HR Službeni list Europske unije C 334/1

KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

KONSOLIDIRANI GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ EUROPSKE UNIJE – FINANCIJSKA GODINA 2012.

2013/C 334/01

SADRŽAJ

Napomena uz konsolidirani financijski izvještaj

Proračun EU-a: od pripreme do razrješnice

DIO I.: Konsolidirani financijski izvještaj i bilješke

Bilanca stanja

Izvještaj o financijskom rezultatu

Izvještaj o novčanim tokovima

Izvještaj o promjeni neto imovine

Bilješke uz financijski izvještaj

DIO II.: Agregirani izvještaji o izvršenju proračuna i bilješke

Rezultati izvršenja proračuna EU-a i bilješke

Agregirani podaci o izvršenju proračuna

NAPOMENA UZ KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ Konsolidirani godišnji financijski izvještaj Europske unije za 2012. pripremljen je na temelju informacija dobivenih od institucija i tijela u skladu s člankom 148.2 Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Europske unije. Ovime izjavljujem da je pripremljen u skladu s glavom IX. Financijske uredbe i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama iznesenima u bilješkama uz financijski izvještaj. Računovodstveni službenici tih institucija i tijela dostavili su mi sve informacije potrebne za izradu financijskih izvještaja u kojima su prikazani imovina i obveze Europske unije te izvršenje proračuna te potvrđuju njihovu pouzdanost. Ovime potvrđujem da na temelju tih informacija i provjera koje sam smatrao potrebnima za potpisivanje financijskog izvještaja Europske komisije, mogu u razumnoj mjeri jamčiti da su financijsko stanje, rezultati djelovanja i novčani tokovi Europske unije u svim bitnim vidovima u izvještaju točno iskazani. [potpis] Manfred KRAFF Računovodstveni službenik Komisije 24. srpnja 2013.

PRORAČUN EU-a: OD PRIPREME DO IZVRŠENJA

U konsolidiranom godišnjem financijskom izvještaju Europske unije (EU) dane su informacije o djelovanjima institucija, agencija i ostalih tijela EU-a sa stajališta proračunskog računovodstva i računovodstva koje se vodi na temelju načela nastanka poslovnih događaja. Godišnji financijski izvještaji država članica ne čine dio ovog izvještaja.

1. GODIŠNJI PRORAČUN

Proračunom EU-a financira se niz politika i programa diljem EU-a. U skladu s prioritetima koje su države članice utvrdile u višegodišnjem financijskom okviru (VFO) Komisija provodi posebne programe, djelovanja i projekte: od obrazovnih projekata za mobilnost kojima se podupiru studenti i nastavnici, do potpore poljoprivrednicima, produktivnih ulaganja ili zadržavanja radnih mjesta, do razvojne pomoći, projekata kojima se želi poduprijeti bolje radno okruženje za radnike u EU-u te do jačanja kontrole vanjskih granica.

Više od 90 % sredstava iz proračuna EU-a dodijeljeno je financiranju tih politika i aktivnosti EU-a o kojima su se dogovorile države članice. Izravna veza godišnjeg proračuna i politika EU-a osigurava se izradom proračuna na temelju aktivnosti (ABB). Zahvaljujući proračunskoj nomenklaturi na temelju aktivnosti lako je utvrditi područja politika EU-a i ukupan iznos sredstava dodijeljenih svakom od tih područja.

Područja politika podijeljena su na nekih 200 aktivnosti, a više od 110 tih aktivnosti uključuje operativne proračunske naslove te su stoga u proračunskoj nomenklaturi podijeljene u proračunska poglavlja. Ta su područja politika najčešće operativna, jer se njihovim glavnim aktivnostima žele osigurati pogodnosti za treće strane u njihovim područjima aktivnosti. Međutim, ostala su područja politika horizontalna te se njima osigurava pravilno funkcioniranje Komisije, poput „Koordinacije i pravnog savjetovanja” i „Proračuna”. Strukturom aktivnosti osigurava se zajednički konceptualni okvir za utvrđivanje prioriteta, planiranje, izradu proračuna, praćenje i izvješćivanje, a glavni je cilj jačanje ekonomičnog, učinkovitog i djelotvornog korištenja sredstava.

Proračun priprema Komisija, a obično ga sredinom prosinca donose Parlament i Vijeće u skladu s postupkom iz članka 314. Ugovora o funkcioniranju EU-a.

2. KAKO SE FINANCIRA EU?

EU ima dva glavna izvora financiranja: prihodi od vlastitih sredstava i ostali prihodi.

2.1. Prihodi od vlastitih sredstava

Prihodi od vlastitih sredstava spontano pritječu u EU te zahvaljujući njima EU može financirati svoj proračuni bez potrebe za naknadnim odlučivanjem nacionalnih vlasti. Ukupan iznos vlastitih sredstava potrebnih za financiranje proračuna određuje se na temelju ukupnih rashoda bez ostalih prihoda. Ukupan iznos vlastitih sredstava ne smije biti veći od 1,23 % bruto nacionalnog dohotka (BND) EU-a. Vlastita sredstva dijele se na tradicionalna vlastita sredstva, vlastita sredstva na temelju porezu na dodanu vrijednost (PDV) i sredstva na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND).

2.2. Ostali prihodi

Ostali prihodi koji se prikupljaju iz aktivnosti EU-a obično čine manje od 10 % ukupnih prihoda. To su primjerice, novčane kazne u području tržišnog natjecanja i nalozi za povrat privatnim i javnim dužnicima u pogledu upravljanja projektima EU-a. Ovoj kategoriji pripada i plaćanje kazni koje državama članicama dosuđuje Sud ako ne poštuju određenu sudsku odluku. Za svaki dug koji se ne plati u roku naplaćuje se zatezna kamata. Ako treće strane koje nisu države članice ne otplate svoje dugove, Komisija (i Vijeće) može donijeti odluku kojom zahtijeva obvezu plaćanja koja je izravno ovršna u skladu s pravilima građanskog postupka koji su na snazi na području na kojem se ovrha treba izvršiti. Na dužnike koji nisu podmirili svoje obveze primjenjuju se postupci naplate duga koje pokreće Pravna služba Komisije uz pomoć vanjskih odvjetničkih društava.

3. KAKO SE PRORAČUNOM EU-a UPRAVLJA I KAKO SE TROŠI

3.1. Primarni rashodi poslovanja

Rashodima poslovanja EU-a obuhvaćeni su razni naslovi financijskog okvira i to u različitim oblicima, zavisno o načinu doznačivanja novca i kako se njime upravlja. Kad je riječ o izvještaju za 2012., Komisija radi sljedeću podjelu rashoda:

Izravno centralizirano upravljanje: odnosi se na izvršenje proračuna od strane službi Komisije.

Neizravno centralizirano upravljanje: odnosi se na slučajeve kada Komisija zadaću izvršenja proračuna povjerava tijelima prava EU-a ili nacionalnog prava, kao što su agencija EU-a za javno pravo ili one koje pružaju javne usluge.

Decentralizirano upravljanje: odnosi se na slučajeve u kojima Komisija određene zadaće izvršenja proračuna povjerava trećim zemljama.

Podijeljeno upravljanje: zadaće izvršenja proračuna povjeravaju se državama članicama. Najvećim dijelom rashoda upravlja se na ovaj način, čime su obuhvaćena područja poput poljoprivrede i strukturnih mjera.

Zajedničko upravljanje: Komisija određene zadaće provedbe povjerava međunarodnim organizacijama.

Nakon stupanja na snagu ažurirane Financijske uredbe ova će se podjela promijeniti od 2014.

3.2. Različiti financijski izvršitelji u Komisiji

Kolegij povjerenika preuzima skupnu političku odgovornost, ali u praksi ne koristi dodijeljene mu ovlasti izvršenja proračuna. Te zadaće Kolegij svake godine povjerava pojedinačnim službenicima koji su mu odgovorni i na koje se primjenjuje Financijska uredba i Pravilnik o osoblju. To osoblje – općenito glavni direktori i voditelji službi – naziva se „dužnosnici za ovjeravanja na osnovi delegiranja”. Oni mogu dalje povjeriti zadaće izvršenja proračuna „dužnosnicima za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja”.

Dužnosnici za ovjeravanje nadležni su za cjelokupan upravljački proces, od određivanja što treba napraviti za postizanje ciljeva politika koje su utvrdile institucije do upravljanja aktivnostima koje su pokrenute sa stajališta izvođenja i proračuna, uključujući prihvaćanje pravnih obveza, praćenja izvedbe, izvršavanje plaćanja i povrat sredstava ako je potrebno. Podjelom kontrole upravljanja (u rukama dužnosnika za ovjeravanje) od unutarnje revizije i kontrole sukladnosti s jasnim unutarnjim kontrolnim normama (na temelju međunarodnih normi), ex-ante i ex-post kontrole, neovisne unutarnje revizije na temelju procjena rizika i redovitog izvješćivanja pojedinačnim povjerenika o aktivnostima osigurava se u dobro financijsko upravljanje i dužna odgovornost u svim službama.

Svi dužnosnici za ovjeravanje obvezni su pripremati godišnje izvještaje o aktivnostima (AAR) koje su u njihovoj nadležnosti. U tim izvještajima oni iznose rezultate politike i svoja razumna jamstva da su sredstva dodijeljena za aktivnosti opisane u ovom izvještaju iskorištena u skladu s njihovom namjenom i načelima dobrog financijskog upravljanja te da se utvrđenim postupcima kontrole osiguralo potrebno jamstvo u pogledu zakonitošću i pravilnošću osnovnih transakcija. Na temelju članka 66. Financijske uredbe Komisija donosi sažeti izvještaj (objedinjeno izvještaj) o godišnjim izvještajima o aktivnostima, opće mišljenje unutarnjeg revizora, čime Komisija preuzima političku odgovornost za upravljanje proračunom EU-a u skladu s člankom 317. UFEU-a. Taj izvještaj i godišnji izvještaj o aktivnostima dostupna su na sljedećim stranicama: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm.

Računovodstveni službenik izvršava plaćanja i povrat na temelju naloga koje su izradili dužnosnici za ovjeravanja te je nadležan za upravljanje riznicom, utvrđivanje računovodstvenih pravila i metoda, potvrđivanje računovodstvenih sustava, računovodstvo i sastavljanje godišnjih financijskih izvještaja institucije. Osim toga, računovodstveni službenik potpisuje godišnji financijski izvještaj te izjavljuje da je u njemu dan vjeran prikaz, u svim materijalnim aspektima, financijskog položaja, rezultata djelovanja i novčanih tokova.

3.3. Preuzimanje obveza za uporabu sredstava iz proračuna EU-a

Prije sklapanja pravne obveze (primjerice ugovora ili sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava) s trećim stranama, u godišnjem proračunu mora postojati proračunska linija na temelju koje je ta aktivnost dopuštena. U proračunskoj liniji mora biti i dovoljno sredstava za pokrivanje rashoda. Ako su ti uvjeti zadovoljeni, u proračunu moraju biti rezervirana potrebna sredstava na temelju proračunske obveze u računovodstvenom sustavu.

Novac iz proračuna EU-a ne smije se trošiti osim i kad dužnosnik za ovjeravanje preuzme pravnu obvezu.

Nakon odobrenja proračunska obveza bilježi se u proračunskom računovodstvenom sustavu, a odobrena sredstva troše se u skladu s tim. Međutim, to nema utjecaja na financijske izvještaje (ili glavnoj knjizi) jer izdaci još nisu nastali.

3.4. Plaćanje

3.4.1. Opća pravila

Plaćanja se ne smiju izvršavati osim ako je proračunsku obvezu već odobrio dužnosnik za ovjeravanje koji se bavi predmetnim djelovanjem. Nakon odobrenja plaćanja u računovodstvenom sustavu, sljedeći korak je prijenos sredstava na račun korisnika. Komisija vrši preko 1,8 milijuna plaćanja godišnje. Komisija sudjeluje u udruženju SWIFT (Udruženje za međunarodne međubankarske financijske telekomunikacije).

3.4.2. Pretfinanciranje, troškovnici i opravdanost rashoda

Pretfinanciranje je plaćanje koje se vrši kako bi se korisniku osigurao gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u odgovarajućoj pravnoj obvezi. Likvidna sredstva ili predujam koriste se u skladu s namjenom za koju su dodijeljena tijekom razdoblja utvrđenog u pravnoj obvezi ili se vraćaju – ako ih korisnik ne upotrijebi za opravdane rashode, obvezan je vratiti predujam EU-u. U skladu s tim, pretfinanciranje se ne smatra konačnim izdatkom dok se ne zadovolje relevantni uvjeti te se nakon izvršenja početnog plaćanja ono u bilanci stanja EU-a upisuje u imovinu. Iznos pretfinanciranja imovine smanjuje se (u potpunosti ili djelomično) na temelju opravdanih troškova i vraćanja sredstava.

Nakon plaćanja predujma, odgovarajuće tijelo EU-a prima izjavu o troškovima kako bi korisnik opravdao način njegova trošenja u skladu s pravnom obvezom. Učestalost slanja izjava o troškovima tijekom godine varira ovisno o vrsti aktivnosti koja se financira i uvjeta, a izjave se ne primaju nužno krajem godine.

Kriteriji opravdanosti utvrđeni su u temeljnom aktu, pozivima na podnošenje prijedloga, ostalim informativnim dokumentima za korisnike bespovratnih sredstava i/ili u ugovornim odredbama sporazuma ili u odluci o dodjeli bespovratnih sredstava. Opravdani iznosi se nakon analize upisuju u izdatke, a korisnik se obavješćuje o svim neopravdanim iznosima.

