Tematsko izvješće Potpora EU‑a obnovi 
nakon potresa na HaitijuHR 2014  BR. 13
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0821-7
doi:10.2865/58813
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 13
Tematsko izvješće Potpora EU‑a obnovi 
nakon potresa na Haitiju
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU‑a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i kratice
I – VII Sažetak
1 – 11 Uvod
1 – 3 Haiti je nestabilna država
4 – 5 Potres iz 2010. godine osjetno je pogoršao stanje u zemlji
6 – 7 Ozbiljne posljedice osjetila je i delegacija EU‑a
8 – 11 Unatoč međunarodnom odazivu, obnova je predstavljala određeni izazov
12 – 17 Revizijski opseg i pristup
18 – 63 Opažanja
18 – 27 Komisija se posvetila rješavanju glavnih potreba povezanih s obnovom
19 – 21 Potrebe povezane s obnovom dobro su prepoznate
22 – 24 Potpora EU‑a obnovi uspostavljena je u okviru dobro osmišljene strategije
25 – 27 Podjela poslova između Komisije i ostalih glavnih donatora bila je odgovarajuća,  
ali je koordinacija tijekom provedbe bila otežana
28 – 40 Unatoč određenim naporima Komisije, pomoć, obnova i razvoj nisu  
bili dovoljno povezani
30 – 32 Komisija je koristila različite instrumente na fleksibilan način
33 – 35 Koordinacija unutar Komisije nije bila na najboljoj mogućoj razini
36 – 40 Povezivanje pomoći, obnove i razvoja bilo je dobro osmišljeno u pogledu izrade  
pojedinačnih programa obnove, ali ga je katkad bilo teško provesti u praksi
03 Sadržaj
41 – 63 Komisija nije dostatno osigurala djelotvornu provedbu potpore EU‑a obnovi
42 – 54 U većini programa postojala su kašnjenja te su neki od programa ostvarili ograničen napredak
55 – 58 Nekim se znatnim rizicima nije dovoljno upravljalo  
59 – 63 Praćenje se temeljilo na prikladnom okviru, ali mu nije dodijeljeno dovoljno sredstava
64 – 68 Zaključci i preporuke
 Prilog  I. — Popis ispitanih programa
 Prilog  II. — Metodologija ocjenjivanja
 Prilog  III. — Ocjenjivanje programa
 Odgovori Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje
04
 Pojmovnik  
i kratice
BDP : bruto domaći proizvod
BND : bruto nacionalni dohodak
CAED : Cadre de Coordination de l’Aide Externe au Développement d’Haïti (Okvir za koordinaciju vanjske pomoći 
kao potpore razvoju Haitija)
DCI : instrument za razvojnu suradnju  
Pokrenut u siječnju 2007. godine, instrument za razvojnu suradnju pruža pomoć putem (i) geografskih programa 
s partnerskim zemljama u Latinskoj Americi, Aziji, Srednjoj Aziji, Bliskom istoku i Južnoj Africi kako bi se podržale 
mjere u širokom rasponu područja (npr. obrazovanje, zdravlje, socijalna kohezija i zaposlenost, vladavina, 
demokracija, ljudska prava, pomoć u postkriznim situacijama i nestabilnim državama) te (ii) pet tematskih programa 
povezanih s ulaganjem u ljude, okolišem i održivim upravljanjem prirodnim bogatstvima, nedržavnim dionicima 
i lokalnim tijelima, poboljšanjem sigurnosti hrane i suradnjom u području migracija i azila.  
Uredba (EZ) br. 1905/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o uspostavljanju instrumenta 
financiranja za razvojnu suradnju (SL L 378, 27.12.2006., str. 41.).
DIPECHO : Program pripravnosti na katastrofe glavne uprave ECHO  
DG ECHO pokrenuo je svoj program pripravnosti na katastrofe DIPECHO 1996. godine. Program je usmjeren na 
ugrožene zajednice koje žive u područjima koja su najizloženija riziku od katastrofe na svijetu. Programi financirani 
sredstvima DIPECHO‑a obično obuhvaćaju izobrazbu, jačanje kapaciteta, podizanje svijesti, rano upozoravanje te 
mjere planiranja i predviđanja, pri čemu se sredstva usmjeravaju putem agencija za pomoć i nevladinih organizacija 
koje djeluju u predmetnim regijama.
DRR : Smanjenje rizika od katastrofa  
Smanjenje rizika od katastrofa sustavni je pristup utvrđivanju, procjeni i smanjenju rizika od katastrofa. Svrha mu 
je smanjiti gospodarsko‑socijalnu ugroženost katastrofama, kao i ukloniti ekološke i druge opasnosti koje uzrokuju 
katastrofe.
ECHO : Glavna uprava za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu  
Njezine zadaće uključuju spašavanje i očuvanje života, sprječavanje i ublažavanje ljudske patnje i zaštitu integriteta 
i ljudskog dostojanstva stanovništva pogođenog prirodnim katastrofama ili katastrofama izazvanim ljudskim 
djelovanjem. Pruža humanitarnu pomoć, potporu kratkoročnom oporavku, kao i potporu sprječavanju katastrofa 
i pripravnosti na katastrofe.
ERF : Europski razvojni fondovi  
Europski razvojni fondovi glavni su instrumenti za pružanje pomoći Europske unije razvojnoj suradnji s afričkim, 
karipskim i pacifičkim zemljama (AKP), kao i prekomorskim zemljama i teritorijima. Partnerski sporazum potpisan 
u Cotonouu 23. lipnja 2000. godine na razdoblje od 20 godina (“Sporazum iz Cotonoua”) trenutačan je okvir prema 
kojem Europska unija održava odnose sa zemljama AKP‑a i prekomorskim zemljama i teritorijima. Glavni naglasak 
stavljen je na smanjivanje i, s vremenom, iskorjenjivanje siromaštva.
05 Pojmovnik i kratice 
ESVD : Europska služba za vanjsko djelovanje  
ESVD je pokrenut 1. prosinca 2010. godine. ESVD zajedno s relevantnim odjelima Komisije, u okviru ciklusa izrade 
programa za većinu instrumenata za vanjsko djelovanje, priprema odluke Komisije za dodjeljivanje sredstava po 
zemljama, strateške dokumente za zemlju i regiju te nacionalne okvirne programe.
EuropeAid : Glavna uprava za razvoj i suradnju – EuropeAid provodi široki raspon Komisijinih instrumenata za 
vanjsko djelovanje koji se financiraju sredstvima ERF‑ova i općeg proračuna (uključujući instrument za razvojnu 
suradnju). Gotovo svim intervencijama ERF‑ova upravlja EuropeAid.
FPI: Služba za instrumente vanjske politike  
Služba za instrumente vanjske politike odjel je koji je Komisija uspostavila 1. siječnja 2011. i koji je izravno odgovoran 
visokom predstavniku Unije za vanjska pitanja i sigurnosnu politiku. Rashodi kojima upravlja FPI većim se dijelom 
odnose na djelovanje provedeno u okviru: (a) zajedničke vanjske i sigurnosne politike; (b) instrumenta za stabilnost 
(IfS); (c) misije za promatranje izbora; (d) instrumenta za industrijalizirane zemlje.
G12 : Skupina 12 donatora  
Skupina 12 donatora (G12) uključuje: Brazil, Kanadu, Francusku, Japan, Norvešku, Španjolsku, SAD, Međuameričku 
razvojnu banku (IDB), Svjetsku banku, Međunarodni monetarni fond (MMF), Ujedinjene narode i Europsku komisiju. 
Njome predsjeda zamjenik načelnika Misije UN‑a za stabilizaciju na Haitiju (MINUSTAH) u svojstvu koordinatora 
humanitarnog djelovanja. Delegacija EU‑a privremeno je predsjedala skupinom 2013. godine.
GBS : opća proračunska potpora  
Programi opće proračunske potpore obično se sastoje od paketa potpore koji uključuje prijenos sredstava, mjere 
jačanja kapaciteta, dijalog s partnerskom zemljom i uspostavu uvjeta za povrat sredstava.
IAS: Služba za unutarnju reviziju  
Služba za unutarnju reviziju jedna je od glavnih uprava Komisije. Na čelu je Komisijin unutarnji revizor, a služba 
podnosi izvješća Odboru za praćenje tijeka revizije. Zadaća joj je pružiti neovisna jamstva o djelotvornosti 
unutarnjih sustava kontrole i pomoći Komisiji putem mišljenja, savjeta i preporuka.
IDB : Međuamerička razvojna banka
IfS: instrument za stabilnost  
Uspostavljen 2007. godine, instrument za stabilnost osmišljen je kao brz i fleksibilan mehanizam za sprječavanje 
sukoba, potporu političkoj stabilizaciji nakon sukoba i osiguravanje oporavka nakon prirodnih katastrofa. Uredba 
(EZ) br. 1717/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenog 2006. o uspostavljanju instrumenta za stabilnost 
(SL L 327, 24.11.2006., str. 1.).
IHRC : Privremeno povjerenstvo za oporavak Haitija
LRRD : povezivanje pomoći, obnove i razvoja
06 Pojmovnik i kratice 
MINUSTAH : Misija Ujedinjenih naroda za stabilizaciju na Haitiju
MMF : Međunarodni monetarni fond
NVO : nevladina organizacija
OCHA : Ured Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih poslova
PDNA : procjena potreba nakon katastrofe
PFM : upravljanje javnim financijama
ROM : praćenje usmjereno na rezultate  
Sustav ROM osnovao je EuropeAid 2000. godine u svrhu jačanja praćenja, evaluacije i transparentnosti razvojne 
pomoći. Temelji se na kratkim, usmjerenim provjerama koje na licu mjesta obavljaju vanjski stručnjaci. Koristi 
strukturiranu dosljednu metodologiju, vodeći računa o sljedećih pet kriterija: relevantnost, učinkovitost, 
djelotvornost, potencijalni učinak i izgledna održivost.
SB: Svjetska banka
07
Sažetak
I
Haiti je jedna od najnestabilnijih zemalja na svijetu 
te je potres koji je pogodio zemlju 12. siječnja 2010. 
godine drastično pogoršao situaciju u zemlji. Potres 
je odnio mnoge ljudske živote, uzrokovao masovna 
oštećenja, ozbiljno utjecao na nacionalno gospodar ‑
stvo i osjetno smanjio već slabe mogućnosti državne 
uprave da stanovništvu pruži osnovne usluge.
II
Sud je ispitivao je li potpora EU‑a za obnovu na Haitiju 
nakon potresa bila dobro osmišljena i provedena.
III
Sud je zaključio da je potpora EU‑a obnovi nakon 
potresa na Haitiju iz 2010. godine bila općenito dobro 
osmišljena, ali da programi nisu dovoljno djelotvorno 
provedeni. Kao i drugi donatori, Komisija se tijekom 
svojeg rada na pružanju potpore obnovi suočavala 
s ozbiljnim preprekama. Morala se nositi s velikim 
izazovom zajedničkog upravljanja svojom pomoći sa 
slabim tijelima vlasti u državi. Cilj joj je bio poticati 
preuzimanje odgovornosti i doprinijeti stvaranju 
funkcionalne vlade, istovremeno nastojeći osigurati 
brzu pomoć. No, Komisija je mogla poboljšati uprav ‑
ljanje nekim od čimbenika koji su bili pod njezinom 
kontrolom.
IV
Komisija se posvetila rješavanju glavnih potreba pove ‑
zanih s obnovom. Zajedno s drugim velikim donato ‑
rima, Komisija je točno utvrdila glavne potrebe pove ‑
zane s obnovom nakon potresa na Haitiju 2010. godine 
te je usvojila dobro osmišljenu strategiju suradnje koja 
je bila usmjerena na nove izazove s kojima se zemlja 
suočavala, istovremeno nastavljajući s potporom soci ‑
jalno‑gospodarskom razvoju. Podjela poslova među 
donatorima bila je odgovarajuća, ali je koordinacija 
tijekom provedbe bila otežana.V
Unatoč određenim naporima Komisije, pomoć, obnova 
i razvoj nisu bili dovoljno povezani. Komisija je flek ‑
sibilno koristila niz komplementarnih instrumenata 
te je osmislila pojedinačne programe obnove kako bi 
osigurala međusobnu povezanost pomoći, obnove 
i razvoja. No, glavne uprave ECHO i EuropeAid nisu 
imale jasnu zajedničku strategiju za dovođenje siner ‑
gije na najveću moguću razinu, kao ni za neometan 
prijelaz između aktivnosti navedenih glavnih uprava. 
Slaba državna uprava i nedovoljna vladina predanost 
reformi bili su znatne prepreke na putu prema djelo ‑
tvornoj obnovi i stvaranju uvjeta za održivi razvoj.
VI
Komisija nije u dovoljnoj mjeri osigurala djelotvornu 
provedbu potpore EU‑a obnovi. Deset od trinaest 
programa koje je ispitao Sud ostvarilo je, ili je bilo 
izgledno da će ostvariti, planirane izlazne proizvode, 
iako su u gotovo svima postojala kašnjenja. Tri su 
programa ostvarila ograničen napredak, uključu ‑
jući i program opće proračunske potpore 10. ERF‑a. 
Komisija je bila itekako svjesna teške situacije, no nije 
dovoljno upravljala nekim od znatnih rizika kojima su 
bili izloženi provedba i ostvarenje ciljeva programa. 
Praćenje programa temeljilo se na prikladnom okviru, 
no Komisija i ESVD nisu poduzeli pravodobne mjere 
za jačanje resursa delegacije EU‑a, koja nije imala 
dostatne kapacitete za obavljanje posjeta na licu mje ‑
sta. To bi bilo posebice korisno u brzo promjenjivom 
kontekstu.
Sažetak 08
VII
Sud preporuča da bi Komisija tijekom aktivnosti u situ ‑
acijama nakon katastrofe ili u nestabilnim situacijama 
trebala:
 — poboljšati upravljanje rizikom,
 — usvojiti opću strategiju kako bi se osigurala pove ‑
zanost i sinergija između pomoći u nuždi, obnove 
i razvoja,
 — pri pružanju proračunske potpore usmjeriti se na 
funkcije upravljanja javnim financijama i reforme 
te, gdje je to prikladno, odrediti kratkoročne mjere 
za zaštitu sredstava EU‑a od gubitka, rasipanja 
i neučinkovitosti, te
 — razviti postupke za osiguravanje kontinuiteta po ‑
slovanja, uključujući mehanizme za preraspodjelu 
osoblja u hitnim situacijama.
09
 Uvod
Haiti je nestabilna država
01 
U 18. stoljeću Haiti je bio vodeći 
proizvođač šećerne trske te jedna od 
najbogatijih regija na svijetu. No, ze ‑
mlju su od njezine nezavisnosti 1804. 
godine poharali etnički sukobi, dugo ‑
trajna razdoblja bezvlađa i politička 
nestabilnost1. Uzastopne diktature 
u drugoj polovini 20. stoljeća2 bile su 
obilježene zločinima represije i pljač ‑
kanjem zemljina bogatstva. Danas je 
Haiti nestabilna zemlja (vidjeti okvir 
1.).
02 
Nestabilne političke i sigurnosne 
situacije u zemlji krajem 2004. godine 
dovele su do pokretanja Misije Ujedi ‑
njenih naroda za stabilizaciju na Haitiju 
(MINUSTAH)3. Nakon nemira iz 2008. 
godine uzrokovanih cijenama hrane, 
zemlja nije imala stabilnu vladu do 
stupanja na vlast premijera Lauren ‑
ta Lamothea u ožujku 2012. godine. 
Sigurnosna se situacija poboljšala, no 
kriminalitet i dalje negativno utječe na 
razvoj.03 
Haiti je i dalje jedna od najsiromašnijih 
zemalja na svijetu4. Više od polovi ‑
ce stanovništva5 živi u ekstremnom 
siromaštvu s manje od 1,25 američkih 
dolara dnevno. Životni je vijek 62 godi ‑
ne, što je 12 godina manje od prosjeka 
za Latinsku Ameriku. Otprilike polovica 
stanovništva je nepismena, 20 % djece 
je pothranjeno, dok ih 30 % nema 
pristup izvorima čiste vode6. Haiti ima 
najveću prevalenciju HIV‑a/AIDS‑a 
u Latinskoj Americi7.1 1791. godine porobljeno 
stanovništvo ove francuske 
kolonije diglo je ustanak koji je 
1804. godine doveo do 
proglašenja nezavisnosti, 
a dvije godine kasnije i do 
osnivanja prve nezavisne 
republike s pretežno crnim 
stanovništvom na svijetu. 1844. 
godine otok je podijeljen na 
dvije zemlje: Haiti 
i Dominikansku Republiku.
2 Od 1949. godine Haitijem je 
vladalo nekoliko diktatora: 
general Paul Magloire, kojeg su 
naslijedili Francois Duvalier 
(Papa Doc) i njegov sin 
Jean‑Claude (Baby Doc).
3 MINUSTAH bi, kako je 
predviđeno, trebao ostati 
u zemlji do 2016. godine, kada 
bi se trebao obaviti preustroj 
i konsolidacija misije.
4 BND po glavi stanovnika na 
Haitiju 2012. godine (metoda 
Atlas, SB) iznosio je 
760 američkih dolara, dok je 
latinoamerički i karipski prosjek 
iznosio 8981 američkih dolara.
