EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 16.11.2016. COM(2016) 731 final 2016/0357(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 i (EU) 2016/1624



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA Kontekst Naš je opći prioritet osigurati sigurnost građana u otvorenoj Europi. Pritisci migracija i izbjegličke krize, kao i niz terorističkih napada, ozbiljno su doveli u kušnju okvire EU-a za migracije i sigurnost. Građani EU-a očekuju da će se vanjskim granicama schengenskog prostora učinkovito upravljati u cilju sprečavanja nezakonitih migracija i osiguravanja pojačane unutarnje sigurnosti. Učinkovito upravljanje vanjskim granicama ključni je preduvjet za slobodno kretanje u schengenskom prostoru i za olakšavanje prelaženja vanjskih granica EU-a u svijetu mobilnosti. Svake godine schengensku granicu pređe 400 milijuna građana EU-a i 200 milijuna osoba koje nisu građani EU-a. Danas otprilike 1,4 milijarde osoba iz oko 60 zemalja u cijelom svijetu može putovati u Europsku uniju bez obveze posjedovanja vize. Zbog toga je EU najotvorenije odredište u industrijaliziranom svijetu i, na temelju načela reciprociteta, od toga imaju koristi i građani EU-a jer im je olakšano putovanje u inozemstvo bez vize. Broj državljana trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize za zemlje schengenskog prostora i dalje će rasti te se očekuje da će se do 2020. broj državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize koji prelaze schengenske granice povećati za više od 30 %, odnosno s 30 milijuna 2014. na 39 milijuna 2020. Ti podaci pokazuju da treba uspostaviti sustav kojim se mogu ostvariti ciljevi slični viznom sustavu, odnosno procjena mogućih nezakonitih migracija i prijetnja sigurnosti povezanih s državljanima trećih zemalja koji posjećuju EU i upravljanje njima, ali na blaži i otvoreniji način, u skladu ciljevima politike EU-a za liberalizaciju viznog režima. Komisija je u Komunikaciji od 14. rujna 2016. „Povećanje sigurnosti u svijetu mobilnosti: bolja razmjena informacija u borbi protiv terorizma i jače vanjske granice potvrdila da je potrebno uspostaviti odgovarajuću ravnotežu između osiguravanja mobilnosti i jačanja sigurnosti te istodobno olakšati zakonit ulazak u schengenski prostor bez obveze posjedovanja vize. Liberalizacija viznog režima pokazala se važnim alatom u izgradnji partnerstava s trećim zemljama, među ostalim kao sredstvo za osiguranje učinkovitih sustava vraćanja i ponovnog prihvata te za povećanje privlačnosti EU-a u poslovnom i turističkom smislu. Za razliku od državljana trećih zemalja koji imaju obvezu posjedovanja vize, nadležna granična tijela i tijela kaznenog progona imaju malo informacija o državljanima trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize u pogledu rizika koji oni mogu predstavljati prije njihova dolaska na schengensku granicu. Dodavanjem ovog sloja informacija koje nedostaju i procjene rizika u pogledu posjetitelja izuzetih od obveze posjedovanja vize osigurala bi se znatna dodana vrijednost postojećim mjerama za održavanje i jačanje sigurnosti schengenskog prostora, a posjetiteljima koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize omogućit će se da u cijelosti uživaju svoj status osobe izuzete od obveze posjedovanja vize. Izgradnja učinkovitog i integriranog upravljanja vanjskim granicama na temelju novih tehnologija iskorištavanjem potpunog potencijala interoperabilnosti utvrđena je u Komunikaciji „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost” i primijenjena u revidiranom zakonodavnom prijedlogu o sustavu ulaska/izlaska EU-a (EES) . Cilj je prijedloga o EES-u modernizirati prikupljanje i registraciju evidencije o ulasku i izlasku državljana zemalja izvan EU-a koji prelaze vanjske granice EU-a. Komisija je istodobno pokrenula studiju izvedivosti o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). ETIAS-om bi se prikupljale informacije od državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize i osigurala interoperabilnost u pogledu informacijske i tehnološke infrastrukture s EES-om i ostalim informacijskim sustavima EU-a. Kako bi se osigurala najveća moguća interoperabilnost i zajednička uporaba resursa, EES i ETIAS trebalo bi razvijati i provoditi zajedno i usporedno. Važnost brzog predlaganja europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) istaknuo je predsjednik Juncker u svojem govoru o stanju Unije u rujnu i Komisija je najavila da će zakonodavni prijedlog o uspostavi tog sustava biti donesen do studenoga 2016. U ovom kontekstu i nakon upućivanja na ETIAS u Planu iz Bratislave, Europsko vijeće pozvalo je Komisiju u listopadu 2016. da izradi prijedlog o uspostavi ETIAS-a ističući da je potrebno „omogućiti napredne sigurnosne provjere putnika izuzetih od obveze posjedovanja vize i prema potrebi im zabraniti ulazak”. Razlog za uspostavu ETIAS-a ETIAS će biti automatizirani sustav za prepoznavanje rizika povezanih s posjetiteljima izuzetima od obveze posjedovanja vize koji putuju u schengenski prostor. Države kao što su SAD, Kanada i Australija već upotrebljavaju slične sustave i smatraju ih bitnim dijelom svojih sigurnosnih okvira te su stoga takvi sustavi danas poznati mnogim Europljanima. ETIAS će prikupljati informacije o tim putnicima prije početka putovanja kako bi se oni mogli unaprijed obraditi. Putnici će tako steći sigurnost da će moći nesmetano prijeći granicu. Jačanje integriranog upravljanja granicama i unutarnje sigurnosti Trenutačno nema unaprijed dostavljenih informacija o posjetiteljima izuzetima od obveze posjedovanja vize koji dolaze na schengenske vanjske granice. S gledišta migracija i s gledišta sigurnosti nedvojbeno je da treba provoditi prethodne provjere kako bi se mogli utvrditi mogući rizici povezani s posjetiteljem izuzetim od obveze posjedovanja vize koji putuje u schengenski prostor. Trenutačno odluku na vanjskim granicama schengenskog prostora moraju donijeti službenici graničnog nadzora bez prethodne procjene. Tijekom 2014. ulazak na vanjskim granicama EU-28 zabranjen je otprilike za 286 000 državljana trećih zemalja. Većina zabrana zabilježena je na vanjskim kopnenim granicama (81 %), a nakon njih su slijedile zabrane na zračnim granicama (16 %). Otprilike jedna petina zabrana izrečena je zbog neposjedovanja valjane vize, ali većina slučajeva povezana je s negativnom procjenom migracijskog i/ili sigurnosnog rizika koji predstavlja državljanin treće zemlje. Procjenama rizika koje obavljaju Europol i europska granična i obalna straža potvrđuje se postojanje tih rizika s gledišta nezakonitih migracija i s gledišta sigurnosti. Stoga bi ključna zadaća ETIAS-a bila provjera informacija koje su državljani trećih zemalja izuzeti od obveze posjedovanja vize unijeli u internetsku aplikaciju prije dolaska na vanjske granice EU-a kako bi se utvrdilo predstavljaju li oni određeni rizik od nezakonite migracije, prijetnju sigurnosti ili prijetnju javnom zdravlju. To će se učiniti automatskom obradom svakog zahtjeva podnesenog na web-mjestu ili mobilnom aplikacijom u odnosu na druge informacijske sustave EU-a, posebni popis ETIAS-a za praćenje i jasno definirana pravila o provjerama. Tim pregledom moglo bi se utvrditi da nema činjeničnih naznaka ili razumne osnove zbog kojih se ne može izdati odobrenje putovanja. Uspostavom ETIAS-a europskoj graničnoj i obalnoj straži povjerio bi se mandat da s pomoću središnje jedinice ETIAS-a osigura upravljanje središnjim sustavom ETIAS-a koji će biti povezan s infrastrukturama nacionalne granične straže i uključen u njih. Zahtjevi odbijeni u postupku automatske obrade proslijedili bi se u središnju jedinicu ETIAS-a u europskoj graničnoj i obalnoj straži koja će bez odlaganja provjeriti točnost navedenih informacija i utvrđenih upozorenja. Zahtjevi u pogledu kojih postoji upozorenje proslijedit će se nadležnim državama članicama. Informacijski sustav ETIAS-a razvila bi Agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) i osigurala tehničko upravljanje tim sustavom. Europol bi dao svoj doprinos u pogledu sigurnosnih aspekata. Traženjem valjanog odobrenja putovanja za sve državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanja vize, neovisno o njihovu načinu putovanja ili mjestu ulaska, EU će osigurati provjeru svih posjetitelja prije dolaska uz potpuno poštovanje njihova statusa osoba izuzetih od obveze posjedovanja vize. Međutim, sustav je posebno važan za kopnene granice jer državljani trećih zemalja izuzeti od obveze posjedovanja vize koji putuju kopnom (pješice, automobilom, autobusom, kamionom, vlakom) ne stvaraju unaprijed dostavljene informacije o putnicima (API) ili evidenciju podataka o putnicima, kao što je slučaj kada se putuje zrakom i/ili morem. ETIAS-om će se u skladu s time pojačati unutarnja sigurnost EU-a na dva načina: prvo, identificiranjem osoba koje predstavljaju prijetnju sigurnosti prije njihova dolaska na schengensku vanjsku granicu i drugo, stavljanjem informacija na raspolaganje nacionalnim tijelima kaznenog progona i Europolu, ako je to nužno u posebnom slučaju sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenog djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Olakšavanje putovanja

