o aktivnostima mreže EURES od srpnja 2018. do lipnja 2020. Dostavlja se u skladu s člankom 33. Uredbe (EU) 2016/589

2.2.2 Održavanje i razvoj portala EURES i povezana IT podrška

EURES je 1994. pokrenula Europska komisija na temelju Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2434/92 od 27. srpnja 1992. o izmjeni dijela II. tadašnje Uredbe (EEZ) br. 1612/68 o slobodi kretanja radnika unutar Zajednice. Od 2011. do 2016. EURES je prošao dug proces reformi u pogledu sastava mreže, upravljanja i alata kako bi se uzele u obzir promjene u trendovima mobilnosti i nova kretanja na terenu. Taj je proces vrhunac doživio donošenjem nove Uredbe (EU) 2016/589 o EURES-u, koja je stupila na snagu u cilju stvaranja šire i čvršće mreže europskih javnih i privatnih službi za zapošljavanje radi učinkovitije prekogranične razmjene informacija o tržištu rada kako bi se olakšalo zapošljavanje u EU-u/EGP-u.

Kako bi postigle napredak u pogledu ostvarivanja ciljeva reforme EURES-a i daljnjeg osiguranja pravične mobilnosti radne snage unutar EU-a, zemljama EURES-a preporučuje se da u budućnosti poduzmu dodatne mjere za primanje novih članova i partnera, ali i prilagode svoje mehanizme za unutarnje upravljanje i koordinaciju kako bi se uzeo u obzir novi sastav mreže. Nastavak rada na ostvarivanju automatiziranog prijenosa informacija o slobodnim radnim mjestima i životopisâ, u zemljama u kojima to još nije ostvareno, i dovršavanje povezivanja nacionalnih klasifikacijskih sustava s europskom klasifikacijom vještina, kvalifikacija i zanimanja (ESCO) trebao bi biti prioritet radi poboljšanja upotrebljivosti portala EURES. Važno je i da mreža EURES dodatno integrira analizu trendova na tržištu rada u planiranje svojih aktivnosti te da istraži potrebu za ciljanim aktivnostima s obzirom na sociodemografska kretanja.

Na operativnoj razini glavne aktivnosti zemalja EURES-a tijekom tekućeg referentnog razdoblja bile su usmjerene na pružanje podrške poslodavcima i radnicima, uglavnom informiranjem o pitanjima mobilnosti radne snage i aktivnostima zapošljavanja. Osim toga, u okviru mreže pružala se posebna podrška za naukovanje i pripravništvo, pomoć poslije zapošljavanja i programi mobilnosti. Kad je riječ o aktivnostima Europskog koordinacijskog ureda, on je nastavio pružati usluge horizontalne podrške kako bi se osiguralo funkcioniranje mreže EURES, ali je radio i na razvoju i poboljšanju portala EURES i ostvarenju interoperabilnosti.

U ovom izvješću o radu navedeni su pregled aktivnosti koje su se provodile u okviru mreže EURES od srpnja 2018. do lipnja 2020. i opis trenutačnog stanja primjene Uredbe o EURES-u (EU) 2016/589 iz lipnja 2020. kako je predviđeno njezinim člankom 33.

Od srpnja 2018. do lipnja 2020. osoblje EURES-a zaprimilo je i obradilo 432 503 molbe za posao (uključujući životopise) i 1 662 468 obavijesti o slobodnim radnim mjestima. Aktivnosti su bile usmjerene na tražitelje zaposlenja i poslodavce iz zemlje njihove nacionalne mreže EURES, dok je samo 37 % molbi za posao i 9 % slobodnih radnih mjesta bilo iz drugih zemalja EURES-a. Osim toga, u istom je razdoblju organizirano 18 397 događanja na internetu, od čega je 69 % bilo informativne prirode, 12 % bila su događanja posvećena zapošljavanju, a preostalih 19 % obuhvaćalo je obje vrste aktivnosti. Od srpnja 2018. do lipnja 2020. putem samoposlužnog alata na portalu EURES registriralo se 419 745 tražitelja zaposlenja i 15 834 poslodavca. Kombinirajući rezultate iz sustava EURES-a za mjerenje uspješnosti i procjena dobivenih istraživanjem o zadovoljstvu korisnika, mreža EURES olakšala je, bilo putem portala EURES ili nacionalnih mreža EURES, popunjavanje najmanje 84 580 slobodnih radnih mjesta 2018. i 83 360 radnih mjesta 2019.

