Tematsko izvješće Je li sustav kojim se 
Komisija služi za 
mjerenje uspješnosti 
u vezi s dohodcima 
poljoprivrednika dobro 
osmišljen i temelji li se na 
pouzdanim podatcima?HR 2016  BR. 01
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-4019-4 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/93188 QJ-AB-16-001-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-4015-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/94932 QJ-AB-16-001-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-4031-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/7263 QJ-AB-16-001-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Dijagram na stranici 12. prikazan je uz dopuštenje OECD-a.  
©OECD (2003.), Farm Household Income: Issues and Policy Responses (Dohodak kućanstava na poljoprivrednim 
gospodarstvima: poteškoće i rješenja u okviru politike), Odjel OECD-a za publikacije (OECD Publishing), Pariz.  
DOI: http://dx.doi.org/10.1787/9789264099678-en
Je li sustav kojim 
se Komisija služi za 
mjerenje uspješnosti 
u vezi s dohodcima 
poljoprivrednika dobro 
osmišljen i temelji li se na 
pouzdanim podatcima?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016  BR. 01
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti obavilo je I. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Augustyn Kubik, a specijalizirano je za 
rashodovna područja upravljanja prirodnim resursima i njihovog očuvanja. Reviziju je predvodila članica Suda Rasa Bud -
bergytė, a potporu su joj pružali voditelj njezina privatnog ureda Tomas Mackevičius i ataše u njezinom privatnom 
uredu Maura McElhinney, glavni rukovoditelj Hèlder Faria Viegas, stalni članovi tima Sven Kölling i Blanka Happach te 
revizori Ramona Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent Ly-Sunnaram, Ioannis Papadakis, Maciej Szymura 
i Bertrand Tanguy.
Slijeva nadesno:  B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė, H. Faria Viegas.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pokrate
 Pojmovnik
I.–X. Sažetak
1.–17. Uvod
1.–2. Opći ciljevi ZPP-a i reforme iz 2013. godine u vezi s dohodcima poljoprivrednika
3.–5. Ciljevi mjera koje se financiraju sredstvima EFJP-a u vezi s dohodcima poljoprivrednika
6. Dohodak poljoprivrednika, dohodak kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima i životni 
standard
7.–11. Izvori podataka koje Komisija upotrebljava za dohotke u poljoprivredi
12.–15. Mjerenje uspješnosti mjera ZPP-a u vezi s dohotkom od poljoprivrede
16.–17. Prijašnje revizije koje je proveo Sud
18.–24. Opseg revizije i revizijski pristup
25.–87. Opažanja
25.–51. Komisija još nije utvrdila sveobuhvatan skup podataka za procjenu uspješnosti mjera ZPP-a u vezi 
s dohodcima poljoprivrednika
26.–32. Komisija i dalje ne raspolaže važnim informacijama o dohodcima poljoprivrednika na razini EU-a
33.–39. Ekonomski računi u poljoprivredi važan su alat za praćenje gospodarskog stanja poljoprivrede, ali je 
njihova korisnost pri procjeni mjera ZPP-a ograničena
40.–51. Mreža računovodstvenih podataka za poljoprivredna gospodarstva dobro je uspostavljen sustav za 
pružanje informacija o dohodcima i poslovanju komercijalnih poljoprivrednih gospodarstava, ali ima 
određena ograničenja
04 Sadržaj
52.–76. Komisija i države članice nisu uvijek vodile računa o tome da su dostupni podatci o dohodcima 
poljoprivrednika bili odgovarajuće kvalitete
54.–58. Utvrđeni su nedostatci u načinu na koji je Komisija upravljala ekonomskim računima u poljoprivredi…
59.–76. …dok su u nekim državama članicama utvrđeni nedostatci u upravljanju mrežom računovodstvenih 
podataka za poljoprivredna gospodarstva
77.–87. Ograničenost dostupnih podataka, nejasni ciljevi za određene mjere ZPP-a i nedostatci 
u pokazateljima uspješnosti smanjuju sposobnost Komisije da prikaže što je postignuto
79.–82. Izravna plaćanja upotrebljavaju se za niz ciljeva čije je postizanje teško mjeriti…
83.–87. …dok se pokazatelji uspješnosti ZPP-a u vezi s dohodcima poljoprivrednika  
ne mogu jasno povezati s mjerama i stvarnim postizanjem ciljeva
88.–100.  Zaključci i preporuke
 Prilog I.  —  Odabiri koje su države članice izvršile za provedbu izravnih plaćanja EU-a
 Prilog  II. —  Izračun dohotka od poljoprivrede, kako je utvrđeno u okviru ERP-ova
 Prilog  III. —  Izračun dohotka u okviru mreže računovodstvenih podataka za poljoprivredna 
gospodarstva
 Prilog  IV. —  Pokazatelji uspješnosti koje Komisija upotrebljava za procjenjivanje ZPP-a
 Prilog  V. —  Kriteriji kvalitete koji se primjenjuju na europske statističke podatke
 Odgovori Komisije
05
 Pokrate
EFJP : Europski fond za jamstva u poljoprivredi
EPFRR : Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj
ERP : ekonomski računi u poljoprivredi
EU-SILC : statistika Zajednice o dohotku i uvjetima života
FADN : mreža računovodstvenih podataka za poljoprivredna gospodarstva
ISPG : istraživanje o strukturi poljoprivrednih gospodarstava
OECD : Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj
UFEU : Ugovor o funkcioniranju Europske unije
ZOPE : Zajednički okvir praćenja i evaluacije
ZPP : zajednička poljoprivredna politika
06
 Pojmovnik
(Javna) intervencija : „operacija”, „mjera”, program ili projekt koji provodi ili financira javno nadležno tijelo.
Amortizacija : gubitak vrijednosti imovine zbog starenja ili upotrebe.
Dohodak kućanstva na poljoprivrednom gospodarstvu : dohodak kućanstava ostvaren samostalnom 
djelatnošću u području poljoprivrede i nepoljoprivrednim djelatnostima.  Poljoprivreda ne mora biti glavni izvor 
prihoda.
Dohodak obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva : pokazatelj u okviru FADN-a kojim se opisuje dohodak 
od poljoprivredne djelatnosti gospodarstava s obiteljskim radnicima koji ne primaju naknadu, tj. poljoprivrednicima 
i članovima njihove obitelji.
ERP : ekonomski računi u poljoprivredi, osnovni alat za analiziranje gospodarskog stanja poljoprivrede u određenoj 
zemlji. Riječ je o satelitskim računima državnih računa.
Evaluacija : povremeno prikupljanje i analiza dokaza radi donošenja zaključaka o djelotvornosti i učinkovitosti 
„intervencija”. Intervencije se procjenjuju na temelju rezultata i učinaka na razini korisnika politike.
FADN : mreža računovodstvenih podataka za poljoprivredna gospodarstva, instrument za evaluaciju dohotka 
i poslovnih aktivnosti komercijalnih poljoprivrednih gospodarstava te učinaka zajedničke poljoprivredne 
politike. Temelji se na podatcima sadržanima u računovodstvenoj dokumentaciji na uzorku od više od 
80 000 poljoprivrednih gospodarstava diljem svih država članica EU-a.
Intermedijarna potrošnja : vrijednost potrošene robe i pruženih usluga tijekom postupka proizvodnje (ne uključuje 
amortizaciju).
Nacionalni računi : nacionalnim računima obavješćuje se o strukturi gospodarstva i promjenama u gospodarskom 
stanju svake države članice.
Neto dodana vrijednost poljoprivrednoga gospodarstva : pokazatelj u okviru FADN-a kojim se opisuje ukupna 
proizvodna vrijednost poljoprivrednoga gospodarstva zajedno s izravnim plaćanjima, umanjena za intermedijarnu 
potrošnju i amortizaciju. To je iznos raspoloživ za plaćanje svih fiksnih čimbenika proizvodnje poljoprivrednog 
gospodarstva (zemljišta, radne snage i kapitala).
Neto dohodak poljoprivrednoga gospodarstva : pokazatelj u okviru FADN-a kojim se opisuje iznos raspoloživ 
za plaćanje vlastitih čimbenika proizvodnje nekoga gospodarstva. Izračunava se oduzimanjem nadnica, najamnine 
i kamata koje vlasnik plaća od neto dodane vrijednosti poljoprivrednoga gospodarstva.
Pokazatelj : mjerljiva varijabla kojom se pružaju korisne informacije koje pomažu u procjenjivanju u kojoj je mjeri 
ispunjen neki cilj.
Poljoprivredni faktorski prihod : prihod ostvaren na temelju čimbenika koji se primjenjuju u poljoprivrednoj 
proizvodnji (zemljišta, radne snage i kapitala). Izračunava se oduzimanjem vrijednosti intermedijarne potrošnje, 
potrošnje fiksnog kapitala (amortizacija) i poreza na proizvodnju od vrijednosti poljoprivredne proizvodnje po 
osnovnim cijenama te dodavanjem vrijednosti (ostalih) subvencija na proizvodnju. Opće je pravilo da ne uključuje 
prihode iz drugih izvora (nepoljoprivredne djelatnosti, plaće, socijalne naknade, dohodak od imovine).
Poljoprivredni poduzetnički prihod : prihod od poljoprivrednih djelatnosti nakon odbijanja troškova za osoblje 
i troškova u vezi s posuđivanjem kapitala i najma zemljišta. Može se upotrebljavati za plaćanje naknada za vlastite 
čimbenike proizvodnje (vlastiti rad, vlastiti kapital i zemljište u posjedu).
07 Pojmovnik
Poljoprivrednik : osoba čije se gospodarstvo nalazi na teritoriju EU-a i koja se bavi samostalnom poljoprivrednom 
djelatnošću.
Poljoprivredno gospodarstvo : jedinica s jedinstvenim upravljanjem koja se bavi poljoprivrednom djelatnošću 
na teritoriju EU-a kao svojom primarnom ili sekundarnom djelatnošću. Jedan poljoprivrednik može imati nekoliko 
poljoprivrednih gospodarstava.
Praćenje : redovite provjere resursa, izlaznih proizvoda i rezultata „intervencija”.
Raspoloživi dohodak kućanstva na poljoprivrednom gospodarstvu : ukupan dohodak iz svih izvora umanjen za 
poreze i obvezne doprinose za socijalno osiguranje.
Razdvajanje od proizvodnje : postupak odvajanja plaćanja izravne potpore od poljoprivredne proizvodnje.
Reforma iz 2003. godine : reforma ZPP-a kojom je uvedeno razdvajanje izravne potpore od poljoprivredne 
proizvodnje i kojom su plaćanja postala uvjetovana usklađenošću s osnovnim standardima koji se odnose na 
održavanje zemljišta, okoliš, sigurnost hrane, zdravlje životinja i bilja te dobrobit životinja (poznato kao višestruka 
sukladnost).
Reforma iz 2013. godine : reforma ZPP-a za razdoblje 2014.–2020. Svrha joj je postići uravnoteženiju raspodjelu 
raspoložive potpore i nagraditi poljoprivrednike za primjere održive poljoprivredne prakse s pomoću posebnog 
„plaćanja za ekologizaciju”. Cilj joj je i poboljšati tržišnu usmjerenost poljoprivrede EU-a, istodobno pružajući 
poljoprivrednicima zaštitu od vanjskih nesigurnosti, ali i dodatno podržati ruralni razvoj u državama članicama.
Satelitski računi : računi sastavljeni na temelju nacionalnih računa kako bi pružili dopunske informacije i koncepte 
prilagođene posebnim obilježjima nekog gospodarskog sektora, primjerice poljoprivrede.
Standardni prinos : novčana vrijednost bruto proizvodnje poljoprivrednih gospodarstava po cijenama prodaje 
s poljoprivrednog gospodarstva. Standardna se vrijednost utvrđuje na temelju prosječnog stanja u predmetnoj 
regiji.
08
 Sažetak
I
Dohodak i životni standard poljoprivrednika pitanja su na koja se u Ugovoru i reformi zajedničke poljoprivredne 
politike (ZPP) iz 2013. godine stavio poseban naglasak. Gotovo jedna trećina proračuna EU-a i dalje je izravno ili 
neizravno namijenjena potpori dohotku poljoprivrednika te tako pridonosi jamčenju primjerenog životnog stan -
darda poljoprivrednika.
II
U skladu s novim okvirom praćenja i evaluacije ZPP-a Komisija je obvezna obaviti procjenu zajedničkog utjecaja 
mjera ZPP-a u vezi s navedenim ciljevima. Za takvo što potrebno je ne samo imati jasno utvrđene ciljeve, ciljne 
vrijednosti i pokazatelje, već i raspolagati dostatnim i kvalitetnim statističkim informacijama o gospodarskom stanju 
u kojem se nalazi poljoprivreda te o dohodcima poljoprivrednika.
III
U ovom se izvješću procjenjuje je li sustav mjerenja uspješnosti kojim se Komisija služila u vezi s dohodcima poljo -
privrednika dobro osmišljen i temelji li se na pouzdanim podatcima. Sud je ispitao je li Komisija jasno utvrdila koji 
su statistički podatci potrebni, jesu li ti podatci bili odgovarajuće kvalitete te je li Komisija odredila relevantne 
pokazatelje.
IV
Sud zaključuje da sustav kojim se Komisija služila za mjerenje uspješnosti ZPP-a u vezi s dohodcima poljoprivrednika 
nije dovoljno dobro osmišljen te da su količina i kvaliteta statističkih podataka upotrijebljenih za analiziranje doho -
daka poljoprivrednika znatno ograničene.
V
Komisija nije jasno utvrdila statističke podatke potrebne za djelotvorno procjenjivanje uspješnosti mjera ZPP-a 
kojima se podupire dohodak poljoprivrednika. Nisu dostupni reprezentativni podatci o raspoloživom dohotku 
kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima kojima bi se olakšala procjena ostvarenja cilja jamčenja primje -
renog životnog standarda za poljoprivrednike koji je predviđen Ugovorom. Nadalje, ne postoji nikakav pouzdan 
sustav kojim bi se omogućile usporedbe dohodaka od poljoprivrede s dohodcima u ostalim sektorima gospodar -
stva, čime bi se mogla opravdati potpora EU-a dohodcima poljoprivrednika.
VI
Glavni alati koji su trenutačno raspoloživi na razini EU-a za mjerenje dohodaka poljoprivrednika su ekonomski 
računi u poljoprivredi (ERP-ovi) i mreža računovodstvenih podataka za poljoprivredna gospodarstva (FADN). Eko -
nomski računi u poljoprivredi glavni su statistički izvor podataka kojima se Komisija služi za ukupno praćenje doho -
daka poljoprivrednika na makroekonomskoj razini. Međutim, njihov potencijal još nije potpuno iskorišten te oni ne 
pružaju dovoljno informacija o važnim čimbenicima relevantnima za dohotke poljoprivrednika, kao i za ekonomsku 
vrijednost cjelokupne poljoprivrede. Mreža računovodstvenih podataka za poljoprivredna gospodarstva važan je 
instrument za evaluaciju ZPP-a, ali ima i određena ograničenja jer obuhvaća samo komercijalna gospodarstva, dok 
su informacije o dohotku nepotpune.
Sažetak 09
VII
Komisija i države članice nisu uvijek vodile računa o tome da su podatci upotrijebljeni za mjerenje dohodaka poljo -
privrednika uvijek bili odgovarajuće kvalitete. Kada je riječ o ekonomskim računima u poljoprivredi i mreži računo -
vodstvenih podataka za poljoprivredna gospodarstva, Sud je utvrdio nedostatke u načinu na koji Komisija i države 
članice njima upravljaju. Osim toga, postupci osiguravanja kvalitete ERP-ova još nisu potpuno djelotvorni te su 
revizijom utvrđeni određeni nedostatci u mehanizmima za osiguravanje kvalitete FADN-a.
VIII
Zbog nejasnih ciljeva određenih mjera ZPP-a i nepostojanja osnovnih vrijednosti teško je procijeniti jesu li poje -
dinačne mjere ZPP-a koje su usmjerene na potporu dohodcima poljoprivrednika ostvarile svoje ciljeve. Isto tako, 
Komisija nije odredila relevantne pokazatelje za djelotvorno mjerenje uspješnosti. Pokazatelji na kojima Komisija 
mora temeljiti svoju procjenu nisu dovoljno pouzdani ili nisu dovoljno jasno povezani s mjerama ZPP-a te, kao 
takvi, nisu korisni za utvrđivanje jesu li djelotvorno i učinkovito pridonijeli željenim učincima i smanjili razlike 
u dohodcima.
IX
Kad je riječ o statističkim podatcima o dohodcima poljoprivrednika, Sud preporučuje da Komisija:
(a) izradi sveobuhvatniji okvir za pružanje informacija o raspoloživom dohotku i uspoređivanje dohodaka poljopri -
vrednika s dohodcima u ostalim sektorima gospodarstva;
(b) dodatno razradi ERP-ove kako bi se njihov potencijal mogao bolje iskoristiti;
(c) pobrine za to da se analiza dohodaka poljoprivrednika temelji na pokazateljima kojima se uzima u obzir trenu -
tačno stanje poljoprivrede, kao i na dostatnim i dosljednim podatcima za sve korisnike mjera ZPP-a. To se može 
postići razvojem sinergije među postojećim administrativnim podatcima ili izradom FADN-a ili drugih prikladnih 
statističkih alata;
(d) poboljša postojeće mehanizme osiguravanja kvalitete statističkih podataka sadržanih u ERP-ovima i FADN-u, 
a koje su uspostavile države članice.
X
Kad je riječ o mjerenju uspješnosti mjera ZPP-a usmjerenih na potporu dohodcima poljoprivrednika, Sud prepo -
ručuje da Komisija za sljedeće programsko razdoblje na samom početku utvrdi odgovarajuće operativne ciljeve 
i osnovne vrijednosti prema kojima će biti moguće uspoređivati mjere ZPP-a, da u sklopu svojih evaluacija nadopuni 
postojeći okvir pokazatelja uspješnosti drugim relevantnim i kvalitetnim podatcima za mjerenje postignutih rezul -
tata te da procijeni djelotvornost i učinkovitost mjera osmišljenih za pružanje potpore dohotku poljoprivrednika.
10
 Uvod
Opći ciljevi ZPP-a i reforme iz 2013. godine u vezi 
s dohodcima poljoprivrednika
01 
Sukladno Ugovoru1, ciljevi ZPP-a uključuju povećavanje poljoprivredne pro -
duktivnosti kako bi se „na taj način osigurao[ti] primjeren životni standard 
poljoprivrednog stanovništva, osobito povećanjem osobne zarade osoba koje 
se bave poljoprivredom”. U reformi ZPP-a iz 2013. godine2 naglasak je također 
stavljen na dohodak od poljoprivrede u kontekstu cilja održive proizvodnje 
hrane, pridonoseći na taj način osiguravanju primjerenoga životnog standarda 
poljoprivrednika3.
02 
Mjere ZPP-a financiraju se iz proračuna EU-a sredstvima Europskog fonda za jam -
stva u poljoprivredi (EFJP ili „1. stup”) i Europskoga poljoprivrednog fonda za ru -
ralni razvoj (EPFRR ili „2. stup”). U skladu s postojećim višegodišnjim financijskim 
okvirom, između 2014. i 2020. godine iz EFJP-a će se potrošiti do 277 milijardi eura 
(29 % ukupnog proračuna EU-a) za izravna plaćanja poljoprivrednicima i tržišnu 
potporu u posebnim poljoprivrednim sektorima4.
Ciljevi mjera koje se financiraju sredstvima EFJP-a 
u vezi s dohodcima poljoprivrednika
03 
Reformom ZPP-a iz 2003. godine naglasak je prebačen s pružanja potpore proi -
zvodnji (tzv. „razdvajanje od proizvodnje”) te je uveden sustav potpore dohotku 
koji se uvelike temeljio na razinama potpore koje su primili pojedinačni poljopri -
vrednici tijekom referentnog razdoblja. Reformom iz 2013. godine plaćanja su se 
dodatno odvojila od svojeg povijesnog konteksta te su se istodobno postupno 
približavala ujednačenijim plaćanjima po hektaru u svim državama članicama 
EU-a. Njome su se također restrukturirala izravna plaćanja koja su od 2015. godine 
raščlanjena na osnovna plaćanja po hektaru za sve poljoprivrednike, „plaćanje 
za ekologizaciju” kojim se poljoprivrednici nagrađuju za posebnu poljoprivred -
nu praksu koja se smatra korisnom za klimu i okoliš te plaćanje za mlade poljo -
privrednike. Države članice, uz određena ograničenja, imaju znatnu slobodu te 
mogu dodatno usmjeravati plaćanja kako bi se riješila posebna pitanja u vezi 
s politikom5.1 Članak 39. stavak 1. točke (a) 
i (b) Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije (UFEU) 
(SL L 326, 26.10.2012., str. 47.). 
Drugi ciljevi ZPP-a propisani 
člankom 39. su (c) stabilizirati 
tržišta, (d) osigurati 
dostupnost opskrbe i (e) 
pobrinuti se da roba dođe do 
potrošača po razumnim 
cijenama.
2 Članak 110. stavak 2. Uredbe 
(EU) br. 1306/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. 
o financiranju, upravljanju 
i nadzoru zajedničke 
poljoprivredne politike i o 
stavljanju izvan snage uredaba 
Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) 
br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, 
(EZ) br. 814/2000, (EZ) 
br. 1290/2005 i (EZ) 
br. 485/2008 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 549.).
3 Vidjeti također preambulu 
Uredbe (EU) 
br. 1308/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. 
o uspostavljanju zajedničke 
organizacije tržišta 
poljoprivrednih proizvoda 
i stavljanju izvan snage uredbi 
Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) 
br. 234/79, (EZ) 
br. 1037/2001 i (EZ) 
br. 1234/2007 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 671.).
4 Uredba Vijeća (EU, Euratom) 
br. 1311/2013 od 
2. prosinca 2013. kojom se 
uspostavlja višegodišnji 
financijski okvir za razdoblje 
2014.–2020. (SL L 347, 
20.12.2013., str. 884.).
5 Za pregled opcija koje su 
odabrale države članice vidjeti 
prilog I.
11 Uvod
04 
Iako u uredbi nisu posebno izričito navedeni6, Komisija smatra da su neki sastavni 
dijelovi politike posebno povezani s potporom dohotku poljoprivrednika, posebi -
ce izravna plaćanja. Svrha je tih plaćanja očuvati poljoprivredne djelatnosti diljem 
teritorija EU-a podupiranjem i stabiliziranjem dohodaka poljoprivrednika, čime 
se jamči dugoročna gospodarska održivost poljoprivrednih gospodarstava i jača 
njihova otpornost na fluktuaciju cijena. Osim toga, uvjetovanjem takvih plaćanja 
poštovanjem osnovnih standarda (poznato kao višestruka sukladnost) i primjenji -
vanjem posebne „ekološke” komponente ta bi plaćanja također trebala pridonije -
ti tome da se zajamči da se poljoprivredom ostvaruju javna dobra za društvo.
05 
Iako su izravna plaćanja financijski najvažnija, ona nisu i jedini instrument koji 
utječe na dohotke poljoprivrednika. Na razini EU-a nadopunjuje ih skup mje -
ra ruralnog razvoja7, kao i tržišnih i promidžbenih mjera koje su usmjerene na 
posebne poljoprivredne sektore. U razdoblju krize Komisija može intervenirati na 
određenim tržištima omogućavanjem ograničenog pristupa javnom ili privatnom 
interventnom skladištenju, što utječe na tržišne cijene, a samim time i na dohotke 
poljoprivrednika.
Dohodak poljoprivrednika, dohodak kućanstava na 
poljoprivrednim gospodarstvima i životni standard
06 
Obiteljska poljoprivredna gospodarstva najčešći su oblik bavljenja poljoprivred -
nom djelatnošću u EU-u, pri čemu se velikom većinom poljoprivrednih gospo -
darstava i dalje upravlja kao pojedinačnim gospodarstvima8. Značajka je takvih 
gospodarstava da su radna snaga uglavnom članovi obitelji. Dohodci u takvom 
obliku kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima prikazani su na slici  u na -
stavku. Zakonodavstvom EU-a nikad nisu definirani pojmovi „poljoprivrednog 
stanovništva”, „primjerenoga životnog standarda” ili „zarade” koji se spominju 
u Ugovoru, no raspoloživi dohodak kućanstva na poljoprivrednom gospodarstvu 
ključan je element za procjenu životnog standarda9.6 Uredba (EU) 
br. 1307/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. 
o utvrđivanju pravila za 
izravna plaćanja 
poljoprivrednicima 
u programima potpore 
u okviru zajedničke 
poljoprivredne politike i o 
stavljanju izvan snage Uredbe 
Vijeća (EZ) 
br. 637/2008 i Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 608.).
