IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o provedbi Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o statistici o znanosti i tehnologiji /* COM/2014/0211 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o provedbi Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o statistici o znanosti i tehnologiji SAŽETAK Službeni statistički podaci o znanosti, tehnologiji i inovacijama u Europskoj uniji uglavnom se temelje na Odluci br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. srpnja 2003. o izradi i razvoju statistike Zajednice o znanosti i tehnologiji[1]. Komisija je provela tu Odluku u bliskoj suradnji s državama članicama pomoću regulatornih mjera, dobrovoljnog prikupljanja podataka i podataka statističkog tijela Unije (Eurostata). U ovom se izvješću ocjenjuje provedba pojedinačnih statističkih mjera navedenih u članku 2. Odluke. Cilj je tih djelovanja uspostaviti statistički informacijski sustav na području znanosti, tehnologije i inovacija te podupirati i pratiti politike EU-a. Izvješće uglavnom obuhvaća promjene od prethodnog izvješća iz 2011. Uredbe Komisije (EZ) br. 753/2004 i br. 1450/2004 o provedbi Odluke 1608/2003/EZ odnose se na dva postupka prikupljanja podataka koja statistička tijela država članica redovito provode unutar Europskoga statističkog sustava (ESS). Statistički podaci o istraživanju i razvoju te inovacijama prikupljeni u skladu s tim Uredbama, zajedno sa statističkim podacima o ljudskim resursima u znanosti i tehnologiji, visokotehnološkim industrijama i uslugama utemeljenima na znanju te patentima, postali su priznati i često se koriste kao referentni podaci za praćenje politike znanosti, tehnologije i inovacija EU-a. Od referentne godine 2012. nadalje, prikupljeni podaci o znanosti, tehnologiji i inovacijama postupno će se regulirati novom Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 995/2012, s učinkom od prijenosa podataka u listopadu 2013. Uredbe Komisije (EZ) br. 753/2004 i br. 1450/2004 time su stavljene izvan snage. Kvaliteta statističkih podataka postala je važnija zbog formuliranja javnih politika i zahtjeva za nadzor i, posebno, zbog činjenice da se javnopolitički ciljevi postavljaju na temelju statističkih podataka. Strategijom Europa 2020. postavljen je precizan cilj: podizanje zajedničkih javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj na 3 % BDP-a. Stoga je izuzetno važno da kvaliteta mjerenja bude (i ostane) visoka. Donošenje prethodno navedenih uredbi Komisije o provedbi Odluke br. 1608/2003/EZ poboljšalo je kvalitetu podataka o znanosti, tehnologiji i inovacijama. Uslijedila su postupna poboljšanja, koja se još ostvaruju, i pomno praćenje kvalitete. Utvrđivanje i provedba međunarodnih standarda i metodologije, i stalne rasprave o njihovoj relevantnosti u dinamičnom okviru mjerenja, trebali bi pomoći u održavanju ažuriranosti i vrhunske kvalitete statistike. U daljnjem radu na razvoju statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama uzet će se u obzir javnopolitički prioriteti i razvoj ESS-a u cjelini. S obzirom na prioritete strategije Europa 2020. i njezinih potpornih mjera, težit će se ravnoteži između novih rješenja i mjera za dodatno poboljšanje postojeće statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama. Povezanost s drugim poslovnim statistikama povećat će se uključivanjem podataka o istraživanju i razvoju i o inovacijama u buduću „Okvirnu Uredbu o integriranju poslovnih statistika”, o kojoj se trenutno raspravlja unutar ESS-a. IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o provedbi Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o statistici o znanosti i tehnologiji 1. UVOD Ovo je treće izvješće o provedbi koje je Komisija podnijela Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 5. Odluke br. 1608/2003/EZ (dalje u tekstu: „Odluka”). Prvo izvješće doneseno je 14. prosinca 2007.