(24)Planom za oporavak i otpornost osigurava se da se nijednom reformom i ulaganjem ne nanosi bitna šteta ostvarenju šest okolišnih ciljeva u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, a to su ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva uporabu i zaštita vodnih i morskih resursa, kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustava. Finska je dostavila obrazloženja u skladu s tehničkim smjernicama Europske komisije o nenanošenju bitne štete (2021/C 58/01) za sve mjere iz njezina plana za oporavak i otpornost. Finska je, gdje je to bilo potrebno, predložila mjere za ublažavanje ili je u izradu mjera uključila posebne elemente kako bi se izbjegla bitna šteta, koje bi trebalo osigurati relevantnim ključnim etapama.

(19)Simulacije službi Komisije pokazuju da bi plan, zajedno s ostalim mjerama Instrumenta Europske unije za oporavak, mogao povećati BDP Finske za 0,4 % do 0,6 % do 2026., ne uključujući mogući pozitivan učinak strukturnih reformi, koji može biti znatan. Plan uključuje znatan broj reformi i ulaganja kojima je svrha promicati pametan i održiv rast u skladu s europskom industrijskom strategijom, poticati zelenu i digitalnu tranziciju i ukloniti posljedice krize i pritom povećati konkurentnost i potencijal rasta Finske. Osim toga, tim bi se mjerama trebao riješiti nedostatak kvalificirane radne snage i strukturna nezaposlenost te pružiti potpora privatnim ulaganjima i rastu malih i srednjih poduzeća. Znatna usmjerenost plana na digitalizaciju trebala bi potaknuti rast produktivnosti i ulaganja u inovacije.

(18)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (c) i kriterijem 2.3. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će plan za oporavak i otpornost snažno (ocjena A) utjecati na jačanje potencijala za rast, otvaranje radnih mjesta i ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost Finske, čime se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i promicanjem politika za djecu i mlade, te na ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, i time ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i konvergenciju u Uniji.

(15)Očekuje se da će plan za oporavak i otpornost pridonijeti otpornosti sustava socijalne i zdravstvene skrbi. Očekuje se da će se strukturnom reformom o jamstvu skrbi u okviru reforme socijalne i zdravstvene skrbi te znatnim ulaganjima poboljšati troškovna učinkovitost i osigurati jednak pristup uslugama socijalne i zdravstvene skrbi. Naglasak je uglavnom na promjeni obrazaca pružanja zdravstvene skrbi, pružanju novih, a posebno digitalnih, rješenja, ranom utvrđivanju problema i razvoju lako dostupnih usluga socijalne i zdravstvene skrbi. To je povezano s mjerama za poboljšanje troškovne učinkovitosti ciljanom digitalizacijom, uključujući bolju dostupnost podataka i odlučivanje na temelju dokaza te upotrebu rješenja u području e-zdravstva. Planom se žele povećati kapaciteti programa visokoškolskog obrazovanja povezani sa sektorima koji su pogođeni nedostatkom radne snage. To će pridonijeti rješavanju nedostatka radnika u zdravstvu u srednjoročnom razdoblju.

(9)Kad je riječ o stupu zelene tranzicije, znatan broj mjera iz plana pridonosi cilju da Finska do 2035. postane ugljično neutralna. Posebno se to odnosi na reforme i ulaganja kojima se povećava udio obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora energije, potiče dekarbonizacija industrije, smanjuju emisije privatnih i javnih zgrada i promiče prijevoz s niskim emisijama.

(36)Za koordinaciju provedbe i praćenja plana odgovorno je Ministarstvo financija Republike Finske. To ministarstvo ima jasno dodijeljene odgovornosti i odgovarajuću strukturu za provedbu plana, praćenje napretka i izvješćivanje.

(34)Snažna potpora ulaganjima dio je plana za zelenu tranziciju i trebala bi dodatno potaknuti nova i inovativna niskougljična rješenja za gospodarstvo. Time bi se trebali ubrzati rast novih sektora i stvoriti dodatne prilike za gospodarski rast. Očekuje se da će usmjerenost plana na ulaganja u digitalizaciju u mnogim sektorima dugoročno povećati produktivnost. Trajni učinak plana za oporavak i otpornost može se pojačati i sinergijama između plana i drugih programa, uključujući one koji se financiraju iz fondova kohezijske politike, posebno znatnim naporima usmjerenima na uklanjanje teritorijalnih izazova i promicanjem uravnoteženog razvoja.