7 Kao što su mjere ulaganja ili 
plaćanja poljoprivrednicima 
u područjima s prirodnim 
ograničenjima ili ostalim 
posebnim ograničenjima.
8 Termin „obiteljsko 
poljoprivredno gospodarstvo” 
upotrebljava se za svako 
poljoprivredno gospodarstvo 
kojim upravlja obitelj i na 
kojemu 50 % ili više 
poljoprivredne radne snage 
čine radnici koji su članovi te 
obitelji. Prema podatcima 
Eurostata 2010. godine s 97 % 
poljoprivrednih 
gospodarstava u EU-u 
upravljali su pojedinačni 
vlasnici.
9 Vidi odlomke 64. i 65. 
tematskog izvješća 
br. 14/2003 o mjerenju 
dohodaka poljoprivrednih 
gospodarstava koje provodi 
Komisija, članak 33. stavak 1. 
točka (b) Ugovora o EZ-u 
(SL C 45, 20.2.2004., str. 1.).
12 Uvod
Izvori podataka koje Komisija upotrebljava za dohotke 
u poljoprivredi
07 
Komisija mora odrediti potreban statistički okvir za mjerenje dohodaka poljopri -
vrednika, dok bi države članice trebale Komisiji dostaviti sve informacije potrebne 
za nadzor i evaluaciju dotičnih mjera. Ti bi se podatci u najvećoj mogućoj mjeri 
trebali temeljiti na utvrđenim izvorima podataka10.
08 
Glavni izvor općih podataka o poljoprivrednom stanovništvu kojim se služi 
Komisija su istraživanja o strukturi poljoprivrednih gospodarstava11, kojima 
se prikupljaju podatci o stanju u poljoprivredi diljem EU-a radi praćenja trendova 
u strukturi europskih poljoprivrednih gospodarstava i prijelaza s jedne na drugu 
strukturu. Ona nisu osmišljena za prikupljanje podataka o dohotku koji poljopri -
vrednici ostvaruju od poljoprivrede ili o potpori EU-a koja se financira iz EFJP-a. SlikaSastavnice dohotka kućanstva na poljoprivrednom gospodarstvu
=  Bruto primitci 
–
Gotovinski troškovi= Neto dohodak
od poslovanja
–
 Amortizacija= Dohodak
poljoprivrednog
gospodarstva (PG)
= Dohodak PG-a
=
–= Dohodak ostvaren
izvan PG-a+
Izvor: OECD (2003.). Raspoloživi dohodak 
kućanstva na 
poljoprivrednom 
gospodarstvu (PG) Porezi i obvezni    
doprinosi  Ukupan dohodak 
kućanstva na PG-u+ Bruto nadnice i plaće
+ Dohodak od imovine+ Socijalni transferi+ Ostali dohodak+ Tržišni primitci
+ Subvencije+ Ostali primitci
10 Članak 110. stavak 4. Uredbe 
(EU) br. 1306/2013.
11 Uredba (EZ) 
br. 1166/2008 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
19. studenoga 2008. 
o istraživanjima o strukturi 
poljoprivrednih 
gospodarstava i o istraživanju 
o metodama poljoprivredne 
proizvodnje i stavljanju izvan 
snage Uredbe Vijeća (EEZ) 
br. 571/88 (SL L 321, 1.12.2008., 
str. 14.). Posljednje istraživanje 
o strukturi poljoprivrednih 
gospodarstava na razini EU-a 
u obliku popisa 
poljoprivrednog stanovništva 
provedeno je 2010. godine. 
Sljedeće istraživanje na 
temelju uzorka planirano je za 
2016. godinu.
13 Uvod
09 
Komisija upotrebljava dva glavna statistička instrumenta za praćenje gospodar -
skih aktivnosti i dohotka od poljoprivrede, kao i od određenih poslovnih aktivno -
sti povezanih s poljoprivrednim gospodarstvom:
 ο ekonomske račune u poljoprivredi (ERP-ovi) , osnovni alat za analiziranje 
makroekonomske situacije poljoprivrednog sektora određene zemlje i pro -
mjena u dohotku od poljoprivrede;
 ο mrežu računovodstvenih podataka za poljoprivredna gospodarstva 
(FADN) , mikroekonomski alat čiji je cilj procijeniti prihode i poslovne aktivno -
sti komercijalnih poljoprivrednih gospodarstava.
10 
ERP-ovi su satelitski račun Europskog sustava računa (ESA 95) kojima se pružaju 
dodatne informacije i u kojima se primjenjuju koncepti prikladni za poljoprivred -
ni sektor12. U skladu su s posebnom metodologijom te su sastavljeni na temelju 
posebnih pravila i metoda13. Za veće države članice ERP-ovi su dodatno podijelje -
ni na regionalne račune. Prikupljanje i sastavljanje podataka na nacionalnoj razini 
u cijelosti financiraju države članice, dok su državni zavodi za statistiku ili mini -
starstva poljoprivrede odgovorni za prikupljanje podataka i izračun nacionalnih 
ERP-ova. Komisija (Eurostat) odgovorna je za određivanje metodologije i sastav -
ljanje podataka na razini EU-a.
11 
FADN je osmišljen kako bi se u okviru njega procjenjivao dohodak komercijalnih 
poljoprivrednih gospodarstava kao poslovnih jedinica čija proizvodna vrijednost, 
mjerena u standardnom prinosu, prekoračuje određeni prag onoga što se smatra 
dovoljnim za pokrivanje najvećeg mogućeg udjela poljoprivrednog prinosa, 
poljoprivrednog područja i radne snage u poljoprivredi za ona poljoprivredna 
gospodarstva kojima se upravlja na način da su tržišno usmjerena14. To je jedini 
usklađeni izvor ekonomskih podataka o poljoprivrednim gospodarstvima na 
razini EU-a15, a njime upravlja GU Komisije za poljoprivredu i ruralni razvoj. Budući 
da se temelji na nacionalnim mrežama računovodstvenih podataka, države čla -
nice su te koje financiraju prikupljanje podataka, no Komisija plaća standardnu 
naknadu po gospodarstvu za podatke koje dostavljaju države članice16. Državne 
agencije za vezu (javna ili privatna tijela) trenutačno prikupljaju podatke od više 
od 80 000 poljoprivrednih gospodarstava u svim državama članicama. Sudjelova -
nje u istraživanju na dobrovoljnoj je osnovi. Te podatke upotrebljavaju Komisija 
i mnoge druge zainteresirane strane, uključujući države članice.12 Uredba (EZ) 
br. 138/2004 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
5. prosinca 2003. 
o ekonomskim računima 
u poljoprivredi na području 
Zajednice (SL L 33, 5.2.2004., 
str. 1.).
13 Izračun dohotka od 
poljoprivrede u okviru 
ERP-ova prikazan je 
u prilogu II.
14 Izračun dohotka u okviru 
FADN-a prikazan je 
u prilogu III.  Gospodarstvo 
nije isto što i kućanstvo na 
poljoprivrednom 
gospodarstvu te je moguće 
da jedan poljoprivrednik 
upravlja više poljoprivrednih 
gospodarstava.
15 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 1217/2009 od 
30. studenoga 2009. 
o uspostavi sustava za 
prikupljanje knjigovodstvenih 
podataka o prihodima 
i poslovnim aktivnostima 
poljoprivrednih 
gospodarstava u Europskoj 
zajednici (SL L 328, 15.12.2009., 
str. 27.).
16 Za obračunske godine 
2010.–2014. Komisija je dosad 
isplatila 51,4  milijuna  eura 
u standardnim naknadama.
14 Uvod
Mjerenje uspješnosti mjera ZPP-a u vezi s dohotkom 
od poljoprivrede
12 
Svaka mjera ZPP-a treba biti predmetom praćenja i evaluacije u svrhu povećanja 
njezine kvalitete i prikazivanja postignuća17. Mjerenje uspješnosti mjera ZPP-a 
u vezi s dohotkom od poljoprivrede uvelike se temelji na informacijama sadržani -
ma u ERP-ovima i FADN-u, koje stoga moraju biti dostatne i kvalitetne.
13 
Do 31. prosinca 2018. Komisija mora predstaviti početno izvješće o provedbi 
praćenja i evaluacije, uključujući i prve rezultate o uspješnosti ZPP-a za razdoblje 
2014.–2020. Drugo izvješće koje će sadržavati procjenu uspješnosti ZPP-a bit će 
predstavljeno do 31. prosinca 2021.
14 
Reformom ZPP-a iz 2013. godine zajednički okvir praćenja i evaluacije (ZOPE), za 
koji je već podnesen zahtjev za sredstva EPFRR-a, proširen je i na mjere koje se 
financiraju iz EFJP-a18. Kako bi ispunila svoju dužnost praćenja i evaluacije mjera 
financiranih sredstvima EFJP-a, Komisija mora utvrditi koje su informacije potreb -
ne i sastaviti višegodišnji plan evaluacije. Države članice trebale bi se pobrinuti za 
to da su ti podatci kvalitetni i da su pravodobno dostupni.
15 
ZOPE se temelji na standardnim pokazateljima kako bi se obavila sveobuhvatna 
i redovita procjena napretka, djelotvornosti i učinkovitosti mjera u odnosu na 
ciljeve. Komisija je uspostavila skup pokazatelja19 kako bi opisala provedbu in -
strumenata ZPP-a ( pokazatelji ostvarenja ), izmjerila koji su rezultati postignuti 
(pokazatelji rezultata ) te pokazala kakav učinak oni imaju na postizanje općih 
ciljeva ZPP-a ( pokazatelji učinka )20.17 Vidjeti također uvodnu 
izjavu 68. Uredbe (EU) 
br. 1306/2013.
18 Članak 110. Uredbe (EU) 
br. 1306/2013.
19 Provedbena uredba Komisije 
(EU) br. 834/2014 od 
22. srpnja 2014. o utvrđivanju 
pravila za primjenu 
zajedničkog okvira za nadzor 
i evaluaciju zajedničke 
poljoprivredne politike 
(SL L 230, 1.8.2014., str. 1.).
20 Za pojedinosti vidjeti 
prilog IV.
15 Uvod
Prijašnje revizije koje je proveo Sud
16 
Sud je obavio reviziju nad načinom na koji je Komisija mjerila dohotke poljopri -
vrednika 2002. godine21. Tom je revizijom zaključeno da statističkim instrumen -
tima EU-a nisu pružene dovoljno iscrpne informacije o raspoloživim dohodcima 
kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima te nije omogućena procjena 
životnog standarda poljoprivrednog stanovništva.
17 
Kad je riječ o mjerenju dohodaka poljoprivrednika, Sud je u svojem godišnjem 
izvješću za financijsku godinu 2007. istaknuo da je Komisija poduzela niz inici -
jativa u vezi s ERP-ovima i FADN-om22. Međutim, Sud je smatrao da su potpuniji 
statistički podatci i pokazatelji prijeko potrebni za pomnije praćenje uspješnosti 
ZPP-a u okviru kojeg je više od dvije trećine proračunskih sredstava namijenjeno 
potpori dohotku.21 Tematsko izvješće br. 14/2003.
22 Godišnje izvješće za 
financijsku godinu 2007. 
odlomak 5.66 (SL C 286, 
10.11.2008., str. 1.).
16
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
18 
Za praćenje i evaluaciju ZPP-a potrebne su kvalitetne informacije o gospodar -
skom stanju poljoprivrede i dohodcima poljoprivrednika. Najveći rizik krije se 
u neraspolaganju pouzdanim statističkim informacijama i važnim pokazateljima 
na europskoj razini. Preciznije, postoji rizik da pokazatelji i kriteriji za mjerenje 
dohodaka poljoprivrednika nisu utvrđeni na odgovarajući način te da nisu dostu -
pni odgovarajući podatci ili da ti podatci nisu kvalitetni.
19 
Cilj ove revizije bio je ispitati alate kojima se komisija služi za mjerenje dohodaka 
poljoprivrednika i načina na koji Komisija upotrebljava podatke u vezi s dohot -
kom radi ocjenjivanja uspješnosti mjera ZPP-a usmjerenih na održivu proizvod -
nju hrane i potporu dohotku poljoprivrednika. U tom kontekstu Sud je također 
obavio pregled i zajedničkih pokazatelja uspješnosti koje je Komisija nedavno 
utvrdila za izravna plaćanja i ostale mjere koje se financiraju iz EFJP-a u vezi 
s posebnim ciljevima ZPP-a23. Cilj ove revizije nije bio ocijeniti ZOPE kao takav niti 
izraziti ukupno mišljenje o funkcioniranju statističkih sustava država članica.
20 
Opće revizijsko pitanje bilo je:
„Je li sustav kojim se Komisija služi za mjerenje uspješnosti ZPP-a u vezi 
s dohodcima poljoprivrednika dobro osmišljen i temelji li se na pouzdanim 
podatcima?”
Konkretnije, revizijom se nastojalo odgovoriti na sljedeća pitanja:
 ο Je li Komisija jasno utvrdila koji su statistički podatci potrebni za djelotvor -
nu procjenu uspješnosti mjera ZPP-a kojima se pruža potpora dohodcima 
poljoprivrednika?
 ο Jesu li Komisija i države članice vodile računa o tome da su podatci za mjere -
nje dohodaka poljoprivrednika odgovarajuće kvalitete?
 ο Je li Komisija utvrdila relevantne pokazatelje koji omogućuju djelotvor -
nu procjenu uspješnosti mjera ZPP-a kojima se pruža potpora dohodcima 
poljoprivrednika?23 Za mjerenje uspješnosti mjera 
koje se financiraju iz EPFRR-a 
vidjeti tematsko izvješće 
br. 12/2013 „Mogu li Komisija 
i države članice dokazati da su 
proračunska sredstva EU-a 
koja su izdvojena za politiku 
ruralnog razvoja dobro 
iskorištena?” 
(http://eca.europa.eu )
17 Opseg revizije i revizijski pristup
21 
Sud je svoje revizijske kriterije utvrdio na temelju odredbi Ugovora24 i važećih 
propisa25.
22 
Revizijski posjeti obavljeni su u Komisiji i u šest država članica26. Na te države čla -
nice zajedno otpada više od 50 % bruto dodane vrijednosti europske poljoprivre -
de, a poljoprivrednici u tim državama članicama primaju više od 50 % proračuna 
EU-a za poljoprivredu, ponajprije u obliku izravnih plaćanja.
23 
Na razini Komisije Sud je obavio reviziju ispitavši je li se postupcima vodilo računa 
o tome da je sastavljanje ERP-ova i upravljanje FADN-om u skladu s kriterijima 
kvalitete okvira za razvoj, proizvodnju i širenje europskih statističkih podataka 
koji su propisani Kodeksom prakse Eurostata27. U posjećenim državama članica -
ma Sud je obavio reviziju nad postojećim postupcima za prikupljanje podataka 
i osiguravanje kvalitete u pogledu ERP-ova i FADN-a. Svrha posjeta državama 
članicama bila je i utvrditi primjere dobre prakse u pogledu mjerenja dohodaka 
poljoprivrednika. Prikupljeni su revizijski dokazi koji su ispitani prema revizijskim 
kriterijima, i to razgovorima te analizom dokumenata i podataka. Osim toga, Sud 
je u vezi s provedbom ERP-ova i FADN-a proveo istraživanje u svih 28 država 
članica.
24 
Sud je također pregledao dokumentaciju i analizirao okvir Komisije za upravljanje 
uspješnošću u vezi s ciljevima i pokazateljima uspješnosti povezanima s dohod -
cima poljoprivrednika. U toj analizi, kao i u reviziji obavljenoj nad mrežom FADN, 
Sud je imao pomoć dvaju vanjskih stručnjaka.24 Članak 39. UFEU-a.
25 Uredba (EZ) 
br. 138/2004 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
5. prosinca 2003. 
o ekonomskim računima 
u poljoprivredi na području 
Zajednice (SL L 33, 5.2.2004., 
str. 1.) i Uredba Vijeća (EZ) 
br. 1217/2009 od 
30. studenoga 2009. 
o uspostavi sustava za 
prikupljanje knjigovodstvenih 
podataka o prihodima 
i poslovnim aktivnostima 
poljoprivrednih 
gospodarstava u Europskoj 
zajednici (SL L 328, 15.12.2009., 
str. 27.), Uredba (EZ) 
br. 223/2009 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
11. ožujka 2009. o europskoj 
statistici i stavljanju izvan 
snage Uredbe (EZ, Euratom) 
br. 1101/2008 Europskog 
parlamenta i Vijeća o dostavi 
povjerljivih statističkih 
podataka Statističkom uredu 
Europskih zajednica, Uredbe 
Vijeća (EZ) 
br. 322/97 o statistici Zajednice 
i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, 
Euratom o osnivanju Odbora 
za statistički program 
Europskih zajednica (SL L 87, 
31.3.2009., str. 164.) i Uredba 
(EU) br. 1306/2013.
26 Njemačka, Španjolska, 
Francuska, Nizozemska, 
Poljska i Rumunjska.
27 Vidjeti prilog V.
18
 Opažanja
Komisija još nije utvrdila sveobuhvatan skup podataka 
za procjenu uspješnosti mjera ZPP-a u vezi s dohod -
cima poljoprivrednika
25 
Kako bi se odgovorilo na pitanje je li Komisija jasno utvrdila koji su statistički 
podatci potrebni, Sud je razmotrio jesu li prikupljene informacije o svim važnim 
aspektima dohodaka poljoprivrednika, obuhvaćaju li ERP-ovi dovoljno makroe -
konomskih podataka o dohodcima poljoprivrednika te sadržava li FADN dovoljno 
podataka o dohodcima na razini pojedinačnih poljoprivrednika.
Komisija i dalje ne raspolaže informacijama o dohodcima 
poljoprivrednika na razini EU-a
Ne postoje reprezentativni podatci o raspoloživim dohodcima 
kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima
26 
Raspoloživi dohodak kućanstva na poljoprivrednom gospodarstvu uključuje pri -
mitke od prodaje poljoprivrednih proizvoda, subvencije, druge primitke (doho -
dak povezan s poljoprivrednim gospodarstvom)28 i druge dohotke29. Raspoloživi 
dohodak ključan je element procjene životnog standarda poljoprivrednika, što je 
jedan od glavnih ciljeva Ugovora.
27 
Statistički okvir za pružanje informacija o raspoloživom dohotku poljoprivredni -
ka i njihovih kućanstava dosad nije izrađen na razini EU-a. Tomu je tako unatoč 
činjenici da raspoložive informacije upućuju na sve veću važnost dohodaka koji 
nisu povezani s poljoprivrednom djelatnošću. Komisija je provela dvije studije 
izvedivosti o prikupljanju takvih podataka30 čija je evaluacija bila dijelom statistič -
kog programa Komisije za razdoblje 2008.–2012.31. Međutim, Komisija dosad nije 
obavila tu evaluaciju niti je poduzela neke druge mjere kako bi poboljšala svoje 
znanje o raspoloživom dohotku kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima.
28 
Podatci o raspoloživom dohotku i životnim uvjetima kućanstava općenito, uk -
ljučujući kućanstva na poljoprivrednim gospodarstvima, dostupni su u okviru 
statistike EU-a o dohotku i životnim uvjetima (EU-SILC)32. Međutim, broj kućansta -
va na poljoprivrednim gospodarstvima obuhvaćenih ovim istraživanjem općenito 
je premali da bi se donijeli valjani zaključci o dohodcima i životnim uvjetima 
poljoprivrednika.28 Dohodak od ostalih 
dohodovnih djelatnosti koje 
se obavljaju uporabom resursa 
poljoprivrednog 
gospodarstva.
29 Dohodak iz vanjskih izvora, 
kao što su nadnice ili plaće 
ostvarene na temelju drugih 
djelatnosti koje obavlja 
poljoprivrednik ili članovi 
obitelji.
30 Feasibility study on collection of 
off-farm income data and data 
on other income  (Studija 
izvedivosti o prikupljanju 
podataka o dohotku koji nije 
izravno povezan 
s poljoprivrednim 
gospodarstvom i podataka 
o ostalim vrstama dohotka), 
Švedski zavod za statistiku, 
2006., Feasibility study on the 
implementation of income of 
agricultural households sector 
(IAHS) statistics  (Studija 
izvedivosti o provedbi 
statistike o dohotku sektora 
poljoprivrednih kućanstava), 
AgraCeas,2007.
31 Odluka br. 1578/2007/EZ 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 11. prosinca 2007. 
o Statističkom programu 
Zajednice za razdoblje 
2008.–2012. (SL L 344, 
28.12.2007., str. 15.).
32 Uredba (EZ) 
br. 1177/2003 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
16. lipnja 2003. o statistici 
Zajednice o dohotku 
i životnim uvjetima (EU-SILC) 
(SL L 165, 3.7.2003., str. 1.).
19 Opažanja
29 
Nadalje, podatci o dohotku kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima 
posebno se prikupljaju tek u 10 država članica. Osim toga, pristupi prikupljanju 
takvih informacija i razina prikupljenih detalja znatno se razlikuju među tim 
državama članicama (vidjeti okvir 1. ). Takvom raznolikošću pristupa ograniča -
vaju se zaključci koji se mogu donijeti u pogledu dohotka i životnog standarda 
poljoprivrednika.
Ne postoji primjeren referentni sustav za uspoređivanje dohodaka 
poljoprivrednika s dohodcima u ostalim sektorima gospodarstva
30 
Važno je usporediti dohotke poljoprivrednika s dohodcima u ostalim sektorima 
gospodarstva ili s dohotkom posebnih socijalno-ekonomskih skupina koje su 
usporedive s poljoprivrednicima kako bi se odredilo u kojoj bi mjeri mogli biti 
u nepovoljnijem položaju te zašto je potrebna potpora EU-a dohotku, odnosno 
zašto je važna za održivost gospodarstava.
31 
Prema Komisiji, dostupni statistički podatci upućuju na to da su dohodci poljopri -
vrednika i dalje znatno niži od prosječnog dohotka u ukupnom gospodarstvu33. 
Međutim, taj se zaključak temelji na usporedbi dohodaka koji se izračunavaju na 
drugačijim osnovama te stoga nisu usporedivi34. Takve usporedbe potrebno je 
pažljivo protumačiti kako bi se izbjegao rizik od donošenja netočnih zaključaka 
o tome jesu li dohodci poljoprivrednika niži od dohodaka u ostalim sektorima 
gospodarstva i, ako jesu, u kojoj mjeri. Okvir 1.Statistički podatci o dohotku kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima koje 
su pripremile pojedinačne države članice
Podatci o dohotku kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvima trenutačno se prikupljaju u Bugarskoj, 
Danskoj, Španjolskoj, Francuskoj, Nizozemskoj, Austriji, Poljskoj, Finskoj, Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini 
(Engleskoj). Međutim, ne postoji zajednička definicija „kućanstva na poljoprivrednom gospodarstvu”, a meto -
dologije koje se primjenjuju razlikuju se. U Nizozemskoj su informacije o dohotku kućanstava dostupne za više 
od polovice poljoprivrednih gospodarstava u uzorku FADN-a (2013.). U Francuskoj nadležna tijela upotreblja -
vaju podatke iz FADN-a zajedno s informacijama iz poreznih registara kako bi izračunala dohodak kućanstva 
na poljoprivrednom gospodarstvu. U Poljskoj se upotrebljavaju podatci iz istraživanja u svrhu prikupljanja 
podataka za statistiku EU-a o dohotku i životnim uvjetima, a od ispitanika obuhvaćenih FADN-om traži se 
pružanje dodatnih informacija o dohotku njihovih kućanstava na dobrovoljnoj osnovi. Bugarska, Španjolska 
i Finska upotrebljavaju samo istraživanje u svrhu prikupljanja podataka za statistiku EU-a o dohotku i životnim 
uvjetima kojim je obuhvaćen razmjerno mali broj poljoprivrednih kućanstava.
33 SEC(2011) 1153 final/2 od 
20. listopada 2011. 
„Commission Impact 
Assessment, the Common 
Agricultural Policy towards 
2020” (Procjena učinka koju je 
obavila Komisija, Zajednička 
poljoprivredna politika ususret 
2020.), str. 18. Prema 
podatcima Komisije, razina 
dohotka u poljoprivrednom 
sektoru i dalje je niža od 50 % 
prosječne plaće u ukupnom 
gospodarstvu.
34 U svojim godišnjim izvješćima 
o radu Komisija uspoređuje 
poljoprivredni faktorski prihod 
po poljoprivrednoj radnoj 
jedinici s bruto domaćim 
proizvodom EU-a po glavi 
stanovnika. Komisija obavlja 
još jednu usporedbu, a to je 
usporedba između 
poljoprivrednoga 
poduzetničkog prihoda po 
neplaćenom radniku i bruto 
nadnice i plaće po ekvivalentu 
punog radnog vremena 
u ostatku gospodarstva.
