HR Službeni list Europske unije C 403/20

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2016/C 403/10)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev za izmjenu u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI/ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE”/„SCHWÄBISCHE KNÖPFLE”

EU br.: DE-PGI-0105-01384 – 12.10.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Schutzgemeinschaft Schwäbische Spätzle

Adresa : Dottingerstrasse 69 72525 Münsingen DEUTCHLAND

Legitimni interes:

Podnositelj ovog zahtjeva jednak je izvornom podnositelju. Schutzgemeinschaft Schwäbische Spätzle udruga je proizvođača i obrađivača predmetnog proizvoda.

2. Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje(-u) izmjena(-e)

— ☐ Naziv proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☐ Zemljopisno područje — ☐ Dokaz o podrijetlu — ☒ Metoda proizvodnje — ☒ Povezanost sa zemljopisnim područjem — ☐ Označivanje — ☐ Ostalo [treba navesti]

4. Vrsta izmjene(-a)

— ☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012. — ☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012.

5. Izmjena(-e)

(b) Opis

1. U prvoj se rečenici dodaje sljedeći tekst nakon „… tjestenina s jajima napravljena od svježih jaja”: „(sušena tjestenina) ili cijelog jaja i/ili svježih jaja (svježa tjestenina)”.

2. Na kraju prvog stavka umeću se sljedeće rečenice prethodno sadržane u odjeljku e) Metode proizvodnje: Tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” prodaje se izravno za konzumaciju kao svježa tjestenina ili u pasteriziranom i/ili ohlađenom ili duboko zamrznutom obliku. Nadalje, tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” prodaje se i kao sušena tjestenina prikladna za pohranu.

3. U stavku pod nazivom „Sastav”: — U prvoj rečenici dodaje se sljedeći tekst nakon „… krupice, svježih jaja”: „(sušena tjestenina ‚Schwäbische Spätzle’/‚Schwäbische Knöpfle’) ili cijelog jaja i/ili svježih jaja (svježa tjestenina ‚Schwäbische Spätzle’/‚Schwäbische Knöpfle’)”, — Na kraju stavka dodaje se sljedeća rečenica: „Svježoj se tjestenini ‚Schwäbische Spätzle’/‚Schwäbische Knöpfle’ može po izboru dodati i ulje za kuhanje koje ne utječe na okus i boju proizvoda.”

4. U stavku pod nazivom „Karakteristična svojstva”: — Pojedinosti koje se odnose na „Kakvoću jaja” zamjenjuju se sljedećim tekstom: „Kakvoća jaja za sušenu tjesteninu ‚Schwäbische Spätzle’/‚Schwäbische Knöpfle’: svježa jaja u skladu s uobičajenim pravilima za tjesteninu. Kakvoća jaja za svježu tjesteninu ‚Schwäbische Spätzle’/‚Schwäbische Knöpfle’: cijelo jaje i/ili svježa jaja u skladu s uobičajenim pravilima za tjesteninu.” — Nakon navoda „Kakvoća krupice”, tekst „… ili pirove krupice” zamjenjuje se tekstom: „i/ili pirove krupice”. — Nakon navoda „Kakvoća krupice za svježu tjesteninu Spätzle”, tekst „… pšenične krupice ili pirove krupice” zamjenjuje se tekstom: „pšenične krupice i/ili pirove krupice”. — Na kraju stavka dodaje se sljedeća rečenica: „Ulje za kuhanje koje ne utječe na okus i boju: moguć je dodatak ulja svježoj tjestenini ‚Schwäbische Spätzle’/‚Schwäbische Knöpfle’.”

Obrazloženje:

1. Zamjena teksta „svježa jaja” tekstom „cijelo jaje” za svježu tjesteninu „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” Iako mnogi proizvođači sušene tjestenine sami razbijaju kokošja jaja i neposredno ih nakon toga upotrebljavaju kao svježa jaja, to nije uobičajeno za proizvođače svježe tjestenine, osim kod usluga opskrbe hranom ili manjih obrta. Budući da je nepasterizirano jaje izrazito podložno kvarljivosti uzrokovanoj mikrobima, postoji velika opasnost da će to negativno utjecati na sirovinu i krajnji proizvod, posebice kod proizvođača svježe tjestenine. Zbog toga oni upotrebljavaju pasterizirano cijelo jaje od priznatih dobavljača. Dobavljači trebaju biti priznati u skladu s veterinarskim i prehrambenim propisima EU-a, a sirovina (jaje u ljusci) i krajnji proizvod trebaju proći niz rutinskih pregleda. Pregledi sirovina uključuju redovite sveobuhvatne provjere unosa proizvoda koje uključuju uvjete pohrane, veličinu zračne komore i ispitivanja štetnih tvari koja obavljaju ovlašteni vanjski laboratoriji. Nakon pasterizacije izvode se dodatna fizikalno-kemijska i mikrobiološka ispitivanja serije, čime se osigurava da su dobavljeni proizvodi izrazito sigurni u pogledu svježine, roka valjanosti i čvrstoće sastojaka. Postojanje organskih kiselina (mliječne kiseline, beta-hidroksimaslačne kiseline, jantarne kiseline) posebno je dobar pokazatelj svježine. Svježa jaja u skladu s uobičajenim pravilima za tjesteninu mogu se nabaviti od ovlaštenih objekata ako se pasterizirana jaja dostave proizvođačima tjestenine unutar 24 sata i obrade neposredno nakon toga. Međutim, primjena toga u praksi može predstavljati problem proizvođačima svježe tjestenine, posebice nakon vikenda i državnih praznika. Ipak, uobičajena pravila za tjesteninu ne sadržavaju pravila o starosti jaja, samo o vremenu između razbijanja i obrade jaja. Međutim, starost jaja i način pohrane prije razbijanja ključan su čimbenik kakvoće. No taj se čimbenik ne navodi u pravilima. Nedvojbeno je da se cijelo jaje i svježa jaja mogu nabavljati samo iz serija jaja s oznakom kvalitete A. Pasterizirano cijelo jaje, koje se upotrebljava u proizvodnji svježe tjestenine s jajima, smije se pohraniti najviše 14 dana nakon datuma otkako je sneseno. Svježa se jaja ne smiju pohranjivati dulje od naznačenog razdoblja pohrane. S obzirom na navedeno, korištenje svježih jaja u proizvodnji svježe tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” ispunjava sigurnosne uvjete te je najmanje istovjetno korištenju svježih jaja i nema negativnog učinka na kakvoću krajnjeg proizvoda.

2. S obzirom na tematiku, opis raznih načina na koje se može prodavati svježa i sušena tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” spada pod odjeljak (b) specifikacije te je stoga premješten iz odjeljka e) u ovaj odjeljak.

3. Ulje za kuhanje kao neobavezan sastojak Nakon proizvodnje svježa se tjestenina ne smije sušiti ni djelomično sušiti. Budući da ona sadržava veći udio vode od sušene tjestenine, lako se lijepi. Kako bi se to izbjeglo, potrebno je dodati ulje za kuhanje. Na taj se način osigurava da svježa tjestenina zadrži čvrstoću i oblik, čime se poboljšava kakvoća proizvoda u pripremi za krajnju konzumaciju. Vađenje tjestenine iz ambalaže i njezino podgrijavanje jednostavno je. Korištenje ulja za kuhanje koje ne utječe na okus i boju proizvoda jamči da se okus i boja tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” neće promijeniti. U ugostiteljstvu i kuhanju u domaćinstvu uobičajeno je dodati ulje pri pripremi i pohrani tjestenine. Pri pripremi sušene tjestenine obično se dodaje mala količina ulja u vodu za kuhanje kao dodatno sredstvo kojim se sprečava lijepljenje tjestenine. Dodatak ulja za kuhanje svježoj tjestenini „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” stoga odgovara tehničkim uvjetima te nema negativnog učinka na kakvoću i svojstva proizvoda.

4. Zamjena teksta „ili pirove krupice” tekstom „i/ili pirove krupice” najprije ispravlja očitu pogrešku, a zatim razjašnjava tradiciju među proizvođačima prema kojoj se pšenična krupica i pirova krupica mogu zajedno upotrijebiti. Iz istog se razloga tekst „pšenične krupice ili pirove krupice” zamjenjuje tekstom „pšenične krupice i/ili pirove krupice”.

(e) Metoda proizvodnje

Na kraju ovog odjeljka, tekst „u slučaju svježe tjestenine, proizvod se hladi te, po potrebi, pasterizira i potom hladi do 2 – 7 °C” mijenja se kako slijedi:

„u slučaju svježe tjestenine, proizvod se, po potrebi, pasterizira te potom hladi do 2 – 7 °C ili zamrzava.”

