HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 26.4.2019.  
COM(2019) 198 final  
 
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, 
EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I 
SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA  
Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u za 2019.   
 
2 
   
 
 
„Europska unija zajednica je u kojoj vlada pravo.  Oko jedne stvari nema kompromisa: presude 
Suda Europske unije moraju se poštovati i provoditi.”   
Predsjednik Komisije Jean -Claude Juncker, govor o stanju Unije 2018.(1) 
 
„Poštovanje vladavine prava nije samo preduvjet za zaštitu svih temeljnih vrijednosti navedenih u 
članku  2. Ono je preduvjet za poštovanje svih prava i obveza koji proizl aze iz Ugovora, kao i za 
uspostavu uzajamnog povjerenja građana, poduzeća i nacionalnih tijela u pravne sustave svih 
drugih država članica (2).”  
Prvi potpredsjednik Frans Timmermans, plenarna sjednica Europskog parlamenta, 28. veljače 
2018.  
 
„Radimo na tome da povećamo povjerenje u pravosuđe.  Osiguranje dostatnih financijskih resursa 
za pravosudni sustav nije trošak nego ulaganje. […] Država u kojoj pravosuđe dobro funkcionira 
lakše će privlačiti ulagače. ”  (3) 
Povjerenica Jourová, Beč, 30. studenoga 201 8. 
  
                                                           
1  Govor o stanju Unije 2018. održan pred Europskim parlamentom 12. rujna 2018.: 
https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/soteu2018 -speech_hr_0.pdf   
2  Izjava prvog potpredsjednika Timmermansa u ime Komisije na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta od 
28. veljače 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka  7. stavk a 1. UEU -a u pogledu situacije u Poljskoj.  
3  Govor na konferenciji u Beču o učinkovitosti pravosudnih sustava, 30. studenoga 2018.  
 
3 
  1. UVOD 
Neovisnost, kvaliteta i učinkovitost bitne su sastavnice djelotvornih pravosudnih sustava, ključne 
za očuvanje vladavine prava i vrijednosti na kojima se temelji Europska unija. Djelotvorni 
pravosudni sustavi temelj su provedbe prava EU -a. Kada nacionalni sudovi primjenjuju pravo 
EU-a, djeluju kao sudovi EU -a. Prvenstveno su nacionalni sudovi ti koji jamče djelotvornu 
provedbu prava i obveza osiguranih pravom EU -a (4). Kako je istaknuo Sud Europske unije, 
učinkovita pravosudna zaštita koju o siguravaju neovisni sudovi temelj je vladavine prava (5).  
U komunikaciji Daljnje jačanje vladavine prava u Uniji – trenutačno stanje i mogući sljedeći 
koraci, koja je donesena 3. travnja 2019., Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u utvrđen je 
kao jed an od alata EU -a za jačanje vladavine prava jer se njime promiču pravosudna reforma i 
standardi u području vladavine prava (6). Poštovanje vladavine prava, uključujući neovisnost 
pravosudnih sustava, znatno utječe na odluke o ulaganju i na privlačenje podu zeća. Zbog tog je 
razloga poboljšanje učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava prioritet europskog semestra – 
EU-ova godišnjeg ciklusa koordinacije gospodarske politike. U Godišnjem pregledu rasta za 
2019. u kojem se utvrđuju gospodarski i socijalni p rioriteti EU -a i njegovih država članica za 
sljedeću godinu ponovno se ističe poveznica između okruženja povoljnog za poslovanje i 
gospodarskog rasta, s jedne strane, te vladavine prava i djelotvornih pravosudnih sustava, s druge 
strane (7).  
U Pregledu st anja u području pravosuđa u EU -u („Pregled”) od 2013. izlaže se godišnji sažetak/prikaz 
pokazatelja relevantnih za neovisnost, kvalitetu i učinkovitost pravosuđa radi praćenja pravosudnih 
reformi i njihova učinka u državama članicama, jer su to temeljni pa rametri djelotvornog pravosudnog 
sustava.  U izdanju iz 2019. dodatno se razrađuju pokazatelji za sva tri elementa, a prvi put se 
navode pokazatelji za:  
- detaljnu potrošnju financijskih sredstava u svakom pravosudnom sustavu;  
- standarde primijenjene za pobolj šanje kvalitete presuda na najvišim sudovima;  
- ovlasti upravljanja nacionalnim tužiteljstvima te imenovanje i razrješenje državnih 
odvjetnika;  
- nadležna tijela uključena u disciplinske postupke protiv sudaca;  
- standarde i prakse za upravljanje predmetima i n eriješenim predmetima na sudovima.  
  
