Sažetak Kvaliteta i učinkovitost latvijskog pravosudnog sustava stalno se unaprjeđuju s pomoću niza mjera, koje uključuju osposobljavanje i uzastopne reforme pravosudne mreže. Informacijski i komunikacijski sustav na sudovima i u državnom odvjetništvu na naprednoj je razini, a rad na njegovu razvoju se nastavlja. Neovisnost pravosudnog sustava učvršćena je jačanjem uloge sudstva u odabiru sudaca kandidata i glavnog državnog odvjetnika te u imenovanju predsjednika sudova. No unatoč novim ovlastima Sudbeno vijeće bilježi nedostatak ljudskih resursa, što bi moglo ograničiti izvršavanje njegovih novih ovlasti. Trenutačno se razgovara o primjerenim načinima za povećanje učinkovitosti u predmetima financijskog kriminala. Sudstvo je preispitalo osnivanje zasebnog suda za gospodarski kriminal te moguća poboljšanja kvalitete i učinkovitosti koje bi on donio u tom području, a Sudbeno vijeće razmatra to pitanje. Ukidanje imuniteta sudaca u slučaju upravnih prekršaja i jedinstveni registar pritužbi na pravosudni sustav dodatno će pridonijeti povećanju odgovornosti. Latvija je zadnjih godina provela nekoliko zakonodavnih reformi usmjerenih na povećanje učinkovitosti okvira za suzbijanje korupcije. Kazneno zakonodavstvo izmijenjeno je kako bi se kaznena djela zlouporabe položaja, davanja i primanja mita te trgovanja utjecajem uskladila s međunarodnim standardima. Donošenje prvog Zakona o zviždačima čini cjelovitu osnovu za zaštitu zviždača. Poboljšali su se kapaciteti za istraživanje slučajeva korupcije. No i dalje postoje izazovi povezani s kaznenim progonom u slučajevima korupcije i donošenjem sudske presude u tim predmetima jer postupci uglavnom dugo traju. Radi se na zakonodavstvu kojim bi se povećala transparentnost lobiranja i ojačao sustav za sprječavanje sukoba interesa. Latvijskim Ustavom jamče se sloboda govora i informiranja te se zabranjuje cenzura. Zakonom o tisku i drugim masovnim medijima zabranjuje se monopolizacija tiska i ostalih masovnih medija. Posljednjih se godina postavljaju pitanja o stvarnoj neovisnosti Nacionalnog vijeća za elektroničke masovne medije. Cilj je nacrta zakona kojim se prenosi revidirana Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama učvrstiti neovisnost tog tijela i propisati da Vijeće ne smije tražiti ni dobivati upute od bilo kojeg drugog tijela. Glavni rizik za medijski pluralizam proizlazi iz visoke koncentracije medijskog tržišta. Primjenjuje se sveobuhvatan okvir za zaštitu novinara, iako se novinari sve češće suočavaju s uvredama i drugim verbalnim napadima, posebno na internetu. Sustav provjere i ravnoteže provodi se među ostalim u okviru Ureda ombudsmana, koji djeluje i kao tijelo za promicanje jednakosti, i ocjene ustavnosti pred Ustavnim sudom, uključujući na temelju ustavne pritužbe pojedinaca. Osim toga, sjednice Kabineta ministara su otvorene, što omogućuje sudjelovanje medija i nevladinih organizacija. Nadalje, Ustavom je predviđeno da samo dvotrećinska većina u parlamentu može odlučiti da je neki zakon „hitan”. Nove „Smjernice za kohezivno i aktivno civilno društvo za razdoblje 2021.–2027.” pripremaju se u dogovoru s dionicima.

