Za potrebe mjerenja napretka u ispunjenju tog preostalog uvjeta, Kosovo je 2015. uspostavilo napredni informacijski sustav za praćenje, koji omogućuje koordinaciju i praćenje odabranih predmeta korupcije i organiziranog kriminala u svim fazama kaznenog postupka. Taj napredni informacijski sustav za upravljanje, kojem svi članovi multidisciplinarnog tima mogu pristupiti u stvarnom vremenu, obvezuje sve sudionike u postupku, od policije do tužitelja i sudaca, da unose informacije povezane s fazom postupka u kojoj sudjeluju.

U okviru posljednjeg preostalog mjerila iz plana za liberalizaciju viznog režima od Kosova se traži da poboljša rezultate u pogledu istraga i konačnih presuda u predmetima organiziranog kriminala i korupcije. Kosovo je uspostavilo stabilan pravni i operativni okvir za suzbijanje korupcije i organiziranog kriminala te uklanjanje migracijskih i sigurnosnih rizika. To je potvrđeno u svim godišnjim izvješćima Komisije, uključujući zadnje izvješće o Kosovu iz 2018., ali se ističe i da još uvijek postoje određeni izazovi. Na temelju poboljšanja rezultata u ciljanim predmetima na visokoj razini može se dobiti slika o ukupnom napretku u provedbi okvira za suzbijanje korupcije u Kosovu te uvid u to kako se nadležna tijela bore protiv organiziranog kriminala i korupcije na visokoj razini.

Nakon što je kosovska Skupština 21. ožujka 2018. ratificirala sporazum o utvrđivanju granica s Crnom Gorom, u Kosovu je od 3. do 4. svibnja 2018. provedena tehnička misija za procjenu napretka u ispunjenju mjerila, među ostalim mjerila koje se odnosi na rezultate u predmetima organiziranog kriminala i korupcije na visokoj razini. Održani su sastanci s predsjednikom Vlade, ministrom pravosuđa, ministrom za europske integracije i ministrom unutarnjih poslova te s glavnim dionicima u području vladavine prava, uključujući Tužiteljsko vijeće, Pravosudno vijeće i kosovsku policiju. Komisija je ispitala i mjere koje kosovska nadležna tijela poduzimaju u cilju ublažavanja migracijskih i sigurnosnih prijetnji. Ova procjena temelji se na zaključcima tehničke misije te na detaljnom terenskom radu i naknadnoj komunikaciji s kosovskim nadležnim tijelima.

Europska komisija predložila je 4. svibnja 2016. Vijeću Europske unije i Europskom parlamentu da građanima Kosova ukinu vize prebacivanjem Kosova na popis zemalja čijim državljanima nije potrebna viza za kratkotrajne boravke u schengenskom prostoru. Komisija je u tom prijedlogu potvrdila da je Kosovo ispunilo sve zahtjeve iz njezina plana za liberalizaciju viznog režima, uz uvjet da Kosovo do dana kad Europski parlament i Vijeće donesu prijedlog ratificira sporazum o utvrđivanju granica s Crnom Gorom i poboljša rezultate u borbi protiv organiziranog kriminala i korupcije, što su dva preostala mjerila.

Europska komisija je 19. siječnja 2012. s Kosovom pokrenula dijalog o liberalizaciji viznog režima, kojim su obuhvaćena četiri glavna područja (sigurnost dokumenata, upravljanje granicama i migracijama, javni red i sigurnost te temeljna prava u području slobode kretanja). Komisija je 14. lipnja 2012. Kosovu predstavila plan u kojem su navedene sve zakonodavne i ostale mjere koje je Kosovo moralo donijeti i provoditi u okviru dijaloga o liberalizaciji viznog režima. Komisija se obvezala predložiti da se osobama iz Kosova odobri putovanje u Europsku uniju bez vize za kratkotrajni boravak (tj. do 90 dana unutar bilo kojeg razdoblja od 180 dana) kad Kosovo ispuni sve zahtjeve i provede druge mjere iz plana za liberalizaciju viznog režima.