20 Opažanja
32 
Veličine poljoprivrednih gospodarstava i razine dohotka poljoprivrednog stanov -
ništva znatno se razlikuju, a razlikuju se i vrste gospodarstava. Prosječnim vrijed -
nostima koje Komisija koristi za usporedbu dohodaka po veličini poljoprivrednog 
gospodarstva, vrsti poljoprivrednog gospodarstva i regiji u FADN-u ne mogu se 
uvijek prikazati u kojoj je mjeri određena skupina poljoprivrednika u nepovolj -
nijem položaju u odnosu na ostale. Stoga se ti prosjeci ne mogu upotrijebiti kao 
pomoć pri utvrđivanju pomažu li mjere ZPP-a za potporu dohodcima poljopri -
vrednika smanjenju razlike u dohodcima.
Ekonomski računi u poljoprivredi važan su alat za praćenje 
gospodarskog stanja poljoprivrede, ali je njihova korisnost 
pri procjeni mjera ZPP-a ograničena
Komisija nije dodatno razrađivala ERP-ove kako bi bolje iskoristila 
njihov potencijal
33 
Komisija do danas nije prilagodila ERP-ove novim standardima za nacionalne 
račune35 te nije iskoristila puni potencijal ERP-ova njihovim daljnjim razrađiva -
njem kako bi se njima pružale informacije o ulozi uvoza, razvojnim promjenama 
u potražnji za poljoprivrednim proizvodima (domaćima ili stranima), opskrbi pre -
hrambene industrije, krajnjoj potrošnji u kućanstvima, posebnoj obradi poljopri -
vrede u poreznim sustavima ili uporabi u svrhe koje nisu prehrambene, kao što je 
proizvodnja bioenergije. Svi su ti elementi, međutim, važni čimbenici koji utječu 
na dohotke poljoprivrednika.
34 
ERP-ovi nisu osmišljeni kako bi pomogli pri analiziranju ovisnosti posebnih 
sektora o subvencijama i njihovoj važnosti za održivu poljoprivredu u regijama, 
posebne vrste proizvodnje ili posebne društveno-gospodarske skupine poljopri -
vrednika. Uloga subvencija prikazana je samo kao agregat koji uključuje potporu 
EU-a i državnu potporu koja se odobrava poljoprivrednicima. Time se ograničava 
korisnost ERP-ova u pružanju osnove za analizu djelotvornosti i učinkovitosti 
mjera ZPP-a u vezi s dohodcima poljoprivrednika.35 Uredba (EU) 
br. 549/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
21. svibnja 2013. o Europskom 
sustavu nacionalnih 
i regionalnih računa 
u Europskoj uniji (ESA 2010) 
(SL L 174, 26.6.2013., str. 1.).
21 Opažanja
35 
Informacije o cijenama i najamninama zemljišta nisu važne samo za izračun 
dohodaka poljoprivrednika nego i za procjenu utjecaja mjera ZPP-a, s obzirom 
na to da je zemljište glavni proizvodni čimbenik za poljoprivredu. Štoviše, izravna 
plaćanja uglavnom su povezana s poljoprivrednim zemljištem, što može utjecati 
na cijene zemljišta, a stoga i na učinkovitost i djelotvornost potpore36. U zakono -
davstvu EU-a trenutačno ne postoji pravna osnova kojom bi se jamčilo redovito 
prikupljanje podataka o cijenama i najamninama zemljišta u svim državama 
članicama te da su ti podatci usporedive kvalitete. Unatoč određenim nastojanji -
ma Eurostata da prikupi odgovarajuće podatke, dostupni podatci nisu potpuni te 
nisu u skladu sa zajedničkom metodologijom. To je također utjecalo na točnost 
podataka prijavljenih u ERP-ovima37.
36 
ERP-ovi prikazuju rezultate dohodaka za svaku državu članicu kao cjelinu, ali ne 
na regionalnoj razini. Države članice pružaju dodatne regionalne podatke o do -
hotku samo na dobrovoljnoj osnovi, ali podatci nisu dostupni za sve relevantne 
regije država članica te se, ako su dostupni, pružaju samo uz znatno zakašnjenje 
od dvije godine. Time se smanjuje korisnost rezultata za procjenjivanje dohodov -
nog stanja regije u području poljoprivrede.
37 
Po definiciji, ERP-ovima se, na makroekonomskoj razini, mjere gospodarska 
uspješnost i rast kao rezultat tržišnih aktivnosti te njihova kretanja tijekom vre -
mena. U njima se ne prikazuju javna dobra koja poljoprivrednici pružaju društvu. 
Pružanje tih javnih dobara važan je poseban cilj mjera kao što je „plaćanje za eko -
logizaciju” koje čini 30 % izravnih plaćanja EU-a. Time se naglašava multifunkcio -
nalna uloga poljoprivrede, uz istodobno pridonošenje dohotku poljoprivrednika. 
Međutim, mjera u kojoj se poljoprivrednom djelatnošću proizvode javna dobra 
i način na koji je društvo procjenjuje mogu se znatno razlikovati među regijama 
i državama članicama. Dosad Komisija nije razmatrala dodatnu razradu ERP-ova 
niti je uspostavila neki drugi instrument za mjerenje ekonomske vrijednosti jav -
nih dobara koje proizvodi poljoprivredni sektor kao cjelina.36 Vidjeti odlomak 97. tematskog 
izvješća br. 5/2011 „Program 
jedinstvenih plaćanja (SPS): što 
se treba poduzeti kako bi se 
poboljšalo dobro financijsko 
upravljanje” i odlomak 74. 
tematskog izvješća br. 16/2012 
„Djelotvornost programa 
jedinstvenih plaćanja po 
površini kao prijelaznog 
sustava potpora za 
poljoprivrednike u novim 
državama članicama“ 
(http://eca.europa.eu ).
37 Vidjeti odlomak 56.
22 Opažanja
Moguće je poboljšati način na koji Komisija upotrebljava 
određene informacija iz ERP-a
38 
ERP-ovi su osmišljeni kako bi se njima pružale informacije o promjenama u do -
hotku poljoprivrednog sektora kao cjeline, a ne o apsolutnim razinama dohotka, 
dohotku pojedinačnih poljoprivrednih gospodarstava ili kućanstava koja se bave 
poljoprivredom. Kao takvi, oni nisu osmišljeni za donošenje iscrpnih zaključaka 
na mikroekonomskoj razini, kao primjerice o gospodarskoj održivosti pojedi -
načnih gospodarstava i životnom standardu kućanstava na poljoprivrednim 
gospodarstvima. Međutim, u svojim godišnjim izvješćima o radu i svojim godiš -
njim izvješćima o statističkim i gospodarskim informacijama Komisija kao ključni 
pokazatelj uspješnosti upotrebljava informacije iz ERP-ova na mikrorazini, i to 
uspoređivanjem poljoprivrednoga faktorskog prihoda po radniku38 u apsolutnim 
vrijednostima. No ERP-ovi nisu ciljano osmišljeni za pružanje podataka o apsolut -
nim razinama dohotka ili o razinama dohotka pojedinačnih poljoprivrednika.
39 
Komisija upotrebljava pokazatelj „poljoprivrednoga poduzetničkog prihoda”39 
kao pokazatelj za „dohodak obiteljskog poljoprivrednoga gospodarstva”40 te ga 
smatra najbližim pokazateljem za životni standard poljoprivrednika. Međutim, 
ova pretpostavka više ne odražava stvarnost poljoprivrede u EU-u jer se poljo -
privredno stanovništvo znatno razlikuje među državama članicama te ga više ne 
čine samo pojedinačna („obiteljska”) gospodarstva kojima upravlja jedan vlasnik 
koji ne prima naknadu za svoj rad, nego i znatan udio pravnih osoba ili udruže -
nih gospodarstava, koja gotovo isključivo rade s plaćenom radnom snagom41. 
Udružena gospodarstva često djeluju kao klasična trgovačka društva (npr. ulagači 
koji kupuju zemljišne površine za intenzivan uzgoj), kao i u ostalim sektorima 
gospodarstva. Stoga se rezultati dohotka iz ERP-ova ne mogu jasno pripisati 
„obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima” te se ne mogu uzeti kao pokaza -
telj dohotka ili životnog standarda pojedinačnih poljoprivrednika. Budući da se 
udio pojedinačnih gospodarstava diljem država članica također znatno razlikuje, 
rezultati dohotka dobiveni na temelju ERP-ova nisu usporedivi među državama 
članicama42.38 Poljoprivredni faktorski prihod 
predstavlja prihod dobiven 
poljoprivrednom djelatnošću 
koji se upotrebljava za 
plaćanje pozajmljenih ili 
unajmljenih čimbenika 
proizvodnje (kapital, nadnice 
i najamnine zemljišta) 
i vlastitih čimbenika 
proizvodnje (vlastiti rad, 
kapital i zemljište).
39 To je naknada za posao koji 
obavlja poljoprivrednik, 
zajedno s dohotkom koji 
ostaje nakon oduzimanja 
troškova za plaćeni rad. Njime 
se pruža informacija 
o trendovima u razvojnim 
promjenama u vezi 
s dohotkom od poljoprivrede 
neovisnih subjekata 
poljoprivrednog poslovanja.
40 Vidjeti prilog III.
41 Prema istraživanjima 
o strukturi poljoprivrednih 
gospodarstava za 
2010. godinu, pravne osobe 
obrađivale su 27 % 
poljoprivredne površine 
u EU-u. Taj se udio znatno 
povećao nakon proširenja 
EU-a 2004. i 2007. godine.
42 Vidjeti također točku 5.12. 
Priloga I. Uredbi (EZ) 
br. 138/2004.
23 Opažanja
Mreža računovodstvenih podataka za poljoprivredna 
gospodarstva dobro je uspostavljen sustav za pružanje 
informacija o dohodcima i poslovanju komercijalnih 
poljoprivrednih gospodarstava, ali ima određena 
ograničenja
40 
Svrha je FADN-a prikupiti reprezentativne računovodstvene podatke o komer -
cijalnim poljoprivrednim gospodarstvima43. Njime bi se mogle pružiti važne 
i korisne informacije o uspješnosti poslovanja poljoprivrednih gospodarstava po 
poljoprivrednom sektoru i razredu veličine. Stoga je on primarni izvor informacija 
za evaluaciju uspješnosti mjera ZPP-a44.
41 
Nakon tematskog izvješća Suda br. 14/2003 Komisija je u suradnji s agencijama 
država članica za vezu započela s izradom metodologije FADN-a kako bi se uzele 
u obzir razvojne promjene u poljoprivrednom sektoru. Također je poduzela 
korake za približavanje rezultata dobivenih na temelju FADN-a međunarodnim 
standardima za računovodstvo i financijsko izvješćivanje.
Pokazateljima dohotka ne uzima se u potpunosti u obzir razvoj 
gospodarstava u poljoprivrednom sektoru
42 
Glavni je pokazatelj dohotka u FADN-u „neto dodana vrijednost poljoprivred -
noga gospodarstva” . Koristan je za uspoređivanje uspješnosti dohotka poljopri -
vrednih gospodarstava neovisno o načinu na koji su organizirana. Budući da ne 
uzima u obzir troškove vanjskih čimbenika proizvodnje (npr. najamnina zemljišta 
ili bankovne kamate), koje mnogi poljoprivrednici moraju snositi, ne može pružiti 
dovoljno informacija o stvarnom dohotku poljoprivrednika od poljoprivredne 
djelatnosti ili profitabilnosti gospodarstava.
43 
Povijesno gledano, FADN je osmišljen kako bi pružio informacije o „obiteljskim 
poljoprivrednim gospodarstvima”, a važan pokazatelj koji se upotrebljava je 
„neto dohodak poljoprivrednoga gospodarstva po jedinici obiteljske radne 
snage”  za gospodarstva koja upotrebljavaju radnu snagu i kapital vlasnika i nji -
hovih obitelji. Izračunava se samo za gospodarstva za koja je zabilježena radna 
snaga iz obitelji koja ne prima naknadu. Međutim, društva koja su u vlasništvu 
pojedinačnih vlasnika ili skupine vlasnika osnovane zbog poreznih pitanja, a koja 
su slična obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima u svemu osim u pravnom 
obliku, isključena su jer nemaju radnu snagu koja ne prima naknadu. Međutim, 
takve su strukture česte u mnogim državama članicama, posebno u Njemačkoj, 
Španjolskoj i Francuskoj, te bi njihovo isključivanje moglo poremetiti rezultate45.43 Gospodarstva koja 
prekoračuju minimalnu 
ekonomsku veličinu.
44 Evaluacija učinaka izravnih 
potpora na dohodak 
i procjena utjecaja za „ZPP 
ususret 2020.”, koje je Komisija 
provela 2011. godine, u osnovi 
se temelje na podatcima 
sadržanima u FADN-u.
45 U Španjolskoj više od 30 % 
poljoprivredne površine 
obrađuju pravni subjekti, od 
kojih su mnogi osnovani iz 
poreznih razloga. U Francuskoj 
pravne osobe i skupine 
gospodarstava obrađuju 58 % 
poljoprivredne površine, a u 
Njemačkoj više od jedne 
trećine.
24 Opažanja
44 
Nadalje, ne postoji zaseban pokazatelj dohotka za poljoprivredna gospodarstva 
organizirana kao konvencionalna trgovačka društva, iako te pravne osobe imaju 
važnu ulogu u poljoprivrednom sektoru u mnogim državama članicama.
Informacije o ostalim dohodcima poljoprivrednika povezanih 
s poljoprivrednim gospodarstvima nisu potpune
45 
Prihod od financijskih ulaganja, prijenosa kapitala i povoljnih utjecaja oporeziva -
nja na dohodak od poljoprivrede može znatno utjecati na dohodak i financijsko 
stanje gospodarstva te na njegovu sposobnost da reagira na tržišne sile. Među -
tim, postojećom metodologijom FADN-a takvi se utjecaji ne uzimaju u obzir.
46 
Mnogi poljoprivrednici također upotrebljavaju sredstva svojih gospodarstava 
kako bi se upustili u unosne aktivnosti koje nisu primarna poljoprivredna pro -
izvodnja ili kako bi na neki drugi način diversificirali svoje poslovne aktivnosti 
radi povećanja svojeg dohotka. Primjeri takvih aktivnosti povezanih s poljopri -
vrednim gospodarstvom jesu obrada hrane na poljoprivrednim gospodarstvima, 
izravna prodaja proizvoda, pružanje usluga korištenjem poljoprivredne opreme, 
proizvodnja energije iz obnovljivih izvora ili agroturizam. Takvim se aktivnostima 
ostvaruje dodatni dohodak, smanjuje nestalnost dohotka te su zahvaljujući njima 
poljoprivrednici manje ovisni o subvencijama. SlikaEnergija iz obnovljivih izvora poljoprivrednicima može pružiti dodatne izvore 
dohotka
©European Union, Izvor:  EK – Audiovizualna služba,  
Fotografija: L. Chamussy.
25 Opažanja
47 
Podrobnije informacije o ostalim dohodcima povezanima s poljoprivrednim 
gospodarstvom prikupljaju se tek od 2014. godine46. Međutim, te su informacije 
obuhvaćene samo kad se prihod i troškovi ne mogu odvojiti od poljoprivrednih 
aktivnosti na računima gospodarstava. Informacije su i dalje nepotpune jer u dru -
gim slučajevima nije obuhvaćeno, primjerice, kad se takvom aktivnošću upravlja 
u zasebnim poslovnim jedinicama koje pripadaju poljoprivredniku. Ni prikupljeni 
podatci nisu reprezentativni jer su takva gospodarstva trenutačno nedovoljno za -
stupljena u uzorku FADN-a te se, zbog razlika u računovodstvenoj obradi, podatci 
ne mogu uspoređivati među državama članicama (vidjeti okvir 2. ). Slijedom toga, 
slika stvarnih poslovnih aktivnosti poljoprivrednika povezanih s poljoprivrednim 
gospodarstvom i uloga koju dodatni izvori prihoda imaju u stabilizaciji njihova 
ukupnog dohotka nije potpuna. Okvir 2.Nedosljedno postupanje s ostalim dohodcima poljoprivrednika povezanima 
s poljoprivrednim gospodarstvom
Prema podatcima istraživanjima o strukturi poljoprivrednih gospodarstava za 2010. godinu, više od 30 % gos -
podarstava u Njemačkoj izjavilo je da se osim poljoprivredom bave i drugim poslovnim aktivnostima. No glav -
ni je element za klasifikaciju dohotka u FADN-u nacionalno porezno zakonodavstvo, prema kojemu se prihodi 
od poslovanja koji ne dolaze od primarne poljoprivredne proizvodnje smatraju dohotkom od poljoprivrede 
samo u užem smislu. Ako se te granice prekorače, dohodak se ne evidentira u FADN-u. Mnoga gospodarstva 
upravljaju postrojenjima na bioplin te proizvode i prodaju električnu energiju nacionalnoj mreži. Budući da se 
taj dohodak svrstava u „dohodak od nepoljoprivredne djelatnosti”, ne smatra se izravno povezanim s gospo -
darstvom te se ne pojavljuje u rezultatima dobivenima na temelju FADN-a.
U Francuskoj je dohodak od drugih unosnih aktivnosti povezanih s poljoprivrednim gospodarstvom, kao što 
su obrada poljoprivrednih proizvoda, poljoprivredne usluge, iznajmljivanje zemljišta ili objekata (uključuju -
ći prihod od iznajmljivanja za postavljanje vjetroelektrana ili solarnih ploča te prodaje električne energije), 
obuhvaćen samo ako ih obavlja isto gospodarstvo te ako prihod od tih aktivnosti ne prekoračuje određeni 
iznos47. U protivnome se ne uključuje u FADN. U oba slučaja FADN u potpunosti ne odražava stvarnu razinu 
diversifikacije.
U Nizozemskoj su uočeni primjeri dobre prakse prikupljanja podataka o ostalim unosnim aktivnostima, što 
omogućuje bolju procjenu dohotka poljoprivrednika. Prema rezultatima dobivenima na temelju FADN-a za 
2012. godinu u Nizozemskoj, gospodarstva koja su obavljala druge unosne aktivnosti osim primarne poljopri -
vredne proizvodnje ostvarila su od tih aktivnosti prosječno 51 000 eura dohotka.
47 Kao pravilo, 30 % godišnjeg prometa gospodarstva ili 50 000 eura, ovisno o tome koji je iznos niži.46 Provedbena uredba Komisije 
(EU) br. 385/2012 od 
30. travnja 2012. o izvještaju za 
poljoprivredno gospodarstvo 
koji se koristi za utvrđivanje 
prihoda poljoprivrednih 
gospodarstava i analizu 
poslovnih aktivnosti tih 
gospodarstava (SL L 127, 
15.5.2012., str. 1.).
26 Opažanja
FADN nije osmišljen na način da bude reprezentativan za korisnike 
ZPP-a
48 
Istraživanje na kojemu se temelji FADN osmišljeno je kako bi bio zastupljen 
najveći udio poljoprivredne proizvodnje, poljoprivredne površine i radne snage 
na poljoprivrednom gospodarstvu za ta gospodarstva. U tu svrhu sva su gos -
podarstva klasificirana na temelju standardizirane vrijednosti proizvodnje koja 
općenito odražava vrijednost njihove poljoprivredne proizvodnje. Međutim, 
najniži prag standardnog prinosa razlikuje se među državama članicama, baš kao 
i obuhvaćenost ukupnog poljoprivrednog stanovništva i korisnika potpore EU-a 
(vidjeti tablicu ).
49 
Iako je primijenjeni pristup opravdan sa stajališta država članica, s obzirom na to 
da se ekonomska veličina gospodarstava znatno razlikuje diljem EU-a,njime se 
među državama članicama ograničavaju usporedbe dohotka koje se temelje na 
FADN-u. Primjerice, za gospodarstvo sa standardnim prinosom od 10 000 eura 
godišnje u Španjolskoj nisu dostupni nikakvi usporedivi podatci u Njemačkoj, 
Francuskoj ili Nizozemskoj jer takva gospodarstva nisu obuhvaćena istraživanjem. 
Kao posljedica toga, usklađene informacije diljem EU-a dostupne su samo za ona 
gospodarstva koja prelaze prag od 25 000 eura godišnjeg standardnog prinosa48. 
Stoga usporedbe prosječnog dohotka po radniku na svim gospodarstvima obu -
hvaćenima FADN-om mogu dovesti do pogrešnog tumačenja dohotka poljopri -
vrednika među državama članicama.
50 
FADN je uspostavljen radi promatranja dohodaka i poslovanja poljoprivrednih 
gospodarstava. Međutim, pri odabiru gospodarstava ne uzima se u obzir jesu li ta 
gospodarstva korisnici potpore EU-a. To može značiti da nisu dostupne dovoljno 
reprezentativne informacije o učincima posebnih mjera potpore EU-a i dohotku 
posebnih skupina kao što su mladi poljoprivrednici49. Nadalje, izravna plaćanja ne 
isplaćuju se samo komercijalnim poljoprivrednicima, nego i znatnom broju poljo -
privrednika zaposlenih na pola radnog vremena ili poljoprivrednika koji se bave 
proizvodnjom za vlastite potrebe, a koji nisu obuhvaćenim FADN-om. Komisija 
nije dobro upoznata s dohotkom i proizvodnim aktivnostima takvih manjih gos -
podarstava, a takva gospodarstva čine od 12 % korisnika izravnih plaćanja EU-a 
u Bugarskoj do 79 % u Slovačkoj50. Time se ograničavaju zaključci koje je moguće 
donijeti na temelju rezultata dobivenih na temelju FADN-a u pogledu ukupnih 
učinaka mjera potpore na različite kategorije gospodarstava51.48 Ovaj je prag trenutačno važeći 
u Njemačkoj, Francuskoj 
(kontinentalni dio), 
Luksemburgu, Nizozemskoj, 
Slovačkoj i Ujedinjenoj 
Kraljevini (Engleskoj, Škotskoj 
i Walesu).
49 To vrijedi i za mjere koje se 
financiraju iz EPFRR-a. Prema 
istraživanju koje je proveo 
Sud, Danska, Njemačka, Litva 
i Nizozemska već su izričito 
uključile ekološka 
poljoprivredna gospodarstva. 
Njemačka, Mađarska i Litva 
također obraćaju posebnu 
pozornost na pravne osobe 
koje imaju važnu ulogu 
u njihovoj poljoprivrednoj 
proizvodnji. Austrija posebno 
odabire planinska 
poljoprivredna gospodarstva. 
Italija je znatno proširila uzorak 
FADN-a kako bi dobila točnije 
podatke o utjecaju mjera 
ruralnog razvoja.
50 Vidjeti tablicu .
51 U Češkoj, Danskoj, Njemačkoj 
i Grčkoj broj korisnika izravnih 
plaćanja bio je čak i veći od 
broja gospodarstava 
obuhvaćenih istraživanjem 
o strukturi poljoprivrednih 
gospodarstava jer se zbog 
pragova za uključivanje 
u takva istraživanja uglavnom 
izostavljaju manja 
gospodarstva s malom 
proizvodnjom ili bez nje. 
Stoga za znatan broj korisnika 
koji primaju plaćanja iz 
proračuna EU-a ne samo da ne 
postoje nikakvi podatci 
o dohotku nego ne postoje ni 
podatci o strukturi.
27 Opažanja TablicaPoljoprivredno stanovništvo i korisnici ZPP-a koje obuhvaća FADN
Država članicaGospodarstva obuhvaćena 
istraživanjima o strukturi 
poljoprivrednih gospodar -
stava iz 2010.Nacionalni prag FADN-a 
(standardni prinos 
u  eurima)% gospodarstava obu -
hvaćenih istraživanjima o 
strukturi poljoprivrednih 
gospodarstava koja su 
zastupljena u FADN-u% korisnika ZPP-a koji nisu 
zastupljeni u FADN-u
Belgija 42 850 25 000 72 % 30 %
Bugarska 370 500 2 000 31 % 12 %
Češka 22 870 8 000 65 % 39 %
Danska 42 120 15 000 68 % 51 %
Njemačka 299 150 25 000 65 % 47 %
Irska 139 900 8 000 74 % 36 %
Grčka 723 010 4 000 44 % nema dostupnih informacija
Španjolska 989 810 4 000 53 % 61 %
Estonija 19 620 4 000 41 % 55 %
Francuska 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Italija 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Cipar 38 860 4 000 26 % nema dostupnih informacija
Latvija 83 400 4 000 26 % 67 %
Litva 199 930 4 000 27 % 69 %
Luksemburg 2 210 25 000 73 % 20 %
Mađarska 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Nizozemska 72 320 25 000 71 % 25 %
Austrija 150 160 8 000 62 % 26 %
Poljska 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugal 305 260 4 000 36 % 53 %
Rumunjska 3 859 030 2 000 27 % nema dostupnih informacija
Slovenija 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovačka 24 460 25 000 18 % 79 %
Finska 63 880 8 000 61 % 38 %
Švedska 71 100 15 000 39 % 57 %
Ujedinjena 
Kraljevina186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
EU-27 12 014 740
1  kontinentalna Francuska 
2  Guadeloupe, Martinique i La Réunion 
3  osim Sjeverne Irske 
4  Sjeverna Irska
Izvor : Sud na temelju podataka Komisije i podataka iz istraživanja.
