EUROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 29.5.2018. COM(2018) 375 final 2018/0196(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA Komisija je 2. svibnja 2018. donijela prijedlog sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2021. do 2027. Administrativno pojednostavnjenje ističe se kao ključni cilj u dokumentu za razmatranje o financijama EU-a, u ex post evaluaciji i u javnom savjetovanju. Iz iskustva proizlazi da su pravila presložena i rascjepkana između fondova i oblika financiranja, što dovodi do nepotrebnog opterećenja za voditelje programa i konačne korisnike. Ovim prijedlogom Uredbe o zajedničkim odredbama bit će utvrđene zajedničke odredbe za sedam fondova u okviru podijeljenog upravljanja. Ovaj prijedlog neće zamijeniti postojeću Uredbu (EZ) br. 1303/2013, koja će se i dalje primjenjivati na upravljanje programima u razdoblju između 2014. i 2020. Prijedlogom se smanjuje rascjepkanost pravila te utvrđuje zajednički skup osnovnih pravila za sedam fondova: ·KF: Kohezijski fond ·EFPR: Europski fond za pomorstvo i ribarstvo ·EFRR: Europski fond za regionalni razvoj ·ESF+: Europski socijalni fond plus ·FAMI: Fond za azil i migracije ·BMVI: Instrument za upravljanje granicama i vize ·FUS: Fond za unutarnju sigurnost Datum primjene tih prijedloga predviđen je za 1. siječnja 2021. i oni se predstavljaju za Uniju od 27 država članica, u skladu s obavijesti Ujedinjene Kraljevine o namjeri povlačenja iz Europske unije i Euratoma na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji, koju je Europsko vijeće primilo 29. ožujka 2017. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Člankom 317. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da Komisija izvršava proračun u suradnji s državama članicama, u skladu s odredbama uredaba donesenih na temelju članka 322. UFEU-a. Člankom 322. stavkom 1. točkom (a) predviđa se pravna osnova za donošenje uredbi kojima se utvrđuju financijska pravila kojima se pobliže određuje postupak kojitreba usvojiti za utvrđivanje i izvršenje proračuna te za prikazivanje i reviziju računa. Načelo supsidijarnosti ne odnosi se na financijska pravila, za koja je jasno da samo Unija može, ili čak mora djelovati. Djelovanje EU-a za europske strukturne i investicijske fondove opravdano je na temelju ciljeva utvrđenih člankom 174. UFEU-a. Pravo na djelovanje sadržano je u članku 175. UFEU-a, u kojem se izričito poziva Uniju da provodi ovu politiku kroz strukturne fondove, u vezi s člankom 177., u kojem se definira uloga Kohezijskog fonda. Ciljevi ESF-a, EFRR-a i Kohezijskog fonda definirani su u člancima 162., 176. i 177. UFEU-a. Djelovanja povezana s ribarstvom opravdana su člankom 39. UFEU-a. U članku 174. UFEU-a navodi se da se posebna pozornost poklanja ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama. Potonje uključuju najsjevernije regije s vrlo niskom gustoćom naseljenosti te otoke, pogranične i planinske regije. U članku 349. UFEU-a navedeno je da se donose posebne mjere kako bi se uzelo u obzir društveno i gospodarsko stanje najudaljenijih regija, koje je još složenije zbog određenih posebnih značajki koje posebno ograničavaju njihov razvoj. Uredba o uspostavi Fonda za azil i migracije temelji se na članku 78. stavku 2. i članku 79. stavcima 2. i 4. UFEU-a. Uredba o uspostavi, u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama, instrumenta za financijsku potporu za upravljanje granicama i vize, temelji se na članku 77. stavku 2. UFEU-a. Uredba o uspostavi Fonda za unutarnju sigurnost temelji se članku 82. stavku 1., članku 84. i članku 87. stavku 2. UFEU-a. Člankom 317. UFEU-a predviđa se pravni temelj za zajednički skup pravila u pogledu izvršenja proračuna u suradnji s državama članicama. Člankom 322. UFEU-a definirani su područje primjene i postupci za uspostavu.

Supsidijarnost i proporcionalnost pojedinačnog prethodno navedenog fonda utvrđene su u obrazloženju svakog fonda. Međutim, Uredbom o zajedničkim odredbama dodatno se doprinosi: ·u pogledu supsidijarnosti promicanjem podijeljenog upravljanja: u smislu da programima ne upravlja izravno Europska komisija već se provode u partnerstvu s državama članicama, ·u pogledu proporcionalnosti ujednačavanjem i konsolidiranjem pravila (a time i smanjivanjem opterećenja za dionike). U članku 11. UFEU-a navodi se da se zahtjevi u pogledu zaštite okoliša moraju uključiti u utvrđivanje i provedbu politika i aktivnosti Unije, posebice s ciljem promicanja održivog razvoja, i to se uzima u obzir u ovoj Uredbi. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA Različiti fondovi imaju vlastite evaluacije, a brojni su nalazi relevantni za njihove uredbe. U nastavku su predstavljeni ključni nalazi primjenjivi na Uredbu o zajedničkim odredbama. 1. Pojednostavnjenje: potreba za smanjenjem administrativnog opterećenja. To je predstavljalo ključan i opetovan nalaz evaluacije svih fondova. ·Ex post evaluacijama EFRR-a i Kohezijskog fonda zaključeno je da su sustavi upravljanja, kontrole i revizije bili previše složeni. To je predstavljalo izvor administrativne nesigurnosti i prouzročilo je kašnjenja u provedbi. Složenost je osobito predstavljala problem u zemljama EU-15 u kojima je financiranje bilo razmjerno manje, što ukazuje na potrebu za proporcionalnošću. ·Evaluacijom ESF-a utvrđeno je da je potrebno pojednostavniti mogućnosti financiranja (odnosno raspon i kombinaciju instrumenata) i postupak provedbe. ·Evaluacijom EFPR-a također je utvrđeno da je administrativno opterećenje preveliko. U fazi podnošenja zahtjeva imalo je odvraćajući učinak od podnošenja zahtjeva za potporu. Nadalje, čini se da je složenost određenih projekata bila nepoticajna za potencijalne korisnike, osobito u slučajevima u kojima je bila uključena velika mreža partnera. ·Privremenim evaluacijama relevantnih sastavnica fondova FAMI, FUS i BMVI također je utvrđena potreba za pojednostavnjenjem. Posebna se preporuka odnosila na upotrebu pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova. Taj se problem rješava u čitavoj Uredbi o zajedničkim odredbama. Istaknuti primjeri obuhvaćaju glavu V. (npr. pojednostavnjene mogućnosti obračuna troškova, plaćanja koja se temelje na uvjetima, uklanjanje posebnih pravila za velike projekte i ulaganja kojima se ostvaruje prihod) i glavu VI. (pojednostavnjena i proporcionalnija kontrola i revizija). 2. Potreba za fleksibilnošću radi odgovora na nove potrebe ·Ex post evaluacijom EFRR-a i Kohezijskog fonda utvrđeno je da je prilagodba programâ tijekom gospodarske krize bila uspješna u razdoblju 2007.–2013. i da je treba nadograditi. ·U okviru ex post evaluacije ESF-a fleksibilnost je istaknuta kao jedna od ključnih točaka za poboljšanje. ·Privremene evaluacije prethodnika fondova FAMI, FUS i BMVI ukazuju na to da su ti fondovi primjereno odgovarali na migracijske i sigurnosne krize. Međutim, potrebni su fleksibilniji mehanizmi za dodjelu sredstava. Ovo je pitanje obrađeno u glavi III. (koja omogućuje male prijenose bez potrebe za izmjenom programa) i glavi II. (raspodjela sredstava u okviru programa utvrđena je za prvih pet godina, dok se za posljednje dvije godine sredstva raspodjeljuju na temelju preispitivanja), a dodatna pravila za FAMI, FUS i BMVI istaknuta su u uredbamaa za pojedine fondove. Osim toga, mogućnošću upotrebe jamstvenog instrumenta InvestEU povećava se fleksibilnost za države članice. 3. Potencijal financijskih instrumenata (FI-jevi) ·Ex post evaluacijama EFRR-a i Kohezijskog fonda utvrđeno da FI-jevi imaju potencijal za to da budu učinkovitije sredstvo za financiranje ulaganja u nekim područjima politike, ali da postoje kašnjenja u provedbi te da proširenje njihove upotrebe predstavlja izazov. ·Evaluacijom EaSI-ja u sredini programskog razdoblja utvrđeno je da su različita pravila otežala upotrebu komplementarnosti među fondovima. U evaluaciji su predložena pojednostavnjenje i usklađivanje pravila o FI-jevima.

Ova se točka spominje u glavi V., u kojoj se pojednostavnjuje provedba FI-jeva, čime se brojne odredbe usklađuju s odredbama za bespovratna sredstva. •Javna savjetovanja Komisija je provela sljedeća javna savjetovanja: ·Fondovi EU-a u području kohezijske politike (od 10. siječnja 2018. do 9. ožujka 2018.), ·savjetovanje dionika u kontekstu ex post evaluacije EFPR-a (između veljače i svibnja 2016.), ·Fondovi EU-a u području migracija (od 10. siječnja 2018. do 9. ožujka 2018.), ·Fondovi EU-a u području sigurnosti (od 10. siječnja 2018. do 9. ožujka 2018.). Savjetovanja s dionicima bila su slična ex post evaluacijama; glavni relevantni zaključak za Uredbu o zajedničkim odredbama jest pojednostavnjenje (osobito u smislu postupaka revizije i kontrole), nakon čega slijedi fleksibilnost: ·u okviru savjetovanja o kohezijskoj politici dionici su utvrdili da su složeni postupci glavna prepreka uspjehu, nakon čega slijede strogi zahtjevi o reviziji i kontroli, manjak fleksibilnosti, poteškoće u osiguranju financijske održivosti i kašnjenja u plaćanju, ·za EFPR složeno administrativno ostvarivanje politike smatra se najvećim nedostatkom, a brojni dionici pozivaju na radikalno pojednostavnjenje i fleksibilnost. Intervencijska logika smatra se prekrutom i smatra se da se njome ne omogućuje državama članicama da se bave vlastitim posebnostima, ·u okviru savjetovanja u područjima migracija i sigurnosti utvrđeno je da ispitanici snažno podupiru jednostavnije ostvarivanje ciljeva i veću fleksibilnost (osobito u odnosu na sposobnost odgovora na krize povezane s migracijama i sigurnošću). Zabrinutostima koje su istaknuli dionici bave se brojne mjere pojednostavnjenja u čitavoj Uredbi o zajedničkim odredbama (vidjeti u nastavku). •Stručnost i administrativni troškovi U pogledu stručnosti sazvana je skupina na visokoj razini kako bi raspravljala o pojednostavnjenju kohezijske politike. Skupina je donijela sljedeće zaključke: ·usklađivanje pravila među fondovima EU-a. To pitanje djelomično je riješeno područjem primjene trenutačne uredbe, ·manji broj jasnijih i kraćih pravila, Kako je prethodno navedeno, trenutačna uredba sadržava brojna pojednostavnjenja. ·stvarna supsidijarnost i proporcionalnost: oslanjanje na nacionalne sustave i postupke upravljanja i kontrole u mnogo većoj mjeri. To se obrađuje u glavi VI. (vidjeti u nastavku), ·stabilan, ali fleksibilan okvir: nema potrebe za ponovnim imenovanjem institucija za sljedeće programsko razdoblje. Isto tako, mora biti olakšana izmjena programa. To se obrađuje u glavama VI. i III, ·načelo jedinstvene revizije: proširenje načela jedinstvene revizije. To se obrađuje u glavi VI. Postoje dokazi o znatnim administrativnim troškovima povezanima s EFRR-om i Kohezijskim fondom, koji su u nedavnoj studiji procijenjeni na 3 % prosječnih troškova programa za ERRF, odnosno na 2,2 % za Kohezijski fond. Administrativna opterećenja za korisnike (uključujući MSP-ove) viša su.

