4.Isplata obroka u skladu sa sporazumom o financiranju ovisi o raspoloživim financijskim sredstvima i odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. Uredba (EU) 2021/241, da je Francuska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana za oporavak i otpornost. Ovisno o stupanju na snagu pravnih obveza iz stavka 1., da bi se ispunili uvjeti za plaćanje, ključne etape i ciljne vrijednosti moraju biti ostvarene najkasnije do 31 kolovoza 2026.

1.Unija Francuskoj stavlja na raspolaganje financijski doprinos u obliku bespovratne financijske potpore u iznosu od 39 368 318 474 EUR. Iznos od 24 323 387 303 EUR na raspolaganju je za preuzimanje pravnih obveza do 31. prosinca 2022. Ako se nakon ažuriranja iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Francusku izračuna iznos koji je jednak ili veći od tog iznosa, dodatni iznos od 15 044 931 171 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.

(54)U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 izračun maksimalnog financijskog doprinosa za Francusku ažurirat će se do 30. lipnja 2022. U skladu s člankom 23. stavkom 1. te uredbe iznos za Francusku trebalo bi sada staviti na raspolaganje za pravne obveze do 31. prosinca 2022. Bude li to potrebno nakon ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa, Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo izmijeniti ovu Odluku tako da se bez nepotrebne odgode uključi ažurirani maksimalni financijski doprinos.

(53)Procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost Francuske iznose 40 950 000 000 EUR. S obzirom na to da je plan za oporavak i otpornost u zadovoljavajućoj mjeri usklađen s kriterijima za ocjenjivanje iz Uredbe (EU) 2021/241, a procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost viši su od maksimalnog financijskog doprinosa raspoloživog za Francusku, financijski doprinos dodijeljen Francuskoj za plan za oporavak i otpornost trebao bi biti jednak ukupnom iznosu financijskog doprinosa raspoloživog za Francusku.

(51)Postupak savjetovanja koordiniralo je Ministarstvo gospodarstva i financija, a u njemu su sudjelovali relevantni dionici, uključujući organizacije poslodavaca, sindikate, poduzeća, ekonomiste, nevladine organizacije i skupine za strateško promišljanje. Parlament je dao doprinos pri izradi plana, a savjetovanja s regionalnim i lokalnim tijelima provedena su u posebnim odborima. Savjetovanje sa socijalnim partnerima o planu obavljeno je u četiri navrata u okviru Vijeća za ekonomska, socijalna i okolišna pitanja (Conseil économique, social et environnemental, CESE). Kako bi se osiguralo da relevantni subjekti preuzmu odgovornost, ključno je da se u provedbu ulaganja i reformi iz plana uključe sva relevantna lokalna tijela i dionici, uključujući socijalne partnere.

(48)Pitanja rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve rješavaju se u okviru reformi i ulaganja kojima se podupiru obrazovanje, strukovno osposobljavanje i pristup zapošljavanju mladih, uključujući djecu i mlade u nepovoljnom položaju. To uključuje i posebne mjere za poticanje zapošljavanja osoba s invaliditetom, među ostalim u javnoj službi. Plan sadržava i reforme i ulaganja za poboljšanje kvalitete života i skrbi starijih osoba. Kad je riječ o rodnoj ravnopravnosti, među ključnim mjerama ističe se preobrazba javne službe s kvantitativnim ciljevima za žene na rukovodećim položajima te obveze u pogledu transparentnosti plaća za poduzeća. Očekuje se da će poduzeća koja se budu koristila mjerama na temelju Uredbe (EU) 2021/241 doprinijeti ekonomskoj, socijalnoj i okolišnoj preobrazbi, među ostalim obveznim objavljivanjem indeksa napretka u području rodne ravnopravnosti.

(32)Ulaganja u digitalnu tranziciju predviđena u planu za oporavak i otpornost doprinose svladavanju izazova Francuske, primjerice poboljšanjem povezivosti, poticanjem digitalizacije poduzeća i jačanjem digitalnog obrazovanja i vještina. Predviđena ulaganja u digitalnu povezivost, kao što je plan za ultrabrzi širokopojasni internet, trebala bi imati trajni učinak te ukloniti strukturne slabosti, doprinijeti poboljšanju tehnološke otpornosti i povećati koheziju u cijeloj zemlji, uključujući ruralna područja. Plan za oporavak i otpornost nadovezuje se i na postojeće inicijative, kao što je „France Num” kojom je predviđena digitalizacija 200 000 MSP-ova do 2024., a zaposlenicima se pruža potrebna potpora u upravljanju prelaskom na digitalne tehnologije. Plan sadržava i ulaganja za potporu obrazovanju i zapošljavanju, uključujući posebne mjere za razvoj digitalnih vještina, kao što je dodatna dodjela sredstava za individualne račune za učenje radi osposobljavanja za „poslove budućnosti”, s ciljem osposobljavanja 25 000 osoba u digitalnim zanimanjima. Tim će se ulaganjima poduprijeti provedba sveobuhvatne strategije za digitalizaciju obrazovanja, posebno u osnovnoškolskom i srednjoškolskom obrazovanju. Mjere za jačanje digitalnih vještina posebno su važne za rješavanje strukturnih problema Francuske povezanih s trajnim nedostatkom digitalnih vještina francuskog stanovništva, koje su 2019. bile ispod prosjeka Unije, i doprinos ostvarenju cilja digitalnog desetljeća do 2030. od 80 % građana Unije s osnovnim digitalnim vještinama i 20 000 000 stručnjaka za informacijske i komunikacijske tehnologije.

(30)Reforme i ulaganja trebali bi znatno doprinijeti ubrzanju dekarbonizacije i ostvarenju klimatskih ciljeva Francuske utvrđenih u francuskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu i u nacionalnoj strategiji za niske emisije ugljika (Stratégie Nationale Bas Carbone), u kojoj je revizijom iz 2020. utvrđen plan za ostvarenje klimatske neutralnosti do 2050. Francuski plan za oporavak i otpornost uglavnom je usmjeren na mjere energetske učinkovitosti, posebno u građevinskom i industrijskom sektoru, i smanjenje emisija stakleničkih plinova. Kada je riječ o energiji iz obnovljivih izvora, poseban naglasak stavljen je na vodik iz obnovljivih izvora i niskougljični vodik i druge mjere elektrifikacije, npr. u sektoru prometa, te se očekuje da će se time povećati potrošnja električne energije iz obnovljivih izvora, a da će se povećana potražnja zadovoljiti dodatnom proizvodnjom električne energije iz obnovljivih izvora. Osim toga, pojednostavnjenje administrativnih zahtjeva za pokretanje ulaganja u obnovljive izvore energije predviđeno zakonom o ubrzanju i pojednostavnjenju javnog djelovanja (Accélération et simplification de l’action publique, ASAP) moglo bi potaknuti razvoj dodatnih kapaciteta za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora. Stoga se očekuje da će francuski plan doprinijeti energetskim i klimatskim ciljevima Unije za 2030. i cilju klimatske neutralnosti Unije do 2050.

(21)Simulacije službi Komisije pokazuju da plan ima potencijala za povećanje BDP-a Francuske od 0,6 %, do 1,0 % BDP-a do 2024. Plan za oporavak i otpornost sadržava brojna ulaganja koja bi trebala ojačati potencijal rasta Francuske te njezinu ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost. Očekuje se da će ulaganja predviđena u planu potaknuti konkurentnost i produktivnost, posebno ulaganja u istraživanje i razvoj, ključne zelene tehnologije, kao što su vodik, materijali proizvedeni iz prirodnih sirovina i dekarbonizacija industrije, ključne digitalne tehnologije, kao što su kvantno računalstvo, računalstvo u oblaku i kibersigurnost, te ulaganja u ključne sektore kao što je aeronautika. Očekuje se da će mjere za proširenje pokrivenosti ruralnih područja i najudaljenijih regija brzom širokopojasnom mrežom, jačanje jednakosti MSP-ova, povećanje resursa istraživačkih organizacija i ustanova visokog obrazovanja, poboljšanje javno-privatne suradnje u području istraživanja i razvoja te poboljšanje digitalnog obrazovanja i vještina dodatno ojačati potencijal rasta Francuske i potaknuti otvaranje radnih mjesta.

(20)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (c) i odjeljkom 2.3. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će plan za oporavak i otpornost snažno utjecati (ocjena A) na jačanje potencijala za rast, otvaranje radnih mjesta i ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost države članice, čime se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i promicanjem politika za djecu i mlade, te na ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, i time ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i konvergenciju u Francuskoj, ulaganjima u slabije razvijenim regijama (npr. najudaljenije regije), i u Uniji.

(12)Trećina plana doprinosi zdravstvenoj, ekonomskoj, socijalnoj i institucionalnoj otpornosti, a time se povećava ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija i konvergencija u Francuskoj i Uniji. Jačanje zdravstvenog sustava u planu je dobro osmišljeno, ulaganjima u infrastrukturu i digitalizaciju. Predviđenim važnim fiskalnim reformama trebala bi se poboljšati djelotvornost okvira fiskalnog upravljanja te uvesti redovito ocjenjivanje kvalitete javne potrošnje, čime se doprinosi cilju stabilizacije i smanjenja udjela duga. Procjenom utjecaja na okoliš državnog proračuna („izrada zelenog proračuna”) javna potrošnja trebala bi se usmjeriti prema uključivom i zelenom rastu. Politike za sljedeću generaciju obuhvaćene su nizom mjera koje izravno utječu na mlade, kao što su potpora za poboljšanje rezultata obrazovanja, među ostalim djece u najnepovoljnijem položaju, poticanje naukovanja, strukovnog obrazovanja i zapošljavanja mladih, poboljšanje perspektive mladih za profesionalni razvoj i ostvarivanje dobrih prihoda. Sve je to popraćeno mjerom digitalizacije obrazovanja.

(4)[Vijeće je u preporuci o ekonomskoj politici europodručja državama članicama europodručja preporučilo da i u okviru svojih planova za oporavak i otpornost poduzmu mjere kojima se, među ostalim, osigurava usmjerenost politika na potporu oporavku i dodatno jača konvergencija, otpornost te održiv i uključiv rast. Vijeće je preporučilo i da se jačaju nacionalni institucionalni okviri, osigura makrofinancijska stabilnost, dovrši ekonomska i monetarna unija i jača međunarodna uloga eura.] [Ako se Preporuka Vijeća ne donese do donošenja Provedbene odluke Vijeća, molimo izbrišite ovu uvodnu izjavu].

EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 23.6.2021. COM(2021) 351 final PRILOG

Prijedlogu provedbene odluke Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Francuske {SWD(2021) 173 final}



PRILOG DIO 1.: REFORME I ULAGANJA U OKVIRU PLANA ZA OPORAVAK I OTPORNOST 1.Opis reformi i ulaganja A. KOMPONENTA 1.: Obnova zgrada U skladu sa svojim nacionalnim energetskim i klimatskim planom te kako bi ostvarila smanjenje potrošnje energije za 20 % do 2030. (u usporedbi s 2012., što je nacionalni cilj postavljen za 2030.), Francuska mora godišnje uložiti dodatnih 15 do 25 milijardi EUR do 2030. u obnovu zgrada povećanjem stope i opsega obnove. Ta sastavnica francuskog plana za oporavak i otpornost odnosi se na ulaganja i reforme usmjerene na poboljšanje energetske učinkovitosti svih vrsta zgrada: javne i privatne zgrade, uključujući privatne i socijalne stambene jedinice te zgrade koje pripadaju poduzećima. Reforme kojima se podupiru ulaganja sastoje se i. od dopune reforme stambene politike pokrenute Zakonom o ELAN-u donesenom 2018. kako bi se povećala učinkovitost javnih rashoda revizijom triju postojećih programa (APL, Pinel i PTZ ) i ii. donošenjem revidirane termičke regulacije novih zgrada (RE2020.). Ulaganja u okviru ove komponente ključna su za postizanje cilja energetske učinkovitosti jer fond zgrada predstavlja oko 25 % emisija stakleničkih plinova u Francuskoj i 45 % konačne potrošnje energije. Tim se ulaganjima i reformama pridonosi preporukama za Francusku u posljednje dvije godine o potrebi da se „usmjeri politika ulaganja na [...] energetsku učinkovitost” (CSR 3, 2019.) i da se ulaganja „usmjere na zelenu [...] tranziciju, posebno na [...] čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije” (CSR 3, 2020.). Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama DNSH-a (2021/C58/01). A.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1. (C1.R1): Stambena politika Mjera uključuje dva različita cilja koja se provode u dva koraka. Revizija načina izračuna za APL (aides personnel au logement): od 1. siječnja 2021. iznos potpore izračunava se na temelju tekućeg dohotka kućanstva korisnika, a ne na temelju dohotka pretposljednje godine. Takva revizija omogućuje da se sustav brže prilagodi promjenama dohotka korisnika kako bi se poboljšala socijalna pravednost. Osim toga, iznos potpore ponovno se izračunava svakog tromjesečja, čime se omogućuje postupno uzimanje u obzir nedavnih promjena u dohotku. Pinel program je olakšica u sustavu poreza na dohodak za vlasnike koji ulažu u nove ili obnovljene stambene objekte s ciljem njihova iznajmljivanja. Odluku bi trebalo donijeti 2023. kako bi se ukinuo program Pinel do kraja 2024. – program Pinel kasnije bi se zamijenio novim odredbama za poticanje srednjeg smještaja koji financiraju institucionalni ulagači kako bi se poboljšao njegov učinak na ponudu stambenih nekretnina u kojima su potrebe najveće, na primjer smanjenjem poticaja za nove zgrade u područjima u kojima tržište nekretnina nije pod opterećenjem. To će se dopuniti promjenama u načinu pružanja takozvanih kredita po nultoj stopi („PTZ”), a prihvatljivost podnositelja zahtjeva procjenjuje se na temelju trenutačnih prihoda kako bi se ograničili trenutačni neočekivani učinci.

