Izvor: An international comparison of the cost of work-related accidents and illnesses (Međunarodna usporedba troškova nesreća i bolesti povezanih s radom) (EU-OSHA, 2017.), procjena na temelju podataka Eurostata i Svjetske banke.

Drugi ključni aspekt poboljšanja zaštite radnika jest rješavanje problema profesionalnih bolesti krvožilnog sustava, kao što su bolesti srca ili moždani udar. Iako su bolesti krvožilnog sustava drugi najveći uzrok smrtnih slučajeva povezanih s radom u EU-u (slika 3), malo se toga zna o njihovim temeljnim uzrocima i njihovoj povezanosti s rizicima povezanima s radom. To otežava uvođenje odgovarajućih preventivnih mjera na radnom mjestu. Daljnja istraživanja i prikupljanje podataka te promicanje zdravlja na radnom mjestu i na razini EU-a i na nacionalnoj razini trebali bi biti prioritet. Tim bi se mjerama trebali obuhvatiti i mišićno-koštani poremećaji koji pogađaju milijune radnika u EU-u. Mišićno-koštani poremećaji povezani s radom u najgorem slučaju mogu dovesti do invaliditeta i obično nisu povezani s jednim uzrokom, već s kombinacijom fizičkih, psihosocijalnih, organizacijskih i individualnih čimbenika.

S početkom provedbe nekoliko inicijativa u okviru europskog zelenog plana i EU-ove strategije održivosti u području kemikalija, potrebno je preispitati trenutačne granične vrijednosti određenih opasnih tvari koje se upotrebljavaju u postojećim sektorima i sektorima u nastajanju. To je bitno i za pitanje prijelaza na zeleno gospodarstvo i za prevenciju bolesti povezanih s radom, posebno raka (vidjeti i odjeljak 2.2.). Kad je riječ o olovu i kobaltu, dvjema opasnim tvarima koje se često upotrebljavaju u tehnologijama obnovljivih izvora energije i u proizvodnji baterija, novi znanstveni podaci ukazuju na to da bi granične vrijednosti trebalo preispitati ili, u slučaju kobalta, utvrditi.

Općenito, postupak rješavanja problema opasnih tvari na temelju znanstvene procjene, savjetovanja s tripartitnim Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu i bliske suradnje svih dionika pokazao se uspješnim, iako je vremenski i resursno zahtjevan. U skladu s tim strateškim okvirom, metodologija za rješavanje problema opasnih tvari i dalje će se ažurirati kako bi se u postupku donošenja odluka prepoznale daljnje mogućnosti povećanja učinkovitosti u utvrđivanju graničnih vrijednosti u području sigurnosti i zdravlja na radu. Usto, Komisija će nastaviti pojednostavnjivati povezanost između sigurnosti i zdravlja na radu i Uredbe REACH kako bi osigurala zaštitu radnika u skladu s pristupom „jedne procjene po tvari” i ažuriranim konceptom bolje regulative.

Zakonodavni postupak koji je u tijeku u pogledu graničnih vrijednosti za akrilonitril, spojeve nikla i benzen u okviru Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima (CMD) doprinijet će povećanju zaštite od karcinogenih i mutagenih tvari za više od milijun radnika. Nadalje, Savjetodavni odbor za sigurnost i zdravlje na radu utvrđuje tvari kojima je potrebno dati prvenstvo pri razmatranju u skladu s Direktivom o karcinogenim i mutagenim tvarima i Direktivom o kemijskim sredstvima kako bi se osigurale ažurirane granične vrijednosti opasnih kemikalija.

