To zahtijeva radikalno nov pristup kako bi se obranili trgovinski interesi EU-a, što je jedan od glavnih prioriteta Komisije Ursule von der Leyen.

Na kraju, poseban odjeljak posvećen je odnosu sa Sjedinjenim Američkim Državama, s obzirom na to da se nastavljamo boriti sa znatnim preprekama koje su se pojavile u toj jurisdikciji.

Kako bi odgovorila na rast protekcionizma, Komisija je uz veći naglasak na provedbu sporazumâ o trgovini kao glavni prioritet odredila izvršenje. Kad je riječ o elementu tradicionalnog pristupa tržištu, pojačali smo svoj rad poboljšanjem koordinacije među institucijama EU-a i dionicima te pametnijim određivanjem prioriteta u pogledu prepreka. Treba naglasiti i to da je Komisija poboljšala svoje komunikacijske aktivnosti kako bi objasnila, osobito malim i srednjim poduzećima (MSP), kako mogu iskoristiti partnerstvo za pristup tržištu radi uklanjanja raznih prepreka s kojima se suočavaju. Tomu je pridonijela inicijativa Dani pristupa tržištu, u okviru koje su 2019. održani sastanci namijenjeni poduzećima u Nizozemskoj, Litvi, Portugalu, Francuskoj i Latviji.

Nažalost, broj novih mjera i dalje se ubrzano povećava. Nove 43 prepreke koje su evidentirane 2019. u 22 treće zemlje bile su gotovo jednake broju od 45 novih prepreka prijavljenih 2018. Stalno i znatno povećanje mjera upućuje na to da je protekcionizam postao strukturni dio međunarodnih trgovinskih odnosa. To novo stanje može znatno utjecati na naše trgovinske tokove.

Zahtjevima lokalnog sadržaja inozemna poduzeća obvezuju se na korištenje određene količine robe ili usluga koje se proizvode lokalno. Zahtjevi lokalnog sadržaja ugrađeni su u mnoge vrste prepreka i utječu, primjerice, na povlaštene zajmove, javnu nabavu ili uvjete koji utječu na izravna strana ulaganja. Kako bi se utvrdile te odredbe koje znatno narušavaju trgovinu, baza podataka o pristupu tržištu poboljšana je tako da se lako mogu evidentirati sastavnice bilo koje vrste prepreke koje se odnose na zahtjeve lokalnog sadržaja. Zahvaljujući tom pristupu, možemo pokazati da je do kraja 2019. znatan udio (7 %) svih prepreka imao sastavnicu koja se odnosila na zahtjeve lokalnog sadržaja. To od EU-a zahtijeva da obrati posebnu pozornost na te prakse.

Mjere iza granice utječu na proizvode nakon uvoza i to kroz ograničenja povezana s neopravdanim tehničkim preprekama trgovini (TBT) u trgovini robom (78 prepreka), pravima intelektualnog vlasništva (34), javnom nabavom (25), uslugama (22) i ulaganjima (15).

Iz slike 2. vidljivo je da su u 2019. mjere na granici (229 ili 52 %) prvi put bile brojnije od mjera iza granice (188 ili 43 %). To pokazuje da partneri primjenjuju širi spektar vrsta prepreka radi ostvarenja protekcionističkih ciljeva.

U tablici 2. prikazani su trgovinski tokovi na koje su utjecale prepreke za sve 22 partnerske zemlje koje su 2019. uvele nove prepreke trgovini. Međutim, ocjena gospodarskog učinka novih prepreka pristupu tržištu možda ne odražava uvijek u potpunosti stvarni učinak tih prepreka. To može biti slučaj kad je riječ o preprekama za usluge ili o horizontalnim preprekama, koje je teško kvantificirati, ili kad je riječ o ograničenjima koja se preklapaju i obuhvaćaju iste proizvode.

Protekcionistički trendovi koji utječu na naše sektore visoke tehnologije, a koji su već primijećeni prošle godine, nastavili su se jednakim intenzitetom i u 2019. Ako se te barijere učinkovito ne uklone, one će biti objektivnom prijetnjom ne samo konkurentnosti poduzeća iz EU-a, već i položaju EU-a kao globalnog tehnološkog predvodnika.

