ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(6)

Klimatske promjene i izazovi povezani s okolišem, globalizacija, digitalizacija, umjetna inteligencija, rad na daljinu, ekonomija platformi i demografske promjene preobražavaju europska gospodarstva i društva. Iako bi se rad na daljinu mogao smatrati korakom prema boljoj ravnoteži između poslovnog i privatnog života, čime bi se prethodno isključenim skupinama radnika omogućio pristup tržištima rada, postoji rizik da bi on mogao zamagliti granice između radnog i osobnog vremena, što bi moglo negativno utjecati na temeljna prava radnika te na njihovo fizičko i mentalno zdravlje. Unija i njezine države članice trebale bi surađivati kako bi djelotvorno odgovorile na te strukturne čimbenike i, prema potrebi, prilagoditi postojeće sustave prepoznajući blisku međuovisnost gospodarstava i tržištâ rada država članica te s time povezanih politika. Za to je potrebno koordinirano, ambiciozno i učinkovito političko djelovanje u kojem sudjeluju socijalni partneri na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om , europskim stupom socijalnih prava i odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi djelovanjem u okviru politika trebalo obuhvatiti poticanje održivog ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme koje pozitivno utječu na gospodarski rast, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, produktivnost, dostojanstvene radne uvjete, socijalnu i teritorijalnu koheziju, uzlaznu konvergenciju i otpornost te provedbu fiskalne i socijalne odgovornosti. U okviru tog djelovanja trebalo bi kombinirati mjere koje se odnose na ponudu i potražnju te pritom voditi računa o njihovu utjecaju na okoliš, zapošljavanje i društvo. Nakon izjave ministara i ministrica financija EU-a od 23. ožujka 2020. o Paktu o stabilnosti i rastu s obzirom na krizu prouzročenu bolešću COVID-19, u kojoj je najavljeno privremeno odstupanje od Pakta o stabilnosti i rastu (opća klauzula o odstupanju) i komunikacije Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljene: „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, što je pokazalo da će se opća klauzula o odstupanju nastaviti primjenjivati 2022. i da se očekuje da će se deaktivirati od 2023., države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti potencijal koji nudi opća klauzula o odstupanju kako bi poduprle posrnula i nelikvidna poduzeća, osobito mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća, zaštitile radna mjesta, plaće i radne uvjete te uložile u ljude i sustave socijalne skrbi. Potencijalni rizik za javne financije koji proizlazi iz produljenja, kao i moguće socijalne negativne posljedice deaktivacije te klauzule, koja se očekuje 2023., trebalo bi ocijeniti ex ante.
(8)

U tu bi svrhu države članice Komisiji trebale dostaviti ažurirane informacije o najnovijem stanju u pogledu planiranja i provedbe prevencije, pripravnosti te odgovora na nacionalnoj razini te, kada je to prikladno, na regionalnoj razini. Informacije država članica trebale bi uključivati elemente o kojima su one obvezne izvješćivati Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO) u kontekstu Međunarodnih zdravstvenih propisa (15). Pristup pravovremenim i potpunim podacima preduvjet je za brze procjene rizika i ublažavanje kriznih situacija. Kako bi se izbjeglo dupliciranje napora i davanje različitih preporuka, trebalo bi utvrditi standardizirane definicije, kada je to moguće, i održavati neometane razmjene informacija između agencija Unije, WHO-a i nacionalnih agencija. Komisija bi pak svake godine trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju te provedbi prevencije, pripravnosti i odgovora na razini Unije, među ostalim, o korektivnim mjerama, kako bi se osigurala primjerenost nacionalnih planova pripravnosti i odgovora. U svrhu pružanja potpore procjeni tih planova, u državama članicama trebale bi se provoditi revizije EU-a u koordinaciji s ECDC-om i agencijama Unije. Takvo bi planiranje posebno trebalo uključivati odgovarajuću pripravnost ključnog sektora dugoročne zdravstvene skrbi te ključnih sektora društva kao što su poljoprivreda, energetika, promet, komunikacije ili civilna zaštita, koji se u kriznim situacijama oslanjaju na dobro pripremljene i rodno osjetljive sustave javnog zdravlja, koji, s druge strane, ovise o funkcioniranju tih sektora i o održavanju osnovnih usluga na odgovarajućoj razini. U slučaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koja potječe od zoonotičke infekcije, važno je osigurati interoperabilnost zdravstvenog i veterinarskog sektora u kontekstu planiranja pripravnosti i odgovora.
(b) osigurati da se tehnološkom i potencijalnom industrijskom spremnošću inovacija može poduprijeti pokretanje disruptivnih novih proizvoda i usluga do 2035. u cilju zamjene 75 % operativne flote do 2050. i razvoja inovativnog, pouzdanog, sigurnog i troškovno učinkovitog europskog zrakoplovnog sustava koji može ispuniti cilj klimatske neutralnosti do 2050.;