5 Haiti ima gotovo 10 milijuna 
stanovnika.
6 Izvori:  Baza podataka DataBank 
Svjetske banke – pokazatelji 
svjetskog razvoja za 2011. ili 
2012. godinu, Program 
ujedinjenih naroda za razvoj 
(UNDP) – Izvješće o ljudskom 
razvoju, CIA – The World 
Factbook .
7 Prevalencija HIV‑a među 
stanovništvom u dobi od 15 do 
49 godina iznosi 2,2 % 
(“Ministère de la Santé Publique 
et de la Population, Déclaration 
d’Engagement sur le VIH/SIDA: 
Rapport de Situation Nationale” , 
ožujak 2012.).
Definicija državne nestabilnosti
Komisija definira nestabilnost kao pojam koji podrazumijeva slabe ili nedovoljne strukture te stanja u kojima 
se društveni ugovor krši zbog nemogućnosti ili nedostatka volje države da se bavi osnovnim funkcijama i da 
ispuni svoje obveze i odgovornosti koje se odnose na pružanje usluga, upravljanje resursima, vladavinu prava, 
jednak pristup moći, sigurnost stanovništva te zaštitu i promicanje građanskih prava i sloboda.
Izvor:  COM(2007) 643 završna v. Ususret odgovoru EU‑a na nestabilne situacije – zauzimanje za održivi razvoj, stabilnost i mir u teškim uvjetima.Okvir 1
10 Uvod
Potres iz 2010. godine 
osjetno je pogoršao sta ‑
nje u zemlji
04 
Dok se Haiti još oporavljao od oluja iz 
2008. godine, glavni je grad i njegovu 
okolicu 12. siječnja 2010. (vidjeti kartu ) 
pogodio potres jačine 7,0 stupnjeva 
po Richterovoj ljestvici. Potres je odnio 
mnoge ljudske živote i ostavio za so ‑
bom ogromnu štetu8. Živote je izgubi ‑
lo otprilike 230 000 osoba, po čemu se 
ova katastrofa smatra jednako smr ‑
tonosnom kao tsunami koji je 2004. 
godine pogodio Indijski ocean, no 
ovog su puta razorne posljedice bile 
koncentrirane u jednoj zemlji9. Ozli ‑
jeđeno je 300 000 osoba, od čega su 
polovica bila djeca. U Port‑au‑Princeu 
bez doma je ostalo 1,3 milijuna ljudi, 
dok je više od 500 000 osoba napustilo 
područje zahvaćeno katastrofom kako 
bi pronašlo utočište u ostalim dijelovi ‑
ma zemlje10. Loši sanitarni uvjeti, koji 
su se drastično pogoršali nakon potre ‑
sa, pogodovali su izbijanju epidemije 
kolere.
05 
Uništene su mnogobrojne zgrade 
javne uprave, uključujući službenu re ‑
zidenciju predsjednika zemlje, bolnice, 
škole i druge javne ustanove te je po ‑
ginuo velik broj osoblja11. To je uvelike 
utjecalo na kapacitete vlade Haitija za 
pružanje usluga. S obzirom na to da je 
potres pogodio gospodarski najaktiv ‑
niju regiju zemlje, imao je velik utjecaj 
na razvoj bruto domaćeg proizvoda 
(BDP)12 i ubiranje poreza. Državna 
riznica nije imala dovoljno proračun ‑
skih sredstava da ponovno uspostavi 
aktivnosti državne uprave, kao ni za 
plaće državnih službenika.Ozbiljne posljedice osje ‑
tila je i delegacija EU‑a
06 
Potres je imao ozbiljne posljedice po 
delegaciju EU‑a: jedan je član oso ‑
blja poginuo, šef delegacije morao je 
biti primljen u bolnicu, dok je većina 
djelatnika doživjela traume ili snosila 
druge psihičke posljedice. Unutar 48 
sati od katastrofe, 30 je dužnosnika 
evakuirano i poslano u Bruxelles ili 
Dominikansku Republiku. Zgrada dele ‑
gacije EU‑a nije se više mogla koristiti 
te je komunikacija s Bruxellesom bila 
gotovo nemoguća. Mnogi su spisi 
oštećeni ili izgubljeni.
07 
Neki su se dužnosnici vratili na Haiti 
nakon nekoliko tjedana, ali su velike 
promjene na rukovodećim mjestima 
i duga razdoblja bez šefa delegacije 
ozbiljno utjecali na operativni kapaci ‑
tet delegacije EU‑a tijekom podužeg 
razdoblja.8 Potres koji se dogodio 
12. siječnja 2010. pogodio je 
gradove Port‑au‑Prince, 
Léogâne i Jacmel, oštetivši 
luku, zračnu luku i glavne 
ceste.
9 Ocjena stalnog 
međuagencijskog odbora 
u stvarnom vremenu: 
3 mjeseca nakon potresa, 
31.8.2010.
10 Procjena potreba nakon 
katastrofe (ožujak 2010. g.).
11 Prema vladinim procjenama, 
uništeno je 105 000 kuća, 
208 000 kuća je oštećeno, dok 
je u Port‑au‑Princeu i okolici 
razrušeno 60 % bolnica 
i 5000 škola. Potresom je 
pogođeno otprilike 3 milijuna 
ljudi. Šteta od potresa ukupno 
je procijenjena na 7,8 milijardi 
američkih dolara, koliko je 
iznosio ukupan BDP Haitija 
2009. godine.
12 Nakon razdoblja relativno 
stalnog rasta između 2005. 
i 2009. godine BDP je uslijed 
potresa pao za 5,4 %.
11 Uvod
Izvor:  Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID).
INTENZITET POTRESA
Modi/f_icirana Mercallijeva ljestvica*
PROCIJENJENI INTENZITET
PREMA MODIFICIRANOJ
MERCALLIJEVOJ LJESTVICISTANOVNIŠTVO
POGOĐENO
PODRHTAVANJEM TLA
4
   
5
   6   7   
8
   
9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000LAGAN POTRES
UMJEREN POTRESJAK POTRESVRLO JAK POTRES
RAZORAN POTRES
PUSTOŠNI POTRES
KATASTROFALAN POTRES
* Modi/f_iciranom Mercallijevom ljestvicom mjeri se podrhtavanje tla i ona
 se razlikuje od ukupne magnitude potresa koja se mjeri Richterovom ljestvicom.
^ Na područje prikazano na karti može se primijeniti 9./uni00A0stupanj modi/f_icirane
 Mercallijeve ljestvice, ali prema podatcima USGS-a to je područje
 pogođeno najjačim potresom.
Izvor: USGS/ PAGER Alert Version: 8KartaPodručje pogođeno potresom 12. siječnja 2010.
12 Uvod
Unatoč međunarodnom 
odazivu, obnova je pred ‑
stavljala određeni izazov
08 
Odmah nakon katastrofe, nekoliko je 
stotina međunarodnih organizacija, ze ‑
malja i pojedinaca iz različitih dijelova 
svijeta priskočilo u pomoć kako bi se 
zadovoljile neposredne humanitarne 
potrebe13. Ured Ujedinjenih naroda 
(UN) za koordinaciju humanitarnih poslova (OCHA) pokrenuo je tzv. “brzi 
poziv u pomoć” kojim je u 72 sata 
prikupljeno 575 milijuna američkih do ‑
lara. Do kraja 2012. godine donatori iz 
javnog sektora izdvojili su 2,23 milijar ‑
de američkih dolara humanitarne po ‑
moći i dodatnih 192 milijuna američkih 
dolara za borbu protiv kolere (vidjeti 
sliku  u nastavku). Nadalje, doprinos 
privatnih donatora agencijama UN‑a 
i nevladinim organizacijama (NVO) 
procjenjuje se na 3 milijarde američkih 
dolara14.13 Međunarodne organizacije 
koje već duže vrijeme djeluju 
na Haitiju (pokret Crveni križ 
i veće nevladine organizacije) 
mogle su neposredno reagirati 
te je do svibnja 2010. godine 
humanitarnu pomoć pružilo 
više od 1000 međunarodnih 
organizacija.
14 Ured posebnog izaslanika za 
Haiti  – ključne činjenice 
u prosincu 2012. godine.SlikaPrikupljena i izdvojena sredstva za potporu Haitiju u prosincu 2012. g.
3,01 milijardi USD 
ISPLAĆENO 
2010. – 2012.obećano 8,34 milijardi USD
2010. – 2020.
Obveze iz New Yorka
2010. – 2012.:
5,37 milijardi USD
2013. – 2020.:
2,96 milijardi USDplanirano 10,77 milijardi USD 
2010. – 2020. 
SREDSTVA ZA OPORAVAK planirano 2,57 milijardi USD 
2010. – 2012.
SREDSTVA ZA HUMANITARNO DJELOVANJE13,34 milijardi USD planirano za razdoblje od 2010. do 2020.
JAVNO FINANCIRANJE
Sredstva za oporavak i humanitarno djelovanje (bez pomoći za pokrivanje duga, ukupno 1,0 milijardi USD)
planirano
2,43 milijardi USD
2010. – 2012.
OSTALA
SREDSTVAplanirano
2,37 milijardi USD 
2010. – 2012.
POTRESplanirano
204 milijuna USD 
2010. – 2012.
KOLERAprikupljeno
3,06 milijardi USD
(procjena)
2010. – 2012.
PRIVATNO FINANCIRANJE
(Donatori: zaklade,
poduzeća i pojedinci)
1,01 milijardi USD 
ISPLAĆENO 
2010. – 2012.2,23 milijardi USD 
ISPLAĆENO 
2010. – 2012.191,9 milijuna USD 
ISPLAĆENO 
2010. – 2012.
Izvor:  Ured posebnog izaslanika za Haiti, na temelju izvješća donatora i javno dostupnih podataka.
13 Uvod
09 
Kako bi se pokrenula međunarodna 
potpora obnovi i daljnjem razvoju 
zemlje, UN je u New Yorku 31. ožuj ‑
ka 2010. godine održao “međunarodnu 
donatorsku” konferenciju pod nazivom 
“Za novu budućnost Haitija”. Donatori 
su pristali podržati vladin plan “ Plan 
d’Action pour le Relèvement et le Déve -
loppement National d’Haïti ”15 (PARDH) 
te pružiti pomoć za srednjoročni i du ‑
goročni oporavak za “bolju ponovnu 
izgradnju”16. Na konferenciji se 55 do ‑
natora obvezalo na izdvajanje 5,37 mi ‑
lijardi američkih dolara za razdoblje od 
2010. do 2012. godine, kao i dodatnih 
2,96 milijardi za godinu 2013. i na ‑
kon nje. Nadalje, nekoliko je zemalja 
zajednički poništilo ukupno 1 milijardu 
američkih dolara duga Haitija17.
10 
Europska unija (EU) bila je jedan od 
glavnih donatora. Obvezala se na 
pomoć u iznosu od 1,23 milijardi eura. 
To je uključivalo obveze za obnovu 
i razvoj zemlje koje je preuzela Ko ‑
misija (460  milijuna  eura)18, 18 država 
članica i Europska investicijska ban ‑
ka19. Komisija je pružila humanitarnu 
pomoć i putem svoje Glavne uprave za 
humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu 
(DG ECHO). Tijekom razdoblja od 2010. 
do 2013. DG ECHO dodijelio je ukupno 
232 milijuna  eura20.11 
Unatoč obilnoj financijskoj pomoći 
i međunarodnim naporima, zemlja 
se još suočava s velikim izazovima. 
Raščišćavanje ruševina trajalo je pre ‑
dugo, što je, između ostalog, utjecalo 
na tempo obnove21. Procjenjuje se da 
je na kraju 2013. godine u šatorskim 
naseljima živjelo 210 000 ljudi, dok 
nijedna od razrušenih zgrada ministar ‑
stva nije bila u potpunosti obnovljena. 
Obnovu otežavaju strukturni problemi 
koji su već bili prisutni u zemlji prije 
2010. godine. Jedva operativna javna 
uprava još je uvijek jedna od glavnih 
prepreka pružanju usluga u sektori ‑
ma kao što su zdravstvo, obrazovanje 
i vodoopskrba i sanitarna skrb. Slabo 
upravljanje javnim financijama oteža ‑
va najbolju moguću uporabu resursa 
i sprječavanje prijevare i korupcije. Ne ‑
postojanje zemljišnog registra dovelo 
je do brojnih prijepora oko zemljišta 
te ono otežava proces obnove. Krajnja 
ugroženost poljoprivrednog sektora 
čestim prirodnim nepogodama i nedo ‑
voljna ulaganja otežavaju proizvodnju 
hrane22.15 Akcijski plan za nacionalni 
oporavak i razvoj Haitija.
16 Glavno načelo akcijskog plana 
PARDH nije bilo samo 
ponovno uspostaviti situaciju 
kakva je bila prije potresa 
nego iskoristiti ovu priliku za 
obnovu kako bi se uklonili 
glavni prošli i sadašnji uzroci 
ugroženosti.
17 Te su zemlje, između ostalih, 
bile: Belgija, Njemačka, Irska, 
Francuska, Italija, Nizozemska, 
Finska i Švedska.
18 Ova je obveza, koja se sastoji 
uglavnom od sredstava ERF‑a, 
kasnije povećana na 
522 milijuna  eura.
19 Za pregled obveza po zemlji/
instituciji vidjeti: http://www.
lessonsfromhaiti.org/
download/International_
Assistance/5 ‑ny‑pledge‑total.
pdf
20 Potpora Europske komisije 
humanitarnoj pomoći i civilnoj 
zaštiti na Haitiju – Dvije godine 
nakon potresa (2012.); 
informativni članak DG 
ECHO‑a o Haitiju – travanj 
2013.
21 Vidjeti, na primjer, “From Relief 
to Recovery: Supporting good 
governance in 
post‑earthquake Haiti” (Od 
pomoći do oporavka: Pružanje 
potpore dobrom upravljanju 
na Haitiju nakon potresa), 
Oxfam, 2011. Jedno je od 
ključnih glavnih pitanja bio 
upravo proces uklanjanja 
ruševina.
22 Zbog nekoliko katastrofa koje 
su zadesile Haiti između 1996. 
i 2010. godine, zemlja je i prije 
potresa dulje vrijeme bila 
u krizi te je 57 % stanovništva 
bilo pothranjeno.
14
 Revizijski opseg  
i pristup
12 
Sud je ispitivao je li potpora EU‑a za 
obnovu na Haitiju bila dobro osmišlje ‑
na i provedena. Revizija se usredotoči ‑
la na tri glavna pitanja:
(a) Je li se Komisija posvetila rješa ‑
vanju glavnih potreba povezanih 
s obnovom?
(b) Je li Komisija osigurala međusob ‑
nu povezanost pomoći, obnove 
i razvoja?
(c) Je li Komisija dostatno osigurala 
djelotvornu provedbu potpore 
EU‑a obnovi?
13 
Revizijom je obuhvaćena potpora 
koju su DG ECHO, Glavna uprava za 
razvoj i suradnju (EuropeAid) i Služba 
za instrumente vanjske politike pružili 
Haitiju u razdoblju od 2010. do 2013. 
godine.
14 
Revizija je provedena između svibnja 
i studenog 2013. godine i uključivala je:
(a) pregled strategije za međudržavnu 
suradnju 10. ERF‑a i druge ključne 
dokumente o politikama;
(b) razgovore s osobljem Komisije 
i Europske službe za vanjsko djelo ‑
vanje (ESVD) u Bruxellesu;(c) posjet Haitiju od 26. kolovoza do 
6. rujna 2013. godine koji je uključi ‑
vao razgovore s osobljem dele ‑
gacije EU‑a, predstavnicima vlasti 
Haitija, glavnim razvojnim partne ‑
rima, nevladinim organizacijama 
i organizacijama civilnog društva, 
kao i posjete projektima.
15 
Revizija je uključivala pregled 13 pro ‑
grama financiranih sredstvima EU‑a 
čiji je cilj bio pružiti potporu obnovi 
i smanjenju rizika od katastrofa (vidjeti 
prilog I. ). U financijskom smislu uzorak 
predstavlja otprilike dvije trećine obve ‑
za koje je Komisija preuzela za ta dva 
područja23. Sedam programa koje je 
financirao ECHO provedeno je u po ‑
dručjima pružanja smještaja (skloništa), 
vodoopskrbe, sanitarne skrbi, priprav ‑
nosti na katastrofe i hrane u gradovima 
Port‑au‑Prince, Petit‑Goâve, Léogâne 
i Jacmel. Tri programa financirana 
sredstvima EuropeAida bila su poveza ‑
na s općom proračunskom potporom, 
obnovom rezidencijalnih područja 
i poboljšanjem sigurnosti hrane u regiji 
Artibonite. Cilj je tri programa instru ‑
menta vanjske politike bio ponovno 
uspostaviti pripravnost na krizu držav ‑
ne uprave Haitija.
16 
Pregled je bio usmjeren na procjenu 
relevantnosti, izrade i izlaznih proizvo ‑
da ovih programa, koji su bodovani uz 
pomoć relevantnih kriterija Komisijine 
metodologije praćenja usmjerenog 
na rezultate (ROM) (vidjeti priloge II.  
i III.)24.23 U razdoblju od veljače 2010. 
do prosinca 2012. godine 
Komisija je za područja 
obnove i smanjenja rizika od 
katastrofe namijenila 
202 milijuna  eura. Uzorkovani 
programi ukupno su bili 
vrijedni 141 milijun eura. Od 
tog iznosa 81,1 milijun eura 
isplaćeno je 31. prosinca 2013. 
