Tijekom 2014. provedeno je dvadeset i pet početnih inspekcijskih nadzora zračnih luka, što je približno jednako broju iz 2013. Obuhvaćena su sva poglavlja (iako ne tijekom svakog inspekcijskog nadzora). Ukupni postotak temeljnih mjera za koje je u 2014. utvrđeno da su usklađene je 81 %, a to je ugrubo isti postotak kao i u prethodnim godinama.

Pozitivno je što je postupak otklanjanja nedostataka u slučaju utvrđivanja nedostataka bio prikladan u većini država članica u kojima je 2014. proveden inspekcijski nadzor i to što su mjere za osiguravanje provedbe na raspolaganju svim državama članicama.

Najčešći nedostaci utvrđeni 2014. bili su slični nedostacima koji su utvrđeni u cijelom trećem ciklusu i pretežno su se odnosili na manja neslaganja u odnosu na potpunu usklađenost nacionalnih programa zaštite zračnog prometa i na ograničenja u provedbi nacionalnih programa kontrole kvalitete. Kad je riječ o potonjem, neke države članice nisu dostatno nadzirale poznate dobavljače zaliha za opskrbu zračne luke i za opskrbu tijekom leta, uglavnom zbog nedostatnih sredstava do čega je došlo zbog pritiska na javne proračune i zbog velikog broja uključenih subjekata. U nekima od država članica u kojima je obavljen nadzor bilo je potrebno poboljšati redovit i prikladan nadzor stranih zračnih prijevoznika. Konačno, u ograničenom se broju država članica nije osiguralo potpuno poštovanje minimalne učestalosti inspekcijskog nadzora mjera zaštite u zračnim lukama.

Komisija je, prema uvjetima Uredbe (EZ) br. 300/2008, obvezna provoditi inspekcijske nadzore uprava za zaštitu zračnog prometa država članica („nadležna tijela“) i zračnih luka EU-a. Švicarska je također obuhvaćena programom Unije, a nadzor se u Norveškoj i Islandu provodi na temelju paralelnih odredbi Nadzornog tijela EFTA-e (ESA). Za provedbu inspekcijskog nadzora Komisija raspolaže timom od devet inspektora za zaštitu zračnog prometa zaposlenih na puno radno vrijeme. Podršku provedbi tog inspekcijskog nadzora pruža stotinjak nacionalnih revizora koje su imenovale države članice, Island, Norveška i Švicarska i koji su se za sudjelovanje u inspekcijskim nadzorima Komisije kvalificirali osposobljavanjem koje im je osigurala Komisija. U Prilogu 1. priložena je tablica s pregledom svih aktivnosti praćenja usklađenosti koje su do danas provele Komisija i ESA.

Ovim je izvješćem obuhvaćeno razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca 2014.

Većina utvrđenih nedostataka nastala je, kao i ranije, iz problema povezanih s ljudskim faktorom. Ti su se nedostaci uglavnom pojavljivali u područjima zaštitnog pregleda i zaštite zrakoplova te u provedbi određenih zahtjeva u područja zaštite tereta. Navedeni problemi povezani s ljudskim faktorom trebali bi se riješiti povećanim osposobljavanjem i nadzorom.

S druge strane, 2014. su se, u odnosu na prethodne godine, pokazala poboljšanja u usklađenosti sa zahtjevima u vezi sa zaštitnim kontrolama zaliha za opskrbu tijekom leta i zaliha za opskrbu zračne luke. Ta se poboljšanja mogu objasniti povećanom sviješću nakon kampanja za informiranje koje je provela Komisija i revizijom predmetnog zakonodavstva kojom su povećane jasnoća i dosljednost mjera.

4.Naknadni inspekcijski nadzori

U skladu s člankom 13. Uredbe Komisije (EU) br. 72/2010 Komisija rutinski provodi ograničeni broj naknadnih inspekcijskih nadzora. Ponovni se posjet zakazuje kad je tijekom početnog inspekcijskog nadzora utvrđeno nekoliko ozbiljnih nedostataka, ali i na temelju slučajnog uzorka kako bi se provjerila točnost nacionalnih aktivnosti praćenja sukladnosti i izvješćivanja. Četiri su takve aktivnosti obavljene tijekom 2014. i u njima je potvrđeno prikladno otklanjanje većine utvrđenih nedostataka. Međutim, u dva naknadna inspekcijska nadzora pokazalo se da je još uvijek potrebno praćenje postupka otklanjanja nedostataka za ograničen broj preostalih nedostataka, čime se ujedno potvrđuje važnost takvih naknadnih aktivnosti.

5.Procjene

Tijekom godine obavljena je procjena jedne zračne luke SAD-a u okviru radnog dogovora s Upravom za sigurnost prometa SAD-a, sklopljenog na temelju Sporazuma o zračnom prometu između EU-a i SAD-a.

Pored toga, Regulatorni odbor za zaštitu zračnog prometa razmotrio je izvješća o procjenama obavljenima na Guernseyju, Jerseyju i Otoku Manu. Na temelju toga zračne luke na tim područjima uključene su u sustav EU-a „sva sigurnost na jednom mjestu”.

6.Otvoreni predmeti, predmeti iz članka 15. i pravni postupak

Predmeti inspekcijskog nadzora ostaju otvoreni sve dok Komisija ne bude zadovoljna provedbom odgovarajuće mjere otklanjanja nedostataka. Tijekom 2014. zatvoreno je 35 predmeta (26 predmeta zračnih luka i 9 nadležnih tijela). To znači da je za svaki novi inspekcijski nadzor proveden tijekom godine zatvoren po jedan postojeći predmet inspekcijskog nadzora i da 2014. nisu stvoreni zaostaci. Ukupno je na kraju godine ostalo otvoreno 9 predmeta inspekcijskog nadzora nadležnih tijela i 16 predmeta inspekcijskog nadzora zračnih luka.

