Tematsko izvješće Je li se dobro upravljalo 
ulaganjem i potporom za 
promicanje sektora vina 
i jesu li vidljivi rezultati 
u vezi s poticanjem 
konkurentnosti vina EU-a?HR 2014  br. 09
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0309-0
doi:10.2865/70278
© Europska unija, 2014.  
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet da se navede izvor.
Printed in Luxembourg
HR 2014  br. 09
Tematsko izvješće Je li se dobro upravljalo 
ulaganjem i potporom za 
promicanje sektora vina 
i jesu li vidljivi rezultati 
u vezi s poticanjem 
konkurentnosti vina EU-a?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a )
02
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice
 Pojmovnik
I. – IX. Sažetak
1. – 11. Uvod
1. – 11. Sektor vina u EU -u
12. – 15. Revizijski opseg i pristup
16. – 80. Opažanja
16. – 34. Dio I.  – Je li investicijska mjera u okviru zajedničke organizacije tržišta vina prikladno izrađena 
i provedena vodeći računa o načelu ekonomičnosti?
18. – 21. Nije dokazana potreba za dodatnim mjerama ulaganja u okviru zajedničke organizacije tržišta vina…
22. – 25. …dok je provedba ulaganja u zajedničku organizaciju tržišta vina u nekim državama članicama kasnila ili 
bila ograničena…
26. – 29. Posjećene države članice pružaju ograničena jamstva o tome da se potpora pruža samo financijski održivim 
projektima …
30. – 34. …i sustavno ne procjenjuju opravdanost projektnih troškova
35. – 64. Dio II.  – Je li mjera promidžbe prikladno osmišljena i učinkovito provedena?
37. – 42. Potpora za promidžbu također se odobrava velikim društvima koja već imaju snažan ugled i izvoznu 
tradiciju…
43. – 47. …i za koje je izgledno da su obavljala promidžbene aktivnosti bez javne potpore (tzv. učinak „mrtvog 
tereta“)
48. – 51. Nejasna definicija prihvatljivih rashoda do 2013. godine
03 Sadržaj
52. – 54. Države članice ne provjeravaju uvijek dolazi li do nepravilnog dvostrukog financiranja
55. – 64. Nedostatan revizijski trag otežava djelotvornost kontrola posjećenih država članica čiji je cilj osigurati 
postojanje i prihvatljivost promidžbenih aktivnosti
65. – 80. Dio III. – Jesu li učinci mjera prikladno prikazani?
65. – 70. Praćenje i evaluacija mjera bili su usmjereni na izlazne proizvode i financijsku provedbu, no još ne postoji 
dovoljno informacija o postignutim rezultatima
71. – 73. Učinci ulaganja u okviru zajedničke organizacije tržišta ne mogu se lako razdvojiti od učinaka ulaganja 
u okviru ruralnog razvoja…
74. – 75. Došlo je do povećanja izvoza vina država članica u zemlje koje nisu države članice EU -a…
76. – 80. …no teško je odrediti u kojoj se mjeri to povećanje može izravno pripisati mjeri promidžbe
81. – 90. Zaključci i preporuke
 Prilog I. — Glavne stavke opskrbne bilance na razini država članica skupine EU-27
 Prilog II. —  Prilog X.b Uredbe VIjeća (EZ) br. 1234/2007
 Odgovori Komisije
04
 Kratice
EFJP : Europski fond za jamstva u poljoprivredi
EPFRR : Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj
EFRR : Europski razvojni fond za regionalni razvoj
EU: Europska unija
EU-27 : Europska unija sastavljena od 27 država članica
ha: hektar
hl: hektolitar
NPP : Nacionalni program potpora
ZOI : Zaštićena oznaka izvornosti
ZOZP : Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla
RR: Ruralni razvoj
USD : američki dolar
ZOT vina : Zajednička organizacija tržišta vina
05
 Pojmovnik
Mjera destilacije sporednih proizvoda : Potpora koja se dodjeljuje za dobrovoljnu ili obveznu destilaciju 
sporednih proizvoda u proizvodnji vina (komina od grožđa i vinski talog) koja se provodi u skladu s uvjetima 
propisanima Prilogom XV.b točkom D Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007.
Koncentrirani mošt od grožđa : Koncentrirani mošt od grožđa je nekaramelizirani mošt koji se dobiva djelomičnom 
dehidracijom mošta od grožđa koja se provela bilo kojim dopuštenim postupkom osim djelovanja izravne topline.
Krizna destilacija : Potpora dodijeljena do 31. srpnja 2012. godine za dobrovoljnu ili obveznu destilaciju viška 
vina za koju se država članica odlučila u opravdanim kriznim slučajevima s ciljem smanjenja ili uklanjanja viška 
i istovremeno osiguravanja kontinuiteta ponude od jedne do druge berbe.
Učinak „mrtvog tereta“ (eng. deadweight ): situacija u kojoj bi se subvencionirani projekt djelomično ili u cijelosti 
proveo i bez bespovratne pomoći.
Ekonomičnost : Načelo ekonomičnosti odnosi se na postizanje određene razine izlaznih proizvoda (eng. outputs ) ili 
rezultata uz najmanji mogući trošak.
Djelotvornost : Načelo djelotvornosti odnosi se na postizanje specifičnih ciljeva i željenih rezultata.
Učinkovitost : Načelo učinkovitosti odnosi se na postizanje najboljeg odnosa između upotrijebljenih sredstava 
i postignutih izlaznih proizvoda (eng. outputs ) ili rezultata.
Izvozne subvencije : U skladu sa zajedničkom poljoprivrednom politikom Europska unija određuje minimalne 
razine cijena za određene poljoprivredne proizvode. Te minimalne razine cijena u mnogim su slučajevima više od 
svjetske razine cijene za taj isti proizvod. U slučajevima kada se poljoprivredni proizvodi moraju izvoziti u treće 
zemlje (izvan EU -a), potrebno je premostiti razliku između razine cijene EU -a i cijene na svjetskom tržištu. Razlika 
se premošćuje plaćanjem izvoznih subvencija izvoznicima. Izvozne subvencije razlikuju se po vremenu, sektoru 
proizvodnje i proizvodima pojedinih sektora.
Mjera zelene berbe : Zelena berba znači potpuno uništavanje ili uklanjanje još nedozrelih grozdova čime se urod 
predmetnog područja smanjuje na nultu vrijednost. Potpore za zelenu berbu mogu se dodijeliti kao kompenzacija 
u obliku paušalnog plaćanja po hektaru koje utvrđuje predmetna država članica.
Premija za krčenje : Potpora koja se dodjeljuje vinogradarima za trajno povlačenje svih vinovih loza na čestici ili 
gospodarstvu.
Mjera za osiguranje berbe : Potpora čija je svrha pridonijeti osiguravanju dohotka proizvođača u slučajevima kada 
su na njega utjecaj imale prirodne katastrofe, nepovoljni klimatski uvjeti, bolesti ili najezde nametnika.
Mjera ulaganja : Potpora se može odobriti za materijalna i nematerijalna ulaganja u objekte za preradu, 
infrastrukturu vinarija i stavljanje vina na tržište s ciljem poboljšanja ukupne učinkovitosti poduzeća i odnosi 
se na jedno ili više od sljedećeg: (a) proizvodnju ili stavljanje na tržište proizvoda iz Priloga XI.b Uredbi Vijeća 
(EZ) br. 1234/2007; (b) razvoj novih proizvoda, postupaka i tehnologija povezanih s proizvodima navedenim 
u Prilogu XI.b.
06 Pojmovnik
Mjera zajedničkih fondova : Zajednički fondovi moraju pružiti potporu proizvođačima koji se žele zaštititi od 
tržišnih previranja. Potpora Zajednica za uspostavu zajedničkih fondova može se dodijeliti u obliku privremene 
ili degresivne pomoći za pokrivanje administrativnih troškova fondova. Ovu mjeru nije odabrala nijedna država 
članica.
Nacionalni program potpore/ nacionalna omotnica : Države članice proizvođačice vina koriste sredstva 
zajedničke organizacije tržišta vina EU -a kroz nacionalne programe potpore za financiranje posebnih potpornih 
mjera za pomoć sektoru vina (članak 103. i Uredbe (EZ) br. 1234/2007. Države članice Komisiji predaju petogodišnji 
program potpore koji sadrži mjere u skladu s pravilima kojima se uređuje sektor vina (članak 103. k Uredbe (EZ) 
br. 1234/2007).
Druga vina : Vina koja ne ispunjavaju uvjete za mjere promidžbe, primjerice, stolna vina bez oznake sorte grožđa.
Mjera destilacije alkohola za piće : Potpora u obliku pomoći po hektaru dodijeljena do 31. srpnja 2012. godine 
proizvođačima vina koje se destilira u alkohol za piće.
Programsko razdoblje : Nacionalni programi potpore izrađuju se za petogodišnje razdoblje. Prvo je programsko 
razdoblje bilo od 2009. do 2013. godine nakon čega je uslijedilo programsko razdoblje od 2014. do 2018. godine.
Mjera promidžbe : Potpora za informativne mjere ili mjere promidžbe u vezi s vinima Zajednice. Mjera promidžbe 
odnosi se na vina sa zaštićenom oznakom izvornosti ili zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla ili vina 
s oznakom sorte grožđa. Ova se mjera može sastojati isključivo od sljedećeg: (a) odnosi s javnošću, promidžbene 
mjere ili mjere oglašavanja; (b) sudjelovanje na događanjima, sajmovima ili izložbama od međunarodnog značaja; 
(c) informativne kampanje; (d) izrada studija o novim tržištima, nužnima za širenje tržišnog plasmana; te (e) izrada 
studija za vrednovanje rezultata promotivnih i informativnih mjera. Doprinos Zajednice promotivnim aktivnostima 
ne smije prekoračiti 50 % prihvatljivih rashoda (članak 103. p Uredbe (EZ) br. 1234/2007).
Mjera restrukturiranja i prenamjene vinograda : Potpora za restrukturiranje i prenamjenu vinograda 
može obuhvaćati samo jednu od sljedećih aktivnosti: (a) zamjenu sorti, uključujući i putem precjepljivanja; 
(b) premještanje vinograda; (c) poboljšanje tehnika upravljanja vinogradom. Uobičajena obnova vinograda 
koji su došli do kraja svog životnog vijeka neće se smatrati aktivnošću restrukturiranja i prenamjene. Potpora 
za restrukturiranje i prenamjenu vinograda može biti isključivo u jednom od sljedećih oblika: (a) naknada 
proizvođačima za gubitak prihoda koji je posljedica provedbe mjere; (b) doprinos za troškove restrukturiranja 
i prenamjene.
07 Pojmovnik
Program ruralnog razvoja : Dokument koji je pripremila država članica ili regija i koji je odobrila Komisija za 
planiranje provedbe politike ruralnog razvoja.
Program jedinstvenih plaćanja : Program potpore koji je zamijenio većinu prijašnjih plaćanja izravnih potpora 
te u kojem potpora nije povezana s obvezom proizvodnje. Umjesto toga, isplata cjelokupnog iznosa potpore 
uvjetovana je obvezom da poljoprivrednik održava zemlju u skladu s dobrim poljoprivrednim i ekološkim uvjetima 
(DPEU) i da poštuje propisane standarde upravljanja (SMR)  – tzv. „višestruka sukladnost“. Države članice mogu 
pružiti potporu vinogradarima tako da im dodijele prava na plaćanje kako je opisano u glavi III. poglavlju 3. 
Uredbe (EZ) br. 1782/2003 u skladu s Prilogom VII. točkom O te Uredbe.
Dobro financijsko upravljanje : U skladu s člankom 27. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun 
Europskih zajednica (Financijska uredba (SL L 248, 16.9.2002.)), dobro financijsko upravljanje počiva na načelima 
ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti.
Sortno vino : Vina bez oznake zemljopisnog podrijetla za koje je, pod određenim uvjetima, dopuštena naznaka 
sorte grožđa. Ova vina ispunjavaju uvjete za korištenje mjere promidžbe.
Vinska godina : Godina proizvodnje vinskih proizvoda (kako je opisano u Prilogu I. dijelu XII. Uredbe (EZ) 
br. 1234/2007). Počinje 1. kolovoza svake godine i završava 31. srpnja sljedeće godine.
08
 Sažetak
I
Europska unija (EU) najveći je proizvođač vina na svi -
jetu. 2008. godine Vijeće je pokrenulo reformu zajed -
ničke organizacije tržišta (ZOT) vina čiji je osnovni cilj 
bio poboljšati konkurentnost proizvođača vina iz EU -a 
te uravnotežiti ponudu i potražnju, i to sve u kontek -
stu višegodišnjeg strukturnog viška ponude koja je 
veća od potražnje. Glavni financijski instrumenti ove 
reforme uključivali su i privremeni program krčenja 
i uspostavu nacionalnih programa potpora, pri čemu 
države članice između 11 raspoloživih mjera biraju one 
koje su najprikladnije za njihovu specifičnu situaciju.
II
Sud je prijašnjom revizijom1 obuhvatio krčenje vino -
grada čiji je glavni cilj bio uspostaviti ravnotežu 
između ponude i potražnje. Ovom je revizijom Sud 
ispitivao je li se dobro upravljalo ulaganjem i potpo -
rom za promidžbu sektora vina, kao i jesu li vidljivi 
rezultati u vezi s poticanjem konkurentnosti vina 
EU-a. Sud je zaključio da su na upravljanje ulaganjem 
i potporom za promidžbu sektora vina tijekom počet -
nih godina obuhvaćenih revizijom negativno utjecali 
nedostaci u izradi i provedbi koji su istaknuti u ovom 
izvješću, kao i da nije uvijek bio vidljiv učinak na kon -
kurentnost vina EU -a.
III
Potreba za dodatnom mjerom ulaganja, specifičnom 
za sektor vina, nije dokazana jer je takva mjera već 
postojala u okviru politike ruralnog razvoja. Takva 
dodatna mjera čini postupke složenijima, stvara admi -
nistrativne prepreke te je u nekim državama člani -
cama dovelo do kašnjenja s provedbom ili do toga da 
su prihvatljiva ulaganja imala pretjerano ograničeni 
opseg. U vrijeme obavljanja revizije, znatan dio počet -
nih sredstava koje su države članice odobrile za mjere 
ulaganja morao se ponovno dodijeliti drugim mjerama 
nacionalnih programa potpore.
1 Tematsko izvješće br. 7/2012 „Reforma zajedničke organizacije tržišta 
vina: Dosadašnja postignuća ( http://eca.europa.eu ).IV
Nadalje, mjera ulaganja nije se provela u skladu s nače -
lom ekonomičnosti. Većina revidiranih država članica 
nije osigurala da potporu prime samo održivi projekti 
te se pojavio rizik od prekomjerne potrošnje sredstava, 
s obzirom na to da opravdanost projektnih troškova 
nije sustavno procjenjivana.
V
Promidžbene aktivnosti često se koriste za konsolida -
ciju tržišta, a ne za osvajanje novih tržišta ili oporavak 
starih tržišta. Unatoč tome što je namjera bila pružiti 
potporu malim i srednjim poduzećima, financirana su 
i velika poduzeća.
VI
Države članice nisu dovoljno pažljivo birale koje će se 
aktivnosti provesti u okviru mjere promidžbe. Kon -
kretno, Sud je prepoznao slučajeve u kojima bi kori -
snici bili snosili troškove promidžbenih aktivnosti i bez 
potpore EU -a. Nadalje, troškovi promidžbenih aktiv -
nosti, izravni troškovi i troškovi provedbenih tijela nisu 
dovoljno dobro opravdani: popratna je dokumentacija 
bila loše kvalitete ili manjkava. To onemogućuje djelo -
tvoran pregled dokumentacije kojeg obavljaju države 
članice i čiji je cilj osigurati korištenje i prihvatljivost 
promidžbenih aktivnosti.
VII
Iznos raspoloživih sredstva koja su države članice 
namijenile za mjere promidžbe u proračunu za pro -
gramsko razdoblje od 2014. do 2018. godine više je 
nego dvostruko veći od iznosa sredstava potrošenih 
u prijašnjem programskom razdoblju.2 S obzirom 
na poteškoće s kojima su se suočavale države čla -
nice pri trošenju proračuna za razdoblje od 2009. do 
2013. godine na promidžbene aktivnosti, postoji rizik 
da je proračun za razdoblje od 2014. do 2018. prevelik, 
čime se ugrožava primjena načela dobrog financijskog 
upravljanja.
2 Za mjeru promidžbe u programskom razdoblju od 2009. do 
2013. godine potrošeno je 522 milijuna eura. Za programsko 
razdoblje od 2014. do 2018. godine za mjeru promidžbe dodijeljeno 
je 1 156 milijuna eura (EU-27). To znači da je u usporedbi sa sredstvima 
potrošenima u prethodnom razdoblju došlo do povećanja od 121 %.
Sažetak 09
VIII
Komisija i revidirane države članice još ne pružaju 
dovoljno relevantnih informacija kako bi prikazale 
izravne rezultate koji proizlaze iz navedenih mjera. 
U slučaju mjere ulaganja, učinak ulaganja u zajedničku 
organizaciju tržišta vina ne može se lako razdvojiti od 
ulaganja ruralnog razvoja. U slučaju mjere promidžbe, 
korišteni su pokazatelji rezultata obuhvatili mnoge 
varijable na koje ne utječu promidžbene aktivnosti. 
Stoga rezultati mjera još nisu vidljivi.
IX
Na temelju ovih opažanja Sud preporučuje sljedeće:
Za mjeru ulaganja:
(a) Kako bi racionalizirale program pomoći, Komisija 
bi trebala pratiti korištenje sredstava, analizirati 
potrebu za mjerom i procijeniti je li sektoru vina 
u usporedbi s drugim poljoprivrednim sektorima 
potrebna dodatna pomoć za ulaganje.
(b) Države članice trebale bi ublažiti rizik po gospo -
darstvo, i to sustavnom procjenom opravdanosti 
projektnih troškova i financijske sposobnosti pod -
nositelja zahtjeva. Rezultat ovih procjena trebao 
bi biti prikladno dokumentiran. Komisija bi trebala 
osigurati da države članice djelotvorno provode 
ove provjere.
Za mjeru promidžbe:
(a) Relevantnom uredbom trebalo bi se ograničiti da 
pojedini korisnici u svakom programskom raz -
doblju predstavljaju promotivni program za iste 
ciljane zemlje. Komisija bi također trebala ograni -
čiti opseg ove mjere u vezi s prihvatljivosti oglaša -
vanja marke proizvoda te staviti veći naglasak na 
davanje prednosti malim i srednjim poduzećima 
pri korištenju mjere promidžbe.(b) Kako bi se smanjio rizik od tzv. učinka mrtvog te -
reta, Komisija bi trebala osigurati da države članice 
tijekom svojih postupaka odabira od korisnika 
zahtijevaju da oni jasno dokažu svoju potrebu za 
potporom EU -a te da se obični operativni troškovi 
ne financiraju iz proračuna EU -a.
(c) Komisija bi trebala osigurati da su popratni troško -
vi, kao što su troškovi provedbenih tijela i izravni 
troškovi, prikladno obrazloženi i da su u granici 
maksimalnog postotka ukupnih troškova.
(d) Države članice trebale bi osigurati dostatan revi -
zijski trag pri čemu je svaka pomoć za promidžbu 
prikladno dokumentirana.
(e) Komisija bi od država članica trebala tražiti da 
pomnije vrednuju rezultate promidžbenih proje -
kata. Konkretno, rezultati promidžbenih aktivnosti 
trebali bi se procjenjivati na razini korisnika, a ne 
na razini čitavog sektora vina EU -a. Države članice 
bi za procjenu i konsolidaciju njihovih rezultata 
trebale bolje koristiti izvješća koja su sastavili kori -
snici na kraju promidžbenih aktivnosti.
(f) Nakon što je prošlo dovoljno vremena, Komisija 
bi trebala analizirati u kojoj mjeri povećani prora -
čun dodijeljen nacionalnim programima potpore 
za razdoblje od 2014. do 2018. godine odgovara 
potrebama sektora vina u EU -u i apsorpcijskom 
kapacitetu država članica. Komisija bi na temelju 
ove analize trebala po potrebi prilagoditi proračun 
kako bi osigurala da se njime države članice potiču 
da budu djelotvornije u primjeni mjera.
10
 Uvod
Sektor vina u EU -u
01 
Europska unija najveći je proizvođač 
vina na svijetu. S otprilike 3 miliju -
na hektara vinove loze, EU u prosjeku 
proizvodi oko 158 milijuna hektolita -
ra vina godišnje. Prosječna godišnja 
potrošnja unutar EU -a iznosi otprilike 
127 milijuna hektolitara3. Tijekom vin -
ske godine 2011./2012., u države koje 
nisu članice EU -a izvezeno je približno 
23 milijuna hektolitara vina te je uve -
zeno 14 milijuna hektolitara vina, što 
odgovara tržišnoj vrijednosti u iznosu 
od redom 8,6 milijardi eura i 2,4 mili -
jarde  eura4 (vidjeti opskrbnu bilancu 
u Prilogu I. ).
02 
2005. godine, kada je Komisija zapo -
čela s pripremnim radom za reformu 
zajedničke organizacije tržišta (ZOT), 
postojao je strukturni višak proizvod -
nje vina koji je bio procijenjen na 
18,5 milijuna hektolitara.
03 
U priopćenju koje je poslala Vijeću 
i Europskom parlamentu5, Komisija je 
navela da je glavni razlog za reformu 
zajedničke organizacije tržišta upravo 
rastući nerazmjer ponude i potrošnje. 
2007. godine Komisija je objavila pro -
cjenu učinka6, kojom je procijenjena 
situacija u sektoru vina u EU -u. Ovom 
je procjenom učinka potvrđeno posto -
janje neodržive neravnoteže na tržištu, 
kao i smanjena konkurentnost vina iz 
EU-a u usporedbi s onima iz drugih 
zemalja.04 
2008. godine, Uredbom Vijeća (EZ) 
br. 479/2008 pokrenuta je reforma 
zajedničke organizacije tržišta vina7. 
Prema procjeni učinka, dva glavna cilja 
reforme zajedničke organizacije tržišta 
vina bila su:
 —povećati konkurentnost europskih 
vina i
 —osigurati bolju ravnotežu između 
ponude i potražnje.
05 
Od 1. kolovoza 2008. godine, mjere 
tržišnih intervencija, kao što su destila -
cija, izvozne subvencije i mjere skla -
dištenja, postepeno su se smanjivale 
te su u potpunosti završene 31. srp -
nja 2012. godine8. Rashodi tržišnih 
intervencija smanjili su se sa 364 mi -
lijuna  eura u godini koja prethodila 
provedbi reforme zajedničke organiza -
cije tržišta vina (2007./2008. g.) na nulu 
u godini 2012./2013.3 Eurostat, opskrbna 
bilanca za vino, prosječno 
u posljednjih 5 vinskih godina 
(2007./2008.–2011./2012.).
