To se partnerstvo pokazalo neprocjenjivim za prikupljanje informacija, utvrđivanje prioriteta i definiranje zajedničke strategije za uspješno uklanjanje prepreka s kojima se suočavaju europski izvoznici. Oslanjajući se na to iskustvo te vodeći računa o rastu protekcionizma, Komisija je u svojoj komunikaciji „Trgovina za sve” najavila „pojačano partnerstvo” u cilju jačanja postojećih napora i njihova proširenja s uklanjanja prepreka trgovini i ulaganjima na provedbu sporazuma o slobodnoj trgovini („FTA”).

Novi kineski zakon o kibersigurnosti stupio je na snagu 1. lipnja 2017. Kako bi zakon postao operativan, trenutačno se pripremaju desetine provedbenih mjera u vidu administrativnih zahtjeva, smjernica i normi. Premda je kibersigurnost sama po sebi legitiman politički cilj, kineski koncept kibersigurnosti dalekosežan je i obuhvaća aspekte gospodarske i industrijske politike. Zajedno s nepreciznim pravilima koja izazivaju popriličnu neizvjesnost, to predstavlja znatnu prepreku trgovini, i to ne samo za IKT kompanije nego i za druga poduzeća iz EU-a koja se služe tim proizvodima.

Još jedna nova prepreka koju je Rusija uvela lani jest obveza korištenja brodova koji plove pod ruskom zastavom za prijevoz ugljikovodika i ugljena po sjevernomorskoj ruti. Sjevernomorska ruta prolazi istočno od otočja Novaja zemlja i proteže se duž ruske arktičke obale do Beringova prolaza (unutar ruskog isključivog gospodarskog pojasa ). Otapanje arktičkih ledenih kapa vjerojatno će dovesti do povećanja prometa po sjevernomorskoj ruti i komercijalne isplativosti te rute.

Kina je uvela i nova ograničenja na aditive koji se koriste u materijalima koji mogu doći u doticaj s hranom. Zbog revizije tih normi neusklađenim se automatski smatra širok ali neodređen niz proizvoda – od opreme, cijevi, poklopaca, ambalažnog materijala, tinte, papira, sve do kompletnih strojeva koji se mogu upotrebljavati u svim dijelovima lanca hrane i hrane za životinje, od uređaja za mužnju do pomičnih traka u supermarketima. Horizontalni karakter te prepreke uzrokovat će znatne trgovinske poremećaje u čitavom nizu sektora.

Nadalje, carinska reklasifikacija višekomponentnih (MCO) poluvodiča u praksi je dovela do ponovnog uvođenja carina na proizvode obuhvaćene Sporazumom o informacijskoj tehnologiji (ITA) koji ranije nisu bili podvrgnuti carinjenju, što se nepovoljno odrazilo na inovativnu europsku industriju poluvodiča. Valja napomenuti i da je industrija poluvodiča jedan od deset strateških visokotehnoloških sektora obuhvaćenih inicijativom za industrijsku politiku „Made in China 2025“ koja pruža velike prilike, ali i donosi ozbiljne izazove za europsku industriju.

Kad je riječ o sektoru IKT-a i elektronike, novi niz normi i tehničkih propisa koji proizlaze iz postupka evaluacije usklađenosti u pogledu elektromagnetske interferencije i kompatibilnosti uveden je kako bi se stvorile znatne trgovinske poteškoće za europske izvoznike. Novim se propisima nameće postupak evaluacije usklađenosti na temelju pristanka treće strane. Taj je postupak stroži no što bi bilo potrebno da se zemlja uvoznica na primjeren način može pouzdati u to da su uređaji s niskim rizikom u skladu s postojećim tehničkim propisima i normama.

Za područje poljoprivrede i ribarstva Južna Afrika uvela je nekoliko sanitarnih i fitosanitarnih mjera nakon izbijanja ptičje gripe u EU-u. Od izbijanja HPAI-ja 2016. godine, od deset država članica EU-a koje izvoze perad u Južnu Afriku njih osam i dalje podliježe zabrani premda su u međuvremenu proglašene slobodnima od HPAI-ja u skladu s međunarodnim normama Svjetske organizacije za zdravlje životinja. Južna Afrika zahtijeva nove inspekcije u tim zemljama prije no što dopusti trgovinu. Cilj tih inspekcija nije jasan, s obzirom na to da je ptičja gripa u međuvremenu iskorijenjena.

