Paket mjera za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza iz siječnja 2016. uključivao je pravno obvezujuće mjere za borbu protiv agresivnog poreznog planiranja i vanjsku strategiju za promicanje dobrog poreznog upravljanja na međunarodnom planu. Postoji značajan napredak u pogledu svih elemenata ovog Paketa. Vijeće je postiglo sporazum o Direktivi o suzbijanju izbjegavanja poreza u lipnju 2016. Time će se pomoći spriječiti neke od najučestalijih vrsta preusmjeravanja dobiti putem koordiniranih pravila, između ostalog, za rješavanje hibridnih neusklađenosti, oporezivanje kontroliranih stranih društava i ograničavanje mogućnosti odbitka kamata. Vijeće je podržalo vanjsku strategiju u svibnju 2016. i trenutačno se radi na svakoj njezinoj aktivnosti, uključujući proces uspostave zajedničkog EU-ovog popisa nekooperativnih jurisdikcija. Također se postiže značajan napredak u smislu poboljšanja drugih područja oporezivanja dobiti poduzeća, kao što je pregled pravila o transfernim cijenama i povlaštenim režimima država članica, u skladu s novim međunarodnim normama. Uz to, Komisija aktivno djeluje na slučajevima gdje bi se poticajima ponuđenima odabranim poduzećima mogla kršiti pravila EU-a o državnim potporama.

Mjere EU-a također zahtijevaju transparentnost u pogledu računa pojedinaca. Od siječnja 2016. na snazi je novo zakonodavstvo s ciljem sprečavanja prikrivanja off-shore (izvanteritorijalnih) sredstava. Na temelju Direktive o administrativnoj suradnji države članice obvezne su automatski međusobno razmjenjivati opsežnu količinu informacija o prihodu i kapitalu što ga posjeduju pojedinci i subjekti u inozemstvu. Osim toga, potpisani su i novi sporazumi o poreznoj transparentnosti sa Švicarskom, Lihtenštajnom, Andorom i San Marinom, a sličan će sporazum biti potpisan s Monakom u predstojećim tjednima. Ta nova transparentnost poboljšat će sposobnost država članica da otkriju i obrade utajivače poreza, istovremeno djelujući kao sredstvo odvraćanja od skrivanja prihoda i imovine u off-shore centrima zbog oporezivanja. Konačno, na temelju četvrte direktive o sprečavanju pranja novca, države članice moraju osnovati središnje registre informacija o stvarnom vlasništvu kako bi osigurale veću transparentnost tokova kapitala i bolje se borile protiv pranja novca i financiranja terorizma. Komisija je pozvala države članice da primijene ova pravila do kraja godine.

U travnju 2016. godine Komisija je predložila da svako multinacionalno društvo s prometom većim od 750 milijuna EUR, koje je prisutno u EU-u, mora objaviti na internetu određeni skup podataka vezanih za oporezivanje. Ta će društva morati javno priopćavati podatke po zemljama za svaku zemlju EU-a, kao i za one porezne jurisdikcije koje se ne pridržavaju standarda dobrog poreznog upravljanja. Također će morati dati zbirne podatke o poslovanju u ostatku svijeta. Ta će pravila povećati odgovornost multinacionalnih društava u pogledu oporezivanja, što će omogućiti građanima bolji nadzor nad njihovim ponašanjem u vezi s oporezivanjem, potičući ih da plate porez ako ostvare dobit uz zadržavanje konkurentnosti i izbjegavanje opterećivanja manjih poduzeća. Europski parlament i Vijeće pozvani su da brzo razmotre ovaj prijedlog.

Europska unija također povećava transparentnost prema javnosti. Strogi zahtjevi za banke u pogledu transparentnosti uspostavljeni su nakon financijske krize. Na temelju Direktive o kapitalnim zahtjevima, financijske institucije moraju javno priopćiti ključne informacije o svojim aktivnostima, porezima, dobiti i javnim potporama od zemlje do zemlje, unutar i izvan EU-a. Velika ekstraktivna industrija i industrija sječe drva također mora izvršavati izvješćivanje po zemljama (CBCR) temeljem Računovodstvene direktive.

U ovoj je Komunikaciji prikazan do sada postignuti napredak i prioritetna područja djelovanja u predstojećim mjesecima, na razini EU-a i na međunarodnoj razini, radi jačanja borbe protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza te nezakonitih financijskih aktivnosti.

