Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Socijalnog fonda za klimatsku politiku

(COM(2021) 568 final – 2021/0206 (COD))

(2022/C 152/26)

Izvjestitelj: Thomas KATTNIG Suizvjestiteljica: Alena MASTANTUONO

Zahtjev za savjetovanje: Europski parlament, 13.9.2021. Vijeće, 20.9.2021. Pravna osnova: članak 91. stavak 1. točka (d), članak 192. stavak 1. i članak 194. stavak 1. točka (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 9.11.2021. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 9.12.2021. Plenarno zasjedanje br.: 565 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 194/3/9

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozdravlja osnivanje Socijalnog fonda za klimatsku politiku kako bi se ublažili negativni socijalni i ekonomski učinci određivanja novih cijena ugljika i državama članicama osigurala financijska sredstva za potporu njihovim mjerama usmjerenima na socijalne učinke takvog trgovanja emisijama na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnijem financijskom položaju. EGSO također uviđa da Komisija ovom Uredbom vjerodostojno pokazuje svoju spremnost na borbu protiv energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti.

1.2. Međutim, EGSO je uvjeren da se Socijalnim fondom za klimatsku politiku neće osigurati dostatna financijska potpora za odgovorno suočavanje sa socioekonomskim učincima određivanja cijena ugljika. Golem izazov uspostave djelotvornog i pravednog kompenzacijskog mehanizma u heterogenom gospodarskom prostoru koji se sastoji od 27 država članica iziskuje dalekosežnije prateće mjere i resurse na razini EU-a i na nacionalnoj razini. EGSO poziva države članice da na najučinkovitiji način iskoriste sinergije Socijalnog fonda za klimatsku politiku s drugim dostupnim financijskim sredstvima.

1.3. Mjere i transformativni koraci predviđeni u paketu mjera „Spremni za 55 %” dovest će do golemih promjena, pri čemu se ne smije izgubiti iz vida socijalna i gospodarska situacija pojedinačnih država članica. U protivnom bi se ugrozila prihvaćenost tih mjera u društvu. Već je vrijeme da se na razini država članica raspravi o popratnim mjerama paketa te da ih se smjesta provede. Kako bi se ostvarila pravedna ekološka transformacija, naglasak mora biti na pravednoj tranziciji za sve.

1.4. EGSO smatra da se više cijene ugljika u svakom slučaju ne određuju radi povećanja prihoda, nego radi usmjeravanja tržišnog ponašanja prema tehnologijama s niskom razinom emisija. Stoga postoji vrlo dobar razlog da Komisija osigura dodatna financijska sredstva. Osim toga, čini se da rok do 2032. nije konačan.

1.5. Određeni dionici, uključujući socijalne partnere, koji predstavljaju i poslodavce i zaposlenike, izražavaju sumnju pa čak i protivljenje proširenju trgovanja emisijama na zgrade i cestovni promet, ističući pritom očekivani socijalni i ekonomski učinak povećanja cijena grijanja i goriva na kućanstva, srednja, mala i mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnijem financijskom položaju. Opasnost od izostanka potpore stanovništva u pogledu europske klimatske politike i izbijanje masovnih prosvjeda, kao što su prosvjedi „žutih prsluka”, moraju se spriječiti pod svaku cijenu. Komisija bi u tom pogledu svoje planove trebala podvrgnuti temeljitoj analizi.

1.6. EGSO izražava žaljenje zbog toga što Komisija nije analizirala učinak paketa mjera „Spremni za 55 %” na pojedinačne države članice ni na različite sektore. Smatra da je trebalo provesti posebnu procjenu učinka osnivanja Socijalnog fonda za klimatsku politiku.

1.7. EGSO pozdravlja obvezu država članica da podnesu sveobuhvatan paket mjera i ulaganja kao svoj socijalni plan za klimatsku politiku zajedno s ažuriranom verzijom svojeg nacionalnog energetskog i klimatskog plana u skladu s Uredbom o upravljanju. EGSO poziva države članice da u izradu nacionalnih socijalnih planova za klimatsku politiku uključe socijalne partnere, gospodarske komore, civilno društvo, organizacije mladih te lokalne i regionalne vlasti.

