju zaštite radnih mjesta i dalje je 
restriktivno: promjene za kona rada bile su ograni čene i neće imati veliki u činak. Zapo čete su 
početne reforme u cilju potpore liberalizaciji ugovora na odre đeno vrijeme u privatnom 
sektoru, ali nisu dovoljne zbog ograni čenog razdoblja i ograni čenog podru čja primjene. 
Provedba mjera u okviru reform e gotovinske socijalne pomo ći pokrenute su kako bi 
poboljšale njezinu usmjerenost. Pove ćanjima op će minimalne pla će trebale bi se smanjiti 
stope zaposlenih koji žive u siro maštvu, a moglo bi se smanjiti i op će siromaštvo. No te mjere 
ne čine se dovoljnima kako bi suzbil e siromaštvo i socijalnu isklju čenost. 
 
19 
 LUKSEMBURG  
 
Javne financije:  Luksemburg je napredovao u naporima u podru čju fiskalne konsolidacije 
kako bi postigao svoj srednjoro čni cilj. No potrebni su daljni  napori kako bi se osigurala 
dugoročna održivost javnih financija.  Nacrt zakona pripremljen je kako bi se uspostavio 
srednjoro čni proračunski okvir, ali donošenje je odgo đeno. Reforma mirovinskog sustava 
donesena u prosincu 2012. može se samo smatrati prvim korakom u pravom smjeru prema 
osiguranju dugoro čne održivosti javnih financija. Potrebne su dodatne mjere, uklju čujući one 
povezane s dugoro čnom skrbi. Luksemburg još uvijek n ije poduzeo mjere za proširenje 
primjene standardne stope PDV-a, čime bi se moglo poduprijeti pove ćanje prihoda od 
potrošnje. 
Rast i konkurentnost:  Nominalni jedini čni troškovi rada u Luksemburgu pove ćali su se za 
gotovo 16 % u razdoblju od 2008. do 2012., gotovo dva puta brže od onih u susjednim zemljama. No mjere koje je Luksemburg pod uzeo u cilju poboljš anja sustava odre đivanja 
plaća samo su djelomi čne i privremene. Luksemburg je uložio odre đene napore u cilju 
diversifikacije strukture gospoda rstva koje u velikoj mjeri ovisi o financijskom sektoru (oko 
30 % ukupne dodane vrijednos ti). No potrebno je uložiti još napora, posebno kako bi se 
riješio problem trenuta čnog slabog sustava istraživanja i inovacija u Luksemburgu. Nedavno 
donesenim zakonodavstvom u velikoj se mjeri smanjilo prora čunsko optere ćenje povezano sa 
stručnim uslugama i olakšan je pristup pruž ateljima usluga. Pogodovanjem zaduživanju u 
području oporezivanja društava vjerojatno se dopr inijelo visokoj razini  zaduženosti društava, 
ali nikakve mjere još nisu poduzete u tom pogledu.  Luksemburg nije na putu prema postizanju 
svojeg cilja u pogledu emisije stakleni čkih plinova, a potrebni su dodatni napori da se umanje 
negativni u činci koji su rezultat niske razine opor ezivanja energetskih proizvoda za prometni 
sektor i da se poboljša sustav javnog prijevoza.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Obrazovni sustav Luksemburga suo čen je s posebnim 
izazovima zbog zahtjeva višejezi
čnosti, visokog udjela osoba iz doseljeni čkih obitelji u 
ukupnom stanovništvu (43,1 %) i posebnih vještina po trebnih zbog izrazito specijaliziranog 
tržišta rada s velikim financijskim sektorom. S ituacija za migrante i niskokvalificirane mlade i 
dalje je teška. Luksem burg je poduzeo mjere me đu kojima je osnivanje centra za 
profesionalno usmjeravanje, ops ervatorij zapošljavanja, inicij ative za takozvanu „prikladnost 
za posao” i jamstva za mlade, čime se Luksemburg stavlja na pravi put. No provedba je do 
sada i dalje djelomi čna. Reforma sustava srednj oškolskog obrazovanja trenuta čno je u 
pripremi. S obzirom na nisku stopu zaposlenosti starijih radnika, mirovinskom su reformom 
doneseni financijski poticaji u cilju produženja radnog vijeka.  
 
20 
 MAĐARSKA  
 
Javne financije:  Postupak u slu čaju prekomjernog deficita protiv Ma đarske prekinut je u 
lipnju 2013. nakon čega su vlasti, uzevši sv e u obzir, prihvatile donekl e ekspanzivan fiskalni 
pristup. Fiskalna predvi đanja Komisije za 2014. na referent noj su vrijednosti Ugovora (3 % 
BDP-a) s velikim rizicima pove ćanja deficita. Uz to, s obzirom na nedavne odluke u okviru 
fiskalne politike, nema naznaka o preusmjera vanju prema fiskalnoj strategiji koja više 
pogoduje rastu. U pogledu fiskalnog  upravljanja poduzete su odre đene mjere, ali potrebni su 
daljnji napori.  
Financijski sektor: Odobravanje kredita za MSP-ove ponovno je u uzlaznoj putanji, a 
izloženost sektora kreditima u stranim valutama (FX) smanjila se zahvaljuju ći provedbi 
programa financiranja za ra st (FGS) središnje banke. Me đutim taj program može imati znatne 
srednjoro čne fiskalne troškove. Posebni porezi za pojedine sektore u 2013. su opet pove ćani. 
Uz to, vlada trenuta čno planira novi program potpore za ku ćanstva s hipotekama u stranim 
valutama, a zbog povezanih troškova moglo bi se nastaviti smanjivanje dodjele kredita banaka. Nadzorno tijelo spojeno je s onim banke Magyar Nemzeti Bank (MNB), čime bi se 
trebale pove ćati ovlasti u nuždi i integracija makr obonitetnih i mikrobonitetnih alata. U 
pogledu čišćenja portfelja nisu doneseni novi koraci, a udio loših kredita u bilanci bankarskog 
sektora prili čno je visok (gotovo 20 %) uz visoki  udio restrukturiranih kredita.  
Rast i konkurentnost:  Gospodarski rast Ma đarske niži je od onoga drugih država u regiji 
(Poljska, Češka Republika, Slova čka) zbog smanjenja financijske poluge zaduženih sektora i 
pogoršanja poslovnog okruženja. Razlozi pogoršan ja poslovnog sektora u velikoj su mjeri 
nedostatak predvidivos ti, distorzivni u činci vladinih politik a kojima se uvodi sve ve ći broj 
ograničenja za ulagatelje i kva liteta oporez ivanja trgova čkih društava, posebno u podru čju 
financijskog sektora. Dosad nisu poduzete mjer e za rješavanje pitanja preporuka povezanih s 
poslovnim okruženjem.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Tržište rada zaostaje za prosjekom EU-a s op
ćenito niskom 
stopom zaposlenosti. Nezaposlenost me đu mladima i dugoro čna nezaposlenost glavni su 
izvori zabrinutosti. U tijeku je  program jamstava za mlade. Programima javnih radova širokog 
opsega koje je uvela vlada u 2011. pomaže se pridonosi se ograni čavanju nezaposlenosti, ali 
njihove dugoro čne učinke na mogu ćnost zapošljavanja još je potrebno dokazati. Planirani 
poticajni element ide u dobrom smjeru, ali još uvijek je rije č o jednokratnoj mjeri. U činak 
programa cjeloživotnog u čenja i dalje se ne može uo čiti, a strategije u podru čju ranog 
napuštanja školovanja, cjeloživotnog u čenja i visokog obrazovanja još uvijek su u pripremi. 
Vlada je uvela ciljana smanjenja socijalnih davanja kako bi pove ćala  potražnju za radom na 
otvorenom tržištu rada, no još uvijek se ne može uo čiti učinak mjere. Unato č umjerenom 
porastu sveukupne aktivne radne snag e, siromaštvo i socijalna isklju čenost su u porastu, a 
veliki broj ljudi suo čen je s ozbiljnom materijalnom oskudicom. Takva situacija pogoršana je 
smanjenjem trajanja i visine naknada za neza poslenost, a tako i potpor e u obliku gotovinske 
socijalne pomo ći s ograničenjem kriterija za njezino primanje. 
 