(vidjeti prilog III. ).
24 Kada se u opažanjima 
spominju programi, navodi se 
i njihov broj u  prilozima I . i III.
15 Revizijski opseg i pristup 
17 
Tijekom pripremanja revizije, revi ‑
zori su vodili računa o standardima, 
smjernicama i dobrim praksama koje 
je razvijala radna skupina INTOSAI‑ja 
za odgovornost i reviziju pomoći 
u slučajevima prirodnih nepogoda25. 
Poseban je naglasak stavljen na stan ‑
dard ISSAI 5510 – Revizija smanjenja 
rizika od katastrofe i ISSAI 5520 – Re ‑
vizija pomoći u slučajevima prirodnih 
nepogoda, kako bi se steklo prikladno 
znanje o ciklusu upravljanja katastrofa ‑
ma, utvrdili rizici u upravljanju pomoći 
u slučaju prirodnih nepogoda i izradio 
revizijski program.25 Serija 5500 standarda ISSAI 
povezana s pomoći 
u slučajevima prirodnih 
nepogoda objavljena je 
u listopadu 2013. godine 
(vidjeti www.issai.org ).
16
 Opažanja
Komisija se posvetila 
rješavanju glavnih 
potreba povezanih 
s obnovom
18 
Sud je ispitivao je li Komisija jasno 
odredila potrebe povezane s obno ‑
vom, utvrdila dobro osmišljenu strate ‑
giju suradnje te je li osigurala pravilnu 
koordinaciju radnji i podjelu poslova 
među glavnim dionicima.
Potrebe povezane s obno ‑
vom dobro su prepoznate
19 
Potpora EU‑a za rehabilitaciju nakon 
potresa temeljila se na prikladnoj 
procjeni potreba koju su dogovorili 
stručnjaci, glavni donatori i vlada Hai ‑
tija. Odmah nakon potresa, stručnjaci 
iz DG ECHO‑a obavili su preliminarnu 
procjenu potreba u nekoliko sektora. 
Na kraju siječnja 2010. godine zajed ‑
nički tim stručnjaka iz Komisije, Belgije, 
Francuske i Španjolske procijenio je 
potrebe u područjima infrastrukture, 
upravljanja javnim financijama, uprav ‑
ljanja, pravosuđa i sigurnosti te socijal ‑
nih usluga (posebice obrazovanja).
20 
Komisija je također pružila potporu 
procjeni potreba nakon katastrofe26, 
čiji je cilj bio uspostaviti okvir za 
razvoj i rast27. Procjena potreba nakon 
katastrofe bila je temelj za akcijski plan 
za nacionalni oporavak i razvoj koji 
je vlada Haitija predstavila na među ‑
narodnoj konferenciji u New Yorku 
31. ožujka 2010.21 
Glavne potrebe povezane s obnovom 
odnosile su se na obnovu stambenih 
prostora i gradova, vodoopskrbu, 
sanitarnu skrb i higijenu, zdravlje, si ‑
gurnost hrane i obrazovanje. Pomoć je 
bila potrebna i za upravljanje, upravlja ‑
nje javnim financijama i jačanje uprave 
kako bi se razvili sustavi i politike 
koji bi osigurali najprikladnije i odr ‑
živo pružanje osnovnih usluga. Zbog 
nedostatnih javnih resursa, proračun ‑
ska potpora smatrala se ključnom za 
poticanje ponovne uspostave i oporav ‑
ka ključnih državnih funkcija u izrazito 
nestabilnom kontekstu u razdoblju na ‑
kon katastrofe. Dijagnoza nedostataka 
upravljanja javnim resursima i akcijski 
plan28 za prioritetne mjere dogovoreni 
su između vlade i donatora uključenih 
u pružanje potpore gospodarskom 
upravljanju.
Potpora EU‑a obnovi uspo ‑
stavljena je u okviru dobro 
osmišljene strategije
22 
Komisija je na temelju gore navedenih 
procjena revidirala strategiju suradnje 
10. ERF‑a s Haitijem i vladine zahtje ‑
ve29. Svrha je revidirane strategije 
suradnje nastaviti s pružanjem pot ‑
pore dugoročnom gospodarsko‑soci ‑
jalnom razvoju kako bi se iskorijenilo 
siromaštvo, istovremeno zadovolja ‑
vajući potrebe povezane s obnovom 
koje su se pojavile nakon potresa. 
U strategiji su zadržani početni ciljani 
sektori (infrastruktura, upravljanje 
i proračunska potpora), no dodjela 
financijskih sredstava znatno se po ‑
većala. Dodjela programske pomoći 
(omotnica A) nadopunjena je s dodat ‑
nih 100  milijuna  eura kako bi ukupno 
iznosila 391 milijun eura te je dodjela 
za pokrivanje nepredviđenih događaja, 
kao što je pomoć u nuždi (omotnica B) 
povećana sa 13,6 na 73,6  milijuna  eura. 
Dodjele sredstava u okviru programske 
pomoći izmijenjene su kako je prikaza ‑
no u tablici.26 Procjena potreba nakon 
katastrofe financirana je 
sredstvima Globalnog fonda 
za smanjenje katastrofa 
i oporavak uz financijsku 
potporu Komisije te Australije, 
Luksemburga, Norveške, 
Švedske i Švicarske. U procjeni 
je sudjelovalo otprilike 
250 nacionalnih 
i međunarodnih stručnjaka 
i predstavnika nevladinih 
organizacije i civilnog društva 
Haitija. Procjena je obuhvatila 
osam područja: upravljanje, 
proizvodnju, socijalne sektore, 
infrastrukturu, regionalni 
razvoj, okoliš i upravljanje 
rizikom od katastrofa, kao 
i međusektorske teme koje 
uključuju spol, mlade 
i ugroženo stanovništvo.
27 Stručnjaci su smatrali da je 
tijekom razdoblja od tri 
godine bilo potrebno 
11,5 milijardi američkih dolara: 
50 % za socijalne sektore, 17 % 
za infrastrukturu, 15 % za 
okoliš i upravljanje rizikom 
i katastrofama, dok ostatak 
otpada na proizvodne sektore, 
upravljanje i međusektorske 
aspekte (spol, mladi, ugroženo 
stanovništvo).
28 Unutar koordinacijske skupine 
(“Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire ”, osnovane 
27.2.2009.), u svibnju 2010. 
godine donatori proračunske 
potpore dogovorili su akcijski 
plan glavnih zadaća za 
poboljšanje financijskih 
kontrola i uvođenje reformi, 
kao i zajedničku matricu 
pokazatelja za procjenu 
napretka u tim područjima.
29 Vlada je nastojala zadržati 
ukupan smjer početne 
strategije suradnje 10. ERF‑a, 
što je nastavilo biti važno za 
potporu dugoročnom razvoju. 
Osim toga, iako se većina 
donatora usredotočila na 
područje izravno pogođeno 
potresom, smatralo se da je od 
ključne važnosti nastaviti 
s potporom i za ostale dijelove 
zemlje.
17 Opažanja
23 
U pogledu infrastrukture, ceste su 
ostale glavno područje potpore 
EU‑a, no obnova gradova (uključu ‑
jući stambene prostore) dodana je 
u skladu s akcijskim planom PARDH. 
U sektoru upravljanja zadržana je 
potpora za decentralizaciju i jačanje 
državnih kapaciteta, no kao prioritetno 
područje dodani su i razvoj sustava 
zemljišnog registra te smanjenje rizika 
od katastrofe. Cilj je povećane do ‑
djele sredstava za opću proračunsku 
potporu bio ponovno uspostaviti javne 
službe, pokrenuti program obnove 
i pružiti potporu razvoju i strategiji 
rasta putem reformi gospodarskog 
upravljanja. Znatan iznos financijskih 
sredstava (43,6  milijuna  eura) osiguran 
je općim proračunom EU‑a za hranu 
i poljoprivredu te za smanjenje rizika 
od katastrofe30.24 
Programi koje je ispitao Sud općenito 
su bili u skladu sa strategijom koju je 
usvojila Komisija. Posebne potrebe 
u područjima u kojima se pružala Ko ‑
misijina potpora točno su procijenjene 
tijekom izrade pojedinačnih programa 
(vidjeti prilog III. , Relevantnost).30 U poljoprivrednom sektoru 
između 2011. i 2012. godine 
osigurana su znatna 
financijska sredstva putem 
tematskog programa za 
sigurnost hrane i instrumenta 
za hranu (ukupno 
23,6  milijuna  eura) te inicijative 
milenijskih razvojnih ciljeva 
(20 milijuna  eura za 
poboljšanje sigurnosti hrane). 
Potporu za pripravnost na 
katastrofe pružali su programi 
DIPECHO, instrument za 
stabilnost i države članice 
EU‑a.TablicaIzmijenjena dodjela sredstava po sektorima u okviru pro ‑
gramske pomoći 10. ERF‑a nakon potresa
(milijuna eura)
Sektor Početna dodijeljena sredstva Izmijenjena dodijeljena 
sredstva
Ciljani sektori 259 349
Infrastruktura 175 245
Upravljanje 36 27
Opća proračunska potpora 48 77
Ostalo 32 35
Pričuva 0 7
UKUPNO 291 391
Izvor:  Strateški dokument za zemlju/nacionalni okvirni program za razdoblje 2008.–2013. i revidirani 
strateški dokument za zemlju/nacionalni okvirni program za razdoblje 2011.–2013.
18 Opažanja
Podjela poslova između 
Komisije i ostalih glavnih 
donatora bila je odgovara ‑
juća, ali je koordinacija tije ‑
kom provedbe bila otežana
25 
Haiti je odabran kao pilot zemlja za 
zajedničku izradu programa EU‑a (vi ‑
djeti okvir 2. ) u sklopu 10. ERF‑a. Kako 
je već naznačeno u tekstu, Komisija 
je u suradnji s državama članicama 
EU‑a koje djeluju na Haitiju (Njemačka, 
Francuska, Španjolska) i drugim glav ‑
nim donatorima pripremila i izmjene 
u strategiji suradnje 10. ERF‑a. To je 
omogućilo djelotvornu raspodjelu 
posla. Dok su Francuska i Španjolska 
uglavnom djelovale na jugu zemlje, 
a SAD na sjeveru, potpora EU‑a bila je 
usmjerena na središnju regiju Artibo ‑
nite. Nadalje, Port‑au‑Prince i drugi 
gradovi pogođeni potresom bili su 
podijeljeni u zone u kojima su djelovali 
pojedinačni donatori i njihovi partneri 
za provedbu.26 
No, svakodnevna koordinacija između 
Komisije i drugih donatora tijekom 
provedbe programa bila je otežana:
(a) djelotvornost koordinacijskog 
mehanizma za humanitarnu 
pomoć kojim upravlja OCHA31, a u 
kojem je sudjelovao DG ECHO, bila 
je ograničena. Glavni su razlozi 
bili njegova složenost, velik broj 
humanitarnih dionika s različitim 
operativnim metodama, izostanak 
volje nekih donatora da rade za ‑
jedno s drugima, jezični problemi32 
te činjenica da su sastanci bili orga ‑
nizirani u vojnoj bazi UN‑a33. Osim 
toga, međusektorska koordinacija 
radnih skupina i dalje je bila slaba 
zbog nedovoljnog broja stručnih 
koordinatora s vještinama strateš ‑
kog razmišljanja i moderiranja34;31 Taj je koordinacijski 
mehanizam bio temeljen na 
sektorskim radnim skupinama 
koje su se nazivale 
“klasterima”. Klasteri su 
partnerstva između 
međunarodnih sektora, 
državnih i lokalnih vlasti 
i civilnog društva. Osnovani su 
kada su u sektoru postojale 
jasne humanitarne potrebe, 
odnosno kada su brojni dionici 
u sektorima i nacionalnim 
tijelima trebali koordiniranu 
potporu. Do 2012. godine 
postojalo je 11 funkcionalnih 
klastera. Otad je njih 7 s 
vremenom postepeno 
prestalo s radom zbog 
prijelaza na razvoj, ali i zbog 
naglog smanjenja financijskih 
sredstava za humanitarno 
djelovanje u zemlji.
32 Mnogi su sastanci organizirani 
na engleskom jeziku, na kojem 
je pripremljena 
i dokumentacija. To je 
ograničilo sudjelovanje 
lokalnih nevladinih 
organizacija.
33 Neke organizacije nisu htjele 
ulaziti na vojno područje iz 
ideoloških razloga, dok 
drugim, uglavnom malim 
nevladinim organizacijama 
pristup nije bio dozvoljen. 
Prostorije su bile pretrpane te 
je bilo teško pronaći zajednički 
stav o određenim pitanjima.
34 “Evaluation of OCHA Response 
to the Haiti Earthquake” 
(Evaluacija aktivnosti ureda 
OCHA nakon potresa na 
Haitiju), 2011., str. 10. i str. 11. 
(http://hhi.harvard.edu/sites/
default/files/In%20Line%20
Images/programs%20 ‑%20
hum%20effectiveness%20
‑%20earthquake%20 ‑%20
evaluation.pdf ).
Zajednička izrada programa EU‑a
Cilj je zajedničke izrade programa EU‑a koordinirati rad koji donatori obavljaju u zemlji u sklopu zajednič ‑
kog okvira potpore, pri čemu se svaki specijalizira u području u kojem je jak. Takvo djelovanje može smanjiti 
rascjepkanost pomoći i povećati odgovornost, usklađivanje i prilagodbu te istovremeno podignuti razinu rada 
EU‑a i omogućiti europskim donatorima da aktivnosti obavljaju usuglašeno.
Izvor:  Europska komisija, Zajednička izrada višegodišnjih programa, završno izvješće (2010.).Okvir 2.
19 Opažanja
(b) koordinacijski mehanizmi za 
razvojnu pomoć, koji su postojali 
prije potresa, i sami su složeni i u 
njihov je rad uključen velik broj 
dionika (vlada, donatori, među ‑
narodne nevladine organizacije, 
agencije UN‑a, i sl.) s različitim 
zadaćama35. Glavni međunarodni 
donatori okupljeni su u skupini 
12 donatora (G12). Na sektorskoj ra ‑
zini, koordinacijski mehanizmi bili 
su korisni za podjelu posla i raz ‑
mjenu informacija, ali nisu doveli 
do koordiniranih aktivnosti ili do 
uspostave sektorskih politika36.
(c) zbog kolapsa institucionalnih 
kapaciteta državne uprave, sporog 
procesa donošenja odluka vlade, 
nedovoljne komunikacije, ogra ‑
ničene uključenosti građanskog 
društva i nedostatka voditeljskih 
vještina, Privremeno povjeren ‑
stvo za oporavak Haitija (vidjeti 
okvir 3. ) nije moglo djelotvorno 
koordinirati37 znatno povećanu do ‑
natorsku potporu nakon potresa. 
U studenome 2012. godine vlada, 
UN i G12 pokrenuli su novi koor ‑
dinacijski sustav radi prebacivanja upravljanja koordinacijom pomoći 
na nadležna tijela Haitija: “ Cadre 
de Coordination de l’Aide Externe au 
Développement d’Haïti ”38 (CAED). 
No, okvir CAED još nije mogao 
pružiti strateške smjernice o me ‑
đunarodnoj potpori za aktivnosti 
obnove39.
27 
Što se tiče proračunske potpore, 
u svibnju 2010. godine donatori su 
u okviru osnovane koordinacijske sku ‑
pine40 dogovorili akcijski plan glavnih 
zadaća41 za poboljšanje financijskih 
kontrola i uvođenje reformi, kao 
i zajedničku matricu pokazatelja za 
procjenu napretka42. Zajedničkom je 
procjenom također omogućena prila ‑
godba komponenti tehničke potpore 
njihovih programa za osiguravanje 
komplementarnosti. Ipak, ti obećava ‑
jući izgledi za ostvarivanje koordini ‑
ranog praćenja i dijaloga o politikama 
s nacionalnim tijelima postepeno su 
se smanjivali tijekom provedbe (vidjeti 
odlomak 63.).35 Međuagencijska ocjena na 
Haitiju, u stvarnom vremenu: 
3 mjeseca nakon potresa 
(2010.).
36 Ured posebnog izaslanika za 
Haiti: “Has Aid Changed? 
Channelling assistance to Haiti 
before and after the 
earthquake” (Je li se pomoć 
promijenila? Usmjeravanje 
pomoći Haitiju prije i nakon 
potresa), lipanj 2011., str. 8.
(http://reliefweb.int/sites/
reliefweb.int/files/resources/
has_aid_changed_en.pdf ).
37 Vidjeti, na primjer: “ L’aide 
française à Haïti après le séisme 
du 12 janvier 2010 ”, Cour des 
comptes  (Francuska pomoć 
Haitiju nakon potresa od 
12. siječnja 2010.), Revizorski 
sud (siječanj 2013.) i “From 
Relief to Recovery: Supporting 
good governance in 
post‑earthquake Haiti” (Od 
pomoći do oporavka: Pružanje 
potpore dobrom upravljanju 
na Haitiju nakon potresa), 
O x fam, 2011.
38 Okvir za koordinaciju vanjske 
pomoći kao potpore razvoju 
Haitija.