(b) osigurati da se tehnološkom i potencijalnom industrijskom spremnošću inovacija može poduprijeti pokretanje disruptivnih novih proizvoda i usluga do 2035. u cilju zamjene 75 % operativne flote do 2050. i razvoja inovativnog, pouzdanog, sigurnog i troškovno učinkovitog europskog zrakoplovnog sustava koji može ispuniti cilj klimatske neutralnosti najkasnije do 2050.;
(9b)

Provedba učinkovitog globalnog okvira za biološku raznolikost nakon 2020. ovisit će o smanjenju financijskih tokova koji štete biološkoj raznolikosti. Međutim, prema izvješću OECD-a, iznos godišnje potrošnje vlada koji bi mogao biti štetan za biološku raznolikost bit će pet do šest puta veći od godišnjih globalnih rashoda za biološku raznolikost (1a) . Ciljevima za biološku raznolikost iz Aichija utvrđena je obveza da se najkasnije do 2020. ukinu, postupno ukinu ili reformiraju subvencije štetne za okoliš na razini Unije i država članica te da se postupno ukinu subvencije štetne za okoliš na razini Unije i država članica, što je ujedno i obveza u okviru Sedmog programa djelovanja za okoliš. Kako bi Unija ostvarila prioritetne ciljeve Osmog programa djelovanja za okoliš, uključujući klimatsku neutralnost najkasnije do 2050., bit će potrebno postupno ukinuti sve subvencije štetne za okoliš, uključujući subvencije za fosilna goriva. Trebalo bi uključiti sve izravne i neizravne subvencije, uključujući one u obliku oslobođenja od poreza. Također bi trebalo razviti mehanizam za izvješćivanje država članica o postupnom ukidanju subvencija štetnih za okoliš, osim subvencija za fosilna goriva. Postupno ukidanje svih subvencija štetnih za okoliš trebalo bi slijediti načelo pravedne tranzicije i biti popraćeno mjerama za sprečavanje ili ublažavanje negativnih socioekonomskih učinaka na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, istodobno osiguravajući da nitko ne bude zapostavljen.
(7) Nesigurnost ponude i potražnje te rizik od nestašica osnovnih lijekova i medicinskih proizvoda za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19, mogu uzrokovati ograničenja izvoza među državama članicama i druge nacionalne zaštitne mjere, što može ozbiljno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Nadalje, nestašice lijekova mogu prouzrokovati ozbiljne rizike za zdravlje pacijenata u Uniji jer zbog nedostatka lijekova može doći do medikacijskih pogrešaka, dužeg trajanja bolničkog liječenja i nuspojava uzrokovanih primjenom neprikladnih lijekova koji se upotrebljavaju kao zamjena za nedostupne lijekove. U slučaju medicinskih proizvoda, zbog nestašica može doći do nedostatka dijagnostičkih sredstava, što negativno utječe na mjere u području javnog zdravlja, kao i do nedostatka metoda liječenja ili pogoršanja bolesti, što može spriječiti zdravstvene djelatnike da na odgovarajući način obavljaju svoje zadaće. Te nestašice mogu imati i znatan učinak na kontrolu širenja određenog patogena, primjerice zbog nedostatne opskrbe kompletima za testiranje na COVID-19. Stoga je važno riješiti problem nestašica te ojačati i formalizirati praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda.