Brojna pojednostavnjenja u Uredbi o zajedničkim odredbama teško je unaprijed brojčano izraziti u financijskom smislu, ali u studiji je procijenjeno sljedeće: ·prelazak na povećanu upotrebu pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova (ili plaćanja koja se temelje na uvjetima) za EFRR i Kohezijski fond trebao bi znatno smanjiti ukupne administrativne troškove, za 20 do 25 % ako se te opcije primjenjuju na svim razinama, ·proporcionalnijim pristupom kontroli i revizijama pridonijelo bi se velikom smanjenju broja provjera i revizijskog opterećenja za „niskorizične” programe, čime bi se smanjili ukupni administrativni troškovi EFRR-a i Kohezijskog fonda za 2 – 3 %, a troškovi programa na koje će to utjecati i za mnogo veći iznos. •Procjena učinka Sama Uredba o zajedničkim odredbama nije predmet procjene učinka jer se njome utvrđuju zajednička pravila i provedbeni mehanizam za ostale politike. Svaki pojedinačni povezani fond popraćen je vlastitim procjenama učinka. •E-kohezija i razmjena podataka U programskom razdoblju 2014.-2020., osim za prethodnike FAMI-ja, BMVI-a i FUS-a, bilo je potrebno uspostaviti elektronički sustav za razmjenu podataka između korisnika i upravljačkih tijela, kao i između različitih tijela sustava upravljanja i kontrole. Trenutačna se uredba nadovezuje na navedeno te se u njoj dodatno razvijaju određeni aspekti prikupljanja podataka. Svi podaci koji su nužni za praćenje napretka u provedbi, među ostalima podaci o rezultatima i uspješnosti programa, sada će se dostavljati Komisiji elektroničkim putem svaka dva mjeseca, što znači da će se platforme otvorenih podataka ažurirati gotovo u stvarnom vremenu. Podaci o korisnicima i operacijama na sličan će se način objavljivati u elektroničkom obliku na posebnom web-mjestu kojim će upravljati upravljačko tijelo. Time će se postići veća vidljivost postignuća i omogućiti bolja komunikacija. •Temeljna prava Uvođenjem uvjeta koji omogućuje provedbu kako bi se zajamčilo poštovanje Povelje EU-a o temeljnim pravima, ova Uredba imat će pozitivan utjecaj na poštovanje i zaštitu svih temeljnih prava u upravljanju svih sedam fondova. Poštovanje vladavine prava obuhvaćeno je samostalnom uredbom koja se temelji na članku 322. UFEU-a. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlogom Komisije za višegodišnji financijski okvir odvaja se iznos od 330 milijardi EUR za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju za razdoblje 2021.–2027. Kohezijska politika ukupno 330 624 Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) 200 629 ·Ulaganje za radna mjesta i rast 190 752 ·Europska teritorijalna suradnja 8 430 ·Najudaljenije regije i slabo naseljena područja 1 447 Kohezijski fond (KF) 41 349 ·od čega doprinos Instrumentu za povezivanje Europe – Promet 10 000 Europski socijalni fond+(1) 88 646 (1) Taj iznos ne uključuje iznos za zdravstvo i zapošljavanje te socijalne inovacije (1 042 milijuna EUR). To su najveći financijski naslovi obuhvaćeni Uredbom o zajedničkim odredbama. Prijedlog Komisije o financiranju fondova EFPR, FAMI, BMVI i FUS bit će uključeni u uredbe za pojedine fondove za svaki fond. 5.SAŽETAK SADRŽAJA UREDBE

Glavni ciljevi strukture i odredbi predložene Uredbe o zajedničkim odredbama jesu: 1.znatno smanjenje nepotrebnog administrativnog opterećenja za korisnike i upravljačka tijela, uz održavanje visoke razine uvjerenja o zakonitosti i pravilnosti. To je ključno vodeće načelo reforme i obuhvaća brojna pojednostavnjenja i usklađenja u svim uredbama, ali osobito u pogledu: i.širenja sustava upravljanja i kontrole (i drugih mjera kojima se olakšava pokretanje programa). Veće korištenje „proporcionalnih mehanizama”, uz koje se niskorizični programi mogu više osloniti na nacionalne sustave; ii.upotrebe pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova i plaćanja koja se temelje na uvjetima; i iii.financijskih instrumenata. 2.povećanje fleksibilnosti za prilagodbu ciljeva i resursa programa s obzirom na promjene okolnosti te u smislu dobrovoljnih doprinosa instrumentima kojima se izravno upravlja na razini EU-a. 3.bolje usklađivanje programâ s prioritetima EU-a i povećanje njihove djelotvornosti. To uključuje: i.usklađivanje intervencijske logike i izvješćivanja s naslovima VFO-a i povećanje zahtjeva za koncentraciju na prioritetnim područjima; ii.stvaranje bliskije povezanosti s postupkom europskog semestra; i iii.utvrđivanje značajnijih uvjeta koji omogućuju provedbu, a koje treba održavati tijekom cijelog provedbenog razdoblja. Glava I.: Ciljevi i opća potpora Uredba o zajedničkim odredbama objedinjuje sedam europskih fondova koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja. Cilj je uspostaviti zajednički skup pojednostavnjenih i konsolidiranih pravila kojima se smanjuje administrativno opterećenje za programska tijela i korisnike programa. Tu je utvrđen temelj za snažan naglasak na podijeljenom upravljanju i partnerstvu koji se provlači kroz uredbe. Člankom 5. predviđen je temelj za podijeljeno upravljanje, člankom 6. za partnerstvo s regionalnim i lokalnim tijelima, urbanim i javnim tijelima, gospodarskim i socijalnim partnerima, civilnim društvom i tijelima koja promiču socijalnu uključenost, temeljna prava, ravnopravnost spolova, zabranu diskriminacije i prava osoba s invaliditetom. Prijedlogom Komisije za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. utvrđuje se ambiciozniji cilj u pogledu uključivanja klimatskih pitanja u sve programe EU-a, s ciljem da se 25 % rashoda EU-a namjeni ostvarenju klimatskih ciljeva. Doprinos ovog programa postizanju ovog općeg cilja pratit će se putem sustava EU-a za praćenje klime na primjerenoj razini raščlambe, uključujući upotrebu preciznijih metodologija ako su one dostupne. Komisija će nastaviti godišnje predstavljati informacije u kontekstu odobrenih sredstava za obveze u godišnjem nacrtu proračuna. Kako bi poduprijela potpunu upotrebu potencijala programa da doprinese klimatskim ciljevima, Komisija će nastojati utvrditi relevantne aktivnosti u cijelom postupku pripreme, provedbe, preispitivanja i evaluacije. Glava II.: Strateški pristup Jedanaest tematskih ciljeva koji se upotrebljavaju u razdoblju 2014. – 2020. pojednostavnjeno je i svedeno na pet jasnih ciljeva politike u ovoj Uredbi: 1.pametnija Europa – inovativna i pametna gospodarska preobrazba; 2.zelenija Europa s niskom razinom emisija ugljika;

3.povezanija Europa – mobilnost i regionalna povezanost ICT-a; 4.Europa s istaknutijom socijalnom komponentom – provedba europskog stupa socijalnih prava; 5.Europa bliža građanima – održiv i integriran razvoj urbanih, ruralnih i obalnih područja putem lokalnih inicijativa. Uz to, ciljevi politike FAMI-ja, BMVI-a i FUS-a utvrđeni su u uredbama za pojedine fondove. Predmetnim pojednostavnjenjem omogućuju se sinergije i fleksibilnost između različitih dijelova u okviru određenog cilja, pri čemu se uklanjaju umjetne razlike između različitih politika koje pridonose istom cilju. Njime se utvrđuje i temelj za tematsku koncentraciju za EFRR i ESF. „Ex ante uvjeti” iz razdoblja 2014.–2020. zamijenjeni su „uvjetima koji omogućuju provedbu”. Ti su uvjeti malobrojniji i u većoj su mjeri usmjereni na ciljeve predmetnog fonda te se, za razliku od razdoblja 2014.–2020., prate i primjenjuju tijekom cijelog razdoblja. Načelo će biti ojačano: Države članice neće moći prijavljivati rashode povezane s posebnim ciljevima sve dok se uvjet koji omogućuje provedbu ne ispuni. Time će se osigurati da se sve sufinancirane operacije u skladu s političkim okvirom EU-a. Radi oslanjanja na dobru praksu usmjerenosti na uspješnost predlaže se zadržavanje okvira uspješnosti na usklađen i pojašnjen način. Isto tako, uvjeti povezani s europskim semestrom zadržani su, ali pojednostavnjeni. Preporuke za pojedinu zemlju dvaput će biti uzete u obzir pri izradi programa: na početku programiranja i tijekom preispitivanja u sredini programskog razdoblja. Zadržavaju se mjere za promicanje čvrstoga gospodarskog upravljanja. Međutim, suspenzije će biti povezane samo s obvezama, a ne s plaćanjima, kako bi se izbjeglo pogoršanje gospodarskih kriza. Uredbom o zajedničkim odredbama stvara se fleksibilnost za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond. Prvotno će biti izrađeni programi samo za prvih pet godina. Raspodjele sredstava za posljednje dvije godine provodit će se na temelju znatnog preispitivanja u sredini razdoblja, što će dovesti do odgovarajućeg reprogramiranja 2025. Preispitivanje će se odnositi na prvotne prioritete i ciljeve programâ uzimajući u obzir sljedeće: napredak u ostvarivanju ciljeva do kraja 2024., promjene u socioekonomskoj situaciji i nove izazove utvrđene u preporukama za pojedinu zemlju. To se nastavlja na koncept okvira uspješnosti i pričuve za ostvarenje postignuća te se dodatno jača aspekt ostvarenja postignuća politike, uključujući putem reprogramiranja. Pričuva za ostvarenje postignuća je, međutim, obustavljena. Sinergije između različitih instrumenata EU-a poticat će se kroz proces strateškog planiranja, u okviru kojeg će se utvrditi zajednički ciljevi i područja za zajedničke aktivnosti u različitim programima, npr. sa zajedničkom poljoprivrednom politikom (ZPP), programom Obzor Europa, Instrumentom za povezivanje Europe (CEF), programom Digitalna Europa (DEP), programom Erasmus+, fondom InvestEU, programom LIFE, programom Erasmus+ i instrumentima za vanjsko financiranje. Glava III.: Programiranje Sadržaj programa bit će pojednostavnjen i više će se odnositi na strategiju. U svrhu usklađivanja i ubrzavanja postupka izrade programa i njihove provedbe na početku razdoblja ovoj uredbi bit će priložen zajednički predložak za programe EFRR-a, Kohezijskog fonda, ESF-a plus i EFPR-a te zasebni predložak za programe FAMI-ja, BMVI-a i FUS-a. Kako bi izrada programa bila fleksibilnija, bit će utvrđen prag od 5 % na razini prioriteta, ispod kojeg će biti moguće prilagoditi raspodjele sredstava u okviru programa bez potrebe za službenom izmjenom programa. U svrhu rješavanja posebnih izazova na podregionalnoj i lokalnoj razini Uredbom o zajedničkim odredbama uveden je pojednostavnjen pristup lokalnom razvoju pod vodstvom zajednice (uključujući mogućnost imenovanja glavnog fonda, čime se smanjuje administrativno opterećenje za korisnike). Uredbom o zajedničkim odredbama usklađuje se i pristup ostalim teritorijalnim alatima, uključujući postojeća integrirana teritorijalna ulaganja. Uredba o zajedničkim odredbama ujedno obuhvaća odredbe koje omogućuju dobrovoljan prijenos sredstava u pet dijelova politike fonda InvestEU radi ostvarenja koristi od proračunskog mehanizma jamstva na razini EU-a. Nadalje, države članice mogu podnijeti zahtjev za prijenos najviše 5 % programskih financijskih sredstava dodijeljenih iz bilo kojeg od fondova u bilo koji drugi fond u okviru podijeljenog upravljanja ili u instrument pod izravnim ili neizravnim upravljanjem. To bi trebalo olakšati postizanje ciljeva utvrđenih u programima tijekom njihove provedbe. Pojednostavnjen je pristup tehničkoj potpori država članica. Uveden je paušalni mehanizam, koji omogućuje dopunjavanje svakog međuplaćanja postotkom između 2,5 % i 6 %, ovisno o fondu, čime se povezuje plaćanje tehničke pomoći EU-a i napredak u provedbi. Nadalje, djelovanja u svrhu izgradnje administrativnih kapaciteta mogu se nastaviti u obliku plaćanja koja se temelje na uvjetima. Glava IV.: Praćenje, evaluacija, informiranje i komunikacija Elektronički podaci omogućuju kombinaciju pojednostavnjenja i transparentnosti. U programskom razdoblju 2014.-2020., osim za prethodnike FAMI-ja, BMVI-a i FUS-a, bilo je potrebno uspostaviti elektronički sustav za razmjenu podataka između korisnika i upravljačkih tijela, kao i između različitih tijela sustava upravljanja i kontrole. Trenutačna se uredba nadovezuje na navedeno te se u njoj dodatno razvijaju određeni aspekti u smislu prikupljanja podataka. Svi podaci koji su nužni za praćenje napretka u provedbi, među ostalima podaci o rezultatima i uspješnosti programa, sada će se dostavljati elektroničkim putem svaka dva mjeseca, što znači da će se platforme otvorenih podataka ažurirati gotovo u stvarnom vremenu. Predloženo je davanje istaknutije uloge odborima za praćenje u njihovu nadzoru uspješnosti programa i svih čimbenika koji na to utječu. U svrhu postizanja transparentnosti, dokumenti koji se podnose odborima za praćenje morat će biti javno dostupni. Za sve fondove godišnji pregled uspješnosti predstavljat će priliku za politički dijalog o ključnim pitanjima o provedbi i uspješnosti programa. Učestali prijenos podataka omogućuje pojednostavnjenje postupka pregleda uspješnosti. Za fondove kohezijske politike time se omogućuje ukidanje dokumenta godišnjeg izvješća; godišnji pregledni sastanak temeljit će se na najnovijim rezultatima i ograničenom skupu dostavljenih informacija o kvaliteti. Veće su odgovornosti programskih tijela i korisnika programa u pogledu vidljivosti i komunikacije. Zajedničkim zahtjevima za komunikaciju, transparentnost i vidljivost osiguravaju se usklađenije, djelotvornije i učinkovite komunikacijske aktivnosti.