Obrazloženje:

Ovo je izmjena nacrta. Nadalje, radi veće jasnoće, dodaje se da se svježa tjestenina može i zamrznuti. U odjeljku b) Opis navedeno je da se tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” može prodavati u zamrznutom obliku.

(f) Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti proizvoda:

U prvoj se rečenici dodaje sljedeći tekst nakon „… tjestenina od jaja napravljena od svježih jaja”: „(sušena tjestenina) ili cijelog jaja i/ili svježih jaja (svježa tjestenina)”.

Obrazloženje:

Vidjeti obrazloženje za zamjenu teksta „svježih jaja” tekstom „cijelog jaja” za svježu tjesteninu „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” pod odjeljkom b) Opis.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE”/„SCHWÄBISCHE KNÖPFLE”

EU br.: DE-PGI-0105-01384 – 12.10.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Naziv(i)

„Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle”

2. Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 2.5. Tjestenina

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Schwäbische Spätzle”, poznata i pod nazivom „Schwäbische Knöpfle”, tjestenina je s jajima napravljena od svježih jaja (sušena tjestenina) ili cijelog jaja i/ili svježih jaja (svježa tjestenina) na domaći način. Proizvod je nepravilna oblika s grubom i poroznom površinom. Tijesto se izravno stavlja u kipuću vodu/paru. U svakodnevnoj jezičnoj uporabi dva se imena naizmjenično rabe za isti proizvod napravljen od istog tijesta. Tjestenina s jajima može biti debljeg ili tanjeg te duljeg ili kraćeg oblika. Ne postoji jasna razlika između korištenja dva imena te se njihova uporaba razlikuje od regije do regije.

Tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” prodaje se izravno za konzumaciju kao svježa tjestenina ili u pasteriziranom i/ili ohlađenom ili duboko zamrznutom obliku. Nadalje, tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” prodaje se i kao sušena tjestenina prikladna za pohranu.

Karakteristična svojstva:

Boja/izgled: prirodna zlatno-žuta do svijetlo žuta.

Oblik: tjestenina nepravilna oblika; grube i porozne površine; napravljena na domaći način; debljeg ili tanjeg te duljeg ili kraćeg oblika.

Čvrstoća/tekstura: tvrda za žvakanje, može se prokuhati/ne lijepi se, grube površine.

Kakvoća jaja za tjesteninu „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” (sušena tjestenina): svježa jaja u skladu s uobičajenim pravilima za tjesteninu.

Kakvoća jaja za tjesteninu „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” (svježa tjestenina): cijelo jaje i/ili svježa jaja u skladu s uobičajenim pravilima za tjesteninu.

Udio jaja po kilogramu krupice/brašna:

„Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” (sušena tjestenina): najmanje 2 jaja po kilogramu krupice, obično se dodaje 4 ili 6 jaja po kilogramu krupice;

„Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” (svježa tjestenina): najmanje 8 jaja po kilogramu krupice i brašna.

Kakvoća krupice: durum pšenična krupica i/ili pirova krupica.

Kakvoća krupice za svježu tjesteninu „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle”: pšenična krupica i/ili pirova krupica.

Kakvoća vode: svježa pitka voda.

Sol: neobavezno, najviše 1 %.

Začini, biljni začini, špinat: neobavezno.

Limunska kiselina: neobavezno u slučaju svježe tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle”.

Ulje za kuhanje koje ne utječe na okus i boju: neobavezno u slučaju svježe tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle”.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Sastojci koji se koriste za tjesteninu „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” uključuju krupicu, svježa jaja (sušena tjestenina) ili cijelo jaje i/ili svježa jaja (svježa tjestenina) i pitku vodu. Moguć dodatak soli (najviše 1 %), začina, biljnih začina i špinata. Kod svježe tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” može se dodati limunska kiselina, a brašno može potpuno ili djelomično zamijeniti krupicu. Svježoj tjestenini „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” može se neobavezno dodati i ulje za kuhanje koje ne utječe na okus i boju proizvoda.