I.Pravosudni sustav

Latvijski pravosudni sustav ima tri razine. U prvom je stupnju devet okružnih (gradskih) sudova koji se bave građanskim i kaznenim predmetima te jedan okružni upravni sud. U drugom je stupnju pet regionalnih sudova koji se bave građanskim i trgovačkim predmetima te jedan regionalni upravni sud. Vrhovni sud u trećem stupnju odlučuje u kaznenim, građanskim i upravnim predmetima. Neovisno Sudbeno vijeće sudjeluje u razvoju politika i strategija za pravosudni sustav te radi na poboljšanju njegove organizacije. Nadalje, Vijeće bira suce kandidate, imenuje i razrješuje predsjednike sudova, određuje zemljopisni raspored sudova te odobrava sadržaj osposobljavanja. Suci kandidati biraju se u okviru otvorenog natječaja koji organizira Sudbeno vijeće te se rangiraju i uvrštavaju na popis s kojeg ministar pravosuđa parlamentu (Saeima) predlaže kandidata s najvećim brojem bodova radi imenovanja. Nakon tri godine i ocjene pravosudnog tijela parlament na prijedlog ministra pravosuđa imenuje suce na neodređeno razdoblje. Državno odvjetništvo neovisna je pravosudna institucija u nadležnosti glavnog državnog odvjetnika. Latvijsko vijeće odvjetnika neovisna je samoupravna strukovna organizacija.

Neovisnost

Nakon što su mu dodijeljene dodatne ovlasti u svrhu jačanja neovisnosti pravosuđa, Sudbeno vijeće uvelo je novi postupak za odabir sudaca kandidata. Izmjenama Zakona o sudbenoj vlasti, koje su stupile na snagu 2018., niz nadležnosti prenesen je s tijela izvršne i zakonodavne vlasti na Sudbeno vijeće. To se u prvom redu odnosilo na ovlasti imenovanja predsjednikâ sudova (prethodno u nadležnosti ministra pravosuđa), premještaja sudaca (prethodno u nadležnosti parlamenta), odobravanja pravosudnog osposobljavanja (prethodno u nadležnosti Uprave za sudove, tijela u okviru Ministarstva pravosuđa) i određivanja postupka za odabir sudaca kandidata (prethodno u nadležnosti Kabineta ministara). U travnju 2020. Vijeće je razvilo i odobrilo novi postupak za odabir sudaca kandidata za okružne (gradske) i regionalne sudove. Suci kandidati biraju se na tri godine u okviru otvorenog natječaja u organizaciji povjerenstva koje je osnovalo Vijeće, a čine ga tri senatora (suca Vrhovnog suda), tri suca regionalnih sudova i tri suca okružnih (gradskih) sudova. Odabir sudaca kandidata vrši se u pet krugova. U skladu s novim postupkom Sudbeno vijeće na razdoblje od tri godine uvrštava kandidate koji su uspješno prošli postupak odabira na popis s poretkom kandidata za položaj suca. Ako se oslobodi mjesto suca, ono se nudi kandidatu s najvećim brojem bodova. Ministar pravosuđa zatim predlaže suca kandidata parlamentu radi imenovanja. Nakon što sudac okružnog (gradskog) suda tri godine provede na tom položaju, parlament na prijedlog ministra pravosuđa i na temelju ocjene profesionalnog rada suca koju je proveo Odbor za sudske kvalifikacije potvrđuje njegovo imenovanje na neodređeno razdoblje ili ga ponovno imenuje na dodatno probno razdoblje u trajanju od najviše dvije godine. U praksi parlament postupa na temelju pozitivne ili negativne ocjene Odbora za sudske kvalifikacije. Rijetka su ponovna imenovanja na dodatno razdoblje od dvije godine, kao i pitanja zastupnika u parlamentu o sucima kandidatima. Ako prema ocjeni Odbora za sudske kvalifikacije rad suca u trogodišnjem razdoblju nije zadovoljavajući, ministar pravosuđa ne predlaže ga za ponovno imenovanje. Novim postupkom povećava se uloga sudaca u odabiru novih sudaca, što je u skladu s preporukama Vijeća Europe. Premda se odluka parlamenta da neće imenovati suca kandidata na određeno ili neodređeno razdoblje ne može osporiti pred sudom, sve odluke Odbora za sudske kvalifikacije povezane s radnim mjestima sudaca mogu se preispitati pred Disciplinskim sudom (vijećem Vrhovnog suda). Trebalo bi napomenuti i da, iako ne postoji mogućnost sudskog preispitivanja odluke parlamenta o razrješenju sudaca, disciplinske odluke Sudbenog disciplinskog odbora i odluke Sudbenog vijeća podliježu sudskom preispitivanju pred Disciplinskim sudom.

Osnažena je uloga sudstva u odabiru kandidata za glavnog državnog odvjetnika. U ožujku 2020. na snagu su stupile izmjene Zakona o sudbenoj vlasti i Zakona o državnom odvjetništvu, koje su utjecale na postupak odabira kandidata za glavnog državnog odvjetnika. Glavnog državnog odvjetnika sada imenuje parlament na prijedlog Sudbenog vijeća , koje određuje i postupak i kriterije za ocjenu kandidata koji su se prijavili u okviru otvorenog natječaja . U lipnju 2020. Vijeće je prvi put iskoristilo nove ovlasti za ocjenjivanje i odabir kandidata za glavnog državnog odvjetnika, kojega je nakon toga imenovao parlament.

Razina percepcije neovisnosti sudstva je prosječna. Razina percepcije neovisnosti sudstva u javnosti je prosječna (45 % ispitanika ocijenilo ju je dobrom i vrlo dobrom) i stabilna. I među poduzećima ta je razina prosječna (47 %), što je smanjenje u odnosu na prethodne pozitivne trendove.

Ukinut je imunitet sudaca i tužitelja u slučaju upravnih prekršaja. Izmjenama Zakona o disciplinskoj odgovornosti sudaca, Zakona o sudbenoj vlasti i Zakona o državnom odvjetništvu u lipnju 2020. ukinut je imunitet sudaca i tužitelja u slučaju upravnih prekršaja (povrede) u skladu s preporukom GRECO-a. Sudbeno vijeće podržalo je ukidanje te vrste imuniteta za suce pod uvjetom da se iz izmjena Zakona o upravnoj odgovornosti kao oblik kazne u slučaju upravnog prekršaja isključi kazna zatvora. Istodobno je u okviru izmjena Zakona o disciplinskoj odgovornosti sudaca predviđeno da suci mogu snositi disciplinsku odgovornost ako počine upravni prekršaj kojim se ozbiljno krše načela iz Etičkog kodeksa sudaca ili iskazuje nepoštovanje prema statusu suca. Tom je izmjenom omogućeno da se upravni prekršaj pod određenim uvjetima vodi kao disciplinski postupak pred Sudskim disciplinskim odborom.

Kvaliteta

Uvodi se Jedinstveni registar pritužbi kako bi se objedinile sve pritužbe na pravosudni sustav. Na tom portalu, kojim upravlja Uprava za sudove, pohranjuju se informacije o pritužbama neovisno o tome koja ih je institucija primila i pregledala, bilo Ministarstvo pravosuđa, okružni (gradski) sud, regionalni sud ili Vrhovni sud. U registru se nalaze informacije o pritužbi i pripadajućem odgovoru te sažetak ishoda pritužbe (je li opravdana ili nije). Informacije se dijele i s Odborom za sudske kvalifikacije kao jedan od izvora koje to pravosudno tijelo upotrebljava u svojem redovnom ocjenjivanju sudaca.

Sudbeno vijeće dobilo je nove ovlasti u pogledu karijere sudaca i upravljanja sudstvom, no radi s ograničenim resursima. Sudbeno vijeće ograničeno je u svojim naporima da poboljša kvalitetu pravosudnog sustava zbog nedostatka osoblja (samo oko četiri zaposlenika) jer je jedno od najslabije opremljenih vijeća u EU-u. Situaciju pogoršava činjenica da je Vijeće dobilo niz novih ovlasti u pogledu karijere sudaca i organizacijskih aspekata pravosudnog sustava, ali nije dobilo dovoljno novih ljudskih resursa. Uprava za sudove, tijelo s gotovo sto zaposlenika zaduženih za upravljanje sudovima, i dalje je u nadležnosti i pod kontrolom Ministarstva pravosuđa. Uprava za sudove odgovara na zahtjeve Sudbenog vijeća povezane s karijerom sudaca, no nije dužna odgovarati na druge zahtjeve Vijeća, npr. one koji se odnose na podatke o učincima reforme pravosudne mreže.

Premda je doneseno zakonodavstvo potrebno za osnivanje novog specijaliziranog suda, raspravlja se o primjerenim načinima za povećanje kvalitete i učinkovitosti u predmetima gospodarskog i financijskog kriminala. Parlament je u lipnju 2020. donio izmjene Zakona o sudbenoj vlasti te osnovao posebni sud u Rigi za predmete gospodarskog i financijskog kriminala, među ostalim i da bi se riješio problem često dugotrajnih sudskih predmeta. Na tom bi sudu radilo do deset sudaca , koji bi bili nadležni za ograničen broj područja (npr. kazneni predmeti povezani s pranjem novca i korupcijom među javnim službenicima te određeni trgovački predmeti). No ta se reforma pokazala spornom jer je Sudbeno vijeće izdalo dva mišljenja protiv osnivanja zasebnog „gospodarskog suda”, navodeći da nema dokaza za to da bi ono dovelo do poboljšanja kvalitete i učinkovitosti. Prema njegovu mišljenju prikladnije bi rješenje bila reforma kaznenog postupka te specijalizacija sudaca u okviru postojećih sudova (posebno kad je riječ o predmetima gospodarskog i financijskog kriminala). Sudbeno vijeće provodi i vlastitu analizu postupanja u sudskim predmetima gospodarskog i financijskog kriminala, uključujući u pogledu dugotrajnih postupaka. Državni ured za reviziju pokrenuo je reviziju čimbenika koji utječu na učinkovito istraživanje i odlučivanje u predmetima gospodarskog i financijskog kriminala, koja će obuhvatiti razdoblje od dvije godine.

Povećana je dostupnost pravne pomoći u građanskim predmetima. Izmjenama Zakona o pravnoj pomoći koju osigurava država, koje su stupile na snagu u siječnju 2019., propisano je da osoba ima pravo na besplatnu pravnu pomoć u nekim vrstama predmeta navedenima u Zakonu o parničnom postupku ako njezini prihodi ne premašuju minimalnu mjesečnu plaću utvrđenu u Latviji. Tim je izmjenama povećana dostupnost pravne pomoći.

Informacijski i komunikacijski sustav na sudovima i u državnom odvjetništvu na naprednoj je razini i nastavlja se rad na njegovu razvoju uvođenjem e-sustava za upravljanje predmetima. Latvijski pravosudni sustav jedan je od najnaprednijih u EU-u kad je riječ o upotrebi IKT-a za upravljanje predmetima, prikupljanje statističkih podataka o sudskim aktivnostima, komunikaciju sa strankama na sudu i objavu presuda na internetu. Osim toga, strojna čitljivost objavljenih presuda najviša je na razini EU-a. Za potrebe ocjenjivanja i mjerenja rada sudova Uprava za sudove upotrebljava platformu poslovne inteligencije i obrađuje podatke, uključujući podatke iz sudskog informacijskog sustava, jedinstvenih državnih računalnih zemljišnih knjiga i sustava za upravljanje resursima (financijski i osobni podaci). Sudski informacijski sustav upotrebljava se kao sustav za evidentiranje rada suda u kojemu se na strukturiran način pohranjuju brojne informacije o tijeku nekog predmeta. Razvoj sličnog modela za praćenje radnog opterećenja započeo je 2019. Taj se model temelji na proračunskim podacima suda te ih se povezuje s pokazateljima karakterističnima za rad suda. U tijeku je projekt uvođenja e-sustava za upravljanje predmetima te bi se prva faza trebala odnositi na istragu i pravosudni postupak, a potpuna implementacija sustava planirana je za 2023. Cilj je projekta osuvremeniti evidentiranje postupovnih radnji i digitalizaciju evidentiranja. Time će se olakšati rad tijela za izvršavanje zakonodavstva, državnog odvjetništva i sudova te osigurati jednostavniji pristup sudionika spisu predmeta.

Učinkovitost