Evaluacije će se provoditi u skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016., u kojem su te tri institucije potvrdile da bi evaluacije postojećeg zakonodavstva i politika trebale biti temelj za procjene učinka mogućnosti daljnjih djelovanja. Evaluacijom će se ocijeniti učinci programa na terenu na temelju programskih pokazatelja i ciljeva te detaljne analize toga u kojoj je mjeri program relevantan, djelotvoran, učinkovit, pruža dodanu vrijednost EU-a te je u skladu s drugim politikama EU-a. Evaluacije će uključivati pouke, probleme i mogućnosti za dodatno poboljšanje djelovanja i njihovih učinaka. Glava V.: Financijska potpora U svrhu smanjenja administrativnog opterećenja Uredbom o zajedničkim odredbama usustavljuje se i povećava upotreba pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova, odnosno paušalnih povrata, standardnih ljestvica jediničnih troškova ili jednokratnih iznosa. Kako bi se takve opcije jednostavnije primjenjivale, Uredbom o zajedničkim odredbama pojednostavnjuju se pravila i metode obračuna i pruža se više brzo dostupnih mogućnosti na temelju prijedloga Komisije o skupnoj uredbi. Mogućnost plaćanja na temelju uvjeta pridonijet će i usmjerenju na rezultate čime će se plaćanja temeljiti na postignutoj i provjerenoj uspješnosti. Financijski instrumenti bit će ključni mehanizam realizacije ulaganja koja generiraju prihode ili uštedu troškova u razdoblju 2021.–2027.; odredbe za njihovu upotrebu pojednostavljene su i ažurirane kako bi se osigurala bolja i lakša provedbe kao i brža uspostava: ·financijski instrumenti bit će bolje integrirani u postupak programiranja i provedbe od samog početka i što će ex ante procjena na odgovarajući način odražavati, ·upravljačka tijela imat će iste osnovne fleksibilne mogućnosti provedbe – upravljanje za koje je odgovorno upravljačko tijelo ili izravno upravljanje upravljačkog tijela, ali povezani uvjeti pojednostavnjeni su, ·kombinacija sredstava EU-a bit će moguća u okviru jednog skupa pravila, više neće biti umnožavanja različitih pravila koja se primjenjuju u sličnim situacijama, ·predlaže se fleksibilnost za kombiniranje bespovratnih sredstava s financijskim instrumentima, ·pravila o prihvatljivosti pojašnjena su i pravila o troškovima upravljanja i naknadama za upravljanje pojednostavnjena su, a se i dalje temelje na rezultatima kako bi se potaknulo učinkovito upravljanje, ·pravila o plaćanjima znatno su pojednostavljena uz zadržavanje vrlo važne veze između plaćanja financijskim instrumentima te odgovarajućih isplata krajnjim primateljima, ·sredstva vraćena iz financijskih instrumenata i ponovna upotreba sredstava jednostavno su kodificirana kako bi se omogućio nesmetaniji protok iz jednog razdoblja u sljedeće, ·neće biti dodatnog zasebnog izvješćivanja o financijskim instrumentima budući da su oni uključeni u isti sustav izvješćivanja kao i svi drugi oblici financiranja. U dodatna su pojednostavnjenja uključeni: ·kombinacija različitih fondova te financijskih instrumenata i bespovratnih sredstava kodificirana je u jednostavnim pravilima, ·više neće postojati posebna pravila za ulaganja kojima se ostvaruje prihod, ·neće postojati znatan projektni postupak (umjesto toga strateške projekte pratit će odbor za praćenje), ·financiranje će biti pojednostavnjeno, primjerice putem pristup Pečata izvrsnosti. Kako bi se izbjegle nepotrebne odredbe o natječajima za subvencije, ojačane su odredbe o prenještanju gospodarskog subjekta. Glava VI.: Upravljanje i kontrola

Zadaće i odgovornosti različitih tijela u sustavu upravljanja i kontrole utvrđene su na jasniji način. Nema zahtjeva za pokretanje postupka imenovanja; odredbama se promiče obnavljanje postojećih sustava i jednostavnija pravila za utvrđivanje novih tijela. Zahtjevima o prihvatljivosti pridonijet će se osiguranju da se samo kvalitetne operacije, kojima se donosi najveći doprinos dogovorenim ciljevima s najboljim omjerom troškova i koristi, primaju za potporu. Jednako tako, predlaže se provođenje sustavnih provjera toga je li operacija financijski održiva te je li njezina analiza okoliša provedena na temelju posljednjih zahtjeva. Broj kontrola i revizija bit će znatno smanjen. Time će se smanjiti administrativno opterećenje za programska tijela i korisnike programa. Osim odredaba u prethodnim naslovima kojima se smanjuje revizijsko opterećenje, ovim se naslovom dodatno smanjuje opterećenje zahvaljujući: ·proširenju načela jedinstvene revizije, ·malobrojnijim kontrolama, ·za programe s niskom stopom pogrešaka ojačanim proporcionalnim pristupom koji se temelji na funkcionalnom nacionalnom sustavu s minimalnim revizijskim zahtjevom za potrebe uvjerenja. Operacije koje su primile „Pečat izvrsnosti” u okviru programa Obzor Europa neće morati proći još jedan postupak odabira ako su dosljedne u pogledu strategije pametne specijalizacije programa. Time se smanjuje opterećenje za upravitelje i korisnike. Isto tako, taj bi se pristup mogao proširiti na druge instrumente EU-a, poput Programa LIFE+ ili Erasmus+. Glava VII.: Financijsko upravljanje, podnošenje i pregled računa i financijski ispravci Zadržava se sustav godišnjih računa, uključujući zadržavanje 10 % iznosa prijavljenih u međuplaćanjima. Podnošenje zahtjeva za plaćanja slijedit će redovan raspored i provodit će se četiri puta godišnje. Za račune po kojima nema potraživanja ni obveza neće biti potreban odgovarajući postupak. Taj odjeljak obuhvaća i pravila o opozivu sredstava. Budući da će zahvaljujući pojednostavnjenju programi lakše smanjiti kašnjenja te radi promicanja dobrog financijskog upravljanja i pravodobne provedbe, Uredba o zajedničkim odredbama obuhvaća pravilo „n+2”. Iz istog razloga, razina pretfinanciranja smanjena je na godišnje plaćanje od 0,5 % na temelju ukupne potpore iz fondova. U tom kontekstu, kako bi se osigurala dostatna sredstva, moglo bi biti potrebno preispitivanje godišnjih aranžmana pretfinanciranja za EFRR, ESF+, Kohezijski fond i EFPR za razdoblje 2014.–2020. Glava VIII.: Financijski okvir U ovom se dijelu utvrđuju dodijeljena financijska sredstva i sufinanciranje temeljeno na kategorijama regija te se odnosi na EFRR, ESF+ i Kohezijski fond. Uredbom o zajedničkim odredbama stope sufinanciranja za ta tri fonda vraćaju se na razine prije financijske krize. Stope sufinanciranja EU-a povećane su za ta tri fonda u razdoblju 2007.–2013. To je predstavljalo odgovor na financijsku krizu, u svrhu zadržavanja ključnih ulaganja u razdoblju skromnih javnih proračuna. Više nisu potrebne visoke stope sufinanciranja EU-a, a nižim stopama promiče se „preuzimanje odgovornosti”. Niže stope sufinanciranja EU-a povećavaju i ukupni proračun kohezijske politike uzimajući u obzir nacionalne doprinose. Time se jača i financijska fleksibilnost država članica jer se stope sufinanciranja na razini programa i prioriteta mogu fleksibilno odrediti. Glava IX.: Delegiranje ovlasti, provedbene, prijelazne i završne odredbe Kako bi se zajamčio rani početak provedbe u sljedećem razdoblju, sve potrebne zakonodavne odredbe bit će uključene u zakonodavni paket (u Uredbu o zajedničkim odredbama ili u uredbe za pojedine fondove). Valja napomenuti da je broj ovlašćivanja znatno smanjen i sveden na minimum. Time će se spriječiti moguća kašnjenja u sastavljanju i donošenju sekundarnog zakonodavstva. Na taj način jamči se i unutarnja dosljednost zakonodavnih odredbi i predvidljivost za dionike jer će sva primjenjiva pravila EU-a biti dostupna na jednom mjestu. Uvjeti za operacije koje podliježu višefaznoj provedbi uvedeni su kako bi se pružila jasnoća i pravna sigurnost u pogledu okolnosti kada se takva provedba prihvaća. 2018/0196 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 177., članak 322. stavak 1. točku (a) i članak 349., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Člankom 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da, radi jačanja svoje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije, Unija nastoji smanjiti razlike u razinama razvijenosti različitih regija te zaostalost regija ili otoka koji su u najnepovoljnijem položaju, a posebna pozornost poklanja se ruralnim područjima, područjima zahvaćenima industrijskom tranzicijom i regijama koje su izložene ozbiljnim i trajnim prirodnim ili demografskim poteškoćama. Člankom 175. UFEU-a traži se da Unija podupire ostvarivanje tih ciljeva svojim djelovanjem kroz Europski fond za smjernice i jamstva u poljoprivredi, Komponentu za smjernice, Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj, Europsku investicijsku banku i ostale instrumente. Člankom 322. UFEU-a predviđen je temelj za donošenje financijskih pravila kojima se pobliže određuje postupak koji treba usvojiti za utvrđivanje i izvršenje proračuna te za prikazivanje i reviziju računa, kao i pravila kojima se predviđa provjera odgovornosti financijskih izvršitelja. (2)U svrhu daljnjeg razvoja koordinirane i usklađene provedbe fondova Unije koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja, odnosno Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Kohezijskog fonda, mjera koje se financiraju u okviru podijeljenog upravljanja u Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Fondu za azil i migracije (FAMI), Fondu za unutarnju sigurnost (FUS) i Fondu za integrirano upravljanje granicama (BMVI), potrebno je utvrditi financijska pravila na temelju članka 322. UFEU-a za sve te fondove („fondovi”), u kojima se jasno navodi područje primjene relevantnih odredbi. Uz to, treba utvrditi zajedničke odredbe koje se temelje na članku 177. UFEU-a kako bi se obuhvatila pravila specifična za politiku za EFRR, ESF+, Kohezijski fond i EFPR. (3)Zbog posebnosti svakog od navedenih fondova u zasebnim uredbama (uredbe za pojedine fondove) treba odrediti posebna pravila primjenjiva na svaki fond te na cilj „Europska teritorijalna suradnja” u okviru EFRR-a kako bi se nadopunile odredbe ove Uredbe. (4)Najudaljenije regije i sjeverne rijetko naseljene regije trebaju ostvariti koristi od posebnih mjera i od dodatnog financiranja, kako je navedeno u članku 349. UFEU-a i u članku 2. Protokola br. 6 uz Akt o pristupanju iz 1994. (5)Horizontalna načela kako su utvrđena u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i u članku 10. UFEU-a, uključujući načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a, moraju se poštovati pri provedbi fondova, uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima. Države članice trebale bi poštovati i obveze iz Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom te osigurati pristupačnost u skladu s člankom 9. i u skladu s pravom Unije o usklađivanju zahtjeva za pristupačnost proizvoda i usluga. Države članice i Komisija trebaju nastojati ukloniti nejednakosti i promicati jednakost između muškaraca i žena te integrirati rodnu perspektivu, kao i suzbijati diskriminaciju na temelju spola, rasne ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije. Fondovi ne bi trebali podupirati aktivnosti kojima se doprinosi bilo kojem obliku segregacije. Ciljevi fondova trebali bi se ostvarivati u okviru održivog razvoja i promicanja cilja Unije koji se odnosi na očuvanje, zaštitu i unapređenje kvalitete okoliša u skladu s člankom 11. i člankom 191. stavkom 1. UFEU-a, uzimajući u obzir načelo „onečišćivač plaća”. Kako bi se zaštitio integritet unutarnjeg tržišta, operacije od kojih koristi imaju poduzetnici moraju biti u skladu s pravilima Unije o državnim potporama kako su utvrđena u člancima 107. i 108. UFEU-a. (6)Horizontalna financijska pravila koja su donijeli Europski parlament i Vijeće na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije primjenjuju se na ovu Uredbu. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi te se njima posebno utvrđuje postupak za utvrđivanje i provedbu proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada, neizravne provedbe te se navode provjere odgovornosti financijskih dionika. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a također se odnose na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama jer je vladavina prava osnovni preduvjet za dobro financijsko upravljanje i djelotvorno financiranje EU-a. (7)Ako je određen rok u kojem Komisija poduzima bilo kakve mjere prema državama članicama, Komisija treba voditi računa o svim potrebnim informacijama i dokumentima na pravodoban i učinkovit način. Ako su dokumenti koje država članica podnese nepotpuni ili nisu sukladni sa zahtjevima ove Uredbe i uredbi za pojedine fondove te ne omogućuju Komisiji da poduzme u potpunosti informirane mjere, taj bi rok trebao biti suspendiran dok države članice ne ispune regulatorne zahtjeve. (8)Kako bi pridonijeli prioritetima Unije, potpora fondova treba se usmjeriti na ograničen broj ciljeva politike u skladu sa zadaćama specifičnima za fondove na temelju ciljeva koji se temelje na Ugovoru. Ciljevi politikaza FAMI, FUS i BMVI trebaju biti utvrđeni u odgovarajućim uredbama za pojedine fondove. (9)Odražavajući važnost borbe protiv klimatskih promjena, u skladu s obvezama Unije u cilju provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, fondovi će pridonijeti klimatskim aktivnostima i postizanju ukupnog cilja od 25 % proračunskih rashoda EU-a za podupiranje klimatskih ciljeva. (10)Dio proračuna Unije dodijeljenog fondovima treba provoditi Komisija u okviru podijeljenog upravljanja s državama članicama u smislu Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] Europskog parlamenta i Vijeća („Financijska uredba”). Prema tome, pri provedbi fondova u okviru podijeljenog upravljanja Komisija i države članice trebale bi poštovati načela navedena u Financijskoj uredbi, kao što su dobro financijsko upravljanje, transparentnost i nediskriminacija.