1.8. EGSO je zabrinut da bi troškovi sustava trgovanja emisijama za zgrade i promet mogli biti veći od željenih koristi i dovesti do nekontroliranog povećanja cijena koje bi time postalo prijetnja za opstanak. EGSO stoga općenito kritizira činjenicu da je Socijalni fond za klimatsku politiku povezan s uvođenjem ETS-a za zgrade i promet te bi pozdravio da se u proračun EU-a uvrsti zasebna stavka posvećena socijalnom učinku zelene tranzicije. Umjesto toga, u načelu bi trebalo nastaviti s uvođenjem Socijalnog fonda za klimatsku politiku na razini EU-a.

1.9. EGSO napominje da se mora osigurati učinkovita upotreba sredstava iz Fonda te da se moraju spriječiti prijevara, korupcija i sukobi interesa povezani s mjerama za koje se osigurava potpora iz Fonda.

1.10. U pogledu vladavine prava, pozdravlja mjere koje je predložila Komisija za djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole i najavu povrata nepropisno plaćenih iznosa ili zloupotrijebljenih iznosa. Osim toga, EGSO se također pita hoće li se na isplatu predmetnih sredstava primjenjivati postupak EU-a za smanjenje sredstava EU-a uslijed povrede vladavine prava od strane određene države članice.

1.11. EGSO traži više pojašnjenja u pogledu financiranja Fonda. Prijedlogom se predviđa da će se financiranje temeljiti na nestabilnom tržištu ETS-a EU-a. Stoga EGSO ne razumije zašto se predlaže fiksni iznos od 72,2 milijarde EUR. Nestabilnost cijena odredit će proračun Fonda. Time se, među ostalim, naglašava potreba za stabilnijim izvorima financiranja. EGSO predlaže da se u Fond uvede djelomična financijska fleksibilnost ovisno o stvarnom razvoju cijena emisijskih jedinica (pri čemu bi se dodjela mogla povećati s povećanjem cijene).

1.12. Pri razmatranju raspodjele Fonda među državama članicama, EGSO naglašava da bi određivanje cijena ugljika moglo imati različit učinak na pojedine države članice te da to može biti u suprotnosti s već postojećim nacionalnim mjerama, kao što je istaknuo irski parlament u svojem obrazloženom mišljenju o supsidijarnosti.

1.13. EGSO pozdravlja pristup rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve, kao i osviještenost o tim ciljevima te razmatranje i promicanje pitanja u pogledu pristupačnosti za osobe s invaliditetom tijekom razvoja i provedbe nacionalnih planova kako bi se zajamčilo da nitko ne bude zapostavljen. Planirano određivanje cijena ugljika osobito utječe na žene jer one čine 85 % samohranih roditelja. U obiteljima sa samohranim roditeljem rizik od siromaštva djece posebno je velik.

1.14. EGSO je itekako svjestan činjenice da Socijalni fond za klimatsku politiku predstavlja srednjoročnu reakciju na problem kompenzacije viših troškova zelene tranzicije na ranjive subjekte. Međutim, trenutačno stanje u pogledu razvoja cijena energije iziskuje hitno rješenje. EGSO pozdravlja Komunikaciju Komisije na temelju koje se državama članicama pruža „paket instrumenata” za svladavanje neposrednog učinka trenutačnog povećanja veleprodajnih cijena prirodnog plina i električne energije, kao i za jačanje otpornosti na buduće šokove povezane s cijenama. Kratkoročne nacionalne mjere uključuju hitnu potporu dohotku za kućanstva, pomoć za poduzeća i ciljane porezne rezove. Kako bi se pomoć uskladila s paketom instrumenata, EGSO predlaže proširenje područja primjene Socijalnog fonda za klimatsku politiku na mala i srednja poduzeća u nepovoljnom položaju. Taj je odgovor u skladu s misijom Socijalnog fonda za klimatsku politiku i s relevantnim pravilima EU-a.

1.15. EGSO poziva države članice da podrže razvoj i pružanje cjenovno pristupačnih usluga mobilnosti i prijevoza s nultim i niskim stopama emisija. EGSO smatra da je pružanje usluga javnog prijevoza putnika, u okvirima zakonskih mogućnosti, temelj održive i cjenovno pristupačne mobilnosti.

