Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci – Daljnje mjere za dovršetak europske ekonomske i monetarne unije: plan

(COM(2017) 821 final)

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci – Novi proračunski instrumenti za stabilno europodručje unutar okvira unije

(COM(2017) 822 final)

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću i Europskoj središnjoj banci o europskom ministru gospodarstva i financija

(COM(2017) 823 final)

Prijedlogu direktive Vijeća o utvrđivanju odredaba za jačanje fiskalne odgovornosti i srednjoročnog proračunskog usmjerenja država članica

(COM(2017) 824 final – 2017/0335 (CNS))

Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Europskog monetarnog fonda

(COM(2017) 827 final – 2017/0333 (APP))

(2018/C 262/05)

Izvjestitelj: Mihai IVAŞCU Suizvjestitelj: Stefano PALMIERI

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 12.2.2018. i 28.2.2018. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 26.3.2018. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 19.4.2018. Plenarno zasjedanje br.: 534 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 152/3/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozdravlja predloženi plan za dovršenje europske ekonomske i monetarne unije (EMU), ali njegova potpora nije potpuna niti snažna s obzirom na to da brojna socijalna, politička i gospodarska pitanja, istaknuta u našim prethodnim mišljenjima, nisu uzeta u obzir. Dovršenje EMU-u prije svega zahtijeva snažan politički angažman, učinkovito upravljanje i bolje korištenje dostupnih sredstava kako bismo se zaista mogli nositi kako sa smanjenjem rizika tako i s podjelom rizika među državama članicama. Stoga EGSO naglašava da na razini EU-a načela odgovornosti i solidarnosti trebaju ići ruku pod ruku.

1.2. EGSO je iznimno razočaran zbog toga što su dva institucionalna savjetodavna odbora EU-a – EGSO i OR – izostavljena iz komunikacija i što je uloga Europskog parlamenta i dalje prilično ograničena. Nadalje, u evaluaciji europskog semestra nema spomena o pojačanom sudjelovanju socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva.

1.3. EGSO je u više navrata tvrdio da postoji očit nedostatak strateške vizije budućnosti i kapaciteta za pružanje adekvatnog odgovora na druge gospodarske i financijske krize. Paket o EMU-u treba vrednovati i provesti, imajući na umu da Europljani trebaju više Europe i bolju Europu.

1.4. Socijalna unija, koju zagovara EGSO, nije uvrštena na popis unija koje čine EMU, a nema niti obveze uključivanja europskog stupa socijalnih prava.

1.5. EGSO je obvezan upozoriti da je, što dulje traje sadašnja politika štednje bez učinkovitog plana ulaganja, to više ugroženo blagostanje Europe.

1.6. Od ključne je važnosti „popraviti krov dok sija sunce”, i to brzo nakon ažurnog utvrđivanja razloga zbog kojih je „krov oštećen” i odgovornosti za to. EGSO naglašava potrebu za razvojem novih financijskih instrumenata za sprečavanje kriza i borbu protiv procikličkih mjera.

1.7. Dovršetak bankovne unije i unije tržišta kapitala treba ostati najveći prioritet na dnevnom redu. U sadašnjem prijedlogu nema nikakvih naznaka o europskom sustavu osiguranja depozita, iako je EGSO već objavio mišljenje o toj temi ( 1 ) . Nadalje, potrebno je poduzeti korake kako bi se smjesta i učinkovito riješio problem loših kredita.

1.8. Europski monetarni fond (EMF)

1.8.1. Predložena zadaća novog Europskog monetarnog fonda – uspostava zajedničkog zaštitnog mehanizma za Jedinstveni fond za sanaciju – iznimno je važna i Odbor je u potpunosti podupire. Međutim, EGSO naglašava potrebu za osiguravanjem da ta mjera neće djelovati kao zlatni padobran koji će banke poticati da se upuštaju u nepotrebne i opasne rizike.

1.8.2. Od najveće je važnosti za EMF da ima aktivniju ulogu u kontekstu EU-a, sličnu ulozi Međunarodnog monetarnog fonda na međunarodnoj razini: pružanje podrške gospodarskom razvoju i apsorbiranje šokova, a ne samo izbjegavanje bankovnih kriza.

1.9. Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju (TSCG)

1.9.1. Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju trebalo bi uključiti u pravo EU-a, uz pretvaranje Europskog stabilizacijskog mehanizma u Europski monetarni fond, bez mogućnosti selektivnog pristupa za države članice.

