Od objave Šestog izvješća iz Turske je na grčke otoke od 9. lipnja 2017. do 31. kolovoza 2017. došlo ukupno 7807 osoba, što su u prosjeku 93 dolaska dnevno. Iako je broj dnevnih dolazaka veći u usporedbi s razdobljem prije ljeta, i dalje je znatno niži nego što je bio u mjesecu koji je prethodio Izjavi. Od početka provedbe Izjave EU-a i Turske u Egejskom je moru zabilježeno 113 slučajeva smrtno stradalih i nestalih osoba . 1150 osoba smrtno je stradalo ili nestalo tijekom godine koja je prethodila Izjavi.

Do 4. rujna Europski potporni ured za azil rasporedio je u Grčku 98 usmenih prevoditelja i 96 stručnjaka iz država članica. Svi su raspoređeni u žarišne točke, a njih su 84 službenici za rješavanje predmeta. To znači da trenutačno nedostaje 54 stručnjaka. Europska granična i obalna straža rasporedila je 888 službenika u okviru zajedničke operacije Poseidon, uključujući 35 službenika za potporu ponovnom prihvatu u okviru provedbe Izjave. Za program ponovnog prihvata u okviru Izjave EU-a i Turske nedostaje 11 stručnjaka za rujan i 13 za listopad.

Za učinkovitu provedbu Izjave EU-a i Turske sve države članice moraju ulagati stalne napore u hitno zadovoljavanje potreba koje su utvrdili Europski potporni ured za azil i europska granična i obalna straža. To uključuje upućivanje službenika na dovoljno duga razdoblja i u skladu s danim uputama, posebno u pogledu upućivanja stručnjaka za azil u žarišne točke na otocima, među ostalim stručnjaka za procjenu ugroženosti.

[Podaci obuhvaćaju razdoblje do 31. kolovoza 2017. za 35. tjedan]

Broj vraćenih osoba s grčkih otoka u Tursku i dalje je znatno manji od broja dolazaka, zbog čega se stalno povećava pritisak na objekte u žarišnim točkama na otocima. To je posljedica akumuliranih zaostataka u obradi drugostupanjskih zahtjeva za azil na grčkim otocima i nedovoljnih kapaciteta za obradu prije vraćanja i zadržavanje, posebno na Hiosu i Samosu. Kapacitet za zadržavanje migranata prije udaljavanja povećan je na Lezbosu i Kosu. Zbog nedostatka ažuriranih informacija o dodjeli smještaja otežana je identifikacija i uhićenje migranata kojima je drugostupanjskom odlukom odbijen zahtjev za azil. Stoga je hitno potrebna registracija migranata koji se nalaze u službenom smještaju na otocima, nakon čega je potrebno provoditi redovito praćenje prisutnosti migranata i status njihova zahtjeva za azil.

U skladu s Izjavom EU-a i Turske, od prethodnog izvješća do 4. rujna 2017. vraćeno je 97 osoba koje su stigle u Grčku iz Turske, među njima i 11 Sirijaca. Osim Sirijaca, među vraćenima bilo je Alžiraca (30), Pakistanaca (27), Bangladešana (5), Iračana (4), Marokanaca (3), Kamerunaca (2), Haićana (2), Iranaca (2), Nigerijaca (2), Senegalaca (2), Libanonaca (1), Afganistanaca (1), Egipćana (1), Kongoanaca (1), Gambijaca (1), Bjelokošćana (1) i Zimbabveanaca (1). Od datuma objave Izjave EU-a i Turske u Tursku je vraćeno ukupno 1896 migranata .

Broj žalbenih odbora i izvjestitelja koji pomažu pri prikupljanju činjenica o predmetu, argumenata podnositelja žalbe i informacija o njegovoj državi podrijetla nije se promijenio od zadnjeg izvješća. Grčko žalbeno tijelo i dalje poboljšava tijek rada, primjerice poboljšanjem žurnosti postupanja po predmetima temeljenoj na popisima smještaja koje osigurava grčka Služba za registraciju i identifikaciju na otocima ili postizanjem napretka u uvođenju stalnog informatičkog alata za planiranje sastanaka, čime bi se mogla olakšati mogućnost specijalizacije odbora prema referentnim spisima zemlje podrijetla. Osim što se osigurava odgovarajuća opremljenost žalbenog tijela (tj. uredski materijal i oprema), provedbom tih odredaba nastoji se poboljšati rad žalbenih odbora i skratiti čekanje podnositelja žalbe na otocima do donošenja drugostupanjske odluke, tj. odobriti međunarodna zaštita osobama kojima je potrebna i usmjeriti nezakonite migrante u postupak vraćanja.