2. Sažetak dokumenta Komisije

2.1. Na temelju strategije europskog zelenog plana Komisija je u svojoj komunikaciji iz rujna 2020. pozvala na „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030.” ( 1 ) , predložila postavljanje ambicioznijih klimatskih ciljeva Europske unije i predstavila plan za podizanje obvezujućeg cilja za smanjenje neto emisija na najmanje 55 % do 2030. Europsko vijeće podržalo je taj cilj 11. prosinca 2020. i naglasilo kako je važno da se razmotre aspekti pravednosti i solidarnosti te da se nikog ne zapostavi, a 25. svibnja 2021. ponovno je potvrdilo te zaključke i zamolilo Europsku komisiju da predstavi svoj zakonodavni paket zajedno s dubinskom analizom okolišnog, gospodarskog i socijalnog učinka na razini država članica.

2.2. Kako bi se proveli Europski zakon o klimi i Zaključci Europskog vijeća, Komisija je 14. srpnja 2021. predložila paket mjera „Spremni za 55 %” u kojemu se preispituju određeni zakonodavni akti o klimi i energiji koji su trenutačno na snazi te predlažu nove inicijative. Paket mjera „Spremni za 55 %”, instrument NextGenerationEU i višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. doprinijet će ostvarenju dvostruke (ekološke i digitalne) transformacije kojoj Europa teži.

2.3. Komisija smatra da je za ambiciozniji klimatski cilj Europske unije također potrebno povećati doprinose svih sektora. Stoga je u okviru revizije Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 2 ) („Direktiva o ETS-u”) predložila trgovanje emisijama za zgrade i cestovni promet. Kako bi se razmotrili socijalni i distribucijski učinci trgovanja emisijama u ta dva nova sektora (građevina i cestovni promet) na financijski najranjivije skupine, Komisija je kao dio paketa mjera „Spremni za 55 %” predložila uredbu kojom se osniva Socijalni fond za klimatsku politiku.

2.4. Tijekom razdoblja 2025.–2032. Socijalni fond za klimatsku politiku trebao bi ublažiti učinak određivanja novih cijena ugljika te osigurati državama članicama financijska sredstva za potporu njihovim mjerama usmjerenima na socijalni učinak takvog trgovanja emisijama na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnom financijskom položaju.

2.5. Potpora će se pružiti najprije putem privremene potpore dohotku, kao i putem mjera i ulaganja kako bi se smanjila ovisnost o fosilnim gorivima povećanjem energetske učinkovitosti zgrada, većom dekarbonizacijom sustava grijanja i hlađenja zgrada, između ostalog integriranjem energije iz obnovljivih izvora i poboljšanjem pristupa mobilnosti s nultom i niskom razinom emisija te odgovarajućim prijevoznim sredstvima. Najmanje 50 % financijskih sredstava potrebnih za tražene mjere osigurat će same države članice.

2.6. U nacionalnim energetskim i klimatskim planovima utvrđuje se kako države članice namjeravaju riješiti pitanje energetske učinkovitosti, obnovljivih izvora energije i smanjenja emisija stakleničkih plinova te kako se već suočavaju s energetskim siromaštvom u okvirima trenutačnog zakonodavstva. Komisija prati napredak i izvješćuje o njemu u okviru izvješća o stanju energetske unije. Države članice trebale bi predložiti sveobuhvatan paket mjera i ulaganja koji će se financirati iz Fonda i dostaviti ga kao svoj socijalni plan za klimatsku politiku zajedno s ažuriranim verzijama svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova u skladu s Uredbom o upravljanju.

2.7. U svojim dvogodišnjim izvješćima o napretku provedbe nacionalnih energetskih i klimatskih planova države članice trebale bi u skladu s Uredbom o upravljanju izvješćivati Komisiju o napretku provedbe mjera i ulaganja u okviru socijalnih planova za klimatsku politiku.

2.8. Provedba Fonda putem socijalnih planova za klimatsku politiku država članica usklađena je i s politikama i mjerama koje podupiru drugi instrumenti EU-a za promicanje socijalno pravedne tranzicije. Među njima su Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava ( 3 ) , čiji je cilj socijalno prikladna i pravedna ekološka transformacija za sve Europljane, Europski socijalni fond plus (ESF+), planovi za pravednu tranziciju na temelju Uredbe (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća ( 4 ) , dugoročne strategije država članica za obnovu zgrada na temelju Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća ( 5 ) te Opservatorij za energetsko siromaštvo koji podupire nastojanja država članica da smanje i prate energetsko siromaštvo i povezane kombinacije politika u skladu s Preporukom Komisije o energetskom siromaštvu ( 6 )

2.9. Većina prihoda od trgovanja novim emisijama odlazit će u nacionalne proračune država članica, a Komisija smatra da bi se trebala upotrebljavati za potrebe povezane s klimom, kao što je razmatranje socijalnog učinka trgovanja novim emisijama. Države članice potiču se da upotrebljavaju te prihode, kao i dodatno financiranje dostupno iz drugih programa Europske unije, za mjere kojima se podupire socijalno usklađena dekarbonizacija sektorâ.

