IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Uredba (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2011. o europskim ekonomskim računima okoliša /* COM/2013/0864 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Uredba (EU) br. 691/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2011. o europskim ekonomskim računima okoliša Okolnosti na kojima se temelji ovo izvješće U članku 10. Uredbe (EU) br. 691/2011 („Uredba”) od Komisije se traži podnošenje izvješća kako slijedi: „Članak 10. Izvješće i pregled Do 31. prosinca 2013. i svake 3 godine, nakon toga Komisija šalje izvješće o primjeni ove Uredbe Europskom parlamentu i Vijeću. U tom izvješću posebno ocjenjuje kvalitetu poslanih podataka, metode prikupljanja podataka, administrativno opterećenje za države članice i jedinice koje izvješćuju, kao i izvedivost i učinkovitost tih statistika. Izvješće prema potrebi i uzimajući u obzir rezultate iz članka 4. stavka 2. prate prijedlozi: – za uvođenje novih modula ekonomskih računa okoliša, kao što su rashodi i prihodi od zaštite okoliša (EPER)/računi rashoda za zaštitu okoliša (EPEA), sektor ekoloških dobara i usluga (EGSS), energetski računi, transferi (subvencije) vezani za okoliš, računi korištenja resursa i rashoda za upravljanje (RUMEA), vodni računi (kvantitativni i kvalitativni), računi otpada, računi šuma, računi usluga ekosustava, računi zaliha materijala u cjelokupnom gospodarstvu (EW-MSA) i mjerenje neupotrijebljenih iskopanih zemljanih materijala (uključujući tlo), – namijenjeni daljnjem poboljšanju kvalitete podataka i metoda prikupljanja podataka, radi bolje pokrivenosti i usporedivosti podataka i smanjenje administrativnog opterećenja na poslovanje i administraciju.” Ova je Uredba bila prva uredba Unije o vođenju računa okoliša. Njome se uvode tri modula · računi emisija u zrak koji pokazuju 14 različitih plinova iz 64 industrijske skupine i iz domaćinstava · porezi vezani za okoliš podijeljeni na četiri porezna tipa – porez na energiju, promet (s iznimkom goriva), onečišćenje, prirodne izvore – od kojih su svi raščlanjeni na 64 industrijske skupine, domaćinstva i nerezidente koji plaćaju te poreze · računi tokova materijala za 50 tipova materijala koji pokazuju iskorištavanje domaćih izvora, uvoz i izvoz. U skladu s time, domaći utrošak materijala = iskorištavanje domaćih izvora + uvoz – izvoz, za svaki tip materijala i ukupno. Navedena tri modula bila su statistički najrazvijenija i ujedno odgovaraju značajnim potrebama politike zaštite okoliša; emisije u zrak i klimatske promjene, ekonomski instrumenti za ograničenje onečišćenja i učinkovitost prirodnih izvora. U doba kada su Europski parlament i Vijeće raspravljali o prvoj Uredbi i kada su je nakon toga donijeli, korisnici u Parlamentu i Glavnim upravama Komisije naglašavali su da se ova tri modula trebaju shvatiti kao početak i da potrebe politike za vođenjem računa okoliša sežu mnogo dalje. Europski je parlament doista u prethodno navedeni članak 10. uvrstio popis mogućih novih modula kao prioriteta budućeg razvoja. U Uredbi se kao datum podnošenja prvog izvješća navodi 31. prosinca 2013., što znači da je – ako se uzme u obzir vrijeme potrebno za donošenje, prevođenje i druge postupke – predmetno izvješće trebalo biti sastavljeno u doba kada prvi podaci dostavljeni u skladu s Uredbom još nisu bili dostupni. Pravo ocjenjivanje kvalitete podataka, metoda prikupljanja podataka i ostalog bit će provedeno početkom 2014. Dostava podataka za prva tri modula zadovoljavajuća je i sve bolja U skladu s Uredbom, prvi službeni podaci moraju biti dostavljeni do 30. rujna 2013. za