Komisija je u svrhu ocjene od različitih skupina prikupila povratne informacije o tome kako je Uredbom promijenjeno okruženje otvorenog interneta, i to na sljedeće načine:

Ocjena Komisije pokazuje da su ciljevi Uredbe danas jednako relevantni kao i kad su tek doneseni te se oni ne osporavaju: postoji opći konsenzus da bi potrošači i poduzeća trebali imati pravo pristupa otvorenom internetu. On im olakšava prikupljanje informacija, komunikaciju, inovacije i tržišno natjecanje u svjetskom digitalnom gospodarstvu te je sve važnije sredstvo s pomoću kojeg građani u potpunosti sudjeluju u društvu.

Uredba je namjerno osmišljena kao skup pravila utemeljenih na načelima kako bi se mogla primijeniti na predvidljivi razvoj novih tehnologija i usluga, pod uvjetom da ostanu usklađene s ekosustavom otvorenog interneta. To se održava u uvodnoj izjavi 1., u kojoj je utvrđen dvostruki cilj Uredbe: „zaštititi krajnje korisnike te istodobno zajamčiti nesmetano funkcioniranje internetskog ekosustava kao pokretača inovacija”.

Tehnologije 5G omogućuju preobrazbu industrije zahvaljujući bežičnim širokopojasnim uslugama po gigabitnim brzinama. Tehnologije 5G obećavaju brze podatkovne veze, nisku latenciju i mogućnost iskorištavanja svih dostupnih bežičnih resursa, od Wi-Fija do tehnologije 4G, te podržavanja nekoliko milijuna istodobno povezanih uređaja („internet stvari”). Otvara se i mogućnost fleksibilne organizacije mreže uz softverske parametre kojima se omogućuju inovativni poslovni modeli u više sektora (npr. promet, zdravstvo, proizvodnja, logistika, energetika, mediji i zabava).

Davatelji internetskih usluga pokrenuli su raspravu o mogućim budućim ponudama u okviru kojih se povezani predmeti mogu povezati samo s aplikacijom svojeg proizvođača i krajnji korisnik želi ograničiti mogućnost povezivanja samo na svoje uređaje. Tipičan primjer bila bi osoba koja kupi protuprovalni alarm ili web-kameru i ograniči odobrenje za njihovu konfiguraciju na uređaje osoba koje obitavaju u tom prostoru. U tom bi slučaju davatelj internetskih usluga ograničio pristup mreži, ali na zahtjev krajnjeg korisnika. U tom je slučaju relevantna mogućnost krajnjeg korisnika da s davateljem internetskih usluga dogovori tehničke uvjete, koja mu je osigurana člankom 3. stavkom 2. U takvom scenariju obveze iz članka 3. stavka 3. koje se primjenjuju na operatora koji blokira krajnje točke ne primjenjuju se kada krajnji korisnik potpuno kontrolira, i utvrđuje stavku po stavku, što je blokirano, a što nije (te se drugi tehnički ili poslovni uvjeti usluge pristupa internetu ne razlikuju ovisno o njegovu izboru). Međutim, takvu praksu treba pažljivo pratiti kako bi se osiguralo da takav izbor ne nameće davatelj internetskih usluga. Naprotiv, on bi trebao biti pod stalnom kontrolom krajnjeg korisnika uz mogućnost lakog uključivanja na početku i naknadnog odustajanja.

Kvaliteta usluge može se razlikovati ovisno o upotrijebljenoj terminalnoj opremi, pokrivenosti mrežom, sadržaju i drugim objektivnim čimbenicima. Na primjer, dva krajnja korisnika koja su se pretplatila na usluge različite kvalitete mogu imati različita iskustva u pogledu izvedbe prijenosa. Međutim, u načelu se smatra da se prema njima postupa jednako ako se mjere upravljanja prometom temelje na objektivnim tehničkim razlozima koji pridonose općoj kvaliteti i/ili učinkovitosti mreže. Dosadašnji dokazi ne upućuju na to da bi, kao opće pravilo, zbog dostupnosti usluga različite brzine, količine ili drugih značajki po različitim cijenama nastala šteta potrošačima ili se umanjila njihova mogućnost da ostvare svoja prava iz članka 3. stavka 1.

Kako je prethodno navedeno, BEREC planira nastaviti suradnju s Komisijom kako bi se, gdje je to moguće, razjasnile smjernice i razvila postupna metodologija za ocjenjivanje slučajeva nulte stope.

U članku 3. stavku 3. drugom podstavku propisano je da davatelji mogu provoditi opravdane mjere upravljanja prometom. Međutim, „[t]akvim se mjerama ne prati konkretan sadržaj i one ne traju dulje nego što je to potrebno”. Ovisno o odlukama donesenima pri uvođenju mreža 5G, u budućnosti će možda biti potrebno precizno ocijeniti što je „konkretan” sadržaj, a što nije. U ovoj fazi Komisija nema saznanja o konkretnom primjeru u kojem bi se tom odredbom onemogućilo uvođenje tehnologije segmentiranja. Komisija će i dalje pažljivo pratiti to pitanje tijekom razvoja tehnologija 5G na tržištu.

BEREC je objavio da pozdravlja uspostavu dijaloga između interesnih skupina i nacionalnih regulatornih tijela ne budu li interesne skupine sigurne je li konkretna uporaba određene tehnologije 5G u skladu s Uredbom. Komisija podržava dijalog među dionicima i blisko će surađivati s BEREC-om na ažuriranim smjernicama.

6.Tehnološki razvoj i specijalizirane usluge – članak 3. stavak 5.