Do 4. rujna 2017. ugovoreno je 410,6 milijuna EUR u okviru Instrumenta za hitnu potporu unutar EU-a s 15 humanitarnih partnera. U skladu s financijskim planom za 2017. za prihvatne objekte za Grčku, prioriteti Instrumenta za hitnu potporu unutar EU-a postupno se prebacuju s kampova na unajmljeni smještaj (za najviše 30 000 osoba) i, ako uvjeti dopuste, na proširenje višenamjenskog gotovinskog programa da uključi i hranu. Radi ta dva prioriteta u srpnju 2017. pokrenut je program hitne potpore za integraciju i smještaj. Sastoji se od dva ugovora (vrijedna 93,5 milijuna EUR i 57,7 milijuna EUR) s Visokim povjerenikom UN-a za izbjeglice, koji već provodi mjere s partnerima, i uz suradnju s lokalnim tijelima u pogledu unajmljivanja smještaja. Do kraja godine dostupno je još 34,9 milijuna EUR za daljnje potrebe. U tom se okviru dovršavaju pregovori s humanitarnim partnerima o novim projektima i dodatnim sredstvima za postojeće projekte.

Usprkos poduzetim mjerama situacija na otocima nije riješena te se grčka tijela pozivaju da poduzmu potrebne korake koji su utvrđeni već u posljednjem izvješću. Osim toga, potrebno je skratiti vrijeme od ispunjavanja zahtjeva do njegova podnošenja u skladu s člankom 6. stavkom 2. Direktive o postupcima azila, kojim je propisano da grčka tijela osobi koja podnosi zahtjev za azil omoguće da ga što prije podnese.

U cilju provedbe vraćanja, proširenje centra za zadržavanje prije udaljavanja na Kosu na puni kapacitet od 500 mjesta dovršeno je u kolovozu. Dovršeni su radovi na centru za zadržavanje prije udaljavanja u žarišnoj točki na Lezbosu te on sad radi u punom kapacitetu od 210 mjesta. Potpisana je zajednička ministarska odluka o gradnji centra za zadržavanje prije udaljavanja u žarišnoj točki na Samosu, ali radovi još nisu počeli jer se predviđeni prostor upotrebljava za smještaj migranata koje hitno treba premjestiti na drugu lokaciju. Na Hiosu nema pomaka u gradnji takvog centra, ponajviše zbog otpora lokalnog stanovništva.

Nema dokaza da su napori koji se ulažu u nadzor nad istočnom sredozemnom rutom doveli do znatnijeg preusmjeravanja tokova iz Turske. Međutim, od objave Šestog izvješća, unatoč tome što Turska i dalje provodi operacije „Aegean Hope” i „Safe Med” , od 9. lipnja do 3. rujna iz Turske u Italiju stiglo je 23 brodova s ukupno 1363 migranta, a na Cipar su stigla dva broda s ukupno 228 migranata, od kojih su svi Sirijci.

Do 4. rujna ukupni broj Sirijaca preseljenih iz Turske u EU u okviru programa preseljenja „jedan za jedan” iznosio je 8834. U izvještajnom razdoblju 2580 Sirijaca preseljeno je u 15 država članica (Austrija, Belgija, Estonija, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Portugal, Rumunjska, Španjolska, Švedska, Nizozemska ). Ukupan broj osoba kojima je preseljenje odobreno i koje ga čekaju trenutačno iznosi 1831. Nakon blagog smanjenja broja mjesečnih transfera radi preseljenja od njihova vrhunca u svibnju 2017. još je potrebno povećati trenutačnu razinu stabilne dinamike preseljenja kako bi se pokazalo da je alternativna zakonita ruta prema EU-u i dalje otvorena za sirijske izbjeglice u Turskoj. Potrebno je održati tu stabilnu dinamiku preseljenja da bi se ispunila obveza od 25 000 preseljenih osoba u 2017., kako je prethodno utvrđeno.

Na posljednjem sastanku upravljačkog odbora 28. lipnja 2017. potvrđeno je da financiranje kojim se koordinira u okviru Instrumenta za izbjeglice i dalje ima znatan izravni učinak na terenu. Prvi nalazi praćenja u okviru za pregled rezultata Instrumenta predstavljeni su upravljačkom odboru . Komisija blisko surađuje s turskim tijelima i drugim partnerima kako bi osigurala ugovaranje dodijeljenih gotovo 1,4 milijarde EUR do kraja 2017. te nastavak provedbe i brze isplate. Pri provedbi Instrumenta posebna se pozornost posvećuje stanju ljudskih prava izbjeglica općenito, a osobito se podupiru žene, djeca i osobe s invaliditetom.

Komisija i dalje ohrabruje Tursku u naporima da što prije do kraja ispuni sva preostala mjerila iz plana za liberalizaciju viznog režima. Komisija i Turska aktivnim dijalogom traže rješenja koja uključuju potrebne zakonodavne i postupovne izmjene svih neispunjenih mjerila.