module za račune emisija u zrak i poreze vezane za okoliš, a do 31. prosinca 2013. za račune tokova materijala u cjelokupnom gospodarstvu. Stoga u rokovima određenim za ovo izvješće nije moguće podrobno prokomentirati kvalitetu tih podataka. Osim toga, za šest država članica (Španjolsku, Francusku, Cipar, Maltu, Austriju, Poljsku) odobreno je odstupanje (Provedbena odluka Komisije 2012/691/EU od 6. studenoga 2012., SL L 308 od 8.11.2012., str. 23.), koje im omogućuje da podatke dostave do dvije godine kasnije. U nekima je od ovih država, međutim, došlo do većeg napretka no što se očekivalo pa će stoga neke od njih manje-više uspjeti udovoljiti zahtjevima iz Uredbe. Prilogom XXI. važećih izmjena i dopuna Sporazuma o EGP-u zahtjevi iz Uredbe obvezujući su za Norvešku i Island, pri čemu je Islandu odobreno odstupanje od dvije godine, dok je Lihtenštajn izuzet. U trenutku pisanja ovog izvješća službeni rokovi za predaju podataka za prvu zbirku podataka u skladu s Uredbom upravo su istekli ili će uskoro isteći. Međutim, velik broj država već je dobrovoljno dostavio znatnu količinu podataka: do sredine 2013. dvadesetak je država predalo potpune ili gotovo potpune podatke o porezima vezanim za okoliš i emisijama u zrak, a 24 države dostavile su račune tokova materijala. Opseg (broj država i stupanj popunjenosti pojedinih tablica), pravovremenost i pouzdanost stalno se progresivno povećavaju. Eurostat i nacionalni zavodi za statistiku surađuju u radnim skupinama i posebnim tematskim radnim tijelima kako bi osigurali visoku razinu točnosti, usklađenosti i usporedivosti podataka. Rezultati zbirki dobrovoljno dostavljenih podataka objavljuju se na web-mjestima Eurostata i u raznim publikacijama. Službena ocjena kvalitete u prvoj polovici 2014. Format izvješća o kvaliteti koje države članice moraju podnijeti Komisiji (Eurostatu) u skladu s člankom 7. Uredbe razvijen je u radnim skupinama, a prvo će izvješće uslijediti nakon dostave prvih podataka krajem 2013. Obuhvatit će sve vidove kvalitete: pravovremenost, usporedivost, dostupnost, jasnoću, usklađenost, potpunost i pouzdanost. Izvješće će isto tako sadržavati strukturiran opis izvora i metoda korištenih za pripremu podataka. U proljeće 2014. o izvješću će se raspravljati s državama članicama i to će biti osnova za planiranje daljnjeg poboljšanja kvalitete podataka, uključujući njihovu usporedivost i pravovremenost. Korištenje podataka Podaci iz računa okoliša koriste se za raznovrsne primjene politike, kako na razini pojedinih država, tako i na razini EU-a. Jedan posebno istaknut primjer domaći je utrošak materijala koji proizlazi iz računa tokova materijala, a koji je usvojen kao najvažniji ključni pokazatelj za vodeću inicijativu o učinkovitom korištenju resursa u sklopu strategije EU 2020. Računi emisija u zrak doprinose našem razumijevanju gospodarskih sektora odgovornih za emisije stakleničkih plinova što dovode do klimatskih promjena, a porezi vezani za okoliš (osobito porezi na energiju) važan su gospodarski instrument za smanjenje emisija te su isto tako uvršteni u pokazatelje učinkovitosti prirodnih izvora. Ovi su podaci posebno relevantni u kontekstu politika koje se razvijaju u sklopu strategije Europa 2020., a kojima se žele postići kako klimatski, tako i energetski ciljevi i pritom osigurati trajan gospodarski rast. Svi primljeni podaci uvršteni su u nekoliko publikacija i analiza, a uvid u njih može se dobiti na javno dostupnom web-mjestu Eurostata. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/environmental_accounts/introduction Ovo web-mjesto sadržava i osnovne podatke, metodološke priručnike i vodiče za pripremu podataka, kao i razne objave postojećih podataka. Ipak ove module treba još više promicati što se budu čvršće utvrđivali, kako bi se doprinijelo njihovu boljem razumijevanju od strane korisnika koji možda nisu upoznati s njihovom dodanom vrijednošću. S obzirom na to da su oni zasnovani na postojećim skupovima podataka, korisnici često posežu izravno za izvornim podacima, jer nisu u potpunosti svjesni prednosti računa okoliša, posebno mogućnosti integrirane ekološko-gospodarske analize. Primjerice, korištenje računa emisija u zrak još uvijek je relativno manje rašireno od inventara stakleničkih plinova ili podataka o emisijama u skladu s Konvencijom o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka. Još jedan primjer mogu biti porezi vezani za okoliš, budući da ti skupovi podataka u skladu s Uredbom omogućuju daljnju raščlambu prema gospodarskoj djelatnosti iz koje se plaćaju porezi, što je koristan dodatni parametar za podrobnu fiskalnu analizu. Stoga, što dostava podataka u skladu s Uredbom bude prerastala u sve veću rutinu i što dostupniji budu potpuni podaci i dulji vremenski nizovi, trebat će uložiti više napora u popularizaciju korištenja ovih skupova podataka putem ciljanih publikacija i statističkih događanja. Na razini EU-a i u specijaliziranim zavodima za istraživanja navedeni se podaci u velikoj mjeri praktično koriste. Čini se da je u nekim državama rašireno korištenje ovih podataka, ali izvješća nekih drugih državnih statističkih zavoda pokazuju da ih nacionalne vlade koriste relativno malo te bi stoga trebalo poticati njihovo veće korištenje. Porast korištenja podataka može se očekivati kada se poboljša opseg u smislu broja država i duljine vremenskih nizova raspoloživih za analizu trendova. Računi okoliša razvijaju se i na međunarodnoj razini Računi okoliša koji se traže prema ovoj Uredbi osmišljeni su kao „satelitski računi” konvencionalnih nacionalnih računa: Europskog sustava nacionalnih i regionalnih računa (ESA) i svjetskog Sustava nacionalnih računa (SNA). Tri računa/modula uvrštena u prvu Uredbu isto su tako uključena u svjetski Sustav integriranih ekonomskih računa okoliša (SEEA), koji je kao međunarodnu statističku normu u ožujku 2012. donijela Statistička komisija Ujedinjenih naroda (podržali su je i objavili UN, Europska komisija, OECD, Svjetska banka, MMF i FAO). Eurostat i nekoliko država EU-a dali su značajan doprinos sastavljanju SEEA-a. Strategije zelenog rasta OECD-a i UNEP-a kao i inicijative Svjetske banke o računovodstvu kapitala prirodnih resursa isto tako promiču ključne vidove ovih računa. Administrativni teret je malen Kako bi ispunili zahtjeve za podacima iz Uredbe, nacionalni statistički zavodi država mogu koristiti postojeće osnovne podatke koje potom prilagođavaju klasifikacijama nacionalnih računa. Primjerice, računi emisija u zrak temelje se na poslu koji je već obavljen za inventare emisija u zrak o kojima se podnose izvješća u skladu s Okvirnom konvencijom Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCC) i Konvencijom o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka (CLRTAP) UNECE-a; računi okoliša potom ih proširuju kako bi se uklopili u klasifikacije i koncepte tablica ulaza i izlaza nacionalnih računa, s ciljem usklađenja sa statistikama industrijskih i uslužnih gospodarskih sektora. Porezi vezani za okoliš utvrđuju se u popisu nacionalnih poreza o kojima države već izvješćuju Komisiju (Eurostat). Za račune tokova materijala podaci o iskorištavanju domaćih izvora uzimaju se iz poljoprivrednih statistika (za proizvodnju biomase), podataka o rudarstvu