ETIAS-om će se olakšati prelazak schengenske vanjske granice državljanima trećih zemalja izuzetima od obveze posjedovanja vize. Odobrenje u ETIAS-u dobilo bi se u postupku podnošenja zahtjeva koji bi bio jednostavan, jeftin, brz i u većini slučajeva ne bi zahtijevao dodatne korake. Prema iskustvu drugih država sa sličnim sustavima za odobrenje putovanja (SAD, Kanada, Australija) procjenjuje se da bi se pozitivan odgovor dobio u 95 % ili više slučajeva i podnositelji zahtjeva dobili bi odgovor u roku od nekoliko minuta. Ne bi se prikupljali otisci prstiju i ostali biometrijski podaci. Odobrenje bi važilo pet godina i za više putovanja i naknada za podnošenje zahtjeva iznosila bi samo 5 EUR. Odobrenjem prije putovanja osigurala bi se jasnoća državljanima trećih zemalja izuzetima od obveze posjedovanja vize koji putuju u schengenski prostor. Kada podnositelji zahtjeva dobiju odobrenje putovanja, imat će pouzdanu ranu naznaku da će im ulazak u schengenski prostor biti dopušten. To je znatan napredak za putnike u usporedbi s trenutačnim stanjem. Iako će konačnu odluku o dopuštanju ulaska u schengenski prostor i dalje donositi službenici graničnog nadzora na vanjskim granicama u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama, ETIAS-om će se znatno smanjiti broj slučajeva zabrane ulaska na graničnim prijelazima. Službenici graničnog nadzora moći će vidjeti je li osoba koja se nalazi pred njima ishodila odobrenje putovanja prije dolaska na granicu. ETIAS-om će se na ovaj način smanjiti i troškovi prijevoznika koji moraju vraćati putnike s morskih i zračnih granica. Osobe kojima je odobrenje odbijeno neće uzalud trošiti vrijeme i novac za putovanje u schengenski prostor. Protiv tih odluka može se podnijeti žalba u državi članici u kojoj je donesena odluka i neće biti potrebno pokrenuti dugotrajan i skupi postupak podnošenja zahtjeva za vizu, kao u slučaju sličnih sustava odobrenja putovanja. Glavni elementi ETIAS-a Definicija Predloženi sustav EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) bit će sustav EU-a namijenjen za državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanja vize kada prelaze vanjske granice. Sustavom bi se moglo utvrditi bi li nazočnost takvih osoba na državnom području država članica predstavljala rizik od nezakonite migracije, prijetnju sigurnosti ili prijetnju javnom zdravlju. U tu svrhu uvelo bi se odobrenje putovanja kao novi uvjet za ulazak u schengenski prostor te bi osobi koja ne posjeduje važeće odobrenje putovanja iz ETIAS-a bio zabranjen ulazak u schengenski prostor. Nadalje, prema potrebi, prijevoznici bi morali provjeriti imaju li njihovi putnici važeće odobrenje putovanja iz ETIAS-a prije nego što im dopuste da se ukrcaju u njihovo prijevozno sredstvo koje vozi u zemlju schengenskog prostora. Valjano odobrenje putovanja bilo bi posjetitelju pouzdana naznaka da mu je zbog provjera obavljenih unaprijed prije dolaska na schengensku granicu a priori dopušten ulazak u schengenski prostor. Službenik graničnog nadzora svejedno bi obavio graničnu kontrolu predviđenu Zakonikom o schengenskim granicama i donio bi konačnu odluku o dopuštanju ili zabrani ulaska. ETIAS bi se sastojao od informacijskog sustava ETIAS-a, središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a. Informacijski sustav ETIAS-a sastojao bi se od središnjeg sustava za obradu zahtjeva; nacionalnog jedinstvenog sučelja u svakoj državi članici utemeljenog na istim tehničkim specifikacijama za sve države članice koji povezuje njihove nacionalne granične infrastrukture sa središnjim sustavom; sigurne komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava i nacionalnih jedinstvenih sučelja; javnog web-mjesta i mobilne aplikacije za mobilne uređaje; usluge e-pošte; usluge sigurnog računa kojom se omogućuje podnositeljima zahtjeva da navedu dodatne informacije i/ili dokumentaciju, ako se to smatra nužnim; pristupne točke za prijevoznike; mrežne usluge kojom se omogućuje komunikacija između središnjeg sustava i vanjskih dionika i softver kojim se središnjoj jedinici ETIAS-a i nacionalnim jedinicama ETIAS-a omogućuje obrada zahtjeva. U najvećoj mogućoj mjeri i u mjeri u kojoj je to tehnički izvedivo, informacijski sustav ETIAS-a koristit će se komponentama računalne opreme i softvera EES-a i njegovom komunikacijskom infrastrukturom. Uspostavila bi se interoperabilnost i s drugim informacijskim sustavima u kojima će ETIAS provjeravati informacije, kao što su VIS, podaci Europola, Schengenski informacijski sustav (SIS), Eurodac i europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS). Središnja jedinica ETIAS-a uspostavit će se u okviru europske granične i obalne straže i bit će dio njezina pravnog okvira i okvira politike. Središnja jedinica ETIAS-a, koja će raditi 24 sata 7 dana u tjednu, imat će četiri glavne zadaće: 1) osigurati točnost i ažurnost podataka u spisima zahtjeva i podataka unesenih u informacijski sustav ETIAS-a; 2) prema potrebi, provjeriti zahtjeve za odobrenje putovanja kako bi uklonila nejasnoće u pogledu identiteta podnositelja zahtjeva u slučaju pronađenih rezultata u automatiziranom postupku; 3) definirati, provjeriti, provesti, ocijeniti i preispitati pojedinačne pokazatelje rizika prema ETIAS-ovim pravilima o provjerama nakon savjetovanja s Odborom ETIAS-a za provjere i 4) provoditi redovite revizije upravljanja zahtjevima i provedbe ETIAS-ovih pravila o provjerama posebno u pogledu njihova učinka na temeljna prava i u pogledu privatnosti i zaštite podataka. Nacionalne jedinice ETIAS-a uspostavile bi se u svakoj državi članici i njihova bi glavna odgovornost bila provoditi procjenu rizika i donositi odluke o odobrenju putovanja za zahtjeve koji su odbijeni u automatiziranom postupku obrade zahtjeva. One će morati imati dovoljno sredstava za obavljanje svojih zadaća 24 sata 7 dana u tjednu. One bi se prema potrebi savjetovale s drugim nacionalnim jedinicama i Europolom i davale mišljenja državama članicama koje ga zatraže. One bi djelovale i kao nacionalne središnje pristupne točke za zahtjeve za pristup podacima u ETIAS-u za potrebe kaznenog progona u cilju sprečavanja, otkrivanja i istrage kaznenih djela terorizma ili ostalih teških kaznenih dijela u njihovoj nadležnosti. U okviru Europske granične i obalne straže uspostavio bi se i Odbor ETIAS-a za provjere sa savjetodavnom funkcijom. On bi bio sastavljen od predstavnika svake nacionalne jedinice ETIAS-a i Europola i od njega bi se tražio savjet o definiciji, ocjenjivanju i reviziji pokazatelja rizika te o provedbi ETIAS-ova popisa za praćenje. Područje primjene ETIAS će se primjenjivati na državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanja vize, među ostalim, i u slučaju provjere prijetnje sigurnosti i prijetnje javnom zdravlju, na članove obitelji građana Europske unije i državljana treće zemlje koji uživaju pravo na slobodno kretanje, ako nemaju dozvolu boravka. ETIAS se neće primjenjivati na sljedeće osobe: nositelje dugotrajne vize, nositelje dozvola za malogranični promet, građane mikro država u schengenskom prostoru, nositelje diplomatskih putovnica i članove posade brodova ili zrakoplova dok su u službi, državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji građanina EU-a ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo na slobodno kretanje u skladu sa zakonodavnom Unije i ima valjanu dozvolu boravka te na priznate izbjeglice, osobe bez državljanstva ili druge osobe koje žive u državi članici i imaju putnu ispravu koju je izdala država članica. ETIAS se ne primjenjuje na građane EU-a. Iz toga slijedi da državljani trećih zemalja koji imaju više državljanstava, uključujući državljanstvo države članice EU-a, moraju za ulazak u schengenski prostor upotrebljavati putovnicu koju je izdala država članica EU-a. Nositelji dozvola za malogranični promet isključeni su iz područja primjene Uredbe o ETIAS-u do okončanja detaljne procjene sigurnosnih rizika povezanih s tom kategorijom osoba u skladu s Uredbom (EZ) br. 1931/2006 o utvrđivanju pravila o malograničnom prometu na vanjskim kopnenim granicama država članica te o izmjeni odredaba Schengenske konvencije. Europska komisija ispitat će je li nužno izmijeniti Uredbu (EZ) br. 1931/2006 kako bi se osiguralo da se uvjetima za izdavanje dozvola za malogranični promet zajamče odgovarajuće procjene prijetnji sigurnosti ne dovodeći ni na koji način u pitanje pogodnosti osigurane nositeljima dozvola za malogranični promet Uredbom (EZ) br. 1931/2006 i Zakonikom o schengenskim granicama. Europska komisija ispitat će i sigurnosna obilježja same dozvole. Zahtjev za odobrenje putovanja i postupak njegova izdavanja

U zakonodavnom prijedlogu detaljno su opisani praktični koraci i postupak izdavanja ili odbijanja izdavanja odobrenja putovanja. Na slici u nastavku prikazan je pregled postupka s gledišta državljanina treće zemlje izuzetog od obveze posjedovanja vize. Slika 1.: Putovanje putnika s ETIAS-om Elektronički zahtjev Prije planiranog putovanja, podnositelj zahtjeva izrađuje elektronički zahtjev na posebnom web-mjestu ili s pomoću mobilne aplikacije. Kako bi mogao popuniti zahtjev, od svakog će se podnositelja tražiti sljedeći podaci: –prezime, ime, djevojačko prezime, nadimci, datum rođenja, mjesto rođenja, država rođenja, spol, sadašnje državljanstvo, imena roditelja podnositelja zahtjeva, kućna adresa, –putna isprava, –ako je primjenjivo, drugo državljanstvo, –podaci o trajnom boravištu, –adresa e-pošte i telefonski broj, –država članica planiranog prvog ulaska, –podaci o obrazovanju i trenutačnom zaposlenju, –odgovori na niz dodatnih pitanja u ETIAS-u (o zdravstvenim stanjima koja mogu prerasti u epidemiju ili drugim zaraznim ili parazitskim bolestima, kaznenoj evidenciji, nazočnosti u ratnim zonama i svakoj prethodnoj odluci o vraćanju na granice ili nalozima za napuštanje državnog područja države članice EU-a), –ako je podnositelj zahtjeva maloljetnik, identitet osobe odgovorne za maloljetnika, –ako zahtjev podnosi osoba koja nije podnositelj zahtjeva, identitet osobe i poduzeća koje predstavlja (ako je primjenjivo), –za članove obitelji građana EU-a / trećih zemalja koji uživaju pravo na slobodno kretanje i nemaju dozvolu boravka: njihov status kao člana obitelji, podaci o identitetu člana obitelji s kojim podnositelj zahtjeva ima veze, njihove obiteljske veze. Popunjavanje elektroničkog obrasca zahtjeva u načelu ne bi trebalo trajati dulje od 10 minuta. Za odgovore na postavljena pitanja neće biti potrebne druge isprave osim važeće putovnice. ETIAS će prihvatiti zahtjeve podnesene u ime podnositelja zahtjeva u situacijama kada državljani trećih zemalja izuzeti od obveze posjedovanja vize ne mogu sami izraditi zahtjev (na primjer zbog dobi, nepismenosti, nedostupnosti informacijske tehnologije i nemogućnosti uporabe informacijske tehnologije). U takvim slučajevima zahtjev može podnijeti treća osoba ako je identitet te osobe naveden u zahtjevu.

Podnositelji zahtjeva koji planiraju putovati daleko obično kupuju kartu na internetu ili uz pomoć putnog agenta. Obje mogućnosti uključuju uporabu informacijske tehnologije. Stoga će podnositelj zahtjeva imati izravni pristup potrebnoj tehnologiji za podnošenje zahtjeva u ETIAS ili će moći zatražiti od putnog agenta da podnese zahtjev u njegovo ime. Plaćanje naknade Kad zahtjev bude spreman, svi punoljetni podnositelji zahtjeva morat će platiti naknadu u iznosu od 5 EUR po zahtjevu. Naknada će se plaćati elektroničkim putem u eurima uporabom kreditne kartice ili drugih načina plaćanja. Dostupni načini plaćanja mogu se kasnije proširiti kako bi se mogla uključiti dodatna i ažurna sredstva plaćanja, uzimajući u obzir tehnološki napredak i njihovu dostupnost, kako se ne bi stvarale prepreke državljanima trećih zemalja izuzetima od obveze posjedovanja vize koji možda nemaju pristup određenim načinima plaćanja kada u ETIAS-u podnose zahtjev za odobrenje. Plaćanjem bi upravljala banka ili financijski posrednik. Podaci potrebni za plaćanje davali bi se samo poduzeću koje provodi financijsku transakciju i ETIAS ih ne bi obrađivao u okviru zahtjeva. Po primitku uplate, zahtjev se automatski unosi u ETIAS. Obrada zahtjeva Postupak ocjenjivanja zahtjeva i donošenja odluke o zahtjevu započeo bi neposredno nakon potvrde plaćanja naknade. Zahtjev bi se obradio automatski. Prema potrebi, središnja jedinica ETIAS-a i nacionalne jedinice ETIAS-a mogu ručno obraditi zahtjev. 1. korak – Automatizirana obrada U ovom automatiziranom koraku obradit će se podaci povezani s podacima o identitetu, putnim ispravama i odgovori na dodatna pitanja. Središnji sustav započet će u roku od nekoliko minuta s potpuno automatiziranom unakrsnom provjerom informacija koje je podnositelj zahtjeva dostavio u druge informacijske sustave te provjeru na temelju popisa za praćenje koji je uspostavljen u ETIAS-u i jasno definiranih ETIAS-ovih pravila o provjeri. Slika 2.: Automatizirana obrada zahtjeva Ovim automatiziranim postupkom nastoji se osigurati sljedeće: –da ne postoji drugo valjano odobrenje putovanja, da podaci o putnoj ispravi navedeni u zahtjevu ne odgovaraju drugom zahtjevu za odobrenje putovanja povezanom s drugim podacima o identitetu i da podnositelj zahtjeva ili povezana putna isprava ne odgovaraju odbijenom, povučenom ili poništenom zahtjevu za odobrenje putovanja (ETIAS), –da u odnosu na podnositelja zahtjeva nije izdano upozorenje o zabrani ulaska (SIS) i/ili putna isprava upotrijebljena za zahtjev ne odgovara putnoj ispravi prijavljenoj kao izgubljenoj, ukradenoj ili poništenoj (SIS i Interpolova baza podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama SLTD), –da u odnosu na podnositelja zahtjeva nije izdano upozorenje na temelju europskog uhidbenog naloga ili se on traži radi uhićenja u svrhe izručenja (SIS), –da nije prijavljeno da je osoba prekoračila dopušteni boravak, sada ili u prošlosti, ili da joj nije zabranjen ulazak (EES), –da podnositelju zahtjeva nije odbijen zahtjev za izdavanje vize u viznom informacijskom sustavu (VIS – to bi se primjenjivalo na državljane zemalja koji su u zadnjih pet godina ili manje oslobođeni obveze posjedovanja vize i na podnositelje s više državljanstava), –podnositelj i podaci dostavljeni u zahtjevu odgovaraju podacima u evidenciji Europola, –da se obavi procjena rizika od nezakonitih migracija, posebice je li u pogledu podnositelja zahtjeva donesena odluka o vraćanju ili o udaljavanju nakon povlačenja ili odbijanja zahtjeva za međunarodnu zaštitu (EURODAC),

