Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Austrije za 2014. /* COM/2014/0421 final */





Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o nacionalnom programu reformi Austrije za 2014. i dostavljanju mišljenja Vijeća o programu stabilizacije Austrije za 2014. VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. stavak 2. i članak 148. stavak 4., uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno njezin članak 5. stavak 2., uzimajući u obzir preporuku Europske komisije[2], uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta[3], uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje, uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku, budući da: (1) Europsko vijeće prihvatilo je 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. temeljene na pojačanom usklađivanju ekonomskih politika, kojom će se usredotočiti na glavna područja u kojima je potrebno djelovanje kako bi se potaknuo europski potencijal održivog rasta i konkurentnosti. (2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja država članica, koje zajedno čine „integrirane smjernice”. Države članice pozvane su da integrirane smjernice uzmu u obzir u nacionalnim ekonomskim politikama i politikama zapošljavanja. (3) Predsjednici država i vlada donijeli su 29. lipnja 2012. odluku o Paktu za rast i zapošljavanje, uspostavivši dosljedan okvir za djelovanje na nacionalnoj razini te na razini EU-a i europodručja koristeći se svim mogućim sredstvima, instrumentima i politikama. Odlučili su da je potrebno poduzeti mjere na razini država članica, a posebice su izrazili potpunu predanost ostvarivanju ciljeva strategije Europa 2020. i provedbi preporuka po državama članicama. (4) Vijeće je 9. srpnja 2013. donijelo preporuku o nacionalnom programu reformi Austrije za 2013. i dostavilo mišljenje o austrijskom ažuriranom programu stabilizacije za razdoblje 2012. – 2017. U skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[4] Komisija je 15. studenoga 2013. dostavila svoje mišljenje o nacrtu proračunskog plana Austrije za 2014.[5] (5) Komisija je 13. studenoga 2013. donijela Godišnji pregled rasta[6], čime je označen početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2014. Istog je dana Komisija na temelju Uredbe (EU) br. 1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu upozoravanja[7], u kojemu Austriju ne smatra državom članicom za koju je potrebno provesti detaljno preispitivanje. (6) Europsko vijeće podržalo je 20. prosinca 2013. prioritete za osiguravanje financijske stabilnosti, fiskalne konsolidacije i mjera za poticanje rasta. Pritom je istaknulo potrebu za diferenciranom fiskalnom konsolidacijom koja potiče rast, ponovnom uspostavom uobičajenih uvjeta kreditiranja gospodarstva, promicanjem rasta i konkurentnosti, rješavanjem problema nezaposlenosti i socijalnih posljedica krize te modernizacijom javne uprave. (7) Austrija je 8. travnja 2014. podnijela svoj nacionalnih program reformi za 2014., a 29. travnja 2014. i program stabilizacije za 2014. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena. (8) Cilj proračunske strategije iz programa stabilizacije za 2014. postići je srednjoročni cilj strukturnog deficita koji ne prelazi 0,45 % BDP-a do 2016., što odražava zahtjeve Pakta o stabilnosti i rastu. Opći državni deficit trajno je smanjen ispod 3 % BDP-a u 2013. (Ponovno) izračunani strukturni saldo trebao bi ostati nepromijenjen u 2014., a u 2015. bi se trebao poboljšati za 0,3 postotna boda BDP-a, što bi značilo da je u obje godine prilično udaljen od potrebne prilagodbe. Rast rashoda u 2014. i 2015. također će znatno odstupiti od referentnog mjerila za rashode. Austrija je 12. svibnja 2014. najavila skup