Uvod

Međudjelovanje patenata i normi važno je za inovacije i rast. Normama se osigurava širenje interoperabilnih i sigurnih tehnologija među brojnim poduzećima i potrošačima. Patenti potiču istraživanje i razvoj te inovativnim poduzećima osiguravaju odgovarajući povrat ulaganja. Norme često upućuju na tehnologije zaštićene patentima. Patent kojim je zaštićena tehnologija koja je bitna za normu naziva se patent bitan za normu. Patentima bitnima za normu stoga su zaštićene tehnologije koje su bitne za usklađivanje s tehničkim normama te za stavljanje na tržište proizvoda koji se temelje na tim normama.

Normama se podupiru inovacije i rast u Europi, osobito osiguravanjem interoperabilnosti digitalnih tehnologija koje su temelj jedinstvenog digitalnog tržišta. Primjerice, računala, pametni telefoni ili tableti spajaju se na internet ili druge uređaje putem normiranih tehnologija, kao što su „long-term evolution” (LTE), WiFi ili Bluetooth, koji su redom zaštićeni patentima bitnima za normu. Bez raširene upotrebe tih normiranih tehnologija takva međusobna povezanost ne bi bila moguća.

U hiperpovezanoj eri međusobna povezanost postaje još važnija. Potrebno je međusobno povezati širok raspon novih proizvoda kako bi se potrošačima ponudili dodatni proizvodi i usluge (npr. pametni kućanski aparati) te kako bi se stvorile nove poslovne mogućnosti za europska poduzeća.

Digitalizacijom gospodarstva otvaraju se velike mogućnosti za industriju EU-a. Procjenjuje se da će gospodarski potencijal primjene interneta stvari u pogledu uređaja za ljudsku upotrebu, domove, urede, tvornice, gradilišta, maloprodaju, gradove, vozila i vanjske prostore iznositi do 9 bilijuna EUR godišnje do 2025. godine u razvijenim zemljama. Digitalizacija proizvoda i usluga može povećati prihod europskoga gospodarstva za više od 110 milijardi EUR godišnje tijekom idućih pet godina. Sposobnost povezanih uređaja i sustava za interakciju od ključne je važnosti za maksimalno povećanje toga gospodarskog potencijala. Bez interoperabilnosti, koju omogućuju norme, 40 % potencijalnih koristi od sustava interneta stvari bilo bi izgubljeno. Bez službene normizacije i patenata bitnih za norme ne bi, primjerice, bilo umreženih vozila. Teledijagnoza ili operacije na daljinu s udaljenim bolnicama ili razmjena informacija o pacijentima također ne bi bile moguće.

Nositelji patenata doprinose tehnološkom napretku razvijajući norme u okviru organizacija za normizaciju. Nakon što je utvrđena norma i nositelji patenata bitnih za norme obvežu se da će ih licencirati pod poštenim, razumnim i nediskriminirajućim (FRAND) uvjetima, tehnologija uključena u normu trebala bi biti dostupna svim potencijalnim korisnicima norme. Stoga je neometano odvijanje postupaka licenciranja od ključne važnosti za pošten, razuman i nediskriminirajući pristup normiranim tehnologijama te za nagrađivanje nositelja patenata kako bi oni i dalje ulagali u aktivnosti istraživanja i razvoja te normizacije. S druge strane, to je vrlo važno za razvoj povezanog društva, u kojem novi tržišni igrači izvan tradicionalnih sektora IKT-a (proizvođači kućanskih aparata, umreženih automobila itd.) trebaju pristup normiranoj tehnologiji.

Međutim, dokazi upućuju na to da se licenciranje i provedba patenata bitnih za norme ne odvijaju bez problema te bi mogli dovesti do sukoba. Korisnici tehnologije optužuju nositelje patenata bitnih za norme za naplaćivanje prekomjernih licencijskih naknada na temelju slabih patentnih portfelja te za prijetnje tužbama. Nositelji patenata bitnih za norme tvrde da se korisnici tehnologije besplatno služe njihovim inovacijama i svjesno krše prava intelektualnog vlasništva bez ulaženja u dobroj vjeri u pregovore o licenciranju. Veliki problemi mogu nastati kad akteri iz novih industrijskih sektora koji nisu upoznati s tradicionalnim sektorom IKT-a trebaju pristup normiranim tehnologijama. Sporovi i kašnjenja u pregovorima između korisnika i nositelja tehnologija u konačnici mogu odgoditi široku upotrebu ključnih normiranih tehnologija. To može otežati razvoj međusobno povezanih proizvoda u Europi te naposljetku utjecati na konkurentnost gospodarstva EU-a.

