C 347/16

Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2020/C 347/13)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene može se pregledati u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„QUESO LOS BEYOS”

EU br.: PGI-ES-00806-AM01 – 31.5.2019.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Naziv

„Queso Los Beyos”

2. Država članica ili Treća Zemlja

Španjolska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sir

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Queso Los Beyos” obuhvaća sir proizveden od sirovog ili pasteriziranog kravljeg, ovčjeg ili kozjeg mlijeka, bez međusobnog miješanja i uz provođenje zgrušavanja mlijeka; dozrijeva najmanje 15 dana, ili 60 dana ako se proizvodi od sirovog mlijeka, i mora ispunjavati specifikacije proizvoda te imati sva svojstva navedena u nastavku.

Fizička svojstva

Oblik: valjkast, plosnatih gornjih i donjih ploha ili blago udubljen.

Veličina: visina od 3 do 9 cm, promjer od 7 do 11 cm, uz dopušteno odstupanje od ±0,5 cm i za visinu i za promjer.

Težina: od 250 do 500 grama, uz dopušteno odstupanje od ±5 %

Kemijska svojstva

Suha tvar: najmanje 50 %

Udio masti u suhoj tvari: najmanje 45 %

Udio bjelančevina u suhoj tvari: najmanje 30 %

Organoleptička svojstva

Tanka, hrapava kora, od kremasto žute do blijedožute ili svjetlosmeđe boje, ovisno o podrijetlu mlijeka koje se koristi, odnosno je li riječ o kravljem, kozjem ili ovčjem mlijeku.

Tvrdo do polutvrdo tijesto, zatvoreno, bez rupa nastalih fermentacijom i s malim brojem rupa mehaničkog podrijetla, drobivo ili mrvičasto kada se nareže; bijele boje kada se sir proizvodi od kozjeg mlijeka, mramorne ili svijetložute boje kada se sir proizvodi od kravljeg ili ovčjeg mlijeka.

Čvrste teksture, neelastičan ili blago elastičan, srednje do visoke drobivosti.

Neznatan miris ili blaga aroma kada se sir proizvodi od kravljeg mlijeka, snažniji miris ili aroma koji blago podsjećaju na vrstu od koje potječe kada se proizvodi od ovčjeg i kozjeg mlijeka.

Blagi okus koji može biti intenzivniji kada se sir proizvodi od ovčjeg mlijeka, s laganim naznakama mirisa ovaca ili koza ovisno o vrsti sira; blago slan i kiseo, ugodan i dobro uravnotežen, sa svježim, mliječnim naknadnim okusom kada se proizvodi od kravljeg mlijeka i intenzivnijim, dugotrajnijim naknadnim okusom kada se proizvodi od ovčjeg i kozjeg mlijeka.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Kravlje, ovčje ili kozje mlijeko; mliječni fermenti, kalcijev klorid, sirilo i sol. To su sastojci koji su se koristili u tradicionalnoj proizvodnji sira, a koriste se i danas.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na definiranom zemljopisnom području

Na definiranom zemljopisnom području provode se postupci prerade i dozrijevanja.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

–

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sir koji ispunjava zahtjeve za stavljanje u promet s oznakom ZOZP-a mora biti označen na izvoru u registriranoj sirani u kojoj je proizveden i dozrijevao. Osim oznake predmetne sirane (trgovačka oznaka), mora imati i brojčanu oznaku kao vidljivo jamstvo identiteta proizvoda: na brojčanoj oznaci moraju se nalaziti riječi „Indicación Geográfica Protegida” i „Queso Los Beyos” te logotip ZOZP-a. Trgovačka oznaka mora biti napisana tiskanim slovima i upućivati na vrstu životinje od koje potječe mlijeko koje se koristi za proizvodnju sira te naziv i adresu proizvođača; cilj je izbjeći dovođenje potrošača u zabludu.

Logotip, u tri inačice boje, najmanje veličine 1 cm.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Definirano zemljopisno područje za proizvodnju i dozrijevanje sira s oznakom ZOZP-a „Queso Los Beyos” obuhvaća općine Oseja de Sajambre, Amieva i Ponga; Oseja de Sajambre administrativno je dio Autonomne zajednice Kastilja i Leon, a Ponga i Amieva pripadaju Asturiji.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje sa svih je strana omeđeno prirodnim granicama koje čine sljedeće planine: Kantabrijsko gorje na jugu; podnožje zapadnog masiva Picos de Europa na istoku; planinski lanac Fontecha na sjeveru i gorje Ponga na zapadu. Zbog tih je planina razvoj prometnih veza s područjem otežan, s obzirom na to da je potrebno prijeći visoke planinske prijevoje kojima je teško pristupiti.