4. UZIMANJE I DAVANJE ZAJMOVA

U skladu s temeljnim aktima koji proizlaze iz Ugovora o EU-u, Europskoj uniji dane su ovlasti donošenja programa za uzimanje zajmova kako bi se pokrenula financijska sredstva potrebna za davanje financijske pomoći državama članicama i ostalim zemljama. Djelujući u ime EU-a Europska komisija trenutačno vodi tri glavna programa, Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM), platnu bilancu (BOP) i makrofinancijsku pomoć (MFA), na temelju kojih može dodjeljivati bespovratna sredstva te ih financirati izdavanjem dužničkih instrumenata na tržištima kapitala ili preko financijskih institucija. S obzirom na to da su prikupljena sredstva recipročna djelovanja, nema utjecaja na proračun EU-a, ali s pravnog stajališta servisiranje duga za uzimanje zajma obveza je EU-a.

5. ZAŠTITA PRORAČUNA EU-A: FINANCIJSKE KOREKCIJE I POVRATI

Na temelju Financijske uredbe i ostalog primjenjivog zakonodavstva, osobito u vezi s poljoprivredom i kohezijskom politikom, dana su prava provjere rashoda više godina nakon njihova nastanka. Ako se otkriju pogreške, nepravilnosti ili prijevara, primjenjuju se povrati ili financijske korekcije. Otkrivanje pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare te njihova korekcija posljednja su faza rada kontrolnih sustava te su ključni za dokazivanje dobrog financijskog upravljanja.

U slučaju bespovratnih sredstava, opravdanost rashoda za proračun potvrđuju relevantne službe EU-a ili, u slučaju podijeljenog upravljanja, države članice na temelju popratne dokumentacije koja se traži na temelju primjenjivog zakonodavstva ili uvjeta za dodjelu bespovratnih sredstava. Kako bi odnos između troškova i koristi kontrolnih sustava bio optimalan, provjere popratne dokumentacije završnih izjava u slučaju izravnog centraliziranog upravljanja temeljitija su nego kad je riječ o privremenim izjavama te se tako mogu otkriti pogreške u privremenim plaćanjima koji se ispravljaju prilagodbom konačnog plaćanja. Osim toga, EU i/ili države članice obvezne su provjeravati ispravnost popratne dokumentacije provjerama prostora korisnika, tijekom provedbe financirane aktivnosti i/ili poslije (ex-post). Za slučaj pogrešaka, nepravilnosti ili prijevare koje otkriju Komisija i države članice u primjenjivom zakonodavstvu predviđeni su razni postupci – detaljnije informacije obuhvaćene su bilješkom 6. financijskog izvještaja.

6. FINANCIJSKO IZVJEŠĆIVANJE

Godišnji financijski izvještaj EU-a sastoji se od dva odvojena, ali povezana dijela:

(a) Financijskog izvještaja

(b) Podataka o izvršenju proračuna u kojima je detaljno prikazano izvršenje proračuna.

Godišnji financijski izvještaj donosi Komisija, podnosi se Revizorskom sudu na reviziju te konačno Europskom parlamentu i Vijeću kao dio postupka razrješnice.

Pored navedenog godišnjeg financijskog izvješćivanja pripremaju se i mjesečne izvještaje o izvršenju proračuna.

6.1. Financijski izvještaj

U nadležnosti je računovodstvenog službenika Komisije pripremiti financijski izvještaj EU-a te osigurati da je u njemu dan vjeran prikaz, u svim materijalnim aspektima, financijskog položaja, rezultata djelovanja i novčanih tokova EU-a. Izvještaj se sastavlja u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Za više informacija, vidi bilješku 1. financijskog izvještaja.

6.2. Proračunsko računovodstvo

U nadležnosti je računovodstvenog službenika Komisije pripremati mjesečna i godišnje izvještaje o izvršenju proračuna. Samo proračun Komisije sadržava administrativna i operativa odobrena sredstva. Ostale institucije imaju samo administrativna odobrena sredstva. Osim toga, u proračunu se razlikuju dvije vrste odobrenih sredstava: nediferencirana odobrena sredstva i diferencirana odobrena sredstva. Nediferencirana odobrena sredstva upotrebljavaju se za financiranje djelovanja na godišnjoj osnovi (sukladne s načelom jedne godine). Diferencirana odobrena sredstva uvedena su kako bi se načelo jedne godine uskladilo s potrebom upravljanja višegodišnjim djelovanjima. Njima su obuhvaćena višegodišnja djelovanja. Diferencirana odobrena sredstva dijele se na odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje:

— odobrena sredstva za preuzimanje obveza: njima je obuhvaćen ukupan trošak pravnih obveza preuzetih za tekuću financijsku godinu za djelovanja koja se protežu na više godina. Proračunske obveze za djelovanja koje traju dulje od jedne financijske godine mogu se rasporediti tijekom nekoliko godina na godišnje obroke samo ako je to određeno temeljnim aktom te za administrativne rashode.

— sredstva za plaćanje: njima su obuhvaćeni rashodi za obveze preuzete za tekuću financijsku godinu i/ili prethodne financijske godine.

Zbog uvođenja diferenciranih odobrenih sredstava došlo je do nesklada između preuzetih obveza i izvršenih plaćanja: taj nesklad, koji odgovara nepodmirenim obvezama, predstavlja razdoblje između preuzimanja obveza i izvršenja plaćanja i naziva se RAL (Reste à Liquider).

7. REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

7.1. Revizija

Reviziju godišnjeg financijskog izvještaja EU-a i upravljanja resursima vrši vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji sastavlja godišnji izvještaj Europskom parlamentu i Vijeću. Glavna je zadaća Suda izvršiti vanjsku, neovisnu reviziju godišnjeg financijskog izvještaja EU-a. Kao dio svojih aktivnosti Revizorski sud sastavlja:

(1) godišnji izvještaj o aktivnostima koje se financiraju iz općeg proračuna, s obrazloženjem svojih zaključaka o godišnjem financijskom izvještaju i osnovnim transakcijama

(2) mišljenje na temelju revizije i dano u godišnjem izvještaju u obliku izjave o jamstvu o (i.) pouzdanosti izvještaja i (ii.) zakonitosti i pravilnosti osnovnih transakcija što uključuje prihode od oporezivanja i plaćanja krajnjim korisnicima

(3) posebni izvještaji s rezultatima revizija posebnih područja.

7.2. Razrješnica

Zadnja je faza proračunskog ciklusa razrješnica proračuna za danu financijsku godinu. Tijelo koje daje razrješnicu u EU-u jest Europski parlament. To znači da nakon revizije i dovršenja godišnjeg financijskog izvještaja Vijeće daje preporuku, a Europski parlament razrješnicu Komisiji i ostalim tijelima EU-a za izvršenje proračuna EU-a za narednu financijsku godinu. Ta odluka temelji se na ispitivanju godišnjeg financijskog izvještaja, godišnjeg izvještaja Komisije o evaluaciji i godišnjeg izvještaja Revizorskog suda te odgovorâ Komisije, a nakon pitanja i daljnjih zahtjeva za informacija upućenih Komisiji.

Razrješnica je politički aspekt vanjske kontrole izvršenja proračuna i predstavlja odluku kojom Europski parlament, na temelju preporuke Vijeća, „oslobađa” Komisiju odgovornosti za upravljanje određenim proračunom te tako označava njegov kraj. Tri su moguća rezultata postupka davanja razrješnice: davanje, odgoda i odbijanje razrješnice. Glavni dio godišnjeg postupka davanja razrješnice za proračun u Europskom parlamentu jesu savjetovanja s povjerenicima koje o područjima politike za koje su nadležni ispituju članovi Odbora Europskog parlamenta za kontrolu proračuna Završni izvještaj o razrješnici uključujući poseban zahtjev Komisiji za djelovanjem donosi se na plenarnoj sjednici. Preporuku za razrješnicu u Vijeću donosi ECOFIN. I o izvještaju Europskog parlamenta o razrješnici i preporuci Vijeća za razrješnicu sastavlja se godišnji dopunski izvještaj u kojem Komisija opisuje konkretne mjere koje je poduzela za provedbu zahtjeva Europskog parlamenta i preporuka Vijeća.

DIO I.

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ I BILJEŠKE (1)

SADRŽAJ

Bilanca stanja

Izvještaj o financijskom rezultatu

Izvještaj o novčanim tokovima

Izvještaj o promjeni neto imovine

Bilješke uz financijski izvještaj

1. Značajne računovodstvene politike

2. Bilješke uz bilancu stanja

3. Bilješke uz izvještaj o financijskom rezultatu

4. Bilješke uz izvještaj o novčanim tokovima

5. Nepredviđena imovina i obveze i ostale važne objave

6. Zaštita proračuna EU-a

7. Mehanizmi financijske potpore

8. Upravljanje financijskim rizikom

9. Objavljivanje povezanih stranaka

10. Događanja nakon datuma bilance stanja

11. Opseg konsolidacije

BILANCA STANJA

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012. 31.12.2011. DUGOTRAJNA IMOVINA Nematerijalna imovina 2.1. 188 149 Nekretnine, postrojenja i oprema 2.2. 5 978 5 071 Ulaganja obračunana metodom udjela 2.3. 392 374 Financijska imovina 2.4. 62 311 43 672 Potraživanja i sredstva za povrat 2.5. 564 289 Pretfinanciranje 2.6. 44 505 44 723 113 938 94 278 KRATKOTRAJNA IMOVINA Zalihe 2.7. 138 94 Financijska imovina 2.8. 1 981 3 721 Potraživanja i sredstva za povrat 2.9. 14 039 9 477 Pretfinanciranje 2.10. 13 238 11 007 Novac i novčani ekvivalenti 2.11. 10 674 18 935 40 070 43 234 UKUPNA IMOVINA 154 008 137 512 DUGOROČNE OBVEZE Mirovine i ostala primanja zaposlenih 2.12. (42 503) (34 835) Rezerviranja 2.13. (1 258) (1 495) Financijske obveze 2.14. (57 232) (41 179) Ostale obveze 2.15. (2 527) (2 059) (103 520) (79 568) KRATKOROČNE OBVEZE Rezerviranja 2.16. (806) (270) Financijske obveze 2.17. (15) (51) Poslovne obveze 2.18. (90 083) (91 473) (90 904) (91 794) UKUPNE OBVEZE (194 424) (171 362) NETO IMOVINA (40 416) (33 850) Pričuve 2.19. 4 061 3 608 Iznosi koji se pozivaju od država članica (2) 2.20. (44 477) (37 458) NETO IMOVINA (40 416) (33 850)

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

u milijunima EUR Bilješka 2012. 2011. PRIHODI OD POSLOVANJA Prihodi od vlastitih sredstava i doprinosa 3.1. 130 919 124 677 Ostali prihodi od poslovanja 3.2. 6 826 5 376 137 745 130 053 TROŠKOVI POSLOVANJA Administrativni troškovi 3.3. (9 320) (8 976) Troškovi poslovanja 3.4. (124 633) (123 778) (133 953) (132 754) VIŠAK/(MANJAK) OD POSLOVNIH AKTIVNOSTI 3 792 (2 701) Prihodi od financijskog poslovanja 3.5. 2 157 1 491 Izdaci za financijsko poslovanje 3.6. (1 942) (1 355) Obveza kretanja mirovina i ostalih primanja zaposlenih (8 846) 1 212 Udio u neto manjku zajedničkih pothvata i pridruženih subjekata 3.7. (490) (436) POSLOVNI REZULTAT GODINE (5 329) (1 789)

IZVJEŠTAJ O NOVČANIM TOKOVIMA

u milijunima EUR Bilješka 2012. 2011. Poslovni rezultat godine (5 329) (1 789) Poslovne aktivnosti 4.2. Amortizacija nematerijalne imovine 39 33 Amortizacija 405 361 (Povećanje)/smanjenje zajmova (16 062) (27 692) (Povećanje)/smanjenje potraživanja i sredstava za povrat (4 837) 1 605 (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja (2 013) (1 534) (Povećanje)/smanjenje zaliha (44) (3) Povećanje/(smanjenje) rezerviranja 299 234 Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza 16 017 27 781 Povećanje/(smanjenje) ostalih obveza 468 (45) Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza (1 390) 6 944 Proračunski višak iz prethodne godine kao nenovčani prihod (1 497) (4 539) Ostala nenovčana kretanja 260 (75) Povećanje/(smanjenje) mirovina i ostalih primanja zaposlenih 7 668 (2 337) Ulagačke aktivnosti 4.3. (Povećanje)/smanjenje nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme (1 390) (693) (Povećanje)/smanjenje ulaganja obračunana metodom udjela (18) 118 (Povećanje)/smanjenje financijske imovine raspoložive za prodaju (837) (1 497) NETO NOVČANI TOK (8 261) (3 128) Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (8 261) (3 128) Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 2.11. 18 935 22 063 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 2.11. 10 674 18 935

IZVJEŠTAJ O PROMJENI NETO IMOVINE

u milijunima EUR Pričuve (A) Iznosi koji će se zatražiti od država članica (B) Pričuva poštene vrijednosti Ostale pričuve Akumulirani višak/(manjak) Poslovni rezultat godine STANJE NA DAN 31.12.2010. (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda 165 (165) 0 Kretanja poštene vrijednosti (47) (47) Ostalo 2 (30) (28) Dodjela poslovnog rezultata za 2010. 4 17 228 (17 232) 0 Proračunski rezultat knjižen u državama članicama za 2010. (4 539) (4 539) Poslovni rezultat godine (1 789) (1 789) STANJE NA DAN 31.12.2011. (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850) Kretanje u pričuvi Jamstvenog fonda 168 (168) 0 Kretanja poštene vrijednosti 258 258 Ostalo 21 (19) 2 Dodjela poslovnog rezultata za 2011. 6 (1 795) 1 789 0 Proračunski rezultat knjižen u državama članicama za 2011. (1 497) (1 497) Poslovni rezultat godine (5 329) (5 329) STANJE NA DAN 31.12.2012. 150 3 911 (39 148) (5 329) (40 416)

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

1. ZNAČAJNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1. PRAVNA OSNOVA I RAČUNOVODSTVENA PRAVILA

Proračunsko računovodstvo Europske unije (EU) vodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. (3). o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (u daljnjem tekstu: „Financijska uredba”) i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2368/2012 od 29. listopada 2012. (4) o pravilima za primjenu te Financijske uredbe.