21 
 MALTA  
 
Javne financije:  Malta planira 2013. svoj deficit op će države dovesti do iznosa od 2,7 % 
BDP-a, ali jesenjskom prognozom Komisije predvi đa se iznos od 3,4 % BDP-a. Najavila je 
mjere kojima će nastojati unaprijediti ispunjivanje poreznih obveza i suzbiti poreznu utaju, ali 
provedba tih mjera još je u tijeku. Još uvi jek je potrebno riješiti pitanje pogodovanja 
zaduživanju u podru čju oporezivanja trgova čkih društava. Reforma fiskalnog okvira o čekuje 
se krajem godine. Dugoro čna održivost javnih financija Malte i dalje je izazov s obzirom na 
to da je predvi đeni rast rashoda povezanih sa staroš ću i dalje u velikoj mj eri iznad prosjeka 
EU-a. U pogledu reforme mirovinskog sustava, pove ćanja dobi za umirovljenje koja su u 
tijeku prespora su i nisu uskla đena sa životnim vijekom. Ma lta to planira nadoknaditi u 
srednjem ili dugom vremenskom roku drugim mjerama, poput podizanja stope zaposlenih žena i starijih radnika (o čekuje se strategija za aktivno staren je do kraja godine), ali nedostaje 
odgovor s dugoro čnim učinkom. Rashodi u podru čju zdravstva dodatni su izazov. Nadležna 
tijela uvode brojne mjere u cilju poboljšanja ad ekvatnosti sustava, ali njihov financijski 
učinak nije poznat.  
Financijski sektor: Nadležna tijela plan iraju revidirati dv ije uredbe u podru čju bankarstva 
kako bi se riješilo pitanje rezerviranja sredstava u slu čaju gubitaka i rizika od koncentracije 
gubitaka. O tim nacrtima uredbi i dalje se vode rasprave, a po četni rok ve ć nije ispoštovan. 
Kako bi unaprijedila superviziju, na dležna tijela uspostavila su zajedni čki odbor za 
financijsku stabilnost i podnijela  prijedlog za izmjenu zakona o malteškoj središnjoj banci. 
Rast i konkurentnost:  U tijeku su planovi za diversifikaciju opskrbe energijom pretvaranjem 
trenutačne naftne elektrane u plin sku elektranu i za izgradnju nove elektrane na ukapljeni 
prirodni plin. Uz to, uspostava interkonekcije s Italijom u podru čju električne energije je u 
tijeku, ali njezin dovršetak je odgo đen. U pogledu obnovljivih izvora en ergije uspostavljeni su 
programi za potporu, ali problemi su zabilježeni u podru čju razvoja važnih planiranih 
vjetroelektrana. Odre đene ograni čene mjere provedene su kako bi  se riješile manjkavosti 
prometnog sektora, ali je poboljšanje javnog sektora kako je predvi đeno reformom u tijeku 
skromno. Op ćenito, čini se da su potrebni daljnji napori u podru čju energetske u činkovitosti. 
Malta uvodi okvir za elektroni čku javnu nabavu u cilju pove ćanja učinkovitosti javne nabave, 
a reforma pravosudnog sustava zapo četa je 2013. 
Zapošljavanje i socijalna politika: Iako je jo š uvijek vrlo niska, stopa nezaposlenosti me đu 
ženama se pove ćava. Od 2011. uvedene su odre đene mjere (npr. otvaranja javnih i privatnih 
centara za brigu djece i poslijenas tavne aktivnosti), ali još uvijek nije riješeno pitanje njihove 
rasprostranjenosti i financijske dostupnosti. Tr ajanje porodiljnog dopusta je produženo i 
uvedeni su novi poticaji u podru čju poreza na dohodak za zaposlene roditelje. Stopa ranog 
napuštanja školovanja i dalje je visoka, no uved ene su mjere kojima se nastoji riješiti to 
pitanje. U planu su mjere namijenjene rješ avanju pitanja pismenosti, cjeloživotnog u čenja i 
reintegracije tražitelja posla i n eaktivnih osoba na tržište rada, čime se dopunjuju reforme u 
području naukovanja koje su u tijeku. Mehanizam uskla đivanja troškova života na Malti ima 
posebna obilježja kojima se ublažavaju negativni u činci. Bez obzira na to, Maltu se poti če da 
pomno prati njegov utjecaj i bude spremn a provesti njegovu reformu na odgovaraju ći način. 
 
 
22 
 NIZOZEMSKA  
 
Javne financije:  Zbog slabog gospodarskog napretka; Nizozemska ima prekomjerni 
proračunski deficit od 2009. Prema jesenskoj pr ognozi Komisije iz 2013., gospodarstvo se 
2012. smanjilo za 1,2 %, a u 2013. o čekuje se njegovo daljnje smanjenje od 1 %, a zatim 
neznatan porast u 2014. Nizozemska je donijela  reformu prvog mirovi nskog stupa. Još uvijek 
se očekuje donošenje reformi drugog stupa i dugoro čne skrbi. Mogu se o čekivati mjere za 
poboljšanje funkcioniranja mirovinskih fondova kako bi se smanjile fiskalne subvencije 
sustava, istovremeno podupiru ći mogućnost zapošljavanja starijih radnika.  
Financijski sektor: S obzirom na važne strukturne dist orzije na nizozemskom stambenom 
tržištu daljnje reforme potrebne  su i kako bi se ograni čilo njihovo širenje na šire 
gospodarstvo, čime bi se otežao oporavak. Od travnj a 2012. proveden je niz mjera. Neke od 
tih mjera povezane su s prilagodbom fiskalnog postupanja sa stambenim financijama. 
Postupno kretanje u smjeru ograni čavanja prava na odbitak poreza na hipotekarne kamate i 
povećanje poticaja u cilju amortizacije korisni su, ali postupno ukidanje te mjere ne odvija se 
dovoljno brzo. Pozdravlja se nedavno uvo đenje određenog diferenciranja najamnina u sektoru 
socijalnog stanovanja na temelju dohot ka, iako je još potrebna ocjena u činka te mjere. 
Rast i konkurentnost:  Poduzete su strukturne reforme, ali od 2012. čini se da je oslabio 
zamah za prijeko potrebne reforme. U teškim gospodarskim uvjetima u kojima raste nezaposlenost, potrebni su obnovl jeni napori kako bi se pove ćao potencijal rasta nizozemskog 
gospodarstva. Nizozemska je poboljšala svoj po ložaj na „inovacijskom semaforu” Unije za 
2013., čime se Nizozemska uvrštava u skupinu „sljedbenika u podru čju inovacija” s 
iznadprosje čnim rezultatima. Najavljeno je nekoliko mj era, one se provode  i smatraju se 
koracima u pravom smjeru. Slijedom  toga, 2013. preporuka za ovu državu članicu u pogledu 
konkurentnosti te istraživanja i razvoja je izostala. Iako se javna potrošnja u podru čju 
obrazovanja čini zaštićena od prora čunskih rezova, financiran je neuvjetovanog temeljnog 
istraživanja nalazi se pod pritiskom. Cilj mj era poduzetih 2012. i 2013. bilo je poboljšanje 
poslovnog okruženja, ali postoji prostor za daljnje unaprje đenje u odre đenim podru
čjima.  
Zapošljavanje i socijalna politika:  Situacija na tržištu rada  u Nizozemskoj nedavno se 
pogoršala. Me đu mjerama za poboljšanje sudjelovanja na tržištu rada je i pove ćanje poreznih 
olakšica na rad te progresivno smanjenje ne poticajnih poreznih mjer a za drugog primatelja 
plaće. Nadalje, predvi đeno je pove ćanje mobilnosti rada revizijom zakonodavstva u podru čju 
zaštite radnih mjesta i trajanja naknada za  nezaposlenost, ali i provedbom mjera u cilju 
integracije posebnih skupina u tržište rada. Vlada je kraj em 2012. iznijela niz reformi 
povezanih sa socijalno-ekonomskim politikama. Potrebno je provesti predvi đene mjere u 
području sustava naknada za nezaposlenost, pr opisa u pogledu zaštite radnog mjesta / 
otpuštanja i novi zakon o sudjelovanju. No planira se postupno uvo đenje tih mjera. Dodatne 
reforme potrebne su kako bi se pobo ljšalo funkcioniranje tržišta rada.  
 