Osim broja mjera, analiza trgovine na koju su utjecale prepreke pruža detaljniji uvid u stvarnu težinu svake prepreke. Kako je prikazano na slici 7., industrijski sektori činili su više od 85 % trgovine na koju su utjecale prepreke, dok prepreke u sektoru IKT-a (15 milijardi EUR), automobilskom sektoru (5,7 milijardi EUR) i sektoru elektroničkih proizvoda (2,6 milijardi EUR) čine dvije trećine cjelokupnog izvoza država skupine EU-27 na koji su utjecale nove prijavljene prepreke. To su sektori koji su izravno povezani s tehnološkim suverenitetom i strateškom autonomijom EU-a.

C. NOVE PREPREKE PRIJAVLJENE 2019. PREMA SEKTORU

Alžirsko Ministarstvo industrije u svibnju 2019. poručilo je proizvođačima automobila koji u toj zemlji obavljaju aktivnosti sastavljanja automobila da će se bez prethodne najave i s retroaktivnim učinkom uvesti kvota na uvoz automobilskih dijelova koja se temelji na vrijednosti. Ta odluka mogla bi dovesti do prekida aktivnosti sastavljanja automobila zbog nedostatka dijelova.

Na temelju dekreta koji je potpisao ministar trgovine u siječnju 2019. primijenjena je posebna carinska nadoplata (DAPS) na širok popis robe (u iznosu od 30 % do 200 % vrijednosti robe). Taj popis može se često mijenjati u skladu s promjenom potreba domaće industrije.

U rujnu 2019., povrh ranijih mjera kojima se ograničava trgovina, tijela su izdala upute poslovnim bankama prema kojima se akreditivi za određeni uvoz (mobilni telefoni, pribori za kućanske uređaje) smiju izdavati samo pod uvjetom da ispunjavaju opterećujuće uvjete. Istom okružnicom predviđeno je i da će se ta pravila proširiti na sav uvoz do kraja 2019. Zahvaljujući koordiniranom djelovanju svih dionika iz EU-a (vidjeti okvir 8.), nadležna tijela izdala su 25. prosinca 2019. nove okružnice kojima su uvele određene fleksibilnosti u primjeni tih mjera.

U području sanitarnih i fitosanitarnih mjera Kina je uvela ograničenja na proizvode od drva jasena (trupce i drvnu građu) iz Europe zbog rizika od gljivica koje uzrokuju propadanje jasena u Europi. To ograničenje uvoza nema nikakvo jasno fitosanitarno opravdanje, a dostupne su mjere za učinkovito ublažavanje rizika.

U 2019. osnovana je Kineska grupacija za brodogradnju primjenom državnih subvencija i zahtjeva lokalnog sadržaja. U skladu s planom „Made in China 2025” kineski je cilj ostvariti prevlast u području brodova i pomorske opreme visoke tehnologije.

Nacrt mehanizma za reviziju kibersigurnosti objavljen je u svibnju 2019. Na temelju tog nacrta komercijalni ugovori mogli bi se uvjetovati time da strana na koju on utječe mora uspješno proći reviziju. Budući da se u nacrtu ne navodi nad kojim će se vrstama informacija i materijala provoditi revizija i inspekcija, trebalo bi utvrditi stroge odredbe kako bi se osigurala potpuna zaštita prava intelektualnog vlasništva i izbjeglo prenošenje poslovno osjetljivih informacija.

Kina je 2019. nastavila uvoditi brojna ograničenja trgovine u industrijama visoke tehnologije, čiji se učinak širi i na mnoge druge sektore. Stoga se procjenom da ta ograničenja potencijalno utječu na trgovinu u vrijednosti od 15 milijardi EUR zapravo podcjenjuju razmjeri te prepreke. Te mjere, kao i prethodne mjere koje su se odnosile na provedbu kineskih politika u području kibersigurnosti, usko su povezane s drugim kineskim ciljevima politike u pogledu zaštite domaćeg tržišta i razvoja kapaciteta i tehnologija u okviru strategije „Made in China 2025”. Nema nikakvih neposrednih znakova da će se taj trend smanjiti u bližoj budućnosti.

