Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o ovlašćivanju Švedske za primjenu snižene stope poreza na električnu energiju koja se izravno dostavlja plovilima na vezu u luci u skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ /* COM/2014/0497 final - 2014/0230 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Oporezivanje energenata i električne energije u Uniji uređeno je Direktivom Vijeća 2003/96/EZ (dalje u tekstu „Direktiva o oporezivanju energije” ili „Direktiva”). U skladu s člankom 19. stavkom 1. Direktive, dodatno odredbama u prethodnim člancima, posebno člancima 5., 15. i 17., djelujući jednoglasno na prijedlog Komisije, Vijeće može ovlastiti bilo koju državu članicu da uvede daljnja oslobođenja ili sniženja razine oporezivanja radi provođenja pojedinih politika. Cilj je ovog prijedloga dopustiti Švedskoj primjenu snižene stope poreza na električnu energiju koja se izravno dostavlja plovilima na vezu u luci (dalje u tekstu „električna energija s obale“). Ovim izuzećem namjerava se dati gospodarski poticaj upotrebi električne energije s obale kako bi se smanjilo onečišćenje zraka u lučkim gradovima. Cilj je mjere koja će se primjenjivati u Švedskoj smanjenje utjecaja pomorskog prometa na okoliš. Zahtjev i njegov općeniti kontekst Vijeće je 20. lipnja 2011. donijelo Provedbenu odluku Vijeća 2011/384/EU o ovlašćivanju Švedske za primjenu snižene stope poreza na električnu energiju koja se izravno dostavlja plovilima na vezu u luci („električna energija s obale“) u skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ ([1]). Ta Odluka istječe 25. lipnja 2014. Švedska su nadležna tijela u pismu od 13. prosinca 2013. zatražila novu odluku o ovlaštenju kojom će se Švedskoj dopustiti da nastavi primjenjivati sniženje poreza. Mjerom koju je zatražila Švedska želi dati poticaj za upotrebu električne energije s obale koja se smatra manje onečišćujućom alternativom proizvodnji električne energije na plovilima na vezu u luci. Namjera je švedskih nadležnih tijela nastaviti primjenjivati sniženu stopu u iznosu od 50 SEK (5,79 EUR) ([2]) po MWh poreza na električnu energiju za električnu energiju s obale. Ta je stopa poreza viša od najniže stope oporezivanja električne energije kako je utvrđena Direktivom 2003/96/EZ. Viša je i od nacionalne stope oporezivanja električne energije za poslovne potrebe koja iznosi 5 SEK (0,59 EUR) po MWh. Međutim, Švedska ne smatra da upotreba električne energije s obale predstavlja upotrebu za poslovne potrebe. Stoga bi bez tog ovlaštenja primjenjive nacionalne stope za električnu energiju s obale iznosile 293 SEK (33,94 EUR) po MWh ili 185 SEK (21,43 EUR) po MWh u sjevernoj Švedskoj. S druge strane, člankom 14. stavkom 1. točkom (c) Direktive o oporezivanju energije obvezuje se države članice da izuzmu energente koji se upotrebljavaju kao gorivo pri plovidbi unutar vodenih putova EU-a. Tim su izuzećem obuhvaćeni i energenti koji se upotrebljavaju za proizvodnju električne energije na brodovima na vezu u lukama. Države članice mogu izuzeti i energente koji se upotrebljavaju kao gorivo u plovidbi na unutrašnjim vodenim putovima u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (f) te Direktive, kojim je obuhvaćena i proizvodnja električne energije na plovilu. Stoga se u većini slučajeva sustavom oporezivanja koji se temelji na Direktivi o oporezivanju energije ne utječe na troškove proizvodnje električne energije na brodu na vezu u luci premda bi takva proizvodnja mogla negativno utjecati na zdravlje i okoliš smanjenjem kvalitete zraka i povećanjem razina buke u lukama. Švedska će primijeniti sniženu stopu poreza za električnu energiju na svu opskrbu električnom energijom s obale najmanjeg napona 380 V za plovila za komercijalnu plovidbu najmanje bruto mase 