2.10. Ukupna financijska omotnica Fonda za razdoblje 2025.–2032. iznosi 72,2 milijarde EUR u tekućim cijenama. Komisija će uskoro predstaviti prijedlog ciljane revizije Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. kako bi se uključili dodatni rashodi Europske unije u iznosu od 23,7 milijardi EUR za razdoblje 2025.–2027. Ta bi sredstva trebalo staviti na raspolaganje prije roka kako bi se pokrenulo i popratilo neometano uvođenje novog sustava trgovanja emisijama.

2.11. U načelu, zbog njihove izravne poveznice s novim sustavom trgovanja emisijama, financijska sredstva Fonda trebala bi odgovarati iznosu od 25 % prihoda koji se očekuju od uključivanja zgrada i cestovnog prometa u područje primjene Direktive o ETS-u.

2.12. Godišnja raspodjela sredstava trebala bi biti u skladu s ciljevima Fonda. Rezultat je toga profil rane dodjele sredstava u skladu s ciljem Fonda da se ublaži učinak proširenog područja primjene Direktive o ETS-u na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnijem financijskom položaju. Da bi se predvidjele posljedice proširenja, potpora je dostupna već od 2025.

2.13. Izjavom iz Porta od 8. svibnja 2021. potvrđena je predanost Europskog vijeća radu na socijalnoj Europi i njegova odlučnost da nastavi jačati provedbu europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i nacionalnoj razini, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti i načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

2.14. Fond bi se trebao provoditi u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja, uključujući djelotvorno sprječavanje i kazneni progon prijevara kao što su porezne prijevare, utaja poreza, korupcija i sukobi interesa.

3. Opće napomene EGSO-a

3.1. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) podržava važne korake koji su poduzeti kako bi se ostvarili ciljevi klimatske neutralnosti i klimatske otpornosti do 2050. koji su predviđeni u europskom zelenom planu. Prepoznaje osviještenost Komisije o tome da klimatska kriza i energetska tranzicija nisu isključivo tehnički i strukturni izazovi nego i socijalni, gospodarski i distribucijski. EGSO pozdravlja osnivanje Socijalnog fonda za klimatsku politiku, kako se predlaže u trenutačnoj Uredbi, kako bi se ublažili negativni socijalni i ekonomski učinci određivanja novih cijena ugljika i državama članicama osigurala financijska sredstva za potporu njihovim mjerama usmjerenima na socijalni učinak takvog trgovanja emisijama na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnijem financijskom položaju. EGSO također uviđa da Komisija ovom Uredbom vjerodostojno pokazuje svoju spremnost na borbu protiv energetskog siromaštva i siromaštva u pogledu mobilnosti.

3.2. Međutim, EGSO je uvjeren da se Socijalnim fondom za klimatsku politiku neće osigurati dostatna financijska potpora za odgovorno svladavanje socioekonomskih učinaka određivanja cijena ugljika. Golem izazov osmišljavanja djelotvornog i pravednog kompenzacijskog mehanizma u heterogenom gospodarskom prostoru koji se sastoji od 27 država članica iziskuje dalekosežnije prateće mjere i resurse na razini EU-a i na nacionalnoj razini. EGSO poziva države članice da na najučinkovitiji način iskoriste sinergije Socijalnog fonda za klimatsku politiku s drugim dostupnim financijskim sredstvima. Istodobno, uvođenje Socijalnog fonda za klimatsku politiku mora se razmotriti u kontekstu cijelog paketa mjera „Spremni za 55 %”.

3.3. EGSO ističe da bi predviđene klimatske mjere i njihovi učinci mogli dodatno pogoršati postojeće nejednakosti. EGSO poziva Komisiju, Vijeće i Parlament da u svojim mjerama za ublažavanje klimatskih promjena naglasak stave na načelo pravedne tranzicije.