(11)Načelo partnerstva ključna je značajka u provedbi fondova i temelji se na pristupu višerazinskog upravljanja te se njime jamči sudjelovanje civilnog društva i socijalnih partnera. Kako bi se osigurao kontinuitet u organizaciji partnerstava, Delegirana Uredba (EU) br. 240/2014 i dalje bi se trebala primjenjivati. (12)Na razini Unije, europski semestar koordinacije gospodarske politike je okvir kojim se utvrdili prioriteti nacionalnih reformi i prati njihova provedba. Države članice izrađuju svoje nacionalne višegodišnje investicijske strategije za potporu tih prioriteta reformi. Te bi strategije trebale biti predstavljene uz godišnje nacionalne programe reformi kao sredstvo za koordinaciju prioritetnih investicijskih projekata koji će primati potporu putem nacionalnog i Unijina financiranja. Trebale bi i poslužiti za upotrebu sredstava Unije na dosljedan način i, u najvećoj mogućoj mjeri, ostvarivanje dodane vrijednosti financijske potpore koja se treba primiti iz fondova, europske funkcije stabilizacije ulaganja i fonda InvestEU. (13)Države članice trebale bi utvrditi kako se relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a uzimaju u obzir pri pripremi programskih dokumenata. Tijekom programskog razdoblja 2021.–2027. („programsko razdoblje”) države članice trebale bi redovito predstavljati napredak u provedbi programa i ostvarenju preporuka za pojedinu zemlju odboru za praćenje i Komisiji. Tijekom preispitivanja u sredini programskog razdoblja države članice trebaju, među ostalim, razmotriti potrebu za time da se pri izmjenama programa uzimaju u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju od početka programskog razdoblja. (14)Države članice trebale bi uzeti u obzir sadržaj svojih nacrta nacionalnih energetskih i klimatskih planova, koji se trebaju izraditi u skladu s Uredbom o upravljanju energetskom unijom i ishod postupka koji rezultira preporukama Unije povezanim s tim planovima, za svoje programe, kao i za financijske potrebe dodijeljene za ulaganja s niskom razinom emisija ugljika. (15)Partnerski sporazum koji priprema svaka država članica treba biti strateški dokument kojim se usmjeravaju pregovor između Komisije i predmetne države članice o izradi programâ. U svrhu smanjivanja administrativnog opterećenja ne bi trebalo biti potrebno izmijeniti partnerske sporazume tijekom programskog razdoblja. Kako bi se olakšalo programiranje i izbjeglo preklapanje sadržaja u programskim dokumentima, partnerski sporazumi mogu se uključiti kao dio programa. (16)Svaka država članica trebala bi biti fleksibilna kako bi pridonijela fondu InvestEU za osiguranje proračunskih jamstava za ulaganja u toj državi članici. (17)Kako bi se osigurali potrebni preduvjeti za učinkovitu i djelotvornu upotrebu potpore Unije koju dodjeljuju fondovi, potrebno je utvrditi ograničen popis uvjeta koji omogućuju provedbu te sažet i iscrpan skup objektivnih kriterija za njihovo ocjenjivanje. Svaki uvjet koji omogućuje provedbu treba biti povezan s posebnim ciljem i treba biti automatski primjenjiv ako se posebni cilj odabere za potporu. Ako ti uvjeti nisu ispunjeni, rashodi povezani s operacijama u okviru povezanih posebnih ciljeva ne bi trebale biti uključene u zahtjeve za plaćanje. Kako bi se očuvao povoljnan okvira za ulaganja, trebalo bi redovito pratiti kontinuirano ispunjavanje uvjeta koji omogućuju provedbu. Važno je i osigurati da se operacije odabrane za potporu provode dosljedno u odnosu na utvrđene strategije i dokumente o planiranju na kojima se temelje ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu osiguravajući da su sve sufinancirane operacije u skladu s okvirom politike Unije. (18)Države članice trebale bi uspostaviti okvir uspješnosti za svaki program koji obuhvaća sve pokazatelje, glavne etape i ciljeve koji se trebaju pratiti, o kojima je potrebno izvješćivati i koji su potrebni za ocjenjivanje uspješnosti programa. (19)Država članica trebala bi provesti preispitivanje u srediniprogramskog razdoblja za svaki program koji prima potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda. Tim bi se preispitivanjem trebala omogućiti potpuna prilagodba programa na temelju uspješnosti programa, uz istodobno pružanje mogućnosti za uzimanje u obzir novih izazova i relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih 2024. Komisija bi trebala istodobno 2024., zajedno s tehničkom prilagodbom za 2025., preispitati sva ukupna dodijeljena sredstva država članica u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” kohezijske politike za godine 2025., 2026. i 2027., primjenjujući metodu raspodjele sredstava utvrđenu u relevantnom temeljnom aktu. To preispitivanje, zajedno s ishodom preispitivanja u sredini programskog razdoblja, trebalo bi dovesti do izmjena programa kojima se mijenjaju financijske dodjele za 2025., 2026. i 2027. (20)Potrebno je dodatno usavršiti mehanizme kojima se osigurava povezanost politika financiranja Unije i gospodarskog upravljanja Unije, omogućujući Komisiji da donese prijedlog Vijeću o suspenziji svih ili dijela obveza za jedan program ili više programa predmetne države članice ako ta država članica ne poduzme djelotvorne mjere u kontekstu postupka gospodarskog upravljanja. Kako bi se osigurala jedinstvena provedba te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti Vijeću, koje bi trebale djelovati na temelju prijedloga Komisije. Radi pojednostavnjenja postupka donošenja odluka koje su potrebne kako bi se osigurale djelotvorne mjere u kontekstu postupka gospodarskog upravljanja trebalo bi primjenjivati glasovanje obrnutom kvalificiranom većinom. (21)Potrebno je utvrditi zajedničke zahtjeve u pogledu sadržaja programa uzimajući u obzir posebnu prirodu svakog fonda. Ti zahtjevi mogu biti dopunjeni pravilima za pojedine fondove. U Uredbi (EU) br. [XXX] Europskog parlamenta i Vijeća („Uredba o ETS-u”) trebalo bi utvrditi posebne odredbe o sadržaju programa u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg). (22)Kako bi se omogućila fleksibilnost u provedbi programa i smanjilo administrativno opterećenje, potrebno je dopustiti ograničene financijske prijenose između prioriteta istog programa bez potrebe za odlukom Komisije o izmjeni programa. Komisiji bi se trebale podnositi izmijenjene financijske tablice kako bi se osigurale ažurirane informacije o dodijeljenim financijskim sredstvima za svaki prioritet. (23)Kako bi se ojačao integrirani pristup teritorijalnom razvoju, ulaganja u obliku teritorijalnih alata kao što su integrirana teritorijalna ulaganja, lokalni razvoj pod vodstvom zajednice ili bilo koji drugi teritorijalni alat u okviru cilja politike „Europa bliža građanima” o pružanju potpore inicijativama koje su osmislile države članice za ulaganja programirana za EFRR trebala bi se temeljiti na teritorijalnim i lokalnim razvojnim strategijama. Za potrebe integriranih teritorijalnih ulaganja i teritorijalnih alata koje su osmislile države članice potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve za sadržaj teritorijalnih strategija. Te strategije trebalo bi razviti i prihvatiti u okviru odgovornosti relevantnih nadležnih tijela ili tijela. Kako bi se osiguralo sudjelovanje relevantnih nadležnih tijela ili tijela u provedbi teritorijalnih strategija, ona bi trebala biti odgovorna za odabir operacije kojoj se dodjeljuje potpora ili sudjelovati u tom odabiru. (24)Radi boljeg iskorištavanja potencijala na lokalnoj razini potrebno je ojačati i olakšati lokalni razvoj pod vodstvom zajednice. Potrebno je uzeti u obzir lokalne potrebe i potencijal te relevantne sociokulturne značajke i potrebno je predvidjeti strukturne promjene, izgraditi kapacitete zajednice i poticati inovacije. Potrebno je ojačati blisku suradnju i integriranu upotrebu fondova za ostvarenje lokalnih razvojnih strategija. Lokalne akcijske skupine koje predstavljaju interese zajednice trebalo bi u načelu biti odgovorne za izradu i provedbu strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice. U svrhu olakšavanja koordinirane potpore iz različitih fondova strategijama lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice i olakšavanja njihove provedbe, potrebno je olakšati upotrebu pristupa „glavnog fonda”. (25)Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, potrebno je provesti tehničku pomoć na inicijativu države članice putem paušalne stope koja se temelji na napretku u provedbi programa. Ta tehnička pomoć može biti nadopunjena ciljanim mjerama jačanja administrativnih kapaciteta primjenom metoda povrata koje nisu povezane s troškovima. Djelovanja i rezultati, kao i odgovarajuća plaćanja Unije, mogu biti dogovoreni u planu i dovesti do plaćanja za rezultate na terenu. (26)Prikladno je pojasniti da bi, ako država članica predloži Komisiji da se prioritet programa ili jedan njegov dio podržava putem sustava financiranja koje nije povezano s troškovima, aktivnosti, rezultati i dogovoreni uvjeti trebali bi biti povezani s konkretnim ulaganjima koja se provode u okviru programa u okviru podijeljenog upravljanja u toj državi članici ili regiji. (27)Kako bi se ispitala uspješnost programa, država članica trebala bi osnovati odbore za praćenje. Za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond godišnja izvješća o provedbi trebala bi biti zamijenjena godišnjim strukturiranim dijalogom o politici koji se temelji na posljednjim informacijama i podacima o provedbi programa koje je objavila država članica. (28)U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016., potrebno je ocijeniti fondove na temelju podataka prikupljenih putem posebnih zahtjeva za praćenje, izbjegavajući pritom prekomjerne propise i administrativno opterećenje, posebice za države članice. Ti zahtjevi, ako je to primjereno, mogu uključivati mjerljive pokazatelje kao temelj za evaluaciju učinaka fondova na terenu. (29)Kako bi se zajamčila dostupnost sveobuhvatnih i ažurnih informacija o provedbi programa, treba zahtijevati češće elektroničko izvješćivanje o kvantitativnim podacima. (30)U svrhu pružanja potpore pripremi povezanih programa i aktivnosti za sljedeće programsko razdoblje, Komisija treba provesti evaluaciju fondova u sredini programskog razdoblja. Na kraju programskog razdoblja, Komisija bi trebala provesti naknadnu ocjenu fondova koja bi trebala biti usmjerena na učinak fondova.