dodatnih mjera za prihode i rashode. Ako se te mjere provedu strogo i pravodobno, austrijska proračunska strategija više neće podrazumijevati predviđeno znatno odstupanje od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u 2014. Predviđeno kretanje prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja istodobno i dalje predstavlja rizik za ispunjenje zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. U skladu s programom stabilizacije bruto dug opće države znatno će se povećati od gotovo 74,5 % BDP-a u 2013. na 79 % BDP-a u 2014. zbog osnivanja tijela za likvidaciju imovine banke Hypo Alpe Adria, a dug će se početi snižavati tek nakon 2015. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunska predviđanja u okviru programa uvjerljiv je i pripremilo ga je neovisno tijelo, odnosno Austrijski institut za ekonomska istraživanja (WIFO). U skladu s proljetnom prognozom Komisije 2014. očekuje se da će se deficit u 2014. i 2015. zadržati ispod 3 %. Međutim predviđeno je pogoršanje stukturnog salda u 2014., a do poboljšanja od samo 0,1 % BDP-a doći će u 2015. Na temelju ocjene programa, prognoze Komisije i ocjene dodatnih mjera najavljenih 12. svibnja te u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1466/97 Vijeće smatra da je Austrija trajno smanjila svoj prekomjerni deficit, ali i dalje postoji rizik od znatnog odstupanja od kretanja prilagodbe prema ostvarivanju srednjoročnog cilja u 2014. i 2015. (9) U skladu s Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju Austrija je u 2012. osnažila svoj fiskalni okvir reformom austrijskog pakta za stabilnost. Mandat austrijskog fiskalnog vijeća proširen je od studenoga 2013. kao odgovor na zahtjeve Fiskalnog ugovora. I dalje postoji potreba za temeljitom reformom odnosa među različitim razinama vlasti kako bi se bolje uskladile nadležnosti, prepoznata u koalicijskom sporazumu. (10) Srednjoročni i dugoročni rashodi za mirovine i zdravstvenu skrb te u manjoj mjeri rashodi za dugotrajnu skrb predstavljaju rizik za održivost javnih financija. U 2014. na snagu su stupile određene mjere za ograničavanje dostupnosti sustava prijevremenog umirovljenja i povećanje poticaja za produljenje radnog vijeka. Međutim dob stvarnog umirovljenja (58,4 godine u 2012.) prilično je ispod prosjeka EU-a te je i dalje znatno ispod zakonske dobi umirovljenja (5,6 godina za muškarce i 2,6 godina za žene u 2012.). Nacionalni program reformi sadržava relativno ambiciozne kratkoročne ciljeve za podizanje dobi stvarnog umirovljenja za 1,6 godina u razdoblju 2012. – 2018., a njihovu će provedbu biti potrebno pažljivo pratiti. Nedavne reforme mirovinskog sustava vjerojatno će u određenoj mjeri smanjiti rizik za održivost ako budu popraćene poboljšanjima uvjeta na tržištu rada kojima će se starijim radnicima omogućiti duži radni vijek. Međutim ne postoje planovi za uvođenje mjera sa strukturiranijim i dugoročnijim učinkom, kao što je ubrzanje usklađivanja zakonske dobi umirovljenja za muškarce i žene i povezivanje zakonske dobi umirovljenja sa životnim vijekom, što bi dodatno pridonijelo produljenju radnog vijeka i financijskoj održivosti mirovinskog sustava. (11) Složena struktura upravljanja i relativno snažna usmjerenost na velik i skup bolnički sektor onemogućuju učinkovitu raspodjelu sredstava u austrijskom zdravstvenom sustavu. Određene mjere poduzete su u cilju provedbe reforme zdravstvene skrbi i povećanja troškovne učinkovitosti javne potrošnje. Međutim to možda neće biti dovoljno za rješavanje strukturnih slabosti u sektoru, a i dalje postoji potreba za postavljanjem ambicioznijih ciljeva u pogledu prelaska s bolničke na izvanbolničku njegu i jačanja preventivne zdravstvene skrbi