28 Opažanja
51 
Osim toga, informacije o potpori EU-a iz EFJP-a nisu ispitane u okviru istraživanja 
o strukturi poljoprivrednih gospodarstava te samo nekoliko država članica ima 
jedinstven identifikacijski broj za gospodarstva kojima bi se omogućilo povezi -
vanje podataka iz istraživanja i FADN-a s administrativnim podatcima, kao što 
su podatci iz integriranoga administrativnog i kontrolnog sustava o isplaćenim 
potporama i obrađenim površinama. Takvo povezivanje omogućilo bi kombini -
ranje informacija o potpori dohotku EU-a s podatcima o poljoprivrednim struk -
turama i upotrebi zemljišta. Time bi se također pridonijelo boljem razumijevanju 
čimbenika koji određuju dohotke poljoprivrednika te smanjilo administrativno 
opterećenje ispitanika.
Komisija i države članice nisu uvijek vodile računa 
o tome da su dostupni podatci o dohodcima 
poljoprivrednika bili odgovarajuće kvalitete
52 
Ugovorom su utvrđena osnovna načela europske statistike, koja treba biti nepri -
strana, pouzdana, objektivna, znanstveno nezavisna, isplativa i povjerljiva52. Ta su 
načela dodatno razrađena u Kodeksu prakse europske statistike kojeg se pridrža -
vaju i države članice i Komisija. Njegovu provedbu olakšava okvir za osiguravanje 
kvalitete. Međutim, ni kodeks prakse ni okvir za osiguravanje kvalitete nisu obve -
zni. Posebni kriteriji koji se odnose na kvalitetu dobivenih statističkih informacija 
navedeni su u  prilogu V .
53 
Kako bi procijenio jesu li podatci o dohotku poljoprivrednika pouzdani, Sud je 
obavio reviziju nad postojećim mehanizmima kako bi, između ostalog, mogao 
jamčiti kvalitetu statističkih podataka iz ERP-ova i FADN-a, kako je utvrđeno Ko -
deksom prakse europske statistike.52 Članak 338. stavak 2. UFEU-a.
29 Opažanja
Utvrđeni su nedostatci u načinu na koji je Komisija upravljala 
ekonomskim računima u poljoprivredi…
Komisija nije raspolagala dostatnim ažuriranim informacijama 
o metodologiji i izvorima podataka kojima se države članice 
koriste za sastavljanje ERP-ova
54 
Informacije o metodologiji i izvorima podataka (poznatima kao „popisi”) za sa -
stavljanje ERP-ova koje su države članice podnijele Komisiji znatno su se razliko -
vale u pogledu podrobnosti i kvalitete te nisu bile ažurirane od 2006. godine, a za 
tri države članice takvi popisi nisu bili dostupni. U svih šest posjećenih država 
članica postupci i izvori podataka za značajne stavke znatno su se razlikovali te 
više nisu odgovarali opisu u popisima. Zbog toga Komisija ne može provjeriti 
jesu li statističke informacije koje su države članice dostavile dovoljno usklađene 
i usporedive te je smanjena njezina sposobnost iznošenja preporuka i sastavljanja 
smjernica kako bi se poboljšala ukupna kvaliteta statističkih informacija.
55 
Glavnim pokazateljima iz ERP-ova uspoređuje se dohodak od poljoprivrede na 
razini uloženog rada osoba zaposlenih u poljoprivredi (izražen u poljoprivrednim 
radnim jedinicama)53. Svaka promjena ili netočnost u izračunu uloženog rada 
utječe na dohodak po zaposlenoj osobi te stoga može znatno utjecati na rezul -
tate dohotka i njihovo tumačenje. Eurostat nije raspolagao dostatnim ažurira -
nim informacijama o metodologijama koje upotrebljavaju države članice, što je 
ograničilo njegovu sposobnost procjenjivanja točnosti i usporedivosti dostavlje -
nih informacija. Osim toga, broj radnih sati koje određuju države članice kretao 
se između 1 600 sati godišnje u Francuskoj i 2 120 sati u Poljskoj, što je također 
utjecalo na usporedivost rezultata.53 Izračunavaju se dijeljenjem 
ukupnog dohotka s ukupnim 
brojem osoba koje rade 
u poljoprivredi kao plaćeni 
radnici ili samostalni 
poljoprivrednici.
30 Opažanja
Postojali su nedostatci u dostavljanju podataka o dohotku od 
poljoprivrede Eurostatu…
56 
Sud je utvrdio mnoge slučajeve u kojima podatci prijavljeni u ERP-ovima nisu bili 
dovoljno točni ili usporedivi te su znatno utjecali na izračun dohotka prijavljenog 
u ERP-ovima. Primjerice, utvrđene su nedosljednosti u evidentiranju određenih 
proizvoda kao što su vino i maslinovo ulje, najamnina poljoprivrednog zemljišta, 
prijavljivanju određenih nepoljoprivrednih aktivnosti, knjiženju subvencija i izra -
čunu poljoprivrednog poduzetničkog prihoda (vidjeti okvir 3. ).Okvir 3.Primjeri nedostataka u izračunu dohotka od poljoprivrede
U Poljskoj je zavod za statistiku u ERP-ove uključio samo procjenu najamnina koje poljoprivrednici plaćaju 
za zemljišta u državnom vlasništvu, u koju nije bila uključena vrijednost zemljišta unajmljenog od privatnih 
zemljoposjednika, s obzirom na to da vlasti nisu bile upoznate s tim. Međutim, na temelju rezultata dobive -
nih s pomoću FADN-a Sud procjenjuje da takvo zemljište obuhvaća otprilike 61 % unajmljene poljoprivredne 
površine u Poljskoj. Sličan je slučaj utvrđen i u Rumunjskoj gdje je zavod za statistiku uključio samo podatke 
o vrijednosti zemljišta koje unajmljuju poljoprivredna društva, ali ne i pojedinačni poljoprivrednici.
Mnoga se gospodarstva bave djelatnošću u vezi s preradom poljoprivrednih dobara, kao što je, primjerice, 
proizvodnja sira, šumarskih proizvoda, sječa ili agroturizam. Ako su takve djelatnosti neodvojive od poljopri -
vrednih djelatnosti, njihova se vrijednost mora uključiti u ERP-ove. Međutim, za mnoge države članice nisu 
dostupni nikakvi podatci o vrijednosti takvih djelatnosti.
U Rumunjskoj je zavod za statistiku zabilježio subvencije povezane s površinom u godini u kojoj su isplaćiva -
ne poljoprivrednicima (na gotovinskoj osnovi). Sukladno primjenjivim standardima, subvencije su se trebale 
evidentirati za godinu u kojoj je poljoprivrednik podnio zahtjev za potporu (obračunsko načelo).
U Francuskoj su podatci o naknadama za posebne oblike poljoprivredne proizvodnje na zakupljenoj površini 
(tzv. „fermage”) koje se isplaćuju vlasniku/dioničarima zastarjeli te ih se ne uzima ispravno u obzir pri izračunu 
poljoprivrednoga poduzetničkog prihoda. Takav oblik bavljenja poljoprivredom obuhvaća više od polovine 
obrađivane poljoprivredne površine u Francuskoj.
31 Opažanja
57 
Države članice moraju dostaviti konačne podatke o dohotku do kraja rujna sljede -
će godine54. Međutim, države članice često su izmjenjivale svoje podatke u sljede -
ćim godinama, što je imalo znatan učinak na dohotke prijavljene u ERP-ovima55. 
Takvo se ažuriranje podataka uglavnom objašnjavalo potrebom da se isprave 
pogreške u prethodno prijavljenim podatcima, kasnom raspoloživošću izvornih 
podataka ili time da se zbog boljih izvora podataka sada mogu pružiti točnije 
informacije. Iako su izmjene statističkih podataka standardan postupak u pripre -
mi statistike, ažuriranim se podatcima ističu nedostatci u postupcima sastavlja -
nja ERP-ova u državama članicama te smanjuje pouzdanost glavnih pokazatelja 
uspješnosti kojima se Komisija služi za dohodak.
Osiguravanje kvalitete nije potpuno djelotvorno
58 
Iako se Eurostat trudio poboljšati kvalitetu ERP-ova, nije provedena nikakva is -
crpna i neovisna procjena nad time jesu li države članice uspostavile djelotvoran 
okvir za osiguravanje kvalitete u pogledu prikupljanja podataka za potrebe ERP-
ova i njihova sastavljanja. Godine 2010. Eurostat je pokrenuo osnivanje zajednič -
ke radne skupine za utvrđivanje pokazatelja kvalitete za ERP-ove i određivanje 
standarda za izvješća o kvaliteti. Godine 2012. koordinirao je postupak samopro -
cjene nacionalnih tijela zaduženih za njihovo sastavljanje. Tom su prilikom države 
članice trebale dostaviti svoju ukupnu procjenu kvalitete podataka sadržanih 
u ERP-ovima te naglasiti potrebu za poboljšanjem. Sud je utvrdio da tom prili -
kom četiri države članice56 nisu podnijele nijedno izvješće, zbog čega je Eurostat 
ostao bez ažuriranih i potpunih informacija o kvaliteti podataka dostavljenih 
u ERP-ovima.
…dok su u nekim državama članicama utvrđeni nedostatci 
u upravljanju mrežom računovodstvenih podataka za 
poljoprivredna gospodarstva
Tehnička provedba istraživanja u svrhu prikupljanja podataka za 
FADN može utjecati na kvalitetu rezultata
59 
Općenito se mogu razlikovati tri sustava istraživanja u vsrhu prikupljanja poda -
taka za FADN. U jednoj skupini država članica nacionalne agencije za vezu koje 
se bave FADN-om dobivaju podatke od privatnih računovodstvenih društava 
koje vode računovodstvene knjige pojedinačnih gospodarstava i također upo -
trebljavaju te podatke za prijavu poreza na dohodak poljoprivrednika57. U drugoj 
je skupini agencija za vezu izravno uključena u vođenje računovodstvenih knjiga 
u svrhu FADN-a te je u izravnom kontaktu s poljoprivrednicima58. U trećoj skupi -
ni nacionalne agencije za vezu angažiraju privatne organizacije za prikupljanje 
podataka, koje podatke prikupljaju izravno iz gospodarstava59.54 Prilog II. Uredbi (EZ) 
br. 138/2004.
55 Tako je 2014. godine ispravak 
rezultata poljoprivrednoga 
poduzetničkog prihoda za 
2012. godinu doveo do 
povećanja od 129 % za 
Rumunjsku, 104 % za Dansku, 
48 % za Luksemburg, 27 % za 
Italiju i 23 % za Belgiju. Za 
Njemačku se pak prihod 
smanjio za 23 %, a za 
Francusku 12 %. Faktorski 
prihod znatno se promijenio 
u Belgiji (+12 %), Njemačkoj 
(-13 %), Italiji (+10 %), 
Luksemburgu (+28 %), Latviji 
(+43 %) i Nizozemskoj (+13 %).
56 Belgija, Njemačka, Cipar 
i Ujedinjena Kraljevina.
57 Npr. u Njemačkoj i Francuskoj.
58 Npr. u NIzozemskoj.
59 Npr. Španjolska, Poljska 
i Rumunjska.
32 Opažanja
60 
Sustav kojim se izravno upravlja pridonosi visokoj razini kvalitete podataka. 
Primjer dobre prakse pronađen je, na primjer, u Nizozemskoj, gdje se prikupljanje 
podataka povjerava istraživačkom institutu koji preuzima računovodstvo i ima 
izravan pristup svim važnim informacijama o poslovnim aktivnostima gospodar -
stva. Slično tomu, ako se podatci sadržani u FADN-u dobivaju na temelju poda -
taka koji se upotrebljavaju pri oporezivanju, postoji poticaj za veću točnost jer 
bi se neispravno računovodstvo moglo kazniti u okviru nacionalnog poreznog 
zakonodavstva.
61 
Kako je utvrđeno, u Španjolskoj i Rumunjskoj izvođači su primali fiksni iznos po 
izvještaju za poljoprivredno gospodarstvo dostavljenom uredu za vezu. Postoji ri -
zik od odabira gospodarstava s jednostavnim ustrojem kako bi se smanjilo radno 
opterećenje po gospodarstvu, zbog čega postoji i veći rizik da će se dobiti manje 
kvalitetne informacije.
Reprezentativnost uzorka znatno se razlikuje među državama 
članicama…
62 
Komisija odobrava veličinu uzorka koju su predložile države članice, ali ne ras -
polaže dostatnom dokumentacijom o tome kako su je izračunale, koje su pret -
postavke postavile te jesu li izračuni u skladu sa statističkim načelima. Ključne 
informacije, kao što je preciznost parametara i primijenjeni interval pouzdanosti, 
nezavisni stručnjaci ne objavljuju niti pregledavaju kako bi procijenili kvalitetu 
planova odabira.
63 
Veličina uzorka znatno se razlikuje među državama članicama i regijama, baš kao 
i broj gospodarstava koje predstavlja gospodarstvo obuhvaćeno uzrokom60. Po -
stoji mogućnost da važni poljoprivredni sektori mogu biti nedovoljno zastuplje -
ni u FADN-u. Primjer su toga proizvođači vina i grožđa, voća i agruma, maslina 
i raznih stalnih nasada u Španjolskoj koji zajedno čine samo 0,8 % gospodarstava 
u svakom od ovih sektora. Ti su pak sektori odgovorni za otprilike 24 % ukupne 
proizvodne vrijednosti španjolske poljoprivrede.60 Broj gospodarstava koje 
predstavlja jedno 
gospodarstvo u uzorku 
FADN-a kreće se od 
3 u Luksemburgu do 
185 u Rumunjskoj. U raznim 
sektorima i razredima veličina 
mogu se pojaviti mnogo veće 
razlike.
33 Opažanja
64 
Komisija preporučuje odabiranje novih gospodarstava nasumce kako bi se osigu -
rala najbolja statistička reprezentativnost u odnosu na izjave u vezi sa skupinom 
podataka. Samo jedanaest država članica61 odabiralo je nova gospodarstva nasu -
mce. Međutim, u ostalim državama članicama odabir nije uvijek bio transparen -
tan te je bio ograničen načinom na koji se organizira prikupljanje podataka. Stoga 
je u Njemačkoj, Španjolskoj, Francuskoj, Poljskoj i Rumunjskoj postupak odabira 
uvelike ovisio o inicijativi računovodstvenih službi ili organizacija za prikupljanje 
podataka koje su morale odrediti „odgovarajuća gospodarstva” koja zadovo -
ljavaju kriterije odabira. U tom bi pogledu subjektivni čimbenici mogli utjecati 
na odabir gospodarstava, što bi moglo utjecati na reprezentativnost dobivenih 
informacija o dohotku. U Španjolskoj je to također dovelo do znatnih nedostataka 
u obuhvatu podregija u uzorku FADN-a te stoga nije bio dobro zastupljen znatan 
dio zemlje i teritorijalnih struktura. To utječe i na buduće evaluacije izravnih pla -
ćanja jer je Španjolska uvela sustav s 51 podregijom koje trenutačno nisu dovolj -
no obuhvaćene FADN-om.
65 
Sudjelovanje u istraživanju u svrhu prikupljanja podataka za FADN nije obvezno. 
Posjećene države članice imale su teškoća u pronalasku odgovarajućeg broja 
gospodarstava za gotovo sve važne razrede veličina. Neke države članice uspo -
stavile su poticaje za angažiranje gospodarstava i isplatu nadoknade za dodatno 
opterećenje, ali je Sud utvrdio da ove mjere nisu uvijek djelotvorne kako bi se 
obuhvatile sve važne vrste i razrede veličina gospodarstava62.
66 
Unatoč postojećim poticajima, u Njemačkoj su mala i vrlo velika gospodarstva 
izrazito nedovoljno zastupljena u uzorku. Teškoće su zamijećene i u Nizozemskoj 
gdje je 78 % novih odabranih gospodarstava odbilo sudjelovati. U Rumunjskoj je 
zbog nedostatka posebnih poticaja (u svim razredima veličine) sudjelovalo manje 
gospodarstava nego što se očekivalo, a posebne su poteškoće postojale u pogle -
du sudjelovanja vrlo malih i vrlo velikih gospodarstava. Međutim, važno je dobiti 
podatke visoke kvalitete za sve važne razrede veličine jer se stanje na većim ili 
manjim gospodarstvima može znatno razlikovati od onoga na prosječnim poljo -
privrednim gospodarstvima.61 Danska, Irska, Estonija, Italija, 
Latvija, Malta, Nizozemska, 
Slovačka, Švedska, Finska 
i Ujedinjena Kraljevina. 
Slovenija je nasumično 
uzorkovanje primijenila 
djelomično.
62 Prema istraživanju Suda, 
14 država članica isplatilo je 
naknadu gospodarstvima koja 
su sudjelovala (Belgija 
(Flandrija), Njemačka, Grčka, 
Estonija, Latvija, Litva, 
Mađarska, Malta, Austrija, 
Poljska, Slovačka, Slovenija, 
Finska i Švedska). U Belgiji 
(Flandriji), Hrvatskoj, Italiji, 
Litvi, Latviji, Mađarskoj, 
Nizozemskoj, Finskoj 
i Ujedinjenoj Kraljevini vlasti 
omogućuju povlašten pristup 
informacijama o uspješnosti 
poslovanja ili savjetodavne 
usluge kojima se 
gospodarstvima omogućuje 
uspoređivanje svoje 
uspješnosti s uspješnošću 
drugih gospodarstava.
34 Opažanja
…a bilo je i drugih nedostataka u prikupljanju podataka za FADN
67 
Podatci sadržani u FADN-u dobivaju se iz računa s unosima koji se sustavno 
i redovito evidentiraju tijekom obračunske godine. Gospodarstva koja sudjelu -
ju u istraživanju moraju biti voljna i sposobna voditi knjige poljoprivrednoga 
gospodarstva63.
68 
U Rumunjskoj, gdje pojedinačna gospodarstva čine otprilike 70 % uzorka FADN-a, 
rezultati su se ipak uvelike temeljili na obavljenim razgovorima jer gospodar -
stva, a pogotovo ona manja, nisu propisno ispunila računovodstvenu evidenciju. 
Slično je bilo u Španjolskoj gdje se prikupljanje podataka za mnoga gospodarstva 
uvelike temeljilo na razgovorima s poljoprivrednicima umjesto na sustavnom 
evidentiranju računovodstvenih unosa. Tako se znatno smanjuje kvaliteta pru -
ženih informacija te se onemogućuje praćenje traga dostavljenih informacija do 
povezanih podataka na kojima se zasnivaju.
69 
Nedostatci su pronađeni i u izračunu rada članova obitelji za koji ne primaju na -
knadu gdje je Komisija ustvrdila da se broj radnih sati obiteljskih radnika obično 
precjenjuje. To može dovesti do prikazivanja dohotka po radniku manjim nego 
što stvarno jest te tako utjecati na pouzdanost pokazatelja.
70 
U pravilu su države članice podnosile podatke iz FADN-a u regulatornom vremen -
skom roku od 12 mjeseci nakon kraja obračunske godine64. Međutim, kvaliteta 
podataka nije uvijek bila u skladu s očekivanjima Komisije te su za neke države 
članice bili potrebni opsežni daljnji postupci. Tako je za obračunsku godinu 2012. 
Komisija mogla objaviti rezultate tek u studenome 2014., odnosno otprilike dvije 
godine nakon završetka referentne godine. Komisija je pokušala ubrzati postupak 
povećavanjem naknada koje se isplaćuju državama članicama65, no bez poveća -
nja kvalitete podataka malo je vjerojatno da će se postupak znatno skratiti. Ako 
se takvo stanje održi, važni podatci za praćenje i evaluaciju mjera donesenih 
reformom ZPP-a iz 2013. godine vjerojatno neće biti dostupni na vrijeme za prije -
lazno izvješće 2018. godine.63 Članak 2. točka (e) Uredbe (EZ) 
br. 1217/2009.
64 Uredba Komisije (EEZ) 
br. 1915/83 od 13. srpnja 1983. 
o određenim detaljnim 
provedbenim pravilima za 
vođenje knjigovodstva 
u svrhu utvrđivanja prihoda 
poljoprivrednih 
gospodarstava (SL L 190, 
14.7.1983., str. 25.).
65 Sukladno Provedbenoj uredbi 
Komisije (EU) br. 283/2012 od 
29. ožujka 2012. o utvrđivanju 
standardne naknade za svako 
izvješće o poljoprivrednom 
gospodarstvu od obračunske 
godine 2012. u okviru sustava 
poljoprivrednih 
knjigovodstvenih podataka 
(SL L 92, 30.3.2012., str. 15.) 
naknada je iznosila 160  eura 
po valjanom izvješću 
o poljoprivrednom 
gospodarstvu. Od 
2015. godine države članice 
primaju dodatak od 5 eura po 
izvješću o poljoprivrednom 
gospodarstvu ako podnesu 
knjigovodstvene podatke već 
u roku od 11 mjeseci nakon 
završetka obračunske godine.
35 Opažanja
Nedovoljna financijska sredstva koja osiguravaju države članice 
mogu utjecati na kvalitetu rezultata
71 
Naknade, koje Komisija isplaćuje državama članicama, ne ovise o sustavu za pri -
kupljanje podataka i stvarnim troškovima koje snose države članice. FADN obično 
funkcionira bolje ako je i država članica zainteresirana za dobivanje podataka 
visoke kvalitete o dohotku i uspješnosti poslovanja poljoprivrednih gospodarsta -
va te zbog toga osigurava dovoljna financijska sredstva. Stoga se u Nizozemskoj 
FADN temelji na opsežnom skupu podataka o poslovnim aktivnostima poljopri -
vrednih gospodarstava, kao i o ekološkim i društvenim aspektima, što uvelike 
premašuje ono što se trenutačno zahtijeva na razini EU-a. Jednako tako, u Nje -
mačkoj, Francuskoj i Poljskoj državne vlasti vrlo su zainteresirane za funkcionira -
nje sustava FADN jer su rezultati uvelike upotrebljavaju za njihove vlastite politike 
i analize uspješnosti.
72 
Među posjećenim državama članicama najviše nedostataka uočeno je u Španjol -
skoj i Rumunjskoj. Obje se države trenutačno suočavaju s poteškoćama pri osigu -
ravanju potrebnih državnih financijskih sredstava. U tim se državama članicama 
funkcioniranje FADN-a uvelike oslanja na financijska sredstva EU-a. U objema 
državama članicama upotreba podataka u nacionalne svrhe bila je vrlo ograniče -
na. U Rumunjskoj se podatci prikupljaju isključivo kako bi ih se moglo podnijeti 
Komisiji, a vlasti nisu imale ni potrebna tehnička sredstva ni dovoljno kvalificirano 
osoblje za dodatnu analizu podataka. S obzirom na znatnu slobodu koju države 
članice imaju u raspodjeli potpore EU-a, nužno je da se s pomoću FADN-a, kao 
najvažnijeg alata za evaluaciju uspješnosti mjera ZPP-a, dobiju rezultati odgova -
rajuće kvalitete za svaku državu članicu.
Postoje nedostatci u službenim mehanizmima za osiguravanje 
kvalitete FADN-a
73 
FADN-om upravlja Glavna uprava Komisije za poljoprivredu i ruralni razvoj koja 
je također zadužena i za jamčenje kvalitete podataka, zajedno s nacionalnim 
agencijama za vezu. Eurostat je odgovoran za koordiniranje statističkih aktivnosti 
Komisije66. Kad je riječ o FADN-u, zadaće Eurostata u pogledu koordiniranja defi -
nirane su zajedničkim sporazumom67. Međutim, ovim sporazumom nije predviđe -
na nadzorna uloga Eurostata.66 Odluka Komisije od 
17. rujna 2012. o Eurostatu 
2012/504/EU (SL L 251, 
18.9.2012., str. 49).
67 Memorandum 
o razumijevanju između 
Eurostata i Glavne uprave za 
poljoprivredu i ruralni razvoj 
u području statistike od 
7. svibnja 2015.