Nadalje, uvoz odjeće za dojenčad postao je teži u 2019. Novim smjernicama („Ažurirani kriteriji za potvrđivanje sigurnosti tekstilnih proizvoda za dojenčad”) utvrđuju se iznimno strogi postupci, no one nisu prijavljene preko platforme WTO-a. To je dovelo do znatnog broja dodatnih postupaka za ponovno izdavanje certifikata i ispitivanja te do eksponencijalnog rasta troškova za ponovna ispitivanja. Korejska carinska služba pristala je provesti daljnji postupak na temelju pisanih primjedbi EU-a, a Komisija će aktivno djelovati u cilju uklanjanja te prepreke.

Od početka 2019. dobavljači iz EU-a koji dobavljaju sustave za upravljanje balastnim vodama suočili su se s novom preprekom zbog nepriznavanja ispitivanja provedenih izvan Koreje u okviru postupka homologacije za ugradnju tih sustava na plovila koja plove pod korejskom zastavom. Budući da sva nova plovila od rujna 2018. moraju biti opremljena sustavom za upravljanje balastnim vodama te da se taj sustav mora naknadno ugraditi na sva postojeća plovila do 2024., riječ je o vrlo velikom tržištu. Pitanje asimetričnosti u postupcima izdavanja certifikata između EU-a i Koreje otvoreno je u bilateralnim razgovorima s Korejom.

Te su norme trebale prestati važiti 2019., no australska vlada nema nikakvih konkretnih planova za rješavanje problema učinkovitosti potrošnje goriva. Čini se da je to povezano s troškovima unapređenja australskih kapaciteta za rafiniranje benzina radi usklađivanja s propisanom normom. Čini se da relevantna industrija nije spremna na ta ulaganja bez državne potpore.

U Saudijskoj Arabiji poduzeća iz EU-a suočavaju se s brojnim trgovinskim preprekama pristupu tržištu, kao što je postupak za dobivanje saudijskih oznaka kvalitete (osobito za keramičke pločice). Novi sanitarni i fitosanitarni uvjeti za uvoz voća i povrća iz EU-a isto tako stvaraju nepotrebna administrativna opterećenja i troškove. Komisija sustavno u okviru WTO-a i bilateralnih kontakata sa Saudijskom Arabijom postavlja pitanja tih prepreka te su one i dalje glavna tema dijaloga o trgovini i ulaganjima između EU-a i Vijeća za suradnju u Zaljevu.

Turska je u 2019. i dalje bila ukupno peti po redu trgovinski partner EU-a, dok je EU i dalje daleko najvažniji trgovinski partner Turske. Točnije, stupanjem na snagu Sporazuma o carinskoj uniji između EU-a i Turske 1996. došlo je do znatnog povećanja trgovine između EU-a i Turske tijekom posljednjih desetljeća. Tim se sporazumom osigurava slobodno kretanje sve industrijske robe i određenih prerađenih poljoprivrednih proizvoda između EU-a i Turske. Njime se zahtijeva i usklađivanje Turske s EU-ovim vanjskim carinskim tarifama i pravilima za uvoz iz trećih zemalja te s trgovinskom politikom, politikom tržišnog natjecanja, pravima intelektualnog vlasništva i tehničkim zakonodavstvom EU-a koje se odnosi na područje primjene carinske unije. Posljednjih su se godina počeli gomilati problemi. Komisija naravno i dalje inzistira na tome da se Turska uskladi s dogovorenim pravilima carinske unije i na nediskriminirajućoj provedbi Dodatnog protokola Sporazumu o pridruživanju prema svim državama članicama, uključujući Republiku Cipar.

