Ulaganja koja se drže do dospijeća neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima koju subjekt namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom ove financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo ulaganja subjekta.

To je povećanje u skladu sa životnim ciklusom ERF-a. Provedba 11. ERF-a započela je 2015., stoga je 2017. bila već treća godina provedbe. 11. ERF dosegnuo je zrelost i najvišu razinu provedbe donesenih mjera. Broj otvorenih ugovora u 11. ERF-u povećao se s 1 300 u 2016. na 1 600 u 2017. Prosječni ugovoreni iznos u 2017. se povećao za 51 % u odnosu na 2016. Stoga se razina neto plaćanja u 11. ERF-u u 2017. povećala za 52 % u odnosu na 2016. (vidjeti tablicu 2.1. u izvješću ERF-a o financijskom izvršenju). Budući da je omjer između plaćanja koja se odnose na račune i pretfinanciranja stabilan (42 %–44 %), povećanje plaćanja dovelo je do povećanja razine pretfinanciranja.

Povrati proizašli iz tog smanjenja nadoknađeni su dodatnim pozivom na uplatu sredstava u okviru 11. ERF-a. To je dovelo do financijske prilagodbe. Financijska prilagodba može se primijeniti na treći obrok u 2017. i/ili na prvi obrok u 2018. Nepodmirena financijska prilagodba iskazana je kao potraživanja ili kao poslovne obveze od država članica/za države članice (vidjeti bilješke 2.3.1. i 2.7.1.).

U nacrtu sporazuma o povlačenju navedeno je da će Ujedinjena Kraljevina ostati stranka ERF-a do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih nezaključenih ERF-ova te da će u tom pogledu imati jednake obveze kao i države članice u skladu s unutarnjim sporazumom kojim je predmetni ERF uspostavljen, kao i obveze na temelju prethodnih ERF-ova do njihova zaključenja. Osim toga, može sudjelovati u Odboru za ERF kao promatrač bez glasačkih prava.

Uzajamni fond djeluje u tri glavna zemljopisna područja, i to u regiji Sahel i na području jezera Čad , u regiji Roga Afrike te u regiji sjevera Afrike , no i susjedne zemlje zemalja koje ispunjavaju uvjete mogu imati koristi od projekata uzajamnog fonda, ovisno o slučaju. Uzajamni fond osnovan je na ograničeno razdoblje do 31. prosinca 2020. kako bi se odgovorilo na kratkoročne i dugoročne izazove u tim regijama. Uzajamnim fondom upravlja se iz Bruxellesa.

U standardu MSFI 9 utvrđen je model s tri faze za umanjenje vrijednosti na temelju promjena u kreditnoj kvaliteti od početnog priznavanja. Financijski instrumenti klasificiraju se u fazu 1, osim instrumenata za koje se utvrdi znatno povećanje kreditnog rizika nakon početnog priznavanja. Za provjeru mogućeg znatnog povećanja kreditnog rizika nakon početnog priznavanja EIB upotrebljava razumne i pouzdane podatke koji su relevantni i dostupni bez nepotrebnih troškova i napora. To obuhvaća kvantitativne i kvalitativne informacije i analize utemeljene na prošlom iskustvu Instrumenta i stručnim informacijama o kreditima, uključujući informacije o budućim kretanjima. Ako se dogodi znatno povećanje kreditnog rizika, financijski instrument premješta se u fazu 2, ali još se ne smatra da mu je vrijednost umanjena za kreditne gubitke. Ako se financijskom instrumentu vrijednost umanji za kreditne gubitke, on se premješta u fazu 3. Procjena faze umanjenja vrijednosti koju vrši EIB utemeljena je na postupnom pristupu na temelju informacija o drugoj ugovornoj strani ili informacija specifičnih za predmetni instrument (interni slučaj neispunjavanja obveza, poseban visoki rizik, popis za praćenje, pogoršanje rejtinga, broj dana dugovanja – više od 30 dana od dospijeća).

EU još nije donio to tumačenje. U skladu s najnovijim ažuriranjem koje je objavio EFRAG ne očekuje se da će ga EU potvrditi do kraja godine.

To tumačenje primjenjuje se ako subjekt plati ili primi predujam za ugovor denominiran u stranoj valuti. U njemu se ispituje kako odrediti datum transakcije kad se standard MRS 21 primjenjuje na transakcije u stranim valutama i sadržava smjernice za utvrđivanje je li datum transakcije datum kad se imovina, rashod ili prihod prvotno prizna ili raniji datum kad je plaćen predujam, što dovodi do priznavanja prijevremenog plaćanja ili odgođenog prihoda.

