Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o prihvatu izmjene Protokola iz 1999. o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine /* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE Konvencija o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (Konvencija LRTAP) sklopljena pod pokroviteljstvom Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE) glavni je međunarodni zakonski okvir za suradnju i mjere u svrhu ograničavanja, postupnog smanjivanja i sprječavanja onečišćenja zraka i njegovih štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš na području UNECE-a, osobito usredotočen na dalekosežno prekogranično onečišćenje zraka. Konvencija LRTAP potpisana je u ime Europske ekonomske zajednice 14. studenoga 1979. i odobrena Odlukom Vijeća 81/462/EEZ od 11. lipnja 1981.[1] Do današnjeg dana Konvenciji LRTAP dodano je osam Protokola, uključujući Protokol o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona (Protokol). Taj Protokol promiče pristup kojim se uzimaju u obzir mnogostruki onečišćivači kako bi se spriječila ili na najmanju mjeru svela prekoračivanja kritičnih opterećenja zakiseljavanja, opterećenja hranjivim dušikom i kritičnih razina ozona za ljudsko zdravlje i vegetaciju. U tu svrhu njime se određuju nacionalne gornje granice emisija koje mora svaka ugovorna strana ostvariti do 2010. i nakon toga, za sljedeće onečišćivače zraka: sumpor (uglavnom sumpor-dioksid, SO2), dušikovi oksidi (NOx), amonijak (NH3) i hlapivi organski spojevi osim metana (VOC). U cilju potpore ostvarenju nacionalnih gornjih granica emisija, Prilozima protokolu utvrđuju se granične vrijednosti emisija u svrhu kontrole emisija onečišćivača zraka proizvedenih na izvoru iz odgovarajućih kategorija stacionarnih i pokretnih izvora. Pristupanje Zajednice Protokolu odobreno je u ime Zajednice Odlukom Vijeća 2003/507/EZ od 13. lipnja 2003.[2] Protokol je stupio na snagu 17. svibnja 2005. i prenesen je u zakonodavstvo EU-a uglavnom Direktivom 2001/80/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o velikim uređajima za loženje[3] i Direktivom 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene onečišćivače zraka (Direktiva NEC)[4]. U skladu s člankom 10. stavkom 2. Protokola obveze su bile revidirane između 2005. i 2007. Revizijom je utvrđeno da su potrebni veći napori kako bi se postigli ciljevi povezani s okolišem i zdravljem ljudi u pogledu kritičnih opterećenja i razina za dugoročnu zaštitu zdravlja ljudi i okoliša. Strane su 2007. otvorile pregovore o izmjeni Protokola. Tijekom pregovaračkog procesa strane prisutne na 30. zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije LRTAP konsenzusom su donijele dvije odluke (odluke Izvršnog tijela 2012/1 i 2012/2), kojima je izmijenjen tekst Protokola i njegovih priloga, a dodana su dva nova priloga (X. i XI.)[5]. Strane su konsenzusom donijele i dvije dodatne odluke o provedbi odredaba Protokola (privremena primjena prilagodbi na nacionalne obveze smanjenja emisija[6] ili na nacionalne inventare emisija).[7] Strane nisu dužne ratificirati Odluku Izvršnog tijela 2012/1, kojom se ažuriraju definicije kritičnih opterećenja i kritičnih razina. U skladu s člankom 13. stavkom 4. Protokola ta izmjena i dopuna priopćena je svim potpisnicama Protokola 7. ožujka 2013.[8], a stupila je na snagu 5. lipnja 2013. Odlukom Izvršnog tijela (2012/2) mijenja se glavni tekst Protokola i svi prilozi Protokolu (osim Priloga I.). U skladu s člankom 13. stavkom 3. Protokola potpisnice trebaju ratificirati tu Odluku. Izmijenjenim Protokolom utvrđuju se nove nacionalne obveze smanjenja emisija koje treba ostvariti do 2020. i nakon toga, za četiri prethodno navedena onečišćivača zraka te za tvari sitnih čestica (PM2,5). Protokolom se promiče i smanjenje emisija za crni ugljik (sastavni dio čestica, kratkotrajan klimatski onečišćivač), ažuriraju se granične vrijednosti emisija utvrđene u prilozima Protokolu, utvrđuju nove norme za sadržaj nemetanskih hlapivih organskih spojeva u proizvodima te upotpunjava obveza izvješćivanja potpisnica u pogledu emisija onečišćivača zraka, kao i razvoja u području tehnologije i istraživanja. Izmjena Protokola prenosi se u zakonodavstvo EU-a s pomoću nekoliko pravnih instrumenata. Komisija je u tu svrhu predložila Direktivu Europskog Parlamenta i Vijeća kojom bi se mijenjala[9] Direktiva NEC i Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisija određenih onečišćivača zraka srednje velikim uređajima za loženje[10]. Obje Direktive primjenjuju se usporedno s postojećim direktivama EU-a o nadzoru izvora emisija, uključujući Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama[11]. S obzirom na prethodno navedeno, primjereno je da Europska unija prihvati izmjenu Protokola. Prilog ovoj Odluci uključuje izmijenjeni tekst Protokola kako je utvrđeno Odlukom Izvršnog tijela 2012/2. 2013/0448 (NLE) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o prihvatu izmjene Protokola iz 1999. o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a), uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta, budući da: (1) Unija je potpisnica Konvencije UNECE-a o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka nakon njezina odobrenja 1981.[12] (2) Unija je potpisnica Protokola iz 1999. o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka, nakon njegova odobrenja 13. lipnja 2003.[13] (3) Potpisnice Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka otvorile su pregovore 2007. u cilju daljnjeg poboljšanja zaštite zdravlja ljudi i okoliša, uključujući utvrđivanjem novih obveza smanjenja emisija za određene onečišćivače zraka koje treba ostvariti do 2020. te ažuriranjem graničnih vrijednosti emisija rješavanjem emisija onečišćivača zraka na samom izvoru. (4) Potpisnice prisutne na 30. zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije UNECE-a o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka [konsenzusom?] su donijele odluke 2012/1 i 2012/2 o izmjeni Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka. (5) Odluka 2012/1 stupila je na snagu na temelju ubrzanog postupka utvrđenog u članku 13. stavku 4. Protokola. (6) Odluku 2012/2 trebaju ratificirati potpisnice Protokola u skladu s člankom 13. stavkom 3. Protokola. (7) Izmjenu Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka stoga treba prihvatiti u ime Europske unije, DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Izmjena Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka ovime se prihvaća u ime Unije. Tekst izmjene Protokola priložen je ovoj Odluci. Članak 2. Predsjednik Vijeća imenuje osobu ovlaštenu da u ime Europske unije položi isprave o prihvatu utvrđene u članku 13. stavku 3. Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka, čime se izražava suglasnost Europske unije da bude vezana ovim Protokolom, kako je izmijenjen. Članak 3. Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja. Sastavljeno u Bruxellesu, Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 171, 27.6.1981., str. 11. [2] SL L 179, 17.7.2003., str. 1. [3] SL L 309, 27.11.2001., str. 1. [4] SL L 309, 27.11.2001., str. 22. [5] Odluke 2012/1 i 2012/2, 30. zasjedanje Izvršnog tijela Konvencije, 30. travnja – 4. svibnja 2012. Tekst tih odluka dostupan je s pomoću sljedeće poveznice: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [6] Nacionalne gornje granice emisija utvrđene Prilogom II. Protokolu zamjenjuju se nacionalnim obvezama smanjenja emisija utvrđenima Prilogom II. Protokolu, kako je izmijenjen. [7] Odluke 2012/3 i 2012/4, 30. zasjedanje Izvršnog tijela Konvencije, 30. travnja – 4. svibnja 2012. Tekst tih odluka dostupan je s pomoću sljedeće poveznice: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [8] Nastavno na: ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX [10] COM(2013) XXX [11] SL L 334, 17.12.2010., str. 17. [12] SL L 171, 27.6.1981., str. 11. [13] SL L 179, 17.7.2003., str. 11. Odluka 2012/2 Izmjena teksta i priloga II. do IX. Protokolu o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona iz 1999. i dodavanje novih priloga X. i XI. Članak 1. Izmjena Stranke Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona iz 1999., na tridesetom zasjedanju Izvršnog tijela, donijele su odluku o izmjeni Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona (Gothenburški protokol) iz 1999. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka kako je utvrđeno prilogom ovoj odluci. Članak 2. Povezanost s Gothenburškim protokolom Država ni organizacija regionalne gospodarske integracije ne smiju položiti kod depozitara ispravu o prihvatu ove izmjene ako prethodno ili istodobno nisu položile kod depozitara ispravu o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu Gothenburškom protokolu. Članak 3. Stupanje na snagu U skladu s člankom 13. stavkom 3. Gothenburškog protokola ova izmjena stupa na snagu devedesetog dana nakon što je dvije trećine stranaka Gothenburškog protokola položilo kod depozitara svoje isprave o prihvatu navedenih izmjena. Prilog A. Preambula 1. U stavku 2. preambule riječi „hlapivi organski spojevi i reducirani spojevi dušika” zamjenjuju se riječima „hlapivi organski spojevi, reducirani spojevi dušika i čestice”. 2. U stavku 3. preambule riječi „i čestica” umeću se iza riječi „ozona”. 3. U stavku 4. preambule riječi „sumpora i hlapivih organskih spojeva, kao i sekundarnih onečišćujućih tvari poput ozona” zamjenjuju se riječima „sumpora, hlapivih organskih spojeva, amonijaka i izravno emitiranih čestica, kao i sekundarnih onečišćujućih tvari poput ozona, čestica”. 4. Između stavaka 4. i 5. preambule dodaje se sljedeći stavak preambule : „Shvaćajući procjene znanstvenih spoznaja međunarodnih organizacija poput Programa Ujedinjenih naroda za okoliš, i Arktičkog vijeća u pogledu ostvarenja dobrobiti za ljudsko zdravlje i klimu smanjenjem čađe i prizemnog ozona, posebno u arktičkim i alpskim regijama,”. 5. Stavak 6. preambule zamjenjuje se kako slijedi: Također shvaćajući kako Kanada i Sjedinjene Američke Države dvostrano rješavaju prekogranično onečišćenje zraka u okviru Ugovora o kakvoći zraka između Kanade i Sjedinjenih Američkih Država kojim su obuhvaćene obveze obje države u pogledu smanjenja emisija sumpor-dioksida, dušikovih oksida i hlapivih organskih spojeva te kako dvije države razmatraju uključivanje obveza u pogledu smanjenja emisija čestica, 6. Stavak 7. preambule zamjenjuje se kako slijedi: Shvaćajući uz to da se Kanada obvezala na smanjenje sumpor-dioksida, dušikovih oksida, hlapivih organskih spojeva i čestica kako bi udovoljila kanadskim standardima kakvoće vanjskoga zraka za ozon i čestice te nacionalnom cilju smanjenja zakiseljavanja te da su se Sjedinjene Države obvezale na provedbu programa smanjenja dušikovih oksida, sumpor-dioksida, hlapivih organskih spojeva i čestica kako bi se ispunili nacionalni standardi u pogledu kakvoće vanjskog zraka za ozon i čestice radi neprekidnog napredovanja u smanjenju učinaka zakiseljavanja i eutrofikacije te radi poboljšanja vidljivosti i u nacionalnim parkovima i na gradskim područjima, 7. Stavci 9. i 10. preambule zamjenjuju se sljedećim stavcima preambule: „Uzimajući u obzir znanstvene spoznaje o prijenosu onečišćenja zraka između hemisfera, utjecaju ciklusa dušika i mogućim sinergijskim učincima i uzajamnim odnosima između onečišćenja zraka i klimatskih promjena, Svjesne da emisije iz brodskog i zračnog prijevoza u značajnoj mjeri doprinose razvoju nepovoljnih učinaka na ljudsko zdravlje i okoliš te da su to bitna pitanja kojima se bavi Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva,” 8. U stavku 15. preambule riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica”. 9. U stavku 19. preambule riječi „i čestica, uključujući čađu” umeću se iza riječi „dušikovih spojeva”. 10. Stavci 20. i 21. preambule brišu se. 11. U stavku 22. preambule: (a) riječi „i amonijaka” zamjenjuju se riječima „i reduciranih spojeva dušika”; i (b) riječi „uključujući dušikov oksid” zamjenjuju se riječima „uključujući dušikov oksid i razine nitrata u ekosustavima,”. 12. U stavku 23. preambule riječ „troposferskog” zamjenjuje se riječju „prizemnog”. B. Članak 1. 1. Iza stavka 1. dodaje se sljedeći stavak: 1.a. Pojmovi „ovaj Protokol”, „Protokol” znače Protokol o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona iz 1999., s povremenim izmjenama i dopunama; 2. Na kraju stavka 9. dodaju se riječi „ izraženi kao amonijak (NH3)”. 