1.9.2. Premda uvažava fleksibilno tumačenje Pakta o stabilnosti i rastu (PSR), EGSO smatra da to nije dovoljno i preporučuje da se pokrenu rasprave na razini EU-a o izuzimanju javnih strateških ulaganja s dodanom vrijednošću iz područja primjene Pakta o stabilnosti i rastu. To se ne bi trebalo smatrati troškom, već izvorom budućih prihoda za neometani poslovni ciklus i osiguravanje kako otvaranja kvalitetnih radnih mjesta tako i smanjenja nejednakosti u skladu s pozivima iz prethodnih mišljenja EGSO-a ( 2 ) i ciljevima održivog razvoja UN-a ( 3 )

1.9.3. Javna ulaganja, uključujući socijalna ulaganja, uistinu bi dovela do snažnije kratkoročne potražnje, ali i do dugoročnog širenja potencijala rasta, čime bi se riješilo pitanje održivosti javnog duga.

1.10. Novi proračunski instrumenti

1.10.1. EGSO u potpunosti podržava prijedlog da se uvede poseban instrument konvergencije za države članice koje se nalaze na putu ulaska u europodručje. Tehnička potpora mora biti usmjerena na postizanje stvarne konvergencije.

1.10.2. Makroekonomska stabilizacijska funkcija posebno je važna kako bi se smanjile postojeće razlike među gospodarstvima EU-a, s obzirom na to da države članice zbog ograničenja EMU-a imaju sve manje kapaciteta za samostalno djelovanje.

1.11. Ministar gospodarstva i financija

1.11.1. EGSO podržava uspostavu funkcije ministra gospodarstva i financija za EMU kao prvi korak za jačanje usklađenosti politika koje su trenutačno rascjepkane. Osoba koja obnaša tu funkciju trebala bi zastupati europodručje u okviru međunarodnih tijela, na potpuno transparentan način upravljati zasebnim proračunom europodručja te utvrditi željeni smjer fiskalne politike europodručja, kao i način na koji bi to trebalo ostvariti.

1.11.2. Međutim, javlja se rizik da će prijedlog Komisije dovesti do prekomjerne konsolidacije izvršne vlasti u rukama jedne osobe. EGSO stoga poziva na daljnje promišljanje i jačanje demokratske odgovornosti predložene ministarske funkcije.

2. Uvod i opće napomene

2.1. Nakon godina upravljanja krizom u kojima je za prevladavanje institucionalnih nedostataka zbog nedovršene ekonomske i monetarne unije (EMU) prednost data međuvladinoj metodi, EGSO pozdravlja ovaj obnovljeni pristup pri kojem se koristi metoda zajednice, koja jedina može osigurati demokratski legitimitet postupka donošenja odluka na razini EU-a i produbljivanje integracije EU-a. U tom okviru dovršenje EMU-a zahtijeva snažan politički angažman, učinkovito upravljanje i bolje iskorištavanje raspoloživih financijskih sredstava.

2.2. EGSO pozdravlja to što je predloženi plan ambiciozan u pogledu područja primjene kao i u pogledu vremena i što ide u pravom smjeru, kao što je navedeno u njegovim prethodnim mišljenjima ( 4 ) . Međutim, njegova potpora nije potpuna niti entuzijastična s obzirom na to da brojna socijalna, politička i gospodarska pitanja, također istaknuta u prethodnim mišljenjima, nisu uzeta u obzir u ovom paketu.

2.3. Kao prvo, uloga Europskog parlamenta (EP) i dalje je vrlo ograničena, a dva savjetodavna odbora institucija EU-a – EGSO i OR – izostavljena su. Ne spominje se poboljšani socijalni i civilni dijalog o europskom semestru u vidu aktivnijeg sudjelovanja socijalnih partnera i civilnog društva. EGSO je u svom prethodnom mišljenju predložio da „zbog demokratske odgovornosti i poistovjećivanja s procesima europskog semestra, u njih treba uključiti Europski parlament, nacionalne parlamente, socijalne partnere i civilno društvo. Socijalna dimenzija treba se uključiti pod jednakim uvjetima kao i ekonomska dimenzija ( 5 ) .”

2.4. Brzo i učinkovito dovršenje bankovne unije od ključne je važnosti za jamčenje konkurentnog europskog poslovnog okruženja i stvaranje istinske jedinstvene europske valute.