Reforma 2. (C1.R2): Revidirana toplinska uredba RE2020 Revidiranom toplinskom uredbom o novim zgradama od 1. siječnja 2022. zamjenjuje se postojeća toplinska uredba o zgradama koja je stupila na snagu 2012. Glavni su ciljevi revizije toplinskih pravila za nove zgrade: ·Poboljšanje energetske trezvenosti i dekarbonizacija potrošene energije: uvođenje strožih pragova za i. bioklimatsku potrebu stanovanja (smanjenje maksimalnog praga za 30 % u usporedbi s postojećom Uredbom RT 2012), ii. potrošnju primarne energije iz neobnovljivih izvora i iii. emisije stakleničkih plinova iz potrošnje energije (4kgCO2/m² godišnje za obiteljsku kuću i 14kgCO2/m² godišnje za zajedničko stanovanje do 2024. i 6,5 kg nakon 2024.). ·Smanjenje ugljičnog učinka nove zgrade: ugljični učinak uzima u obzir cijeli životni ciklus zgrade, od faze izgradnje do rušenja, koji predstavlja između 60 % i 90 % ugljičnog učinka zgrade tijekom 50 godina. Takva razmatranja vode do poboljšanja uporabe materijala koji su ugljično neutralniji, kao što su drvo i građevinski materijali na biološkoj osnovi (tj. oni koji pohranjuju ugljik i emitiraju vrlo malo tijekom proizvodnje). ·Prilagodba novih zgrada klimatskim promjenama: novom uredbom RE2020 i. uzima se u obzir hlađenje konstrukcija pri izračunu energetskih potreba zgrade, ii. pruža se pokazatelj ljetne ugodnosti izračunan tijekom projektiranja zgrade i iii. utvrđuje se najviši visoki prag od 1250 DH (stupanj-sat) i minimalni niski prag od 350 DH od kojeg se primjenjuju kazne za izračun energetske učinkovitosti. Ulaganje 1 (C1.I1): Energetska obnova privatnih stambenih objekata, uključujući energetska sita Francuskim planom oporavka i otpornosti financirat će se program bespovratnih sredstava pod nazivom „MaPrimeRenov” (MPR), koji će se dodijeliti vlasnicima kako bi se doprinijelo financiranju izolacije, grijanja, ventilacije ili energetskog pregleda za obiteljske kuće ili stanove u zajedničkim stambenim objektima. Svi MPR-ovi financirani planom bit će prijavljeni vlasnicima prihvatljivih projekata obnove prije kraja 2022. Kako bi se zajamčili standardi kvalitete podržanih radova, radove obnove provode poduzeća s oznakom RGE („koji su priznati kao jamci okoliša”). Iznos premije razlikuje se ovisno o ostvarenom materijalu, opremi i radovima do najviše 20 000 EUR za razdoblje od najviše pet godina. Od listopada 2020. MPR je otvoren svim vlasnicima, bez obzira na njihove prihode. Međutim, intenzitet potpore razlikuje se ovisno o dohotku kućanstva (za skromna kućanstva potpora može iznositi do 90 % procijenjenog iznosa radova). Osim toga, minimalna premijska stopa može koristiti vlasnicima koji iznajmljuju stan/kuću najmoprimcu. Bespovratnim sredstvima mogu se poduprijeti i radovi koji se obavljaju u zajedničkim prostorima kondominija s MPR copropriétés: to je jednokratna potpora isplaćena udruženju suvlasnika za financiranje sveukupnih radova obnove uz minimalnu energetsku dobit od 35 %. Svi kondominiji koji se sastoje od najmanje 75 % kuća (tj. nisu poduzetnici) prihvatljivi su za ovu minimalnu premiju, s gornjom granicom od 3 750 EUR po stambenom objektu. Može se dodijeliti bonus za kondominije s oznakama F ili G (do 500 EUR po stanu), kao i za kondominije koji su kvalificirani kao „nestabilni” ili se nalaze u urbanim područjima koja se obnavljaju (do 3 000 EUR po stanu). Razina potpore razlikuje se ovisno o uštedi energije ostvarenoj radovima obnove. Kako bi se kućanstvima s najvećom potrošnjom energije pružila potpora u ispunjavanju ambicija utvrđenih u Zakonu o energetici i klimi donesenom 2019., dodatni bonus za minimalne premijske stope koristit će vlasnicima koji provode radove obnove kako bi svoje domove izvukli iz statusa energetskih sita (oznake F i G). Drugi bonus dodijelit će se vlasnicima koji provode obnovu kojom se kući omogućuje da dosegne najučinkovitije oznake (A ili B). Ti bonusi dosežu 1 500 EUR za najsiromašnija kućanstva, 1 000 EUR za kućanstva sa srednjim dohotkom i 500 EUR za najbogatija kućanstva. Osim toga, kako bi se potaknula učinkovitija energetska obnova (tj. osim „gesti” obnove), mjerom se predviđa stvaranje globalne potpore za obnovu pod uvjetom da se ostvari najmanje 55 % uštede energije: omotnica se kreće od 3 500 EUR do 7 000 EUR za kućanstva sa srednjim do visokim dohotkom. Općenito, radovi energetske obnove koji se provode u privatnim stambenim objektima imaju za cilj u prosjeku ostvariti najmanje 30 % uštede energije. Ulaganje 2 (C1.I2): Energetska obnova i opsežna obnova socijalnih stanova Ta se mjera sastoji od pružanja potpore organizaciji socijalnog stanovanja („uredi HLM – Habitation à Loyer modéré” uredi su za stanovanje s niskim primanjima) i lokalnih vlasti koje upravljaju socijalnim stanovima kako bi se podržala temeljita obnova zgrada. Cilj je postići najviše standarde kao što je oznaka za obnovu BBC-ja i postupno ukloniti energetska sita. Bespovratna sredstva dodjeljuju se pod uvjetom da postojeći programi (kao što su écoPLS i CEE ), koji se mogu kombinirati s tom novom potporom, nisu dovoljni za financiranje operacija obnove. Mjerom se uvode i industrijska rješenja za energetsku obnovu u zgradama socijalnih stanova kako bi se postigla nulta ili pozitivna neto energetska bilanca. Početak prvih operacija očekuje se u drugom tromjesečju 2021., a financijsku omotnicu dodjeljuju državne službe na regionalnoj i lokalnoj razini na temelju istraživanja kojim se utvrđuju potrebe. Projekti se odabiru putem poziva za projekte pokrenutog 2020. ili putem subvencija kojima upravljaju decentralizirane državne službe ili lokalna tijela. Za operacije bi se trebale preuzeti obveze 2021. i 2022., a bit će dovršene do kraja 2024. Ulaganje 3 (C1.I3): Toplinska obnova javnih zgrada

Radovi na obnovi javnih zgrada moraju biti u skladu s uredbom donesenom primjenom članka 175. Zakona o ELAN-u , kojom se predviđa smanjenje potrošnje energije za 40 % do 2030. (u usporedbi s 2010.) za tercijarne zgrade. Za javne zgrade koje pripadaju državi organizirane su dvije vrste poziva na podnošenje projekata: ·jedan koji se odnosi na zgrade visokog obrazovanja i istraživanja te sveučilišta, koji je pokrenut i pod nadzorom je Ministarstva visokog obrazovanja, istraživanja i inovacija; ·drugi za sve druge zgrade koje pripadaju državi ili njezinim operaterima, a koje je uglavnom pod nadzorom DIE-a (Direction de l’Immobilier de l’Etat). Prva dva poziva na podnošenje projekata objavljena su u jesen 2020., a u prosincu 2020. odabrano je više od 4 000 projekata. Za zgrade koje pripadaju lokalnim i regionalnim vlastima uspostavljeni su posebni mehanizmi: ·za zgrade koje su u vlasništvu ili kojima upravljaju regionalna tijela (uglavnom srednje škole), „kreditne delegacije” dodjeljuje država, a regije su zadužene za odabir projekata; ·za zgrade koje pripadaju podregionalnim tijelima (uglavnom školama i osnovnim školama) država dodjeljuje bespovratna sredstva za ulaganja. Projekti se odabiru na temelju dvaju glavnih kriterija: zrelost (i brza provedba) te energetska učinkovitost i učinak na potrošnju energije, s ciljem postizanja prosječne uštede energije od najmanje 30 %. Za sve zgrade javnog sektora cilj je da svi ugovori budu prijavljeni do kraja 2021. i dovršeni do kraja 2024. Ulaganje 4 (C1.I4): Energetska obnova vrlo malih poduzeća te malih i srednjih poduzeća To ulaganje dio je plana koji je vlada pokrenula u lipnju 2020. kako bi popratila vrlo mala i srednja poduzeća u ekološkoj tranziciji. Kako bi se poduprla toplinska obnova njihovih zgrada, u okviru tog ulaganja uspostavljena su dva mehanizma potpore: Glavni je program potpore porezni kredit u iznosu od 30 % troškova prihvatljivih mjera (kao što su izolacija krovova, tavana, zidova; zajednički solarni grijač vode i toplinske crpke ) s ograničenjem na 25 000 EUR po poduzetniku. Ovaj je program otvoren za troškove nastale od 1. listopada 2020. do 31. prosinca 2021. Porezni kredit naplaćuje se od poreza na dobit ili poreza na dobit koji porezni obveznik mora platiti za kalendarsku godinu u kojoj su nastali prihvatljivi rashodi (tj. 2020. ili 2021.). Drugim programom potpore financiraju se popratne mjere za potporu obrtnicima, malim trgovcima i samozaposlenim osobama u njihovim radovima obnove. Omotnica se troši kroz obrtničke komore (CMA) i trgovačke i industrijske komore (CCI) u četiri koraka: ·Informiranost: tim se korakom nastoji osvijestiti poslovne predvodnike o izazovima energetske obnove zgrada u kontekstu ekološke tranzicije; to djelovanje uključuje nacionalnu komunikacijsku kampanju i lokalno djelovanje, u suradnji s lokalnim tijelima i profesionalnim organizacijama. ·Dijagnoza: energetski pregled provodi savjetnik iz CMA-a ili CCI-ja kako bi se razradio akcijski plan za početak radova obnove na temelju ekološke zrelosti svakog poduzeća. ·Provedba: stručnjak pomaže u provedbi akcijskog plana pružanjem tehničke i financijske pomoći (kao što je osnivanje velikih aplikacija). ·Promicanje: mjere koje poduzimaju poduzeća u području obnove zgrada promiču se za različitu publiku, kao što su potrošači, poduzeća i lokalna tijela. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni broj Mjera Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 1-1 C1.R1 Stambena politika Ključna etapa Reforma APL-a (aides personnel au logement) Stupanje na snagu Q1 2021. Stupanje na snagu zakonodavnih izmjena za preispitivanje načina izračuna APL-a kako bi se odrazio trenutačni dohodak kućanstava. 1-2 C1.R1 Stambena politika Ključna etapa Reforma programa Pinel/PTZ Stupanje na snagu Q1 2023. Stupanje na snagu zakonodavnih izmjena poreznog odbitka Pinel kako bi se poboljšala njegova učinkovitost s obzirom na povećanje stambene ponude u područjima u kojima je tržište pod pritiskom te donošenje i stupanje na snagu zakonodavnih izmjena sustava PTZ. 1- 3 C1.R2 Revidirana toplinska uredba RE2020 Ključna etapa Revizija toplinske uredbe RE2020 Stupanje na snagu Q1 2022. Stupanje na snagu zakonodavnih promjena uključenih u novi program RE2020 kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova iz novih građevina, poboljšala energetska učinkovitost novih zgrada i nove zgrade prilagodile klimatskim promjenama. 1- 4 C1.I1 Energetska obnova privatnih zgrada Ciljna vrijednost Broj validiranih MPR-a Broj 0 400 000 Q4 2021. Broj kućanstava kojima je odobrena minimalna premijska stopa. 1- 5 C1.I1 Energetska obnova privatnih zgrada Ciljna vrijednost Broj validiranih MPR-a Broj 400 000 700 000 Q4 2022. Broj kućanstava kojima je odobrena minimalna premijska stopa. 1- 6 C1.I2 Energetska obnova socijalnih stanova Ciljna vrijednost Broj stanova unutar kategorije socijalnih stanova koji primaju bespovratna sredstva za obnovu Broj 0 20 000 Q4 2021. Broj stambenih objekata u kategoriji socijalnih stanova koji primaju bespovratna sredstva za obnovu, s ciljem postizanja prosječne uštede energije od najmanje 30 %. 1- 7 C1.I2 Energetska obnova socijalnih stanova Ciljna vrijednost Broj stanova unutar kategorije socijalnih stanova koji primaju bespovratna sredstva za obnovu Broj 20 000 40 000 Q4 2022. Broj stambenih objekata u kategoriji socijalnih stanova koji primaju bespovratna sredstva za obnovu, s ciljem postizanja prosječne uštede energije od najmanje 30 %. 1- 8 C1.I3 Energetska obnova javnih zgrada Ciljna vrijednost Broj projekata obnove javnih lokacija koje pripadaju državi za koje je prijavljen ugovor o radovima obnove Broj projekata 0 2 900 Q4 2021. Broj projekata obnove javnih lokacija koje pripadaju državi za koje je prijavljen najmanje jedan ugovor o obnovi s ciljem postizanja prosječne uštede energije od najmanje 30 %. 1- 9 C1.I3 Energetska obnova javnih zgrada Ciljna vrijednost Broj javnih zgrada koje pripadaju lokalnim i regionalnim vlastima i za koje je država ili regionalno vijeće za radove energetske obnove poslalo obavijest o subvenciji Broj subvencioniranih zgrada 0 1 954 Q2 2022. Broj javnih zgrada koje pripadaju lokalnim i regionalnim vlastima (uključujući općine i grupiranje općina) za koje je država ili regionalno vijeće dostavilo obavijest o subvencijama za radove energetske obnove, s ciljem postizanja najmanje 30 % uštede energije u prosjeku. 1- 10 C1.I3 Energetska obnova javnih zgrada Ciljna vrijednost Broj m² katova javnih lokacija koje pripadaju državi u kojima su radovi energetske obnove dovršeni Broj četvornih metara (u milijunima) 0 20 Q4 2023. Broj m² katova javnih lokacija koje pripadaju državi u kojima je dovršena energetska obnova, s ciljem postizanja prosječne uštede energije od najmanje 30 %. 1- 11 C1.I3 Energetska obnova javnih zgrada Ciljna vrijednost Broj m² katova javnih lokacija koje pripadaju državi u kojima su radovi energetske obnove dovršeni Broj četvornih metara (u milijunima) 20 28,75 Q4 2024. Broj m² katova javnih lokacija koje pripadaju državi u kojima je dovršena energetska obnova, s ciljem postizanja prosječne uštede energije od najmanje 30 %. 1- 12 C1.I3 Toplinska obnova javnih zgrada Ciljna vrijednost Broj škola, visokih škola ili srednjih škola u kojima su završeni radovi energetske obnove Broj 0 681 Q4 2024. Broj škola, visokih škola ili srednjih škola u kojima su dovršeni radovi energetske obnove, s ciljem postizanja prosječne uštede energije od najmanje 30 %. 1- 13 C1.I4 Energetska obnova malih i srednjih poduzeća te malih i srednjih poduzeća Ciljna vrijednost Broj poduzeća koja ostvaruju korist od poreznog odbitka i programa potpore Broj 0 5 000 Q4 2023. Broj poduzeća koja ostvaruju korist od poreznog odbitka za energetsku obnovu malih i srednjih poduzeća i zgrada tercijarne namjene i/ili potpore trgovačkih i obrtničkih komora (CMA) i gospodarskih i industrijskih komora (CCI).

