(4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje.

(5)Na Dansku se trenutačno primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu. Vlada u svojem programu konvergencije za 2016. najavljuje poboljšanje ukupnog salda te ostvarenje uravnoteženog proračuna u 2020. Predviđeno je da se srednjoročni proračunski cilj – strukturni deficit od 0,5 % BDP-a – dosegne u 2016. Prema programu konvergencije očekuje se da će udio državnog duga u BDP-u dosegnuti 35,1 % u 2020. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske prognoze uvjerljiv je. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016., predviđa se da će Danska ispuniti zahtjeve preporučene fiskalne prilagodbe u 2016. i 2017. Na temelju ocjene programa konvergencije i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. Vijeće smatra da se očekuje da će Danska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu.

(6)Osiguravanje ponude radne snage u kontekstu starenja stanovništva preduvjet je održivog rasta u Danskoj. Nizom znatnih reformi tržišta rada koje se provode posljednjih godina nastoje se jačati poticaji za rad i poboljšati učinkovitost aktivnih politika tržišta rada. Te bi reforme mogle pridonijeti danskom ostvarenju cilja zaposlenosti iz strategije Europa 2020., kao i održivosti danskog modela socijalne zaštite. No nacionalni cilj socijalne uključenosti iz strategije Europa 2020., kojim se želi smanjiti broj ljudi koji žive u kućanstvima s niskim intenzitetom rada, daleko je od ostvarenja. Uključivanje na tržište rada i poboljšanje zapošljivosti skupina u nepovoljnom društvenom položaju i dalje je izazov. To se posebno odnosi na osobe migrantskog podrijetla iz trećih zemalja, uključujući one koji dugo borave u Danskoj, te na mlade s niskom razinom obrazovanja. Mjere uključivanja na tržište rada usuglašene tripartitnim pregovorima 2016. mogle bi poboljšati položaj tek pristiglih izbjeglica i migranata. No nužne su i daljnje mjere učinkovita uključivanja ostlaih marginaliziranih skupina na tržište rada.

(7)Rast produktivnosti ključan je za održanje razmjerno visoke razine socijalne zaštite u Danskoj. No on je zadnjih dvadesetak godina usporen. Među ostalim, tomu je uzrok stalni izostanak tržišnog natjecanja u domaćem uslužnom sektoru, posebice u maloprodaji i građevinarstvu. Danska stoga mora uložiti napore u poboljšanje produktivnosti u građevinskom sektoru uklanjanjem prepreka i osiguravanjem proporcionalnosti programa izdavanja odobrenja ondje gdje ih smatra potrebnima. Treba ublažiti ograničenja za maloprodaju, osobito provedbom reformi koje je vlada utvrdila.

(8)Ukupna razina ulaganja u Danskoj niska je otkako je tijekom gospodarske krize došlo do snažnog pada privatnih ulaganja. To se djelomično odražava u niskim ulaganjima u stambene nekretnine nakon sloma tržišta nekretnina i u neiskorištenosti kapaciteta u korporativnom sektoru. Poticanjem ulaganja omogućilo bi se Danskoj da ojača gospodarski rast i poveća produktivnost. Prepreke ulaganjima postoje u uslužnom i istraživačkom sektoru. Sektori maloprodaje i građevinarstva nailaze na prepreke za ulazak na tržište, što pak utječe na tržišno natjecanje i rast produktivnosti. Mogli bi se pojačati napori da se istraživački rezultati pretoče u poslovne inovacije.

(9)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu ekonomske politike Danske i objavila je u izvješću o Danskoj za 2016. Ocijenila je i program konvergencije i nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Danskoj prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Danskoj nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom unijom. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. i 2. u nastavku.

(10)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program konvergencije Danske, a njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Danska u 2016. i 2017. poduzme djelovanja kojima je cilj:

1.Ispuniti srednjoročni proračunski cilj u 2016. i ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od 0,25 % BDP-a radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2017.

2.Povećati produktivnost i ulaganja privatnog sektora povećanjem konkurentnosti u domaćem uslužnom sektoru, posebice omogućujući lakši ulazak na tržišta maloprodaje i građevinarstva. Poticati suradnju poduzetnika i sveučilišta.

Sastavljeno u Bruxellesu