U skladu s člankom 143. Financijske uredbe, EU priprema svoj financijski izvještaj na temelju računovodstvenih pravila nastanka poslovnih događaja koji se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Ta računovodstvena pravila, koje za komisiju donosi računovodstveni službenik, moraju primjenjivati sve institucije i tijela EU-a obuhvaćena opsegom konsolidacije kako bi se utvrdio jedinstven niz pravila za računovodstvo, vrednovanje i predstavljanje izvještaja u cilju usklađivanja postupka sastavljanja financijskog izvještaja i konsolidacije. Poslovne knjige vode se u eurima na temelju kalendarske godine.

1.2. RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Cilj je financijskog izvještaja pružiti podatke o financijskom položaju, uspješnosti i novčanim tokovima subjekta koje su korisne širokom krugu korisnika. Za EU kao subjekt iz javnog sektora posebni su ciljevi dati informacije korisne za donošenje odluka i prikazati dogovornost subjekta za povjerena mu sredstva. Ovaj je izvještaj sastavljen vodeći računa o tim ciljevima.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) koje treba pratiti u pripremi financijskog izvještaja utvrđena su u računovodstvenom pravilu EU-a br. 2, a to su pravila opisana u IPSAS-u 1: točno prezentiranje, osnova nastanka događaja, vremenska neograničenost, dosljedno prezentiranje, agregacija, prijeboj i usporedne informacije.

U pripremi financijskog izvještaja u skladu s navedenim pravilima i načelima uprava mora procijeniti što utječe na navedene iznose određenih stavki u bilanci stanja i izvještaju o financijskom rezultatu te objaviti nepredviđenu imovinu i obveze.

1.3. KONSOLIDACIJA

Opseg konsolidacije

Konsolidirani financijski izvještaj EU-a sastoji se od svih važnih nadziranih subjekata (institucije i agencije), pridruženih subjekata i zajedničkih pothvata, a to su 51 nadzirani subjekt, 5 zajedničkih pothvata i 4 pridružena subjekta. Cijeli popis konsolidiranih tijela nalazi se u bilješci 11.1. U odnosu na 2011. opseg konsolidacije proširen je za 1 nadzirani subjekt (agencija). Utjecaj proširenja na konsolidirani financijski izvještaj nije materijalan.

Nadzirani subjekti

Odluka o uključivanju subjekta u opseg konsolidacije temelji se na načelu nadzora. Nadzirani subjekti jesu svi subjekti nad kojima EU ima izravne ili neizravne ovlasti upravljanja financijskim i operativnim politikama kako bi od njihovih aktivnosti ostvario korist. Te se ovlasti moraju trenutačno primjenjivati. Nadzirani subjekti u potpunosti su konsolidirani. Konsolidacija počinje na prvi dan nadzora i završava po prestanku nadzora.

Najčešći su pokazatelji nadzora unutar EU-a: osnivanje subjekta na temelju osnivačkih akata ili sekundarnog zakonodavstva, financiranje subjekta iz općeg proračuna, postojanje glasačkih prava u upravnim tijelima, revizija koju vrši Europski revizorski sud i razrješnica Europskog parlamenta. Jasno je da treba napraviti procjenu za svaki subjekt kako bi se donijela odluka o tome je li barem jedan od gore navedenih kriterija dovoljan za pokretanje nadzora.

U skladu s tim pristupom smatra se da su institucije EU-a (osim ESB-a) i agencije (osim agencije 2. stupa) pod isključivim nadzorom EU-a te su stoga uključene u opseg konsolidacije. Osim toga, Europska zajednica za ugljen i čelik u postupku likvidacije (EZUČ) također se smatra nadziranim tijelom.

Izostavljaju se sve materijalne transakcije među društvima i salda među nadziranim subjektima EU-a, a neostvarena dobit i gubici u transakcijama među subjektima nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni.

Zajednički pothvati

Zajednički pothvat jest ugovorni sporazum kojime EU i najmanje jedna stranka („pothvatnik”) poduzimaju gospodarsku aktivnost podložnu zajedničkome nadzoru. Zajednički nadzor ugovorna je podjela nadzora, izravno ili neizravno, nad djelatnošću kojom može biti obuhvaćena moguća usluga.

Udjeli u zajedničkim pothvatima obračunavaju se s pomoću metode udjela koji se u početku priznaju po nabavnoj vrijednosti. Interes EU-a za rezultate njegovih zajednički nadziranih subjekata prikazuje se u izvještaju o financijskom rezultatu, a njegov interes u kretanje pričuve prikazuje se u pričuvama. Početni trošak i sva kretanja (daljnji doprinosi, podjela poslovnih rezultata i kretanja pričuve, smanjenje vrijednosti i dividende) daju knjigovodstvenu vrijednost zajedničkog pothvata u izvještaju na dan bilance stanja.

Neostvarena dobit i gubici u transakcijama između EU-a i njegovih zajedničkih nadziranih tijela nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni. Računovodstvene politike zajedničkih pothvata mogu se razlikovati od onih koje je donio EU za slične transakcije i događanja u sličnim okolnostima.

Pridruženi subjekti

Pridružen subjekti jesu subjekti na koje EU, izravno ili neizravno, znatno utječe, ali ih ne nadzire. Smatra se da je riječ o znatnom utjecaju ako EU izravno ili neizravno ima najmanje 20 % glasačkih prava.

Udjeli u pridruženim subjektima obračunavaju se s pomoću metode udjela koji se u početku priznaju po nabavnoj vrijednosti. Udio EU-a u rezultatima njegovih pridruženih subjekata prikazuje se u izvještaju o financijskom rezultatu, a njegov udio u kretanjima pričuve prikazuje se u pričuvama. Početni trošak i sva kretanja (daljnji doprinosi, podjela poslovnih rezultata i kretanja pričuve, smanjenje vrijednosti i dividende) daju knjigovodstvenu vrijednost pridruženog subjekta u izvještaju na dan bilance stanja. Raspoređena dobit primljena od pridruženog subjekta u koji je izvršeno ulaganje smanjuje knjigovodstvenu vrijednost imovine. Neostvarena dobiti i gubici u transakcijama između EU-a i njegovih pridruženih subjekata nisu materijalni te stoga nisu izostavljeni.

Računovodstvene politike pridruženih subjekata mogu se razlikovati od onih koje je donio EU za slične transakcije i događaje u sličnim okolnostima. U slučajevima u kojima ima najmanje 20 % fonda ulagačkog kapitala, EU ne nastoji vršiti znatan utjecaj. Stoga se ti fondovi smatraju financijskim instrumentima te se razvrstavaju u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju.

Nekonsolidirani subjekti čijim fondovima upravlja Komisija

Fondovima Sustava zdravstvenog osiguranja za osoblje EU-a, Europskog razvojnog fonda i Jamstvenog fonda sudionika u njihovo ime upravlja Komisija, ali, s obzirom na to da te subjekte ne nadzire EU, oni nisu konsolidirani u njezinom izvještaju – za detalje o predmetnim iznosima vidi bilješku 11.2.

1.4. TEMELJ ZA PRIPREMU

1.4.1. Valuta i temelj za konverziju

Funkcijska i izvještajna valuta

Financijski izvještaj iznosi se u milijunima eura, a euro je funkcijska i izvještajna valuta EU-a.

Transakcije i bilance

Transakcije u stranoj valuti pretvaraju se u eure na temelju tečaja koji vrijede na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koje su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i izračuna tečaja koji vrijede na kraju godine, a odnose se na monetarnu imovinu i obveze izražene u stranoj valuti, prikazuju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Drugačije metode konverzije primjenjuju se na imovinu, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, čija se vrijednost u eurima iskazuje po tečaju koji se primjenjivao na dan njihove kupnje.

Bilance monetarne imovine i obveza na kraju godine izražene u stranim valutama pretvaraju se u euro na temelju tečaja koji se primjenjuju 31. prosinca:

Tečajevi EUR-a

Valuta 31.12.2012. 31.12.2011. BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,1510 25,7870 DKK 7,4610 7,4342 GBP 0,8161 0,8353 HUF 292,3000 314,5800 LVL 0,6977 0,6995 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,0740 4,4580 RON 4,4445 4,3233 SEK 8,5820 8,9120 CHF 1,2072 1,2156 JPY 113,6100 100,2000 USD 1,3194 1,2939

Promjene u poštenoj vrijednosti monetarnih financijskih instrumenata izražene u stranoj valuti i razvrstane kao raspoložive za prodaju, a koje se odnose na tečajne razlike, priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Tečajne razlike nemonetarne financijske imovine i obveza uknjiženih prema poštenoj vrijednosti kroz dobit i gubitak priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Tečajne razlike nemonetarnih financijskim instrumenata razvrstanih kao spremne za prodaju uključene su u pričuvu poštene vrijednosti.

1.4.2. Uporaba procjena

U skladu s IPSAS-om i općenito prihvaćenim računovodstvenim načelima, financijski izvještaj obvezno sadržava iznose u skladu s procjenama i pretpostavkama uprave izrađenih na temelju najpouzdanijih dostupnih informacija. Znatne procjene uključuju, između ostalog, iznose za obveze za primanja zaposlenih, rezerviranja, financijski rizik u vezi sa zalihama i potraživanjima, uračunani prihod i pristojbe, nepredviđenu imovinu i obveze te stupanj umanjenja vrijednosti nematerijalne imovine, nekretnina, postrojenja i opreme. Stvari rezultati mogu se razlikovati od procjena. Promjene procjena odražavaju se u razdoblju njihova objavljivanja.

1.5. BILANCA STANJA

1.5.1. Nematerijalna imovina

Kupljene licencije za računalni softver prikazuju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Imovina se amortizira na linearnoj osnovi tijekom njezina procijenjenog vijeka uporabe. Interno razvijena nematerijalna imovina kapitalizira se kad se zadovolje kriteriji računovodstvenih pravila EU-a. Kapitalizirani troškovi uključuju sve izravne troškove potrebne za stvaranje, proizvodnju i pripremu imovine kako bi djelovala u skladu s namjerama rukovodstva. Troškovi povezani s istraživačkim aktivnostima, nekapitalizirani troškovi razvoja te troškovi održavanja priznaju se kao nastali izdaci.

1.5.2. Nekretnine, postrojenja i oprema

Sve nekretnine, postrojenja i oprema prikazuju se kao povijesni trošak umanjen za akumuliranu amortizaciju i gubitke od umanjenja vrijednosti. Povijesni trošak uključuje rashode koji se mogu izravno pripisati kupovini ili izgradnji imovine.

Naknadni troškovi uključuju se u knjigovodstveni iznos imovine ili se priznaju kao posebna imovina, prema potrebi, samo ako je vjerojatno da će buduće gospodarske koristi ili moguće djelovanja te stavke ići u korist EU-a i ako se taj trošak može pouzdano utvrditi. Troškovi popravaka i održavanja upisuju se u izvještaj o financijskom rezultatu tijekom financijskog razdoblja u kojem su nastali.

Ne vrši se amortizacija zemljišta i umjetničkih djela jer se smatra da je njihov korisni vijek uporabe neodređen. Ne vrši se amortizacija imovine u izgradnji jer ona još nije dostupna za upotrebu. Amortizacija ostale imovine izračunava na temelju linearne metode kako bi se trošak ostatka njihove vrijednosti rasporedio unutar razdoblja korisnog vijeka uporabe kako slijedi:

Vrsta imovine Stopa linearne amortizacije Zgrade 4 % Postrojenja, strojevi i oprema 10 % do 25 % Namještaj 10 % do 25 % Ugradbena oprema 10 % do 33 % Vozila 25 % Računalni hardver 25 % Ostala materijalna imovina 10 % do 33 %

Dobici ili gubici otuđenja utvrđuju se usporedbom prihoda umanjenih za troškove prodaje s knjigovodstvenom vrijednosti otuđene imovine te se uključuju u izvještaj o financijskim rezultatima.

Najmovi

Najmovi materijalne imovine, za koju EU ima drži sve rizike i koristi vlasništva, razvrstavaju se u poslovne najmove. Poslovni najmovi kapitaliziraju se na početku najma po nižoj poštenoj vrijednosti iznajmljene imovine i sadašnje vrijednosti najmanje visine plaćanja najma. Svako plaćanje najma upisuje se u obveze i financijske troškove kako bi se na nepodmirenu bilancu primijenila stalna stopa. Obveze najma bez financijskih troškova uključuju se u ostale obveze (dugoročne i kratkoročne). Kamate na financijske troškove terete se u izvještaju o financijskom rezultatu tijekom razdoblja najma kako bi se dobila stalna periodična kamatna stopa na preostali saldo obveze za svako razdoblje. Imovina pod poslovnim najmovima amortizira se tijekom njezina korisnog vijeka uporabe ili razdoblja najma, ovisno o tome što je kraće.

Najmovi kod kojih najmodavac ima znatan udio rizika i koristi od vlasništva razvrstavaju se u poslovne najmove. Plaćanja izvršena za poslovne najmove terete se u izvještaju o financijskom rezultatu linearno tijekom razdoblja trajanja najma.