Prvenstvo će se dati ažuriranju i proširenju zaštite radnika izloženih reproduktivno toksičnim tvarima, u skladu sa zahtjevima Europskog parlamenta. Reproduktivno toksične tvari mogu imati dvije skupine različitih posljedica: i. posljedice po spolnu funkciju i plodnost; i ii. posljedice po razvoj fetusa ili djeteta. To su ozbiljni rizici za zdravlje i mogu dovesti do spontanog pobačaja, mrtvorođenja ili slabijeg kognitivnog razvoja začete djece. Prema procjeni najgoreg scenarija, reproduktivno toksične tvari mogu svake godine uzrokovati do 1 274 nova slučaja tegoba s reproduktivnim zdravljem, što dovodi do gospodarskih troškova od 381 milijun eura godišnje. Među reproduktivno toksičnim tvarima, bolestima najviše pridonosi olovo. Stoga će budući prijedlog strožih obvezujućih graničnih vrijednosti za olovo biti važan korak naprijed u rješavanju problema reproduktivno toksičnih tvari. Međutim, bit će ključno izraditi i poseban popis ključnih reproduktivno toksičnih tvari koje treba hitno razmotriti. Usporedno s time, Radna skupina za kemikalije pri Savjetodavnom odboru za sigurnost i zdravlje na radu nastavit će raspravljati o potrebi za uvrštavanjem reproduktivno toksičnih tvari i opasnih lijekova u Direktivu o karcinogenim i mutagenim tvarima, kao i o metodologiji za utvrđivanje graničnih vrijednosti.

Europski parlament i dionici naglasili su i potrebu za zaštitom zdravstvenog osoblja koje je izloženo opasnim lijekovima, kao i drugim rizicima. Europska komisija i agencija EU-OSHA pokrenule su opsežne studije i dijaloge sa stručnjacima i dionicima o tome kako se suočiti s tim rizicima u okviru učinkovite zdravstvene skrbi. To je ukazalo na veliku potrebu za daljnjim osposobljavanjem, uputama i smjernicama, kao i na izazove donošenja obvezujućeg zakonodavstva za rješavanje tog pitanja.

Promicanje zdravlja na radu

Zdrava radna snaga temelj je snažnog i otpornog gospodarstva i društva. Poticanjem odabira zdravog načina života na radnom mjestu može se znatno smanjiti učestalost izostajanja s posla, oboljenja i nezaraznih bolesti (poput raka, pretilosti, bolesti srca i krvožilnog sustava i dijabetesa). Primjerice, u okviru europskog plana za borbu protiv raka pokrenut će se mjere za poboljšanje zdravstvene pismenosti povezane s rizicima od raka i odrednicama zdravlja kako bi se ljudima, uključujući radnike, pružile informacije i sredstva koji su im potrebni za donošenje zdravijih odluka.

Radna mjesta za sve

Priznavanje različitosti, uključujući rodne razlike i nejednakosti, te borba protiv diskriminacije među radnom snagom ključni su u stvaranju pretpostavki za sigurnost i zdravlje žena i muškaraca, među ostalim i pri procjeni rizika na radnom mjestu. Primjerice, pandemija je naglasila rizike od loše prilagođenih sredstava za rad i opreme (npr. žene u zdravstvenom sektoru moraju nositi osobnu zaštitnu opremu izrađenu za muškarce) i potrebu za pružanjem točnih, pravodobnih i lako razumljivih informacija kako bi se osiguralo da svi radnici, uključujući one u najnepovoljnijem položaju, mogu u potpunosti shvatiti pravila na radnom mjestu i ostvariti svoja prava. Poticat će se mjere za izbjegavanje rodne pristranosti pri procjeni i određivanju prioriteta rizika za djelovanje tako što će se osigurati: i. zastupljenost spolova u savjetovanjima s radnicima; ii. osposobljavanje prilagođeno osobnoj situaciji zaposlenika; i iii. prepoznavanje rizika u zanimanjima koja su se dugo zanemarivala ili smatrala „lakšim poslovima” (npr. njegovatelji ili čistači).

U skladu sa strategijom Komisije za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2021.–2030., Komisija će predstaviti paket za poboljšanje rezultata koje na tržištu rada ostvaruju osobe s invaliditetom. Taj će paket uključivati smjernice i potporu za uzajamno učenje o: osiguravanju zdravlja i sigurnosti na radu te o programima profesionalne rehabilitacije osoba koje pate od kroničnih bolesti ili su stradale u nesrećama.