39 Sastanci okvira CAED nisu bili 
česti te u trenutku posjeta 
Suda još uvijek nije bio 
pripremljen opis poslova za 
sektorske radne skupine.
40 “ Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire”  (CPAB), koji 
je službeno osnovan 
27.2.2009. i kojim predsjeda 
ministarstvo financija.
41 Temeljen na preporukama 
MMF‑a iznesenih nakon 
revizije javnih rashoda 
Svjetske banke iz 2009. godine 
i pregleda javnih rashoda 
i financijske odgovornosti 
sastavljenog 2007. godine.
Privremeno povjerenstvo za oporavak Haitija
Osnivanje Privremenog povjerenstva za oporavak Haitija najavljeno je na međunarodnoj donatorskoj konfe ‑
renciji pod nazivom “Za novu budućnost Haitija” te je povjerenstvo službeno osnovano u travnju 2010. godine 
na razdoblje od 18 mjeseci. Uloga je povjerenstva nadgledati provedbu Akcijskog plana za nacionalni opora ‑
vak i razvoj Haitija i upravljati sredstvima koja su prikupile vlada i međunarodna zajednica u okviru Fonda za 
obnovu Haitija. Povjerenstvom su zajednički upravljali premijer Haitija i Bill Clinton, bivši predsjednik SAD‑a.Okvir 3.42 U osnovi u skladu s općim uvjetima opće proračunske potpore, tj. ostvarivanjem 
zadovoljavajućeg napretka (i) prema okviru povećane makroekonomske stabilnosti; (ii) 
u reformi s ciljem poboljšanja upravljanja javnim financijama; (iii) u provedbi strategija 
obnove i razvoja.
20 Opažanja
Unatoč određenim napo ‑
rima Komisije, pomoć, 
obnova i razvoj nisu bili 
dovoljno povezani
28 
Sud je ispitao je li Komisija: (i) iskoristi ‑
la različite instrumente na fleksibilan 
način; (ii) dobro koordinirala aktivnosti 
DG ECHO‑a i EuropeAida; i (iii) vodila 
računa o povezivanju pomoći, obnove 
i razvoja (LRRD) tijekom izrade i pro ‑
vedbe programa EU‑a za obnovu.
29 
Glavni je cilj potpore EU‑a nakon po ‑
tresa na Haitiju bio pružiti neposrednu 
pomoć, obnoviti oštećenu infrastruk ‑
turu i osnovne funkcije javnih službi 
te ponovno stvoriti uvjete za održivi 
razvoj. Povezivanje pomoći, obnove 
i razvoja bilo je stoga strateško pitanje 
za suradnju EU‑a s Haitijem u razdo ‑
blju nakon katastrofe iz 2010. godine 
(vidjeti okvir 4. ).Komisija je koristila različite 
instrumente na fleksibilan 
način
30 
Izrada i priprema programa EuropeAi ‑
da uključivala je i raspravu s nacional ‑
nim tijelima i koordinaciju s drugim 
donatorima. S obzirom na znatan pri ‑
premni rad koji moraju obaviti Komi ‑
sija i ESVD, proces nije osmišljen tako 
da vodi računa o brzo promjenjivim 
potrebama u kriznoj situaciji. No, dok 
je službeno usvajanje revidirane strate ‑
gije suradnje 10. ERF‑a nakon potresa 
trajalo dvije godine43, njezin je općeniti 
smjer bio određen relativno brzo, čime 
je omogućeno smanjenje kašnjenja 
u pokretanju programa obnove.43 Revidirani strateški dokument 
za zemlju potpisan je 
u ožujku 2012. godine.
Povezivanje pomoći, obnove i razvoja
Uloga je neposredne pomoći bila hitno pružiti kratkoročnu humanitarnu pomoć kako bi se spasile i održale 
na životu osobe koje su se uslijed prirodnih nepogoda ili nasilnih sukoba našle u teškoj situaciji. Aktivnosti 
obnove postupci su osmišljeni kako bi postepeno zamijenili neposrednu pomoć i stabilizirali gospodarsku 
i socijalnu situaciju pružanjem pomoći onima koji su pogođeni katastrofom da izgrade infrastrukturu, pobolj ‑
šaju usluge i ojačaju institucije koje će omogućiti prihvatljiv prijelaz na razvojnu suradnju. Povezivanje pomo ‑
ći, obnove i razvoja obuhvaća mjere i intervencije osmišljene za popunjavanje praznina i/ili jačanje sinergije 
između kratkoročne i dugoročne pomoći.
Izvor:  COM(96) 153 završna verzija od 30. travnja 1996. o Povezivanju pomoći, obnove i razvoja; COM(2001) 153 završna verzija od 23. trav ‑
nja 2001. o Povezivanju pomoći, obnove i razvoja – procjena; COM(2012) 586 završna verzija od 30. listopada 2012. o Pristupu EU‑a otpornosti: 
učenje iz kriza u vezi sa sigurnosti hrane.Okvir 4.
21 Opažanja
31 
Osim EuropeAida u aktivnosti obno ‑
ve bio je uključen i DG ECHO. Dok je 
2010. godine humanitarna pomoć koju 
je pružio DG ECHO bila usmjerena 
na neposredne potrebe (uključujući 
uklanjanje ruševina, osnivanje naselja 
sa šatorima od plastične folije i opskr ‑
bu interno raseljenih osoba hranom), 
njegova se pomoć nastavila i u 2011. 
i 2012. godini nakon faze neposred ‑
nih potreba. Uključivala je smanjenje 
rizika od katastrofe44 i rješavanje 
problema raseljavanja45, uglavnom 
u obliku izgradnje privremenih sklo ‑
ništa, sanitarnih čvorova i sustava te 
organiziranja programa Te je aktivnosti 
obavio DG ECHO u obliku kratkoročne 
potpore obnovi dok nisu bili spremni 
dugoročni projekti obnove razvojnih 
partnera46.
32 
Komisija je pokrenula i fleksibilniji 
instrument za stabilnost kojim upravlja 
Služba za instrumente vanjske politi ‑
ke i koji je bio nastavak programa za 
pripravnost na katastrofe DG ECHO‑a 
(DIPECHO). Cilj je bio olakšati prijelaz 
na obnovu i razvoj pružanjem pomoći 
u jačanju sposobnosti ljudi da se nose 
s teškoćama uzrokovanim katastrofa ‑
ma putem opsežnih javnih i školskih 
kampanja podizanja svijesti, aktivnosti 
ublažavanja koje su bile malog raz ‑
mjera i osposobljavana dobrovoljaca 
u području civilne zaštite47.Koordinacija unutar Komisije 
nije bila na najboljoj mogu ‑
ćoj razini
33 
Komisija je uspostavila kriznu platfor ‑
mu koja se sastojala od redovnih koor ‑
dinacijskih sastanaka između Euro ‑
peAida, DG ECHO‑a, Glavnog tajništva 
Komisije i država članica EU‑a, s ciljem 
koordiniranja aktivnosti EU‑a u prvih 
nekoliko tjedana nakon potresa. DG 
ECHO i delegacija EU‑a isto su tako 
redovno razmjenjivali informacije (npr. 
o potrebama osoba raseljenih unutar 
zemlje koje su bile smještene u kampo ‑
vima ili privremenim skloništima) te su 
o programu DIPECHO komunicirali sa 
Službom za instrumente vanjske politi ‑
ke kako bi osigurali dobru povezanost 
s drugim aktivnostima za smanjenje 
rizika od katastrofa. Redovno su se 
organizirali i sastanci timova za zemlju 
kojima su prisustvovali predstavnici 
Komisijinih odjela48. Ovi koordinacijski 
mehanizmi olakšali su procjenu potre ‑
ba i pravilno postavljanje prioriteta.
34 
Program obnove i razvoja četvrti koji 
je pokrenuo EuropeAid (program 9) 
proširen je kako bi uključio dodatna 
područja grada Port‑au‑Prince. Kako 
bi se osiguralo da je program u skladu 
s prijašnjim projektima DG ECHO‑a, 
EuropeAid je slijedio načelo “istog 
partnera u istom području” koje je 
uključivalo angažiranje istih provedbe ‑
nih partnera koji su prethodno djelo ‑
vali u određenom okrugu tijekom faze 
humanitarne pomoći, čime se iskoriš ‑
tavalo njihovo izrazito korisno stručno 
znanje u određenom kontekstu49.44 Ukupno 5,5  milijuna  eura: 
3 milijuna  eura iz 
provedbenog plana 
humanitarne pomoći na 
Haitiju za 2011. godinu 
i 2,5 milijuna eura iz programa 
DIPECHO za karipsko područje 
koji su dodijeljeni neovisno od 
pomoći za potres.
45 Pomoć DG ECHO‑a 2012. 
godine bila je usmjerena na 
rješavanje problema 
raseljenosti 
(20,25  milijuna  eura), 
suzbijanja kolere 
(3 milijuna  eura), pružanja 
pomoći nakon prirodnih 
nepogoda kao što su tropska 
oluja Isaac i uragan Sandy 
(9 milijuna eura) i smanjenje 
rizika od katastrofa 
(2 milijuna  eura).
46 To je u skladu s 1. preporukom 
koju je Sud iznio u svojem 
tematskom izvješću br. 6/2008 
o pomoći Europske unije za 
obnovu nakon tsunamija 
i uragana Mitch u odnosu na 
brzu izradu programa obnove 
(http://eca.europa.eu ).
47 “DIPECHO Study: Lessons 
learned for an improved 
strategy and approach” 
(Studija o DIPECHO‑u: pouke 
za poboljšanje strategije 
i pristupa), Inspire Consortium, 
ožujak 2013., str. 11. i str. 19. 
(http://ec.europa.eu/echo/
files/policies/dipecho/reports/
LL_improved_strategy_
approach_March2013.pdf ).
48 Jedan je od ishoda bila odluka 
da se uspostave programi 
obnove u četvrtima 
pogođenih područja.
49 Npr. nevladina organizacija 
Concern Worlwide provodila 
je projekt uspostavljanja mira 
financiran sredstvima 
instrumenta za stabilnost čiji 
je cilj bio smanjiti borbe 
oružanih bandi u slamu Grand 
Ravine. Nakon projekta 
uslijedile su humanitarne 
intervencije s glavnom 
upravom ECHO, kao i obnova 
i unaprjeđenje iste četvrti 
s EuropeAidom.
22 Opažanja
35 
No, kako je naglasila Komisijina Služba 
za unutarnju reviziju (IAS), ECHO 
i EuropeAid nisu imali jasnu zajedničku 
strategiju za zemlju u pogledu povezi ‑
vanja pomoći, obnove i razvoja kako bi 
se postigla najveća moguća sinergija 
i neometan prijelaz između njihovih 
aktivnosti. Tijekom posjeta Haitiju 
u veljači 2012. godine, predstavnici Od ‑
bora Europskog parlamenta za prora ‑
čunski nadzor utvrdili su da između DG 
ECHO‑a i delegacije EU‑a nije postojala 
dovoljna razina koordiniranosti50. Ne ‑
dostatci koje je uočio Sud uglavnom su 
bili povezani sa sljedećim aspektima:
(a) programi DG ECHO‑a kratko ‑
ročni su, dok izrada i priprema 
programa EuropeAida zahtijeva 
više vremena. Iako su obje strane 
usvojile fleksibilan pristup (vidjeti 
odlomke 30. i 31.), od trenutka kad 
je DG ECHO‑a završio s pružanjem 
potpore do trenutka kad su postala 
dostupna financijska sredstava Eu ‑
ropeAida za obnovu i razvoj četvrti 
prošlo je nekoliko mjeseci. Gladak prijelaz s jednih na druge aktivno ‑
sti na terenu bio je moguć samo uz 
pomoć samostalnog financiranja 
i motivacije provedbenih partnera;
(b) mišljenja humanitarnih i razvojnih 
partnera, uključujući DG ECHO 
i delegaciju EU‑a, o najprikladni ‑
jem pristupu rješavanja stambenih 
pitanja potrebitih osoba razilazila 
su se. Prema mišljenju delegaci ‑
je EU‑a i mnogih drugih razvojnih 
partnera s kojima je Sud obavio 
razgovor, izgradnja privremenih 
skloništa umjesto stambenih pro ‑
stora za trajan boravak tri godine 
nakon potresa nije najučinkovi ‑
tije rješenje, ako se uzme u obzir 
nedostatak prostora i visok rizik od 
toga da se područja sa skloništima 
pretvore u slamove;
(c) izlazna strategija DG ECHO‑a i na ‑
knadno preuzimanje aktivnosti od 
strane delegacije EU‑a nisu bili for ‑
malizirani ni dokumentirani. Time 
nije omogućeno pravilno praćenje.50 Posjet izaslanstva CONT‑a, 
22.–26. veljače 2012., Haiti, 
Obavijest o povratnoj 
informaciji ( http://www.
europarl.europa.eu/
meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf ).Slika 1Nedostatak prostora glavna je prepreka obnovi gradova 
na Haitiju
Izvor:  Europski revizorski sud.
23 Opažanja
Povezivanje pomoći, obnove 
i razvoja bilo je dobro osmi ‑
šljeno u pogledu izrade poje ‑
dinačnih programa obnove, 
ali ga je katkad bilo teško 
provesti u praksi
36 
Programi koje je ispitao Sud bili su 
prikladno osmišljeni kako bi povezali 
humanitarnu fazu i fazu obnove ili 
kako bi omogućili stvaranje uvjeta 
za održivi razvoj. Cilj je aktivnosti bio 
ponovno uspostaviti ključne funkcije 
javnih službi i stvoriti uvjete za odr ‑
živi razvoj. No, izgledi za ostvarenje 
navedenoga nisu bili obećavajući za 
4 od 13 programa koje Sud ispitao, 
i to zbog izostanka prikladnih reformi, 
nemogućnosti tijela vlasti da preuzmu 
vlasništvo nad programima te nepo ‑
stojanja funkcionalne uprave (vidjeti 
prilog III. , Izrada).37 
Gotovo svi programi obnove DG 
ECHO‑a olakšali su neometan prijelaz 
prema razvoju. Često su bili dijelom 
integriranog pristupa za određenu 
četvrt. Osim izgradnje skloništa, takvi 
su pristupi uključivali potporu u obliku 
sredstava za život te pružanja eduka ‑
cija i potpore tijelima lokalnih vlasti 
(vidjeti  okvir 5. ). No, kašnjenja u pro ‑
vedbi programa (vidjeti odlomak 43.) 
usporila su stvaranje uvjeta za održivi 
razvoj u predmetnim područjima.
 Integrirana rješenja
Cilj je programa HELP (2. program) financiranog sredstvima DG ECHO‑a u rubnim područjima gradova Pe ‑
tit‑Goâve i Léogâne bio popraviti oštećenja na kućama i izgraditi polutrajna skloništa. To je bio dio integri ‑
ranog pristupa čiji je cilj bio ponovno izgraditi objekte u zajednici. Drugi su programi u ovom području bili 
usmjereni na izgradnju centra za strukovno osposobljavanje, sađenje javnih vrtova, uspostavu tržnice, poplo ‑
čavanje ulica i poboljšanje javnog prijevoza. Na taj je način aktivnostima obnove ljudima omogućen ne samo 
povratak njihovim kućama nego i početak obavljanja plaćenih poslova.Okvir 5.
24 Opažanja
38 
U području urbanog razvoja, razrada 
i širenje protupotresnih standarda 
izgradnje i dobre prakse planirani su 
u okviru programa smanjenja rizika od 
katastrofa koji su bili dijelom vladinih 
i institucionalnih programa potpore, 
kao što je program obnove i razvoja 
četvrti (vidjeti 9. program). To je bio 
prikladan pristup, koji je u skladu 
s načelom “bolje ponovne izgradnje”. 
Ipak, unatoč kampanjama podizanja 
svijesti, ti su se standardi zbog većeg 
troška izgradnje i izostanka djelotvor ‑
nih kontrola nadležnih tijela rijetko 
poštovali za privatne kuće u ugrože ‑
nim područjima. Napredak programa 
obnove otežan je i vlasničkim sporovi ‑
ma zbog toga što je služba za zemljišni 
registar bila tek u povojima51. Pilot pro ‑
jekti namijenjeni razvoju zemljišnog 
registra bili su u tijeku u dva okruga 
Port‑au‑Princea, no bilo je izgledno da 
će širenje projekta na cijelu zemlju biti 
dugotrajan proces.
39 
Prehrambeni program instrumenta za 
razvojnu suradnju koji je ispitao Sud 
(8. program) uslijedio je nakon huma ‑
nitarne pomoći, a cilj mu je bio omo ‑
gućiti prijelaz na nastavak održivog 
razvoja, posebice uspostavom postoja ‑
ne opskrbe visokokvalitetnim sjeme ‑
njem za poljoprivrednu proizvodnju. 