[2], a drugo 11. travnja 2011.[3] U tom kontekstu, poželjno je spomenuti nekoliko novijih političkih inicijativa. U lipnju 2010. Europsko vijeće donijelo je strategiju Europa 2020. za zapošljavanje i pametan, održiv i uključiv rast.[4] Također je potvrdilo pet glavnih ciljeva EU-a, od kojih je jedan poboljšati uvjete za inovacije te istraživanje i razvoj, posebno s ciljem podizanja zajedničkih javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj na 3 % BDP-a. U svojoj Komunikaciji od 6. listopada 2010.[5] o vodećoj inicijativi „Unija inovacija”, Komisija je predložila dodatni pokazatelj koji bi odražavao intenzitet istraživanja i razvoja te inovacija i godišnji pregled rezultata „Unije inovacija” za praćenje ukupnog napretka u inovacijama. Komisija je 17. srpnja 2012. donijela Komunikaciju o ojačanom partnerstvu Europskoga istraživačkog prostora za izvrsnost i rast[6]. Tom je Komunikacijom Komisija pozvala na hitne strukturne promjene u cijeloj Europi u partnerstvu s državama članicama i organizacijama dionika radi pravovremene provedbe konkretnih mjera za povećanje razine izvrsnosti u europskom javnom sustavu istraživanja. U okviru ove inicijative, razvijen je snažan mehanizam praćenja (EMM) Europskoga istraživačkog prostora (European Research Area – ERA), na temelju pokazatelja aktivnosti za praćenje reformi javnih politika Europskoga istraživačkog prostora i njihove provedbe, koji osigurava transparentnost Vijeću, Europskom parlamentu i znanstvenoj zajednici te temelj za buduće odluke same Komisije. U posljednje vrijeme, u svojoj Komunikaciji od 13. rujna 2013.[7] Komisija je predstavila pokazatelj za ocjenjivanje uspjeha u rezultatima inovacija. Pokazatelj bi trebao pomoći kreatorima politika pri utvrđivanju novih ili snažnijih mjera za uklanjanje zapreka koje sprječavaju inovatore da ideje pretvore u proizvode i usluge koji mogu biti uspješni na tržištu. U ovom se izvješću analizira provedba sustava statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama (STI), koji se zahtijeva u Odluci i koji se intenzivno koristi u svrhu potpore i praćenja politika EU-a povezanih s ovim područjem. Izvješće uglavnom obuhvaća promjene od prethodnog izvješća, iz 2011. U prvom se dijelu razrađuje provedba mjera u okviru članka 2. Odluke. Slijede poglavlja o kvaliteti podataka, troškovima i statističkom opterećenju. Posljednje se poglavlje odnosi na buduće aktivnosti. 2. Provedba Odluke 2.1 Regulatorne mjere Komisija je provela Odluku pomoću regulatornih mjera i dobrovoljnog prikupljanja podataka u državama članicama te podataka Eurostata. Što je najvažnije, u 2004. su godini na snagu stupile dvije provedbene uredbe: • Uredba Komisije (EZ) br. 753/2004[8], u kojoj je naglasak na statistici o istraživanju i razvoju a također obuhvaća i statistike o ljudskim resursima u znanosti i tehnologiji, o visokotehnološkim industrijama i uslugama utemeljenima na znanju, o patentima i druge znanstvene i tehnološke statistike (bez dodjele zadataka izravno državama članicama ili ESS-u općenito); i • Uredba Komisije (EZ) br. 1450/2004[9] o statistici Zajednice o inovacijama. Statistički podaci o istraživanju i razvoju i o inovacijama prikupljeni na temelju tih Uredbi postali su priznati i često se koriste u praćenju javnih politika EU-a. Komisija je 2012. zamijenila Uredbe iz 2004. godine Provedbenom uredbom (EU) br. 995/2012[10], kojom su također izmijenjeni i dopunjeni detaljni zahtjevi za statistiku o istraživanju i razvoju, druge