Nasilje, uznemiravanje ili diskriminacija na radnom mjestu, bez obzira na to temelji li se na spolu, dobi, invaliditetu, vjeri ili uvjerenju, rasnom ili etničkom podrijetlu ili spolnoj orijentaciji, može utjecati na sigurnost i zdravlje radnika te se stoga negativno odraziti na pogođene osobe, njihove obitelji, suradnike, organizacije i društvo u cjelini. To može dovesti i do izrabljivanja radne snage. Komisija će procijeniti kako ojačati učinkovitost Direktive o sankcijama za poslodavce (2009/52/EZ), među ostalim u pogledu inspekcija rada usmjerenih na posebno ranjive skupine radnika. Komisija je predložila odluku Vijeća kojom se države članice ovlašćuju da u interesu EU-a ratificiraju Konvenciju protiv nasilja i uznemiravanja iz 2019. (br. 190) Međunarodne organizacije rada. Konvencija uključuje i posebna pravila o rodno uvjetovanom nasilju i uznemiravanju na radu, koja će se ojačati predstojećim zakonodavnim prijedlogom o sprečavanju i borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, kako je najavljeno u Strategiji za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.

Komisija će: ·promicati pristup „vizija nula” kad je riječ o smrtnim slučajevima povezanima s radom tako što će: opoboljšati prikupljanje podataka o nesrećama na radu i profesionalnim bolestima te analizirati osnovne uzroke svake smrti ili ozljede povezane s radom, oosnovati posebnu tripartitnu radnu skupinu za „viziju nula” pri Savjetodavnom odboru za sigurnost i zdravlje na radu te izrađivati ciljane mjere informiranja i mehanizme za jačanje svijesti, ojačati provedbu podupiranjem Odbora viših inspektora rada u širenju svijesti o smanjenju broja smrtnih slučajeva povezanih s radom na razini poduzeća, razmjeni dobre prakse i podupiranju boljeg osposobljavanja inspektorata rada, ·ažurirati pravila EU-a o opasnim tvarima radi borbe protiv raka, reproduktivnih bolesti i bolesti dišnog sustava tako što će: o2023. pokrenuti savjetovanje sa socijalnim partnerima o smanjenim graničnim vrijednostima za dimove kod zavarivanja, policikličke aromatske ugljikovodike, izopren i 1,4-dioksan u okviru Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima, odo kraja 2021. utvrditi prioritetni popis reproduktivno toksičnih tvari koje treba uzeti u obzir u relevantnim direktivama, ·do 2022. osigurati ažurirane smjernice, među ostalim o osposobljavanju, protokolima, nadzoru i praćenju, radi zaštite radnika od izloženosti opasnim lijekovima, ·do prvog tromjesečja 2024. izraditi pregled sigurnosti i zdravlja na radu u sektoru zdravstva i skrbi u suradnji s agencijom EU-OSHA, ·poduprijeti informiranje o mišićno-koštanim poremećajima, raku i mentalnom zdravlju, kao i o uznemiravanju na radnom mjestu i rodnoj pristranosti, ·pružati sektorske informacije MSP-ovima u suradnji s agencijom EU-OSHA, ·do kraja 2021. predložiti zakonodavnu inicijativu o sprečavanju i borbi protiv rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i nasilja u obitelji. Komisija poziva države članice: ·da rade na primjeni pristupa „vizija nula” u pogledu smrtnih slučajeva povezanih s radom u EU-u, ·da uklanjaju profesionalne rizike povezane s bolestima krvožilnog sustava, ·da promiču Europski kodeks protiv raka među radnicima kako bi se poboljšala njihova zdravstvena pismenost i smanjili rizici od raka, ·da procijene i uklone rizike naročito u odnosu na skupine najpogođenije pandemijom, kao što su osobe s invaliditetom, ·da aktivno podupiru reintegraciju, nediskriminaciju i prilagodbu radnih uvjeta radnika koji su oboljeli od raka ili su preživjeli rak, ·da promiču rodna pitanja u izradi, provedbi i izvješćivanju, ·da aktivno otklanjaju opasnosti u zdravstvenom sektoru uvođenjem i provedbom postupaka za siguran rad i osiguravanjem odgovarajućeg osposobljavanja, ·da osiguraju bolje smjernice i osposobljavanje za provedbu mjera procjene i sprečavanja rizika, posebno za mikropoduzeća te MSP-ove, da osiguraju osposobljavanje poljoprivrednika preko poljoprivrednih savjetodavnih službi kako bi se poboljšale njihove vještine i svijest o zdravstvenim i sigurnosnim pravilima na poljoprivrednim gospodarstvima, uključujući sigurnu uporabu kemijskih tvari, posebno sredstava za zaštitu bilja. Komisija poziva socijalne partnere: ·da u suradnji s agencijom EU-OSHA izrade smjernice za sektor zdravstva usmjerene, među ostalim, na zaštitu radnika od izloženosti opasnim lijekovima, čime će se utrti put razvoju internetskog interaktivnog alata za procjenu rizika (OiRA) posebno namijenjenog sektoru zdravstva.