36 Opažanja
74 
U posjećenim državama članicama službeni postupak za osiguravanje kvalitete 
postojao je samo u Nizozemskoj te su samo u toj državi vlasti provjerile valjanost 
uzorka u odnosu na povezano stanovništvo te ga redovito ispituju prema pretpo -
stavkama. U ostalim državama članicama uredi za vezu provjerili su vjerodostoj -
nost primljenih podataka. Međutim, osim u Poljskoj, provjere nisu bile terenske 
kako bi se njima procijenila kvaliteta rada organizacija za prikupljanje podataka ili 
pratio trag pruženih informacija do evidencija na kojima se zasnivaju.
75 
Komisija je svjesna problema u vezi s uspješnošću FADN-a u pojedinačnim drža -
vama članicama68. No dosad nije utvrđen nikakav raspored za poboljšanje stanja 
te je i dalje potrebno riješiti pitanje ispravljanja važnih nedostataka kao što je 
nedovoljna obuhvaćenost sektora i razreda veličine u svim državama članicama, 
izostanak poticaja za sudjelovanje gospodarstava u mnogim državama članicama 
te nedostatak financijskih sredstava.
76 
Komisija nastoji ukloniti nedostatke FADN-a te, u suradnji s državama članicama, 
istražuje načine za uspostavu isplativijeg sustava prikupljanja podataka. Također 
namjerava upotrijebiti FADN za pružanje ažuriranih informacija o pokazateljima 
za održivost na razini poljoprivrednog gospodarstva. Međutim, izgledno je da se 
konkretna poboljšanja neće moći provesti prije 2017. godine te da podatci neće 
biti dostupni prije kraja 2019. godine. To bi moglo utjecati na evaluaciju reforme 
ZPP-a iz 2013. godine.
Ograničenost dostupnih podataka, nejasni ciljevi za 
određene mjere ZPP-a i nedostatci u pokazateljima 
uspješnosti smanjuju sposobnost Komisije da prikaže 
što je postignuto
77 
Podatci iz ERP-ova i FADN-a tvore osnovu za procjenu koju Komisija obavlja nad 
uspješnošću mjera ZPP-a usmjerenih na dohotke poljoprivrednika. No za djelo -
tvornu procjenu uspješnosti ne samo da su potrebni dostupni i kvalitetni podatci 
o dohodcima poljoprivrednika nego i od samog početka jasno definirani ciljevi 
mjera i posebni pokazatelji za te ciljeve. Nadalje, dohodak nije jedini cilj ZPP-a niti 
je isključivi cilj većine mjera ZPP-a.68 Komisija je pronašla velike 
nedostatke i u Grčkoj.
37 Opažanja
78 
Sud je analizirao jesu li za mjere ZPP-a od samog početka utvrđeni jasni ciljevi 
koji se odnose na dohotke poljoprivrednika. Na temelju toga Sud je procijenio 
je li Komisija utvrdila relevantne pokazatelje kojima se omogućuje djelotvorna 
procjena uspješnosti mjera ZPP-a kojima se pruža potpora dohodcima poljopri -
vrednika. Osim toga, procijenio je hoće li pokazatelji uspješnosti za trenutačno 
programsko razdoblje omogućiti određivanje mjere u kojoj su ti ciljevi postignuti. 
Analizu Suda potkrijepili su i stručnjaci.
Izravna plaćanja upotrebljavaju se za niz ciljeva čije je 
postizanje teško mjeriti…
79 
Kako bi analizirao ciljeve ZPP-a u odnosu na dohotke poljoprivrednika, Sud je 
upotrebljavao kriterije SMART prema kojima ciljevi moraju biti određeni, mjer -
ljivi, dostižni, odgovarajući i vremenski utvrđeni, kako je utvrđeno Financijskom 
uredbom69.
80 
Komercijalna poljoprivredna gospodarstva ostvaruju dohodak uglavnom od 
prodaje svojih proizvoda. Izravna plaćanja poljoprivrednicima sama po sebi su 
dodatan prihod. Štoviše, može se očekivati i da mogu imati dodatan utjecaj na 
dohodak poljoprivrednika, i to utjecanjem na njihove poslovne odluke70.
81 
Opći cilj ZPP-a u vezi s održivom proizvodnjom hrane i njegov utjecaj na dohodak 
od poljoprivrede dosad nije preveden u mjerljive ciljeve. Nije navedeno ni kako 
bi pojedinačne mjere u okviru programa izravnih plaćanja trebale pridonijeti 
postizanju toga općeg cilja jer njihovi posebni ciljevi nisu utvrđeni ni Uredbom71 
ni njezinom preambulom na dovoljno jasan način, niti postoje osnovne vrijedno -
sti ili ciljevi prema kojima bi se njihova uspješnost mogla mjeriti. Osim toga, veze 
između ciljeva ZPP-a, kao što je održivo upravljanje prirodnim resursima, složene 
su i također mogu utjecati na dohotke poljoprivrednika.69 Članak 30. stavak 3. Uredbe 
(EU, Euratom) 
br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
25. listopada 2012. 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije i o stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća 
(EZ, Euratom) br. 1605/2002 
(SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).
70 Prema podatcima Komisije, 
2012. godine udio izravnih 
plaćanja u ukupnim prihodima 
komercijalnih gospodarstava 
u EU-u iznosio je 11,2 %. No taj 
se udio znatno razlikuje po 
gospodarstvima i državama 
članicama. (Pregled 
ekonomskih pokazatelja za 
poljoprivredna gospodarstva 
na temelju podataka iz 
FADN-a iz 2012., str. 1.).
71 Uredba (EU) br. 1307/2013. 
Raspoloživi proračun uvelike 
predstavlja iznos potpore EU-a 
koja je povijesno isplaćivana 
poljoprivrednicima za 
obrađivanje zemlje ili uzgoj 
životinja (proizvodno vezana 
plaćanja).
38 Opažanja
82 
Komisija smatra da izravna plaćanja, zajedno s drugim mjerama, trebaju istodob -
no pridonositi postizanju niza ciljeva kao što je potpora gospodarskoj održivosti 
gospodarstava, poboljšanje produktivnosti i konkurentnosti u poljoprivredi te 
promicanje održivog upravljanja prirodnim resursima i klimatske politike. Među -
tim, zbog ukupnog nedostatka jasnoće u pogledu toga što se očekuje postići op -
ćim i posebnim ciljevima ZPP-a, u osnovi je, na temelju pokazatelja uspješnosti, 
teško procijeniti je li neka mjera postigla svoj cilj. Razne mogućnosti koje države 
članice mogu odabrati za provedbu izravnih plaćanja pridonose složenosti jer se 
utjecaj na poljoprivredna tržišta i razlike u dohodcima poljoprivrednika mogu 
znatno razlikovati među državama članicama.
…dok se pokazatelji uspješnosti ZPP-a u vezi s dohodcima 
poljoprivrednika ne mogu jasno povezati s mjerama 
i stvarnim postizanjem ciljeva
83 
Pokazatelji bi trebali omogućiti procjenu napretka, djelotvornosti i učinkovi -
tosti mjera politike u odnosu na ciljeve72. Oni bi trebali biti relevantni, prihva -
ćeni, vjerodostojni, mjerljivi i čvrsti te se temeljiti na pouzdanim statističkim 
informacijama73.
84 
Pokazatelji učinka  osmišljeni su tako da prikazuju kombinirane učinke mjera 
ZPP-a. U pogledu dohodaka poljoprivrednika, kao dio općeg cilja održive pro -
izvodnje hrane, poljoprivredni poduzetnički i poljoprivredni faktorski prihod 
najvažniji su pokazatelji učinka. Međutim, ograničeni su na prikazivanje trendova 
umjesto apsolutnih vrijednosti dohotka, a nisu određene nikakve osnovne vrijed -
nosti. Osim toga, promjene pokazatelja uglavnom su uzrokovane promjenama ci -
jena, a ne učinkom mjera ZPP-a. Oni također mogu i ne pružiti informacije o tome 
u kojoj je mjeri ZPP postigao ciljeve Ugovora o primjerenom životnom standardu 
poljoprivredne zajednice, jer na razini EU-a nisu dostupni odgovarajući podatci.72 Članak 1. Provedbene uredbe 
Komisije (EU) br. 834/2014 od 
22. srpnja 2014. o utvrđivanju 
pravila za primjenu 
zajedničkog okvira za nadzor 
i evaluaciju zajedničke 
poljoprivredne politike 
(SL L 230, 1.8.2014., str. 1.).
73 Koliko je to moguće, kriteriji bi 
trebali zadovoljavati kriterije 
„RACER”: relevantni, 
prihvaćeni, vjerodostojni, 
jednostavni i čvrsti: „Dio III.: 
prilozi smjernicama za 
procjenu učinka” (Europska 
komisija, 15. siječnja 2009.  – 
http://ec.europa.eu/
smartregulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Opažanja
85 
Sud je također ustanovio da su pokazatelji rezultata  Komisije, ako su izravno 
povezani s dohotkom, relevantni za opći cilj održive proizvodnje hrane, a sa -
mim time i za dohodak poljoprivrednika ostvaren od bavljenja poljoprivredom. 
Međutim, informacije koje pružaju pokazatelji i dalje nisu dovoljno precizne da 
se jasno povežu s mjerama EU-a kako bi se dokazalo da su pridonijele postizanju 
željenih učinaka (vidjeti okvir 4. ). Budući da nisu određeni nikakvi ciljevi i osnov -
ne vrijednosti, pokazatelji ne mogu pružiti dovoljno informacija o mogućoj razlici 
između željenog i stvarnog ostvarenja ciljeva te o tome jesu li mjere pridonijele 
smanjenju te razlike. Okvir 4.Nedostatci u pokazateljima rezultata kojima se Komisija služi u vezi s dohodcima 
poljoprivrednika
Pokazateljem udjela godišnjih izravnih plaćanja u dohotku od poljoprivrede , koji se izračunava na te -
melju ERP-ova, ističe se važnost izravnih plaćanja za poljoprivredni sektor. Međutim, osnovni podatci za ovaj 
pokazatelj nisu dovoljno pouzdani74. Osim toga, na taj pokazatelj utječu sljedeće situacije: postoje gospodar -
stva koja primaju izravna plaćanja, ali se ne bave proizvodnjom te stoga nemaju dohodak od poljoprivrede. 
Suprotno tome, u nekim državama članicama znatan udio dohotka od poljoprivrede ostvaruju poljoprivredni -
ci koji ne primaju izravna plaćanja ili primaju samo neznatne iznose75. Naposljetku, pokazatelj ne uzima u obzir 
smanjenje dohotka poljoprivrednika zbog povišenih najamnina koje su posljedica kapitalizacije izravnih plaća -
nja u cijenama zemljišta. Osim toga, nije jasno ni je li promjena u pokazatelju isključivo ili uglavnom uzrokova -
na posebnim mjerama ZPP-a, tržišnim promjenama ili drugim čimbenicima.
Pokazatelj varijabilnosti dohotka poljoprivrednog gospodarstva  uglavnom ovisi o promjenjivosti cijena 
na svjetskom tržištu. Tim se pokazateljem, koji se izračunava na temelju podataka sadržanih u FADN-u, mogu 
pružiti važne informacije o ukupnoj djelotvornosti izravnih plaćanja u ublažavanju učinaka nestabilnosti na 
tržištu. Međutim, taj pokazatelj nije dovoljno pouzdan jer se njime ne uzimaju u obzir subvencije, porezi i do -
hodak od nepoljoprivredne djelatnosti, koji mogu imati važnu ulogu u pomaganju poljoprivrednicima da se 
nose s promjenjivošću cijena.
Pokazatelj dodane vrijednosti za primarne proizvođače u prehrambenom lancu  uspoređuje dodanu vri -
jednost primarne poljoprivredne proizvodnje s ostalim karikama prehrambenog lanca, kao što su prehrambe -
no-prerađivačka industrija, trgovci ili supermarketi. Pokazatelj nije dovoljno pouzdan jer može doći do situaci -
je u kojoj se pokazatelj smanjuje, a dohodak od poljoprivrede raste. To je, primjerice, slučaj kada postoji visoka 
potražnja za novim prehrambenim proizvodima, što dovodi do viših cijena proizvoda. U tom će se slučaju udio 
poljoprivrednika u prehrambenom lancu vjerojatno smanjiti, iako dohodak poljoprivrednika može biti viši.
74 Vidjeti odlomak 38.
75 U Nizozemskoj su 39 % poljoprivredne proizvodnje ostvarila gospodarstva koja nisu primala izravna plaćanja.
40 Opažanja
86 
Pokazateljima Komisije ne razmatraju se ostali rezultati važni za uspješnost izrav -
nih plaćanja u vezi s dohotkom. Primjerice, ne postoji pokazatelj rezultata koji bi 
pružio informacije o tome u kojoj mjeri poljoprivredno stanovništvo upotrebljava 
instrument izravnih plaćanja, koliko zapravo plaćanja odlaze poljoprivrednim 
proizvođačima i pruža li se novim programima izravnih plaćanja bolja potpora 
niskim dohodcima poljoprivrednika nego što je to bio slučaj prije reforme.
87 
Osim toga, pokazatelji ne pružaju informacije o tome jesu li plaćanja EU-a dje -
lotvorno pridonijela postizanju cilja u vezi s dohotkom, jer se pokazateljima ne 
može prikazati bi li druge razine ili oblici potpore ZPP-a utjecali na dohodak od 
poljoprivrede istim iznosom i istim proračunskim troškovima ili da je posebna 
mjera bila dovoljno usmjerena na rješavanje tržišnih neuspjeha na najučinkovitiji 
način.
41
 Zaključci i preporuke
88 
U Ugovoru je poseban naglasak stavljen na proizvodnju hrane, dohodak i životni 
standard poljoprivrednika. Nakon reforme ZPP-a iz 2013. godine jedna trećina 
proračuna EU-a i dalje je izravno ili neizravno namijenjena stabiliziranju tržišta 
i potpori dohotku poljoprivrednika te tako pridonosi jamčenju održive proizvod -
nje hrane i primjerenog životnog standarda poljoprivrednika.
89 
Sud je u svojim opažanjima već prethodno isticao da su potrebni pouzdaniji i sve -
obuhvatniji statistički podatci i pokazatelji radi pomnijeg praćenja uspješnosti 
ZPP-a u okviru kojeg je više od dvije trećine proračunskih sredstava namijenjeno 
potpori dohotku.
90 
Novim okvirom praćenja i evaluacije ZPP-a od Komisije se zahtijeva da procijeni 
zajednički utjecaj mjera ZPP-a u vezi s navedenim ciljevima. To uključuje dostatne 
i kvalitetne informacije.
91 
Sud zaključuje da sustav kojim se Komisija služila za mjerenje uspješnosti ZPP-a 
u vezi s dohodcima poljoprivrednika nije dovoljno dobro osmišljen te da su 
kvaliteta i količina statističkih podataka upotrijebljenih za analiziranje dohodaka 
poljoprivrednika znatno ograničene.
Komisija nije jasno utvrdila statističke podatke 
potrebne za djelotvorno procjenjivanje uspješnosti 
mjera ZPP-a kojima se podupire dohodak 
poljoprivrednika.
92 
Nisu dostupni nikakvi reprezentativni podatci o raspoloživom dohotku kućansta -
va na poljoprivrednim gospodarstvima kojima bi se olakšala procjena postizanja 
cilja osiguravanja primjerenog životnog standarda za poljoprivrednike koji je pro -
pisan Ugovorom. Isto tako, ne postoji nikakav pouzdan sustav kojim bi se omo -
gućile usporedbe dohodaka od poljoprivrede s dohodcima u ostalim sektorima 
gospodarstva, čime bi se mogla opravdati potpora EU-a dohodcima poljoprivred -
nika (odlomci 26.–32.).
42 Zaključci i preporuke
1. preporuka – Izrada okvira za prikupljanje i usporedbu 
relevantnih informacija o dohodcima poljoprivrednika
Komisija bi trebala izraditi sveobuhvatniji statistički okvir kojim bi se pružale in -
formacije o raspoloživom dohotku kućanstava na poljoprivrednim gospodarstvi -
ma i kojim bi se bolje obuhvatio životni standard poljoprivrednika. U tu bi svrhu 
Komisija, u suradnji s državama članicama i na temelju zajedničke metodologije, 
trebala razmotriti kako najbolje izraditi i kombinirati postojeće statističke instru -
mente EU-a.
Komisija bi također trebala unaprijediti okvir za uspoređivanje dohodaka poljo -
privrednika s dohodcima u drugim sektorima gospodarstva.
93 
Trenutačno raspoloživi alati za mjerenje dohotka poljoprivrednika na razini EU-a 
su ekonomski računi u poljoprivredi (ERP) i mreža računovodstvenih podataka 
za poljoprivredna gospodarstva (FADN). Oba alata pružaju ključne podatke za 
mjerenje uspješnosti mjera ZPP-a usmjerenih na promicanje održive proizvodnje 
hrane i potporu dohotku poljoprivrednika. Međutim, ti instrumenti imaju važna 
ograničenja te stoga postoji mogućnost da važni podatci nisu dostupni za djelo -
tvornu procjenu mjera ZPP-a usmjerenih na potporu dohotku poljoprivrednika.
94 
Potencijal ERP-ova još nije potpuno iskorišten te oni ne pružaju dovoljno in -
formacija o važnim čimbenicima relevantnima za dohotke poljoprivrednika. 
Osim toga, Komisija ne upotrebljava uvijek ispravno informacije sadržane 
u ERP-ovima(odlomci 33.–39.).
2. preporuka – Sastavljanje ERP-ova
Komisija bi trebala dodatno razraditi ERP-ove kako bi se njihov potencijal mogao 
bolje iskoristiti za:
 ο pružanje podrobnijih informacija o čimbenicima koji utječu na dohodak od 
poljoprivrede;
 ο jamčenje prijenosa podataka na regionalnoj razini na temelju formalnih spo -
razuma s državama članicama.
Komisija bi također trebala:
 ο ispitati mogu li se ERP-ovi dodatno razraditi kako bi se njima pružila ra -
zumna procjena ekonomske vrijednosti javnih dobara koja proizvode 
poljoprivrednici;
 ο pobrinuti se za to da se u pokazateljima dohotka informacije iz ERP-ova upo -
trebljavaju na odgovarajući način.
43 Zaključci i preporuke
95 
FADN je važan instrument za evaluaciju ZPP-a, ali ima i određena ograničenja. 
Pokazateljima dohotka ne uzima se u potpunosti u obzir razvoj gospodarstava 
u poljoprivrednom sektoru, dok su informacije o ostalim dohodcima poljopri -
vrednika povezanima s poljoprivrednim gospodarstvom nepotpune. Osim toga, 
nisu dostupni nikakvi podatci o dohotku na razini EU-a za velik broj korisnika 
potpora EU-a (odlomci 40.–51.).
3. preporuka – Razvijanje sinergije između FADN-a i drugih 
statističkih alata
Analiza dohodaka poljoprivrednika koju provodi Komisija trebala bi se temeljiti 
na pokazateljima kojima se uzima u obzir trenutačno stanje poljoprivrede, kao 
i na dostatnim i dosljednim podatcima za sve korisnike mjera ZPP-a. To se može 
postići razvojem sinergije među postojećim administrativnim podatcima ili izra -
dom FADN-a ili drugih prikladnih statističkih alata.
Komisija i države članice nisu uvijek vodile računa 
o tome da su podatci upotrijebljeni za mjerenje 
dohodaka poljoprivrednika bili odgovarajuće 
kvalitete.
96 
Komisija nije raspolagala ažuriranim informacijama o metodologiji ERP-ova i izvo -
rima podataka kojima se države članice koriste, dok je u izvješćivanju Eurostatu 
bilo nedostataka te mehanizmi za osiguravanje kvalitete nisu bili potpuno djelo -
tvorni. To može utjecati na točnost i otežati usporedivost prijavljenih podataka. 
Time se također dovodi u pitanje pouzdanost glavnih pokazatelja kojima se 
Komisija služi za praćenje uspješnosti ZPP-a (odlomci 53.–58.).
4. preporuka – Poboljšavanje kvalitete ERP-ova
S obzirom na važnost ERP-ova za praćenje ZPP-a, Komisija bi trebala uvesti redo -
vito izvješćivanje o kvaliteti ERP-ova i dobiti razumno jamstvo da države članice 
uspostavljaju okvir za osiguravanje kvalitete kako bi se vodilo računa o tome da 
su podatci koje države članice dostavljaju usporedivi i sastavljeni u skladu s krite -
rijima kvalitete koji se primjenjuju na europsku statistiku.
44 Zaključci i preporuke
97 
Kad je riječ o FADN-u, u nekim državama članicama tehnička je provedba istraži -
vanja utjecala na kvalitetu rezultata, dok se reprezentativnost uzorka razlikovala 
među državama članicama. Stoga svi sektori, razredi veličine i regije nisu bili 
dovoljno dobro zastupljeni u FADN-u, čime se smanjila njegova korisnost u ana -
litičke svrhe. Osim toga, nedovoljna financijska sredstva koja države članice osi -
guravaju za prikupljanje podataka sadržanih u FADN-u može utjecati na kvalitetu 
dobivenih rezultata (odlomci 59.–72.).
98 
Revizijom je utvrđeno nekoliko nedostataka u mehanizmima za osiguravanje 
kvalitete FADN-a (odlomci 73.–76.).
5. preporuka – Poboljšavanje kvalitete FADN-a
Komisija bi također trebala riješiti problem nedostataka uočenih u provedbi 
FADN-a, i to dogovaranjem jasnog rasporeda s predmetnim državama članicama 
i poticanjem boljeg iskorištavanja potencijala sustava.
Komisija bi trebala dodatno razraditi postojeće kvalitativne mehanizme kojima 
se države članice služe za uspostavu statističkih podataka sadržanih u FADN-u 
kako bi se pobrinula za to da su u svim državama članicama sektori i razredi 
veličine gospodarstava koja su od interesa za ZPP zastupljeni na odgovarajući 
način, u kojima bi se odražavali i odabiri opcija koje su države članice izvršile 
u pogledu ZPP-a.
Komisija nije utvrdila relevantne pokazatelje koji 
omogućuju djelotvornu procjenu uspješnosti mjera 
ZPP-a kojima se pruža potpora dohodcima 
poljoprivrednika
99 
Zbog nejasnih ciljeva i nepostojanja osnovnih vrijednosti na temelju pokazatelja 
uspješnosti teško je procijeniti jesu li pojedinačne mjere ZPP-a, koje su usmjerene 
na potporu dohodcima poljoprivrednika, ostvarile svoje ciljeve. Odabiri koje su 
države članice izvršile za provedbu izravnih plaćanja predstavljaju dodatan izazov 
za Komisiju koja provodi analizu nad time je li se tim plaćanjima učinkovitije i dje -
lotvornije pridonijelo postizanju ciljeva ZPP-a, a samim time i dodanoj vrijednosti 
EU-a (odlomci 79.–82.).
45 Zaključci i preporuke
100  
Pokazatelji kojima se Komisija služi u vezi s održivom proizvodnjom hrane i do -
hodcima poljoprivrednika nisu dovoljno pouzdani ili nisu dovoljno jasno pove -
zani s mjerama ZPP-a da bi pokazali jesu li učinkovito i djelotvorno pridonijeli 
željenim učincima. Ograničena dostupnost podataka dodatno smanjuje relevan -
tnost pokazatelja. Njima se ne pružaju ni informacije o tome jesu li ciljevi posti -
gnuti učinkovito, što zahtijeva dubinsku analizu čimbenika koji utječu na dohotke 
poljoprivrednika (odlomci 83.–87.).
6. preporuka – Poboljšavanje mjerenja uspješnosti mjera 
ZPP-a kojima se pruža potpora dohodcima poljoprivrednika
Uzimajući u obzir nedostatke koje je Sud uočio, Komisija bi trebala poboljšati po -
uzdanost i potpunost informacija o uspješnosti mjera ZPP-a u vezi s dohodcima 
poljoprivrednika tako da:
 ο od samog početka utvrdi odgovarajuće operativne ciljeve i osnovne vrijed -
nosti prema kojima se uspješnost mjera ZPP-a može usporediti za sljedeće 
programsko razdoblje;
 ο u kontekstu evaluacija koje obavlja, nadopuniti postojeći okvir za pokazatelje 
uspješnosti drugim relevantnim i kvalitetnim podatcima za mjerenje posti -
gnutih rezultata;
 ο također u kontekstu svojih evaluacija, procijeniti djelotvornost i učinkovitost 
mjera osmišljenih za potporu dohodcima poljoprivrednika.