(7) Nesigurnost ponude i potražnje te rizik od nestašica osnovnih lijekova i medicinskih proizvoda za vrijeme izvanrednog stanja u području javnog zdravlja, kao što je pandemija bolesti COVID-19, mogu uzrokovati ograničenja izvoza među državama članicama i druge nacionalne zaštitne mjere, što može ozbiljno utjecati na funkcioniranje unutarnjeg tržišta , pogoršati posljedice za javno zdravlje i dovesti do potrebe za uspostavom privremenih mehanizama transparentnosti i odobravanja izvoza . Nadalje, nestašice lijekova mogu prouzrokovati ozbiljne rizike za zdravlje pacijenata u Uniji jer zbog nedostatka lijekova može doći do medikacijskih pogrešaka, dužeg trajanja bolničkog liječenja, nuspojava i smrtnog ishoda uzrokovanih primjenom neprikladnih lijekova koji se upotrebljavaju kao zamjena za nedostupne lijekove. U slučaju medicinskih proizvoda, zbog nestašica može doći do nedostatka dijagnostičkih sredstava, što negativno utječe na mjere u području javnog zdravlja, kao i do nedostatka metoda liječenja ili pogoršanja bolesti, što može spriječiti zdravstvene djelatnike da na odgovarajući način obavljaju svoje zadaće ili onemogućiti njihovu zaštitu tijekom obavljanja zadaća, što se pokazalo tijekom pandemije bolesti COVID-19, uz ozbiljne posljedice za zdravlje zdravstvenih djelatnika . Te nestašice mogu imati i znatan učinak na kontrolu širenja određenog patogena, primjerice zbog nedostatne opskrbe kompletima za testiranje na COVID-19. Stoga je važno imati odgovarajući okvir na razini Unije za koordinaciju odgovora država članica kako bi se riješio problem nestašica te ojačalo i formaliziralo praćenje ključnih lijekova i medicinskih proizvoda na najučinkovitiji način kako bi se izbjeglo stvaranje nepotrebnih opterećenja za dionike koji bi mogli iscrpiti resurse i prouzročiti dodatna kašnjenja .
(26)

S obzirom na to da je nedostatak vještina glavna prepreka pristupu infrastrukturi za istraživanja i inovacije te većim ulaganjima u istraživanja i inovacije i digitalizaciju, kao i pristupu tehnologijama HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi aktivno doprinositi razvijanju nedostatnih specifičnih vještina unutar Unije preko usavršavanja i prekvalifikacije te donošenju mjera za povećanje rodne ravnoteže i rješavanje pitanja rodne dimenzije, uz privlačenje i zadržavanje najboljih talenata. Ono bi to trebalo postići pomaganjem u stvaranju novog znanja i ljudskog kapitala , sudjelovanjem u kampanjama senzibiliziranja te promicanjem obrazovnih aktivnosti i aktivnosti širenja informacija, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih mreža te mreža za razmjenu znanja, socijalnih i gospodarskih partnera, medija, industrije te organizacija MSP-ova i drugih aktera, pri čemu treba spriječiti da bilo kakva pristranost, posebno rodna i rasna pristranost, bude uvedena u algoritme, proizvode ili zaključke koji proizlaze iz njegova rada. To bi trebalo biti sastavni dio koordiniranog zalaganja u pogledu informiranja potencijalnih korisnika o mogućnostima koje mogu pružiti HPC i kvantno računalstvo. Postoji također potreba za stjecanjem kompetencija u postupcima javne nabave koji se provode u okviru ove Uredbe.
1.