(31)Nadležna tijela, korisnici i dionici programa u državama članicama trebali bi podići razinu osviještenosti o postignućima financiranja Unije i o tome na primjeren način obavijestiti javnost. Aktivnosti povezane s transparentnošću, komunikacijom i vidljivošću ključne su u pojačavanju vidljivosti djelovanja Unije i trebaju se temeljiti na istinitim, točnim i ažurnim informacijama. Kako bi se ti zahtjevi mogli ispuniti, tijela nadležna za programe i Komisija trebali bi moći primjenjivati korektivne mjere u slučaju neuskađenosti. (32)Upravljačka tijela trebaju objaviti strukturirane informacije o odabranim operacijama i korisnicima na internetskoj stranici programa čija sredstva prima ta operacija, uzimajući u obzir zahtjeve za zaštitu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća. (33)U svrhu pojednostavnjenja upotrebe fondova i smanjenja rizika od pogreške, prikladno je definirati oblike doprinosa Unije državama članicama i oblike potpore koje države članice pružaju korisnicima. (34)U pogledu bespovratnih sredstava koja se pružaju korisnicima države članice trebale bi sve više upotrebljavati pojednostavnjene mogućnosti obračuna troškova. Prag povezan s obveznom upotrebom pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova treba biti povezan s ukupnim troškovima operacije kako bi se zajamčilo isto postupanje sa svim operacijama ispod praga, neovisno o tome je li potpora javna ili privatna. (35)Kako bi se omogućila trenutačna provedba paušalnih stopa, sve paušalne stope koje su utvrdile države članice u razdoblju 2014.– 2020. u skladu s pravednom, nepristranom i provjerljivom metodom izračuna trebale bi se i dalje upotrebljavati za slične operacije koje se podržavaju u okviru ove Uredbe bez potrebe za novom metodom izračuna. (36)Kako bi se optimiziralo širenje primjene sufinanciranih ulaganja u okoliš, trebalo bi osigurati sinergije s Programom za okoliš i klimatske aktivnosti LIFE, posebno putem strateških integriranih projekata i strateške prirode projekata. (37)Kako bi se osigurala pravna jasnoća, prikladno je utvrditi razdoblje prihvatljivosti za rashode ili troškove povezane s operacijama koje primaju sredstva iz fondova u skladu s ovom Uredbom i ograničiti potporu za dovršene operacije. Potrebno je pojasniti datum od kojeg rashod postaje prihvatljiv za potporu iz fondova u slučaju donošenja novih programa ili promjena u programima, uključujući u iznimnoj mogućnosti proširenja razdoblja prihvatljivosti na početak prirodne katastrofe u slučaju da postoji hitna potreba za mobilizacijom sredstava radi odgovora na takvu katastrofu. (38)Da bi se osigurale djelotvornost, pravednost i održivost učinka intervencije fondova, trebale bi postojati odredbe kojima se osigurava da su dugotrajna ulaganja u infrastrukturu ili produktivna ulaganja dugoročna te sprečava upotreba fondova za ostvarivanje neopravdane prednosti. Upravljačka tijela trebaju obratiti posebnu pozornost na to da ne podupiru premještanje pri odabiru operacija i da sa svim iznosima nepropisno isplaćenim operacijama koje ne ispunjavaju zahtjev trajnosti postupaju kao s nepravilnostima. (39)Radi jačanja komplementarnosti i pojednostavnjivanja provedbe trebalo bi biti moguće kombinirati potporu iz Kohezijskog fonda i EFRR-a s potporom iz ESF-a plus u zajedničkim programima u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast”. (40)Kako bi se optimizirala dodana vrijednost od ulaganja koja su u cijelosti ili djelomično financirana iz proračuna Unije, treba nastojati ostvariti sinergije, osobito između fondova i instrumenata kojima se izravno upravlja, uključujući instrument za provedbu reformi. Te bi se sinergije trebale postizati ključnim mehanizmima, osobito priznavanjem paušalnih stopa za prihvatljive troškove iz programa Obzor Europa za sličnu operaciju te mogućnost da se u istoj operaciji kombinira financiranje iz različitih instrumenata Unije, izbjegavajući pritom dvostruko financiranje. Ovom bi se Uredbom stoga trebala odrediti pravila za dodatno financiranje iz fondova. (41)Financijski instrumenti ne bi se trebali koristiti za potporu aktivnosti refinanciranja, kao što je zamjena postojećih ugovora o zajmu ili drugih oblika financiranja ulaganja koja su fizički već završena ili u potpunosti provedena na dan odluke o ulaganju, već za potporu svih vrsta novih ulaganja u skladu s temeljnim ciljevima politike. (42)Odluka o financiranju mjera potpore financijskim instrumentima trebala bi se donijeti na temelju ex ante procjene. U ovoj bi Uredbi trebali biti utvrđeni minimalni obvezni elementi ex ante procjena i njome bi se državama članicama trebalo omogućiti da upotrebljavaju ex ante procjene provedene za razdoblje 2014.–2020. te da ih prema potrebi ažuriraju, čime se izbjegavaju administrativno opterećenje i kašnjenja u uspostavljanju financijskih instrumenata. (43)Kako bi se olakšala provedba određenih vrsta financijskih instrumenata kod kojih su predviđena pomoćna bespovratna sredstva, moguće je primijeniti pravila na financijske istrument na takvu kombinaciju u operaciji jedinstvenog financijskog instrumenta. U tim bi slučajevima trebalo utvrditi posebne uvjete za sprečavanje dvostrukog financiranja. (44)U potpunosti poštujući primjenjiva pravila o državnoj potpori i javnoj nabavi koja s eu već objašnjena tijekom programskog razdoblja 2014.–2020., upravljačka tijela trebala bi imati mogućnost odlučiti o najprikladnijoj mogućnosti provedbe financijskih instrumenata kako bi se odgovorilo na posebne potrebe ciljnih regija. (45)U skladu s načelom i pravilima podijeljenog upravljanja države članice i Komisija trebale bi biti odgovorne za upravljanje programima i njihovu kontrolu i davati uvjerenje o zakonitoj i pravilnoj upotrebi fondova. S obzirom na to da bi države članice trebale imati primarnu odgovornost za takvo upravljanje i kontrolu te bi trebale osigurati da su operacije koje se podupiru iz fondova u skladu s primjenjivim pravom, u tom bi pogledu njihove obveze trebale biti navedene. U tom bi kontekstu trebalo utvrditi i ovlasti i odgovornosti Komisije. (46)Kako bi se olakšao brzi početak provedbe programa, treba olakšati prenošenje provedbenih mehanizama iz prethodnog programskog razdoblja. Osim ako je potrebna nova tehnologija, treba zadržati upotrebu računalnih sustava koji su već uspostavljeni za prethodno programsko razdoblje, prilagođenih prema potrebi. (47)U svrhu pojednostavnjenja funkcija upravljanja programom, integraciju računovodstvenih funkcija s funkcijama upravljačkog tijela trebalo bi zadržati za programe kojima pružaju potporu FAMI, FUS i BMVI te bi trebala postojati kao mogućnost za druge fondove. (48)Budući da upravljačko tijelo snosi glavnu odgovornost za djelotvornu i učinkovitu provedbu fondova te time obavlja znatan broj funkcija, njegove zadaće u odnosu na odabir projekata, upravljanje programom i potporu za odbor za praćenje trebali bi biti detaljno utvrđeni. Odabrane operacije trebale bi biti u skladu s horizontalnim načelima. (49)U svrhu optimizacije sinergija između fondova i instrumenata kojima se izravno upravlja treba olakšati pružanje potpore za operacije koje su već primile certifikat „Pečat izvrsnosti”. (50) Kako bi se osigurala primjerena ravnoteža između djelotvorne i učinkovite provedbe fondova i povezanih administrativnih troškova i opterećenja, učestalost, područje primjene i opseg provjera upravljanja trebali bi se temeljiti na procjeni rizika kojim se uzimaju u obzir čimbenici kao što su vrsta operacija koje se provode, korisnici i razina rizika utvrđena u prethodnim provjerama i revizijama upravljanja.

(51)Tijelo za reviziju trebalo bi provoditi revizije i osigurati pouzdanost revizorskog mišljenja dostavljenog Komisiji. Revizorsko bi mišljenje trebalo osigurati uvjerenje u pogledu tri točke, zakonitosti i pravilnosti prijavljenih rashoda, djelotvornog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole te potpunosti, točnosti i istinitosti računa. (52)Smanjenje provjera i zahtjeva u pogledu revizije trebali bi biti mogući ako postoji uvjerenje da je program djelotvorno funkcionirao posljednje dvije uzastopne godine budući da to pokazuje da se fondovi provode učinkovito i djelotvorno tijekom duljeg razdoblja. (53)Radi smanjenja administrativnog opterećenja za korisnike i administrativnih troškova za fondove treba biti utvrđena konkretna primjena načela jedinstvene revizije. (54)U svrhu poboljšanja financijskog upravljanja potrebno je predvidjeti pojednostavljen sustav pretfinanciranja. Pretfinanciranjem se treba osigurati da država članica ima sredstva za pružanje potpore korisnicima od početka provedbe programa. (55)U svrhu smanjivanja administrativnog opterećenja za države članice i za Komisiju potrebno je uspostaviti obvezni raspored tromjesečnih zahtjeva za plaćanja. Plaćanja Komisije i dalje bi trebala podlijegati zahtjevu o zadržavanju 10 % iznosa do plaćanja godišnjeg salda računa kada Komisija može zaključiti da su računi potpuni, točni i istiniti. (56)U svrhu smanjivanja administrativnog opterećenja postupak za godišnje prihvaćanje računa treba se pojednostavniti pružanjem jednostavnijih načina plaćanja i povrata kada ne postoji nesuglasnost između Komisije i države članice. (57)Kako bi se osigurali financijski interesi i proračun Unije, potrebno je uspostaviti provoditi razmjerne mjere na razini država članica i Komisije. Komisija treba imati mogućnost prekida rokova plaćanja, suspenzije međuplaćanja i primjene financijskih ispravaka kada su ispunjeni povezani uvjeti. Komisija treba poštovati načelo proporcionalnosti uzimajući u obzir prirodu, ozbiljnost i učestalost nepravilnosti i njihove financijske posljedice na proračun Unije. (58)Osim toga, države članice trebaju spriječiti, otkriti i djelotvorno razriješiti svaku nepravilnost, uključujući prijevare od strane korisnika. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i uredbama (Euratom, EZ) br. 2988/95 i br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druge nezakonite aktivnosti kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi svaka osoba ili subjekt koji primaju sredstva Unije u potpunosti surađivali u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijelili Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF), Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO) i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužna prava i pristup te se pobrinuli da im sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. Države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o otkrivenim nepravilnostima, uključujući prijevare, i o daljnjem postupanju, kao i o praćenju istraga OLAF-a. (59)Da bi se potaknula financijska disciplina, prikladno je definirati mehanizme opoziva proračunskih obveza na razini programa. (60)Radi promicanja ciljeva UFEU-a povezanih s ekonomskom, socijalnom i teritorijalnom kohezijom utvrđenih UFEU-om u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” trebalo bi podržati sve regije. Kako bi se osigurala uravnotežena i postupna potpora te odrazila razina gospodarskog i socijalnog razvoja, sredstva u okviru tog cilja trebalo bi dodijeliti iz EFRR-a i fonda ESF+ na temelju ključa za dodjelu sredstava kojim se uzima u obzir BDP po stanovniku. Države članice čiji je bruto nacionalni dohodak (BND) po stanovniku manji od 90 % prosječnog BND-a Unije trebale bi u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” ostvariti koristi iz Kohezijskog fonda. (61)Trebalo bi utvrditi objektivne kriterije za određivanje regija i područja prihvatljivih za dobivanje potpore iz fondova. U tu svrhu određivanje regija i područja na razini Unije trebalo bi se temeljiti na zajedničkom sustavu klasifikacije regija koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 868/2014 . (62)Kako bi utvrdila odgovarajući financijski okvir za EFRR, ESF+ i Kohezijski fond, Komisija bi provedbenim aktima trebala uspostaviti godišnju raščlambu raspoloživih sredstava po državi članici u okviru cilja „Ulaganje za radna mjesta i rast” zajedno s popisom prihvatljivih regija, kao i sredstava za cilj „Europska teritorijalna suradnja”(Interreg). Uzimajući u obzir da bi se nacionalna sredstva država članica trebala utvrditi na osnovi statističkih podataka i prognoza dostupnih 2018. i s obzirom na nesigurnosti u predviđanju, Komisija bi trebala preispitati ukupnu dodjelu sredstava za sve države članice 2024. na temelju najnovijih raspoloživih statističkih podataka u tom trenutku i, ako postoji kumulativna divergencija od više od ± 5 %, prilagoditi ta dodijeljena sredstva za razdoblje 2025.–2027. kako bi se rezultati preispitivanja u sredini programskog razdoblja i tehničke prilagodbe odrazili u izmjenama programa istovremeno. (63)Projekti transeuropske prometne mreže u skladu s Uredbom (EU) br. [nova Uredba o CEF-u] i dalje će se financirati iz Kohezijskog fonda s pomoću podijeljenog upravljanja i izravne provedbe u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) Na temelju uspješnog pristupa programskog razdoblja 2014.–2020., iznos od 10 000 000 000 EUR iz Kohezijskog fonda trebao bi se prenijeti u CEF u tu svrhu. (64)Određenu količinu sredstava iz EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda trebalo bi dodijeliti Europskoj urbanoj inicijativi koja bi se trebala provoditi u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja Komisije. (65)U svrhu osiguranja primjerenih sredstava kategorijama regija ukupna sredstva dodijeljena državama članicama u pogledu slabije razvijenih, tranzicijskih i razvijenijih regija načelno ne bi trebala biti prenosiva između tih kategorija. Međutim, u svrhu ispunjenja potreba država članica za suočavanjem s određenim izazovima države članice trebale bi moći zatražiti prijenos iz svojih dodijeljenih sredstava za razvijenije ili tranzicijske regije u slabije razvijene regije i trebale bi obrazložiti taj izbor. Kako bi se zajamčila dostatna financijska sredstva za slabije razvijene regije, potrebno je utvrditi gornju granicu za prijenose razvijenijim ili tranzicijskim regijama. Prenosivost sredstava između ciljeva ne bi trebala biti moguća. (66)U kontekstu jedinstvenih i posebnih okolnosti na otoku Irske te s ciljem podupiranja suradnje sjevera i juga u okviru Sporazuma na Veliki petak, trebala bi se nastaviti provedba prekograničnog programa PEACE PLUS te bi se trebao nastaviti rad iz prethodnih programa, Peace i INTERREG, između pograničnih okruga Irske i Sjeverne Irske. Uzimajući u obzir njegovu praktičnu važnost, taj bi program trebalo podupirati posebnim sredstvima kako bi se nastavila poticati djelovanja za mir i pomirenje te bi primjereni dio sredstava za Irsku u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) trebao biti dodijeljen programu. (67)Nužno odrediti najviše stope sufinanciranja u području kohezijske politike po kategoriji regije kako bi se osiguralo poštovanje načela sufinanciranja određenom razinom javne ili privatne nacionalne potpore. Predmetne stope trebaju odražavati razinu gospodarskog razvoja država članica u smislu BND-a po stanovniku u odnosu na prosjek EU-27. (68)Kako bi se dopunili i izmijenili određeni elementi ove Uredbe koji nisu ključni, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji u vezi s izmjenom elemenata sadržanih u određenim prilozima ovoj Uredbi, tj. dimenzija i oznaka za vrste intervencija, predložaka sporazuma o partnerstvu i programa, obrazaca za dostavu podataka, uporabe amblema Europske unije, elemenata za sporazume o financiranju i strateške dokumente, revizijskog traga, elektroničkog sustava za razmjenu podataka, obrazaca za opis sustava upravljanja i kontrole, izjave o upravljanju, revizorskog mišljenja, za godišnje izvješće o kontroli, za revizijsku strategiju, za zahtjeve za plaćanje, za račune kao i za određivanje razine financijskih ispravaka. (69)Uz to, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu utvrđivanja kriterija za utvrđivanje slučajeva nepravilnosti koje treba prijaviti, definicija jediničnih troškova, paušalnih stopa, fiksnih stopa i financiranja koje nije povezano s troškovima koje se primjenjuju na sve države članice, kao i na uspostavu standardiziranih brzih metodologija uzorkovanja. (70)Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