Usluge koje nisu usluge pristupa internetu

U članku 3. stavku 5. predviđena je mogućnost ponude usluga koje nisu usluge pristupa internetu (dalje u tekstu „specijalizirane usluge”) i koje su optimizirane za određen sadržaj, aplikacije ili usluge ili njihovu kombinaciju ako je ta optimizacija potrebna kako bi se zadovoljili zahtjevi za posebnu razinu kvalitete sadržaja, aplikacija ili usluga.

Utvrđeno je da davatelji internetskih usluga mogu nuditi ili omogućavati takve usluge samo ako je kapacitet mreže dovoljan da ih pruže dodatno uz bilo koje usluge pristupa internetu bez smanjenja njihove kvalitete.

Od stupanja Uredbe na snagu bilo je malo pitanja o primjeni članka 3. stavka 5. jer nije uvedeno mnogo novih vrsta specijaliziranih usluga.

Prema anketi, mnogi davatelji internetskih usluga već neko vrijeme nude iste vrste specijaliziranih usluga, uglavnom upravljane glasovne pozive (govor putem IP-a, VoIP) i internetsku televiziju (IPTV).

U sektoru se očekuje da će se zahvaljujući mrežama 5G pojaviti nove specijalizirane usluge. Za sada još nisu dostupne komercijalne usluge 5G i dionici su izrazili nesigurnost kad je riječ o tome kako će nacionalna regulatorna tijela u budućnosti tumačiti članak 3. stavak 5. U članku 3. stavku 5. utvrđen je uvjet da se specijalizirane usluge mogu nuditi „samo ako je kapacitet mreže dovoljan da ih pruže dodatno uz bilo koje usluge pristupa internetu koje pružaju” i da se „[t]akve usluge ne mogu [...] upotrijebiti ili nuditi kao zamjena za usluge pristupa internetu i ne smiju biti na štetu dostupnosti ili opće kvalitete usluga pristupa internetu za krajnje korisnike”.

Iako davatelji internetskih usluga podržavaju temeljno načelo Uredbe, zabrinuti su, jednako kao i neki davatelji sadržaja, jer smatraju da primjeri iz postojećih smjernica BEREC-a koji ilustriraju kako ispuniti te uvjete nisu dovoljno fleksibilni, zbog čega su obvezni rezervirati namjenske resurse za te nove usluge i ne mogu iskoristiti prednosti dinamičke dodjele kapaciteta. Ističu i da bi svaku specijaliziranu uslugu koja ispunjava uvjete iz članka 3. stavka 5. trebalo dopustiti bez potrebe za prethodnim odobrenjem prije njezina uvođenja. Davatelji usluga naglašavaju da žele izbjeći situaciju u kojoj bi pretpostavljena složenost ex post procjene dovela do toga da u praksi traže izričito dopuštenje prije no što razviju ili uvedu bilo kakvu uslugu. Istaknuli su i da se primjer iz smjernica koji se odnosi na mjerenje učinkovitosti ispitivanjem usluge pristupa internetu dok su sve specijalizirane usluge isključene teško može primijeniti u praksi jer neke vertikalne usluge zbog njihove posebne prirode nije moguće odgoditi.

Organizacije potrošača i civilnog društva te davatelji sadržaja smatraju da su i Uredba i smjernice dovoljno fleksibilne da bi se primijenile na usluge 5G.

S obzirom na novu generaciju specijaliziranih usluga mogu se pojaviti pitanja o primjeni članka 3. stavka 5. Možda će biti potrebno dodatno razjasniti kada se zbog tehničkih ili poslovnih razloga optimizacija usluga može smatrati potrebnom, kada je „kapacitet mreže dovoljan” i kada su specijalizirane usluge „na štetu dostupnosti ili opće kvalitete usluga pristupa internetu”. Takva razjašnjenja mogu biti potrebna kako bi se osigurala zaštita krajnjih korisnika i zajamčilo nesmetano funkcioniranje internetskog ekosustava kao pokretača inovacija.

BEREC je najavio da će razmotriti mogućnost da u smjernice uključi dodatna razjašnjenja o tome kako u svakom pojedinačnom slučaju ocijeniti ispunjava li usluga koja nije usluga pristupa internetu uvjete utvrđene u članku 3. stavku 5. Komisija će blisko surađivati s BEREC-om na ažuriranju smjernica.

Mjerenje učinkovitosti mreže

S novim rastom segmentiranja mreža i specijaliziranih usluga otvara se pitanje kako krajnjim korisnicima osigurati fleksibilnost kako bi mogli iskoristiti dinamičku dodjelu resursa i istodobno ispuniti obvezu iz članka 3. stavka 5. da se ne dopusti pružanje specijaliziranih usluga na štetu kvalitete općih usluga pristupa internetu.

Mjerenje učinkovitosti mreže složena je zadaća jer ovisi o više čimbenika, kao što su drugi krajnji korisnici koji upotrebljavaju mrežu ili udaljenost između mobilnog telefona i antene bazne stanice, a usporedba učinkovitosti tijekom vremena zahtijeva statističku analizu.

Davatelji internetskih usluga ustraju na tome da je pri tumačenju mjerenja važno razmotriti brojne pokretače učinkovitosti mreže. Organizacije potrošača i civilnog društva prepoznaju složenost te zadaće, ali ustraju na potrebi za provjerom kvantitativnih informacija.

BEREC radi na ažuriranju smjernica u tom području te je pokrenuo postupak nabave za razvoj relevantnog softverskog alata.