Polja s podacima koja treba uključiti u potvrdu o cijepljenju: (a) ime: prezime (prezimena) i ime (imena), tim redoslijedom; (b) datum rođenja; (c) bolest ili agens na koji se cilja , bilo da je to COVID-19 ili SARS-CoV-2 bilo jedna od njegovih varijanti ; (d) cjepivo/profilaksa; (e) naziv lijeka; (f) nositelj odobrenja za stavljanje cjepiva u promet ili proizvođač cjepiva; (g) broj primljenih cjepiva/doza u odnosu na potreban broj; (h) datum cijepljenja, uz naznaku datuma svake primljene doze i posljednje primljene doze; (i) država članica cijepljenja; (j) izdavatelj potvrde; (k) potvrda vrijedi do (najviše [1 godinu] nakon datuma cijepljenja) .
1. Svaka država članica dužna je na vlastitu državnom području kontrolirati primjenu pravilâ zajedničke ribarstvene politike u svim fazama stavljanja na tržište proizvodâ ribarstva i akvakulture, od prvog stavljanja na tržište do maloprodaje, uključujući hotelijersko-ugostiteljski sektor i prijevoz. Države članice posebno poduzimaju mjere kojima se osigurava da je uporaba proizvodâ ribarstva koji su ispod primjenjive minimalne referentne veličine za očuvanje i podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj u članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ograničena na svrhe koje nisu izravna ljudska potrošnja. Odstupajući od članka 15. stavka 11. Uredbe (EU) br. 1380/2013, radi društvene solidarnosti i smanjenja rasipanja hrane, dopušta se doniranje proizvoda od ribe koja je ispod minimalne referentne veličine za očuvanje i koja podliježe obvezi iskrcavanja u humanitarne i/ili socijalne svrhe. To odstupanje ne dovodi do stvaranja tržišta za ulove ispod minimalne referentne veličine za očuvanje.
2. Pravila iz stavka 1. ovog članka ovise o prethodnom sporazumu između strana na zemljopisnom području iz članka 7. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012. Takav sporazum zaključuje se, nakon savjetovanja s uzgajivačima svinja na zemljopisnom području, između barem dvije trećine prerađivača te šunke koji predstavljaju najmanje dvije trećine proizvodnje te šunke na zemljopisnom području iz članka 7. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012 i, ako država članica to smatra prikladnim, najmanje dvije trećine uzgajivača svinja na zemljopisnom području iz članka 7. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012 .

„2. Pravila iz stavka 1. ovog članka ovise o prethodnom sporazumu između strana na zemljopisnom području iz članka 7. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012. Takav sporazum zaključuje se, nakon savjetovanja s uzgajivačima svinja na zemljopisnom području, između barem dvije trećine prerađivača te šunke koji predstavljaju najmanje dvije trećine proizvodnje te šunke ili njihovih predstavnika na zemljopisnom području iz članka 7. stavka 1. točke (c) Uredbe (EU) br. 1151/2012 i, ako država članica to smatra prikladnim, najmanje dvije trećine uzgajivača svinja na zemljopisnom području iz te točke .”
(c) osigurava da se administrativne kazne ne određuju ako je do neispunjenja obveza došlo zbog više sile.

(c) osigurava da se administrativne kazne ne određuju u sljedećim slučajevima: (i) ako je do nesukladnosti došlo zbog više sile; (ii) ako je do neispunjenja obveza došlo zbog naredbe javnog tijela; or (iii) ako je do nesukladnosti došlo zbog pogreške nadležnog tijela ili drugog tijela te ako nije razumno očekivati da je korisnik na kojeg se administrativna kazna odnosi mogao otkriti pogrešku.
Odobrenje ne obuhvaća informacije iz članka 101. točke (c) i priloga od I. do IV. strateškom planu u okviru ZPP-a iz članka 95. stavka 2. točaka od (a) do (d).