23 
 AUSTRIJA  
 
Javne financije:  Austrija je uspješno smanjila deficit op će države i radi na postizanju 
srednjoro čnog prora čunskog cilja, no potrebno je oja čati godišnju strukturnu prilagodbu. 
Nadležnosti federalne, regionalne i lokalne razi ne koje se preklapaju te nedosljednosti izme đu 
nadležnosti u podru čju financiranja i potrošnje izaz ov su na koji je potrebno odgovoriti. 
Takvo stanje može ugroziti neke reforme koje se trenuta čno provode, poput ciljanog sustava 
za rashode u zdravstvenom sustavu.  
Financijski sektor:  Restrukturiranje (djelomi čno) nacionaliziranih banaka je u tijeku, ali 
potrebno je daljnje djelovanje, a prora čunski rizici moraju se pomno nadzirati. 
Rast i konkurentnost:  Potrebni su daljnji napori kako  bi se pojednostavnilo tržišno 
natjecanje i pružanje usluga, me đu kojima su uklanjanje prekomjern ih prepreka za pružatelje 
usluga i preispitivan je opravdanosti postoje ćih ograni čenja u reguliranim profesijama na 
temelju op ćeg interesa. Reforma zakona o tržišnom natjecanju trenuta čno se provodi, ali i 
dalje postoje pitanja povezana s pretjerano ograni čenom dodjelom sredstava federalnom tijelu 
nadležnom za tržišno natjecanje. Nadalje, unato č tome što su od 2012. dostupna odre đena 
dodatna prora čunska sredstva, Austrija još nije podu zela sve mjere potrebne kako bi se sve 
većem broju u čenika osigurao pristup visokokvalitetnoj i prilago đenoj izobrazbi te dovršetak 
obrazovanja.  
Zapošljavanje i socijalna politika:  Austrija je poduzela mj ere kako bi srednjoro čno ojačala 
sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada i ograni čila prijevremeno napuštanje zaposlenja. 
Provedba tih mjera i njihova u činkovitost zahtijevat će pomno pra ćenje. Nije poduzeta nijedna 
mjera kako bi se predložilo uskla đivanje zakonske dobi za umirovljenje žena i muškaraca. 
Opterećenje rada u pogledu efektivne porezne stope i izdvajanja za socijalnu sigurnost i dalje 
je veliko, a nije se djelovalo ni na jedan na čin kako bi se preusmje rilo oporezivanje niskih 
primanja na porezne osnovice manje štetne rastu. Neke su mjere poduzete kako bi se pove ćalo 
sudjelovanje žena na tržištu rada . Usluge brige za djecu i dugoro čne skrbi u odre đenoj se 
mjeri proširuju, iako se dodjela prora čunskih sredstava ne doima dovoljno ambicioznom da bi 
bila u skladu sa sve ve ćom potražnjom. Poduzete su neke mjere kako bi se riješilo pitanje 
sudjelovanja osoba iz doseljeni čkih obitelji na tržištu rada, poput strategije u čenja jezika i 
kako bi se poboljšao obrazovni u činak, posebno me đu mladima u nepovoljnom položaju. 
Napredak je spor i potrebno je pomno pratiti u činkovitost tih mjera. 
 
24 
 POLJSKA  
 
Javne financije:  U cilju pridržavanja preporuke iz Pakta o stabilnosti i rastu u cilju dostizanja 
deficita od 3 % BDP-a u 2014. Poljska je podnijela  daljnje fiskalne mjere koje se uglavnom 
odnose na mirovinski sustav, fiskalni okvir i ispunjenje poreznih obveza te mjere u podru čju 
poreznih prihoda. Poljska nije smanjila rezove u rashodima za poticanje rasta s obzirom na to da se posljednjih godina veliki dio napora za sm anjenje deficita oslanjao na rezove u podru čju 
ulaganja. Donesena je odluka o reformi fiskal nih pravila, no nije jo š nije provedena, a 
ispunjivanje poreznih obveza i dalje je problemati čno. Poljska od po četka 2013. polako 
povećava zakonom odre đenu dob za umirovljenje na 67 godina.  S druge strane, ni dalje nije 
provedena reforma posebnog programa za socija lnu sigurnost poljoprivrednika i posebnog 
mirovinskog sustava za rudare. U pogledu troškovne u činkovitosti u sektoru zdravstva, 
Poljska je najavila odre đene mjere povezane s upravljanjem državnim zdravstvenim fondom. 
U nacrtu uredbe o socijalnoj skrbi predvi đene su i odre đene mjere za pobo ljšanje odre đivanja 
ciljeva socijalnih politika. Njihov u činak morat će se međutim ocijeniti na temelju kona čnih 
pravnih odredbi. 
Rast i konkurentnost:  Reforma znanosti i visokog obrazovanj a korak je u dobrom smjeru, ali 
rezultati inovacija poljskih poduze ća i dalje su slabi. Dosa d poduzete mjere radi pove ćanja 
ulaganja poduze ća u istraživanje i razvoj te interne inovacije nisu rezultirale jasnim 
poboljšanjem, a ciljevi javnih in strumenata kako bi se poduprl e inovacije ni su dobro odre đeni. 
Učinkoviti instrumenti poput postoje ćih poreznih poticaja gotovo se ne upotrebljavaju, a 
poboljšanja ili alte rnativni sustavi oporeziva nja se ne razmatraju. Ve ćina mjera u energetskom 
sektoru tek je u pripremnoj fazi. No odre đeni napori uloženi su u sektoru elektri čne energije i 
plina pokretanjem odre đenih projekata u podru čju razvoja i unaprje đenja elektroenergetske 
mreže i platforme za trgovinu plinom osnovane 2012. U pogledu energetske u činkovitosti, 
vlada je modernizirala javne zgrade. Unato č određenim naporima, projekti ulaganja u 
željeznice i dalje su odgo đeni, no željezni čko regulatorno tijelo je oja čano. Poljska je izradila 
ozbiljan program reformi u cilj u uklanjanja ili smanjenja zah tjeva za kvalif ikacije za do 230 
profesija, a prvi dio zakonodavnih promjena ve ć je stupilo na snagu. Ona još nije donijela 
odluku kojom bi izravno odgovorila na prepor uke povezane s otpadom i gospodarenjem 
vodama te ubrzavanjem dostupnosti  širokopojasnog interneta. 
Zapošljavanje i socijalna politika:  Brojni napori uloženi su kako bi se smanjila nezaposlenost 
među mladima. Vlada je uvela nekoliko reformi u podru čju obrazovanja i osposobljavanja. U 
pripremi su dodatne mjere kojima će se nastojati unaprijediti pol itika zapošljavanja, posebno 
u vezi s mladima. Strategija za cjeloživotno u čenje donesena je u rujnu 2013. Me đutim 
potrebni su daljnji napori  u cilju poboljšanja pr istupa naukovanju i u čenju kroz rad. Poljska je 
uložila malo napora kako bi smanjila segmentiranje  tržišta rada i siromaštva zaposlenih. Broj 
ustanova za brigu o djeci je u porastu, ali je ponuda jaslica i dalje premala da bi se zna čajno 
povećalo sudjelovanje žena na trži štu rada. Potrebno je prove sti stalnu i vjerodostojnu 
reformu sustava socijalne si gurnosti poljoprivrednika KRUS. 
 