Još jedna novouvedena prepreka odnosila se na izmjenu Uredbe o kozmetičkim proizvodima, kojom bi okvir turskog regulatornog sustava za kozmetičke proizvode prešao sa sustava unutarnje kontrole nad tržištem na sustav prethodne registracije. Za stavljanje kozmetičkih proizvoda na tursko tržište zahtijevala se čak i detaljna procjena sigurnosti, uključujući objavu osjetljivih podataka. To je u suprotnosti s obvezama Turske na temelju Sporazuma o carinskoj uniji.

U kontekstu socioekonomske, financijske i političke krize uvedene su nove prepreke trgovini, ponajprije privremena pristojba od 3 % na gotovo sav uvoz i dodatne pristojbe (u rasponu od 7 % do 20 %) na uvoz određenih odabranih proizvoda kao što su mramor, konzervirana hrana ili pokućstvo. Uveden je i obvezni zahtjev u pogledu registracije tvornica za određene proizvode, uključujući tekstil, a libanonska nadležna tijela 2019. nisu poduzela korektivne mjere u pogledu mjere kojom bi se uvele carinske pristojbe na uvoz nafte/naftnih derivata iz EU-a.

Naše aktivnosti u okviru partnerstva za pristup tržištu znatnije su pridonijele uklanjanju sanitarnih i fitosanitarnih pitanja (24 prepreke) u sektoru poljoprivrede i ribarstva. Uklonjene su i druge mjere na granici, a to su mjere povezane s uvoznim carinama (3), carinski administrativni postupci (2) i ograničenja izvoza (2).

Instrument 1.: diplomatsko djelovanje. Postoji niz diplomatskih aktivnosti u okviru kojih Komisija, Europska služba za vanjsko djelovanje, države članice EU-a i industrija blisko surađuju putem mreže delegacija EU-a i veleposlanstava država članica u trećim zemljama. Riječ je o širokom rasponu aktivnosti – od tehničkih trgovinskih projekata do formalnih demarševa, kao što su misije povjerenika na visokoj razini te djelovanja ministara i predsjednika. Kad god to povećava učinkovitost našeg rada, aktivnosti se koordiniraju s partnerima sličnih razmišljanja.

U ovom se poglavlju iznosi podrobnija analiza odabranog broja prepreka uklonjenih 2019. s naglaskom na zemlje s najznačajnijim trgovinskim tokovima na koje su potencijalno utjecale uklonjene mjere. To su Kina, regija Sredozemlja i Bliskog istoka (Tunis, Egipat, Libanon, Turska, Ujedinjeni Arapski Emirati, Saudijska Arabija), Rusija, Australija i Južna Koreja. Na te se partnere odnosi 98 % trgovinskih tokova na koje su potencijalno utjecale mjere uklonjene 2019.

Suprotno uspjehu koji je ostvaren u području sanitarnih i fitosanitarnih mjera, u industrijskom sektoru i sektoru usluga prepreke uklonjene 2019. utjecale su na izvoz iz EU-a u znatno nižoj vrijednosti. To je slučaj i u sektorima kao što je sektor visoke tehnologije, koji su od ključne važnosti za tehnološki suverenitet i stratešku autonomiju EU-a. To ukazuje na činjenicu da se protekcionizam u tim područjima sve više širi, što zahtijeva kvalitativno drugačiji pristup EU-a kako bi se učvrstio naš položaj ne samo kao najvećeg trgovinskog bloka u svijetu, već i kao globalnog tehnološkog predvodnika.

Ostvaren je određen napredak s obzirom na to da se rasplodna jaja i jednodnevni pilići iz Nizozemske mogu izvoziti u Japan iz zona slobodnih od zaraze u slučaju izbijanja HPAI-ja. Komisija održava širu suradnju s Japanom, među ostalim u kontekstu novih bilateralnih struktura na temelju Sporazuma između EU-a i Japana, radi uspostavljanja uzajamnog priznavanja mjera regionalizacije koje se odnose na zdravstveni status životinja. Konkretni rezultati tog projekta očekuju se uz prihvatljivo kašnjenje.

Japan već više od 20 godina zabranjuje uvoz govedine iz zemalja koje su prijavile izbijanje GSE-a. Takve se mjere smatraju neproporcionalnima, a Japan nije dostavio znanstveno utemeljenu procjenu rizika kao opravdanje za mjere koje su strože od norme OIE-a. Posljednjih je godina, zahvaljujući dijalogu s japanskim nadležnim tijelima, došlo do ukidanja zabrane povezanu s GSE-om za nekoliko država članica EU-a. Japan je u 2019. nakon nekoliko godina razgovora ukinuo zabranu uvoza govedine iz Hrvatske i prihvatio uvoz govedine od životinja starijih od 30 mjeseci iz Irske. Nove bilateralne strukture uspostavljenje Sporazumom o gospodarskom partnerstvu između EU-a i Japana otvaraju daljnje mogućnosti Komisiji da od Japana zatraži konkretnije rezultate u pogledu tog pitanja i ukidanje preostalih prepreka.

Slika 10. prikazuje broj prepreka uklonjenih u različitim područjima gospodarske djelatnosti. Poljoprivreda i ribarstvo sektor je s najviše uklonjenih mjera (26). To uključuje sanitarne i fitosanitarne mjere koje su u potpunosti ili djelomično uklonjene (24) te dva tehnička propisa (ponajprije onaj o označivanju s pomoću „boja semafora”).

Znatan napredak ostvaren je 2019. u uklanjanju prepreka u obliku sanitarnih i fitosanitarnih mjera. S druge strane, pokazalo se da je teško ukloniti mjere koje se obično primjenjuju na industrijske sektore ili usluge. To zahtijeva čvršći pristup s naše strane te povećanu usredotočenost na taj problem u narednim godinama.

Na temelju Sporazuma o carinskoj uniji između EU-a i Turske uvoz iz EU-a s dokumentom A.TR trebao bi u načelu biti isključen iz procjene rizika. Međutim, zbog ograničenih informacija koje su dostupne o tom postupku, za velik broj takvih uvoznih proizvoda trenutačno su potrebne potvrde o podrijetlu. To predstavlja izravan trošak te znatan izvor nesigurnosti za sve predmetne gospodarske subjekte. Unatoč tomu, Komisija je uspjela ukloniti jednu konkretnu prepreku za kategoriju elektroničkih proizvoda proizvedenih u državama članicama EU-a, a koje su bile uključene u turski program dodatnih carina.

Nacionalna protupožarna agencija Koreje htjela je razvrstati većinu kozmetičkih proizvoda u kategoriju opasnih proizvoda, što bi dovelo do strogih zahtjeva u pogledu skladištenja i distribucije, koje je industrija smatrala nerealističnima. To je pitanje otvoreno na sastanku Odbora za trgovinu robom između EU-a i Koreje, a u veljači 2019. Koreja je kozmetičke proizvode isključila iz područja primjene.

U tijeku je nova reforma javne nabave, čiji je izričit cilj povećanje udjela ruske robe i usluga u nabavi ne samo državnih tijela, već i poduzeća u državnom vlasništvu. To je važan izvor zabrinutosti za ključne izvozne sektore EU-a, kao što su sektori medicinskih proizvoda, medicinskih uređaja, strojeva ili motornih vozila, i Komisija stoga pomno prati razvoj događaja kako bi osigurala da te mjere budu u skladu s obvezama koje je Rusija preuzela u okviru WTO-a. Mogućnost donošenja novih zakonodavnih inicijativa u području jedinstvene identifikacije, praćenja i slijeđenja za mnoge kategorije robe također je znatan izvor zabrinutosti i Komisija tome posvećuje veliku pozornost.

-Rusija je uvela više trošarine za uvozna vina. Nakon što je Komisija to pitanje više puta otvorila u Vijeću WTO-a za trgovinu robom, Odboru WTO-a za poljoprivredu i bilateralno, Rusija je donijela mjeru s učinkom od 1. siječnja 2020., kojom su izjednačene trošarine na uvozna i domaća vina. Komisija i dalje pomno prati stavljaju li se uvozna vina paralelno uvedenim novim mehanizmom za povrat trošarina u neopravdano nepovoljan položaj, čime se poništavaju koristi izjednačenja trošarina.

