Uzme li se taj cilj kao referenca za procjenu postignutog napretka, vidljivo je da su 2017. opskrbljivači gorivom iz EU-a u 22 države članice koje su dostavile izvješće u prosjeku zaostajali za ciljem smanjenja intenziteta stakleničkih plinova iz goriva namijenjenih uporabi u prometu od 6 % do 2020. u usporedbi s 2010. (slika 1.) Potrebno je napomenuti da u 2017. nije bilo prijavljenih smanjenja emisija nastalih istraživanjem i proizvodnjom nafte i plina . Očekuje se da će one doprinijeti cilju smanjenja u 2020., za koju moraju biti prijavljene.

Da bi se osigurao minimalni cilj smanjenja od 6 % do 2020., u Direktivi o kakvoći goriva navodi se da države članice mogu zahtijevati od opskrbljivača gorivom usklađivanje s prijelaznim ciljem smanjenja od 4 % za 2017.

Prema dostavljenim podacima prosječni intenzitet stakleničkih plinova iz isporučenih goriva i energenata u 2017. u 22 države članice koje su dostavile izvješće bio je 3,4 % niži od referentne vrijednosti za 2010. To odgovara uštedi od 29 Mt ekvivalenta ugljikova dioksida (CO2eq) u 2017.

S obzirom na to da je 2017. prva godina izvješćivanja i da je prenošenje Direktive Vijeća (EU) 2015/652 bilo odgođeno u mnogim državama članicama, prvo izvješće o količinama i intenzitetu emisija stakleničkih plinova u životnom vijeku prema vrsti goriva i energenta još uvijek nije dovršeno. Ukupno 22 države članice te Island i Norveška dostavili su tražene podatke u odgovarajućem formatu. Estonija, Litva, Poljska, Portugal, Rumunjska i Španjolska dostavile su izvješća o kakvoći goriva koja opskrbljivači gorivom stavljaju na tržište, no nisu dostavile izvješće o intenzitetu stakleničkih plinova.

Na temelju Direktive o kakvoći goriva države članice dužne su zahtijevati od opskrbljivača gorivom smanjenje intenziteta stakleničkih plinova u životnom vijeku goriva namijenjenih uporabi u prometu, tj. emisija stakleničkih plinova u životnom vijeku isporučenoga goriva i energenta po energetskoj jedinici, za minimalno 6 % do 31. prosinca 2020. u odnosu na osnovnu normu za gorivo za 2010. koja iznosi 94,1 g ekvivalenta CO2/MJ. Emisije stakleničkih plinova u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta ne uzimaju se u obzir za procjenu usklađenosti s minimalnim ciljem smanjenja od 6 %.

Uzimajući u obzir emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta, prosječni intenzitet stakleničkih plinova iz goriva potrošenih u 2017. bio je 2,3 % manji nego 2010. To znači da je 2017. ušteda iznosila nešto manje od 20 Mt CO2eq. Emisije u vezi s neizravnom promjenom uporabe zemljišta ne uzimaju se u obzir u procjeni usklađenosti s minimalnim ciljem smanjenja od 6 %.

2.4.Potrošnja električne energije

Samo sedam država članica dostavilo je izvješće o potrošenoj električnoj energiji u električnim vozilima i motociklima (ukupno 1,2 % PJ). S obzirom na to da opskrbljivači gorivom dobrovoljno dostavljaju izvješće, prijavljena količina električne energije bila je manja od stvarne potrošene količine u 2017.

3. Pregled podataka o kakvoći goriva u EU-u za 2017.

U skladu s člankom 8. Direktive o kakvoći goriva sve države članice i Island dostavile su izvješće s nacionalnim podacima o kakvoći goriva za 2017.

U ovom dijelu navedeni su podaci o prodaji benzinskih i dizelskih goriva te njihovih biokomponenta za cestovni promet koje su dostavile sve države članice EU-a. Ne navode se ostala fosilna goriva, ostala biogoriva te goriva nebiološkog podrijetla, kao ni goriva koja se koriste za necestovne pokretne strojeve.