U tu je svrhu Komisija predstavila nekoliko prijedloga za snažniji i bolje koordiniran pristup EU-a zloporabi oporezivanja, usklađen s međunarodnom strategijom, koji ide i dalje od toga kad je to nužno za jedinstveno tržište. Te su inicijative već dovele do nekoliko strateških postignuća koja bi trebala temeljito poboljšati sustav oporezivanja za građane i poduzeća u Europi. Komisija je također pokrenula istrage, na temelju pravila o državnim potporama, o tome jesu li određene države članice odobrile porezne prednosti odabranim multinacionalnim društvima.

Uz te izmjene četvrte direktive o sprečavanju pranja novca i Direktive o pravu trgovačkih društava, Komisija je također predložila komplementarnu preinaku Direktive o administrativnoj suradnji u području oporezivanja. Time će se osigurati da porezna tijela dobiju pristup podacima dostavljenima na temelju pravila EU-a o sprečavanju pranja novca, posebno informacijama o dubinskoj analizi klijenta i informacijama u njihovim nacionalnim registrima stvarnog vlasništva kako bi izvršila svoje zadatke i to ne samo u kontekstu borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma. Zaista, činjenica da države članice trenutačno mogu birati hoće li omogućiti pristup ovim informacijama poreznim tijelima, ograničava djelotvornost poreznih revizija. Uz pristup ovim informacijama, porezna će tijela biti sposobna identificirati osobu koja stoji iza netransparentnog društva, strukture ili subjekta i brzo reagirati u situacijama utaje i izbjegavanja plaćanja poreza.

Prvo, u izmijenjenoj Direktivi o sprečavanju pranja novca snižen je prag za proglašavanje stvarnog vlasništva za pasivne poslovne subjekte. Time će se osigurati da te strukture podliježu većoj transparentnosti i nadzoru. Drugo, kao dio njihovih širih obveza financijskog izvješćivanja za potrebe oporezivanja, financijske će institucije morati sustavno primjenjivati trenutačno primjenjiva pravila dubinske analize na postojeće klijente kao i na sve nove klijente. Time će se omogućiti nadzor računa koji nisu bili pregledavani od strane financijskih institucija tijekom više od deset godina i koji su korišteni za nezakonite svrhe. Treće, zahtjevi u pogledu registracije stvarnih vlasnika trustova pojašnjeni su kako bi se uklonile praznine u zakonodavstvu i nacionalne neusklađenosti. Četvrto, poboljšat će se pristup informacijama o stvarnom vlasništvu: Od država članica će se izmjenama Direktive o pravu trgovačkih društava, zahtijevati da pruže javni pristup skupu informacija o društvima i trustovima poslovne vrste; za druge trustove, pristup takvim informacijama bit će moguć onima koji imaju legitiman interes za to. Time će se doprinijeti borbi protiv zloporabe pravnih osoba i aranžmana.

Brojne prethodno spomenute nove mjere, uključujući obvezujuće odredbe protiv zloporabe, novi zahtjevi u pogledu transparentnosti i zajednički EU-ov popis nekooperativnih jurisdikcija trebaju ograničiti takve prakse u budućnosti. Ipak, još uvijek postoje važne praznine u poreznom okviru EU-a i međunarodnom poreznom okviru koje treba riješiti radi sprečavanja prekogranične zloporabe oporezivanja i nezakonitih financijskih aktivnosti. Europski parlament dijeli ovo gledište te je uspostavio istražno povjerenstvo za aferu „dokumenti iz Paname”, koje bi trebalo pružiti korisna saznanja u pogledu odgovora EU-a na to otkriće.

EU je već dugo svjestan važnosti administrativne suradnje između poreznih tijela u području borbe protiv zloporabe oporezivanja. Automatska razmjena informacija između poreznih tijela jedan je od najsnažnijih instrumenata EU-a u tom pogledu. Ova prekogranična razmjena informacija nedavno je proširena kako bi obuhvatila sva financijska izvješća, porezna mišljenja i informacije o aktivnostima multinacionalnih društava za potrebe oporezivanja.

U svjetlu stanja istaknutog nedavnim medijskim objavama, postoji dobar razlog za zagovaranje još šire administrativne suradnje između poreznih tijela, tako da ona obuhvati informacije o stvarnom vlasništvu unutar EU-a i na globalnoj razini. Omogućavanje poreznim tijelima izravnog pristupa detaljnim informacijama drugih država članica o stvarnom vlasništvu značajno bi poboljšalo njihovu sposobnost usmjeravanja na rizike utaje i izbjegavanja plaćanja poreza.