1.5.3. Umanjenje vrijednosti nefinancijske imovine

Imovina s neodređenim korisnim vijekom uporabe nije predmet amortizacije te se na godišnjoj osnovi ispituje umanjenje njezine vrijednosti. Ispituje se umanjene vrijednosti imovine koja jest predmet amortizacije uvijek kad događaji ili promjene okolnosti ukazuju da se knjigovodstvena vrijednost ne može nadoknaditi. Gubitak od umanjenja priznaje se za iznos za koji knjigovodstvena vrijednost imovine premašuje njezinu nadoknadivu vrijednost. Nadoknadiva vrijednost jest iznos neto poštene vrijednosti imovine umanjen za troškove prodaje ili iznos njezine vrijednosti pri uporabi, ovisno o tome što je više.

Ostatak vrijednosti i korisni vijek uporabe nematerijalne imovine te nekretnina, postrojenja i opreme ispituju se, ako je to potrebno, barem jednom godišnje. Knjigovodstvena vrijednost imovine odmah se upisuje u njezinu nadoknadivu vrijednost ako je njezina knjigovodstvena vrijednost veća od procijenjene nadoknadive vrijednosti. Ako razlozi za umanjenje vrijednosti priznati za prethodne godine više ne vrijede, ispituju se gubici od umanjenja.

1.5.4. Ulaganja

Udjeli u pridruženim subjektima i zajedničkim pothvatima

Udjeli u pridruženim subjektima i zajedničkim pothvatima obračunavaju se s pomoću metode udjela. Troškovi držanja udjela prilagođavaju se kako bi prikazali udio povećanja ili smanjenja neto imovine pridruženih subjekata i zajedničkih pothvata koji se mogu pripisati EU-u nakon početnog priznavanja ako postoje indicije umanjenja vrijednosti te se, ako je potrebno, upisuje njihova niža nadoknadiva vrijednost. Nadoknadiva vrijednost utvrđuje se kako je opisano u točki 1.5.3. Ako razlozi za umanjenje vrijednosti prestanu vrijediti, gubitak od umanjenja poništava se za knjigovodstveni iznos koji bi bio utvrđen da umanjenje vrijednosti nije bilo priznato.

Ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala

Ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala razvrstavaju se kao financijska imovina raspoloživa za prodaju (vidi 1.5.5.) te se u skladu s tim prenose po poštenoj vrijednosti s dobicima i gubicima koji nastaju zbog promjena poštene vrijednosti (uključujući tečajne razlike) priznate u pričuvi poštene vrijednosti.

S obzirom na nepostojanje izlistane tržišne cijene na aktivnom tržištu, ulaganja u fondove poduzetničkog kapitala vrjednuju se linearno prema nižem trošku pripisane neto vrijednosti imovine (NAV). Neostvarena dobit koja je rezultat mjerenja poštene vrijednosti priznaje se u pričuvama, a neostvareni gubici procjenjuju se prema umanjenju vrijednost kako bi se utvrdilo priznaju li se kao gubici od umanjenja u izvještaju o financijskom rezultatu ili kao promjene u pričuvi poštene vrijednosti.

1.5.5. Financijska imovina

Razvrstanost

EU svoju financijsku imovinu razvrstava prema sljedećim kriterijima: financijska imovina određena po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka, najmovi i potraživanja, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju. Razvrstavanja financijskih instrumenata utvrđuje se pri početnom priznavanju i ponovno procjenjuju na svaki datum bilance stanja.

i. Financijska imovina određena po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka

Financijska imovina razvrstava se u ovu kategoriju ako je nabavljena prvenstveno u svrhu prodaje u kratkom roku ili ako je tako odredio EU. U nju se razvrstavaju i izvedeni instrumenti. Imovina u ovoj kategoriji razvrstava se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od datuma bilance.

ii. Najmovi i potraživanja

Najmovi i potraživanja su neizvedena financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima, koja nije kotirana na aktivnom tržištu. Oni nastaju kad EU osigurava novac, robu ili usluge izravno dužniku bez namjere trgovanja potraživanjem. Pripadaju trajnoj imovini, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance stanja.

iii. Ulaganja koja se drže do dospijeća

Ulaganja koja se drže do dospijeća su neizvedena financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima, koju EU namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo ulaganja EU-a.

iv. Financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju jest neizvedena imovina koja se razvrstava ili u ovu kategoriju ili ni u jednu od ostalih kategorija. Razvrstava se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina ovisno o razdoblju u kojem EU očekuje da tom imovinom može raspolagati, a to je obično preostalo razdoblje dospijeća na dan bilance stanja. Ulaganja u nekonsolidirane subjekte i ostala kapitalna ulaganja (npr. aktivnosti rizičnog kapitala) koja se ne obračunavaju s pomoću metode udjela također se razvrstavaju u kategoriju imovine raspoložive za prodaju.

Početno priznavanje i mjerenje

Kupnja i prodaja financijske imovine po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju priznaju se na datum trgovanja – datum na koji EU preuzima obvezu kupnje ili prodaje imovine. Zajmovi se priznaju kad se novac doznači zajmoprimcima. Financijski instrumenti početno se priznaju po poštenoj cijeni. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po poštenoj vrijednost kroz račun dobiti i gubitka transakcijski troškovi dodaju se poštenoj vrijednosti pri početnom priznavanju. Financijska imovina koja se iskazuje po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka početno se priznaju po poštenoj vrijednosti, a transakcijski troškovi u izvještaju o financijskom rezultatu prikazani su kao izdaci.

Poštena vrijednost financijske imovine prilikom početnog priznavanja obično je cijena transakcije (odnosno poštena vrijednost primljene naknade). Međutim, kad se daje dugoročni zajam bez kamata ili s kamatama nižima od tržišnih, njegova poštena vrijednost može se procijeniti kao sadašnja vrijednost svih budućih primitaka novca koji se diskontiraju uporabom prevladavajuće tržišne kamate stope za slični instrument sličnog kreditnog rejtinga.

Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava mjere se po njihovom nominalnom iznosu koji se smatra poštenom vrijednošću zajma. Razlozi su sljedeći:

— „Tržišno okruženje” za davanje zajmova EU-a vrlo je specifično te različito od tržišta kapitala na kojem se uobičajeno izdaju komercijalne ili državne obveznice. S obzirom na to da zajmodavci na tim tržištima mogu birati alternativna ulaganja, ta se mogućnost odražava na tržišne cijene. Međutim, EU nema mogućnost alternativnih ulaganja jer mu nije dopušteno ulagati na tržištima kapitala.EU samo posuđuje sredstva kako bi ih dao u zajam po istoj kamatnoj stopi. To znači da za posuđena sredstva EU-a ne postoji alternativna mogućnost davanja zajmova ili ulaganja.Stoga nema troška te mogućnosti te tako ni temelja za usporedbu s tržišnim stopama.Zapravo, aktivnost davanja zajmova EU-a samo je po sebi tržište.U biti, s obzirom na neprimjenjivost opcije troška za tu mogućnost, tržišna cijena ne odražava vjerno bit aktivnosti davanja zajmova EU-a.Stoga nije prikladno utvrđivati poštenu vrijednost zajmova EU-a u odnosu na komercijalne ili državne obveznice.

— Nadalje, s obzirom na to da ne postoji mogućnost usporedbe s aktivnim tržištem ili sličnim transakcijama, kamatna stopa koju EU treba primjenjivati za izračun poštene vrijednosti njezinih aktivnosti davanja zajmova u okviru EFSM-a, BOP-a i ostalih sličnih zajmova morala bi biti zaračunana kamatna stopa.

— Osim toga, kod tih zajmova riječ je o učinku kompenzacije između danih i primljenih zajmova zbog njihove uzajamne naravi. Stoga je efektivna kamatna stopa za zajmove jednaka efektivnoj kamatnoj stopi predmetnog zajma. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu.

Financijski instrumenti prestaju se priznavati kad prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili su prenesena, a EU je prenio gotovo sve rizike i koristi od vlasništva.

Naknadna mjerenja

i. Financijska imovina po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka naknadno je iskazana po poštenoj vrijednosti. Dobici i gubici koji nastaju zbog promjena u poštenoj vrijednosti u kategoriji „financijskih instrumenata po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitka” unose se u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem nastaju.

ii. Najmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate. U slučaju zajmova danih na temelju posuđenih sredstava, ista efektivna kamata primjenjuje se na dane i uzete zajmove jer su ti zajmovi uzajamne naravi, a razlike između uvjeta davanja i uzimanja zajma nisu materijalne. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu.

iii. Držanje do dospijeća – EU trenutačno ne drži ulaganja koja se drže do dospijeća.

iv. Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se iskazuje po poštenoj vrijednosti. Dobici i gubici koji nastaju zbog promjena poštene vrijednosti financijske imovine raspoložive za prodaju priznaju se u pričuvi poštene vrijednosti. Kad se imovina razvrstana u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju prodaje ili joj se umanji vrijednost, prilagodbe kumulativne poštene vrijednosti prethodno priznate u pričuvi poštene vrijednosti priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Kamata na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju uz primjenu metode efektivne kamate priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Dividende za vlasničke instrumente raspoložive za prodaju priznaju se kad se utvrdi pravo EU-a na primitak plaćanja. Poštene vrijednosti navedenih ulaganja na aktivnim tržištima temelje se na tekućim ponuđenim cijenama. Ako tržište za financijsku imovinu nije aktivno (i za neizlistane vrijednosne papire), EU određuje poštenu vrijednost metodom procjene. To uključuje uporabu tržišnih uvjeta, upućivanje na ostale instrumente koji su sadržajno isti, analizu diskontiranih novčanih tokova, modele utvrđivanja cijena i ostale metode procjene koje obično koriste sudionici na tržištu. U slučajevima kada se poštena vrijednost ulaganja u vlasničke instrumente bez kotirane tržišne cijene na aktivnom tržištu ne može pouzdano izmjerit, ta se ulaganja vrednuju kroz troška umanjen za gubitke od umanjenja.

Umanjenje vrijednosti financijske imovine

Na svaki datum bilance EU utvrđuje postoje li objektivni dokazi mogućeg umanjenja vrijednosti financijske imovine. Vrijednost financijske imovine umanjena je i postoje gubici od umanjenja ako i isključivo ako postoje objektivni dokazi o umanjenju, što je posljedica jednoga ili više događaja koji su nastali nakon početnog priznavanja, a taj događaj povezan s gubitkom (ili događaji) utječe na procijenjene buduće novčane tokove od financijske imovine koju je moguće pouzdano procijeniti.

(a) Imovina koja se iskazuje po amortiziranom trošku

Ako postoje objektivni dokazi o nastanku gubitka od umanjenja vrijednosti najmova i potraživanja ili ulaganja koja se drže do dospijeća i iskazuju po amortiziranom trošku, iznos gubitka mjeri se kao razlika između knjigovodstvene vrijednosti imovine i sadašnje vrijednosti procijenjenih budućih novčanih tokova (osim budućih kreditnih gubitaka koji nisu nastali) diskontiranih po izvornoj efektivnoj kamatnoj stopi financijske imovine. Iskazani iznos imovine smanjuje se, a iznos gubitka priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Ako najam ili ulaganje koje se drži do dospijeća imaju promjenjivu kamatnu stopu, diskontna stopa za mjerenje gubitka od umanjenja jest tekuća efektivna kamatna stopa utvrđena ugovorom. Izračun sadašnje vrijednosti procijenjenih budućih novčanih tokova financijske imovine koja služi kao osiguranje plaćanja odražava novčane tokove koji mogu nastati ovrhom, umanjene za troškove stjecanja i prodaje osiguranja plaćanja, bez obzira na to je li ovrha vjerojatna. Ako se u narednome razdoblju iznos gubitka od umanjenja vrijednosti smanji, a to je smanjenje objektivno moguće dovesti u vezu s događajem koji je nastao nakon priznavanja umanjenja, prethodno se priznati gubitak od umanjenja poništava kroz izvještaj o financijskom rezultatu.

(b) Imovina koje se iskazuje po poštenoj vrijednosti

Kad se vlasnička ulaganja razvrstavaju kao financijska imovina raspoloživa za prodaju, a želi se utvrditi umanjuje li se vrijednost vrijednosnih papira, razmatra se znatan ili stalan (produljeni) pad poštene vrijednosti vrijednosnog papira ispod njegova troška. Ako za financijsku imovinu raspoloživu za prodaju postoji takav dokaz, kumulativni gubitak – koji se mjeri kao razlika između troška stjecanja i tekuće poštene vrijednosti umanjena za svaki gubitak od umanjenja te financijske imovine prethodno priznate u izvještaju o financijskom rezultatu – uklanja se iz pričuva i priznaje u izvještaju o financijskom rezultatu. Gubici od umanjenja priznati u izvještaju o financijskom rezultatu za kapitalna ulaganja ne poništavaju se kroz izvještaj o financijskom rezultatu. Ako se u narednom razdoblju poštena vrijednost dužničkog instrumenta razvrstanog kao financijska imovina raspoloživa za prodaju poveća i to je povećanje moguće objektivno povezati s događajem koji je nastao nakon priznavanja gubitka od umanjenja, gubitak od umanjenja poništava se kroz izvještaj o financijskom rezultatu.

1.5.6. Zalihe

Zalihe se iskazuju prema trošku ili neto utrživoj vrijednosti, ovisno o tome što je manje. Trošak se utvrđuje pomoću FIFO metode procjene zaliha (eng. first-in, first-out). Trošak gotovih proizvoda i nedovršenih radova sastoji se od sirovina, izravnog rada, ostalih troškova koji se mogu izravno pripisati i povezanih općih troškova proizvodnje (na temelju redovitog poslovnog kapaciteta). Neto utrživa vrijednost jest procijenjena prodajna cijena u sklopu redovnoga poslovanja, umanjena za troškove dovršenja i prodaje. Ako se drže za distribuciju uz naknadu ili bez nje, zalihe se mjere po trošku i tekućem zamjenskom trošku, ovisno o tome koji je niži. Tekući zamjenski trošak jest trošak koji bi nastao kad bi EU nabavljao imovinu na datum izvještaja.