400 tona. Švedska nadležna tijela ograničenje smatraju primjerenim kako bi se osiguralo da se apsolutna većina plovila koja se upotrebljavaju u međunarodnom prometu i veća plovila koja se upotrebljavaju u nacionalnom prometu obuhvate predloženim sniženjem. To su plovila koja se smatra odgovornima za najveći udio emisija koje nastaju radom pomoćnih motora na plovilima na vezu u lukama. Švedska nadležna tijela uvažavaju da mjera predstavlja državnu potporu te da se njome daje prednost vlasnicima brodova za komercijalnu plovidbu. Ona tvrde i da je mjera neutralna u pogledu konkurencije između vlasnika brodova ili operatera jer je dostupna svim brodovima (osim brodovima za privatnu upotrebu) na vezu u švedskim lukama, neovisno o njihovoj zastavi. U pogledu učinka na trgovinu među državama članicama, Švedska pretpostavlja da će taj učinak biti zanemariv jer odabir luke ovisi o odredištu tereta, a ne o smanjenim troškovima priveza zahvaljujući sniženju poreza na električnu energiju s obale. Švedska je zatražila da se ovlaštenje izda na razdoblje od šest godina, što je najdulje razdoblje navedeno u članku 19. stavku 2. Direktive. Švedska smatra da je ova mjera u skladu s Preporukom Komisije 2006/339/EZ o poticanju uporabe električne energije s obale za brodove na vezu u lukama Zajednice ([3]) i s Komunikacijom Komisije o strateškim ciljevima i preporukama za politiku EU-a o pomorskom prometu do 2018. ([4]). U tom se pogledu napominje da su od lipnja 2011. države članice bezuvjetno obvezane na ispunjavanje standarda kvalitete zraka za relevantne onečišćujuće tvari kao što su lebdeće čestice ([5]). Na temelju te obveze od njih se zahtijeva da pronađu rješenja za probleme kao što su emisije s brodova na vezu u lukama, ako je relevantno, te je moguće zamisliti da će se u lukama s tim problemima poticati upotreba električne energije s obale kao element cjelokupne strategije za kvalitetu zraka. Sniženjem poreza Švedska želi nastaviti pružati poticaj operaterima plovila da upotrebljavaju električnu energiju s obale kako bi se smanjile emisije koje se prenose zrakom i buka s plovila na vezu te emisije CO2. Primjenom snižene stope poreza ojačala bi se konkurentnost električne energije s obale u odnosu na upotrebu pogonskih goriva na plovilima, koja su u potpunosti oslobođena od plaćanja poreza. Švedska nadležna tijela obavijestila su Komisiju da su otkad se mjera primjenjuje izgrađeni dodatni objekti za električnu energiju s obale i da se broj švedskih luka s takvim objektima povećao sa pet na osam (Stockholm, Göteborg, Piteå, Helsingborg, Luleå, Karlskrona, Trelleborg i Ystad) te da postoje planovi za izgradnju dodatnih objekata u luci u Stockholmu. Švedska nadležna tijela obavijestila su Komisiju da su plovila koja se upotrebljavaju za sektor šumarstva najintenzivniji korisnici objekata za električnu energiju s obale. Luke za plovila te industrije imaju najveći udio upotrebe električne energije s obale. Ti se objekti obično upotrebljavaju kad su plovila privezana tijekom dužih razdoblja. Udio plovila koja upotrebljavaju objekte za električnu energiju s obale razlikuje se među lukama (od 33 do gotovo 100 %) ovisno o luci i vrsti plovila. Prema podacima koje je dostavila Švedska, upotreba električne energije s obale dovela je do smanjenja emisija sumpornog dioksida, dušikovih oksida, lebdećih čestica i ugljikovih oksida. Međutim, švedska nadležna tijela ne raspolažu točnim procjenama smanjenja emisija koja se mogu pripisati primjeni mjere. Postojeće odredbe u području obuhvaćenom prijedlogom Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije, a posebno njezin članak 14. stavak 1. točka (c) i članak 15. stavak 1. točka (f). Procjena mjere na temelju članka 19. Direktive 2003/96/EZ Posebna razmatranja o politici