Sve zemlje EURES-a pružale su usluge potpore radnicima i poslodavcima. Aktivnosti su i dalje bile usmjerene na radnike i tražitelje zaposlenja, iako je uočen rastući trend broja usluga koje se pružaju poslodavcima. Glavne vrste aktivnosti uključivale su pružanje informacija, usmjeravanje i savjetovanje, organizaciju događanja posvećenih zapošljavanju uživo ili na internetu te pružanje potpore izravnim usklađivanjem ponude i potražnje i posredovanjem pri zapošljavanju. U nekim su ih slučajevima planirale zemlje EURES-a na temelju sektorskog pristupa, dok su u drugima one bile usmjerene na odlaznu ili dolaznu mobilnost. Neke zemlje EURES-a prihvatile su opći pristup tržištu rada.

Ovo drugo izvješće o radu EURES-a obuhvaća razdoblje od srpnja 2018. do lipnja 2020. (u daljnjem tekstu: „referentno razdoblje”).

Prema člancima 33. i 35. Uredbe o EURES-u zahtijeva se da Komisija podnese izvješće o radu mreže 2018. i 2020. te izvješće o ex post evaluaciji 2021. Prvo izvješće o radu EURES-a obuhvaćalo je razdoblje od siječnja 2016. do lipnja 2018., a objavljeno je 2. travnja 2019. U njemu je zaključeno da je na regulatornoj razini provedba Uredbe o EURES-u dovršena u većini područja, odnosno:

·proširivanje baze podataka s profilima tražitelja zaposlenja prenošenjem podataka na portal EURES i IT platformu,

·proširivanje baze podataka o slobodnim radnim mjestima prenošenjem podataka na portal EURES i IT platformu,

FR, SE, PL, DE, IT

DE, FR, IT, SE

tražitelji zaposlenja u dobi od 18 do 35 godina i poduzeća koja imaju potrebe za vještinama

Cilj je EURES-a i pronalaženje posla posebnim skupinama tražitelja zaposlenja i popunjavanje slobodnih radnih mjesta u određenim sektorima koji su suočeni s poteškoćama pri zapošljavanju. U tu svrhu aktivnosti EURES-a mogu biti komplementarne ili integrirane s ciljanim programima mobilnosti koji se financiraju u okviru Programa EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI). U tablici u nastavku prikazan je pregled glavnih karakteristika tri ciljana programa mobilnosti provedena u razdoblju od srpnja 2018. do lipnja 2020., uključujući ciljne populacije, zemlje koje aktivno sudjeluju i glavne pokazatelje uspješnosti.

Članovi i partneri EURES-a odgovorni su za informiranje, ali i pružanje usluga posredovanja i zapošljavanja prilagođenih specifičnim zahtjevima i okolnostima pograničnih radnika i poslodavaca u prekograničnim regijama. Te su se aktivnosti provodile u okviru službenih prekograničnih partnerstava mreže EURES koja su financirana iz potprograma EURES-a, odnosno europskog Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) za razdoblje od 2014. do 2020., te uspostavom sporazuma o suradnji sa susjednim zemljama EURES-a ili drugim organizacijama izvan mreže EURES .

Novi Ciljani program mobilnosti povezan s mrežom EURES uspostavljen je 2019., a njime se osigurao kontinuitet provedbe i daljnji razvoj dvaju prethodno uspostavljenih programa, Tvoj prvi posao preko EURES-a i Reactivate. Njime su obuhvaćene ciljne skupine obaju programa, a provode ga Švedska i Njemačka kao zemlje voditeljice programa. Provedba mu je odgođena zbog pandemije bolesti COVID-19.

2.1.3Resursi i upravljanje

2.1.3.1Ljudski resursi

Osoblje EURES-a uključuje i savjetnike koji rade u mreži EURES u nacionalnom ili regionalnom JSZ-u i u ostalim organizacijama članicama ili partnerima EURES-a. Mreža EURES imala je 2 568 članova osoblja EURES-a (1 255 u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) 2018. i 2 642 člana osoblja (1 232 u EPRV-u) 2019.) Raspodjela EPRV-a po zemljama varira i odraz je različite veličine tržišta rada, od dva EPRV-a u Malti i Luksemburgu do 20 u Bugarskoj, 33 u Češkoj, 89 u Francuskoj i 156 u Njemačkoj.

2.1.3.2Financijska sredstva

Tijekom procesa reforme EURES-a i nakon stupanja na snagu Uredbe o EURES-u promijenio se način financiranja mreže EURES na nacionalnoj razini. Dok se prije 2014. funkcioniranje EURES-a financiralo godišnjim bespovratnim sredstvima iz zasebne proračunske linije EU-a, od 2015. zemlje EURES-a same su odgovorne za osiguravanje vlastitog proračuna za aktivnosti EURES-a. U tom okviru financijska sredstva koja koriste zemlje EURES-a uglavnom potječu iz dva izvora: Europskog socijalnog fonda (ESF) i nacionalnih proračuna. Sastav i opseg proračuna razlikuju se od jedne zemlje EURES-a do druge jer neke upotrebljavaju samo nacionalna financijska sredstva, a druge oboje. Rezultati istraživanja provedenog među nacionalnim koordinacijskim uredima o korištenju ESF-a za aktivnosti EURES-a pokazuju da je u programskom razdoblju 2014.–2020. stavljeno na raspolaganje 58 000 000 EUR.

Osim toga, zemlje EURES-a mogu se prijaviti za financijska sredstva dostupna u okviru programa zapošljavanja i socijalnih inovacija (EaSI) kao potprograma EURES-a radi pokrivanja aktivnosti provedenih u okviru ciljanih programa mobilnosti i, u određenim situacijama, dodatnih troškova. Naposljetku, ograničen broj zemalja EURES-a nadopunio je dostupne resurse dodatnim izvorima, poput posebnih proračuna organizacija članica i partnerskih organizacija.

2.1.3.3IT infrastruktura

Osim standardne informatičke opreme zemlje EURES-a osigurale su osoblju EURES-a pristup relevantnom softveru, uključujući alate za internetske seminare i konferencije. Digitalne usluge kao što su informativni sastanci na internetu, savjetovanja putem Skypea ili drugih alata za razgovor pružala je većina zemalja EURES-a. Razvoj nacionalnih internetskih stranica mreže EURES (npr. Bugarska) i izrada internetskih priručnika kojima se podržava pružanje usluga (npr. Danska) primjeri su daljnjih aktivnosti za poboljšanje pružanja internetskih usluga.

Kad je riječ o pitanjima interoperabilnosti, zemlje EURES-a nastavile su raditi na prilagođavanju svoje IT infrastrukture za prijenos informacija o slobodnim radnim mjestima i životopisâ na portal EURES. Daljnje promjene IT infrastrukture bile su nužne u nekim zemljama EURES-a s obzirom na širenje mreže i usklađivanje IT infrastrukture novih članova i partnera EURES-a (npr. Mađarska, Poljska).

2.1.3.4Upravljanje i suradnja s dionicima

Kad je riječ o unutarnjem upravljanju, aktivnosti EURES-a bile su usmjerene na osmišljavanje i provedbu službenog sustava primanja novih članova i partnera EURES-a i, shodno tomu, proširenje mreže EURES-a (npr. objava poziva na podnošenje prijedloga, pregled prijava, primanje novih članova i partnera EURES-a). Neke su zemlje EURES-a uvele i organizacijske promjene zbog primanja novih članova i partnera (npr. usmjeravanje aktivnosti nacionalnih koordinacijskih centara na strateška pitanja, organizacijsko razdvajanje nacionalnih koordinacijskih centara od JSZ-ova kako bi se osigurala neutralnost).

Osim toga, velika većina zemalja EURES-a provodila je aktivnosti za poboljšanje organizacije i osiguravanje učinkovitosti upravljanja svojom nacionalnom mrežom EURES. To je uključivalo jačanje suradnje s novim članovima i partnerima EURES-a putem radnih skupina, mjesečnih izvješća i sastanaka nacionalnih timova EURES-a.

Velika većina zemalja EURES-a poboljšala je suradnju s različitim dionicima na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i prekograničnoj razini. Riječ je o socijalnim partnerima, ostalim europskim mrežama, službama za profesionalnu orijentaciju, gospodarskim komorama i tijelima zaduženima za socijalnu sigurnost i oporezivanje, obrazovanje, sveučilišta i profesionalna udruženja.

2.1.3.5Komunikacija u zemljama EURES-a

Komunikacijske aktivnosti zemalja EURES-a usmjerene su uglavnom na informiranje o uslugama EURES-a u cilju pridobivanja novih korisnika te su namijenjene tražiteljima zaposlenja i poslodavcima. Među provedenim komunikacijskim aktivnostima su informativne kampanje opće prirode ili one usmjerene na određene skupine ili sektore. Primjeri uključuju informativna događanja za poslodavce i socijalne partnere u Bugarskoj i kampanju za upoznavanje javnosti s radom EURES-a u Irskoj. Nadalje, u razdoblju od 2018. do 2020. došlo je do veće upotrebe društvenih mreža, pri čemu je većina zemalja EURES-a imala Facebook, LinkedIn i/ili Twitter račun.

Doseg/broj prikaza objava na društvenim mrežama

Društvena mreža 2. polugodište 2018. 1. polugodište 2019. 2. polugodište 2019. 1. polugodište 2020. Ukupno Facebook 1 933 419 2 199 555 4 892 949 1 750 944 10 776 867 Twitter 1 059 658 314 606 950 702 766 335 3 091 301 LinkedIn 163 111 329 400 847 239 1 537 762 2 877 512

Ostala sredstva komunikacije bili su tiskani promotivni materijali, npr. publikacije, letci i plakati, ali i videozapise (npr. Portugal, Danska), radio i televizija (npr. Španjolska, Slovačka).

2.1.3.6Praćenje i evaluacija aktivnosti