i kamenolomima za minerale, energetskih statistika za materijale koji su izvor fosilne energije te iz statistika o vanjskoj trgovini za uvoz i izvoz. Ako se postojeći podaci ponovno koriste, opterećenje za poduzeća iznimno je malo. Najveći opseg poslova pada na teret nacionalnih zavoda za statistiku koji obrađuju postojeće podatke i povećavaju analitičku korisnost osnovnih podataka usklađujući ih s konceptima i klasifikacijama nacionalnih računa. U većini država to obično ukupno predstavlja otprilike dvije osobe s punim radnim vremenom za prva tri modula. Želi li se razvijati nove module te održavati i dalje unapređivati kvalitetu računa okoliša, neophodno je da nacionalne administracije osiguraju dostupnost dostatnih resursa. Eurostat pomaže državama u provedbi prva tri modula Eurostat raznim sredstvima pomaže državama članicama kojima je potrebna pomoć za provedbu prva tri modula, uključujući sljedeće: · nepovratna sredstva za pokusne studije, · olakšanje razmjene iskustava među državama, · tečajevi u sklopu Europskog programa za obuku statističara, · priručnici i upute za rad, · pojednostavljenje i racionalizacija načina na koji će se podaci za prva tri modula dostavljati Eurostatu. Predložena su tri dodatna modula Eurostat i države članice nastavili su razvijati nove module unutar statističkih radnih skupina. U razdoblju od 2011. do 2012. godine razvijene su metodologije i provedena pokusna ispitivanja, posebno u pogledu prva tri modula navedena u članku 10.: rashodi za zaštitu okoliša, sektor ekoloških dobara i usluga te računi fizičkog toka energije. Oni su procijenjeni kao najrazvijeniji s konceptualne točke gledišta, a postoje i neophodne osnovne statistike. I ovi novi moduli ne nameću nikakav ili nameću sasvim malen teret izvješćivanja za poduzeća i domaćinstva; umjesto toga, posao će obaviti nacionalni uredi za statistiku koji će usklađivati i prilagođavati podatke koji su već prethodno prikupljeni za druge svrhe (statističke ili administrativne). Novi se moduli isto tako se podudaraju s prioritetima politika EU-a u pogledu politike zelenog rasta i učinkovitosti prirodnih izvora. Komisija (Eurostat) pomaže državama u pripremi tri navedena nova modula putem bespovratnih potpora, razmjene iskustava, priručnika i sl., kao što je činila i proteklih godina za prva tri modula. Na primjer: uz potporu takvih bespovratnih sredstava modul rashoda za zaštitu okoliša predmet je pokusnog ispitivanja u 20 država članica od 2001. godine; pokusne studije o EGSS-u provode se u 12 država članica, a energetski računi ispituju se i u 12 država članica. Osim toga, neke države provode pokusne studije bez novčane potpore EU-a. I Norveška i Švicarska aktivno su sudjelovale i dijelile iskustva. Ukupno gledajući, postoje već znatna iskustva s tim modulima, a države članice razmjenjuju ih na tehničkim sastancima. Uzimajući gore navedeno u obzir, Odbor Europskog statističkog sustava bio je u stanju donijeti pozitivno mišljenje o nacrtu Uredbe 7. veljače 2013. Katalog pokusnih studija dostupan je na web-mjestu Eurostata: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/environmental_accounts/introduction Na temelju toga mišljenja, 2. svibnja 2013. Komisija je donijela prijedlog za izmjenu Uredbe (COM(2013)247) sa svrhom dodavanja gore navedena tri modula prvoj Uredbi. Krajem 2013. rasprave u Vijeću i Europskom parlamentu o nacrtu uredbe o izmjenama dobro su napredovale. Priprema sljedećih modula Isto tako, nastavlja se s radom na većini drugih računa navedenih u članku 10.: · Transferi (subvencije) vezani za okoliš – radna skupina sastavljena od iskusnih država