Briše se.
(29a)

Svrha dijela za potporu solventnosti pomoći je poduzećima da prežive ovo teško razdoblje kako bi mogla biti nositelji oporavka, zaštititi razine zaposlenosti i uravnotežiti očekivane poremećaje na jedinstvenom tržištu, s obzirom na to da u pravilu sva poduzeća nemaju isti pristup tržišnom financiranju, a neke države članice možda nemaju dovoljno proračunskih sredstava za pružanje odgovarajuće potpore poduzećima kojima je ona potrebna. Mogućnost nacionalnih mjera potpore solventnosti za poduzeća stoga se može znatno razlikovati među državama članicama i dovesti do nejednakih uvjeta. Osim toga, zbog znatnog rizika da će posljedice bolesti COVID-19 biti dugotrajne, takva nemogućnost da se pomogne održivim poduzećima može dovesti do sustavnih poremećaja te tako stvoriti nove ili učvrstiti postojeće razlike. S obzirom na snažnu međusobnu povezanost gospodarstva Unije, gospodarski pad u jednom njezinu dijelu imao bi negativne učinke prelijevanja na prekogranične lance opskrbe i cjelokupno gospodarstvo Unije. S druge strane, iz istog bi razloga potpora u jednom dijelu Unije jednako tako imala pozitivne učinke prelijevanja na prekogranične lance opskrbe i cjelokupno gospodarstvo Unije.
(19)

Rak je nakon kardiovaskularnih bolesti drugi po učestalosti uzrok smrtnosti u državama članicama. Rak uzrokuju mnogi čimbenici te je stoga potrebna nova paradigma njegova sprečavanja kojom se pristupa rješavanju individualnih odrednica zdravlja (genetske, način života) i širih odrednica (stanovništvo) povezanih s faktorima profesionalne, okolišne i društvene izloženosti. Uz to, rak je jedna od više nezaraznih bolesti sa istim čimbenicima rizika kao i druge bolesti , pa bi njihova prevencija i kontrola bili korisni za većinu građana. S obzirom na to da su loša prehrana, fizička neaktivnost, pretilost, duhanski proizvodi i alkohol česti faktori rizika za druge kronične bolesti, poput kardiovaskularnih bolesti, programi sprečavanja raka trebali bi se provoditi u sklopu integriranog programa sprečavanja kroničnih bolesti. Komisija je 2020. najavila „Europski plan za borbu protiv raka” kojim će se obuhvatiti sve ključne faze bolesti : prevencija , dijagnoza, liječenje, život osobe koja je preboljela rak, ponovno uključivanje u društvo te palijativna skrb i terapija boli. Programom bi se trebale promicati mjere kojima bi se dopunio europski plan za borbu protiv raka i na taj način poboljšala kvaliteta života pacijenata oboljelih od raka . Program i „misija borbe protiv raka” u okviru programa Obzor Europa trebali bi pridonijeti tim mjerama , posebno putem inicijativa za podršku srednjoročnim i dugoročnim ciljevima tog plana, a one bi se trebale baviti zajedničkim faktorima rizika i sinergijama s drugim glavnim nezaraznim bolestima .
(1.a)

Odluka je pravna osnova na temelju koje Komisija može pozajmiti sredstva na tržištima kapitala za financiranje rashoda u okviru paketa za oporavak Next Generation EU. Povezani troškovi glavnice i kamata otplata moraju se refinancirati iz proračuna Unije u unaprijed određenom vremenskom okviru, ovisno o dospijeću izdanih obveznica i strategiji otplate duga. Takvi troškovi ne bi smjeli dovesti do neopravdanog smanjenja programskih rashoda ili investicijskih instrumenata iz višegodišnjeg financijskog okvira (VFO), kao ni do velikog povećanja nacionalnih doprinosa. Stoga, i kako bi se povećala vjerodostojnost i održivost i održivost plana otplate instrumenta Next Generation EU, ti bi se troškovi u cijelosti trebali podmiriti prihodom od istinskih novih vlastitih sredstava. Povezana odobrena sredstva za rashode trebala bi se računati iznad gornjih granica VFO-a, kako je predviđeno novom Uredbom o VFO-u.
„(11)