No, slaba je postojeća uprava nudila 
ograničene mogućnosti za održavanje 
rezultata programa i željeni razvoj.40 
Odmah nakon potresa, program opće 
proračunske potpore (10. program) 
pomogao je vladi da nadoknadi nedo ‑
statak sredstava u državnoj riznici koji 
je mogao dovesti do raširene nestabil ‑
nosti. Potpora za ponovnu uspostavu 
vlade, strategije razvoja i rasta i po ‑
boljšavanje gospodarskog upravljanja 
bila je važan čimbenik za poboljšanje 
situacije. No, spori napredak koji je vla ‑
da ostvarila u ovom području otežao je 
neometanu provedbu programa opće 
proračunske potpore i njegov mogući 
doprinos aktivnostima povezanima 
s institucionalnom i fizičkom obnovom 
(vidjeti odlomke 53. i 54.).51 Vlasnički sporovi oko zemljišta 
znatno su doprinijeli 
kašnjenjima i u drugim 
donatorskim programima. 
Vidjeti, na primjer, dokument 
“Haiti reconstruction  – USAID 
infrastructure projects have 
had mixed results and face 
sustainability challenges” 
(Obnova Haitija – 
infrastrukturni projekti 
USAID‑a imali su različite 
rezultate te je njihova 
održivost upitna), Državni 
ured SAD‑a za odgovornost 
(lipanj 2013.).
25 Opažanja
Komisija nije dostatno 
osigurala djelotvornu 
provedbu potpore EU‑a 
obnovi
41 
Sud je ispitao sljedeće: (i) jesu li pla ‑
nirani izlazni proizvodi realizirani pra ‑
vodobno; (ii) je li Komisija procijenila 
glavne rizike nakon katastrofe i usvojila 
mjere za uklanjanje tih rizika; i (iii) je li 
praćenje bilo prikladno.
U većini programa postojala 
su kašnjenja te su neki od 
programa ostvarili ograničen 
napredak
42 
Jedanaest od trinaest programa koje je 
ispitao Sud nije bilo provedeno u skla ‑
du s početnim rasporedom. Kašnjenja 
su varirala od jednog do dvanaest 
mjeseci, što je posebice zabrinjavaju ‑
će u slučaju programa koji su izvorno 
trebali biti kratkog trajanja. Tri pro ‑
grama realizirala su tek ograničen dio 
planiranih izlaznih proizvoda (vidjeti 
prilog III. , Izlazni proizvodi). Dva od ta 
tri programa bila su velikih razmjera 
u smislu financijskih sredstava52.Projekti DG ECHO‑a
43 
Planirani izlazni proizvodi sedam pro ‑
grama koje je ispitao Sud uključivali su 
uklanjanje ruševina, izgradnju 1500 pri ‑
vremenih skloništa, obnovu 800 ošte ‑
ćenih kuća, izgradnju sanitarnog 
i vodoopskrbnog sustava, pružanje 
opreme i izobrazbe za civilnu zaštitu, 
osnivanje geografskog informacijskog 
centra, odobravanje mikrokredita i ra ‑
zličite aktivnosti kojima se ostvaruju 
prihodi. Jedan program (6. program) 
proveden je u skladu s planiranim 
rasporedom. Ostali su programi ka ‑
snili s provedbom zbog teške situacije 
koja je uslijedila nakon potresa53, ali 
i zbog nedostataka u njihovoj izradi 
ili provedbi. Provedbeni partneri nisu 
dovoljno uzeli u obzir lokalna ograni ‑
čenja (npr. složene nacionalne upravne 
postupke) ili tehničke poteškoće (npr. 
veličina privremenih skloništa nije bila 
prikladna za raspoloživi prostor).
44 
Gotovo su svi programi s vremenom 
realizirali planirane izlazne proizvo ‑
de. No, u jednom slučaju54, planirani 
povratak otprilike 2000 obitelji svo ‑
jim domovima nije ostvaren tijekom 
provedbe programa jer Ministarstvo 
javnih radova nije dostavilo pouzdane 
podatke o stanju tih kuća55.52 “Programme d’appui 
budgétaire général au Plan 
d’action pour la Reconstruction 
et le Développement d‘Haïti et 
à la Stratégie Nationale de 
Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté”  (10. program), 
u kojem je doprinos EU‑a 
iznosio 47 milijuna eura, te 
“Jačanje pripravnosti Haitija na 
hitne situacije”, u kojem je 
doprinos EU‑a iznosio 
14,5  milijuna  eura 
(13. program).
53 Uvjeti za provedbu programa 
pogoršavali su se zbog 
izbijanja kolere, uragana ili 
loših sigurnosnih uvjeta.
54 Izgradnja sigurnih i održivih 
skloništa (1. program).
55 Ministarstvo javnih radova 
moralo je utvrditi:
‑ da zgrade nisu oštećene 
tijekom potresa i da se 
u njima može stanovati 
odmah, ili
‑ da su zgrade opasne i da je 
potrebno ograničiti pristup 
takvim zgradama u kojima 
je stanovanje moguće tek 
nakon obavljanja određenih 
radova, ili
‑ da su zgrade opasne i da je 
potrebno zabraniti pristup 
takvim zgradama u kojima 
je stanovanje moguće tek 
nakon obavljanja opsežnih 
radova, ili da ih je potrebno 
srušiti.
26 Opažanja
Instrument za stabilnost
45 
Program financiran sredstvima in ‑
strumenta za stabilnost čiji je cilj bio 
ponovno uspostaviti kapacitete vlade 
Haitija za pripravnost na katastrofe 
imao je tri komponente: (i) uklanjanje 
ruševina pružanjem plaćenog posla za 
ugroženo stanovništvo; (ii) organizira ‑
nje niza političkih sastanaka na visokoj 
razini o pitanjima izgradnje, strategi ‑
jama pružanja pomoći, reformi ustava 
i ponovnoj uspostavi funkcionalne 
vlade; te (iii) jačanje otpornosti stanov ‑
ništva pružanjem opreme koja se ko ‑
risti u hitnim slučajevima te uspostava 
kriznog stožera u gradu Port‑au‑Prince.46 
Prve dvije komponente (11. i 12. pro ‑
gram) provedene su u skladu s planom. 
Glavni uzroci kašnjenja u provedbi 
treće komponente bili su logistička 
ograničenja, nedovoljno relevantno 
iskustvo zemlje i nepoznavanje jezika 
provedbenih partnera, kao i pretjerano 
ambiciozni ciljevi programa. Nadalje, 
pružena je izobrazba bila nedovolj ‑
na te nije bila dobro prilagođena 
lokalnim uvjetima. Oprema za hitne 
slučajeve nije bila dovoljne kvalitete 
te se nije uvijek nalazila na prikladnim 
lokacijama.Slike 2 i 3Privremena skloništa izgrađena u okviru programa “Izgradnja sigurnih privremenih 
skloništa i sanitarnih čvorova” (Léogâne) i “Izgradnja sigurnih i održivih skloništa” 
(Delmas, Port‑au‑Prince)
Izvor:  Europski revizorski sud.

27 Opažanja
Izgradnja i razvoj četvrti
47 
Povratak raseljenog stanovništva 
njihovim matičnim četvrtima bio 
jedan od ključnih vladinih prioriteta 
čiji je cilj bio ojačati slabu socijal ‑
nu koheziju uzrokovanu seljenjem 
i stradanjem stanovništva. Program 
“Programme d’appui à la reconstruction 
et à l’aménagement de quartiers pour 
faciliter le retour des populations sini -
strées ”56, financiran sredstvima ERF‑a, 
pružio je potporu obnovi šest četvrti 
Port‑au‑Princea s velikim brojem sta ‑
novnika57, kao i jedne četvrti u gradu 
Petit‑Goâve. Osim poboljšanja grad ‑
skog planiranja i javnih infrastruktura, 
potpora je pružena kućanstvima kako 
bi stanovnici mogli sami obnoviti svoje 
kuće. Izobrazbom i mikrofinanciranjem 
na razini zajednice promicale su se 
i različite druge aktivnosti kako bi se 
potaknula gospodarska samostalnost.
48 
Dio programa provodio se putem 
državne uprave58. Iako je to bilo 
važno u okviru načela “bolje ponovne 
izgradnje” i preuzimanja vlasništva 
nad programom, takav pristup nije 
omogućio realizaciju fizičkih izlaznih 
proizvoda tempom koji je u potpunosti 
bio u skladu s povezivanjem pomoći, 
obnove i razvoja. U vrijeme kada je Sud 
obavljao posjet, opći je pojam obnove 
već bio dogovoren te je već bio sa ‑
stavljen glavni plan za pristupne ceste 
i javnu infrastrukturu za sve ispitane 
projekte, no građevinski radovi još nisu 
bili započeti.49 
Ipak, ostvaren je znatan napredak 
u obnovi kapaciteta javne uprave 
u području urbanog razvoja. Dobar je 
napredak postignut i u pogledu aktiv ‑
nosti koje su provodili partneri nevla ‑
dinih organizacija. Njihovo iskustvo 
s terena, kontinuirana prisutnost od 
samog početka humanitarnog djelo ‑
vanja i pragmatičan pristup omogućili 
su brzo obavljanje pripremnog rada59. 
Nadalje, njihovu interakciju s vlastima 
olakšavalo je poboljšanje situacije 
nakon uspostave komponenti instituci ‑
onalne potpore.
Sigurnost hrane
50 
Cilj je programa financiranog sredstvi ‑
ma instrumenta za razvojnu suradnju 
koji je ispitao Sud (8. program) bio 
poboljšati sigurnost hrane za naju ‑
groženija kućanstva i poljoprivredne 
proizvođače u regiji Artibonite, i to 
putem održivog upravljanja prirod ‑
nim resursima, aktivnosti kojima se 
ostvaruju prihodi i jačanja kapaciteta 
regionalne uprave.
51 
U vrijeme posjeta Suda program je još 
bio u ranoj fazi provedbe, ali je već 
kasnio četiri mjeseca zbog nedosta ‑
taka u izradi programa (nedovoljna 
analiza administrativne i organizacijske 
okoline) i nedovoljne stručnosti jednog 
provedbenog partnera60.56 Program potpore za obnovu 
i razvoj četvrti za olakšavanje 
povratka potresom 
pogođenog stanovništva 
(9. program).
57 Baillargeau, Martissan, Delmas 
9, Christ‑Roi, Grand‑Ravine, 
Carrefour.
58 Dio programa proveden je 
putem jedinice “Unité de 
Construction de Logements et 
de Bâtiments Publics” , koja 
djeluje od kolovoza 2012. 
godine u okviru Ureda 
premijera.
59 Osnivanje lokalnih odbora, 
savjetovanje sudionika, 
socijalne i tehničke studije, 
istraživanja o vlasništvu 
zemljišta.
60 Jedna nevladina organizacija 
nije posjedovala potrebnu 
stručnost u području 
financijskog inženjeringa da 
uspostavi program 
kreditiranja.
28 Opažanja
Proračunska potpora
52 
Zajedno s drugim donatorima61, program 
opće proračunske potpore financiran 
sredstvima 10. ERF‑a62 osmišljen je u svr ‑
hu potpore provedbi akcijskog plana 
vlade za obnovu nakon katastrofe63 
i strategije rasta i smanjenja siromaštva64. 
Program je uključivao 44  milijuna  eura 
proračunske potpore i dodatnih 3  miliju ‑
na eura za komplementarne radnje, kao 
što je tehnička pomoć ili potpora za pri ‑
premu nacionalnih statističkih podataka.
53 
Programom su pružena prijeko potrebna 
sredstva riznice kako bi se pružila pomoć 
obnavljanju ključnih državnih funkcija 
u razdoblju nakon potresa. Prva fiksna 
rata u iznosu od 26 milijuna eura ispla ‑
ćena je 2011. godine prema planiranom 
rasporedu, tj. odmah nakon potpisiva ‑
nja sporazuma o financiranju. Većinom 
zbog sporog napretka u gospodarskom 
upravljanju druga su fiksna rata u iznosu 
od 7 milijuna eura i jedini dio prve vari ‑
jabilne rate65 isplaćeni u prosincu 2012., 
odnosno nakon kraja fiskalne godine 
2011.–2012., za koju su bili izvorno plani ‑
rani. Zbog nezadovoljavajućeg napretka 
reforme upravljanja javnim financijama 
Komisija i drugi donatori proračunske 
potpore nisu vršili naknadne isplate 
u 2013. godini.
54 
U području upravljanja javnim financija ‑
ma ostvaren je određeni napredak, kao 
što je osnivanje jedinstvenog računa 
riznice ili otvaranje deset radnih mjesta 
za javne računovođe. Ipak, više od dvije 
godine nakon početka ovog drugog po 
redu programa opće proračunske potpo ‑
re financiranog sredstvima 10. ERF‑a, još 
nije postojao prikladan i realan program 
reforme upravljanja javnim financijama 
s dobro definiranim i prihvaćenim priori ‑
tetnim mjerama i ključnim točkama.Nekim se znatnim rizicima nije 
dovoljno upravljalo
55 
Komisija je djelotvorno analizirala situaci ‑
ju nakon potresa te je prepoznala glavne 
čimbenike rizika. Oni su uključivali 
političku nestabilnost, sigurnost, imovin ‑
sko‑pravna pitanja povezana sa zemlji ‑
štem, nestašicu zemljišta i složenost 
gradova, loše administrativne kapacitete, 
nisku razinu angažiranosti na razini 
zajednice, neodgovarajuću koordinaciju 
i prirodne opasnosti.
56 
No, Komisija nije dobro upravljala utvr ‑
đenim rizicima za provedbu programa 
EU‑a i ostvarivanje njihovih ciljeva. Nije 
procijenila vjerojatnost i mogući učinak 
tih rizika te nije isplanirala odgovarajuće 
mjere za sprječavanje ili ublažavanje 
nekih znatnih rizika. Na primjer:
(a) Duga kašnjenja na carinskim ispo ‑
stavama luka i zračnih luka Haitija 
bila su dobro poznat problem koji 
je znatno otežao provedbu progra ‑
ma izgradnje privremenih skloništa 
(1. program) koji je financiran sred ‑
stvima DG ECHO‑a.
(b) Ograničeni kapaciteti i nedovoljne 
institucijske strukture Ministarstva 
poljoprivrede za opskrbu uzgajiva ‑
ča sjemenom utvrđeni su tijekom 
pripreme prehrambenog progra ‑
ma financiranog instrumentom za 
razvojnu suradnju (8. program). No, 
nisu isplanirane odgovarajuće mjere 
te su izgledi da će rezultati programa 
biti održivi bili loši.
(c) Zbog presložene i ambiciozne izrade, 
program instrumenta za stabilnost 
za pružanje potpore ponovnoj 
uspostavi kapaciteta vlade Haitija 
za pripravnost na krizne situacije 
(13. program) nije u zadovoljavaju ‑
ćoj mjeri ostvario planirane ciljeve 
(vidjeti okvir 6. ). 61 MMF, Svjetska baka, IDB, 
Francuska i Španjolska. 
Kanada i SAD pomagali su 
gospodarsko upravljanje, ali 
nisu pružili izravnu 
proračunsku potporu.
62 Ispitani program opće 
proračunske potpore 
(10. program) bio je drugi po 
veličini koji je 10. ERF 
financirao za Haiti. Prvi 
program ugovoren 2009. 
godine izvorno je vrijedio 
27 milijuna eura te mu je 
vrijednost povećana na 
61 milijun eura iz omotnice B i 
sredstava VFLEX‑a.
63 PARDH, usvojen 2010. g.
64 “Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté”  
(2008.–2010.); “Plan Stratégique 
de Développement d’Haïti, 
Cadre de Croissance Triennal”  
(2012.–2015.).
65 Isplaćeno je samo 
375 000 eura (od ukupno 
3 milijuna eura) zbog toga što 
nije ostvareno 8 (od 9) 
pokazatelja u području 
upravljanja javnim 
financijama.
29 Opažanja
Iskustvo provedbenog partnera 
u zemlji bilo je važan čimbenik koji 
nije dovoljno uzet u obzir.57 
U situaciji u kojoj je osnovno funkci ‑
oniranje države bilo osjetno oslablje ‑
no, pružanje proračunske potpore sa 
sobom je nosilo i visoki fiducijarni rizik66. 
Komisija je obavila razumnu procjenu 
prevladavajuće razine fiducijarnog rizika. 
No, u svjetlu ograničene razine potpore 
drugih donatora67, paket komplemen ‑
tarne pomoći bio je nedovoljan i nije bio 
prikladno usmjeren na ključne funkcije 
kako bi omogućio znatna poboljšanja 
s jasnim prioritetima u svrhu zaštite 
javnih resursa (vidjeti ok vir 7. ). Tijekom 
posjeta Haitiju u veljači 2012. godine, 
predstavnici Odbora Europskog parla ‑
menta za proračunski nadzor uočili su 
neodgovarajuće nacionalne kontrolne 
i računovodstvene sustave50.66 Jedna je od izglednih 
posljedica slabih sustava 
upravljanja javnim financijama 
raširena korupcija. Indeks 
percepcije korupcije 
organizacije Transparency 
International iz 2013. godine 
smješta Haiti na 163. mjesto 
od ukupno 177 navedenih 
zemalja. Primjer prijevare 
i korupcije velikih razmjera je 
slučaj 41 ugovora ukupne 
vrijednosti preko 500 milijuna 
američkih dolara koji su 
tijekom razdoblja od 
studenog 2010. do 
listopada 2011. nepravilno 
dodijeljeni.
67 Tijekom posjeta Suda nijedan 
drugi donator nije provodio 
znatnu potporu institucijama 
u području upravljanja javnim 
financijama. 2010. godine 
stručnjaci MMF‑a pomogli su 
u kontroli javnih resursa, ali 
donatorska zajednica nije 
osigurala odgovarajuće 
praćenje.