-Rusija je 2014. uvela zabranu izvoza koja je utjecala na sirovu životinjsku kožu. Godine 2019. uvela je izvozne kvote na određene kategorije brezovih trupaca. Tim se mjerama zakomplicirao pristup industrija EU-a ključnim sirovinama. Nakon što je Komisija to pitanje više puta otvorila u Vijeću WTO-a za trgovinu robom, Odboru WTO-a za pristup tržištu i bilateralno, Rusija nije obnovila te privremene mjere, koje su istekle 2019.

Australija je predvidjela izmjene Zakona o kemikalijama iz 2017. u pogledu ispitivanja novih kemijskih sastojaka u kozmetičkim proizvodima. Delegacija EU-a poslala je dopis australskim nadležnim tijelima u kojem je naglasila važnost osiguravanja usklađenosti između pravnih okvira Australije i EU-a. Zakon o industrijskim kemikalijama iz 2019. stupio je na snagu u ožujku 2019. i usklađen je s praksom EU-a.

Priznato australsko nacionalno tijelo za norme (Standards Australia) pokrenulo je savjetovanje o četirima nacrtima normi za ispitivanje čelika, u kojima se u australskoj normi predlaže moguće odstupanje od zahtjeva za ispitivanje ISO-a. To je pitanje otvoreno tijekom dijalogâ o trgovinskoj politici između EU-a i Australije. U prosincu 2019. prekinut je postupak izrade nacrta za normu ISO 17607.

F.UČINAK UKLANJANJA PREPREKA

U prethodnim poglavljima ovog Izvješća analizirali smo trgovinske tokove povezane s preprekama uklonjenima 2019. (vidjeti okvir 3.).

Osim toga, Izvješće sadržava rezultate podrobnije analize, koja se temelji na ekonometrijskoj procjeni povećanja izvoza iz EU-a u partnerske zemlje koje su uvele određenu prepreku nakon što je ta prepreka uklonjena. U tu je svrhu primijenjena regresijska analiza kako bi se izmjerio taj učinak.

Rezultat te ekonometrijske analize možda ne pokazuje potpuni učinak strategije za pristup tržištu jer upotrijebljena metoda ne omogućuje uključivanje složenih horizontalnih prepreka koje utječu na robu, kao ni prepreka koje se ne odnose na robu (primjerice onih koje se odnose na usluge, javnu nabavu, ulaganja ili prava intelektualnog vlasništva), a koje bi izravno ili neizravno mogle utjecati na različite proizvode preko trgovinskih tokova i tokova ulaganja.

Rezultati pokazuju da je uklanjanje tog podskupa prepreka donijelo opipljive koristi izvoznicima iz EU-a. Prema procjenama izvoz je nakon uklanjanja prepreka u prosjeku povećan za približno 60 %. To znači da su zbog uklanjanja prepreka u razdoblju od 2014. do 2018. poduzeća iz EU-a 2019. ostvarila dodatni izvoz u vrijednosti od približno 8 milijardi EUR. To je ista razina koristi od uklanjanja prepreka trgovini kao prethodnih godina te je usporedivo s očekivanim povećanjem izvoza iz EU-a koje proizlazi iz nekih naših sporazuma o trgovini.



VI. STANJE ODNOSA SA SJEDINJENIM AMERIČKIM DRŽAVAMA

EU i Sjedinjene Američke Države međusobno su si najvažniji trgovinski i investicijski partneri, što se temelji na povijesnoj predanosti otvorenim tržištima, te imaju najveći i najdublji bilateralni gospodarski odnos u svijetu. EU i SAD imaju niske carine (u prosjeku 3 % ili manje) i razmjerno sličnu otvorenost svojih tržišta usluga. Lanci opskrbe poduzeća iz EU-a i SAD-a uistinu su transatlantski. Osim toga, globalni problemi mogu se ispravno prevladati samo uz suradnju SAD-a i EU-a. Međutim, u tom su odnosu nastali novi problemi.