–da ne postoji kaznena evidencija (ECRIS), –da u odnosu na podnositelja zahtjeva i/ili njegovu putnu ispravu nije izdano upozorenje Interpola (TDAWN). Automatiziranim postupkom osiguralo bi se i da podnositelj zahtjeva nije na ETIAS-ovu popisu za praćenje i provjerilo bi se je li podnositelj zahtjeva odgovorio pozitivno na bilo koje od dodatnih pitanja u ETIAS-u. Za ocjenjivanje spisa zahtjeva upotrijebit će se jasno definirana pravila o provjerama u okviru središnjeg sustava ETIAS-a. Ta pravila sastojat će se od algoritma kojim će se uspoređivati podaci uneseni u spis zahtjeva u ETIAS-u i posebni pokazatelji rizika koji upućuju na utvrđene rizike od nezakonite migracije, prijetnje sigurnosti i prijetnje javnom zdravlju. Središnja jedinica ETIAS-a utvrdit će posebne pokazatelje rizika nakon savjetovanja s Odborom ETIAS-a za provjeru (vidjeti u nastavku). Rizici od nezakonitih migracija te prijetnje sigurnosti i javnom zdravlju utvrdit će se na temelju sljedećeg: –statističkih podataka EES-a o neuobičajenim stopama prekoračenja dopuštenog boravka ili zabrana ulazaka određenim skupinama državljana trećih zemalja, –statističkih podataka ETIAS-a o odbijenim odobrenjima putovanja zbog rizika od nezakonitih migracija te prijetnje sigurnosti ili javnom zdravlju povezanih s određenim skupinama državljana trećih zemalja, –statističkih podataka koje su prikupili EES i ETIAS i koji pokazuju podudarnosti između informacija prikupljenih s pomoću obrasca zahtjeva u ETIAS-u i prekoračenja dopuštenog boravka ili zabrana ulaska, –informacija koje su dostavile države članice o posebnim pokazateljima rizika ili prijetnji sigurnosti koje su one utvrdile, –informacija koje su dostavile države članice te Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) o posebnim prijetnjama javnom zdravlju. Ta pravila o provjerama i rizici od nezakonitih migracija te prijetnje sigurnosti i javnom zdravlju bit će ciljani, razmjerni i specifični. Skupovi podataka koji će se upotrebljavati za ta pravila neće se ni u kojim okolnostima temeljiti na rasi ili etničkom podrijetlu, političkim mišljenjima, vjerskim ili filozofskim uvjerenjima, članstvu u sindikatima, seksualnom životu ili spolnom opredjeljenju. Ako automatskom obradom nisu dobiveni nikakvi rezultati ili elementi zbog kojih bi bila potrebna dodatna analiza, odobrenje putovanja izdaje se automatski i podnositelj zahtjeva obavješćuje se elektroničkom poštom. Takav pozitivan odgovor dobit će se u velikoj većini zahtjeva (očekuje se da će tako biti u više od 95 % slučajeva) i priopćiti podnositelju zahtjeva u roku od nekoliko minuta od plaćanja naknade. Ako su automatiziranom obradom dobiveni rezultati ili su utvrđeni elementi koje je potrebno dodatno analizirati, zahtjev će se dalje ocjenjivati ručno. 2. korak (ako je potrebno) – ručna obrada koju obavlja središnja jedinica ETIAS-a Ako se u postupku automatske obrade dobije rezultat iz drugih informacijskih sustava ili s ETIAS-ova popisa za praćenje ili posebnih pokazatelja rizika ili je nejasan zbog nesigurnosti u pogledu identiteta podnositelja zahtjeva, slijedit će ručni pregled središnje jedinice ETIAS-a. Središnja jedinica ETIAS-a provjerit će zahtjev u cilju uklanjanja nejasnoće o identitetu podnositelja zahtjeva uporabom informacija dobivenih tijekom automatskog postupka. To može rezultirati pozitivnom odlukom o zahtjevu u roku od 12 sati. U slučaju potvrđenog rezultata, zahtjev se prosljeđuje nacionalnoj jedinici ETIAS-a u državi članici prvog ulaska koju je podnositelj zahtjeva naveo u postupku podnošenja zahtjeva. Očekuje se da će se, nakon što središnja jedinica ETIAS-a provjeri podatke, za dodatnih 3 – 4 % zahtjeva donijeti pozitivna odluka. Preostalih 1 – 2 % zahtjeva u ETIAS-u, za koje bude dobiven jedan ili više rezultata, prosljeđuje se nacionalnim jedinicama ETIAS-a na ručnu obradu i donošenje odluke. 3. korak (prema potrebi) – ručna obrada koju obavlja nacionalna jedinica ETIAS-a države članice planiranog prvog ulaska Ako se tijekom automatske obrade u središnjem sustavu ETIAS-a dobije (potvrđeni) rezultat u bilo kojoj od upotrijebljenih baza podataka ili na ETIAS-ovu popisu za praćenje i/ili je utvrđeno da se na podnositelja zahtjeva primjenjuju pravila za provjeru, zahtjev se prosljeđuje nacionalnim jedinicama ETIAS-a. Zahtjev iz ETIAS-a automatski bi se dodijelio određenoj državi članici, odnosno državi članici planiranog prvog ulaska putnika kako je navedeno u obrascu zahtjeva.

Nakon prosljeđivanja zahtjeva nadležnoj nacionalnoj jedinici ETIAS-a, ta nacionalna jedinica morala bi procijeniti spis zahtjeva i obavijestiti podnositelja o donesenoj odluci (negativnoj ili pozitivnoj) najkasnije 72 sata nakon podnošenja zahtjeva. Nadležna nacionalna jedinica ETIAS-a imala bi zadaću procijeniti rizik od nezakonite migracije te prijetnje sigurnosti i javnom zdravlju i odlučiti hoće li izdati ili odbiti odobrenje putovanja. Ako podnositelj zahtjeva primi negativnu odluku o svojem zahtjevu, uvijek ima pravo žalbe. Žalbe se podnose u državi članici u kojoj je donesena odluka o zahtjevu i u skladu s nacionalnim zakonodavstvom te države članice. Nadalje, predviđen je poseban postupak u humanitarnim situacijama, situacijama od nacionalnog interesa ili zbog međunarodnih obveza. U tim situacijama nacionalne jedinice ETIAS-a mogu izdati odobrenje putovanja s ograničenom prostornom ili vremenskom valjanošću. Ako na temelju informacija koje je putnik naveo u obrascu zahtjeva nadležna nacionalna jedinica ETIAS-a ne može odlučiti hoće li izdati ili odbiti odobrenje putovanja, ona može zatražiti od podnositelja zahtjeva dodatne informacije i/ili dokumentaciju. Zahtjev se priopćuje podnositelju zahtjeva e-poštom i u njemu se jasno navode informacije koje nedostaju i/ili dokumentacija koju treba dostaviti. Te bi se informacije trebale dostaviti u roku od 7 radnih dana, a nacionalna jedinica ETIAS-a morala bi obraditi te informacije najkasnije 72 sata nakon datuma kada ih je putnik unio. U iznimnim okolnostima podnositelja zahtjeva može se elektroničkom poštom pozvati da dođe na razgovor u konzulat u svojoj državi boravišta. Kada ručno procjenjuju zahtjeve za koje su nadležne, nacionalne jedinice ETIAS-a mogu upotrebljavati informacije koje su dostupne u nacionalnim bazama podataka ili drugim decentraliziranim sustavima kojima mogu pristupiti. U tom postupku, trebaju se savjetovati s nadležnim tijelima drugih država članica i s Europolom te bi imali pristup relevantnim dodatnim informacijama ili dokumentaciji ako su odgovorni za podatke koji su doveli do rezultata tijekom unakrsne provjere drugih informacijskih sustava. Nacionalna jedinica ETIAS-a država članica od kojih je traženo mišljenje potom bi u roku od 24 sata izdala pozitivno ili negativno obrazloženo mišljenje o zahtjevu i to bi se mišljenje unijelo u spis zahtjeva. Ako jedna ili više nacionalnih jedinica ETIAS-a od kojih je traženo mišljenje donesu negativno mišljenje o zahtjevu, odgovorna država članica odbija izdati odobrenje putovanja. U kontekstu te ručne obrade, od ključne je važnosti da nadležna tijela kaznenog progona imaju pristup relevantnim i jasno definiranim informacijama u ETIAS-u kada je to nužno za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela terorizma ili ostalih teških kaznenih djela. Pristup podacima sadržanima u viznom informacijskom sustavu (VIS) za potrebe kaznenog progona već se pokazao djelotvornim kao pomoć istražiteljima da ostvare znatan napredak u predmetima povezanima s trgovanjem ljudima, terorizmom i krijumčarenjem droge. Međutim, vizni informacijski sustav ne sadržava podatke o državljanima trećih zemalja izuzetima od obveze posjedovanja vize. U doba globaliziranog kriminala, tijela kaznenog progona možda će morati pristupiti informacijama u ETIAS-u tijekom određene istrage ili kako bi mogla utvrditi dokaze i informacije povezane s osobom osumnjičenom za počinjenje kaznenog djela ili za koju se smatra da je žrtva kaznenog djela. Podaci pohranjeni u ETIAS-u mogu biti potrebni i za utvrđivanje počinitelja kaznenog djela terorizma ili ostalih teških kaznenih djela, posebno kada je potrebno poduzeti hitne mjere. Pristup podacima u ETIAS-u u te svrhe trebalo bi odobriti samo na temelju obrazloženog zahtjeva nadležnih tijela u kojem su navedeni razlozi zašto je taj pristup nužan. Zahtjev bi trebao prethodno preispitati sud ili tijelo koje daje jamstva o potpunoj neovisnosti i nepristranosti. Međutim, u iznimno žurnim situacijama, za tijela kaznenog progona može biti od ključne važnosti da odmah pribave osobne podatke koji su nužni kako bi se spriječilo počinjenje teškog kaznenog djela i omogućio kazneni progon počinitelja. U tim slučajevima, kada nadležna tijela dobiju pristup osobnim podacima u ETIAS-u, ti se podaci žurno pregledavaju. Kako bi se tijela kaznenog progona spriječilo u sustavnom pretraživanju ETIAS-a, podacima pohranjenima u središnjem sustavu ETIAS-a moglo bi se pristupiti samo u posebnim slučajevima i samo kada je to nužno radi sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Imenovana tijela i Europol trebali bi tražiti pristup ETIAS-u samo ako imaju razumne osnove vjerovati da bi se takvim pristupom dobile informacije koje bi im znatno pomogle u sprečavanju, otkrivanju ili istrazi kaznenog djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Imenovana tijela i Europol trebali bi zatražiti pristup ETIAS-u samo ako tražene informacije nisu dobili prethodnim pretraživanjem svih relevantnih nacionalnih baza podataka države članice i baza podataka Europola. Ako se ručna obrada zahtjeva obavlja zbog rezultata dobivenog u evidenciji Europola , nacionalna jedinica ETIAS-a odgovorne države članice traži Europolovo mišljenje u predmetima u njegovim ovlastima. U tim slučajevima, nacionalna jedinica ETIAS-a te države članice dostavlja Europolu sve relevantne podatke iz spisa zahtjeva i rezultate koji su potrebni radi savjetovanja te sve relevantne dodatne informacije ili dokumentaciju koje je dostavio podnositelj zahtjeva. Europol bi trebao dati obrazloženo mišljenje u roku od 24 sata. Nacionalna jedinica ETIAS-a učitat će informacije o konačnoj odluci u središnji sustav. Kada sustav podnositelja zahtjeva obavijesti o odluci, on će biti obaviješten koje je nacionalno tijelo bilo nadležno za obradu zahtjeva i donošenje odluke o njegovu odobrenju putovanja. Središnji sustav ETIAS-a, središnja jedinica i nacionalna jedinica vodit će evidenciju o svim obavljenim operacijama obrade podataka. U toj će evidenciji biti navedeni datum i vrijeme, podaci koji su se upotrijebili za automatiziranu obradu zahtjeva i rezultati dobiveni tijekom obavljanja provjera. Donesena odluka o odobrenju putovanja, neovisno o tome je li pozitivna ili negativna, bila bi obrazložena i objašnjena. Tijelo koje je donijelo odluku unosi odluku i povezano obrazloženje u pojedinačni spis zahtjeva u ETIAS-u. U svim slučajevima konačnu odluku donosi nacionalna jedinica ETIAS-a u roku od dva tjedna od primitka zahtjeva u središnjem sustavu. Odgovor podnositeljima zahtjeva Podnositelji zahtjeva primili bi poruku e-pošte s valjanim odobrenjem putovanja i brojem odobrenja ili s obrazloženjem zašto je odobrenje odbijeno. Odobrenje putovanja vrijedilo bi 5 godina (ili do datuma isteka putovnice). Ako je odobrenje putovanja odbijeno, podnositelj zahtjeva obavješćuje se koje je nacionalno nadležno tijelo bilo odgovorno za obradu i donošenje odluke o njegovu odobrenju putovanja te mu se dostavljaju informacije o postupku u slučaju žalbe. Provjere koje obavljaju prijevoznici Prijevoznici su dužni provjeriti prije ukrcaja imaju li državljani trećih zemalja izuzeti od obveze posjedovanja vize valjano odobrenje putovanja ETIAS-a. Oni to mogu učiniti s pomoću internetskog sučelja ili drugih mobilnih tehničkih rješenja. Ako bi putniku s valjanim odobrenjem putovanja bio zabranjen ulazak, prijevoznik bi bio odgovoran vratiti putnika na mjesto ukrcaja, ali ne bi snosio sankcije. Ako je putniku koji nema valjano odobrenje putovanja dopušten ukrcaj, a potom mu je zabranjen ulazak, prijevoznik bi bio odgovoran ne samo vratiti putnika na mjesto ukrcaja, već bi mu bile određene i sankcije. Dolazak na granični prijelaz schengenskog prostora Kada putnik stigne na granični prijelaz, službenik graničnog nadzora u okviru redovitog postupka granične kontrole elektronički će pročitati podatke iz putne isprave. Time će se pokrenuti pretraživanje različitih baza podataka kako je predviđeno u Zakoniku o schengenskim granicama, uključujući pretraživanje ETIAS-a iz kojeg bi se dobio ažurni status odobrenja putovanja. Sam spis iz ETIAS-a ne bi bio dostupan službeniku graničnog nadzora za graničnu kontrolu. Ako ne postoji valjano odobrenje putovanja, službenik graničnog nadzora morao bi zabraniti ulazak u schengenski prostor i u skladu s time okončati postupak granične kontrole. Putnik bi se evidentirao u EES kao i zabrana ulaska u skladu s Uredbom o EES-u. Ako postoji valjano odobrenje putovanja, postupak granične kontrole obavljao bi se u skladu sa Zakonikom o schengenskim granicama. Nakon tog postupka putniku se može odobriti ili zabraniti ulazak u schengenski prostor u skladu s uvjetima definiranima u Zakoniku o schengenskim granicama.

Ukidanje ili poništavanje odobrenja putovanja Izdano odobrenje putovanja mora se poništiti ili ukinuti čim postane očito da u trenutku izdavanja nisu bili ispunjeni uvjeti za njegovo izdavanje, ili oni više nisu ispunjeni, posebno ako postoji ozbiljna osnova za pretpostavku da je odobrenje putovanja pribavljeno prijevarom. Odluku o ukidanju ili poništenju u načelu donose tijela države članice koja posjeduje dokaze na temelju kojih se odobrenje poništava ili ukida, ili nacionalna jedinica ETIAS-a države članice prvog ulaska koju je naveo podnositelj zahtjeva. U slučaju stvaranja novog upozorenja u SIS-u zbog odbijenog ulaska, SIS će obavijestiti središnji sustav ETIAS-a koji će provjeriti odgovara li to novo upozorenje valjanom odobrenju putovanja. Ako odgovara, bez odlaganja se obavješćuje država članica koja je izradila upozorenje i pokreće se postupak ukidanja odobrenja putovanja. Uloga Europola Europol pridonosi dodanoj vrijednosti koju će ETIAS donijeti unutarnjoj sigurnosti EU-a. To se temelji na ulozi Europola kao informacijskog čvorišta EU-a i ključnog alata za sigurnosnu suradnju s pojačanim regulatornim okvirom. Podaci koje su unijeli podnositelji zahtjeva kako bi dobili odobrenje u ETIAS-u usporedit će se s podacima kojima raspolaže Europol o osobama koje su osumnjičene za počinjenje kaznenog djela ili sudjelovanje u počinjenju kaznenog djela, koje su osuđene za takvo kazneno djelo ili u pogledu kojih postoje činjenične naznake ili razumna osnova za pretpostavku da će počiniti takvo kazneno djelo. Europol ima jedinstvenu ulogu da povezuje informacije koje nisu dostupne pojedinačnim državama članicama ili informacije iz drugih baza podataka EU-a. Zato će Europol sudjelovati u definiranju ETIAS-ovih pravila o provjerama u okviru Odbora ETIAS-a za provjere. On će također upravljati popisom ETIAS-a za praćenje u okviru Europolovih podataka. Nadalje, nacionalne jedinice ETIAS-a mogu se savjetovati s Europolom u slučaju rezultata dobivenog tijekom automatizirane obrade u ETIAS-u u predmetima u ovlastima Europola. Nacionalne jedinice ETIAS-a tako bi mogle imati koristi od informacija koje su možda dostupne Europolu za procjenu zahtjeva iz ETIAS-a koji je podnijela osoba koja bi mogla predstavljati sigurnosnu prijetnju. Naposljetku, Europol može zatražiti pretraživanje podataka pohranjenih u središnjem sustavu ETIAS-a u posebnim slučajevima u kojima Europol podupire djelovanja država članica usmjerena na sprečavanje, otkrivanje ili istragu kaznenih djela terorizma ili ostalih teških kaznenih dijela u ovlastima Eurpola. Tehnička infrastruktura ETIAS-a ETIAS bi osigurao tehničku infrastrukturu za sljedeće: –podnositelje zahtjeva da mogu unijeti podatke potrebne za svaki elektronički zahtjev za odobrenje putovanja, s odgovarajućim uputama u slučaju nejasnoća, –središnji sustav ETIAS-a kako bi mogao stvarati, ažurirati i brisati zahtjeve za odobrenje putovanja i prikupljene informacije za rješavanje zahtjeva do donošenja odluke o izdavanju ili odbijanju odobrenja, –središnji sustav ETIAS-a kako bi mogao obrađivati osobne podatke podnositelja zahtjeva, pretraživati određene baze podataka i pribavljati podatke u tim bazama podataka o podnositelju zahtjeva, za potrebe ocjenjivanja zahtjeva, –službenike graničnog nadzora kako bi mogli pogledati status odobrenja putovanja podnositelja zahtjeva na graničnom prijelazu schengenskog prostora čitanjem podataka sa strojno čitljivog dijela isprave ili prema broju zahtjeva, –prijevoznike kako bi mogli provjeriti odobrenje putovanja uporabom samo podataka na strojno čitljivom dijelu putne isprave ili prema broju zahtjeva, –osoblje središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih jedinica ETIAS-a kako bi mogle upravljati postupkom rješavanja zahtjeva, uključujući razmjene s drugim nadležnim tijelima država članica i obavijesti podnositeljima zahtjeva, –središnju jedinicu ETIAS-a,osoblje i nadležna tijela u nacionalnim jedinicama ETIAS-a kako bi mogli proizvoditi statističke podatke uporabom anonimiziranih podataka onemogućujući identifikaciju pojedinaca sužavanjem statističkih podataka na vrlo malu skupinu. Tehničkom infrastrukturom ETIAS-a moraju se osigurati pravovremeni odgovori za postupke granične kontrole i prijevoznicima 24 sata 7 dana u tjednu te dostupnost od 99,9 %. Informacijskim sustavom ETIAS-a moraju se osigurati i najviši mehanizmi zaštite sigurnosti od neovlaštenog pristupa i otkrivanja podataka neovlaštenim osobama, korupcije i gubitka cjelovitosti podataka. Usklađenost s ovim zahtjevom nastojat će se postići donošenjem plana sigurnosti kao provedbene mjere. Razdoblje čuvanja podataka Općenito je pravilo da će se podaci iz zahtjeva u ETIAS-u čuvati 5 godina nakon posljednje uporabe odobrenja putovanja ili od donošenja posljednje odluke o odbijanju, ukidanju ili poništavanju odobrenja putovanja. Razdoblje čuvanja odgovara razdoblju čuvanja evidencije u EES-u s odobrenjem ulaska izdanim na temelju odobrenja putovanja iz ETIAS-a. Usklađivanjem razdoblja čuvanja osigurava se čuvanje evidencije o ulasku i povezanog odobrenja putovanja tijekom jednakog razdoblja i ono je dodatni element interoperabilnosti ETIAS-a i EES-a. Usklađivanje razdoblja čuvanja podataka nužno je kako bi se nadležnim tijelima omogućilo obavljanje nužnih analiza rizika propisanih Zakonikom o schengenskim granicama i ETIAS-om. Razdobljem čuvanja također će se smanjiti učestalost ponovnog upisivanja i koristit će svim putnicima. Nakon tog razdoblja, spis zahtjeva u ETIAS-u automatski će se brisati u cijelosti. Interoperabilnost i dijeljenje resursa s EES-om

Predložena Uredba uključuje opće načelo da se ETIAS temelji na interoperabilnosti informacijskih sustava koji će se pretraživati (EES, SIS, VIS, podaci iz Europola, Eurodac i ECRIS) i na ponovnoj uporabi komponenata razvijenih za te informacijske sustave, posebice za EES. Tim pristupom ostvaruju se i znatne uštede za uspostavu i rad ETIAS-a. ETIAS i EES dijelili bi zajednički repozitorij osobnih podataka državljana trećih zemalja, dok bi se dodatni podaci iz zahtjeva u ETIAS-u (npr. podaci o boravištu, odgovori na dodatna pitanja, IP adresa) i evidencija ulaska/izlaska pohranjivali zasebno, ali bi bili povezani s tim zajedničkim i jedinstvenim osobnim spisom. Taj pristup potpuno je u skladu sa strategijom interoperabilnosti predloženom u Komunikaciji o jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost od 6. travnja 2016. i uključivat će sve odgovarajuće mjere zaštite podataka. Sljedeće komponente EES-a dijele se ili ponovno iskorištavaju: –mreža širokog dosega (koja se provodi kao virtualna mreža i trenutačno naziva Testa-ng i kojom se povezuju nacionalne domene država članica sa središnjom domenom) ima dovoljni kapacitet za prenošenje komunikacija ETIAS-a između nacionalnih infrastruktura i središnjeg sustava, –nacionalno jedinstveno sučelje, koje je generički sustav koji je razvila i uvela agencija eu-LISA za pružanje skupa komunikacijskih usluga između nacionalnih infrastruktura za nadzor granice i središnjeg sustava, upotrebljavat će se i za prenošenje poruka u okviru ETIAS-a, –tehnička sredstva kojima se prijevoznicima omogućuje pretraživanje statusa državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize koji putuju u schengenski prostor u ETIAS-u koristit će se istom uslugom koja se pruža EES-u, –tehnička sredstva kojima se omogućuje podnositeljima zahtjeva da unesu zahtjeve u ETIAS (koji se uvodi kao internetsko sučelje i mobilna platforma) koristit će se infrastrukturom uspostavljenom u EES-u kojom se omogućuje putnicima da provjere preostalo trajanje dopuštenog boravka. Troškovi razvojne faze i faze rada Procijenjeni troškovi razvoja sustava ETIAS iznose 212,1 milijun EUR, a procijenjeni troškovi godišnjeg rada 85 milijuna EUR. ETIAS bi bio financijski samoodrživ jer bi se godišnji troškovi rada pokrivali prihodima od naknada. Postojeće odredbe u području na koje se odnosi prijedlog Uredba (EU) br. 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama). Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u). Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama. Uredba (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o uspostavi, djelovanju i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II). Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o zabrani ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica Europske unije i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Uredbe (EU) br. 1077/2011, COM(2016) 194 final. Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2009/315/PUP u vezi s razmjenom podataka o državljanima trećih zemalja i u vezi s Europskim informacijskim sustavom kaznene evidencije (ECRIS) te o zamjeni Odluke Vijeća 2009/316/PUP. Uredba (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Uredba (EU) br. 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ. Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ.

