Ova se Komunikacija temelji na dvama izvješćima Komisije. Prvo, koji je objavljeno zajedno s Komunikacijom, usmjereno je na praktične smetnje i prepreke jedinstvenom tržištu kako ih doživljavaju poduzeća. Temelji se na izvorima u kojima su zabilježene percepcije poduzeća koja namjeravaju biti ili su već aktivna na jedinstvenom tržištu. To su, primjerice, ankete provedene u poduzećima, baze podataka i analize. Osim toga, provedeno je savjetovanje s gospodarskim komorama kako bi se dobila potpunija slika o različitim smetnjama. Analiza se temelji i na internom stručnom znanju Komisije. Smetnje su uključene u ovo izvješće ako na njih upozorava znatan postotak ispitanih poduzeća i/ili ako drugi izvori dosljedno govore o njima kao smetnjama. Drugo izvješće, Pregled potrošačkih uvjeta u EU-u, objavljeno u studenome 2019., oslanja se na osnovno istraživanje stavova potrošača o prekograničnoj trgovini. U oba izvješća daje se prikaz prepreka na jedinstvenom tržištu kako ih doživljavaju korisnici, ali se ne tvrdi da su sve nabrojane.

Prilagodba jedinstvenog tržišta današnjim izazovima ambiciozan je cilj, a bolje funkcioniranje jedinstvenog tržišta oslobodilo bi neiskorišteni gospodarski potencijal. U nedavno ažuriranoj studiji Europskog parlamenta „Pregled troškova nedjelovanja na europskoj razini” procjenjuje se da bi koristi uklanjanja preostalih prepreka potpuno funkcionalnom jedinstvenom tržištu robe i usluga mogle iznositi 713 milijardi EUR do kraja 2029.

EU je odabrao put veće integracije, pa danas imamo najveće jedinstveno tržište na svijetu, s više od 447 milijuna potrošača i do 56 milijuna radnih mjesta koja ovise o trgovini unutar jedinstvenog tržišta.

Te nacionalne zahtjeve u području usluga poduzeća redovito ističu kao važnu prepreku. 71 % ispitanika koji su sudjelovali u nedavnom istraživanju europskih gospodarskih komora navelo ih je kao znatnu ili vrlo veliku prepreku (81 % pružatelja usluga te 60 % proizvođača gotovih proizvoda). Zahtjevi u pogledu pristupa i obavljanja djelatnosti utvrđeni su kao važne prepreke za mnoge regulirane profesije (kao što su računovođe, porezni savjetnici, revizori, zanimanja u građevinarstvu, arhitekti i inženjeri, pravničke profesije, agenti za intelektualno vlasništvo) i za usluge maloprodaje. Kad je riječ o reguliranim profesijama, zbog zahtjeva za ulazak dolazi do različitih problema kao što su otežan pristup djelatnostima koje su ograničene na određenu profesiju (za što su potrebne posebne kvalifikacije i ispunjavanje drugih uvjeta kao što je obvezno članstvo u strukovnom tijelu) ili obvezno odobrenje za obavljanje djelatnosti. Zahtjevi u pogledu obavljanja djelatnosti uključuju ograničenja oglašavanja, ograničenja u pogledu pravnog oblika ili vlasničke strukture, zabrane zajedničkog obavljanja profesije ili obveze osiguranja. Poduzeća u maloprodaji mogu biti suočena s nerazmjernim pravilima u pogledu otvaranja fizičkih trgovina, ali i svakodnevnih aktivnosti; to su, primjerice, pravila o lokaciji trgovina ili asortimanu proizvoda koji se prodaju, kao i ograničenja akcijskih prodaja i sniženja.

Prema nedavnom istraživanju, do 71 % MSP-ova koji su pokušali primijeniti postojeći sustav uzajamnog priznavanja za neusklađenu robu suočili se s odlukom o uskraćivanju pristupa tržištu.