4 Izvori podataka: Eurostat, baza 
podataka COMEXT – podatci 
od 24. srpnja 2013. godine.
5 COM(2006) 319 završna verzija 
od 22. lipnja 2006.
6 SEC(2007) 893 završna verzija 
od 4. srpnja 2007.
7 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 479/2008 od 
29. travnja 2008. o organizaciji 
zajedničkoga tržišta vinom 
kojom se izmjenjuju 
uredbe (EZ) br. 1493/1999, 
(EZ) br. 1782/2003, 
(EZ) br. 1290/2005, (EZ) 
br. 3/2008 i stavljaju 
izvan snage uredbe (EEZ) 
br. 2392/86 i (EZ) br. 1493/1999 
(SL L 148, 6.6.2008., str. 1.). Ta je 
uredba stavljena izvan snage 
u kolovozu 2009. godine te je 
zajednička organizacija tržišta 
vina uključena u jedinstvenu 
organizaciju tržišta koja je 
uspostavljena Uredbom 
Vijeća (EZ) br. 1234/2007 
od 22. listopada 2007. 
o zajedničkoj organizaciji 
tržišta poljoprivrednih 
proizvoda i posebnim 
odredbama za pojedine 
poljoprivredne proizvode 
(SL L 299, 16.11.2007., str. 1.).
8 Zadržana je samo destilacija 
sporednih proizvoda jer 
je njezina svrha osigurati 
proizvodnju kvalitetnog vina, 
kao i ekološku proizvodnju 
vina.
11 Uvod
06 
Glavni financijski instrumenti refor -
mirane zajedničke organizacije tržišta 
vina za programsko razdoblje od 
2009. do 2013. godine navedeni su 
u nastavku:
(a) Dobrovoljno krčenje vinograda čija 
je svrha stvoriti sektor vina koji je 
u skladu s tržišnim uvjetima, i to 
omogućavanjem trajnog uklanja -
nja manje konkurentnih vinograda. 
Ovaj je program dovršen u vinskoj 
godini 2010./2011. U okviru ovog 
programa iskrčeno je 161 166 hek -
tara vinograda. Sredstva EU -a na -
mijenjena ovom programu iznosila 
su oko 1 025 milijuna eura.
(b) Nacionalni programi potpore 
(NPP), poznati i kao „nacionalna 
omotnica“: državama članicama 
stavljaju na raspolaganje poseban 
proračun za izradu petogodišnjeg 
programa potpore koji je sastav -
ljen od nekoliko mjera koje se bira -
ju s popisa 11 raspoloživih mjera9. 
Ti programi potpore dostavljaju 
se Komisiji na odobrenje. Za svoje 
nacionalne programe potpore go -
dišnji se proračun dodjeljuje 18 dr -
žava članica. Za prvo programsko 
razdoblje u trajanju od pet godina 
ukupan proračun iznosi 5,3  mili -
jarde  eura. Pripadajući godišnji 
proračuni po državama članicama 
prikazani su u  Prilogu II.
(c) Prijenos sredstava10 u postojeće 
programe ruralnog razvoja u svrhu 
povećanja potpore povezane s ru -
ralnim razvojem u vinogradarskim 
regijama.07 
Osim programa jedinstvenih plaćanja11, 
financijski najvažnije mjere koje su 
države članice uključile u svoje nacio -
nalne programe potpore za program -
sko razdoblje od 2009. do 2013. godine 
su restrukturiranje i zamjena sorti 
vinograda (43 % proračuna za nacio -
nalne programe potpore, tj. više od 
2 milijarde  eura tijekom petogodišnjeg 
razdoblja), promidžba i ulaganje (svaka 
od ove dvije mjere predstavlja 10 % 
proračuna za nacionalni program pot -
pora, tj. redom 522 i 518 milijuna eura) 
(vidjeti  grafikon 1. ). Svrha je ove tri 
mjere povećati konkurentnost sektora 
vina i iskazati nastojanje da se prijeđe 
s mjera tržišnih intervencija na mjere 
usmjerene na tržište, kako je uređeno 
novom zajedničkom organizacijom 
tržišta vina.9 Te su mjere: restrukturiranje 
i prenamjena vinograda, 
zelena berba, zajednički 
fondovi, program jedinstvenih 
plaćanja, promidžba, 
ulaganja, destilacija sporednih 
proizvoda, kao i tri privremene 
mjere koje su završene 
31. srpnja 2012. godine 
(destilacija alkohola za piće, 
krizna destilacija, korištenje 
koncentriranog mošta od 
grožđa).
10 Iznosi utvrđeni člankom 
190.a stavkom 2. Uredbe 
(EZ) br. 1234/2007, na 
temelju povijesnih troškova 
propisanih Uredbom 
Vijeća (EZ) br. 1493/1999 od 
17. svibnja 1999. o zajedničkoj 
organizaciji tržišta vina 
(SL L 179, 14.7.1999., str. 1.) 
za interventne mjere za 
regulaciju tržišta kako 
je navedeno u članku 3. 
stavku 1. točki (b) Uredbe 
Vijeća (EZ) br. 1290/2005 od 
21. lipnja 2005. o financiranju 
zajedničke poljoprivredne 
politike (SL L 209, 11.8.2005., 
str. 1.).
11 Program jedinstvenih plaćanja 
jedna je od mjera raspoloživih 
u okviru nacionalnog 
programa potpora, ali se 
ne smatra da on izravno 
pridonosi konkurentnosti 
sektora vina. Dodijeljena 
sredstva za ovu mjeru 
tijekom razdoblja od 2009. 
do 2013. godine iznosila su 
510 milijuna  eura.
12 Uvod
08 
Mjera ulaganja sastoji se od potpo -
re koja se dodjeljuje za materijalna 
ili nematerijalna ulaganja u objekte 
za preradu, infrastrukturu vinarija 
i stavljanje vina na tržište. Cilj je ove 
potpore poboljšati ukupnu učinko -
vitost poslovanja poduzeća12. Države 
članice moraju definirati prihvatljive 
investicijske operacije. Maksimalna 
stopa pomoći iznosi 40 %13 prihvatljivih 
troškova ulaganja, što se u projektima 
koje je odabrao Sud može kretati od  
6 000 eura za novu čepilicu za navojne 
čepove do 10,3 milijuna eura za izgrad -
nju i opremanje nove zadruge u kojoj 
se okupilo nekoliko zadruga.12 Članak 103.u Uredbe (EZ) 
br. 1234/2007.
13 Ostale stope pomoći: 50 % 
u regijama koje su klasificirane 
kao konvergentne regije 
u skladu s Uredbom Vijeća 
(EZ) br. 1083/2006 od 
11. srpnja 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom 
fondu i Kohezijskom fondu 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1260/1999 
(SL L 2010, 31.7.2006., str. 25.), 
75 % u najudaljenijim 
regijama u skladu s Uredbom 
Vijeća (EZ) br. 247/2006 
od 30. siječnja 2006. 
o utvrđivanju posebnih 
mjera za poljoprivredu 
u najudaljenijim regijama 
Unije (SL L 42, 14.2.2006., 
str. 1.) ili 65 % na manjim 
otocima u Egejskom moru 
u okviru značenja Uredbe 
Vijeća (EZ) br. 1405/2006 od 
18. rujna 2006. o utvrđivanju 
posebnih mjera za 
poljoprivredu u korist manjih 
egejskih otoka i o izmjeni 
Uredbe (EZ) br. 1782/2003 
(SL L 265, 26.9.2006., str. 1.).Grafikon 1.Udio najvažnijih mjera nacionalnog programa potpora (programsko razdoblje od 
2009. do 2013. godine)
Restrukturiranje 43 %
Promidžba 10 %Ostalo* 14 %
Program jedinstvenih plaćanja 10 % 
Ulaganja 10 %Okončane mjere** 13 %
* Destilacija sporednih proizvoda, osiguranje berbe, zelena berba, aktualni planovi, u skladu s Uredbom br. 1493/1999.
** Mjere zaključene od vinske godine 2012./2013.:  pomoć za destilaciju alkohola za piće, kriznu destilaciju i korištenje koncentriranog 
mošta od grožđa.
Izvor:  Komisija – financijska tablica koju dostavljaju države članice, listopad 2013. g.
13 Uvod
09 
Mjera promidžbe sastoji se od po -
pratnih informativnih mjera i mjera 
promidžbe koje se odnose na vina iz 
Zajednice u trećim zemljama, pri čemu 
se povećava njihova konkurentnost 
u tim zemljama14. Ova se mjera sastoji 
od:
 —odnosa s javnošću, promotivnih 
mjera ili mjera oglašavanja, stavlja -
jući poseban naglasak na prednosti 
proizvoda iz Zajednica, posebice 
u pogledu kvalitete, sigurnosti 
hrane i ekoloških obilježja,
 —sudjelovanja na događanjima, 
sajmovima ili izložbama od među -
narodnog značaja,
 —informativnih kampanja, posebice 
o sustavima Zajednica koji obu -
hvaćaju oznaku izvornosti, oznaku 
zemljopisnog podrijetla i organsku 
proizvodnju,
 —studija o novim tržištima, nužnih za 
širenje tržišnog plasmana,
 —studija za evaluaciju rezultata infor -
mativnih mjera i mjera promidžbe15.10 
Maksimalna stopa pomoći za mje -
ru promidžbe iznosi 50 % prihvat -
ljivih rashoda, što se u projektima 
koje je odabrao Sud može kretati 
od 30 000 eura za aktivnosti u vezi 
s odnosima s javnošću do 32,6 miliju -
na eura za ukupan niz promidžbenih 
aktivnosti opisanih u prethodnom 
odlomku.
11 
Mjerama ulaganja i promidžbe u okvi -
ru nacionalnog programa potpore po -
dijeljeno upravljaju Komisija i države 
članice. To znači da je Komisija ta koja 
je cjelokupno odgovorna za uprav -
ljanje navedenim mjerama, iako je 
provedba povjerena državama članica -
ma. Stoga je provedba mjera ulaganja 
i promidžbe te povezanih kontrolnih 
sustava u velikoj mjeri u nadležnosti 
država članica16. Krajnji korisnici ovih 
mjera moraju poštovati uvjete propisa -
ne zakonodavstvom EU -a ili nacional -
nim/regionalnim zakonodavstvom.14 Na temelju Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 3/2008 od 17. prosinca 2007. 
o informiranju i promotivnim 
mjerama za poljoprivredne 
proizvode na unutarnjem 
tržištu i u trećim zemljama 
(SL L 3, 5.1.2008., str. 1.), 
Komisija može izravno 
dodijeliti pomoć za 
informativne kampanje 
o sustavu klasifikacije vina 
u Europskoj uniji. Takve 
informativne kampanje općeg 
karaktera različite su od 
posebnih potpornih aktivnosti 
koje se navode u ovom 
izvješću. 21. studenoga 
2013. godine Komisija je 
predložila da se stavi izvan 
snage i zamijeni Uredba 
(EZ) br. 3/2008. U skladu 
s prijedlogom, pomoć bi 
trebala biti raspoloživa 
za informativne mjere 
i mjere promidžbe kojima 
se vino povezuje s drugim 
poljoprivrednim proizvodima, 
pod uvjetom da se ne pruža 
nijedna druga vrsta pomoći 
u okviru drugih mjera EU -a.
15 Članak 103.p Uredbe (EZ) 
br. 1234/2007.
16 Člankom 76. Uredbe 
Komisije (EZ) br. 555/2008 od 
27. lipnja 2008. o utvrđivanju 
detaljnih pravila za 
provedbu Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 479/2008 o zajedničkoj 
organizaciji tržišta vina u vezi 
s programima potpore, 
trgovinom s trećim zemljama, 
proizvodnim potencijalom 
i o nadzoru u sektoru vina 
(SL L 170, 30.6.2008., str. 1) 
kojom se provodi osnovna 
uredba Vijeća o zajedničkoj 
organizaciji tržišta vina 
propisano je da: „Ne dovodeći 
u pitanje posebne odredbe 
ove Uredbe ili drugo 
zakonodavstvo Zajednice, 
države članice uvode kontrole 
i mjere u mjeri potrebnoj za 
osiguranje pravilne primjene 
Uredbe (EZ) br. 479/2008 
i ove Uredbe. Moraju biti 
djelotvorne, razmjerne 
i odvraćajuće, tako da time 
pružaju odgovarajuću 
zaštitu financijskih interesa 
Zajednica.“
14
 Revizijski opseg  
i pristup
12 
Posljednje je izvješće Suda o zajednič -
koj organizaciji tržišta vina objavljeno 
2012. godine17. Izvješćem su obuhvaće -
na dva financijski najvažnija programa 
pomoći u okviru reforme zajedničke 
organizacije tržišta vina – krčenje vino -
grada i restrukturiranje i zamjena sorti 
vinograda – te je u njemu posebice 
riječ o tome kako ti programi doprino -
se uravnoteženju ponude i potražnje 
na tržištu vina u EU -u, što je jedan od 
dva glavna cilja reforme (vidjeti odlo -
mak 4.). Kako bi dovršio svoju reviziju 
reforme zajedničke organizacije tržišta 
vina, Sud je pokušao obuhvatiti glavne 
mjere za konkurentnost koje su države 
članice odabrale u svojim nacionalnim 
programima potpore: ulaganja i pro -
midžbu. Svrha je revizije bila pružiti 
odgovor na sljedeća pitanja: „Je li se 
dobro upravljalo ulaganjem i potpo -
rom za promicanje sektora vina i jesu 
li vidljivi rezultati u vezi s poticanjem 
konkurentnosti vina EU -a?“
13 
Revizijom se ispitivalo jesu li mjere 
ulaganja i promidžbe bile prikladno 
osmišljene. Sud je također ispitivao 
raspoložive podatke o praćenju i evalu -
aciji kako bi procijenio jesu li Komisija 
i države članice učinkovito ostvarile 
očekivane rezultate. Što se tiče mjere 
ulaganja, Sud je već revidirao učinko -
vitost sličnih mjera ulaganja u okviru 
politike ruralnog razvoja18. Stoga se 
Sud usredotočio na aspekte u vezi 
s ekonomičnosti ove mjere, kao što 
je financijska održivost i opravdanost 
troškova podržanih ulaganja. Ovaj re -
vizijski opseg odražava se u sljedećim 
glavnim potpitanjima:(a) Je li investicijska mjera u okviru 
zajedničke organizacije tržišta 
vina prikladno osmišljena i pro -
vedena vodeći računa o načelu 
ekonomičnosti?
(b) Je li mjera promidžbe prikladno 
osmišljena i učinkovito provedena?
(c) Jesu li učinci mjera prikladno 
prikazani?
14 
Revizija je bila usmjerena na projekte 
koji su financirani između vinske go -
dine 2008./2009. i 2010./2011., tj. obu -
hvatila je prve tri godine provedbe 
reforme. Sud je posjetio nadležne 
službe Komisije i sljedeće države člani -
ce i regije: Austrija, Francuska – regije 
Akvitanija i Languedoc -Roussillon, 
Italija – regije Lacij i Veneto, Portugal 
i Španjolska – regija Katalonija. Pet 
posjećenih država članica čine redom 
95 % i 82 % rashoda za mjere promidž -
be i ulaganja u prvom programskom 
razdoblju (od 2009. do 2013. g.).17 Tematsko izvješće br. 7/2012 
(http://eca.europa.eu )
18 Tematsko izvješće br. 8/2012, 
1/2013 i 6/2013  
(http://eca.europa.eu ).
15 Revizijski opsegi pristup 
15 
Na terenu je posjećeno ukupno 37 
korisnika pomoći: 23 za promidžbene 
projekte, 11 za ulagačke projekte i 3 
za promidžbene i ulagačke projekte. 
Nadalje, pregledom dokumentacije za 
ispitivanje odabrana su 73 projekta. 
Ukupno je analizirano 113 projekata 
(79 u vezi s mjerama promidžbe i 34 
s mjerama ulaganja)19. Odabir uzorka 
temeljio se na značajnosti projekata 
i vrsti korisnika kako bi se odabrao 
niz projekata koji je reprezentativan 
za projekte financirane u predmetnoj 
državi članici.19 Analizirano je više 
promidžbenih projekata nego 
ulagačkih projekata jer su 
dvije države članice kasnile 
s provedbom odabrane mjere 
ulaganja, dok je jedna država 
članica odlučila ne provoditi tu 
mjeru.
16
 Opažanja
Dio I. – Je li investicijska 
mjera u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina 
prikladno izrađena i pro -
vedena vodeći računa 
o načelu ekonomičnosti?
16 
Za dobro financijsko upravljanje od 
ključne je važnosti dobro osmisliti 
mjere. Mjerom ulaganja dodjeljuje 
se javna potpora vrsti poduzeća koja 
ispunjava uvjete i za financiranje EU -a 
u okviru politike ruralnog razvoja. 
Kako bi bila dobro osmišljena, mjera 
u okviru zajedničke organizacije tržišta 
vina trebala bi biti u skladu s utvrđe -
nom potrebom koju ne zadovoljavaju 
postojeće mjere. Ona također ne bi 
smjela predstavljati dodatan admini -
strativni teret za provedbena tijela.
17 
Kako bi se provele mjere ulaganja 
u skladu s načelom ekonomičnosti, 
države članice trebale bi uvesti admini -
strativne provjere i postupke čiji je cilj 
osigurati da:
(a) se potpora dodjeljuje financijski 
održivim projektima: kako bi se 
izbjeglo trošenje javnog novca na 
neuspješne projekte, države člani -
ce trebale bi prikladnim provjera -
ma održivosti analizirati financijsku 
situaciju podnositelja zahtjeva te 
dokumentirati takvu analizu;
(b) su troškovi koje korisnici prijavlju -
ju opravdani. Ove bi se provjere 
trebale obavljati uz pomoć pri -
kladnog sustava evaluacije, kao što 
su referentni troškovi, usporedba 
određenog broja ponuda ili procje -
njivački odbor.Nije dokazana potreba za 
dodatnim mjerama ulaganja 
u okviru zajedničke organi -
zacije tržišta vina...
18 
Bez obzira na specifičnu primjenu 
u sektoru vina (za razliku od opće pri -
mjene u svim poljoprivrednim sekto -
rima), mjera ulaganja u okviru zajed -
ničke organizacije tržišta vina u osnovi 
pokriva isti opseg kao i mjere pomoći 
za ulaganje u okviru ruralnog razvoja 
br. 121 („Modernizacija poljoprivrednih 
gospodarstava“) i br. 123 („Dodavanje 
vrijednosti poljoprivrednim i šumskim 
proizvodima“). Nadalje, kao što je već 
prikazano u  okviru 1. , cilj mjere ula -
ganja u okviru zajedničke organizacije 
tržišta vina jednak je dvjema mjerama 
ulaganja u okviru ruralnog razvoja.
19 
S novom je zajedničkom organizaci -
jom tržišta vina više pomoći u okviru 
ruralnog razvoja dostupno vinogra -
darskim regijama, i to povećanjem 
proračunskih odobrenih sredstava za 
programe ruralnog razvoja u tim regi -
jama. U skladu s Prilogom X.c Uredbi 
(EZ) br. 1234/2007 od 2011. godine 
nadalje povećanje je iznosilo 121,4 mi -
lijuna  eura20 godišnje.20 Za 2009. godinu ovaj je 
proračunski prijenos iznosio 
40,5 milijuna eura, dok je 
za 2010. godinu iznosio 
80,9  milijuna  eura.
17 Opažanja
20 
Za razdoblje od 2009. do 2013. godine, 
devet država članica (Češka Republika, 
Njemačka, Španjolska, Francuska, Ita -
lija, Cipar, Mađarska, Austrija i Slovač -
ka) uključile su mjeru ulaganja u svoj 
nacionalni program potpore, dok 
devet država (Bugarska, Grčka, Litva, 
Luksemburg, Malta, Portugal, Rumunj -
ska, Slovenija i Ujedinjena Kraljevina) 
to nisu učinile 22. Portugal je odlučio ne 
uključiti mjeru ulaganja u svoj nacio -
nalni program potpora, s obzirom na 
to da je prikladna potpora već bila ras -
položiva u okviru programa ruralnog 
razvoja: naime, za programsko razdo -
blje ruralnog razvoja od 2007. do 2013. 
godine, 13,5 % ukupnog proračuna za 
dvije mjere pomoći za ulaganje pove -
zane s ruralnim razvojem dodijeljeno 
je portugalskom sektoru vina.21 
Sud smatra da nije očigledno zašto je 
za sektor vina bila izričito potrebna 
dodatna pomoć za ulaganje, s obzirom 
na to da je takva pomoć već bila ras -
položiva za sve poljoprivredne sektore 
u okviru politike ruralnog razvoja te su 
već bila povećana odobrena prora -
čunska sredstva za pomoć u okviru 
ruralnog razvoja za vinogradarske 
regije (vidjeti odlomak 19.). Odluka za 
stavljanjem na raspolaganje dodatnih 
sredstava nije potkrijepljena nijednom 
studijom ili analizom.22 Litva je čitavu nacionalnu 
omotnicu namijenila 
promidžbi. Luksemburg 
(od 2009./2010. g.), Malta 
i Ujedinjena Kraljevina 
dodijelile su čitave nacionalne 
omotnice programu 
jedinstvenih plaćanja.Mjere ulaganja u okviru zajedničke organizacije tržišta vina i ruralnog razvoja 
imaju jednaki cilj
(a) Mjera ulaganja u okviru zajedničke organizacije tržišta vina (članak 103.u, stavak 1. Uredbe (EZ) 
br. 1234/2007): „Potpora se može odobriti za materijalna i nematerijalna ulaganja u objekte za preradu, 
infrastrukturu vinarija i stavljanje vina na tržište s ciljem poboljšanja ukupne učinkovitosti poduzeća (…) “.
(b) Mjera 121 ruralnog razvoja (članak 26. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1698/200521): „Potpora navedena u članku 
20. točki (b) podtočki i. odobrava se za stvarna i/ili nematerijalna ulaganja koja: (a) „poboljšavaju ukupne 
rezultate poljoprivrednoga gospodarstva (…)“ .
(c) Mjera 123 ruralnog razvoja (članak 28. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 1698/2005): „Potpora navedena u članku 
20. točki (b) podtočki iii. odobrava se za stvarna i/ili nematerijalna ulaganja koja:  (a) poboljšavaju ukupne 
rezultate poduzetnika (…)“.
21 Uredba Vijeća (EZ) br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) 
(SL L 277, 21.10.2005., str 1.).Okvir 1.
18 Opažanja
...dok je provedba ulaganja 
u zajedničku organizaciju 
tržišta vina u nekim drža -
vama članicama kasnila ili 
bila ograničena...
22 
Zbog toga što su se mjere ulaganja 
u okviru zajedničke organizacije tržišta 
vina i ruralnog razvoja provodile pa -
ralelno od vinske godine 2008./2009., 
bilo je potrebno svesti rizik od dvo -
strukog financiranja na najmanju 
moguću razinu. Države članice stoga 
su u okviru mjera zajedničke organi -
zacije tržišta bile obvezne financirati 
operacije različite od onih financiranih 
u skladu s programima ruralnog razvo -
ja23. Potreba za uspostavom i osigura -
vanjem poštovanja crte razgraničenja 
između vrlo sličnih mjera (posebice 
crte razgraničenja između mjere br. 