statistike o znanosti i tehnologiji i statistike o inovacijama. Potreba za novom provedbenom uredbom uglavnom je nastala donošenjem strategije Europa 2020. i njezinih raznih vodećih inicijativa te praćenjem Europskoga istraživačkog prostora, za koje je bio potreban dogovor o statističkom nadzornom okviru za odgovarajuće politike EU-a. Kako bi skup podataka o znanosti, tehnologiji i inovacijama ostao što je moguće relevantniji za korisnike, bitno je da se pokazatelji koji se koriste temelje na statističkim podacima i varijablama koje se redovito izrađuju u državama članicama i da su, koliko je to moguće, obuhvaćeni statističkim zakonodavstvom. Određivanjem potrebne statističke jedinice i jednoobraznog izvješćivanja o kvaliteti, Uredbom se otišlo i korak dalje prema usklađivanju statistika o istraživanju i razvoju i o inovacijama te prema većoj povezanosti s općim poslovnim statistikama. 2.2 Glavna dostignuća Glavna dostignuća u razdoblju na koje se odnosi ovo izvješće jesu sljedeća: • zabilježen je neprekidan rast u obujmu proizvodnje podataka o rashodima i osoblju u području istraživanja i razvoja, koji su prikupljani u različitim dimenzijama i raščlambama na temelju Priručnika iz Frascatija (OECD 2002.); • postignut je dogovor o daljnjoj raščlambi podataka o „istraživanju i razvoju koji se financiraju iz inozemstva”; • razvijena je metodologija za mjerenje transnacionalno usklađenog istraživanja u Europi (kao dio odobrenih sredstava ili izdataka iz državnog proračuna za istraživanje i razvoj); • započelo je potpunije prikupljanje podataka o javnim sredstvima za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju (IKT) u istraživanju i razvoju iz poduzetničkog sektora; • istraživanje inovacija Zajednice za 2012. pripremljeno je na temelju Priručnika iz Osla (OECD, Eurostat 2005.) za mjerenje inovacijske uspješnosti poduzeća primjenjujući usklađenu istraživačku metodologiju i upitnik koji uključuje ad hoc modul o strategijama i preprekama za postizanje ciljeva poduzeća (povećanje prometa, tržišnog udjela ili profita; smanjenje troškova); • podacima iz istraživanja inovacija Zajednice na razini pojedinačnih poduzeća („mikropodaci”) može se brže pristupiti preko Eurostatovog Sigurnog centra (SAFE Centre) i izdanja na CD-ROM-u za vanjske istraživače; sada su dostupni i podaci za 2010.; • poboljšana je i kvaliteta i usklađenost podataka o znanosti, tehnologiji i inovacijama pomoću utvrđenog izvješćivanja o kvaliteti i uvođenja novih mjera kvalitete; • radi se na racionalizaciji prijenosa nacionalnih podataka i metapodataka, i to usmjeravanjem na uporabu zajedničkih alata ESS-a, radi olakšavanja učinkovitijeg i standardiziranog proizvodnog procesa; • povećana je pravodobnost preliminarnih i konačnih objava podataka, zbog unaprijeđenih procesa izrade podataka u ESS-u i boljih postupaka praćenja; • uspostavljena je redovita izrada podataka o zaposlenosti u djelatnostima koje se snažno temelje na znanju, uporabom dogovorene metodologije za razvrstavanje takvih djelatnosti; • godine 2013. započela je redovita obrada statističkih podataka o žigovima Zajednice i dizajnima Zajednice; • objavu She Figures, izvješća Komisije iz 2012. o ulozi žena u znanosti, olakšale su podjele podataka o istraživanju i razvoju te o ljudskim resursima u znanosti i tehnologiji po spolu, gdje je to prikladno; i • klasifikacije koje se koriste za statističke podatke o znanosti, tehnologiji i inovacijama ažurirane su kako bi bile u skladu sa svojim revidiranim verzijama (klasifikacija gospodarskih djelatnosti — NACE, trgovinska klasifikacija — SITC, klasifikacija obrazovanja — ISCED, klasifikacija zanimanja — ISCO i klasifikacija teritorijalnih jedinica — NUTS). Glavni kanal za širenje detaljnih podataka o znanosti, tehnologiji i inovacijama i s njima povezane dokumentacije je Eurostatova mrežna baza podataka (Eurobase). Komisija također objavljuje podatke o znanosti, tehnologiji i inovacijama u nekoliko izvješća o javnim politikama (npr. u vezi sa strategijom Europa 2020. i Europskim istraživačkim prostorom). 