Međutim, iako surovi teren ima svojih mana, unutar samog područja razne staze i putovi olakšali su povezanost među selima te pristup zajedničkim stadima, zbog čega je u području sa zajedničkim obilježjima nastalo područje sa sličnim običajima bez obzira na administrativne granice.

Približno trećina zemlje prekrivena je travnjacima koji se mogu koristiti za ispašu gotovo cijele godine.

Općenito postoje različite vrste terena koje se mogu naći u sve tri općine; prvo, na većim nadmorskim visinama, neravni stjenoviti vrhovi s planinskim pašnjacima (prijevojima) ispresijecanim u stijenama; drugo, na srednjim nadmorskim visinama, šume prošarane zelenim pašnjacima; treće, na nižim nadmorskim visinama, livade košanice sa skupinama drveća.

Teren je u tom području nesumnjivo odigrao ključnu ulogu u razvitku ove jedinstvene vrste sira zbog iskorištavanja viška mliječnih proizvoda koji su rezultat načina života jer je lokalno stanovništvo imalo malo drugih alternativa. Kako je već navedeno, iako je unutarnja povezanost među općinama u definiranom području bila dobra, velike poteškoće u razvoju vanjskih prometnih veza bile su ključne u poticanju bliskih odnosa među lokalnim stanovništvom, koje je svake godine određeno vrijeme zajedno sa svojim stadima živjelo u prijevojima, pri čemu je dijelilo fizički prostor i način života. Zahvaljujući tomu razvijeni su zajednički način iskorištavanja dostupnih izvora i proizvodnja sira Queso Los Beyos.

I značajke tla bile su ključne u poticanju tradicionalne proizvodnje i upravljanju stadom koje se temeljilo na (opsežnim) izrazito sezonskim aktivnostima na šumskim područjima i pašnjacima, ovisno o nadmorskoj visini i vrsti pašnjaka. Sustav proizvodnje mlijeka i mesa zaslužan je za dvije glavne aktivnosti: uzgoj mladih životinja svih triju vrsta i proizvodnju sira od viška mlijeka nakon odbijanja mladih sisajućih životinja.

Tijekom povijesti stada su, ovisno o vrsti terena, postala vrlo specifična u pogledu vrsta, čak i unutar općina, u kojima se često davala prednost jednoj vrsti pred drugima. Pastiri bi stoga držali stada ovaca ili stada koza ili krava, ali rijetko bi ih miješali, zbog čega bi dobiveni proizvod bio sir proizveden od kravljeg, ovčjeg ili kozjeg mlijeka, ali rijetko od mješavine svih triju. To je bio jedan od glavnih čimbenika u razvoju ove vrste sira.

Posebnosti područja uistinu su bile presudne u razvoju ove vrste sira; štoviše, i metode proizvodnje sira koje su primjenjivali lokalni stanovnici tih sela zbog posebnosti toga područja ostavile su svoj trag na konačnom proizvodu.

5.2. Posebnosti proizvoda

Posebnost ovog proizvoda odmah je vidljiva u njegovu vanjskom izgledu, koji se potpuno razlikuje od svih ostalih vrsta sireva koji se proizvode lokalno. Sir „Queso Los Beyos” prepoznatljiv je jer je riječ o malom siru čija je visina tek neznatno manja od njegova promjera. Njegova mala veličina nije slučajna: zahvaljujući njoj moguće ga je brže iscijediti i osušiti. To je važan čimbenik jer se sirutka oduvijek odvajala prvenstveno tijekom faze oblikovanja. Tijekom te faze gruš se suši s pomoću gravitacije i pritišće ga vlastita težina (samotlačenje). To je metoda koja se koristi i danas kako bi tijesto dobilo specifičnu teksturu i izgled. Posebna svojstva ovoga tijesta, odnosno to što je zatvoreno i drobivo ili mrvičasto kada se nareže, čine ovaj proizvod posebnim. Okus sira proizvedenog od kravljeg mlijeka blag je, iako postaje intenzivniji kada se sir proizvodi od kozjeg ili ovčjeg mlijeka i podsjeća na vrstu od koje potječe. Svi su pomalo kiseli zbog postupka proizvodnje, osobito zbog vrste zgrušavanja mlijeka koja se koristi, a koja sprečava da okus postane prejak.