3.4. Mjere i transformativni koraci predviđeni u paketu mjera „Spremni za 55 %” dovest će do golemih promjena, pri čemu se ne smije izgubiti iz vida socijalna i gospodarska situacija pojedinačnih država članica. U protivnom bi se ugrozila prihvaćenost tih mjera u društvu. Već je vrijeme da se na razini država članica raspravi o popratnim mjerama paketa te da ih se smjesta provede. Kako bi se ostvarila pravedna ekološka transformacija, naglasak mora biti na pravednoj tranziciji za sve.

3.5. Količina sredstava Fonda iznosit će 72,2 milijarde EUR od 2025. do 2032., pri čemu će se upotrijebiti 25 % prihoda od sustava trgovanja emisijama iz prometnog i građevinskog sektora. U usporedbi s izazovima takvog proširenja sustava trgovanja emisijama, riječ je o vrlo malom iznosu. EGSO smatra da se više cijene ugljika u svakom slučaju ne određuju radi povećanja prihoda, nego radi usmjeravanja tržišnog ponašanja prema tehnologijama s niskom razinom emisija. Stoga postoji vrlo dobar razlog da Komisija i države članice osiguraju dodatna financijska sredstva. Osim toga, čini se da rok do 2032. nije konačan.

3.6. Određeni dionici, uključujući socijalne partnere, koji predstavljaju poslodavce i zaposlenike, izražavaju sumnju pa čak i protivljenje proširenju trgovanja emisijama na zgrade i cestovni promet, ističući pritom očekivane socijalne i ekonomske učinke povećanja cijena grijanja i goriva na kućanstva, srednja, mala i mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnijem financijskom položaju. Opasnost od izostanka potpore stanovništva u pogledu europske klimatske politike i izbijanje masovnih prosvjeda, kao što su prosvjedi „žutih prsluka”, moraju se spriječiti pod svaku cijenu. Komisija bi u tom pogledu svoje planove trebala podvrgnuti temeljitoj analizi.

3.7. EGSO izražava žaljenje zbog toga što Komisija nije analizirala učinak paketa mjera „Spremni za 55 %” na pojedinačne države članice ni na različite sektore. Smatra da je trebalo provesti posebnu procjenu učinka osnivanja Socijalnog fonda za klimatsku politiku.

3.8. Kućanstva s niskim prihodima već se suočavaju s različitim poteškoćama u trenutačnom sustavu za koje su, osim kratkoročne potpore, potrebna dugoročna odnosno održiva rješenja. EGSO smatra da je EU-u potrebno stabilno financiranje na razini EU-a kojim će se ublažiti socioekonomski učinak klimatskih mjera i osigurati pravedna tranzicija. EGSO stoga smatra da je uvođenje socijalnog fonda za klimatsku politiku na razini EU-a također suštinski neophodno i da se ne bi smjelo povezivati s uvođenjem sustava trgovanja emisijama u građevinskom i prometnom sektoru. Konkretno, na temelju studije Europske zaklade za klimu ( 7 ) u kojoj se navodi da „proširen sustav trgovanja emisijama sam po sebi ne bi ostvario značajna smanjenja emisija koja su potrebna u cestovnom prometu i građevini”.

3.9. Iako EGSO u načelu pozdravlja osnivanje predloženog Socijalnog fonda za klimatsku politiku, ističe da njegovo financiranje ovisi o uvođenju sustava trgovanja emisijama za građevinski i prometni sektor (članak 26.). Stanovanje i mobilnost osnovne su potrebe i stoga je njihovo osiguravanje dio usluga od općeg interesa. EGSO je zabrinut da bi troškovi sustava trgovanja emisijama za zgrade i promet mogli biti veći od željenih koristi i dovesti do nekontroliranog povećanja cijena koje bi time postalo prijetnja za opstanak. EGSO stoga općenito kritizira činjenicu da je Socijalni fond za klimatsku politiku povezan s uvođenjem ETS-a za zgrade i promet te bi pozdravio da se u proračun EU-a uvrsti zasebna stavka posvećena socijalnom učinku zelene tranzicije. Umjesto toga, u načelu bi trebalo nastaviti s uvođenjem Socijalnog fonda za klimatsku politiku na razini EU-a.