Ako se nedostaci utvrđeni u provedbi mjera zaštite u zračnoj luci budu smatrali toliko ozbiljnima da znatno utječu na ukupnu razinu zaštite civilnog zračnog prometa u Uniji, Komisija će aktivirati članak 15. Uredbe Komisije (EU) br. 72/2010. To znači da se sva ostala nadležna tijela upozoravaju na situaciju te da je potrebno razmotriti kompenzacijske mjere u pogledu letova iz predmetne zračne luke. Tijekom 2014. nije se morao otvoriti nijedan predmet na temelju članka 15.

Bez obzira na to je li članak 15. primijenjen, druga je moguća mjera, posebno u slučaju dužeg neotklanjanja nedostataka ili njihova ponavljanja, ta da Komisija pokrene postupak zbog povrede. U 2014. pokrenut je jedan postupak zbog povrede nakon inspekcijskog nadzora državne uprave. Komisija smatra da predmetna država članica nije uspjela osigurati redovito praćenje usklađenosti u pogledu određenih mjera zaštite u više zračnih luka na svojem državnom području. Na početku 2015. predmet je još bio u tijeku. Uz to, jedan postupak zbog povrede pokrenut 2013. zbog nedovoljnih aktivnosti praćenja u pogledu zračnih prijevoznika koji pružaju usluge u predmetnoj državi članici mogao bi se zaključiti tijekom 2014. nakon što se provedu provjere da je ta država članica znatno povećala broj svojih inspekcijskih nadzora.

7.Vlastite procjene država članica

Točkom 18.1. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 300/2008, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 18/2010, obvezuje se države članice da svake godine do kraja ožujka Komisiji podnesu godišnje izvješće koje obuhvaća rezultate njihovih nacionalnih aktivnosti za praćenje sukladnosti za razdoblje od siječnja do prosinca prethodne godine. Države članice dostavile su na vrijeme i u skladu s predloškom Komisije svoja izvješća za razdoblje izvješćivanja od siječnja do prosinca 2013. Najvažniji problemi utvrđeni analizom izvješća bili su slični onima iz prethodnih godina i povezani s tim da se čini da su neke države članice imale poteškoća u inspekcijskom nadzoru svih mjera zaštite, u provedbi tajnih provjera u svim traženim područjima i u osiguravanju odgovarajućih naknadnih aktivnosti. Komisija je stoga nastavila posebno isticati te probleme tijekom inspekcijskog nadzora nadležnih tijela.

DRUGI DIO

Zakonodavstvo i dopunski alati

1.Zakonodavstvo

Terorističke skupine i dalje smatraju civilno zrakoplovstvo ciljem. Kako bi se nešto učinilo protiv te prijetnje, potrebno je osigurati provedbu odgovarajućih i na riziku utemeljenih zaštitnih mjera. Komisija i države članice stoga moraju neprestano prilagođavati mjere smanjivanja rizika kako bi postigle najvišu razinu sigurnosti i istovremeno umanjile negativne operativne efekte. Novim zakonodavstvom u području zaštite zračnog prometa, donesenim 2014., dodatno će se razraditi pravni okvir na temelju Uredbe (EZ) br. 300/2008 i njezinih provedbenih propisa.

Jedna od glavnih promjena donesenih 2014. povezana je s upotrebom specijaliziranih sredstava za otkrivanje eksploziva skrivenih na putnicima. To će se postići obveznim zahtjevom za primjenu ETD-a u postupku zaštitnog pregleda u zračnim lukama EU-a kako bi se poboljšala sposobnost otkrivanja eksploziva. Alternativno, u zračnim se lukama za postizanje tog cilja mogu upotrebljavati sigurnosni skeneri ili psi za otkrivanje eksploziva. Rok za obveznu primjenu ETD-a u postupku zaštitnog pregleda putnika je 1. rujna 2015. Tim se promjenama također dodatno objasnila primjena ETD-a za različite namjene, kao što su zaštitni pregled putnika, prtljage i tereta, kako bi se osigurala njezina učinkovitost.

U lipnju 2014. Komisija je također donijela nove provedbene propise kojima se dodatno objašnjavaju, usklađuju i pojednostavnjuju određene mjere i pravila za zaštitu zračnog prometa. Na temelju iskustva u provedbi propisa EU-a u području zaštite zračnog prometa pokazala se potreba da se osigura bolja pravna jasnoća kako bi se standardiziralo tumačenje zakonodavstva i da se dodatno osigura uvođenje zajedničkih osnovnih standarda. Promjene su bile uglavnom povezane s mjerama koje se odnose na mjere zaštite zrakoplova, teret, poštu, zalihe za opskrbu tijekom leta, zalihe za opskrbu zračne luke i zaštitnu opremu. Komisija je istovremeno uključila zračne luke na Guernseyju, Otoku Manu i Jerseyju u sustav EU-a „sva sigurnost na jednom mjestu” jer je provjereno da se u njima primjenjuju standardi zaštite jednakovrijedni zajedničkim osnovnim standardima EU-a. Dodatni je element te izmjene bilo usklađivanje zahtjeva za odobrene regulirane agente / poznate pošiljatelje i za subjekte koje carinska tijela smatraju ovlaštenim gospodarskim subjektima. Tim će se usklađivanjem omogućiti međusobno priznavanje kako bi se olakšao rad predmetnoj industriji i državnim tijelima.