3. Iza stavka 11. dodaju se sljedeći stavci: 11.a. „Čestice” ili „Č” tvar je koja onečišćuje zrak koja se sastoji od smjese čestica raspršenih u zraku. Te se čestice razlikuju po svojim fizikalnim svojstvima (poput veličine i oblika) i kemijskom sastavu. Osim ako je navedeno drukčije, sva upućivanja na čestice u ovom Protokolu odnose se na čestice čiji je aerodinamički promjer jednak ili manji od 10 mikrona (µm) (Č10), uključujući one čiji je aerodinamički promjer jednak ili manji od 2,5 µm (Č2,5); 11.b. „Čađa” znači ugljična čestica koja upija svjetlost; 11.c. „Prethodnici ozona” znači dušikovi oksidi, hlapivi organski spojevi, metan i ugljik-monoksid; 4. U stavku 13. iza riječi „atmosferi” umeću se riječi „ili strujanjima prema receptorima”. 5. U stavku 15. riječi „hlapive organske spojeve ili amonijak” zamjenjuju se riječima „hlapive organske spojeve, amonijak ili čestice”. 6. Stavak 16. zamjenjuje se kako slijedi: „Novi stacionarni izvor” znači svaki stacionarni izvor čija je izgradnja, odnosno bitna izmjena započeta nakon isteka godine dana od datuma stupanja na snagu ovoga Protokola za stranku ovog Protokola. Stranka može odlučiti da novi stacionarni izvor nije svaki stacionarni izvor koji su već odobrila odgovarajuća nadležna nacionalna tijela u vrijeme stupanja na snagu Protokola za tu stranku, a pod uvjetom da je izgradnja, odnosno bitna izmjena započeta unutar 5 godina od tog datuma. Nadležna nacionalna tijela odlučuju je li izmjena bitna ili ne, uzimajući u obzir čimbenike poput koristi za okoliš koju izmjena predstavlja. C. Članak 2. 1. U uvodnoj frazi: (a) ispred riječi „Cilj ovog Protokola” umeće se „1.”; (b) riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica”; (c) riječi „i okoliš” umeću se iza „ljudsko zdravlje”; (d) riječi „materijale i usjeve” zamjenjuju se riječima „materijale, usjeve i klimu u kratkoročnom i dugoročnom razdoblju”; i (e) riječ „ čestica” umeće se iza riječi „eutrofikacije”. 2. Riječi „ kojima se dopušta oporavak ekosustava” umeću se na kraju podstavka (a). 3. U podstavku (b) riječi „kojima se dopušta oporavak ekosustava” dodaju se na kraju podstavka, a iza točke sa zarezom briše se riječ „i”. 4. U podstavku (c) točki (ii), riječi „kanadski standard” zamjenjuju se riječima „kanadski standard kakvoće vanjskog zraka”. 5. Iza podstavka (c) dodaju se novi podstavci (d), (e) i (f) kako slijedi: (d) za čestice: i. za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, kritične razine čestica, kako se navodi u Prilogu I.; ii. za Kanadu, kanadski standardi kakvoće vanjskog zraka za čestice; i iii. za Sjedinjene Američke Države, nacionalni standardi kakvoće vanjskoga zraka za čestice; (e) za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, kritične razine amonijaka, kako se navodi u Prilogu I.; i (f) za stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, prihvatljive razine tvari koje onečišćuju zrak radi zaštite materijala, kako se navodi u Prilogu I. 6. Na kraju članka 2. dodaje se novi stavak 2. kako slijedi: 2. Sljedeći se cilj odnosi na to da bi stranke trebale, pri provedbi mjera radi ispunjavanja svojih nacionalnih ciljeva u pogledu čestica, dati prednost, u mjeri koju smatraju odgovarajućom, mjerama smanjenja emisija kojima se značajno smanjuje i čađa, a kako bi ostvarile koristi za ljudsko zdravlje i okoliš i doprinijele ublaživanju kratkoročnih klimatskih promjena. D. Članak 3. 1. U stavku 1.: (a) riječi „najveća vrijednost” u prvom retku zamjenjuju se riječima „obveza smanjenja”; (b) riječi „najvećim vrijednostima” u drugom retku zamjenjuju se riječju „obvezama”; i (c) riječi „Pri poduzimanju koraka za smanjenje emisija čestica svaka bi stranka trebala zahtijevati smanjenja od onih kategorija izvora za koje se zna da ispuštaju emisije velikih količina čađe, u mjeri koju smatraju odgovarajućom.” dodaju se na kraju stavka. 2. U stavcima 2. i 3. riječi „V. i VI.” zamjenjuju se riječima „V., VI. i X.”. 3. Riječi „U skladu sa stavcima 2.a. i 2.b.,” umeću se na početak stavka 2. 4. Novi stavci 2.a. i 2.b. umeću se kako slijedi: 2.a. Stranka, koja je već bila stranka ovog Protokola prije stupanja na snagu izmjene kojom se uvode nove kategorije izvora, može primijeniti granične vrijednosti primjenjive za „postojeći stacionarni izvor” na svaki stacionarni izvor u toj novoj kategoriji čija je izgradnja, odnosno bitna izmjena započeta prije isteka godine dana od datuma stupanja na snagu te izmjene za tu stranku, osim ako i sve dok se taj izvor kasnije ne podvrgne bitnoj izmjeni. 2.b. Stranka, koja je već bila stranka ovog Protokola prije stupanja na snagu izmjene kojom se uvode nove granične vrijednosti primjenjive za „novi stacionarni izvor” može nastaviti primjenjivati prethodno primjenjive granične vrijednosti na svaki izvor čija je izgradnja, odnosno bitna izmjena započeta prije isteka godine dana od datuma stupanja na snagu te izmjene za tu stranku, osim ako i sve dok se taj izvor kasnije ne podvrgne bitnoj izmjeni. 5. Stavak 4. se briše. 6. Stavak 6. zamjenjuje se kako slijedi: Svaka bi stranka trebala primjenjivati najbolje raspoložive tehnike na pokretne izvore obuhvaćene Prilogom VIII. i na svaki stacionarni izvor obuhvaćen dodacima IV., V., VI. i X. te, kako to smatra prikladnim, mjere za nadziranje čađe kao sastavnog dijela čestica, uzimajući u obzir smjernice koje je donijelo izvršno tijelo. 7. Stavak 7. zamjenjuje se kako slijedi: Svaka stranka primjenjuje granične vrijednosti u pogledu sadržaja HOS-eva proizvoda kako je utvrđeno Prilogom XI., u mjeri u kojoj je to tehnički i gospodarski izvedivo uzimajući u obzir troškove i prednosti, u skladu s vremenskim rokovima utvrđenima Prilogo VII. 8. U stavku 8. točki (b): (a) riječi „smjernici V.” i „na sedamnaestom zasjedanju Izvršnog tijela (Odluka 1999/1) i u svim njihovim izmjenama i dopunama” brišu se; i (b) na kraju stavka dodaje se sljedeća rečenica: Posebnu pažnju treba posvetiti smanjenjima emisija amonijaka iz značajnih izvora amonijaka za tu stranku. 9. U stavku 9. točki (b) riječi „amonijaka i/ili hlapivih organskih spojeva koje pridonose zakiseljavanju, eutrofikaciji ili stvaranju ozona” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i/ili čestica koje pridonose zakiseljavanju, eutrofikaciji ili stvaranju ozona ili povećanim razinama čestica”. 10. U stavku 10. točki (b) riječi „sumpor i/ili hlapivi organski spojevi” zamjenjuju se riječima „sumpor, hlapivi organski spojevi i/ili čestice”. 11. Stavak 11. zamjenjuje se kako slijedi: Kanada i Sjedinjene Američke Države, po ratifikaciji, prihvatu, odobrenju, odnosno pristupu ovom Protokolu ili izmjenama navedenima u Odluci 2012/2, Izvršnom tijelu dostavljaju svoje odgovarajuće obveze smanjenja emisija s obzirom na sumpor, dušikove okside i hlapive organske spojeve i čestice radi njihova automatskog uključenja u Prilog II. 12. Iza stavka 11. dodaju se novi stavci kako slijedi: 11.a. Kanada isto tako po ratifikaciji, prihvatu, odobrenju, odnosno pristupu ovom Protokolu, Izvršnom tijelu dostavlja mjerodavne granične vrijednosti radi njihova automatskog uključenja u priloge IV., V., VI., VIII., X. i XI. 11.b. Svaka stranka priprema i vodi popise i predviđanja u pogledu emisija sumpor-dioksida, dušikovih oksida, amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica. Stranke, unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, koriste metodologije utvrđene smjernicama koje je pripremilo Upravljačko tijelo EMEP-a, a koje su Stranke donijele na zasjedanju Izvršnog tijela. Stranke na područjima izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a kao smjernice koriste metodologije koje je izradilo Izvršno tijelo putem svojeg plana rada. 11.c. Svaka bi stranka na temelju Konvencije trebala aktivno sudjelovati u programima o učincima onečišćenja zraka na ljudsko zdravlje i okoliš. 11.d. Radi usporedbe ukupnih nacionalnih emisija s obvezama smanjenja emisija utvrđenima stavkom 1. stranka može primijeniti postupak utvrđen odlukom Izvršnog tijela. Takvim su postupkom obuhvaćene odredbe o dostavi popratne dokumentacije i o reviziji primjene postupka. E. Članak 3.a. 1. Novi članak 3.a. dodaje se kako slijedi: Članak 3.a. Fleksibilna prijelazna rješenja 1. Neovisno o članku 3. stavcima 2., 3., 5. i 6. stranka Konvencije koja postaje strankom ovog Protokola u razdoblju između 1. siječnja 2013. i 31. prosinca 2019. može primijeniti fleksibilna prijelazna rješenja za provedbu graničnih vrijednosti utvrđenih dodacima VI. i/ili VIII. u skladu s uvjetima utvrđenima ovim člankom. 2. Svaka stranka koja bira primjenu fleksibilnih prijelaznih rješenja na temelju ovog članka, u svojoj ispravi o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju, odnosno pristupu ovom Protokolu navodi sljedeće: (a) posebne odredbe priloga VI. i/ili VIII. u pogledu kojih stranka bira primjenu fleksibilnih prijelaznih rješenja; i (b) plan provedbe kojim se utvrđuje terminski plan za potpunu provedbu navedenih odredbi. 3. Planom provedbe iz stavka 2. točke (b) predviđa se barem provedba graničnih vrijednosti za nove i postojeće stacionarne izvore utvrđene tablicama 1. i 5. Priloga VI. i tablicama 1., 2., 3., 13. i 14. Priloga VIII. u roku od najviše osam godina od stupanja na snagu ovog Protokola za stranku, odnosno do 31. prosinca 2022. , ovisno o tome što dolazi ranije. 4. Ni u kojem se slučaju provedba graničnih vrijednosti za nove i postojeće stacionarne izvore utvrđenih Prilogom VI. ili Prilogom VIII. ne može odgoditi nakon 31. prosinca 2030. 5. Stranka koja odabere primjenu fleksibilnih prijelaznih rješenja na temelju ovog članka dostavlja Izvršnom tajniku Komisije trogodišnje izvješće o svojem napretku u pogledu provedbe Priloga VI. i/ili Priloga VIII. Izvršni tajnik Komisije stavit će navedena trogodišnja izvješća na raspolaganje Izvršnom tijelu. F. Članak 4. 1. U stavku 1. riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica, uključujući čađu”. 2. U stavku 1. točki (a) riječi „malim emisijama i dobre prakse zaštite okoliša u poljoprivredi” zamjenjuju se riječima „malim emisijama, dobre prakse zaštite okoliša u poljoprivredi i mjera za koje je poznato da ublažavaju emisije čađe kao sastavnog dijela čestica”. G. Članak 5. 1. U stavku 1. točki (a): (a) riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica, uključujući čađu”; i (b) riječi „nacionalnih gornjih vrijednosti emisija ” zamjenjuju se riječima „obvezama smanjenja emisije i”. 2. Stavak 1. točka (c) zamjenjuje se kako slijedi: (c) razinama prizemnog ozona i čestica; 3. U stavku 1. točki (d) „6.” se zamjenjuje sa „6.; i”. 4. Novi stavak 1. točka (e) dodaje se kako slijedi: (e) poboljšanjima za ljudsko zdravlje i okoliš povezanima s ispunjavanjem obveza smanjenja emisija za 2020. i dalje kako je navedeno u Prilogu II. Za države unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a informacije o tim poboljšanjima navest će se u smjernicama koje donese Izvršno tijelo. 5. U stavku 2. točki (e): (a) riječi „zdravlje i okoliš” zamjenjuju se riječima „ljudsko zdravlje, okoliš i klimu”; i (b) riječi „smanjenje” umeću se iza riječi „vezanima uz”. H. Članak 6. 1. U stavku 1. točki (b) riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica”. 2. U stavku 1. točki (f) brišu se riječi „smjernicama I. do V.” i „na sedamnaestom zasjedanju Izvršnog tijela (Odluka 1999/1) i svih njihovih izmjena”. 3. U stavku 1. točki (g) brišu se riječi „smjernici IV.” i „na sedamnaestom zasjedanju Izvršnog tijela (Odluka 1999/1) i svih njezinih izmjena”. 4. U stavku 1. točki (h) riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica”. 5. Stavak 2. zamjenjuje se kako slijedi: Svaka stranka prikuplja i ažurira informacije o sljedećem: (a) vanjskim koncentracijama i taloženjima sumpora i dušikovih spojeva; (b) vanjskim koncentracijama ozona, hlapivih organskih spojeva i čestica; te (c) prema mogućnosti, procjeni izloženosti prizemnom ozonu i česticama. Svaka stranka prema mogućnostima isto tako prikuplja i održava informacije o učincima svih navedenih onečišćujućih tvari na ljudsko zdravlje, kopnene i vodene ekosustave, materijale i klimu. Stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a trebale bi koristiti smjernice koje je donijelo Izvršno tijelo. Stranke izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a trebale bi kao smjernice koristiti metodologije koje je izradilo Izvršno tijelo putem svojeg plana rada. 6. Novi stavak 2.a. dodaje se kako slijedi: 2.a Svaka bi stranka isto tako u mjeri koju smatra odgovarajućom trebala pripremati i voditi popise i predviđanja u pogledu emisija čađe slijedeći smjernice koje je donijelo Izvršno tijelo. I. Članak 7. 