Ovo je izvješće usvojilo I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
g. Augustyn KUBIK, na sastanku održanom u Luxembourgu 13. siječnja 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

46
 Prilozi
Odabiri koje su države članice izvršile za provedbu izravnih plaćanja EU-a
Država 
članicaOsnovno 
plaćanjeJedinstveno 
plaćanje po 
površiniPreraspodjela  
PlaćanjePlaćanje 
za mlade 
poljopri -
vrednikePlaćanje za 
područja 
s prirodnim 
ograničenjimaPlaćanje za poljopri -
vrednu praksu koja 
se smatra korisnom 
za klimu i okoliš1Dobrovoljna 
proizvodno 
vezana 
plaćanjaProgram za 
male poljo -
privrednike
Belgija X - X X - X X -
Bugarska - X X X - X X X
Češka - X - X - X X -
Danska X - - X X X X X
Njemačka X - X X - X - X
Estonija - X - X - X X -
Irska X - - X - X X -
Grčka X - - X - X X X
Španjolska X - - X - X X X
Francuska X - X X - X X -
Hrvatska X - X X - X X X
Italija X - - X - X X X
Cipar - X - X - X X -
Latvija - X - X - X X -
Litva - X X X - X X X
Luksemburg X - - X - X X -
Mađarska - X - X - X X X
Malta X - - X - X X X
Nizozemska X - - X - X X -
Austrija X - - X - X X X
Poljska - X X X - X X X
Portugal X - - X - X X X
Rumunjska - X X X - X X X
Slovenija X - - X - X X X
Slovačka - X - X - X X -
Finska X - - X - X X -
Švedska X - - X - X X -
Ujedinjena 
KraljevinaX - - X - X X -
1 Takozvano „plaćanje za ekologizaciju”.Prilog I.
47 Prilozi
Izračun dohotka od poljoprivrede, kako je utvrđeno u okviru ERP-ovaPrilog II.
Konačna proizvodnja poljoprivredne industrije
= Bruto dodana vrijednost po osnovnim cijenama
= Neto dodana vrijednost po osnovnim cijenama
= Poljoprivredni faktorski prihod Pokazatelj A
Pokazatelj B
Pokazatelj CPodijeljeno
s neplaćenim
uloženim radom  Podijeljeno s ukupnim 
uloženim radom 
– 
Plaćene 
kamate– 
Plaćena 
najam-
nina– Naknada 
zaposlenima+ 
Primljene 
kamate+ Ostale 
subvencije na 
proizvodnju– Ostali 
porezi na 
proizvodnju– Potrošnja 
/f_iksnog 
kapitala –
Intermedijarna 
potrošnja
= Neto poduzetnički 
prihod 
48 Prilozi
Izračun dohotka u okviru FADN-aPrilog III.Konačne zalihe poljoprivrednih proizvoda
+ Prodaja
+ Ispravak vrijednosti na popisu stoke
+ Potrošnja gospodarstva
+ Upotreba na poljoprivrednom gospodarstvu
= Proizvodnja (proizvodnja usjeva + stočarska proizvodnja)– Početne zalihe poljoprivrednih proizvoda
– Kupnja stoke
– Intermedijarna potrošnja 
+ Poljoprivredne subvencije– Bilanca PDV-a i poreza za poljoprivredno
gospodarstvo
= Bruto dodana vrijednost poljoprivrednog gospodarstva
(bruto dohodak poljoprivrednog gospodarstva)
– Amortizacija
= Neto dodana vrijednost poljoprivrednog gospodarstva
– Isplaćene nadnice, najamnine i kamate + Subvencije na ulaganja
= Dohodak obiteljskog poljoprivrednog gospodarstva
49 Prilozi
Pokazatelji uspješnosti koje Komisija upotrebljava za procjenjivanje ZPP-a
Pokazatelji ostvarenja (tko i što prima potporu)
Izravna plaćanja
Površina i broj poljoprivrednika koje obuhvaća(ju)
 ο program osnovnih plaćanja
 ο program jedinstvenih plaćanja po površini
 ο prijelazna nacionalna potpora
 ο preraspodjela plaćanja
 ο ekologizacija (raznolikost usjeva, trajni travnjaci, ekološki značajna površina, ekološki poljoprivrednici itd.)
 ο plaćanje za mlade poljoprivrednike
 ο program za male poljoprivrednike
 ο dobrovoljne proizvodno vezane potpore
 ο plaćanje za područja s prirodnim ograničenjima
 ο nacionalni programi za sektor pamuka
Tržišne mjere
 ο javna intervencija (količina i trajanje)
 ο privatno skladištenje (količina i trajanje)
 ο izvozne subvencije (količina proizvoda izvezenih uz izvozne subvencije)
 ο izvanredne mjere (prema potrebi)
 ο organizacije proizvođača (% proizvodnje koju na tržište stavljaju organizacije proizvođača i udruge organizacija proizvođača)
 ο školski programi (broj konačnih korisnika programa opskrbe škola mlijekom i voćem)
 ο broj hektara nove vinove loze
 ο broj hektara s  prestrukturiranim vinogradima
 ο broj promidžbenih projekata, projekata povezanih s mjerama za poticanje ulaganja i inovacija u sektoru vina
Horizontalna pitanja
 ο broj hektara i udio plaćanja u okviru ZPP-a na koje se primjenjuje višestruka sukladnost
 ο oznake zemljopisnog podrijetla za politiku kvalitete (sektor vina), broj novih zaštićenih oznaka izvornosti, zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla 
i zajamčeno tradicionalnih specijaliteta prema sektoru
 ο broj hektara namijenjenih za ekološki uzgoj (ukupno i u fazi prenamjene) i certificiranih registriranih ekoloških proizvođača
 ο broj programa (u EU-u i izvan njega) i novih organizacija predlagateljica za politiku promicanja
 ο broj poljoprivrednika kojima je poljoprivredna savjetodavna služba pružila savjetPrilog IV.
50 Prilozi
Pokazatelji učinka (kad se očekuje utjecaj ZPP-a)
Opći cilj: održiva proizvodnja hrane
poljoprivredni poduzetnički prihod – poljoprivredni faktorski prihod – ukupan faktorski prihod u poljoprivredi – promjenjivost cijena robe u EU-u – razvoj 
potrošačkih cijena prehrambenih proizvoda – trgovinska bilanca u poljoprivredi
Opći cilj: održivo upravljanje prirodnim resursima i klimatskom politikom
emisije iz poljoprivrede – popis ptica povezanih s poljoprivrednim površinama – poljoprivreda visoke prirodne vrijednosti (HNV) zahvaćanje vode u poljo -
privredi – kvaliteta voda – organske tvari u obradivoj zemlji – erozija tla vodom
Opći cilj: uravnotežen teritorijalni razvoj
stopa zaposlenosti u ruralnim područjima – stupanj siromaštva u ruralnim područjima – BDP po glavi stanovnika u ruralnim područjima
Pokazatelji rezultata (što se postiglo mjerama ZPP-a)
Posebni ciljevi: pridonijeti dohotku poljoprivrednih gospodarstava, ograničiti promjenjivost dohodaka poljoprivrednih gospodarsta -
va, povećati konkurentnost poljoprivrede EU-a te povećati udio u  prehrambenom lancu i  održati stabilnost tržišta
udio izravnih potpora u dohotku od poljoprivrede – promjenjivost dohodaka poljoprivrednih gospodarstava (prema vrsti gospodarstva; prema ekonom -
skoj veličini) – dodana vrijednost za primarne proizvođače u prehrambenom lancu – izvoz poljoprivrednih proizvoda EU-a – udio izvoza poljoprivrednih 
proizvoda EU-a u svjetskom izvozu – udio konačnih proizvoda u izvozu poljoprivrednih proizvoda EU-a – % količine proizvoda kupljenih u interventnom 
ili privatnom skladištu od ukupne proizvodnje EU-a – % količine proizvoda izvezenih uz izvozne subvencije od ukupne proizvodnje EU-a – cijene robe 
u EU-u u usporedbi sa svjetskim cijenama – vrijednost proizvodnje u skladu s programima kvalitete EU-a u usporedbi s ukupnom vrijednosti poljoprivredne 
proizvodnje i proizvodnje hrane – važnost ekološkog uzgoja – udio ekološke površine u odnosu na ukupno korišteno poljoprivredno zemljište – udio stoke 
iz ekološkog uzgoja u ukupnom broju grla stoke
Posebni ciljevi: osigurati javna dobra, rad na ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi klimatskim promjenama, poticati učinko -
vitost u  korištenju resursima s  pomoću inovacija
raznolikost usjeva (na poljoprivrednom gospodarstvu i u određenoj regiji) – udio pašnjaka u odnosu na ukupno korišteno poljoprivredno zemljište – udio 
ekološki značajne površine (EFA) u odnosu na poljoprivredno zemljište – udio područja obuhvaćen mjerama ekologizacije – neto emisije stakleničkih 
plinova iz poljoprivrednog tla
Poseban cilj: održati raznoliku poljoprivredu diljem EU-a
strukturna raznolikost (apsolutna i relativna vrijednost) – dodatni pokazatelji rezultata za ruralni razvoj navedeni u Provedbenoj uredbi (EU) br. 808/2014Prilog IV.
51 Prilozi
Kriteriji kvalitete koji se primjenjuju na europske statističke podatke1
Načela Kodeksa prakse Eurostata
relevantnost mjera u kojoj statistika udovoljava trenutačnim i mogućim potrebama korisnika
točnost bliskost procjena nepoznatim stvarnim vrijednostima
pravodobnost razdoblje između dostupnosti informacija i  događaja ili pojave koju opisuju
vremenska određenost kašnjenje od datuma objavljivanja podataka do datuma do kojeg su podatci trebali biti podneseni
dostupnost i  jasnoća uvjeti i postupci s pomoću kojih korisnici mogu dobiti, upotrijebiti i tumačiti podatke
usporedivostmjerenje utjecaja razlika u primijenjenim statističkim konceptima, alata za mjerenje i postupaka u kojima se statistički 
podatci uspoređuju među zemljopisnim područjima, sektorskim domenama ili tijekom vremena
smislenost primjerenost podataka za pouzdano kombiniranje na razne načine i u različite svrhe
1 Članak 12. Uredbe (EZ) br. 223/2009.Prilog V.
52 Odgovori  
Komisije
Sažetak
I
U Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU) navedeno je pet ciljeva ZPP-a, od kojih je samo jedan povezan 
s dohodcima poljoprivrednika (a da se pritom ne spominje riječ dohodak).
U reformi ZPP-a iz 2013. navedena su tri cilja politike (održiva proizvodnja hrane, održivo upravljanje prirodnim 
resursima i djelovanja u području klime, uravnoteženi teritorijalni razvoj) i u prvom se izričito spominje dohodak od 
poljoprivrede.
Međutim, dohodak nije jedini cilj ZPP-a i izravna plaćanja nisu jedini instrument ZPP-a koji utječe na dohodak niti je 
njihov učinak ograničen na dohodak jer se njima podupire zajednička isporuka privatnih i javnih dobara. Budući da 
je riječ o plaćanjima po površini, njima se ne pridonosi samo potpori dohotku poljoprivrednika, već, u kombinaciji 
s drugim instrumentima ZPP-a, i ostvarenju drugih ciljeva povezanih s uporabom zemljišta, kao što je zaštita tla, 
povećanje bioraznolikosti i ublažavanje klimatskih promjena. Stoga je vrlo teško jasno dodijeliti određena plaćanja 
za pojedinačne učinke.
II
Zakonodavac je jasno izradio novi okvir za praćenje i evaluaciju ZPP-a. On je tako osmišljen da se njime mogu obu -
hvatiti kombinirani učinci različitih mjera u pogledu tih različitih ciljeva. Svaki od tih ciljeva pratit će se i ocjenjivati 
primjenom sveobuhvatnog skupa zajedničkih pokazatelja od kojih su neki specifični za mjere, a neki su širi i u njima 
se odražavaju kombinirani učinci.
Iako su korisni kao početna točka, pojedinačnim pokazateljima ne može se izravno ocijeniti učinak politike ili mjere. 
To treba učiniti u okviru evaluacije, uzimajući u obzir druge elemente koji utječu na politiku i učinke te politike. 
Stoga će prednosti ili nedostaci pojedinih pokazatelja ovisiti o tome kako se upotrebljavaju u evaluaciji.
IV
Pojedinačni pokazatelji i alati imaju prednosti i nedostatke, ali cijelim sustavom osigurava se najbolja moguća rav -
noteža između potreba za informacijama i povezanih troškova i administrativnog opterećenja.
Ono što se smatralo ograničenjima u statističkim podacima zapravo je prikaz glavnih značajki izvora podataka.
V
Komisija ima reprezentativne podatke o prihodu od poljoprivrednih djelatnosti. Ti se podaci mogu upotrebljavati za 
ocjenjivanje uspješnosti mjera ZPP-a u potporu dohodcima poljoprivrednika.
U Ugovoru postoji veza između povećanja poljoprivredne produktivnosti i osiguravanja primjerenog životnog stan -
darda poljoprivredne zajednice, osobito povećanjem osobne zarade osoba koje se bave poljoprivredom. Stoga se 
treba usredotočiti na dohodak od poljoprivrede jer je taj dohodak najvažniji za ZPP .
Odgovori Komisije 53
VI. (a) Svrha FADN-a nije prikupljanje podataka o dohotku kućanstva poljoprivrednog 
gospodarstva
FADN je ključni izvor podataka za okvir praćenja i evaluacije ZPP-a. Ciljevi FADN-a jasno su propisani u Uredbi Vijeća 
(EZ) br. 1217/2009 od 30. studenoga 2009., odnosno prikupljanje knjigovodstvenih podataka potrebnih za godišnje 
određivanje prihoda poljoprivrednih gospodarstava koja su obuhvaćena područjem praćenja i za poslovnu analizu 
poljoprivrednih gospodarstava, dok ocjenjivanje životnog standarda poljoprivrednika ili dohotka kućanstva poljo -
privrednog gospodarstva nisu obuhvaćeni područjem primjene FADN-a.
VI. (b) Troškovi prikupljanja podataka o dohotku kućanstva poljoprivrednog 
gospodarstva mogli bi premašivati koristi
Komisija je svjesna ukupne analitičke vrijednosti statističkih podataka o dohotku kućanstava u različitim sektorima 
i posljednjih se godina u više navrata pokušalo uvesti takvo prikupljanje podataka. Međutim, zbog otpora koji su 
države članice pružile uključivanju podataka o oporezivanju u statističke podatke, tijekom rasprave nisu doneseni 
pozitivni zaključci. Budući da je ZPP usmjeren na potporu dohotku od aktivnosti poljoprivrednog i ruralnog razvoja, 
sveukupno praćenje dohotka kućanstava nije bilo prioritet niti je bilo moguće uključiti to novo prikupljanje poda -
taka u program rada u području statistike. Umjesto toga osmišljeno je posebno istraživanje EU-a (SILC) za prikuplja -
nje podataka o životnom standardu kućanstava u EU-u.
VI. (c) Podaci o dohotku od poljoprivrede prikupljeni FADN-om potpuni su
Uzorkom iz FADN-a obuhvaćena su samo ona poljoprivredna gospodarstva koja vode računovodstvo i knjigo -
vodstvo jer bi uključivanje nekomercijalnih poljoprivrednih gospodarstava značilo uključivanje manje pouzdanih 
podataka koji se više temelje na procjenama nego na čvrstim dokazima. Međutim, uporabom različitih graničnih 
vrijednosti po državama članicama EU-a omogućeno je da uzorkom FADN-a budu obuhvaćena poljoprivredna 
gospodarstva različite ekonomske veličine te da se na taj način uzmu u obzir razlike u komercijalnoj prirodi poljopri -
vrednih gospodarstava u različitim poljoprivrednim sektorima diljem Europe.
VII
Detaljnim sustavom provjere i potvrđivanja podataka koji je Komisija uspostavila za FADN osigurava se provjera 
prikupljenih podataka i jamči se visok stupanj njihove kvalitete. Nadalje, provjerama na licu mjesta omogućuje se 
praćenje utvrđenih problema. Sud nije utvrdio konkretne nedostatke u postupcima provjere podataka koje su uspo -
stavile službe Komisije.
Opsežnom uporabom podataka iz FADN-a unutar službi Komisije i u istraživačkoj zajednici osigurava se da primarni 
korisnici mogu učinkovito provjeriti kvalitetu podataka.
VIII
U Uredbi (EU) br. 1306/2013 jasno su navedeni ciljevi u odnosu na koje se okvirom za praćenje i evaluaciju mjeri 
uspješnost ZPP-a. Iako svaki pojedini pokazatelj ima prednosti i nedostatke, skupom pokazatelja koji su definirani 
u ovom kontekstu osigurava se najbolja moguća ravnoteža između potreba za informacijama i povezanih troškova 
i administrativnog opterećenja.
Odgovori Komisije 54
IX. (a)
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku i razmotrit će način njezine provedbe.
Komisija smatra da bi se mogao ojačati postojeći okvir za pružanje informacija o prihodu od poljoprivrednih djelat -
nosti, ali da bi administrativno opterećenje koje bi nastalo razvojem okvira za pružanje informacija o raspoloživom 
dohotku kućanstava poljoprivrednih gospodarstava moglo biti veće od mogućih koristi. Bilo bi teško utvrditi pravnu 
osnovu potrebnu za takvo prikupljanje podataka.
Raspoloživi dohodak kućanstava poljoprivrednih gospodarstava mnogo je širi pojam od dohotka poljoprivrednih 
gospodarstava. ZPP-om se osigurava potpora dohotku poljoprivrednika podupiranjem njihovih poljoprivrednih 
djelatnosti. Stoga je važno analizirati razvoj dohotka od poljoprivrednih djelatnosti kako bi se moglo ocijeniti je li 
cilj ostvaren.
IX. (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija planira učiniti sljedeće:
–  razviti ekonomske račune u poljoprivredi (ERP) u cilju pružanja detaljnijih informacija o čimbenicima koji utječu 
na dohodak od poljoprivrede,
–  provesti istraživanje kako bi ispitala mogu li se ERP-ovi dalje razviti u cilju pružanja razumne procjene ekonom -
ske vrijednosti javnih dobara koje poljoprivrednici proizvode,
–  razgovarati s državama članicama o mogućnosti formalnog uređenja operativnih mehanizama za pokrivanje 
regionalnih ERP-ova,
–  preispitati upotrebljavaju li se informacije iz ERP-a na odgovarajući način u pokazateljima dohotka.
IX. (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Podacima iz FADN-a već su obuhvaćene gotovo sve subvencije EU-a.
IX. (d)
Komisija prihvaća ovu preporuku u pogledu ERP-ova. Komisija planira uvesti redovito izvješćivanje o kvaliteti ERP-
ova i ocjenjivanje usklađenosti kako bi dobila razumno jamstvo da države članice uspostavljaju okvir za osiguranje 
kvalitete.
U pogledu FADN-a, Komisija planira ukloniti utvrđene nedostatke u njegovoj provedbi dogovaranjem jasnog 
rasporeda  s predmetnim državama članicama i poticanjem boljeg iskorištavanja mogućnosti sustava. Komisija je 
svjesna problema s uspješnošću FADN-a u pojedinim državama članicama i već su poduzete mjere za uklanjanje 
postojećih nedostataka. Provodi se godišnji plan posjeta na licu mjesta zajedno s akcijskim planovima i popratnim 
sastancima na kojima se ocjenjuje ostvareni napredak u pogledu dogovorenih točaka. Posljednjih godina primje -
nom tog pristupa ostvaren je znatan napredak u nekoliko država članica.
Odgovori Komisije 55
X
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Definirani pokazatelji samo su početna točka za evaluacije. U ovom kontekstu dobra je praksa da evaluatori upo -
trebljavaju dodatne informacije za prosudbe o ostvarenim rezultatima. U evaluacijama se ocjenjuje, među ostalim, 
učinkovitost i djelotvornost mjera ZPP-a u odnosu na njihove ciljeve.
Uvod
03
U pogledu izravnih plaćanja reformom ZPP-a iz 2003. pokrenut je prelazak s plaćanja povezanih s vrstom proizvod -
nje na plaćanja odvojena  od proizvodnje. To je učinjeno u cilju jačanja tržišne usmjerenosti poljoprivrede (više nema 
ograničenja izbora poljoprivrednika u pogledu proizvodnje) i u skladu s našim obvezama prema WTO-u. Obje vrste 
potpore, prije 2003. i nakon 2003., bile su oblik potpore dohotku poljoprivrednih gospodarstava.
Potpora dohotku poljoprivrednika ostvaruje se i drugim instrumentima ZPP-a, kao što je potpora za ulaganja ili pla -
ćanja u područjima s prirodnim ograničenjima (ruralni razvoj) i tržišne mjere (organizacija jedinstvenog tržišta).
Nadalje, posljednjih 10 godina sve se više ističu pitanja zaštite okoliša i klime ne samo uvođenjem plaćanja za eko -
logizaciju 2013. već i primjenom višestruke usklađenosti i mnogih drugih mjera zaštite okoliša. Očekuje se da će se 
potporom iz ZPP-a osigurati potpora dohotku poljoprivrednih gospodarstava, ali se njome istovremeno  pridonosi 
poboljšanju stanja okoliša (i klime).
04
O ciljevima ZPP-a i posebnoj logičkoj podlozi za izravna plaćanja i druge instrumente razgovaralo se s dionicima 
i drugim institucijama tijekom priprema za reformu. Održana je javna rasprava, donesena komunikacija i, primjerice, 
zakonodavni prijedlozi Komisije za izravna plaćanja sadržani u memorandumu obrazloženja u kojem je navedena 
logička podloga za reformu (COM(2011) 625 završna verzija/2).
Nadalje, tri opća cilja ZPP-a uključena su u Uredbu (EU) br. 1306/2013 (članak 110.), a posebni ciljevi utvrđeni su 
u Provedbenoj uredbi (EU) br. 834/2014 (uvodna izjava 2.).
06
ZPP-om se podupire dohodak poljoprivrednika potporama za poljoprivredne djelatnosti (potpora na temelju 
površine, nekoliko potpora specifičnih za sektore, tržišne mjere, aktivnosti zaštite okoliša na poljoprivrednim 
površinama). Stoga treba pratiti dohodak od tih poljoprivrednih djelatnosti. Zanimljivo je pratiti ukupan dohodak 
kućanstava poljoprivrednih gospodarstava na razini EU-a, ali on ne bi trebao biti osnova za utvrđivanje potpore 
usmjerene na poljoprivredne djelatnosti.
Komisija smatra da pojam ukupnog raspoloživog dohotka kućanstva poljoprivrednog gospodarstva (ukupni doho -
dak umanjen za poreze i doprinose za socijalno osiguranje) nije najvažniji u svrhe ZPP-a. Primjeren životni standard 
poljoprivredne zajednice posebno treba osigurati povećanjem osobne zarade osoba koje se bave poljoprivredom.
Odgovori Komisije 56
12
U uvodnoj izjavi 68. Uredbe (EU) br. 1306/2013 propisani su i ciljevi u odnosu na koje to treba učiniti. Za to se upotre -
bljavaju pokazatelji definirani u provedbenim uredbama (EU) br. 808/2014 i br. 834/2014.
15
Pokazatelji su osnova za ocjenjivanje uspješnosti ZPP-a u odnosu na njegove ciljeve, tj. učinkovitost, djelotvornost, 
relevantnost, dosljednost i dodanu vrijednost EU-a. Međutim, takvim pokazateljima, posebno ako se promatraju 
u izolaciji, ne može se ocijeniti uspješnost politike, mjere ili aktivnosti jer se vrijednost pokazatelja treba ocjenjivati 
tijekom vremena i promatrati u kontekstu u kojem nastaju.
16
Nakon revizije Suda Komisija je izvršila reviziju pravnog okvira FADN-a uključivanjem, među ostalim, dohotka od 
drugih dohodovnih aktivnosti.
Opažanja
25 – Zajednički okvir za praćenje i evaluaciju (ZOPE) ZPP-a
Zajednički okvir za praćenje i evaluaciju jasno je definiran u zakonodavstvu, među ostalim i u odnosu na dohotke 
poljoprivrednika. U njemu je utvrđena hijerarhija pokazatelja povezanih s različitim razinama učinaka, rezultata, 
izlaznih proizvoda i konteksta ZPP-a. Za svaki od tih pokazatelja utvrđen je odgovarajući izvor podataka, s nagla -
skom na utvrđenima alatima za prikupljanje podataka. Iako uvijek ima prostora za napredak, jasno je da postoji skup 
podataka.