2.3.Povećanje pripravnosti – brz odgovor na prijetnje

U vremenima krize kao što je pandemija bolesti COVID-19, sigurnost i zdravlje na radu imaju ključnu ulogu u pomaganju radnicima, poduzećima i vladama da zaštite živote i upravljaju rizicima za dobrobit, kontinuitet poslovanja i održivost. Stoga je iz pandemije bolesti COVID-19 ključno izvući pouke i povećati pripravnost za moguće buduće zdravstvene krize, ali i nastavak rada nakon pandemije. Poboljšanjem pravodobnosti i učinkovitosti odgovora na takve krize trebalo bi dati veći prioritet mjerama povećane higijene, nefarmaceutskih intervencija i potpore mentalnom zdravlju, a trebalo bi dodatno razviti sinergije između sigurnosti i zdravlja na radu i javnog zdravstva. Sadašnji okvir stoga pridonosi zdravstvenim politikama i pomaže u povećanju pripravnosti za budućnost, usporedno s Komunikacijom o prvim poukama izvučenima iz pandemije bolesti COVID-19.

Pandemija bolesti COVID-19 ukazala je na važnost opće okvirne obveze poslodavca za provedbu mjera procjene i sprečavanja rizika radi otklanjanja zdravstvenih rizika za radnike u slučaju zdravstvene krize. Više nego ikad prije istaknula je potrebu da radnici imaju koristi od radnog okruženja koje smanjuje rizik od prijenosa zaraznih bolesti. Od izbijanja pandemije agencija EU-OSHA izradila je niz dokumenata sa smjernicama i alatima u dogovoru s nacionalnim tijelima i socijalnim partnerima, čime je poslodavcima, osobito MSP-ovima, omogućeno da se upoznaju sa zahtjevima sigurnosti i zdravlja na radu u različitim fazama pandemije. Te će se smjernice prilagoditi postupnom stjecanju znanstvenih spoznaja o rizicima i odgovarajućim javnozdravstvenim mjerama. Osim toga, Komisija će razviti hitne postupke i smjernice EU-a u području sigurnosti i zdravlja na radu kako bi se omogućilo brzo uvođenje mjera u slučaju zdravstvenih kriza. To bi, među ostalim, uključivalo odredbe o ažuriranim procjenama rizika, mehanizme kojima države članice pravodobno obavješćuju Komisiju o pojavi prijetnji zdravlju u različitim sektorima i na različitim radnim mjestima te s time povezane nacionalne planove za sigurnost i zdravlje na radu.

Istodobno, virus SARS-CoV-2 klasificiran je u skladu s Direktivom o biološkim agensima po hitnom postupku. Tom se odlukom pridonosi zaštiti radnika u objektima u kojima dolazi do izravnog doticaja s virusom, kao što su centri za proizvodnju i distribuciju cjepiva. Komisija će sada pratiti njezinu provedbu i izraditi smjernice za inspektore rada kako bi se osigurala ispravna primjena mjera.