2.3 Provedba sustava statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama u državama članicama Nacionalne zbirke podataka prilagođavale su se i dalje će se prilagođavati kako bi ispunile revidirane zahtjeve o podacima iz Provedbene uredbe (EU) br. 995/2012. U prosincu 2013. prvi su put zatraženi novi podaci o odobrenim sredstvima ili izdacima iz državnog proračuna za istraživanje i razvoj, u lipnju 2014. novi podaci o inovacijama, a u lipnju 2015. o istraživanju i razvoju. Dio rada na novim podacima započeo je već tijekom pokusne faze novih ili revidiranih prikupljanja podataka. Države članice su vrlo dobro ispunjavale zahtjeve obvezne predaje podataka i godišnje su izvješćivale u dva formalna kruga izvješćivanja. Tako je primjerice broj država članica s manjkavim privremenim podacima o istraživanju i razvoju 2013. smanjen na jednu državu (a u razdoblju 2011. – 2012. bile su dvije i tri). Ta je poboljšana situacija omogućila objavu ciljnog pokazatelja razvoja i istraživanja u EU-u 16 i 14 dana nakon završetka obveznog datuma isporuke (31. listopada) 2012. i 2013. Ranije se objavljivalo nakon 30 do 40 dana. Problemi s pokrivenošću i kašnjenjem u dostavi podataka uglavnom su bili ograničeni na izolirane događaje koji utječu na nacionalne sustave izrade podataka (npr. privremeni manjak resursa, velike izmjene sustava). 3. Kvaliteta podataka Okvir za kvalitetu statističkih podataka o znanosti, tehnologiji i inovacijama jest Kodeks prakse europske statistike[11]. Kodeks obuhvaća 15 glavnih načela, od kojih se nekoliko odnosi na opće institucionalne uvjete (profesionalnu neovisnost ili primjerenost resursa) tijela država članica i organizacija koje doprinose sveukupnoj kvaliteti europske statistike. Druga načela, poput kvalitetne metodologije na temelju priručnika, za statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama utvrđuju se međunarodnim dogovorom i često se ocjenjuju u zajedničkim nastojanjima s državama članicama. Nekoliko načela kvalitete koja se odnose izravno na istraživanja o znanosti, tehnologiji i inovacijama (inter alia točnost, usklađenost i usporedivost) pokrivena su i prate se redovitim izvješćivanjem o kvaliteti. Eurostat prikuplja nacionalna izvješća o kvaliteti statistike o istraživanju i razvoju i odobrenim sredstvima ili izdacima iz državnog proračuna za istraživanje i razvoj od 2007. i za svaki dvogodišnji krug istraživanja Zajednice o inovacijama od 2004. Ozbiljni nedostaci nisu utvrđeni. Međutim, za statistiku o istraživanju i razvoju utvrđen je daljnji postupak u obliku nacionalnih akcijskih planova za poboljšanje kvalitete statistike o istraživanju i razvoju (2011.), posebno u područjima poboljšanja identifikacije i redovitog ažuriranja okvirne populacije koja radi u području istraživanja i razvoja (poduzeća za koje se zna ili pretpostavlja da rade u području istraživanja i razvoja). Izazovi pri istraživanju inovacija uglavnom se odnose na pitanja mjerenja. Stalna su nastojanja potrebna da bi se predstavnicima poduzeća koncizno, ali točno, prenijelo što se od njih traži (novi ili znatno poboljšani proizvodi i postupci) i da bi ih se potaklo da obrade tražene informacije. Slično tomu, kvantifikacija prometa od inovativnih proizvoda i izdaci za inovacije i dalje predstavljaju izazov pri mjerenju. Sinteza izvješća o kvaliteti istraživanja inovacija objavljuje se u mrežnoj bazi podataka zajedno s podacima. Uredbom (EU) br. 995/2012 izvješćivanje o kvaliteti određeno je kao dio obvezne dostave podataka od 2013. godine. 