Na razini EU-a, sve države članice EU-a sporazumjele su se o sudjelovanju u pilot projektu koji su pokrenule Ujedinjena Kraljevina, Njemačka, Španjolska, Italija i Francuska s ciljem razmjene informacija o krajnjim stvarnim vlasnicima društava i trustova . To bi bio prirodni nastavak odredaba o transparentnosti koje su već ugrađene u pravo EU-a i danas predstavljenih prijedloga koji omogućavaju poreznim tijelima puni pristup informacijama o stvarnim vlasnicima. Automatska razmjena informacija o stvarnom vlasništvu potencijalno može biti ugrađena u obvezujući okvir za transparentnost oporezivanja koji je već uspostavljen u EU-u.

Na međunarodnoj razini, G20 je ponovio da daje visok prioritet međunarodnoj financijskoj transparentnosti. U travnju 2016. pozvao je OECD i FATF da do listopada predlože novi globalni standard transparentnosti za stvarno vlasništvo. Komisija je vrlo zadovoljna s tom inicijativom koja bi poreznim tijelima omogućila pristup vitalnim informacijama radi otkrivanja složenih i skrivenih off-shore sustava diljem svijeta. Komisija će dati svu moguću podršku razvoju novog globalnog standarda transparentnosti. Kad bude poznato više pojedinosti o tome kako će se ta nova globalna inicijativa primijeniti, Komisija će je analizirati u kontekstu mogućeg povezivanja registara stvarnih vlasnika država članica.

Komisija je počela proučavati najprikladniji okvir u kojem bi se automatska razmjena informacija o stvarnom vlasništvu mogla provesti na razini EU-a kako bi osigurala da porezna tijela imaju ažurne i pouzdane informacije o društvima i trustovima u inozemstvu koji su potencijalno relevantni za njih s gledišta oporezivanja. Komisija će predstaviti prvu analizu tog pitanja državama članicama u jesen te će, na temelju primljenih povratnih informacija, naknadno odrediti prikladne sljedeće korake.

3. Povećati nadzor nad onima koji omogućavaju i promiču agresivno porezno planiranje

Uloga određenih financijskih posrednika i savjetnika u pružanju pomoći njihovim klijentima da sakriju novac u off-shore centrima dovedena je u prvi plan nedavnim otkrićima u medijima. Dok neke složene transakcije i korporativne strukture mogu imati posve legitimnu svrhu, druge off-shore aktivnosti mogle bi biti manje opravdane ili čak nezakonite. Već je poduzeto nekoliko važnih koraka na razini EU-a radi sprečavanja da društva i pojedinci koriste umjetne ili skrivene off-shore strukture radi utaje ili izbjegavanja plaćanja poreza. Oni uključuju nova pravila o transparentnosti za financijska izvješća , odredbe protiv zloporabe u Direktivi o suzbijanju izbjegavanja poreza , robustan regulatoran okvir EU-a za financijski sektor i predložene izmjene četvrte direktive o sprečavanju pranja novca. Ipak, čini se kako postoji dobar argument za uvođenje dodatnih mjera – bilo putem horizontalnih ili sektorskih odredaba koje se posebice fokusiraju na one što promiču ili omogućavaju utaju poreza ili sustave izbjegavanja plaćanja poreza. To bi pomoglo nadležnim tijelima da identificiraju i blokiraju takve aktivnosti u vrlo ranoj fazi te da obradi praznine u zakonodavstvu koje ih omogućavaju. To bi također imalo učinak odvraćanja onih što aktivno potiču i koriste agresivno porezno planiranje.

OECD-ov BEPS (aktivnost 12) preporuča da zemlje zahtijevaju da porezni obveznici i promicatelji sustava poreznog planiranja (porezni savjetnici, pravni savjetnici, financijske institucije itd.) objave sve agresivne sustave poreznog planiranja koje koriste ili promiču. Neke su države članice već primijenile takve sustave obveznog objavljivanja na nacionalnoj razini, dok su druge u postupku razmatranja istih. Ipak, s obzirom na prekograničnu prirodu agresivnog poreznog planiranja, isključivo nacionalni sustavi mogu imati samo ograničen učinak. U svibnju 2016., Vijeće je pozvalo Komisiju „da razmotri zakonodavne inicijative o pravilima obvezne objave nadahnute Aktivnošću 12 OECD-ovog BEPS projekta s ciljem uvođenja učinkovitijih mjera odvraćanja za posrednike koji pomažu u sustavima utaje ili izbjegavanja plaćanja poreza”. Ovo odražava opetovani poziv Europskog parlamenta za strože mjere protiv onih koji omogućavaju i promiču sustave utaje poreza.