Pandemija je ukazala i na to da u nekim slučajevima mobilni i prekogranični radnici, uključujući sezonske radnike iz EU-a i iz trećih zemalja, mogu biti izloženiji nezdravim ili nesigurnim životnim i radnim uvjetima kao što su loši ili prenapučeni smještajni kapaciteti ili nedostatak informacija o njihovim pravima. Komisija je u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 izradila smjernice o sezonskim radnicima i radnicima u prometnom sektoru u EU-u. U tim se smjernicama države članice i poduzeća poziva da ispunjavaju svoje obveze zaštite prijeko potrebnih i ranjivih radnika, među ostalim i ispunjavanjem svojih obveza u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu. Uz potporu Europske komisije, i Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA) u lipnju 2021. pokrenulo je informativnu kampanju pod nazivom „prava za sve sezone”, kojom se skreće pozornost na potrebu za promicanjem pravednih i sigurnih radnih uvjeta sezonskih radnika zaposlenih u državama članicama EU-a. Osim toga, agencija EU-OSHA u suradnji sa SLIC-om među inspektorima rada specijaliziranima za sigurnost i zdravlje na radu u svim državama članicama provodi anketu o stajalištima o visokorizičnim zanimanjima, uključujući sezonski rad.

Priznavanje bolesti COVID-19 kao profesionalne bolesti ili nesreće na radu već je zaživjelo u 25 država članica. Francuska je, primjerice, u rujnu 2020. uvela vladinu uredbu kojom se omogućuje automatsko priznavanje za zdravstvene i slične radnike i stručnjake u slučajevima teške infekcije dišnog sustava. Osim toga, Francuska za takve slučajeve predviđa naknadu. U Danskoj se, nakon procjene nadležnih tijela, slučajevi bolesti COVID-19 mogu priznati i kao profesionalna bolest i kao nesreća na radu u svim zanimanjima te je za njih moguće dobiti naknadu.

Iako je EU-ov pristup sigurnosti i zdravlju na radu usmjeren na prevenciju, važno je podupirati i radnike zaražene bolešću COVID-19 i obitelji koje su izgubile svoje članove zbog izloženosti virusu SARS-CoV-2 na radu. U tom smislu većina država članica izvijestila je da COVID-19 priznaje kao profesionalnu bolest. Iako je pitanje profesionalnih bolesti usko povezano sa socijalnom sigurnošću, koja je u nacionalnoj nadležnosti, Preporukom Komisije o profesionalnim bolestima u državama članicama u cilju poticanja konvergencije promiče se priznavanje profesionalnih bolesti navedenih u toj Preporuci.

Komisija će: ·odmah započeti s temeljitom procjenom učinaka pandemije i učinkovitosti okvira EU-a i nacionalnih okvira za sigurnost i zdravlje na radu kako bi se razvili hitni postupci i smjernice za brzo uvođenje, provedbu i praćenje mjera u mogućim budućim zdravstvenim krizama, u bliskoj suradnji s akterima javnog zdravstva, ·do 2022. ažurirati Preporuku Komisije o profesionalnim bolestima radi uvrštavanja bolesti COVID-19, ·do 2022. izraditi smjernice za inspektore rada o procjeni kvalitete procjena rizika i mjera upravljanja rizikom u skladu s Direktivom o biološkim agensima. Komisija poziva države članice: ·da izrade planove pripravnosti za buduće krize u okviru nacionalnih strategija za sigurnost i zdravlje na radu, uključujući provedbu smjernica i alata EU-a, ·da do 2023. izrade mehanizme koordinacije među tijelima za javno zdravstvo i tijelima za sigurnost i zdravlje na radu, ·da aktivnije prate i provode učinkovit inspekcijski nadzor ispunjavanja obveza prema sezonskim radnicima zaposlenima u visokorizičnim zanimanjima u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu, ·da jačaju suradnju i razmjenu informacija između inspektorata rada i drugih mjerodavnih nacionalnih tijela kako bi se poboljšali zdravstveni i sigurnosni standardi u svim sektorima zapošljavanja.

3.Provedba ažuriranog strateškog okvira