2.5. Osim toga, socijalna unija, koju zagovara EGSO, nije uvrštena na popis unija koje čine EMU. Plan ne sadrži obvezu uključivanja europskog stupa socijalnih prava, najavljenu u studenomu 2017. u Göteborgu ( 6 ) , u upravljanje europodručjem. Socijalna prava trebala bi imati istu razinu važnosti kao ekonomske slobode, kako bi se ostvario koncept „socijalne tržišne ekonomije” sadržan u Ugovoru.

2.6. Osim toga, čini se da Komisija odbija ili se boji koristiti izraz „politička unija”, već ga zamjenjuje blažim i manje jasnim izrazima kao što su „demokratska odgovornost” i „ojačano upravljanje”. To nije opravdano ako je izričito objašnjeno da „politička unija” ne znači nužno jedno političko tijelo, već niz malih koraka kojima se uviđa potreba za zajedničkim političkim upravljanjem na razini EU-a u određenim područjima. Taj je koncept EGSO veoma jasno objasnio u svojim mišljenjima ( 7 )

2.7. Paket mjera za ekonomsku i monetarnu uniju treba vrednovati i provesti, imajući na umu da Europljanima treba više Europe i bolja Europa. EGSO je u više navrata tvrdio da postoji nedostatak strateške vizije budućnosti i kapaciteta za pružanje adekvatnog odgovora na gospodarsku i financijsku krizu. Osnovno načelo gospodarskog upravljanja EU-a trebalo bi biti postizanje veće dodane vrijednosti na razini EU-a, a ne putem pojedinačnog djelovanja država članica ( 8 )

2.8. Unatoč oporavku koji je u tijeku, posljedice gospodarske krize još su prisutne u svakodnevnom životu i u aktualnim politikama država članica. EGSO je upozorio da će – što se duže nastavi sa sadašnjom politikom štednje koja je usmjerena prvenstveno na rezanje izdataka, a ne sadrži učinkovit plan ulaganja za stvaranje prihoda s pomoću rasta, socijalne kohezije i solidarnosti – postajati sve jasnije da povećanje socijalne nejednakosti ugrožava gospodarsku integraciju i blagostanje Europe ( 9 )

2.9. Nadalje, tržišta kapitala nisu ni približno integrirana niti su u stanju apsorbirati simetrične i asimetrične šokove, kao što je bio slučaj sa Sjedinjenim Američkim Državama. S obzirom na razvoj pregovora o Brexitu i buduće povlačenje jednog od najvećih tržišta u svijetu iz jedinstvenog europskog tržišta kapitala, očekuju se daljnje fragmentacije. Potrebno je poduzeti korake protiv toga.

3. Osnivanje Europskog monetarnog fonda (EMF)

3.1. EGSO pozdravlja pretvaranje Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) u Europski monetarni fond, smatrajući da će predloženo jačanje institucijskih temelja dodatno povećati povjerenje u sposobnost EU-a da odgovori na buduće financijske i gospodarske krize.

3.2. EGSO naglašava potrebu za razvojem novih financijskih instrumenata za sprečavanje kriza i poticanje protucikličkih mjera. Metafora „popravljanja krova dok sija sunce” primjenjiva je i u ovom slučaju kao i na cijeli paket. S obzirom na to da će EMF naslijediti ESM zajedno s njegovom trenutačnom financijskom i institucijskom strukturom, vrlo je važno da se njegove sposobnosti i kapaciteti razviju pod izravnim nadzorom Komisije, Vijeća i Europskog parlamenta te u bliskoj suradnji s Europskom središnjom bankom.

3.3. Nova, veoma važna stavka u Komisijinu prijedlogu jest sposobnost EMF-a da pruži zajednički zaštitni mehanizam za Jedinstveni fond za sanaciju, u skladu s dogovorom država članica iz 2013. Iako priznaje da će zaštitni mehanizam povećati povjerenje u bankarski sektor, EGSO naglašava potrebu za osiguravanjem da predložena mjera neće djelovati kao zlatni padobran koji će banke poticati da se upuštaju u nepotrebne i opasne rizike.

3.4. EU ne treba ojačati financijsku kontrolu nad državama članicama već postojeće financijske instrumente učiniti učinkovitijima i održivijima. Novi EMF trebao bi imati aktivniju ulogu u kontekstu EU-a, sličnu ulozi Međunarodnog monetarnog fonda na međunarodnoj razini: pružanje podrške gospodarskom razvoju diljem EU-a i apsorbiranje simetričnih i asimetričnih šokova, a ne samo izbjegavanje bankovnih kriza.

3.5. Konkretno, EMF trebao bi moći brzo intervenirati i suzbiti sve asimetrične šokove koji se ne mogu rješavati na razini države članice i koji bi se mogli proširiti na druge zemlje EU-a, čime bi se ugrozila cjelovitost europodručja i jedinstvenog tržišta. Države članice čija valuta nije euro, a koje su dio bankovne unije, također bi trebale imati koristi od EMF-a, pod uvjetom da su upisale i uplatile doprinos u odobreni kapital.

3.6. Rastuće razine loših kredita i dalje opterećuju bankovne bilance i predstavljaju veliko opterećenje za daljnje financiranje gospodarstva EU-a. Oni ograničavaju ponudu kredita, narušavaju raspodjelu kredita, pogoršavaju povjerenje u tržište i usporavaju gospodarski rast. Potrebne su hitne mjere za smanjenje razina loših kredita i trebale bi ostati glavni prioritet na dnevnom redu europskih institucija.

3.7. Potreba jačanja vjerodostojnosti novog EMF-a trebala bi biti praćena mjerama za sprečavanje kriza i zaštitu poreznih obveznika od odgovornosti za dugove nesolventnih banaka.

3.8. EMF bi trebao djelovati u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) jer bi mogao pomoći spriječiti špekulativne napade na države članice, a ESB može aktivirati financijska sredstva samo u obranu od napada na velike gospodarske sustave. U tom smislu, EGSO izražava žaljenje zbog toga što Komisija u paketu nije predložila pokretanje rasprave o poboljšanju statuta ESB-a kako bi se gospodarski rast i puna zaposlenost uveli kao drugi cilj monetarne politike, pored cilja stabilnosti cijena.

3.9. EGSO podržava savjetodavnu ulogu Europskog parlamenta u procesu imenovanja glavnog direktora EMF-a i godišnju obvezu izvješćivanja Parlamentu, Vijeću i Komisiji.

3.10. U sadašnjem prijedlogu nema nikakvih naznaka o europskom sustavu osiguranja depozita – Komisija je, doduše, podnijela prijedlog o toj temi u studenom 2015., ali se zakonodavci zasad nisu uspjeli o njoj dogovoriti, iako je EGSO već objavio svoje mišljenje ( 10 )

4. Ugrađivanje Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju (TSCG) u pravni okvir EU-a

4.1. EGSO čvrsto vjeruje da su i TSCG i ESM uspostavljeni na vrhuncu krize kao međuvladina rješenja kojima se naširoko promiču načela odgovornosti i solidarnosti na razini EU-a. Odbor smatra da ta načela idu ruku pod ruku i da je nemoguće napredovati u provođenju jednoga bez provođenja drugoga. Stoga moraju biti zajedno ugrađena u pravo EU-a i uživati jednak položaj, bez selektivnog pristupa država članica. Odgovornost i solidarnost trebalo bi ujediniti u paket.

4.2. Iako se predloženom direktivom o ugrađivanju TSCG-a u pravo EU-a u obzir uzima fleksibilno tumačenje pravila Pakta o stabilnosti i rastu (PSR) od strane Komisije, EGSO je već iznio mišljenje da ta fleksibilnost nije dovoljna i da bi trebalo pokrenuti rasprave na razini EU-a o uvođenju punopravnog pravila koje isključuje javna ulaganja visoke dodane vrijednosti iz područja primjene PSR-a, opće poznato kao „zlatno pravilo”.

4.3. Stoga EGSO problematičnim smatra prijedlog da se TSCG, a posebice Fiskalni ugovor, integrira u pravni okvir EU-a bez dodatne fleksibilnosti, osobito u pogledu javnog ulaganja i socijalnih pitanja. Ta bi vrsta ulaganja, prema potrebi, trebala biti usmjerena na povećanje produktivnosti i konkurentnosti putem financiranja projekata koji se odnose na istraživanje i razvoj, fizičku i socijalnu infrastrukturu, digitalizaciju gospodarstva i kontinuirani razvoj vještina za prilagodbu tehnološkim promjenama i globalnoj otvorenosti.

4.4. Uravnoteženi proračuni koji ne dozvoljavaju javna ulaganja koja se financiraju dugovima, negativno će utjecati na gospodarski razvoj (povećanjima poreza i rezovima u javnoj potrošnji). Javna ulaganja, koja se nalaze na najnižoj razini u EU-u u posljednjih 20 godina, ne bi trebalo promatrati kao trošak, i stoga kao dio javnog deficita, već kao izvor budućih prihoda kako bi se osigurali neometani poslovni ciklus i rast te otvaranje radnih mjesta.

4.5. EGSO podržava izvješće Radne skupine na visokoj razini pod predsjedanjem Romana Prodija i Christiana Sauttera o poticanju ulaganja u socijalnu infrastrukturu u Europi kako bi se ubrzalo otvaranje radnih mjesta i unaprijedili dobrobit, zdravlje, stanovanje i vještine građana ( 11 )

4.6. Ako se postigne dogovor o tome da produktivna javna ulaganja usmjerena na budućnost dobiju povoljniji tretman, ugrađivanje TSCG-a zajedno s EMF-om u pravni okvir EU-a ima potencijal za jačanje naših fiskalnih instrumenata i poticanje učinkovitijeg, legitimnijeg i demokratskijeg upravljanja Europskom monetarnom unijom.

5. Novi proračunski instrumenti za stabilno europodručje

5.1. Funkcija makroekonomske stabilizacije posebno je važna s obzirom na to da je njezin nedostatak jedan od uzroka strateške krize u EU-u. Iako, s jedne strane, države članice imaju manje kapaciteta za samostalno djelovanje i utjecanje na tržište rada i socijalne sustave, s druge strane, na europskoj razini još nisu stvorene mreže socijalne zaštite koje bi svim građanima omogućile da imaju koristi od rasta i globalnog tržišnog natjecanja ( 12 )

5.2. EGSO u potpunosti podržava prijedlog za uvođenje instrumenta za konvergenciju namijenjenog državama članicama koje su na putu pristupanja europodručju. Time bi se ojačala uloga europodručja na međunarodnoj razini i povećalo korištenje eura kao valute. Tehnička potpora mora biti usmjerena na dobivanje stvarne konvergencije kako bi se izbjegli i ublažili rizici za opću dobrobit građana i gospodarstva država kandidatkinja za europodručje.

5.3. Dobre fiskalne politike i potrošnja usmjerena na ulaganja moraju biti daljnji koraci, imajući na umu da su visoki omjeri javnog duga u odnosu na BDP često posljedica gospodarske krize i recesije. Stoga EGSO poziva na uvođenje neometanog mehanizma koji je moguće brzo aktivirati u slučaju krize i smatra da su predložene stope od 1 % BDP-a odgovarajuće.

5.4. EGSO podržava uspostavu proračuna za europodručje u sklopu proračuna EU-a. Time bi se izbjeglo osnivanje novih institucija koje bi mogle dovesti do političkog jaza između europodručja i država članica koje nisu dio europodručja. Ozbiljna reforma proračuna EU-a u svakom je slučaju potrebna.

5.5. Samostalan i konkretan proračun europodručja s vlastitim namjenskim prihodima od poreza omogućio bi privremeno, ali značajno prenošenje sredstava u slučaju regionalnih šokova i suprotstavljanje ozbiljnim recesijama na cijelom području te osigurao potrebnu financijsku stabilnost, uz funkciju makroekonomske stabilizacije radi zaštite ulaganja i borbe protiv nezaposlenosti i nesigurnih radnih mjesta, kao što je EGSO već tvrdio ( 13 )

6. Europski ministar gospodarstva i financija

6.1. EGSO je u više navrata ukazivao ( 14 ) na potrebu uspostave funkcije ministra gospodarstva i financija za EMU kao prvog koraka za jačanje usklađenosti politika koje su trenutačno rascjepkane zbog broja različitih institucija koje u tome sudjeluju. Osoba koja obnaša tu funkciju trebala bi zastupati EMU u okviru međunarodnih tijela i upravljati vlastitim namjenskim proračunom, u skladu s načelima jednostavnosti, transparentnosti, jednakosti i demokratske odgovornosti. Ona bi također trebala biti odgovorna za utvrđivanje željenog smjera fiskalne politike europodručja, kao i za način na koji bi to trebalo ostvariti.