za koje je javna potrošnja ispod prosjeka za EU. Dobrodošle su najavljene mjere za jačanje primarne zdravstvene skrbi i razvoj programa cjelovite skrbi za kronične bolesnike. Privremeno rješenje za financiranje usluga skrbi predstavlja fond za dugotrajnu skrb u okviru kojeg su sredstva povećana za dodatnih 650 milijuna EUR do 2016., a predviđeno je i dodatno povećanje za 700 milijuna EUR do 2018. Financijskoj održivosti dugotrajne skrbi bit će potrebno posvećivati pozornost i nakon ovog razdoblja. (12) Austrijski porezni sustav i dalje je obilježen visokim poreznim opterećenjem i opterećenjem socijalnog osiguranja za osobe koje u u radnom odnosu, posebice za osobe s niskim dohotkom. U 2012. je 24,7 % BDP-a ostvareno oporezivanjem rada, koje je među najvišim u EU-u. Doprinosi za socijalno osiguranje i porezi na isplaćene plaće iznose gotovo 50 % bruto plaća. Visoki doprinosi za socijalno osiguranje i porezi za prvi porezni razred vjerojatno će umanjiti poticaje za rad za osobe sa slabim mogućnostima za zaradu i primatelje drugog dohotka u kućanstvu. Nedavno doneseni porezni paket obuhvaća ograničeni broj mjera za smanjenje poreznog opterećenja rada, ali se ne iskorištava potencijal za preusmjerenje poreznog opterećenja na poreze koji imaju manje negativno djelovanje na rast, primjerice povremeni porezi na nekretnine, što je područje u kojem su procjene oporezivih vrijednosti odavno zastarjele. (13) Austrijsko tržište rada i dalje je uspješno te ima jednu od najnižih stopa nezaposlenosti u EU-u (4,9 % u 2013.). Međutim budući izazovi uzrokovani starenjem stanovništva i mogućim smanjenjem radne snage zahtijevaju bolju upotrebu neiskorištenog potencijala starijih radnika, žena i migranata na tržištu rada. Stopa zaposlenosti starijih radnika i dalje je ispod prosjeka EU-a (44,9 % u usporedbi s 50,3 %) iako se njihova stopa sudjelovanja znatno povećala od 2000. (za gotovo 15 postotnih bodova, odnosno na 44,9 % u 2013.) Mjere za ograničavanje prijevremenog umirovljenja stupaju na snagu u 2014., a u pripremi su daljnje mjere za jačanje poticaja za kasnije napuštanje tržišta rada. Stariji radnici se međutim i dalje susreću s poteškoćama pri ostanku na tržištu rada ili ponovnom ulasku na njega. Iako predstavljaju rastući dio radne snage, migranti se i dalje susreću s preprekama potpunoj uključenosti na tržište rada i znatno višom stopom nezaposlenosti, što je djelomično uzrokovano preostalim preprekama u priznavanju njihovih kvalifikacija. Iako je stopa zaposlenosti žena od 70,8 % u 2013. relativno visoka, slika je puno manje povoljna kada se zaposlenost mjeri u ekvivalentima punog radnog vremena (55,6 % u 2012.). Austrija ima jednu od najviših stopa žena zaposlenih s nepunim radnim vremenom i visoku koncentraciju žena s niskim plaćama. Zbog toga je razlika u plaćama i mirovinama među spolovima među najvećima u EU-u. Iako su poduzete određene mjere za poboljšanje usluga skrbi za djecu i dugotrajne skrbi, njihova je dostupnost i dalje ograničena. (14) Austrija je poboljšala rezultate u području obrazovanja u svim kategorijama koje su mjerene u okviru OECD-ova istraživanja o vještinama učenika u 2012., ali je i dalje ispod prosjeka EU-a što se tiče vještine čitanja, a socio-ekonomska situacija i dalje ima velik utjecaj na obrazovne rezultate. Iako je općenito gledajući cilj povezan s ranim prekidom školovanja ostvaren, stopa za učenike migrantskog porijekla, čiji je broj u porastu, više je od tri puta veća od stope za učenike koji nisu migracijskog podrijetla (21,5 % u odnosu na 6,0 % u 2012.). Nedovoljan naglasak stavljen je na sprječavanje ranog prekidanja školovanja, a potrebno je razviti i strateški pristup visokokvalitetnom obrazovanju u ranom djetinjstvu na nacionalnoj razini. U tijeku su ili su nedavno donesene određene reforme raznih vidova školskog sustava, osobito uvođenje novog srednjoškolskog programa. Potrebno je pažljivo pratiti potencijal nove srednje škole za ublažavanje negativnih učinaka koje rano razvrstavanje učenika u različite vrste škole nakon završena četiri razreda osnovne škole ima na socijalno ugrožene učenike i za poboljšanje rezultata učenja. Sve veći broj upisanih učenika stvara pritisak na financije i organizaciju u višem obrazovanju, a postotak učenika koji završava obrazovni program i dalje je ispod prosjeka EU-a. Poboljšanje obrazovnih rezultata i dalje je vrlo važno kako bi se olakšao prelazak iz obrazovanja u radni odnos. (15) Znatne regulatorne zapreke i dalje sprječavaju poduzeća i samostalne djelatnike u pružanju usluga u Austriji. Propisima kojima su uređena određena zanimanja ograničavaju se oblici poduzeća i nameću vlasničke strukture, pristup samostalnim djelatnostima podliježe posebnim stručnim kvalifikacijama, a osnivanje interdisciplinarnih poduzeća za pružanje usluga i dalje je otežano. Kombinacija tih zahtjeva sprječava ulazak na tržište i pružanje stručnih usluga, što ograničava tržišno natjecanje. Što se tiče zahtjeva u pogledu stručnih kvalifikacija Austrija sudjeluje u uzajamnom ocjenjivanju koje se provodi u cijelom EU-u, a ažurirala je i svoju bazu podataka reguliranih zanimanja, što predstavlja prvi korak u ocjeni opravdanosti i proporcionalnosti zahtjeva povezanih sa stručnim kvalifikacijama. (16) Cilj zahtjeva za objavu u okviru propisa o javnoj nabavi EU-a zajamčiti je tržišno natjecanje i jednako postupanje s pomoću bolje informiranosti o mogućnostima sklapanja ugovora, što je ključni uvjet za ulazak na tržište. Veći stupanj tržišnog natjecanja među ponuditeljima općenito dovodi do povoljnijih ponuda za naručitelje, uključujući znatno smanjenje cijena. Međutim vrijednost poziva za podnošenje ponuda koje su u okviru propisa o javnoj nabavi EU-a objavile austrijske vlasti i subjekti iznosila je u 2012. 1,5 % BDP-a i 6,6 % ukupnih javnih rashoda za radove, robu i usluge, što je znatno ispod prosjeka EU-a koji iznosi 3,4 % i 17,7 %. Ta situacija uzrokuje prilične troškove austrijskim poreznim obveznicima i poduzećima u smislu izgubljenih poslovnih prilika. (17) Usprkos povećanju proračuna austrijsko savezno tijelo za tržišno natjecanje i dalje ima premalo osoblja u odnosu na tijela ostalih država članice koje su iste veličine ili manje. Austrijsko tržište željezničkog prijevoza putnika i tereta imalo bi koristi od daljnjih napora u području poticanja tržišnog natjecanja u skladu s preporukama Vijeća iz 2013. (18) Iako općenita kapitalizacija bankovnog sektora u 2013. bilježi daljnja poboljšanja, dodatni napori za jačanje zaštitnog kapitala čine se utemeljeni s obzirom na profil rizika banaka. Vijeće je u 2013. preporučilo Austriji da ubrza restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka. Pravni okvir za likvidaciju banke Hypo Alpe Adria bit će do početka ljeta dostavljen parlamentu koji će odlučiti o njegovu donošenju. U tijeku je organizacijska priprema za osnivanje odgovarajućeg društva za upravljanje imovinom i očekuje se da će ono započeti s radom ove jeseni. U skladu s odlukama o državnim potporama EU-a, Österreichische Volksbanken AG nastavlja s restrukturiranjem, a loša banka Kommunalkredit, KA Finanz s postupkom likvidacije. Potrebni su transparentni i odlučni koraci u cilju dovršenja restrukturiranja nacionaliziranih banaka kako bi se očuvala financijska stabilnost i umanjili negativni učinci na javne financije. (19) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu austrijske