Osim predmeta uključenih u sustav rezultata, kosovska nadležna tijela rješavaju i mnoge druge predmete korupcije i organiziranog kriminala. To uključuje predmete koje formalno kazneno progoni i o kojima odlučuje EULEX. Budući da misija više ne obavlja izvršne zadaće, predmeti koji nisu mogli biti dovršeni u okviru trenutačnog mandata postupno se prebacuju na lokalno pravosuđe. Taj je postupak još u tijeku. Prebačeno je 45 predmeta u području korupcije i organiziranog kriminala. Novi mandat EULEX-a uključuje praćenje predmeta prebačenih na lokalna tijela. EU će stoga, povrh ažuriranih informacija koje redovito primaju od lokalnih tijela, imati mandat i resurse za pozorno i strogo praćenje napretka.

Iako je moguće ostvariti još veći napredak, na koji se Kosovo i sâmo obvezalo, Komisija sada može potvrditi da su nadležna tijela utvrdila i poboljšala rezultate istraga i pravomoćnih presuda u predmetima koji se odnose na organizirani kriminal i korupciju, te je tako ispunjeno to mjerilo.

U 5 predmeta s pravomoćnim osuđujućim presudama osuđeno je 9 osoba nakon što su iscrpljeni svi žalbeni postupci. Među osuđenim osobama nalazili su se tužitelj, gradonačelnik, javni tuženik iz jedne općine i bivši predsjednik Ustavnog suda / rektor sveučilišta. Do sada nisu prijavljena trajna oduzimanja.

Broj tražitelja azila u Kosovu smanjio se od 2016. do 2017. s 307 na 147. Većina zahtjeva za azil obustavljena je jer tražitelji azila nestaju prije okončanja postupka. Dva tražitelja azila dobila su supsidijarnu zaštitu 2017. Prema državljanstvu: najveći broj tražitelja azila podrijetlom je iz Afganistana (44 osobe ili 35,8 %), potom iz Sirije (23 osobe ili 18,7 %), Libije (16 osoba ili 13 %), Alžira (14 osoba ili 11,4 %), Pakistana (11 osoba ili 8,9 %) i ostalih država podrijetla (15 osoba ili 12,2 %).

Broj tražitelja azila koji dolaze u Kosovo stabilan je i nizak, iako je od siječnja do svibnja 2018. zabilježen blagi porast (registrirano je 86 predmeta, među kojima je 36 predmeta koji se odnose na turske državljane sa zakonitim dozvolama koji su zatražili azil u Kosovu). Većina migranata nakratko staje u Kosovu prije nastavka putovanja, možda i uz pomoć krijumčarskih mreža.

Kad je riječ o stanju migracija, Kosovo je dosad bilo izvan glavnih migracijskih tokova duž zapadnobalkanske rute. Primjećuje se da mali broj migranata iz bivše jugoslavenske republike Makedonije i Albanije nastavlja put preko Kosova i nakon toga ulaze u Srbiju na području Novog Pazara. Nadalje, znatan broj iranskih građana ušao je na područje zapadnog Balkana, i to u načelu bez vize iz Srbije, kamo su doputovali zračnim putem.

Tijekom 2017. kosovski suci, tužitelji i njihovo pomoćno osoblje srpske nacionalnosti diljem Kosova integrirani su u okviru ujedinjenog kosovskog pravosudnog sustava, u skladu sa Sporazumom o pravosuđu iz 2015., čijem je sklapanju pridonio EU. To će postignuće pozitivno utjecati na dosljednu primjenu zakona diljem Kosova.

Kosovo je uspostavilo i Državno tijelo za migracije kao međuinstitucijsko tijelo za suradnju koje je nadležno za praćenje migracijskih tokova te relevantnim institucijama i donositeljima odluka o upravljanju migracijama pruža preporuke o politici utemeljene na dokazima. To tijelo dosad je izradilo nacrte 5 migracijskih profila i trenutačno izrađuje sažeti migracijski profil s podacima iz 2017. i prošireni migracijski profil, koji će dodatno služiti kao ključni dokument za izradu Migracijske strategije za razdoblje 2019.–2024.

