1. Uvod

Živimo u svijetu ograničenih resursa. Globalni izazovi kao što su klimatske promjene, propadanje zemljišta i ekosustava te sve brojnije stanovništvo prisiljavaju nas da potražimo nove načine proizvodnje i potrošnje, kojima se poštuju ekološka ograničenja našeg planeta. U isto vrijeme, potreba postizanja održivosti snažan je poticaj modernizaciji naše industrije i jačanju položaja Europe u vrlo konkurentnom globalnom gospodarstvu, čime se osigurava blagostanje njezinih građana. Kako bismo se suočili s tim izazovima, moramo poboljšati i smisliti nove načine proizvodnje i potrošnje hrane te unaprijediti proizvode i materijale u okviru zdravih ekosustava održivog biogospodarstva.

Održivo i kružno: biogospodarstvo na europski način Biogospodarstvo obuhvaća sve sektore i sustave koji se oslanjaju na biološke resurse (životinje, biljke, mikroorganizme i biomasu iz tih izvora, uključujući organski otpad), njihove funkcije i načela. Ono obuhvaća i međusobno povezuje kopnene i morske ekosustave i njihove usluge, sve sektore primarne proizvodnje u kojima se koriste i proizvode biološki resursi (poljoprivreda, šumarstvo, ribarstvo i akvakultura) te sve gospodarske i industrijske sektore u kojima se biološki resursi i procesi koriste za proizvodnju hrane, hrane za životinje, proizvoda dobivenih od bioloških sirovina, energije i usluga. Kako bi bilo uspješno, europsko biogospodarstvo treba se temeljiti na održivosti i kružnosti. Time će se potaknuti obnova naših industrija, modernizacija sustava primarne proizvodnje, zaštita okoliša te će se povećati biološka raznolikost.

Svrha ovog ažuriranja strategije za biogospodarstvo iz 2012. jest riješiti te probleme putem 14 konkretnih mjera, koje će se početi provoditi najkasnije 2019. U tim se mjerama odražavaju zaključci preispitivanja Strategije iz 2017.

2. Kako biogospodarstvo doprinosi prioritetima EU-a

Ovim ažuriranjem strategije za biogospodarstvo iz 2012. maksimalno će se povećati doprinos biogospodarstva glavnim prioritetima europske politike .

Održivost nije samo pravna obveza, već i prilika za sve dijelove Europe i temelj većine prioriteta EU-a. EU na globalnoj razini već ima vodeće mjesto u održivom korištenju prirodnih resursa u okviru učinkovitog biogospodarstva, što je ključno za većinu ciljeva održivog razvoja .

S obzirom na to da ima godišnji promet od 2,3 bilijuna EUR i zapošljava 8,2 % radne snage u EU-u , biogospodarstvo je ključni element za funkcioniranje i uspješnost gospodarstva EU-a. Uvođenje održivog europskog biogospodarstva rezultiralo bi otvaranjem radnih mjesta, posebice u obalnim i ruralnim područjima jer bi primarni proizvođači sve više sudjelovali u svojim lokalnim biogospodarstvima. Prema procjenama sektora, u industrijama u kojima se pretežno koristi biomasa moglo bi se otvoriti milijun novih radnih mjesta do 2030. Snažna i brzorastuća novoosnovana poduzeća u biotehnološkom sektoru imat će vodeću ulogu u ostvarivanju tog potencijala.

Održivo europsko biogospodarstvo potrebno je za izgradnju ugljično neutralne budućnosti u skladu s klimatskim ciljevima iz Pariškog sporazuma. U građevinskom sektoru, primjerice, prerađena drvna sirovina stvara velike koristi za okoliš i izvrsne gospodarske prilike. Studije pokazuju da bi se zamjenom tone betona tonom drvne sirovine prilikom gradnje emisije ugljičnog dioksida u prosjeku mogle smanjiti za 2,1 tonu tijekom cijelog životnog vijeka proizvoda (uključujući uporabu i odlaganje). Održivo biogospodarstvo ključno je i za smanjenje emisija u europskom energetskom sektoru. Očekuje se da će do 2030. bioenergija, na koju trenutačno otpada najveći udio energije iz obnovljivih izvora u EU-u, ostati glavna sastavnica u kombinaciji izvora energije te će pridonijeti postizanju ciljeva EU-a da do 2020. 20 % energije dolazi iz obnovljivih izvora, odnosno 32 % do 2030. Održiva primarna proizvodnja na kopnu i moru temelj je ukupne održivosti biogospodarstva te će u skladu s obvezama u okviru Pariškog sporazuma stvarati „negativne emisije” ili ponore ugljika.