Komisija će istražiti najbolji način za povećanje nadzora i osiguravanje primjene učinkovitih mjera odvraćanja za one koji promiču i omogućavaju sustave agresivnog poreznog planiranja . To može uključivati, na primjer, povećanje transparentnosti takvih sustava prema poreznim tijelima. S tim ciljem, u jesen 2016., Komisija će pokrenuti javnu raspravu radi prikupljanja povratnih informacija o najprikladnijem pristupu. Usporedo s time, Komisija će blisko surađivati s OECD-om i drugim međunarodnim partnerima na mogućem globalnom pristupu većoj transparentnosti aktivnosti savjetnika kojim se ide dalje od preporuke u BEPS-u (aktivnost 12).

4. Promicati više standarde dobrog poreznog upravljanja širom svijeta

Mjere EU-a protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza bitne su radi pružanja pomoći u zaštiti porezne osnovice država članica, osiguravanja ravnopravnih uvjeta za poduzeća i promicanje pravednijeg i konkurentnijeg okruženja na jedinstvenom tržištu. Ipak, s obzirom na globalnu prirodu zloporabe oporezivanja, bitno je djelovati na međunarodnoj razini protiv netransparentnih sustava i agresivnog poreznog planiranja.

U tom pogledu, EU snažno podupire napore OECD-a u smislu osiguravanja primjene viših standarda dobrog poreznog upravljanja širom svijeta, i kroz uključiv okvir za primjenu BEPS-a i kroz rad Globalnog foruma na praćenju transparentnosti oporezivanja. EU je brzo primijenio novi globalni standard za automatsko razmjenjivanje informacija o financijskim izvješćima (Zajednički izvještajni standard) kao i BEPS mjere putem obvezujućeg zakonodavstva. Kao takav, on predvodi primjerom u području međunarodnog dobrog poreznog upravljanja. Sada je visoki prioritet dan osiguravanju da međunarodni partneri EU-a također primijene te više standarde dobrog poreznog upravljanja i EU mora intenzivirati pritisak u globalnim forumima – posebno u okviru G20 – kako bi to postigao.

U siječnju 2016., Komisija je predstavila Vanjsku strategiju za učinkovito oporezivanje kako bi osigurala koherentan pristup EU-a promicanju dobrog poreznog upravljanja širom svijeta. Kao dio ove strategije, Komisija je opisala nekoliko alata za promicanje dobrog upravljanja širom svijeta, uključujući putem sporazuma s trećim zemljama i pomažući zemljama u razvoju u zadovoljavanju standarda dobrog poreznog upravljanja. Kako bi se riješio problem zemalja koje odbijaju poštivati standarde dobrog poreznog upravljanja, Komisija je predložila novi EU-ov proces popisivanja. Ovo odražava pozive Europskog parlamenta za EU-ovim popisom nekooperativnih poreznih jurisdikcija. Zajednički EU-ov popis temeljit će se na jasnim, objektivnim kriterijima koje je moguće opravdati na međunarodnoj razini, robusnom procesu pregleda i otvorenom dijalogu s predmetnim trećim zemljama. Financijski ministri EU-a podržali su taj proces izrade popisa na ECOFIN-u u svibnju 2016. te su pozvali na dovršavanje prvog EU-ovog popisa 2017. godine. Također su zatražili da Skupina za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja razmotri odgovarajuće protumjere kojima se prati popis.

Zajednički EU-ov popis treba služiti kao važan alat za odvraćanje, kojim se ciljaju zemlje koje se odbijaju priključiti globalnom pokretu čiji je cilj pravednije i transparentnije oporezivanje. Štoviše, nedavni poziv G20 na izradu međunarodnog popisa nekooperativnih jurisdikcija daje dodatnu vrijednost EU-ovom procesu izrade popisa. Zajednički EU-ov popis može poslužiti kao obrazac za budući međunarodni popis s obzirom da će on biti utemeljen na međunarodno dogovorenim standardima.

Kako bi se omogućio brz razvoj EU-ova popisa, Komisija finalizira prethodno ocjenjivanje svih trećih zemalja kako bi ocijenila rizik kojega bi one mogle predstavljati u smislu erozije poreznih osnovica država članica. Ona će predstaviti rezultate ove analize Skupini za Kodeks o postupanju pri oporezivanju poslovanja prije ljeta. Na temelju toga, države članice bit će sposobne brzo identificirati treće zemlje za koje će provesti dodatan nadzor sa stanovišta dobrog poreznog upravljanja i otvoriti dijalog s odabranim jurisdikcijama prije kraja 2016. Komisija će također blisko surađivati s OECD-om radi razvoja ambicioznog i učinkovitog međunarodnog popisa nekooperativnih jurisdikcija.

5. Poboljšati zaštitu zviždača