4. TROŠKOVI I OPTEREĆENJE 4.1 Statistika o znanosti, tehnologiji i inovacijama unutar ESS-a Najnovijom Eurostatovom ukupnom analizom opterećenja odgovora i troškova proizvodnje u državama članicama, koja je pokrenuta za 2010., troškovi izrade statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama (istraživanje i razvoj te inovacije) procijenjeni su „srednjima”, a teret odgovora „srednjim/visokim”. U toj procjeni statistika o znanosti, tehnologiji i inovacijama imala je slične rezultate kao i većina statističkih domena koje su bile dio ukupne procjene, uz nešto niže proizvodne troškove i veće opterećenje odgovora nego u slučaju poslovne statistike općenito. 4.2 Prikupljanje detaljnih informacija o troškovima i opterećenju Redovito se pokušavalo prikupiti podatke o troškovima i opterećenju prikupljanja podataka o znanosti, tehnologiji i inovacijama. U izvješćima o kvaliteti zatražene su točne brojke, ali pokazalo se da nije lako dobiti dosljedne podatke koji bi omogućili usporedbu ili procjenu sveukupnih troškova. Mnoge države članice istaknule su da neće biti moguće razlikovati troškove istraživanja i prikupljanja podataka o istraživanju i razvoju i inovacijama niti od ostale poslovne i povezane statistike niti od sličnih djelatnosti koje se temelje samo na nacionalnim potrebama. Gdje su podaci dostupni, metodologije izvješćivanja, koje su različite u pojedinim državama članicama te u pojedinim ustanovama unutar država članica, ne dopuštaju smislenu usporedbu ili objavu procjena pojedinačnih troškova. Podložno navedenim ograničenjima, prosječno opterećenje prema vremenu provedenom u popunjavanju upitnika o poduzetničkom sektoru istraživanja i razvoja za referentno razdoblje 2009. variralo je između 0,3 i šest sati u 13 od 15 država članica za koje su podaci dostupni. Iznimna vrijednost od 11 sati zabilježena je u dvije države članice. Puno je manje podataka dostupno iz ostalih gospodarskih sektora, iako se vrijeme utrošeno na popunjavanje upitnika o istraživanju i razvoju u državnom sektoru i u visokom obrazovanju, dok je relativno slično za ova dva područja, čini duljim od onoga u poduzetničkom sektoru. Što se tiče istraživanja Zajednice o inovacijama, informacije u izvješćima o kvaliteti iz istraživanja 2008. i 2010. pokazuju da je vrijeme koje su inovativna poduzeća utrošila na popunjavanje upitnika variralo između 0,48 i više od tri sata. Samo su dvije zemlje izvijestile da je trebalo više vremena za ispunjavanje upitnika 2010. nego 2008. Neinovativnim poduzećima trebalo je između 0,24 i 1,85 sati za popunjavanje upitnika 2010. Četiri od deset zemalja navele su više troškove u 2010. nego u 2008., pet ih je imalo niže troškove i jedna je navela jednake troškove za obje godine. 4.3 Eurostatovo sufinanciranje prikupljanja statistika o znanosti, tehnologiji i inovacijama u državama članicama Nakon poziva na podnošenje prijedloga projekata za dodjelu bespovratnih sredstava 2006. i 2009. uslijedilo je nekoliko sličnih poziva na temelju proračuna Komisije u 2011. za sufinanciranje neobaveznih dijelova prikupljanja podataka o istraživanju i razvoju ili inovacijama ili za proučavanje izvedivosti razvoja novih pokazatelja ili financiranja istraživanja o razvoju karijere doktora znanosti (CDH). U 2011. ukupne financijske obveze za statistiku o znanosti, tehnologiji i inovacijama iznosile su 1 019 974 EUR za 13 država članica i Norvešku. Programi s više korisnika za statističku suradnju Phare, program s više korisnika za statističku integraciju „Prijelazni instrument” i Instrument za predpristupnu pomoć (programi od 2004. do 2011.) uključivali su sufinanciranje u ukupnom iznosu od 1 518 105 EUR za provođenje istraživanja o istraživanju i razvoju, inovacijama i razvoju karijere doktora znanosti u pridruženim trećim zemljama i državama članicama koje su pristupile Uniji 2004. ili kasnije. 