1. U stavku 1. točki (a) podtočki ii. riječi „stavka 3.” zamjenjuju se riječima „stavaka 3. i 7.”. 2. Uvodna fraza iz stavka 1. točke (b) zamjenjuje se sljedećim: (b) svaka stranka koja se nalazi unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a dostavlja EMEP-u putem izvršnog tajnika Komisije sljedeće informacije o emisijama sumpornog dioksida, dušikovih oksida, amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica na temelju smjernica koje je pripremilo Upravljačko tijelo EMEP-a, a donijelo Izvršno tijelo: 3. U stavku 1. točki (b) podtočki i. brišu se riječi „sumpora, dušikovih oksida, amonijaka i hlapivih organskih spojeva”. 4. U stavku 1. točki (b) podtočki ii). (a) brišu se riječi „svake tvari”; te (b) broj „1990.” zamjenjuje se riječima „kako je utvrđeno Prilogom II.”. 5. U stavku 1. točki (b) podtočki iii. brišu se riječi „i tekućim planovima smanjenja”. 6. Stavak 1. točka (b) podtočki iv. zamjenjuje se kako slijedi: (iv) informativnom izvješću o popisu kojim su obuhvaćene detaljne informacije o prijavljenim popisima i predviđanjima emisija; 7. Novi stavak 1. točka (b)a dodaje se kako slijedi: (b)a Svaka stranka unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a trebala bi putem izvršnog tajnika Komisije dostaviti dostupne informacije o svojim programima učinaka onečišćenja zraka na ljudsko zdravlje i okoliš te o programima atmosferskog nadzora i izrade modela na temelju ove Konvencije slijedeći smjernice koje je donijelo Izvršno tijelo; 8. Stavak 1. točka (c) zamjenjuje se kako slijedi: (c) Stranke koje se nalaze na područjima izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a dostavljaju dostupne informacije o razinama emisija, uključujući informacije za referentnu godinu utvrđenu Prilogom II., koje se odnose na zemljopisno područje obuhvaćeno njihovim obvezama u pogledu smanjenja emisije. Stranke koje se nalaze na područjima izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a trebale bi prosljeđivati Izvršnom tijelu slične informacije kao u podstavku (b)a, ako se to od njih zatraži. 9. Nakon stavka 1. točke (c) dodaje se nova točka (d) kako slijedi: (d) Svaka bi stranka trebala isto tako, prema mogućnostima, dostavljati popise i predviđanja u pogledu emisija čađe slijedeći smjernice koje je donijelo Izvršno tijelo. 10. Uvodna fraza iz stavka 3. zamjenjuje se sljedećim: Na zahtjev i u skladu s rokovima koje je utvrdilo Izvršno tijelo, EMEP i ostala pomoćna tijela dostavljaju Izvršnom tijelu sljedeće odgovarajuće informacije: 11. U stavku 3. točki (a) riječi „čestica, uključujući čađu” umeću se iza riječi „koncentracije”. 12. U stavku 3. točki (b) riječi „ozona i njegovih prethodnika” zamjenjuju se riječima „čestica, prizemnog ozona i njihovih prethodnika,”. 13. Nakon stavka 3. točke (b) umeću se nove točke (c) i (d) kako slijedi: (c) štetni učinci na ljudsko zdravlje, prirodne ekosustave, materijale i kulture, uključujući međudjelovanja s klimatskim promjenama i okolišem povezana s tvarima obuhvaćenima ovim Protokolom te napredak u ostvarenju poboljšanja u pogledu ljudskog zdravlja i okoliša prema opisu iz smjernice koju je donijelo Izvršno tijelo; te (d) izračun proračuna u pogledu dušika, učinkovitost korištenja dušika te viškovi dušika i njihova poboljšanja unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a slijedeći smjernice koje je donijelo Izvršno tijelo. 14. Zadnja se rečenica stavka 3. briše. 15. U stavku 4. riječ „čestica” dodaje se na kraju stavka. 16. U stavku 5. riječi „stvarnih koncentracija ozona i kritičnih razina ozona” zamjenjuju se riječima „stvarnih koncentracija ozona i čestica i kritičnih razina ozona i čestica”. 17. Novi stavak 6. dodaje se kako slijedi: 6. Neovisno o članku 7. stavku 1. točki (b), stranka može od Izvršnog tijela zatražiti dozvolu za dostavu ograničenog popisa za određenu onečišćujuću tvar ili onečišćujuće tvari ako: (a) stranka nije na temelju ovog Protokola ili bilo kojeg drugog protokola za navedenu onečišćujuću tvar imala obvezu izvješćivanja; te (b) su ograničenim popisom stranke obuhvaćeni najmanje veliki izvori onečišćujuće tvari ili onečišćujućih tvari unutar stranke ili odgovarajućeg PEMA-a. Izvršno tijelo odobrava takav zahtjev jednom godišnje na najviše pet godina od stupanja na snagu ovog Protokola za stranku, ali ni u kojem slučaju za izvješćivanje o emisijama za bilo koju godinu nakon 2019. Uz takav će se zahtjev nalaziti informacije o napretku prema razvoju cjelovitijeg popisa kao dijela godišnjeg izvješćivanja stranke. J. Članak 8. 1. U stavku (b) riječi „česticama, uključujući čađu” umeću se iza riječi „onih o”. 2. U stavku (c) riječi „dušikovih spojeva i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „dušikovih spojeva, hlapivih organskih spojeva i čestica, uključujući čađu”. 3. Nakon stavka (d) dodaje se novi stavak (d)a kako slijedi: usavršavanjem znanstvenog razumijevanja mogućih usporednih koristi za ublaživanje klimatskih promjena povezanih s mogućim scenarijima smanjenja tvari koje onečišćuju zrak (poput metana, ugljik-monoksida i čađe) koje uzrokuju kratkoročno zračenje i imaju druge učinke na klimu. 4. U stavku (e) riječi „eutrofikacije i fotokemijskog onečišćenja” zamjenjuju se riječima „eutrofikacije, fotokemijskog onečišćenja i čestica”. 5. U stavku (f) riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i ostalih prethodnika ozona i čestica”. 6. U stavku (g): (a) riječi „dušika i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „dušika, hlapivih organskih spojeva i čestica”; (b) brišu se riječi „uključujući njihov doprinos koncentracijama čestica,”; te (c) riječi „hlapivih organskih spojeva i troposferskog ozona” zamjenjuju se riječima „hlapivih organskih spojeva, čestica i prizemnog ozona”. 7. U stavku (k): (a) riječi „okoliš i ljudsko zdravlje” zamjenjuju se riječima „okoliš, ljudsko zdravlje i učinke na klimu”; te (b) riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica”. K. Članak 10. 1. U stavku 1. riječi „sumpora i dušikovih spojeva” zamjenjuju se riječima „sumpora, dušikovih spojeva i čestica”. 2. U stavku 2. točki (b): (a) riječi „zdravstvenih učinaka” zamjenjuju se riječima „učinaka na ljudsko zdravlje i usporednih koristi u pogledu klime”; i (b) riječ „čestice” umeće se iza riječi „s osobitim osvrtom na”. 3. Novi stavci 3. i 4. dodaju se kako slijedi: 3. Izvršno tijelo u svoje revizije na temelju ovog članka uključuje procjenu mjera za ublaživanje emisija čađe najkasnije na svom drugom zasjedanju nakon stupanja na snagu izmjene navedene u Odluci 2012/2. 4. Stranke najkasnije na drugom zasjedanju Izvršnog tijela nakon stupanja na snagu izmjene navedene u Odluci 2012/2 ocjenjuju mjere kontrole amonijaka te razmatraju potrebu za revizijom Priloga IX. L. Članak 13. Članak 13. zamjenjuje se kako slijedi: Članak 13. Prilagodbe 1. Svaka stranka Konvencije može predložiti prilagodbu Priloga II. Protokolu dodavanjem mu imena, zajedno s razinama emisija, najvećim vrijednostima emisija i postotkom smanjenja emisija. 2. Svaka stranka može predložiti prilagodbu svojih obveza u pogledu smanjenja emisije koje su već navedene u Prilogu II. Uz takav se prijedlog treba dostaviti popratna dokumentacija, a on se razmatra kako je utvrđeno odlukom Izvršnog tijela. To se razmatranje odvija prije nego što stranke raspravljaju o prijedlogu u skladu sa stavkom 4. 3. Svaka stranka koja je prihvatljiva na temelju članka 3. stavka 9. može predložiti prilagodbu Priloga III. radi dodavanja jednog PEMA-a ili više njih ili izmjene PEMA-a u svojoj nadležnosti koji je naveden u tom Prilogu. 4. Predložene prilagodbe u pisanom obliku podnose se izvršnom tajniku Komisije, koji ih priopćava svim strankama. Stranke raspravljaju o predloženim prilagodbama na sljedećem zasjedanju Izvršnog tijela, pod uvjetom da je izvršni tajnik navedene prijedloge dostavio strankama najmanje devedeset dana unaprijed. 5. Prilagodbe se donose konsenzusom strana prisutnih na zasjedanju Izvršnoga tijela i stupaju na snagu za sve stranke ovoga Protokola devedesetoga dana nakon što izvršni tajnik Komisije obavijesti te stranke o donošenju prilagodbe u pisanom obliku. Članak 13.a. Izmjene 1. Svaka stranka može predložiti izmjene ovog Protokola. 2. Predložene izmjene u pisanom obliku podnose se izvršnom tajniku Komisije, koji ih priopćava svim stranama. Stranke raspravljaju o predloženim izmjenama na sljedećem zasjedanju Izvršnog tijela, pod uvjetom da je izvršni tajnik navedene prijedloge dostavio strankama najmanje devedeset dana unaprijed. 3. Izmjene ovog Protokola, osim izmjena priloga I. i III., donose se konsenzusom strana prisutnih na zasjedanju Izvršnog tijela te stupaju na snagu za stranke koje su ih prihvatile devedesetog dana od datuma kad su dvije trećine strana u trenutku njihova donošenja položile kod depozitara svoje isprave o njihovu prihvatu. Za sve druge Stranke izmjene stupaju na snagu devedesetoga dana od datuma kad je Stranka položila kod depozitara svoju ispravu o njihovu prihvatu. 4. Izmjene priloga I. i III. ovom Protokolu donose se konsenzusom strana prisutnih na zasjedanju Izvršnog tijela. Po isteku sto osamdeset dana od datuma kada ih izvršni tajnik Komisije priopći strankama, sve izmjene takvih priloga stupaju na snagu za one stranke koje nisu depozitaru podnijele obavijesti sukladno odredbama stavka 5., pod uvjetom da najmanje šesnaest strana nije podnijelo takvu obavijest. 5. Svaka strana koja nije u mogućnosti odobriti izmjenu Priloga I. i/ili III. o tome pisanim putem obavješćuje depozitara u roku od devedeset dana od datuma priopćavanja njezinog donošenja. Depozitar bez odgađanja obavješćuje sve stranke o svim takvim zaprimljenim obavijestima. Svaka stranka može u svakom trenutku zamijeniti prethodnu obavijest prihvatom te, nakon polaganja isprave o prihvatu kod depozitara, izmjene tog Priloga stupaju na snagu za tu stranku. 6. Za one stranke koje su ih prihvatile, postupak utvrđen stavkom 3. zamjenjuje se postupkom utvrđenim stavkom 7. u pogledu izmjena priloga IV. do XI. 7. Izmjene priloga IV. do XI. donose se konsenzusom strana prisutnih na zasjedanju Izvršnog tijela. Po isteku jedne godine od datuma kad ju je izvršni tajnik Komisije priopćio svim strankama izmjena svih navedenih priloga stupa na snagu za one stranke koje depozitaru nisu dostavile obavijest u skladu s odredbama podstavka (a): (a) Svaka strana koja nije u mogućnosti odobriti izmjenu priloga IV. do XI. o tome pisanim putem obavješćuje depozitara u roku od godine dana od datuma priopćavanja njezinog donošenja. Depozitar bez odgađanja obavješćuje sve stranke o svim takvim zaprimljenim obavijestima. Svaka stranka može u svakom trenutku zamijeniti prethodnu obavijest prihvatom te, nakon polaganja isprave o prihvatu kod depozitara, izmjene tog Priloga stupaju na snagu za tu stranku; (b) izmjene priloga IV. do XI. ne stupaju na snagu ako ukupno šesnaest ili više stranaka: (. nije dostavilo obavijest u skladu s odredbama podstavka (a); ili ii. nije prihvatilo postupak utvrđen ovim stavkom i još nije kod depozitara položilo ispravu o prihvatu u skladu s odredbama stavka 3. M. Članak 15. Novi stavak 4. dodaje se kako slijedi: 4. Državna ili regionalna organizacija za gospodarsku integraciju u svojoj ispravi o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu navodi ako ne namjerava preuzeti obvezu u pogledu postupaka utvrđenih člankom 13.a., stavkom 7. u pogledu izmjene priloga IV. do XI. N. Novi članak 18.a. Novi članak 18.a. dodaje se iza članka 18. kako slijedi: Članak 18.a. Raskid protokola Kad sve stranke bilo kojeg od sljedećih protokola polože svoje isprave o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu u pogledu ovog Protokola kod depozitara u skladu s člankom 15., taj se Protokol smatra raskinutim: (a) Protokol iz Helsinkija o smanjenju emisija sumpora ili njihova prekograničnog strujanja za najmanje 30 % iz 1985.; (b) Protokol iz Sofije o kontroli emisija dušikovih oksida ili njihova prekograničnog strujanja iz 1988.; (c) Protokol iz Ženeve o kontroli emisija hlapivih organskih spojeva ili njihova prekograničnog strujanja iz 1991.; (d) Protokol iz Osla o daljnjem smanjenju emisija sumpora iz 1994. O. Prilog II. Tekst u prilogu II. zamjenjuje se sljedećim: Obveze u pogledu smanjenja emisije 1. Obveze u pogledu smanjenja emisije navedene u sljedećim tablicama odnose se na odredbe članka 3. stavaka 1. i 10. ovog Protokola. 