Tekst članka 19. stavka 1. prvog podstavka Direktive glasi: „Dodatno odredbama u prethodnim člancima, posebno člancima 5., 15. i 17., djelujući jednoglasno na prijedlog Komisije, Vijeće može ovlastiti bilo koju državu članicu da uvede daljnja oslobođenja ili sniženja radi provođenja pojedinih politika.” Švedska nadležna tijela predmetnim sniženjem poreza nastoje ostvariti cilj promicanja osiguravanja električne energije brodovima na vezu u luci na način kojim se manje šteti okolišu te time poboljšati kvalitetu lokalnog zraka. Kako je Švedska istaknula, Komisija je zapravo već preporučila upotrebu električne energije s obale kao alternative proizvodnji električne energije na plovilima na vezu i time prepoznala njezine prednosti u pogledu zaštite okoliša ([6]). Da nema te mjere, električna energija kojom se opskrbljuju plovila na vezu oporezivala bi se po 293 SEK (33,94 EUR) po MWh ili 185 SEK (21,43 EUR) po MWh u sjevernoj Švedskoj. Zatraženo oslobođenje stoga bi dovelo do dodatnog poticaja za upotrebu te tehnologije u vrijednosti od 243 SEK ili 28,15 EUR po MWh (135 SEK ili 15,64 EUR po MWH u sjevernoj Švedskoj) i njime bi se na taj način pridonijelo navedenom cilju politike. Komisija napominje i da je Švedska od početka primjene mjere dodatno razvila svoju obalnu infrastrukturu. Čini se da je sniženje poreza bilo učinkovit poticaj za proširenje upotrebe električne energije s obale. Švedska nadležna tijela obavijestila su Komisiju da su zatražila od nekih luka ili obvezale neke luke na uvođenje objekata za električnu energiju s obale. Međutim, Švedska nije izvijestila o uvođenju nikakvih pravnih obveza ili financijskih poticaja za upotrebu tih objekata. Subjekti iz sektora šumarstva izrazili su zanimanje za razvoj te infrastrukture u okviru svojih napora za ostvarenje prijevoza kojim se manje šteti okolišu. U trenutačnoj fazi razvoja električne energije s obale u Švedskoj Komisija smatra da je primjena znatno snižene stope poreza i dalje primjeren instrument za poticanje lučkih nadležnih tijela i vlasnika brodova na daljnje ulaganje u tehnologiju, uzimajući u obzir i nedostatak drugih posebnih nacionalnih mjera za poticanje upotrebe električne energije s obale. U pogledu naravi cilja politike koji se nastoji ostvariti Komisija želi istaknuti da je promicanje upotrebe električne energije s obale zapravo zajednički cilj politike koji bi cijela Unija trebala nastojati ostvariti. To je jasno izraženo u Komunikaciji Komisije o integriranoj pomorskoj politici ([7]) i pratećem Radnom dokumentu službi Komisije ([8]). Komisija je predložila da se električna energija s obale koja se daje brodovima na vezu u lukama oslobodi od oporezivanja energije u svojem prijedlogu revizije Direktive o oporezivanju energije ([9]). Međutim, Vijeće još nije donijelo taj prijedlog Komisije. U međuvremenu, gospodarskim subjektima u Švedskoj i švedskim nadležnim tijelima potrebno je pružiti pravnu sigurnost u pogledu poreznih mjera koje se primjenjuju radi promicanja upotrebe električne energije s obale. Trenutačno je jedina mogućnost za uvođenje povlaštenog poreznog tretmana za električnu energiju s obale predviđena člankom 19. Međutim, on je namijenjen za obuhvaćanje posebnih okolnosti u pojedinim državama članicama koje nisu obuhvaćene samom Direktivom. Stoga se odstupanje na temelju članka 19. kojim se nastoji ostvariti cilj politike koji se odnosi na promicanje električne energije s obale može odobriti tek kao prijelazna mjera prije nego što Vijeće razmotri taj cilj u kontekstu revizije Direktive 2003/96/EZ. Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije Zatražena mjera najvećim se dijelom odnosi na politiku EU-a o zaštiti okoliša. U mjeri u kojoj će mjera pomoći smanjenju upotrebe pogonskih goriva na plovilima u lukama, njome će se zapravo pridonijeti cilju poboljšanja kvalitete lokalnog zraka. Vjerojatno je i da će mjera dovesti do smanjenja emisija CO2 do određene mjere jer mješavina električne energije iz obalne mreže emitira manje ugljika nego električna energija koja se proizvodi upotrebom pogonskih goriva na plovilima, zahvaljujući većoj učinkovitosti sustava i razlici u ulaznim gorivima. U tom se kontekstu može napomenuti da se prosječnom mješavinom električne energije na relevantnom području tržišta emitira manje ugljika nego u prosjeku EU-a. Iako je količina emitiranog ugljika za dodatnu opskrbu energijom obično veća od količine za prosječnu mješavinu električne energije i iako ona uvelike ovisi o dobu dana kada dođe do dodatne potražnje, smanjenje emisija CO2 nastalo zahvaljujući mjeri trebalo bi ostati relativno značajno ([10]). Mjera je u skladu s Komisijinim prijedlogom direktive o uporabi infrastrukture za alternativna goriva kojim se rješava pitanje postavljanja objekata za opskrbu električnom energijom s obale u lukama gdje je to isplativije i gdje se time pridonosi okolišu ([11]). Treba podsjetiti na to da je važan razlog za nepovoljan položaj električne energije s obale u odnosu na konkurenciju taj što je njezina alternativa, tj. električna energija koja se proizvodi na plovilima u pomorskim lukama, trenutačno u potpunosti oslobođena od plaćanja poreza: osim što je od plaćanja poreza oslobođeno pogonsko gorivo koje se upotrebljava u proizvodnji energije, što odgovara normalnom položaju u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (a) Direktive 2003/96/EZ, od plaćanja poreza oslobođena je i sama električna energija proizvedena na plovilu (vidi članak 14. stavak 1. točku (c) Direktive 2003/96/EZ). Iako se potonje oslobođenje može smatrati teško uskladivim s ciljevima Unije za zaštitu okoliša, u njemu se odražavaju razmatranja o praktičnosti. Točnije, za oporezivanje električne energije proizvedene na plovilu bila bi nužna izjava vlasnika broda, čiji je poslovni nastan često u trećoj zemlji, ili operatera o količini potrošene električne energije. U izjavi bi osim toga bilo nužno utvrditi udio električne energije potrošene u teritorijalnim vodama države članice u kojoj postoji obveza plaćanja poreza. Tako bi nastalo veliko administrativno opterećenje za vlasnike brodova koji bi morali izdavati te izjave za svaku državu članicu na čije se teritorijalne vode to odnosi. Pod tim se uvjetima može opravdati nekažnjavanje alternative električne energije s obale pri čijoj se proizvodnji manje onečišćuje okoliš i dopustiti Švedskoj primjenu snižene stope oporezivanja. U pogledu električne energije koja se troši na plovilima na vezu u lukama na unutrašnjim vodenim putovima, i suprotno stanju u pomorskim lukama, oslobođenje za električnu energiju proizvedenu na plovilu neobvezno je za države članice (članak 15. stavak 1. točka (f)). Stoga ne postoji pravna prepreka za države članice u jednakom tretmanu električne energije s obale i energije proizvedene na plovilima u lukama na unutrašnjim vodenim putovima. Međutim, tu mogućnost koja se pruža na temelju članka 15. stavka 1. točke (f) Direktive da se električna energija proizvedena na plovilu ne oporezuje potrebno je ponovno objasniti na temelju razmatranja zakonodavca o praktičnosti, a ta je mogućnost istovremeno usko povezana s neobveznim poreznim pogodnostima za potrebe plovidbe unutrašnjim vodenim putovima. Većina država članica, a među njima i Švedska, odlučile su ne oporezivati goriva koja se upotrebljavaju za te potrebe. Smatraju nepraktičnim i oporezivanje ulaznih goriva umjesto oporezivanja električne energije (vidi članak 21. stavak 5. treći podstavak Direktive 2003/96/EZ) jer bi se time u najmanju ruku podrazumijevalo različito tretiranje goriva