3.10. Fondom se osiguravaju plaćanja socijalnih naknada, s jedne strane, i poticaji za električna vozila, kao i ulaganja u infrastrukturu za punjenje i dekarbonizaciju zgrada, s druge strane. Međutim, trebalo bi uzeti u obzir potrebe kućanstava s niskim prihodima, a mjere povezane s elektrifikacijom mobilnosti trebale bi biti sveobuhvatne i okrenute budućnosti, čime bi se takvim kućanstvima omogućilo korištenje e-urbane mobilnosti ili novih poslovnih modela kao što je zajedničko korištenje automobila. EGSO ističe da promicanje mobilnosti s nultim i niskim stopama emisija ne bi trebalo biti usmjereno isključivo na elektromobilnost, već da bi se po potrebi trebala promicati i druga alternativna i jeftina goriva poput biogoriva. EGSO ističe potrebu i za promicanjem rješenja s niskom razinom emisija kada, iz financijskih ili tehničkih razloga, alternativna rješenja s nultom stopom emisija nisu moguća. U tom kontekstu EGSO ističe da bi prioritet za kućanstva s niskim prihodima trebalo biti zamjenjivanje starih automobila koji zagađuju okoliš vozilima s ekonomičnom potrošnjom goriva, za što je potrebna temeljita revizija propisa europskog tržišta rabljenih automobila. Važno je da Komisija i države članice pri izradi svojih socijalnih planova za klimatsku politiku uzmu u obzir navedene aspekte pravedne tranzicije.

3.11. Komisija je tijekom razmatranja raspodjele sredstava Fonda među državama članicama nastojala pronaći formulu kojom se uzimaju u obzir broj stanovnika (uključujući udio ruralnih područja), bruto nacionalni dohodak po stanovniku, udio kućanstava u ranjivom položaju i emisije kućanstava koje nastaju izgaranjem goriva. EGSO strahuje da to i dalje neće biti dovoljno da se uzmu u obzir nejednakosti unutar zemalja i među njima. Relativno siromašna država članica s nižom razinom nejednakosti unutar države mogla bi u konačnici imati manje koristi nego bogata država članica s visokom razinom nejednakosti.

3.12. Države članice uz svoje nacionalne energetske i klimatske planove do 2024. moraju dostaviti socijalne planove za klimatsku politiku u kojima su istaknute ranjive skupine i odgovarajuće mjere. U tom kontekstu glavne razlike u preuzetim obvezama i institucijskim kapacitetima dovode u pitanje uspješnost tog nauma. Glavne razlike u načinu na koji su države članice pristupile pravednoj tranziciji u različitim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima mogu biti naznaka onoga što se može očekivati. EGSO stoga poziva države članice da u izradu nacionalnih socijalnih planova za klimatsku politiku uključe socijalne partnere, gospodarske komore, civilno društvo, organizacije mladih te lokalne i regionalne vlasti.

3.13. EGSO primjećuje da ovom Uredbom te brojnim drugim dokumentima, kao što su Komunikacija i Preporuka o energetskom siromaštvu (C2020, 9600 final) ili Val obnove objavljen zimus (COM(2020) 662 final, SWD(2020) 550 final), Komisija ponovno snažno ističe borbu protiv energetskog siromaštva. Međutim, potrebno je uložiti dodatne napore.

3.14. Opservatorij za energetsko siromaštvo procjenjuje da je ukupno više od 50 milijuna kućanstava u Europskoj uniji pogođeno energetskim siromaštvom. Na temelju zaključaka Europskog opservatorija za energetsko siromaštvo i novog europskog indeksa energetskog siromaštva trebalo bi razraditi europski akcijski plan za iskorjenjivanje energetskog siromaštva u suradnji s dionicima, uključujući organizacije potrošača i nevladine organizacije za borbu protiv siromaštva, kao što je Europska mreža za borbu protiv siromaštva, kako bi se osiguralo da se javno djelovanje sve više usmjeri na temeljne uzroke energetskog siromaštva.

3.15. U skladu s tim, potrebne su konkretne mjere protiv energetskog siromaštva na nacionalnoj i europskoj razini. One uključuju bolji pristup subvencijama za toplinsku obnovu ili zamjenu sustava grijanja u energetski siromašnim kućanstvima povezivanjem osnovnih modela opskrbe i općenitih zaštitih odredbi za potrošače u energetskom sektoru.

3.16. U tom kontekstu EGSO skreće pozornost na 20. načelo europskog stupa socijalnih prava u kojemu se navodi da „svi imaju pravo pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama, uključujući vodu, kanalizaciju, energiju, promet, financijske usluge i digitalnu komunikaciju. Potpora pristupu takvim uslugama dostupna je onima kojima je potrebna”.

