OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Republika Moldova u zadnje je dvije godine suočena s teškom ekonomskom i političkom situacijom. U studenome 2014. izbio je velik skandal zbog prijevara u bankarstvu, čime su razotkriveni ozbiljni problemi u upravljanju, praćeni političkom nestabilnošću – koja uključuje formiranje triju vlada nakon izbora u studenome 2014. i smjenu guvernera Narodne banke Moldove (NBM) – te uličnim demonstracijama. Ti su događaji doveli do usporavanja gospodarskog rasta, obustavu proračunske potpore koju su međunarodni partneri pružali Moldovi te slabljenje fiskalnog položaja i platne bilance. Problemima u gospodarstvu prijedonijeli su recesija i slaba ekonomska aktivnost nekih od ključnih trgovinskih partnera Moldove (osobito Rusije, ali i Bjelarusa i Ukrajine), što je dovelo do smanjenja izvoza i doznačivanja. To je tek djelomično neutralizirano povećanjem trgovine s EU-om nakon što je na snagu stupio Sporazum o pridruživanju, koji je potpisan 2014. i kojim je predviđeno stvaranje detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine (DCFTA).

U tom je kontekstu Moldova zatražila pomoć Međunarodnog monetarnog fonda (MMF). Nakon zahtijevnih i dugih pregovora, koji su bili odraz postojeće političke nestabilnosti, u srpnju 2016. nacionalna su tijela postignula sporazum s MMF-om o programu koji uključuje trogodišnji prošireni kreditni instrument (ECF) i prošireni instrument za financiranje (EFF). Odbor MMF-a odobrio je sporazum 7. studenoga 2016. Sporazum je omogućen zahvaljujući novodošloj odlučnosti nacionalnih tijela da se, nakon imenovanja novog premijera Filipa u siječnju 2016. i novog guvernera Narodne banke u ožujku 2016., suoče s problemima u upravljanju financijskim sektorom i javnim financijama. Financijski aranžman usuglašen s MMF-om podrazumijevao bi pristup sredstvima u iznosu od 75 % kvote Moldove u MMF-u (129,4 milijuna PPV, odnosno oko 161 milijun EUR). Cilj je proširenih instrumenata brzo poboljšati upravljanje financijskim sektorom i njegov nadzor, jačati politike u svrhu osiguravanja makroekonomske i financijske stabilnosti te poticati održivi i uključivi rast.

Treba napomenuti da su EU i nacionalna tijela Moldove nakon zaključaka Vijeća za vanjske poslove od 15. veljače 2016. usuglasili plan djelovanja za prioritetne reforme u cilju oživljavanja ključnih strukturnih reforma; rok je bio 31. srpnja 2016. Otada je u provedbi tog plana postignut znatan napredak, ali još uvijek nisu otklonjeni svi izvori zabrinutosti EU-a izraženi u zaključcima Vijeća od veljače.

Moldavska vlada zatražila je u kolovozu 2015. od EU-a i makrofinancijsku pomoć (MFP), a svoj je zahtjev ponovila u ožujku 2016. Europska komisija stoga, na temelju tog zahtjeva i u kontekstu političkih i ekonomskih kretanja od 2014., podnosi Europskom parlamentu i Vijeću prijedlog odluke o MFP-u Republici Moldovi u iznosu do 100 milijuna EUR. Od tog bi iznosa 60 milijuna EUR bilo u obliku zajmova, a 40 milijuna EUR u obliku bespovratnih sredstava. Predloženi iznos opravdan je s obzirom na ažuriranu procjenu potreba te zemlje za vanjskim financiranjem, veličinu programa MMF-a, ideju raspodjele tereta i raspoloživi manevarski prostor u proračunu EU-a.

Uz predloženu makrofinancijsku pomoć EU-a Moldova bi lakše pokrila dio preostalih potreba za vanjskim financiranjem u razdoblju 2016. – 2018., procijenjenih, u kontekstu novog programa MMF-a, na 442 milijuna USD (402 milijuna EUR). Time bi se smanjili kratkoročni rizici za bilancu plaćanja i proračun. Pomoć bi bila osmišljena i provedena u skladu s programima prilagodbe i reforma koje Moldova dogovara s MMF-om i Svjetskom bankom, kao i s reformama dogovorenima u kontekstu proračunske potpore EU-a i sporazuma o DCFTA-u.

Očekuje se da će provedba predložene potpore teći usporedno s proračunskom potporom koja se financira u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo. Ta je potpora zamrznuta od početka 2015. zbog zabrinutosti zbog nedostataka u upravljanju i nepostojanja pouzdane makroekonomske strategije.

Kako je objašnjeno u radnom dokumentu službi Komisije priloženom uz ovaj Prijedlog, Komisija smatra, među ostalim i na temelju procjene političke situacije koju je provela Europska služba za vanjsko djelovanje, da su ispunjeni politički i gospodarski preduvjeti za predloženi program makrofinancijske pomoći.