2. Tablicom 1. obuhvaćene su gornje granice emisije za sumporov dioksid (SO2), dušikove okside (NOx), amonijak (NH3) i hlapive organske spojeve (HOS-ovi) za 2010. do 2020. izraženo u tisućama metričkih tona (tone) za one stranke koje su ratificirale ovaj Protokol prije 2010. 3. Tablicama od 2. do 6. obuhvaćene su obveze u pogledu smanjenja emisije za SO2, NOx, NH3, HOS-ove i čestice 2,5 za 2020. i poslije. Te su obveze izražene kao postotak smanjenja razine emisije iz 2005. 4. Procjene emisije za 2005. navedene u tablicama 2. do 6. izražene su u tisućama tona te predstavljaju posljednje najdostupnije podatke koje su stranke prijavile u 2012. Te su procjene navedene samo kao informacija, a stranke ih mogu ažurirati tijekom prijave podataka o emisiji na temelju ovog Protokola ako bolje informacije postanu dostupne. Tajništvo će za potrebe informiranja održavati i redovno ažurirati tablicu najsvježijih procjena koje stranke prijavljuju na mrežnoj stranici Konvencije. Postotak obveza u pogledu smanjenja emisije navedenih u tablicama 2. do 6. primjenjiv je na najsvježije procjene za 2005. koje su stranke prijavile izvršnom tajniku Komisije. 5. Ako tijekom određene godine ustanovi da, s obzirom na posebno hladnu zimu, posebno suho ljeto ili nepredviđena odstupanja u gospodarskim aktivnostima poput gubitka kapaciteta opskrbe električnom energijom na domaćem tržištu ili u susjednoj zemlji, ne može ispuniti obveze u pogledu smanjenja emisije, stranka ih može ispuniti tako da odredi prosjek godišnjih emisija za dotičnu godinu, godinu koja joj prethodi i godinu koja slijedi, uz uvjet da taj prosjek ne premašuje njezinu obvezu. Tablica 1. Gornja granica za 2010. do 2020. za stranke koje su ratificirale ovaj Protokol prije 2010. (izraženo u tisućama tona godišnje) || Stranka || Ratifikacija || SO2 || NOx || NH3 || HOS-ovi || || || || || || 1. || Belgija || 2007. || 106 || 181 || 74 || 144 2. || Bugarska || 2005. || 856 || 266 || 108 || 185 3. || Hrvatska || 2008. || 70 || 87 || 30 || 90 4. || Cipar || 2007. || 39 || 23 || 9 || 14 5. || Češka Republika || 2004. || 283 || 286 || 101 || 220 6. || Danska || 2002. || 55 || 127 || 69 || 85 7. || Finska || 2003. || 116 || 170 || 31 || 130 8. || Francuska || 2007. || 400 || 860 || 780 || 1 100 9. || Njemačka || 2004. || 550 || 1 081 || 550 || 995 10. || Mađarska || 2006. || 550 || 198 || 90 || 137 11. || Latvija || 2004. || 107 || 84 || 44 || 136 12. || Litva || 2004. || 145 || 110 || 84 || 92 13. || Luksemburg || 2001. || 4 || 11 || 7 || 9 14. || Nizozemska || 2004. || 50 || 266 || 128 || 191 15. || Norveška || 2002. || 22 || 156 || 23 || 195 16. || Portugal || 2005. || 170 || 260 || 108 || 202 17. || Rumunjska || 2003. || 918 || 437 || 210 || 523 18. || Slovačka || 2005. || 110 || 130 || 39 || 140 19. || Slovenija || 2004. || 27 || 45 || 20 || 40 20. || Španjolska a || 2005. || 774 || 847 || 353 || 669 21. || Švedska || 2002. || 67 || 148 || 57 || 241 22. || Švicarska || 2005. || 26 || 79 || 63 || 144 23. || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 2005. || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24. || Sjedinjene Američke Države || 2004. || b || c || || d 25. || Europska unija || 2003. || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Brojke se odnose na europski dio zemlje. b Nakon prihvata ovog Protokola 2004. Sjedinjene Američke Države dostavile su okvirni cilj za 2010. od 16 013 000 tona za ukupne emisije sumpora iz PEMA-a za sumpor, 48 susjednih saveznih država i Kolumbijski distrikt. Ta se brojka pretvara u 14 527 000 tona. c Nakon prihvata ovog Protokola 2004. Sjedinjene Američke Države dostavile su okvirni cilj za 2010. od 6 897 000 tona za ukupne emisije dušikovih oksida (NOx) iz PEMA-a za dušikove okside, savezne države Connecticut, Delaware, Kolumbijski distrikt, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia, i Wisconsin. Ta se brojka pretvara u 6 257 000 tona. d Nakon prihvata ovog Protokola 2004. Sjedinjene Američke Države dostavile su okvirni cilj za 2010. od 4 972 000 tona za ukupne emisije hlapivih organskih spojeva (HOS-ovi) iz PEMA-a za hlapive organske spojeve, savezne države Connecticut, Delaware, Kolumbijski distrikt, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia, i Wisconsin. Ta se brojka pretvara u 4 511 000 tona. Tablica 2. Obveze u pogledu smanjenja emisije sumporova dioksida za 2020. i poslije || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u tisućama tona SO2 || Smanjenje u odnosu na razinu za 2005. (%) || || || 1 || Austrija || 27 || 26 2 || Bjelarus || 79 || 20 3 || Belgija || 145 || 43 4 || Bugarska || 777 || 78 5 || Kanada a || || 6 || Hrvatska || 63 || 55 7 || Cipar || 38 || 83 8 || Češka Republika || 219 || 45 9 || Danska || 23 || 35 10 || Estonija || 76 || 32 11 || Finska || 69 || 30 12 || Francuska || 467 || 55 13 || Njemačka || 517 || 21 14 || Grčka || 542 || 74 15 || Mađarska || 129 || 46 16 || Irska || 71 || 65 17 || Italija || 403 || 35 18 || Latvija || 6,7 || 8 19 || Litva || 44 || 55 20 || Luksemburg || 2,5 || 34 21 || Malta || 11 || 77 22 || Nizozemska b || 65 || 28 23 || Norveška || 24 || 10 24 || Poljska || 1 224 || 59 25 || Portugal || 177 || 63 26 || Rumunjska || 643 || 77 27 || Slovačka || 89 || 57 28 || Slovenija || 40 || 63 29 || Španjolska b || 1 282 || 67 30 || Švedska || 36 || 22 31 || Švicarska || 17 || 21 32 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 706 || 59 33 || Sjedinjene Američke Države c || || 34 || Europska unija || 7 828 || 59 a Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog Protokola ili pristupa ovom Protokolu Kanada dostavlja: (a) vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisije sumpora za 2005, nacionalnih ili za svoj PEMA, ako ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije sumpora za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. na nacionalnoj razini ili za svoj PEMA. Točka (a) navest će se u tablici, a točka (b) navest će se u bilješki uz tablicu. PEMA, ako je dostavljen, ponudit će se kao prilagodba Priloga III. Protokolu. b Brojke se odnose na europski dio zemlje. c Nakon ratifikacije, prihvata ili odobrenja izmjene ili pristupa izmjeni kojom se ova tablica dodaje ovom Protokolu, Sjedinjene Američke Države dostavljaju: (a) vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisije sumpora za 2005., nacionalnih ili za PEMA; (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije sumpora za 2020. u usporedbi s razinama za 2005.; te (c) sve izmjene PEMA-a utvrđenog kad su Sjedinjene Države postale stranka Protokola. Točka (a) navest će se u tablici, točka (b) navest će se u bilješki uz tablicu, a točka (c) ponudit će se kao prilagodba Priloga III. Tablica 3. Obveze u pogledu smanjenja emisije dušikovih oksida za 2020. i poslijea || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u tisućama tona NO2 || Smanjenje u odnosu na razinu za 2005. (%) || || || 1 || Austrija || 231 || 37 2 || Bjelarus || 171 || 25 3 || Belgija || 291 || 41 4 || Bugarska || 154 || 41 5 || Kanada b || || 6 || Hrvatska || 81 || 31 7 || Cipar || 21 || 44 8 || Češka Republika || 286 || 35 9 || Danska || 181 || 56 10 || Estonija || 36 || 18 11 || Finska || 177 || 35 12 || Francuska || 1 430 || 50 13 || Njemačka || 1 464 || 39 14 || Grčka || 419 || 31 15 || Mađarska || 203 || 34 16 || Irska || 127 || 49 17 || Italija || 1 212 || 40 18 || Latvija || 37 || 32 19 || Litva || 58 || 48 20 || Luksemburg || 19 || 43 21 || Malta || 9,3 || 42 22 || Nizozemska c || 370 || 45 23 || Norveška || 200 || 23 24 || Poljska || 866 || 30 25 || Portugal || 256 || 36 26 || Rumunjska || 309 || 45 27 || Slovačka || 102 || 36 28 || Slovenija || 47 || 39 29 || Španjolska c || 1 292 || 41 30 || Švedska || 174 || 36 31 || Švicarska d || 94 || 41 32 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 1 580 || 55 33 || Sjedinjene Američke Državee || || 34 || Europska unija || 11 354 || 42 a Emisije iz tla nisu obuhvaćene procjenama za 2005. za države članice EU-a. b Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog Protokola ili pristupa ovom Protokolu Kanada dostavlja: (a) vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisije dušikova oksida za 2005, nacionalnih ili za svoj PEMA, ako ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije dušikova oksida za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. na nacionalnoj razini ili za svoj PEMA. Točka (a) navest će se u tablici, a točka (b) navest će se u bilješci uz tablicu. PEMA, ako je dostavljen, ponudit će se kao prilagodba Prilogu III. Protokola. c Brojke se odnose na europski dio zemlje. d Uključujući emisije iz proizvodnje usjeva i poljoprivrednih tla (NFR 4D). e Nakon ratifikacije, prihvata ili odobrenja izmjene ili pristupa izmjeni kojom se ova tablica dodaje ovom Protokolu, Sjedinjene Američke Države dostavljaju: (a) vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisije dušikovih oksida za 2005., nacionalnih ili za PEMA; (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije dušikovih oksida za 2020. u usporedbi s razinama za 2005.; te (c) sve izmjene PEMA-a utvrđenog kad su Sjedinjene Države postale stranka Protokola. Točka (a) navest će se u tablici, točka (b) navest će se u bilješki uz tablicu, a točka (c) ponudit će se kao prilagodba Priloga III. Tablica 4. Obveze u pogledu smanjenja emisije amonijaka za 2020. i poslije || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u tisućama tona NH3 || Smanjenje u odnosu na razinu za 2005. (%) || || || 1 || Austrija || 63 || 1 2 || Bjelarus || 136 || 7 3 || Belgija || 71 || 2 4 || Bugarska || 60 || 3 5 || Hrvatska || 40 || 1 6 || Cipar || 5,8 || 10 7 || Češka Republika || 82 || 7 8 || Danska || 83 || 24 9 || Estonija || 9,8 || 1 10 || Finska || 39 || 20 11 || Francuska || 661 || 4 12 || Njemačka || 573 || 5 13 || Grčka || 68 || 7 14 || Mađarska || 80 || 10 15 || Irska || 109 || 1 16 || Italija || 416 || 5 17 || Latvija || 16 || 1 18 || Litva || 39 || 10 19 || Luksemburg || 5,0 || 1 20 || Malta || 1,6 || 4 21 || Nizozemska a || 141 || 13 22 || Norveška || 23 || 8 23 || Poljska || 270 || 1 24 || Portugal || 50 || 7 25 || Rumunjska || 199 || 13 26 || Slovačka || 29 || 15 27 || Slovenija || 18 || 1 28 || Španjolska a || 365 || 3 29 || Švedska || 55 || 15 30 || Švicarska || 64 || 8 31 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 307 || 8 32 || Europska unija || 3 813 || 6 a Brojke se odnose na europski dio zemlje. Tablica 5. Obveze u pogledu smanjenja emisije hlapivih organskih spojeva za 2020. i poslije || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u tisućama tona HOS-ova || Smanjenje u odnosu na razinu za 2005. (%) || || || 1 || Austrija || 162 || 21 2 || Bjelarus || 349 || 15 3 || Belgija || 143 || 21 4 || Bugarska || 158 || 21 5 || Kanada a || || 6 || Hrvatska || 101 || 34 7 || Cipar || 14 || 45 8 || Češka Republika || 182 || 18 9 || Danska || 110 || 35 10 || Estonija || 41 || 10 11 || Finska || 131 || 35 12 || Francuska || 1 232 || 43 13 || Njemačka || 1 143 || 13 14 || Grčka || 222 || 54 15 || Mađarska || 177 || 30 16 || Irska || 57 || 25 17 || Italija || 1 286 || 35 18 || Latvija || 73 || 27 19 || Litva || 84 || 32 20 || Luksemburg || 9,8 || 29 21 || Malta || 3,3 || 23 22 || Nizozemskab || 182 || 8 23 || Norveška || 218 || 40 24 || Poljska || 593 || 25 25 || Portugal || 207 || 18 26 || Rumunjska || 425 || 25 27 || Slovačka || 73 || 18 28 || Slovenija || 37 || 23 29 || Španjolska b || 809 || 22 30 || Švedska || 197 || 25 31 || Švicarska c || 103 || 30 32 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 1 088 || 32 33 || Sjedinjene Američke Države d || || 34 || Europska unija || 8 842 || 28 a Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog Protokola ili pristupa ovom Protokolu Kanada dostavlja: (a) vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisije HOS-ova za 2005, nacionalnih ili za svoj PEMA, ako ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije HOS-ova za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. na nacionalnoj razini ili za svoj PEMA. Točka (a) navest će se u tablici, a točka (b) navest će se u bilješci uz tablicu. PEMA, ako je dostavljen, ponudit će se kao prilagodba Prilogu III. Protokola. b Brojke se odnose na europski dio zemlje. c Uključujući emisije iz proizvodnje usjeva i poljoprivrednih tla (NFR 4D). d Nakon ratifikacije, prihvata ili odobrenja izmjene ili pristupa izmjeni kojom se ova tablica dodaje ovom Protokolu, Sjedinjene Američke Države dostavljaju: (a) vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisije HOS-ova za 2005., nacionalnih