3.17. EGSO napominje da se mora osigurati učinkovita upotreba sredstava iz Fonda te da se moraju spriječiti prijevara, korupcija i sukobi interesa povezani s mjerama koje se financiraju iz predmetnog fonda. U pogledu vladavine prava, pozdravlja mjere koje je predložila Komisija za djelotvoran i učinkovit sustav unutarnje kontrole i najavu povrata nepropisno plaćenih iznosa ili zloupotrijebljenih iznosa.

3.18. EGSO preporučuje da Socijalni fond za klimatsku politiku bude sustavni instrument koji obuhvaća druge načine za naknadu povećanja troškova zelene tranzicije EU-u i državama članicama, što znatno doprinosi postizanju ciljeva u području održivosti.

3.19. EGSO traži više pojašnjenja u pogledu financiranja Fonda. Prijedlogom se predviđa da će se financiranje temeljiti na nestabilnom tržištu ETS-a EU-a. Stoga EGSO ne razumije zašto se predlaže fiksni iznos od 72,2 milijarde EUR. Nestabilnost cijena odredit će proračun Fonda. Time se, među ostalim, naglašava potreba za stabilnijim izvorima financiranja. EGSO predlaže da se u Fond uvede djelomična financijska fleksibilnost ovisno o stvarnom razvoju cijena emisijskih jedinica (pri čemu bi se dodjela mogla povećati s povećanjem cijene).

3.20. Masovno povećanje veleprodajnih cijena prirodnog plina i električne energije vodi do masovnog financijskog opterećenja potrošača. EGSO je itekako svjestan činjenice da Socijalni fond za klimatsku politiku predstavlja srednjoročnu reakciju na problem kompenzacije viših troškova zelene tranzicije na ranjive subjekte. Međutim, trenutačno stanje u pogledu razvoja cijena energije iziskuje hitno rješenje. EGSO pozdravlja Komunikaciju Komisije na temelju koje se državama članicama pruža „paket instrumenata” za svladavanje neposrednog učinka trenutačnog povećanja veleprodajnih cijena prirodnog plina i električne energije, kao i za jačanje otpornosti na buduće šokove povezane s cijenama. Kratkoročne nacionalne mjere uključuju hitnu potporu dohotku za kućanstva, pomoć za poduzeća i ciljane porezne rezove. Kako bi se pomoć uskladila s paketom instrumenata, EGSO predlaže proširenje područja primjene Socijalnog fonda za klimatsku politiku na mala i srednja poduzeća u nepovoljnom položaju. EGSO podržava Komisiju u njezinim planovima da podrži ulaganja u obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost, da ispita moguće mjere u području skladištenja energije i nabave rezervnih zaliha plina te da ocijeni postojeći model tržišta električne energije.

4. Posebne napomene

4.1. EGSO pozdravlja pristup rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve, kao i osviještenost o tim ciljevima te razmatranje i promicanje pitanja u pogledu pristupačnosti za osobe s invaliditetom tijekom razvoja i provedbe nacionalnih planova kako bi se zajamčilo da nitko ne bude zapostavljen. Naime, planirano određivanje cijena ugljika osobito utječe na žene jer one čine 85 % samohranih roditelja. U obiteljima sa samohranim roditeljem rizik od siromaštva djece posebno je velik. U tom kontekstu EGSO iznova poziva Europsku komisiju da što prije pokrene reviziju odluke o uslugama od općeg gospodarskog interesa u vezi s ciljnom skupinom socijalnog stanovanja te da pojasni da politika stanovanja ne smije biti ograničena samo na cilj pomaganja osobama na granici siromaštva, već mora osigurati adekvatno, pristupačno i dugoročno cjenovno pristupačno stanovanje svim građanima pogođenima europskom stambenom krizom, osobito beskućnicima, mladim parovima, samohranim roditeljima ili obiteljima s mnogo djece, radnicima i srednjoj klasi općenito ( 8 )