•Opći kontekst

Makroekonomska prognoza za Moldovu i dalje je nepovoljna, no kombinacija nedavnih mjera prilagodbe i izgledi za nastavak pružanja inozemne bespovratne pomoći pridonijeli su stabilizaciji stanja u zemlji.

Nalon znatnog usporavanja rasta u 2014., Moldova je prošle godine ušla u recesiju, uz pad BDP-a od 0,5 % u 2015. zbog: (a) nepovoljnih vremenskih uvjeta koji su doveli do smanjenja poljoprivredne proizvodnje za 13,4 %; (b) ubrzanog smanjenja novčanih doznaka i slabih izvoznih rezultata, koji su odraz recesije ili slabe ekonomske aktivnosti u nekima od glavnih trgovinskih partera Moldove, osobito u Bjelarusu, Rusiji i Ukrajini; (c) slabe domaće kreditne ekspanzije zbog problema u bankarskom sustavu i restriktivnije monetarne politike; (d) pritiska na proračun zbog obustave međunarodne bespovratne pomoći i smanjenja poreznih prihoda zbog recesije, što je, među ostalim, znatno utjecalo na programe javnih ulaganja u 2015. Nakon prilagodbe u 2015. očekuje se spor oporavak moldavskoga gospodarstva u 2016. i kasnije. Očekivani rast BDP-a u 2016. iznosi oko 2 %. Rast u 2016. i dalje će biti ograničen zbog proračunskih rezova i strogih uvjeta kreditiranja, kao i smanjenog priljeva novčanih doznaka i viših cijena energije, što će prigušiti domaću potrošnju. Istodobno, preorijentiranje na tržište EU-a zahtijevat će vrijeme i ulaganja.

Nakon što je s vrijednosti od 4,7 % u prosincu 2014. skočila na 13,5 % u prosincu 2015. (na godišnjoj osnovi), inflacija potrošačkih cijena na silaznoj je putanji, pa je u rujnu 2016. iznosila 3,0 %. MMF predviđa prosječnu godišnju inflaciju od 6,9 % u 2016. i 4,9 % u 2017.

Vlada je suočena sa znatnim pritiscima na proračun zbog nižih proračunskih prihoda koji su rezultat slabije ekonomske aktivnosti i prekida bespovratnih potpora. Ti su čimbenici pridonijeli povećanju proračunskog deficita sa 1,9 % BDP-a u 2014. na 2,3 % BDP-a u 2015. U skladu s programom dogovorenim s MMF-om, vlada je donijela revidirani proračun za 2016., koji je predsjednik potpisao 4. listopada 2016. i u kojem su predviđene mjere prilagodbe rashoda i prihoda kako bi se dostignuo ciljani deficit BDP-a od 3,2 %.

Ukupne uštede ostvarene tim mjerama iznosile su 2,2 milijarde leja, odnosno 1,7 % BDP-a u 2016. To uključuje mjere za kontrolu izdataka za plaće (među ostalim zahvaljujući smanjenju broja radnih mjesta), kao i mjere za poboljšanje ubiranja poreza i reformu porezne uprave te smanjenje prekomjernih poreznih izuzeća.

Udio duga opće države u BDP-u povećao se sa 36 % na kraju 2014. na 45 % na kraju 2015. U tim se procjenama u obzir uzimaju hitni zajmovi s državnim jamstvima koje je NBM izdao trima bankama u likvidaciji. Na prošlogodišnje povećanje državnog duga u velikoj je mjeri utjecala komponenta domaćeg duga. Vanjski državni dug sporije se povećao (sa 18 % BDP-a u 2014. na 21 % BDP-a na kraju 2015.) i uglavnom se pripisuje deprecijaciji leja. Vanjski je dug uglavnom srednjoročan i dugoročan, stavljen na raspolaganje uz povlaštene uvjete od strane multilateralnih i bilateralnih vjerovnika.

U 2015. deficit tekućeg računa pao je na 293 milijuna EUR (za 40 % u godišnjoj usporedbi) zbog primjetnog smanjenja uvezene energije i slabe domaće potražnje, zbog čega je smanjena vrijednost uvoza. Međutim deficit tekućeg računa, izražen kao postotak BDP-a, smanjio se sa 6,7 % u 2014. na 5,0 % u 2015., što se pripisuje smanjenju BDP-a izraženog u dolarima u 2015. (ujedno odraz i smanjenja realnog BDP-a i deprecijacije leja).

Turbulentna ekonomska i politička kretanja u Moldovi nisu u 2015. utjecala na priljev izravnih stranih ulaganja. Priljev izravnih stranih ulaganja u 2015. dosegnuo je 165 milijuna USD, u odnosu na 158 milijuna USD u 2014. U privlačenju izravnih stranih ulaganja važnu su ulogu imale moldavske slobodne gospodarske zone.