25 
 PORTUGAL  
 
Javne financije: Fiskalna konsolidacija ostvarila je na predak tijekom prošle tri godine s 
fiskalnim nastojanjem od oko 5,1 % BDP-a. O čekuje se deficit op će države u iznosu od 
5,95 % BDP-a u 2013. prema jesenjskoj prognozi Ko misije iz 2013. Vlada je potvrdila ciljanu 
razinu deficita od 4 % BDP-a u 2014., koja se podupire stalnim mjerama konsolidacije. 
Fiskalna konsolidacija 2013. uklju čuje povećanja oporezivanja osobnog  dohotka i imovine te 
pretfinanciranje nekih mjera predvi đenih revizijom javne potrošnje. Nakon donošenja presuda 
Ustavnog suda, ponovno su uvedene  dvije dodatne isplate ra dnicima u javnom sektoru i 
umirovljenicima koje su bile ukinute 2012. Reformama javnog sektora i dalje se ja ča 
upravljanje javnim financijama, suzbija porezn a utaja, restrukturir aju državna društva i 
smanjuju troškovi javno-privatnih partnerstava.  
Financijski sektor:  Portugalske banke znatno su pove ćale omjere kapitala u odnosu na 
početak programa ekonomske prilagodbe i uz ve ću ravnotežu financijske strukture i dostupnu 
likvidnost u dobrom su položaju da premoste kr atka razdoblja nesigur nosti i nose se s 
mogućim daljnjim pogoršanjem kvalitete imovine.  U financijskom sektoru nastavilo se 
ubrzano smanjenje financijske polug e kao rezultat slabe potražnje kredita te se dostigao omjer 
kredita i depozita od 122 % na kraju drugog tromjese čja. Provode se mjere kojima se nastoji 
osigurati adekvatno financiranje održivih malih i srednjih poduze ća, uključujući inicijative za 
poticanje diversifikacije izvora financiranja.  
Rast i konkurentnost: Predvi đene strukturne reforme u okviru programa ekonomske 
prilagodbe izrazito su napredovale. Važan napredak postignut je u podru čju pravosu đa, 
mrežnih industrija, stanovanja, usluga i reguliran ih profesija. Napredak se ostvaruje, iako s 
određenim odgodama, u podru čju smanjenja prepreka poslovanju ublažavanjem 
administrativnih optere ćenja i postupcima izdavanja dozvola. Još je potreban daljnji napredak 
kako bi prometni sektor bio održiviji i otvoren za tržišno natjecanje, posebno u lukama. 
Donesene su odre đene važne mjere kako bi se poboljš ali uvjeti likvid nosti u poslovnom 
sektoru, osobito za mala i srednja poduze ća (MSP). 
Zapošljavanje i socijalna politika: Zaposlenost znatno opada od po četka gospodarske krize, a 
stopa zaposlenosti pala je s 73,1 % u 2008. na 66,5 % u 2012. Iako se nedavno situacija na 
tržištu rada poboljšala, nezaposleno st je i dalje visoka, posebno me đu mladima. Sljede će su 
reforme provedene kao dio dugoro čne strategije za stvaranje radnih mjesta: pravila o 
kolektivnom pregovaranju postala su fleksibilnij a, znatno su smanjenje isplate otpremnina, 
smanjene su naknade za nezaposlenost u cilju pove ćanja poticaja za povratak na tržište rada, 
donesene su promjene radnog vremena i proveden e reforme aktivnih mjera politike na tržištu 
rada i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja kako bi se smanjilo nepoklapanje zahtjeva tržišta rada i vještina. Važn e mjere donesene su i u podru čju obrazovanja. 
 
26 
 RUMUNJSKA  
 
Javne financije: Postupak u slu čaju prekomjernog deficita protiv Rumunjske završio je u 
lipnju 2013. Fiskalno upravljanje unaprije đeno je zakonom o fiskalnoj odgovornosti, 
osnivanjem fiskalnog vije ća, mirovinskom reformom i mjerama za poboljšanje prora čunskog 
postupka. Me đutim zaostaci u pla ćanjima vlade te fiskalna održivost i u činkovitost 
zdravstvenog sustava i dalje su problemati čni. Dodatni izazov je ni ska stopa ispunjivanja 
poreznih obveza koja uzrokuje velike manjke u prihodima, posebno u podru čjima PDV-a i 
oporezivanja rada.  
Financijski sektor: Poduzet je niz mjera kako bi se oja čao financijski sektor: okvir za 
rješavanje banaka unaprije đen je, fondovi za osigur anje depozita su oja čani, uvedeni su 
međunarodni standardi za financijsko izvještavanje za čitav bankarski sektor i donesene su 
mjere za daljnje odvra ćanje potroša ča i MSP-ova od rizi čnih pozajmljivanja u devizama. 
Pogoršanje kvalitete imovine koje je u ti jeku nastoji se rije šiti novim mjerama.  
Rast i konkurentnost:  Rumunjska je suo čena s važnim izazovima u vezi s konkurentnosti: 
većina sektora s niskom i srednjom razinom tehnologije, niska razina  javnih i privatnih 
ulaganja u istraživanje i razvoj, niska pr oduktivnost industrije i usluga te poteško će društava u 
rastu. Trenuta čno se razvija nacionalna strateg ija za konkurentnost kojom se obuhva ćaju sva 
ta područja politike. Restrukturiranje poduze ća u vlasništvu države i poboljšanje njihova 
upravljanja i rezultata, posebno u prometnom i energetskom sektoru, sporo se odvijaju. Loša 
javna uprava i dalje je velik iz azov za rast i konkuren tnost te narušava ap sorpciju sredstava 
EU-a. Planovi djelovanja predvi đeni za poboljšanje u činkovitosti javne uprave polako se 
provode. U pripremi je strategija za ja čanje javne uprave za kraj 2013. Uspjeh nacionalnog 
prioritetnog akci jskog plana za pove ćanje apsorpcije sredstava EU-a vrlo je mali, iako je 
postignuto pove ćanje stope apsorpcije sredstava EU-a. 
Zapošljavanje i socijalna politika:  Ukupna stopa nezaposlenosti u Rumunjskoj relativno je 
mala, ali raste (7,5 % u rujnu 2013.). Me đutim stopa nezaposlenosti me đu mladima je visoka 
(23 %), dok je 2012. ukupna stopa zaposlenosti bila samo 63,8 %. Rumunjska su nadležna 
tijela tijekom 2013. provodila nacionalni plan za poticanje zaposlenosti me đu mladima. 
Nacionalna strategija za zapošljavanje u raz doblju 2013. – 2020. u pripremi je, a usmjerena je 
prema mladima, starijim radnici ma, osobama koje rade u polj oprivredi, ženam a i ranjivim 
skupinama. U cilju suzbijanja neprijavljenog rada, od 2011. provodi se zakon o aktivnostima koje pružaju dnevni radnici. Smanjenje siromašt va i dalje je veliki  izazov u Rumunjskoj. 
Reforma socijalne pomo ći započeta 2011. trebala bi pridonijeti unaprje đenju učinkovitosti i 
djelotvornosti davanja za socijalne pomo ći. 
 