Uredba (EU) br. 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP. 2.SAVJETOVANJE SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINKA Savjetovanje sa zainteresiranim stranama Prijedlog o ETIAS-u razvijen je na temelju studije izvedivosti. U okviru te studije Komisija je prikupila stajališta stručnjaka iz država članica o nadzoru granica i sigurnosti. Povrh toga, o glavnim elementima prijedloga o ETIAS-u razgovaralo se u okviru stručne skupine na visokoj razini o interoperabilnosti koja je uspostavljena za praćenje provedbe Komunikacije o jačim i pametnijim granicama od 6. travnja 2016. Održano je i savjetovanje s predstavnicima zračnih, pomorskih i željezničkih prijevoznika te s predstavnicima država članica EU-a s vanjskim kopnenim granicama. U okviru studije izvedivosti održano je savjetovanje s Agencijom za temeljna prava. Procjena učinka Zakonodavni prijedlog o ETIAS-u temelji se na rezultatima studije izvedivosti koja se provodila od lipnja do listopada 2016. 3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Sažetak predloženog djelovanja Svrhe, funkcionalnosti i odgovornosti u pogledu ETIAS-a definirane su u zakonodavnom prijedlogu. Prijedlogom se daje mandat europskoj graničnoj i obalnoj straži da osigura osnivanje središnje jedinice ETIAS-a i upravljanje njome. Nadalje, daje se mandat Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) da razvije i osigura tehničko operativno upravljanje sustavom. Europolu se također daje važna uloga u pogledu osiguranja sigurnosnih ciljeva ETIAS-a. Stoga su u ovaj prijedlog uključene posljedične izmjene Uredbe (EU) br. 2016/399, Uredbe (EU) br. 2016/1624, Uredbe (EU) br. 1077/2011 i Uredbe (EU) 2016/794. Posljedične izmjene uredaba o sustavima EU-a koji će se pretraživati u okviru ETIAS-a bit će predmetom posebnih prijedloga Komisije. Ovim zakonodavnim prijedlogom utvrđuju se elementi ETIAS-a. Tehničke i operativne pojedinosti dogovorit će se u kasnijoj fazi u okviru provedbenih odluka kojima će Komisija donijeti daljnje mjere i pravila o: –uspostavi i visokoj razini interoperabilnosti, –specifikacijama i uvjetima za web-mjesto, –unosu podataka, –definiciji posebnih kategorija podataka, –pristupu podacima, –utvrđivanju informacijskih sustava koje treba pretraživati, –definiranju pravila o provjerama, –izmjeni i brisanju podataka te brisanju podataka unaprijed,

–čuvanju evidencije i pristupu evidenciji, –zahtjevima u pogledu rada, uključujući minimalne specifikacije za tehničku opremu. Pravna osnova Pravna osnova za ovaj prijedlog jest članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) odgovarajuća su pravna osnova za daljnju razradu mjera o prelasku vanjskih granica država članica, za razvoj standarda i postupaka koje države članice moraju primjenjivati kada obavljaju provjere osoba na takvim granicama i za utvrđivanje mjera za postupnu uspostavu integriranog sustava upravljanja vanjskim granicama. Nadalje, prijedlog se temelji na članku 87. stavku 2. točki (a) kao pravnoj osnovi za dopuštanje pristupa za potrebe kaznenog progona pod strogim uvjetima. Ta dodatna pravna osnova za pristup za potrebe kaznenog progona uključuje isti redovni zakonodavni postupak koji se primjenjuje u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkama (b) i (d). Nadalje, prijedlog se temelji i na članku 88. stavku 2. točki (a) u mjeri u kojoj se njime izmjenjuje popis zadaća Europola. Načelo supsidijarnosti Predložena inicijativa obuhvaćena je područjem primjene članka 77. stavka 2. točke (b) UFEU-a u skladu s kojim je Europska unija nadležna donijeti mjere povezane s provjerama osoba i učinkovitim praćenjem prelazaka vanjskih granica država članica. Trenutačnim okvirom EU-a o prelasku vanjskih granica država članica ne osigurava se mogućnost automatizirane, koordinirane i homogene prethodne provjere državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize. Zbog toga države članice ne mogu primijeniti zajednička schengenska pravila na usklađen i koordiniran način. Postoji očit prekogranični problem jer državljani trećih zemalja izuzeti od obveze posjedovanja vize mogu slobodno odabrati prvu točku ulaska u schengenski prostor kako bi izbjegli određene kontrole na određenim graničnim prijelazima. Kao i u slučaju podnositelja zahtjeva za vize, trebale bi biti dostupne i informacije o državljanima trećih zemalja izuzetima od obveze posjedovanja vize kako bi se povećala djelotvornost sigurnosnih i imigracijskih provjera osoba i opća kvaliteta upravljanja vanjskim granicama EU-a. Te ciljeve države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti same i oni se mogu bolje ostvariti na razini Unije. Načelo proporcionalnosti U članku 5. Ugovora o Europskoj uniji navedeno je da djelovanje Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. Predložena inicijativa daljnji je korak u razvoju schengenske pravne stečevine kojim se nastoji osigurati primjena zajedničkih pravila na vanjskim granicama na jednak način u svim državama članicama koje su ukinule kontrole na unutarnjim granicama. Time se stvara instrument kojim se Europskoj uniji omogućuju sredstva za osiguravanje da sve države članice dosljedno primjenjuju pravila za procjenu rizika od nezakonitih migracija te prijetnja sigurnosti i javnom zdravlju koje državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize predstavljaju, kao i u slučaju državljana trećih zemalja koji imaju obvezu posjedovanja vize. U njemu je predviđeno i da tijela kaznenog progona mogu pregledati podatke pohranjene u središnjem sustavu ETIAS-a kada je to nužno u posebnom slučaju sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. U takvom slučaju i kada prethodnim pretraživanjem nacionalnih baza podataka i baza podataka Europola nisu dobivene tražene informacije, ETIAS nacionalnim tijelima kaznenog progona i Europolu osigurava pravodoban, točan, siguran i troškovno učinkovit način za provođenje istraga protiv državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize koji su osumnjičenici za počinjenje kaznenog djela (ili žrtve) terorizma ili drugog teškog kaznenog djela. Njime se omogućuje nadležnim tijelima da pregledaju spis zahtjeva u ETIAS-u državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja viza koji su osumnjičeni za počinjenje takvih teških kaznenih djela (ili su žrtve). Prijedlog uključuje sve odgovarajuće mjere zaštite podataka i razmjeran je u pogledu prava na zaštitu osobnih podataka. U skladu je s načelom prikupljanja najmanje moguće količine podataka, uključuje stroge odredbe o sigurnosti podataka i ne zahtijeva obradu podataka dulje nego što je nužno za funkcioniranje sustava i postizanje njegovih ciljeva. Sve zaštitne mjere i mehanizmi potrebni za učinkovitu zaštitu temeljnih prava državljana trećih zemalja bit će predviđeni i u cijelosti provedeni (vidjeti odjeljak o Temeljnim pravima). Na razini EU-a neće biti potrebni daljnji postupci ili usklađivanje kako bi se osiguralo funkcioniranje sustava. Stoga je predviđena mjera razmjerna jer se njome ne prelazi ono što je nužno u smislu djelovanja na razini EU-a za ostvarivanje utvrđenih ciljeva. Odabir instrumenta Predloženi instrumenti: Uredba. Druga sredstva ne bi bila primjerena iz sljedećih razloga: Ovim prijedlogom uspostavit će se centralizirani sustav s pomoću kojeg će države članice surađivati u upravljanju vanjskim granicama schengenskog prostora i za koji su potrebni zajednička arhitektura i zajednička operativna pravila. U njemu će se propisati pravila o provjerama državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize radi procjene rizika od nezakonite migracije i prijetnje sigurnosti i javnom zdravlju prije dolaska na vanjske granice i pravila o pristupu sustavu, među ostalim za potrebe kaznenog progona, koja su ujednačena za sve države članice. Nadalje, središnjim sustavom upravljat će europska granična i obalna straža. Stoga se ti ciljevi mogu ostvariti samo Uredbom i trebalo bi je odabrati kao pravni instrument.

Temeljna prava Predloženom Uredbom utječe se na temeljna prava, posebno na pravo na dostojanstvo (članak 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima); pravo na slobodu i sigurnost (članak 6. Povelje), pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7. Povelje), zaštitu osobnih podataka (članak 8. Povelje), pravo na azil (članak 18. Povelje) i zaštitu u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja (članak 19. Povelje), pravo na nediskriminaciju (članak 21. Povelje), prava djeteta (članak 24. Povelje) i pravo na djelotvoran pravni lijek (članak 47. Povelje). Provedbom ETIAS-a pozitivno se utječe na legitimni javni interes osiguravanja visokog stupnja sigurnosti. Boljim i točnijim utvrđivanjem prijetnje sigurnosti državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize koji prelaze vanjsku granicu schengenskog prostora podupire se otkrivanje trgovanja ljudima (posebno u slučaju maloljetnika) i prekograničnog kriminala te se općenito olakšava utvrđivanje osoba čija bi nazočnost u schengenskom prostoru predstavljala prijetnju sigurnosti. ETIAS-om se stoga pridonosi poboljšanju sigurnosti građana u schengenskom prostoru i jačanju unutarnje sigurnosti u EU-u. ETIAS jamči nediskriminacijski pristup postupku podnošenja zahtjeva svim državljanima trećih zemalja izuzetima od obveze posjedovanja vize osiguravajući da se donesene odluke neće ni u kojim okolnostima temeljiti na rasnom ili etničkom podrijetlu osobe, političkim mišljenjima, vjerskim ili filozofskim uvjerenjima, seksualnom životu ili spolnom opredjeljenju. ETIAS-om se pružaju jamstva kojima se osiguravaju informacije za osobe koje su podnijele zahtjev i djelotvorni pravni lijekovi. U pogledu prava na zaštitu osobnih podataka, prijedlog sadržava sve odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu osobnih podataka, posebno u pogledu pristupa, koji bi trebao biti strogo ograničen samo za potrebe ove Uredbe. Također se predviđaju prava pojedinaca na pravnu zaštitu, posebno u pogledu prava na sudsku zaštitu i nadzor operacija obrade koji obavljaju javna neovisna tijela. Prethodno navedenim ograničavanjem razdoblja zadržavanja podataka pridonosi se i poštovanju zaštite osobnih podataka kao temeljnog prava. U prijedlogu se predviđa da nacionalna tijela kaznenog progona i Europol mogu pretraživati središnji sustav ETIAS-a za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Kako je propisano člankom 52. stavkom 1. Povelje, svako ograničenje prava na zaštitu osobnih podataka mora biti primjereno za postizanje cilja koji se želi ostvariti, ali ono smije prelaziti ono što je potrebno za njegovo ostvarenje. U članku 8. stavku 2. Europske konvencije o ljudskim pravima također se priznaje da zadiranje nekog javnog tijela u pravo osobe na privatnost može biti opravdano ako je to potrebno u interesu nacionalne sigurnosti, javne sigurnosti ili sprečavanja kaznenih djela, kao što je slučaj u ovom prijedlogu. Sud EU-a također je potvrdio da je borba protiv terorizma i teškog kriminala, a posebno protiv organiziranog kriminala i terorizma, zaista od ključne važnosti za osiguravanje javne sigurnosti i njezina djelotvornost može u velikoj mjeri ovisiti o uporabi modernih informacijskih tehnologija i istražnih tehnika te stoga pristup osobnim podacima u te posebne svrhe može biti opravdan ako se smatra nužnim. Prijedlog je stoga u potpunosti u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima u pogledu prava na zaštitu osobnih podataka i s člankom 16. UFEU-a kojim se svima jamči pravo na zaštitu osobnih podataka koji se odnose na njih. Prijedlogom je predviđen pristup ETIAS-u za sprečavanje, otkrivanje ili istragu kaznenih dijela terorizma ili drugih teških kaznenih djela za potrebe pristupa podacima koje su unijeli državljani trećih zemalja izuzeti od obveze posjedovanja vize pri podnošenju zahtjeva za odobrenje putovanja. Iako slični podaci o nositeljima viza ili podnositeljima zahtjeva za vizu postoje u VIS-u, takvi podaci o državljanima izuzetima od obveze posjedovanja vize nisu dostupni ni u jednoj drugoj bazi podataka EU-a. Globalizacija kriminala slijedi globalizaciju gospodarstva. Međunarodne zločinačke organizacije razvijaju svoje aktivnosti preko granica. Kaznena djela poput trgovanja ljudima, krijumčarenja osoba ili krijumčarenja nezakonite robe uključuju brojne prelaske granica. Informacije pohranjene u VIS-u važan su izvor informacija za kaznene istrage protiv državljana trećih zemalja koji sudjeluju u zločinačkoj aktivnosti, na što upućuje sve veća uporaba VIS-a za potrebe kaznenog progona kao i djelotvornost i korisnost sustava. Međutim, takve informacije trenutačno nisu dostupne za državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanja vize. Omogućavanjem pretraživanja podataka pohranjenih u središnjem sustavu ETIAS-a za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela stoga se rješava problem nedostatka informacija o državljanima trećih zemalja izuzetima od obveze posjedovanja vize i omogućuje se, prema potrebi, povezivanje s informacijama pohranjenima u ETIAS-u. Nadalje, budući da će odobrenje putovanja općenito važiti pet godina, nacionalna će tijela kaznenog progona ili Europol možda morati pretraživati podatke pohranjene u središnjem sustavu ETIAS-a kada informacije povezane s osobom i djelom terorizma ili drugim teškim kaznenim djelima postanu dostupne nakon što je toj osobi izdano odobrenje putovanja. Pretraživanje središnjeg sustava ETIAS-a za sprečavanje, otkrivanje ili istragu kaznenih djela terorizma ili ostalih teških kaznenih djela predstavlja ograničavanje prava na zaštitu osobnih podataka. Prijedlogom se predviđaju učinkovite zaštitne mjere za ublažavanje tog ograničenja: –jasan opseg diskrecije odobren nadležnim tijelima i način njezina ostvarivanja: pretraživanje podataka pohranjenih u središnjem sustavu ETIAS-a za potrebe kaznenog progona može se odobriti samo za sprečavanje, otkrivanje ili istragu kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela kako su definirana u okvirnim odlukama Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma i 2002/584/PUP o Europskom uhidbenom nalogu i samo ako je to nužno za određeni slučaj. Time je isključen pristup ETIAS-u u slučaju prekršaja i za sustavnu i masovnu usporedbu podataka, –obrazloženje zahtjeva za pristup za potrebe kaznenog progona: imenovana nacionalna tijela kaznenog progona i Europol mogu zatražiti pretraživanje podataka pohranjenih u središnjem sustavu ETIAS-a samo ako postoji razumna osnova za pretpostavku da će se takvim pristupom znatno pridonijeti sprečavanju, otkrivanju ili istrazi predmetnog kaznenog djela, –neovisna provjera prije pretraživanja podataka: zahtjevi za pretraživanje podataka pohranjenih u središnjem sustavu ETIAS-a u posebnom slučaju sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela ili drugih teških kaznenih dijela podliježu neovisnoj provjeri jesu li ispunjeni strogi uvjeti za traženje pretraživanja podataka pohranjenih u središnjem sustavu ETIAS-a za potrebe kaznenog progona. Takvu neovisnu provjeru prethodno obavlja sud ili tijelo koje može zajamčiti potpunu neovisnost i nepristranost i koje je oslobođeno izravnih ili neizravnih vanjskih utjecaja, –minimizacija podataka u cilju ograničavanja obrade na najmanju moguću mjeru povezanu s njihovom svrhom: neće svi podaci pohranjeni u spisu zahtjeva u ETIAS-u biti dostupni za sprečavanje, otkrivanje ili istragu kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Neki podatkovni elementi neće uopće biti dostupni zbog njihove ograničene važnosti za kaznene istrage (npr. informacije o obrazovanju osobe ili o tome može li ona predstavljati prijetnju javnom zdravlju). Ostali podatkovni elementi bit će dostupni samo ako je nužnost pretraživanja takvog posebnog podatkovnog elementa izričito opravdana u obrazloženom zahtjevu za potrebe kaznenog progona i ako je potvrđena neovisnom provjerom (npr. podaci o trenutačnom zanimanju), –pretraživanje podataka pohranjenih u središnjem sustavu ETIAS-a kao posljednja mjera: Nacionalna tijela kaznenog progona i Europol mogu zatražiti pretraživanje podataka pohranjenih u središnjem sustavu ETIAS-a samo ako informacije nisu dobili prethodnim pretraživanjem svih relevantnih nacionalnih baza podataka države članice i baza podataka Europola. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Nakon studije izvedivosti, trenutačni prijedlog temelji se na mogućnosti kojoj se daje prednost za sustav ETIAS i potreban iznos procijenjen je na 212,2 milijuna EUR, čime se uzima u obzir i svrha pristupa za potrebe kaznenog progona. Tom financijskom potporom neće biti obuhvaćeni samo troškovi središnjih komponenata za cijelo razdoblje VFO-a (113,4 milijuna EUR na razini EU-a, trošak razvoja i rada kroz neizravno upravljanje) već i troškovi integracije postojećih nacionalnih graničnih infrastruktura u državama članicama s ETIAS-om s pomoću nacionalnih jedinstvenih sučelja (NUI) (92,3 milijuna EUR kroz podijeljeno upravljanje). Pružanjem financijske potpore za troškove integracije na nacionalnoj razini osigurat će se da se teškim gospodarskim uvjetima na nacionalnoj razini ne ugrožava i ne odgađa provedba projekata. Tijekom faze razvoja (2018. – 2020.) Komisija će potrošiti ukupno 4,2 milijuna EUR (korz podijeljeno upravljanje) na troškove povezane s operacijama u državama članicama. Od 2020., kada će se novi sustav pustiti u rad, budući operativni troškovi u nacionalnim državama članicama mogli bi se pokrivati njihovim nacionalnim programima u okviru ISF-a (podijeljeno upravljanje). Međutim, on će početi s radom nakon prestanka provedbe postojećeg VFO-a, a njihovo financiranje trebalo bi se naknadno razmatrati tijekom rasprava o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru. Agencija eu-LISA i europska granična i obalna straža trebat će dodatne ljudske i financijske resurse za obavljanje svojih novih zadaća u skladu s Uredbom o ETIAS-u. Za agenciju eu-LISA faza razvoja počet će od 2018. dok će se europska granična i obalna straža morati opremiti za provedbu operativne faze, što podrazumijeva uvođenje sredstava od druge polovine 2020. Kako je navedeno u odjeljku 1., od 2020. sustavom ETIAS ostvarivat će se prihod od naknada za koji se, s obzirom na njegova posebna obilježja, predlaže da se smatra vanjskim dodijeljenim prihodom. Na temelju trenutačnih procjena broja zahtjeva, prihod od naknada bit će više nego dovoljan za pokrivanje troškova razvoja ETIAS-a i upravljanja njime. Time će se omogućiti financiranje povezanih troškova u području pametnih granica .