1.5.7. Iznosi pretfinanciranja

Pretfinanciranje je plaćanje koje se vrši kako bi se korisniku osigurao gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Može se podijeliti na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u odgovarajućem ugovoru o pretfinanciranju. Likvidna sredstva ili predujam vraćaju se ili koriste u skladu s namjenom za koju su dodijeljena tijekom razdoblja utvrđenog u ugovoru. Ako ih korisnik ne upotrijebi za opravdane rashode, obvezan je vratiti predujam EU-u. Iznos sredstava iz pretfinanciranja smanjuje se (u potpunosti ili djelomično) na temelju opravdanih troškova (koji se priznaju kao izdatak) i vraćanja sredstava.

Na kraju godine neobračunani iznosi pretfinanciranja vrjednuju se po izvorno plaćenom iznosu (iznosima) umanjenom za: vraćene iznose, opravdane iznose prikazane kao izdaci, procijenjene opravdane iznose koji krajem godine još nisu obračunani i umanjenje vrijednosti.

Priznaje se kamata na pretfinanciranje jer je ostvarena u skladu s odredbama predmetnog ugovora. Na kraju godine vrši se procjena prihoda od obračunane kamate, na temelju najpouzdanijih informacija, te se upisuje u bilancu stanja.

1.5.8. Potraživanja

Potraživanja se iskazuju po izvornom iznosu umanjenom za otpis umanjenja vrijednosti. Otpis zbog umanjenja potraživanja utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da EU neće moći naplatiti iznose u skladu s izvornim uvjetima potraživanja. Iznos otpisa jest razlika između iznosa knjigovodstvene vrijednosti i nadoknadivog iznosa. Iznos otpisa priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu. Opći otpis na temelju prošlih iskustava vrši se i za nepodmirene naloge za povrat za koje ranije nije izvršen poseban otpis. Za obradu uračunanih prihoda krajem godine vidi bilješku 1.5.14.

1.5.9. Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti jesu financijski instrumenti definirani kao dugotrajna imovina. Oni uključuju novčana sredstva u blagajni, bankovne depozite po viđenju, ostala kratkoročna visoko likvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

1.5.10 Mirovine i ostala primanja zaposlenih

Mirovinske obveze

EU upravlja utvrđenim mirovinskim planovima. Osoblje iz svojih plaća uplaćuje jednu trećinu očekivanih troškova, a obveze se ne financiraju. Obveza koja se priznaje u bilanci stanja u odnosu na utvrđene mirovinske planove jest sadašnja vrijednost utvrđenih mirovinskih obveza na datum bilance stanja. Utvrđene mirovinske obveze izračunavaju aktuari pomoću metode predviđenih kreditnih točaka. Sadašnja vrijednost utvrđene mirovinske obveze utvrđuje se diskontiranjem procijene budućih odljeva novca upotrebom kamata na državne obveznice izražene u valuti u kojoj će se doprinosi plaćati, a čiji su uvjeti dospijeća usklađeni s uvjetima povezane mirovinske obveze.

Aktuarska dobit i gubici koji nastaju iz podešavanja iskustava i promjena aktuarskih pretpostavki odmah se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu. Troškovi za proteklo službovanje odmah se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu, osim ako je mirovinski plan uvjetovan ostankom zaposlenika u službi za određeno razdoblje (razdoblje ostvarenje prava). U tom se slučaju trošak proteklog rada amortizira na linearnoj osnovi tijekom razdoblja ostvarenja prava.

Doprinosi za zdravstvo nakon prestanka zaposlenja

EU svojim zaposlenicima plaća doprinose za zdravstvo naknadom zdravstvenih izdataka. Za svakodnevne administrativne poslove osnovan je poseban fond. Taj se sustav primjenjuje na sadašnje zaposlenike, umirovljenike, udovice i njihove korisnike osiguranja. Primanja namijenjena „neaktivnim osobama” (umirovljenici, siročad itd.) razvrstavaju se kao „primanja nakon prestanka zaposlenja”. S obzirom na prirodu tih primanja potreban je aktuarski izračun. Obveza u bilanci stanja utvrđuje se na sličnim temeljima kao za mirovinske obveze (vidi bilješku iznad).

1.5.11. Rezerviranja

Rezerviranja se priznaju u slučaju tekućih zakonskih ili izvedenih obveza EU-a prema trećim stranama na temelju prošlih događaja, vjerojatnije je da za podmirenje obveze neće biti potreban odljev sredstava i iznos se može pouzdano procijeniti. Rezerviranja se ne priznaju za gubitke iz budućeg poslovanja. Iznos rezerviranja najbolja je procjena izdataka koji se očekuju za podmirenje sadašnje obveze na datum izvješćivanja. Ako rezerviranje uključuje veliki broj stavki, obveza se procjenjuje uspoređivanjem svih mogućih ishoda s vjerojatnostima koje su s njima povezane (metoda očekivane vrijednosti).

1.5.12. Financijske obveze

Financijske obveze razvrstavaju se kao financijske obveze po poštenoj vrijednosti kroz dobit ili gubitak ili kao financijske obveze iskazane po amortiziranom trošku (uzeti zajmovi). Uzeti zajmovi sastoje se od zajmova uzetih od kreditnih institucija i dugovanja zabilježenih u potvrdama. One se početno priznaju po poštenoj vrijednosti, pošto su njihovi prihodi od izdavanja (poštena vrijednost primljene naknade) bez nastalih troškova, a potom iskazani po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate; sve razlike između prihoda, bez transakcijskih troškova, i otkupna vrijednost priznaju se u izvještaju o financijskom rezultati za razdoblje uzetog zajma pomoću metode efektivne kamate.

Razvrstavaju se kao trajne obveze, osim ako dospijevaju za manje od 12 mjeseci nakon datuma bilance stanja. U slučaju zajmova danih iz uzetih zajmova, metoda efektivne kamate ne mora se koristiti na davanje i uzimanje zajmova na temelju razmatranja značajnosti. Nastali transakcijski troškovi za EU koji su potom zaračunani korisniku zajma izravno se priznaju u izvještaju o financijskom rezultatu.

Financijske obveze određene po poštenoj vrijednosti kroz račun dobiti i gubitaka uključuju izvedene instrumente kad je njihova poštena vrijednost negativna. One se računovodstveno obrađuju kao financijska imovina po poštenoj vrijednosti kroz dobit ili gubitak, vidi bilješku 1.5.5.

1.5.13. Poslovne obveze

Znatan iznos poslovnih obveza EU-a nije povezan s kupovinom robe ili usluga – to su neplaćeni zahtjevi za povrat troškova korisnika bespovratnih sredstava ili drugih sredstava EU-a. Prilikom primitka zahtjeva za povrat troškova knjiže se kao poslovne obveze plaćanja traženog iznosa. Nakon provjere i primitka opravdanog troška, poslovne obveze vrjednuju se po primljenom i opravdanom iznosu.

Poslovne obveze koje nastaju zbog kupnje robe ili usluga priznaju se po primanju računa za izvorni iznos, a odgovarajući izdatak upisuje se u izvještaj prilikom isporuke robe ili usluga i njihova primitka u EU-u.

1.5.14. Obračunani i odgođeni prihodi i troškovi

U skladu s računovodstvenim pravilima EU-a, transakcije i događaji u financijskom izvještaju priznaju se u razdoblju na koji se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja, obračunani izdaci priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Obračunani izdaci izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama Komisije kojima Komisija želi postići istinitost i točnost financijskog izvještaja.

I prihodi se obračunavaju u razdoblju na koji se odnose. Na kraju godine, ako za pruženu uslugu još nije izdan račun, EU je isporučio robu ili postoji ugovor (tj. upućivanjem na temeljni ugovor), uračunani prihodi priznaju se u financijskom izvještaju.

Osim toga, na kraju godine, ako je za uslugu koja još nije pružena izdan račun ili roba još nije isporučena, prihod se odgađa i priznaje u narednom obračunskom razdoblju.

1.6. IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

1.6.1. Prihodi

Prihodi iz nerazmjenskih poslova

Ti prihodi čine najveći dio prihoda EU-a te uključuju uglavnom izravne i neizravne poreze te vlastita sredstva. Osim poreza EU može primati sredstva iz ostalih izvora, primjerice carine, novčanih kazni i donacija.

Sredstva na temelju BND-a i PDV-a

Prihod se priznaje za razdoblje za koje je Europska komisija zatražila doprinose od država članica. On se mjeri po njegovu „traženom iznosu”. S obzirom na to da se sredstva na temelju BND-a i PDV-a temelje na procjeni podataka za predmetnu proračunsku godinu, mogu biti revidirani jer do promjena može doći prije no što države članice pošalju konačne podatke. Učinak promjene u procjeni uključuje se pri utvrđivanju neto viška ili manjka za razdoblje u kojem je do promjene došlo.

Tradicionalna vlastita sredstva

Potraživanja i povezani prihodi priznaju se po primitku relevantnih mjesečnih izvještaja A (uključujući prikupljene carine i zajamčene, ali neosporavane iznose) od država članica. Na datum izvještavanja, prihodi koje prikupljaju države članice za to razdoblje, ali koji Europskoj komisiji još nisu plaćeni procjenjuju se i priznaju kao obračunani prihodi. Tromjesečni izvještaji B (uključujući neprikupljene i nezajamčene carine te zajamčene iznose koje je dužnik osporio) od država članica priznaju se kao prihod umanjen za zajamčene troškove prikupljanja (25 %). Osim toga, u izvještaju o financijskom rezultatu priznaje se smanjenje vrijednosti za iznos procijenjene razlike povrata.

Novčane kazne

Prihod od novčanih kazni priznaje se kad EU donese odluku o novčanoj kazni i o tome obavijesti primatelj. Ako postoji sumnja u solventnost poduzeća, priznaje se smanjenje vrijednosti prava. Nakon donošenja odluke o novčanoj kazni, dužnici imaju dva mjeseca od dana obavijesti:

— da prihvate odluku i u tom slučaju moraju platiti kaznu u traženom roku, a iznos konačno prikuplja EU

— ili da ne prihvate odluku i u tom slučaju oni u skladu s pravom EU-a podnose žalbu.

Međutim, čak i ako se podnese žalba, glavnica kazne mora se platiti u propisanom roku od tri mjeseca jer žalba nema suspenzivni učinak (članak 278. Ugovora o EU-u) ili, u određenim okolnostima i uz suglasnost računovodstvenog službenika Komisije, umjesto plaćanja može se podnijeti bankovno jamstvo.

Ako poduzeće podnosi žalbu protiv odluke, a privremeno je platilo kaznu, iznos se objavljuje kao nepredviđena obveza. Međutim, s obzirom da žalba primatelja protiv odluke EU-a nema suspenzivni učinak, primljena sredstva koriste se za poravnanje potraživanja. Ako se umjesto uplate prima jamstvo, novčana kazna i dalje se smatra potraživanjem. Ako je vjerojatno da Opći sud neće donijeti odluku u korist EU-a, za pokrivanje rizika priznaje se rezerviranje. Ako je umjesto toga dano jamstvo, upisuje se nenaplaćeno potraživanje. Akumulirana kamata koja se plaća na bankovni račun Europske komisije na koji se deponiraju uplate priznaje se kao prihod, a sve se nepredviđene obveze u skladu s tim povećavaju.

Prihod od razmjenskih poslova

Prihod od prodaje robe i usluga priznaje se kad se znatan rizik i koristi vlasništva nad robom prenose na kupca. Prihod povezan s transakcijom koja uključuje pružanje usluga priznaje se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na dan izvješćivanja.

Prihod od kamata i troškovi kamata

Prihodi od kamata i troškovi kamata priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu pomoću metode efektivne kamate. To je metoda izračuna amortiziranog troška financijske imovine ili financijske obveze i raspoređivanja prihoda od kamata ili troškova kamata na predmetno razdoblje. Pri izračunu efektivne kamatne stope EU procjenjuje novčane tokove uzimajući u obzir sve ugovorne rokove financijskog instrumenta (primjerice prijevremena plaćanja), no ne uzima u obzir buduće kreditne gubitke. Izračun uključuje sve naknade i protuusluge plaćene ili primljene između ugovornih stranaka koji su sastavni dio efektivne kamatne stope, transakcijske troškove te sve ostale premije ili diskonte.

Nakon što je financijska imovina ili skupina slične financijske imovine otpisana kao posljedica gubitka od umanjenja, prihod od kamata priznaje se primjenom kamatne stope koja je upotrijebljena za diskontiranje budućih novčanih tokova radi mjerenja gubitka od umanjenja.

Prihod od dividende

Prihod od dividende priznaje se po utvrđivanju prava na primitak plaćanja.

1.6.2. Troškovi

Troškovi razmjene koji nastaju zbog kupnje robe ili usluga priznaju se po njihovoj isporuci i primitku u EU-u. Oni se vrjednuju po izvornom trošku računa. Nerazmjenski izdaci svojstveni su za EU te predstavljaju većinu izdataka EU-a. Odnose se na prijenos sredstava korisnicima, a moguća su tri oblika troškova: prava, prijenosi u okviru ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi.

Prijenosi se priznaju kao trošak u razdoblju u kojem je nastao događaj koji je rezultirao prijenosom, sve dok je vrsta prijenosa dopuštena uredbom (Financijska uredba, Pravilnik o osoblju ili druga uredba) ili je sklopljen ugovor kojim se taj prijenos odobrava; korisnik je ispunio sve kriterije opravdanosti; i moguće je izvršiti pouzdanu procjenu iznosa.

Po primitku zahtjeva za plaćanja ili izjave o troškovima koji zadovoljavaju kriterije za priznavanje, njihov opravdani iznos priznaje se kao izdatak. Na kraju godine nastali opravdani izdaci koji su dospjeli korisnicima, ali o tome još nisu obaviješteni, procjenjuju se i knjiže kao obračunani izdaci.

1.7. NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE

1.7.1. Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina jest moguća imovina koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje EU ne može u cijelosti utjecati. Nepredviđena imovina objavljuje se kad je vjerojatan priljev gospodarske koristi ili mogućnost djelovanja.

1.7.2. Nepredviđene obveze

Nepredviđena obveza jest moguća obveza koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje EU ne može u cijelosti utjecati; ili sadašnja obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer nije vjerojatno da će podmirenje obveze zahtijevati odljev resursa s gospodarskim koristima i mogućnošću djelovanja ili u rijetkim okolnostima ako iznos obveze nije moguće dovoljno pouzdano izmjeriti.

2. BILJEŠKE UZ BILANCU STANJA

DUGOTRAJNA IMOVINA

2.1. NEMATERIJALNA IMOVINA

u milijunima EUR Iznos Bruto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011. 301 Povećanja 89 Otuđenja (11) Ostale promjene 0 Bruto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012. 379 Akumulirana amortizacija na dan 31.12.2011. (152) Iznos amortizacije za godinu (39) Otuđenja 4 Ostale promjene (4) Akumulirana amortizacija na dan 31.12.2012. (191) Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012. 188 Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011. 149

Navedeni iznosi odnose se prvenstveno na računalni softver.

2.2. NEKRETNINE, POSTROJENJA I OPREMA

U imovinu u izgradnji na dan 31. prosinca 2012. uključena je imovina koja se odnosi na projekt Galileo, globalni satelitski navigacijski sustav EU-a koji se gradi uz pomoć Europske svemirske agencije (ESA), u vrijednosti 660 milijuna EUR (2011.: 291 milijuna EUR). Kad bude završen, sustav će se sastojati od 30 satelita, 2 centra za nadzor i 16 zemaljskih postaja. Iznos u bilanci stanja odražava kapitalizirane troškove tog projekta nastale za Komisiju od 22. listopada 2011. kada su uspješno lansirana prva dva satelita tog sustava. Prije tog datuma, kako je objašnjeno u prethodnom godišnjem financijskom izvještaju, Komisija je smatrala da je projekt u fazi istraživanja te su stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a svi nastali troškovi prikazani kao izdaci. Od početka projekta i do kraja tekućeg financijskog okvira, predviđen je proračunski iznos od 3 837 milijuna EUR. Za sljedeći financijski okvir predviđeno je još 5 400 milijuna EUR troškova; iz proračuna EU-a u cijelosti će se financirati puštanje sustava u rad, njegovo iskorištavanje, pružanje usluga Galilea do 2020. i priprema sljedeće generacije konstelacije. Iznos od 13 milijuna EUR nekapitaliziranih troškova razvoja priznat je u 2012. kao izdatak.

Od listopada 2011. do datuma bilance stanja lansirana su ukupno četiri satelita i, kad se završi njihovo testiranje, kreće projektna faza „validacije u orbiti” (IOV). Tu fazu zajednički financiraju EU i ESA te, u skladu sa sporazumom o bespovratnim sredstvima sklopljenim između dviju stranaka, ESA vrši službeni prijenos izgrađene imovine na EU. Za taj pravni prijenos bit će potrebna suglasnost Vijeća ESA-e, uz napomenu da su sve države članice ESA-a osim dviju (Norveška i Švicarska) ujedno i države članice EU-a. Istovremeno, Komisija nema razloga pretpostaviti da će taj prijenos blokirati država članica (ili članice) ESA-e.

NEKRETNINE, POSTROJENJA I OPREMA

u milijunima EUR Zemljište i zgrade Postrojenja i oprema Namještaj i vozila Računalni hardver Ostala materijalna imovina Financijski najmovi Imovina u izgradnji Ukupno Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju prethodne godine 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Povećanja 96 42 22 52 11 511 583 1 317 Otuđenja (26) (23) (21) (54) (11) 0 0 (135) Prijenos između kategorija imovine 102 8 0 12 0 (14) (111) (3) Ostale promjene 24 3 3 11 3 (1) 1 44 Bruto knjigovodstvena vrijednost na kraju godine 4 314 558 233 578 231 3 181 1 118 10 213 Akumulirana amortizacija na kraju prethodne godine (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) Iznos amortizacije za godinu (138) (45) (20) (67) (21) (114) (405) Ponovno knjižena amortizacija 0 0 0 0 0 1 1 Otuđenja 3 23 21 51 10 5 113 Prijenos između kategorija imovine — 0 0 (11) 0 14 3 Ostale promjene (3) (2) (1) (13) (2) (7) (28) Akumulirana amortizacija na kraju godine (2 137) (449) (166) (436) (150) (897) (4 235) Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2012. 2 177 109 67 142 81 2 284 1 118 5 978 Neto knjigovodstvena vrijednost na dan 31.12.2011. 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071

Troškovi koji se moraju platiti u pogledu financijskih najmova i sličnih prava prikazani su u bilanci stanja kao kratkoročne i dugoročne obveze (vidi bilješke 2.15 i 2.18.1). Troškovi su sljedeći:

FINANCIJSKI NAJMOVI

u milijunima EUR Opis Kumulativni troškovi Iznosi koje treba platiti Ukupna vrijednost Naknadni troškovi imovine Vrijednost imovine Amortizacija Neto knjigovodstvena vrijednost (A) < 1 godina > 1 godina > 5 godina Ukupne obveze (b) (A+B) (C) (A+B+C) (D) = (A+B+C+D) Zemljište i zgrade 992 63 342 1 686 2 091 3 083 61 3 144 (877) 2 267 Ostala materijalna imovina 18 7 11 1 19 37 — 37 (20) 17 Ukupno na dan 31.12.2012. 1 010 70 353 1 687 2 110 3 120 61 3 181 (897) 2 284 Kamate 85 307 502 893 Ukupna buduća minimalna plaćanja najma na dan 31.12.2012. 155 660 2 189 3 003 Ukupna buduća minimalna plaćanja najma na dan 31.12.2011. 153 608 1 859 2 620

2.3. ULAGANJA OBRAČUNANA METODOM UDJELA

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012. 31.12.2011. Udjeli u zajedničkim pothvatima 2.3.1. 42 62 Udjeli u pridruženim subjektima 2.3.2. 350 312 Ukupno 392 374

2.3.1. Udjeli u zajedničkim pothvatima

u milijunima EUR GJU SESAR ITER IMI FCH Ukupno Iznos na dan 31.12.2011. 0 0 0 25 37 62 Doprinosi — 70 116 98 54 338 Podjela neto rezultata — (70) (106) (91) (91) (358) Iznos na dan 31.12.2012. 0 0 10 32 0 42

Udjeli u zajedničkim pothvatima obračunavaju se s pomoću metode udjela. Sljedeće knjigovodstvene vrijednosti pripisuju se EU-u na temelju njegova postotka sudjelovanja:

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Dugotrajna imovina 226 211 Kratkoročna imovina 106 123 Dugoročne obveze 0 0 Kratkoročne obveze (291) (314) Prihodi 8 8 Izdaci (427) (379)

Zajedničko poduzeće Galileo (GJU) u likvidaciji

Likvidacija Zajedničkog poduzeća Galileo (GJU) pokrenuta je krajem 2006. i još uvijek traje. S obzirom na neaktivnost subjekta i nastavak likvidacije u 2012. prihoda i izdataka nije bilo.

Zajedničko poduzeće SESAR

Cilj ovog zajedničkog poduzeća jest osigurati modernizaciju europskog sustava upravljanja zračnim prometom i brza provedba Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom usklađivanjem i usmjeravanjem svih relevantnih istraživačkih i razvojnih napora u EU-a. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu SESAR-a sudjelovala s 46,12 %. Ukupni (indikativni) doprinos Komisije predviđen za SESAR (od 2007. do 2013.) iznosi 700 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati dio u gubicima iznosi 157 milijuna EUR.

Međunarodna organizacija za energiju fuzije ITER (ITER)

U ITER su uključeni EU i Kina, Indija, Rusija, Južna Koreja, Japan i SAD. ITER je osnovan radi upravljanja objektima ITER-a, poticanja uporabe objekata ITER-a, promicanja fuzijske energije kako bi u javnosti bila jasna i prihvaćena te pokretanja svih ostalih aktivnosti potrebnih za ostvarenje njegove namjene. Doprinos EU-a (Euratom) međunarodnom ITER-u ostvaruje se preko Agencije fuzija za energiju, uključujući i doprinose država članica i Švicarske. Ukupan doprinos pravno se smatra doprinosom Euratoma ITER-u jer država članice i Švicarsku u ITER-u nemaju vlasničke udjele. S obzirom da EU pravno sudjeluje u zajedničkog pothvatu međunarodnog ITER-a, Komisija mora taj udio priznati u svojem izvještaju. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu ITER-a sudjelovala s 44,25 %. Ukupni (indikativni) doprinos Euratoma predviđen za ITER (od 2007. do 2041.) iznosi 8 949 milijuna EUR.

Zajedničke tehnološke inicijative

Javno-privatna partnerstva u obliku zajedničkih tehnoloških inicijativa, koje se provode preko zajedničkih poduzeća u smislu članka 187. Ugovora, osnovana su radi provedbe ciljeva lisabonske strategije za rast i zapošljavanje. U ovaj su naslov uključeni IMI i FCH, ali tri druga, ARTEMIS, Clean Sky i ENIAC, iako pravno zajednička poduzeća, sa stajališta računovodstva moraju se smatrati pridruženim subjektima (te su stoga uključeni u bilješku 2.3.2.) jer Komisija nad njima ne vrši zajednički nadzor, već ima znatan utjecaj.

Zajednička tehnološka inicijativa za inovativne lijekove IMI

Zajedničko poduzeće IMI podupire pretkonkurentsko farmaceutsko istraživanje i razvoj u državama članicama i pridruženim zemljama u cilju povećanja ulaganja u istraživanje u biofarmaceutskom sektoru te promiče uključivanje malih i srednjih poduzeća (MSP) u te aktivnosti. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu IMI-ja sudjelovala s 78,58 %. Najveći indikativni doprinos Komisije do 31.12.2017. iznosit će 1 milijardu EUR.

Zajedničko poduzeće za gorivne ćelije i vodik FCH

Cilj Zajedničkog poduzeća FCH jest udruživanje resursa javnog i privatnog sektora u jačanju istraživačkih aktivnosti u cilju povećanja cjelokupne učinkovitosti europskih istraživačkih napora te ubrzanje razvoja i primjene tehnologija gorivnih ćelija i vodika. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu FCH-ja sudjelovala s 80,6 %. Najveći indikativni doprinos EU-a do 31.12.2017. iznosit će 470 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 12 milijuna EUR.

2.3.2. Udjeli u pridruženim subjektima

u milijunima EUR EIF ARTEMIS Clean Sky ENIAC Ukupno Iznos na dan 31.12.2011. 292 0 0 20 312 Doprinosi — 22 97 16 135 Podjela neto viška/(manjka) 9 (22) (97) (22) (132) Ostala kretanja vlasničkog kapitala 35 — — — 35 Iznos na dan 31.12.2012. 336 0 0 14 350

Udjeli u pridruženim subjektima obračunavaju se s pomoću metode udjela. Sljedeći knjigovodstveni iznosi pripisuju se EU-u na temelju njegova postotka sudjelovanja:

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Imovina 505 460 Obveze (191) (162) Prihodi 33 28 Manjak (177) (182)

Europski investicijski fond (EIF)

Europski investicijski fond (EIF) jest financijska institucija EU-a koja se bavi osiguranjem rizičnog kapitala i jamstava MSP-ovima. Komisija je platila 20 % udjela tako da bilanca nepozvanih sredstava iznosi 720 milijuna EUR.

u milijunima EUR EIF Ukupni kapital EIF-a Kapital koji je upisala Komisija Ukupni kapital 3 000 900 Uplaćeno (600) (180) Nepozvano 2 400 720

Zajedničko poduzeće ARTEMIS

To je poduzeće osnovano radi provedbe zajedničke tehnološke inicijative s privatnim sektorom u ugrađenim računalnim sustavima. Najveći indikativni doprinos Komisije iznosi 420 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati dio u gubicima iznosi 5 milijuna EUR (95,2 % udjela u vlasništvu).

Zajedničko poduzeće Clean Sky

Cilj tog poduzeća jest ubrzati razvoj, provjeru i predstavljanje čistih tehnologija zračnog prometa u EU-u, a posebno stvaranje radikalno novog sustava zračnog prijevoza u cilju smanjenja učinka zračnog prijevoza na okoliš. Najveći indikativni doprinos Komisije iznosi 800 milijuna EUR. Kumulativni nepriznati udio gubitaka iznosi 48 milijuna EUR (62,89 % udjela u vlasništvu).

Zajedničko poduzeće ENIAC

Cilj ENIAC-a jest utvrditi usuglašeni istraživački program u području nanoelektronike kako bi se postavili istraživački prioriteti za razvoj i donošenje ključnih sposobnosti u tom području. Ti će se ciljevi ostvarivati udruživanjem resursa javnog i privatnog sektora radi podupiranja istraživačkih i razvojnih aktivnosti u obliku projekata. Ukupna obveza EU-a iznosi 450 milijuna EUR. Komisija je 31. prosinca 2012. u vlasništvu ENIAC-a imala udio u vlasništvu od 95,9 %.