27 
 SLOVENIJA  
 
Javne financije:  Slovenija se obvezala korigirati svoj prekomjerni deficit do 2015. U tijeku 
su daljnje izmjene fiskalnog okvira nakon ustavn e izmjene kojom su se postavili temelji za 
pravilo za prora čunski saldo / suficit op će države donesen u svibnju 2013. Zadnjom 
mirovinskom reformom rashodi u podru čju mirovina stabilizirat će se samo do 2020., a 
predviđa se da će nakon toga rashodi u podru čju mirovina porasti u velikoj mjeri iznad 
prosjeka EU-a. Vlada je osnov ala radnu skupinu kojoj je zada ća razmotriti mogu ćnosti za 
daljnju reformu. Pritisci održivosti koja je dugotrajnijeg vijeka proizlaze i iz predvi đenog 
porasta potražnje dugoro čne skrbi i povezanih rashoda u kontekstu sve starijeg stanovništva. 
Vlada je u svibnju 2013. objavila planove za ja čanje dugoro čne skrbi koji se oslanjaju na 
zajednicu, a donošenje novog zakona o dugoro čnoj skrbi predvi đeno je u prvoj polovini 2014.  
Financijski sektor:  Nekoliko slovenskih banaka bilo je izloženo pritis ku zbog njihove 
relativno niske razine zaštitnog kapitala, dok je njihova ovisnos t o državi zbog kapitala 
ozbiljna prijetnja fiskalnoj  održivosti. Banka Slovenije  je u kolovozu 2013. pokrenula 
neovisnu reviziju kvalitete imovine i testiranja otpornosti kojima se obuhva ća gotovo 70 % 
bankarskog sektora. Provedba je u tijeku, a o čekuje se njezin dovrše tak do kraja 2013. Novo 
društvo za upravljanje bankovnom  imovinom spremno je za prijenos imovine kako bi 
pomoglo rasteretiti bankovne bi lance. Slovenska nadležna tije la napravila su prve korake 
prema reviziji njihova okvira za regul aciju banaka do kraja 2013. i prema ja čanju 
supervizorske sposobnosti, transparent nosti i kontrole otkrivanja statisti čkih podataka.  
Rast i konkurentnost:  Podaci koje je dostavio Vrhovni sud potvr đuju da su se nastavili 
određeni pozitivni trendovi u pogledu pravosudne u činkovitosti. U pripremi je okvir za 
izvansudsko financijsko restrukturiranje nefina ncijskih društava, ali rok postavljen za rujan 
2013. posebnom preporukom za ovu državu članicu nije ispoštovan. Stru čna radna skupina 
osnovana je sredinom rujna kako bi uklju čila izvansudsko restru kturiranje u zakon o 
nesolventnosti, a nove izmjene zakona o neso lventnosti vlada je  donijela u listopadu. 
Ministarstvo financija je u rujnu pripremilo novi nacrt zakona o osnivanju slovenskog 
državnog holdinga koji je zamišljen kao sr edstvo za konsolidaciju državnih neizravnih 
vlasničkih udjela i olakšavanje pr ivatizacije imovine koja nije temeljna. No rok za 
klasificiranje imovine u vlasništvu države predvi đen za rujan 2013. nije ispoštovan. Postupak 
među ministarstvima iz 2012. u cilju ure đenja brojnih slovenskih re guliranih profesija nije 
ostvario napredak od svibnja 2013. Odnedavno neovisna Agencija za  zaštitu tržišnog 
natjecanja oja čana je dodatnim osobljem, ali ima ograni čena financijska sredstva zbog 
smanjenja prora čuna planiranog za 2014. 
Zapošljavanje i socijalna politika:  U pogledu reformi tržišta rada, osnovana je radna 
skupina sa zada ćom izvješ ćivanja o provedbi i u činku reforme iz ožujka 2013. do ožujka 
2014. Nova uredba o radu studenata je  u pripremi, njezin cilj je o čuvanje fleksibilnosti i 
uvođenje izdvajanja za socijalnu sigurnost kako bi se smanjile distorzije, a popra ćena je 
mjerama u obrazovnom sektoru kojima će se ograni čiti dobivanje statusa studenta. Razmatra 
se revizija zakona o minimalnoj pla ći, a uskoro će započeti pregovori sa socijalnim 
partnerima. Prili čno ograni čene mjere provedene su kako bi se  riješilo pita nje nepodudaranja 
vještina. Slovenija je pripremila i provela odre đene nove mjere aktivne politike na tržištu rada 
izrađene po mjeri, čija se učinkovitost mora pomno pratiti.  
 