123 u okviru ruralnog razvoja i mjere 
ulaganja u okviru zajedničke organi -
zacije tržišta vina) povećala je admini -
strativni teret za države članice koje su 
morale izmijeniti postojeće programe 
ruralnog razvoja prije provedbe mjere 
ulaganja u okviru zajedničke organiza -
cije tržišta.
23 
U Italiji i Španjolskoj je obveza za uspo-
stavom navedene crte razgraničenja 
uzrokovala znatno kašnjenje u pro -
vedbi mjere ulaganja u okviru zajed -
ničke organizacije tržišta vina24. U tim 
državama članicama, programima za 
ruralni razvoj upravlja se na regional -
noj razini te stoga crtu razgraničenja 
mora odrediti svaka zasebna regija. 
Provedba mjere u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina kasnila je tri 
godine. U Italiji je potrošeno tek 44 % 
izvorno predviđenog iznosa.24 
Nadalje, crta razgraničenja između ak -
tivnosti prihvatljivih u okviru različitih 
mjera u velikoj je mjeri ograničila op -
seg mjere zajedničke organizacije trži -
šta u Španjolskoj. Dok se sadržaj mjere 
ulaganja u okviru ruralnog razvoja nije 
promijenio, za pomoć u okviru zajed -
ničke organizacije tržišta vina bila su 
prihvatljiva samo ulaganja španjolskih 
korisnika u EU -u, ali izvan nacionalnog 
teritorija Španjolske. Kao rezultat toga, 
Španjolska je potrošila 295 000 eura za 
jedan prikazani projekt, unatoč počet -
noj prognozi od 148 milijuna eura koji 
su se trebali potrošiti za cjelokupno 
razdoblje od 2009. do 2013. godine.
25 
U Austriji i Francuskoj je crta razgrani -
čenja uspostavljena na središnjoj razini 
te je mjera ulaganja već bila provede -
na u vinskoj godini 2008./2009. bez 
ikakvih kašnjenja.
Posjećene države članice 
pružaju ograničena jamstva 
o tome da se potpora pruža 
samo financijski održivim 
projektima...
26 
Člankom 103.u stavkom 2. Uredbe 
(EZ) br. 1234/2007 propisano je da se: 
„potpora ne smije dodjeljivati podu -
zećima koja se nalaze u teškoćama25“. 
Ipak, ako se u trenutku podnošenja 
zahtjeva za bespovratnim sredstvima 
slaba financijska situacija poduzeća ne 
smatra poteškoćom, to može ugroziti 
održivost projekta kojeg takvo podu -
zeće predstavlja. Obavljanje provjera 
održivosti prije dodjele potpora tre -
nutačno nije izričita zakonska obveza 
država članica.23 Članak 20. stavak 2. Uredbe 
(EZ) br. 555/2008: „Za 
određenu državu članicu ili 
regiju, potpora iz članka 15. 
Uredbe (EZ) br. 479/2008 
na temelju nacionalnog 
programa potpore u skladu 
s glavom II. te Uredbe ne 
dodjeljuje se ni za jednu 
aktivnost za koju se dobiva 
potpora na temelju programa 
za ruralni razvoj te države 
članice ili regije u skladu 
s Uredbom (EZ) br. 1698/2005“.
24 U dokumentu COM(2012) 
737 završna verzija od 
10. prosinca 2012. u dijelu 
4.3. stoji: „Problemi 
s razgraničenjem u sličnim 
aktivnostima povezanima 
s programima za ruralni 
razvoj uzrokovali su kašnjenja 
u provedbi ove mjere, 
posebice u Italiji i Španjolskoj“.
25 Smjernice Zajednica 
o državnoj pomoći za 
spašavanje i restrukturiranje 
poduzeća u poteškoćama: 
„za tvrtku se smatra da je 
u poteškoćama ako nije 
u mogućnosti ili vlastitim 
sredstvima ili sredstvima 
koja može dobiti od vlasnika/
dioničara ili vjerovnika, 
pokriti gubitke koji bi, 
bez intervencije javnih 
tijela, u kratkoročnom ili 
dugoročnom razdoblju 
gotovo sigurno doveli do 
stečaja.“
19 Opažanja
27 
Komisija državama članicama nije upu -
tila nikakve smjernice o postupcima 
odabira projekata povezanih s mjera -
ma ulaganja. Revizijom je utvrđeno da 
je od četiri posjećene države članice 
koje su provodile mjeru ulaganja, samo 
regija Veneto (Italija) obavila značajne 
provjere održivosti, što je uključivalo 
ispitivanje financijskog stanja korisnika 
(vidjeti okvir 2. ). Regija Lacij u Italiji 
primjenjivala je manje detaljan evalua -
cijski sustav koji se temeljio na uspo -
redbi godišnjih troškova podnositelja 
zahtjeva za godinu koja je prethodila 
ulaganju s očekivanim učinkom ulaga -
nja na računovodstvenu dokumentaci -
ju za godinu nakon ulaganja.28 
U Austriji i Francuskoj postupak odabi -
ra temeljio se na načelu „prvenstva do -
laska“, odnosno na temelju redoslijeda 
podnošenja zahtjeva. Iako poduzeća 
u poteškoćama nisu ispunjavala uvjete, 
manjkavost postupka odabira dovela 
je do toga da se nije moglo jamčiti 
da su od svih prihvatljivih projekata 
potporu dobili samo oni održivi (vidjeti 
okvir 2. ).
Provjere održivosti: Dobri i loši primjeri iz prakse
U regiji Veneto u Italiji utvrđeni su kriteriji za odabir i uključivali su i informatički alat za procjenu predvidivog 
uspjeha ulaganja na temelju ekonomskih podataka koje je dostavio korisnik. Mogli su se subvencionirati samo 
projekti za koje je utvrđeno da su ekonomski održivi, tj. automatski su isključivani neodrživi projekti.
U Austriji je Sud utvrdio da je 2009. godine odobren ulagački projekt za postrojenje za buteljiranje zadruge 
koja je trenutačno u postupku likvidacije. Nije postojao kriterij za odabir koji bi omogućio utvrđivanje neo -
drživosti projekta ove zadruge s obzirom na njezinu financijsku situaciju. Zadruzi je odobrena pomoć unatoč 
tome što je imala negativne godišnje rezultate i smanjeni kapital prije ulaganja te je kontinuirano gubila 
članove od barem 2006. godine.Okvir 2.
29 
U Španjolskoj se postupak odabira sa -
stojao od evaluacije održivosti projek -
ta i financijske situacije korisnika. Ipak, 
za odabir projekta nije bio potreban 
određeni minimalni broj bodova nakon 
obavljene evaluacije.
20 Opažanja
...i sustavno ne procjenjuju 
opravdanost projektnih 
troškova
30 
Države članice trebale bi provjeriti 
projektne zahtjeve kako bi osigurale 
da su troškovi koje će EU refundirati 
opravdani, što uključuje provjeravanje 
zahtjeva prema referentnim troškovi -
ma, kao i dostavljanje različitih ponu -
da, tako da se cilj mjere postigne uz 
razumni trošak26, tj. na učinkovit način. 
Revizijom je procijenjeno jesu li države 
članice uvele službeni sustav procjene 
opravdanosti troškova.
31 
Revizijom je utvrđeno da samo dvije 
od četiri posjećene države članice koje 
provode mjeru ulaganja primjenjuju 
takav postupak. Italija (Veneto i Lacij) 
i Španjolska procjenjuju opravdanost 
troškova putem formaliziranih postu -
paka prije odobrenja zahtjeva. Preci -
znije, podnositelji zahtjeva obvezni su 
za svoje ulagačke aktivnosti dostaviti 
tri različite ponude s izborom jedne 
od te tri ponude. Valjanost tog odabira 
može procijeniti vanjski ocjenjivač.
32 
No procjenu opravdanosti troškova 
koju su provele talijanske vlasti (u 
Venetu i Laciju) ugrozila je činjenica 
da se kupovina drvenih bačvi za vino 
koje je u postupku starenja smatrala 
prihvatljivim troškom ulaganja, iako ih 
je zapravo potrebno zamijeniti nakon 
tri godine. U Francuskoj i Austriji takva 
se ulaganja nisu smatrala prihvatljivim 
aktivnostima.33 
Iako je u nedavno objavljenim smjer -
nicama27 Komisija navela da je kupnja 
bačvi potencijalno prihvatljivo ulaga -
nje, uredbom je propisano minimalno 
trajanje ulaganja od barem pet godi -
na28. S obzirom da se navedene bačve 
obično koriste samo tri godine, njihova 
kupovina nije u skladu s propisima 
EU-a. Nadalje, ograničeni vijek takvog 
ulaganja predstavlja znatan rizik da bi 
se bačve mogle kupiti kako bi zamije -
nile postojeće, a ne kako bi se pove -
ćala količina vina koje je u postupku 
starenja.
34 
U Francuskoj i Austriji procjena oprav -
danosti troškova nije formalizirana. 
Takva se procjena temeljila na stručnoj 
prosudbi osobe koja je pregleda -
la prijavu. Stoga Sud nije pronašao 
dokaze da su države članice sustavno 
procjenjivale opravdanost projektnih 
troškova. Nadalje nije postojala obveza 
dostavljanja različitih ponuda potenci -
jalnih dobavljača.26 Članak 24. stavak 2. Uredbe 
Komisije (EU) br. 65/2011 
od 27. siječnja 2011. o 
utvrđivanju detaljnih pravila 
za provedbu Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 1698/2005 u vezi 
s primjenom postupaka 
kontrole, kao i uvjeta 
višestruke sukladnosti 
u vezi s mjerama ruralnog 
razvoja (SL L 25, 28.1.2011., 
str. 8.), koja je primjenjiva na 
ulaganja u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina, 
kako je propisano člankom 
77. stavkom 5. Uredbe 
br. 555/2008, propisuje: 
„(Kontrola usklađenosti 
zahtjeva za potporu 
posebno uključuje potvrdu 
provjera): opravdanosti 
predloženih troškova, koji se 
procjenjuju odgovarajućim 
sustavom vrednovanja 
poput referentnih troškova, 
usporedbe različitih ponuda 
ili procjenom procjenjivačkog 
odbora“.
27 Smjernice za provedbu 
nacionalnih programa 
potpore u sektoru vina 
u skladu s uredbama 
(EZ) br. 1234/2007 
i (EZ) br. 555/2008 od 
25. veljače 2013.
28 Sukladno članku 72. Uredbe 
(EZ) br. 1698/2005 na koji se 
poziva članak 103.u Uredbe 
(EZ) br. 1234/2007.
21 Opažanja
Dio II. – Je li mjera pro -
midžbe prikladno osmi -
šljena i učinkovito 
provedena?
35 
promidžbene aktivnosti „odnose se na 
vina sa zaštićenom oznakom izvornosti 
ili zaštićenom oznakom zemljopisnog 
podrijetla ili vina s naznakom sorte 
vinove loze“29. Sva su ostala vina nepri -
hvatljiva za mjere promidžbe.
36 
Mjera promidžbe bi kako bi bila 
prikladno osmišljena i djelotvorno 
provedena trebala:
 —biti usmjerena na korisnike kojima 
su potrebne javne subvencije za 
ostvarenje ciljeva mjere, a to su 
poboljšanje ugleda kvalitetnih 
vina iz EU -a, oporavak starih tržišta 
i osvajanje novih30,
 —dati prednost mikro, malim i sred -
njim poduzećima31,
 —biti provedena na način da osigura 
postojanje dostatnog revizijskog 
traga za opravdanje postojanja 
i prihvatljivosti promidžbenih 
aktivnosti.Potpora za promidžbu tako -
đer se odobrava velikim 
društvima koja već imaju 
snažan ugled i izvoznu 
tradiciju...
37 
Unatoč tome što zakonodavac daje 
prednost malim i srednjim poduze -
ćima, u svim posjećenim državama 
članicama, osim u Austriji, pomoć 
za promidžbu odobrena je velikim 
društvima za proizvodnju vina koja 
imaju dugu izvoznu tradiciju32. Neka su 
od njih već prisutna u trećim zemlja -
ma putem lokalnih partnera ili imaju 
vlastite distributere i prodajne mreže. 
Potreba za proračunskom potporom 
EU-a tim poduzećima nije jasno vidljiva 
(vidjeti okvir 3. ). Nadalje dostupnost 
pomoći EU -a za navedene svrhe potiče 
ova poduzeća na razmjerno smanjenje 
vlastitih financijskih sredstava za mjere 
promidžbe.
38 
Sud smatra da, u ovom kontekstu, bes -
povratna sredstva dodijeljena u okviru 
mjere promidžbe za zajedničku orga -
nizaciju tržišta vina ne doprinose učin -
kovito poboljšanju ugleda vina iz EU -a, 
osvajanju novih tržišta ili oporavku 
starih. U slučaju velikih društava, koja 
su već dugo prisutna na tim tržištima, 
bespovratna sredstva imaju učinak 
zaštite ili konsolidacije postojećih 
tržišnih udjela. U takvim slučajevima, 
s obzirom da na to da je konsolidacija 
prisutnosti na određenom tržištu aktiv -
nost koja se provodi kontinuirano kako 
bi se zadržala prisutnost i vidljivost na 
tržištu, doprinos EU -a za takvu vrstu 
aktivnosti u osnovi se pretvara u dje -
lomično subvencioniranje operativnih 
rashoda poduzeća.29 Članak 103.p, stavak 2. Uredbe 
(EZ) br. 1234/2007.
30 Uvodna izjava 5. Uredbe (EZ) 
br. 479/2008.
31 Članak 4. Uredbe (EZ) 
br. 555/2008 „Prednost se 
daje mikro, malim i srednjim 
poduzećima (…)“.
32 U Španjolskoj, Francuskoj, 
Italiji i Portugalu neki 
revidirani korisnici već 
imaju društva kćeri prisutna 
na tržištima zemalja koje 
nisu u EU -u za provedbu 
marketinških aktivnosti 
prije financiranja sredstvima 
zajedničke organizacije tržišta 
(ZOT). U Španjolskoj su dva 
velika korisnika obavljala 
promidžbene aktivnosti 
u zemljama u kojima su bili 
prisutni više od 60 godina.
22 Opažanja
39 
To potvrđuje i činjenica da se tako 
veliki korisnici godinu za godinom 
prijavljuju za promotivne subvencije 
za aktivnosti na tržištima istih zemalja 
koje nisu u EU -u (tzv. trećim zemljama), 
kao što su Sjedinjene Američke Države, 
koje su najčešće ciljano tržište33. Stoga 
se ne može smatrati da je cilj takvih 
mjera promidžbe ulazak na novo trži -
šte ili ponovno preuzimanje udjela na 
postojećim tržištima.40 
Kada je stupila na snagu Uredba 
br. 555/2008, potpora za promidžbene 
aktivnosti mogla je biti dodijeljena 
na najviše tri godine predmetnom 
korisniku u predmetnoj trećoj zemlji. 
Međutim uredba je naknadno dvaput 
izmijenjena, svakog puta povećavajući 
mogućnost da isti korisnici koriste po -
moć na duža razdoblja. Prva je izmjena 
omogućila da se program promidžbe -
nih aktivnosti može obnoviti jednom 
za razdoblje od najviše dvije godine34. 
Druga je izmjena omogućila korisni -
cima iz prethodnog programskog 
razdoblja ponovnu potporu u istoj 
ciljnoj trećoj zemlji35 na najviše pet 
godina. Stoga korisnici mogu dobiti 
bespovratna sredstva za promidžbene 
aktivnosti na jednom ciljanom tržištu 
za cijelo programsko razdoblje od 
2009. do 2013. godine te obnoviti svoje 
promidžbene aktivnosti u sljedećim 
programskim razdobljima (od 2014. do 
2018. godine te nadalje).33 COM(2011) 774 završna verzija 
od 18. studenoga 2011., str. 11.
34 Članak 1. stavak 1. Uredbe 
Komisije (EU) br. 772/2010 
od 1. rujna 2010. o izmjeni 
Uredbe (EZ) br. 555/2008 
o utvrđivanju detaljnih pravila 
za provedbu Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 479/2008 o zajedničkoj 
organizaciji tržišta vina u vezi 
s programima potpore, 
trgovinom s trećim zemljama, 
proizvodnim potencijalom 
i o nadzoru u sektoru vina 
(SL L 232, 2.9.2010, str. 1.).
35 Članak 1. stavak 2. točka (a) 
Provedbene uredbe 
Komisije (EU) br. 202/2013 
od 8. ožujka 2013. o izmjeni 
Uredbe (EZ) br. 555/2008 
u pogledu podnošenja 
programa potpore u sektoru 
vina i trgovine s trećim 
zemljama (SL L 67, 9.3.2013., 
str. 10.): „za svako programsko 
razdoblje, potpora za 
promidžbu i informiranje 
traje najviše tri godine za 
dotičnog korisnika u dotičnoj 
trećoj zemlji; međutim, ako je 
potrebno, može se produljiti 
jedanput za razdoblje od 
najviše dvije godine.“Primjeri bespovratnih sredstava za promidžbu dodijeljenih poznatim i velikim pro -
izvođačima vina
Subvencionirane promidžbene aktivnosti za šampanjac
Od 2009. do 2012. godine, 2,4 milijuna eura financijskih sredstava EU -a potrošeno je za subvencioniranje pro -
midžbenih aktivnosti za proizvođače šampanjca. Ugled zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „šampanjac“ 
uspostavljen je već odavno.
Španjolska (Katalonija): šest korisnika predstavljalo je 88 % ukupno odobrenih financijskih sredstava za razdo -
blje od 2009. do 2011. godine
U Španjolskoj (Katalonija) je pri dodjeli pomoći za promidžbu vidljiva prednost dana korisnicima koji su već 
poznati i prisutni na međunarodnom tržištu i koji već imaju iskustva u izvozu. Stoga je velika količina financij -
skih sredstava za promidžbu za razdoblje od 2009. do 2011. godine dodijeljena je malom broju velikih društa -
va. Tijekom ovog razdoblja dodijeljeno je ukupno 15,2 milijuna eura potpore za 79 podnositelja zahtjeva. 88 % 
ovoga iznosa – 13,4 milijuna eura – dodijeljeno je šestorici podnositelja zahtjeva koji su poduzeća ili skupine 
poduzeća koji pojedinačno zapošljavaju više od 750 osoba te čiji godišnji promet prelazi 200 milijuna eura 
(takva društva nisu prihvatljiva za mjeru ulaganja).Okvir 3.
23 Opažanja
41 
Sud smatra da su te dvije izmjene 
potakle konsolidaciju tržišta putem 
promidžbenih aktivnosti, što nije jedan 
od ciljeva predviđenih zakonodavnim 
aktima EU -a (vidjeti odlomak 38.).
42 
Nadalje, iz financiranja nisu isključene 
mjere oglašavanja za potporu već po -
znatih komercijalnih robnih marki. Sud 
je naišao na brojne primjere u kojima 
su sredstva EU -a jednostavno zami -
jenila rashode za oglašavanje koje su 
poduzeća prethodno pokrivala sama. 
Sud je mišljenja da je potpora za već 
poznate komercijalne robne marke, 
kojom se prijašnje komercijalno finan -
ciranje koje su pružala sama poduzeća 
sada financira sredstvima EU -a, ne 
odgovara izvornoj namjeni pružanja 
potpore tržištu vina, a ne već dobro 
poznatim robnim markama (vidjeti 
i odlomak 44.).
...i za koje je izgledno da su 
obavljale promidžbene aktiv -
nosti bez javne potpore (tzv. 
učinak „mrtvog tereta“)
43 
U programskom razdoblju od 2009. 
do 2013. godine, iznosi namijenjeni 
financiranju promidžbenih projekata 
bili su veći od potražnje za pomoći. 
S obzirom na dostatnost sredstava do -
dijeljenih za mjere promidžbe, države 
članice obično pružaju potporu svim 
prihvatljivim projektima umjesto da 
primjenjuju stroge postupke odabira 
kako bi osigurale da se samo najboljim 
među prihvatljivim projektima odobri javna pomoć. U tom pogledu, revizi -
jom je otkriveno da nijedna od revidi -
ranih država članica nije provjerila jesu 
li podnositelji zahtjeva trebali javnu 
potporu. Dodjela bespovratnih sred -
stava korisnicima koji bi poduzeli takvo 
ulaganje u promidžbene aktivnosti čak 
i bez financiranja bespovratnim sred -
stvima (takozvani učinak „mrtvog tere -
ta“) smanjuje djelotvornost sredstava 
EU-a, s obzirom na to da javna sredstva 
nisu nužna za ostvarenje ciljeva mjera 
promidžbe.
44 
Revizijom su pronađeni vidljivi slu -
čajevi „mrtvog tereta“ u četiri od pet 
revidiranih država članica. Kao primjer 
toga, u  tablici  u nastavku prikazan 
je proračun za promidžbu korisnika 
iz Francuske, Austrije i Portugala za 
godine 2007. i 2008. (prije provedbe 
zajedničke organizacije tržišta vina) te 
za razdoblje od 2009. do 2011. godi -
ne (provedba promidžbe zajedničke 
organizacije tržišta vina). Revizijom 
je pronađeno da su u ovim slučajevi -
ma sredstva EU -a zamijenila znatan 
dio prethodnih troškova promidžbe 
društva. Dok je rashod portugalskog 
korisnika za 2008. godinu iznosio 
1,2 milijuna eura, u 2009. godini nje -
gov je proračunski rashod smanjen na 
0,3 milijuna  eura, pri čemu je drugih 
0,3 milijuna  eura financirao EU. Slično 
je kretanje primijećeno u slučaju au -
strijskih i francuskih korisnika. Ovo po -
kazuje da su financijska sredstva EU -a 
zamijenila znatan dio sredstava koja 
je društvo prethodno trošilo, umjesto 
da se povećala ukupna potrošnja na 
mjere promidžbe. Komisijine službe za 
reviziju već su zabilježile ovaj fenomen 
u svojim revizijskim izvješćima.
24 Opažanja
45 
Nadalje Sud je pronašao nekoliko 
slučajeva u kojima su bespovrat -
na sredstva EU -a pokrila unutarnje 
troškove nastale prije uvođenja mjere 
promidžbe. Primjerice u Španjolskoj 
su se izdvajala financijska sredstva36 
za troškove plaća za osoblje koje je 
korisnik zaposlio za upravljanje pro -
midžbom u trećim zemljama, te koje je 
na potpuno istom radnom mjestu od 
2002. godine. Nadalje pod troškovnom 
stavkom „komercijalne misije dugog 
trajanja“37 unutarnji troškovi koje bi 
inače snosio korisnik, kao što su najam 
ureda, zdravstveno osiguranje i dvije 
dodatne plaće, smatrali su se prihvatlji -
vim rashodima.46 
Kada subvencija EU -a zamijeni dio 
tekućih troškova promidžbe ili služi za 
pokrivanje rashoda koje bi korisnik io -
nako snosio, Sud smatra da rashodi koji 
se pokrivaju iz proračuna EU -a imaju 
jasan učinak „mrtvog tereta“ te stoga 
ovo predstavlja neučinkovitu uporabu 
financijskih sredstava EU -a.36 Ovaj je korisnik za vinsku 
godinu 2008./2009. prikazao 
„troškove plaća“ u iznosu od 
90 761 eura.
