ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU,

VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU, ODBORU REGIJA I EUROPSKOJ INVESTICIJSKOJ BANCI

Povezivanje Europe i Azije – temelji za strategiju EU-a

1.Uvod

Odnos između Europske unije i Azije od globalnog je značaja te se u budućnosti očekuje snažnije povezivanje. U Aziji živi otprilike 60 % svjetskog stanovništva, a s tom se regijom ostvaruje 35 % izvoza EU-a (618 milijardi EUR) i 45 % uvoza u EU (774 milijardi EUR). Sve veća globalna međuovisnost prilika je i za Europu i za Aziju za pojačanu suradnju, kao i za miroljubivu političku suradnju, pravedne i osnažene gospodarske odnose, sveobuhvatan društveni dijalog i suradnju u području međunarodne i regionalne sigurnosti. Nastupajući zajedno Europa i Azija mogu biti pokretači globalne stabilnosti, regionalnoga gospodarskog napretka i pristupa svjetskoj politici koji uključuje veću suradnju.

Kako bi se napravio dodatni korak u toj suradnji i otvorile nove mogućnosti u globalnom gospodarstvu, EU i Azija trebali bi osigurati učinkovitu i održivu povezanost. Povezanost pridonosi gospodarskom rastu i stvaranju radnih mjesta, globalnoj konkurentnosti i trgovini te kretanju ljudi, robe i usluga unutar Europe i Azije te između njih.

Prema nekim procjenama Azija će trebati više od 1,3 bilijuna EUR ulaganja u infrastrukturu u narednim desetljećima kako bi se održala današnja stopa rasta i provela prilagodba klimatskim promjenama. Za usporedbu, procjenjuje se da je u EU-u za ulaganja u transeuropsku mrežu potrebno 1,5 bilijuna EUR u razdoblju od 2021. do 2030. Međutim, ulaganja nisu jedini izazov. Azija obuhvaća različite regije u kojima se nalaze vrlo različite zemlje u pogledu ekonomskih modela i razine razvijenosti. Kako bi se unaprijedio pristup tržištu te kretanje robe, usluga, kapitala i ljudi preko granica potrebna su dosljedna i usklađena pravila, standardi i prakse. Potrebni su visoki ekološki i socijalni standardi, odgovarajuće planiranje i analiza troškova i koristi punog životnog ciklusa kako bi se osigurala dugoročna održivost ulaganja u povezanost. Potrebno je osigurati fiskalnu i financijsku održivost infrastrukturnih projekata kako bi se izbjegao rizik od prezaduženosti.

Stoga Komisija predlaže temelje za strategiju EU-a o povezivanju Europe i Azije s konkretnim prijedlozima politika i inicijativama za bolje povezivanje Europe i Azije, među ostalim putem interoperabilnih prometnih, energetskih i digitalnih mreža. Ova je Komunikacija ujedno doprinos EU-a u pripremi 12. Azijsko-europskog sastanka (ASEM) u listopadu 2018., koji će biti prilika za promicanje povezanosti i unaprjeđenje suradnje s azijskim partnerima.

Ovu bi Komunikaciju trebalo čitati zajedno s prijedlogom Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir kojim se utvrđuju jasni prioriteti, dodatno pojašnjeni u nedavnim komunikacijama Komisije, te istodobno osiguravaju sredstva za promicanje i podupiranje privatnih ulaganja na svjetskoj razini.