(71)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za donošenje sporazuma o partnerstvu, usvajanje ili izmjene programa, kao i za primjenu financijskih ispravaka, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Provedbene ovlasti koje se odnose na format koji će se koristiti za izvješćivanje o nepravilnostima, za elektroničke podatke koji će se evidentirati i pohranjivati i za obrazac za završno izvješće o uspješnosti trebalo bi izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. Iako su ti akti općeg karaktera, trebalo bi upotrebljavati savjetodavni postupak s obzirom na to da se samo navode tehnički aspekti, obrasci i predlošci. Provedbene ovlasti u vezi s uspostavom raščlambe financijskih sredstava za EFRR, ESF+ i Kohezijski Fund treba donositi bez postupaka komitologije s obzirom na to da oni samo odražavaju primjenu unaprijed utvrđene metodologije izračuna. (72)Budući da bi se Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i svaki akt primjenjiv na programsko razdoblje 2014.–2020. trebali nastaviti primjenjivati na programe i operacije koji primaju potporu iz fondova u okviru programskog razdoblja 2014. – 2020. S obzirom na to da se očekuje da će se razdoblje provedbe Uredbe (EU) br. 1303/2013 produljiti na programsko razdoblje obuhvaćeno ovom Uredbom i kako bi se osigurao kontinuitet provedbe određenih operacija odobrenih tom uredbom, potrebno je donijeti odredbe za postupno ukidanje. Svaka pojedina faza takve višefazne operacije, koja je usmjerena prema ostvarivanju ukupnog cilja, trebala bi se provoditi u skladu s pravilima programskih razdoblja, odnosno s pravilima programa iz kojeg prima potporu. (73)Ciljeve ove Uredbe, to jest jačanje ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije i utvrđivanje zajedničkih financijskih pravila za dio proračuna Unije koji se provodi u okviru podijeljenog upravljanja, ne mogu dostatno ostvariti države članice zbog, s jedne strane, opsega razlika između razina razvijenosti različitih regija i zaostalosti regija u najnepovoljnijem položaju, kao i ograničenja financijskih sredstava država članica i regija, a s druge strane zbog potrebe za dosljednim okvirom provedbe koji obuhvaća nekoliko fondova Unije u okviru podijeljenog upravljanja. Budući da se ti ciljevi stoga mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. (74)Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, DONIJELI SU OVU UREDBU: Glava I.

Ciljevi i opća pravila o potpori POGLAVLJE I.

Predmet i definicije Članak 1.

Predmet i područje primjene 1.Ovom Uredbom utvrđuju se: (a)financijska pravila za Europski fond za regionalni razvoj („EFRR”), Europski socijalni fond plus („ESF+”), Kohezijski fond, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo („EFPR”), Fond za azil i migracije („FAMI”), Fond za unutarnju sigurnost („FUS”) i Instrument za upravljanje granicama i vize („BMVI”) („fondovi”); (b)zajedničke odredbe koje se primjenjuju na EFRR, ESF+, Kohezijski fond i EFPR. 2.Ova se Uredba ne primjenjuje na Zapošljavanje i socijalne inovacije i na Zdravstvo u okviru fonda ESF+ te na sastavnice u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja EFPR-a, FAMI-ja, FUS-a i BMVI-a, osim tehničke pomoći na inicijativu Komisije. 3.Članci 4. i 10., glava II. poglavlje III., glava III. poglavlje II. i glava VIII. ne primjenjuju se na FAMI, FUS i BMVI. 4.Glava VIII. ne primjenjuje se na EFPR. 5.Poglavlje II. članak 11. i glava II. poglavlje III. članak 15., glava III. poglavlje I., članci od 33. do 36. i poglavlje I. članak 38. stavci od 1. do 4., poglavlje II. članak 39. , glava IV. poglavlje III. članak 45., glava VI. poglavlja II. i III. članci 67., 71. 73. i 74. ne primjenjuju se programe Interrega. 6.U uredbama za pojedine fondove navedenima u nastavku mogu se utvrditi dodatna pravila uz ovu Uredbu koja nisu u suprotnosti s ovom Uredbom. U slučaju dvojbe o primjeni između ove Uredbe i uredbi za pojedine fondove, prednost imaju odredbe ove Uredbe: (a)Uredba (EU) […] (Uredba o EFRR-u i Kohezijskom fondu); (b)Uredba (EU) […] (Uredba o ESF-u plus); (c)Uredba (EU) […] (Uredba o ETS-u); (d)Uredba (EU) […] (Uredba o EFPR-u);

(e)Uredba (EU) […] (Uredba o FAMI-ju); (f)Uredba (EU) […] (Uredba o FUS-u); (g)Uredba (EU) […] (Uredba o BMVI-u); Članak 2.

Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (1)„relevantne preporuke za pojedinu zemlju” znači preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. i člankom 148. stavkom 4. UFEU-a koje se odnose na strukturne probleme za koje je primjereno da se rješavaju višegodišnjim ulaganjima koja su obuhvaćena područjem primjene fondova kako je određeno uredbama za pojedine fondove, i relevantne preporuke donesene u skladu s člankom [XX] Uredbe (EU) [broj nove Uredbe o upravljanju energetskom unijom] Europskog parlamenta i Vijeća; (2)„primjenjivo pravo” znači pravo Europske unije i nacionalno pravo koje se odnosi na njegovu primjenu; (3)„operacija” znači: (a)projekt, ugovor, aktivnost ili skupina projekata odabranih u okviru predmetnih programa; (b)u kontekstu financijskih instrumenata, programski doprinos za financijski instrument i naknadna financijska potpora koju taj financijski instrument pruža krajnjim primateljima; (4)„operacija od strateške važnosti” znači operacija koja daje ključan doprinos ostvarenju ciljeva programa i koja podliježe posebnim mjerama praćenja i komunikacije; (5)„prioritet” u kontekstu FAMI-ja, FUS-a i BMVI-a znači posebni cilj; u kontekstu EFPR-a znači „vrsta područja potpore” kako su navedena u nomenklaturi utvrđenoj u Prilogu III. Uredbi o EFPR-u; (6)„posebni cilj” u kontekstu EFPR-a, tumači se kao „područja potpore” kako su navedena u Prilogu III. Uredbi o EFPR-u; (7)„posredničko tijelo” znači svako tijelo javnog ili privatnog prava koje djeluje u okviru odgovornosti upravljačkog tijela ili koje izvršava dužnosti ili zadaće u ime tog tijela; (8)„korisnik” znači: (a)tijelo javnog ili privatnog prava, subjekt s pravnom osobnošću ili bez nje ili fizička osoba odgovorna za pokretanje operacija ili i za njihovo pokretanje i za provedbu; (b)u kontekstu javno-privatnih partnerstava (JPP-ovi) tijelo javnog prava koje pokreće operaciju JPP-a ili privatni partner odabran za njezinu provedbu; (c)u kontekstu programa državne potpore, poduzeće koje prima potporu; (d)u kontekstu financijskih instrumenata, tijelo koje provodi holding fond ili, ako ne postoji struktura holding fonda, tijelo koje provodi posebni fond ili, ako financijskim instrumentom upravlja upravljačko tijelo, upravljačko tijelo; (9)„fond za male projekte” znači operacija u programu Interrega usmjerena na odabir i provedbu projekata ograničenog financijskog opsega;

(10)„ciljna vrijednost” znači prethodno dogovorena vrijednost koja se treba postići na kraju programskog razdoblja u odnosu na pokazatelj u okviru posebnog cilja; (11)„ključna etapa” znači prijelazna vrijednost koja se treba postići u određenom trenutku tijekom programskog razdoblja u odnosu na pokazatelj u okviru posebnog cilja; (12)„pokazatelj ostvarenja” znači pokazatelj kojim se mjere posebni rezultati intervencije; (13)„pokazatelj rezultata” znači pokazatelj kojim se mjere kratkoročni učinci intervencija koje primaju potporu, uz posebno upućivanje na izravne adresate, ciljano stanovništvo ili korisnike infrastrukture; (14)„operacija JPP-a” znači operacija koja se provodi u okviru partnerstva između javnih tijela i privatnog sektora u skladu s ugovorom o JPP-u te kojom se nastoje pružati javne usluge podjelom rizika, udruživanjem stručnosti privatnog sektora ili dodatnim izvorima kapitala; (15)„financijski instrument” znači struktura s pomoću koje se osiguravaju financijski proizvodi; (16)„financijski proizvod” znači vlasnička ili kvazivlasnička ulaganja, zajmovi i jamstva, kako je definirano u članku 2. Uredbe (EU, Euratom) [...] („Financijska uredba”); (17)„krajnji primatelj” znači pravna ili fizička osoba koja prima potporu iz fondova putem korisnika fonda za male projekte ili iz financijskog instrumenta; (18)„programski doprinos” znači potpora financijskom instrumentu iz fondova i nacionalnog javnog i privatnog sufinanciranja, ako postoji; (19)„tijelo koje provodi financijski instrument” znači tijelo javnog ili privatnog prava koje izvršava zadaće holding fonda ili posebnog fonda; (20)„holding fond” znači fond koji je uspostavilo upravljačko tijelo u okviru jednog ili više programa u svrhu provedbe financijskih instrumenata putem jednog posebnog fonda ili više njih; (21)„posebni fond” znači fond koji je uspostavilo upravljačko tijelo ili holding fond u svrhu osiguravanja financijskih proizvoda za krajnje primatelje; (22)„učinak poluge” znači iznos nadoknadivih sredstava osiguranih krajnjim primateljima podijeljen iznosom doprinosa iz fondova; (23)„faktor multiplikacije” u kontekstu instrumenata za jamstva znači omjer između vrijednosti temeljnih isplaćenih novih zajmova, vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja i izdvojenog iznosa programskog doprinosa kako je dogovoreno u ugovorima o jamstvu radi pokrića očekivanih ili neočekivanih gubitaka od tih novih zajmova, vlasničkih ili kvazivlasničkih ulaganja; (24)„troškovi upravljanja” znači izravni ili neizravni troškovi koji se nadoknađuju ako postoje dokazi o tome da su rashodi nastali tijekom provedbe financijskih instrumenata; (25)„naknade za upravljanje” znači cijena za pružene usluge, kako je utvrđeno u sporazumu o financiranju između upravljačkog tijela i tijela koje provodi holding fond ili posebni fond te, ako je to primjenjivo, između tijela koje provodi holding fond i tijela koje provodi posebni fond; (26)„premještanje” znači prijenos iste ili slične aktivnosti ili dijela aktivnosti u smislu članka 2. stavka 61.a Uredbe Komisije (EU) br. 651/2014 o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora; (27)„javni doprinos” znači svi doprinosi financiranju operacija koji potječu iz proračuna nacionalnih, regionalnih ili lokalnih javnih tijela ili bilo koje Europske grupacije za teritorijalnu suradnju (EGTS) uspostavljene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1082/2006 Europskog parlamenta i Vijeća, proračuna Unije stavljenog na raspolaganje fondovima, proračuna tijela javnog prava ili proračuna udruga javnih tijela ili tijela javnog prava te koji, u svrhu određivanja stope sufinanciranja za programe ili prioritete fonda ESF+, mogu obuhvaćati sva financijska sredstva kojima zajednički doprinose poslodavci i radnici; (28)„obračunska godina” znači razdoblje od 1. srpnja do 30. lipnja sljedeće godine, osim za prvu obračunsku godinu programskog razdoblja za koju znači razdoblje od početnog datuma prihvatljivosti rashoda do 30. lipnja 2022.; za konačnu obračunsku godinu znači razdoblje od 1. srpnja 2029. do 30. lipnja 2030.; (29)„nepravilnost” znači svako kršenje primjenjivog prava koje proizlazi iz djelovanja ili propusta gospodarskog subjekta uključenog u provedbu fondova koje šteti ili bi moglo naštetiti proračunu Unije tako da optereti proračun Unije neopravdanim rashodom;

(30)„ozbiljan nedostatak” znači nedostatak u djelotvornom funkcioniranju sustava upravljanja i kontrole programa za koji su potrebna znatna poboljšanja sustava upravljanja i kontrole ako su bilo koji od ključnih zahtjeva 2., 4., 5., 9., 12., 13. i 15. iz Priloga X. ili druga dva ključna zahtjeva ili više njih ocijenjeni tako da su uključeni u kategorije 3. i 4. tog priloga; (31)„ukupna stopa pogreške” znači zbroj predviđenih nasumičnih pogrešaka te, ako je primjenjivo, sustavnih pogrešaka i neispravljenih anomalija, podijeljen sa skupinom podataka; (32)„stopa preostale pogreške” znači ukupna stopa pogreške umanjena za financijske ispravke koje je primijenila država članica u svrhu smanjivanja rizika koje je utvrdilo tijelo za reviziju tijekom svoje revizije operacija; (33)„dovršena operacija” znači fizički dovršena ili u cijelosti provedena operacija za koju su korisnici izvršili sva potrebna plaćanja te za koju je korisnicima uplaćen odgovarajući javni doprinos; (34)„jedinica uzorka” znači jedna od jedinica, koja može biti operacija, projekt u okviru operacije ili zahtjev korisnika za plaćanje, u koje se dijeli skupina podataka u svrhu uzorkovanja; (35)„založni račun” znači, u slučaju operacije JPP-a, bankovni račun obuhvaćen pisanim sporazumom između korisnika koji je javno tijelo i privatnog partnera kojeg je odobrilo upravljačko tijelo ili posredničko tijelo za plaćanja tijekom i/ili nakon razdoblja prihvatljivosti; (36)„sudionik” znači fizička osoba koja ostvaruje koristi od operacije, ali ne prima financijsku potporu iz fondova; (37)„prilagodba na promjenu klime” znači postupak kojim se osigurava da je infrastruktura otporna na negativne učinke klimatskih promjena u skladu s nacionalnim pravilima i smjernicama, ako su dostupni, ili međunarodno priznatim standardima. Članak 3.

Izračun rokova za djelovanja Komisije Ako je određen rok u kojem Komisija mora djelovati, razdoblje za izračun tog roka počinje nakon što su podnesene sve informacije koje ispunjavaju zahtjeve utvrđene ovom Uredbom ili uredbama za pojedine fondove. Taj rok ne uključuje razdoblje koje počinje na dan nakon datuma slanja primjedaba ili zahtjeva Komisije za revidirane dokumente državi članici i traje sve dok država članica ne odgovori Komisiji. POGLAVLJE II.

Ciljevi politike i načela za potporu fondova Članak 4.

Ciljevi politike 1.EFRR, ESF+, Kohezijski fond i EFPR podupiru sljedeće ciljeve politike: (a)pametnija Europa promicanjem inovativne i pametne gospodarske preobrazbe; (b)zelenija Europa s niskom razinom emisija ugljika promicanjem prelaska za čistu i pravednu energiju, zelenih i plavih ulaganja, kružnog gospodarstva, prilagodbe klimatskim promjenama i upravljanja rizikom i njegova sprječavanja; (c)povezanija Europa jačanjem mobilnosti i regionalne povezanosti ICT-a; (d)Europa s istaknutijom socijalnom komponentom provedbom europskog stupa socijalnih prava; (e)Europa bliža građanima poticanjem održivog i integriranog razvoja urbanih, ruralnih i obalnih područja te lokalnih inicijativa. 2.EFRR, ESF+ i Kohezijski fond pridonose djelovanjima Unije koja dovode do jačanja njezine ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije u skladu s člankom 174. UFEU-a ostvarivanjem ciljeva:

(a)„Ulaganje za radna mjesta i rast” u državama članicama i regijama, koji treba primati potporu EFRR-a, fonda ESF+ i Kohezijskog fonda; i (b)„Europska teritorijalna suradnja” (Interreg), koji treba primati potporu EFRR-a. 3.Države članice pružaju informacije o potpori ciljevima u području zaštite okoliša i klime upotrebom metodologije utemeljene na vrstama intervencija za svaki od fondova. Ta se metodologija sastoji od ponderiranja potpore koja se dodjeljuje na razini koja odražava opseg do kojeg ta potpora pridonosi ciljevima u području zaštite okoliša i klime. Za EFRR, fond ESF+ i Kohezijski fond ponderirane vrijednosti dodaju se dimenzijama i oznakama za vrste intervencija koje su utvrđene u Prilogu I. 4.Države članice i Komisija osiguravaju koordinaciju, komplementarnost i dosljednost među fondovima i ostalim instrumentima Unije, kao što je Program potpore strukturnim reformama, uključujući instrument za provedbu reformi i instrument tehničke potpore. Optimiziraju mehanizme za koordinaciju među onima koji su odgovorni za izbjegavanje udvostručavanja tijekom planiranja i provedbe. Članak 5.

Podijeljeno upravljanje 1.Države članice i Komisija izvršavaju proračun Unije dodijeljen fondovima u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom [63.] Uredbe (EU, Euratom) [broj nove Financijske uredbe] („Financijska uredba”). 2.Međutim, Komisija izvršava iznos potpore prenesene iz Kohezijskog fonda u Instrument za povezivanje Europe (CEF), Europsku urbanu inicijativu i Međuregionalna inovativna ulaganja te iznos potpore prenesene iz fonda ESF+ u transnacionalnu suradnju, kao i iznos doprinosa za InvestEU i tehničku potporu na inicijativu Komisije u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s [člankom 62. stavkom 1. točkama (a) i (c)] Financijske uredbe. 3.Komisija može provoditi suradnju najudaljenijih regija u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) u okviru podijeljenog upravljanja. Članak 6.

Partnerstvo i upravljanje na više razina 1.Svaka država članica organizira partnerstvo s nadležnim regionalnim i lokalnim tijelima. To partnerstvo uključuje najmanje sljedeće partnere: (a)gradska i druga javna tijela; (b)gospodarske i socijalne partnere; te (c)relevantna tijela koja predstavljaju civilno društvo, partnere u području okoliša i tijela odgovorna za promicanje socijalne uključenosti, temeljnih prava, prava osoba s invaliditetom, ravnopravnosti spolova i nediskriminacije. 2.U skladu s načelom upravljanja na više razina države članice uključuju te partnere u izradu sporazuma o partnerstvu i tijekom pripreme i provedbe programa, uključujući sudjelovanjem u odborima za praćenje programa u skladu s člankom 34. 3.Organizacija i provedba partnerstva provodi se u skladu s Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 240/2014.. 4.Komisija se najmanje jednom godišnje savjetuje s organizacijama koje predstavljaju partnere na razini Unije o provedbi programa. Glava II.

Strateški pristup POGLAVLJE I.

Sporazum o partnerstvu Članak 7.

Priprema i podnošenje sporazuma o partnerstvu 1.Svaka država članica izrađuje sporazum o partnerstvu u kojem su utvrđeni mehanizmi za djelotvornu i učinkovitu upotrebu fondova u razdoblju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

2.Država članica dostavlja sporazum o partnerstvu Komisiji prije podnošenja prvog programa ili zajedno s njim. 3.Sporazum o partnerstvu može se dostaviti zajedno s relevantnim godišnjim nacionalnim programom reformi. 4.Država članica izrađuje sporazum o partnerstvu u skladu s predloškom navedenim u Prilogu II. U jedan od svojih programa može uključiti sporazum o partnerstvu. 5.Programi Interrega mogu se Komisiji podnijeti prije podnošenja sporazuma o partnerstvu. Članak 8.

Sadržaj sporazuma o partnerstvu Sporazum o partnerstvu sadržava sljedeće elemente: (a)odabrane ciljeve politike uz upućivanje na fondove i programe kojima će se postizati i, prema potrebi, obrazloženje za upotrebu načina provedbe fonda InvestEU, uzimajući u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju; (b)za svaki od odabranih ciljeva politike iz točke (a): i. sažetak odabira politike i glavne rezultate koji se očekuju za svaki od fondova, uključujući, prema potrebi, putem upotrebe fonda InvestEU; ii. koordinaciju, razgraničavanje i komplementarnosti između fondova i, prema potrebi, koordinaciju između nacionalnih i regionalnih programa; iii. komplementarnosti između fondova i ostalih instrumenata Unije, uključujući, u okviru programa LIFE, strateške integrirane projekte i strateške projekte za prirodu; (c)preliminarnu financijsku dodjelu sredstava iz svakog od fondova po cilju politike na nacionalnoj razini, uz poštovanje pravila za pojedine fondove o tematskoj koncentraciji; (d)prema potrebi, raščlambu financijskih sredstava po kategoriji regija izrađenu u skladu s člankom 102. stavkom 2. i iznose dodijeljenih sredstava za koje je predložen prijenos između kategorija regija u skladu s člankom 105.; (e)iznose koje treba doprinijeti fondu InvestEU po fondu i po kategoriji regija; (f)popis planiranih programa u okviru fondova s povezanim preliminarnim financijskim sredstvima po fondu i odgovarajućim nacionalnim doprinosom po kategoriji regija i (g)sažetak djelovanja koje predmetne države članice poduzimaju kako bi ojačale svoje administrativne kapacitete za provedbu fondova. U pogledu cilja „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) sporazum o partnerstvu mora sadržavati samo popis planiranih programa. Članak 9.

Odobrenje sporazuma o partnerstvu 1.Komisija ocjenjuje sporazum o partnerstvu i njegovu usklađenost s ovom Uredbom i s pravilima za pojedine fondove. Komisija osobito uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju. 2.Komisija može dati primjedbe u roku od tri mjeseca od datuma na koji je država članica podnijela sporazum o partnerstvu.

3.Države članice preispituju sporazum o partnerstvu uzimajući u obzir primjedbe Komisije. 4.Komisija donosi odluku putem provedbenog akta o odobravanju sporazuma o partnerstvu u roku od četiri mjeseca od datuma podnošenja tog sporazuma o partnerstvu dotične države članice. Sporazum o partnerstvu ne smije se mijenjati. 5.Ako je na temelju članka 7. stavka 4. sporazum o partnerstvu uključen u program, Komisija donosi odluku putem provedbenog akta o odobravanju programa u roku od šest mjeseci od datuma podnošenja tog programa dotične države članice. Članak 10.