37 Za vinsku godinu 2008./2009. 
55 515 eura.Tablicasredstva EU -a djelomično zamjenjuju postojeće rashode za promidžbu nekih korisnika
Zemlja korisnika Ciljna zemljaProračun za promidžbu 
u eurima20 07. 2008. 2009. 2010. 2011.
Portugal SADKorisnikovi rashodi za 
promidžbu 910 200 1 164 900 323 866 304 305 304 200
Obveze sredstava EU-a 
u odobrenom zahtjevu0 0 323 866 304 305 304 200
Ukupno 910 200 1 164 900 647 732 608 610 608 400
Francuska SADKorisnikovi rashodi za 
promidžbu 1 045 000 1 186 000 725 000 743 500 797 500
Obveze sredstava EU-a 
u odobrenom zahtjevu 0 0 725 000 743 500 797 500
Ukupno 1 045 000 1 186 000 1 450 000 1 487 000 1 595 000
Austrija SAD, ŠvicarskaKorisnikovi rashodi za 
promidžbu 26 983 54 278 58 442 46 143 25 993
Isplaćena sredstva EU-a 0 0 0 8 215 25 064
Ukupno 26 983 54 278 58 442 54 358 51 057
25 Opažanja
47 
Kao što je već objašnjeno u tekstu, 
s obzirom da je dostupni iznos koje su 
države članice dodijelile za mjere pro -
midžbe bio veći od stvarne potražnje, 
države članice nisu imale poticaj za 
primjenu djelotvornih postupaka oda -
bira. Bez obzira na poteškoće u potroš -
nji smanjenih dodijeljenih sredstava za 
razdoblje od 2009. do 2013. godine38, 
odobrena sredstva za promidžbu pred -
viđena za sljedeće programsko razdo -
blje (od 2014. do 2018. godine) poveća -
na su i iznose 1 161 milijuna eura39, iako 
nije provedena analiza za utvrđivanje 
postojanja povećane potrebe. Uzima -
jući u obzir sve neučinkovitosti objaš -
njene u prethodnim odlomcima, Sud 
smatra da se dostupnošću prevelikih 
iznosa financijskih sredstava za mjeru 
znatno povećavaju rizici neučinkovite 
uporabe tih sredstava.
Nejasna definicija prihvatlji -
vih rashoda do 2013. godine
48 
Prihvatljivi rashodi nisu bili definira -
ni ni Uredbom (EZ) br. 1234/2007, ni 
Uredbom (EZ) br. 555/2008. Neposto -
janje pravne definicije „prihvatljivih 
rashoda“ dovelo je do nejasnoće 
i nestabilnosti nacionalnih odredbi za 
primjenu mjere. Bila je potrebna faza 
prilagodbe, tijekom koje su se razjasnili 
i izmijenili nacionalni propisi40. To je 
dovelo do raznolikih praksi među drža -
vama članicama. Različita su kontrolna 
tijela u nekim državama članicama 
različito tumačila pojam „prihvatljivi 
rashodi“.49 
Uredba (EZ) br. 555/2008 nedavno 
je izmijenjena41 kako bi se razjasnili 
neki aspekti „prihvatljivih rashoda“. 
Ova izmjena propisuje da su troškovi 
osoblja prihvatljivi. Međutim u članku 
13. Uredbe (EZ) br. 1290/2005 o fi -
nanciranju zajedničke poljoprivredne 
politike navedeno je da „fond ne snosi 
izdatke za administrativne i kadrovske 
troškove država članica i korisnika 
pomoći EFJP -a“. Odredbe Uredbe (EZ) 
br. 555/2008 kojima se uređuje mjera 
stoga su očito oprečne relevantnoj 
Uredbi (EZ) br. 1290/2005.
50 
Troškovi osoblja ne bi trebali biti 
prihvatljivi s obzirom na to da pogo -
duju stvaranju učinka „mrtvog tereta“ 
(vidjeti odlomak 45.)
51 
Najnovije Komisijine smjernice42, una -
toč tome što nisu pravno obvezujuće43, 
objašnjavaju određene točke u pogle -
du prihvatljivih rashoda.38 U lipnju 2008. godine, prva 
dodijeljena sredstva za 
promidžbu koja su države 
članice odobrile u svojim 
nacionalnim programima 
potpore iznosila su 
skoro 830  milijuna  eura. 
U listopadu 2013. godine 
ova su dodijeljena sredstva 
smanjena za 37 %, tj. na 
522 milijuna  eura. Osim 
Rumunjske, sve države članice 
koje su odlučile provesti mjere 
promidžbe smanjile su svoja 
predviđanja za 2008. godinu 
te su morala prenamijeniti 
financijska su sredstva za 
druge mjere.
39 U skladu s nacionalnim 
programima potpore država 
članica koja su dostavljena 
Komisiji u kolovozu 
2013. godine (EU-28).
40 Primjerice Francuska je 
objavila najmanje osam 
pravnih tekstova o provedbi 
mjere promidžbe.
41 Provedbena uredba 
Komisije (EU) br. 752/2013 
od 31. srpnja 2013. o izmjeni 
Uredbe (EZ) br. 555/2008 
u vezi s nacionalnim 
programima potpore 
i trgovinom s trećim zemljama 
u sektoru vina (SL L 210, 
6.8.2013., str. 17.).
42 Smjernice za provedbu 
nacionalnih programa 
potpore u sektoru vina 
u skladu s uredbama 
(EZ) br. 1234/2007 i (EZ) 
br. 555/2008 – Promidžba vina 
na tržištima trećih zemalja  – 
26. travnja 2013. godine.
43 Izjava o odricanju 
odgovornosti napisana je 
na prvoj stranici smjernica: 
„Cilj je ovog vodiča pomoći 
državama članicama. Postoji 
samo u informativne svrhe 
te njegov sadržaj nije nastao 
s namjenom da po potrebi 
zamijeni savjetovanje bilo 
kakvih primjenjivih pravnih 
izvora ili nužne savjete 
pravnog stručnjaka (…)“.
26 Opažanja
Države članice ne provje -
ravaju uvijek dolazi li do 
nepravilnog dvostrukog 
financiranja
52 
Države su članice dužne osigurati 
obavljanje provjera kako bi se izbje -
glo nepravilno dvostruko financiranje 
mjera u skladu s pravilima o zajednič -
koj organizaciji tržišta vina te drugim 
programima Zajednice ili nacionalnim 
programima.
53 
U Portugalu je četvero od šest posjeće -
nih korisnika imalo koristi od pomoći 
EU-a u okviru zajedničke organizacije 
tržišta vina te od Europskog fonda za 
regionalni razvoj (EFRR). Iako Sud nije 
pronašao slučajeve dvostrukog finan -
ciranja, u nedostatku dokaza o unakr -
snim provjerama s rashodima EFRR -a 
koje su provela portugalska upravljač -
ka tijela, i dalje postoji rizik od dvostru -
kog financiranja istoga rashoda iz dva 
izvora EU -a.54 
U nekim državama članicama, isto -
vremeno postojanje više nacionalnih/
regionalnih mogućnosti financiranja 
promidžbe vina u zemljama koje nisu 
u EU -u ne osigurava transparentnost 
u pogledu pomoći za promidžbu za 
vinski sektor EU -a. Unatoč nacional -
nom pravnom okviru koji onemogu -
ćava istovremeno korištenje drugih 
potpora i pomoći u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina, u Francuskoj 
se prikladno ne upravlja rizikom od 
dvostrukog financiranja. Zapravo, 
Sud je pronašao slučajeve dvostrukog 
financiranja (vidjeti okvir 4. ).
Primjer dvostrukog financiranja sredstvima EU -a i nacionalnih pomoći u Francuskoj
Korisnik je za istu promidžbenu aktivnost primio 2 000 eura od zajedničke organizacije tržišta vina EU -a i  
4 250 eura od programa nacionalne pomoći. Unatoč ograničenom iznosu, ovaj slučaj pokazuje da francuska 
upravljačka tijela nisu prikladno provjerila rizik od nepravilnog dvostrukog financiranja.Okvir 4.
27 Opažanja
Nedostatan revizijski trag 
otežava djelotvornost kon -
trola država članica čiji je cilj 
osigurati postojanje i pri -
hvatljivost promidžbenih 
aktivnosti
55 
Kontrole „moraju biti djelotvorne, 
razmjerne i odvraćajuće, tako da time 
pružaju odgovarajuću zaštitu finan -
cijskih interesa Zajednica“. Za razliku 
od mjere ulaganja, pravni okvir EU -a 
izravno ne zahtijeva kontrole na terenu 
promotivnih operacija, ali ističe po -
trebu za djelotvornim i odvraćajućim 
kontrolama44.
56 
Od pet posjećenih država članica, 
samo je Italija tijekom provedbe 
promidžbenih aktivnosti provela 
kontrole na terenu u trećim zemljama. 
Ostale države članice nisu kontrolirale 
promidžbene aktivnosti u zemljama 
koje nisu u EU -u. Španjolska provodi 
kontrole na terenu za promidžbenu 
aktivnost „Informativna putovanja 
(novinari, uvoznici, koordinatori tržišta, 
itd...) na područje proizvodnje vina“ 
samo na svojem teritoriju.57 
Mnoge promidžbene aktivnosti  – kao 
što je kušanje vina – specifične su zbog 
toga što su kratkotrajne i nematerijal -
ne – u smislu da ne ostavljaju nikakav 
fizički trag koji bi se kasnije mogao 
provjeriti. Zbog nepostojanja kontrola 
na terenu, nužan je detaljan revizijski 
trag koji bi u potpunosti pomirio odre -
đenu promidžbenu aktivnost s odgo -
varajućim računima.
58 
U Španjolskoj, Francuskoj, Italiji 
i Austriji, revizijom je utvrđeno da 
pregledani računi često nisu sadrža -
vali dovoljno pojedinosti u pogledu 
prirode provedenih promidžbenih 
aktivnosti. Obično su se takvi računi 
odnosili na opći ugovor o promidžbi ili 
na provedenu aktivnost, bez osigura -
vanja pojedinosti o različitim stavkama 
rashoda povezanima s promidžbenim 
aktivnostima.
59 
U Italiji su određeni pružatelji pro -
motivnih usluga sustavno predstav -
ljali takve opće račune, bez popratne 
dokumentacije koja bi omogućila 
utvrđivanje kojim to točno posebnim 
promidžbenim aktivnostima pripadaju 
prijavljeni rashodi (vidjeti okvir 5. ).44 Članak 76. Uredbe (EZ) 
br. 555/2008: „Države članice 
uvode kontrole i mjere u mjeri 
potrebnoj za osiguranje 
pravilne primjene Uredbe (EZ) 
br. 479/2008 i ove Uredbe.“ 
Moraju biti djelotvorne, 
razmjerne i odvraćajuće, tako 
da time pružaju odgovarajuću 
zaštitu financijskih interesa 
Zajednica“.
Opći računi bez popratne dokumentacije koji se nadoknađuju iz sredstava EU -a
U Italiji je za plaćanje potpore podnesen račun koji sadrži sljedeće informacije: „Promotivni program talijan -
skog vina: od veljače do travnja 2011. godine – 482 743,47 američkih dolara“ te je 50 % tog iznosa nadoknađe -
no sredstvima EU -a. Nisu osigurani daljnji detalji ili popratna dokumentacija za iznos naznačen u računu, kao 
što su primjerci računa za pojedinačne troškove nastale tijekom provedbe promidžbenih aktivnosti.Okvir 5.
28 Opažanja
60 
Za programsko razdoblje od 2009. do 
2013. godine korisnici mjera promidž -
be u Francuskoj mogu podnijeti zahtje -
ve za plaćanje samo na temelju tablice 
sa sažetim pregledom računa koje je 
ovjerilo revizorsko društvo (za zahtjev 
nisu bili potrebni popratni računi). 
Tablice sa sažetim pregledom računa 
ne potvrđuju prihvatljivost rashoda te 
informacije koje se u njoj nalaze nisu 
dovoljno detaljne da omoguće odgo -
varajuću provjeru zahtjeva. S obzirom 
na ovu situaciju, administrativne kon -
trole koje se temelje na takvim tablica -
ma sa sažetim pregledom ne mogu biti 
djelotvorne. To znatno povećava rizik 
od financiranja neprihvatljivih rashoda 
u okviru zajedničke organizacije tržišta 
vina.61 
Tijekom revizijskog posjeta Francuskoj, 
Sud je pronašao veliki broj neprihvat -
ljivih računa koji su uključeni u takve 
tablice te financirani u okviru zajednič -
ke organizacije tržišta (vidjeti okvir 6) .
Aktivnosti za promidžbu vina – VIP karte za Roland Garros – 50 % iznosa financi -
rano je sredstvima EU -a
Tablica sa sažetim pregledom računa jednoga korisnika čiji je ukupan iznos bio 3 405 eura svrstana je u sku -
pinu „informativnih putovanja (novinari, uvoznici, koordinatori tržišta, itd.) na područja proizvodnje vina“. Ne 
temelju ove tablice sa sažetim pregledom računa francuske su vlasti smatrale iznos prihvatljivim rashodima. 
50 % rashoda, tj. 1 703 eura financiralo se sredstvima EU -a.
Prijavljeni iznos u stvarnosti je odgovarao računu za tri VIP ulaznice za Otvoreno prvenstvo Francuske Roland 
Garros, što se ne može smatrati aktivnostima za promidžbu vina.Okvir 6.
62 
Važan primjer nedostatnog opravdanja 
troškova korisnika je slučaj takozvanih 
„provedbenih tijela“. Korisnici mogu 
imenovati provedbeno tijelo za orga -
nizaciju i koordinaciju njihovih pro -
motivnih aktivnosti. Troškovi proved -
benih tijela koja pomažu korisnicima u provedbi mjere prihvatljivi su u Italiji, 
Portugalu i Rumunjskoj. U ovim drža -
vama članicama, provedbena se tijela 
često plaćaju na temelju paušalne sto -
pe (određen postotak općih troškova 
promidžbenih aktivnosti) bez dostat -
nog obrazloženja u pogledu pružene 
usluge.
29 Opažanja
Naknade za provedbena tijela i neizravni troškovi u iznosu od ukupno 268 110 eura 
za jednu godinu
U Italiji su za promidžbeni projekt provedbenom tijelu jednog korisnika, bez detaljnog opisa pružene uslu -
ge, isplaćene naknade u iznosu od 208 530 eura, odnosno 7 % troška promidžbenih aktivnosti u vrijednosti 
od 3 milijuna eura, (vinska godina 2009./2010.). U ovom slučaju promidžbene je aktivnosti proveo korisnik. 
Nadalje korisnik je također primio 59 580 eura za neizravne troškove (2 % promidžbene aktivnosti). Sud smatra 
da kada promotivne aktivnosti provodi isključivo korisnik, isplata naknada provedbenom tijelu predstavlja 
neopravdan i prekomjeran trošak.63 
U Rumunjskoj je uporaba takvog 
provedbenog tijela obvezna. Naknade 
za takva tijela prihvatljive su prema 
paušalnoj stopi od 13 % općih rasho -
da projekta, bez ikakvog potrebnog 
obrazloženja za pruženu uslugu. Od 
2009. do 2012. godine Rumunjska je 
potrošila 1,5  milijuna  eura sredstava 
EU-a za promidžbene aktivnosti, od 
kojih je približno 200 000 eura bilo za 
provedbena tijela. U Portugalu i Ita -
liji provedbena tijela također mogu 
primiti do 13 % troškova promidžbenih 
aktivnosti.64 
Neizravni troškovi uglavnom definirani 
kao troškovi koordinacije, administra -
cije i upravljanja prihvatljivi su u svim 
posjećenim državama članicama, 
osim u Austriji. Komisija je 2013. go -
dine odobrila45 neizravne troškove 
koji ne prelaze 4 % stvarnih troškova 
provedbe projekata. Vrsta određenih 
neizravnih troškova (npr. koordinacija, 
upravljanje itd.) je, barem djelomično, 
jednaka vrsti aktivnosti koje izvode 
provedbena tijela u pripremi i proved -
bi promidžbenih aktivnosti.45 Uredba (EU) br. 752/2013 
kojom se uvodi članak 5.a 
stavak 2. u Uredbu Komisije 
(EZ) br. 555/2008.Okvir 7.
30 Opažanja
Dio III. – Jesu li učinci 
mjera prikladno 
prikazani?
Praćenje i evaluacija mjera 
usmjereni su na izlazne proi -
zvode i financijsku provedbu, 
no ne postoji dovoljno 
informacija o postignutim 
rezultatima
65 
Za prikladno upravljanje mjerom javne 
potpore prvenstveno je potrebno da 
su ciljevi mjere određeni i mjerljivi46. 
Redovito ispitivanje relevantnih ulo -
ženih sredstava (eng.  input ), izlaznih 
proizvoda (eng.  output ) i rezultata 
ključno je za prikupljanje ažuriranih 
informacija o tome napreduje li mjera 
kako je bilo zamišljeno. Također bi 
trebalo provoditi redovite evaluacije 
potpore te bi se za njih trebale koristiti, 
uz druge izvore, informacije prikuplje -
ne u svrhu praćenja. Komisija i države 
članice moći će pokazati što su posti -
gle javnim sredstvima samo uz pomoć 
relevantnih i pouzdanih informacija 
o praćenju i evaluaciji.
66 
Sud je procijenio sadrže li nacional -
ni programi potpore pet revidira -
nih država članica prikladne ciljeve 
i ključne pokazatelje uloženih sred -
stava (eng.  input ), izlaznih proizvoda 
(eng.  output ), kao i rezultata kako bi 
bilo moguće praćenje i evaluacija nji -
hovih postignuća.67 
Za programsko razdoblje od 2009. do 
2013. godine nijedna od posjećenih 
država članica nije u svojim nacional -
nim programima potpora bila usposta -
vila mjerljive ciljeve za mjeru ulaganja. 
Što se tiče mjere promidžbe, među 
posjećenim državama članicama samo 
su Austrija, Španjolska i Portugal bile 
uspostavile određene ciljeve u vezi 
s povećanjem izvoza vina u treće 
zemlje47. Nepostojanje zajedničkih 
mjerljivih ex ante  ciljeva otežava naci -
onalnim tijelima uporabu prikladnih 
alata za mjerenje učinaka promidžbe 
i mjera ulaganja. Nadalje, to sprječava 
i konsolidaciju učinaka mjera na razini 
EU-a.
68 
U pogledu pokazatelja za mjere ula -
ganja i promidžbe, godišnja izvješća 
koja države članice dostavljaju Komi -
siji48 pružaju detalje samo u pogledu 
uloženih sredstava, izlaznih proizvoda 
i aspekata izvršenja proračuna. Zaista 
ova izvješća pokazuju da je praćenje 
uglavnom potpuno u pogledu ovih 
aspekata (broj financiranih korisnika, 
potrošena sredstva, vrsta ulaganja ili 
provedena promidžba), ali i da ne po -
stoji dovoljno informacija o ostvarenim 
rezultatima. U informacijama na razini 
EU-a koje je objavila Komisija49 također 
nisu korišteni nikakvi pokazatelji rezul -
tata za evaluaciju učinaka mjera zajed -
ničke organizacije tržišta vina. Štoviše 
jedini pokazatelji u planu upravljanja 
promidžbom odnose se na pokazatelje 
uloženih sredstava ili izlaznih proizvo -
da kao što su „Udio promidžbe u vin -
skom sektoru u okviru nacionalnih 
programa potpore“, odnosno „Razina 
izvršenja i učinkovita uporaba nacio -
nalnih programa u sektoru vina“50.46 Članak 103.l Uredbe (EZ) 
br. 1234/2007. „Programi 
potpore sastoje se od 
sljedećih sastavnih 
dijelova: (a) detaljnog opisa 
predloženih mjera, kao 
i njihovih mjerljivih ciljeva 
(…) (f) kriterija i mjerljivih 
pokazatelja koji se trebaju 
koristiti za praćenje.“
47 Za kraj programskog 
razdoblja, povećanje 
u Austriji iznosilo je 25 %, 
u Španjolskoj je povećanje 
iznosilo 767 000 hl 
i 537,7 milijuna eura, dok je 
za 2012. godinu u Portugalu 
ostvaren 1 milijun hl izvoza 
u treće zemlje u vrijednosti od 
250 milijuna  eura.
48 Članak 188.a Uredbe (EZ) 
br. 1234/2007. „Države 
članice podnijet će Komisiji 
najkasnije 1. ožujka svake 
godine, a prvi put najkasnije 
1. ožujka 2010. godine, izvješće 
o provedbi mjera osiguranih 
u svojim programima 
potpore.“
49 COM (2012) 737 završna verzija 
i COM(2011) 774 završna 
verzija.
50 Plan upravljanja za 
2013. godinu Glavne uprave za 
poljoprivredu i ruralni razvoj.
31 Opažanja
69 
Posjećene države članice od korisnika 
zahtijevaju izvješće o radu na razini 
korisnika nakon provedbe subvencio -
niranih promidžbenih aktivnosti. Iako 
postoje znatne razlike u kvaliteti ovih 
izvješća, ona se zapravo ne koriste 
(npr. za analizu i konsolidaciju poda -
taka) za procjenu učinaka promidžbe -
nih projekata. Sveukupno nedostaju 
sveobuhvatne informacije o rezultati -
ma i učinku mjere. Revizijom je utvr -
đeno da su države članice tek u nekim 
izvješćima o ocjeni51 ili studijama na 
nacionalnoj razini pružile određene 
pokazatelje o rezultatima ostvarenima 
potporama za ulaganje i promidžbu.
70 
Francuska i Austrija procijenile su 
rezultate ulaganja putem „kretanja 
u prodaji vina po količini i vrijedno -
sti“. Italija je koristila „broj poduzeća 
koji uvode nove procese i/ili tehnike 
proizvodnje“. Bez obzira na važnost 
i pouzdanost ovih pokazatelja rezul -
tata, Sud je otkrio da paralelne pot -
pore za ulaganje u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina i ruralnoga 
razvoja (vidjeti odlomak 18. i  okvir 1. ) 
onemogućuju nedvojbenu primjenu 
prijavljenih rezultata na potporu zajed -
ničkoj organizaciji tržišta vina (vidjeti 
sljedeći dio). Rezultati potpore za pro -
midžbu mjere se putem „izvoza vina 
u treće zemlje“. Prema mišljenju Suda, 
ovaj je pokazatelj previše općenit, 
nije ograničen na korisnike mjere te 
pokriva brojne varijable koje utječu na 
cijeli sektor vina te koje su uglavnom 
izvan utjecaja promidžbenih aktivnosti 
(vidjeti odlomke 74. do 80.).Učinci ulaganja u okviru 
zajedničke organizacije 
tržišta ne mogu se lako raz -
dvojiti od učinaka ulaganja 
u okviru ruralnog razvoja...