U Izvješću o Kosovu iz 2018. potvrđuje se da je ostvaren napredak u upravljanju zakonitim i nezakonitim migracijama. Kosovo je 2018. izmijenilo i donijelo svoj pravni okvir o migracijama, primjerice Zakon o azilu, Zakon o strancima i Zakon o izmjeni zakona o kontroli i nadzoru državne granice, u skladu s nedavno izmijenjenim direktivama EU-a u području azila i migracija te Zakonikom o schengenskim granicama. Tim trima zakonima zajedno osigurava se dodatno usklađivanje s pravnom stečevinom EU-a i jača se upravljanje migracijama u Kosovu. (više informacija navedeno je u Prilogu 1.).

Nadalje, kosovske institucije izvršile su potrebne pripreme u slučaju promjene migracijskih ruta. Stoga je 2015. izrađen, a 2017. ažuriran nacrt Plana za nepredviđene situacije za upravljanje mogućim priljevom izbjeglica i migranata. Imenovan je koordinator za upravljanje tim priljevom te je uspostavljena skupina za upravljanje situacijom. Svrha tog Plana jest upravljati mogućim priljevom izbjeglica i migranata: u njemu su navedeni relevantni dionici, uključujući institucije i organizacije, opisuje se trenutačno stanje migracija, pojašnjavaju se registracijski postupci i uzimaju se u obzir pitanja kao što su osnovne potrebe, smještaj, sigurnost, zdravlje i obrazovanje za izbjeglice i migrante. Kosovske institucije razvile su taj Plan u bliskoj suradnji s lokalnim i međunarodnim organizacijama.

Suradnja u području migracija

Kad je riječ o suradnji u pitanjima povezanima s migracijama, Kosovo je nastavilo pregovarati o sporazumima o ponovnom prihvatu s državama članicama EU-a, glavnim tranzitnim zemljama i državama podrijetla nezakonitih migranata. Kosovo je dosad potpisalo 22 sporazuma (s 24 zemlje, uključujući 18 država članica, 2 pridružene zemlje, 3 zemlje zapadnog Balkana – Albanijom, bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom i Crnom Gorom – te Turskom). Osim toga, Kosovo je predložilo pokretanje pregovora o sporazumu o ponovnom prihvatu s dodatnih šest država članica EU-a: Ujedinjenom Kraljevinom, Irskom, Litvom, Latvijom, Poljskom i Portugalom. Zahtjevi su poslani i Afganistanu, Côte d’Ivoire i Pakistanu (vidjeti Prilog 2.). Sklopljeni sporazumi o ponovnom prihvatu uglavnom se nesmetano provode. Postupci ponovnog prihvata nisu složeni i kosovska nadležna tijela brzo i učinkovito izvršavaju zahtjeve za ponovni prihvat u bliskoj suradnji sa stranama koje su potpisale sporazum.

Kosovo je 25. svibnja 2016. potpisalo radni dogovor s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu. Tim radnim dogovorom omogućuju se razmjena informacija, zajedničke operacije, osposobljavanje te istraživanje i razvoj. Kosovska granična policija s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu redovito dijeli podatke na tjednoj, mjesečnoj, polugodišnjoj i godišnjoj osnovi.

Uspostavljene mjere za sprečavanje moguće zlouporabe bezviznog režima

Nakon što je u drugoj polovini 2014. i početkom 2015. velik broj ljudi otišao iz Kosova nezakonitim rutama, kosovske institucije, uključujući Predsjedništvo, Skupštinu, vladu i lokalna tijela, udružile su napore u sprečavanju nezakonitih migracija.