„klimatski i energetski ciljevi Unije za 2030.” znači obvezujući cilj na razini Unije u pogledu domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu do 2030. u skladu s člankom 2 . stavkom 3. Uredbe …/… [Propis o klimi] , obvezujući cilj na razini Unije u pogledu udjela energije iz obnovljivih izvora u potrošnji u Uniji do 2030. u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive (EU) 2018/2001 , krovni cilj na razini Unije u pogledu poboljšanja energetske učinkovitosti do 2030. u skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive 2012/27/EU i cilj od 15 % za elektroenergetsku međupovezanost do 2030.;
(5)

Uzimajući u obzir nove izazove s kojima se države članice suočavaju zbog izbijanja bolesti COVID-19 i činjenicu da se nove odredbe temelje na načelu da sve države članice moraju ažurirati svoje informacijske sustave kako bi mogle primijeniti odredbe utvrđene u Uredbi (EU) 2017/2454, čime se osigurava prikupljanje i prijenos informacija i plaćanja u okviru izmijenjenih programa, možda će biti potrebno za tri mjeseca odgoditi datume početka primjene te uredbe. Odgoda nije poželjna jer će dovesti do gubitka prihoda i povećanog poreznog jaza te istodobno produljiti nepošteno tržišno natjecanje između trgovaca u Uniji i onih izvan EU-a. Međutim, odgoda od tri mjeseca mogla bi biti primjerena jer se podudara s razdobljem zabrane kretanja u većini država članica. Još dulja odgoda povećala bi rizik od prijevara povezanih s PDV-om u vrijeme kada bi javne financije trebale biti nadopunjene u svrhu suprotstavljanja pandemiji te njezinim gospodarskim i društvenim posljedicama. Dulje kašnjenje od šest mjeseci moglo bi dovesti do gubitka prihoda država članica od 2,5 milijardi EUR do 3,5 milijardi EUR. S obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 iznimno je važno izbjeći daljnji gubitak prihoda.
(4)

Uzimajući u obzir nove izazove s kojima se države članice suočavaju zbog izbijanja bolesti COVID-19 i činjenicu da se nove odredbe temelje na načelu da sve države članice moraju ažurirati svoje informacijske sustave kako bi mogle primijeniti odredbe utvrđene u direktivama (EU) 2017/2455 i (EU) 2019/1995, čime se osigurava prikupljanje i prijenos informacija i plaćanja u okviru izmijenjenih programa, možda će biti potrebno za tri mjeseca odgoditi datume početka prijenosa i primjene tih direktiva. Odgoda nije poželjna jer će dovesti do gubitka prihoda i povećanog poreznog jaza te istodobno produljiti nepošteno tržišno natjecanje između trgovaca u Uniji i onih izvan EU-a. Međutim, odgoda od tri mjeseca mogla bi biti primjerena jer se podudara s razdobljem zabrane kretanja u većini država članica. Još dulja odgoda povećala bi rizik od prijevara povezanih s PDV-om u vrijeme kada bi javne financije trebale biti nadopunjene u svrhu suprotstavljanja pandemiji te njezinim gospodarskim i društvenim posljedicama. Dulje kašnjenje od šest mjeseci moglo bi dovesti do gubitka prihoda država članica od 2,5 milijardi EUR do 3,5 milijardi EUR. S obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 iznimno je važno izbjeći daljnji gubitak prihoda.
—

uzimajući u obzir odluke Europskog Vijeća (EU) 2019/476 od 22. ožujka 2019. (3), (EU) 2019/584 od 11. travnja 2019. (4) i (EU) 2019/1810 od 29. listopada 2019. (5), donesene u dogovoru s Ujedinjenom Kraljevinom, o produljenju razdoblja na temelju članka 50. stavka 3. UEU-a do 12. travnja 2019., odnosno do 31. listopada 2019., odnosno do 31. siječnja 2020.,