3.4. Posebni koraci u proizvodnji koji se moraju provesti u utvrđenom zemljopisnom području

Tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” mora se proizvoditi u određenom zemljopisnom području kako bi se zajamčila izvornost tog tradicionalnog proizvoda koji je svojstven regiji iz koje potječe te kako bi se osigurala dosljedno visoka kvaliteta. Etape proizvodnje svježe i sušene tjestenine jednake su do točke hlađenja i sušenja. Tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” tradicionalno se priprema ručno. Strojna priprema tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” započela je tek početkom 20. stoljeća. Sastojci se miješaju i tijesto se mijesi do željene gustoće. Od uvođenja strojeva za miješanje taj je postupak većim dijelom automatiziran. Tijesto se oblikuje i izravno stavlja u kipuću vodu ili paru. Gustoća tijesta i točno vrijeme kuhanja te prava temperatura zahtijevaju instinkt i iskustvo koje je teško standardizirati. Vješto umijeće proizvođača i njihova regionalna stručnost u pogledu obrade imaju posebnu ulogu u tom postupku. U slučaju sušene tjestenine, tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” prvo se predsuši, a zatim suši; u slučaju svježe tjestenine, proizvod se, po potrebi, pasterizira, a zatim hladi do 2 – 7 °C ili zamrzava.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje Švapske sastoji se od Baden-Württemberga i cjelokupne regije Švapske u Bavarskoj.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” proizvodi se na tom zemljopisnom području stoljećima te ima važnu ulogu u kulinarstvu Švapske. Vješto umijeće proizvođača i njihova regionalna stručnost u pogledu obrade imaju posebnu ulogu u tom postupku. Tradicionalno se tijesto za „Spätzle” ručno reže te se čak i danas ručno rezanje tijesta na dasci smatra posebnim simbolom njegove kvalitete. Strojna proizvodnja tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” na domaći način, odnosno kao da je tijesto ručno rezano, započela je početkom 20. stoljeća iz ekonomskih razloga. Registrirani su prvi patenti koji se temelje na praktičnom iskustvu (vidjeti, primjerice, Deutsches Reichpatent 471046) kako bi se održala vjerodostojnost i domaće svojstvo tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle”. Više izložbi prikazuje pisane zapise o tradicionalnoj vještini koja se koristi u Švapskoj za izradu proizvoda od davnih vremena do danas (vidjeti „Spätzle und Knöpfle – Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben”, posebno: Alte Zeiten, Ofterdingen; „Spätzle – Schaben, pressen, hobeln”, Freilichtmuseum Beuren). Brojna kuharska natjecanja i nekoliko svjetskih rekorda u rezanju tijesta za „Spätzle” naglašavaju posebnost zemljopisnog područja u kombinaciji s ljudskim faktorom. Lokalna stručnost u izradi tijesta prenosi se s generacije na generaciju te ima važnu ulogu u kasnijim značajkama proizvoda. Tradicija izrade tijesta za „Spätzle” seže do 18. stoljeća. Godine 1725. Rosino Lentilio, vijećnik i osobni liječnik iz Württemberga, zaključio je da su „Knöpflein” i „Spazen”„svi proizvodi napravljeni od brašna”. Pir se naveliko uzgajao na švapsko-alemanskom području u to vrijeme. Žitarice se uzgajaju na siromašnom tlu i veoma su popularne u regiji u kojoj su živjeli manji poljoprivrednici i koja je bila obilježena siromaštvom. Budući da pirovo brašno sadržava visok udio proteina glutena te se stoga tijesto moglo pripremati u vremenima oskudice i bez jaja, tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” većinom se izrađivala od pira. Proizvod je stekao slavu u gorskom području Münsinger Alb. S dolaskom industrijalizacije i napretka, tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” od običnog i svakodnevnog prehrambenog proizvoda pretvorila se u kulinarski specijalitet koji se konzumira u svečanim prigodama. U opisu sela švapskih poljoprivrednika iz 1937. godine, rezanci „Spätzle” opisuju se kao hrana za svečane prigode. Godinu prije, mjesni pjesnik Sebastian Blau nazvao je rezance „Spätzle” simbolom švapskog regionalnog identiteta: „… rezanci ‚Spätzle’ temelj su naše kuhinje, slave naše zemlje itd., alfa i omega švapskog jelovnika itd.”. U mjestima unutar zemljopisnog područja kojima priroda nije bila toliko naklonjena, tradicionalne regionalne metode pripreme rezanaca „Spätzle” u kombinaciji s veoma razvijenim vještinama omogućile su pripremu izrazito kvalitetnog proizvoda. Danas u Švapskoj tjesteninu „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” proizvode gotovi svi proizvođači tjestenine i pripremaju gotovo svi restorani. Proizvod se uspješno izvozi od 1980-ih. Ljudima koji žive na tom zemljopisnom području proizvod je postao simbol identiteta. Velika važnost tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” u švapskom kulinarstvu može se, među ostalim, vidjeti u romanu koji je prvotno objavljen 1827. godine pod nazivom „Die Geschichte von den Sieben Schwaben”, prema kojemu je u Švapskoj običaj „jesti pet puta na dan, pet puta juhu, dvaput s rezancima ‚Knöpfle’ ili ‚Spätzle’”. Godine 1892. Elise Henle napisala je da bi svaka žena u Švapskoj trebala znati kuhati rezance „Spätzle”. „Ona koja ne zna kuhati ‚Spätzle’ nije prava švapska djevojka.” Nedavno je švapski spisatelj Siegfried Ruoss u kuharici „Schwäbische Spätzleküche” naveo više od 50 različitih recepata iz Švapske koji sadržavaju rezance „Spätzle”.