(33)Očekuje se da će provedba mjera iz plana dovesti do strukturnih promjena u javnoj upravi i time se poboljšati njezina učinkovitost i djelotvornost. Očekuje se da će reforma oporezivanja energije pridonijeti strukturnoj ekologizaciji porezne politike u Finskoj. Reforme aktivnih politika tržišta rada, u skladu s nordijskim modelom službi za zapošljavanje, trebale bi doprinijeti povećanju ponude radne snage i povećanju zapošljivosti tražitelja zaposlenja i nedovoljno zastupljenih skupina na tržištu rada. Očekuje se da će reforma usluga socijalne i zdravstvene skrbi dugoročno povećati otpornost Finske.

(31)Očekuje se da će reforme i ulaganja u planu pridonijeti digitalnoj tranziciji Finske u mnogim područjima podupiranjem digitalizacije poduzeća, posebno MSP-ova, te javnog sektora, poticanjem kibersigurnosti i informacijske sigurnosti te potporom istraživanjima i inovacijama u ključnim tehnologijama, uključujući poluvodiče, umjetnu inteligenciju i 6G. Digitalizacija se u planu razmatra i kao međusektorska tema – digitalna rješenja dio su drugih mjera za postizanje klimatskih i okolišnih ciljeva, uključujući digitalizaciju prometne i energetske infrastrukture. Snažan naglasak stavlja se i na digitalna rješenja u zdravstvu, od analitike podataka do poboljšane dijagnostike i ulaganja u e-zdravstvo kako bi se osigurao kontinuitet skrbi.

(27)Očekuje se da će se reformama i ulaganjima znatno doprinijeti ostvarenju ciljeva dekarbonizacije i energetske tranzicije Finske, kako su utvrđeni u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu do 2030. (NECP do 2030.), te time doprinijeti klimatskim ciljevima Unije. Klimatski cilj podupire se brojnim mjerama iz plana, a većim brojem mjera nastoji se pridonijeti i cilju zaštite okoliša, uključujući biološku raznolikost. Nadalje, neke od mjera koje pridonose ublažavanju klimatskih promjena mogu biti korisne i za očuvanje biološke raznolikosti jer su klimatske promjene jedna od glavnih prijetnji biološkoj raznolikosti. Očekuje se da će provedba tih mjera imati trajan učinak na povećanje bioraznolikosti i zaštitu okoliša, posebno doprinosom zelenoj tranziciji.

(25)Posebna pozornost posvećena je mjerama čiji je učinak na okolišne ciljeve potrebno pomno nadzirati. Program za oporavak i otpornost Finske uključuje nekoliko opsežnih programa ulaganja čija se usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete ne može utvrditi prije faze provedbe. To se posebno odnosi na programe strateške potpore koji obuhvaćaju postrojenja u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama, kao i druge opsežne programe potpore, uključujući ulaganja u energetsku infrastrukturu, potporu hvatanju i uporabi ugljika i vodika te ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije kao potpora zelenoj tranziciji. Kriteriji prihvatljivosti za buduće pozive na podnošenje prijedloga za projekte trebali bi isključivati štetne aktivnosti i odrediti da se mogu odabrati samo aktivnosti koje su u skladu sa zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom o okolišu. Provjera usklađenosti ulaganja s načelom nenanošenja bitne štete trebala bi postati obvezujuća u okviru ključne etape povezane s objavom svakog poziva na podnošenje projekata.

(40)Finska je dostavila pojedinačne procjene troškova za sve komponente plana za oporavak i otpornost, a troškove ulaganja i reformi obrazložila je brojnim izvorima. To uključuje prethodne pozive za projekte u sličnim sektorima ili sličnih značajki, ugovore o javnoj nabavi koji se odnose na slične usluge ili prethodna ulaganja slične prirode, procjene učinka koje provodi vlada, akademske studije i druge referentne dokumente međunarodnih organizacija, primjerice o sektorskim potrebama za ulaganjima. Na temelju dostavljene dokumentacije, metodologije za izračun troškova većine mjera iz plana smatraju se pouzdanima i dovoljan su razlog za pozitivnu ocjenu njihove opravdanosti i uvjerljivosti. Međutim, podaci kojima su potkrijepljene metodologije mogli bi u nekim slučajevima biti detaljniji i pružiti sveobuhvatnije podatke o troškovima, posebno u pogledu nekih horizontalnih programa ulaganja. Konačno, procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost u skladu su s načelom troškovne učinkovitosti i razmjerni očekivanom nacionalnom ekonomskom i socijalnom učinku.