U Komunikaciji iz travnja 2016. „Prioriteti normizacije IKT-a za jedinstveno digitalno tržište” Komisija je utvrdila tri glavna područja u kojima bi se mogli poboljšati uvjeti za licenciranje patenata bitnih za norme: nejasne informacije o izloženosti patentima bitnima za norme; nejasna pravila o vrednovanju patentiranih tehnologija navedenih u normama i definicija uvjeta FRAND te rizik od nesigurnosti u provedbi patenata bitnih za norme. Osim toga, trebalo bi procijeniti i ulogu zajednica otvorenog koda u razvoju normi.

Zbog toga je potrebna jasna, uravnotežena i razumna politika u pogledu patenata bitnih za norme u EU-u kojom će se pridonijeti razvoju interneta stvari i iskoristiti vodeća uloga Europe u tom kontekstu.

Suprotstavljeni interesi dionika u određenim organizacijama za normizaciju mogu tim organizacijama otežati pružanje učinkovitih smjernica o strateškim pitanjima u području zaštite intelektualnog vlasništva koje karakterizira pravna složenost. Inicijative povezane s platformom za licenciranje u tom području u ranoj su fazi te ih još nisu prihvatili implementatori koji oklijevaju s obzirom na nesigurnost postojećeg regulatornog okruženja patenata bitnih za norme te u tom kontekstu nemaju velik interes za sklapanje sporazuma.

Osim toga, normizacija tehnologije 5G i interneta stvari globalni je problem. Europska industrija zadržala je vodeću poziciju u mnogim sektorima na svjetskim tržištima. Komisija ističe važnu ulogu koju europska normizacija ima u globalnom kontekstu.

Komisija stoga smatra da je hitno potrebno utvrditi ključna načela za poticanje uspostave uravnoteženog, učinkovitog i predvidivog okvira za patente bitne za norme. Ta ključna načela odražavaju dva glavna cilja: poticanje razvoja vrhunskih tehnologija i njihova uključivanja u norme, zadržavanjem poštene i primjerene naknade za te doprinose, te osiguravanje neometanog i što većeg širenja normiranih tehnologija na temelju poštenih uvjeta pristupa. Uravnotežena i uspješna politika licenciranja patenata bitnih za norme trebala bi koristiti novoosnovanim poduzećima i svim građanima EU-a osiguravajući im pristup proizvodima i uslugama koji će se temeljiti na najuspješnijoj normiranoj tehnologiji.

U ovoj se Komunikaciji naglašava odgovornost svih dionika u kontekstu licenciranja patenata bitnih za norme te se pritom svi dionici potiču da pridonose funkcioniranju tog okvira u praksi. Ova Komunikacija nije izjava o pravnom položaju i ne dovodi u pitanje tumačenje prava Unije koje daje Sud Europske unije. Ona ne obvezuje Komisiju u pogledu primjene pravila EU-a o tržišnom natjecanju, a posebno članaka 101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

1.Povećanje transparentnosti u pogledu izloženosti patentima bitnima za norme

Informacije o postojanju, području primjene i važnosti patenata bitnih za norme ključne su za pošteno pregovaranje o licenciranju te za omogućivanje potencijalnim korisnicima norme da utvrde razmjere svoje izloženosti patentima bitnima za norme te pronađu potrebne partnere za licenciranje. Međutim, trenutačno se jedine informacije o patentima bitnima za norme koje su dostupne korisnicima mogu pronaći u bazama podataka o izjavama koje vode organizacije za normizaciju i koje mogu biti nedovoljno transparentne. Zbog takve je situacije novoosnovanim poduzećima te malim i srednjim poduzećima izuzetno teško snalaziti se u pregovorima o licenciranju te predviđati rizike povezane s patentima bitnima za norme. Glavna je svrha izjava uvjeriti organizaciju za normizaciju i sve treće strane da će predmetna tehnologija biti dostupna korisnicima, obično na temelju obveze licenciranja pod uvjetima FRAND.

Baze podataka organizacija za normizaciju mogu sadržavati desetke tisuća patenata bitnih za norme za samo jednu normu i taj trend raste. Izjave se temelje na samoprocjeni nositelja patenta te ne podliježu nadzoru u pogledu bitnosti patenta u vezi s kojim je podnesena izjava i koja se može promijeniti tijekom standardnog postupka donošenja. Osim toga, dionici izvješćuju da čak i u konkretnim pregovorima o licenciranju davatelji licence ne uspijevaju potkrijepiti svoje tvrdnje preciznijim informacijama. To je posebno nezadovoljavajuće u kontekstu interneta stvari jer novi akteri s malo iskustva u licenciranju patenata bitnih za norme neprekidno ulaze na tržište za povezivost. Komisija stoga vjeruje da su mjere koje su navedene u nastavku potrebne za poboljšanje informacija o patentima bitnima za norme.

1.1.Poboljšanje kvalitete i pristupa informacijama u bazama podataka organizacija za normizaciju