Broj ugroženih izbjeglica koje podupire Mreža za hitnu socijalnu pomoć brzo je narastao na 860 000 osoba . Komisijin je cilj do kraja 2017. pružiti potporu za 1,3 milijuna izbjeglica putem Mreže za hitnu socijalnu pomoć. Budući da je pristup izbjeglica Mreži za hitnu socijalnu pomoć onemogućen uglavnom zbog problema s registracijom, EU i Turska surađuju na pronalaženju rješenja kako bi se osiguralo da se sve ugrožene izbjeglice mogu prijaviti.

10.Humanitarni uvjeti u Siriji

Humanitarni uvjeti u Siriji i dalje su vrlo zabrinjavajući zbog 6,3 milijuna interno raseljenih osoba, od kojih su mnoge raseljavane više puta, i 13,5 milijuna ljudi kojima je potrebna hitna pomoć. Ujedinjeni narodi tražili su 2017. pomoć za Siriju u iznosu od 3,3 milijarde EUR, a do danas je osigurano 35 % tog iznosa.

U nekim područjima nasilje se navodno smanjilo nakon stvaranja područja bez sukoba diljem Sirije, no humanitarna situacija i stanje zaštite i dalje su izrazito nepovoljni za civile u mnogim dijelovima zemlje. U sjeverozapadnoj Siriji u srpnju su se vodile vojne operacije i borbe među različitim naoružanim skupinama, što je dovelo do smrtnog stradanja civila, privremene obustave nekih humanitarnih aktivnosti i privremenog zatvaranja ključne točke za prelazak granice s Turskom. Nastavlja se raseljavanje velikih razmjera u Raqqi , gdje i dalje postoji velika potreba za zdravstvenom zaštitom te nedostatak pristupa zdravstveno ispravnoj vodi, hrani i neprehrambenim proizvodima. Humanitarna situacija u područjima pod kontrolom nedržavne naoružane skupine i dalje je iznimno zabrinjavajuća s obzirom na velike potrebe. Čini se da se stanje pogoršava i u jugoistočnoj Siriji, gdje je sve veći broj interno raseljenih osoba.

Ključan izazov i dalje je pristup do otprilike 4,5 milijuna ljudi u teško dostupnim područjima, uključujući 540 000 u opkoljenim područjima, iako su humanitarni konvoji Ujedinjenih naroda u srpnju uspjeli doći do nekih teško dostupnih područja i opkoljenog grada Nashabiyeha. Dosad je u 2017. pomoć Ujedinjenih naroda uspjela doći do samo 13 % osoba kojima je potrebna u teško dostupnim područjima i 39 % osoba u opkoljenim područjima. Humanitarni dionici izvijestili su o brojnim preprekama isporuci humanitarne pomoći.

Prekogranična pomoć sve je važnija. Većina prekogranične pomoći pruža se preko Turske i Jordana koji i dalje olakšavaju pristup svim mogućim rutama. EU podupire prekogranične operacije za spašavanje života iz Turske kako bi se stanovnicima sjeverne Sirije pomoglo preko humanitarnih partnerskih organizacija koje najpotrebitijima pružaju hranu, vodu, smještaj, zdravstvene usluge i zaštitu . Čini se da su ponovna registracija i regulatorno okruženje međunarodnih nevladinih organizacija u Turskoj utjecali na njihovu sposobnost vođenja operacija pružanja pomoći u Siriji.

S obzirom na neprestano nasilje i goleme humanitarne potrebe, EU i dalje potiče sve strane da poštuju obveze iz međunarodnog humanitarnog prava i da osiguraju da zaštita civila bude glavni prioritet na svim ulaznim točkama, uključujući iz Turske i Jordana. To je primjenjivo i na koncept područja bez sukoba diljem Sirije. EU pozdravlja sve napore u tom pogledu uz uvjet poštovanja međunarodnog humanitarnog prava.

11. Zaključak

Izjava EU-a i Turske nastavlja postizati konkretne rezultate u smanjenju nezakonitih i opasnih prelazaka, broja života izgubljenih u Egejskome moru i, što je jednako važno, pružanju praktične potpore sirijskim izbjeglicama i zajednicama domaćinima u Turskoj u okviru Instrumenta za izbjeglice u Turskoj te putem sigurnog preseljenja Sirijaca iz Turske u Europu.

Međutim čimbenici za poticanje nezakonitih migracija u Europu i dalje su prisutni te izjava EU-a i Turske ima ključnu ulogu u osiguravanju da EU i Turska učinkovito i zajednički odgovore na migracijski izazov u istočnom Sredozemlju.

Potrebni su trajni napori i politička odlučnost svih strana kako bi se osigurala potpuna i trajna provedba Izjave EU-a i Turske.