2.Europski način: održiva i sveobuhvatna povezanost utemeljena na pravilima

EU je tijekom posljednjih desetljeća bio pokretač unutarnje povezanosti. Stvaranjem unutarnjeg tržišta EU je omogućio slobodan protok ljudi, robe, usluga i kapitala. Pravilima na razini EU-a, primjerice pravilima EU-a o kontroli državnih potpora i javnoj nabavi, osigurava se pošteno i transparentno tržišno natjecanje, a politike Unije usmjerene su i na zaštitu okoliša, sigurnost i zaštitu te socijalna prava i prava pojedinaca. Nadalje, EU promiče kružno gospodarstvo, snižavanje emisija stakleničkih plinova i budućnost otpornu na klimatske promjene kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja i ciljevi postavljeni u Pariškom klimatskom sporazumu. Tim se politikama potiču ulaganja u prekograničnu povezanost kojoj je temelj transeuropska mreža (TEN) s jasno definiranim prioritetima i standardima. Građani su svakako korisnici povezanosti, a poslovni subjekti mogu se osloniti na učinkovitu paneuropsku infrastrukturu i imati koristi od slobodnog i poštenog tržišnog natjecanja te zajedničkih standarda. Unutarnje tržište EU-a dovelo je do povećane produktivnosti i konkurentnosti, a na globalnoj razini može poslužiti kao uzor.

Politike EU-a o povezanosti usmjerene su na promicanje učinkovitosti jedinstvenog tržišta EU-a i poboljšanje povezanosti na globalnoj razini, a pritom su koristi za građane i njihova prava uvijek u prvom planu. Ostvarenju tih ciljeva doprinose i politike u području održivog razvoja, dekarbonizacije, digitalizacije, ulaganja, inovacija i globalnog vodstva.

Na temelju vlastitog iskustva EU promiče pristup kojim se stvara održiva i sveobuhvatna povezanost utemeljena na pravilima.

·Održiva povezanost. Kako bi se potaknuli produktivnost i rast te stvorila radna mjesta, ulaganja u povezanost moraju biti tržišno učinkovita i fiskalno održiva. Kako bi se odgovorilo na probleme klimatskih promjena i uništavanja okoliša, održiva povezanost mora promicati dekarbonizaciju gospodarstva i poštovati visoke standarde koji se temelje na procjenama utjecaja na okoliš. Kako bi se potaknuo društveni napredak, ona mora slijediti visoke standarde transparentnosti i dobrog upravljanja te omogućiti osobama na koje projekti utječu da izraze svoje mišljenje putem odgovarajućih javnih savjetovanja. Politike o povezanosti trebale bi djelovati tako da se smanje negativni vanjski učinci poput utjecaja na okoliš, zagušenja prometnica, buke, onečišćenja i nesreća. Ukratko, povezanost mora biti dugoročno održiva u ekonomskom i fiskalnom smislu te u odnosu na okoliš i društvo.

·Sveobuhvatna povezanost. Povezanost se odnosi na mreže koje omogućuju protok ljudi, robe, usluga i kapitala. To podrazumijeva prometne veze, i to zračne, kopnene ili morske. Podrazumijeva i digitalne mreže, od mobilnih do fiksnih, od glavne internetske mreže sve do zadnjeg kilometra, od kablova do satelita. Osim toga podrazumijeva i energetske mreže i tokove, od plinskih, uključujući ukapljeni prirodni plin, do elektroenergetskih mreža, od obnovljivih izvora energije do energetske učinkovitosti. Trebalo bi optimizirati sinergije među ta tri sektora, što ponekad dovodi do inovativnih i novih oblika povezanosti. Povezanost ima i ključnu ljudsku dimenziju, a interesi i prava građana trebali bi biti u središtu svake politike.

·Povezanost utemeljena na međunarodnim pravilima. Za učinkovito, pravedno i neometano kretanje ljudi, robe, usluga i kapitala potrebni su propisi i pravila. Međunarodno utvrđene prakse, pravila, konvencije i tehničke norme koje podupiru međunarodne organizacije i institucije omogućavaju interoperabilnost mreža i prekograničnu trgovinu. Na svojem unutarnjem tržištu EU poduzećima jamči nediskriminaciju i ravnopravne uvjete te promiče otvoreno i transparentno ulagačko okruženje, ali i štiti svoju ključnu imovinu. EU bi i dalje trebao promicati otvorenije i transparentnije postupke nabave kojima bi se poduzećima trebali osigurati ravnopravni uvjeti.

EU će na temelju navedenoga surađivati sa susjedima i azijskim partnerima u tri područja: