Intervencijski kriteriji

6.Španjolska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 2., kojim se odstupa od kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u, u kojoj se propisuje najmanje 500 otpuštanja u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru definiranom u odjeljku NACE-a Revizija 2 i smještenima u jednoj regiji ili u dvjema susjednim regijama razine NUTS 2 u državi članici. U pomoćnim sektorima brodogradnje u Galiciji (ES11), regiji razine NUTS 2, otpušteno je ukupno 960 osoba. Međutim, budući da do otpuštanja nije došlo u istom gospodarskom sektoru (vidjeti stavak 2.), primjenjuje se odstupanje od članka 4. stavka 1. točke (b) predviđeno člankom 4. stavkom 2. (vidjeti stavke od 17. do 22. za više pojedinosti o iznimnim okolnostima u pogledu dopuštenosti zahtjeva).

7.Za ovaj je zahtjev devetomjesečno referentno razdoblje trajalo od 23. svibnja 2019. do 23. veljače 2020.

Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

8.Tih 960 otpuštanja tijekom referentnog razdoblja izračunano je od dana stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka.

Korisnici koji ispunjavaju uvjete

9.Ukupan je broj prihvatljivih korisnika 960.

Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije

10.Kako bi dokazala vezu između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije, Španjolska tvrdi da je posljednjih dvadeset godina došlo do dramatičnih promjena u svjetskoj pomorskoj industriji. Zbog velikog rasta knjige narudžbi u razdoblju 2002.–2008. (s 48,9 milijuna kompenziranih bruto tona (CGT) na 194,2 milijuna) izgrađena su nova brodogradilišta, uglavnom u Aziji. Međutim, globalna gospodarska i financijska kriza prepolovila je narudžbe već u razdoblju od 2008. do 2012. Od tada se trend smanjenja nastavio. Od 2012. do kraja 2019. narudžbe su se smanjile za 13,6 % (s 92,3 milijuna CGT na 79,7 milijuna). Zbog smanjenog broja narudžbi i značajnog porasta udjela azijskih proizvođača na brodograđevnom tržištu u sektoru trenutačno postoje preveliki proizvodni kapaciteti, zbog čega je došlo do oštre konkurencije.

11.Činjenica da novo plovilo za oceansku plovidbu može utovariti svoj prvi teret neovisno o lokaciji na kojoj je izgrađeno pridonosi fleksibilnosti kupaca brodova u nabavi plovila, čime se zaoštrava tržišno natjecanje brodogradilišta diljem svijeta.

12.U 15 godina (od 2004. do 2019.) Europa je ostala bez svoje trgovačke brodogradnje (tj. izgradnje tankera, brodova za rasute terete i kontejnerskih brodova) u korist istočne Azije. S obzirom na žestoku konkurenciju istočnoazijskih zemalja europska brodogradilišta preusmjerila su svoje aktivnosti brodogradnje na nova tržišta i ušla na specijalizirana tržišta složene brodogradnje kao što su putnički brodovi i ostala plovila koja nisu za prijevoz tereta (ONCCV). Putnički brodovi, ONCCV i odobalna plovila zajedno su 2019. činili 95 % europskih narudžbi.

13.Međutim, suočene s ozbiljnim prekomjernim kapacitetom u trgovačkoj brodogradnji posljednjih godina, zemlje kao što su Kina, Južna Koreja i Japan nedavno su odlučile ući i na europsko tržište visokotehnoloških/složenih vrsta brodova. Štoviše, te su zemlje uvele nove sektorske strategije i politike te primijenile paket mjera, uključujući državne potpore i druge financijske poticaje, usmjerene na poticanje domaće potražnje. Uz to su uvele nove ili dodatne trgovinske mjere kojima se podupiru njihova lokalna brodogradilišta i lokalna poduzeća za pomorsku opremu.

14.To je dovelo do znatnog premještanja globalne proizvodnje iz Europe u Aziju. U 2002. svjetski predvodnici na tržištu brodogradnje, mjereni obujmom proizvodnje, bili su Južna Koreja i Japan (po 30 %), te iza njih Europa (22,5 %). Kina je imala samo 7 % svjetske brodogradnje. Do 2018. Kina (35,5 %) je postala predvodnik, a slijede je Japan (23,4 %) i Južna Koreja (22,7 %), dok je tržišni udio Europe pao na samo 6,8 %. Uzimajući kao mjeru knjigu narudžbi, udio Europe 2019. iznosio je 14,7 % (pet postotnih bodova manje nego 2002.), Kina kao vodeća na tržištu imala je udio od 34 %, Južna Koreja 26 %, a Japan 15 %.

15.Europa je stoga uvelike na gubitku u natjecanju s azijskim zemljama s nižim troškovima rada, politikama subvencija i povlaštenim fiskalnim tretmanom.

16.Do danas je zaprimljeno šest zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a za sektor brodogradnje u širem smislu, od kojih se jedan temelji na trgovinskoj globalizaciji, a ostalih pet na svjetskoj financijskoj i gospodarskoj krizi. Četiri od tih slučajeva odnose se na strojeve i opremu za brodove, dok se ostala tri odnose na brodogradilišta.

Objašnjenje izvanrednih okolnosti na kojima se temelji prihvatljivost zahtjeva

17.Člankom 4. stavkom 2. Uredbe o EGF-u omogućeno je da se zajedničkim zahtjevom koji uključuje MSP-ove smještene u jednoj regiji mogu obuhvatiti MSP-ovi koji posluju u različitim gospodarskim sektorima kako su definirani na razini NACE Revizija 2, pod uvjetom da su MSP-ovi glavna ili jedina vrsta poslovne djelatnosti u predmetnoj regiji.

18.Prema podacima zavoda za statistiku regije Galicia, od 247 631 poduzeća registriranih u Galiciji 2018., 247 478 (99,94 %) imalo je manje od 250 zaposlenih. Stoga su mala i srednja poduzeća okosnica gospodarstva te regije.

19.Štoviše, svih 38 poduzeća na koja se odnosi ovaj zahtjev su MSP-ovi.

20.Europska brodogradnja uglavnom se sastoji od malih i srednjih brodogradilišta (60–150 tona), pri čemu se procjenjuje da je podugovoreno 80 % vrijednosti i 89 % zaposlenosti. Brodogradnja u Galiciji slijedi taj model podugovaranja. Podugovaratelji su vrlo specijalizirani i stoga uvelike ovise o glavnom brodogradilištu. Nađe li se glavno brodogradilište u gospodarskim poteškoćama, to ima teške posljedice za pomoćnu brodograđevnu industriju. Međuovisnost i posljedice za zapošljavanje u pomoćnoj brodograđevnoj industriji stoga su isti kao da se poduzeća nalaze unutar jednog gospodarskog sektora NACE-a.