članica razvija okvir za prikupljanje podataka. · Računi korištenja resursa i rashoda za upravljanje (RUMEA) – naglasak je stavljen na djelatnosti upravljanja resursima u spoju s provedbom novog modula o EGSS-u. · Vodni računi – rad na konceptu napreduje, ali ga sputava nedostatak osnovnih podataka. · Računi šuma – putem razvoja Integriranog računovodstva zaštite okoliša i gospodarstva za šume, koji je u skladu sa SEEA-om. To su potencijalni kandidati za treću „seriju” modula. Svi ti potencijalni moduli bili su dijelom Europske strategije za računovodstvo okoliša (ESEA) koju je 2008. godine donio Odbor za statistički program sastavljen od ravnatelja svih nacionalnih zavoda za statistiku. ESEA iz 2008. godine trenutačno se ažurira da bi odrazila donošenje prve Uredbe i početak donošenja druge, kao i da bi omogućila svjež pogled na nove političke trendove. Zbog smanjenja proračuna i pomanjkanja osoblja nacionalni zavodi za statistiku država članica trenutno nevoljko gledaju na prihvaćanje prevelikog broja modula. Oni umjesto toga preporučuju da bi se prvo trebalo usredotočiti na poboljšanje kvalitete i promicanje uporabe prva tri i druga tri modula. U političkom smislu vlada velika potražnja za računima usluga ekosustava i bioraznolikosti, ali s gledišta mjerenja oni su u vrlo ranoj fazi pionirskog razvoja i istraživanja, a za takvo što potrebni su multidisciplinarni timovi koji uključuju biologe, stručnjake za zaštitu okoliša, kartografe i statističare. Zbog tog se razloga smatra da je bolje prepustiti vodstvo Europskoj agenciji za okoliš. Uloga nacionalnih zavoda za statistiku u ovoj bi fazi pretežito bila osiguranje osnovnih podataka – kao što su podaci o poljoprivrednoj proizvodnji, korištenju zemljišta (LUCAS) i regionalne statistike – te prema potrebi pružanje savjeta o statističkim pitanjima. Potrebna je veća pravovremenost Još jedan novi zahtjev koji dolazi od korisnika zahtjev je za većom pravovremenošću. Prva tri modula zamišljena su kao prilično detaljno strukturirani podaci za analizu međusobnih odnosa između gospodarstva i okoliša u odabranim područjima koja obuhvaća prva Uredba. Nakon uvođenja Europskoga semestra, vježbe Unije za planiranje ekonomske i fiskalne politike, postoji želja za uključivanjem aspekta okoliša u semestar zajedno s konvencionalnim ekonomskim podacima kakav je BDP. Eurostat surađuje s nacionalnim zavodima za statistiku kako bi provjerio na koje bi se načine ti računi okoliša mogli ranije pripremiti. I države i Eurostat postigli su znatan napredak u pogledu brže pripreme i obrade računa. Međutim, malo je vjerojatno da će se proizvesti razina pravovremenosti potrebna za Semestar. Eurostat stoga istražuje i načine vršenja mnogo ranijih prvih procjena za neke od glavnih pokazatelja (npr. procjene emisija CO2 za t+4 mjeseca izračunate na osnovi mjesečne statistike Eurostata o potrošnji energije). Sljedeći koraci Krajem 2013. Komisija (Eurostat) će podrobno provjeriti kvalitetu primljenih podataka za prva tri modula i po potrebi predložiti poboljšanja pojedinačnim državama ili poboljšanja cjelokupne metodologije. Rasprave o drugoj „seriji” modula nastavit će se 2014. godine u Europskom parlamentu i Vijeću. Statističari će se nastaviti pripremati za praktičnu provedbu ta tri dodatna modula. Europska strategija za računovodstvo okoliša revidirat će se zajedno s glavnim skupinama korisnika i nacionalnim zavodima za statistiku. Ciljani datum za dovršenje nove ESEA-e sredina je 2014. godine. Komisija i administracije država članica nastavit će surađivati s ciljem veće vidljivosti i većeg korištenja rezultata računa okoliša.