28 
  
 
29 
 SLOVAČKA 
 
Javne financije:  Slovačka je intenzivno zapo čela ulagati napore u podru čju konsolidacije 
kako bi korigirala prekomjerni deficit do 2013. A ko se ti napori oslanj aju i na jednokratne 
mjere, one će se morati zamijeniti st rukturnijim mjerama kako bi  se osigurala održivost 
korekcije. Ulaganja vlade i rashodi za obrazova nje (kao postotak BDP-a) smanjili su se 
tijekom proteklih godina i prora čunom je predvi đeno njihovo daljnje opadanje, što ukazuje na 
poteškoće u odgovoru na preporuku o zašti ti rashoda kojima se poti če rast. Reformom 
mirovinskog sustava iz 2012. pove ćala se njegova dugoro čna održivost, ali se predvi đa da će 
državni sustav mirovina dugoro čno biti u deficitu. Planiranim reformama u zdravstvenom 
sustavu nije se postigao veliki napredak. Nekoliko mjera poduzeto je u razdoblju 2012. – 
2013. kako bi se smanjil e distorzije u podru čju oporezivanja rada u razli čitim vrstama 
zaposlenja i kako bi se poboljšalo ispunjenje obveze pla ćanja PDV-a. Daljnji napori potrebni 
su u cilju poboljšanja ispunjivanja  poreznih obveza koje prelaze podru čje PDV-a. Cilj je i 
dalje oslanjati se više na na poreze koji imaju manje štetni u činak na rast, poput oporezivanja 
imovine i oporezivanja povezanog sa zaštitom okoliša. 
Rast i konkurentnost:  Slovačka je suočena s izazovom u pogledu potpore rastu u ve ćoj mjeri 
utemeljenom na znanju i konkurentnosti u srednjem vremenskom roku. Ja čanje institucija, 
ljudskog kapitala, inovacijskog kap aciteta i poslovnog okruženja pr eduvjeti su za rješavanje 
takvog izazova. Odre đene mjere poduzete su tijekom razdoblja 2012./2013. kako bi javna 
nabava i pravosudni sustav bili što transparentniji, čime se unaprijedila samostalnost Ureda za 
javnu nabavu. Postupak reform e pravosudnog sustava je me đutim još u tije ku. Vlada je 2012. 
pokrenula važnu reformu javne uprave s provedbe nim mjerama koje se protežu na nekoliko 
godina. Poboljšanje tržišnog natjecanj a i transparentnosti mehanizama odre đivanja cijena u 
reguliranim industrijama, posebno u energetskom sektoru, pitanja su koja  se i dalje trebaju 
rješavati. 
Zapošljavanje i socijalna politika: Slova čka je poduzela korake kako bi provela reformu 
aktivnih politika na tržištu rada. No još uvijek je nepoznato ho će li se provedbom reforme iz 
svibnja 2013. polu čiti očekivani rezultati, pose bno u pogledu ocjene u činka i kapaciteta javnih 
službi za zapošljavanje, a i dalje su potre bne usmjerenije mjere za tražitelje posla u 
najnepovoljnijem položaju. Dostupnost kvalitetnog i povoljnog obrazovanja najmla đe djece i 
brige za njih, posebno za djecu ispod tri godine, os taje prepreka sudjelovanju žena na tržištu 
rada. Slova čka tek mora djelovati u pogledu unaprje đenja socijalne uklju čenosti 
marginaliziranih zajednica. U pogledu obrazovanja, Slova čka je poduzela niz mjera; 
primjerice, pokrenut je akcijski  plan za mlade, a donesene su  i izmjene propisa o strukovnom 
obrazovanju i osposobljavanju, visoko m obrazovanju i cjeloživotnom u čenju. 
 
30 
 FINSKA  
 
Javne financije:  Opće stanje javnih financija u Finskoj  je dobro i ova država provela je 
planirane mjere fiskalne konsolidacij e. No u sve gorem gospodarskom ozra čju otežano je 
postizanje o čekivanih rezultata u pogle du približavanja srednjoro čnom prora čunskom cilju 
Finske. Finska 2012. nije ostvarila svoj srednjoro čni cilj (MTO) u iznosu od 0,5 % 
strukturnog suficita, a post avila je novi srednjoro čni cilj za deficit koji iznosi 0,5 % za 2013. 
Međutim, prema jesenskoj prognozi Komisije za 2013. taj cilj ne će postići. U kolovozu 2013. 
finska vlada pokrenula je program struktur ne reforme kojim su se nadopunile i oja čale ranije 
obveze i mjere kako bi se promicao rast i sman jio raskorak u održivosti. U tijeku je priprema 
sveobuhvatnih reformi op ćinske strukture, zdravstvene skrbi i socijalnih usluga. Rije č je o 
koracima u pravom smjeru, ali moraju se razraditi prije nego što se ocijene. Reforma u području mirovina planira se za 2017.  
Rast i konkurentnost:  Finska je predvodnik u podru čju inovacija, a njezini rashodi u podru čju 
istraživanja i razvoja i dalje su najv iši u Europskoj uniji.  N o  o n a  j e  s u o čena s brojnim 
izazovima, posebno gubitkom udjelâ na izvoz nom tržištu tijekom proteklih godina, čime se 
ugrožava konkurentski položaj te države. U činkovitost finskog sustav a istraživanja i inovacija 
u pogledu pretvaranja ulaganja u podru čje istraživanja i inova cija u nove inovativne 
proizvode i usluge vrlo je važno pitanje. Vlada je, me đu ostalim mjerama, ponudila 
privremene porezne poticaje u cilju podrške istraži vanju i ulaganjima te dodatnu potporu 
financiranju restrukturiranja i rasta u sektoru informacijskih i komunikacijskih tehnologija, a 
odlučna je u provedbi sveobuhvatne reforme istraživa čkih instituta i financiranja. Kako bi se 
potaknulo tržišno natjecanje na  tržištu proizvoda uspostavljen je program povezan s time. 
Finska će od 2014. smanjiti poreznu stopu poreza na dobit trgova čkih društava, a postoje i 
prijedlozi za smanjivanje regulatornog optere ćenja i za reformu sustava potpore poduze ćima. 
Uspjeh ovisi o pojedinostima reformi, koje još nisu objavljene.  
Zapošljavanje i socijalna politika: Finsko tržište rada op
ćenito ostvaruje dobre rezultate. 
Najvažniji izazovi odnose se na starenje stanovništva. Važno je održati ponudu radnih mjesta 
u budućnosti i poboljšati održivost mir ovinskog sustava i sustava dugoro čne skrbi. 
Prijevremeno napuštanje tržišta rada sprije čit će se ograni čenjem pristupa prijevremenom 
umirovljenju, iako trenuta čno i dalje postoje na čini za to, a predvi đene su mjere za 
poboljšanje kvalitete živo ta na radnom mjestu, čime bi se produžilo trajanje radnog vijeka. 
Proširenje programa jamstava za mlade i privremeni program za stjecanje vještina za mla đe 
odrasle osobe predstavljeni su 2013. Pokrenut je i pilot-program za  rješavanje pitanja 
dugoročne nezaposlenosti. Socijaln i partneri postigli su dogovor u pogledu novog okvirnog 
sporazuma o pla ćama za sljede će tri godine (2+1), čime se osiguravaju umjerena pove ćanja 
plaća kako bi se unaprijedila konk urentnost gospodarstva. Spor azum sadržava i plan za 
postizanje dogovora u podru čju mirovinske reforme. To su konkretni koraci u pravom smjeru, 
ali rezultate još treba pri čekati.  
 