2.4. DUGOTRAJNA IMOVINA

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012 31.12.2011 Financijska imovina raspoloživa za prodaju 2.4.1. 4 870 2 272 Zajmovi 2.4.2. 57 441 41 400 Ukupno 62 311 43 672

2.4.1. Dugotrajna financijska imovina raspoloživa za prodaju.

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Jamstveni fond (5) 1 327 1 475 EZUČ u likvidaciji 1 102 — Ulaganja fonda BUFI 832 — Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) 593 — Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) 52 — Europska agencija za kemikalije 52 — Europska banka za obnovu i razvoj 188 188 Aktivnosti rizičnog kapitala 123 134 Početak ETF-a 305 234 Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju 296 241 Ukupno 4 870 2 272

Kako bi se od 2012. što bolje predstavila ekonomska stvarnost, sva financijska imovina raspoloživa za prodaju prikazuje se u skladu s njezinim preostalim dospijećem na datum bilance stanja. Imovina s dospijećem dužim od 1 godine na datum izvješćivanja prikazuje se kao dugotrajna, a imovina s dospijećem prije kraja 2013. prikazuje se kao kratkotrajna imovina (vidi bilješku 2.8). Za razliku od 2011. prethodno navedeni iznosi Jamstvenog fonda za 2012. prikazan je bez novca i novčanih ekvivalenata (2011.: 302 milijuna EUR) i povezanih obveza (2011.: 1 milijun EUR). Da je sadašnji pristup primijenjen u izvještaju za 2011., usporedni podaci bili bi sljedeći:

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Jamstveni fond (6) 1 327 973 EZUČ u likvidaciji 1 102 982 Ulaganja fonda BUFI 832 588 Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) 593 365 Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) 52 47 Europska agencija za kemikalije 52 91 Europska banka za obnovu i razvoj 188 188 Aktivnosti rizičnog kapitala 123 134 Početak ETF-a 305 234 Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju 296 241 Ukupno 4 870 3 843

Jamstveni fond

Jamstvenim fondom za vanjska djelovanja obuhvaćeni su zajmovi za koje EU jamči na temelju odluke Vijeća, osobito kad je riječ o davanju zajmova Europske investicijske banke (EIB) za aktivnosti izvan EU-a i zajmova mikrofinancijske pomoći (MFA) i Euratoma izvan EU-a. Riječ je o dugoročnom instrumentu za pokrivanje svih neplaćenih zajmove za koje jamči EU. Sredstva fonda osiguravaju se plaćanjima iz općeg proračuna EU-a koja odgovaraju 9 % kapitalne vrijednosti aktivnosti, primicima od kamata na ulaganja iz imovine fonda i iznosima koje su vratili dužnici koji su kasnili s plaćanjem i za koje je fond morao aktivirati jamstva. Sav nastali godišnji višak vraća se u proračun EU-a kao prihod.

Od EU-a se zahtijeva da za pokrivanje zajmova trećim zemljama uključi jamstvenu pričuvu. Ta je pričuva namijenjena pokrivanju zahtjeva Jamstvenog fonda i, ako je potrebno, aktiviranih jamstava koji premašuju raspoloživa sredstva fonda tako da se za te iznose može teretiti proračun. Ta pričuva odgovara ciljnom iznosu od 9 % nepodmirenih zajmova na kraju godine.

EZUČ u likvidaciji

Kad je riječ o iznosima EZUČ-a u likvidaciji, sva financijska imovina raspoloživa za prodaju jesu dužnički vrijednosni papiri izraženi u eurima i kotirani na aktivnom tržištu. Na dan 31. prosinca 2012. dužnički vrijednosni papiri (iskazani po njihovoj poštenoj vrijednosti) koji dospijevaju tijekom 2013. iznose 490 milijuna EUR (2011.: 481 milijun EUR).

Ulaganja fonda BUFI

Privremeno naplaćenim novčanim kaznama od 1. siječnja 2010. upravlja Komisija preko posebno osnovanog fonda (BUFI) i one se ulažu u financijske instrumente razvrstane u financijsku imovinu raspoloživu za prodaju.

Instrument za financiranje na temelju podjele rizika RSFF

Instrumentom za financiranje na temelju podjele rizika upravlja EIB, a ulagački portfelj Komisije koristi se za rezerviranje financijskog rizika zajmova i jamstava EIB-a za opravdane istraživačke projekte. Ukupno je za razdoblje od 2007. do 2013. predviđen proračun Komisije u iznosu do 1 milijardu EUR, od čega je do 800 milijuna EUR osigurano iz posebnog programa „Suradnja”, a do 200 milijuna EUR iz posebnog programa „Kapaciteti”. EIB se obvezao da će osigurati isti iznos.

Doprinos Komisije RSFF-u do 31. prosinca 2012., uključujući doprinose EFTA-e i trećih zemalja, iznosio je 1 006 milijuna EUR. Doprinose je EIB uložio u obveznice (31. prosinca 2012. poštena vrijednost u iznosu od 754 milijuna EUR) te gotovinske i oročene depozite (314 milijuna EUR). Iznos od 948 milijuna EUR iskazan kao nepredviđena obveza (bilješka 5.2.1.) predstavlja najveći gubitak 31. prosinca 2012. koji bi nastao za Komisiju u slučaju neotplaćivanja zajmova ili jamstava koje je EIB u okviru RSFF-a dao. Treba napomenuti da je cjelokupni rizik Komisije ograničen na iznos kojim pridonosi ovom instrumentu.

Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT)

Iz Instrumenta za kreditna jamstva za projekte TEN-T izdaju se jamstva za ublaživanje prihodovnih rizika u početnim godinama projekata TEN u području prijevoza. Posebno se jamstvom mogu u cijelosti pokriti rezervne kreditne linije, koje se mogu aktivirati samo u slučajevima kad novčani tokovi projekta nisu dovoljni za otplatu nadređenog duga. Instrument je zajednički financijski proizvod Komisije i EIB-a, a na temelju uredbe o TEN-T-u iz proračuna EU-a izdvojeno je 500 milijuna EUR koji će se dodijeliti u razdoblju od 2007. do 2013. EIB će dodijeliti dodatnih 500 milijuna EUR tako da će u konačnici za ovaj instrument biti raspoloživ iznos od 1 milijarde EUR.

Doprinos Komisije LGTT-u do 31. prosinca 2012. iznosio je 155 milijuna EUR. Ta je sredstva EIB uložio je u obveznice (31. prosinca 2012. poštena vrijednost u iznosu od 75 milijuna EUR) te u oročene depozite (88 milijuna EUR). Do konca 2012. potpisani su zajmovi u iznosu od 523 milijuna EUR te stoga pokriveni jamstvom. Iznos od 39 milijuna EUR iskazan kao nepredviđena obveza (bilješka 5.2.1.) predstavlja najveći gubitak 31. prosinca 2012. koji bi nastao za Komisiju u slučaju neotplaćivanja zajmova koje je dao EIB u okviru LGTT-a. To predstavlja 7,4 % ukupnih zajamčenih iznosa. Treba napomenuti da je cjelokupni rizik Komisije ograničen na iznos kojim pridonosi ovom instrumentu.

Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD)

S obzirom na to da EBRD ne kotira na burzama i s obzirom na ugovorna ograničenja obuhvaćena statutom EBRD-a, između ostalog povezana s prodajom sudjelujućih interesa, ograničenih na trošak stjecanja i dopuštenih samo postojećim dioničarima, udio Komisije vrjednuje se prema trošku umanjenom za otpis umanjenja vrijednosti.

u milijunima EUR EBRD Ukupni kapital EBRD-a Kapital koji je upisala Komisija Ukupni kapital 29 601 900 Uplaćeno (6 202) (188) Nepozvano 23 399 712

Aktivnosti rizičnog kapitala

U okviru aktivnosti rizičnog kapitala financijskim posrednicima daju se iznosi za financiranje vlasničkih ulaganja. Njima upravlja EIB, a financiraju se u okviru europske susjedske politike.

Početak ETF-a

Tim su fondom obuhvaćeni program za rast i zapošljavanje, program MAP, program CIP i pilot-projekt za prijenos tehnologije, pod pokroviteljstvom EIF-a, kojima se podupire osnivanje i financiranje novih MSP-ova ulaganjem u pogodne specijalizirane fondove poduzetničkog kapitala. Na kraju godine preuzete su obveze u iznosu od dodatnih 122 milijuna EUR koje se odnose na početak ETF-a, ali ih ostale stranke još nisu upotrijebile.

Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju

Glavni iznosi uključeni u prethodnu tablicu pod dugoročna ulaganja raspoloživa za prodaju jesu Europski fond za jugoistočnu Europu (113 milijuna EUR), Fond za zeleni razvoj (39 milijuna EUR) i Fond GEEREF (68 milijuna EUR).

2.4.2. Dugoročni zajmovi

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012. 31.12.2011. Zajmovi odobreni iz proračuna EU-a i EZUČ-a 2.4.2.1. 162 170 Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava 2.4.2.2. 57 279 41 230 Ukupno 57 441 41 400

2.4.2.1. Zajmovi odobreni iz proračuna Europske unije i EZUČ-a u likvidaciji

u milijunima EUR Zajmovi pod posebnim uvjetima Stambeni zajmovi EZUČ-a Ukupno Ukupno na dan 31.12.2011. 151 19 170 Novi zajmovi — — — Otplate (17) (4) (21) Tečajne razlike 1 — 1 Promjene knjigovodstvene vrijednosti 11 1 12 Ukupno na dan 31.12.2012. 146 16 162

Zajmovi pod posebnim uvjetima daju se uz povlaštenu stopu kao dio suradnje s državama izvan EU-a. Svi iznosi dospijevaju nakon više od 12 mjeseci nakon kraja godine. Na te se zajmove primjenjuje efektivna kamatna stopa između 7,73 % i 14,507 %.

2.4.2.2. Zajmovi odobreni iz posuđenih sredstava

u milijunima EUR MFA Euratom BOP EFSM EZUČ u likvidaciji Ukupno Ukupno na dan 31.12.2011. 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Novi zajmovi 39 — — 15 800 — 15 839 Otplate (84) (24) — — (46) (154) Tečajne razlike — — — — 5 5 Promjene knjigovodstvene vrijednosti (1) (2) (2) 332 (4) 323 Ukupno na dan 31.12.2012. 549 425 11 623 44 476 221 57 294 Dospijeće iznosa < 1 godina 15 — — — — 15 Dospijeće iznosa > 1 godina 534 425 11 623 44 476 221 57 279

Do znatnog povećanja tih iznosa došlo je zbog zajmova danih u okviru EFSM-a tijekom 2012., a oni se ogledaju u povećanju uzetih zajmova EU-a (vidi bilješku 2.14.). Za više informacija o uzimanju i davanju zajmova vidi bilješku 7.

2.5. DUGOROČNA POTRAŽIVANJA I SREDSTVA ZA POVRAT

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Države članice 545 268 Ostali 19 21 Ukupno 564 289

Od navedenih potraživanja 550 milijuna EUR (2011.: 273 milijuna EUR) odnosi se na nerazmjenske transakcije.

Nepodmireni iznosi država članica odnose se na neizvršene odluke o poravnanju računa za ruralni razvoj iz EFJP-a i EPFRR-a.

2.6. DUGOROČNO PRETFINANCIRANJE

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012. 31.12.2011. Pretfinanciranje 2.6.1. 40 790 40 625 Unaprijed plaćeni izdaci 2.6.2. 3 715 4 098 Ukupno 44 505 44 723

2.6.1. Pretfinanciranje

Vrijeme predviđeno za povrat ili upotreba pretfinanciranja određuje hoće li se prefinanciranje iskazati kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina pretfinanciranja. Upotreba se definira ugovorom na temelju kojeg se projekt izvodi. Sva plaćanja ili upotreba koji dospijevaju u roku od dvanaest mjeseci od datuma izvješćivanja iskazuju se kao kratkotrajno pretfinanciranje.

Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem

To su jamstva koje Komisija zahtijeva od korisnika koji nisu države članice, u određenim slučajevima pri plaćanju predujmova (pretfinanciranje). Za tu vrstu jamstva iskazuju se dvije vrijednosti, „nominalna” i „tekuća” vrijednost. Kod „nominalne” vrijednosti financirani događaj povezan je postojanjem jamstva. Kod „tekuće” vrijednosti događaj koji aktivira jamstvo je plaćanje pretfinanciranja i/ili naknadna poravnanja. Na dan 31. prosinca 2012.„nominalna” vrijednost jamstava koja je u vezi s pretfinanciranjem primio ERF iznosila je 1 348 milijuna EUR, a „tekuća” vrijednost tih jamstava iznosila je 1 083 milijuna EUR (2011.: 1 330 milijuna EUR odnosno 1 083 milijuna EUR).

Određeni iznosi pretfinanciranja isplaćeni u okviru 7. istraživačkog okvirnog programa za istraživanje i tehnološki razvoj (FP7) pokrivaju se iz Jamstvenog fonda sudionika (PGF) – pretfinanciranje isplaćeno 2012 iznosilo je ukupno 4 milijarde EUR (2011.: 3,3 milijarde EUR). Taj je fond odvojen od EU-a i ne konsolidira se u ovom izvještaju – bilješka 11.2.3.

u milijunima EUR Vrsta upravljanja 31.12.2012. 31.12.2011. Izravno centralizirano upravljanje 1 249 1 219 Neizravno centralizirano upravljanje 1 042 774 Decentralizirano upravljanje 677 697 Podijeljeno upravljanje 37 214 37 249 Zajedničko upravljanje 592 686 Upravljanje drugih institucija i agencija 16 — Ukupno 40 790 40 625

Najvažniji dugoročni iznosi financiranja odnose se na strukturne mjere za programsko razdoblje 2007. – 2013.: regionalni fond za razvoj (ERDF) i kohezijski fond (CF) 23,9 milijarde EUR, socijalni fond (ESF) 6,5 milijarde EUR, poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) 6,1 milijarde EUR i ribarstveni fond (EFF) 0,6 milijarde EUR. S obzirom na to da su mnogi projekti dugoročni, potrebno je osigurati raspoloživost povezanih predujmova tijekom razdoblja duljeg od jedne godine. Stoga se ovi iznosi pretfinanciranja prikazuju kao dugotrajna imovina.