26
Člankom 39. stavkom 1. točkom (b) UFEU-a cilj osiguranja primjerenog životnog standarda poljoprivredne zajednice 
povezuje se s poljoprivrednom produktivnošću. Ta je veza već sadržana u samoj odredbi u kojoj se posebno spomi -
nju „osobe koje se bave poljoprivredom”. Tim upućivanjem nisu obuhvaćene osobe koje se ne bave poljoprivredom 
(kao što su članovi kućanstava koji se bave drugim djelatnostima) ni djelatnosti poljoprivrednika za koje je jasno da 
nisu povezane s poljoprivredom. Prema tome, članak 39. stavak 1. točka (b) UFEU-a jasno je povezan s člankom 39. 
stavkom 1. točkom (a) UFEU-a („povećanje poljoprivredne produktivnosti”) što je istaknuto riječima „na taj način” na 
početku članka 39. stavka 1. točke (b) UFEA-a. Komisija stoga smatra da se treba usredotočiti na dohodak od poljo -
privrede (uključujući pomoćne djelatnosti) jer je taj dohodak od primarne važnosti za ZPP (a ne ukupni dohodak 
kućanstva izvan poljoprivrede i ruralnog razvoja).
27
FADN i ERP čine statistički okvir za pružanje informacija o dohotku od poljoprivrede. Informacije o dohotku poljo -
privrednih gospodarstava prikupljaju se u okviru EU-SILC-a i veličinom uzorka nastoji se obuhvatiti stanovništvo 
u cjelini. U načelu nije moguće dobiti odvojene podatke za poljoprivredni sektor u većini država članica.
Budući da dostupne informacije upućuju na sve veću važnost dohodaka koji nisu u uskom smislu riječi povezani 
s poljoprivredom, već s diversifikacijom poljoprivrednih djelatnosti, provedena je detaljna revizija istraživa -
nja FADN-a, kojom je u izračunu dohotka poljoprivrednog gospodarstva uključen potpuno novi skup podataka 
o dohotku od drugih dohodovnih aktivnosti povezanih s gospodarstvom.
Komisija je proučavala izvedivost prikupljanja podataka na mikrorazini o dohotku kućanstava poljoprivrednih gos -
podarstava. Međutim, projekt o dohotku sektora poljoprivrednih kućanstava (IAHS) nije se dalje provodio u kontek -
stu Stalnog odbora za poljoprivrednu statistiku (CPSA).
Odgovori Komisije 57
28
Veličinom uzorka u okviru statistike Zajednice o dohotku i uvjetima života (EU-SILC) nastoji se obuhvatiti sveukupno 
stanovništvo i u načelu se u većini država članica ne mogu dobiti dovoljno precizni odvojeni podaci za poljopri -
vredni sektor.
30 – Usporedba dohotka u različitim sektorima gospodarstva
Komisija smatra da je važno usporediti dohodak od poljoprivrede  s prosječnim plaćama u drugim sektorima gos -
podarstva i da za to postoji referentni sustav1.
ZPP-om se dohodak poljoprivrednika podupire potporama za poljoprivredne djelatnosti (potpora na temelju povr -
šine, nekoliko potpora specifičnih za sektore, ulaganja, tržišne mjere, aktivnosti zaštite okoliša na poljoprivrednim 
površinama). Stoga je primjereno pratiti dohodak od tih poljoprivrednih djelatnosti i usporediti ga s oportunitetnim 
troškovima, odnosno s plaćama koje bi se mogle primati u drugim sektorima. Zanimljivo je pratiti ukupni dohodak 
kućanstava poljoprivrednih gospodarstava na razini EU-a, ali on ne bi trebao biti osnova za utvrđivanje potpore 
usmjerene na poljoprivredne djelatnosti.
32
Usporedbe razine dohotka različitih skupina poljoprivrednih gospodarstava redovito se obavljaju na temelju poda -
taka iz FADN-a. Takvo razlikovanje u nacionalnim računima nije moguće ni u području poljoprivrede ni u drugim 
sektorima gospodarstva. Dobivene vrijednosti služe kao pokazatelji odnosa između poljoprivrede i drugih sektora 
gospodarstva, koji su isto vrlo raznoliki.
33
ERP-ovi se prikupljaju u skladu s osnovnim pojmovima i pravilima ESA-e 952. Međutim, Uredba (EZ) br. 549/2013 ne 
primjenjuje se na ERP-ove i primjena ESA-e 2010. (revidirana verzija ESA-e 95) moguća je samo izmjenama zakon -
skog akta o ERP-ovima, koje su u tijeku.
Glavne promjene između ESA-e 95 i ESA-e 2010. nisu bile posebno povezane s poljoprivredom. Određene države 
članice preispitale su posljedice promjene: neke su zaključile da je učinak bio manji, a druge da učinka nije bilo.
34
ERP-ovi nisu izrađeni za pomoć u analizi ovisnosti određenih sektora o subvencijama i njihove važnosti za održivu 
poljoprivredu u regijama, za određene vrste proizvodnje ili za određene socioekonomske skupine poljoprivrednika.
Komisija stoga upotrebljava FADN za evaluaciju učinka subvencija na razini poljoprivrednog gospodarstva.
1  Podatke treba pažljivo tumačiti zbog pojmovnih razlika između mjerenja dohotka poljoprivrednika od poljoprivrede i prosječnih plaća 
u gospodarstvu te zbog nedostatka pouzdanih podataka o ekvivalentu punog radnog vremena u statistici rada za ukupno gospodarstvo 
pojedinih država članica.
2  ESA je Europski sustav nacionalnih i regionalnih računa koji upotrebljavaju države članice Europske unije i druge zemlje.
Odgovori Komisije 58
35
Komisija se slaže da su podaci o cijenama zemljišta i najamninama važni za ocjenjivanje učinka ZPP-a. U studenome 
2014. i srpnju 2015. Komisija je CPSA-u i DGAS-u predstavila nacrt Uredbe Komisije o cijenama zemljišta i najamni -
nama koja bi bila međukorak prema Uredbi Parlamenta i Vijeća. U CPSA-u i DGAS-u nije bilo konsenzusa u korist 
Uredbe Komisije. Zaključeno je da su statistički podaci o cijenama zemljišta osjetljivi i da bi u slučaju malog broja 
transakcija statistički podaci mogli biti nepouzdani. U Strategiji o prikupljanju statističkih podataka o poljoprivredi 
za razdoblje do i nakon 2020. predviđeno je moguće uključivanje statističkih podataka o poljoprivrednim cijenama 
u Okvirnu uredbu o statističkim podacima o ulaznim/izlaznim vrijednostima u poljoprivredi.
36
Sporazumi u pisanom obliku kao sredstvo provedbe Europskog statističkog programa priznati su u članku 14. stavku 
1. točki (c) Uredbe (EZ) br. 223/2009 i takvi se sporazumi sklapaju između nacionalnih statističkih tijela i Komisije.
Dogovori u ovom slučaju prethode Uredbi (EZ) br. 223/2009 i sklopljeni su na temelju prijateljskog sporazuma.
Komisija će poduzeti mjere za formalnu uspostavu operativnih mehanizama za pružanje regionalnih podataka 
o ERP-ovima.
38
ERP-ovi predstavljaju apsolutne vrijednosti i indekse. Dok bi se indeksima trebale pratiti promjene tijekom vremena, 
apsolutne vrijednosti mogu se, kada se stave u kontekst, upotrebljavati za usporedbu prosječnih razina dohotka 
među različitim zemljama. Prikazom po godišnjoj jedinici rada ne pokušavaju se prikazati razine dohotka osoba ili 
kućanstava (a posebno ne životni standard poljoprivrednih kućanstava). Njegova je svrha zapravo prikazati učinak 
strukturnih promjena (npr. smanjenje broja poslova u poljoprivredi) na prosječne dohotke u poljoprivredi tijekom 
vremena. Komisija je svjesna ograničenja koja su neizbježno povezana s uporabom pokazatelja. Stoga uporaba 
pojedinačnog pokazatelja za ocjenjivanje uspješnosti ili izolirano ocjenjivanje njegovih prednosti ili nedostataka 
imaju samo ograničenu vrijednost.
39
Prema Eurostatovom istraživanju o strukturi poljoprivrednih gospodarstava (FSS) iz 2010. pojedinačni poljopri -
vrednici upravljali su s 97 % poljoprivrednih gospodarstava (vidjeti stavak 6. izvješća Suda), iako su pravni subjekti 
obrađivali 27 % poljoprivrednih površina u EU-u.
U svojem opisu pokazatelja „poljoprivrednoga poduzetničkog prihoda” za sustav praćenja i evaluacije ZPP-a, 
Komisija je jasno izjavila da to nije pokazatelj ukupnog dohotka ili raspoloživog dohotka kućanstava koja se bave 
poljoprivredom jer potonja mogu, uz isključivo poljoprivredni dohodak, imati dohotke i iz drugih izvora (nepoljopri -
vredne djelatnosti, naknade, socijalne naknade i dohodak od imovine). Drugim riječima, poljoprivredni poduzetnički 
prihod ne smije se smatrati dohotkom poljoprivrednika3.
Važno je provesti sveobuhvatnu analizu dostupnih statističkih podataka. Podaci iz ERP-a mogu se dopuniti poda -
cima iz FADN-a.
3  Vidjeti http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf
Odgovori Komisije 59
41
Glavne promjene u FADN-u potaknute su i uzastopnim reformama ZPP-a. U upitnik za FADN dodane su neke poljo -
privredno-okolišne varijable i novi skup varijabli za subvencije, uključujući ekologizaciju (uredbe (EU) br. 385/2012 
i br. 2015/220) kao odgovor na ZPP nakon 2013. Slično tomu, reforma ZPP-a iz 2008. dovela je do izmjena FADN-a 
u Uredbi (EZ) br. 868/2008, reforma ZPP-a iz 2003. dovela je do izmjena FADN-a u Uredbi (EZ) br. 2253/2004 itd.
42
Vanjski čimbenici proizvodnje uzimaju se u obzir u drugim pokazateljima, kao što je neto dohodak poljoprivred -
noga gospodarstva i neto dohodak poljoprivrednoga gospodarstva po godišnjoj jedinici radne snage. Širok raspon 
pokazatelja izvedenih iz rezultata FADN-a mogu se upotrijebiti i prilagoditi posebnim analitičkim potrebama.
43
Pokazatelj dohotka FNVA/AWU primjenjuje se i na ta poljoprivredna gospodarstva. Važno je naglasiti da se 
u FADN-u podaci prikupljaju s pomoću potpunog skupa pojedinačnih računovodstvenih varijabli koje omogućuju 
njihovo ponovno objedinjavanje u slučaju posebnih analitičkih potreba.
44
Ako je to potrebno u analitičke svrhe, mogu se razviti pokazatelji dohotka za poljoprivredna gospodarstva organizi -
rana kao tradicionalna trgovačka društva.
45
Nenovčani dohodak nije izričito evidentiran u prikupljenim podacima FADN-a, ali se uzima u obzir u analizama 
utemeljenima na podacima iz FADN-a (primjerice u pokazateljima naknade za rad obitelji i dobit poljoprivrednog 
gospodarstva). Analiza učinka oporezivanja dohotka na razini države članice nadilazi područje primjene FADN-a.
46
Najnovija verzija izvještaja za poljoprivredno gospodarstvo iz FADN-a uključuje druge dohodovne aktivnosti koje su 
izravno povezane s gospodarstvom.
47
Ako djelatnošću upravlja zasebna poslovna jedinica koja nije poljoprivredno gospodarstvo obuhvaćeno uzorkom 
FADN-a, ona ne pridonosi dohotku poljoprivrednoga gospodarstva.
Iako mogu postojati siva područja između poljoprivrednih i nepoljoprivrednih djelatnosti, Komisija smatra da su 
dodatni izvori prihoda koji su očito nepoljoprivredne prirode od manje važnosti za ZPP .
Okvir 2.
Budući da se od računovodstvene godine 2014. podaci o drugim dohodovnim aktivnostima koje su izravno pove -
zane s poljoprivrednim gospodarstvom prikupljaju samo u FADN-u i da se ti podaci moraju poslati Komisiji do 31. 
prosinca 2015. (nekoliko mjeseci kasnije za UK i Njemačku), ocjenjivanje nedosljednog postupanja većinom se teme -
lji na praksi registracije prije uvođenja novog izvještaja za poljoprivredno gospodarstvo.
Od svih država članica EU-a očekuje se da dostave svoje podatke u skladu s usklađenim pravilima u čijoj su izradi 
sudjelovale i o kojima su glasale unutar Odbora za FADN. Ocjenjivanje postupanja s ostalim dohodovnim aktivno -
stima izravno povezanima s poljoprivrednim gospodarstvom bit će moguće tek kada budu dostupni svi provjereni 
podaci za 2014.
Odgovori Komisije 60
48
Kako je objašnjeno u zakonodavstvu i metodologiji FADN-a, različite granične vrijednosti i pokrivenost u državama 
članicama jedan su od preduvjeta za stvaranje uzorka za FADN i za dobivanje smislenih rezultata, uzimajući u obzir 
područje primjene i ciljeve istraživanja. Različite granične vrijednosti zapravo odražavaju i uzimaju u obzir različite 
strukture poljoprivrednih gospodarstava u određenim državama članicama. U pogledu pokrivenosti subvencijama 
EU-a, godišnjom usporedbom između ukupnog iznosa izravnih plaćanja odobrenih korisnicima EU-a i ukupnih 
rezultata dobivenih iz prikupljenih podataka u FADN-u dobiva se dobra pokrivenost diljem EU-a, na primjer više 
od 90 % pokrivenosti za izravna plaćanja odvojena od proizvodnje. Dokaz toga jest opsežna uporaba podataka iz 
FADN-a u procjenama učinka i gospodarskim analizama učinaka subvencija iz ZPP-a na dohodak poljoprivrednih 
gospodarstava.
49
Budući da poljoprivredna gospodarstva u FADN-u predstavljaju najveći mogući udio poljoprivredne proizvodnje, 
poljoprivrednih površina i radne snage tržišno usmjerenih poljoprivrednih gospodarstava, FADN-om se nastoji 
usporediti dohodak takve vrste poljoprivrednih gospodarstava. Uspoređivanje dohodaka poljoprivrednih gospodar -
stava diljem države članice s FADN-om ima smisla upravo zato što uzorak odražava različitu strukturu poljoprivred -
nih gospodarstava na razini države. Ako poljoprivredno gospodarstvo s uobičajenom proizvodnjom u vrijednosti 
od 10 000 eura godišnje nije reprezentativno za ciljna poljoprivredna gospodarstva u FADN-u u određenoj državi 
članici, nema razloga uključiti ih u usporedbu. Prema tome, usporedbom prosječnog dohotka po radniku u svim 
poljoprivrednim gospodarstvima uključenima u FADN može se netočno protumačiti stanje dohotka poljoprivred -
nika u državama članicama samo ako podaci nisu popraćeni detaljnim objašnjenjima o tome na koji se dio stanov -
ništva poljoprivrednih gospodarstava podaci odnose.
50
FADN je uspostavljen za prikupljanje računovodstvenih podataka potrebnih za, prije svega, sljedeće:
(a) godišnje utvrđivanje dohodaka poljoprivrednih gospodarstava obuhvaćenih područjem istraživanja; i
(b) poslovnu analizu poljoprivrednih gospodarstava.
Nije osmišljen da bude reprezentativan u smislu korisnika potpore EU-a niti da bude alat za praćenje mjera ruralnog 
razvoja. U tom bi se slučaju uzorak morao prilagođavati pri svakoj reformi politike, čime bi se ugrozio kontinuitet 
i pouzdanost podataka.
Neovisno o tome, FADN-om je obuhvaćeno više od 90 % izravnih plaćanja. Korisnici koji nisu obuhvaćeni uglavnom su 
poljoprivrednici zaposleni na pola radnog vremena ili poljoprivrednici koji se bave proizvodnjom za vlastite potrebe, 
koji su ispod odgovarajućih graničnih vrijednosti istraživanja i primaju samo mali dio ukupnog proračuna. Nije vjero -
jatno da ti korisnici sastavljaju izvještaje o poljoprivrednom gospodarstvu koji bi se mogli upotrijebiti u FADN-u.
Strukturnim prilagodbama u poljoprivrednim gospodarstvima EU-a smanjen je broj poljoprivrednika, a posljedično 
je smanjen i broj korisnika izravnih plaćanja (-12 % u EU-15, -7 % u EU-N10 od 2005., -4 % u BG+RO od 2008.). Manji 
udio korisnika prima niske iznose izravnih plaćanja i stoga se odobrava veći prosječni iznos po korisniku, posebno 
u državama članicama koje su se EU-u pridružile 2004. i 2007.
51
Komisija i države članice već surađuju kako bi omogućile kombiniranje informacija o potpori EU-a dohotku s poda -
cima o poljoprivrednim strukturama i uporabi zemljišta. Radna skupina o vezama između administrativnih izvora 
podataka, statističkih podataka i FADN-a osnovana je 2012. U njoj su sudjelovale različite države članice EU-a koje su 
razmjenjivale iskustva o različitim razinama integracije svojih izvora podataka. Taj se rad nastavlja u okviru Euro -
statova rada na Strategiji o prikupljanju statističkih podataka o poljoprivredi za razdoblje do i nakon 2020. koja je 
snažno usmjerena na objedinjavanje različitih izvora podataka. Iako još treba prevladati različite tehničke i pravne 
probleme, jasno je predviđena bolja uporaba administrativnih podataka u statistici.
Odgovori Komisije 61
52
Statistička načela na kojima se temelji proizvodnja europske statistike uključena su u Uredbu (EZ) 
br. 223/2009 o europskoj statistici. Ona su temelj okvira za osiguranje kvalitete i pravno su obvezujuća. Kodeks 
prakse samoregulacijski je instrument koji je donio Odbor za Europski statistički sustav (Odbor za ESS). Njegova pro -
vedba u Europskom statističkom sustavu (ESS) prati se na temelju međusobnih stručnih pregleda i mjera za pobolj -
šanje. U skladu s izmijenjenom Uredbom (EZ) br. 223/2009 države članice i Komisija poduzimaju sve potrebne mjere 
kako bi s pomoću obveza povjerenja u statistiku zadržale povjerenje u europsku statistiku.
54
Komisija je ponovno uvela zahtjev za opis metodologije ERP-a.
Izrada novih opisa metodologije započela je u prosincu 2014. Rok za njihovo dostavljanje jest 30. rujna 2016.
55
Izradom novih opisa metodologije spomenutim u točki 54. osigurat će se najnoviji podaci o metodologijama koji se 
zatim mogu upotrijebiti za ocjenjivanje pitanja spomenutih u ovom opažanju.
56
Komisija je u prosincu 2014. u kontekstu Radne skupine o poljoprivrednim računima i cijenama radila na uklanjanju 
nedosljednosti utvrđenih za vino i maslinovo ulje i taj je postupak još u tijeku.
Okvir 3. Druga alineja
Odvojivost iste nepoljoprivredne sporedne djelatnosti ovisi o administrativnim pravilima koja se razlikuju među 
državama članicama. U Uredbi (EZ) br. 138/2004 izričito je navedeno da svaka zemlja mora sastaviti vlastiti popis 
neodvojivih nepoljoprivrednih sporednih djelatnosti ovisno o značajkama svoje poljoprivrede (Prilog 1., točka 1.30.).
Okvir 3. Treća alineja
Rumunjska nadležna tijela tvrde da je postupanje sa subvencijama u skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 138/2004. 
To se odnosi na subvencije koje proizlaze iz Programa jedinstvenih plaćanja po površini (SAPS) koji je pojednostav -
ljena verzija Programa jedinstvenih plaćanja koji se primjenjuje u državama članicama koje su pristupile Europskoj 
uniji 2004. ili kasnije4.
Rumunjska tvrdi da su plaćanja u okviru SAPS-a subvencije koje nisu izravno povezane s proizvodnjom ili čimbe -
nicima proizvodnje u smislu stavka 3.065. i da čine izravnu potporu dohotku u smislu stavka 3.066. Komisija će to 
razmotriti.
Okvir 3. Četvrta alineja
Kad je riječ o Francuskoj, Komisija će to pitanje dodatno razmotriti.
4  U skladu s Uredbom (EZ) br. 138/2004, Prilog, odjeljak 2. Druge subvencije na proizvodnju,
 3.065.   Primjena obračunskog načela na bilježenje drugih subvencija na proizvodnju može biti vrlo osjetljiva... U slučaju subvencija koje nisu izravno 
povezane s proizvodnjom ili čimbenicima proizvodnje, teško je utvrditi vrijeme transakcije koja daje pravo na subvencije i razlikovati ga od 
vremena plaćanja subvencija. U ovom konkretnom slučaju, subvencije se bilježe u trenutku njihova primanja.
 3.066. Preporučuju se sljedeći posebni postupci:
…
ostale subvencije koje nisu neposredno povezane s proizvodima ili čimbenicima proizvodnje (izravna potpora dohotku, pomoć područjima 
s otežanim uvjetima gospodarenja itd.): preporučuje se da se kriterij ovisnosti o vremenu plaćanja i dalje primjenjuje, budući da je teško 
utvrditi kada je podnesen zahtjev za naknadu i jesu li dotični iznosi točni.
Odgovori Komisije 62
57
Revizija statističkih podataka standardni je pristup koji se primjenjuje u cijelom svijetu u svim područjima statistike. 
Revizije se provode kada postanu dostupni novi podaci koji se mogu uključiti u rezultate radi postizanja bolje kvali -
tete. Revizijama se poboljšava kvaliteta rezultata. Postupcima provjere potiču se reakcije Komisije prema pošiljatelju 
kada ažuriranja premašuju određene granične vrijednosti.
58
Komisija je podsjetila četiri države članice da dostave svoje samoprocjene.
Zajednički odgovor Komisije na točke 60 i 61
Načinom provedbe odabranog sustava pridonosi se visokoj ili niskoj razini kvalitete podataka.
62
Kako je jasno navedeno u zakonodavstvu EU-a (članak 7. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1217/2009), nacionalni odbor prvo 
odobrava plan odabira prije nego što ga proslijedi Komisiji. Nacionalni uredi za statistiku imaju svoje predstavnike 
u nacionalnim odborima koji daju stručne savjete o preciznosti parametara i primijenjenim intervalima pouzdanosti.
Komisija u prošlosti nije imala potpune informacije koje je spomenuo Sud. Međutim, situacija se posljednjih godina 
popravila.
63
Veličina uzorka ne ovisi isključivo o ukupnom broju poljoprivrednih gospodarstava, već se njime osigurava pokrive -
nost poljoprivrednih djelatnosti u skladu s raznolikošću poljoprivrednog sektora u pogledu vrste i veličina poljopri -
vrednih gospodarstava u svakoj regiji. Stoga se za određeni udio poljoprivrednih gospodarstava može smatrati da je 
reprezentativan ili ne ovisno o sličnosti poljoprivrednih gospodarstava u istoj skupini.
U pogledu španjolskog uzorka, analiza Suda temelji se na podacima prikupljenima u skladu s prethodnim ugo -
vorom, kojima nije uvijek osigurana željena reprezentativnost. Taj je ugovor revidiran i poboljšanja su razvidna iz 
podataka o sljedećim godinama.
64
Komisija je svjesna metoda koje se upotrebljavaju za odabir uzoraka poljoprivrednih gospodarstava jer su te infor -
macije navedene u činjeničnom popisu plana odabira koji države članice šalju svake godine (članak 3. Provedbene 
uredbe Komisije (EU) 2015/220). Na temelju tog znanja o metodama mogu se provoditi daljnje analize utjecaja koji 
subjektivni čimbenici mogu imati na reprezentativnost prikupljenih podataka o dohotku.
U španjolskom uzorku podregije nisu jedna od dimenzija pokrivenosti. Podaci iz FADN-a reprezentativni su za 
podjelu FADN-a (regija) i veličina uzorka utvrđuje se u cilju osiguranja te razine pokrivenosti. Međutim, to ne znači 
da evaluacija izravnih plaćanja neće biti moguća samo zato što regije u okviru politike ne odgovaraju u potpunosti 
statističkim regijama. Naposljetku, osigurava se prikaz teritorijalnih struktura na višoj razini zemljopisnog objedinja -
vanja (što je čest slučaj u istraživanjima uzoraka).
Odgovori Komisije 63
Zajednički odgovor Komisije na točke 65 i 66
Komisija je svjesna tih poteškoća i pri analizi podataka za te skupine s manjim brojem uzoraka poljoprivrednih 
gospodarstava poduzima odgovarajuće mjere. Vrijedi naglasiti da analize FADN-a uglavnom provode ekonomski 
analitičari koji rade u Komisiji u bliskoj suradnji s osobama koje provjeravaju podatke i agencijama za vezu. Nadalje, 
analitičari podataka pri svakom vanjskom zahtjevu istraživača za podatke pružaju svu potrebnu pomoć i informacije 
kako bi se osiguralo ispravno tumačenje podataka.