Posebnosti proizvoda

Za razliku od ostalih proizvoda, „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” tjestenina je s jajima napravljena od svježih jaja (sušena tjestenina) ili cijelog jaja i/ili svježih jaja (svježa tjestenina) na domaći način. Proizvod je nepravilna oblika s grubom i poroznom površinom. Tijesto se izravno stavlja u kipuću vodu/paru. Može biti debljeg ili tanjeg te duljeg ili kraćeg oblika. To je jedina tjestenina koja se prvi put kuha tijekom postupka proizvodnje. Vlažno se tijesto protisne kroz rupičasti lim ili se propusti kroz taj lim u posudu s vrućom vodom. Tijesto se, po potrebi, reže tijekom tog postupka.

Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili svojstava proizvoda (za ZOI, odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih svojstava proizvoda (za ZOZP))

Uzročna povezanost između posebnih značajki tjestenine „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” i zemljopisnog podrijetla može se pripisati ugledu koji proizvodi uživaju u pogledu njihova podrijetla. Proizvodi su specijaliteti od tjestenine s dugom tradicijom, oni su simbol Švapske te su posebno poznati i cijenjeni u regiji i izvan nje. To potvrđuje većina komentara koje je zaprimilo mjerodavno tijelo, kao i ispitivanje potrošača provedeno 2002. godine.

Nadalje, brojni spomeni u književnosti, novinskim člancima i regionalnim kuharicama potvrđuju temeljnu vrijednost rezanaca „Spätzle” i „Knöpfle” u švapskom kulinarstvu te veliki ugled koji proizvodi uživaju kao „nacionalno jelo Švapske”.

Danas u Švapskoj tjesteninu „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” proizvode gotovi svi proizvođači tjestenine i pripremaju gotovo svi restorani. Proizvod se uspješno izvozi od 1980-ih. Veliki ugled koji uživa tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” uglavnom je rezultat tradicionalnih regionalnih metoda proizvodnje i izrazito razvijenih vještina za izradu rezanaca „Spätzle” u Švapskoj, pri čemu ručno rezana tjestenina ima posebnu prednost. Strojna proizvodnja također zahtijeva instinkt i iskustvo, stoga su izrazito važne vještine proizvođača i njihova regionalna stručnost u pogledu obrade. Stoga, nameće se pretpostavka da je poznata tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” usko povezana s regijom u kojoj se proizvodi.

Proizvod „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” naveliko je poznat potrošačima te je, s obzirom na regionalno podrijetlo, izrazito cijenjen zbog duge tradicije kao švapski specijalitet i lokalnih vještina razvijenih za potrebe pripreme proizvoda, koji se smatra izrazito kvalitetnim ako se reže ručno. Ispitivanje javnog mnijenja diljem zemlje koje je 1965. godine provelo društvo Konsumgenossenschaft Stuttgart e.G. za regije Stuttgart i Reutlingen pokazalo je da su rezanci „Spätzle” izrazito cijenjeni. Švapska književnost obiluje pjesmama o omiljenom švapskom jelu, poput pjesme koja je objavljena 1838. godine u listu Schwarzwälder Boten pod nazivom „Das Lob der Schwabenknöpfle”, pjesme „Schwäbische Leibspeisa” i „Spätzles-Lied”. Brojne su svečane prigode i običaji u kojima se spominje tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” te se navedeni proizvodi plasiraju u turistički sektor u obliku tjedna specijaliteta, tečajeva, seminara i natjecanja o načinu ručnog rezanja rezanaca „Spätzle”. Odnedavno se tjestenina „Schwäbische Spätzle”/„Schwäbische Knöpfle” smatra „kulinarskim ambasadorom” Švapske.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://register.dpma.de/DPMAregister/blattdownload/marken/2016/26/Teil-7/20160701

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.