Taj je postupak izazovan jer je teško procijeniti u kojoj mjeri prepreke (posebno one netarifne) utječu na troškove za izvoznike i na njihovo ponašanje. Raspoloživi gospodarski podaci o povećanju troškova zbog registriranih prepreka i dalje su nepotpuni. Treba imati na umu još jednu važnu razliku, a to je da su netarifnim preprekama svojstveni različiti stupnjevi ograničavanja. Za razliku od izravnih zabrana, većina mjera za ograničavanje trgovine ne ukida trgovanje u potpunosti, nego smanjuje njegov intenzitet. Osim toga, ograničenja koja se tiču istih proizvoda ili usluga mogu se preklapati, pa dodatne prepreke ne moraju nužno podrazumijevati dodatni utjecaj, kao što ni uklanjanje jedne prepreke ne znači automatsko poboljšanje u pristupu tržištu.

III. GLAVNE PREPREKE TRGOVINI I ULAGANJIMA UKLONJENE 2017.

U ovom se poglavlju analizira 45 prepreka koje su potpuno ili djelomice uklonjene tijekom 2017. godine, kao i strategija Europske komisije i koristi za naša poduzeća koje su iz nje proizašli.

A. STRATEGIJA EU-a ZA UKLANJANJE PREPREKA TRGOVINI I ULAGANJIMA

U svjetlu rastućeg protekcionizma u današnjem svijetu transakcija, naš svakodnevni rad na uklanjanju prepreka trgovini postaje sve važniji. Stoga je Komisija osnažila strategiju EU-a za pristup tržištu, unaprijedivši pritom koordinaciju među institucijama EU-a i dionicima, odlučivanje o prioritetu prepreka te komunikaciju i podizanje razine osviještenosti. Ti su napori doveli do uklanjanja 20 prepreka 2016. godine te do uspješnog svladavanja 45 prepreka 2017. godine, što je rekordan broj.

U prethodnom su odjeljku navedeni mnogi instrumenti primijenjeni u tom pothvatu. U okviru intenzivnih diplomatskih aktivnosti Europska komisija, ESVD, države članice EU-a i industrija usko surađuju posredstvom mreže delegacija EU-a i veleposlanstava država članica u trećim zemljama, Bruxellesu i europskim glavnim gradovima. To obuhvaća širok spektar aktivnosti: od tehničkih trgovinskih projekata do formalnih demarševa, od rasprava u okviru formalnih političkih struktura (dijaloga, odbora) i misija povjerenika na visokoj razini do aktivnosti na razini ministara i predsjednika. Kad god to povećava učinkovitost našeg rada, aktivnosti se koordiniraju s partnerima sličnih razmišljanja.

U okviru WTO-a, redoviti rad u odborima koji je detaljnije opisan u prethodnom odjeljku nadopunjavaju aktivnosti Komisije u kontekstu rješavanja sporova – što je dragocjen alat za uklanjanje prepreka trgovini. Premda 2017. nije otvoren nijedan novi predmet, vijeća WTO-a presudila su u korist EU-a u dva predmeta (DS 472 u vezi s određenim brazilskim mjerama u pogledu poreza i pristojbi s utjecajem na nekoliko gospodarskih sektora te DS 479 u vezi s ruskim antidampinškim carinama na laka gospodarska vozila iz Njemačke i Italije). U jednom predmetu u vezi s ruskim sanitarnim politikama koje se primjenjuju na uvoz svinja, svinjetine i određenih proizvoda od svinjskog mesa, zahtjeve EU-a podržalo je i žalbeno tijelo WTO-a (DS 475) i tijelo WTO-a za rješavanje sporova u izvješću koje je usvojilo. Naposljetku, što se tiče predmeta br. DS 485 u vezi s ruskim carinskim tretmanom određenih poljoprivrednih i izrađenih proizvoda, Rusija je u lipnju 2017. potvrdila da je na zahtjev EU-a carine na te proizvode snizila na razinu na koju se obvezala u rasporedu WTO-a.