5.DODATNE INFORMACIJE Sudjelovanje Ovaj prijedlog temelji se na schengenskoj pravnoj stečevini jer se odnosi na prelaženje vanjskih granica. Stoga treba uzeti u obzir sljedeće posljedice povezane s različitim protokolima i sporazumima s pridruženim zemljama: Danska: U skladu s člancima 1. i 2. Protokola (br. 22) o stajalištu Danske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u donošenju mjera Vijeća u skladu s glavom V. trećeg dijela UFEU-a. Budući da se ova Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. tog Protokola,u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. Ujedinjena Kraljevina i Irska: U skladu s člancima 4. i 5. Protokola o uključivanju schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije i Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine i Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine, Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u Uredbi (EU) br. 2016/399 (Zakonik o schengenskim granicama) ni u bilo kojem od ostalih pravnih instrumenata koji se uobičajeno nazivaju „schengenska pravna stečevina”, u pogledu pravnih instrumenata kojima se organizira i podupire ukidanje kontrola na unutarnjim granicama i popratne mjere u pogledu kontrole na vanjskim granicama. Ovom Uredbom razvija se ta prava stečevina i stoga Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje. U skladu s presudom Suda EU-a u predmetu C-482/08, Ujedinjena Kraljevina protiv Vijeća, ECLI:EU:C:2010:631, činjenica da su pravna osnova ove Uredbe članak 87. stavak 2. točka (a) i članak 88. stavak 2. točka (a) zajedno s člankom 77. stavkom 2. točkama (b) i (d) UFEU-a ne utječe na prethodno navedeni zaključak jer je pristup za potrebe kaznenog progona dodatni uz uspostavu ETIAS-a. Island i Norveška: Primjenjuju se postupci propisani Sporazumom o pridruživanju koji su sklopili Vijeće i Republika Island i Kraljevina Norveška o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine jer ovaj prijedlog predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine kako je definirano u Prilogu A tom Sporazumu. Švicarska: Ovom Uredbom razvijaju se odredbe schengenske pravne stečevine kako je predviđeno Sporazumom između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Lihtenštajn: Ovom Uredbom razvijaju se odredbe schengenske pravne stečevine, kako je predviđeno Protokolom između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Hrvatska, Cipar, Bugarska i Rumunjska: Ova Uredba o uspostavi ETIAS-a temelji se na uvjetima ulaska koji su opisani u članku 6. Uredbe (EU) br. 2016/399. Tu su odredbu države pristupnice trebale primjenjivati nakon pristupanja Europskoj uniji.



2016/0357 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i izmjeni uredaba (EU) br. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 i (EU) 2016/1624 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (d), članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a), uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)U Komunikaciji Komisije od 6. travnja 2016. pod naslovom „Jači i pametniji informacijski sustavi za granice i sigurnost” istaknuto je da EU mora pojačati i poboljšati svoje IT sustave, podatkovnu arhitekturu i razmjenu informacija u području upravljanja granicama, provedbe zakona i borbe protiv terorizma. U njoj se ističe potreba za poboljšanjem interoperabilnosti informacijskih sustava. Što je važno, u njoj se utvrđuju moguće opcije za maksimalno iskorištavanje prednosti postojećih informacijskih sustava te, bude li potrebno, razvoj novih i dopunskih mjera za popunjavanje postojećih praznina u informacijama. (2)U Komunikaciji od 6. travnja 2016. doista je utvrđen niz nedostataka informacija. To uključuje činjenicu da tijela nadležna za nadzor granica na vanjskim schengenskim granicama nemaju informacija o putnicima izuzetima od obveze posjedovanja vize pri prelasku vanjskih granica. U Komunikaciji od 6. travnja 2016. najavljeno je da će Komisija započeti provedbu studije izvedivosti uspostave europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). Takvim automatiziranim sustavom utvrdila bi se prihvatljivost državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize prije njihova putovanja u schengenski prostor te predstavlja li takvo putovanje prijetnju sigurnosti ili rizik od nezakonitih migracija. (3)U Komunikaciji od 14. rujna 2016. „Povećanje sigurnosti u svijetu mobilnosti: bolja razmjena informacija u borbi protiv terorizma i jače vanjske granice” potvrđena je prednost osiguravanja vanjskih granica i predstavljene su konkretne inicijative za ubrzanje i proširenje odgovora EU-a u daljnjem jačanju upravljanja vanjskim granicama. (4)Nužno je navesti ciljeve Europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), odrediti njegovu tehničku arhitekturu, uspostaviti središnju jedinicu ETIAS-a, nacionalne jedinice ETIAS-a i Odbor ETIAS-a za provjere, propisati pravila o radu i uporabi podataka koje će u sustav unositi podnositelj zahtjeva, utvrditi pravila o izdavanju ili odbijanju izdavanja odobrenja putovanja, propisati svrhe za koje se podaci mogu obrađivati, utvrditi tijela koja su ovlaštena za pristup podacima i osigurati zaštitu osobnih podataka. (5)ETIAS bi se trebao primjenjivati na državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize pri prelasku vanjskih granica. (6)Trebao bi se primjenjivati i na državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanja vize koji su članovi obitelji građanina Unije na kojeg se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo na slobodu kretanja u skladu s pravnom Unije i koji nema dozvolu boravka iz Direktive 2004/38/EZ. U članku 21. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije propisano je da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, podložno ograničenjima i uvjetima utvrđenima u Ugovorima i u mjerama donesenima radi njihove provedbe. Povezana ograničenja i uvjeti navedeni su u Direktivi 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice. (7)Kako je potvrdio Sud Europske unije, takvi članovi obitelji imaju pravo ući na državno područje države članice i pribaviti vizu u tu svrhu. Stoga bi članovi obitelji izuzeti od obveze posjedovanja vize trebali imati pravo ishoditi odobrenje putovanja. Države članice trebale bi odobriti takvim osobama sva sredstva za dobivanje nužnog odobrenja putovanja koje se mora izdati besplatno. (8)Pravo na ishođenje odobrenja putovanja nije bezuvjetno jer se može uskratiti članovima obitelji koji predstavljaju rizik za javni poredak, javnu sigurnost ili javno zdravlje u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. U tom kontekstu, od članova obitelji može se tražiti da daju svoje osobne podatke povezane s njihovom identifikacijom i njihovim statusom samo ako su oni relevantni za procjenu njihove prijetnje sigurnosti. Nadalje, njihovi zahtjevi za odobrenje putovanja trebali bi se ispitivati isključivo u pogledu sigurnosnih pitanja, a ne u pogledu pitanja povezanih s migracijskim rizicima. (9)ETIAS-om bi se trebalo uspostaviti odobrenje putovanja za državljane trećih zemalja izuzete od obveze posjedovanja vize kada prelaze vanjske granice („obveza posjedovanja vize”) kojim će se moći utvrditi predstavlja li njihova nazočnost na državnom području država članica rizik od nezakonite migracije, prijetnju sigurnosti ili javnom zdravlju. Posjedovanje valjanog odobrenja putovanja trebalo bi biti novi uvjet za ulazak na državno područje država članica. Međutim, samo posjedovanje odobrenja putovanja ne bi trebalo značiti automatsko pravo ulaska. (10)ETIAS bi trebao pridonijeti visokom stupnju sigurnosti, sprečavanju nezakonitih migracija i zaštiti javnog zdravlja osiguravanjem procjene posjetitelja prije njihova dolaska na vanjske granične prijelaze. (11)ETIAS bi trebao pridonijeti olakšavanju graničnih kontrola koje obavljaju službenici graničnog nadzora na vanjskim graničnim prijelazima i osigurati koordiniranu i usklađenu procjenu državljana trećih zemalja koji podliježu zahtjevu za odobrenje putovanja, a planiraju posjetiti schengenski prostor. Nadalje, on bi trebao omogućiti bolje informiranje podnositelja zahtjeva o tome mogu li posjetiti schengenski prostor. Nadalje, ETIAS bi trebao pridonijeti i olakšavanju graničnih kontrola smanjenjem broja zabrana ulaska na vanjskim granicama. (12)ETIAS bi trebao podržati i ciljeve Schengenskog informacijskog sustava (SIS) povezane s upozorenjima o osobama za koje se traži uhićenje, predaja ili izručenje, o nestalim osobama, o osobama koje se traže radi pomoći u sudskom postupku i o osobama za skrivene ili posebne provjere. U tu svrhu ETIAS bi trebao obavljati automatiziranu obradu spisa zahtjeva u odnosu na povezana upozorenja u SIS-u. Ta će se obrada obavljati za potrebe podupiranja SIS-a. U skladu s time, svaki rezultat dobiven tom usporedbom trebao bi se pohraniti u SIS-u. (13)ETIAS bi se trebao sastojati od opsežnog informacijskog sustava, informacijskog sustava ETIAS-a, središnjeg tima, središnje jedinice ETIAS-a i nacionalnih timova, nacionalnih jedinica ETIAS-a. (14)Središnja jedinica ETIAS-a trebala bi biti dio Europske agencije za graničnu i obalnu stražu. Središnja jedinica ETIAS-a trebala bi biti nadležna za provjeru zahtjeva za odobrenje putovanja koji su odbijeni u automatiziranom postupku kojom utvrđuje odgovaraju li osobni podaci podnositelja zahtjeva osobnim podacima osobe na koju se odnosi rezultat pretraživanja, za pravila o provjerama i za obavljanje redovitih revizija obrade zahtjeva. Središnja jedinica ETIAS-a trebala bi raditi 24 sata dnevno 7 dana u tjednu.