ili za PEMA; (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije HOS-ova za 2020. u usporedbi s razinama za 2005.; te (c) sve izmjene PEMA-a utvrđenog kad su Sjedinjene Države postale stranka Protokola. Točka (a) navest će se u tablici, točka (b) navest će se u bilješki uz tablicu, a točka (c) ponudit će se kao prilagodba Prilogaa III. Tablica 6. Obveze u pogledu smanjenja emisije čestica PM2,5 za 2020. i poslije || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u tisućama tona čestica 2,5 || Smanjenje u odnosu na razinu za 2005. (%) || || || 1 || Austrija || 22 || 20 2 || Bjelarus || 46 || 10 3 || Belgija || 24 || 20 4 || Bugarska || 44 || 20 5 || Kanada a || || 6 || Hrvatska || 13 || 18 7 || Cipar || 2,9 || 46 8 || Češka Republika || 22 || 17 9 || Danska || 25 || 33 10 || Estonija || 20 || 15 11 || Finska || 36 || 30 12 || Francuska || 304 || 27 13 || Njemačka || 121 || 26 14 || Grčka || 56 || 35 15 || Mađarska || 31 || 13 16 || Irska || 11 || 18 17 || Italija || 166 || 10 18 || Latvija || 27 || 16 19 || Litva || 8,7 || 20 20 || Luksemburg || 3,1 || 15 21 || Malta || 1,3 || 25 22 || Nizozemska b || 21 || 37 23 || Norveška || 52 || 30 24 || Poljska || 133 || 16 25 || Portugal || 65 || 15 26 || Rumunjska || 106 || 28 27 || Slovačka || 37 || 36 28 || Slovenija || 14 || 25 29 || Španjolska b || 93 || 15 30 || Švedska || 29 || 19 31 || Švicarska || 11 || 26 32 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 81 || 30 33 || Sjedinjene Američke Države c || || 34 || Europska unija || 1 504 || 22 a Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog Protokola ili pristupa ovom Protokolu Kanada dostavlja: (a) vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisije čestica za 2005, nacionalnih ili za svoj PEMA, ako ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije čestica za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. na nacionalnoj razini ili za svoj PEMA. Točka (a) navest će se u tablici, a točka (b) navest će se u bilješci uz tablicu. PEMA, ako je dostavljen, ponudit će se kao prilagodba Prilogu III. Protokola. b Brojke se odnose na europski dio zemlje. c Nakon ratifikacije, prihvata ili odobrenja izmjene ili pristupa izmjeni kojom se ova tablica dodaje ovom Protokolu, Sjedinjene Američke Države dostavljaju: (a) vrijednost ukupnih procijenjenih razina emisije čestica 2,5 za 2005, nacionalnih ili za svoj PEMA, ako ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije čestica 2,5 za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. Točka (a) navest će se u tablici, a točka (b) navest će se u bilješci uz tablicu. P. Prilog III. 1. U rečenici ispod naslova riječ „PEMA” zamjenjuje se riječju „PEMA-ovi su”. 2. Prije unosa za PEMA-a Ruske Federacije dodaju se novi podnaslov i stavak kako slijedi: PEMA Kanade PEMA za sumpor za Kanadu područje je od 1 milijun četvornih kilometara koje uključuje cjelokupno područje pokrajina Prince Edward Island, Nova Scotia i New Brunswick, cijelo područje pokrajine Québec južno od ravne linije između Havre-St. Pierrea na sjevernoj obali zaljeva Saint Lawrence i točke gdje granica između Québeca i Ontarija presijeca obalu zaljeva James Bay, te cijelo područje pokrajine Ontario južno od ravne linije između točke gdje granica između Ontarija i Québec siječe obalu zaljeva James Bay i rijeke Nipigon u blizini sjeverne obale jezera Lake Superior. 3. Stavak ispod podnaslova „PEMA Ruske Federacije” zamjenjuje se sljedećim: PEMA Ruske Federacije odgovara europskom području Ruske Federacije. Europsko područje Ruske Federacije dio je područja Rusije unutar administrativnih i zemljopisnih granica dijelova Ruske Federacije smještenih u istočnoj Europi koji graniče s azijskim kontinentom u skladu s konvencionalnom granicom koja se proteže od sjevera prema jugu uz Ural, granicu s Kazakstanom do Kaspijskog mora pa uz državne granice s Azerbajdžanom i Gruzijom u sjevernom Kavkazu do Crnog mora. Q. Prilog IV. 1. Tekst u Prilogu IV. zamjenjuje se sljedećim: Granične vrijednosti emisija sumpora iz stacionarnih izvora 1. Odlomak A primjenjuje se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država, odlomak B odnosi se na Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Američke Države. A. Stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država 2. Za potrebe ovog odlomka „granična vrijednost emisije” (GVE) znači količina SO2 (ili SOx gdje se tako navodi) sadržana u otpadnim plinovima iz uređaja koja ne smije biti prekoračena. Ako nije drukčije navedeno, ona se izračunava kao masa SO2 (SOx, izraženo kao SO2) po volumenu otpadnog plina (izraženo u mg/m³), s pretpostavkom normalnih uvjeta temperature i tlaka za suhi plin (volumen kod temperature od 273,15 K i tlaka 101,3 kPa). Kad je riječ o udjelu kisika u otpadnom plinu, za svaku kategoriju izvora primjenjuju se vrijednosti iz tablica u nastavku. Razrjeđivanje radi snižavanja koncentracija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima nije dopušteno. Uključivanje, isključivanje i održavanje opreme je izuzeto. 3. Provjerava se sukladnost s GVE-ima, minimalnim stopama odsumporavanja, stopama uklanjanja sumpora i graničnim vrijednostima sadržaja sumpora: (a) Emisije se nadzire putem mjerenja ili izračuna kojima se ostvaruje najmanje ista preciznost. Sukladnost s GVE-ima provjerava se putem stalnih i povremenih mjerenja, homologacije tipa ili bilo koje druge tehnički valjane metode, uključujući provjerene metode izračuna. Kod stalnih mjerenja, sukladnost s GVE-ima postiže se ako potvrđeni mjesečni prosjek emisije ne premašuje graničnu vrijednost, osim ako je drukčije utvrđeno za pojedinačnu kategoriju izvora. Kod povremenih mjerenja ili drugih odgovarajućih postupaka utvrđivanja ili izračuna, sukladnost s GVE-om postiže se ako srednja vrijednost odgovarajućeg broja mjerenja u reprezentativnim uvjetima ne premašuje GVE. Nepreciznost metoda mjerenja može se uzeti u obzir kod provjere; (b) Kod postrojenja za izgaranje kod kojih se primjenjuju minimalne stope odsumporavanja utvrđene stavkom 5. točkom a) alinejom (ii), sadržaj sumpora u gorivu isto se tako redovno nadzire i nadležna se tijela obavješćuje o znatnim promjenama u vrsti korištenog goriva. Stope odsumporavanja primjenjuju se kao mjesečne prosječne vrijednosti; (c) Sukladnost s minimalnom stopom uklanjanja sumpora provjerava se putem redovnih mjerenja ili bilo koje druge tehnički valjane metode; (d) Sukladnost s graničnim vrijednostima sumpora za plinsko ulje provjerava se putem redovnih ciljanih mjerenja. 4. Nadzor odgovarajućih onečišćujućih tvari i mjerenja parametara postupka, kao i osiguranje kvalitete automatskih mjernih sustava i referentnih mjerenja za umjeravanje tih sustava provode se u skladu s normama Europskog odbora za normizaciju (CEN). Ako norme CEN-a nisu dostupne, primjenjuju se norme Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO), nacionalne ili međunarodne norme kojima će se osigurati dostava podataka jednake znanstvene kvalitete. 5. Sljedećim se podstavcima utvrđuju posebne odredbe za postrojenja za izgaranje iz stavka 7.: (a) Stranka se može izuzeti od obveze postupanja u skladu s graničnim vrijednostima emisije predviđenima stavkom 7. u sljedećim slučajevima: i. kod postrojenja za izgaranje na gorivo s niskim udjelom sumpora kad operator ne može postupati u skladu s navedenim graničnim vrijednostima zbog prekida opskrbe gorivom s niskim udjelom sumpora ili ozbiljne nestašice; ii. kod postrojenja za izgaranje na vlastito kruto gorivo, koje ne može biti u skladu s graničnim vrijednostima emisije predviđenima stavkom 7., trebaju se primjenjivati barem sljedeće granične vrijednosti za stope odsumporavanja: (aa) postojeća postrojenja: 50 – 100 MWth: 80 %; (bb) postojeća postrojenja: 100 – 300 MWth: 90%; (cc) postojeća postrojenja: > 300 MWth: 95%. (dd) nova postrojenja: 50-300 MWth: 93%; (ee) nova postrojenja: > 300 MWth: 97%; iii. postrojenja za izgaranje na plinsko gorivo kod kojih se iznimno moraju koristiti druga goriva zbog iznenadnog prekida opskrbe plinom trebala bi biti opremljena uređajem za pročišćavanje otpadnog plina; iv. kod postojećih postrojenja koja nisu u pogonu više od 17 500 radnih sati, počevši od 1. siječnja 2016. do najkasnije 31. prosinca 2023.; v. kod postojećih postrojenja za izgaranje na kruta ili tekuća goriva koja nisu u pogonu više od 1 500 radnih sati godišnje, kao prosjek u petogodišnjem razdoblju primjenjuju se sljedeći GVE-ovi: (aa) za kruta goriva: 800 mg/m³; (bb) za tekuća goriva: 850 mg/m³ za postrojenja toplinske snage od najviše 300 MWth i 400 mg/m³ za postrojenja toplinske snage preko 300 MWth; (b) Kad je postrojenje za izgaranje prošireno za najmanje 50 MWth, na prošireni dio koji je promijenjen primjenjuje se GVE za nove instalacije utvrđen stavkom 7. GVE se računa kao prosjek ponderiran stvarnom toplinskom snagom za postojeći i novi dio postrojenja; (c) Stranke osiguravaju donošenje odredbi za postupke povezane s neispravnošću ili kvarom opreme za smanjivanje emisije; (d) U slučaju postrojenja za izgaranje na više goriva kad se istovremeno koriste dva ili više goriva, GVE se utvrđuje kao ponderirani prosjek GVE-ova za pojedinačna goriva na temelju toplinske snage svakog goriva. 6. Stranke mogu primjenjivati pravila prema kojima postrojenja za izgaranje i postrojenja za preradu mogu biti izuzeta od sukladnosti s pojedinačnim graničnim vrijednostima SO2 utvrđenima ovim Prilogom, uz uvjet da su sukladni s krovnom graničnom vrijednosti SO2 utvrđenom najboljim dostupnim tehnikama. 7. Postrojenja za izgaranje toplinske snage preko 50 MWth:[1] Tablica 1. Granične vrijednosti za emisije SO2 iz postrojenja za izgaranjea Vrsta goriva || Toplinska snaga (MWth) || GVE za SO2 mg/m³ b || || Kruta goriva || 50 – 100 || Nova postrojenja: 400 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 300 (treset) 200 (biomasa) Postojeća postrojenja: 400 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 300 (treset) 200 (biomasa) 100 – 300 || Nova postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 300 (treset) 200 (biomasa) Postojeća postrojenja: 250 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 300 (treset) 200 (biomasa) > 300 || Nova postrojenja: 150 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) (FBC: 200) 150 (treset) (FBC: 200) 150 (biomasa) Postojeća postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 200 (treset) 200 (biomasa) Tekuća goriva || 50 – 100 || Nova postrojenja: 350 Postojeća postrojenja: 350 100 – 300 || Nova postrojenja: 200 Postojeća postrojenja: 250 > 300 || Nova postrojenja: 150 Postojeća postrojenja: 200 Plinovita goriva općenito || > 50 || Nova postrojenja: 35 Postojeća postrojenja: 35 Ukapljeni plin || > 50 || Nova postrojenja: 5 Postojeća postrojenja: 5 Plin iz koksnih peći ili plin iz visokih peći || > 50 || Nova postrojenja: 200 za plin iz visokih peći 400 za plin iz koksnih peći Postojeća postrojenja: 200 za plin iz visokih peći 400 za plin iz koksnih peći Isplinjavanje rafinerijskih ostataka || > 50 || Nova postrojenja: 35 Postojeća postrojenja: 800 Napomena: FBC (fluidized bed combustion) = izgaranje u fliudiziranom sloju (cirkulirajući, pod pritiskom, ključajući). a Preciznije, GVE-ovi se ne primjenjuju na: · postrojenja u kojima se proizvodi izgaranja koriste za izravno zagrijavanje, sušenje ili neki drugi oblik obrade predmeta ili materijala; · postrojenja za naknadno izgaranje namijenjena pročišćavanju otpadnih plinova izgaranjem, koja ne funkcioniraju kao zasebna postrojenja za izgaranje; · postrojenja za regeneraciju katalizatora za katalitičko razdavanje; · postrojenja za pretvaranje vodikova sulfida u sumpor; · reaktore koji se koriste u kemijskoj industriji; · peći koksne baterije; · regeneratore za visoke peći („cowpers”); · kotlove za odvajanje s uređajima za proizvodnju pulpe; · spalionice otpada; te · postrojenja s pogonom na dizelske, benzinske i plinske motore ili turbine za izgaranje, bez obzira na gorivo koje koriste. Referentni je udjel O2 6 % za kruta goriva i 3 % za tekuća i plinovita goriva. 8. Plinsko ulje: Tablica 2. Granične vrijednosti sadržaja sumpora u plinskom uljua || Sadržaj sumpora (maseni postotak) || Plinsko ulje || < 0,10 „Plinsko ulje” znači svako tekuće gorivo dobiveno iz nafte, osim brodskog goriva, obuhvaćeno oznakom KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 ili 2710 19 49, ili svako tekuće gorivo dobiveno od nafte, osim brodskog goriva, čijih se manje od 65 %volumena (uključujući gubitke) destilira na 250 °C i čijih se najmanje 85 % volumena (uključujući gubitke) destilira na 350 °C po metodi ASTM D86. Dizelska goriva, odnosno plinska ulja obuhvaćena oznakom KN 2710 19 41 koja se koriste za vozila na vlastiti pogon, nisu obuhvaćena ovom definicijom. Goriva koja se koriste u strojevima koji ne prometuju cestama i poljoprivrednim traktorima isto tako nisu obuhvaćena ovom definicijom. 