Trgovinske napetosti povećale su se u 2019., kad je SAD uveo carine na robu iz EU-a u vrijednosti od 7,5 milijardi USD nakon što je WTO presudio u korist SAD-a u predmetu Airbus. Komisija je izrazila žaljenje zbog odluke SAD-a da nastavi s uvođenjem carina nakon što je podnijela prijedlog za rješenje tog spora u skladu sa zahtjevima WTO-a. Osim toga, Komisija je podsjetila SAD na to da bi njegova odluka o uvođenju carina zapravo prisilila EU-u da iskoristi svoje pravo na poduzimanje protumjera kada arbitar WTO-a u drugom dijelu 2020. donese odluku u paralelnom predmetu Boeing.

Kad je riječ o antisubvencijskim i antidampinškim pristojbama koje je SAD uveo na zrele masline iz Španjolske, u ožujku 2019. održano je savjetovanje u okviru WTO-a kojim spor nije riješen, pa je EU u svibnju 2019. zatražio osnivanje povjerenstva. Pristojbe su na snazi od 1. kolovoza 2018. i zbog njih se poduzećima iz Španjolske uskraćuje pristup tržištu SAD-a.

S pozitivne strane, napetosti nastale zbog istrage SAD-a u pogledu dimenzije nacionalne sigurnosti s obzirom na uvoz automobila i automobilskih dijelova smanjile su se kad je rok od 13. studenoga 2019. do kojeg je SAD trebao poduzeti mjere istekao, a američki predsjednik nije donio formalnu odluku. Komisija će i dalje pomno pratiti taj predmet jer EU smatra da trgovina osobnim vozilima iz EU-a ne može predstavljati prijetnju nacionalnoj sigurnosti SAD-a.

S druge strane, pritisak na transatlantsku trgovinu nastavio se zbog toga što je SAD u lipnju 2018. uveo carine na čelik i aluminij iz EU-a zbog razloga povezanih s nacionalnom sigurnošću. EU je uveo carine na izvoz iz SAD-a u EU radi ponovnog uspostavljanja ravnoteže te je ponudio ukidanje tih carina čim SAD bude u mogućnosti ukinuti svoje carine. U siječnju 2020. SAD je proširio carine za čelik i aluminij na određene prerađevine, a EU je na to odgovorio u travnju 2020. uvođenjem mjera za ponovno uspostavljanje ravnoteže u pogledu triju proizvoda iz SAD-a (određene vrste upaljača, određene vrste plastičnih spojnica za pokućstvo i karoserije te igraće karte). Komisija napominje da je SAD u 2019. povukao slične pristojbe koje je uveo partnerima, kao što su Meksiko i Kanada.

Komisija je izrazila i žaljenje zbog raspuštanja Žalbenog tijela WTO-a 11. prosinca 2019., do čega je u osnovi došlo zbog kontinuiranog protivljenja SAD-a ponovnom imenovanju njegovih članova. Napomenula je i da je to vrlo ozbiljan udarac međunarodnom trgovinskom sustavu koji se temelji na pravilima i temeljnoj ravnoteži obveza koje su članice WTO-a prihvatile nakon završetka urugvajskog kruga pregovora. EU dijeli stajalište SAD-a o tome da je sustav WTO-a potrebno temeljito i hitno reformirati te je ove godine predložio privremeni mehanizam za žalbene postupke partnerima koji su voljni nastaviti rješavati sporove WTO-a u okviru obvezujućeg i neovisnog postupka s mogućnošću žalbe.

Komisija i dalje izražava zabrinutosti oko dvije posebne odredbe iz američkog Zakona o poreznim olakšicama i radnim mjestima iz 2017., a to su porez na smanjenje porezne osnovice i radi sprečavanja zloupotreba (engl. Base Erosion and Anti-abuse Tax – BEAT), koji ima određene diskriminirajuće aspekte, te odbitak za prihod od nematerijalne imovine u inozemstvu (engl. Deduction for Foreign Derived Intangible Income – FDII), koji bi mogao činiti zabranjenu subvenciju. Vlada SAD-a donijela je u 2019. provedbena pravila za oba akta.