(15)Svaka država članica trebala bi uspostaviti nacionalnu jedinicu ETIAS-a koja će biti nadležna za ispitivanje zahtjeva i donošenje odluke o izdavanju ili odbijanju odobrenja putovanja. Nacionalne jedinice ETIAS-a trebale bi procjenjivati zahtjeve uzajamnom suradnjom i u suradnji s Europolom. Nacionalna jedinica ETIAS-a trebala bi raditi 24 sata dnevno 7 dana u tjednu. (16)U cilju ostvarivanja svojih ciljeva ETIAS bi trebao osigurati elektronički obrazac zahtjeva koji bi podnositelj zahtjeva trebao popuniti podacima o svojem identitetu, putnoj ispravi, boravištu, podacima za kontakt, podacima o obrazovanju i trenutačnom zaposlenju, o tome je li član obitelji građana EU-a ili državljana trećih zemalja koji ostvaruju slobodu kretanja i nema dozvolu boravka, a ako je podnositelj maloljetnik, podacima o identitetu odgovorne osobe i odgovorima na dodatna pitanja (o tome boluje li podnositelj zahtjeva od bolesti koja može izazvati epidemiju utvrđene u Međunarodnim zdravstvenim propisima Svjetske zdravstvene organizacije ili drugih infekcijskih ili zaraznih parazitskih bolesti, ima li kaznenu evidenciju, je li bio prisutan u ratnim zonama, je li za njega izdana odluka o vraćanju na granicu/nalog za napuštanje državnog područja). Pristup zdravstvenim podacima podnositelja zahtjeva trebalo bi dopustiti samo kako bi se moglo utvrditi predstavlja li prijetnju za javno zdravlje. (17)ETIAS bi trebao prihvaćati zahtjeve podnesene u ime podnositelja zahtjeva u situacijama kada putnici nisu iz bilo kojeg razloga u mogućnosti sami izraditi zahtjev. U takvim slučajevima zahtjev bi trebala podnijeti treća osoba koju je ovlastio putnik ili koja je za njega pravno odgovorna pod uvjetom da je identitet te osobe naveden u obrascu zahtjeva. (18)Za konačnu obradu zahtjeva svi punoljetni podnositelji zahtjeva trebali bi biti obvezni platiti naknadu. Plaćanjem bi trebala upravljati banka ili financijski posrednik. Podatke potrebne za osiguravanje elektroničkog plaćanja trebalo bi dati samo banci ili financijskom posredniku koji obavljaju financijsku transakciju i oni nisu dio podataka u ETIAS-u. (19)Većina odobrenja putovanja trebala bi se izdati u roku od nekoliko minuta. Međutim, u malom broju slučajeva to može trajati do 72 sata. U iznimnim slučajevima, kada je podnositelju zahtjeva upućen zahtjev za dodatne informacije ili dokumentaciju, postupak bi mogao trajati do dva tjedna. (20)Osobni podaci koje je dostavio podnositelj zahtjeva trebali bi se obrađivati u ETIAS-u samo u svrhu prethodne provjere kriterija prihvatljivosti propisanih u Uredbi (EU) 2016/399 i radi procjene postoji li vjerojatnost da će se podnositelj zahtjeva upustiti u nezakonitu migraciju te predstavlja li ulazak podnositelja zahtjeva u Uniju prijetnju sigurnosti ili javnom zdravlju u Uniji. (21)Procjena takvih rizika ne može se obavljati bez obrade osobnih podataka navedenih u uvodnoj izjavi 16. Svaki osobni podatak u zahtjevima trebao bi se usporediti s podacima iz evidencije, spisa ili upozorenja registriranog u informacijskom sustavu (Schengenskom informacijskom sustavu (SIS), viznom informacijskom sustavu (VIS), podacima Europola, Interpolovoj bazi podataka o otuđenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD), sustavu ulaska/izlaska (EES), Eurodacu, Europskom informacijskom sustavu kaznene evidencije (ECRIS) i/ili Interpolovoj bazi podataka o putnim ispravama povezanima s upozorenjima (Interpol TDAWN)) ili s podacima iz ETIAS-ova popisa za praćenje ili s posebnim pokazateljima rizika. Kategorije osobnih podataka koje bi se trebale upotrebljavati za usporedbu trebale bi biti ograničene na kategorije podataka u pretraživanim informacijskim sustavima, na ETIAS-ovom popisu za praćenje ili na posebne pokazatelje rizika. (22)Usporedba bi trebala biti automatizirana. Kada se takvom usporedbom otkrije da postoji podudaranje (rezultat) s bilo kojim osobnim podatkom ili njihovom kombinacijom u zahtjevima i evidenciji, spisu ili upozorenju u prethodno navedenim informacijskim sustavima, ili s osobnim podacima na ETIAS-ovu popisu za praćenje ili s pokazateljima rizika, zahtjev bi trebao obrađivati ručno operator u nacionalnoj jedinici ETIAS-a države članice prijavljenog prvog ulaska. Na temelju procjene koju obavlja nacionalna jedinica ETIAS-a trebala bi se donijeti odluka o izdavanju ili neizdavanju odobrenja putovanja. (23)Nakon automatizirane obrade može se izdati odobrenje. Očekuje se da će velika većina zahtjeva biti pozitivno riješena automatiziranom obradom. Odbijanje zahtjeva za odobrenje putovanja ne bi se trebalo temeljiti samo na automatiziranoj obradi osobnih podataka u zahtjevima. Iz tog razloga operator u nacionalnoj jedinici ETIAS-a trebao bi ručno procijeniti zahtjeve u pogledu kojih su dobiveni rezultati. (24)Podnositelji zahtjeva kojima je odbijeno odobrenje putovanja trebali bi imati pravo žalbe. Žalbeni postupci trebali bi se provoditi u državi članici koja je donijela odluku o zahtjevu i u skladu s nacionalnim pravom te države članice. (25)Pravila o provjerama trebala bi se upotrijebiti za analizu spisa zahtjeva omogućivanjem usporedbe podataka unesenih u spis zahtjeva središnjeg sustava ETIAS-a i posebnih pokazatelja rizika koji odgovaraju prethodno utvrđenoj prijetnji sigurnosti, riziku od nezakonite migracije ili prijetnji javnom zdravlju. Kriteriji koji se upotrebljavaju za definiranje posebnih pokazatelja rizika ne bi se trebali ni u kojim okolnostima temeljiti na rasi ili etničkom podrijetlu, političkim uvjerenjima, vjerskim ili filozofskim vjerovanjima, članstvu u sindikatima, seksualnom životu ili spolnom opredjeljenju. (26)Trebalo bi uspostaviti ETIAS-ov popis za praćenje za utvrđivanje veza između podataka u spisu zahtjeva u ETIAS-u i informacija povezanih s osobama osumnjičenima za počinjenje teškog kaznenog djela ili terorizma ili u pogledu kojih postoje činjenične naznake ili razumna osnova za pretpostavku da će počiniti teško kazneno djelo ili terorizam. ETIAS-ov popis za praćenje trebao bi biti dio podataka koje obrađuje Europol u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 2016/794 i Europolovim konceptom integriranog upravljanja podacima kojim se provodi ta Uredba. Kada dostavljaju informacije Europolu, države članice trebale bi moći utvrditi svrhu ili svrhe za koje će se one obrađivati, uključujući mogućnost ograničavanja te obrade na ETIAS-ov popis za praćenje. (27)Budući da se stalno javljaju novi oblici prijetnji sigurnosti, novi obrasci nezakonitih migracija i nove prijetnje javnom zdravlju, potrebni su učinkoviti odgovori i protiv njih se treba boriti suvremenim sredstvima. Budući da ta sredstva podrazumijevaju obradu znatnih količina osobnih podataka, trebalo bi uvesti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se utjecaj na pravo na zaštitu privatnog života i pravo na zaštitu osobnih podataka ograničio na ono što je nužno u demokratskom društvu. (28)Stoga bi trebalo zaštiti osobne podatke u ETIAS-u. Pristup tim podacima trebao bi biti ograničen na strogo ovlašteno osoblje i ni u kojem slučaju ne bi se trebali upotrebljavati za donošenje odluka na temelju bilo kakve vrste diskriminacije. Pohranjene osobne podatke trebalo bi čuvati na zaštićenom mjestu u objektima agencije eu-LISA u Uniji. (29)Izdana odobrenja putovanja trebalo bi poništiti ili ukinuti čim se utvrdi da uvjeti za njihovo izdavanje nisu bili ispunjeni ili više nisu ispunjeni. Kada se stvori novo upozorenje u SIS-u o zabrani ulaska ili o prijavljenoj izgubljenoj ili ukradenoj putnoj ispravi, SIS bi o tome trebao obavijestiti ETIAS koji bi trebao provjeriti odgovara li to novo upozorenje valjanom odobrenju putovanja. U tom slučaju trebalo bi bez odlaganja obavijestiti nacionalnu jedinicu ETIAS-a u državi članici koja je izdala upozorenje i ukinuti odobrenje putovanja. Na temelju sličnog pristupa, novi elementi uvedeni u ETIAS-ov popis za praćenje uspoređuju se sa spisima zahtjeva pohranjenima u sustavu ETIAS radi provjere odgovara li taj novi element valjanom odobrenju putovanja. U tom slučaju nacionalna jedinica ETIAS-a u državi članici prvog ulaska trebala bi procijeniti rezultat i, prema potrebi, ukinuti odobrenje putovanja. Trebalo bi osigurati i mogućnost ukidanja odobrenja putovanja na zahtjev podnositelja zahtjeva. (30)Kada u iznimnim okolnostima država članica smatra nužnim dopustiti državljaninu treće zemlje da putuje na njezino državno područje iz humanitarnih razloga, radi državnog interesa ili zbog međunarodnih obveza, ona bi trebala imati mogućnost izdati odobrenje putovanja s ograničenom prostornom ili vremenskom valjanošću. (31)Zračni i pomorski prijevoznici te prijevoznici za grupni autobusni prijevoz trebali bi imati obvezu provjeriti prije ukrcaja imaju li putnici sve putne isprave koje su potrebne za ulazak na državno područje država članica u skladu sa Schengenskom konvencijom. To bi trebalo uključivati provjeru posjeduju li putnici valjano odobrenje putovanja. Sam spis u ETIAS-u ne bi trebao biti dostupan prijevoznicima. Sigurnim internetskim pristupom, što uključuje mogućnost uporabe mobilnih tehničkih rješenja, trebalo bi se prijevoznicima omogućiti da obave provjeru uporabom podataka iz putne isprave. (32)Kako bi postupili u skladu s revidiranim uvjetima za ulazak, službenici graničnog nadzora trebali bi povjeriti posjeduje li putnik valjano odobrenje putovanja. Stoga bi tijekom postupka redovne granične kontrole službenik graničnog nadzora trebao elektronički pročitati podatke iz putne isprave. Tom operacijom trebalo bi se pokrenuti pretraživanje različitih baza podataka kako je predviđeno u Zakoniku o schengenskim granicama, uključujući pretraživanje ETIAS-a iz kojeg bi se trebao dobiti ažurni status odobrenja putovanja. Sam spis iz ETIAS-a ne bi trebao biti dostupan službeniku graničnog nadzora za obavljanje granične kontrole. Ako ne postoji valjano odobrenje putovanja, službenik graničnog nadzora trebao bi zabraniti ulazak i u skladu s time okončati postupak granične kontrole. Ako postoji valjano odobrenje putovanja, odluku o odobravanju ili zabrani ulaska trebao bi donijeti službenik graničnog nadzora. (33)U borbi protiv kaznenih djela terorizma i ostalih teških kaznenih djela i uzimajući u obzir globalizaciju zločinačkih mreža, od ključne je važnosti da tijela kaznenog progona imaju nužne informacije za učinkovito obavljanje svojih zadaća. Pristup podacima sadržanima u viznom informacijskom sustavu (VIS) za potrebe kaznenog progona već se pokazao djelotvornim kao pomoć istražiteljima da ostvare znatan napredak u predmetima povezanima s trgovanjem ljudima, terorizmom i krijumčarenjem droge. Vizni informacijski sustav ne sadržava podatke o državljanima trećih zemalja izuzetima od obveze posjedovanja vize. (34)Pristup informacijama sadržanima u ETIAS-u nužan je za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela terorizma kako je navedeno u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/475/PUP ili ostalih teških kaznenih djela kako je navedeno u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/584/PUP. U posebnoj istrazi i kako bi utvrdila dokaze i informacije o osobi osumnjičenoj za počinjenje kaznenog djela ili o žrtvi kaznenog djela, tijelima kaznenog progona možda će biti potreban pristup podacima u ETIAS-u. Podaci pohranjeni u ETIAS-u mogu biti potrebni i za utvrđivanje počinitelja kaznenog djela terorizma ili ostalih teških kaznenih djela, posebno kada je potrebno poduzeti hitne mjere. Pristup ETIAS-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela predstavlja zadiranje u temeljna prava pojedinaca na privatni život i prava na zaštitu osobnih podataka osoba čiji se podaci obrađuju u ETIAS-u. Stoga bi podatke u ETIAS-u trebalo zadržati i staviti na raspolaganje imenovanim tijelima država članica i Europskom policijskom uredu (Europol) podložno strogim uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi kako bi takav pristup bio ograničen na ono što je strogo nužno za sprečavanje, otkrivanje i istragu kaznenih djela terorizma i teških kaznenih djela u skladu sa zahtjevima koji su posebno utvrđeni u sudskoj praksi Suda, posebice u predmetu o digitalnim pravima u Irskoj.