B. KOMPONENTA 2.: Ekologija i bioraznolikost Francuska je u nadolazećim godinama suočena s velikim potrebama za ulaganjima kako bi ispunila ciljeve održivog razvoja, posebno u pogledu bioraznolikosti, kvalitete vode i kružnog gospodarstva. Pravni okvir općenito je uspostavljen za prijelaz na zelenije i otpornije gospodarstvo, ali ga Francuska mora provesti, posebno podupiranjem ulaganja kojima se poboljšava bioraznolikost, smanjuje onečišćenje i denaturiranje tla, poboljšava recikliranje i ponovna uporaba materijala i resursa. U tom kontekstu planirana ulaganja u okviru te sastavnice 2. francuskog plana za oporavak i otpornost usmjerena su na smanjenje ekološkog učinka trenutačnih načina proizvodnje i potrošnje očuvanjem bioraznolikosti, dekarbonizacijom industrijskih proizvodnih procesa, razvojem kružnog gospodarstva i ubrzavanjem poljoprivredne tranzicije. Takva ulaganja podupiru se reformskim zakonom o klimi i otpornosti koji se temelji na Konvenciji o klimi čiji je cilj pridonijeti cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. Osim toga, dekreti o provedbi Zakona o kružnom gospodarstvu doneseni 2020. stupaju na snagu 2022. Ta je sastavnica uglavnom povezana s preporukom (CSR 3, 2020.) o usmjeravanju ulaganja na zelenu tranziciju, a u manjoj mjeri s preporukom (CSR 3/2019) o energetskoj učinkovitosti. Tom se komponentom doprinosi očuvanju okoliša i prilagodbi klimatskim promjenama, čime se jača ekološka, socijalna i gospodarska otpornost. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama DNSH-a (2021/C58/01). B.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1. (C2.R1): Zakon o klimi i otpornosti Zakon o klimi i otpornosti bit će proglašen početkom 2022. Neke mjere koje imaju izravnu primjenjivost stupaju na snagu odmah nakon proglašenja, dok se očekuje da će druge mjere stupiti na snagu na odgođen način, u roku koji odredi zakonodavac. Na temelju prijedloga građanske konvencije o klimi zakonom se predviđaju mjere u području klime i okoliša kojima će se doprinijeti cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. Očekuje se da će Zakon pridonijeti ostvarenju od pola do dvije trećine načina koji će se pokriti između emisija 2019. i ciljne vrijednosti za 2030. zahvaljujući procijenjenom smanjenju od ukupno 56 do 74 milijuna tona ekvivalenta CO2. Zakonom je obuhvaćeno sljedećih šest elemenata koji obuhvaćaju cjelokupni opseg gospodarstva: ·„Potrošnja”: zakonom su obuhvaćene mjere za promjenu obrazaca potrošnje informiranjem i uvođenjem proizvoda i usluga s manjim emisijama ugljika te za pružanje poticaja za smanjenje prekomjerne potrošnje oglašavanjem. ·„Proizvodnja i rad”: zakonom su obuhvaćene mjere za potporu prijelazu industrijskih modela i modela proizvodnje energije na niskougljična rješenja, jačanje zaštite ekosustava boljim nadzorom industrijskih aktivnosti i predviđanje promjena u načinu rada. ·„Promet”: zakonom su obuhvaćene mjere za smanjenje emisija iz svih prijevoznih sredstava, i to poticajima i financijskom potporom predmetnim sektorima te utvrđivanjem stabilnog regulatornog okvira. ·„Način života”: zakonom su obuhvaćene mjere za promjenu načina urbanističkog planiranja i promjenu načina života u gradovima. Sadržava mjere za ubrzanje obnove toplinskih sita, kao i mjere za prepolovljavanje stope denaturiranja tla. ·„Prehrana”: zakon uključuje mjere za potporu ekologizaciji poljoprivrede i razvoju novih prehrambenih navika i poljoprivrednih praksi kako bi se smanjio njezin učinak na emisije stakleničkih plinova. ·„Jačanje sudske zaštite okoliša”: zakon će sadržavati mjere za bolje i učinkovitije sprečavanje i kažnjavanje štete nanesene okolišu. Provedbeni dekret stupit će na snagu 2025. kako bi se uspostavile zone niskih emisija u aglomeracijama s više od 150 000 stanovnika zabranom pristupa vozilima s naljepnicama Crit’Air 3, 4 i 5 , čime se poboljšava kvaliteta zraka u gradovima i pridonosi smanjenju emisija stakleničkih plinova. Reforma 2. (C2.R2): Zakon o kružnom gospodarstvu

Cilj je Zakona donesenog 10. veljače 2020. rješavanje problema otpada i promicanje kružnoga gospodarstva radi promjene modela kojim se definira novi gospodarski okvir kojim se olakšava vrednovanje, a ne odlaganje otpada, te stvaranje uvjeta za prikupljanje gotovo 100 % otpada koji se može reciklirati. Reforma se odnosi na donošenje provedbenih akata („odluke”) koji proizlaze iz Zakona iz 2020., a koji stupa na snagu 2022.: ·Uredba o uspostavi programa proširene odgovornosti proizvođača za građevinski otpad i otpad od materijala za javne radove; ·Uredba o utvrđivanju minimalnih stopa za ugradnju recikliranih sirovina u posebne proizvode prije odobrenja za stavljanje na tržište kako bi se povećalo recikliranje i ostvarili ciljevi utvrđeni zakonom (čl. 61.); ·Uredba o udjelu ponovno korištene ambalaže koja se svake godine stavlja na tržište kako bi se povećao udio ponovno korištene ambalaže na tržištu u usporedbi s jednokratno korištenom ambalažom i time ograničio otpad (članak 67. Zakona). Ulaganje 1. (C2.I1): Dekarbonizacija industrije Cilj je tog ulaganja pridonijeti dekarbonizaciji industrijskog sektora koji je odgovoran za oko 21 % emisija stakleničkih plinova u Francuskoj. Mehanizam za oporavak i otpornost upotrebljava se za smanjenje potrošnje energije industrijskih poduzeća (uključujući energetski intenzivne industrije) i/ili za ulaganje s ciljem smanjenja emisija stakleničkih plinova. Sredstva se dodjeljuju na dva načina: ·Bespovratna sredstva dodjeljuju se nakon poziva na podnošenje prijedloga za projekte koje provodi ADEME (Agencija za ekološku tranziciju) za veće projekte koji predstavljaju ulaganje iznad 3 000 000 EUR. Ti projekti obuhvaćaju ulaganja u energetsku učinkovitost ili ulaganja za poboljšanje industrijskih procesa kako bi se smanjile emisije stakleničkih plinova. Između tih dviju vrsta projekata ne postoji unaprijed određena omotnica jer se odabir provodi u skladu s različitim kriterijima, uključujući uspješnost u pogledu emisija stakleničkih plinova u usporedbi s traženom potporom. ·Ti pozivi na projekte dopunjeni su jedinstvenom potporom koju dodjeljuje javna agencija ASP (Agence de Services et de Paiement) za manje i standardizirane projekte za poboljšanje energetske učinkovitosti (s ulaganjima manjima od 3 000 000 EUR) na temelju popisa prihvatljive opreme utvrđene dekretom. U opisu poslova za predstojeće pozive na podnošenje projekata zahtijeva se da se ulaganjima u postrojenja sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) omogući smanjenje emisija CO2 ispod referentne vrijednosti iz Direktive o ETS-u na način kojim se osigurava da je mjera u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu” iz Uredbe (EU) 2021/241. Ulaganje 2. (C2.I2): Urbana densifikacija: održiva gradnja Cilj je te mjere pomoći općinama da povećaju gustoću stambenih objekata u područjima pogođenima nestašicom stambenih objekata. Potpora za gustoću stambenih objekata pomaže u ograničavanju nekontroliranog širenja urbanih područja i očuvanju bioraznolikosti i poljoprivrednog zemljišta. Nadalje, na te se operacije primjenjuje nova toplinska uredba RE2020 (usp. reformu 2. ove komponente), čiji je cilj smanjiti ugljični učinak novih zgrada i povećati njihovu energetsku učinkovitost. Paušalna potpora dodjeljuje se općinskim tijelima ako je ispunjeno nekoliko uvjeta: i. ispunjavanje obveza iz „Zakona o solidarnosti i urbanoj obnovi” iz 2000., prema kojem socijalni stanovi moraju predstavljati 20 % stambenog fonda; ii. program izgradnje mora uključivati najmanje dva stana koja premašuju određene pragove gustoće i podliježu prethodnom urbanom odobrenju. Pragovi gustoće, izraženi u kvadratnim metrima podnih površina izgrađenih po kvadratnim metrima površine zemljišta, rezultat su unakrsne analize u kojoj se kombiniraju kriteriji za broj stanovnika (veličina i gustoća u općini ili skupini općina) i tipologija stambenog fonda (kao što su izgrađena gustoća, slobodno radno mjesto, udio socijalnih stanova i drugi dom te prosječna veličina kućanstva). Ulaganje 3. (C2.I3): Urbana densifikacija: napuštena i neiskorištena industrijska područja Cilj je te mjere rehabilitirati i reciklirati napuštena i otpadna zemljišta koja predstavljaju značajan izvor zemljišta kako bi se doprinijelo putanji „nulte neto stope denaturiranja” do 2050. koju je utvrdila francuska vlada, s ciljem kontroliranja nekontroliranog širenja urbanih područja i podupiranja urbane revitalizacije, a time i ograničavanja potrošnje prirodnih područja.

Korisnici „fonda za napuštena i neiskorištena industrijska područja” moraju biti vlasnici lokacije: to mogu biti općine, lokalne javne ustanove koje imenuju lokalna tijela, javni operateri države, javna lokalna poduzeća kao što je SEM (sociétés d’économie mixte), socijalni stanodavci ili privatna poduzeća uz suglasnost nadležnog tijela za urbanističko planiranje. Projekte odabire država putem regionalnih poziva na podnošenje ponuda uz pomoć tehničkih službi (na nacionalnoj i regionalnoj razini). Nakon odabira sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava država i korisnik potpisuju sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava. Iz fonda za napuštena područja mogu se podupirati dvije kategorije projekata: ·recikliranje napuštenih i neiskorištenih industrijskih područja: industrijska (bez djelatnosti uklanjanja onečišćenja), komercijalna, upravna područja ili napušteni otoci, u okviru urbane obnove ili premještanja proizvodnih djelatnosti; ·recikliranje urbaniziranog zemljišta: prekvalifikacija starih prostora za stanovanje i trgovinu, revitalizacija ili preobrazba gospodarskih zona na ulazu u gradove, obnova ili diversifikacija stambenih područja, obnova trgovina. Osim toga, omotnica će biti namijenjena razvoju alata znanja o zemljištu kako bi se lokalnim vlastima pružila potpora u popisu odlagališta otpada i operativnoj provedbi postupaka recikliranja. Ulaganje 4. (C2.I4): Bioraznolikost Cilj je ove mjere pomoći lokalnim vlastima, udrugama i drugim upravljačkim tijelima u prirodnim područjima da ulažu u projekte zaštite bioraznolikosti i obnove u kojima su ekosustavi u opasnosti. U okviru francuskog plana oporavka i otpornosti financiraju se dvije vrste mjera: ·Ekološka obnova podupire se četirima vrstama ulaganja: oŠest vodnih agencija provodi projekte usmjerene na očuvanje vodnih resursa, obnovu bioraznolikosti i ekološki kontinuitet vodenih okoliša, održavanje ekosustava; sredstva se dodjeljuju putem poziva na podnošenje projekata ili u skladu s logikom „sve na jednom mjestu”, u okviru koji je potvrdio Upravni odbor Agencije i primjenom sporazuma potpisanog s Ministarstvom ekološke tranzicije. oEkološki kontinuitet riba (riblje staze) na branama Rhinau i Marckolsheim na rijeci Rajni. To je ulaganje inženjerski i infrastrukturni projekt koji se provodi u partnerstvu s EDF-om (Electricité de France, francuski postojeći operator električne energije), lokalnim tijelima, nacionalnim stručnjacima, agencijom za vode Rajna – Meuse i Francuskim uredom za bioraznolikost. Riječ je o projektu suradnje sa zemljama koje graniče s Rajnom. oFrancuski Ured za bioraznolikost (OFB) upravlja s nekoliko vrsta projekata: atlas bioraznolikosti na općinskoj razini, mjere za očuvanje i obnovu biološke raznolikosti koje provode „voditelji projekata” odabrani nakon poziva na podnošenje ponuda. oDržava provodi pilot-mjere za ekološku obnovu u kontinentalnoj Francuskoj i u DOM-u (Départements d’Outre Mer). Projekti se biraju putem poziva na podnošenje projekata ili na temelju načela „sve na jednom mjestu” u okviru koji je utvrdilo Ministarstvo ekološke tranzicije. ·Potpora zaštićenim područjima: oDržava provodi pilot-projekte za zaštićena područja u kontinentalnoj Francuskoj i u DOM-u. Projekti se biraju putem poziva na podnošenje projekata ili na temelju načela „sve na jednom mjestu” u okviru koji je utvrdilo Ministarstvo ekološke tranzicije. oFrancuski ured za bioraznolikost (OFB) podupire zaštićena područja u prirodnim morskim parkovima. oU 11 nacionalnih parkova u Francuskoj ulaže se u očuvanje prirodne, kulturne i krajobrazne baštine, razvoj znanja o bioraznolikosti i obrazovanju o okolišu te održivom razvoju. U 2021. i 2022. projekti u području ekološke obnove i zaštićenih područja utvrđuju se putem poziva na podnošenje ponuda koje organiziraju operatori (kao što su vodne agencije, OFC itd.), a prve obveze počinju prije 31. prosinca 2021. Najmanje 700 projekata u okviru ove komponente bit će dovršeno do 31. prosinca 2023.

Ulaganje 5. (C2.I5): Sprečavanje seizmičkih rizika u DOM-u (Antili) Cilj je te mjere provesti radove jačanja prioritetnih javnih zgrada otpornih na potrese u „Antilima” (npr. Martinique i Guadeloupe), uzimajući u obzir i otpornost na ciklone. Mjera je usmjerena na tri vrste javnih zgrada: ·zgrade, prefekture i podprefekture za upravljanje krizama; ·prioritetne bolnice; ·škole, srednje škole i fakulteti. Države odabiru zgrade nakon podnošenja zahtjeva do 31. prosinca 2020. Pravna obveza dovršava se do 31. prosinca 2021., a radovi za najmanje 15 zgrada započinju do 31. prosinca 2023. Ulaganje 6. (C2.I6): Sigurne vodoopskrbne mreže Cilj je ove mjere obnova i ponovna uspostava 450 kilometara mreža u Francuskoj, uključujući DOM, do 31. prosinca 2022. Tom se mjerom financiraju sljedeće tri podmjere (prve dvije provode se u kontinentalnoj Francuskoj, a zadnja se odnosi samo na DOM): ·Vodne agencije podupiru ulaganja u modernizaciju mreža za distribuciju čiste vode i sanitarnih usluga. Također ulažu u nadogradnju uređaja za pročišćavanje otpadnih voda i isključivanje ispusta kišnice iz mreža. ·Ulaganja u dezinfekciju više od 35 000 tona kanalizacijskog mulja kako bi se omogućilo širenje. ·Prioritetna ulaganja u poboljšanje vodoopskrbnih i sanitarnih mreža u okviru Akcijskog plana za vode DOM-a. Za prve dvije podmjere šest agencija za vode odabire projekte putem namjenskih poziva na podnošenje projekata ili u skladu s načelom „sve na jednom mjestu” u okviru koji je potvrdio Odbor Agencije. Agencije su također odgovorne za operativnu provedbu projekata. Lokalne vlasti suočene s nemogućnošću širenja mulja iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda moraju od agencije o kojoj ovise zatražiti pomoć i financijsku potporu. U DOM-u sredstva se raspodjeljuju između Državnih uprava za okoliš, planiranje i stanovanje (posebno za preliminarne studije i tehničku pomoć u Guadeloupeu i Martiniqueu) i francuskog Ureda za bioraznolikost (OFB), koji je zadužen za financiranje Akcijskog plana za vode DOM-a. Projekti se biraju u skladu s ovim Planom. Ulaganje 7. (C2.I7): Modernizacija centara za sortiranje Sortiranje i recikliranje otpada ključni je cilj Zakona o energetskoj tranziciji i zelenom rastu (LTECV) donesenog 2015., čiji je cilj smanjenje količine otpada od odlagališta za 50 % do 2025. Ovom se mjerom rješavaju problemi sortiranja i recikliranja svih vrsta otpada, posebno otpada iz kućanstava i bolničkog otpada. Potpore za ulaganja dodjeljuju se za sljedeće: •potpora recikliranju otpada putem investicijske potpore lokalnim vlastima ili bilo kojoj instituciji otvorenoj za javnost u cilju modernizacije centara za sortiranje (javnih i privatnih) i uvođenja selektivnih postrojenja za razvrstavanje na javnim površinama;

•nabava opreme za ubrzavanje sortiranja na izvoru, prikupljanje i vrednovanje biootpada i kućanskog otpada (npr. u obnovljivi bioplin ili kvalitetno gnojivo), pri čemu treba osigurati da se time ne potiču postrojenja za mehaničko-biološku obradu; •poboljšanje obrade zaraznog opasnog otpada u bolnicama zahvaljujući trivialiserima. Ta se mjera provodi pozivima na podnošenje projekata ili financijskim okvirom koji uspostavlja ADEME (Agencija za ekološku tranziciju). Cilj je do 2026. modernizirati 32 centra za sortiranje. Ostala ulaganja u biootpad/otpad iz kućanstava i obradu bolničkog otpada još nisu kvantificirana. Obveze za ulaganja dodjeljuju se 2021. i 2022., a dovršavaju se do kraja 2024. Ulaganje 8. (C2.I8): Recikliranje i ponovna uporaba Ta mjera ima sljedeća tri cilja: i. poduprijeti smanjenje uporabe plastike (posebno za jednokratnu upotrebu), ii. promicati uključivanje reciklirane plastike i iii. ubrzati razvoj popravka i ponovne uporabe (plastike), u skladu sa Zakonom o borbi protiv otpada za kružno gospodarstvo donesenim 2020. Podupiru se dvije vrste intervencija: ·potpora za ponovnu uporabu ili popravak plastičnih ili neplastičnih proizvoda i aktivnosti za smanjenje plastične ambalaže: orazvoj i modernizacija postrojenja za recikliranje; opodupiranje poduzeća kako bi se zamijenila plastična ambalaža (uključujući sam sektor ambalaže); oindustrijalizacija ambalažnih rješenja koja se mogu ponovno upotrijebiti i reciklirati; onabava alternativnih rješenja za upotrebu plastike (posebno za jednokratnu uporabu) ili prilagodba njezinoj uporabi (oprema za pranje, prilagodba proizvodnih alata), na primjer u kolektivnom ugostiteljstvu; oeksperimentalni pilot-projekti za alternativna rješenja za plastiku za jednokratnu upotrebu. ·Potpora za recikliranje plastike: ostudije i ispitivanja izvedivosti za pripremu, recikliranje ili ugradnju reciklirane plastike, posebno za poduzeća koja ih još ne integriraju; oulaganja u prilagodbu poslovne opreme za pripremu, recikliranje ili integraciju više reciklirane plastike u svoj proces; opotpora za opskrbu materijalima od reciklirane plastike izravnim financiranjem poduzeća za preradu plastike kako bi se podržala potražnja. Potporama upravlja Agencija za ekološku tranziciju (ADEME) putem „fonda za kružno gospodarstvo” i „fonda za dekarbonizaciju industrije” za mjere povezane s potporom za uključivanje reciklirane plastike u poslovne procese, a podržani projekti odabiru se pozivima na podnošenje projekata ili odgovarajućim financijskim okvirom ADEME-a. Mjerom se mora omogućiti izbjegavanje kumulativne proizvodnje 275 000 tona plastike. Ta se ulaganja odobravaju do 31. prosinca 2022. i moraju biti dovršena do 31. prosinca 2024.

Ulaganje 9. (C2.I9): Plan za biljne bjelančevine Ta je mjera dio općeg plana za proteinske kulture, čiji je cilj smanjiti ovisnost poljoprivrede o sirovinama (životinjska hrana, dušična gnojiva) uvezenima iz trećih zemalja. Njime se pruža potpora ulaganjima u poljoprivredna gospodarstva i proizvodne strukture, posebno za jačanje i poticanje novih lanaca opskrbe u poljoprivredi namijenjenih biljnim bjelančevinama. Mjerom se pruža potpora ulaganjima za: ·opremu poljoprivrednih gospodarstava koja proizvode usjeve bogate proteinima; ·restrukturiranje lanca opskrbe biljnim bjelančevinama, uključujući ulaganja u poduzeća za prikupljanje i preradu biljnih bjelančevina (kao što su silosi, jedinice za pohranu, jedinice za prešanje sjemena, sušionice lucerne i optički trimeri). U siječnju 2021. FranceAgriMer, nacionalna agencija za plaćanja u sektoru poljoprivrede i ribarstva, objavila je prve pozive na podnošenje projekata. Do 31. prosinca 2022. posljednje financijske obveze preuzimaju se za najmanje 1 200 projekata. Ulaganje 10. (C2.I10): Šume Francuski sektor šumskog drva omogućuje kompenzaciju oko 20 % francuskih emisija CO2 skladištenjem ugljika u šumama i drvnim proizvodima te zamjenom fosilnih goriva i energetski intenzivnijih materijala. Međutim, klimatske promjene utječu na šumske površine u Francuskoj koje su narušene ili su postale osjetljive na nametnike, suše i požare. Kako bi se očuvale višestruke usluge zaštite okoliša koje pružaju šume, osigurala njihova raznolikost i održivost te zajamčila opskrba francuske industrije koja se temelji na šumama, ovom se mjerom nastoje mobilizirati sredstva za javne i privatne vlasnike šuma radi dinamičnog i održivog gospodarenja šumama. Obuhvaćene su tri vrste intervencija: ·poboljšanje stanja šuma niske gospodarske i ekološke kvalitete; ·obnova šuma koje su ozbiljno pogođene ili uništene kornjašima u istočnoj Francuskoj (uglavnom u regijama Grand-Est i Bourgogne-Franche-Comté); ·prilagodba šumskih površina osjetljivih na posljedice klimatskih promjena. Cilj je mjere obuhvatiti najmanje 30 000 ha do kraja prvog tromjesečja 2023. Od 19. veljače 2021. mogu se podnositi zahtjevi za potporu. Plaćanja se vrše do 31. prosinca 2024. B.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore



Redni broj Mjera Ključna etapa / Ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelj za ključne etape Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Vrijeme Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti Jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 2-1 C2.R1 Zakon o klimi i otpornosti Ključna etapa Zakon o klimi i otpornosti Objava zakona i stupanje na snagu odredbi s izravnom primjenjivošću Q2 2022. Donošenje zakona i stupanje na snagu onih odredbi koje se izravno primjenjuju kako bi se u zakon prenijelo nekoliko preporuka građanske konvencije o klimi o sljedećih šest tema: potrošnja, proizvodnja i rad, promet, način života, prehrana i jačanje sudske zaštite okoliša. 2-2 C2.R1 Zakon o klimi i otpornosti Ključna etapa Zakon o klimi i otpornosti – provedbeni akt Stupanje na snagu Q4 2025. Stupanje na snagu uredbe o zonama s niskim emisijama stakleničkih plinova u gradovima s više od 150 000 stanovnika. 2-3 C2.R2 Zakon o kružnom gospodarstvu Ključna etapa Odluke o provedbi Zakona o suzbijanju otpada i kružnom gospodarstvu Stupanje na snagu Q1 2022. Stupanje na snagu sljedećih uredbi i odluka: Odluka o uspostavi industrije građevinskog otpada i građevinskih materijala 1. siječnja 2022. Uredba o minimalnim stopama uporabe recikliranih sirovina (članak 61. Zakona o AGEC-u) Uredba o udjelu ponovno korištene ambalaže koja se stavlja na tržište (članak 67. Zakona o AGEC-u) 2-4 C2.I1 Dekarbonizacija industrije Ciljna vrijednost Izbjegnute emisije stakleničkih plinova MtCO2eq (u milijunima tona ekvivalenta CO2) 0 3,5 Q2 2021. Izbjegnute emisije stakleničkih plinova tijekom cijelog trajanja projekta, izračunane usporedbom situacije „prije ulaganja”, koje je operator definirao u odgovoru na poziv na podnošenje ponuda, s ciljem da se ulaganjima u postrojenja ETS-a omogući smanjenje emisija CO2 ispod referentne vrijednosti uključene u Direktivu o ETS-u. 2-5 C2.I1 Dekarbonizacija industrije Ciljna vrijednost Izbjegnute emisije stakleničkih plinova MtCO2eq (u milijunima tona ekvivalenta CO2) 3,5 5 Q4 2022. Izbjegnute emisije stakleničkih plinova tijekom cijelog trajanja projekta, izračunane usporedbom situacije „prije ulaganja”, koje je operator definirao u odgovoru na poziv na podnošenje ponuda, s ciljem da se ulaganjima u postrojenja ETS-a omogući smanjenje emisija CO2 ispod referentne vrijednosti uključene u Direktivu o ETS-u. 2-6 C2.I2 Urbana densifikacija: održiva gradnja Ciljna vrijednost Broj općina koje imaju koristi od potpore Broj 0 1 200 Q4 2021. Broj općina koje primaju potporu za održivu izgradnju u urbanim područjima. 2-7 C2.I3 Urbana densifikacija: napuštena i neiskorištena industrijska područja Ciljna vrijednost Broj projekata za koje su odobrena bespovratna sredstva za recikliranje otpadnog zemljišta ili urbaniziranog područja Broj 0 90 Q1 2022. Broj projekata za koje je potpisan sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava, bilo za recikliranje otpadnog zemljišta, bilo za recikliranje urbaniziranog zemljišta. 2-8 C2.I3 Urbana densifikacija: napušteno i neiskorišteno industrijsko područje Ciljna vrijednost Broj projekata za koje su odobrena bespovratna sredstva za recikliranje otpadnog zemljišta ili urbaniziranog područja Broj 90 200 Q1 2023. Broj projekata za koje je potpisan sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava, bilo za recikliranje otpadnog zemljišta, bilo za recikliranje urbaniziranog zemljišta. 2-9 C2.I4 Bioraznolikost Ciljna vrijednost Broj projekata kojima je dodijeljena potpora u području ekološke obnove i zaštićenih područja Broj 0 700 Q4 2022. Broj projekata povezanih s ekološkom obnovom i očuvanjem bioraznolikosti u zaštićenim područjima. 2-10 C2.I5 Sprečavanje seizmičkih rizika u DOM-u Ciljna vrijednost Broj predmetnih zgrada – seizmički rizici u DOM-u Broj 0 15 Q4 2023. Broj javnih zgrada (kao što su zgrade za upravljanje kriznim situacijama, prefekture i podprefekture, prioritetne bolnice ili škole, srednje škole i fakulteti) u zemlji podrijetla u kojoj su započeti radovi protiv potresa. 2-11 C2.I6 Sigurne vodoopskrbne mreže Ciljna vrijednost Broj linearnih kilometara mreža za pitku vodu i podržanih sanitarnih mreža km 0 450 Q4 2022. Broj kilometara mreža za pitku vodu ili sanitarne mreže za koje su započeli radovi na obnovi. 2-12 C2.I7 Modernizacija centara za sortiranje Ciljna vrijednost Broj potpisanih ugovora za modernizaciju centara za sortiranje Broj 0 32 Q4 2022. Broj potpisanih ugovora za modernizaciju centara za sortiranje 2-13 C2.I7 Modernizacija centara za sortiranje Ključna etapa Ulaganje u razvrstavanje i prikupljanje otpada te u obradu medicinskog otpada Dostava popisa korisnika Q4 2022. Dovršetak poziva na podnošenje prijedloga i programa potpore te odabir primatelja za sljedeće programe: ·potpora ulaganjima u razvrstavanje i prikupljanje otpada izvan kuće (AFH); ·potpora sortiranju, prikupljanju i oporabi biootpada; ·potpora ulaganjima u opremu za dezinfekciju zaraznog medicinskog otpada. 2-14 C2.I7 Modernizacija centara za sortiranje Ciljna vrijednost Broj moderniziranih centara za sortiranje Broj 0 32 Q4 2025. Broj postojećih javnih i privatnih centara za sortiranje koji su dovršili svoje radove na modernizaciji. 2-15 C2.I8 Recikliranje i ponovna uporaba Ciljna vrijednost Količina izbjegnutih plastičnih materijala Tone 0 275 000 Q4 2025. Kumulativna stvarna količina izbjegnutih plastičnih materijala recikliranjem ili integracijom u industrijske procese. 2-16 C2.I9 Plan za biljne bjelančevine Ciljna vrijednost Broj projekata koji se financiraju iz „plana za bjelančevine” radi ulaganja u proizvodnju proteinskih kultura Broj 0 1 200 Q1 2022. Broj projekata koji primaju sredstva iz „plana za bjelančevine” radi ulaganja u proizvodnju proteinskih kultura, nakon odabira na temelju poziva na podnošenje ponuda. 2-17 C2.I10 Šume Ciljna vrijednost Površina šume za koju su dodijeljena bespovratna sredstva za poboljšanje, prilagodbu, obnovu ili rekonstrukciju šume Hektari 0 30 000 Q1 2023. Površina šume za koju su dodijeljena bespovratna sredstva za poboljšanje, prilagodbu, obnovu ili rekonstrukciju šume.

C. KOMPONENTA 3.: Infrastruktura i zelena mobilnost Prometni sektor jedan je od glavnih izvora emisija CO2 u Francuskoj te je 2017. iznosio 38 % ukupnih emisija. Cestovni promet odgovoran je za 96 % tih emisija, od kojih više od polovine dolazi iz privatnih vozila. Prometna infrastruktura ima ključnu ulogu u učinkovitoj provedbi zelene tranzicije. Njezinim održavanjem i razvojem korisnicima se mogu staviti na raspolaganje ekološke alternative praksi koja emitira ugljik. Mjere u okviru te komponente francuskog plana za oporavak i otpornost usmjerene su na razvoj javnog prijevoza (metro, tramvaj, autobus) te obnovu i poboljšanje nacionalne željezničke mreže za putnike i prijevoz tereta. Komponenta uključuje i mjere za obnavljanje voznog parka uprave električnim ili hibridnim vozilima kako bi se poboljšala održivost luka i olakšala zelena tranzicija u ruralnim područjima. Tom su komponentom obuhvaćene i dvije reforme povezane s mobilnošću i izradom zelenog proračuna kako bi se povećala transparentnost utjecaja nacionalnog proračuna na okoliš. Tim se ulaganjima i reformama pridonosi rješavanju preporuka upućenih Francuskoj u protekle dvije godine o potrebi da se „politika ulaganja usmjeri na [...] energiju iz obnovljivih izvora, energetsku učinkovitost i međupovezanost s ostatkom Unije” (CSR 3, 2019.) i „osigura učinkovita provedba mjera kojima se podupire likvidnost poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća. [...] Usmjeriti ulaganja na zelenu [...] tranziciju, posebno na održivi promet, čistu i učinkovitu proizvodnju i upotrebu energije, energetsku infrastrukturu te istraživanje i inovacije.” (CSR 3, 2020.). Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama DNSH-a (2021/C58/01). C.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1. (C3.R1): Zakon o mobilnosti (Loi d’Orientation des Mobilités) Cilj je zakona o mobilnosti dubinska transformacija prometa i mobilnosti u cilju poboljšanja svakodnevnih usluga, zadovoljavanja potreba cjelokupnog stanovništva i ubrzane dekarbonizacije sektora. Zakon sadržava sveobuhvatan paket instrumenata politike o upravljanju, propisima i planovima ulaganja. Tijekom vremenskog okvira RRF-a provodit će se niz sekundarnih zakona povezanih sa zakonom o mobilnosti. Kao prvo, 2020. je na snagu stupila uredba kojom se utvrđuju uvjeti pod kojima putovanja mogu podrazumijevati dodjelu financijskih sredstava vozačima koji su ponudili zajedničko korištenje automobila bez putnika. Drugo, propisi će se izmijeniti 2021. kako bi se omogućio prijenos upravljanja lokalnom željezničkom mrežom na regije. Treće, vlada revidira i ažurira financijsko i operativno programiranje državnih ulaganja u prometnu infrastrukturu do 31. prosinca 2023., kako je predviđeno zakonom. Reforma 2. (C3.R2): Izrada zelenog proračuna Cilj je objavljivanja Zelenog proračuna uspostava standardiziranog i sveobuhvatnog okvira za informiranje Parlamenta i civilnog društva o utjecaju državnog proračuna na okoliš. Francuska je, osim Zakona o proračunu za 2021., objavila metodologiju zelenog proračuna prema kojoj se svaki rashod državnog proračuna klasificira u skladu s učinkom na svaki od šest ciljeva utvrđenih u Uredbi (EU) 2020/852 („Uredba o taksonomiji”): ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva uporaba i zaštita vodnih i morskih resursa, prelazak na kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustavâ. Prihodi se klasificiraju kao porez za zaštitu okoliša u skladu s definicijom Eurostata: „porez čija je osnovica fizička jedinica (ili približna vrijednost fizičke jedinice) nečega što ima specifičan i dokazan negativan učinak na okoliš.” . Za proračun za 2022. objavljuje se novi zeleni proračun. On se oslanja na već utvrđene prakse i poboljšava ih primjenom nove metodologije za uzimanje u obzir operativnih rashoda. Ulaganje 1. (C3.I1): Potpora željezničkom sektoru Kako bi ostvarila cilj ugljične neutralnosti do 2050., Francuska nastoji povećati uporabu željeznice kao alternative cestovnom prijevozu. Cilj je mjere poboljšati i modernizirati željezničku mrežu. Prvi dio ulaganja provodi Agencija odgovorna za ulaganje u prometnu infrastrukturu (AFITF). Vlada je ovlastila tu javnu agenciju da ulaže u unaprijed odabrane projekte prometne infrastrukture. Mjerom se financira obnova lokalnih željezničkih pruga koja se provodi u suradnji s državom i regijama. Također doprinosi obnovi teretnih linija i ugrađenih logističkih platformi. Ulaganja će se uglavnom provesti 2021. i 2022.

Drugi dio ulaganja koristi se za dokapitalizaciju francuskog željezničkog prijevoznika SNCF. Sredstva se izravno prenose društvu SNCF Réseau, mrežnom operateru koji je dio SNCF grupe. Pri provedbi mjere morat će se navesti kako se osigurava usklađenost sa zahtjevima transparentnosti i pravilima o državnim potporama, s posebnim naglaskom na računovodstveno razdvajanje kako bi se izbjeglo unakrsno subvencioniranje gospodarskih i negospodarskih djelatnosti društva SNCF Réseau. Ulaganje provedeno između 2021. i 2023. dijeli se na tri mjere. Prva mjera usmjerena je na obnovu nacionalne željezničke mreže s pomoću velikih ulaganja kako bi se zamijenili kolosijeci, križišta i kolosiječni zastor. Osim toga, ulaže se i u zamjenu prekidača, kontaktnih vodova i signalizaciju. Drugom se mjerom nastoji poboljšati sigurnost i pouzdanost mreže. Njome će se financirati istraživanje i razvoj te proizvodi i oprema za zamjenu herbicida glifosata alternativnim proizvodima koji su manje štetni za okoliš. Osim toga, mjerom se financira obnova tunela. Trećom mjerom financira se potpuna obnova lokalnih željezničkih pruga (kao što su pruge, tračnice, kolosiječni zastor i željeznički uređaji). Ulaganje 2. (C3.I2): Potpora potražnji za čistim vozilima (plan za automobile) Cilj je tog ulaganja poduprijeti potražnju za čistim vozilima, uglavnom onu kućanstava. Mjera uključuje „ekološki bonus” za laka vozila za potporu kupnji električnog vozila, hibridnog vozila s pogonom na vodik ili hibridnog vozila s punjenjem s emisijama CO2 manjima ili jednakima 50 g/km. Iznos bonusa ovisi o vrsti vozila (električni, plug-in hibrid, vodik), vrsti korisnika (kućanstvo ili poduzeće) i cijeni vozila (veći bonus za jeftinije automobile). Razina bonusa postupno se smanjuje od srpnja 2021. kako se konkurentnost tih vozila povećava u usporedbi s njihovim toplinskim alternativama. Mjera uključuje i istu vrstu bonusa za teška vozila: od siječnja 2021. uvodi se bonus za kupnju kamiona u iznosu od 50 000 EUR i 30 000 eura za obične i putničke autobuse s pogonom na vodik. Ulaganje 3. (C3.I3): Dnevna mobilnost: razvoj javnog prijevoza Cilj je mjere financiranje razvoja željezničke infrastrukture za svakodnevnu mobilnost u gradskim područjima kako bi se povećala njihova privlačnost. Mjera će biti usmjerena na regiju Ile de France oko Pariza kako bi se riješili ponavljajući problemi u vezi sa zagušenjem prometa. Također će sudjelovati u stvaranju novih gradskih linija podzemne željeznice u velikim gradovima u regijama. Prihvatljivi projekti uglavnom se temelje na električnoj vuči, koja sudjeluje u dekarbonizaciji prometa. Mjerom se podupiru različiti koraci u postupku, od potrebnih ex ante studija do stvarnih radova. Mjerom se posebno sufinancira poboljšanje gradskih željezničkih pruga (RER E, B i D), uvođenje tramvajskih linija (T3, T1) i autobusa na visokoj razini (TZ 2 i 3). U regijama se mjerom podupire stvaranje nove linije podzemne željeznice u Toulouseu. Ulaganja će se odvijati od 2021. do 2026. Ulaganje 4. (C3.I4): Ubrzavanje rada na prometnoj infrastrukturi Svrha je mjere modernizacija postojeće prometne infrastrukture kako bi je se prilagodilo novim prijevoznim sredstvima, lokalnim potrebama i zelenoj tranziciji. Olakšava integraciju automobila za zajednički prijevoz i električnih vozila kao alternativu osobnim automobilima. Njome se također povećava digitalizacija i integracija novih tehnologija za funkcioniranje i nadzor riječne infrastrukture kako bi ona postala vjerodostojna alternativa cestovnom prijevozu tereta. Mjera se provodi uglavnom preko francuske Agencije za financiranje prometne infrastrukture (AFITF), javne agencije koju je vlada ovlastila za ulaganje u prethodno odabrane projekte prometne infrastrukture. Ulaganje se odnosi na nekoliko projekata. Njime se financira postavljanje novih električnih punionica na nacionalnim i brzim cestama. Prednost se daje javnom prijevozu i zajedničkom prijevozu uz izgradnju rezerviranih trakova i ugradnji uređaja za njihovu kontrolu, kao i stvaranju zona s niskim emisijama. Predviđena je i obnova riječnih mreža, posebno provodnica i brana, zajedno s modernizacijom sustava digitalnog upravljanja pomorskim pitanjima i mreže CROSS (regionalna operativna središta za praćenje i spašavanje). Ulaganje 5. (C3.I5): Ekologizacija državne flote Cilj je mjere obnoviti vozni park triju uprava: policija i žandarmerija (Ministarstvo unutarnjih poslova), Glavna uprava za carinu (Ministarstvo financija) i zatvorska uprava (Ministarstvo pravosuđa). Kombinirani vozni parkovi tih triju tijela predstavljaju većinu državnih vozila, ali istodobno pokazuju znakove starosti, veliku kilometražu i nisku stopu obnove. U planu ekologizacije voznog parka za 2021. i 2022. prednost se daje kupnji čistih vozila (električna ili hibridna vozila na punjenje). Ulaganje će pomoći u kupnji 3 833 čista vozila za Ministarstvo unutarnjih poslova, 570 za carinu i 530 za Pravosuđe. Mjerom se podupire i kupnja punionica.