Postoji nekoliko tekstova u kojima je naglašena tradicionalna priroda ovog sira proizvedenog od kravljeg, ovčjeg ili kozjeg mlijeka, primjerice: u djelu Los quesos artesanales de Asturias (Tradicionalni asturijski sir, 1985.) navodi se da se „sir Queso Los Beyos može proizvoditi od kravljeg, ovčjeg ili kozjeg mlijeka, ali lokalna tradicija nalaže da ih se ne smije pomiješati”. José A. Fidalgo Sánchez u svojem djelu Asturias, parada y fonda (Gdje odsjesti u Asturiji, 1988.) tvrdi nešto vrlo slično, a autori Enric Canut et al. u djelu Quesos (Sir, 1992.) dijele njegovo mišljenje. U djelu Manual de quesos, queseros y quesómanos (Priručnik za sir, proizvodnju sira i poznavatelje sira) Canut navodi da se: „koristi punomasno kravlje, ovčje ili kozje mlijeko, ali različite se vrste nikada ne miješaju”.

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete proizvoda, njegova ugleda ili drugog obilježja

Sir je ime dobio po guduri Los Beyos, koju je u vapnencu izdubila rijeka Sella, koja protječe općinama koje čine definirano područje, i tradicionalno uživa veliki ugled povezan s mjestom s kojeg potječe.

Glavna poveznica između zemljopisnog područja i sira njegov je ugled. Za to postoje brojni dokazi. U Miñanovu rječniku Diccionario (1827.) izričito se upućuje na kvalitetu sira, iako u katastru markiza De La Ensenade (1752.) i općinskim propisima općina toga područja (od kojih prvi datira iz 1779.) postoji bibliografsko upućivanje na njega i prije toga datuma. Poslije se u brojnim knjigama i tekstovima spominje sir ili ga se pretvara u obilježje, a neki ga čak nazivaju i „draguljem istoka” ili „sinom gudura”, kao primjerice Juan Gabriel Pallarés u knjizi Guía de productos de la tierra (Vodič za lokalne proizvode, 1998.).

Ugled toga sira vidljiv je i u brojnim knjigama o gastronomiji u kojima se na njega upućuje: Guía del buen comer español (Kako dobro jesti u Španjolskoj, 1929.), u kojoj se hvali „izvrstan okus sira”; Lecciones de cocina regional (Poduke o regionalnoj kuhinji, 1962.), u kojoj se za ovaj sir navodi da „ ima jako dobar okus”; u djelu Comer en Asturias (Jesti u Asturiji, 1980.), navodi se da je to jedan od najvažnijih asturijskih sireva; „u Asturiji se proizvodi najmanje pet sireva”; u djelu Cocina práctica de los quesos de España (Praktični vodič za kuhanje za španjolski sir, 1983.) navodi se nešto slično. Nadalje, spominje se i u djelu El Gran libro de la cocina asturiana (Velika asturijska kuharica, 1986.).

Kako je prethodno objašnjeno, iako je ovaj sir prvotno bio namijenjen obiteljskoj potrošnji ili se njime plaćala stanarina, počelo ga se, iako u ograničenom opsegu, poklanjati kao dar ili koristiti kao oblik plaćanja ili razmjene. Postao je i izvor izravnih prihoda jer se proizvodio od viška mlijeka. Te su transakcije prvotno bile ograničene na lokalnu trgovinu, a nakon što su se uvriježile u susjednim općinama, proširile su se dalje tržnicama, primjerice na tržnici u Cangas de Onísu. Neki smatraju da je sir svoj naziv dobio upravo na toj tržnici jer potječe iz gudure Los Beyos.

U toj je općini sir sudjelovao na natjecanju i izložbi sira iz područja Picos de Europa, koji se održavaju još od Jesenskog sajma 1942. U gradskoj vijećnici postoje dokazi o sudjelovanju sira na tom natjecanju, na kojem se s ostalim vrstama lokalnog sira nastavio boriti za vodeći položaj.

Održano je i natjecanje sireva Queso Los Beyos. Asturijske novine La Nueva España10. prosinca 1984. izvijestile su da „od jučer, Ponga ima vlastito natjecanje sireva Los Beyos”. U drugim člancima iz iste godine može se naći: „Sir Los Beyos dobar je za gospodarstvo” i „sir El Beyos uživa sve veći ugled”. Novine La Voz de Asturias28. svibnja 2004. najavile su prve gastronomske dane sira Los Beyos, koji su se trebali održati istog datuma kao i 21. natjecanje ovih sireva. U općini Amieva od 1992. održava se slično natjecanje. Podaci o tome mogu se pronaći u gradskim vijećnicama ili na popisu sudionika, članova ocjenjivačkog suda, dodijeljenih nagrada i popisu pobjednika.

I danas se o tim natjecanjima može čuti u vijestima, a proizvođači sira iz svih triju općina u tome području sudjeluju i uživaju pažnju javnosti.

Upućivanje na objavu specifikacije proizvoda

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove uredbe)

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/pliegoquesolosbeyosversion62020_tcm30-539927.pdf

(1) SL L 179, 19.6.2014., str. 17.