(35)Pristup podacima u ETIAS-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela trebalo bi odobriti samo na temelju obrazloženog zahtjeva nadležnih tijela u kojem su navedeni razlozi zašto je pristup potreban. Države članice trebale bi osigurati da takav zahtjev za pristup podacima pohranjenima u ETIAS-u bude podvrgnut prethodnoj provjeri suda ili tijela koje može zajamčiti potpunu neovisnost i nepristranost i koje ne podliježe izravnom ili neizravnom vanjskom utjecaju. Međutim, u iznimno žurnim situacijama, nadležnim tijelima može biti od ključne važnosti da odmah pribave osobne podatke koji su nužni kako bi se spriječilo počinjenje teškog kaznenog djela i omogućio kazneni progon počinitelja. U tim slučajevima trebalo bi prihvatiti da nadležna tijela, nakon što im je odobren pristup osobnim podacima u ETIAS-u, pregledaju te podatke čim prije moguće. (36)Stoga je nužno imenovati nadležna tijela država članica koja su ovlaštena za traženje takvog pristupa za posebne svrhe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. (37)Nacionalne jedinice ETIAS-a trebale bi djelovati kao središnja pristupna točka i trebale bi provjeriti jesu li u konkretnom slučaju ispunjeni uvjeti za traženje pristupa središnjem sustavu ETIAS-a. (38)Europol je čvorište za razmjenu informacije u Uniji i ima ključnu ulogu u području suradnje između nadležnih tijela država članica u području istrage prekograničnog kriminala čime se podupire sprečavanje, analiza i istraga kriminala u cijeloj Uniji. Europol bi stoga trebao imati pristup i središnjem sustavu ETIAS-a u okviru njegovih zadaća i u skladu s Uredbom (EU) 2016/794 u posebnim slučajevima u kojima je nužno da Europol podupire i pojača djelovanja država članica u pogledu sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. (39)Kako bi se isključila sustavna pretraživanja, podatke pohranjene u središnjem sustavu ETIAS-a trebalo bi obrađivati samo u posebnim slučajevima i samo kada je to nužno radi sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Imenovana tijela i Europol trebali bi tražiti pristup ETIAS-u samo kada imaju razumne osnove za pretpostavku da bi se takvim pristupom dobile informacije koje će im znatno pomoći u sprečavanju, otkrivanju ili istrazi kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. Tijela kaznenog progona i Europol trebali bi zatražiti pristup ETIAS-u samo ako tražene informacije nisu dobili prethodnim pretraživanjem svih relevantnih nacionalnih baza podataka države članice i baza podataka Europola. (40)Osobne podatke unesene u ETIAS ne bi trebalo čuvati dulje nego što je to nužno za njihovu svrhu. Da bi ETIAS mogao funkcionirati, nužno je čuvati podatke povezane s podnositeljima tijekom razdoblja valjanosti odobrenja putovanja. Kako bi se moglo procijeniti predstavlja li podnositelj prijetnju sigurnosti, rizik od nezakonitih migracija i prijetnju javnom zdravlju, nužno je čuvati osobne podatke pet godina od posljednjeg unosa podnositelja pohranjenog u EES-u. ETIAS bi se trebao temeljiti na točnim prethodnim procjenama prijetnje sigurnosti i javnom zdravlju te rizika od nezakonitih migracija, posebice uporabom pravila o provjerama. Kako bi mogli služiti kao pouzdana osnova za ručne procjene rizika država članica i kako bi se broj rezultata koji ne odgovaraju stvarnim rizicima sveo na najmanju moguću razinu („lažni pozitivni rezultati”), rezultati dobiveni u skladu s pravilima za provjere na temelju statističkih podataka dobivenih na osnovi podataka iz ETIAS-a moraju biti reprezentativni za dovoljno velik broj stanovnika. To se ne može postići isključivo na temelju podataka iz odobrenja putovanja tijekom njihova razdoblja valjanosti. Razdoblje čuvanja podataka trebalo bi početi od posljednjeg unosa podnositelja pohranjenog u EES-u jer to predstavlja posljednju stvarnu uporabu odobrenja putovanja. Razdoblje čuvanja podataka u trajanju od pet godina odgovara razdoblju čuvanja evidencije u EES-u s odobrenjem ulaska izdanim na temelju odobrenja putovanja ili zabrane ulaska iz ETIAS-a. Usklađivanjem razdoblja čuvanja osigurava se čuvanje evidencije o ulasku i povezanog odobrenja putovanja tijekom istog razdoblja i ono je dodatni element kojim se osigurava buduća interoperabilnost ETIAS-a i EES-a. Usklađivanje čuvanja podataka nužno je kako bi se nadležnim tijelima omogućilo obavljanje nužnih analiza rizika propisanih Zakonikom o schengenskim granicama. Odluka o odbijanju, ukidanju ili poništavanju odobrenja putovanja mogla bi upućivati na veću prijetnju sigurnosti ili veći rizik od nezakonitih migracija koji predstavlja podnositelj. Ako je donesena takva odluka, petogodišnje razdoblje čuvanja povezanih podataka trebalo bi početi od datuma njezina donošenja kako bi se ETIAS mogao primjereno uzeti u obzir viši rizik koji bi mogao predstavljati predmetni podnositelj. Nakon isteka tog razdoblja, osobne podatke trebalo bi obrisati. (41)Trebalo bi propisati točna pravila o odgovornostima Agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) za oblikovanje i razvoj informacijskog sustava ETIAS-a i tehničko upravljanje njime, o odgovornostima Europske agencije za graničnu i obalnu stražu, o odgovornostima država članica i odgovornostima Europola. (42)Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuje se na aktivnosti agencije eu-LISA-e i Europske agencije za graničnu i obalnu stražu kada obavljaju zadaće koje su im povjerene ovom Uredbom. (43)[Uredba (EU) 2016/679] primjenjuje se na obradu osobnih podataka u državama članicama u okviru primjene ove Uredbe, osim ako takvu obradu obavljaju imenovana nadležna tijela država članica ili njihova tijela za provjeru za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela. (44)Tijela država članica obrađuju osobne podatke za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela terorizma ili drugih teških kaznenih djela u skladu s ovom Uredbom podložno standardu zaštite osobnih podataka iz njihova nacionalnog zakonodavstva koji je u skladu s [Direktivom (EU) 2016/680]. (45)Neovisna nadležna tijela osnovana u skladu s [Uredbom (EU) 2016/679] trebala bi nadzirati zakonitost obrade osobnih podataka u državama članicama, dok bi Europski nadzornik za zaštitu podataka uspostavljen Uredbom (EZ) br. 45/2001 trebao nadzirati aktivnosti institucija i tijela Unije povezanih s obradom osobnih podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka i nadzorna tijela trebali bi surađivati u nadzoru ETIAS-a. (46)„(...) U skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001 obavljeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka i on je donio mišljenje o...”. (47)Trebalo bi uspostaviti stroga pravila o pristupu središnjem sustavu ETIAS-a i uspostaviti nužne zaštitne mjere. Također je nužno predvidjeti prava pojedinaca na pristup podacima, njihovo ispravljanje, brisanje i na pravnu zaštitu, posebice pravo na sudsku zaštitu i nadzor operacija obrade koji obavljaju javna neovisna tijela. (48)U cilju procjene putnikove prijetnje sigurnosti, rizika od nezakonitih migracija ili njegove prijetnje javnom zdravlju, trebalo bi uspostaviti interoperabilnost informacijskog sustava ETIAS-a i ostalih informacijskih sustava koje ETIAS pretražuje, kao što su sustav ulaska/izlaska (EES), vizni informacijski sustav (VIS), podaci Europola, Schengenski informacijski sustav (SIS), Eurodac i Europski informacijski sustav kaznene evidencije. Međutim, ta interoperabilnost može se u potpunosti osigurati tek nakon donošenja prijedloga o uspostavi EES-a, ECRIS-a i prijedloga preinake Uredbe o Eurodacu. (49)Za učinkovito praćenje primjene ove Uredbe potrebno ju je ocjenjivati u redovitim vremenskim razmacima. Države članice trebale bi utvrditi pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučaju povrede odredaba ove Uredbe i osigurati njihovu provedbu. (50)U cilju uspostave tehničkih mjera potrebnih za primjenu ove Uredbe, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u cilju: –donošenja unaprijed utvrđenog popisa odgovora na pitanja o stupnju i području obrazovanja, trenutačnom zaposlenju i radnom mjestu koje treba navesti u zahtjevu za odobrenje putovanja, –specificiranja sadržaja i formata dodatnih pitanja koja se mogu postaviti podnositelju zahtjeva za odobrenje putovanja, –utvrđivanja načina plaćanja i postupka plaćanja naknade za odobrenje putovanja uzimajući u obzir tehnološka postignuća i njihovu dostupnost i izmjene iznosa naknade, –produljenja trajanja razdoblja odgode tijekom kojeg nije potrebno odobrenje putovanja,

–dodatnog specificiranja prijetnja sigurnosti, rizika od nezakonitih migracija ili prijetnja javnom zdravlju koje će se upotrebljavati za utvrđivanje pokazatelja rizika. (51)Posebno je važno da Komisija tijekom priprema obavi odgovarajuća savjetovanja, među ostalim na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja obavljaju u skladu s načelima propisanima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Kako bi se osiguralo ravnopravno sudjelovanje u izradi delegiranih akata, Europski parlament i Komisija primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci sustavno mogu sudjelovati u sastancima stručnih skupina Komisije koje se bave izradom delegiranih akata. (52)Kako bi se osigurali ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje detaljnih pravila o uvjetima za rad javnog web-mjesta i mobilne aplikacije za mobilne uređaje te pravila o zaštiti podataka i sigurnosti koja se primjenjuju na javno web-mjesto i na mobilnu aplikaciju za mobilne uređaje te na sustav autentikacije koji je isključivo rezerviran za prijevoznike i za navođenje pojedinosti zamjenskih postupaka koje treba provoditi u slučaju tehničke nemogućnosti pristupa ETIAS-u. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (53)Države članice ne mogu dostatno postići uspostavu ETIAS-a i stvaranje zajedničkih obveza, uvjeta i postupaka za uporabu