5. Daljnji razvoj statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama 5.1 Promjene u okruženju U Komunikaciji Komisije o viziji europske statistike[12] poziva se na bolje integrirane, inteligentnije pristupe izradi statističkih podataka. To uključuje integraciju statističkih alata, veću uporabu administrativnih izvora i pojednostavnjenje i poboljšanje regulatornog okruženja za statistku, kako bi se dobili bogatiji statistički podaci okrenuti budućnosti, poboljšala produktivnost i smanjilo opterećenja odgovora. Sada kad su pravila za provedbu statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama dosljednije predstavljena u Uredbi (EU) br. 995/2012, sljedeći je korak jačanje poveznica s drugim poslovnim statistikama uključivanjem statistike o istraživanju i razvoju i inovacijama u buduću „Okvirnu uredbu o integriranju poslovnih statistika”, o kojoj se trenutačno raspravlja u ESS-u. To će pružiti i novu priliku za ponovnu procjenu obveznog sadržaja podataka o istraživanju i razvoju i inovacijama. Nekoliko puta u zadnjih nekoliko godina, nacionalna su statistička tijela izvijestila o manjku resursa, što je dalo povoda ozbiljnoj zabrinutosti u pogledu njihove sposobnosti da udovolje postojećim ili novim zahtjevima ESS-a. Stoga je sada, više nego ikada, ključno odrediti prioritete za trenutačne i planirane statističke aktivnosti. 5.2. Poboljšanje i ocjenjivanje postojećih statistika o znanosti, tehnologiji i inovacijama Statistički podaci moraju biti kvalitetni i svrsishodni. Postojeće zbirke podataka, osobito onih o istraživanju i razvoju i o inovacijama, stalno će se pregledavati radi relevantnosti i kvalitete, s pomoću redovitog praćenja sukladnosti i sustavnog prikupljanja izvješća o kvaliteti. To je sada još važnije jer će se strategija Europa 2020. djelomično pratiti s pomoću skupova pokazatelja za statistiku o znanosti, tehnologiji i inovacijama. Za statistike o istraživanju i razvoju, i dalje se pokušava osigurati da se osnovni podaci dostavljaju za sve koji rade u području istraživanja i razvoja (ili barem da se procijene kada je to potrebno, neovisno o tome jesu li ili nisu unaprijed poznati) i da oni pokrivaju sve gospodarske sektore i podsektore i operativne jedinice svih veličina, odnosno sve rashode i osoblje u području istraživanja i razvoja u gospodarstvu u određenom vremenu. Za europsku statistiku o inovacijama, procijenit će se bi li širenje pokrivenosti (na sve poslovne djelatnosti, cijelo gospodarstvo) donijelo dovoljno novih informacija da se opravdavaju dodatni resursi koji bi bili potrebni i bi li to bilo metodološki izvedivo. Kao i s novim radom, postojeće statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama poboljšavat će se, ako je to obostrano korisno, u suradnji s OECD-om i drugim međunarodnim organizacijama s kojima je koordinacija već pojačana. To uključuje nastavak rada na reviziji metodoloških priručnika. 