68
Komisija je svjesna da su knjigovodstvene prakse rjeđe u manjim poljoprivrednim gospodarstvima. Zbog toga se 
u zemljama kao što su Rumunjska i Španjolska više pozornosti posvećuje analizi mogućih rješenja rizika od pri -
kupljanja podataka loše kvalitete.
Nakon analize strukturnog razvoja poljoprivrednog sektora, španjolska agencija za vezu predložila je da se od raču -
novodstvene godine 2015. poveća prag za podatke uz isti broj poljoprivrednih gospodarstava u uzorku, čime će se 
omogućiti zamjena manjih poljoprivrednih gospodarstava bez knjigovodstva s reprezentativnijim poljoprivrednim 
gospodarstvima koja dostavljaju podatke.
S obzirom na složenu strukturu poljoprivrede u Rumunjskoj, u kojoj se nalazi otprilike jedna trećina svih manjih 
poljoprivrednih gospodarstava u EU-u, uzorak FADN-a i kvaliteta podataka pod strogim su nadzorom od prvih 
godina od njezina pristupanja EU-u.
69
Rezultati FADN-a predstavljaju se s pomoću AWU-a (npr. pokazatelj dohotka FNVA/AWU), zbog čega su usporedivi 
bez obzira na broj radnih sati u određenom poljoprivrednom gospodarstvu.
70
Treba pronaći ravnotežu između brze objave i zadovoljavajuće kvalitete podataka. Budući da su podaci o dohotku 
poljoprivrednih gospodarstava od temeljne važnosti za ZPP i da se ne smiju upotrebljavati bez provjere, prednost 
se daje kvaliteti podataka, ali se ulažu trajni napori kako bi podaci bili brže dostupni (upitnik s 2 000 varijabli koji se 
svake godine provodi u 28 država članica na otprilike 85 000 poljoprivrednih gospodarstava).
Nadalje, vrijeme potrebno kako bi provjereni podaci iz FADN-a postali dostupni nije dulje nego što je to slučaj za 
podatke iz drugih izvora u kojima su potrebne iscrpne provjere podataka i potvrđivanje podataka o pojedinačnim 
poljoprivrednim gospodarstvima.
Analize utemeljene na FADN-u koje je objavila Komisija uključuju procjene kojima se omogućuje analiza podataka 
s dužom perspektivom od dostupnih godišnjih skupova podataka.
Nadalje, zajedničkim naporima koje ulažu Komisija i države članice već se jasno poboljšala kvaliteta podataka koji će 
biti dostupni za evaluaciju reforme ZPP-a iz 2013.
Odgovori Komisije 64
72
Moguće financiranje EU-a u Rumunjskoj iznosi 160 eura pomnoženo sa 6 000 uzoraka poljoprivrednih gospo -
darstava, odnosno 960 000 eura godišnje. Komisija je svjesna poteškoća s iskorištavanjem dostupnih sredstava 
u toj državi članici (iako se iz najnovijih podataka može zaključiti da se novac sada upotrebljava za unaprjeđenje 
sustava IT-a za prikupljanje podataka), ali procjenjuje da će taj iznos biti dovoljan za unaprjeđenje sustava FADN-a 
u Rumunjskoj.
Nakon nedavnih poboljšanja FADN-a u Španjolskoj, ministarstvo poljoprivrede ponovno je počelo objavljivati 
podatke utemeljene na FADN-u na svojem web -mjestu i u „Anuario de Estadísticas Agrarias”. To je dobrodošao prvi 
korak prema uporabi podataka u nacionalne svrhe.
Vidjeti isto odgovor Komisije na točku 68.
73
Kvalitetan okvir za FADN postoji i sastoji se od pravnog, ustrojstvenog i postupovnog dijela:
–  zahtjevi za FADN i za podatke iz FADN-a utvrđeni su u njegovoj osnovnoj uredbi,
– provjera kvalitete podataka dobivenih od države članice i predviđene mjere za poboljšanje kvalitete opisani su 
u službenom poslovniku odjela zaduženog za FADN.
Pravila kojima se uređuje FADN jasno uključuju pojam „propisno ispunjenih izvještaja za poljoprivredno gospodar -
stvo” i provjeru Komisije (članci 11. i 13. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/220).
74
Točnost podataka dostavljenih Komisiji ocjenjuje se s pomoću istog postupka u svim državama članicama (tj. godiš -
nja provjera kvalitete podataka opisana pod: http://ec.europa.eu/agriculture/rica/collect_en.cfm#tnfqc  i posjeti na 
terenu u 3/4 zemlje svake godine).
75
Komisija je svjesna problema s uspješnošću FADN-a u pojedinim državama članicama i poduzima mjere za ukla -
njanje utvrđenih nedostataka. Uspostavljen je godišnji plan posjeta na licu mjesta zajedno s akcijskim planovima 
i sastancima na kojima se ocjenjuje ostvareni napredak u pogledu dogovorenih točaka. Primjenom tog pristupa 
ostvaren je znatan napredak u nekoliko država članica. Primjeri su sljedeći:
–  nakon posjeta Španjolskoj 2014. i postupka provedenog nakon tog posjeta, španjolska nadležna tijela povećala 
su broj zaposlenih koji rade s FADN-om, izmijenila su uvjete iz ugovora sa subjektima koji prikupljaju podatke te 
su istražila nedostatke u podacima i tako omogućila ponovnu uporabu i objavu podataka iz FADN-a;
–  nakon posjeta Danskoj 2013. i Finskoj 2015. i postupaka provedenih nakon tih posjeta analizirani su neki proble -
mi u provedbi uzoraka i predložena su rješenja koja se trenutačno provode.
Grčki FADN dio je akcijskog plana i protokola za suradnju među različitim nacionalnim tijelima koja sudjeluju 
u prikupljanju poljoprivredne statistike kojim se statistički podaci o poljoprivredi i administrativni podaci nastoje 
objediniti u jedinstveni sustav administrativnih i statističkih podataka primarnog sektora. Taj akcijski plan uključen 
je u reviziju Memoranduma o razumijevanju za Grčku iz 2014. koji uključuje popis mjera i referentnih vrijednosti 
dogovorenih između službi Komisije za rješavanje zabrinjavajućih pitanja u odnosu na koja su se grčka nadležna 
tijela obvezala postići utvrđene ciljeve.
Odgovori Komisije 65
76
Vidjeti odgovor Komisije na točku 70.
81
Ciljevi sustava izravnih plaćanja kao cjeline utvrđeni su u uvodnoj izjavi 24. Uredbe Vijeća (EU) br. 1782/2003. Ciljevi 
plaćanja povezanih s „ekologizacijom”, plaćanja za područja s prirodnim ograničenjima, mlade poljoprivrednike, 
plaćanja za dobrovoljne proizvodno vezane potpore i plaćanja malim poljoprivrednicima utvrđeni su u uvodnim 
izjavama 37., 46., 47., 49. i 54. Uredbe (EU) br. 1307/2013.
Vidjeti i odgovor Komisije na točku 82.
82
Komisija smatra da će ocjenjivanje ostvarenja ciljeva ZPP-a povezanih s dohotkom uvijek uključivati stručnu evalua -
ciju utemeljenu na velikom broju informacija. To je djelomično posljedica raznolikosti sektora poljoprivrede u EU-u. 
Razlog tomu mogu biti i prilagodbe u sektoru poljoprivrednih gospodarstava ili izvan njega koje imaju pozitivan (ili 
negativan) utjecaj na dugoročne izglede u pogledu dohotka poljoprivrednih gospodarstava, ali se ne priopćavaju 
jasno uporabom manjeg broja jednostavnih pokazatelja. Sva tumačenja ciljeva iz Ugovoru i svi pristupi evaluaciji 
ostvarenja tih ciljeva moraju biti dovoljno široki da bi se mogla opravdati takva složenost.
Evaluaciju otežava činjenica da se izravnim plaćanjima omogućuje istovremeno ostvarenje nekoliko ciljeva i da su 
državama članicama dostupne različite mogućnosti za provedbu izravnih plaćanja. Međutim, prednosti ove situa -
cije veće su od nedostataka. Ostvarivanje ekonomskih i okolišnih ciljeva izravnim plaćanjima u nekim je pogledima 
učinkovit pristup politici i njime se naglašava da „održivost” ima više dimenzija.
83
Kriterije „RACER” koje navodi Sud pokazatelji bi trebali slijediti samo kada je to moguće . Ako nema izravnog pokaza -
telja, prema potrebi će se možda morati upotrebljavati zamjenski pokazatelji5.
84
Dostupni su podaci o dohotku od poljoprivrede (faktorski prihod i poduzetnički prihod) i Komisija ih objavljuje na 
internetu. Promjene u vrijednostima pokazatelja moraju se tumačiti i staviti u kontekst kako bi se mogla uspostaviti 
uzročno-posljedična veza s mjerama politike. To je uloga evaluatora u postupku evaluacije politike jer se iz pokaza -
telja neće moći dobiti informacije o tome što je uzrokovalo promjenu njegove vrijednosti.
85
Čak i ako ne postoji fiksni cilj, na temelju pokazatelja može se zaključiti povećava li se dohodak ili ne. Neto učinak 
mjera i njihov doprinos razvoju može se ocijeniti tek u fazi evaluacije, kada se uzme u obzir kontekst, utjecajni čim -
benici i slično. To se nikada ne može neposredno iščitati iz pokazatelja.
5  Vidjeti: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , str. 250.-251.
Odgovori Komisije 66
Okvir 4. Prva alineja
Komisija je zajedno s državama članicama razvila skup pokazatelja iz čije bi kombinacije  evaluatori trebali moći 
dobiti potrebne informacije.
Svrha je pokazatelja izvijestiti o ovisnosti poljoprivrednika o izravnim plaćanjima, a ne njihovu dohotku.
Vidjeti i odgovor Komisije na točku 38.
Okvir 4. Druga alineja
Pokazatelj varijabilnosti dohotka poljoprivrednih gospodarstava, koji se temelji na podacima iz FADN-a, ne može 
pružiti važne informacije o ukupnoj djelotvornosti izravnih plaćanja jer se u izračunu tog pokazatelja ne uzimaju 
u obzir izravna plaćanja. Pokazateljem se mjeri nestabilnost dohotka poljoprivrednog gospodarstva bez izravnih 
plaćanja (ili drugi odnos s javnim sektorom, npr. porezi).
Okvir 4. Treća alineja
Svrha dodane vrijednosti pokazatelja za primarne proizvođače nije pružiti informacije o dohotku, već o konkuren -
tnosti poljoprivrednika u lancu proizvodnje hrane.
86
Relevantni su podaci dostupni (npr. pokazatelji realizacije).
87
Iz samih pokazatelja ne mogu se dobiti informacije o učinkovitosti ili alternativnim scenarijima. To se može postići 
evaluacijom i procjenom učinka.
Zaključci i preporuke
88
U okviru revizije često se pokazatelji o raspoloživom dohotku povezuju s analizom djelotvornosti izravnih plaća -
nja. Međutim, dohodak nije jedini cilj ZPP-a i izravna plaćanja nisu jedini instrument ZPP-a koji utječe na dohodak 
te njihov učinak nije ograničen na dohodak jer se njima podupire zajednička isporuka privatnih i javnih dobara. 
U članku 110. stavku 3. Uredbe (EU) br. 1306/2013 jasno je propisano da se ocjenjuje zajednički učinak svih instrume -
nata ZPP-a u odnosu na zajedničke ciljeve ZPP-a. Drugim riječima, izravnim plaćanjima u obliku plaćanja po površini 
pridonosi se ne samo potpori dohotku poljoprivrednika, već i drugim ciljevima povezanima s uporabom zemljišta, 
kao što je zaštita tla, jačanje biološke raznolikosti i ublažavanje klimatskih promjena. Izravnim se plaćanjima zajedno 
s drugim instrumentima ZPP-a, kao što su agrookolišne i klimatske mjere u ruralnom razvoju, pridonosi ostvarenju 
tih ciljeva.
89
Iako izravna plaćanja zaista čine više od 2/3 proračuna ZPP-a, 30 % tog iznosa bit će povezano s usklađenošću 
europskih poljoprivrednika s održivom poljoprivrednom praksom koja pogoduje kvaliteti tla, bioraznolikosti i oko -
lišu općenito.
Odgovori Komisije 67
90
Komisija upotrebljava i pouzdane izvore podataka i nastoji izbjegavati nepotrebno administrativno opterećenje. 
Dodanu vrijednost podataka treba ocjenjivati u odnosu na opterećenje i resurse koji su bili potrebni za prikupljanje 
tih podataka.
91
Pojedinačni pokazatelji i alati imaju prednosti i nedostatke, ali cijelim sustavom osigurava se najbolja moguća rav -
noteža između potreba za informacijama i povezanih troškova i administrativnog opterećenja.
Nadalje, ono što se smatralo ograničenjima u statističkim podacima zapravo je prikaz glavnih značajki izvora 
podataka.
92 – Zajednički okvir za praćenje i evaluaciju (ZOPE) ZPP-a
ZOPE je sveobuhvatan skup pokazatelja za ocjenjivanje učinka, rezultata i ostvarenja ZPP-a u cjelini. Za svaki su 
pokazatelj jasno navedeni odgovarajući izvori podataka.
U Ugovoru postoji veza između povećanja poljoprivredne produktivnosti i osiguravanja primjerenog životnog 
standarda poljoprivredne zajednice, osobito povećanjem osobne zarade osoba koje se bave poljoprivredom. Stoga 
se treba usredotočiti na dohodak od poljoprivrede jer je taj dohodak najvažniji za ZPP . Stoga je vrlo važno imati 
reprezentativne podatke o dohotku od poljoprivrednih djelatnosti (u odnosu na raspoloživi dohodak poljoprivred -
nih gospodarstava). Ti se podaci mogu usporediti s prosječnim plaćama u drugim sektorima gospodarstva kako bi 
se mogla opravdati potpora EU-a dohotku poljoprivrednih gospodarstava.
1. preporuka – Razvijanje okvira za prikupljanje i usporedbu važnih informacija 
o dohocima poljoprivrednika
Komisija djelomično prihvaća ovaj dio preporuke i razmotrit će način njezine provedbe.
Komisija smatra da bi se mogao pojačati postojeći okvir za pružanje informacija o prihodu od poljoprivrednih djelat -
nosti, ali da bi administrativno opterećenje koje bi nastalo razvojem okvira za pružanje informacija o raspoloživom 
dohotku kućanstava poljoprivrednih gospodarstava moglo biti veće od mogućih koristi. Bilo bi teško utvrditi pravnu 
osnovu potrebnu za takvo prikupljanje podataka.
Raspoloživi dohodak kućanstava poljoprivrednih gospodarstava mnogo je širi pojam od dohotka poljoprivrednih 
gospodarstava. ZPP-om se osigurava potpora dohotku poljoprivrednika tako što se podupiru njihove poljopri -
vredne djelatnosti. Stoga je važno analizirati razvoj dohotka od poljoprivrednih djelatnosti kako bi se moglo ocije -
niti je li cilj ostvaren.
Komisija prihvaća ovaj dio preporuke.
93
Ono što se smatralo ograničenjima u statističkim podacima zapravo je prikaz glavnih značajki izvora podataka.
94
Komisija prima na znanje primjedbu i opseg mogućeg daljnjeg razvoja ERP-a.
Odgovori Komisije 68
2. preporuka – Razvoj ERP-ova
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija planira učiniti sljedeće:
–  razviti ekonomske račune u poljoprivredi (ERP) u cilju pružanja iscrpnijih informacija o čimbenicima koji utječu 
na dohodak od poljoprivrede,
–  provesti istraživanje kako bi ispitala mogu li se ERP-ovi dalje razviti u cilju pružanja razumne procjene ekonom -
ske vrijednosti javnih dobara koje poljoprivrednici proizvode,
–  razgovarati s državama članicama o mogućnosti formalne uspostave operativnih instrumenata za pokrivanje 
regionalnih ERP-ova,
–  preispitati upotrebljavaju li se informacije iz ERP-a na odgovarajući način u pokazateljima dohotka.
95
FADN je uspostavljen za prikupljanje računovodstvenih podataka potrebnih za, primjerice, sljedeće:
(a) godišnje utvrđivanje dohodaka poljoprivrednih gospodarstava obuhvaćenih područjem istraživanja; i
(b) poslovnu analizu poljoprivrednih gospodarstava.
Njime je obuhvaćeno više od 90 % izravnih plaćanja. Korisnici koji nisu obuhvaćeni uglavnom su poljoprivrednici 
zaposleni na pola radnog vremena ili poljoprivrednici koji se bave proizvodnjom za vlasite potrebe i koji su ispod 
odgovarajućih graničnih vrijednosti istraživanja i primaju samo mali dio ukupnog proračuna. Nije vjerojatno da ti 
korisnici sastavljaju izvještaje o poljoprivrednom gospodarstvu koji bi se mogli upotrijebiti u FADN-u.
Komisija smatra da su postojeći pokazatelji dohotka od poljoprivrede u mjeri u kojoj je to moguće utemeljeni na 
postojećem stanju poljoprivrede i da se njima osiguravaju dovoljni i dosljedni podaci o najvećem mogućem udjelu 
korisnika mjera ZPP-a.
Podaci o drugim dohocima povezanima s poljoprivredom (druge dohodovne aktivnosti koje su izravno povezane 
s gospodarstvom) djelomično su uključeni u FADN od 2010. Taj je aspekt dodatno pojačan u novom skupu podataka 
koji će se prikupljati od računovodstvene godine 2014.
3. preporuka – Razvoj sinergija između FADN-a i drugih statističkih alata
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija smatra da su postojeći pokazatelji dohotka od poljoprivrede u mjeri u kojoj je to moguće utemeljeni na 
postojećem stanju poljoprivrede i da se njima osiguravaju dovoljni i dosljedni podaci o najvećem mogućem udjelu 
korisnika mjera ZPP-a.
Podacima iz FADN-a već su obuhvaćene gotovo sve subvencije EU-a. U pogledu pokrivenosti malih poljoprivrednih 
gospodarstava/korisnika, Komisija će se osloniti na bolju uporabu administrativnih izvora podataka s obzirom na to 
da ta poljoprivredna gospodarstva nemaju dovoljno kvalitetne podatke da mogu osigurati da se njihovo sudjelova -
nje u FADN-u temelji na računovodstvenoj i knjigovodstvenoj praksi.
96
Komisija je ponovno uvela zahtjev za opise metodologije ERP-a kako bi dobila najnovije informacije o metodologiji 
ERP-ova i izvorima podataka kojima se koriste države članice.
Odgovori Komisije 69
4. preporuka – Poboljšavanje kvalitete ERP-ova
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija planira uvesti redovito izvješćivanje o ERP-ovima i ocjenjivanje usklađenosti kako bi dobila razumno jam -
stvo da države članice uspostavljaju okvir za osiguranje kvalitete.
97
Veličina uzorka ne ovisi isključivo o ukupnom broju poljoprivrednih gospodarstava, već se njime osigurava pokrive -
nost poljoprivrednih djelatnosti u skladu s raznolikošću poljoprivrednog sektora u pogledu vrste i veličina poljopri -
vrednih gospodarstava u svakoj regiji. Stoga se za određeni udio poljoprivrednih gospodarstava može smatrati da je 
reprezentativan ili ne ovisno o sličnosti poljoprivrednih gospodarstava u istoj skupini.
U pogledu nedovoljnih sredstava, procjenjuje se da je u nekim zemljama koje je posjetio Sud, primjerice Rumunj -
skoj, moguće financiranje EU-a dovoljno za unaprjeđenje sustava FADN-a.
98
Komisija je svjesna problema s uspješnošću FADN-a u pojedinim državama članicama i poduzima mjere za ukla -
njanje utvrđenih nedostataka. Uspostavljen je godišnji plan posjeta na licu mjesta zajedno s akcijskim planovima 
i sastancima na kojima se ocjenjuje ostvareni napredak u pogledu dogovorenih točaka. Primjenom tog pristupa 
ostvaren je znatan napredak u nekoliko država članica.
5. preporuka – Poboljšavanje kvalitete FADN-a
Komisija prihvaća ovu preporuku i već provodi neke njezine dijelove.
Komisija je svjesna problema s uspješnošću FADN-a u pojedinim državama članicama i već su poduzete mjere za 
uklanjanje postojećih nedostataka. Provodi se godišnji plan posjeta na licu mjesta zajedno s akcijskim planovima 
i sastancima na kojima se ocjenjuje ostvareni napredak u pogledu dogovorenih točaka. Posljednjih godina primje -
nom tog pristupa ostvaren je znatan napredak u nekoliko država članica. Nadalje, neki od nedostataka utvrđenih 
tijekom prethodne revizije Suda već su uklonjeni i riješeni.
99
Ciljevi sustava izravnih plaćanja kao cjeline utvrđeni su u uvodnoj izjavi 24. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1782/2003. Ciljevi 
plaćanja povezanih s „ekologizacijom”, plaćanja za područja s prirodnim ograničenjima, mlade poljoprivrednike, 
plaćanja dobrovoljne proizvodno vezane potpore i plaćanja malim poljoprivrednicima utvrđeni su u uvodnim 
izjavama 37., 46., 47., 49. i 54. Uredbe (EU) br. 1307/2013. Komisija smatra da će ocjenjivanje ostvarenja ciljeva ZPP-a 
povezanih s dohotkom uvijek uključivati stručnu evaluaciju utemeljenu na velikom broju informacija. Sva tumačenja 
ciljeva utvrđena u Ugovoru i svi pristupi evaluaciji ostvarenja tih ciljeva moraju biti dovoljno široki da bi se mogla 
opravdati takva složenost.
Evaluacija je još složenija zbog različitih mogućnosti koje su dostupne državama članicama za provedbu izravnih 
plaćanja. Međutim, prednosti ove situacije veće su od nedostataka jer države članice mogu djelotvornije riješiti 
određene situacije u svojim poljoprivrednim sektorima zahvaljujući različitim mogućnostima koje su dostupne 
u pogledu provedbe izravnih plaćanja.
Odgovori Komisije 70
100
Komisija smatra da se pokazateljima definiranima u kontekstu postojećeg okvira za praćenje i evaluaciju osigurava 
najbolja ravnoteža između potrebe za informacijama za ocjenjivanje uspješnosti ZPP-a i povezanih troškova i admi -
nistrativnog opterećenja.
Svaki pokazatelj neizbježno ima određena ograničenja. Komisija iz tog razloga upotrebljava skup pokazatelja i poda -
taka. Informacije o uspješnosti u ostvarenju ciljeva ne mogu se dobiti na temelju samih pokazatelja, već je potrebna 
dubinska analiza. Neto učinak mjera i njihov doprinos razvoju može se ocijeniti tek u fazi evaluacije, kada se uzme 
u obzir kontekst, utjecajni čimbenici i slično. To se nikada ne može neposredno iščitati iz pokazatelja.
6. preporuka – Poboljšavanje mjerenja uspješnosti mjera ZPP-a kojima se podupiru 
dohodci poljoprivrednika
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija će dalje poticati dobru praksu evaluatora da za ocjenjivanje ostvarenih rezultata upotrebljavaju dodatne 
podatke dopunjujući, ovisno o slučaju, podatke prikupljene s pomoću okvira za praćenje i evaluaciju, iako će se 
proširenjem okvira dodatnim podacima stvoriti neopravdano administrativno opterećenje.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
Dohodak i životni standard poljoprivrednika posebno su 
istaknuta pitanja zajedničke poljoprivredne politike EU-a. 
Gotovo jedna trećina proračuna EU-a i dalje je izravno ili 
neizravno namijenjena potpori dohotku poljoprivrednika.
Sud je ispitao sustav koji je Komisija uspostavila za 
mjerenje dohotka poljoprivrednika i  uspješnost mjera 
EU-a čiji je cilj pružiti potporu dohotku poljoprivrednika.
Sud u svojim opažanjima iznosi da sustav nije dovoljno 
dobro osmišljen te da su količina i kvaliteta statističkih 
podataka upotrijebljenih za analiziranje dohodaka 
poljoprivrednika znatno ograničene.
Sud preporučuje Komisiji da razvije sveobuhvatniji okvir 
za pružanje informacija o  dohotku poljoprivrednika te da 
unaprijedi postojeće mehanizme kojima se jamči kvaliteta 
podataka o dohotku. Komisija bi također od samog 
početka trebala utvrditi odgovarajuće operativne ciljeve 
i osnovne vrijednosti prema kojima se može mjeriti 
uspješnost mjera EU-a čiji je cilj pružiti potporu dohotku 
poljoprivrednika.