Unatoč digitalizaciji javne nabave, uočeni nedostatak transparentnosti i moguće diskriminirajuće, nerazmjerno ili neobjektivno postupanje javnih naručitelja i dalje zabrinjavaju poduzeća. U nedavnoj je anketi „proizvoljnu praksu u području javne nabave” kao prepreku istaknulo 38 % poduzeća. Čini se da se taj problem vidljiv i u podacima prikupljenima na razini EU-a. Iako se stopa objavljivanja mogućnosti javne nabave u EU-u općenito poboljšala, znatno se razlikuje među državama članicama: u nekima od njih i dalje je niža od procijenjene veličine dotičnog tržišta javne nabave. Osim toga, udio javnih natječaja na temelju samo jedne ponude povećavao se od 2009. do 2018. te je 2018. dosegao 35 %.

Iako se Europskim zakonikom elektroničkih komunikacija nastojalo ukloniti niz dugogodišnjih prepreka uvođenju mreža, uključujući pravodobnu dostupnost spektra za mrežu 5G, prepreke su i dalje prisutne. Složeni i/ili opterećujući postupci za izdavanje dozvola/odobrenja prijavljeni su posebno u nizu uslužnih sektora, uključujući elektroničke komunikacije, profesionalne usluge i građevinski sektor. Konkretni problemi koje poduzeća navode uključuju nedostatak elektroničkih postupaka, prestroge zahtjeve u pogledu dokumentacije (uključujući za ovjereni prijevod i preslike), visoke pristojbe, duge rokove u kojima su tijela dužna donijeti odluku. Primjerice, poduzeća koja postavljaju elektroničke komunikacijske mreže i upravljaju tim uslugama, uključujući 5G, suočavaju se s brojnim poteškoćama (opterećujući administrativni postupci za dobivanje građevinskih dozvola; visoke pristojbe u odnosu na potrebe za ulaganjima, posebno za dodjelu spektra; problemi s pristupom informacijama i nedostatak informacija o postojećoj fizičkoj infrastrukturi, kao što su vodovi ili stupovi itd.). To dovodi do sporijeg, skupljeg i manje učinkovitog uvođenja elektroničkih komunikacijskih mreža, koje su ključne za razvoj jedinstvenog digitalnog tržišta.

Nedostatak vještina može usporiti integraciju jedinstvenog tržišta. Ako na tržištu radne snage nedostaju određene vještine, to može spriječiti poduzeće koje uspješno posluje u jednoj državi članici da se proširi i poslovno nastani drugdje na jedinstvenom tržištu, npr. izvan matične zemlje. Dostupnost kvalificirane radne snage ili iskusnog rukovodećeg osoblja sve se više ističe kao najvažniji problem s kojim se posljednjih godina suočavaju MSP-ovi (2019. je to navelo 26 % MSP-ova). Konkretnije, 2018. je 53 % poduzeća koja su zaposlila ili pokušala zaposliti stručnjake za IKT izvijestilo o poteškoćama u popunjavanju slobodnih radnih mjesta u usporedbi s 41 % prethodne godine. Osim toga, skupi postupci za priznavanje stručnih kvalifikacija u reguliranim profesijama (kao što su inženjeri u mnogim državama članicama) ograničavaju mobilnost radnika.

Pet od devet gospodarskih komora koje su Komisiju izvijestile o poteškoćama svojih članova u prekograničnoj trgovini navode probleme u vezi s registracijom poslovnih aktivnosti u EU-u, uglavnom pri registraciji poduzeća na internetu. To je potvrđeno u nedavnoj anketi o poslovanju u EU-u koju su pripremila nizozemska nadležna tijela, u kojoj je 27 % ispitanika navelo isti problem. Čini se da to viđenje podupiru i podaci Komisije. Prema rezultatima javnog savjetovanja iz 2016. povezanog s pripremom prijedloga o jedinstvenom digitalnom pristupniku, smatralo se da je registracija pravne osobe jedan od triju prioritetnih postupaka koji bi trebali biti dostupni na internetu. Tijekom javnog savjetovanja povezanog s pripremom prijedloga za EU-ov paket o pravu trgovačkih društava iz 2018., koji je sad donesen, poslovne organizacije (70 %) i države članice (64 %) izrazile su snažnu potporu uvođenju novih pravila o potpuno elektroničkom postupku registracije društava s ograničenom odgovornošću i podnošenju informacija o trgovačkim društvima u poslovne registre.