9. Rafinerije mineralnog ulja i plina: Jedinice za uklanjanje sumpora: za postrojenja koja proizvode više od 50 Mg sumpora dnevno: Tablica 3. Granična vrijednost izražena kao minimalna stopa uklanjanja sumpora jedinica za uklanjanje sumpora Tip postrojenja || Minimalna stopa uklanjanja sumpora a (%) || Novo postrojenje || 99,5 Postojeće postrojenje || 98,5 a Stopa uklanjanja sumpora postotak je ulaznog H2S pretvorenog u elementarni sumpor na godišnjoj osnovi. 10. Proizvodnja titan-dioksida: Tablica 4. Granične vrijednosti za emisije SOx iz proizvodnje titan-dioksida (godišnji prosjek) Tip postrojenja || GVE za SOx (izraženo kao SO2) (kg/t TiO2) || Postupak sulfata, ukupna emisija || 6 Postupak klorida, ukupna emisija || 1,7 B. Kanada 11. Granične vrijednosti za nadzor emisija sumporovih oksida odredit će se za stacionarne izvore, prema potrebi, uzimajući u obzir informacije o dostupnim tehnologijama nadzora, granične vrijednosti koje se primjenjuju u ostalim nadležnostima i dokumente u nastavku: (a) Nalog kojim se otrovne tvari dodaju u Dodatak 1. kanadskog Zakona o okolišu iz 1999. SOR/2011-34; (b) Predložena uredba, nalog kojim se otrovne tvari dodaju u Dodatak 1. Kanadskog zakona o zaštiti okoliša iz 1999.; (c) Smjernice za emisije iz novih izvora kod proizvodnje toplinske energije; (d) Nacionalne smjernice za stacionarne turbine za izgaranje. PN1072; i (e) Smjernice za rad i emisiju za spalionice komunalnog krutog otpada. PN1085. C. Sjedinjene Američke Države 12. Granične vrijednosti za nadzor emisija sumporova dioksida iz stacionarnih izvora u sljedećim kategorijama stacionarnih izvora i izvori na koje se one primjenjuju, navode se sljedećim dokumentima: (a) jedinice za proizvodnju pare za električna postrojenja – 40. Zbornik saveznih propisa (40 Code of Federal Regulations – C.F.R.), odjeljak 60, pododjeljci D i Da; (b) jedinice za proizvodnju pare za industrijske, trgovačke i institucionalne potrebe – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci Db i Dc; (c) postrojenja za sumpornu kiselinu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak H; (d) naftne rafinerije – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak J i pododjeljak Ja; (e) postrojenja za topljenje bakrene rude – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak P; (f) postrojenja za topljenje cinkove rude – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Q; (g) postrojenja za topljenje olovne rude – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak R; (h) stacionarne plinske turbine – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak GG, (i) prerada zemnog plina na kopnu - 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak LLL; (j) komore za izgaranje komunalnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci Ea i Eb, (k) spalionice bolničkog/medicinskog/infektivnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Ec; (l) stacionarne turbine za izgaranje – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak KKKK; (m) male spalionice komunalnog otpada — 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak AAAA; (n) spalionice komercijalnog i industrijskog krutog otpada – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak CCCC; te (o) spalionice ostalog krutog otpada – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak EEEE. R. Prilog V. Tekst u Prilogu V. zamjenjuje se sljedećim: Granične vrijednosti emisija dušikovih oksida iz stacionarnih izvora 1. Odlomak A primjenjuje se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država, odlomak B odnosi se na Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Američke Države. A. Stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država 2. Za potrebe ovog odlomka „granična vrijednost emisije” (GVE) znači količina NOx (zbroj NO i NO2, izražen kao NO2) sadržana u otpadnim plinovima iz uređaja koja ne smije biti prekoračena. Ako nije drukčije navedeno, ona se izračunava kao masa NOx po volumenu otpadnog plina (izraženo u mg/m³), s pretpostavkom normalnih uvjeta temperature i tlaka za suhi plin (volumen kod temperature od 273,15 K i tlaka 101,3 kPa). Kad je riječ o udjelu kisika u otpadnom plinu, za svaku kategoriju izvora primjenjuju se vrijednosti iz tablica u nastavku.. Razrjeđivanje radi snižavanja koncentracija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima nije dopušteno. Uključivanje, isključivanje i održavanje opreme je izuzeto. 3. Emisije se nadzire u svim slučajevima putem mjerenja NOx ili putem izračuna ili njihove kombinacije, čime se postiže barem ista preciznost. Sukladnost s GVE-ima provjerava se putem stalnih i povremenih mjerenja, homologacije tipa ili bilo koje druge tehnički valjane metode, uključujući provjerene metode izračuna. Kod stalnih se mjerenja sukladnost s GVE-ima postiže ako potvrđeni mjesečni prosjek emisije ne premašuje granične vrijednosti. Kod povremenih mjerenja ili drugih odgovarajućih postupaka utvrđivanja ili izračuna, sukladnost s GVE-ima postiže se ako srednja vrijednost odgovarajućeg broja mjerenja u reprezentativnim uvjetima ne premašuje GVE. Nepreciznost metoda mjerenja može se uzeti u obzir kod provjere. 4. Nadzor odgovarajućih onečišćujućih tvari i mjerenja parametara postupka, kao i osiguranje kvalitete automatskih mjernih sustava i referentnih mjerenja za umjeravanje tih sustava provode se u skladu s normama CEN-a. Ako norme CEN-a nisu dostupne, primjenjuju se norme ISO-a ili nacionalne ili međunarodne norme kojima će se osigurati dostava podataka jednake znanstvene kvalitete. 5. Posebne odredbe za postrojenja za izgaranje iz stavka 6.: (a) Strana se može izuzeti od obveze postupanja u skladu s GVE-ima predviđenima stavkom 6. u sljedećim slučajevima: i. postrojenja za izgaranje na plinsko gorivo kod kojih se iznimno moraju koristiti druga goriva zbog iznenadnog prekida opskrbe plinom, trebala bi biti opremljena uređajem za pročišćavanje otpadnog plina; ii. kod postojećih postrojenja koja nisu u pogonu više od 17 500 radnih sati, počevši od 1. siječnja 2016. do najkasnije 31. prosinca 2023.; ili iii. kod postojećih postrojenja za izgaranje, osim plinskih turbina na kopnu (obuhvaćenih stavkom 7.) na kruta ili tekuća goriva koja nisu u pogonu više od 1 500 radnih sati godišnje, kao prosjek u petogodišnjem razdoblju primjenjuju se sljedeći GVE-ovi: (aa) za kruta goriva: 450 mg/m³; (bb) za tekuća goriva: 450 mg/m³; (b) Kad je postrojenje za izgaranje prošireno za najmanje 50 MWth, na prošireni dio koji je promijenjen primjenjuje se GVE za nove instalacije utvrđen stavkom 6. GVE se računa kao prosjek ponderiran stvarnom toplinskom snagom za postojeći i novi dio postrojenja; (c) Stranke osiguravaju donošenje odredbi za postupke povezane s neispravnošću ili kvarom opreme za smanjivanje emisije; (d) U slučaju postrojenja za izgaranje na više goriva kad se istovremeno koriste dva ili više goriva, GVE se utvrđuje kao ponderirani prosjek GVE-ova za pojedinačna goriva na temelju toplinske snage svakog goriva. Strane mogu primjenjivati pravila prema kojima postrojenja za izgaranje i postrojenja za preradu mogu biti izuzeta od sukladnosti s pojedinačnim graničnim vrijednostima NOx utvrđenima ovim Prilogom, uz uvjet da su sukladni s krovnom graničnom vrijednosti NOx utvrđenom najboljim dostupnim tehnikama. 6. Postrojenja za izgaranje toplinske snage preko 50 MWth:[2] Tablica 1. Granične vrijednosti za emisije NOx iz postrojenja za izgaranjea Vrsta goriva || Toplinska snaga (MWth) || GVE za NOx (mg/m³) b || || Kruta goriva || 50–100 || Nova postrojenja: 300 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 450 (lignit u prahu) 250 (biomasa, treset) Postojeća postrojenja: 300 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 450 (lignit u prahu) 300 (biomasa, treset) 100 – 300 || Nova postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 200 (biomasa, treset) Postojeća postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 250 (biomasa, treset) > 300 || Nova postrojenja: 150 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) (općenito) 150 (biomasa, treset) 200 (lignit u prahu) Postojeća postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 200 (biomasa, treset) Tekuća goriva || 50 – 100 || Nova postrojenja: 300 Postojeća postrojenja: 450 100 – 300 || Nova postrojenja: 150 Postojeća postrojenja: 200 (općenito) Postojeća postrojenja unutar rafinerija i kemijskih uređaja: 450 (za pokretanje destilacije i pretvaranje ostataka od rafiniranja sirove nafte za vlastitu potrošnju u postrojenjima za izgaranje i za pokretanje tekućeg ostatka od proizvodnje kao nekomercijalnog goriva) > 300 || Nova postrojenja: 100 Postojeća postrojenja: 150 (općenito) Postojeća postrojenja unutar rafinerija i kemijskih uređaja: 450 (za pokretanje destilacije i pretvaranje ostataka od rafiniranja sirove nafte za vlastitu potrošnju u postrojenjima za izgaranje i za pokretanje tekućeg ostatka od proizvodnje kao nekomercijalnog goriva (< 500 MWth)) Zemni plin || 50 – 300 || Nova postrojenja: 100 Postojeća postrojenja: 100 > 300 || Nova postrojenja: 100 Postojeća postrojenja: 100 Ostala plinovita goriva || > 50 || Nova postrojenja: 200 Postojeća postrojenja: 300 a Preciznije, GVE-ovi se ne primjenjuju na: · postrojenja u kojima se proizvodi izgaranja koriste za izravno zagrijavanje, sušenje ili neki drugi oblik obrade predmeta ili materijala; · postrojenja za naknadno izgaranje namijenjena pročišćavanju otpadnih plinova izgaranjem, koja ne funkcioniraju kao zasebna postrojenja za izgaranje; · postrojenja za regeneraciju katalizatora za katalitičko razdavanje; · postrojenja za pretvaranje vodikova sulfida u sumpor; · reaktore koji se koriste u kemijskoj industriji; · peći koksne baterije; · regeneratore za visoke peći („cowpers”); · kotlove za odvajanje s uređajima za proizvodnju pulpe; · spalionice otpada; te · postrojenja s pogonom na dizelske, benzinske i plinske motore ili turbine za izgaranje, bez obzira na gorivo koje koriste. Referentni je udjel O2 6 % za kruta goriva i 3 % za tekuća i plinovita goriva. 7. Kopnene turbine za izgaranje toplinske snage veće od 50 MWth: GVE-ovi NOx izraženi u mg/m3 (pri referentnom udjelu O2 od 15 %) treba primijeniti na pojedinačnu turbinu. GVE-ovi iz tablice 2. primjenjuju se samo kod opterećenja preko 70 %. Tablica 2. Granične vrijednosti za emisije NOx iz kopnenih turbina za izgaranje (uključujući plinske turbine kombiniranog ciklusa (CCGT)) Vrsta goriva || Toplinska snaga (MWth) || GVE za NOx (mg/m³) a || || Tekuća goriva (laki i srednji destilati) || > 50 || Nova postrojenja: 50 Postojeća postrojenja: 90 (općenito) 200 (postrojenja koja su u pogonu manje od 1 500 radnih sati godišnje) Zemni plinb || > 50 || Nova postrojenja: 50 (općenito)d Postojeća postrojenja: 50 (općenito)c,d 150 (postrojenja koja su u pogonu manje od 1 500 radnih sati godišnje) Ostali plinovi || > 50 || Nova postrojenja: 50 Postojeća postrojenja: 120 (općenito) 200 (postrojenja koja su u pogonu manje od 1 500 radnih sati godišnje) a Plinske turbine za hitne slučajeve koje su u pogonu manje od 500 sati godišnje nisu obuhvaćene. b Zemni je plin metan koji se nalazi u prirodi s najviše 20 % (u smislu volumena) inertnih plinova i ostalih sastojaka. c 75 mg/m3 u sljedećim slučajevima kad se učinkovitost plinske turbine utvrđuje prema uvjetima ISO-a za osnovno opterećenje: · Plinske turbine koje se koriste u kombiniranim toplinskim i električnim sustavima čija je ukupna učinkovitost veća od 75 %; · Plinske turbine koje se koriste u postrojenjima kombiniranog ciklusa čija je godišnja prosječna ukupna električna učinkovitost veća od 55 %; · Plinske turbine za mehaničke pogone. d Za pojedinačne plinske turbine koje nisu obuhvaćene nijednom kategorijom iz bilješke c/, ali koje imaju učinkovitost veću od 35 % – utvrđenu prema uvjetima ISO-a za osnovno opterećenje – GVE za NOx iznosi 50 x η / 35 pri čemu je η učinkovitost plinske turbine prema uvjetima ISO-a za osnovno opterećenje izražena kao postotak. 