koje se upotrebljava za proizvodnju električne energije. Točnije, pri donošenju odluke o proširenju oslobođenja od plaćanja poreza primjenjivog na pomorski promet na goriva koja se upotrebljavaju za plovidbu unutrašnjim vodenim putovima države članice u obzir će uzeti niz aspekata, uključujući šire ciljeve nacionalne prometne politike kao što su razmatranja u pogledu okoliša, zbog čega bi mogle odustati od oporezivanja goriva za te potrebe. Stoga se u trenutačnoj fazi smatra opravdanim mogućnost primjene snižene razine oporezivanja električne energije s obale proširiti na luke na unutrašnjim vodenim putovima. Unutarnje tržište i pošteno tržišno natjecanje Komisija nije zaprimila nikakve pritužbe u pogledu praktične primjene porezne mjere odobrene Provedbenom odlukom Vijeća 2011/384/EU. U odnosu na unutarnje tržište i pošteno tržišno natjecanje, mjerom se samo smanjuje postojeća razlika u poreznom tretmanu dvaju konkurentnih izvora električne energije za plovila na vezu, tj. proizvodnje na plovilu i električne energije s obale, nastala zbog oslobođenja od plaćanja poreza na pogonska goriva. U pogledu tržišnog natjecanja među operaterima plovila, švedska nadležna tijela nisu dostavila podatke o znatnom povećanju broja plovila opremljenih za upotrebu električne energije s obale. Potrebno je napomenuti da je, u skladu s njihovim izračunima, trošak upotrebe električne energije s obale i dalje relativno visok u usporedbi s proizvodnjom energije na plovilu uz upotrebu pogonskih goriva oslobođenih od plaćanja poreza. Točnije, troškovi za vlasnike brodova uključuju naknadu za priključenje i troškove ulaganja u brodsku opremu. Iako precizno predviđanje troškova najviše ovisi o razvoju cijene nafte te ga je zbog toga teško ostvariti, najnovijim dostupnim procjenama ukazuju se na to da se općenito ni potpunim oslobađanjem od plaćanja poreza operativni troškovi električne energije s obale u većini slučajeva ne bi smanjili ispod troškova proizvodnje na plovilu ([12]) te potpuno oslobađanje stoga ne bi ni u kojem slučaju predstavljalo znatnu korist u tržišnom natjecanju za operatere plovila koji upotrebljavaju električnu energiju s obale u odnosu na one koji električnu energiju proizvode na plovilima. U tom slučaju nije došlo do prethodno opisanog znatnog narušavanja u primjeni Provedbene odluke Vijeća 2011/384/EU i nije vjerojatno da će do njega doći jer Švedska namjerava i dalje poštovati najnižu razinu oporezivanja određenu Direktivom o oporezivanju energije. Nadalje, Švedska namjerava zadržati granicu za poreznu pogodnost za plovila najmanje bruto mase 400 tona te za opskrbu električnom energijom s obale napona najmanje 380 volta kako bi mjeru usmjerila na plovila na kojima se proizvodi znatna količina energije i ograničila ukupni broj korisnika. Kako su objasnila švedska nadležna tijela, obje granične vrijednosti postavljene su na relativno niskoj razini kao odgovor na zabrinutosti nacionalnih udruženja da bi se u suprotnom mogla dati prednost plovilima koja nisu iz Švedske u odnosu na švedska plovila. S druge strane, može se razumno pretpostaviti da će plovila koja možda budu isključena iz porezne pogodnosti zbog graničnih vrijednosti vjerojatnije biti nacionalna nego iz drugih država EU-a i da stoga zbog graničnih vrijednosti neće doći do povoljnijeg poreznog tretmana nacionalnih gospodarskih dionika u odnosu na njihove konkurente iz drugih država članica EU-a. U pogledu tržišnog natjecanja među lukama švedska nadležna tijela izvijestila su da nisu uočila znatne promjene u odabiru luka među vlasnicima brodova koje se mogu povezati s dostupnosti objekata za električnu energiju s obale. Švedska nadležna tijela smatraju zanemarivima sve moguće utjecaje na trgovinu među državama članicama koji bi mogli nastati promijene