71 
Kao što je već spomenuto u  okviru 1. , 
cilj mjere ulaganja u okviru zajednič -
ke organizacije tržišta vina jednak je 
dvjema mjerama ulaganja u okviru 
ruralnog razvoja. Štoviše ukupna 
sredstva za financiranje dviju mjera ru -
ralnog razvoja u sektoru vina u nekim 
su državama članicama usporediva sa 
sredstvima mjera ulaganja u okviru 
zajedničke organizacije tržišta vina52.
72 
Istovremeno postojanje mjera ulaga -
nja u okviru dvaju različitih programa 
osobito otežava evaluaciju rezultata 
ulaganja u okviru zajedničke organiza -
cije tržišta vina. 55 % korisnika oda -
branih za reviziju imalo je koristi od 
pomoći za ulaganje u okviru programa 
zajedničke organizacije tržišta vina 
i ruralnog razvoja. Čak i ako se pret -
postavi da su oba ulaganja odgovorna 
za opće povećanje uspješnosti, nije 
moguće pripisati dio ovog povećanja 
uspješnosti svakoj mjeri ulaganja (vidi 
okvir 8 .).
73 
Stoga je teško vrednovati isključivo 
učinke mjere u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina te na taj način 
procijeniti djelotvornost mjere.51 Prilog V. Uredbi (EZ) 
br. 555/2008
52 Na primjer u Austriji 
u razdoblju od 2009. 
do 2012. godine 
20,6  milijuna  eura potrošeno 
je za ulaganja u sektor vina 
u okviru ruralnog razvoja, 
a 21 milijun eura potrošen 
je u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina.
32 Opažanja
Francuski korisnici koji su koristili pomoć za ulaganje u okviru ruralnog razvoja 
te u okviru zajedničke organizacije tržišta vina za vinske godine 2009./2010. 
i 2010./2011.
Vrsta pomoći UlaganjePrihvatljivi troškovi 
u eurimaSudjelovanje EU‑a 
u eurima
Zajednička organizacija tržišta 
vinaOprema za preradu vina (tj. 
spremnici)694 279 277 711
M123 u okviru ruralnog razvojaOprema za punjenje boca 
i pohranu1 863 483 372 69753 
53 Regionalna je pomoć također iznosila 372 697 eura.
Ova su ulaganja komplementarna.
Od 2008. do 2011. godine došlo je do općeg povećanja uspješnosti poduzeća – povećanja prometa i neto 
prihoda. Nije moguće utvrditi udio ovog povećanja u svakom ulaganju.Okvir 8.
Došlo je do povećanja izvoza 
vina država članica u zemlje 
koje nisu države članice 
EU-a...
74 
Od 2009. godine, izvoz vina iz EU -a 
u zemlje koje nisu u EU -u znatno je 
porastao, dosegnuvši dosadašnju naj -
višu razinu od 23 milijuna hektolitara 
i 8,9 milijardi eura u pogledu vrijed -
nosti za 2012. godinu (vidjeti grafiko -
ne 2.a i 2.b ).75 
Prema grafikonu 2.a , od 2005. do 
2008. godine izvoz vina država članica 
skupine EU-27 povećao se za 28 %, dok 
se od 2009. do 2012. godine, tijekom 
provedbe mjere promidžbe, izvoz vina 
povećao za još 64 %. Ovaj je rast bio 
istodoban uvođenju mjera promidž -
be. Grafikon 2.b  također pokazuje da 
kretanja u izvozu vina u treće zemlje 
ukazuju na mogući povećani tržišni 
plasman vina EU -a. Takav pozitivni 
razvoj prodaje vina unutar EU -a nije 
vjerojatan jer je unutarnje tržište već 
zasićeno (preostaje mali potencijal 
u državama članicama koje uvoze 
vino).
33 Opažanja
... no nije moguće odrediti 
u kojoj se mjeri ono može 
izravno pripisati mjeri 
promidžbe
76 
Međutim uočeno povećanje ne može 
se nedvojbeno pripisati mjeri promidž -
be. Nekoliko vanjskih čimbenika kao 
što su povećanje kupovne moći potro -
šača u zemljama koje nisu u EU -u, pro -
mjene uvjeta međunarodne trgovine, 
proizvodnje vina u zemljama koje nisu 
u EU -u također imaju izravan utjecaj 
na izvoz vina država članica skupine 
EU-27. Stoga, kao što je već spomenuto 
u nekoliko Komisijinih izvješća54, nije 
moguće ustanoviti u kojoj mjeri postoji 
uzročno -posljedična veza između mje -
re i uspješnosti izvoza na razini država 
članica i EU -a.77 
Trenutačan rast u izvozu vina uglav -
nom je uzrokovan ograničenim brojem 
država, kao što je Kina55, gdje se konzu -
macija vina znatno povećala u zadnje 
vrijeme. Grafikoni 3.a i 3.b  prikazani 
u nastavku prikazuju da se od 2007. do 
2012. godine konzumacija vina u Kini 
povećala za 3,9 milijuna hektolitara te 
da se izvoz vina država članica skupine 
EU-27 u Kinu povećao za 2,2 miliju -
na hektolitara. Ovo ukazuje na to da su 
na razvoj izvoza država članica skupine 
EU-27 u Kinu utjecali vanjski čimbenici 
kao što su gospodarski rast i povećanje 
kupovne moći potrošača u toj zemlji. 
Došlo je do povećanja konzumacije 
vina čak i bez promidžbene aktivnosti.Grafikon 2.a i Grafikon  2.bIzvoz vina država članica skupine EU-27 
u treće zemlje i Sjedinjene Američke 
Države (u milijardama eura)Izvoz vina država članica skupine EU-27 
u glavne treće zemlje (u milijunima eura)
0246810
2005. 2006. 2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012.u milijardama eura  
Zemlje koje nisu u EU-u
Sjedinjene Američke Države02004006008001 000
2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012.u milijunima eura
Švicarska 
Kanada
JapanRusija
Kina
Izvor:  Eurostat, baza podataka COMEXT – podatci od 26. srpnja 2013. godine.
54 SEC(2011) 1371 završna verzija.  
Završno izvješće: „Evaluation 
des mesures appliquées 
au secteur vinicole dans 
le cadre de la Politique 
Agricole Commune“, 
listopad 2012. godine  
(http://ec.europa.eu/
agriculture ).
56 Izvoz iz država članica skupine 
EU-27 u Kinu povećao 
se za 280 % od 2009. do 
2012. godine.
34 Opažanja
78 
Unatoč rastu izvoza u apsolutnom 
smislu, izvezena vina država članica 
skupine EU-27 izgubila su udjele na 
tržištu u glavnim trećim zemljama za 
koje su bile namijenjene promidžbene aktivnosti (vidjeti grafikon 4. ). Vina 
država članica skupine EU-27 doživjela 
su porast u tržišnom udjelu uveze -
nog vina samo u Švicarskoj i Japanu. 
Komisija treba analizirati ovaj gubitak 
tržišnog udjela.Grafikon 3. a i Grafikon 3. b Grafikon 4.Konzumacija vina u Kini
Udio država članica skupine EU-27 (%) u uvozu glavnih trgovinskih partnera1 Predviđanje.
Izvor:  Konzumacija vina, Međunarodna organizacija za lozu i vino: Statističko izvješće o svjetskom vinogradarstvu. Izvoz vina država članica sku -
pine EU-27: Eurostat, baza podataka COMEXT, podatci od 17. rujna 2013. godine.
Izvor:  Ujedinjeni narodi, baza podataka COMTRADE, podatci od 20. rujna 2013. godine.Izvoz država članica skupine 27 u Kinu
13 00014 00015 00016 00017 00018 000
2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012.11 000 hl
020406080100
SAD Kina Japan Meksiko Kanada Rusija Švicarska
2007. 2012.05001 0001 5002 0002 5003 000
2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012.1 000 hl
35 Opažanja
79 
U skladu s člankom 103.p, stavkom 2. 
Uredbe (EZ) br. 1234/2007, sva vina 
nisu prihvatljiva za ovu mjeru. Vina 
poput stolnih vina bez oznake sorte 
grožđa nisu prihvatljiva (vidjeti odlo -
mak 35.). Ako je mjera promidžbe dje -
lotvorna, prihvatljiv izvoz vina država 
članica skupine EU-27 u zemlje koje 
nisu u EU -u trebao bi biti veći nego 
izvoz drugih vina.80 
Međutim u pogledu vrijednosti, pri -
hvatljiva vina nisu uspješnija na tržištu 
od ostalih vina. Prihvatljiva vina imaju 
godišnju stopu rasta od 14,8 % kako bi 
dosegnula izvoznu vrijednost od  
8 059 milijuna eura (tj. 15,4 milijuna 
hektolitara) u 2012. godini, dok nepri -
hvatljiva vina (druga vina) pokazuju 
stopu povećanja od 14,5 %56 kako 
bi dosegnula izvoznu vrijednost od 
806 milijuna eura (tj. 7,1 milijun hek -
tolitara) u 2012. godini (vidjeti grafi -
kon 5. ). Ova usporedba vrlo sličnog 
razvoja izvoza prihvatljivih nasuprot 
neprihvatljivih vina u okviru mje -
re promidžbe ukazuje na snažan 
 uzročno -posljedični učinak ostalih 
čimbenika važnih za kretanja u izvozu.Grafikon 5.Razvoj vrijednosti vina EU -a izvezenog 
u zemlje koje nisu u EU -u (2010.g.=100)
Izvor:  Eurostat, baza podataka COMEXT, podatci od 25. srpnja 2013. godine.100105110115120125130135
2010. 2011. 2012.
Prihvatljiva vina (ZOI, ZOZP, sortna vina)
druga vina56 Prosječna stopa godišnjeg 
rasta u vrijednosti izvoza 
država članica skupine EU-27 
u treće zemlje u razdoblju od 
2010. do 2012. godine – baza 
podataka COMEXT.
36
 Zaključci  
i preporuke
81 
Države članice mogu koristiti prora -
čun EU -a za financiranje ulagačkih 
i promidžbenih projekata koji teže 
povećati konkurentnost proizvođača 
vina u EU -u kao dio reforme zajedničke 
organizacije tržišta vina.
82 
Ovom je revizijom ispitano sljede -
će pitanje: „Je li se dobro upravljalo 
ulaganjem i potporom za promicanje 
sektora vina i jesu li vidljivi rezultati 
u vezi s poticanjem konkurentnosti 
vina EU -a?“ Sud je zaključio da su na 
upravljanje ulaganjem i potporom za 
promidžbu sektora vina tijekom po -
četnih godina obuhvaćenih revizijom 
negativno utjecali nedostaci u izradi 
i provedbi koji su istaknuti u ovom 
izvješću, kao i da nije uvijek bio vidljiv 
učinak na konkurentnost vina EU -a.
83 
Revizijom je utvrđeno da mjera ula -
ganja nije prikladno osmišljena zbog 
toga što, prvenstveno, nije dokazana 
potreba za dodatnom mjerom ula -
ganja, specifičnom za sektor vina, 
s obzirom na to da je takva mjera već 
postojala u okviru politike ruralnog 
razvoja. Predloženo uvođenja bilo 
kakve dodatne mjere za sektor vina 
nije potkrijepljeno nijednom studijom 
ni analizom.84 
Takva dodatna mjera ulaganja čini 
postupke složenijima i stvara admi -
nistrativne prepreke te je morala biti 
uspostavljena umjetna crta razgrani -
čenja između dvije vrste pomoći za 
ulaganje. U nekim državama članicama 
to je dovelo do kašnjenja s provedbom 
ili do toga da su prihvatljiva ulaganja 
imala pretjerano ograničeni opseg 
(odlomak 18. do 25.)
1. preporuka
Kako bi racionalizirale program po -
moći, države članice trebale bi pratiti 
korištenje sredstava, analizirati svoju 
potrebu za mjerom ulaganja i proci -
jeniti je li sektoru vina u usporedbi 
s drugim poljoprivrednim sektorima 
potrebna dodatna pomoć za ulaganje.
85 
Mjera ulaganja u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina nije prikladno 
provedena vodeći računa o načelu 
ekonomičnosti. Većina revidiranih dr -
žava članica nije osigurala da se pomoć 
dodijeli samo održivim projektima 
(odlomci 26. do 29.). Pojavio se rizik od 
prekomjerne potrošnje sredstava, s ob -
zirom na to da opravdanost projektnih 
troškova nije sustavno procjenjivana 
prije odobravanja pomoći (odlomci 30. 
do 34.).
37 Zaključci i preporuke 
2. preporuka
Države članice trebale bi ublažiti rizik 
po gospodarstvo, i to sustavnom 
procjenom opravdanosti projektnih 
troškova. Rezultat ove procjene trebao 
bi biti prikladno dokumentiran. Kada 
je to moguće, trebala bi se izraditi 
referentna mjerila za zajedničke stavke 
troškova kako bi se omogućila procje -
na troškova u projektnim prijedlozima.
Države članice trebaju provoditi 
provjere održivosti kako bi procijenile 
stanje financijske situacije podnosi -
telja zahtjeva te dokumentirati takvu 
analizu.
Komisija treba osigurati da države 
članice imaju djelotvorne sustave za 
provođenje provjera opravdanosti pro -
jektnih troškova te izgleda financijske 
održivosti projekata.
86 
Revizijom je utvrđeno da mjere 
promidžbe nisu prikladno osmišljene 
i učinkovito provedene. promidžbene 
aktivnosti često se nepravilno koriste 
za konsolidaciju tržišta, a ne za osva -
janje novih tržišta ili oporavak starih 
tržišta. Konsolidacija tržišta stalna 
je potreba za proizvođača vina koji 
namjerava zadržati svoj tržišni udio. 
Ovo dovodi do pitanja mogu li takve 
promidžbene aktivnosti imati održivi 
učinak bez nepotrebnog oslanjanja na 
kontinuiranu potporu EU -a. Nadalje, 
potpora za oglašavanje već poznate 
komercijalne robne marke ne odgova -
ra prvotnoj svrsi mjere, a to je pružiti 
potporu tržištu vina, a ne već poznatim 
robnim markama (odlomak 37. do 42.).3. preporuka
(a) Relevantnom uredbom trebalo bi 
se ograničiti da pojedini korisnici 
u svakom programskom razdoblju 
predstavljaju promotivni program 
za iste ciljane zemlje.
(b) Komisija bi također trebala ogra -
ničiti opseg ove mjere u vezi 
s prihvatljivosti oglašavanja marke 
proizvoda kako bi se zbjeglo da 
financiranje EU -a zamijeni opera -
tivne rashode korisnika te stavio 
veći naglasak na davanje prednosti 
malim i srednjim poduzećima pri 
korištenju mjere promidžbe.
87 
Proračun dostupan za promidžbene 
aktivnosti bio je veći od potražnje te 
stoga države članice nisu dovoljno pa -
žljivo birale u pogledu provedbe mje -
re. Osobito nisu sustavno provjeravale 
imaju li podnositelji zahtjeva dokazivu 
potrebu za javnom potporom. Nadalje 
unatoč tome što je namjera bila pružiti 
potporu malim i srednjim poduzećima, 
financirana su i velika poduzeća. Stoga 
su revizijom otkriveni jasni slučajevi 
„mrtvog tereta“, u kojima je pomoć za 
promidžbu pokrivala redovne opera -
tivne troškove, koje bi korisnik snosio 
tijekom redovnog tijeka operacija bez 
potpore EU -a.
38 Zaključci i preporuke 
4. preporuka
Kako bi se smanjio rizik od tzv. učin -
ka mrtvog tereta, Komisija bi trebala 
osigurati da države članice tijekom 
svojih postupaka odabira od korisnika 
zahtijevaju da oni jasno dokažu svoju 
potrebu za potporom EU -a te da se 
obični operativni troškovi ne financira -
ju iz proračuna EU -a.
88 
Troškovi promidžbenih aktivnosti, 
izravni troškovi i troškovi provedbenih 
tijela nisu bili dovoljno dobro oprav -
dani zbog loše kvalitete ili manjkavosti 
popratne dokumentacije. Zbog nepo -
stojanja kontrola na terenu, nedostat -
na popratna dokumentacija otežava 
djelotvornost pregleda dokumentacije 
koje obavljaju države članice i čiji je cilj 
osigurati korištenje i prihvatljivost pro -
midžbenih aktivnosti. Nadalje, države 
članice nisu dostatno smanjile rizik od 
toga da se iste promidžbene aktivnosti 
dvostruko financiraju, što nije u skladu 
s propisima (odlomci 52. do 64.).
5. preporuka
(a) Komisija bi trebala osigurati da su 
popratni troškovi, kao što su troš -
kovi provedbenog tijela i izravni 
troškovi, prikladno obrazloženi 
te da su u granici maksimalnog 
postotka ukupnih troškova.
(b) Države članice trebaju osigurati 
dostatan revizijski trag koji pove -
zuje svaku pomoć za promidžbu sa 
specifičnim i odgovarajuće doku -
mentiranim aktivnostima. Također 
bi trebali sustavno provjeravati 
da se ista promidžbena aktivnost 
istovremeno financira i iz ostalih 
izvora financiranja EU -a i nacional -
nih izvorima financiranja, što nije 
u skladu s propisima.89 
Nadalje, nisu ostvareni rezultati mjera 
u vezi s poticanjem konkurentnosti 
vina EU -a. Informacije o praćenju 
i evaluaciji uloženih sredstava, ulože -
nih sredstava te financijske provedbe 
mjera su prikladne. Međutim Komisija 
i države članice ne pružaju dovoljno re -
levantnih informacija kako bi prikazale 
izravne rezultate koji proizlaze iz nave -
denih mjera. U slučaju mjere ulaganja, 
kombiniranje potpore u okviru zajed -
ničke organizacije tržišta vina s ulaga -
njima ruralnog razvoja onemogućava 
zasebno promatranje učinaka zajed -
ničke organizacije tržišta vina. U slu -
čaju mjere promidžbe, korišteni su 
pokazatelji rezultata obuhvatili mnoge 
varijable na koje ne utječu promidžbe -
ne aktivnosti (odlomak 65. do 80.).
6. preporuka
Komisija bi od država članica trebala 
tražiti da pomnije vrednuju rezultate 
promidžbenih projekata. Konkretno, 
rezultati promidžbenih aktivnosti 
trebali bi se procjenjivati na razini 
korisnika, a ne na razini čitavog sektora 
vina EU -a. Države članice bi za procje -
nu i konsolidaciju njihovih rezultata 
trebale bolje koristiti izvješća koja su 
sastavili korisnici na kraju promidžbe -
nih aktivnosti.
39 Zaključci i preporuke 
90 
Naposljetku, iznos raspoloživih sred -
stva koja su države članice namijenile 
za mjere promidžbe u proračunu za 
programsko razdoblje od 2014. do 
2018. godine više je nego dvostruko 
veći od iznosa sredstava potrošenih 
u prijašnjem programskom razdoblju57. 
S obzirom na poteškoće s kojima su se 
suočavale države članice pri trošenju 
trenutačnog proračuna na promidž -
bene aktivnosti, postoji rizik da je pro -
račun za razdoblje od 2014. do 2018. 
previsok čime se ugrožava primjena 
načela dobrog financijskog upravljanja 
(odlomci 43. i 47.).7. preporuka
Nakon što protekne dovoljno vremena, 
Komisija bi trebala analizirati u kojoj 
mjeri povećani proračun dodijeljen 
nacionalnim programima potpore za 
razdoblje od 2014. do 2018. godine od -
govara potrebama sektora vina u EU -u 
i apsorpcijskom kapacitetu država čla -
nica. Komisija bi na temelju ove analize 
trebala po potrebi prilagoditi proračun 
kako bi osigurala da se njime države 
članice potiču da budu djelotvornije 
u primjeni mjera.57 Za mjeru promidžbe 
u programskom razdoblju 
od 2009. do 2013. godine 
potrošeno je 522  milijuna  eura. 
Za programsko razdoblje 
od 2014. do 2018. godine za 
mjeru promidžbe dodijeljeno 
je 1 156 milijuna eura (EU-27). 
To znači da je u usporedbi 
sa sredstvima potrošenima 
u prethodnom razdoblju došlo 
do povećanja od 121 %.
I. sudsko vijeće, kojim predsjeda članica Revizorskog suda gospođa  
Rasa BUDBERGYTĖ, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom 
u Luxembourgu 9. travnja 2014. godine.
Za Revizorski sud
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsjednik

40
 Prilozi Prilog  I.Glavne stavke opskrbne bilance na razini država članica skupine EU-27
u 1 000 hl
2005./2006. 2006./2007. 2007./2008. 2008./2009. 2009./2010. 2010./2011. 2011./2012.
Upotrebljiva proizvodnja 171 015 174 483 159 416 160 154 160 208 153 121 156 845
Konačno stanje 173 359 167 578 168 314 170 776 167 441 162 444 159 304
Bruto potrošnja vina 138 255 134 541 130 354 127 086 127 417 121 290 127 886
Ukupne destilacije130 663 30 452 15 890 19 606 19 982 16 339 17 413
Izvoz vina u treće zemlje 15 547 19 633 17 763 15 829 18 802 21 968 23 352
Uvoz vina iz trećih zemalja 13 279 13 993 13 672 13 985 15 039 14 961 14 895
1 Krizna destilacija, destilacija alkohola za piće i destilacija sporednih proizvoda te vinjaci koji su dobili ime prema vrsti destilacije (tj. konjak).
Izvor: Eurostat, opskrbna bilanca za vino, podatci od 25. rujna 2013. godine.
41 Prilozi
Prilog X.b Uredbe VIjeća (EZ) br. 1234/2007
Prilog X.b – Proračun za programe potpore navedene u članku 103.n,  
stavku 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007.
u tisućama eura
Proračunska 
godina 2009. 2010. 2011. 2012. 2013.od 
2014.  g. nadalje
BG 15 608 21 234 22 022 27 077 26 742 26 762
CZ 2 979 4 076 4 217 5 217 5 151 5 155
DE 22 891 30 963 32 190 39 341 38 867 38 895
EL 14 286 19 167 19 840 24 237 23 945 23 963
ES 213 820 284 219 279 038 358 000 352 774 353 081
FR 171 909 226 814 224 055 284 299 280 311 280 545
IT1238 223 298 263 294 135 341 174 336 736 336 997
CY 2 749 3 704 3 801 4 689 4 643 4 646
LT 30 37 45 45 45 45
LU 344 467 485 595 587 588
HU 16 816 23 014 23 809 29 455 29 081 29 103
MT 232 318 329 407 401 402
AT 8 038 10 888 11 313 13 846 13 678 13 688
PT 37 802 51 627 53 457 65 989 65 160 65 208
RO 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100 42 100
SI 3 522 3 770 3 937 5 119 5 041 5 045
SK 2 938 4 022 4 160 5 147 5 082 5 085
UK 0 61 67 124 120 120
1  Nacionalne gornje granice u Prilogu VIII. Uredbi (EZ) br. 1782/2003 za Italiju za godine 2008., 2009. i 2010. smanjene su za 20 milijuna eura 
te su ti iznosi uključeni u iznos proračuna Italije za godine 2009., 2010. i 2011., kao što je navedeno u ovoj tablici.Prilog  II.
42
1. Strateški motiv: programi potpore u sektoru vina 
osmišljeni su radi poticanja konkurentnosti sektora, 
dok su programi ruralnog razvoja osmišljeni radi osi -
guravanja održivog razvoja ruralnih područja. Priori -
teti potpora u sektoru vina ne preklapaju se nužno 
s prioritetima utvrđenima u politici ruralnog razvoja. 
Zahvaljujući programu potpore sektoru vina, tom 
su sektoru zajamčena izravna sredstva iz proračuna 
Zajednice za ulaganja.
2. Financijski motiv: u okviru programa potpora u sek -
toru vina države članice nisu obvezne osigurati fi -
nancijski, nacionalni ili regionalni doprinos.
Općenito se priznaje da je promidžba proizvoda 
ključan način povećavanja prodaje i otvaranja novih 
tržišta, iako je njezin utjecaj teško izmjeriti.
Komisija priznaje da je u provedbi programa pot -
pore bilo početnih problema, kako je Sud nagla -
sio u svojoj reviziji kojom su obuhvaćene prve 
tri godine programskog razdoblja (2009.–2013.). 
Zbog toga je Komisija unijela niz promjena u Pro -
vedbenu uredbu te izradila smjernice kako bi pomo -
gla objasniti i razjasniti postupke kojima se uređuju 
odabir, prihvatljivost, praćenje i kontrola mjera koje 
se financiraju iz programa. Komisija je, naravno, 
spremna unijeti sve potrebne izmjene u tekstove 
s obzirom na povratne informacije.Sažetak
Zajednički odgovor na odlomke I do 
VIII
Komisija naglašava da je reformom zajedničke orga -
nizacije tržišta vina, koju je Vijeće donijelo 2008., 
već ispunjen jedan od njezinih ključnih ciljeva, 
tj. ponovno uspostavljanje ravnoteže na tržištu. 
Osim toga, jasno je da je ostvaren znatan napre -
dak u ispunjavanju drugog cilja odnosno poticanju 
konkurentnosti sektora vina. Destilacija velikih 
razmjera koja se financirala sredstvima proračuna 
EU-a privedena je kraju bez štete za tržište, a vrijed -
nost i obujam izvoza u treće zemlje povećali su se 
posebno zahvaljujući mjerama reforme.
Nadalje, Vijeće i Parlament upravo su potvrdili kori -
snost reforme sektora vina zadržavanjem njezinih 
načela u Uredbi (EZ) br. 1308/20131 o novoj zajed -
ničkoj organizaciji tržištâ za razdoblje 2014.–2020., 
čime su dokazali da su spremni ostaviti dovoljno 
vremena kako bi se utjecaj mjera povećao na 
najveću moguću mjeru, istovremeno proširujući 
opseg podmjera programa potpora (nova mjera 
u području inovacija, širenje promidžbe na aktivno -
sti usmjerene na domaće tržište, širenje restrukturi -
ranja na ponovnu sadnju zbog razloga povezanih sa 
zdravljem biljaka).
Ulaganja u okviru programâ potpore sektoru vina 
dopuna su ulaganjima u okviru programâ ruralnog 
razvoja. Zakonodavac je i namjeravao da se ti pro -
grami provode usporedno.
1 SL L 347, 20.12.2013.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 43
U pogledu odlomka VII. koji se odnosi na raspodjelu 
sredstava za promidžbu Komisija ne dijeli mišljenje 
Suda da su države članice proračun za promidžbene 
aktivnosti postavile na previsoku razinu. Ne postoji 
proračun koji je posebno namijenjen promidžbi 
u financijskom prilogu Uredbi Vijeća. Države članice 
predstavljaju svoj program potpora s okvirnim 
raščlambama koje mogu promijeniti dvaput godiš -
nje, ovisno o iskazanim potrebama. U ovom tre -
nutku potrebno je podsjetiti na ciljeve reforme sek -
tora vina koju je Vijeće donijelo 2008.: 1. ponovno 
uspostavljanje ravnoteže na tržištu (jednokratno 
krčenje 2009. – 2011.); i 2. poboljšanje konkurentno -
sti („strukturnim“ mjerama). Prva je faza dovršena 
i ekvivalent iznosa za krčenje prenesen je u pro -
grame potpora, kako je predviđeno reformom, kako 
bi se povećao iznos tih mjera koje su „strukturnije“ 
nego što su to prvenstveno promidžba i ulaganje. 
Stoga je predviđeno povećanje iznosa koje države 
članice raspoređuju za te mjere. Kada je reforma 
zajedničke organizacije tržišta donesena u prosincu 
2013., Vijeće i Parlament nisu željeli promijeniti 
pristup koji je donesen u trenutku reforme sektora 
vina (uključujući u pogledu raspodjele proračunskih 
sredstava). Ojačali su i mjeru promidžbe njezinim 
širenjem na unutarnje tržište za mjere koje su 
usmjerene na informacije o odgovornoj potrošnji 
vina i sustavima ZOI -a/ZOZP -a u Uniji.
U pogledu odlomka VIII. koji se odnosi na rezultate 
mjera potrebno je dodati da je uvijek teško izolirati 
učinke određene politike od čimbenika koji nisu 
povezani s tom politikom. Međutim pažljivim uspo -
stavljanjem metodologije vrednovanja moguće je 
izmjeriti učinke različitih instrumenata/mjera (na 
primjer, primjenom statističkih podataka). U skladu 
s Financijskom uredbom Komisija redovito (svakih 
6 godina) organizira vrednovanja općeg utjecaja 
politike.U pogledu odlomka III. koji se odnosi na razgrani -
čenje između ulaganja u dva programa Komisija 
želi naglasiti da je crta razgraničenja sada vrlo jasna 
i da se njome otklanja rizik od dvostrukog finan -
ciranja i prevelikog administrativnog opterećenja. 
Zabilježeno kašnjenje u provedbi mjera na početku 
programa može se objasniti i drugim razlozima, na 
primjer poteškoćama u dobivanju bankovnih jam -
stava zbog krize.
U pogledu odlomka IV. koji se odnosi na načelo eko -
nomičnosti mjere ulaganja Komisija naglašava da 
u svojim revizijama provjerava jesu li države članice 
procijenile opravdanost troškova mjere. U skladu 
s odredbama Uredbe (EZ) br. 1290/2005 revizijama 
se provjerava jesu li države članice donijele sve 
potrebne zakonodavne i administrativne propise 
i sve druge mjere (administrativne i nadzorne) 
potrebne za osiguravanje ispravne zaštite financij -
skih interesa Unije. U vezi s tim, revizije služe i za 
provjeru poštuju li države članice načela dobrog 
financijskog upravljanja koja, među ostalim, uklju -
čuju procjenu opravdanosti troškova.
U pogledu odlomka V. koji se odnosi na konso -
lidaciju tržišta Komisija smatra da je jedan od 
ciljeva mjere promidžba vina u trećim zemljama 
radi povećanja broja distributera vina. To se može 
ostvariti poduzimanjem aktivnosti na postojećim 
tržištima, jednako kao i na novim tržištima ili na 
izgubljenim tržištima. Ako se otvaraju nova tržišta, 
potrebno ih je konsolidirati. To nije isključeno zako -
nodavstvom Zajednice2. Nadalje, iako se prednost 
daje MSP -ovima, pomoć mogu iskoristiti i veliki 
poduzetnici jer je bitno davanje prednosti, a ne 
prihvatljivost.
2 U članku 103.p stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 navodi se 
da potpora „obuhvaća mjere informiranja ili promidžbe vina 
iz Zajednice u trećim zemljama kako bi se poboljšala njihova 
konkurentnost u tim zemljama“.
Odgovori Komisije 44
U svojim revizijama mjere ulaganja Komisija 
provjerava jesu li države članice procijenile 
opravdanost troškova mjere. U skladu s odred -
bama Uredbe (EZ) br. 1290/2005 revizijama se 
provjerava jesu li države članice donijele sve 
potrebne zakonodavne i administrativne propise 
i sve druge mjere (administrativne i nadzorne) 
potrebne za osiguravanje ispravne zaštite finan -
cijskih interesa Unije. U vezi s tim, revizije služe 
i za provjeru poštuju li države članice načela 
dobrog financijskog upravljanja koja, među osta -
lim, uključuju procjenu opravdanosti troškova.
O općenitom pitanju odabira ulagačkih proje -
kata, posebno kada je riječ o ( ex ante ) provjeri 
opravdanosti troškova i održivosti projekata 
raspravljat će se na sastancima Odbora za uprav -
ljanje zajedničkom organizacijom tržišta.
Za mjeru promidžbe 
(a)  Komisija smatra da, ovisno o okolnostima, 
korisnici mogu imati pristup mjeri u drugom 
programskom razdoblju, na primjer radi konso -
lidacije svoje tržišne pozicije u istoj trećoj zemlji. 
Dok je cilj mjere poboljšati konkurentnost vina 
sa ZOI -jem/ZOZP -om i sortnih vina te se on mora 
ispuniti, pravilima se ne isključuje utvrđivanje 
određenih komercijalnih robnih marki. Kori -
snicima koji plaćaju 50 % projektnih troškova 
može biti važno moći privući pažnju na svoje 
komercijalne robne marke kako bi ih se prepo -
znalo na ciljanim tržištima i kako bi, slijedom 
toga, povećali svoju prodaju. Nadalje, izmjenama 
Uredbe (EZ) br. 555/2008 i donošenjem Smjer -
nica 2013. omogućuje se jasnije davanje predno -
sti MSP- ovima.
(b)  Uredbom Vijeća omogućuje se dodjela potpora 
ako su poduzete mjere u skladu s pravilima 
koja su na snazi. Postupkom odabira, kako je 
definiran u uredbi i smjernicama koji su nave -
deni u točki (a), među ostalim, predviđeno je 
vrednovanje očekivanog utjecaja mjera na rast 
potražnje.
Komisija će s državama članicama raspraviti 
o prilagođavanju smjernica kako bi osigurala 
usklađenost promidžbenih projekata koji se 
financiraju sredstvima EU -a s postojećim aktiv -
nostima radi izbjegavanja rizika od učinka 
neproduktivnih troškova.IX
Za mjeru ulaganja 
(a)  Vijeće i Parlament upravo su, u prosincu 2013., 
potvrdili korisnost reforme sektora vina zadr -
žavanjem njezinih vodećih načela u Uredbi (EZ) 
br. 1308/2013 o novoj zajedničkoj organizaciji 
tržišta za razdoblje 2014.–2020. Stoga su dokazali 
da su spremni alatima reforme sektora vina dati 
vremena da postanu potpuno učinkoviti, isto -
vremeno proširujući opseg podmjera programa 
potpora (nova mjera u području inovacija, širenje 
promidžbe na aktivnosti usmjerene na domaće 
tržište, širenje restrukturiranja na ponovnu sad -
nju zbog razloga povezanih sa zdravljem biljaka).
U pogledu apsorpcije sredstava Komisija jednom 
mjesečno provodi nadzor iznosa koje prime 
korisnici.
U skladu s člankom 110. Horizontalne uredbe 
1306/2013 Komisija će osigurati da se zajednički 
utjecaj svih instrumenata ZPP -a mjeri i procje -
njuje u odnosu na zajedničke ciljeve ZPP -a. To 
uključuje vrednovanje usklađenosti instrume -
nata ZPP -a do 2018. (prvi rezultati). U tom će 
kontekstu 2018. Komisija ispitati način uključiva -
nja procjene dodane vrijednosti potpore ulaga -
njima i u okviru zajedničke organizacije tržišta 
vina i u okviru ruralnog razvoja. Potrebno je 
napomenuti da se informacije o utjecaju politike 
mogu dobiti tek nakon proteka dovoljno dugog 
razdoblja.
(b)  Komisija smatra da je taj dio preporuke upućen 
državama članicama.
Zakonodavstvom Zajednice državama članicama 
daje se okvir za osiguranje kontinuiteta ex post  
programa (članak 103.u stavak 5. Uredbe (EZ) 
br. 1234/2007). 
Odgovori Komisije 45
Treću analizu troškova i koristi države članice 
moraju dostaviti do 1. siječnja 2017.
Komisija bi htjela naglasiti da je informacije 
o provedbi mjera (informacije o praćenju) 
potrebno razlikovati od informacija o rezultatima 
i utjecajima tih mjera (informacije o vrednova -
nju). Podaci o vrednovanju mogu se dobiti tek 
nakon proteka određenog vremena.
(f)  U skladu s člankom 110. Horizontalne uredbe 
1306/2013 Komisija će osigurati da se zajednički 
utjecaj svih instrumenata ZPP -a mjeri i procje -
njuje u odnosu na zajedničke ciljeve ZPP -a. To 
uključuje vrednovanje učinkovitosti instrumenata 
ZPP -a do 2018. (prvi rezultati). U tom kontekstu 
Komisija će 2018. ispitati način uključivanja pro -
cjene upotrebe proračunskih sredstava dodije -
ljenih programu potpore sektoru vina i njegovih 
utjecaja. Potrebno je napomenuti da se informa -
cije o utjecaju politike mogu dobiti tek nakon 
proteka dovoljno dugog razdoblja.
Uvod
11
Financijskom uredbom propisuje se da države 
članice i Komisija moraju ispunjavati svoje odgova -
rajuće obveze nadzora i revizije te preuzeti nastale 
odgovornosti. Pri izvršavanju provedbenih zadaća 
kao što je provedba mjera promidžbe i ulaganja, 
države članice posebno će poduzeti sve potrebne 
mjere radi zaštite financijskih interesa Unije.(c)  Komisija smatra da je ta preporuka uzeta 
u obzir za programsko razdoblje 2014.–2018. 
To je pitanje razmatrano u članku 53. točki (b) 
Uredbe Vijeća (EZ) br. 1308/2013, Provedbenoj 
uredbi Komisije (EU) br. 752/2013 od 31. srpnja 
2013. kojom se Uredbi Komisije (EZ) br. 555/2008 
dodaje članak 5.a i u Smjernicama.
(d)  Ta je preporuka upućena državama članicama.
(e)  Komisija smatra da je ta preporuka uzeta u obzir 
za programsko razdoblje 2014.–2018.
Za novo programsko razdoblje Komisija je u svo -
jim smjernicama predložila primjere pokazatelja 
koje države članice mogu predložiti korisnicima 
za potrebe vrednovanja rezultata mjera pro -
midžbe ovisno o poduzetoj aktivnosti.
Pri analizi projekata u okviru programa 2014.–
2018. Komisija je od država članica zatražila da 
dostave odgovarajuće pokazatelje za svaku 
mjeru. Programi potpore sada uključuju odjeljak 
u kojem se daju jasnije informacije o kriterijima 
i količinskim pokazateljima koji se upotreblja -
vaju za praćenje i vrednovanje. Države članice 
pozvane su da dokažu poveznicu između ciljeva 
koje su odredile za svaku mjeru i pokazatelja koji 
se upotrebljavaju za mjerenje napretka u ostvari -
vanju tih ciljeva.
Države članice moraju 1. ožujka 2014. dostaviti 
drugu analizu troškova i koristi3 u pogledu pro -
grama potpore. Ona mora sadržavati relevantne 
informacije za potrebe analize programa prvog 
programskog razdoblja 2009.–2013.
3 Prva analiza troškova i koristi stavljena je na raspolaganje 
1. ožujka 2011. te je, stoga, bila ograničena samo na prve 
dvije godine provedbe programa.
Odgovori Komisije 46
19
Iznosi su doista bili preneseni na ruralni razvoj 
i dodijeljeni programima u vinogradarskim regi -
jama. Međutim ti iznosi nisu bili posebno dodijeljeni 
sektoru vina.
20
Rumunjska je uvela mjeru ulaganja od novog pro -
gramskog razdoblja 2014.–2018.
21
Uzimajući u obzir probleme u pogledu konku -
rentnosti u sektoru, što je dokazano destilacijom 
velikih razmjera koja se provodila početkom novog 
tisućljeća, i s obzirom na postupno ukidanje tržišnih 
mjera, Komisija je mogućnost pružanja potpore za 
ulaganja smatrala pozitivnim razvojem događaja 
u sektoru.
Vidi i odgovore na odlomke 18. i 19.
22
U važnim državama članicama nije bilo kašnjenja ni 
ograničenja u provedbi. Uzimajući u obzir preklapa -
nje dvaju programa potpore, Komisija je smatrala 
da je bitno uspostaviti crtu razgraničenja kako bi se 
osiguralo dobro upravljanje proračunom i smanjila 
zabrinutost koju Sud više puta izrazio.
Odbor za upravljanje predložio je tri vrste razgrani -
čenja i primijenio ih na programe: 1. razgraničenje 
prema aktivnosti; to je razgraničenje dobilo prakti -
čan oblik izmjenom članka 20. stavaka 2. i 3. Uredbe 
(EZ) br. 555/2008; 2. razgraničenje prema datumu 
financijskih obveza; i 3. isključenje mjere ili nekih 
aktivnosti mjere u okviru određenog programa.Opažanja
18
U prosincu 2013. Vijeće i Parlament potvrdili su 
korisnost reforme sektora vina zadržavanjem 
njezinih načela u Uredbi (EZ) br. 1308/20134 o novoj 
zajedničkoj organizaciji tržišta, čime su dokazali 
da su spremni mjerama reforme sektora vina dati 
vremena za povećanje njihova utjecaja, što je 
značilo nastavak ulaganja u okviru dvaju programa 
potpore.
Ulaganja u okviru programâ potpore sektoru vina 
dopuna su ulaganjima u okviru programâ ruralnog 
razvoja. Zakonodavac je i namjeravao da se ta dva 
programa provode usporedno.
1. Strateški motiv: programi potpore u sektoru vina 
osmišljeni su radi poticanja konkurentnosti sektora, 
dok su programi ruralnog razvoja osmišljeni radi osi -
guravanja održivog razvoja ruralnih područja. Priori -
teti potpora u sektoru vina ne preklapaju se nužno 
s prioritetima utvrđenima u politici ruralnog razvoja. 
Zahvaljujući programu potpore sektoru vina, tom 
su sektoru zajamčena izravna sredstva iz proračuna 
Zajednice za ulaganja.
2. Financijski motiv: u okviru programa potpore sekto -
ru vina države članice nisu obvezne osigurati finan -
cijski doprinos, neovisno o tome je li nacionalni ili 
regionalni.
Okvir 1.
Vidi odgovor na odlomak 18.
4 SL L 347, 20.12.2013.
Odgovori Komisije 47
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke 26 i 27
Vijeće i Parlament, kao i Komisija, uspostavili su 
pravila o  ex post  kontroli trajnosti aktivnosti. Član -
kom 103.u stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1234/2003 
predviđeno je da se članak 72. Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005 (ruralni razvoj) primjenjuje mutatis 
mutandis  na potpore za ulaganje u nacionalnim 
programima potpora (vino)5. Slične odredbe uspo -
stavljene su člankom 50. stavkom 5. Uredbe (EZ) 
br. 1308/2013, uz upućivanje na članak 71. Uredbe 
(EZ) br. 1303/2013, kojim se zamjenjuje članak 72. 
Uredbe (EZ) br. 1698/2005.
Općenito pitanje odabira projekata ulaganja, 
posebno u cilju ( ex ante ) provjere jesu li troškovi 
opravdani i projekti održivi, rješavat će se u okviru 
sastanaka Odbora za upravljanje zajedničkom orga -
nizacijom tržišta.
28
Primjena načela „prvenstva dolaska“ ne uključuje 
nužno nedostatak nadzorne kontrole održivosti pro -
jekta. Postupcima odabira u Austriji i Francuskoj nije 
se onemogućilo da se konačno odobreni projekti 
provjere i proglase održivima.
Ako u Uredbi (EZ) br. 555/2008 nema posebne 
odredbe o tom pitanju, primjenjuju se pravila 
dobrog financijskog upravljanja (usp. članak 9. 
Uredbe (EZ) br. 1290/2005).
Vidi odgovore na odlomke 26. i 27.
5 Člankom 72. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 određuje da svi financirani 
projekti moraju biti trajni, odnosno da države članice moraju 
osigurati da aktivnost, unutar pet godina od odluke upravnog 
tijela o financiranju, ne doživi značajnu promjenu, uključujući 
prestanak aktivnosti.Uspostavljanje te crte razgraničenja, koja na 
početku nije bila predviđena provedbenom ured -
bom, značilo je da je programe trebalo prilagoditi 
u okviru obaju programa potpore. Nakon što su 
uspostavljene jasne crte razgraničenja, nacionalne 
administracije imale su ograničene dodatne admini -
strativne troškove.
23
Uspostavljanje crte razgraničenja teže je u drža -
vama članicama koje su podijeljene na regije, kao 
što su to Španjolska i Italija.
Vino se uzgaja u svim regijama Italije i to je važan 
sektor za gospodarstvo, zaštitu okoliša i društvo. 
Svaka regija ima svoje značajke i za neke od njih 
bilo je teško uspostaviti crtu razgraničenja. Među -
tim u predmetnim regijama ta je crta sada detaljno 
utvrđena. Ta se mjera smatra jednom od najvažnijih 
za poboljšanje konkurentnosti, posebno nakon što 
su nestale interventne mjere. Rashodi za tu mjeru 
trebali bi u 2013. iznositi 55 milijuna EUR (17 % pro -
računa za tu mjeru u 2013.).
Kašnjenje zabilježeno tijekom prvih godina pro -
gramskog razdoblja može se međutim objasniti 
i drugim razlozima: poteškoćama u dobivanju ban -
kovnog jamstva zbog financijske krize ili kašnjenjem 
u provedbi zakonodavnog okvira za tu mjeru na 
nacionalnoj ili regionalnoj razini.
Vidi odgovore na odlomak 22.
24
Vidi odgovore na odlomke 22. i 23.
Odgovori Komisije 48
33
Vidi odgovore na odlomke 26. i 32.
34
Vidi odgovore na odlomke 30. do 31.
37
Komisija smatra da se Uredbom Vijeća omogućuje 
dodjela potpora korisnicima te vrste ako su podu -
zete aktivnosti u skladu s Uredbom.
Potrebno je naglasiti i da se mjerom omogućila 
pomoć različitim poduzetnicima, uključujući udru -
ženja među sektorima i zadruge vinogradara, koji 
okupljaju veliki broj vinogradara i vinara.
Izmjenama Uredbe (EZ) br. 555/2008 i donošenjem 
Smjernica 2013. omogućeno je poboljšanje pri -
hvatljivosti troškova, kvalitete odabira projekata te 
provedbe, praćenja, nadzora i procjene poduzetih 
aktivnosti. Na primjer, postupkom odabira predviđa 
se procjena vjerojatnog utjecaja aktivnosti na pove -
ćanje potražnje (članak 5. stavak 2. točka (c) Uredbe 
(EZ) br. 555/2008) za predmetnim proizvodima.29
Vidi odgovore na odlomke 26. do 28.
Okvir 2.
Vidi odgovore na odlomke 26. do 28.
Zajednički odgovor na odlomke 30 do 
31
Države članice često upotrebljavaju standardne 
cjenike koji odgovaraju tržišnoj cijeni određenih 
aktivnosti (na primjer, u građevinskim radovima). 
Budući da korisnik financijski doprinosi projektu, 
dobivanje nižih cijena i u njegovu je interesu.
U svojim revizijama mjere ulaganja Komisija provje -
rava jesu li države članice procijenile opravdanost 
predmetnih troškova. U skladu s odredbama Uredbe 
(EZ) br. 1290/2005 revizijama se provjerava jesu li 
države članice donijele sve potrebne zakonodavne 
i administrativne propise i sve druge mjere (admi -
nistrativne i nadzorne) potrebne za osiguravanje 
učinkovite zaštite financijskih interesa Unije. U vezi 
s tim, revizije služe i za provjeru poštuju li države 
članice načela dobrog financijskog upravljanja koja, 
među ostalim, uključuju procjenu opravdanosti 
predmetnih troškova.
32
U Smjernicama se kupovina drvenih bačvi smatra 
prihvatljivom aktivnosti.
Komisija bi htjela naglasiti da se u mnogim slučaje -
vima bačve od hrastova drva upotrebljavaju više od 
tri godine, a nekad i do deset.
Sama zamjena bačvi nije prihvatljiva (članak 17. 
Uredbe (EZ) br. 555/2008). Važno je, doista, razliko -
vati prihvatljivost bačvi od prihvatljivosti zamjene 
bačvi. Bačva je prihvatljiva (ako se upotrebljava više 
od pet godina); zamjena bačve nije.
Odgovori Komisije 49
38
Komisija se ne slaže s mišljenjem Suda.
Jedan od ciljeva mjere promidžbe u trećim 
zemljama jest i povećanje broja distributera vina, ne 
samo na konsolidiranim tržištima, nego i na novim 
tržištima ili izgubljenim tržištima. Ako su otvorena 
nova tržišta, potrebno ih je konsolidirati, djelomično 
povećanjem tržišnog udjela. Pravilima Zajednice 
to se ne sprječava6. Nadalje, iako se prednost daje 
MSP -ovima, pomoć mogu iskoristiti i veliki podu -
zetnici. Veliki poduzetnici u prednosti su7 u pogledu 
promidžbe pred svim europskim vinima u trećim 
zemljama, dok manji poduzetnici imaju poteškoće 
u provedbi inicijativa promidžbe. U Italiji, na pri -
mjer, veliki poduzetnici provode mjere stvaranjem 
multiplikacijskih učinaka s pomoću privremenih 
zajedničkih pothvata.
Izmjenama članka 5. točke (c) Uredbe (EZ) 
br. 555/2008 i donošenjem Smjernica 2013. trebalo 
bi se omogućiti poboljšanje kvalitete odabira i, 
posebno, davanje jasnijeg prioriteta MSP -ovima, 
novim korisnicima i korisnicima koji su usmjereni na 
novu treću zemlju8.
Vidi i odgovor na odlomak 37.
6 Člankom 103.p stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 određeno 
je da se potpore dodjeljuju za mjere informiranja ili promidžbe 
vina iz Zajednice u trećim zemljama kako bi se poboljšala njihova 
konkurentnost u tim zemljama.
7 Kada je riječ o kapacitetima velikih poduzetnika za samostalno 
financiranje, potrebno je uzeti u obzir da napori u pogledu 
promidžbe nisu tradicionalni napori radi ulaganja u proizvod 
koji ispunjava pažljivo izmjerenu potrebu. Umjesto toga, od 
prelijevanja iz promidžbenih kampanja imaju koristi poduzetnici 
koji ne provode ulaganja (poduzetnici koji proizvode proizvode 
u istom opsegu i istog zemljopisnog podrijetla). Od financijskih 
napora koje veliki poduzetnici poduzimaju u cilju promidžbe 
svojih proizvoda stoga imaju koristi svi subjekti u sektoru.
8 Smjernicama se, posebno, preporučuje ispitivanje projekata na 
temelju tablice za odabir, s bodovima za svaki kriterij odabira, 
i odabir projekata na temelju procjene prednosti svakog projekta. 
Države članice trebale bi stoga odabrati projekte kojima se 
nudi najbolji omjer kvalitete i cijene te bi trebale dati prednost 
MSP -ovima, novim korisnicima i korisnicima koji otvaraju nova 
tržišta.Okvir 3.
Vidi i odgovor na odlomak 37.
Dodjela subvencija za promidžbene aktivnosti 
za šampanjac
Komisija smatra da, iako šampanjac ima veliki ugled 
u EU -u i brojnim trećim zemljama, on ima i mnoge 
konkurente koji, iako još nisu stekli jednak status, 
povećavaju svoj tržišni udjel, posebno na određe -
nim tržištima koja imaju stratešku važnost. Nadalje, 
gospodarska kriza u brojnim slučajevima može 
dovesti do toga da se umjesto šampanjca konzumi -
raju druge vrste pjenušaca ili sličnih proizvoda. Ako 
bi se određeni proizvodi isključili jer imaju dovoljno 
veliki ugled, navedeni bi se ugled, u odnosu na 
ostale proizvode, trebao mjeriti objektivno te bi se 
trebalo opravdati financiranje promidžbe drugih 
proizvoda jednakog raspona, što bi dovelo do 
poteškoća u pogledu poštenog postupanja.
Španjolska (Katalonija): šest korisnika 
predstavljalo je 88 % ukupno odobrenih 
financijskih sredstava za razdoblje od 2009. 
do 2011. godine
Ta je situacija zabilježena u Kataloniji, gdje je 
fokus na velikom društvu koje je primilo potporu 
od 8,1 milijun EUR (od 15,2 milijuna EUR dodije -
ljenih u toj autonomnoj zajednici). Detaljna ana -
liza informacija koje su španjolska tijela dostavila 
u Prilogu VIIII. Uredbi (EZ) br. 555/2008 i koje su 
analizirale službe Komisije pokazuje da je ukupna 
potpora od 61 milijun EUR dodijeljena u Španjolskoj 
tijekom istog razdoblja za 350 poduzetnika, uključu -
jući „Consejo Regulador DOC a Rioja“ i „Fundación 
Castilla la Mancha Tierra de viñedos“, koja predstav -
ljaju veliki broj društava.
Odgovori Komisije 50
U pogledu druge izmjene Uredbe Komisija smatra 
da jedno te isti poduzetnik može imati pristup mjeri 
u drugom programskom razdoblju, posebno radi 
konsolidacije tržišta, ako ispunjava uvjete iz Uredbe, 
odnosno kada je riječ o prihvatljivim aktivnostima 
i odabiru. U svakom slučaju, nas ovdje zanima novi 
projekt, a ne produljenje početnog projekta. On 
mora biti predmet odabira ad hoc.
Vidi i odgovore na odlomke 38. i 43. do 46.
41
Vidi odgovore na odlomke 38. do 40.
42
Dok je cilj mjere poboljšati konkurentnost vina 
sa ZOI -jem/ZOZP -om i sortnih vina te se on mora 
ispuniti, pravilima se ne isključuje utvrđivanje odre -
đenih komercijalnih robnih marki. Korisnicima koji 
plaćaju 50 % projektnih troškova može biti važno 
moći privući pažnju na svoje komercijalne robne 
marke kako bi ih se prepoznalo na ciljanim tržištima 
i kako bi, slijedom toga, povećali svoju prodaju.
Vidi i odgovor na odlomak 37.
43
Vidi odgovore na odlomak 37. i bilješku 46.
44
Vidi odgovore na odlomke 37. i 43.
Komisija će s državama članicama raspraviti o prila -
gođavanju smjernica kako bi osigurala usklađenost 
promidžbenih projekata koji se financiraju sred -
stvima EU -a s postojećim aktivnostima radi izbjega -
vanja rizika od učinka neproduktivnih troškova.39
Informacije koje su države članice dostavile u skladu 
s prilozima V. i VIII. Uredbi (EZ) br. 555/2008 poka -
zuju da su, općenito, korisnici usmjereni na više od 
jednog tržišta.
Izvješće Komisije o provedbi mjere promidžbe 
pokazuje da je samo 37 % financiranih projekata 
usmjereno na jedno tržište, dok je većina usmjerena 
na od dva do sedam različitih tržišta. Zabilježena 
je i znatna koncentracija aktivnosti, pri čemu je sa 
75 % aktivnosti obuhvaćeno sedam zemalja (Sje -
dinjene Američke Države, Kina/Hong Kong, Japan, 
Meksiko, Kanada, Rusija i Švicarska).
Sjedinjene Države najčešće su ciljano tržište s 22 % 
aktivnosti.
Tržišno natjecanje na američkom tržištu vrlo je 
izraženo. Zato je poduzetnicima važno da ondje 
budu prisutni, djelomično radi osiguravanja novih 
distributera i zadržavanja postojećih. Nužno je da 
postanu poznatija kako bi osigurala stabilne trgo -
vinske tokove u budućnosti.
Vidi i odgovor na odlomak 38.
40
Odluka o mogućnosti produljenja potpore za naj -
više dvije godine donesena je 2010. nakon odgoda 
koje su zabilježene u državama članicama i trećim 
zemljama zbog administrativnih formalnosti. To 
produljenje bilo je moguće tek nakon procjene već 
poduzetih aktivnosti.
Odgovori Komisije 51
48
Kako bi osigurala dodatne parametre za te mjere, 
Komisija je 2013. donijela smjernice kako bi pomo -
gla državama članicama uspostaviti njihovo progra -
miranje za razdoblje 2014.–2018. na temelju iskustva 
stečenog u prvim godinama programskog razdoblja 
(vidi bilješku 4. Suda).
Vidi i odgovore na odlomke 37., 49. i 51.
49
To je pitanje već uzeto u obzir u članku 53. točki (b) 
Uredbe Vijeća (EZ) br. 1308/2013, Provedbenoj 
uredbi Komisije (EU) br. 752/2013 od 31. srpnja 2013. 
kojom se Uredbi Komisije (EZ) br. 555/2008 dodaje 
članak 5.a i u Smjernicama9.
Prije donošenja tih odredbi prihvatljivost admi -
nistrativnih troškova i troškova osoblja interno je 
2007. protumačila Glavna uprava za poljoprivredu10.
50
Troškovi osoblja i opći rashodi prihvatljivi su kada 
su strogo povezani s aktivnosti, no mora im se dati 
okvir, što je de facto  učinjeno.
Vidi i odgovor na odlomak 49.
9 Člankom 53. točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1308/2013 određena je 
pravna osnova na temelju koje je Komisija ovlaštena donijeti 
delegirane akte kojima se uspostavljaju pravila o administrativnim 
troškovima i troškovima osoblja koji mogu biti uključeni 
u programe potpore. Člankom 5.a Uredbe (EZ) br. 555/2008 
određeni su parametri za troškove osoblja i opće rashode 
koji moraju biti strogo povezani s pripremom, provedbom ili 
praćenjem predmetne aktivnosti. Smjernicama donesenima 2013. 
detaljnije se definiraju predmetni rashodi.
10 Bilješka Adonis 005778 od 1. ožujka 2007.; njome se ističe da je 
članak 13. Uredbe (EZ) br. 1290/2005 općenito osmišljen kako bi se 
spriječilo da EFJP snosi troškove osoblja i administrativne troškove 
pri provedbi ZPP -a; bilješkom se ističe da isti članak nije osmišljen 
kako bi se spriječilo da se EFJP -om financiraju troškovi osoblja 
uključenog u  pružanje posebnih usluga . Komisija stoga smatra da 
to nije proturječno.45
Vidi odgovore na odlomke 37. do 46.
Pitanje prihvatljivosti troškova osoblja i općih ras -
hoda obrađeno je u odlomku 49.
46
Potrebno je napomenuti da je teško isključiti situ -
acije u kojima bi korisnici poduzimali te aktivnosti 
bez potpore EU -a. Cilj je mjere poboljšati konkuren -
tnost. Svi proizvođači moraju imati jednaku moguć -
nost primjene mjere.
Vidi i odgovore na odlomke 43., 44. i 45.
Komisija će s državama članicama raspraviti o prila -
gođavanju smjernica kako bi osigurala usklađenost 
promidžbenih projekata koji se financiraju sred -
stvima EU -a s postojećim aktivnostima radi izbjega -
vanja rizika od učinka neproduktivnih troškova.
47
Ne postoje posebna sredstva za mjeru promidžbe.
Komisija bi htjela istaknuti da države članice 
moraju dostaviti raščlambu iznosa za svaku mjeru 
na temelju vlastitih potreba i u okviru godišnjeg 
proračuna dodijeljenog za mjeru u skladu s Ured -
bom Vijeća i Europskog parlamenta. Ta je raščlamba 
mjera okvirne prirode i države članice mogu dvaput 
godišnje ponovno prilagoditi iznose za svaku mjeru. 
Stoga su države članice odlučile hoće li ili neće dati 
prioritet toj mjeri.
Vidi i odgovor na odlomak 43.
Odgovori Komisije 52
Kako bi se ublažili učinci nedostatka kontrola 
u trećim zemljama, Komisijinim Smjernicama pred -
laže se da se za potrebe kontrole dostave računi 
i dokumenti11.
Komisija je svjesna potrebe za poboljšanjem kva -
litete kontrola povezanih s tom mjerom, posebno 
mogućim izmjenama Smjernica.
56
Vidi odgovor na odlomak 55.
57
Pitanje kontrola nematerijalnih aktivnosti, kao što 
su kušanja vina, obrađeno je u Smjernicama prema 
kojima je sada potrebno dostaviti račune i popratne 
dokumente. Oni se, na primjer, mogu sastojati od 
slika, preslika članaka, popisa sudionika, potvrda 
o sudjelovanju na sajmovima itd.
Vidi i odgovor na odlomak 55.
11 Točka 8. Smjernica:  
 Zahtjeve za plaćanje koji se šalju nadležnim tijelima trebalo bi 
popratiti preslikama izvornih računa i popratnih dokumenata 
korisnika, koje bi trebalo razvrstati prema stavkama proračuna.  
 Sve te dokumente trebalo bi navesti u tablici sa sažetim 
pregledom, zajedno s iznosima izraženima u EUR te, u slučaju 
država članica izvan europodručja, i u njihovoj nacionalnoj valuti. 
Ako je potrebno, mogu se zatražiti prijevodi.  
 Svi popratni dokumenti trebali bi sadržavati sljedeće informacije: 
dobavljača, pruženu uslugu s pojedinostima o načinu na koji 
se ona odnosi na predmetnu mjeru, datum, iznos (bez PDV -a) 
i registracijski broj. Trebali bi biti popraćeni dokazom o plaćanju. 
Popratni dokumenti mogu, na primjer, biti potvrda o sudjelovanju 
na sajmu, slike, preslike članaka, popisi sudionika itd. Ako postoje 
podizvođači, njihovi računi trebali bi sadržavati jasnu naznaku 
o tome na koji se dio aktivnosti svaki trošak odnosi. Ako postoji 
jedan račun, potrebno ga je raščlaniti prema aktivnosti i trošku. 
U suprotnom je potreban zaseban račun prema aktivnosti.  
 U slučaju revizije u poslovnim prostorijama, nadležno nacionalno 
tijelo i inspektori Komisije trebali bi moći ispitati izvorne 
dokumente, razvrstane prema tim pravilima.51
Smjernice su koristan alat za države članice u pro -
vedbi mjere promidžbe. Bilo je nužno imati jasnu 
definiciju prihvatljivih rashoda. Zbog tog je razloga 
uključena u Smjernice. Potrebno je napomenuti da 
su države članice posebno pozdravile taj dokument 
u potporu predstavljanju programskog razdoblja 
2014.–2018. Prednost je Smjernica i u tome što se 
mogu prilagoditi izraženim potrebama kako bi se 
na taj način državama članicama i proizvođačima 
jamčila veća sigurnost pri provedbi mjere.
53
Komisija je to pitanje smatrala posebno važnim 
kada je analizirala programe 2014.–2018.
Komisija će u svojim sljedećim revizijama mjera pro -
midžbe i ulaganja uzeti u obzir opažanja Suda.
Okvir 4.
Komisija će pratiti to pitanje u kontekstu postupka 
poravnanja računa.
55
Komisija priznaje problem koji se pokazao u kontro -
lama na terenu u trećim zemljama iako se zakono -
davstvom Zajednice te kontrole ne zahtijevaju.
Pitanje kontrola na terenu bilo je postavljeno u pre -
govorima o novom programskom razdoblju s drža -
vama članicama. Rumunjska, Italija, Španjolska 
i Slovačka u svojim su programima posebno pred -
vidjele kontrole u trećim zemljama. Ostale države 
članice tvrde da bi se kontrolama te vrste u trećim 
zemljama nametale prevelike obveze i da one ne bi 
bile isplative.
Odgovori Komisije 53
64
Smjernicama je određeno da se troškovi mogu sma -
trati prihvatljivima ako već nisu zabilježeni u drugoj 
kategoriji rashoda13.
Vidi i odgovor na odlomke 62. i 63.
Okvir 7.
Vidi odgovore na odlomke 55., 62. i 63. i 64.
65
Važno je imati dostupne pouzdane podatke nastale 
za praćenje. Međutim postoje drugi izvori informa -
cija kao što su statistički podaci i studije. Nadalje, 
mora se odrediti ravnoteža između količine infor -
macija potrebnih za potrebe politike te administra -
tivnih troškova i naknada koji proizlaze iz prikuplja -
nja podataka.
Komisija bi htjela naglasiti da se informacije o pro -
vedbi mjera (informacije o praćenju) moraju razliko -
vati od informacija o rezultatima i utjecaju politike 
(informacije o vrednovanju). Potonje se mogu dobiti 
tek nakon proteka dovoljno dugog razdoblja.
67
Kada su administracije država članica sastavile svoje 
nacrte programa 2008., bile su na početku procesa 
učenja. Nekoliko država članica imalo je poteškoće 
u određivanju odgovarajućih ciljeva za novous -
postavljene mjere. Slijedom toga, često su nedo -
stajali kvantificirani ciljevi u prvom programskom 
razdoblju.
13 Točka 6. Smjernica:  
 Prihvatljivim troškovima pokriveni su samo troškovi aktivnosti 
koje su provedene i koje snosi korisnik nakon stupanja na snagu 
ugovora i prije njegova isteka.  
Prihvatljivi troškovi prihvatljivi su samo ako je ispunjeno sljedeće:  
– mogu se provjeriti,  
– ne uključuju trošak koji je već knjižen u drugoj kategoriji 
rashoda,  
– ne financiraju se iz drugog projekta .58
Vidi odgovore na odlomke 55. i 57.
59
Vidi odgovore na odlomke 55. i 57.
Okvir 5.
Vidi odgovore na odlomke 55. i 57.
60
Vidi odgovore na odlomke 55. i 57.
Okvir 6.
Komisija će pratiti to pitanje u kontekstu postupka 
poravnanja računa.
Zajednički odgovor na odlomke 62 i 63
Člankom 5.a Uredbe (EZ) br. 555/2008 opisuju 
se troškovi osoblja i režijski troškovi (potonji su 
ograničeni na 4 %) nastali korisniku u vezi s pripre -
mom i provedbom aktivnosti. Suprotno trenutačnoj 
praksi u programu potpora definiranom Uredbom 
(EZ) br. 3/200812, koja se odnosi na horizontalnu pro -
midžbu, upotreba provedbenog tijela nije obvezna. 
Ako de facto dođe do takve upotrebe, predmetna 
usluga jest usluga za koju je potrebno dostaviti 
račune i dokumente kao dokaz, kako je opisano 
u Smjernicama (vidi bilješku Suda br. 56).
U Rumunjskoj upotreba provedbenog tijela više nije 
obvezna. Nove odredbe uvedene su u programu 
potpora za razdoblje 2014.–2018. Nacionalnim zako -
nodavstvom sada je jasno predviđeno da korisnik 
može sam provesti cijeli projekt ako su ispunjeni 
određeni uvjeti.
Vidi i odgovore na odlomke 55. i 64.
12 SL L 68, 5.1.2008.
Odgovori Komisije 54
69
Za novo programsko razdoblje Komisija je u Smjer -
nicama predložila primjere pokazatelja koje države 
članice mogu ponuditi korisnicima tako da se rezul -
tati mjere promidžbe mogu vrednovati na temelju 
poduzetih aktivnosti.
Nadalje, u skladu s Financijskom uredbom Komisija 
redovito organizira procjene općeg utjecaja politike 
(svakih 6 godina).
Vidi i odgovor na odlomak 67.
70
Komisija se slaže s mišljenjem Suda da je teško 
uvijek izolirati utjecaj politike od čimbenika koji su 
izvan utjecaja politike. Međutim pažljivim razvojem 
metodologije procjene možemo okvirno odrediti 
učinke raznih instrumenata/mjera (na primjer, upo -
trebom statističkih podataka). Potrebno je međutim 
podsjetiti da bi reformu sektora vina trebalo ispitati 
kao niz mjera koje se nadopunjuju.
Vidi i odgovore na odlomke 69., 72. i 75. do 80.
71
Vidi odgovor na odlomak 18.
72
Pažljivo osmišljenom procjenom mogu se okvirno 
odrediti učinci mjera poduzetih na različitim 
razinama. Sustav nadzora i procjene osmišljen je 
za nadzor provedbe mjera na razini politike i/ili 
programa, a ne na razini svakog korisnika.
Kako je navedeno u odlomku 18., osmišljeno je da 
ruralni razvoj ima regionalnu dimenziju, dok zajed -
nička organizacija sektora vina ima sektorsku.Pri analizi nacrta programa za razdoblje 2014.–2018. 
Komisija je zahtijevala da države članice dostave 
odgovarajuće pokazatelje za svaku mjeru. Programi 
potpora sada uključuju, u jasnijem obliku, odjeljak 
koji se odnosi na kriterije i kvantitativne pokazate -
lje koji su se upotrebljavali za praćenje i procjenu. 
U tom odjeljku države članice pozvane su da dokažu 
poveznicu između ciljeva koje su odredili za svaku 
mjeru i pokazatelja za mjerenje opsega u kojem će 
se ti ciljevi postići.
Države članice moraju 1. ožujka 2014. dostaviti 
drugu analizu troškova i koristi14 programa potpore, 
koja bi trebala uključivati elemente važne za analizu 
programa tijekom prvog programskog razdoblja 
2009.–2013.
Treću analizu troškova i koristi države članice 
moraju dostaviti do 1. ožujka 2017.
Vidi i odgovor na odlomak 65.
68
Svrha je godišnjih izvješća dostaviti informacije 
o provedbi programa potpora. To znači da se ona 
moraju više usmjeriti na informacije i financijsku 
provedbu, a manje na rezultate i utjecaj. Doista, 
procjena se može provesti tek nakon proteka 
dovoljno dugog razdoblja.
Vidi i odgovore na odlomke 65. i 67.
14 Prva analiza troškova i koristi dostavljena je 1. ožujka 2011. te 
je, stoga, bila ograničena samo na prve dvije godine provedbe 
programa.
Odgovori Komisije 55
77
Kinesko je tržište vrlo specifično. Potrošnja po glavi 
stanovnika iznosi manje od 1 litre (dok u Europi 
potrošnja po glavi stanovnika iznosi oko 30 litara). 
Iako se potrošnja vina povećava, europska vina 
natječu se s vinima iz Australije, Čilea i Južne Afrike 
koja mogu imati koristi od povlaštenog tretmana 
u pogledu uvoznih carina.
Vidi i odgovore na odlomke 39. i 75.
78
Bez mjere promidžbe, gubici tržišnog udjela vjero -
jatno bi bili još veći.
Komisija je analizirala izglede i usmjerila pažnju na 
rizik od gubitaka tržišnog udjela u nekim trećim 
zemljama. Rizik može proizlaziti iz činjenice da su 
poduzetnici iz EU -a mali, segmentacije sektora 
ili ograničenja sortnih vina u različitim državama 
članicama.
Europska vina moraju se boriti da bi zadržala svoje 
tržišne udjele. Promidžba je vrlo važan alat.
Potrebno je istaknuti da je Komisija upravo pokre -
nula studiju o konkurentnosti europskih vina 
u trećim zemljama i EU -u. Studijom će se posebno 
ispitati ključni čimbenici konkurentnosti vina EU -a 
u odnosu na vina iz trećih zemalja te prepreke nje -
zinu povećanju.
Zajednički odgovor na odlomke 79 i 80
Čak i ako se promidžbene aktivnosti poduzimaju 
u korist nekih vrsta vina, sva ostala vina neizravno 
imaju koristi od njih jer će ona pozitivno utjecati na 
sliku i potrošnju drugih vrsta vina.73
Vidi odgovor na odlomak 72.
75
Komisija potvrđuje podatke o trgovini europskim 
vinom koji pokazuju prednost nastavka mjere pro -
midžbe u trećim zemljama.
Stoga grafovi 2.a i 2.b jasno pokazuju povećanje 
izvoza prema vrijednosti, iako su na to kretanje 
snažno utjecale više cijene grožđa i vina.
Na kineskom tržištu vina EU -a suočila su se s kon -
kurencijom lokalnih vina (83 % kineske potrošnje) 
i vina iz Čilea (izuzetih od carinskih pristojba), 
Australije i Južne Afrike.
Zbog te jake konkurencije vrlo je važno vršiti pro -
midžbu vina Unije kako bi se zadržao tržišni udjel.
76
Teško je izolirati učinke mjere promidžbe na konku -
rentnost sektora. Čak i kod optimiziranih postupaka 
odabira i procjene, uvijek ostaje određeni stupanj 
nesigurnosti.
Međutim to nije dovoljan razlog da bi se prednosti 
mjere dovele u pitanje. Mjera je potpuno opravdana 
jer je neizostavna s obzirom na liberalizaciju tržišta 
i jaku konkurenciju naših glavnih konkurenata kao 
što su Sjedinjene Države, koje imaju javne politike 
promidžbe (njihovim proračunom omogućeno je 
financiranje mjera potpore izvoza).
Međutim trebalo bi biti moguće poboljšati procjenu 
primjenom pokazatelja koji odgovaraju razini kori -
snika (vidi odgovor na odlomak 69.) i detaljnijom 
analizom mjere koju bi provodile države članice.
Vidi odgovore na odlomke 69. i 70.
Odgovori Komisije 56
83
Komisija smatra da su mjere ulaganja specifične za 
zajedničku organizaciju tržišta vina važne za pobolj -
šanje konkurentnosti.
U prosincu 2013. Vijeće i Parlament potvrdili su kori -
snost reforme sektora vina zadržavanjem njezinih 
vodećih načela u Uredbi (EZ) br. 1308/201317 o novoj 
zajedničkoj organizaciji tržišta. Na taj su način 
dokazali da su spremni alatima reforme sektora vina 
dati vremena da u potpunosti počnu imati učinak, 
uključujući ostavljanjem ulaganja u dvama progra -
mima potpora.
Vidi odgovor Komisije na preporuku 1.
84
S obzirom na preklapanje dvaju programa pomoći, 
Komisija je smatrala nužnim uspostaviti crtu razgra -
ničenja (koja nije bila predviđena na početku) kako 
bi se poštovali proračunski propisi. Razgraničenje 
programa sada je jasno i trebalo bi omogućiti izbje -
gavanje rizika od dvostrukog financiranja.
Kašnjenja s provedbom mjere u prvim godinama 
programskog razdoblja mogu se objasniti i drugim 
čimbenicima, kao što su poteškoće s dobivanjem 
bankovnih jamstava zbog gospodarske krize.
17 SL L 347, 20.12.2013.Zaključci i preporuke
82
Revizijom su obuhvaćene prve tri godine pro -
gramskog razdoblja 2009.–2013. koje su obilježene 
uvođenjem tih mjera. Nakon razdoblja ustaljenja, 
države članice mogle su bolje provesti svoje mjere 
u okviru programa, posebno u pogledu izvršenja 
proračuna.
Komisija je uspostavila alate za poboljšanje pro -
vedbe, nadzora i kontrole mjera u programima 
(sedam izmjena Uredbe (EZ) br. 555/200815, smjer -
nice za restrukturiranje, ulaganje i promidžbu u tre -
ćim zemljama16).
Što se tiče konkurentnosti, teško je, naravno, izoli -
rati učinak tih dviju mjera na konkurentnost sektora 
vina, što je drugi cilj reforme sektora vina iz 2008., 
jer je prvi cilj (ponovo uspostavljanje ravnoteže na 
tržištu) već ispunjen. Reformu sektora trebalo bi 
ispitati kao niz mjera koje se nadopunjuju. Međutim 
potrebno je naglasiti stalan rast izvoza, u pogledu 
vrijednosti i obujma, u sve konkurentnijem global -
nom kontekstu, unatoč recesiji 2008. i 2009. nakon 
gospodarske krize.
15 Uredba (EZ) br. 42/2009 (SL L 16, 21.1.2009.), Uredba (EZ) 
br. 702/2009 (SL L 202, 4.8.2009.), Uredba (EZ) br. 772/2010 
(SL L 232, 2.9.2010.), Uredba (EZ) br. 568/2012 (SL L 169, 29.6.2012.),  
Uredba (EZ) br. 202/2013 (SL L 67, 9.3.2013.) i Uredba (EZ) 
br. 752/2013 (SL L 2010, 6.8.2013.).
16 Smjernice za provedbu nacionalnih programa potpore u sektoru 
vina u skladu s uredbama (EZ) br. 1234/2007 i (EZ) br. 555/2008 od 
25. veljače 2013. i 26. travnja 2013.
Odgovori Komisije 57
Pravilima Zajednice državama članicama daje se 
okvir za ex post  ispitivanje trajnosti projekta (čla -
nak 103.u stavak 5. Uredbe (EZ) br. 1234/2007).
Nadalje, Komisija provjerava jesu li države članice 
procijenile opravdanost troškova u svojim revi -
zijama mjere ulaganja. U skladu Uredbom (EZ) 
br. 1290/2005 revizijama se provjerava jesu li države 
članice donijele sva potrebna zakonodavna i admi -
nistrativna pravila i sve druge mjere (upravljanja 
i nadzora) potrebne za osiguravanje učinkovite 
zaštite financijskih interesa Unije. U vezi s tim, 
revizijama se provjerava i poštuju li države članice 
načela dobrog financijskog upravljanja koja, među 
ostalim, uključuju procjenu opravdanosti troškova.
O općenitom pitanju odabira ulagačkih projekata, 
posebno radi provjere opravdanosti troškova 
i održivosti projekata ( ex ante ) raspravljat će se na 
sastancima Odbora za upravljanje zajedničkom 
organizacijom tržišta.
86
Uspjeh politike za potporu vina EU -a u ostvarivanju 
njezinih ciljeva, uključujući 50-postotno povećanje 
izvoza, dobar je pokazatelj da je mjera promidžbe 
imala vrlo pozitivan učinak.
Mjerom promidžbe u trećim zemljama nastoji se, 
među ostalim, povećati broj distributera vina, što 
se može postići mjerama na konsolidiranim trži -
štima, ali i mjerama na novim tržištima ili tržištima 
koja su bila izgubljena. Ako se otvore nova tržišta, 
ona se moraju konsolidirati. Pravilima Zajednice 
to se ne sprječava18. Nadalje, iako se prednost daje 
MSP -ovima, potpore mogu primiti i veliki poduzet -
nici jer je riječ o davanju prednosti, a ne o kriteriju 
prihvatljivosti.
18 U članku 103.p stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1234/2007 određeno 
je da potpora „obuhvaća mjere informiranja ili promidžbe vina 
iz Zajednice u trećim zemljama kako bi se poboljšala njihova 
konkurentnost u tim zemljama“.1. Preporuka
Vijeće i Parlament upravo su, u prosincu 2013., 
potvrdili korisnost reforme sektora vina zadr -
žavanjem njezinih vodećih načela u Uredbi (EZ) 
br. 1308/2013 o novoj zajedničkoj organizaciji tržišta 
za razdoblje 2014.–2020. Stoga su dokazali da su 
spremni alatima reforme sektora vina dati vremena 
da postanu potpuno učinkoviti, istovremeno pro -
širujući opseg podmjera programa potpora (nova 
mjera u području inovacija, širenje promidžbe na 
aktivnosti usmjerene na domaće tržište, širenje 
restrukturiranja na ponovnu sadnju zbog razloga 
povezanih sa zdravljem biljaka).
U pogledu apsorpcije sredstava Komisija jednom 
mjesečno provodi nadzor iznosa koje prime kori -
snici. U skladu s člankom 110. Horizontalne uredbe 
1306/2013 Komisija će osigurati da se zajednički 
utjecaj svih instrumenata ZPP -a mjeri i procjenjuje 
u odnosu na zajedničke ciljeve ZPP -a. To uključuje 
vrednovanje usklađenosti instrumenata ZPP -a do 
2018. (prvi rezultati). U tom će kontekstu Komisija 
ispitati način uključivanja procjene dodane vri -
jednosti potpore ulaganjima i u okviru zajedničke 
organizacije tržišta vina i u okviru ruralnog razvoja. 
Potrebno je napomenuti da se informacije o učinku 
politike mogu dobiti tek nakon proteka dovoljno 
dugog razdoblja.
85.
Vidi odgovor Komisije na 2. preporuku.
2. Preporuka
Komisija smatra da je taj dio preporuke upućen 
državama članicama.
U skladu s načelima supsidijarnosti i podijeljenog 
upravljanja projekte biraju države članice, a Komisija 
ne može ex ante  procijeniti opravdanost troškova.
Odgovori Komisije 58
Komisija će s državama članicama raspraviti o prila -
gođavanju smjernica kako bi osigurala usklađenost 
promidžbenih projekata koji se financiraju sred -
stvima EU -a s postojećim aktivnostima radi izbjega -
vanja rizika od učinka neproduktivnih troškova.
87
Komisija je posebnu važnost pripisala povećanju 
kvalitete odabira projekata za novo programsko 
razdoblje 2014.–2018. izmjenama Uredbe (EZ) 
br. 555/2008 i donošenjem Smjernica 2013.
Postupkom odabira predviđena je, među ostalim, 
procjena predvidivih učinaka aktivnosti na rast 
potražnje.
Kada se s državama članicama pregovaralo o novom 
programskom razdoblju, postavljeno je pitanje 
kontrola mjere na terenu. Neke države članice 
zahtijevaju te kontrole. Ostale tvrde da bi se tim 
kontrolama nametale prevelike obveze i da bi bile 
nerazmjerne sa stajališta isplativosti.
Kako bi nadoknadila nedostatak provjere u trećim 
zemljama, Komisija je u Smjernicama predložila 
popis računa i dokumenata koje je potrebno dosta -
viti za potrebe kontrola.
Vidi i odgovore na odlomke 43. do 51. i preporuku 4.Izmjenama Uredbe (EZ) br. 555/2008 i donošenjem 
Smjernica 2013. poboljšava se kvaliteta odabira, 
posebno jasnijim i učinkovitijim davanjem predno -
sti MSP -ovima, novim korisnicima i korisnicima koji 
su usmjereni na novu treću zemlju.
Pravilima se ne isključuje naglašavanje komercijal -
nih robnih marki. Cilj je mjere poboljšati konkuren -
tnost vina sa ZOI -jem/ZOZP -om i sortnih vina. Kori -
snicima koji dijele 50 % troškova aktivnosti može 
biti važno moći naglasiti i komercijalne robne marke 
tako da ih se može prepoznati na ciljanim tržištima 
i kako bi, slijedom toga, povećali prodaju.
3. Preporuka (a)
Komisija smatra da, ovisno o okolnostima, korisnici 
mogu imati pristup mjeri u drugom programskom 
razdoblju, na primjer radi konsolidacije svojeg trži -
šta u istoj trećoj zemlji.
Nadalje, izmjenama Uredbe (EZ) br. 555/2008 
i donošenjem Smjernica 2013. poboljšava se kva -
liteta odabira, posebno jasnijim i učinkovitijim 
davanjem prednosti MSP -ovima, novim korisnicima 
i korisnicima koji su usmjereni na novu treću zemlju.
3. Preporuka (b)
Dok je cilj mjere poboljšati konkurentnost vina 
sa ZOI -jem/ZOZP -om i sortnih vina i on se mora 
ispuniti, pravilima se ne isključuje utvrđivanje 
određenih komercijalnih robnih marki. Korisnicima 
koji dijele 50 % troškova aktivnosti može biti važno 
moći naglasiti i komercijalne robne marke tako da 
ih se može prepoznati na ciljanim tržištima i kako bi, 
slijedom toga, povećali prodaju. Nadalje, izmjenama 
Uredbe (EZ) br. 555/2008 i donošenjem Smjernica 
2013. omogućuje se jasnije davanje prednosti 
MSP- ovima.
Odgovori Komisije 59
5. Preporuka (a)
Komisija smatra da je ta preporuka uzeta u obzir za 
programsko razdoblje 2014.–2018.
Pitanje administrativnih troškova i troškova osoblja 
nastalih korisniku već je uzeto u obzir u članku 53. 
točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 1308/2013, Proved -
benoj uredbi Komisije (EU) br. 752/2013 od 31. srp -
nja 2013. kojom se Uredbi Komisije (EZ) br. 555/2008 
dodaje članak 5.a i u Smjernicama.
U pogledu provedbenih tijela, u skladu sa Smjerni -
cama, troškovi se mogu smatrati prihvatljivima ako 
već nisu raspoređeni u drugu kategoriju rashoda.
5. Preporuka (b)
Taj dio preporuke upućen je državama članicama.
Postojanje dostatnog revizijskog traga standardno 
se provjerava u revizijama „poravnanja računa“. Ako 
se regulatornim odredbama zahtijevaju posebne 
kontrole i dokazano je da revizijski trag ima 
nedostataka, Komisija zahtijeva korektivne mjere 
i može primijeniti financijsku korekciju. Nadalje, 
kako bi nadoknadila nedostatak provjere u trećim 
zemljama, Komisija je u Smjernicama predložila 
popis računa i dokumenata koje je potrebno dosta -
viti za potrebe kontrola.4. Preporuka
Uredbom Vijeća omogućuje se dodjela potpora ako 
poduzete aktivnosti ispunjavaju uvjete utvrđene 
Uredbom. Postupkom odabira, kako je definiran 
u članku 5. Uredbe (EZ) br. 555/2008 i smjernicama, 
među ostalim, predviđeno je vrednovanje očekiva -
nog utjecaja mjera na rast potražnje.
Komisija će s državama članicama raspraviti o prila -
gođavanju smjernica kako bi osigurala usklađenost 
promidžbenih projekata koji se financiraju sred -
stvima EU -a s postojećim aktivnostima radi izbjega -
vanja rizika od učinka neproduktivnih troškova.
88
Komisija priznaje problem koji predstavljaju pro -
vjere te mjere u trećim zemljama na terenu, čak 
i ako se to ne zahtijeva zakonodavstvom Zajednice.
Kada se s državama članicama pregovaralo o novom 
programskom razdoblju, postavljeno je pitanje kon -
trola mjere na terenu. Rumunjska, Italija, Španjolska 
i Slovačka posebno zahtijevaju kontrole u trećim 
zemljama. Ostale države članice tvrde da bi se tim 
provjerama nametale prevelike obveze i da bi bile 
nerazmjerne sa stajališta isplativosti.
Kako bi nadoknadila nedostatak provjera u trećim 
zemljama, Komisija je u Smjernicama predložila 
popis računa i dokumenata koje je potrebno dosta -
viti za potrebe kontrola.
Komisija je voljna povećati kvalitetu kontrola 
mjere, posebno mogućom prilagodbom smjernica 
i pravila.
Odgovori Komisije 60
6. Preporuka
Komisija smatra da je ta preporuka uzeta u obzir za 
programsko razdoblje 2014.–2018.
Za novo programsko razdoblje Komisija je u Smjer -
nicama predložila primjere pokazatelja koje države 
članice mogu ponuditi korisnicima za procjenu 
rezultata mjere promidžbe, ovisno o provedenim 
aktivnostima.
Vidi i odlomak 89.
90
Komisija se ne slaže s mišljenjem Suda da su države 
članice proračun za promidžbene aktivnosti posta -
vile na previsoku razinu. Ne postoji proračun koji 
je posebno namijenjen promidžbi u financijskom 
prilogu Uredbi Vijeća. Države članice predstavljaju 
svoj program potpora s okvirnim raščlambama koje 
mogu promijeniti dvaput godišnje, ovisno o iskaza -
nim potrebama.
U ovom trenutku potrebno je podsjetiti na ciljeve 
reforme sektora vina koju je Vijeće donijelo 2008.: 
1. ponovno uspostavljanje ravnoteže na tržištu (jed -
nokratno krčenje 2009.–2011.); i 2. poboljšanje kon -
kurentnosti („strukturnim“ mjerama). Prva je faza 
dovršena i ekvivalent iznosa za krčenje prenesen je 
u programe potpora, kako je predviđeno reformom, 
kako bi se povećao iznos tih mjera koje su „struk -
turnije“ nego što su to prvenstveno promidžba 
i ulaganje. Stoga je predviđeno povećanje iznosa 
koje države članice raspoređuju za te mjere.89
Pri analizi projekata programa za razdoblje  
2014.–2018. Komisija je zahtijevala da države članice 
dostave odgovarajuće pokazatelje za svaku mjeru. 
Programi pomoći sada jasnije uključuju dio koji se 
odnosi na kvantitativne kriterije i pokazatelje koji 
se upotrebljavaju za nadzor i procjenu. Od država 
članica zatraženo je da dokažu poveznicu između 
ciljeva koje su odredile za svaku mjeru i pokazatelja 
kojima se navodno mjeri opseg u kojem su ciljevi 
ostvareni.
Nadalje, države članice moraju 1. ožujka 2014. dosta -
viti drugu analizu troškova i koristi19 programa pot -
pore, koja bi trebala sadržavati korisne informacije 
za analizu programa tijekom prvog programskog 
razdoblja 2009.–2013. Treću analizu troškova i koristi 
države članice moraju dostaviti do 1. ožujka 2017.
Komisija bi htjela naglasiti da se informacije koje se 
odnose na provedbu mjera (informacije o nadzoru) 
moraju razlikovati od informacija koje se odnose na 
rezultate i utjecaj mjera (informacije o vrednovanju). 
Ti se podaci mogu dobiti tek nakon proteka određe -
nog vremena.
Naknadnu procjenu troškova i koristi države članice 
moraju dostaviti do 1. ožujka 2017.
19 Prva analiza troškova i koristi dostavljena je 1. ožujka 2011. te 
je, stoga, bila ograničena samo na prve dvije godine provedbe 
programa.
Odgovori Komisije 61
Kada je reforma zajedničke organizacije tržišta 
donesena u prosincu 2013., Vijeće i Parlament nisu 
željeli promijeniti vodeća načela koja su donesena 
u trenutku reforme sektora vina, uključujući na 
razini raspodjele proračunskih sredstava. Ojačali su 
i mjeru promidžbe njezinim otvaranjem domaćem 
tržištu za aktivnosti koje su usmjerene na informa -
cije o odgovornoj potrošnji vina i sustavima ZOI -a/
ZOZP -a u Uniji.
7. Preporuka
U skladu s člankom 110. Horizontalne uredbe 
1306/2013 Komisija će osigurati da se zajednički 
utjecaj svih instrumenata ZPP -a mjeri i procje -
njuje u odnosu na zajedničke ciljeve ZPP -a. To 
uključuje vrednovanje učinkovitosti instrumenata 
ZPP -a do 2018. (prvi rezultati). U tom će kontekstu 
2018. Komisija ispitati način uključivanja procjene 
primjene raspodjele proračunskih sredstava na 
program potpore sektora vina i njegovih utjecaja. 
Potrebno je napomenuti da se informacije o učinku 
politike mogu dobiti tek nakon proteka dovoljno 
dugog razdoblja.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a ( http://bookshop.europa.eu );
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije ( http://ec.europa.eu/represent_en.htm ), 
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm ),  
kontaktiranjem službe Europe Direct ( http://europa.eu/europedirect/index_en.htm ) 
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a ( http://bookshop.europa.eu ).
Pretplate koje se plaćaju:
•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm ).
QJ-AB-14-005-HR-C ISSN 2315-0548
Sredstva EU-a raspoloživa su za pružanje 
potpore ulaganjima u  proizvodnju vina 
i promicanju vina EU-a u zemljama koje nisu 
članice Unije. Sud u ovom izvješću ispituje je li se 
dobro upravljalo potporom za sektor vina te je li 
takva potpora povećala konkurentnost vina 
EU-a. Tijekom revizije Sud je došao do zaključka 
da u sektoru vina nije dokazana potreba za 
pružanjem dodatne pomoći za ulaganje, povrh 
pomoći koja je već dostupna u okviru politike 
ruralnog razvoja. Potpora za promidžbu često se 
koristila za konsolidaciju tržišnog udjela, a ne za 
osvajanje novih tržišta. Nadalje Sud je uočio da 
bi određene promotivne aktivnosti bile 
provedene svejedno, čak i bez uporabe javnih 
sredstava. U konačnici, učinak na konkurentnost 
proizvođača vina u EU-u nije uvijek bio vidljiv. 
Sud je Komisiji i državama članicama iznio 
preporuke za uklanjanje nedostataka navedenih 
u izvješću.
EUROPSKI
REVIZORSKISUD