Financijska imovina koja se drži do dospijeća obuhvaća obveznice koje su uvrštene na burzi koje se namjerava držati do dospijeća i komercijalne zapise s izvornim dospijećem dužim od tri mjeseca.

V)trajanje zajma: ako su svi drugi uvjeti jednaki, što je trajanje zajma dulje, to je veći rizik da će tijekom trajanja zajma doći do poteškoća u njegovu servisiranju.

C Kvalitetni zajmovi: to su, primjerice, neosigurani zajmovi solidnim bankama i poduzećima koji se isplaćuju jednokratno po isteku sedmogodišnjeg dospijeća ili u obrocima od datuma isplate zajma uz jednaki rok dospijeća.

Uprava EIB-a za upravljanje transakcijama i restrukturiranje provodi praćenje zajmodavaca i davatelja jamstava te izvršava financijsko i ugovorno praćenje povezano s projektom. Prema tome, trajno se prati kreditna sposobnost zajmova Instrumenta, zajmodavaca i davatelja jamstava, i to najmanje jedanput godišnje, ali i češće prema potrebi te u slučaju kreditnih događaja. Uprava za upravljanje transakcijama i restrukturiranje posebno preispituje jesu li zadovoljena ugovorna prava i, u slučaju oslabljenog rejtinga i/ili neispunjenja ugovora, poduzimaju se korektivne mjere. Kad god je to potrebno, primjenjuju se mjere za smanjenje rizika u skladu sa smjernicama za kreditni rizik. Pri obnavljaju bankovnih jamstava dobivenih za zajmove osigurava se pravovremena zamjena jamstava ili poduzimanje potrebnih mjera.

U sljedećoj tablici prikazuju se knjigovodstvene vrijednosti neizvedene financijske imovine i financijskih obveza, za koje se očekuje da će biti plaćeni ili podmireni više od 12 mjeseci nakon datuma izvještavanja.

u tisućama EUR 31.12.2017. 31.12.2016. Financijska imovina: Zajmovi i potraživanja 1 608 488 1 692 867 Financijska imovina raspoloživa za prodaju 497 539 516 884 Ostala imovina 318 141 Ukupno 2 106 345 2 209 892 Financijske obveze: Rezervacije za dana jamstva 549 497 Obveze prema trećim osobama 109 004 69 960 Ukupno 109 553 70 457

3.4Tržišni rizik

Pod tržišnim rizikom smatra se rizik da će promjene tržišnih cijena i stopa, poput kamatnih stopa, cijena vlasničkih instrumenata i deviznih tečajeva utjecati na prihode subjekta ili vrijednost njegovih udjela financijskih instrumenata.

3.4.1 Kamatni rizik

Kamatni rizik nastaje iz volatilnosti gospodarske vrijednosti ili prihoda koji proizlaze iz pozicija koje donose kamate zbog nepovoljnih kretanja kamatnih stopa.

Na Instrument izravno ne utječe fluktuacija njegove ekonomske vrijednosti ili cjenovna neusklađenost među različitom imovinom, obvezama i instrumentima za zaštitu od rizika jer i. nema izravnih troškova posudbe ili obveza koje nose kamate i ii. Instrument prihvaća učinak kamatne fluktuacije na prihode od svojih ulaganja.

Instrument mjeri osjetljivost svojeg portfelja zajmova i s njim povezanih ugovora za zaštitu od rizika na mikrorazini u odnosu na kamatne fluktuacije izračunom vrijednosti baznog boda (Basis Point Value, BPV).

Postupkom izračuna BPV-a mjeri se povećanje ili smanjenje neto sadašnje vrijednosti relevantnog portfelja na temelju povećanja kamatnih stopa za 1 bazni bod (0,01 %) pri određenim razredima ročnosti: „tržište novca – do jedne godine”, „vrlo kratko – 2 do 3 godine”, „kratko – 4 do 6 godina”, „srednje – 7 do 11 godina” „dugo – 12 do 20 godina” ili „vrlo dugo – dulje od 21 godine”.

Da bi se odredila neto sadašnja vrijednost novčanih tokova zajmova izraženih u eurima, Instrument upotrebljava EIB-ovu baznu krivulju financiranja u eurima (krivulja razmjene kamata u eurima prilagođena prema marži koju za financiranje plaća EIB). EIB-ova krivulja financiranja u američkim dolarima (USD) koristi se za izračun neto sadašnje vrijednosti novčanih tokova zajmova izraženih u američkim dolarima. Neto sadašnja vrijednost novčanih tokova zajmova izraženih u valutama za koje nije dostupna pouzdana i potpuna diskontna krivulja određuje se primjenom EIB-ove bazne krivulje financiranja u eurima kao zamjene.