Ulaganje 6. (C3.I6): Ekologizacija luka Luke su ključni resurs francuskoga gospodarstva. Mjerom se omogućuju daljnja ulaganja u skladu sa zahtjevom klimatske tranzicije podupiranjem plovila za alternativna goriva i čišćih plovila. Mjera je podijeljena na dvije podmjere. Njome se financira postavljanje devet novih električnih priključaka za ponudu alternativnog goriva na dokovima za brodove za kružna putovanja koji koriste mrežu pristaništa Havre-Rouen-Pariz, putničke brodove i kontejnerske brodove koji koriste dokove u Marseilleu te kontejnerskim brodovima koji koriste pristanište Pointe des grives u luci Martinique do 2023. Osim toga, iz njega se financiraju nova plovila koja emitiraju manje emisija za ribarsku flotu iz odjela nadležnog za pomorstvo Ministarstva ekologije. Ulaganje 7. (C3.I7): Jačanje otpornosti elektroenergetskih mreža i energetske tranzicije u ruralnim područjima Cilj je te mjere povećati otpornost elektroenergetskih mreža, s naglaskom na ruralnim područjima. Mjerom se povećava kvaliteta sustava distribucije električne energije u regijama u kojima se uglavnom razvijaju obnovljivi izvori energije, a električna mobilnost predstavlja ključni izazov. Korisnici mjere su tijela koja organiziraju javnu distribuciju električne energije. Ulaganjem se povećava proračunska linija financijskog akta (loi de finances) posvećena elektrifikaciji ruralnih područja. Mjerom se financiraju različiti potprogrami do 2023. Prvim potprogramom za „energetsku tranziciju” i „razvoj inovativnih rješenja” financira se energetska tranzicija u ruralnim područjima poticanjem integracije obnovljivih izvora energije u mrežu, izgradnju postrojenja za skladištenje i infrastrukturu za električno punjenje. Također se ubrzava uvođenje pametnih brojila. Drugim potprogramom „klimatski incidenti” financiraju se radovi popravka dijelova električne mreže koji su oštećeni ekstremnim vremenskim uvjetima. Preostala ulaganja dodjeljuju se za obnovu starih električnih kablova i instalacija te za povećanje sigurnosti mreže, što trenutačno nedostaje u ruralnim područjima. C.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / Ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelj za ključne etape Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Vrijeme Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti Jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 3-1 C3.R1 Zakon o mobilnosti Ključna etapa Članak 35. stavak 2. Zakona o mobilnosti br. 2019-1428 od 24. prosinca 2019. Stupanje na snagu Q3 2020. Stupanje na snagu provedbenog dekreta Zakona o mobilnosti kojim su obuhvaćeni uvjeti pod kojima putovanja mogu podrazumijevati dodjelu financijskih sredstava vozačima koji su ponudili zajedničko korištenje automobila u odsutnosti putnika (članak 35. stavak 2. Zakona o mobilnosti). 3-2 C3.R1 Zakon o mobilnosti Ključna etapa Članak 172. Zakona o mobilnosti br. 2019-1428 od 24. prosinca 2019. Stupanje na snagu Q2 2021. Stupanje na snagu mjera za prilagodbu pravila kako bi se osigurao prijenos upravljanja u regije željezničke mreže od lokalnog interesa u skladu s člankom 172. Zakona o mobilnosti br. 2019-1428 od 24. prosinca 2019. 3-3 C3.R1 Zakon o mobilnosti Ključna etapa Članak 3. Zakona br. 2019-1428 od 24. prosinca 2019. Utvrđivanje ažuriranja Q4 2023. Ažuriranje revidiranog zakonodavstva o ažuriranju financijskog i operativnog programiranja državnih ulaganja u promet, kako je utvrđeno Zakonom o mobilnosti br. 2019-1428 od 24. prosinca 2019. u skladu s člankom 3. tog zakona, prije 30. lipnja 2023. 3-4 C3.R2 Zeleni proračun Ključna etapa Zeleni proračun sa zakonom o financiranju Objava Vlade Q4 2021. Objava zelenog proračuna zajedno s nacrtom zakona o proračunu za 2022., uključujući poboljšanu metodologiju za uzimanje u obzir operativnih rashoda. 3-5 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ključna etapa Sklapanje sporazumâ o financiranju Donošenje od strane Odbora AFITF-a Q3 2021. Odbor AFITF-a donosi sporazume o financiranju. 3-6 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ciljna vrijednost Sklopke Broj 0 272 Q1 2022. Broj novih ugrađenih sklopki (ukupno). 3- 7 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ciljna vrijednost Kontaktni vodovi km 0 182 Q1 2022. Kilometri postavljenih novih kontaktnih vodova (ukupno). 3- 8 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ciljna vrijednost Obnovljene željezničke pruge km 0 863 Q4 2022. Kilometri obnovljenih željezničkih pruga (ukupno). 3- 9 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ciljna vrijednost Tuneli Metri 0 3 305 Q4 2022. Metri ojačanih tunela (ukupno). 3-10 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ključna etapa Ekološki tretman željeznica Informacije koje treba dostaviti društvo SNCF Réseau Q4 2022. Zamjena upotrebe glifosata ekološki prihvatljivijom alternativom. 3- 11 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ciljna vrijednost Lokalne željezničke pruge km 0 500 Q4 2023. Kilometri obnovljenih manjih lokalnih pruga (ukupno). 3- 12 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ciljna vrijednost Obnovljene teretne pruge km 0 150 Q4 2023. Kilometri obnovljenih teretnih pruga (ukupno). 3- 13 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ciljna vrijednost Lokalne željezničke pruge km 500 827 Q4 2025. Kilometri obnovljenih manjih lokalnih pruga (ukupno). 3- 14 C3.I1 Potpora željezničkom sektoru Ciljna vrijednost Obnovljene teretne pruge km 150 330 Q4 2025. Kilometri obnovljenih teretnih pruga (ukupno). 3-15 C3.I2 Potpora za kupnju čistih vozila Ciljna vrijednost Ekološki bonusi Broj 0 85 000 Q1 2021. Broj ekoloških bonusa dodijeljenih za laka vozila od lipnja 2020. 3-16 C3.I2 Potpora za kupnju čistih vozila Ciljna vrijednost Ekološki bonusi Broj 0 127 000 Q1 2022. Broj ekoloških bonusa dodijeljenih za laka vozila 2021. 3-17 C3.I2 Potpora za kupnju čistih vozila Ciljna vrijednost Ekološki bonusi Broj 0 1 700 Q1 2022. Broj ekoloških bonusa dodijeljenih za teška vozila od početka programa ekoloških bonusa (2018.). 3-18 C3.I3 Dnevna mobilnost Ključna etapa Sporazumi AFITF-a o financiranju Donošenje od strane Odbora AFITF-a Q1 2021. Odbor AFITF-a donosi sporazume o financiranju. 3-19 C3.I3 Dnevna mobilnost Ciljna vrijednost Vozni trakovi rezervirani za javni prijevoz km 0 20 Q4 2024. Broj kilometara obnovljenih novostvorenih voznih trakova rezerviranih za javni prijevoz. 3-20 C3.I3 Dnevna mobilnost Ciljna vrijednost Vozni trakovi rezervirani za javni prijevoz km 20 100 Q2 2026. Broj kilometara obnovljenih novostvorenih voznih trakova rezerviranih za javni prijevoz. 3- 21 C3.I4 Ubrzavanje radova na prometnoj infrastrukturi Ključna etapa Sporazumi AFITF-a o financiranju Donošenje od strane Odbora AFITF-a Q1 2021. Donošenje sporazuma o financiranju od strane Odbora AFITF-a. 3- 22 C3.I4 Ubrzavanje radova na prometnoj infrastrukturi Ključna etapa ASP (l’Agence de Services et de Paiement) potpisuje sporazum o financiranju novih punionica ASP donosi sporazume o financiranju Q4 2021. ASP (l’Agence de Services et de Paiement) potpisuje sporazum o financiranju novih punionica. 3- 23 C3.I4 Ubrzavanje radova na prometnoj infrastrukturi Ciljna vrijednost Punionice Broj 0 1 500 Q2 2023. Broj punionica otvorenih za javnost. 3- 24 C3.I4 Ubrzavanje radova na prometnoj infrastrukturi Ciljna vrijednost Dovršeni kilometri rezerviranih trakova km 0 20 Q2 2023. Dovršeni kilometri rezerviranih trakova za javni prijevoz ili zajednički prijevoz. 3- 25 C3.I4 Ubrzavanje radova na prometnoj infrastrukturi Ciljna vrijednost Projekti ostvareni na plovnim putovima Broj 0 100 Q4 2024. Dovršetak obnove i modernizacije projekata za plovne putove, uključujući provodnice i brane. 3- 26 C3.I4 Ubrzavanje radova na prometnoj infrastrukturi Ključna etapa Modernizacija mreže CROSS i brojčanog sustava za pomorska pitanja Izvješće o dokumentiranju dovršetka radova Q2 2023. Dovršetak modernizacije mreže CROSS i brojčanog sustava za pomorska pitanja. 3- 27 C3.I5 Ekologizacija državnog voznog parka Ciljna vrijednost Broj električnih i hibridnih vozila na punjenje koja je kupila francuska uprava Broj 0 1 291 Q2 2021. Ukupno električnih i hibridnih vozila na punjenje za Ministarstvo unutarnjih poslova, Glavnu upravu za carinu i trošarine i Ministarstvo pravosuđa (kumulativno). 3- 28 C3.I5 Ekologizacija državnog voznog parka Ciljna vrijednost Broj električnih i hibridnih vozila na punjenje koja je kupila francuska uprava Broj 1 291 4 200 Q3 2023. Ukupno električnih i hibridnih vozila na punjenje za Ministarstvo unutarnjih poslova, Glavnu upravu za carinu i trošarine i Ministarstvo pravosuđa (kumulativno). 3- 29 C3.I6 Ekologizacija luka Ključna etapa Sporazumi AFITF-a o financiranju Donošenje od strane Odbora AFITF-a Q1 2021. Odbor AFITF-a donosi sporazume o financiranju. 3- 30 C3.I6 Ekologizacija luka Ciljna vrijednost Nove električne veze na dokovima Broj 0 9 Q4 2022. Dovršetak postavljanja nove električne veze na dokovima u mreži pristaništa Havre-Rouen-Pariz, luci Marseille i pristaništu Pointe des grives u luci Martinique. 3- 31 C3.I6 Ekologizacija luka Ključna etapa Kupnja plovila Izvješće o dokumentiranju kupnje Q2 2023. Dovršetak nabave plovila za pomorsku službu. 3-32 C3.I7 Jačanje otpornosti elektroenergetskih mreža Ključna etapa Početak projekata Izvješće o dokumentiranju dovršetka Q4 2023. Početak projekata na elektroenergetskim mrežama u ruralnim područjima. D. KOMPONENTA 4.: Zelene energije i tehnologije Francuska je donijela cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. i cilj postizanja klimatske neutralnosti do 2050. Za postizanje tih ciljeva potrebno je ubrzati istraživanja i inovacije kako bi se razvile zelene tehnologije. Ulaganjem u ključne održive tehnologije pridonosi se stavljanju francuske industrije u povoljniji položaj u odnosu na zelena tržišta u nastajanju. U tom kontekstu ta sastavnica francuskog plana za oporavak i otpornost obuhvaća ulaganja za potporu inovacijama u zelenim tehnologijama u okviru četvrtog programa Programme d’investissements d’avenir (PIA4) definiranjem strategija u ključnim odabranim sektorima povezanima sa zelenom tranzicijom i podupiranjem industrije da poduzme korake za provedbu tih strategija. To je dopunjeno reformom upravljanja PIA-om kako bi se povećala njegova učinkovitost, za koju se očekuje da će donijeti koristi ne samo za aktivnosti PIA4 u području zelenih inovacija, već i u drugim područjima (npr. digitalne inovacije, inovativna poduzeća i potpora obrazovnim, istraživačkim, promidžbenim i inovacijskim ekosustavima – vidjeti mjere u sastavnicama 6 i 9). Ta sastavnica sadržava i dvije usmjerenije mjere ulaganja: i. promicanje razvoja vodika iz obnovljivih izvora i vodika s niskim emisijama ugljika kao načina podupiranja dekarbonizacije gospodarstva te ii. pružanje potpore zrakoplovnoj industriji u prevladavanju trenutačnih gospodarskih poteškoća i prijelazu na industriju s niskim emisijama ugljika. Tim se mjerama pridonosi cilju zelene tranzicije i postizanju klimatskog cilja. Njima se pridonosi i rješavanju preporuka po državama članicama upućenih Francuskoj o potrebi da se politika povezana s ulaganjima usmjeri na zelenu i digitalnu tranziciju, posebno na održivi promet, čistu i učinkovitu proizvodnju i upotrebu energije te na istraživanje i inovacije (CSR3, 2019. i CSR3, 2020.).

Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama DNSH-a (2021/C58/01). D.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1. (C4R1): Upravljanje programom Programme d’investissements d’avenir (PIA) Cilj je te reforme poboljšati upravljanje programom Programme d’Investissements d’Avenir (PIA) oslanjajući se na iskustvo stečeno u prethodnim programima. Francuska je 2010. pokrenula programe PIA s ciljem poticanja i financiranja inovacija u strateškim područjima, od nastanka ideja do širenja novih usluga i proizvoda na tržištima. Francuska sada provodi svoj četvrti program Programme d’Investissements d’Avenir (PIA4) kojim je obuhvaćeno petogodišnje razdoblje od 2021. do 2025. u cilju doprinosa oblikovanju budućnosti Francuske u razdoblju do 2030. PIA4 podijeljen je na dva dijela: tematsko područje „usmjerene inovacije” (volet dirigé) za financiranje izvanrednih ulaganja u prioritetne sektore i ključne tehnologije za budućnost; i „strukturni” potprogram (volet structurel) za financiranje strukturnih ulaganja i inovacija u ekosustavima visokog obrazovanja i istraživanja. U okviru ove reforme, na temelju preporuka Comité de Surveillance des investissements d’ avenir, PIA4 ima koristi od jasnijeg strateškog usmjeravanja uspostavom međuministarskog vijeća na visokoj razini koje okuplja relevantne ministre oko premijera radi odlučivanja o smjernicama i prioritetima politike inovacija. Misije Comité de Surveillance des investissements d’avenir same se proširuju na savjetodavnu ulogu za Conseil interministériel de l’innovation u razvoju inovacijskih politika i utvrđivanju novih prioriteta ulaganja. Inovacije se potiču putem „strategija ubrzanja” koje razvijaju posebne radne skupine sa znanstvenim stručnjacima za ključne prioritetne tehnologije i tržišta s visokim potencijalom rasta. Nakon što se potvrde „strategije ubrzanja”, objavljuju se pozivi na iskaz interesa i/ili pozivi na podnošenje prijedloga, koji su prilagođeni posebnim potrebama svake strategije. Projekti se zatim odabiru natjecateljskim postupcima. Sredstva se dodjeljuju u okviru pokretanja poziva na podnošenje projekata i odabira projekata. U okviru ove reforme postupci za razvoj i provedbu „strategija ubrzanja” pojednostavnjeni su kako bi se osigurao precizniji i integriraniji pristup (regulatorni, fiskalni, pomoćno orijentirani itd.) utvrđenim problemima te kako bi se doprinijelo kvaliteti ulaganja strogim odabirom, praćenjem i sustavnim postupcima evaluacije. Francuska je u svoj plan za oporavak i otpornost uključila nekoliko mjera povezanih s projektom PIA4, a cilj je te reforme donijeti koristi u okviru tih mjera – ne samo u pogledu ulaganja 1 u zelene inovacije kao dio sadašnje komponente, već i u drugim područjima (digitalne inovacije, inovativna poduzeća i potpora poučavanju, istraživanju, vrednovanju i inovacijskim ekosustavima – vidjeti mjere u sastavnicama 6 i 9). Ulaganje 1. (C4I1): Inovacije za zelenu tranziciju Cilj je tog ulaganja ubrzati i povećati ulaganja u napredne tehnologije za zelenu tranziciju, u kontekstu četvrtog programa ulaganja (PIA4). Tim se ulaganjem financiraju inovacijski projekti, nadovezujući se na sedam „strategija ubrzanja” o zelenoj tranziciji, razvijenih u okviru volet dirigé programa PIA4. Prva od tih „strategija ubrzanja” usmjerena je na dekarbonizirani vodik. Već je potvrđen u rujnu 2020. i dovodi do operativnih aktivnosti: i. poziva na podnošenje projekata Briques technologiques et démonstrateurs, čiji je cilj razvoj ili poboljšanje sastavnih dijelova i sustava povezanih s proizvodnjom, prijevozom i upotrebom vodika te podupiranje demonstracijskih projekata te ii. izgradnje IPCEI-ja za vodik (usp. ulaganje 2.), čemu doprinosi okvir PIA4. Uspostavlja se sljedećih šest „strategija ubrzanja”: ·Dekarbonizacija industrije u cilju jačanja i primjene postojećih tehnoloških rješenja, kao i disruptivnih tehnologija, pri čemu je izazov industrijalizirati demonstratora, patent i stavljanje na tržište inovativnog rješenja. Strategija je posebno usmjerena na poboljšanje energetske učinkovitosti postupaka, dekarbonizaciju kombinacije izvora energije u industriji (posebno topline) i primjenu procesa bez ugljika te hvatanje i skladištenje ili upotrebu ugljika. ·Održivi poljoprivredni sustavi, potpora poljoprivrednoj opremi koja doprinosi zelenoj tranziciji omogućivanjem prelaska s mehanizacije na pametnu i povezanu poljoprivrednu opremu, zamjenom ili ograničavanjem upotrebe fosilnih ili sintetičkih sirovina i razvojem odabira višestrukih i otpornih životinjskih i biljnih populacija. ·Recikliranje i reinkorporacija recikliranih materijala u cilju stvaranja modela utemeljenog na recikliranim sirovinama koje zamjenjuju neobrađene materijale s pomoću usklađenog i integriranog vrijednosnog lanca recikliranja. U ovoj je fazi kao prioritet utvrđeno pet materijala: strateški metali, plastika, kompoziti, papir/karton i tekstil. ·Održivi gradovi i inovativne zgrade. Kako bi se smanjilo širenje urbanih područja na štetu poljoprivrednog zemljišta i prirodnih površina te kako bi gradovi postali resursno učinkovitiji, otporniji, uključiviji i produktivniji, tom se strategijom podupiru inovativni regionalni demonstracijski projekti koji se mogu reproducirati, s posebnim naglaskom na definiranju alata i metoda za promicanje opsežnog uvođenja energetske obnove zgrada; strukturiranje sektora drva i geoizvora materijala s ciljem postizanja ugljične neutralnosti; te digitalna tranzicija gradova i umjetna inteligencija. ·Digitalizacija i dekarbonizacija mobilnosti radi kontrole emisija stakleničkih plinova ubrzavanjem zelene tranzicije u tom sektoru, uz istodobno razvijanje i poboljšanje ponude svakodnevnih prometnih rješenja u svim regijama. Prioritetna područja su optimizacija operacija i infrastrukture, digitalna transformacija i automatizacija. Strategijom se nastoje obuhvatiti sve vrste prijevoza – putnički prijevoz, ali i logistika. Posebno se usredotočuje na demonstratore i pilot-projekte sustava i usluga, uklanjanje prepreka širenju poslovanja, testiranje poslovnih modela i pripremu prilagodbe regulatornog okvira ako je to potrebno.