Komisija je primila na znanje bilateralne i regionalne sporazume o trgovini koje je SAD potpisao s trećim zemljama tijekom 2019. Komisija smatra da ti sporazumi daju razloge za zabrinutost u pogledu poštovanja multilateralizma i globalnih pravila o slobodnoj trgovini. Prvo, Komisija nije sigurna da bi ograničeni sporazum o poljoprivredi i digitalnoj trgovini, koji su SAD i Japan sklopili u rujnu 2019., ispunio standarde WTO-a za sporazume o slobodnoj trgovini. Drugo, Komisija smatra da bi ograničavajuća pravila o podrijetlu automobila i automobilskih dijelova, koja su uključena u Sporazum između Sjedinjenih Država, Meksika i Kanade, mogla dovesti do preusmjeravanja trgovinskih i investicijskih tokova, što će negativno utjecati na globalne lance opskrbe i povećati troškove proizvođačima i kupcima. Treće, Komisija je zabrinuta u pogledu „prve faze” sporazuma o trgovini, koji su SAD i Kina sklopili u prosincu 2019., ponajprije zbog velikih obveza kupnje iz tog sporazuma, koje su u suprotnosti s načelima slobodnog tržišta i obvezama nediskriminacije u okviru WTO-a.

Komisija je zabrinuta u pogledu konačnog pravila koje je Ministarstvo trgovine SAD-a (DOC) objavilo 3. veljače 2020., kojim se propisuje da DOC može prema podcjenjivanju valute strane države postupati kao da je riječ o subvenciji protiv koje se mogu uvesti kompenzacijske mjere za potrebe postupka SAD-a u vezi s kompenzacijskom pristojbom. Komisija će pratiti provedbu tog pravila kako bi osigurala da se postupci SAD-a u vezi s kompenzacijskom pristojbom ne odraze neopravdano na valute sa slobodno plutajućim tečajem, kao što je euro. Komisija je podjednako zabrinuta i u pogledu pokretanja antidampinškog ispitnog postupka i ispitnog postupka radi uvođenja kompenzacijske pristojbe, koje je DOC pokrenuo 9. siječnja 2020. u pogledu uvoza razdjelnikâ tekućine od kovanog čelika (engl. forged steel fluid end blocks) iz Njemačke i Italije. Istrage DOC-a uključuju nekoliko navodnih subvencija EU-a, uključujući prvu besplatnu dodjelu emisijskih jedinica u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS), kao subvencija protiv kojih se mogu uvesti kompenzacijske mjere. Komisija će pratiti te postupke kako bi osigurala da se načelo ETS-a ne dovede u pitanje.

U svibnju 2019. SAD je aktivirao glavu III. Zakona Helms-Burton i omogućio djelovanje na temelju glave IV., čime se krši sporazum između EU-a i SAD-a iz 1998. Vlada je započela s primjenom mjera protiv viših rukovoditelja poduzeća iz EU-a. EU je ponovo izrazio snažno protivljenje izvanteritorijalnoj primjeni mjera SAD-a na temelju glava III. i IV. tog zakona, kao što je odluka SAD-a da zabrani ulazak predstavnicima poduzeća iz EU-a, a koje su u suprotnosti s međunarodnim pravom.

Konačno, Komisija će pomno pratiti razvoj istraga o francuskom porezu na digitalne usluge koje je SAD pokrenuo u srpnju 2019. na temelju odjeljka 301. Zakona o trgovinskim sporazumima iz 1974. Osim svoje opće zabrinutosti u pogledu primjene unilateralnih pristupa koji su u suprotnosti s multilateralnim trgovinskim sustavom koji se temelji na pravilima, Komisija smatra da bi sve trgovinske mjere trebalo suspendirati kako bi se omogućilo uspješno okončanje OECD-ova postupka u pogledu ukupnog poreza na digitalne usluge.