Pretfinanciranje predstavlja veliki dio ukupne imovine EU-a te mu se posvećuje odgovarajuća i redovita pažnja. Treba napomenuti da razina iznosa pretfinanciranja različitih programa mora biti dovoljna da se osigura potreban protok kako bi korisnik mogao pokrenuti projekt, uz istovremenu zaštitu financijskih interesa EU-a i uzimanje u obzir pravnih, operativnih i troškovno učinkovitih ograničenja. Kako bi unaprijedila praćenje pretfinanciranja, Komisija uzima u obzir sve te elemente.

2.6.2. Unaprijed plaćeni izdaci

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Instrumenti financijskog inženjeringa 2 717 3 378 Programi pomoći 998 720 Ukupno 3 715 4 098

U okviru programâ strukturnih fondova za razdoblje 2007. – 2013. plaćanja državama članicama mogu se vršiti iz proračuna EU-a kako bi se pridonijelo instrumentima financijskog inženjeringa (u obliku zajmova, vlasničkih ulaganja ili jamstava) koje su utvrdile države članice koje njima upravljaju. Novac neiskorišten u okviru tih instrumenta na kraju godine upisuje se u vlasništvo EU-a (kao i standardno pretfinanciranje) te se stoga u bilanci stanja Komisije smatra imovinom. Međutim, temeljni pravni akti ne obvezuju države članice da podnose periodične izvještaje Komisiji o uporabi tih predujmova, a u nekim ih slučajevima ni ne prikazuju u izvještajima o rashodima koje podnose Komisiji. Stoga se na temelju informacija primljenih od država članica o uporabi tih sredstava, na kraju svake godine procjenjuje vrijednost te imovine.

Iznosi uneseni u naslov programa pomoći predstavljaju procjenu Komisije o otvorenim predujmovima za različite programe pomoći (državne potpore, tržišne mjere EFJP-a).

KRATKOTRAJNA IMOVINA

2.7. ZALIHE

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Znanstveni materijali 81 78 Ostalo 57 16 Ukupno 138 94

2.8. KRATKOTRAJNA FINANCIJSKA IMOVINA

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012. 31.12.2011. Financijska imovina raspoloživa za prodaju 2.8.1. 1 858 3 619 Zajmovi 2.8.2. 123 102 Ukupno 1 981 3 721

2.8.1. Kratkotrajna financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju kupuje se radi povrata ulaganja ili služi za uspostavu posebne imovinske strukture ili sekundarnog izvora likvidnosti te se stoga može prodavati u slučaju potrebne ili promjena kamatnih stopa. Pregled financijske imovine raspoložive za prodaju s preostalim dospijećem do kraja 2013. prikazan je u sljedećoj tablici:

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Jamstveni fond 268 — EZUČ u likvidaciji 490 1 463 Ulaganja fonda BUFI 845 1 358 Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) 160 547 Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) 23 97 Europska agencija za kemikalije 69 151 Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju 3 3 Ukupno 1 858 3 619

Kako je objašnjeno u bilješci 2.4.1, od 2012. promijenjen je način prikazivanja financijske imovine raspoložive za prodaju. Da je isti pristup primijenjen u izvještaju za 2011., usporedni podaci bili bi sljedeći:

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Jamstveni fond 268 201 EZUČ u likvidaciji 490 481 Ulaganja fonda BUFI 845 770 Instrument za financiranje na temelju podjele rizika (RSFF) 160 182 Instrument za kreditna jamstva za projekte TEN-T (LGTT) 23 49 Europska agencija za kemikalije 69 60 Ostala ulaganja raspoloživa za prodaju 3 3 Ukupno 1 858 1 746

2.8.2. Kratkotrajni zajmovi

U ovaj naslov unose se zajmovi s preostalim konačnim dospijećem kraćim od 12 mjeseci nakon datuma bilance stanja (za više detalja vidi bilješku 2.4.2.2.). U ovaj naslov unose se i oročeni depoziti Europske službe za vanjsko djelovanje (42 milijuna EUR) i EZUČ-a u likvidaciji (22 milijuna EUR).

2.9. KRATKOROČNA POTRAŽIVANJA I SREDSTVA ZA POVRAT

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012. 31.12.2011. Novčane kazne 2.9.1. 4 090 3 125 Države članice 2.9.2. 6 270 2 693 Obračunani prihodi i odgođeni troškovi 2.9.3. 3 368 3 267 Ostala potraživanja i sredstva za povrat 2.9.4. 311 392 Ukupno 14 039 9 477

Navedeni ukupan iznos sadržava 13 729 milijuna EUR (2011.: 8 955 milijuna EUR) koji se odnose na nerazmjenske transakcije.

2.9.1. Novčane kazne

Ovi iznosi osigurat će se iz novčanih kazni koje je odredila Komisija u iznosu od 4 357 milijuna EUR (2011.: 3 369 milijuna EUR) umanjeno za otpis u iznosu od 267 milijuna EUR (2011.: 244 milijuna EUR).

U pogledu tih potraživanja za novčane kazne nepodmirene do 31. prosinca 2012. primljena su jamstva u ukupnom iznosu od 2 513 milijuna EUR (2011.: 3 012 milijuna EUR). Treba napomenuti da 1 471 milijun EUR potraživanja dospijevaju nakon 31. prosinca 2012.

2.9.2. Države članice

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Potraživanja u vezi EFJP-a i ruralnog razvoja EFJP 1 172 1 439 EPFRR 14 23 TRDI 44 37 SAPARD 136 142 Otpis (814) (771) Ukupno 552 870 Plaćeni i vraćeni PDV 44 41 Vlastita sredstva: Utvrđena u izvještaju A 45 29 Utvrđena u posebnom izvještaju 1 294 1 263 Vlastita sredstva za naplatu 3 617 — Otpis (773) (779) Ostalo 16 114 Ukupno 4 199 627 Ostala sredstva za povrat od država članica: Očekivani povrat pretfinanciranja 1 220 963 Ostalo 255 192 Ukupno 1 475 1 155 Ukupno 6 270 2 693

Potraživanja u vezi s EFJP-om i ruralnim razvojem

Ovom stavkom obuhvaćeni su prvenstveno iznosi koje države članice duguju na dan 31. prosinca u skladu sa svojom prijavom i potvrdom od 15. listopada. Vrši se procjena tih potraživanja nakon prijave i do 31. prosinca. Komisija vrši i procjenu otpisa za dugovane iznose koji se vjerojatno neće vratiti. Te prilagodbe ne znače da se Komisija odriče naplate tih sredstava u budućnosti. U prilagodbu se uključuje i smanjenje od 20 % koje države članice mogu zadržati za pokrivanje administrativnih troškova.

Potraživanja u vezi s vlastitim sredstvima

Znatno povećanje potraživanja od država članica objašnjava se uglavnom iznosom od 3 617 milijuna EUR vlastitih sredstava koja se primaju do 31. prosinca 2012. u vezi s izmjenama proračuna 5/2012 i 6/2012. Izmjene proračuna donesene su 21. studenoga 2012. odnosno 12. prosinca 2012. U skladu s člankom 10. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 unosi koji odgovaraju ponovnom usklađivanju doprinosa od BNP-a provedeni su prvog radnog dana siječnja 2013.

Treba napomenuti da države članice imaju pravu zadržati 25 % tradicionalnih vlastitih sredstava za troškove naplate te su stoga navedeni iznosi prikazani bez tih smanjenja. Na temelju procjena država članica od njihovih potraživanja oduzet je otpis. Međutim, to ne znači da se Komisija odriče naplate iznosa obuhvaćenih usklađivanjem vrijednosti.

2.9.3. Obračunani prihodi i odgođeni troškovi

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Obračunani prihodi 3 002 2 952 Odgođeni troškovi 351 296 Ostalo 15 19 Ukupno 3 368 3 267

Glavni iznos iz ovog naslova jest obračunani prihod:

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Vlastita sredstva 2 388 2 644 Poljoprivredni namjenski prihod za studeni i prosinac 218 111 Kohezijski fond, fondovi za regionalni i ruralni razvoj: financijske korekcije 276 16 Ostali obračunani prihodi 120 181 Ukupno 3 002 2 952

2.9.4. Ostala potraživanja i sredstva za povrat

U ovaj naslov unose se uglavnom sredstva za povrat iznosa pretfinanciranja, povrat troškova te ostalih prihoda od administrativnih i operativnih mjera.

2.10. KRATKOROČNO PRETFINANCIRANJE

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012. 31.12.2011. Pretfinanciranje 2.10.1 9 548 8 089 Unaprijed plaćeni izdaci 2.10.2 3 690 2 918 Ukupno 13 238 11 007

2.10.1. Pretfinanciranje

u milijunima EUR Vrsta upravljanja 31.12.2012. 31.12.2011. Izravno centralizirano upravljanje 3 289 3 048 Neizravno centralizirano upravljanje 3 908 3 037 Decentralizirano upravljanje 301 330 Podijeljeno upravljanje 1 008 761 Zajedničko upravljanje 844 803 Upravljanje drugih institucija i agencija 198 110 Ukupno 9 548 8 089

Bilanca kratkoročnog pretfinanciranja sastoji se od dvije posebne sastavnice: bruto pretfinanciranje i obračunane obveze izvršene za to prefinanciranje (odražavaju procjenu povezanih rashoda nastalih na kraju godine). Za primjerenu analizu promjene bilance neto kratkoročnog pretfinanciranja od jedne do druge godine treba uzeti u obzir oba elementa.

S jedne strane, zbog znatnog napretka u zatvaranju prethodnog programskog razdoblja 2000. – 2006. bruto kratkoročno pretfinanciranje u okviru podijeljenog upravljanja za 2012. smanjeno je za dodatnih 3 milijarde EUR. S druge strane, obračunane obveza za to pretfinanciranje smanjene su za 3,3 milijarde EUR zbog čega je neto kratkoročno pretfinanciranje povećano za ukupno 0,3 milijarde EUR. Razlog tih kretanja jest preklapanje prethodnog programskog razdoblja 2000. – 2006. (koji je trenutačno u fazi zatvaranja) s tekućim programskim razdobljem 2007. – 2013. Dok se procjenjuje da je pretfinanciranje povezano s prethodnim programskim razdobljem u potpunosti upotrijebljeno (tj. neto bilance jest nula), pretfinanciranje u tekućem programskom razdoblju prema procjenama do 31. prosinca 2012. samo je djelomično upotrijebljeno. Procjenjuje se da će preostali iznos biti upotrijebljen tijekom 2013. ili kasnije.

Slično se može primijetiti za izravno centralizirano upravljanje za koje je bruto pretfinanciranje smanjeno za 741 milijun EUR, a neto pretfinanciranje neznatno povećano za 241 milijun EUR.

2.10.2. Unaprijed plaćeni izdaci

u milijunima EUR 31.12.2012. 31.12.2011. Instrumenti financijskog inženjeringa 1 358 1 126 Programi pomoći 2 332 1 792 Ukupno 3 690 2 918

2.11. NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI

u milijunima EUR Bilješka 31.12.2012. 31.12.2011. Neograničena novčana sredstva: 2.11.1. Računi u riznicama i središnjim bankama 2 203 7 450 Tekući računi 967 1 099 Knjiga blagajne 38 43 Prijenos sredstava (sredstva u prijenosu) (1) (5) Ukupno 3 207 8 587 Novčana sredstva iz financijskih instrumenata i oročeni depoziti 2.11.2. 2 345 2 028 Ograničena novčana sredstva 2.11.3. 5 122 8 320 Ukupno 10 674 18 935

2.11.1. Neograničena novčana sredstva

Neograničenim novčanim sredstvima obuhvaćena su sva sredstva koja EU drži na računima u svim državama članicama i državama EFTA-e (riznice ili središnje banke), te tekući računi, knjige blagajne i gotovina.

Do znatnog smanjenja neograničenih novčanih sredstava došlo je uglavnom zbog smanjenja na računima u riznicama i središnjim bankama. Završna bilanca za 2012. bila je znatno niža od završne bilance za 2011. zbog visoke stope izvršenja proračuna za 2012. Osim toga, dodatni novčani resursi povezani s Izmjenom proračunom 5/2012 i Izmjenom proračuna 6/2012 primljeni su tek 2013.

2.11.2. Novčana sredstva iz financijskih instrumenata i oročeni depoziti

Sredstva u ovom naslovu jesu uglavnom novčani ekvivalenti (1 845 milijuna EUR) kojima u ime Komisije upravljaju opunomoćenici i koji su namijenjeni provedbi određenih programa financijskih instrumenata financiranih iz proračuna EU-a i ostalih oročenih depozita (500 milijuna EUR). Stoga se novčana sredstva iz financijskih instrumenta mogu upotrijebiti samo za njihov predmetni program. Na kraju godine za financijske instrumente kojima upravljaju opunomoćenici preuzete su obveze za dodatnih 100 milijuna EUR, ali ih ostale stranke još nisu upotrijebile.

Kako je objašnjeno u bilješci 2.4.1., od 2012. promijenjen je način prikazivanja financijske imovine raspoložive za prodaju te povezanog novca i novčanih ekvivalenata. U 2012. ovim naslovom obuhvaćeni su novac i novčani ekvivalenti Jamstvenog fonda, dok u 2011. nije bio obuhvaćen iznos od 302 milijuna EUR novca i novčanih ekvivalenata Jamstvenog fonda za 2011., koji su bili prikazani pod dugotrajnom financijskom imovinom raspoloživom za prodaju. Da se novi način prikazivanja, uključujući prikazivanje novčanih sredstava financijskih instrumenata u posebnoj liniji, primjenjivao za izvještaj za 2011., usporedni podaci iznosili bi 963 milijuna EUR za tekuće račune i 2 466 milijuna EUR za novčana sredstva financijskih instrumenata i oročenih depozita.

2.11.3. Ograničena novčana s