6.2. Funkcije i karakteristike opisane u Komunikaciji Komisije više su u skladu s onima ministra financija europodručja nego cijelog EU-a. Međutim, u prijedlogu Komisije ta funkcija nije istinska i učinkovita funkcija ministra financija te takav neispravan opis može stvoriti pogrešna očekivanja i nejasnoće.

6.3. EGSO smatra da bi spajanje funkcije zadužene za zastupanje europodručja na razini EU-a s funkcijom predsjednika Euroskupine, predsjednika Vijeća guvernera novog EMF-a i potpredsjednika Europske komisije predstavljalo pretjeranu konsolidaciju izvršne vlasti u rukama jedne osobe. Osim toga, EGSO smatra da je nedemokratski predložiti da predsjednik Euroskupine automatski dobije dva mandata kako bi mogao uskladiti svoj mandat u Euroskupini s mandatom u Europskoj komisiji.

6.4. EGSO smatra da bi, u svom aktualnom obliku, predložena struktura dovela do zamjene uloge Komisije s ulogom Vijeća, čime se ugrožava osjetljiva ravnoteža između interesa Zajednice i nacionalnih interesa, na kojoj počiva EU. EGSO stoga poziva na daljnje promišljanje i jačanje demokratske odgovornosti predložene ministarske funkcije.

6.5. U Komunikaciji je također nejasno hoće li biti stvoreno više funkcija ministara ili se radi o jedinstvenom slučaju. Ta će funkcija imati smisla samo kada EU bude imao vlastiti proračun i vlastite prihode od poreza, uz instrumente i politike upravljanja proračunom, a time i sposobnost poticanja gospodarskog rasta i društvene jednakosti.

Bruxelles, 19. travnja 2018. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Europski sustav osiguranja depozita (SL C 177, 18.5.2016., str. 21.).

(2) Ekonomska politika europodručja iz 2016. (SL C 177, 18.5.2016., str. 41.), ekonomska politika europodručja iz 2017. (SL C 173, 31.5.2017., str. 33.) i ekonomska politika europodručja iz 2017. (dodatno mišljenje) (SL C 81 2.3.2018., str. 216.).

(3) Ciljevi održivog razvoja.

(4) „Instrument za konvergenciju i konkurentnost / Glavne reforme ekonomske politike” (SL C 271, 19.9.2013., str. 45.), „Dovršenje EMU-a – iduće europsko zakonodavno razdoblje” (SL C 451, 16.12.2014., str. 10.) i „Dovršenje EMU-a: politički stup” (SL C 332, 8.10.2015., str. 8.).

(5) „Produbljenje EMU-a do 2025.”, točka 1.5 (SL C 81, 2.3.2018., str. 124.).

(6) Europski stup socijalnih prava

(7) „Dovršenje EMU-a – politički stup” (SL C 332, 8.10.2015., str. 8.), i „Produbljenje EMU-a do 2025.” (SL C 81, 2.3.2018., str. 124.).

(8) „Financije EU-a do 2025.”, točke 1.2 i 1.3 (SL C 81, 2.3.2018., str. 131.).

(9) „Metoda Zajednice za demokratsku i socijalnu ekonomsku i monetarnu zajednicu”, točka 1.2 (SL C 13, 15.1.2016, str. 33.).

(10) Europski sustav osiguranja depozita (SL C 177, 18.5.2016., str. 21.).

(11) L. Fransen, G. del Bufalo i E. Reviglio, Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe. Report of the High-Level Task Force on Investing in Social Infrastructure in Europe, European Economy Discussion Paper, br. 74, siječanj 2018.

(12) „Financije EU-a do 2025.”, točka 3.3.1 (SL C 81, 2.3.2018., str. 131.).

(13) „Financije EU-a do 2025.”, točka 3.3 (SL C 81, 2.3.2018., str. 131.).

(14) „Buđenje rasta”, točka 3.2 (SL C 143, 22.5.2012., str. 10.); „Dovršenje EMU-a – politički stup”, točke 4.3.1 i 4.3.4 (SL C 332, 8.10.2015., str. 8.); „Ekonomska politika europodručja (2016.)”, točka 3.5 (SL C 177, 18.5.2016., str. 41.); „Ekonomska politika europodručja (2017.)”, točka 1.13 (SL C 173, 31.5.2017.,str. 33.) i „Produbljenje EMU-a do 2025.”, točka 1.11 (SL C 81, 2.3.2018., str. 124.).