·Bioproizvodi i industrijske biotehnologije – održiva goriva, čiji je cilj promicanje razvoja industrijskih biotehnologija u Francuskoj te bioproizvoda, posebno radi zamjene naftnih derivata. Cilj je strategije stoga razviti francuski industrijski sektor bioproizvoda i održivih goriva, osobito za zrakoplovni sektor. Njome se rješava i potražnja za proizvodima dobivenima od bioloških sirovina. Nakon što se potvrde do kraja 2021., te strategije dovode do poziva na podnošenje projekata ili poziva na iskaz interesa (koji će se objaviti do kraja 2022.) kako bi se odabrala i podržala provedba konkretnih mjera. Ulaganje u francuski plan za oporavak i otpornost namijenjeno je pokrivanju dijela povezanih troškova. Opis poslova za buduće pozive na podnošenje projekata uključuje kao kriterij prihvatljivosti osiguranje okolišne neutralnosti primjena financiranog rješenja na način kojim se osigurava da je mjera u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu” iz Uredbe (EU) 2021/241. Time se dopunjuje činjenica da su, kad god je to primjenjivo, okolišni kriteriji dio kriterija odabira projekata te da subjekti moraju izraditi kritičku analizu svojih prijedloga na temelju internog i vanjskog stručnog znanja; da je zelena tranzicija zakonom navedena kao jedan od ciljeva PIA-e i da upravljačka tijela PIA-e moraju osigurati primjenu tih ciljeva, što se prati s pomoću namjenskog pokazatelja. To dovodi do isključivanja: i. djelatnosti povezanih s fosilnim gorivima, uključujući silaznu uporabu ; ii. aktivnosti u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS) kojima se postižu predviđene emisije stakleničkih plinova koje nisu niže od relevantnih referentnih vrijednosti ; iii. djelatnosti povezanih s odlagalištima otpada, spalionicama i postrojenjima za mehaničku biološku obradu ; i iv. aktivnosti u kojima dugoročno odlaganje otpada može naštetiti okolišu. Ulaganje 2. (C4I2): Razvoj dekarboniziranog vodika Cilj je te mjere razviti francuske vrijednosne lance za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora i vodika s niskim emisijama ugljika te za uporabu vodika u silaznim sektorima krajnje potrošnje, kao što su promet i industrija. Ta je mjera dio šireg konteksta „Nacionalne strategije za razvoj dekarboniziranog vodika” koju je Francuska donijela 8. rujna 2020., a koja sama predstavlja jednu od „strategija ubrzanja” uspostavljenih u okviru PIA-e (usp. ulaganje 1.). Tom se strategijom definira vizija za 2030., uključujući cilj uspostave 6,5 GW instaliranog kapaciteta za elektrolizu za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora i vodika s niskim udjelom ugljika. U tom kontekstu ta su ulaganja dio šireg skupa mjera koje će se provoditi do 2030. To ulaganje temelji se na dvjema podmjerama: ·Prva se podmjera sastoji od uspostave mehanizma za potporu proizvodnji vodika iz obnovljivih izvora i vodika s niskim emisijama ugljika. Tim se mehanizmom podupiru proizvođači vodika kako bi se povećala njihova proizvodnja vodika na temelju elektrolizatora. Potpora ima oblik potpore za ulaganja i operativne potpore. Operativnom potporom nastoje se nadoknaditi viši operativni troškovi u usporedbi s proizvodnjom vodika iz fosilnih goriva i osigurati tok prihoda, čime se ulagačima omogućuje da unaprijed pokriju troškove ulaganja. Projekti koji primaju potporu moraju biti dovršeni i operativni prije 31. kolovoza 2026. Odabiru se na temelju natjecateljskog poziva za podnošenje ponuda predviđenog za drugu polovinu 2022. ·Druga se podmjera sastoji od pokretanja i provedbe planiranih važnih projekata od zajedničkog europskog interesa (IPCEI-ovi) o vodiku iz obnovljivih izvora i vodiku s niskim emisijama ugljika, u suradnji s drugim državama članicama. Planirani projekti od zajedničkog europskog interesa trenutačno su u fazi zajedničkog oblikovanja s drugim državama članicama. Projekti su usmjereni na razvoj i prvo industrijsko uvođenje rješenja za poticanje vrijednosnog lanca vodika iz obnovljivih izvora i vodika s niskim emisijama ugljika na europskoj razini. Očekuje se da će Francuska pridonijeti planiranim projektima pružanjem potpore koja je u konačnici usmjerena na: i. stavljanje u pogon gigatvornice elektrolizatora u Francuskoj do 31. prosinca 2023.; ii. stavljanje u pogon gigatvornice gorivnih ćelija i općenito spremnika i materijala kako bi se omogućio razvoj teških vozila na bazi vodika do 31. prosinca 2023. i iii. pretvaranje industrijskih postrojenja u vodik iz obnovljivih izvora ili vodika s niskim udjelom ugljika do 31. prosinca 2024. Djelovanje Francuske u okviru projekta podupire se i kao dio mjere „Inovacije za zelenu tranziciju” koja se temelji na „Strategiji ubrzanja” za vodik donesenoj u kontekstu PIA4. Ulaganje 3. (C4I3): Plan potpore zrakoplovnom sektoru Cilj je tog ulaganja pomoći zrakoplovnoj industriji da prevlada postojeće gospodarske izazove održavanjem i diversifikacijom svojih kapaciteta te povećanjem svoje ekološke i digitalne učinkovitosti; i uložiti u transformativno istraživanje i razvoj za dekarbonizaciju zračnog prometa. To ulaganje temelji se na dvjema podmjerama: ·Prva se podmjera sastoji od investicijskog fonda za promicanje diversifikacije, modernizacije te digitalne i ekološke transformacije poduzeća. Iz fonda se dodjeljuje potpora poduzećima iz zrakoplovnog sektora. Prvi poziv na podnošenje projekata organiziran je u drugoj polovini 2020., a drugi pozivi na podnošenje projekata bit će organizirani u nadolazećim godinama. Kako bi se osiguralo da je ta podmjera u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu”, operatori zrakoplova (posebno zračne luke i zračni prijevoznici) izričito se isključuju iz poziva na podnošenje projekata u okviru ove podmjere. ·Druga podmjera sastoji se od potpore istraživanju i razvoju u tehnologijama „zelenih zrakoplova”. Usmjeren je na poticanje disruptivnih i transformativnih inovacija u zrakoplovnom sektoru kako bi se ostvario njegov zeleni prijelaz, nadovezujući se na integrirani pristup usmjeren na rješavanje svih utvrđenih tehnoloških izazova. U tu svrhu podupire pojedinačne ili suradničke projekte istraživanja i razvoja usmjerene na tehnološku pripremu nove generacije zrakoplova „ultra sober” ili zrakoplova s nultim emisijama. Najmanje 70 % napora izravno doprinosi energetskoj učinkovitosti i smanjenju klimatskih učinaka budućih zrakoplova, a ostatak neizravno smanjenjem ciklusa i troškova tijekom cijelog životnog ciklusa zrakoplova, čime se omogućuje brža integracija zelenih tehnologija u flotu u uporabi. Projekti se odabiru na temelju poziva na podnošenje ponuda i obično se dovršavaju u razdoblju od 2 do 3 godine. Opis poslova za buduće pozive na podnošenje projekata u okviru obiju podmjera uključuje kao kriterij prihvatljivosti da odabrane mjere doprinose zelenoj tranziciji. D.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni broj Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 4-1 C4.R1: Reforma upravljanja programom Programme d’investissements d’avenir (PIA) Ključna etapa Revidirano upravljanje programom Programme d’investissements d’avenir Stupanje na snagu - - - Q1 2021. Stupanje na snagu zakonodavne promjene i okvirnog sporazuma kojim se uspostavlja novo upravljanje, posebno: – uspostava međuministarskog vijeća za inovacije koje okuplja nadležne ministre oko premijera te odlučuje o smjernicama i prioritetima za inovacijsku politiku, – proširenje misija Nadzornog odbora za buduća ulaganja na savjetovanje Vijeća za međuministarske inovacije u razvoju inovacijskih politika i davanje savjetodavnog mišljenja o utvrđivanju novih prioriteta ulaganja. 4-2 C4.I1: Inovacije za zelenu tranziciju Ciljna vrijednost Broj potvrđenih „strategija ubrzanja” - Broj 0 7 Q4 2021. Broj potvrđenih „strategija ubrzanja” (dekarbonizirani vodik, dekarbonizacija industrije, održivi poljoprivredni sustavi, recikliranje i ponovno uključivanje recikliranih materijala, održivi gradovi i inovativne zgrade, digitalizacija i dekarbonizacija mobilnosti, biološki proizvodi i industrijske biotehnologije – održiva goriva). 4-3 C4.I1: Inovacije za zelenu tranziciju Ključna etapa Pokretanje poziva na podnošenje prijedloga ili poziva na iskaz interesa Objava na internetskoj stranici SGPI-ja (Secrétariat Général pour l’Investissement) - - - Q4 2022. Svi pozivi na podnošenje prijedloga ili pozivi na podnošenje prijedloga u okviru ove mjere za strategije donesene u okviru cilja 4-2, s opisom poslova koji uključuje kao kriterij prihvatljivosti osiguranje okolišne neutralnosti primjena financiranog rješenja. 4-4 C4.I1: Inovacije za zelenu tranziciju Ključna etapa Dodjela ugovora – provedbena odluka predsjednika vlade Izvješće SGPI-ja (Secrétariat Général pour l’Investissement) - - - Q4 2023. Provedbena odluka predsjednika vlade nakon zatvaranja poziva na podnošenje prijedloga/poziva na iskaz interesa pokrenutih u okviru ključne etape 4-3; omogućivanje potpisivanja ugovora s korisnicima putem sporazuma ili drugih ugovora za dodjelu sredstava koje treba potpisati. 4-5 C4.I2: Razvoj dekarboniziranog vodika Ključna etapa Dodjela ugovora u okviru mehanizma potpore Objava na internetskoj stranici - - - Q3 2022. Dodjela ugovora u okviru poziva na podnošenje projekta u okviru mehanizma za potporu proizvodnji vodika. 4-6 C4.I2: Razvoj dekarboniziranog vodika Ciljna vrijednost Količina vodika proizvedenog u okviru mehanizma potpore - Tone 0 12 000 Q4 2022. Količina vodika proizvedena u odabranim projektima koji primaju potporu u okviru mehanizma za potporu proizvodnji vodika iz obnovljivih izvora i vodika s niskim emisijama ugljika (kumulativno). 4-7 C4.I2: Razvoj dekarboniziranog vodika Ciljna vrijednost Količina vodika proizvedenog u okviru mehanizma potpore - Tone 12 000 100 000 Q4 2025. Količina vodika proizvedena u odabranim projektima koji primaju potporu u okviru mehanizma za potporu proizvodnji vodika iz obnovljivih izvora i vodika s niskim emisijama ugljika (kumulativno). 4-8 C4.I2: Razvoj dekarboniziranog vodika Ključna etapa Potpisivanje odluke o dodjeli financijske potpore privatnim promotorima u okviru IPCEI-ja za vodik Objava na internetskoj stranici - - - Q3 2022. Potpisivanje odluke o dodjeli financijske potpore privatnim promotorima u okviru IPCEI-ja za vodik. 4-9 C4.I2: Razvoj dekarboniziranog vodika Ciljna vrijednost Proizvodni kapacitet elektrolizatora MW godišnje 140 Q4 2025. Proizvodni kapacitet elektrolizatora koji iznosi 140 MW godišnje instaliranog proizvodnog kapaciteta koji se financira iz IPCEI-ja za vodik. 4-10 C4.I3: Plan potpore zrakoplovnom sektoru Ciljna vrijednost Broj projekata odabranih za potporu u okviru fonda za potporu ulaganjima - Broj 0 300 Q1 2022. Broj odabranih projekata, na temelju opisa poslova koji uključuje kao kriterij prihvatljivosti da odabrane mjere doprinose zelenoj tranziciji, koji će primati potporu iz fonda za potporu ulaganjima radi promicanja diversifikacije, modernizacije te digitalne i okolišne transformacije poduzeća (kumulativno). 4-11 C4.I3: Plan potpore zrakoplovnom sektoru Ciljna vrijednost Broj odabranih projekata u području istraživanja i razvoja za promicanje niskougljičnih i energetski učinkovitih zrakoplova - Broj 0 200 Q4 2022. Broj projekata u području istraživanja i razvoja za promicanje niskougljičnih i energetski učinkovitih zrakoplova, odabranih na temelju opisa poslova koji uključuje kao kriterij prihvatljivosti da odabrane mjere doprinose zelenoj tranziciji (kumulativno). 4-12 C4.I3: Plan potpore zrakoplovnom sektoru Ciljna vrijednost Broj dovršenih projekata u okviru fonda za potporu ulaganjima - Broj 0 180 Q4 2025. Broj dovršenih projekata nakon potpore iz fonda za potporu ulaganjima radi promicanja diversifikacije, modernizacije te digitalne i ekološke transformacije poduzeća (kumulativno).

E. KOMPONENTA 5.: Financiranje poduzeća Šok uzrokovan krizom doveo je do smanjenja korporativnog vlasničkog kapitala i nedostatka održivog kapitala. Time se oslabljuje sposobnost poduzeća za otplatu i smanjuje sposobnost apsorpcije šokova u slučaju nove krize. Nedostatak vlasničkog kapitala može dovesti i do toga da poduzeća donesu strategije razduživanja: smanjenje ulaganja kako bi se povećale marže i ojačale bilance, čime se pojačava šok uzrokovan krizom za gospodarstvo u cjelini. Ta situacija financiranja, zajedno s regulatornim opterećenjem, posebno za usluge, čini prepreku ulaganjima. Sastavnicom 5. francuskog plana za oporavak i otpornost nastoje se riješiti ti izazovi jačanjem vlasničkog kapitala MSP-ova i pojednostavnjenjem regulatornog okruženja kako bi se podržao dinamičan oporavak. Cilj joj je osigurati i da poduzeća koja imaju koristi od potpora poštuju druge kriterije, kao što su društvena i ekološka transformacija, koji su ključni za oporavak. Komponenta je povezana s CSR-om 2019.4 i 2020.4 o smanjenju regulatornih ograničenja i poticanju rasta poduzeća te s CSR-om 2020.3.1. o potpori likvidnosti poduzeća, posebno za mala i srednja poduzeća. Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama DNSH-a (2021/C58/01). E.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma C5.R1: Zakon o ubrzavanju i pojednostavnjenju javnog djelovanja (loi ASAP) Cilj je Zakona o ASAP-u , koji je proglašen u prosincu 2020., približiti upravu građanima, olakšati razvoj poslovanja i pojednostavniti administrativne postupke za poduzeća i pojedince. Cilj je reforme provedba nekih od preostalih provedbenih odredbi: ·Zakonom je predviđeno da, ako se propisi, posebno u pitanjima okoliša, trebaju izmijeniti tijekom ispitivanja industrijskog projekta, projektni zahtjev i dalje podliježe istim regulatornim odredbama koje su bile na snazi u trenutku podnošenja zahtjeva. Izmjene nekoliko odredaba o okolišu utvrđuju se posebnim uredbama, kao što su uvjeti pod kojima ministar okoliša može zatražiti novu procjenu primjene industrijskog projekta, precizni uvjeti pod kojima se može zahtijevati nova procjena utjecaja na okoliš za projekte urbanističkog planiranja ili rokovi za izdavanje okolišne dozvole za radove koji se odnose na izvanredna stanja. ·Zakonom se predviđa i pojednostavnjenje pravila koja se primjenjuju na prodaju lijekova na internetu. Dovoljno je da ljekarne prijave otvaranje internetske stranice, a ne da čekaju prethodno odobrenje. ·Racionalizacija savjetodavnih povjerenstava: više od 15 odbora ukida se ili spaja, pri čemu se posebni uvjeti za spajanje ili ukidanje utvrđuju u zasebnim dekretima. Među ukinutim odborima nalaze se Observatoire de la récidive ili Conseil supérieur de la mutualité, dok se drugi, kao što su Conseil supérieur de l’égalité professionnelle i Haut conseil à l’égalité (HCE), kao i različita savjetodavna tijela o radnim odnosima, spajaju. Reforma C5.R2: Doprinos poduzeća gospodarskim, društvenim i ekološkim promjenama u kontekstu oporavka Ta se reforma odnosi na članak 244. Zakona o financiranju (loi de finances) za 2021., koji je donesen posebno kako bi se osiguralo da se poduzeća koja primaju potporu u okviru francuskog plana za oporavak i otpornost (i u širem smislu nacionalnog plana) uključe u ekološki tranzicijski pristup, promiču rodnu ravnopravnost te uključe svoje zaposlenike i informiraju ih. Njome se poduzećima koja primaju potporu u okviru nacionalnog plana France Relance nameću sljedeće obveze: ·Sva poduzeća s više od 50 zaposlenika obvezna su do 31. prosinca 2022. (31. prosinca 2023. za poduzeća s između 51 i 250 zaposlenika) objaviti pojednostavnjenu bilancu emisija stakleničkih plinova koja će se naknadno ažurirati svake tri godine. ·Obveze su povećane u području rodne ravnopravnosti. Osim što moraju objaviti ukupnu ocjenu dobivenu u indeksu ravnopravnosti na radu , kao što je trenutačno slučaj, korisnici u okviru plana za oporavak i otpornost objavljuju pojedinosti o dobivenim rezultatima za svaki potpokazatelj koji čini indeks. Prag za određivanje unutarnjih ciljeva za svaki potpokazatelj (koji, ako nisu ispunjeni, može dovesti do novčanih kazni u iznosu od 1 % rashoda za plaće) smanjuje se uredbom s trenutačne ukupne ocjene indeksa od 75. ·Ojačano je korporativno upravljanje: tijekom godišnjeg savjetovanja o „strateškim smjernicama poduzetnika” koje su već predviđene zakonom , Socijalni i gospodarski odbor obaviješten je o iznosu, prirodi i upotrebi potpore koju je poduzetnik primio na temelju mjera plana oporavka. Ulaganje C5-I1: Doprinos regionalnim investicijskim fondovima

Cilj je ove mjere jačanje kapitala malih MSP-ova u francuskim regijama radi jačanja njihove konkurentnosti i sposobnosti ulaganja, među ostalim kako bi im se omogućilo da odgovore na izazove ekološke tranzicije i digitalne transformacije. Ta se mjera odnosi na ulaganje države u iznosu od 250 000 000 EUR u „fond fondova” koji je osnovao Bpifrance, investicijska banka koja je neizravno u 100 %-tnom vlasništvu francuske države. Fondom se ulaže 250 000 000 EUR u regionalne investicijske fondove, koji već postoje ili će se osnovati, pari passu s regijama. S druge strane, regionalni investicijski fondovi imaju izričitu svrhu ostvarivanja privatnih ulaganja i ulaganja u vlasnički kapital MSP-ova. Financiranjem koje osigurava država pridonosi se poticanju privatnih ulaganja kako bi se povećao učinak regionalnih ulagačkih instrumenata. Ukupni udio države u ulaganjima ne smije premašiti 50 %, pri čemu su ciljana ukupna ulaganja najmanje 1 000 000 000 EUR: 250 000 000 EUR od strane države (dio koji se financira u okviru plana za oporavak i otpornost), 250 000 000 EUR od strane regija i najmanje 500 000 000 EUR od privatnih ulagača. Odluke o ulaganju regionalnih fondova donose privatna društva za upravljanje specifična za svaku regiju, sa zajedničkim ciljem jačanja vlasničkog kapitala MSP-ova. Pojedinačna ulaganja fonda iznose najviše 5 000 000 EUR. Jačanjem financijskog položaja poduzeća korisnika ovim se ulaganjem nastoji poboljšati njihova konkurentnost i sposobnost ulaganja. Intervencijskim načelom investicijske banke Bpifrance podupire se ekološka i energetska tranzicija. Intervencijom vlasni