8. Proizvodnja cementa Tablica 3. Granične vrijednosti emisija NOX iz proizvodnje cementnog klinkeraa Tip postrojenja || GVE za NOx (mg/m³) || Općenito (postojeći i novi uređaji) || 500 Postojeće lepol i dugačke rotacijske peći u kojima se istovremeno ne spaljuje otpad || 800 a Postrojenja za proizvodnju cementnog klinkera u rotacijskim pećima kapaciteta preko 500 Mg dnevno ili u drugim pećima kapaciteta preko 50 Mg dnevno Referentni je udjel O2 10 %. 9. Stacionarni motori: Tablica 4. Granične vrijednosti za emisije NOx iz novih stacionarnih motora: Tip motora, snaga, specifikacija goriva || GVE a,b,c (mg/m³) || Motori na plin > 1 MWth Motori s paljenjem na iskru (= Otto motori) sva plinovita goriva || 95 (poboljšano izravno izgaranje) 190 (standardno izravno izgaranje ili obilato izgaranje s katalizatorom) Motori na dva goriva > 1 MWth Na plin (sva plinovita goriva) Na tekuće gorivo (sva tekuća goriva)d 1 –20 MWth > 20 MWth || 190 225 225 Dizelski motori > 5 MWth (kompresijsko paljenje) Spora (< 300 o/min)/ Srednja (300-1 200 o/min)/ brzina 5 – 20 MWth Teško loživo ulje (TLU) i bio-ulja Lako loživo ulje (LLU) i zemni plin (ZP) > 20 MWth TLU i bio-ulja LLU i ZP Velika brzina (> 1 200 o/min) || 225 190 190 190 190 Napomena: Referentni je udjel O2 15 %[3] a Ti se GVE-ovi ne primjenjuju na motore koji su u pogonu manje od 500 sati godišnje. b Kad se selektivna katalitička redukcija (SCR) ne može trenutačno primijeniti zbog tehničkih i logističkih razloga, poput udaljenih otoka ili kad se ne može jamčiti raspoloživost dovoljnih količina visokokvalitetnog goriva, za stranku se može primijeniti prijelazno razdoblje u trajanju od 10 godina od stupanja na snagu ovog Protokola za dizelske motore i motore na dva goriva tijekom kojeg se primjenjuju sljedeći GVE-ovi: · Motori na dva goriva: 1,850 mg/m³ u načinu rada na tekuće gorivo; 380 mg/m3 u načinu rada na plin; · Dizelski motori — Spora (< 300 o/min) i srednja (300–1,200 o/min)/brzina: 1,300 mg/m³ za motore između 5 i 20 MWth i 1,850 mg/m³ za motore > 20 MWth; · Dizelski motori — Velika brzina (> 1200 o/min): 750 mg/m³; c Motori koji su u pogonu između 500 i 1 500 radnih sati godišnje mogu se izuzeti od sukladnosti s tim GVE-jima ako se primjenjuju primarne mjere za ograničavanje emisija NOx i ispunjavaju GVE-ovi iz bilješke b; d Stranka može biti izuzeta od obveze u pogledu sukladnosti s graničnim vrijednostima emisije za postrojenja za izgaranje na plinsko gorivo kod kojih se iznimno moraju koristiti druga goriva zbog iznenadnog prekida opskrbe plinom i koja bi zbog toga trebala biti opremljena uređajem za pročišćavanje otpadnog plina; Razdoblje izuzeća ne premašuje 10 dana osim kad postoji važnija potreba za održavanje opskrbe energijom. 10. Postrojenja za sinteriranje željezne rude: Tablica 5. Granične vrijednosti za emisije NOx iz postrojenja za sinteriranje željezne rude Tip postrojenja || GVE za NOx (mg/m³) || Postrojenja za sinteriranje: Novo postrojenje || 400 Postrojenja za sinteriranje: Postojeće postrojenje || 400 Proizvodnja i prerada metala: postrojenja za pečenje ili sinteriranje metalne rude, postrojenja za proizvodnju sirovog željeza ili čelika (primarna ili sekundarna fuzija), uključujući neprekidno lijevanje s kapacitetom preko 2,5 M Mg/h, postrojenja za preradu obojenih metala (valjaonice > 20g/h sirovog čelika). b Kao odstupanje od stavka 3. ti bi se GVE-ovi trebali smatrati prosjekom tijekom znatnog vremenskog razdoblja. 11. Proizvodnja dušične kiseline: Tablica 6. Granične vrijednosti emisija NOx iz proizvodnje dušične kiseline, osim jedinica za koncentriranje kiselina Tip postrojenja || GVE za NOx (mg/m³) || Nova postrojenja || 160 Postojeća postrojenja || 190 B. Kanada 12. Granične vrijednosti za nadzor emisija NOx odredit će se za stacionarne izvore, prema potrebi, uzimajući u obzir informacije o dostupnim tehnologijama nadzora, granične vrijednosti koje se primjenjuju u ostalim nadležnostima i dokumente u nastavku: (a) Smjernice za emisije iz novih izvora kod proizvodnje toplinske energije; (b) Nacionalne smjernice za stacionarne turbine za izgaranje. PN1072; (c) Nacionalne smjernice za emisije iz cementnih peći. PN1284; (d) Nacionalne smjernice za emisije iz industrijskih/komercijalnih kotlova i grijača. PN1286; (e) Smjernice za rad i emisiju za spalionice komunalnog krutog otpada. PN1085; (f) Plan upravljanja dušikovim oksidima (NOx) i hlapivim organskim spojevima (HOS-ovi) – faza I. PN1066; i (g) Smjernice za rad i emisiju za spalionice komunalnog krutog otpada. PN1085. C. Sjedinjene Američke Države 13. Granične vrijednosti za nadzor emisija NOx iz stacionarnih izvora u sljedećim kategorijama stacionarnih izvora i izvori na koje se one primjenjuju, navode se sljedećim dokumentima: (a) postrojenja na ugljen – 40. Zbornik saveznih propisa (40 Code of Federal Regulations – C.F.R.), odjeljak 76; (b) jedinice za proizvodnju pare za električna postrojenja – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci D i Da; (c) jedinice za proizvodnju pare za industrijske, trgovačke i institucionalne potrebe – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Db; (d) postrojenja za dušičnu kiselinu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak G; (e) stacionarne plinske turbine – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak GG; (f) komore za izgaranje komunalnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci Ea i Eb; (g) spalionice bolničkog/medicinskog/infektivnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Ec; (h) naftne rafinerije – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci J i Ja; (i) stacionarni motori s unutarnjim sagorijevanjem – paljenje na iskru, 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak JJJJ; (j) stacionarni motori s unutarnjim sagorijevanjem – paljenje kompresijom, 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak IIII; (k) stacionarne turbine za izgaranje – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak KKKK; (l) male spalionice komunalnog otpada – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak AAAA; (m) cement Portland – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak F; (n) spalionice komercijalnog i industrijskog krutog otpada – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak CCCC; te (o) spalionice ostalog krutog otpada – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak EEEE. S. Prilog VI. Tekst u Prilogu VI. zamjenjuje se sljedećim: Granične vrijednosti emisija hlapivih organskih spojeva iz stacionarnih izvora 1. Odlomak A primjenjuje se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država, odlomak B odnosi se na Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Američke Države. A. Stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država 2. Ovim odlomkom ovog Priloga obuhvaćeni su stacionarni izvori emisija hlapivih organskih spojeva navedenih u stavcima od 8. do 22. u nastavku. Nisu obuhvaćena postrojenja ni dijelovi postrojenja namijenjeni istraživanju, razvoju i ispitivanje/testiranje novih proizvoda i procesa. Granične vrijednosti potrošnje navedene su u nastavku, u tablicama za pojedine sektore. One se općenito odnose na potrošnju otapala ili emisijski maseni protok. Kada jedan izvršitelj obavlja nekoliko aktivnosti pod istim potpoglavljem u istom postrojenju na istoj lokaciji, potrošnja otapala ili maseni protok emisije takvih aktivnosti zbrajaju se. Ako nije navedena donja vrijednost praga, granična se vrijednost odnosi na sva postrojenja na koja se odnosi. 3. Za potrebe odlomka A ovog Priloga: (a) „skladištenje i distribucija benzina” znači utovar kamiona, željezničkih vagona, teglenica i brodova namijenjenih morskoj plovidbi, u skladištima i otpremnim postajama rafinerija mineralnih ulja, uključujući točenje goriva na benzinskim postajama; (b) „nanošenje ljepila (adheziva)” znači svaka aktivnost nanošenja ljepila (adheziva) na neku površinu, s izuzetkom prianjajućih premaza i slojeva koji se koriste u tiskanju i proizvodnji drvenih i plastičnih laminata; (c) „proizvodnja drvenih i plastičnih laminata” znači svaka aktivnost s ciljem međusobnog prianjanja drveta i/ili plastike u slojevima, (d) „aktivnost premazivanja” znači svaka aktivnost jednokratnog ili višekratnog nanošenja neprekidnog sloja premaza na: i. nova vozila, iz kategorije M1 te kategorije N1 ako se premazuju u istom postrojenju kao i vozila kategorije M1; ii. kamionske kabine za smještaj vozača, kao i cjeloviti smještajni prostor za tehničku opremu vozila kategorija N2 i N3; iii. kamione u kategorijama vozila N1, N2 i N3, ali ne i kamionske kabine; iv. autobuse u kategoriji vozila M2 i M3; v. ostale metalne i plastične površine, uključujući površine zrakoplova, brodova, vlakova itd.; vi. drvene površine; vii. tekstil, tkaninu, film i papirne podloge; i viii. kožu; Ova kategorija izvora ne odnosi se na premazivanje metalnih podloga metodom elektroforeze ili kemijskog raspršivanja. Ako je aktivnost premazivanja postupak u kojem se na isti predmet nanosi tisak, taj postupak se smatra dijelom aktivnosti premazivanja. Ipak, aktivnosti tiskanja koje se odvijaju kao zasebna aktivnost nisu obuhvaćene ovom definicijom. Prema toj definiciji: · vozila kategorije M1 vozila su za prijevoz putnika koja, osim vozačevog, imaju do osam sjedala; · vozila kategorije M2 vozila su za prijevoz putnika koja, osim vozačevog, imaju više od osam sjedala i težinu od najviše 5 Mg; · vozila kategorije M3 vozila su za prijevoz putnika koja, osim vozačevog, imaju više od osam sjedala i masu veću od 5 Mg; · vozila kategorije N1 vozila su za prijevoz robe, mase od najviše 3,5 Mg; · vozila kategorije N2 vozila su za prijevoz robe, težine od 3,5 do 12 Mg; · vozila kategorije N3 vozila su za prijevoz robe, mase veće od 12 Mg; (e) „premazivanje zavojnice” znači svaka aktivnost kojom se zavojnice čelika, nehrđajućeg čelika, obloženog čelika, bakrenih legura ili aluminijskih traka neprekidno premazuju opnastim ili slojevitim premazom; (f) „kemijsko čišćenje” znači svaka industrijska ili komercijalna aktivnost pri kojoj se HOS-ovi koriste u postrojenju za čišćenje odjevnih predmeta, namještaja i slične robe široke potrošnje, s izuzetkom ručnog uklanjanja mrlja u tekstilnoj industriji i industriji odjeće; (g) „proizvodnja premaza, lakova, boja i ljepila” znači proizvodnja pripravaka za premazivanje, lakova, boja i ljepila, kao i poluproizvoda ako se proizvode u istom postrojenju miješanjem pigmenata, guma i prianjajućih materijala s organskim otapalima ili drugim prijenosnicima. Ova kategorija uključuje i raspršivanje, predraspršivanje, dobivanje određene gustoće ili boje i pakovanje konačnih proizvoda u spremnike, (h) „tiskanje” znači svaka aktivnost reprodukcije teksta i/ili slika pri kojoj se, putem prijenosnika slike, tinta prenosi na neku površinu, a odnosi se na sljedeće podaktivnosti: i. fleksografija: tiskarska aktivnost pri kojoj se koristi gumeni ili fotopolimerni elastični prijenosnik slike na kojem se tinta za otiskivanje nalazi iznad područja koja ostaju prazna, korištenjem tekućih tinti koje se suše isparavanjem; ii. toplinski podešeni otisak: tiskarska aktivnost pri kojoj se s pomoću prijenosnika slike područje namijenjeno tiskanju i područje koje ostaje prazno stavljaju u istu ravninu, pri čemu se materijal na koji će se tiskati u stroj ubacuje putem papirnog valjka, a ne u pojedinačnim listovima. Područje koje ostaje prazno obrađeno je tako da privlači vodu i time odbija tintu. Područje namijenjeno otiskivanju obrađeno je tako da prima i prenosi tintu na površinu namijenjenu tiskanju. Isparavanje se odvija u peći s pomoću vrućeg zraka kojim se zagrijava materijal s otiskom, iii. rotogravura u izdavaštvu: rotogravura koja se koristi kod tiskanja papira za časopise, brošure, kataloge ili slične proizvode, s pomoću tinti na bazi toluena; iv. rotogravura: tiskarska aktivnost s pomoću cilindričnog prijenosnika slike pri kojoj je područje namijenjeno tiskanju ispod područja koje ostaje prazno, korištenjem tekućih tinti koje se suše isparavanjem. Udubljenja se ispunjavaju tintom,a višak se čisti s područja koje ostaje prazno prije nego površina namijenjena tiskanju dotakne cilindar i pokupi tintu iz udubljenja; v. tiskanje rotacijskim zaslonom: proces tiskanja u kojem se tinta prenosi na površinu protiskivanjem kroz šupljikavi prijenosnik slike, pri čemu je područje namijenjeno otiskivanju otvoreno, a područje koje ostaje prazno odvojeno je posebnim slojem, s pomoću tekućih tinti koje se suše isključivo isparavanjem. Materijal na koji će se tiskati u stroj ubacuje se putem papirnog valjka, a ne u pojedinačnim