Komisija će također bez oklijevanja aktivirati postupak bilateralnog rješavanja sporova, predviđen u sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini. Ta se mogućnost redovito razmatra.

Osim toga, Komisija je 2017. na zahtjev izvoznika uspješno primijenila postupak predviđen Uredbom o trgovinskim preprekama u okviru kojega je 7. srpnja 2017. pokrenuta istraga turske mjere kojom se zahtijeva izdavanje certifikata za uvoz određenog proizvoda. Time je istaknut potencijal instrumenta koji dionici iz EU-a rijetko primjenjuju za rješavanje problema određene vrste prepreke trgovini.

Pored spomenutih alata, Komisija provodi ambiciozni trgovinski program – prioritet koji je istaknut u govoru predsjednika Junckera o stanju Unije i u kasnijem trgovinskom paketu koji je u rujnu 2017. predstavila povjerenica Malmström – čiji je cilj povećanje učinkovitosti, transparentnosti i vrijednosti. Ta se strategija ogleda u drugim sveobuhvatnim sporazumima s trećim zemljama, koji predstavljaju sve učinkovitiji okvir za uklanjanje prepreka tržišnom pristupu. Godine 2017. započela je privremena primjena Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma s Kanadom (CETA), okončani su pregovori o sporazumu o gospodarskom partnerstvu EU-a i Japana te je postignut napredak u razgovorima o modernizaciji sporazumâ o slobodnoj trgovini između EU-a i Meksika te EU-a i Mercosura. U tijeku su pregovori s drugim zemljama poput Indonezije, a Komisija je od Vijeća zatražila smjernice za pregovore o trgovinskim sporazumima s Australijom i Novim Zelandom. Prepreke koje smo prepoznali u sklopu našeg rada na pristupu tržištu izravno su postale predmet pregovora o tim sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi se osiguralo učinkovito rješavanje pitanja prioriteta u pogledu pristupa tržištu. S obzirom na to da Komisija pridaje sve veću važnosti primjeni sporazumâ o slobodnoj trgovini, ona također jača rasprave sa svojim partnerima u polju pristupa tržištu radi uklanjanja prepreka u zemljama u kojima su na snazi takvi sporazumi. Provedbene strukture uspostavljene sporazumima o slobodnoj trgovini znatno pridonose uklanjanju posebnih prepreka trgovini i osiguravaju okvir za redovitu raspravu o pitanjima pristupa tržištu.

Povrh toga, EU je 2017. uveo sveobuhvatnu inicijativu za europsku gospodarsku diplomaciju koja okuplja sve sastavnice naše politike (od okoliša do prijevoza, od energije do tržišnog natjecanja, od razvoja do industrijske politike) kako bi se poduprli naši glavni gospodarski prioriteti u pogledu svakog našeg trgovinskog partnera. Jedan od tih glavnih prioriteta uvijek je pristup tržištu, koji stoga ima koristi od te inicijative.

B. PREGLED PREPREKA UKLONJENIH 2017.

1. Prepreke prema trećim zemljama uklonjene 2017.

Zahvaljujući pojačanim i kombiniranim naporima svih naših dionika koji rade na pristupu tržištu, tijekom 2017. godine djelomično ili u potpunosti uklonjeno je 45 prepreka, što predstavlja znatan porast u usporedbi s prošlom godinom.

U tablici 7. prikazano je u kojim su trećim zemljama prepreke uklonjene na najuspješniji način. Čelni položaj zauzima Kina sa sedam uklonjenih prepreka tijekom 2017. godine, a slijede Brazil, Turska i Kanada (s po tri prepreke). U Argentini, Indiji, Saudijskoj Arabiji, Tajvanu i Ujedinjenim Arapskim Emiratima uklonjene su po dvije registrirane prepreke.

Tablica 7.: Zemljopisna raščlamba prepreka uklonjenih 2017. (* – zemlje skupine G20)