Financijski doprinos

(53)Procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost Finske iznose 2 094 687 000 EUR. S obzirom na to da je plan za oporavak i otpornost u zadovoljavajućoj mjeri usklađen s kriterijima za ocjenjivanje iz Uredbe (EU) 2021/241, a procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost viši su od maksimalnog financijskog doprinosa raspoloživog za Finsku, financijski doprinos dodijeljen Finskoj za plan za oporavak i otpornost trebao bi biti jednak ukupnom iznosu maksimalnog financijskog doprinosa raspoloživog za Finsku.

(54)U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 izračun maksimalnog financijskog doprinosa za Finsku ažurirat će se do 30. lipnja 2022. Stoga bi u skladu s člankom 23. stavkom 1. te uredbe iznos za Finsku koji ne premašuje maksimalni financijski doprinos iz članka 11. stavka 1. točke (a) te uredbe sada trebalo staviti na raspolaganje za pravne obveze do 31. prosinca 2022. Bude li to potrebno nakon ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa, Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo izmijeniti ovu Odluku tako da se bez nepotrebne odgode uključi ažurirani maksimalni financijski doprinos izračunan u skladu s člankom 11. stavkom 2. te uredbe.

(55)Potpora će se financirati zaduživanjem Komisije u ime Unije na temelju članka 5. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053. Potpora bi se trebala isplatiti u obrocima nakon što Finska u zadovoljavajućoj mjeri ostvari relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene za provedbu plana za oporavak i otpornost.

(56)Finska je zatražila pretfinanciranje u iznosu od 13 % financijskog doprinosa. Taj bi iznos trebalo staviti na raspolaganje Finskoj ovisno o stupanju na snagu i u skladu sa sporazumom iz članka 23. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/241 („sporazum o financiranju”) .

(57)Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje ishod bilo kojih postupaka koji se odnose na dodjelu sredstava Unije u okviru bilo kojeg programa Unije osim u okviru Mehanizma ili postupaka koji se odnose na narušavanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta koji se mogu poduzeti, posebno u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora. Njome se ne poništava zahtjev iz članka 108. Ugovora da države članice obavijeste Komisiju o slučajevima planirane dodjele državne potpore.

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrenje ocjene plana

Odobrava se ocjena plana za oporavak i otpornost Finske na temelju kriterija iz članka 19. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/241. Reforme i projekti ulaganja u okviru plana za oporavak i otpornost, aranžmani i vremenski raspored za praćenje i provedbu plana za oporavak i otpornost, uključujući relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti, relevantni pokazatelji ostvarenja predviđenih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti te aranžmani kojima se Komisiji pruža potpun pristup osnovnim relevantnim podacima utvrđeni su u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Financijski doprinos

1.Unija Finskoj stavlja na raspolaganje financijski doprinos u obliku bespovratne financijske potpore u iznosu od 2 085 341 084 EUR. Iznos od 1 660 743 618 EUR na raspolaganju je za preuzimanje pravnih obveza do 31. prosinca 2022. Ako se ažuriranjem iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Finsku dobije ažurirani maksimalni iznos koji je jednak ili veći od 2 085 341 084 EUR, dodatni iznos od 424 597 466 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023. Ako se ažuriranjem iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Finsku dobije ažurirani maksimalni iznos koji je manji od 2 085 341 084 EUR, razlika između ažuriranog maksimalnog financijskog doprinosa i iznosa od 1 660 743 618 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza u skladu s postupkom utvrđenim u članku 20. stavku 8. Uredbe (EU) 2021/241 od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.

2.Komisija Finskoj stavlja na raspolaganje financijski doprinos Unije u obrocima u skladu s Prilogom. Iznos od 271 094 341 EUR stavlja se na raspolaganje kao plaćanje pretfinanciranja, koje je jednako iznosu od 13 % financijskog doprinosa. Komisija pretfinanciranje i obroke može isplatiti u jednoj ili više tranši. Veličina tranši ovisi o raspoloživosti sredstava.

3.Pretfinanciranje se isplaćuje ovisno o stupanju na snagu i u skladu sa sporazumom o financiranju. Iznos pretfinanciranja poravnava se proporcionalnim smanjenjem iznosa obroka za isplatu.

4.Isplata obroka u skladu sa sporazumom o financiranju ovisi o raspoloživim financijskim sredstvima i odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/241, da je Finska u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana za oporavak i otpornost. Kako bi ispunila uvjete za plaćanje, Finska ispunjava ključne etape i ciljne vrijednosti najkasnije 31. kolovoza 2026., ovisno o stupanju na snagu pravnih obveza iz stavka 1.

Članak 3.

Adresati

Ova je Odluka upućena Republici Finskoj.

Sastavljeno u Bruxellesu