U kontekstu europskog zelenog plana, kojim se nastoji postići da Europa postane prvi klimatski neutralni kontinent, Komisija je provela savjetovanje o planu za povećanje EU-ovih ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova za 2030. Građani su mogli slati primjedbe povezane s početnom procjenom učinka za Plan za klimatske ciljeve do 2030. od 18. ožujka do 15. travnja 2020. Otvoreno javno savjetovanje provedeno je putem internetske ankete, koja je bila otvorena 12 tjedana (od 31. ožujka do 23. lipnja 2020.). Komisija je angažirala vanjskog suradnika za analizu rezultata internetske ankete, koja je uključivala i analizu zaprimljenih dokumenata o stajalištu, i izradu izvješća. Rezultati se nalaze u ovom izvješću. Zbog sigurnosnih mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 predviđene radionice i ad hoc sastanci dionika nisu se održali.

Svoj doprinos u savjetovanju o planu za povećanje klimatskog cilja za 2030. dalo je ukupno 14 nacionalnih tijela država članica, od kojih su u pet država to bila vladina i/ili zakonodavna tijela (Nizozemska, Finska, Danska, Češka i Francuska), a u sedam njih ministarstva (Cipar, Bugarska, Litva, Estonija, Mađarska, Španjolska i Slovačka). Na anketu su odgovorila i dva ministarska tijela iz zemalja izvan EU-a (Norveške i Brazila). Od drugih tijela država članica, odgovore na anketu poslalo je i nekoliko njemačkih i austrijskih saveznih država te flamanska vlada i dva državna tehnička tijela (njemačka agencija za okoliš, Umweltbundesamt, i francuski nacionalni centar za šumsko vlasništvo, CNPF).

Šest nacionalnih tijela država članica EU-a (nizozemska i finska vlada, danska vlada i parlament, španjolsko ministarstvo ekološke tranzicije i demografskih promjena te francuska vlada) želi povećati klimatske ambicije do 2030. na 55 %. Jedno nacionalno tijelo države članice EU-a (slovačko ministarstvo okoliša) odgovorilo je da klimatske ambicije do 2030. treba povećati na 50 %. S druge strane, šest nacionalnih tijela država članica EU-a smatra da bi cilj trebao ostati nepromijenjen, odnosno da emisije stakleničkih plinova treba smanjiti za 40 % (češka vlada, slovačko ministarstvo gospodarstva, litavsko i estonsko ministarstvo okoliša, bugarsko ministarstvo za promet, informacijske tehnologije i komunikacije te ciparsko ministarstvo energije, trgovine i industrije). Dva tijela država članica nisu navela koju razinu ambicije smatraju najboljom, nego su dala dodatna pojašnjenja: bugarsko ministarstvo energetike smatra primjerenim dodatno revidirati cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. pod uvjetom da se provede detaljna procjena učinaka na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a, dok mađarsko ministarstvo inovacija i tehnologije smatra da je za takvo povećanje ambicije na razini EU-a potrebna temeljita dekarbonizacija u sektorima energetike, prijevoza, grijanja i hlađenja te u industrijskom sektoru te da to mora ostati prioritet.

Među koristima koje bi donijelo povećanje klimatskih ambicija do 2030. nacionalna tijela država članica posebno su istaknula sljedeće: to bi bila prilika da doprinesemo spašavanju našeg planeta i ispunjavanju naše dužnosti prema budućim generacijama, time će se omogućiti da do 2050. postupno postignemo klimatski neutralan EU, to će pridonijeti smanjenju troškova u društvu nastalih zbog klimatskih promjena te će se omogućiti rast gospodarstva EU-a na temelju novih modela proizvodnje i potrošnje. Izazovi na koje su ukazali kad je riječ o povećanju klimatskih ambicija sljedeći su: to će iziskivati znatna ulaganja u sektore industrije, usluga, prometa i energetike u EU-u, vjerojatno će doći do strukturnog pomaka i promjene zahtjeva u pogledu vještina u gospodarstvu, to može dovesti do znatne preraspodjele radne snage među sektorima, zanimanjima i regijama te ćemo imati manje vremena za osmišljavanje i provedbu mjera i za prilagodbu gospodarskih subjekata tim mjerama.

Ispitanici su mogli dostaviti dodatne dokumente u okviru javnog savjetovanja i početne procjene učinka. Priloženo je ukupno 500 takvih dokumenata od 491 ispitanika. Na slici 3. prikazano je u kojem su svojstvu ispitanici prilagali dodane dokumente.

Od tih dokumenata 233 su odabrana za analizu. Oni nisu uključivali privitke početne procjene učinka ni dvostruke odgovore skupina ispitanika.

3.2.Metodologija obrade podataka

Budući da ispitanici nisu morali odgovoriti na sva pitanja, postoci u nastavku odnose se na ukupan broj ispitanika koji su odgovorili na neko od pitanja. U nekim su pitanjima ispitanici mogli ocijeniti ponuđene mogućnosti (od 1 do 5 ili od 1 do 8). U ovom su izvješću navedeni podaci o kategorijama koje su ocijenjene najvišom ocjenom, jer to znači da te opcije ispitanici smatraju najboljima.

Dokumenti o stajalištu obrađeni su na temelju katalogizacije. Podaci iz svakog dokumenta evidentirani su u bazi podataka i razvrstani po temi, dokumentu i ispitaniku.

Na temelju pitanja otvorenog tipa i privitaka identificirane su određene skupine ispitanika. Najveća skupina (8 %, 329 ispitanika), kojoj pripadaju većinom privatne osobe, uglavnom se zalaže za veće klimatske ambicije i zajedničku cijenu ugljika. Druga skupina (<1 %, 40 ispitanika), koju isto tako uglavnom čine privatne osobe, zalaže se za reviziju metodologije za izračun emisija stakleničkih plinova u sektoru poljoprivrede. Treća skupina (<1 %, 35 ispitanika), koju su uglavnom podržale nevladine organizacije, traži usklađenost s Pariškim sporazumom i veću usredotočenost na cijenu nedjelovanja. Četvrta skupina (<1 %, 20 ispitanika), koja se sastoji od privatnih osoba, predlaže uvođenje klimatske dividende za građane u okviru mehanizma za određivanje cijene ugljika.

3.3.Upitnik

Upitnik se sastojao od dva odjeljka: pitanja iz prvog odjeljka služila su za dobivanje općih informacija, a pitanja o konkretnim mjerama politike iz drugog odjeljka bila su namijenjena stručnjacima.

3.3.1.I. DIO – Općenito