4.2. Povećanje cijena fosilnih goriva može nerazmjerno utjecati na kućanstva, mikropoduzeća i korisnike usluga prijevoza u nepovoljnijem financijskom položaju koji veći udio svojeg dohotka troše na energiju i prijevoz, koji u određenim regijama nemaju drugih cjenovno pristupačnih mogućnosti mobilnosti i prijevoza i koji možda nemaju financijske sposobnosti za ulaganje u smanjenje potrošnje fosilnih goriva. EGSO stoga pozdravlja činjenicu da je prijedlog Komisije usmjeren na potrebe kućanstava, mikropoduzeća i korisnika prijevoza u nepovoljnom položaju, uključujući odobravanje slobodnog pristupa javnom prijevozu ili prilagođenim tarifama, promicanje održive mobilnosti na zahtjev i zajedničkih usluga mobilnosti. Pozivaju se i države članice da podrže razvoj i pružanje cjenovno pristupačnih usluga mobilnosti i prijevoza s nultim i niskim stopama emisija. EGSO smatra da je pružanje usluga javnog prijevoza putnika, u okvirima zakonskih mogućnosti, temelj održive i cjenovno pristupačne mobilnosti. U tom smislu neophodna je povećana naknada za obveze pružanja javnih usluga koje bolje ispunjavaju ekološke i socijalne zahtjeve, a to pak iziskuje pružanje financijske potpore nacionalnih vlada, regija i općina te stvaranje financijskih instrumenata.

4.3. U paketu mjera „Spremni za 55 %” Komisija predviđa, među ostalim, uključivanje cestovnog prometa u trgovanje emisijama EU-a, što znači da će se srednjoročno povećati troškovi konvencionalnog prijevoza osobnim motornim vozilima, pod uvjetom da su pogonjeni fosilnim gorivima. Komisija je svjesna da će to određene skupine stanovništva dovesti u nepovoljan položaj. U tom kontekstu razmatra pitanje siromaštva u pogledu mobilnosti, ističe potrebu za naknadom u okviru Fonda za klimatske promjene ( 9 ) i iznosi početne prijedloge o tome kako bi se to trebalo osmisliti. Međutim, Komisija ne iznosi procjenu broja osoba u EU-u na koje bi to moglo utjecati, niti pruža definiciju ili skup pokazatelja za utvrđivanje siromaštva u pogledu mobilnosti.

4.4. U studiji o mobilnosti i ponovnom zapošljavanju u ruralnim područjima (Mobility4Job ( 10 ) ) utvrđeno je da samo 50 % nezaposlenih osoba u svakom trenutku ima na raspolaganju automobil, a taj postotak na razini cijelog stanovništva iznosi 80 %. Kao i u projektu u pogledu troškova, studija je pokazala da kućanstva na pad prihoda reagiraju tako da, među ostalim, ne upotrebljavaju osobno vozilo. To znači da ograničenja mobilnosti postaju vidljiva tek kasnije, na primjer tijekom traženja posla kad relevantne alternative mobilnosti nisu dostupne i kad se ne može doći do lokacija potencijalnog zaposlenja. Stoga udio troškova mobilnosti isključivo u postotku nije dovoljan pokazatelj toga postoje li ograničenja mogućnosti mobilnosti i, ako postoje, u kojoj mjeri. Siromaštvo u pogledu mobilnosti posljedica je kombinacije nekoliko varijabli: ponajprije dohotka i primoranosti na posjedovanje automobila ako nisu dostupne druge mogućnosti mobilnosti.

Bruxelles, 9. prosinca 2021. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) COM(2020) 562 final.

(2) Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

(3) Europsko vijeće odobrilo ga je 24. i 25. lipnja 2021.

(4) Uredba (EU) 2021/1056 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o uspostavi Fonda za pravednu tranziciju (SL L 231, 30.6.2021., str. 1.).

(5) Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskim svojstvima zgrada (SL L 153, 18.6.2010., str. 13.).

(6) Preporuka Komisije (EU) 2020/1563 od 14. listopada 2020. o energetskom siromaštvu C/2020/9600 (SL L 357, 27.10.2020., str. 35.).

(7) Europska zaklada za klimu, Decarbonising European transport and heating fuels – Is the EU ETS the right tool? (Dekarbonizacija europskog prometa i goriva za ogrjev – Je li ETS EU-a pravi instrument za to?) https://europeanclimate.org/wp-content/uploads/2020/06/01-07-2020-decarbonising-european-transport-and-heating-fuels-full-report.pdf.

(8) TEN/707 – „Univerzalan pristup dugoročno pristojnom, održivom i cjenovno pristupačnom stanovanju”. (SL C 429, 11.12.2020., str. 93.)

(9) COM(2021) 568.

(10) Unterwegs zwischen Erwerbs- und Familienarbeit (54) – Portal der Arbeiterkammern und des ÖGB Verlags (Na putu između unosnog posla i obiteljskog posla – Portal radničke komore i izdavačka kuća ÖGB).