Neusklađenost u području oporezivanja i dalje je jedna od glavnih poteškoća s kojima se suočavaju poduzeća pri prekograničnom poslovanju. Trebalo bi poduzeti dodatne napore za smanjenje razlika u poreznim sustavima i ponovno razmotriti zahtjev o jednoglasnom odlučivanju u Vijeću. Prema godišnjem izvješću o europskim MSP-ovima za 2017./2018., 63 % MSP-ova smatra da je „oporezivanje u inozemstvu presloženo” i ističu ga kao prepreku za izvoz (i poslovni nastan). U nedavnim izvješćima nizozemskih i finskih gospodarskih tijela i udruženja naglašava se da je usklađivanje u području PDV-a prepreka poslovanju na jedinstvenom tržištu za svakog petog ispitanika. To je potvrđeno izvješćem Komisije u kojem je utvrđeno da se troškovi usklađivanja povezani s PDV-om povećavaju s prekograničnom aktivnošću. Slična je situacija za troškove usklađivanja u području poreza na dobit poduzeća. Kao i u domaćem kontekstu, MSP-ovi se suočavaju s više poteškoća nego velika poduzeća. Prema jednoj anketi, izravni troškovi ispunjavanja poreznih obveza procijenjeni su na približno 2 % plaćenog poreza za velika poduzeća, dok je za MSP-ove postotak bio oko 30 % plaćenog poreza . Prema drugom istraživanju o relativnom opterećenju tj. troškovima ispunjavanja obveza za izravne i neizravne poreze u 19 država članica EU-a, MSP-ovi troše 2,5 % prometa na troškove ispunjavanja poreznih obveza, dok ti troškovi čine samo 0,7 % prometa velikih poduzeća.

Isto tako, poduzeća ponekad ne mogu nabavljati robu iz zemlje po vlastitom izboru. Trgovci na malo žale se na ta teritorijalna ograničenja opskrbe koja su nametnuli dobavljači kako bi ih nagnali na to da kupuju u svojoj zemlji. Takvom se praksom vjerojatno krši pravo tržišnog natjecanja i fragmentira jedinstveno tržište, na štetu potrošača i poduzeća.

Prije stupanja na snagu Uredbe o geografskom blokiranju jedan od najčešćih problema potrošača s internetskom prekograničnom kupnjom bio je povezan s geografskim blokiranjem. Čini se da se situacija poboljšala nakon stupanja na snagu Uredbe o geografskom blokiranju; naime, samo je 14 od 200 internetskih stranica provjerenih u nedavnoj istrazi vršilo (nezakonito) preusmjeravanje bez pristanka potrošača. To, međutim, ne znači da su nestale sve prepreke povezane s prekograničnom prodajom. U 53 slučaja potrošači nisu bili obaviješteni da se kupljena roba ne može isporučiti u zemlje koje je trgovac opsluživao. Osim toga, u izvješću Flash Eurobarometar 477b navodi se da prekogranični pristup audiovizualnom sadržaju često ne funkcionira (u približno polovini slučajeva), uglavnom zbog uskraćivanja pristupa na temelju lokacije. Zabrinjava i činjenica da proizvođači sadržaja / nositelji prava u svojem sporazumu o licenciranju autorskih prava ograničavaju prekograničnu dostupnost sadržaja. U tom će se kontekstu uskoro donijeti izvješće o evaluaciji Uredbe o geografskom blokiranju.

Jezične prepreke

13.Mnoga anketirana poduzeća smatraju da je jezik prepreka.

„Jezične prepreke” navelo je 36 % poduzeća u nedavnoj anketi europskih gospodarskih komora. Slično tome, „nedostatak jezičnih vještina” navelo je kao prepreku 32 % MSP-ova koji dosad nisu izvozili te 10 % MSP-ova s izvoznim iskustvom u pet najvećih država članica.