li plovila svoje rute radi mogućnosti da po sniženoj stopi poreza troše električnu energiju s obale. U situaciji u kojoj je, kako je prethodno navedeno, barem kratkoročno malo vjerojatno da upotreba električne energije s obale postane gospodarski izvedivija od proizvodnje goriva na plovilima unatoč sniženju poreza, malo je vjerojatno i da će to sniženje poreza na električnu energiju s obale znatno narušiti tržišno natjecanje među lukama navodeći plovila na promjenu plana puta s obzirom na dostupnost te mogućnosti. Vremenski okvir predložen za ovlaštenje primjene snižene stope poreza u velikoj mjeri odražava vremenski okvir iz prijedloga Komisije u trajanju od osam godina za oslobođenje od plaćanja poreza na električnu energiju s obale. Razdoblje primjene mjere i razvoj okvira EU-a o oporezivanju energije U načelu bi razdoblje primjene odstupanja trebalo biti dovoljno dugo da se lučke operatere ne obeshrabri u pogledu potrebnog ulaganja. U tom slučaju razdoblje primjene mjere produžilo bi se i razmjer sniženja poreza bi se povećao na temelju Komisijina prijedloga revizije Direktive o oporezivanju energije kojim se predviđa obvezno oslobođenje za električnu energiju s obale na razdoblje od osam godina nakon njezina stupanja na snagu. Ipak, odstupanjem se ne bi trebao ugroziti budući razvoj postojećeg pravnog okvira te je za odstupanje potrebno uzeti u obzir mogućnost da Vijeće donese pravni akt na temelju prijedloga Komisije o izmjeni Direktive o oporezivanju energije. U tim okolnostima čini se primjereno izdati zatraženo ovlaštenje na najduže razdoblje dopušteno Direktivom u trajanju od šest godina, uz uvjet mogućeg početka primjene općih odredaba povezanih s tim predmetom prije predviđenog datuma isteka tog razdoblja. Tim će se razdobljem pružiti pravna sigurnost operaterima brodova i lučkim operaterima koji moraju planirati svoja ulaganja u objekte za električnu energiju s obale ili u brodsku opremu. Osim toga, njime će se švedskim nadležnim tijelima omogućiti prikupljanje podataka radi pune procjene utjecaja mjere. Pravila o državnim potporama Na temelju relevantnog tečaja od 1. listopada 2013. kako je objavljeno u Službenom listu Europske unije([13]), snižena stopa poreza od 50 SEK po MWh koju su predvidjela švedska nadležna tijela viša je od najniže razine oporezivanja u EU-u u skladu s člankom 10. Direktive 2003/96/EZ. Mjerom se stoga ispunjava jedan od uvjeta iz članka 44. Uredbe Komisije 651/2014/EU ([14]), kojim se određuju uvjeti pod kojima se takva mjera izuzima od obveze prijave državne potpore. Međutim, u ovoj fazi nije moguće utvrditi jesu li ispunjeni svi uvjeti iz članka 44., a prijedlogom Provedbene odluke Vijeća Komisija se ne sprečava da od Švedske zahtijeva poštovanje pravila za državne potpore. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA Savjetovanja sa zainteresiranim stranama Ovaj se prijedlog temelji na zahtjevu koji je podnijela Švedska i odnosi se samo na tu državu članicu. Prikupljanje i primjena stručnog znanja Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim stručnjacima. Procjena utjecaja Ovaj prijedlog odnosi se na ovlaštenje koje se izdaje pojedinoj državi članici na njezin zahtjev. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Prijedlogom se namjerava odobriti da Švedska odstupi od općih odredaba Direktive Vijeća 2003/96/EZ i primijeni sniženu stopu poreza na električnu energiju od 50 SEK (5,79 EUR) po MWh za električnu energiju koja se izravno dostavlja plovilima na vezu u luci. Pravna osnova Članak 19. Direktive Vijeća 2003/96/EZ. Načelo supsidijarnosti Područje neizravnog oporezivanja obuhvaćeno člankom 113. UFEU-a samo po sebi ne pripada isključivoj nadležnosti Europske unije u smislu članka 3. UFEU-a. Međutim, postojećim zakonodavstvom EU-a strogo je određen i ograničen okvir izvršavanja nadležnosti država članica u tom području. U skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ jedino Vijeće može ovlastiti državu članicu da uvede daljnja oslobođenja ili sniženja u smislu te odredbe. Države članice ne mogu preuzeti ulogu Vijeća. Prijedlog je stoga u skladu s načelom supsidijarnosti. Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti. Sniženje poreza ne nadilazi ono što je potrebno za ostvarenje predmetnog cilja (vidi prethodni osvrt na aspekte unutarnjeg tržišta i poštenog tržišnog natjecanja). Izbor instrumenata Predloženi instrument/instrumenti: Provedbena odluka Vijeća. Člankom 19. Direktive 2003/96/EZ predviđena je samo ta vrsta mjere. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Mjera ne dovodi do financijskog ili administrativnog opterećenja Unije. Prijedlog stoga ne utječe na proračun Unije. 2014/0230 (NLE) Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o ovlašćivanju Švedske za primjenu snižene stope poreza na električnu energiju koja se izravno dostavlja plovilima na vezu u luci u skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije ([15]), a posebno njezin članak 19., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Provedbenom odlukom Vijeća 2011/384/EU ([16]) Švedskoj je odobrena primjena snižene stope poreza na električnu energiju koja se izravno dostavlja plovilima na vezu u luci („električna energija s obale”) u skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ do 25. lipnja 2014. (2) U pismu od 13. prosinca 2013. Švedska je zatražila ovlaštenje za nastavak primjene snižene stope poreza na električnu energiju s obale u skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ. (3) Sniženjem poreza koje namjerava primijeniti Švedska želi nastaviti promicanje šire upotrebe električne energije s obale kako bi se brodovima osigurala električna energija dok su na vezu u luci na način kojim se manje šteti okolišu u odnosu na upotrebu pogonskih goriva na plovilima. (4) U mjeri u kojoj se pri upotrebi električne energije s obale izbjegavaju emisije onečišćivača zraka povezanih s upotrebom pogonskih goriva na plovilima na vezu, njome se pridonosi poboljšanju kvalitete lokalnog zraka u lučkim gradovima. Pod posebnim uvjetima strukture za proizvodnju energije u predmetnoj regiji, tj. na nordijskom tržištu električne energije koje uključuje Švedsku, Dansku, Finsku i Norvešku, očekuje se da će se upotrebom električne energije iz obalne mreže umjesto električne energije proizvedene upotrebom pogonskih goriva na plovilima dodatno smanjiti emisije CO2. Stoga se očekuje da će se mjerom pridonijeti ciljevima politika Unije u pogledu zaštite okoliša, zdravlja i klime. (5) Dopuštanje Švedskoj da primjenjuje sniženu stopu oporezivanja na električnu energiju s obale ne prelazi okvire onoga što je potrebno za povećanje upotrebe električne energije s obale jer će proizvodnja na plovilima i dalje biti konkurentnija alternativa u većini slučajeva. Iz istog razloga i zbog trenutačno relativno niskog stupnja prodora te tehnologije na tržište, nije vjerojatno da će mjerom doći do znatnog narušavanja tržišnog natjecanja tijekom njezina trajanja te se stoga neće negativno utjecati na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. (6) Iz članka 19. stavka 2. Direktive 2003/96/EZ proizlazi da su ovlasti odobrene u skladu s tom odredbom strogo vremenski ograničene. S obzirom na potrebu za dovoljno dugim razdobljem kako bi se omogućila pravilna ocjena mjere, ali i potrebe da se ne ugrožava budući razvoj postojećeg pravnog okvira, primjereno je izdati zatraženo ovlaštenje na razdoblje od šest godina, uz uvjet mogućeg početka primjene općih odredaba povezanih s tim predmetom prije predviđenog datuma isteka tog