Nadležna tijela organizirala su kampanje podizanja razine svijesti usmjerene na sprečavanje nezakonitih migracija i donijele su novo zakonodavstvo o sprečavanju nezakonitih migracija ublažavanjem financijskih i gospodarskih problema s kojima se građani suočavaju, budući da su gospodarske teškoće najveći čimbenik velikih migracijskih tokova, te ulaganjem većih napora u suzbijanje krijumčarenja migranata (provedena je 21 operacija i uhićeno je 86 osoba). Osim tih mjera, kosovska policija povećala je i broj sustavnih graničnih provjera pri izlasku na svim graničnim prijelazima, u skladu s temeljnim pravima, uporabom profiliranja putnika na temelju analize rizika i izvješća o procjeni prijetnje. Kosovo je pojačalo suradnju sa srpskim i mađarskim nadležnim tijelima i drugim državama članicama EU-a u cilju sprečavanja nezakonite migracije kosovskih državljana i državljana trećih zemalja. Kosovska policija i dalje će na svim graničnim prijelazima obavljati sustavne provjere pri izlasku (u cilju opravdanja prijevoznih sredstava) te će povećati suradnju i razmjenu informacija s agencijama EU-a za izvršavanje zakonodavstva (o zlouporabi putovanja bez obveze posjedovanja vize i suzbijanju krijumčarenja migranata).

Uslijed tih napora broj zahtjeva za azil državljana Kosova koji dolaze u EU znatno se smanjio, za 36 % od 2016. do 2017., odnosno s 11 675 na 7 410, a ako usporedimo podatke iz 2015. s podacima iz 2017. za 90 % (2015. je iznosio 72 480). Dostupni podaci za razdoblje od siječnja do ožujka 2018. pokazuju da se prethodni trend smanjenja nastavlja jer je zabilježeno 1 580 tražitelja azila. Stopa vraćanja stalno se povećavala od 2014. do 2016., s 38,1 % na 96,3 %. Stopa vraćanja malo se smanjila 2017., na 85,9 %.

Nadalje, u iščekivanju liberalizacije viznog režima, kosovska nadležna tijela (Ministarstvo europskih integracija, Ministarstvo unutarnjih poslova i kosovska policija) trenutačno provode daljnje kampanje podizanja razine svijesti u svim kosovskim općinama radi informiranja građana o pravima i obvezama koje proizlaze iz putovanja bez vize.

Sigurnosno stanje

Sigurnosno stanje opsežno je analizirano u okviru Izvješća o Kosovu iz 2018. O promjenama u pogledu organiziranog kriminala bilo je riječi prethodno u tekstu.

Kad je riječ o trgovanju ljudima, doneseni su strategija i akcijski plan za razdoblje 2015.–2019. te se u njima prednost daje prevenciji, zaštiti žrtava i svjedoka i pružanja potpore njima, istrazi i kaznenom progonu kaznenih djela trgovanja ljudima te zaštiti djece. Zakonodavstvo je općenito usklađeno s Direktivom EU-a o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava, iako bi se provedba mogla poboljšati. Kosovo je mjesto podrijetla, tranzita i odredišta žrtava trgovanja ljudima, posebno radi seksualnog iskorištavanja. Tijekom 2017. pronađene su 32 žrtve trgovanja ljudima, od kojih je 25 dobilo pomoć u skloništima za reintegraciju i oporavak, a 7 mogućih žrtava prošlo je liječenje.

Kad je riječ o policijskoj suradnji, Kosovo je potpisalo 30 sporazuma o suradnji u području upravljanja granicama s Albanijom, bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom, Crnom Gorom i Srbijom, uključujući sporazume o uspostavi zajedničkih centara za policijsku suradnju s Albanijom i bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom te Protokol o uspostavi centra za trilateralnu policijsku suradnju u Plavi između Kosova, Albanije i Crne Gore. Granična policija imenovala je svoje kontaktne točke zadužene za međunarodnu suradnju. Na snazi su sporazumi o zajedničkim patrolama s Albanijom, bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom i Crnom Gorom i takve aktivnosti redovito se provode. Naposljetku, Ministarstvo unutarnjih poslova potpisalo je 25. svibnja 2016. radni sporazum s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu o uspostavi operativne suradnje između Agencije i Ministarstva.

Ministarstvo unutarnjih poslova (MUP) sklopilo je ukupno 30 sporazuma o policijskoj suradnji i 9 sporazuma o operativnoj suradnji s 18 zemalja, od čega su 3 multilateralni sporazumi. Nadalje, MUP je potpisao 10 sporazuma o suradnji s EULEX-om. (U Prilogu 3. nalazi se pregled svih međunarodnih sporazuma o policijskoj i graničnoj suradnji).