31 
 ŠVEDSKA  
 
Javne financije:  Švedski je fiskalni položaj dobar, u skladu s Paktom o st abilnosti i rastu, a 
upotrebljava dostupne fiskalne mogu ćnosti kako bi potakla rast i stvaranje radnih mjesta. 
Planovi Švedske za srednjoro čno i dugoro čno vremensko razdoblje morat će se pojasniti, 
posebno kako i kada se predvi đa dostizanje ciljane razine na cionalnog suficita od 1 % BDP-a 
te kako će postupati s visokim rashodima u podru čju zdravstva u dugoro čnom vremenskom 
roku.  
Financijski sektor:  Određene mjere provedene su tije kom prošlih godina kojima se 
doprinijelo stabilizac iji zaduženosti ku ćanstava, iako na visokoj razini (oko 80 % BNP-a). No 
u posljednja tri mjeseca čini se da zaduženost ku ćanstava i njihovih kredita ponovno raste. 
Pozdravljaju se nedavne mjere koje je uvelo financijsko nadzorno tijelo, ali mogle bi se 
intenzivirati. Dosad nisu razmotrene nikakve promjene oporezivanja imovine ku ćanstava ili 
pravila o pravu na odbitak za pla ćanja hipotekarnih kamata. 
Ograničenjima u stambenoj ponudi i oporeziv anjem stanovanja kojim se poti ču dugovanja 
stvara se tendencija pove ćanja cijena. Na tržištu iznajmljivanja, neke su mjere poduzete, ali 
potrebne su daljnje re forme sustava za odre đivanje najamnina. U plan u je nekoliko zakona za 
kraj 2013. ili po četak 2014. kojima će se nastojati poboljšati vrij eme potrebno za izgradnju i 
povećati tržišno natjecanje u gra đevinskom sektoru.  
Rast i konkurentnost:  Iako Švedska ima odli čne rezultate prema ve ćini pokazatelja u podru čju 
istraživanja i razvoja, suo čena je s nizom izazova koji bi srednjoro čno mogli zaprijetiti 
konkurentnom položaju zemlje, me đu kojima se isti če opadanje ulaganja poduze ća u 
istraživanje i razvoj i slaba komercijalizacija  inovativnog izlaznog proi zvoda. Švedska je u 
listopadu 2012. donijela novu strategiju za inovacije koja se trenuta čno provodi i kojom se 
radi na doti čnoj posebnoj preporuci iz 2012. 
Zapošljavanje i socijalna politika: Švedsko tržište rada op ćenito dobro funkcionira, ali postoje 
skupine slabo povezane s tržištem rada , posebno mladi i osobe iz doseljeni čkih obitelji. Vlada 
poduzima niz mjera me đu kojima su novi prijedlozi za nast avak reformi sustava strukovnog 
obrazovanja i osposobljavanj a, primjena ugovora o uvo đenju u posao od 2014. i nastavak 
pregovora u podru čju „paktova o poslovima” kojima se nastoji smanjiti troškove prve godine 
za poslodavce koji zaposle mlade ljude i pr užiti kontinuirano obra zovanje tim mladim 
ljudima. Rije č je o koracima u pravom smjeru, ali konkretan u činak još se mora utvrditi. 
Smanjenje PDV-a za restorane koje je uvedeno  2011. predstavljeno je kao mjera kojom se 
nastoji smanjiti nezaposlenost me đu mladima. U tijeku je ocjena u činka te mjere na cijene, 
plaće i zapošljavanje u tom sekt oru i trebala bi donije ti prve rezultate u sije čnju 2014.  
 
 
32 
 UJEDINJENA KRALJEVINA  
 
Javne financije:  Provodi se strategija za fiskalnu konsolidaciju i kre će se u pravom smjeru, 
ali se prosje čna brzina napretka smanjil a tijekom vremena. Prora čunski deficit je u opadanju, 
a u razdoblju 2015. – 2016. o čekuje se njegov pad na 4,4 %. Suprotno tome, visoka i sve ve ća 
razina državnog duga i dalje je razlog za zabrinu tost s obzirom na to da se znatno pove ćao u 
razdoblju od 2009. do 2012., kada je dosegnuo 88,8 %.  
Financijski sektor:  Nedavnim programom financiranja zajmova po činje se poboljšavati 
pristup kreditima za ku ćanstva i društva. Zakon o reformi bankarstva trebao bi stupiti na 
snagu početkom 2014. Iako se kreditni tok prema gospodarstvu poboljšava, on je uglavnom 
namijenjen velikim društvima i sektor u nekretnina. MSP-ovi i dalje izvješ ćuju o poteško ćama 
u pristupu bankovnim kreditima. No uo čeni su odre đeni znakovi koji ukaz uju na poboljšanje 
dostupnosti nebankovnih kredita. Osnivanjem poslovne banke koja uživa potporu vlade u 
2014. trebao bi se olakšati pristup financijama za MSP-ove.  
Stambeno tržište poboljšalo se diljem svih regi ja, iako postoje velike re gionalne razlike, ali 
postoji kroni čni nedostatak u stambenoj ponudi. Mjerama kojima je cilj pove ćati stambenu 
potražnju, posebno programom za pomo ć pri kupnji, riskira se stvaranje balona cijena 
imovine te će se na taj na čin još više naštetiti fina ncijskoj dostupnosti i pove ćati zaduženost 
kućanstava. Nije provedena niti  se planira nijedna reforma oporezivanja imovine i nijedna 
mjera nije poduzeta kako bi se proširila osnovica PDV-a.  
Rast i konkurentnost:  Široki je konsenzus da dol azi do gospodarskog oporavka, a čvrsti 
podaci o proizvodnji i pokazatelji za budu ćnost na osnovi anketa ukazuju na velika 
poboljšanja. Neto izvozom po čelo se pozitivno pridonositi rastu, ali razlog tome je velik pad 
uvoza i oporavak izvoza. Akt o rast u i infrastrukturi iz 2013. koji se primjenjuje na Englesku i 
Wales postao je zakon u travnju 2013. Vlada je  najavila paket pod nazivom „Ulaganje u 
britansku budu ćnost” kojim se podrobno predstavlja sustav  javnih ulaganja u infrastrukturu u 
iznosu od preko £100 milijardi do 2020., reform e politika za poticanje novih ulaganja 
privatnog sektora u proizvodnj u energije i daljnje uvo đenje i širenje programa jamstava kako 
bi se potaknulo financiranje velikih projekata. Iako je pr erano za ocjenu, kada je rije č o 
energetskom kapacitetu, uvedenim mjerama ne pruža se prikladna razina sigurnosti nakon 
2020. 
Zapošljavanje i socijalna politika: Od po četka krize, tržište rada pokazalo je odre đenu 
otpornost, a stopa zaposlenos ti od 71,7 % je visoka. Me đutim razlozi za zabrinutost i dalje 
postoje, posebno oni povezani s nezaposlenosti me đu mladima i stopom mladih koji nisu u 
sustavu obrazovanja ili naukovanja odnosno koji su  nezaposleni (NEET). Mnogi radnici, a 
posebno mladi radnici, imaju nesigurne poslove u nepunom radnom vremenu ili privremene poslove. Nadalje, Ujedinjena Kraljevina ima prevelik broj niskokva lificiranih radnika i 
manjak radnika s visokokvalitetnim strukovnim i tehni čkim vještinama. Programi koje je 
vlada uvela kako bi riješila ta  pitanja, a posebno Program za rad ili Ugovor za mlade nisu 
ispunili ciljeve vlade. Ujedinjena Kraljevina suo čena je i s širim izazovom u podru čju 
produktivnosti; nedavno dostavljeni službeni  podaci pokazuju da zaostaje za drugim 
natjecateljima iz skupine G7 (s  izlaznim proizvodom po odra đenom satu koji je 16 % niži od 
prosjeka za G7 u 2012. i još uvijek 2 % niži od razine iz 2007.) U Eu ropskoj uniji, koja ima 
28 država članica, Ujedinjena Kraljevina im a jednu od najviših stopa ugroženosti 
 
33 
 siromaštvom ili socijalnom isklju čenosti za ku ćanstava s jednim roditeljem. Zapo četo je 
djelovanje u cilju poboljšanja pružanja brige o djeci i financijske dos tupnosti, ali je uvo đenje 
najvažnije reforme socijalne skrb i, „Univerzalni kredit”, suo čeno s nekoliko izazova.  
 