razdoblja. (7) Kako bi se pružila pravna sigurnost lučkim operaterima i operaterima brodova te kako bi se izbjeglo moguće povećanje administrativnog opterećenja za distributere i preprodavače električne energije koje bi moglo biti rezultat promjena stope trošarine za električnu energiju s obale, potrebno je osigurati da Švedska može neometano primjenjivati postojeće posebno sniženje poreza na koje se odnosi ova Odluka. Zatraženo ovlaštenje stoga je potrebno izdati s učinkom od 26. lipnja 2014., nastavljajući bez prekida prethodno uređenje na temelju Provedbene odluke Vijeća 2011/384/EU. (8) Ovom odlukom ne dovodi se u pitanje primjena pravila Unije o državnim potporama, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Švedskoj se odobrava primjena snižene stope poreza na električnu energiju koja se izravno dostavlja plovilima na vezu u luci osim za plovila za privatnu namjenu, uz uvjet poštovanja najnižih razina oporezivanja u skladu s člankom 10. Direktive 2003/96/EZ. Članak 2. Ova Odluka stupa na snagu na dan priopćenja. Primjenjuje se od 26. lipnja 2014. Istječe 25. lipnja 2020. Međutim, ako Vijeće, postupajući na temelju članka 113. UFEU-a, predvidi opća pravila o poreznim pogodnostima za električnu energiju s obale, ova Odluka prestaje važiti na dan početka primjene tih općih pravila. Članak 3. Ova je Odluka upućena Kraljevini Švedskoj. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik ([1]) SL L 170, 30.6.2011., str. 36–37. ([2]) Svi izračuni temelje se na tečaju od 1. listopada 2013. tj. 8,6329 SEK za 1 EUR. Vidi SL C 286 od 2.10.2013. ([3]) Preporuka Komisije 2006/339/EZ od 8. svibnja 2006. o poticanju uporabe električne energije s obale za brodove na vezu u lukama Zajednice (SL L 125, 12.5.2006.). ([4]) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strateški ciljevi i preporuke za politiku pomorskog prometa EU-a do 2018.; COM(2009) 8 završna verzija od 21. siječnja 2009. ([5]) Vidi Direktivu 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o kvaliteti zraka i čišćem zraku za Europu (SL L 152 od 11.6.2008.). ([6]) Vidi prethodnu bilješku 3. ([7]) COM(2007) 575 završna verzija od 10. listopada 2007. ([8]) SEC(2007) 1283 završna verzija od 10. listopada 2007. ([9]) COM(2011) 169 završna verzija od 13. travnja 2011. ([10]) Zajednički udio obnovljive i nuklearne energije u švedskoj mješavini električne energije iznosio je 95,4 % 2012., a za mješavinu električne energije na tržištu NordPool iznosio je oko 90 %. Vidi http://www.nordpoolspot.com/Global/Download%20Center/TSO/Nordic-production-split_2004-2012.pdf. Međutim, i nuklearna energija i hidroenergija, koje čine većinu proizvodnje obnovljive energije u Švedskoj i općenito na tržištu NordPool, uglavnom se upotrebljavaju kao energija za pokrivanje temeljnih opterećenja, dok u proizvodnji energije za vršno opterećenje u prosjeku nastane više emisija ugljika. ([11]) COM(2013) 18 završna verzija od 24. siječnja 2013. ([12]) Vidi Europska komisija, Glavna uprava za okoliš, Emisije s brodova s ugovorom o uslugama: Dodjeljivanje, smanjenje i tržišni instrumenti, zadatak 2.a – Električna energija s obale, kolovoz 2005., http://ec.europa.eu/environment/air/pdf/task2_shoreside.pdf. Analiza troškova provodi se za tri luke: Göteborg (Švedska), Juneau i Long Beach (SAD). ([13]) Vidi prethodnu bilješku 2. ([14]) Uredba Komisije 651/2014/EU o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1–78.). ([15]) SL L 283, 31.10.2003., str. 51. ([16]) Provedbena odluka Vijeća 2011/384/EU od 20. lipnja 2011. o ovlašćivanju Švedske za primjenu snižene stope poreza na električnu energiju koja se izravno dostavlja plovilima na vezu u luci („električna energija s obale“) u skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ (SL L 176, 30.6.2011., str. 36.).