Upotreba EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda i EFPR-a ostvarena putem fonda InvestEU 1.Države članice mogu dodijeliti, u sporazumu o partnerstvu ili u zahtjevu za izmjenu programa, iznos iz EFRR-a, fonda ESF+, Kohezijskog fonda i EFPR-a kojim će se doprinijeti fondu InvestEU i koji će se isporučiti putem proračunskih jamstava. Iznos kojim se doprinosi fondu InvestEU ne smije premašivati 5 % ukupnih dodijeljenih sredstava svakog od fondova. Ti se doprinosi ne smatraju prijenosima sredstava u skladu s člankom 21. 2.Za sporazum o partnerstvu mogu se dodijeliti samo sredstva trenutačne kalendarske godine i budućih kalendarskih godina. Za zahtjev za izmjenu programa mogu se dodijeliti samo sredstva budućih kalendarskih godina. 3.Iznos iz stavka 1. upotrebljava se za izdvajanje rezervacija dijela jamstva EU-a u okviru odjeljka države članice. 4.Ako sporazum o doprinosima, kako je utvrđen u članku 9. [Uredbe o fondu InvestEU] nije sklopljen do 31. prosinca 2021. za iznos iz stavka 1. dodijeljen u sporazumu o partnerstvu, država članica podnosi zahtjev za izmjenu jednog programa ili više njih radi upotrebe odgovarajućeg iznosa. Sporazum o doprinosima za iznos iz stavka 1. dodijeljen u zahtjevu za izmjenu programa sklapa se istodobno s donošenjem odluke o izmjeni programa. 5.Ako sporazum o jamstvu, kako je utvrđen u članku [9.] [Uredbe o fondu InvestEU] , nije sklopljen u roku od devet mjeseci od odobrenja sporazuma o doprinosima, odgovarajući iznosi uplaćeni u zajednički fond za rezervacije kao izdvajanje rezervacija prenose se natrag u jedan program ili više njih te država članica podnosi odgovarajući zahtjev za izmjenu programa. 6.Ako sporazum o jamstvu, kako je utvrđen u članku [9.] [Uredbe o fondu InvestEU] , nije u potpunosti proveden u roku od četiri godine od potpisivanja sporazuma o jamstvu, država članica može zatražiti da se s iznosima preuzetima u sporazumu o jamstvu koji ne obuhvaćaju temeljne zajmove ili druge instrumente koji uključuju rizik postupa u skladu sa stavkom 5. 7.Sredstva ostvarena iznosima kojima se doprinosi fondu InvestEU, ili sredstva koja se mogu pripisati tim iznosima, te se isporučuju putem proračunskih jamstava, stavljaju se na raspolaganje državi članici i upotrebljavaju se za potporu u okviru istog cilja ili ciljeva u obliku fnancijskih instrumenata. 8.Komisija ponovno planira u proračunu doprinesene iznose koji nisu iskorišteni u okviru fonda InvestEU za godinu u kojoj je odgovarajuća izmjena programa prihvaćena. Takvo ponovno planiranje u proračunu ne smije se odnositi na razdoblje nakon 2027. Rok za opoziv sredstava za ponovno planirani iznos u skladu s člankom 99. počinje od godine u kojoj je provedeno ponovno planiranje doprinosa. POGLAVLJE II.

Uvjeti koji omogućuju provedbu i okvir uspješnosti Članak 11.

Uvjeti koji omogućuju provedbu 1.Za svaki posebni cilj preduvjeti za njegovu djelotvornu i učinkovitu provedbu („uvjeti koji omogućuju provedbu”) utvrđeni su u ovoj Uredbi. U Prilogu III. utvrđuju se horizontalni uvjeti koji omogućuju provedbu primjenjivi na sve posebne ciljeve i kriterije potrebne za procjenu njihova ispunjenja. U Prilogu IV. utvrđuju se tematski uvjeti koji omogućuju provedbu za EFRR, Kohezijski fond i fond ESF+ i kriteriji potrebni za njihovo ispunjenje. 2.Tijekom pripreme programa ili uvođenja novog posebnog cilja u okviru izmjene programa država članica ocjenjuje jesu li ispunjeni uvjeti koji omogućuju provedbu povezani s odabranim posebnim ciljem. Uvjet koji omogućuje provedbu ispunjen je ako su zadovoljeni svi povezani kriteriji. Država članica u svakom programu ili izmjeni programa utvrđuje ispunjene i neispunjene uvjete koji omogućuju provedbu i daje obrazloženje ako smatra da je ispunjen uvjet koji omogućuje provedbu.

3.Ako uvjet koji omogućuje provedbu nije ispunjen u trenutku odobrenja programa ili izmjene programa, država članica obavješćuje Komisiju čim ocijeni da je uvjet koji omogućuje provedbu ispunjen i dostavlja obrazloženje ispunjenja. 4.Komisija u roku od tri mjeseca od primitka informacije iz stavka 3. provodi procjenu i obavješćuje državu članicu ako je suglasna s ispunjenjem. Ako se Komisija ne slaže s procjenom države članice, o tome obavješćuje državu članicu i daje joj priliku da dostavi primjedbe u roku od mjesec dana. 5.Rashodi koji se odnose na operacije povezane s posebnim ciljem ne mogu biti uključene u zahtjeve za plaćanje sve dok Komisija ne obavijesti državu članicu o ispunjenju uvjeta koji omogućuje provedbu na temelju stavka 4. Prvi podstavak ne primjenjuje se na operacije kojima se pridonosi ispunjavanju odgovarajućeg uvjeta koji omogućuje provedbu. 6.Država članica osigurava da su uvjeti koji omogućuju provedbu ispunjeni i da se primjenjuju tijekom cijelog programskog razdoblja. Obavješćuje Komisiju o svakoj izmjeni koja utječe na ispunjenje uvjeta koji omogućuju provedbu. Ako Komisija smatra da uvjet koji omogućuje provedbu više nije ispunjen,o tome obavješćuje državu članicu i daje joj priliku da dostavi primjedbe u roku od jednog mjeseca. Ako Komisija zaključi da uvjet koji omogućuje provedbu i dalje nije ispunjen, rashodi povezani s predmetnim posebnim ciljem ne mogu se uključiti u zahtjeve za plaćanje od datuma na koji Komisija o tome obavijesti državu članicu. 7.Prilog IV. ne primjenjuje se na programe koje podupire EFPR. Članak 12.

Okvir uspješnosti 1.Država članica uspostavlja okvir uspješnosti koji omogućuje praćenje, izvješćivanje i evaluaciju uspješnosti programa tijekom njegove provedbe te koji pridonosi mjerenju ukupne uspješnosti fondova. Okvir uspješnosti sastoji se od: (a)pokazatelja ostvarenja i rezultata povezanih s posebnim ciljevima utvrđenima u uredbama za pojedine fondove; (b) ključnih etapa koje se trebaju postići do kraja 2024. za pokazatelje ostvarenja; i (c) ciljnih vrijednosti koje se trebaju ostvariti do kraja 2029. za pokazatelje ostvarenja i rezultata. 2.Ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđuju se u odnosu na svaki posebni cilj u okviru programa, osim tehničke pomoći i posebnog cilja suzbijanja materijalne oskudice iz članka [4. točke (c) podtočke vii.] Uredbe o ESF-u plus. 3.Ključne etape i ciljevi omogućuju Komisiji i državama članicama da mjere napredak prema ostvarenju posebnih ciljeva. Moraju ispunjavati zahtjeve utvrđene u članku [33. stavku 3.] Financijske uredbe. Članak 13.

Metodologije za uspostavu okvira uspješnosti 1.Metodologije za uspostavu okvira uspješnosti obuhvaćaju: (a)kriterije koje država članica primjenjuje za odabir pokazatelja; (b)upotrijebljene podatke ili dokaze, osiguranje kvalitete podataka i metodu izračuna; te

(c)čimbenike koji mogu utjecati na ostvarenje ključnih etapa i ciljnih vrijednosti te kako su uzeti u obzir. 2.Država članica stavlja te metodologije na raspolaganje na zahtjev Komisije. Članak 14.

Preispitivanje u sredini programskog razdoblja 1.Za programe koji primaju potporu fondova EFRR, ESF+ i Kohezijskog fonda država članica preispituje svaki program, uzimajući u obzir sljedeće elemente: (a)izazove utvrđene u relevantnim preporukama za pojedinu zemlju donesenima 2024.; (b)socioekonomsku situaciju predmetne države članice ili regije; (c)postignut napredak u ostvarenju ključnih etapa; i (d)ostvarenje tehničke prilagodbe kako je navedeno u članku 104. stavku 2. ako je primjenjivo. 2.Država članica do 31. ožujka 2025. dostavlja Komisiji zahtjev za izmjenu svakog programa u skladu s člankom 19. stavkom 1. Država članica obrazlaže izmjenu na temelju elemenata utvrđenih u stavku 1. Preispitani program uključuje: (a)dodijeljena financijska sredstva po prioritetu, uključujući iznose za godine 2026. i 2027.; (b)preispitane ili nove ciljne vrijednosti; i (c)preispitana dodijeljena financijska sredstva koja su rezultat tehničke prilagodbe navedene u članku 104. stavku 2. uključujući iznose za godine 2025., 2026. i 2027. ako je primjenjivo. 3.Ako se kao rezultat preispitivanja dostavlja novi program, plan financiranja u skladu s člankom 17. stavkom 3. točkom (f) podtočkom ii. obuhvaća ukupna odobrena financijska sredstva za svaki od fondova od godine u kojoj je program odobren. POGLAVLJE III.

Mjere povezane s dobrim gospodarskim upravljanjem Članak 15.

Mjere koje povezuju djelotvornost fondova s dobrim gospodarskim upravljanjem 1.Komisija može zatražiti od države članice da pregleda i predloži izmjene relevantnih programa ako je to potrebno kako bi se podržala provedba relevantnih preporuka Vijeća. Takav se zahtjev može podnijeti u sljedeće svrhe: (a)kako bi se podržala provedba relevantne preporuke za pojedinu zemlju donesene u skladu s člankom 121. stavkom 2. UFEU-a i relevantne preporuke Vijeća donesene u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a, upućene dotičnoj državi članici; i (b)(b) kako bi se podržala primjena relevantnih preporuka Vijeća koje su upućene dotičnoj državi članici i donesene u skladu s člankom 7. stavkom 2. ili člankom 8. stavkom 2. Uredbe (EU) 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća, pod uvjetom da se te izmjene smatraju potrebnima za pomoć pri ispravljanju makroekonomskih neravnoteža.

2.Zahtjev koji Komisija uputi državi članici u skladu sa stavkom 1. opravdan je s obzirom na potrebu za podržavanjem provedbe relevantnih preporuka te Komisija u njemu navodi programe ili prioritete na koje smatra da se odnosi i vrstu očekivanih izmjena. 3.Država članica dostavlja svoj odgovor na zahtjev iz stavka 1. u roku od dva mjeseca od njegovog primitka, navodeći izmjene koje smatra nužnima u relevantnim programima, razloge tih izmjena, predmetne programe te prikazuje u glavnim crtama vrstu predloženih izmjena i njihove očekivane učinke na provedbu preporuka i provedbu fondova. Komisija prema potrebi daje primjedbe u roku od jednog mjeseca od primitka tog odgovora. 4.Država članica podnosi prijedlog za izmjenu relevantnih programa u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja odgovora iz stavka 3. 5.Ako Komisija nije dostavila primjedbe ili ako smatra da su dostavljene primjedbe uzete u obzir na odgovarajući način, ona donosi odluku kojom se odobravaju izmjene relevantnih programa u skladu s rokom iz članka [19. stavka 4.] 6.Ako država članica ne poduzme djelotvorne mjere kao odgovor na zahtjev podnesen u skladu sa stavkom 1., poštujući rokove utvrđene u stavcima 3. i 4., Komisija može suspendirati sva plaćanja za predmetne programe ili prioritete ili dio njih u skladu s člankom 91. 7.Komisija dostavlja Vijeću prijedlog o suspenziji svih ili dijela obveza ili plaćanja za jedan program države članice ili više njih u sljedećim slučajevima: (a)ako Vijeće u skladu s člankom 126. stavkom 8. ili člankom 126. stavkom 11. UFEU-a utvrdi da država članica nije poduzela djelotvorne mjere za rješavanje problema prekomjernog deficita; (b)ako Vijeće donese dvije uzastopne preporuke u istom postupku u slučaju neravnoteže, u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1176/2011 na temelju toga što je država članica podnijela nedovoljno dobar plan korektivnog djelovanja; (c)ako Vijeće donese dvije uzastopne odluke u istom postupku u slučaju neravnoteže u skladu s člankom 10. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1176/2011 kojima se utvrđuje nepoštovanje države članice na temelju toga što nije poduzela preporučeno korektivno djelovanje; (d)ako Komisija utvrdi da država članica nije poduzela mjere iz Uredbe Vijeća (EU) br. 332/2002 i zbog toga odluči ne odobriti isplatu financijske pomoći odobrene toj državi članici; (e)ako Vijeće odluči da država članica ne poštuje program makroekonomske prilagodbe iz članka 7. Uredbe (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća ili mjere koje se zahtijevaju u odluci Vijeća donesenoj u skladu s člankom 136. stavkom 1. UFEU-a. Prednost se daje suspenziji obveza; plaćanja se suspendiraju samo kada je potrebno trenutačno djelovanje i u slučaju znatnog nepoštovanja. Suspenzija plaćanja primjenjuje se na zahtjeve za plaćanje koji su predani za predmetne programe nakon datuma odluke o suspenziji. Komisija može, na temelju izvanrednih gospodarskih okolnosti ili nakon obrazloženog zahtjeva predmetne države članice poslanog Komisiji u roku od 10 dana od donošenja odluke ili preporuke iz prethodnog podstavka, preporučiti da Vijeće ukine suspenziju iz istog podstavka. 8.Smatra se da je Vijeće prihvatilo prijedlog Komisije za suspenziju obveza osim ako Vijeće odluči, provedbenim aktom, odbiti takav prijedlog kvalificiranom većinom u roku od jednog mjeseca od podnošenja prijedloga Komisije. Suspenzija obveza primjenjuje se na obveze iz fondova za dotičnu državu članicu od 1. siječnja godine nakon donošenja odluke o suspenziji. Vije