34 
 EUROPODRU ČJE 
 
Gospodarska situacija na europodru čju i dalje je izazov s obzirom na neravnoteže koje su se 
nakupile tijekom 2000-ih, fragmentiranost financ ijskog tržišta i stalnu  nesigurnost politika 
povezanu s dovršetkom ekonomske i monetarne un ije. Kako bi se stvo rio održiv rast i 
mogućnosti za ulaganja, daljnje reforme potre bne su da bi se poboljšala sposobnost 
prilagodbe i konkurentnost država članica koje su dio europodru čja.  
U pogledu dosljednosti sveukupne kombinac ije politika kao i potrebe za pra ćenjem i 
usklađivanjem reformi, na sastanku Euroskupine  u rujnu raspravljalo  se o gospodarskoj 
situaciji i njezinim utjecajima na posebne preporuke za europodru čje i države članice. Na 
sastanku Euroskupine održanom u rujnu i listopadu raspravljalo se o posebnim podru čjima 
politike, poput bankarske unije, i o situaciji u odre đenim državama članicama europodru čja. 
Bez obzira na to, potrebno je poboljšati uskla đivanje gospodarskih politika u europodru čju, 
posebno pove ćanjem razine obveza u podru čju gospodarskih reformi te njihove provedbe i 
odgovornosti za njih.   
U pogledu fiskalne politike, sve države članice europodru čja podnijele su nacrte prora čunskih 
planova: time se ozna čava prekretnica u unaprje đenju uskla đivanja fiskalnih politika država 
članica. Nakon impresivne konsolidacije u posljedn je tri godine, konsolid acija se nastavlja, 
iako će se njezina brzina usporiti. To je rezu ltat pretfinancirane konsolidacije na razini 
europodru čja, koja je bila potrebna u pogledu rizika za održi vost zaduživanja i uskla đena s 
postupnom korekcijom prekomjernih deficita. Na čini konsolidacije diljem država članica i 
dalje se razlikuju po primjerenosti ovisno o fiskalnom prostoru. Tako đer, s obzirom na 
usporavanje potreba prilagodbe, kratkoro čni učinak na rast će se smanjiti, a postoji i više 
prostora za konsolidaciju koja pogoduje rast u. Daljnja poboljšanja mogu se posti ći u tom 
području, primjerice strukturom oporezivanja ne oslanja se dovoljno na proširenje porezne 
osnovice i oporezivanje koje ima manje distorzivni u činak, a smanjenja rashoda previše su 
usmjerena na rashode koji poti ču rast, primjerice ulaganja. Države članice pozivaju se da se 
više usredoto če na fiskalnu politiku koja poti če rast utemeljen na srednjoro čnom fiskalnom 
okviru. Iako se postigao veliki napredak u podru čju jačanja vjerodostojnosti srednjoro čnih 
fiskalnih strategija u ve ćini država članica europodru čja, veći napredak može se ostvariti 
potpunim i pravovremenim prijenosom Ugovora o stabilnosti, uskla đivanju i upravljanju 
(TSCG) i Direktive o prora čunskim okvirima do kraja 2013.  Nadalje, države članice pozivaju 
se da dopune svoje prora čunske politike strukturnim reformama kojima se pove ćava 
potencijal gospodarskog rasta kako bi se jo š više unaprijedila održivost zaduživanja.  
U pogledu fragmentacije financijs kog tržišta, Komisija i EIB sastavili su prijedloge za 
provedbu mjera kojima je cilj financiranje go spodarstva. Posebno je predloženo širenje 
zajedničkih financijskih instrumena ta za podjelu rizika izme đu Komisije i Europske 
investicijske banke (EIB) kako bi se pružila poluga ulaganjima privatnog sektora i tržišta 
kapitala u MSP-ove u cilju širenja obujma novih kredita za MSP-ove diljem EU-a. Ti 
prijedlozi sad bi se trebali provesti u što kra ćem roku uz nužno sudjelovanje država članica u 
najvišoj mogu ćoj mjeri radi stvaranja kriti čne mase. Nadalje, u dugoro čnijoj perspektivi 
trebalo bi se predvidjeti smanjenje važnos ti bankovnog posredništva unutar EU-a. Europska 
središnja banka (ESB) najavila je i poje dinosti sveobuhvatne ocjene banaka koja zapo činje u 
studenome i traje 12 mjeseci, a Europsko nadzor no tijelo za bankarstv o (EBA) podnijelo je 
 
35 
 tehničke standarde o lošim kreditima i poštedi. Tako đer, Euroskupina je zapo čela svoju 
raspravu o vjerodostojnim fiskalnim sigurnosnim mrežama. Daljnji napredak prema 
bankovnoj uniji postiže se sporazumom o jedi nstvenom nadzornom mehanizmu (SSM), 
raspravama u tijeku o Direktivi o rješavanju i oporavku banaka te Direktivi o depozitnim 
jamstvima me đu Vijećem, Parlamentom i Komisijom te raspravama o jedinstvenom 
mehanizmu rješavanja (SRM). Dovršenje ba nkovne unije je hitno, za što je potreban 
jedinstveni nadzorni mehanizam, ali i jedinstven i mehanizam rješavanja. S obzirom na to, od 
iznimne je važnosti da se Direktiva o rješav anju i oporavku banaka te  Direktiva o depozitnim 
jamstvima donese do kraja godine i da se je dinstveni mehanizam rješavanja donese do kraja 
važećeg zakonodavnog razdoblja. 
U pogledu strukturnih reformi postoji velika razlika u ostvarenim rezultatima. Europodru čje 
se odmiče od klasi čne dvojnosti izme đu središta i periferije koja je dosad bila obilježje 
razvoja doga đaja u krizi eura. Države iz programa podu zele su impresivan program reformi, 
ali moraju zadržati ritam refo rmi jer još uvijek nisu ispravljeni gospodarski temelji. U 
izvješćima Komisije o napretku Španjols ke i Slovenije, koje su suo čene s prekomjernim 
neravnotežama, opisuje se pove ćano politi čko djelovanje tih država članica nakon otkrivanja 
prekomjernih neravnoteža, a važne mjere jo š uvijek se moraju poduzeti kako bi se one 
ispravile. Tako đer, moraju se riješiti i neravnoteže u drugim zemljama, bez obzira je li rije č o 
zemljama s deficitom ili suficitom, kako bi se poboljšali gospodarski temelji i pove ćao 
potencijal rasta. Razvoj konkurentnosti u velikim državama članicama poput Francuske i 
Italije imaju izravniji utjecaj na europodru čje povećavajući odgovornost tih država članica za 
provedbu strukturnih reformi kojima će se unaprijediti izgled za čitavo europodru čje.  
Konačno, u pogledu zapošljavanja i soci jalne situacije na europodru čju, Komisija je donijela 
Komunikaciju o socijalnoj dimenziji ekonomske i monetarne unije (EMU).  Nadalje, stabilnost 
EMU-a zahtijeva ambiciozno djelovanje država članica kako bi se osiguralo dobro 
funkcioniranje tržištâ rada istovremeno sprje čavajući dulje razdoblje nezaposlenosti u 
ranjivim skupinama. U tom pogledu važno je da države članice EU-a pove ćaju svoja 
nastojanja da inicijativa za smanjenje nezaposlenosti me đu mladima i jamstva za mlade budu 
operativni do sije čnja 2014.  
Pregledom napretka o pose bnim preporukama za europodru čje vidljivo je da se poduzimaju 
mjere kako bi se prevladali trenuta čni gospodarski izazovi. Me đutim, program reformi nije 
dovršen i ja čanjem puta prema oporavku zahtijeva se od država članica da preuzmu 
zajedničku odgovornost i obvežu se na provo đenje potrebnih reformi na razini pojedina čnih 
država članica i europodru čja potrebnih za dobro funkcionira nje ekonomske i monetarne unije 
(EMU) u cilju omogu ćavanja trajnih poboljšanja životnih uvjeta svojih gra đana.