Poteškoće u provedbi “Programa potpore ponovnoj uspostavi kapaciteta vlade 
Haitija za pripravnost na krizne situacije”, financiranog sredstvima instrumenta za 
stabilnost (13. program)
Cilj je programa bio pružiti pomoć ponovnoj uspostavi kapaciteta vlade Haitija za pripravnost na krizne 
situacije. Cilj opskrbe 140 lokacija diljem zemlje sa 300 spremnika s opremom za hitne slučajeve pokazao se 
preambicioznim da se ostvari u planiranom roku. Provedbeni se partner suočavao s poteškoćama pri utvrđiva ‑
nju prikladnih lokacija te osiguravanju prihvatljive razine kvalitete i dostupnosti materijala. Neprohodne ceste, 
ograničeni kapaciteti morskih i zračnih luka, nedostupnost goriva i kašnjenja na carinskim prijelazima pokazali 
su se izazovima za partnere bez prethodnog iskustva rada u zemlji čija je važnost podcijenjena.Okvir 6.
30 Opažanja
58 
Komisija je tijekom pripreme programa 
utvrdila političke rizike68, koje je pratila 
tijekom provedbe, no nisu planirane 
jasne mjere za uklanjanje takvih rizika 
u slučaju njihove pojave. Politička 
nestabilnost i promjenjivost redovno 
su ometale razvoj i konsolidaciju poli ‑
tičkog dijaloga i dijaloga o politikama 
između vlade i donatora opće prora ‑
čunske potpore. Nedovoljna politička 
volja, spori pravni postupci i ograni ‑
čeni administrativni kapaciteti kasnije 
su se pokazali kao glavna ograničenja 
za djelotvorno usvajanje i provedbu 
ključnih reformi te provedbu programa 
u skladu s planom (vidjeti odlomke od 
52. do 54.).Praćenje se temeljilo na 
prikladnom okviru, ali mu 
nije dodijeljeno dovoljno 
sredstava
59 
Kako je već navedeno u odlomcima 6. 
i 7., delegacija EU‑a i sama je snosila 
ozbiljne posljedice potresa. Komisi ‑
ja i ESVD nisu poduzeli pravodobne 
mjere da tijekom kritične faze pošalju 
dovoljno osoblja s relevantnim vješti ‑
nama i iskustvom. Broj osoblja dele ‑
gacije EU‑a povećan je tek nedavno69. 
S obzirom na navedene okolnosti de ‑
legacija EU‑a uspjela je obaviti odličan 
posao u vidu praćenja, ali nije imala 
dovoljno kapaciteta za obavljanje po ‑
sjeta na licu mjesta70, koji bi bili korisni 
u brzo promjenjivoj situaciji.68 Npr. promjena vlade, 
nedovoljna politička volja za 
provođenjem reformi, 
socijalna nestabilnost.
69 Delegacija EU‑a na kraju 2013. 
godine pojačana je s dodatnih 
11 radnih mjesta.
70 Delegacija EU‑a 
u Port‑au‑Princeu, prema 
procjeni opsega posla 
EuropeAida, ima drugi najveći 
opseg posla među svim 
predstavništvima EU‑a. Mjere za zaštitu sredstava EU‑a
U svojem tematskom izvješću br. 11/2010 o Komisijinom upravljanju općom proračunskom potporom u ze ‑
mljama AKP‑a, Latinskoj Americi i azijskim zemljama, Sud je preporučio Komisiji da ojača svoje upravljanje ri ‑
zicima. To bi trebalo uključivati kratkoročne mjere u kojima su sustavi upravljanja javnim financijama posebice 
slabi, kao što je slučaj i na Haitiju, kako je potvrdila procjena javnih rashoda i financijske odgovornosti (PEFA) 
iz 2011. godine. Kratkoročne mjere za bolju zaštitu sredstava EU‑a od gubitka, rasipanja i neučinkovitosti mo ‑
gle bi uključivati reviziju platnih lista državnih službenika (oko 50 % trenutačnog proračuna), jačanje odjela za 
ubiranje prihoda (carinska i porezna uprava), posebnu potporu računovodstvenim funkcijama i institucionalnu 
potporu neoperativnom visokom sudu “ Cour supérieure des comptes et du contentieux administratif ”.Okvir 7.
31 Opažanja
60 
Sustav praćenja koji koristi DG ECHO 
temeljio se na obveznom standardizi ‑
ranom okviru izvješćivanja koji pruža 
prikladne informacije i uspoređuje na 
temelju niza dogovorenih pokazatelja. 
S obzirom na to da su postojala kašnje ‑
nja i neočekivane poteškoće, DG ECHO 
poduzeo je pravodobne korektivne 
mjere. U slučaju programa “Izgradnje 
sigurnih i održivih skloništa”, koji se 
nije provodio na zadovoljavajućoj 
razini (vidjeti odlomak 44.), DG ECHO 
prekinuo je suradnju s provedbenim 
partnerom nakon završetka programa.
61 
Za programe instrumenta za stabil ‑
nost, praćenje koje je obavljala delega ‑
cija EU‑a temeljilo se na programskim 
izvješćima i terenskim posjetima, kao 
i na srednjoročnim i završnim evaluaci ‑
jama vanjskih stručnjaka. Brzo je uklo ‑
njeno nekoliko nedostataka uočenih 
tijekom srednjoročne evaluacije, i to 
tako da je zamijenjen lokalni voditelj 
projekta, uspostavljeno intenzivnije 
praćenje i poboljšana koordiniranost 
partnera.62 
Program obnove gradova EuropeAida 
(9. program) uspostavljen je na način 
da je usmjeren na rezultate. Praćenje 
napretka prema jasno utvrđenim poka ‑
zateljima osigurano je putem financij ‑
skog i opisnog izvješćivanja partnera, 
posjeta projektima koje su obavili 
voditelji programa i posjeta u svrhu 
praćenja usmjerenog na rezultate. 
No, unatoč ograničenom broju teren ‑
skih posjeta delegacije EU‑a, zbog 
velikog radnog opterećenja (vidjeti 
odlomak 59.), nije predviđen neovisan 
tehnički nadzor kojim bi se provjerila 
kvaliteta građevinskih radova koji su 
bili posebice važni za ovaj program.
63 
Tijekom provedbe ispitanog programa 
opće proračunske potpore (10. pro ‑
gram), relevantna skupina donatora, 
pod vodstvom Svjetske banke, nije 
dosljedno obavila predviđeno zajed ‑
ničko praćenje napretka u gospodar ‑
skom upravljanju71, koje je trebalo 
biti osnova za koordinirane odluke 
o isplatama sredstava. Situacija je do ‑
vela i do smanjenja prilika za politički 
dijalog i dijalog o politikama s vladom. 
Kao i ostali donatori, delegacija EU‑a 
morala je obaviti vlastitu procjenu. No, 
delegacija EU‑a nije imala dovoljno 
posebnog stručnog znanja u području 
upravljanja javnim financijama te je 
povećanje broja osoblja delegacije 
EU‑a bilo presporo.71 Na temelju dogovorenih 
pokazatelja.
32
 Zaključci  
i preporuke
64 
Sud je zaključio da je potpora EU‑a ob ‑
novi nakon potresa na Haitiju iz 2010. 
godine bila općenito dobro osmišljena, 
ali da programi nisu dovoljno djelo ‑
tvorno provedeni. Kao i drugi donatori, 
Komisija se tijekom svojeg rada na 
pružanju potpore obnovi suočavala 
s ozbiljnim preprekama. Morala se 
nositi s velikim izazovom zajedničkog 
upravljanja svojom pomoći sa slabim 
tijelima vlasti u državi. Cilj joj je bio 
poticati preuzimanje vlasništva i do ‑
prinijeti stvaranju funkcionalne vlade, 
istovremeno nastojeći osigurati brzu 
pomoć. No, Komisija je mogla pobolj ‑
šati upravljanje nekim od čimbenika 
koji su bili pod njezinom kontrolom.
65 
Komisija se posvetila rješavanju glav ‑
nih potreba povezanih s obnovom. 
Zajedno s drugim velikim donatori ‑
ma, Komisija je točno utvrdila glavne 
potrebe povezane s obnovom nakon 
potresa na Haitiju 2010. godine te je 
usvojila dobro osmišljenu strategiju su ‑
radnje koja je bila usmjerena na nove 
izazove s kojima se zemlja suočavala, 
istovremeno nastavljajući s potporom 
socijalno‑gospodarskom razvoju. 
Podjela poslova između donatora bila 
je odgovarajuća, ali je koordinacija 
tijekom provedbe bila otežana (vidjeti 
odlomke 18. do 27.).66 
Unatoč određenim naporima Komi ‑
sije, pomoć, obnova i razvoj nisu bili 
dovoljno povezani. Komisija je fleksi ‑
bilno koristila niz komplementarnih 
instrumenata te je osmislila pojedinač ‑
ne programe obnove kako bi osigu ‑
rala međusobnu povezanost pomoći, 
obnove i razvoja. No, glavne uprave 
ECHO i EuropeAid nisu imale jasnu 
zajedničku strategiju za dovođenje 
sinergije na najveću moguću razinu, 
kao ni za neometan prijelaz između 
aktivnosti navedenih glavnih uprava. 
Slaba državna uprava i nedovoljna vla ‑
dina predanost reformi bili su znatne 
prepreke na putu prema djelotvornoj 
obnovi i stvaranju uvjeta za održivi 
razvoj (vidjeti odlomke 28. do 40.).
67 
Komisija nije u dovoljnoj mjeri osigura ‑
la djelotvornu provedbu potpore EU‑a 
obnovi. Deset od trinaest programa 
koje je ispitao Sud ostvarilo je, ili je 
bilo izgledno da će ostvariti, planirane 
izlazne proizvode, iako su u gotovo 
svima postojala kašnjenja. Tri su pro ‑
grama ostvarila ograničen napredak, 
uključujući i program opće proračun ‑
ske potpore 10. ERF‑a. Komisija je bila 
itekako svjesna teške situacije, no nije 
dovoljno upravljala nekim od znatnih 
rizika kojima su bili izloženi provedba 
i ostvarenje ciljeva programa. Praćenje 
programa temeljilo se na prikladnom 
okviru, no Komisija i ESVD nisu po ‑
duzeli pravodobne mjere za jačanje 
resursa delegacije EU‑a te ona nije 
imala dostatne kapacitete za obavlja ‑
nje posjeta na licu mjesta koji bi bili 
posebice korisni u brzo promjenjivom 
kontekstu (vidjeti odlomke 41. do 63.).
33 Zaključci i preporuke 
68 
Na temelju ove revizije Sud iznosi 
sljedeće preporuke za poboljšanje 
djelotvornosti Komisijinih aktivnosti 
u situacijama nakon katastrofe ili u ne ‑
stabilnim situacijama:
1. preporuka  
Upravljanje rizicima
Komisija bi, na početku programa 
i kada je to prikladno tijekom proved ‑
be, trebala procjenjivati vjerojatnost 
i mogući utjecaj glavnih rizika na 
ostvarivanje ciljeva programa te podu ‑
zeti mjere za sprječavanje ili ublažava ‑
nje tih rizika.
2. preporuka  
Povezivanje pomoći, 
obnove i razvoja
EuropeAid i DG ECHO trebali bi usvojiti 
zajedničku strategiju o povezivanju 
pomoći, obnove i razvoja kako bi osi ‑
gurali djelotvornu povezanost i siner ‑
giju svojih aktivnosti. Strategijom bi 
trebalo biti utvrđeno sljedeće:
– ciljevi i zadaće odjela obje glavne 
uprave,
– postupci za pripremu planova za 
koordinirano djelovanje u zemlji,
– izlazne strategije i postupci preuzi ‑
manja dužnosti.3. preporuka  
Proračunska potpora
Pri pružanju proračunske potpore, 
Komisija bi trebala, zajedno s drugim 
donatorima:
– pružiti odgovarajuću potporu 
jačanju kapaciteta i usmjeriti se na 
ključne funkcije upravljanja javnim 
financijama, uključujući meha ‑
nizme odgovornosti i suzbijanja 
korupcije,
– pružiti potporu pravodobnoj pri ‑
premi prikladne reforme upravlja ‑
nja javnim financijama,
– u prikladnim slučajevima utvrditi 
kratkoročne mjere za zaštitu sred ‑
stava EU‑a od gubitka, rasipanja 
i neučinkovitosti.
4. preporuka  
Hitna rješenja za delegaciju 
EU‑a
U slučaju prirodnih nepogoda ili dru ‑
gih sličnih događaja, a posebice onih 
koji utječu na djelovanje delegacije 
EU‑a, Komisija i ESVD trebali bi razviti 
postupke osiguravanja kontinuiteta 
poslovanja, uključujući i mehanizme za 
hitno premještanje osoblja delegacije.
34 Zaključci i preporuke 
III. sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Karel PINXTEN, 
usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 17. lipnja 2014.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

35
 Prilozi
Popis ispitanih programa
Naziv partnera i  projekta Ukupni troškovi (doprinos EU‑a) Razdoblje provedbe
ECHO
1UNOPS  Sklonište (obnova) – izgradnja sigurnih i održivih skloništa 4,2 milijuna eura; EU:  
4,1 milijun eura; udio od 96,5 %1. listopada 2010. do 14. kolovoza 2011.  
(produžen za 2,5 mjeseci)
2HELP  (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) Vodoopskrba i sanitarna skrb 
(sklonište) – izgradnja sigurnih privremenih skloništa i sanitarnih 
čvorova2,7 milijuna eura;  
EU: 2,2 milijuna eura; udio od 
82,51 %1. srpnja 2012. do 31. prosinca 2013.  
(produžen za 8 mjeseci)
3WHH  (Deutsche Welthungerhilfe eV); German Agro Action) 
Pripravnost na katastrofe – povećanje pripravnosti na katastrofe 
i podizanje svijesti887 479 eura;  
EU: 650 000 eura; udio od 73,24 %1. srpnja 2011. do 31. listopada 2012.  
(produžen za 1 mjesec) – projekt 
DIPECHO
4COOPI  (Cooperazione Internazionale Fondazione Italy) Pripravnost 
na katastrofe (koordinacija)  
Jačanje kapaciteta za upravljanje rizikom i katastrofama648 235 eura; EU:  
550 000 eura; (84,85 %)13. kolovoza 2012. do 31. prosinca 2013.  
(produžen za 4,5 mjeseci)
5Concern Worldwide  Sklonište (vodoopskrba i sanitarna skrb) – 
izgradnja boljeg privremenog skloništa (dugoročno)5,8 milijuna eura; EU: 
5,2 milijuna eura (90 % ukupnih 
prihvatljivih troškova)1. travnja 2010. do 30. lipnja 2011.  
(produžen za 3 mjeseca)
6SI (Solidarités internationales; France) Koordinacija (sklonište) – 
plaćene radne aktivnosti, uspostava mjesnih odbora i pripravnost 
na katastrofe 2,9 milijuna eura; EU: doprinos od 
99 % 1. listopada 2010. do 31. kolovoza 2011.
7SI (Solidarités internationales; France) – FOOD – Poboljšanje 
životnih uvjeta, davanje pristupa zapošljavanju i uslugama 
u zajednici (npr. trajno su uspostavljene aktivnosti kojima se 
ostvaruju prihodi), pomoć u povećavanju sigurnosti hrane1 milijun eura; EU: 100 %
1. rujna 2011. do 31. prosinca 2012.  
(produžen za 4 mjeseca)
EuropeAid
8FAO  (Organisation des Nations Unies pour l‘Alimentation et 
l’Agriculture); Améliorer la situation de sécurité alimentaire et 
nutritionnelle des ménages vulnérables dans le département de 
l’Artibonite1,5 milijuna eura;  
EU: 80 %1. studenog 2012. do 31. listopada 
2014. (24 mjeseca)
9Ordonnateur National d’Haïti, AFD, UN‑Habitat, Croix‑Rouge 
France, Solidarités International, Concern Worldwide, Care 
France, Deutsche Welthungerhilfe EV . Programme d’appui à la 
reconstruction et à l’aménagement de quartiers pour faciliter 
le retour des populations sinistrées; Programme d’’appui à la 
reconstruction et à l’aménagement de quartiers pour faciliter le 
retour des populations sinistrées74,5 milijuna eura;  
EU: 55,8 milijuna eura, Francuska: 
10,5  milijuna  eura, nevladine orga ‑
nizacije: 8 milijuna eura, UN‑Habitat: 
200 000  eura7. prosinca 2011. do 7. prosinca 2016. 
(60 mjeseci, uključujući jedno 
produženje)
10Ordonnateur National d’Haïti i druga javna i privatna 
ugovorna tijela . Programme d’appui budgétaire général au 
Plan d’action pour la Reconstruction et le Développement d‘Haïti 
(PARDH) et à la Stratégie Nationale de Croissance et de Réduction 
de la Pauvreté (SNCRP) 47 milijuna eura;  
EU: 100 %2. svibnja 2011. do 2. svibnja 2015. 
(48 mjeseci)Prilog  I.