Zaključak

Čini se da poduzeća i potrošači nailaze na prepreke koje uključuju, ali često i nadilaze, regulatorne prepreke koje se obično uklanjaju zakonodavstvom EU-a. Osim toga, druge smetnje možda nisu regulatorne ili administrativne prirode, već imaju praktičnu narav, ali su jednako važne. U praksi se poduzeće ili potrošač često suočava s nekoliko ograničenja istodobno kada posluje unutar EU-a. U konačnici, korisnici kojima ta situacija najviše šteti jesu MSP-ovi te stručna radna snaga.

II.Temeljni uzroci 13 najčešćih prepreka i upute za daljnje djelovanje na razini EU-a i nacionalnoj razini

Za prethodno opisane prepreke utvrđeno je pet temeljnih uzroka. Neki mogu biti u nadležnosti EU-a, neki u nadležnosti država članica, dok su neki u obje kategorije. Neki čimbenici nisu, ili su tek djelomično uzrokovani javnim politikama; oni mogu proizlaziti iz određenog ponašanja potrošača ili poslovnih odluka poduzeća. Svaki temeljni uzrok relevantan je za barem jednu od 13 prepreka iz odjeljka I. koje poduzeća i potrošači najčešće spominju, kako je navedeno u tablici u nastavku. Za svaki temeljni uzrok predviđeni su prioriteti za mjere koje se odnose na njih, uključujući postojeće i moguće buduće inicijative.





Tablica: relevantnost temeljnih uzroka za 13 prepreka i smetnji koje ističu poduzeća i potrošači





Prijavljene prepreke i smetnje u koracima koje poduzima poduzeće/potrošač Temeljni uzroci 1. Regulatorne odluke na razini EU-a i na nacionalnoj razini 2. Prenošenje, provedba i izvršavanje zakonodavstva EU-a 3. Upravni kapaciteti i praksa 4. Opća poslovna i potrošačka

klima u državama članicama 5. Temeljni uzroci koji nisu povezani s javnim politikama Restriktivna nacionalna pravila i ograničena uloga zakonodavstva EU-a Zakonodavstvo EU-a ostavlja manevarski prostor u usklađivanju i/ili praksi država članica („prekomjerna regulacija”) Zahtjevi koji su opravdani razlozima javne politike Složeno zakonodavstvo EU-a Nesavršeno prenošenje direktiva EU-a Neodgovarajuća provedba zakonodavstva EU-a Neodgovarajuće izvršavanje zakonodavstva EU-a Nedostatna ili neusklađena rješenja e-uprave na nacionalnoj razini Nedovoljna koordinacija između Komisije i nacionalnih uprava te među nacionalnim upravama Nedovoljno osoblja ili stručnog znanja na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini 1 Poteškoće s dobivanjem informacija (B, C) × × × × × 2 Složeni administrativni postupci za prekograničnu prodaju robe ili usluga (B) × × × × × × × × × × × 3 Neravnopravan pristup javnoj nabavi (B) × × × × × × 4 Neučinkovitosti u vezi s dodatnim tehničkim zahtjevima, normama i drugim pravilima u određenim sektorima na nacionalnoj razini (B) × × 5 Pitanja koja se odnose na zahtjeve u vezi s pristupom i obavljanjem djelatnosti (B u uslužnom sektoru) × × × × × × × × 6 Zahtjevi za prekograničnu kupnju odbijeni ili preusmjereni (B, C) × × × 7 Manje povjerenja u prekograničnu kupnju na internetu (C) × × 8 Potrošači su meta prijevara prekograničnog podrijetla (C) × × 9 Opterećujući postupci zbog razlika u poreznim sustavima i upravama (B) × × × × × 10 Problemi povezani s rješavanjem trgovinskih/građanskih sporova i naplatom potraživanja (B) × × × × 11 Problemi pri registraciji pravne osobe u drugoj državi članici (B) × × × × × × × 12 Problemi zbog nedostatka i neusklađenosti vještina (B) × × × 13 Jezik kao prepreka (B, C) × ×