listovima, vi. proizvodnja laminata povezana s tiskarskom aktivnosti: prianjanje dvaju ili više savitljivih materijala u slojevima; i vii. lakiranje: aktivnost kojom se lak ili prianjajući premaz nanosi na savitljivi materijal u svrhu naknadnog zatvaranja ambalažnog materijala, (i) „proizvodnja farmaceutskih proizvoda” znači kemijska sinteza, fermentacija, ekstrakcija, formulacija i dovršavanje farmaceutskih proizvoda i, tamo gdje se provodi na istoj lokaciji, proizvodnja poluproizvoda; (j) „pretvaranje prirodne ili sintetičke gume” znači svaka aktivnost miješanja, gnječenja, spajanja, valjanja, protiskivanja i vulkanizacije prirodne ili sintetičke gume te dodatne aktivnosti obrade prirodne ili sintetičke gume radi dobivanja gotovog proizvoda; (k) „površinsko čišćenje” znači svaka aktivnost, osim kemijskog čišćenja, pri kojoj se koriste organska otapala za uklanjanje onečišćenja s površine materijala, uključujući odmašćivanje; aktivnosti čišćenja smatra se svaka aktivnost čišćenja koja se sastoji od više koraka prije ili nakon bilo kojeg drugog koraka obrade. Aktivnost se odnosi na čišćenje površine proizvoda, a ne na čišćenje opreme za preradu;, (l) „standardni uvjeti” znači temperatura od 273,15 K i tlak od 101,3 kPa; (m) „organski spoj” znači svaki spoj koji se sastoji od najmanje ugljika i vodika, halogena, kisika, sumpora, fosfora, silikona ili dušika, uz iznimku ugljikovih oksida i anorganskih karbonata i bikarbonata; (n) „hlapiv organski spoj” (HOS) znači svaki organski spoj, kao i frakcija kreozota, koji pri 293,15 K ima tlak pare od 0,01 kPa ili više ili odgovarajuću hlapivost u određenim uvjetima upotrebe; (o) „organsko otapalo” znači svaki HOS koji se koristi sam ili u kombinaciji s drugim tvarima i bez kemijske promjene za otapanje sirovine, proizvoda ili otpadnih materijala ili koji se koristi kao sredstvo za čišćenje za otapanje onečišćujućih tvari ili kao otapalo ili kao medij za raspršivanje ili za prilagodbu viskoznosti ili za prilagodbu površinske napetosti ili za plastificiranje ili kao konzervans; (p) „otpadni plinovi” znači konačno ispuštanje plina koji sadržava HOS-ove ili druge onečišćujuće tvari ispuštene iz ispusta ili iz opreme za smanjivanje emisija u zrak. Volumetrijski protok izražava se u m³/h pri normalnim uvjetima; (q) „ekstrakcija biljnog ulja i životinjske masti i rafinacija biljnog ulja” znači ekstrakcija biljnog ulja iz sjemenki i drugih biljnih tvari, obrada suhih ostataka za dobivanje životinjske krme, pročišćavanje masti i biljnih ulja dobivenih iz sjemenki, bilja i/ili životinjske tvari; (r) „završna obrada vozila” znači svako industrijska ili komercijalna aktivnost premazivanja i srodne aktivnosti odmašćivanja kojom se vrši: i. prvobitno premazivanje cestovnih vozila ili njihovih dijelova materijalima za završnu obradu, kada se taj postupak obavlja izvan prvobitne proizvodne linije, ili premazivanje prikolica (uključujući poluprikolice); ii. završna obrada vozila koja se definira kao premazivanje cestovnih vozila ili njihovih dijelova, koja se obavlja kao dio popravka, konzerviranja ili ukrašavanja vozila izvan proizvodnih pogona nije obuhvaćena ovim Prilogom. Proizvodi koji se koriste pri ovoj aktivnosti navode se u Prilogu IX.; (s) „impregnacija drvenih površina” znači svaka aktivnost zaštite drveta zaštitnim sredstvima; (t) „premazivanje žice za namote” znači svaka aktivnost premazivanja metalnih vodiča koji se koriste za namatanje zavojnica u transformatorima i motorima, itd.; (u) „fugitivna emisija” znači svaka emisija hlapivih organskih spojeva, ne u otpadnim plinovima, u zrak, tlo i vodu kao i, ako nije drukčije navedeno, otapala sadržana u bilo kojem proizvodu; time su obuhvaćene neuhvaćene emisije HOS-ova ispuštene u okoliš kroz prozore, vrata, odzračne i slične otvore. Fugitivne emisije mogu se izračunati na temelju plana upravljanja otapalima (vidi Dodatak I. ovom Prilogu); (v) „ukupna emisija HOS-ova” znači zbroj fugitivne emisije HOS-ova i emisije HOS-ova u otpadnim plinovima; (w) „unos” znači količina organskih otapala i njihova količina u pripravcima koji se koriste za obavljanje procesa, uključujući otapala oporabljena u postrojenju i izvan njega, koje se izračunavaju svaki put kada se koriste u obavljanju aktivnosti; (x) „granična vrijednost emisije” (GVE) znači najveća količina HOS-a (osim metana) iz postrojenja koja se ne smije premašiti tijekom uobičajenog rada. Kod otpadnih plinova ona se izražava kao masa HOS-a po jedinici volumena otpadnih plinova (izražena u mg C/Nm³, osim ako nije drukčije navedeno), u standardnim uvjetima temperature i tlaka za suhi plin. Količine plina koje se dodaju otpadnom plinu radi hlađenja ili razrjeđivanja ne uzimaju se u obzir pri određivanju masene koncentracije onečišćujuće tvari u otpadnim plinovima. Granične vrijednosti emisije za otpadne plinove navode se kao HOSc, a granične vrijednosti emisije za fugitivne emisije kao GVEf; (y) „uobičajeni rad” znači sva razdoblja rada osim uključivanja i isključivanja postrojenja te održavanja opreme; (z) „tvari štetne po ljudsko zdravlje” dijele se na dvije kategorije: i. halogenirani HOS-ovi koji predstavljaju mogući rizik nepovratnih učinaka; ili ii. opasne tvari koje su karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju ili koje mogu uzrokovati rak, nasljedna genetska oštećenja, rak izazvan udisanjem, narušiti plodnost ili uzrokovati oštećenja na nerođenom djetetu: (aa) „proizvodnja obuće” znači svaka aktivnost proizvodnje cjelokupne obuće ili njezinih dijelova; (bb) „potrošnja otapala” znači ukupni ulaz organskih otapala u postrojenje u kalendarskoj godini ili bilo kojem drugom razdoblju od 12 mjeseci, umanjen za sve HOS-ove koje se oporabljuju za ponovno korištenje. 4. Sljedeći zahtjevi trebaju biti zadovoljeni: (a) Emisije se nadziru u svim slučajevima putem mjerenja ili izračuna[4] kojima se ostvaruje najmanje ista preciznost. Sukladnost s GVE-ima provjerava se putem stalnih i povremenih mjerenja, homologacije tipa ili bilo koje druge tehnički valjane metode. Kod emisija otpadnih plinova u slučaju stalnih mjerenja, sukladnost s GVE-ima postiže se ako potvrđeni dnevni prosjek emisije ne premašuje GVE-ove. Kod povremenih mjerenja ili drugih odgovarajućih postupaka utvrđivanja ili izračuna, sukladnost s GVE-ima postiže se ako prosjek svih očitanja ili drugih postupaka unutar jednog nadzora ne premašuje granične vrijednosti. Nepreciznost metoda mjerenja može se uzeti u obzir kod provjere. Fugitivni i ukupni GVE-ovi primjenjuju se kao godišnji prosjeci; (b) koncentracije onečišćujućih tvari u ispušnim kanalima mjere se na reprezentativan način. Nadzor odgovarajućih onečišćujućih tvari i mjerenja parametara postupka, kao i osiguranje kvalitete automatskih sustava i referentnih mjerenja za umjeravanje tih sustava provode se u skladu s normama CEN-a. Ako norme CEN-a nisu dostupne, primjenjuju se norme ISO-a, nacionalne ili međunarodne norme kojima će se osigurati dostava podataka jednake znanstvene kvalitete. 5. Sljedeći se GVE-ovi primjenjuju za otpadne plinove koji sadržavaju tvari štetne po ljudsko zdravlje: (a) 20 mg/m³ (izraženo kao maseni zbroj pojedinačnih spojeva) za ispuštanja halogeniranih HOS-ova kojima se dodjeljuju sljedeće oznake rizika: „sumnja se da uzrokuje rak” i/ili „sumnja se da uzrokuje genetska oštećenja”, pri čemu je maseni protok zbroja razmatranih spojeva veći od ili jednak 100 g/h; i (b) 2 mg/m³ (izraženo kao maseni zbroj pojedinačnih spojeva) za ispuštanja HOS-ova kojima se dodjeljuju sljedeće oznake rizika: „može uzrokovati rak”, „može uzrokovati genetska oštećenja”, „može smanjiti plodnost”, „može naškoditi nerođenom djetetu”, pri čemu je maseni protok zbroja razmatranih spojeva veći od ili jednak 10 g/h. 6. Za kategorije izvora navedene u stavcima 9. do 22. kod kojih se pokaže da sukladnost pojedinačnog postrojenja s graničnom vrijednosti fugitivne emisije (GVEf) nije tehnički i ekonomski izvediva, stranka ga može izuzeti uz uvjet da se ne očekuju znatni rizici za ljudsko zdravlje ili okoliš te da se koriste najbolje dostupne tehnike. 7. Granične vrijednosti emisija HOS-ova za kategorije izvora iz stavka 3. navedene su u stavcima 8. do 22. 8. Skladištenje i distribucija benzina: (a) postrojenja za skladištenje benzina na terminalima kad dođe do premašivanja graničnih vrijednosti iz tablice 1., moraju biti: i. spremnici s fiksnim krovom koji su priključeni na jedinicu za sakupljanje para koja je u sukladnosti s GVE-ima utvrđenima tablicom 1.; ili ii. projektirani tako da imaju vanjski ili unutarnji plivajući krov, opremljen primarnim i sekundarnim brtvama koje su u skladu sa učinkovitosti smanjenja utvrđenim tablicom 1.; (b) kao odstupanje od gore navedenih zahtjeva, spremnici s fiksnim krovom koji su bili u pogonu prije 1. siječnja 1996. i koji nisu priključeni na jedinicu za sakupljanje para, moraju biti opremljeni primarnom brtvom kojom se ostvaruje učinkovitost smanjenja od 90 %. Tablica 1. Granične vrijednosti emisija HOS-a iz skladištenja i distribucije benzina, s izuzetkom utovara brodova namijenjenih morskoj plovidbi (faza I.) Aktivnost || Granična vrijednost || GVE ili učinkovitost smanjenja || || Punjenje i pražnjenje pokretnog spremnika na terminalima || godišnji protok benzina 5 000 m³ || 10 g HOS/m3 uključujući metana Uređaji za skladištenje na terminalima || Postojeći terminali ili spremnici s protokom benzina od 10 000 Mg/godišnje ili više Novi terminali (bez graničnih vrijednosti, osim za terminale na malim, udaljenim otocima s protokom manjim od 5 000 Mg/godišnje) || 95 wt-%b Benzinske postaje || Protok benzina veći od 100 m3/godišnje || 0,01wt-% protokac a Pare istisnute punjenjem benzina u spremnike premještaju se u drugi spremnik ili u opremu za smanjivanje emisije koja je u skladu s graničnim vrijednostima iz gornje tablice. Učinkovitost smanjenja izražena u postotcima u usporedbi s usporedivim spremnikom s fiksnim krovom bez kontrola za prikupljanje para, odnosno samo s vakuumsko-tlačnim odušnim ventilom. c Pare koje se oslobađaju prilikom pretakanja benzina u postrojenja za skladištenje na benzinskim postajama i u spremnike s fiksnim krovom koji se koriste za prijelazno skladištenje para moraju se vratiti kroz paronepropusni priključni cjevovod u pokretni spremnik iz kojeg se toči benzin. Punjenje se ne smije obavljati ako ti uređaji nisu u funkciji i ako ne rade ispravno. U takvim uvjetima nije potreban dodatni nadzor u pogledu sukladnosti s graničnom vrijednošću. Tablica 2. Granične vrijednost emisija HOS-a za punjenje spremnika automobila gorivom na benzinskoj postaji (faza II.) Granična vrijednost potrošnje || Minimalna učinkovitost sakupljanja pare wt- %a || Nova benzinska postaja ako je njezin stvarni ili planirani protok veći od 500 m3 godišnje Postojeća benzinska postaja ako je njezin stvarni ili planirani protok veći od 3 000 m3 godišnje od 2019. Postojeća benzinska postaja ako je njezin stvarni ili planirani protok veći od 500 m3 godišnje i koja se znatnije renovira || Jednako ili veće od 85 % wt-% s omjerom pare/benzina jednakim ili većim od 0,95, ali manjim od ili jednakim 1,05 (v/v). a Učinkovitost sakupljanja sustava mora potvrditi proizvođač u skladu s mjerodavnim tehničkim normama ili postupcima homologacije tipa. 9. Nanošenje ljepila (adheziva): Tablica 3. Granične vrijednosti za premazivanje ljepilom Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE) || Proizvodnja obuće (potrošnja otapala > 5 Mg/godišnje) || 25a g HOS / par cipela Ostalo premazivanje ljepilom (potrošnja otapala 5 – 15 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mgb C/m3 GVEf = 25 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1,2 kg ili manje HOS/kg krutog unosa Ostalo premazivanje ljepilom (potrošnja otapala 15-200 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mgb C/m3 GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1 kg ili manje HOS/kg krutog unosa Ostalo premazivanje ljepilom (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mgb C/m3 GVEf = 15 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,8 kg ili manje HOS/kg krutog unosa a Ukupni GVE-ovi izraženi su u gramima otapala koji se ispuštaju po paru cjelokupne proizvedene obuće. b Ako se koriste tehnike kojima se omogućava ponovno korištenje oporabljenog otapala, granična je vrijednost 150 mg C/m3. c Ako se koriste tehnike kojima se omogućava ponovno korištenje oporabljenog otapala, granična je vrijednost 100 mg C/m3. 10. Proizvodnja drvenih i plastičnih laminata: Tabl