36 Prilozi
Naziv partnera i  projekta Ukupni troškovi (doprinos EU‑a) Razdoblje provedbe
Instrument za stabilnost (IfS)
Program potpore ponovnoj uspostavi kapaciteta vlade Haitija za pripravnost na krizne situacije; Odluka 2010/022 ‑598 – 20 milijuna eura
11UNDP  – Plaćene radne aktivnosti u ranoj fazi obnove i stabilizacije Djelovanje više donatora ukupne 
vrijednosti od 40,9 milijuna 
američkih dolara (EU: 5 milijuna eura 
(16 % ukupnih projektnih troškova)13. siječnja 2010. do 31. prosinca 2012. 
(doprinos instrumenta za 
stabilizaciju od 1. rujna 2010. do 
31. kolovoza 2012.)
12Club de Madrid  – Jačanje institucionalne osnove i povećanje 
vlasništva vodstva Haitija nad procesom oporavka500 000 eura; EU: doprinos od 100 % 1. srpnja 2010. i 29. veljače 2012.
13International Management Group  (IMG), Beograd i Zajednički 
istraživački centar  (ZIC) – Jačanje pripravnosti Haitija na hitne 
situacije13,25 milijuna eura za grupaciju 
IMG (glavni koordinator) 
i 1,25 milijuna eura (Zajednički 
istraživački centar); EU: doprinos od 
100 %14. listopada 2010. do 31. svibnja 
2012. (IMG),
20. prosinca 2010. do 19. prosinca 
2012. (ZIC)
Dodatan iznos od 7 milijuna eura obuhvaćen je drugom odlukom o jačanju institucionalnih kapaciteta te je financiranje planirano od kraja 2013. godine1.
1  Odluka C(2012) 7698 završna verzija; (Odluka CRIS 2012/024530); nije potpisan sporazum o doprinosu. Projekt je još u fazi nacrta te nije ispitan.Prilog  I.
37 Prilozi
Metodologija ocjenjivanja
U svrhu obavljanja revizije, na temelju Komisijine metodologije praćenja usmjerenog na rezultate (ROM), done ‑
sene su ocjene o relevantnosti, izradi i izlaznim proizvodima. Korišteni kriteriji navedeni su u nastavku:
Relevantnost
AProjekt je jasno ugrađen u nacionalne politike i strategiju Europske komisije, jako je relevantan u odnosu na utvrđene prioritetne potrebe te 
usmjeren na ugrožene skupine.
BDobro je uklopljen u nacionalne politike i strategiju Europske komisije (iako nije uvijek izričito naveden u njima), relevantan je u odnosu na utvrđe ‑
ne potrebe i  ugrožene skupine.
CPostoje određene poteškoće/problemi u pogledu usklađenosti s nacionalnim politikama i politikama Europske komisije ili u pogledu relevantnosti 
u odnosu na ciljne skupine.
D U suprotnosti je s nacionalnim politikama ili strategijom Europske komisije; relevantnost potreba je upitna. Potrebne su veće izmjene.
Izrada
AJasan i dobro strukturiran logički okvir, izvediva i dosljedna vertikalna logika ciljeva; odgovarajući objektivno provjerljivi pokazatelji koji su 
u skladu sa SMART kriterijima; jasno su utvrđeni rizici i lokalna ograničenja te se njima jasno upravlja; ciljevi projekta premošćuju razliku između 
humanitarne faze i razvoja, projekt je osmišljen tako da vodi do nastavka održivog razvoja, uključeno je jačanje kapaciteta kako bi se osiguralo da 
partner preuzme potpunu odgovornost nakon završetka projekta te je uspostavljena izlazna strategija.
BOdgovarajuća logika intervencije, iako su možda potrebna određena poboljšanja povezana s hijerarhijom ciljeva, objektivno provjerljivim 
pokazateljima, rizicima i ograničenjima, uglavnom je osigurano povezivanje pomoći, obnove i razvoja, uspostavljeni su mehanizmi za potpuno 
preuzimanje odgovornosti, no preporučuju se poboljšanja u pogledu preuzimanja vlasništva, tj. odgovornosti za projekt.
CProblemi s logikom intervencije mogli bi utjecati na uspješnost i sposobnost praćenja i evaluacije napretka; potrebna su poboljšanja za osigurava ‑
nje vlasništva i održivosti.
D Logika intervencije manjkava je i potrebne su velike izmjene kako bi projekt imao izglede da bude uspješan.
Izlazni proizvodi 
ASvi su izlazni proizvodi realizirani ili će izgledno biti realizirani na način da su dobre kvalitete i da pridonose ishodima kako je i planirano, dok su 
aktivnosti provedene u skladu s rasporedom i redovno se prate.
BRealizacija izlaznih proizvoda teče i izgledno je da će i dalje teći u skladu s planom, no moguća su poboljšanja u smislu kvalitete, opsega i odabira 
vremena realizacije. Kašnjenja ne ugrožavaju realizaciju izlaznih proizvoda.
CNeki izlazni proizvodi nisu/neće biti realizirani na vrijeme ili na način da su dobre kvalitete. Potrebne su izmjene. Aktivnosti kasne ili su ponešto 
neusklađene s  logikom intervencije i  planovima.
DU kvaliteti i realizaciji izlaznih proizvoda već postoje ili je jako izgledno da će postojati ozbiljni nedostatci. Potrebne su veće izmjene kako bi se 
osigurala realizacija barem ključnih izlaznih proizvoda. Ozbiljna kašnjenja i temeljna neusklađenost aktivnosti s logikom intervencije i planovima.Prilog  II.
38 Prilozi
Ocjenjivanje programa1
(milijuna eura)
Programi i partneriInstru ‑
mentDoprinos 
EZ‑aIsplaćeno do 
dana 31.12.2013.Relevan ‑
tnostIzradaIzlazni 
proizvodiRazdoblje 
provedbe
1 UNOPS ‑ ECHO/ ‑CR/BUD/2010/02028 
Sklonište (obnova) – izgradnja sigurnih i 
održivih skloništa
ECHO4,1 3,6 B C C 10.2010. –8.2011.
2 HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) – ECHO/HTI/
BUD/2012/91008 Vodoopskrba i sanitarna 
skrb (sklonište) – izgradnja sigurnih privre ‑
menih skloništa i sanitarnih čvorova   2,2 1,8 A A A 7. 2010. –12.2013.
3 WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV); 
njemačka humanitarna organizacija za 
borbu protiv gladi u svijetu) – ECHO/DIP/
BUD/2011/92002 Pripravnost na katastrofe 
– povećanje pripravnosti na katastrofe i 
podizanje svijesti0,7 0,6 A A B 7. 2010. –10.2012.
4 COOPI (Cooperazione Internazionale Fonda ‑
zione; Italija) ‑ ECHO/HTI/BUD/2012/91016 
Pripravnost na katastrofe (koordinacija) 
– ECHO/HTI/BUD/2012/91016 – jačanje 
kapaciteta za upravljanje katasrtrofama i 
rizicima0,6 0,4 A A A 8.2012. –1.2013.
5 Concern Worldwide – ECHO/ ‑CR/
BUD/2010/02010 Sklonište (vodoopskrba i 
sanitarna skrb) – izgradnja boljeg privre ‑
menog skloništa (dugoročnog)5,2 5,2 A B B 4.2010. –6.2011.
6 SI (Solidarités internationales; Francuska) 
– ECHO/ ‑CR/BUD/2010/02045  Koordinacija 
(sklonište) – plaćene radne aktivnosti, 
uspostava mjesnih odbora i pripravnost na 
katastrofe 2,9 2,9 A A A 10.2010. –8.2011.
7 SI (Solidarités internationales; Francuska 
– FOOD – poboljšanje životnih uvjeta, 
davanje pristupa zapošljavanju i uslugama 
u zajednici (npr. trajno su uspostavljene 
aktivnosti kojima se ostvaruju prihodi), 
pomoć u povećavanju sigurnosti hrane1,0 1,0 A B A 9.2011. –12.2012.
8 FAO (Organisation des Nations Unies pour 
l‘Alimentation et l’Agriculture); Amla 
situation de sécurité alimentaire et nutri ‑
tionnelle des ménages vulnérables dans le 
département de l’Artibonite
DCI — Food1,5 1,1 A Cprerano 
je za 
procjenu11.2012. –10.2014.
1  Vidjeti prilog II.  za metodologiju.Prilog  III.
39 Prilozi Prilog  III.
(milijuna eura)
Programi i partneriInstru ‑
mentDoprinos 
EZ‑aIsplaćeno do 
dana 31.12.2013.Relevan ‑
tnostIzradaIzlazni 
proizvodiRazdoblje 
provedbe
9 Programme d’appui à la reconstruction et à 
l’aménagement de quartiers pour faciliter 
le retour des populations sinistrées (CRIS 
Nr 2011/023 ‑144); Ordonnateur National 
d’Haïti, AFD, UN ‑Habitat, Croix ‑Rouge 
France, Solidarités International, Concern 
Worldwide, Care France, Deutsche Welthun ‑
gerhilfe EV.
ERF55,8 11,0 A A B 12.2011. –12.2016.
10 Programme d’appui budgétaire générale 
pour la Reconstruction et le Développement 
d‘Haïti (PARDH) et à la Stratégie Nationale 
de Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté (SNCRP) (CRIS Nr2010/022 ‑435); 
Ordonnateur National d’Haïti, and other 
public and private contracting entities47, 0 34,9 A C C 5.2011. –5.2015.
11 UNDP – plaćene radne aktivnosti u ranoj 
fazi obnove i stabilizacije
IFS5,0 5,0 A A A 9.2010. –8.2012.
12 Club de Madrid – jačanje institucijskih 
kapaciteta Haitija i povećanje uloge haićan ‑
skih vlasti u procesu obnove0,5 0,5 A A A 7. 2010. –2.2012.
13 International Management Group (IMG), 
Beograd i Zajednički istraživački centar 
(ZIC) – jačanje pripravnosti Haitija na hitne 
situacije14,5 13,1 A C C10.2010. –5.2012. 
(IMG),  
12.2010. –12.2012. 
(ZIC)
UKUPNO 141,0 81,1
40
VII Prva alineja
Komisija prihvaća preporuku:
(i) Od donošenja novih smjernica za proračunsku pot ‑
poru u siječnju 2013., preporuka je već provedena 
za programe proračunske potpore.
(ii) Odgovarajuće upravljanje rizicima važno je za sve 
programe. Uspostavljeni su detaljni postupci kako 
bi se u izradi programa osigurala procjena vjerojat ‑
nosti, potencijalni utjecaj i mjere ublažavanja. Tije ‑
kom provedbe, upravljanje rizicima bit će razmatra ‑
no u okviru već postojećih postupaka.
VII Druga alineja
Komisija prihvaća preporuku. Komisija već pro ‑
vodi strategiju povezivanja pomoći, obnove 
i razvoja, a to će nastaviti činiti i u okviru programa 
otpornosti.
 — Komisija prihvaća ovaj dio preporuke, ciljevi 
zajedničke strategije definirani su (specifično 
za kontekst) kao dio pripreme planova država. 
Ovlaštenja odjela definirana su u njihovim izja ‑
vama o misiji.
 — Komisija prihvaća ovaj dio preporuke (usp. 
smjernice o povezivanju pomoći, obnove i ra ‑
zvoja i o radionicama).
 — Komisija prihvaća preporuku kao dio akcijskih 
planova države.
VII Treća alineja
Komisija prihvaća preporuku Suda.
Komisija naglašava da za države u situacijama 
nestabilnosti te kriznim i postkriznim situacijama 
pomoć treba prilagoditi situaciji kako bi se posti ‑
gla mjera uspjeha. S tim je ciljem Komisija razvila 
posebni instrument intervencije poznat kao “ugo ‑
vor o izgradnji države” koji sadrži odredbe za takve 
situacije.
Komisija želi naglasiti da je 3. preporuka Suda uklju ‑
čena u smjernice za proračunsku potporu.Sažetak
III
Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje 
(ESVD) željeli bi naglasiti da su ciljevi u većini proje ‑
kata postignuti unatoč teškim okolnostima u kojima 
su provedeni.
Komisija je uspjela ublažiti učinak nekih vanjskih 
čimbenika koji su uzrokovali kašnjenja.
V
Iako se na Haitiju nije zahtijevala službena zajed ‑
nička strategija na razini države za povezivanje 
pomoći, obnove i razvoja (LRRD), službe Komisije 
koordinirale su svoje pristupe i osigurale pove ‑
zanost pomoći i razvoja po sektorima. Potpuna 
i sustavna integracija povezivanja pomoći, obnove 
i razvoja uključena je u ciklus financiranja koji obu ‑
hvaća razdoblje od 2014. do 2010.
VI
Komisija i ESVD naglašavaju da su u većini projekata 
postignuti planirani rezultati.
U pogledu rizika, Komisija i ESVD željeli bi podsjetiti 
da rad u nestabilnoj zemlji neizbježno podrazu ‑
mijeva rizike. Iako su ti rizici prepoznati, a moguće 
mjere za njihovo ublažavanje provedene, Komisija 
i ESVD u nekim su slučajevima odlučili provesti te 
programe, unatoč prisutnim rizicima, da bi se ostva ‑
rile dobrobiti za stanovništvo.
Kapaciteti delegacije ojačani su u onoj mjeri u kojoj 
su to omogućavala proračunska ograničenja i ogra ‑
ničenja u pogledu broja osoblja te ustaljeni upravni 
postupci.
Učeći iz iskustva stečenog zbog potresa na Haitiju 
te kriznih događaja u drugim državama, Komisija 
i ESVD uvele su niz mjera za brzo djelovanje.Odgovori Komisije 
i Europske službe za 
vanjsko djelovanje
Odgovori Komisije i Europske  
službe za vanjsko djelovanje41
Nadalje, na razini sjedišta koordinacija je snažno 
unaprijeđena brojnim aktivnostima i postupcima:
 — akcijskim planom za otpornost,
 — zajedničkim pismom upute za provedbu pristu ‑
pa EU‑a otpornosti da bi se potaknulo učinkovi ‑
to djelovanje država članica EU‑a uz međusob ‑
nu suradnju kojim bi se udružila humanitarna 
pomoć, dugoročna suradnja u pogledu razvoja 
te stalni politički angažman na razini EU‑a i na 
nacionalnim razinama,
 — skupinom sektorskih službi za prijelazne 
aktivnosti;
 — smjernicama za provedbu povezivanja pomoći, 
obnove i razvoja,
 — službenim i neslužbenim procesima savjetova ‑
nja o programima.
35 (b)
Prema stajalištu Komisije, različite službe imaju 
različita ovlaštenja i postupke, ali ne razlikuju se po 
stajalištima. Glavna uprava ECHO nema mandat za 
provedbu dugoročnih razvojnih investicija te stoga 
ne može financirati izgradnju trajnih objekata za 
stanovanje.
Potrebno je naglasiti da je od 2013. Komisija pre ‑
stala financirati privremena skloništa u gradu 
Port‑au‑Prince, gdje je razvijena djelotvorna siner ‑
gija između iskustva koje su stekli partneri Glavne 
uprave ECHO i programa obnove i razvoja četvrti 
koje je financirala Glavna uprava za razvoj i surad ‑
nju (DEVCO). Glavna uprava ECHO financirala je 
izgradnju nekih privremenih skloništa u obliku tra ‑
dicionalnih kreolskih kuća u regiji Palms gdje je bio 
epicentar potresa, ondje gdje su postojala zemljišta 
sa sređenim odnosima i gdje nije postojao rizik da 
će takve građevine doprinijeti uspostavi sirotinj ‑
skih četvrti. U mnogim, ako ne i u većini slučajeva, 
korisniku je dobivanje privremenog skloništa bilo 
poboljšanje u odnosu na uvjete u kojima je živio 
prije potresa.VII Četvrta alineja
Komisija i ESVD prihvaćaju preporuku, ali željeli bi 
naglasiti da su u međuvremenu za sve delegacije 
uspostavljeni postupci za osiguravanje kontinuiteta 
poslovanja u okviru nadležnosti ESVD‑a te odredbe 
za preraspodjelu osoblja u nuždi. Osim toga, željeli 
bi naglasiti da je sigurnost osoblja EU‑a najveći 
prioritet u situacijama kriza ili katastrofa u državama 
u kojima se nalazi osoblje EU‑a.
Opažanja
Komisija smatra da su pomoć, obnova 
i razvoj bili dovoljno povezani s obzirom na 
teške okolnosti.
35
Iako službeno nije uspostavljena nikakva zajed ‑
nička strategija, u praksi su održani brojni sastanci 
između partnera, a Glavna uprava za humanitarnu 
pomoć i civilnu zaštitu (DG ECHO) i Europeaid 
razmjenjivali su informacije. To je osiguralo kom ‑
plementarnost i povezanost između financiranih 
humanitarnih i razvojnih aktivnosti.
Od posjeta Haitiju Odbora Europskog parlamenta 
za nadzor proračuna Komisija je uložila značajne 
napore kako bi odgovorila na tu situaciju.
Na terenu je osigurana koordinacija između osoblja 
na terenu Glavne uprave ECHO i delegacije EU‑a 
na redovitim sastancima na kojima se međusobno 
informiraju i savjetuju o izradi programâ i postignu ‑
tom napretku. Obje službe trenutno izrađuju nacrt 
zajedničkog Humanitarnog i razvojnog okvira. Osim 
toga, šef delegacije predstavlja humanitarnu zabri ‑
nutost u ime EU‑a.