3.1. Sadržaj biokomponenti benzina i dizela

Dizel čini najveći dio prodaje goriva u EU-u. Udio dizela u ukupno prodanom gorivu u 2017. iznosio je 72,3 % (270 668 milijuna litara), a udio benzina 27,7 % (103 766 milijuna litara). Prodaja benzina u 2017. porasla je za 2,9 % u odnosu na 2016., dok je prodaja dizela porasla za 5,2 %. Ukupna prodaja benzinskih i dizelskih goriva porasla je za 4,6 % u odnosu na 2016. To je rezultat povećane potražnje za prijevozom koja je poništila povećanje energetske učinkovitosti u voznom parku.

Udio prodaje dizelskih goriva u odnosu na benzinska goriva postupno raste; 2001. njihov udio u ukupnoj prodaji bio je 55,6 %, a 2017. 72,3 %. To je uvelike posljedica porasta broja dizelskih vozila u Europi tijekom tog razdoblja. Prodaja dizelskih goriva porasla je za gotovo 9 % od 2007. do 2017., dok je prodaja benzinskih goriva u istom vremenskom razdoblju pala za 9 %.

Potrošnja dizelskog goriva znatna je u većini država članica EU-a (> 60 % ukupne prodaje goriva u 23 države članice), a iznimke su Cipar, Grčka, Malta i Nizozemska (Rumunjska nije dostavila cjelovito izvješće za 2017.).

Većina prodaje benzina u 2017. obuhvaćala je goriva čiji RON iznosi 95, točnije 85,7 % ukupnog prodanog benzinskog goriva; 8,3 % prodanog goriva imalo je RON iznad 95 i ispod 98; i 5,8 % imalo je RON 98 ili viši. Udio prodaje goriva čiji RON iznosi 91 bio je neznatan.

Sva dizelska goriva koja se prodaju u EU-u sadržavaju biodizel, a 87,6 % benzinskih goriva sadržava bioetanol. Nadalje, 71,9 % benzinskog goriva prodanog u EU-u 2017. sadržavalo je do 5 % volumnog udjela etanola, a 15,7 % sadržavalo je do 10 % etanola. Od ukupno prodanih dizelskih goriva 83,8 % sadržavalo je do 7 % FAME-a, a 16,2 % tih goriva i viši udio.

3.2. Usklađenost prodanih goriva s graničnim vrijednostima kakvoće

Ukupna kakvoća goriva u EU je visoka. Bugarska, Malta i Švedska potvrdile su i izvijestile o potpunoj usklađenosti za benzinska i dizelska goriva. Devet država članica potvrdilo je i izvijestilo o potpunoj usklađenosti za benzinska goriva (Austrija, Bugarska, Grčka, Mađarska, Litva, Malta, Nizozemska, Slovenija i Švedska), a sedam za dizelska goriva (Bugarska, Hrvatska, Cipar, Finska, Latvija, Malta i Švedska). Jedna država članica (Belgija) zabilježila je u 2017. više od stotinu slučajeva neusklađenosti benzina.

Države članice izvijestile su o ukupno 496 slučajeva neusklađenosti benzina i o 141 slučaju neusklađenosti dizela 2017. Kad je riječ o benzinu, unutar specifikacija najčešće nisu sljedeći parametri: tlak pare u ljetnom razdoblju (u 13 država članica), RON (u devet država članica) i MON (u sedam država članica). Kad je riječ o dizelu, unutar specifikacija najčešće nisu sljedeći parametri: sadržaj metilnih estera masnih kiselina (FAME) (u dvanaest država članica) i sadržaj sumpora (u šest država članica).

Sve su države članice opisale mjere poduzete u slučajevima u kojima su zabilježeni neusklađeni uzorci. Te mjere uključuju obavješćivanje nadležnih tijela, pokretanje istraga, izricanje sankcija i novčanih kazni ili ponovno uzimanje uzorka. U malom broju slučajeva nisu poduzete mjere jer su parametri u kojima je zabilježena neusklađenost neznatno odstupali od graničnih vrijednosti.

Stoga nije bilo potrebe da Komisija pokrene novu istragu u tom području.