5.3 Novi pokazatelji, nove uporabe Odgovaranje na nove potrebe korisnika posebno je zahtjevno u sadašnjem okruženju ESS-a, osobito zbog strožih proračuna. No korisnici će ipak često zahtijevati nove pokazatelje i nove izvore podataka. Rad na razvoju koji nadilazi uporabu postojećih izvora podataka, uključujući i nove pokazatelje, nove izvore podataka, pa čak i dodatne raščlambe postojećih podataka (jer mogu uključivati veće veličine uzoraka ili metodološkog rada), ostvarivat će se samo nakon temeljitog pregleda i, koliko je moguće, analize troškova i koristi. Studije izvedivosti i pilot-istraživanja također će se koristiti u ovom kontekstu. Daljnja internacionalizacija istraživanja i razvoja, inovacija i drugih poduzetničkih aktivnosti predstavlja, općenito gledajući, čak i dodatne izazove za sastavljanje statistike o znanosti, tehnologiji i inovacijama sada i u budućnosti. To obuhvaća i dobivanje novih statističkih podataka o internacionalizaciji i savladavanje poslovnog istraživanja u sve izraženije globaliziranom svijetu i stoga složenijem kontekstu. Europski sustav nacionalnih i regionalnih računa (ESA 2010)[13] najnoviji je međunarodno uskladiv računovodstveni okvir EU-a za sustavan i detaljan opis gospodarstva. Sustav će se provoditi od rujna 2014. Glavna razlika od prethodne verzije (ESA 95) jest priznavanje istraživanja i razvoja kao investicije u kapital, umjesto da ga se smatra posrednom potrošnjom. Drugim riječima, umjesto da aktivnosti u istraživanju i razvoju osiguravaju posredni unos znanja u glavnu proizvodnu djelatnost poduzeća, sada će i same biti priznate kao rezultati a posljedica će biti povećanje BDP-a država. Ova izmjena donosi nove zahtjeve za detaljnije i opsežnije mjerenje istraživanja i razvoja. U vezi s revizijom Priručnika iz Frascatija, koju je pokrenuo OECD, trenutačno se razmatra u kojoj mjeri istraživanja o području istraživanja i razvoja mogu doprinijeti radu na kapitalizaciji istraživanja i razvoja i koje bi se izmjene mogle uvesti. [1] Odluka br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. srpnja 2003. o izradi i razvoju statistika Zajednice o znanosti i tehnologiji, SL L 230, 16.9.2003., str. 1. [2] Izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o provedbi Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. COM(2007) 801. [3] Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o statistici o znanosti i tehnologiji. COM(2011) 184. [4] Zaključci Europskog vijeća od 17. lipnja 2010. CO EUR 9, CONCL 2. [5] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o vodećoj inicijativi strategije Europa 2020. „Unija inovacija”. COM(2010) 546. [6] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o ojačanom partnerstvu Europskoga istraživačkog prostora za izvrsnost i rast. COM(2012) 392 završna verzija. [7] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Mjerenje ukupnih rezultata inovativnosti u Europi: ususret novom pokazatelju. COM(2013) 624 završna verzija. [8] Uredba Komisije (EZ) br. 753/2004 od 22. travnja 2004. o provedbi Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu statistika o znanosti i tehnologiji, SL L 118, 23.4.2004., str. 23. [9] Uredba Komisije (EZ) br. 1450/2004 od 13. kolovoza 2004. o provođenju Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o izradi i razvoju statistike Zajednice o inovacijama, SL L 267, 14.8.2004., str. 32. [10] Provedbena uredba Komisije (EU) br. 995/2012 od 26. listopada 2012. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Odluke br. 1608/2003/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o izradi i razvoju statistike Zajednice o znanosti i tehnologiji, SL L 299, 27.10.2012., str. 18. [11] Preporuka Komisije o neovisnosti, integritetu i odgovornosti nacionalnih statističkih tijela i statističkih tijela Zajednice. COM(2005) 217. [12] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o metodama proizvodnje europske statistike: vizija za sljedeće desetljeće. COM(2009) 404. [13] Uredba (EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji, SL L 174, 26.6.2013., str. 1.