Legenda: (B): poduzeća, (C): potrošači

1.Regulatorne odluke na razini EU-a i na nacionalnoj razini

Restriktivna nacionalna pravila i uloga zakonodavstva EU-a

Poduzeća koja posluju na jedinstvenom tržištu često se suočavaju s restriktivnim nacionalnim pravilima. To može biti poseban problem u sektorima u kojima države članice primjenjuju restriktivne i često različite regulatorne pristupe, uključujući u područjima u kojima su češće inovacije i novi poslovni modeli. Komisija je utvrdila nekoliko prioritetnih područja za daljnje zakonodavne inicijative kao odgovor na neke od prepreka o kojima se izvješćuje u odjeljku I., a koje bi poduzećima i potrošačima trebale olakšati prekograničnu aktivnost. Neke od glavnih inicijativa odnose se na zelenu tranziciju i digitalnu transformaciju te su navedene u programu rada Komisije za 2020. Oni uključuju razvoj jedinstvenog tržišta za održive proizvode, umjetnu inteligenciju, podatke i digitalne usluge.

Restriktivna nacionalna pravila posebno su važna u uslugama i uključuju, primjerice, zahtjeve u pogledu pristupa i obavljanja djelatnosti za određena područja ili profesije, među ostalim, sustave obveznog odobrenja, obvezno članstvo u komori za niz profesionalnih usluga, zahtjeve u pogledu osiguranja ili ograničenja korporativnih struktura. Ako je pravom EU-a već osiguran okvir za procjenu takvih ograničenja (Direktiva o uslugama, Direktiva o ispitivanju proporcionalnosti itd.), Komisija će u interesu bržih rezultata svoje napore usmjeriti na bolju provedbu i osiguravanje primjene u skladu s današnjim Dugoročnim akcijskim planom za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta.

Različiti i restriktivni regulatorni pristupi postoje i u područjima u kojima EU nema ili ima ograničene zakonodavne ovlasti (socijalno osiguranje ili obrazovanje) i/ili u područjima u kojima se prema Ugovoru zahtijeva jednoglasnost (oporezivanje). To ne znači da zakonodavne inicijative nisu moguće, kako je nedavno pokazano u području izravnog oporezivanja. EU je donio direktivu za poboljšanje rješavanja sporova u izravnim poreznim pitanjima, posebno upotrebom obvezne arbitraže. Nadalje, Vijeće je nedavno prihvatilo prijedlog Komisije o reviziji pravila o oslobođenjima od PDV-a za mala i srednja poduzeća. Program rada Komisije za 2020. uključuje i akcijski plan za borbu protiv utaje poreza te za pojednostavnjivanje oporezivanja.

Jednoglasnost je potrebna i za stvaranje pravnih oblika europskih trgovačkih društava. To ne isključuje inicijative EU-a, ali u praksi otežava postizanje dogovora o njima. Međutim, neki drugi aspekti prava trgovačkih društava usklađeni su na razini EU-a. Važno je napomenuti da će se Direktivom iz 2019. o upotrebi digitalnih alata i postupaka uskoro omogućiti poduzetnicima da u svim državama članicama osnivaju nove tvrtke ili podružnice putem interneta te na prekograničnoj osnovi diljem EU-a, a države članice imat će obvezu besplatno na internetu pružati informacije o najvažnijim uvjetima u području prava trgovačkih društava. Time bi se trebale ukloniti neke od prethodno navedenih prepreka, što bi dovelo do znatnih ušteda i povećanja učinkovitosti za poduzeća, posebno MSP-ove. Pitanja prenošenja i poštovanja pravila zabrinjavaju i Komisiju i države članice. Bolja suradnja među njima trebala bi dovesti do rješavanja tih pitanja. U „Komunikaciji o dugoročnom akcijskom planu za bolju provedbu i osiguravanje primjene pravila jedinstvenog tržišta” utvrđuju se konkretne inicijative u tom području.

Naposljetku, uloga EU-a može biti ograničena zbog potrebe poštovanja načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u određenom području.