Odgovori Komisije i Europske  
službe za vanjsko djelovanje42
43
Intervencije dopremanja pomoći potaknute izne ‑
nadnim kriznim situacijama obično podrazumi ‑
jevaju određenu razinu rizika, što može izazvati 
kašnjenja ili u nekim slučajevima zahtijevati mjere 
ublažavanja kako bi se osigurao pozitivan ishod 
projekata.
U svjetlu toga, upravo je zbog vanjskih čimbenika 
u složenoj humanitarnoj okolini suradnja bila sve 
težom i težom, što je dovelo do promjene područja 
intervencije. Unatoč preprekama partneri su uspjeli 
ostvariti planirane ciljeve aktivnosti. O promjenama 
do kojih je došlo u provedbi projekata raspravljali 
su Glavna uprava ECHO i partneri prije nego što su 
odluke donesene.
Teško je predvidjeti ovakve vrste komplikacija prili ‑
kom planiranja pregovora s općinskim ili nacional ‑
nim vlastima.
44
Na provedbu projekta obnove utjecale su dvije 
okolnosti:
1) Socijalni nemiri u području Bristou‑Bobin gdje se 
provodi projekt koji financira Glavna uprava ECHO. 
Ponovljeni slučajevi nasilja vezani uz izborni kon ‑
tekst ili pitanja zajednice blokirali su radove iz si ‑
gurnosnih razloga.
2) Partner je tijekom trajanja projekta saznao i da Mi ‑
nistarstvo javnih radova nije procijenilo stanje 30 % 
građevina u području Bristou‑Bobin. Bilo je potreb ‑
no provesti neočekivanu procjenu zgrada, što je do ‑
datno ugrozilo provedbu planiranih ishoda.35 (c)
Humanitarne aktivnosti koje financira EU uteme ‑
ljene su na potrebama. Izlazna strategija Glavne 
uprave ECHO za Haiti nije formulirana kao takva. 
Međutim, u svim relevantnim odlukama o financi ‑
ranju Glavne uprave ECHO sustavno su navedeni 
uvjeti za postupno povlačenje humanitarnog 
instrumenta.
37
Kašnjenja su većinom uzrokovali vanjski čimbenici 
koje su određivale okolnosti brzog razvoja situacije 
koje su bile izvan kontrole partnera Glavne uprave 
ECHO.
40
Filozofija proračunske potpore propisuje da se 
uplata sredstava vrši nakon postizanja rezultata. To 
zahtijeva osiguravanje osjetljive ravnoteže između 
predvidivosti i uvjetovanosti.
Do uskraćivanja isplate sredstava od strane EU‑a 
i drugih donatora u ljeto 2012. došlo je zbog 
nacionalnih revizorskih izvješća koji su ukazivali 
na nedostatke u postupcima javne nabave tijekom 
krizne situacije 2011. Pritisak donatorske zajednice 
doveo je do uspostave posebne revizorske komisije 
za procjenu 41 ugovora odobrenog u okviru postu ‑
paka Zakona o izvanrednom stanju. Nakon što je 
Revizorska komisija donijela preporuke na temelju 
kojih je Vlada otkazala 6 takvih ugovora, donatori 
su nastavili s uplaćivanjem sredstava. To je primjer 
mobilizirajućeg učinka za poboljšano gospodarsko 
upravljanje koji mogu imati operacije proračunske 
potpore te doprinos reformama koji je postignut 
u okviru programa.
Komisija i ESVD smatraju da je provedba 
potpore EU‑a za obnovu u velikoj mjeri bila 
djelotvorna.
42
Unatoč teškim okolnostima koje su bile glavni uzrok 
kašnjenja, u većini programa postignuti su planirani 
ciljevi.
Odgovori Komisije i Europske  
službe za vanjsko djelovanje43
je kao preduvjet za prvu isplatu u novom programu 
Komisijine proračunske potpore Haitiju, donesenom 
u studenom 2013. Taj je preduvjet sada ispunjen 
nedavnim donošenjem strategije.
56
Komisija smatra da je dobro upravljala rizicima za 
provedbu programa EU‑a. Djelovanje u nestabilnoj 
državi neizbježno podrazumijeva rizike.
56 (a) 
Carinski problemi pogoršani su u kaosu koji je 
nastao nakon potresa. Svi provedbeni partneri 
sustavno su provodili analizu rizika, a moguća kaš ‑
njenja zbog, između ostalog, kašnjenja na carinskim 
ispostavama, uračunata su i zabilježena u logičkim 
okvirima prijedloga. Očito je da je bilo nemoguće 
točno predvidjeti trajanje takvih kašnjenja. Ima ‑
jući u vidu činjenicu da se potreba stanovništva 
za kućama nije mogla zadovoljiti ni na koji drugi 
način osim uvozom skloništa, koristi takve operacije 
nadilaze utvrđene rizike vezane uz kašnjenja na 
carinskim ispostavama.
56 (b) 
Prateći institucionalnu potporu drugih donatora 
Ministarstvu poljoprivrede za ponovno oživljavanje 
industrije proizvodnje sjemena i jačanje njezinih 
kapaciteta za nadzor kvalitete, program EU‑a pružio 
je potporu lokalnim skupinama poljoprivrednika 
koji su se bavili obrtničkom proizvodnjom sjemena.46
Nastavno na završno izvješće o procjeni, Komisija 
je odlučila odgovoriti na uočene probleme vezano 
uz nedovoljnu izobrazbu neprilagođenu lokalnim 
uvjetima, lošu kvalitetu materijala u opremi za hitne 
slučajeve te druge izazove kroz privremeni program 
odgovora koji će trajati tri godine i koji će provoditi 
drugi partner s više iskustva u lokalnim uvjetima.
48
Komisija nastoji postići ravnotežu između, s jedne 
strane, programa koji su u potpunom vlasništvu 
korisnika i koje korisnik sam provodi da bi se izgra ‑
dili njegovi kapaciteti i, s druge strane, brzog ostva ‑
renja ciljeva programa. Komisija je nastojala postići 
tu ravnotežu radeći s različitim partnerima.
51
Već su provedene mjere za ispravljanje nedostataka 
u izradi programa.
53
Komisija se slaže da isplata sredstava nije uslijedila 
strogo po planiranom rasporedu, ali navodi da je 
bilo potrebno uskratiti isplatu sredstava kako bi se 
poštovali uvjeti sporazuma o financiranju te primije ‑
nio potreban višestruki učinak kako bi se potaknula 
reforma.
54
U smjernicama za proračunsku potporu strategija 
upravljanja javnim financijama nije uvjet za dobiva ‑
nje potpore iz proračuna, već se zahtijevaju napori 
u pogledu reformi koji se mogu očitovati u obliku 
“podsektorskih” strategija upravljanja javnim 
financijama. I dok je vlada na Haitiju tek nedavno 
u svibnju 2014. donijela sveobuhvatnu strategiju 
upravljanja javnim financijama, već je dugo vre ‑
mena provodila niz reformskih strategija koje su se 
doticale različitih aspekata upravljanja javnim finan ‑
cijama. Osim toga, donošenje sveobuhvatne i realne 
strategije upravljanja javnim financijama uključeno 
Odgovori Komisije i Europske  
službe za vanjsko djelovanje44
U okviru novog programa proračunske potpore 
(ugovor o izgradnji države) donesenog 2013. 
omotnica tehničke pomoći povećana je na 12 mili ‑
juna  eura kako bi se financirale potrebe vlade za 
jačanjem kapaciteta.
Okvir 7.
Novi program proračunske potpore za Haiti, done ‑
sen u studenom 2013., utemeljen je na posebnom 
modalitetu za nestabilne države. U ovaj su program, 
između ostalog, uključene sljedeće mjere: revizija 
platnih lista državnih službenika, jačanje odjela za 
ubiranje prihoda i posebna potpora instituciji viso ‑
kog revizorskog suda ( Cour supérieure des comptes et 
du contentieux administratif) .
58
Komisija i ESVD detaljno su razmotrile političke 
rizike na Haitiju, ali ipak su odlučile djelovati s obzi ‑
rom da su potencijalne koristi, uključujući i moguć ‑
nost političkog utjecaja u korist reformi, nadilazile 
rizike.
U skladu s tim, mjere za ublažavanje donesene 
su u onoj mjeri u kojoj je to bilo moguće, uzima ‑
jući u obzir ograničeni kapacitet institucija Haitija 
i potrebu da se poštuje njegov suverenitet. EU je 
produbio i intenzivirao svoj politički dijalog s Hai ‑
tijem, o čemu svjedoče i brojni kontakti na visokoj 
razini ostvareni u protekle dvije godine te pokre ‑
tanje strukturiranog i redovitog političkog dijaloga 
u prosincu 2013. Provode se posebne mjere potpore 
kojima je cilj doprinijeti političkoj stabilnosti. Komi ‑
sija i ESVD željeli bi također naglasiti da se konso ‑
lidacija demokracije i stabilizacija političkog kon ‑
teksta na Haitiju mogu ostvariti jedino dugoročno 
i unutarnjim procesom, o čemu svjedoče i nedavni 
pomaci u okviru “Međuhaićanskog dijaloga”.56 (c) 
Planirani ciljevi ovog projekta bili su ostvariti 
trenutni učinak na operativnoj razini postavlja ‑
njem 300 kontejnera s opremom za prvu pomoć 
i izobrazbom volontera na lokalnoj razini za ruko ‑
vanje tom opremom u slučaju prirodne katastrofe. 
I dok su u okviru projekta u zemlji postavljena 302 
kontejnera uz kašnjenje od samo dva mjeseca te je 
osigurana izobrazba za 3041 lokalnog volontera, on 
je bio zamišljen kao pilot‑projekt koji bi se mogao 
nastaviti u okviru omotnica suradnje Europskih 
razvojnih fondova za Haiti.
U pogledu izbora partnera za provedbu Komisija 
bi željela napomenuti da nijedan partner s dugim 
relevantnim iskustvom na Haitiju nije bio dostupan 
za provođenje te aktivnosti.
Okvir 6.
Smještaj kontejnera odredile su vlasti Haitija (DPC –
Direction de la Protection Civile ) i načelnici predmet ‑
nih sela. DPC je izvijestio da je od 302 kontejnera 
samo za njih 10 bio potreban premještaj.
Privremeni program odgovora koji je uslijedio 
odgovorit će na problem nedovoljne izobrazbe 
volontera. Osim toga, unaprijedit će se i održivost 
mreže volontera njihovom integracijom u regio ‑
nalne i lokalne vlasti ( collectivités territoriales ) te će 
se po potrebi nadomjestiti oprema za prvu pomoć.
57
Program proračunske potpore izrađen je nakon 
potresa u koordinaciji s drugim donatorima prora ‑
čunske potpore. Prioritet je bio vladi osigurati toliko 
potrebna sredstava u državnoj riznici te prateće 
mjere kojima bi se u obzir uzela planirana tehnička 
pomoć drugih donatora.
Odgovori Komisije i Europske  
službe za vanjsko djelovanje45
67
Komisija i ESVD naglašavaju da su u većini projekata 
postignuti planirani rezultati.
U pogledu rizika, Komisija i ESVD željeli bi podsjetiti 
da rad u nestabilnoj zemlji neizbježno podrazu ‑
mijeva rizike. Iako su ti rizici prepoznati, a moguće 
mjere za njihovo ublažavanje provedene, Komisija 
je u nekim slučajevima odlučila provesti te pro ‑
grame, unatoč prisutnim rizicima, da bi se ostvarile 
dobrobiti za stanovništvo.
Kapaciteti delegacije ojačani su u onoj mjeri u kojoj 
su to omogućavala proračunska ograničenja i ogra ‑
ničenja u pogledu broja osoblja te ustaljeni upravni 
postupci.
Učeći iz iskustva stečenog zbog potresa na Haitiju 
te kriznih događaja u drugim državama, Komisija 
i ESVD uvele su niz mjera za brzo djelovanje.
1. preporuka
Komisija prihvaća preporuku:
(i) Od donošenja novih smjernica za proračunsku pot ‑
poru u siječnju 2013., preporuka je već provedena 
za programe proračunske potpore.
(ii) Odgovarajuće upravljanje rizicima važno je za sve 
programe. Uspostavljeni su detaljni postupci kako 
bi se u izradi programa osigurala procjena vjerojat ‑
nosti, potencijalni utjecaj i mjere ublažavanja. Tije ‑
kom provedbe, upravljanje rizicima bit će razmatra ‑
no u okviru već postojećih postupaka.
2. preporuka
Komisija prihvaća preporuku. Komisija već pro ‑
vodi strategiju povezivanja pomoći, obnove 
i razvoja, a to će nastaviti činiti i u okviru programa 
otpornosti.59
Komisija i ESVD željeli bi istaknuti da su ojačali 
kapacitete u mjeri u kojoj su to omogućavala 
proračunska ograničenja i ograničenja u pogledu 
broja osoblja te ustaljeni upravni postupci. Dele ‑
gacija, kao i svi drugi nacionalni i međunarodni 
partneri, morali su raditi u vrlo teškim uvjetima: 
zgrada u kojoj je delegacija bila smještena smatrala 
se nesigurnom pa su uspostavljeni privremeni uredi 
u sigurnom prostoru stanovanja delegacije. Nakon 
potresa, osoblje delegacije evakuirano je u Domi ‑
nikansku Republiku, dok je šef delegacije zajedno 
s neophodnim sigurnosnim i upravnim osobljem 
ostao na Haitiju.
Delegacija u Dominikanskoj Republici i sjedište 
pružali su potporu.
63
Tijekom 2010. i 2011. ograničena sredstva delegacije 
nadopunjena su povećanom potporom iz sjedišta. 
Primjerice, za proračunsku potporu stručnjaci iz 
sjedišta redovito su dolazili na Haiti te predstavljali 
EU na sastancima koordinacije donatora s vladom.
Zaključci i preporuke
64
Komisija i ESVD pozdravljaju pozitivne elemente 
zaključka Suda. Ciljevi su postignuti u okviru većine 
projekata unatoč teškim okolnostima u kojima su 
provedeni.
66
Iako se u Haitiju nije zahtijevala službena zajednička 
strategija na razini države za povezivanje pomoći, 
obnove i razvoja (LRRD), službe Komisije koordi ‑
nirale su svoje pristupe i osigurale povezanost 
pomoći i razvoja po sektorima. Potpuna i sustavna 
integracija povezivanja pomoći, obnove i razvoja 
uključena je u ciklus financiranja koji obuhvaća 
razdoblje od 2014. do 2010.
Odgovori Komisije i Europske  
službe za vanjsko djelovanje46
2. preporuka ‑  Prva alineja
Komisija prihvaća ovaj dio preporuke, ciljevi zajed ‑
ničke strategije definirani su (specifično za kon ‑
tekst) kao dio pripreme planova država. Ovlaštenja 
odjela definirana su u njihovim izjavama o misiji.
2. preporuka ‑ Druga alineja
Komisija prihvaća ovaj dio preporuke (usp. smjer ‑
nice o povezivanju pomoći, obnove i razvoja i o 
radionicama).
2. preporuka ‑  Treća alineja
Komisija prihvaća preporuku kao dio akcijskih pla ‑
nova države.
3. preporuka
Komisija prihvaća preporuku Suda.
Komisija naglašava da za države u situacijama 
nestabilnosti te kriznim i postkriznim situacijama 
pomoć treba prilagoditi situaciji kako bi se posti ‑
gla mjera uspjeha. S tim je ciljem Komisija razvila 
posebni instrument intervencije poznat kao “ugo ‑
vor o izgradnji države” koji sadrži odredbe za takve 
situacije.
Komisija želi naglasiti da je 3. preporuka Suda uklju ‑
čena u smjernice za proračunsku potporu.
4. preporuka
Komisija i ESVD prihvaćaju preporuku, ali željeli bi 
naglasiti da su u međuvremenu za sve delegacije 
uspostavljeni postupci za osiguravanje kontinuiteta 
poslovanja u okviru nadležnosti ESVD‑a te odredbe 
za preraspodjelu osoblja u nuždi. Osim toga, željeli 
bi naglasiti da je sigurnost osoblja EU‑a najveći 
prioritet u situacijama kriza ili katastrofa u državama 
u kojima se nalazi osoblje EU‑a.
KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ‑AB‑14‑013‑HR‑C ISSN 2315 ‑0548Potres koji je pogodio Haiti 12. siječnja 2010. 
odnio je mnoge ljudske živote i ostavio za sobom 
golemu štetu u glavnom gradu i njegovoj okolici. 
U ovom izvješću Europski revizorski sud ispituje 
je li potpora EU -a obnovi zemlje bila dobro 
osmišljena i  provedena te je li Komisija pravilno 
povezala pružanje pomoći s aktivnostima 
obnove i  razvojnom pomoći. Zaključak je 
Suda da je potpora obnovi bila općenito 
dobro osmišljena te da je bila usmjerena na 
zadovoljavanje glavnih potreba u  zemlji. No, 
programi se nisu dovoljno djelotvorno provodili 
te pomoć, obnova i razvoj nisu bili dovoljno 
povezani. Razlog za to djelomično leži u  teškoj 
situaciji u kojoj se nalazila zemlja i slabim 
nacionalnim tijelima vlasti, ali i u nedostatcima 
u upravljanju nekim od čimbenika koji su bili 
pod kontrolom Komisije. 
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD