2.uklanjanje mjera kojima se odvraća od diversifikacije u zemljama kojima je to najpotrebnije;

OSP EU-a nekoliko se puta mijenjao tijekom desetljećâ u smislu pokrivenosti zemalja i proizvoda, među ostalim i kako bi se sve više promicao održivi razvoj. Reforma OSP-a iz 2012. imala je tri opća cilja: i. pridonijeti suzbijanju siromaštva povećanjem izvoza iz zemalja kojima je to najpotrebnije; ii. promicati održivi razvoj i dobro upravljanje; i iii. omogućiti bolje mjere zaštite financijskih i gospodarskih interesa EU-a. Ti su opći ciljevi preneseni u šest posebnih operativnih ciljeva Uredbe o OSP-u:

Iz tablice 2. u nastavku vidljivo je da je u usporedbi s ukupnim uvozom u EU iz cijelog svijeta udio OSP-a relativno skroman te se čak i smanjuje. Velika većina uvoza u EU odvija se u okviru carina prema načelu najpovlaštenije države (tj. carine koje se primjenjuju na sve zemlje). Uvoz u EU koji se odvija u okviru drugih sustava povlastica koji nisu OSP i koji uključuju sve vrste trgovinskih sporazuma (sporazumi o slobodnoj trgovini, sporazumi o produbljenoj i sveobuhvatnoj slobodnoj trgovini i sporazumi o gospodarskom partnerstvu) stabilno se povećavao od 2011. do 2016., što upućuje na njegovu sve veću važnost. To je u skladu s ciljem poticanja zemalja koje su prethodno bile korisnice OSP-a da nastave trgovati s EU-om u okviru sveobuhvatnijih sustava povlaštenog trgovanja koji su često uzajamni.

3.dogovor „Sve osim oružja” (Everything But Arms – EBA) namijenjen najnerazvijenijim zemljama.

Komisija u skladu s člankom 40. Uredbe o OSP-u Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni Uredbe o OSP-u pet godina nakon njezina donošenja.

Neovisni vanjski savjetnik angažiran je za izradu studije na kojoj će se temeljiti evaluacija na sredini razdoblja. Konačno izvješće koje je sastavio savjetnik (studija) objavljuje se zajedno s ovim izvješćem. U radnom dokumentu službi (SWD) priloženom ovom izvješću o primjeni Uredbe 978/2012 iznosi se sažetak nalaza i preporuka savjetnika. U radnom dokumentu službi izneseni su postupak i metodologija upotrijebljeni u kontekstu evaluacije te analiza dokaza na temelju kojih je Komisija mogla donijeti zaključak o primjeni i uspješnosti Uredbe o OSP-u.

U vanjskoj evaluaciji u okviru evaluacije na sredini razdoblja primijenjena su tri dopunska pristupa kako bi se analizirali funkcioniranje i učinak OSP-a u zemljama korisnicama i u EU-u, a to su: i. kvantitativno i kvalitativno istraživanje dokumentacije i analiza podataka; ii. uključiv i opsežan postupak savjetovanja s dionicima; i iii. studije slučaja za pojedinačne zemlje i sektore. Za ekonomske analize reformiranog OSP-a upotrijebljeni su najnoviji ekonomski, trgovinski i carinski podatci Eurostata za razdoblje 2011.–2016. Osim toga, prikupljeni su pokazatelji za analizu učinaka na društvo, okoliš i ljudska prava u zemljama korisnicama. To je istraživanje upotpunjeno kvalitativnim istraživanjem utemeljenim na izvorima iz literature i ekonometrijskoj procjeni odrednica trgovinskih tokova upotrebom gravitacijskih modela. Budući da je u trenutku početka postupka evaluacije na sredini razdoblja reformirani OSP bio na snazi tek tri godine, postoji ograničen broj lako dostupnih i ažuriranih pokazatelja učinka na društvo, ljudska prava i okoliš. Kako bi se prevladao taj nedostatak, u nekoliko zemalja korisnica izrađene su studije slučaja. Međutim, iz njih je moguće dobiti samo naznake i nisu nužno reprezentativne. Stoga su zaključci do kojih se u ovoj fazi došlo okvirni.

2.Evaluacija Uredbe o OSP-u

Primjena Uredbe o OSP-u evaluira se u kontekstu općih ciljeva reforme iz 2012.

2.1.Doprinos suzbijanju siromaštva povećanjem izvoza iz zemalja s najvećim potrebama

Djelotvornost OSP-a poboljšala se boljim usmjeravanjem na zemlje s najvećim potrebama, što je bio jedan od glavnih ciljeva reforme OSP-a. Kao što je vidljivo na slici 1., može se primijetiti znatan pad u vrijednosti uvoza na temelju standardnog OSP-a nakon stupanja na snagu Uredbe o OSP-u 2014. jer velik broj zemalja, uključujući Kinu, koja je od 2010. zemlja s višim srednjim dohotkom, više ne ispunjava uvjete za OSP. Primjetan je i blagi pad uvoza u okviru sustava OSP+. Međutim, uvoz u okviru dogovora o EBA-i stabilno se povećavao.

Slika 1.: Analiza upotrebe povlastica u okviru OSP-a od strane zemalja koje ispunjavaju uvjete (2011.–2016.)

Ukupno gledajući, već se može primijetiti pozitivan gospodarski učinak reforme OSP-a te je njegova važnost za zemlje korisnice OSP-a i dalje velika. Konkretno, premda se njegov skupni učinak na trgovinu smanjio zbog manjeg broja zemalja korisnica, on je i dalje ključan za one zemlje kojima je potpora najpotrebnija, posebno za najnerazvijenije zemlje i druge ranjive zemlje. Njihov ukupan izvoz u EU znatno se povećao, a na temelju njihove stvarne upotrebe povlastica koje se nude u okviru OSP-a ukupno su ostvareni pozitivni rezultati (vidjeti sliku 2.). Međutim, u nekim zemljama i dalje postoje poteškoće u pogledu potpunog iskorištavanja mogućnosti trgovine, kao što su jaka konkurencija iz drugih zemalja, necarinske prepreke, zahtjevi pravila o podrijetlu te ograničenja ponude, na primjer ograničeni proizvodni i prijevozni kapacitet, nedostatak diversifikacije te općenito slab industrijski razvoj.

Slika 2.: Stopa iskorištenosti po dogovoru o OSP-u