ekonomske politike. Ocijenila je program stabilizacije i nacionalni program reformi. U obzir je uzela njihov značaj za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Austriji, ali i poštovanje pravila i smjernica EU-a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom pružanjem doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama. Komisijine preporuke iz europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku. (20) Vijeće je u okviru ovog ocjenjivanja preispitalo austrijski program stabilizacije, a njegovo je mišljenje[8] navedeno u preporuci 1. u nastavku. (21) Komisija je u okviru europskog semestra provela i analizu ekonomske politike u cijelom europodručju. Na temelju te analize Vijeće je donijelo preporuke za države članice čija je valuta euro. Austrija bi trebala osigurati potpunu i pravodobnu provedbu i tih preporuka. OVIME PREPORUČUJE Austriji da u razdoblju 2014. – 2015. poduzme mjere kojima je cilj: 1. Nakon smanjenja prekomjernog deficita osnažiti proračunske mjere za 2014. s obzirom na rastuću razliku od 0,5 % BDP-a na temelju proljetne prognoze Komisije 2014., koja upućuje na znatno odstupanje od zahtjeva Pakta o stabilnosti i rastu. Znatno ojačati proračunsku strategiju u 2015. kako bi se osiguralo postizanje srednjoročnih ciljeva i njihovo održavanje te osigurati da se pravilo o dugu poštuje kako bi se udio duga opće države nastavio smanjivati. Dodatno racionalizirati fiskalne odnose među različitim razinama vlasti, primjerice pojednostavnjenjem organizacijskog sustava i usklađivanjem odgovornosti za potrošnju i financiranje. 2. Poboljšati dugoročnu održivost mirovinskog sustava, osobito ubrzanjem usklađivanja zakonske dobi umirovljenja za muškarce i žene i povezivanjem zakonske dobi umirovljenja sa životnim vijekom. Pratiti provedbu nedavnih reformi kojima se ograničava dostupnost prijevremenog umirovljenja. Dodatno poboljšati isplativost i održivost usluga zdravstvene i dugotrajne skrbi. 3. Smanjiti visoki porezni klin na rad za osobe s niskim dohotkom premještanjem poreznog opterećenja na izvore koji manje škode rastu, kao što su povremeni porezi na imovinu, među ostalim izmjenom porezne osnovice. Osnažiti mjere za povećanje mogućnosti osoba migrantskog porijekla, žena i starijih radnika na tržištu rada, a to obuhvaća i daljnje poboljšanje usluga skrbi za djecu i dugotrajne skrbi i priznavanje kvalifikacija migranata. Poboljšati obrazovne rezultate, osobito mladih osoba migrantskog podrijetla, poticanjem obrazovanja u ranom djetinjstvu i ublažavanjem negativnih učinaka ranog razvrstavanja prema postignućima. Dodatno poboljšati strateško planiranje u višem obrazovanju i potaknuti mjere za smanjenje broja učenika koji napuštaju školovanje. 4. Ukloniti pretjerane prepreke pružateljima usluga, uključujući one koje se tiču pravnog oblika i vlasničkih struktura te prepreke u pogledu osnivanja interdisciplinarnih poduzeća za pružanje usluga. Razmotriti jesu li prepreke pristupu reguliranim zanimanjima i njihovu obavljanju proporcionalne i opravdane javnim interesom. Utvrditi razloge niske vrijednosti ugovora u okviru javne nabave u skladu sa zakonodavstvom EU-a. Znatno ojačati resurse saveznog tijela za tržišno natjecanje. 5. Nastaviti strogo nadgledati i učinkovito provoditi uređeno restrukturiranje nacionaliziranih i djelomično nacionaliziranih banaka. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 209, 2.8.1997., str. 1. [2] C(2014) 421 završna verzija. [3] P7_TA(2014)0128 i P7_TA(2014)0129. [4] SL L 140, 27.5.2013., str. 11. [5] C(2013) 8009 završna verzija [6] C(2013) 800 završna verzija. [7] C(2013) 790 završna verzija. [8] U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1466/97.