                                                           
4  Članak  19. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).  
5  Presuda Suda (veliko vijeće) od 27.  veljače 2018., Associação Sindical dos  Juízes Portugueses protiv 
Tribunala de Contas , C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117.  
6          COM (2019) 163  
7  Komunikacija Komisije, Godišnji pregled rasta za 2019., 22.11.2018., COM(2018) 770 final, str.  12. 
 
4 
 Što je Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u? 
Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u usporedni je informativni alat kojim se EU -u i državama 
članicama svake godine pomaže poboljšati učinkovitost njihovih nacionalnih pravosudnih sustava jer se 
njime osiguravaju objektivni, pouzdani i usporedivi podaci o nizu pokazatelja koji su važni za ocjenu 
kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti pravosudnih sustava u svim državama članicama. Pregled nije opća 
jedinstvena  ljestvica, nego pregled funkcioniranja svih pravosudnih sustava na temelju pokazatelja koji su 
od zajedničkog interesa za sve države članice.  
Pregledom stanja ne promiče se nijedna posebna vrsta pravosudnog sustava i sve se države članice 
smatraju jednaki ma.  
Neovisnost, kvaliteta i učinkovitost glavni su parametri učinkovitog pravosudnog sustava bez obzira na 
model nacionalnog pravosudnog sustava ili pravnu tradiciju na kojoj se temelji. Podatke o tri navedena 
parametra treba tumačiti zajedno jer su sve t ri sastavnice neophodne za učinkovitost pravosudnog sustava 
te su često međusobno povezane (inicijative usmjerene na poboljšanje jedne od njih mogu utjecati na 
ostale sastavnice).  
Pregled stanja u području pravosuđa uglavnom je usmjeren na građanske i trg ovačke parnice te na upravne 
predmete kako bi se državama članicama pomoglo u nastojanju da stvore veća ulaganja i okruženje koje je 
povoljnije za građane i poduzeća. Pregled stanja je usporedni alat koji se razvija kroz dijalog s državama 
članicama i Euro pskim parlamentom (8). Svrha mu je utvrđivanje temeljnih parametara učinkovitog 
pravosudnog sustava i pružanje relevantnih podataka na godišnjoj razini.  
Koja se metodologija upotrebljava u Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u? 
Za izradu Pregleda koriste se različiti izvori informacija. Velik dio kvantitativnih podataka dostavlja 
Komisija Vijeća Europe za ocjenu učinkovitosti pravosuđa (CEPEJ), s kojom je Komisija sklopila ugovor 
za provedbu posebne godišnje studije. Ti podaci obuhvaćaju razdoblje od 2010. do 2017., a države članice 
dostavile su ih u skladu s metodologijom CEPEJ -a. U studiji su dostupne i iscrpne primjedbe i obrasci s 
informacijama po državama koji osiguravaju širi kontekst. Treba ih čitati zajedno s brojčanim podacima 
(9). 
U podaci ma o trajanju postupaka koje je prikupio CEPEJ prikazano je vrijeme potrebno za donošenje 
odluke, a radi se o izračunanoj duljini trajanja sudskih postupaka (na temelju omjera između predmeta koji 
su u postupku i riješenih predmeta). U podacima o učinkovit osti sudova u primjeni prava EU -a u 
posebnim područjima prikazano je prosječno trajanje postupaka izvedeno iz stvarnog trajanja predmeta 
pred sudovima. Treba napomenuti da se trajanje sudskih postupaka može znatno razlikovati u 
zemljopisnom smislu unutar d ržave članice, osobito u gradskim središtima gdje zbog trgovačkih aktivnosti 
opterećenost brojem predmeta može biti veća.  
Ostali izvori podataka su: skupina osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave (10), Europska 
mreža sudbenih vijeća (ENCJ) (11), Mreža predsjednika vrhovnih sudova Europske unije (NPSJC) (12), 
Udruženje državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova Europske unije (ACA -Europe) (13), Europska 
                                                           
8  Europski parlament donio je rezoluciju 29. svibn ja 2018. o Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 
2017. (P8_TA(2018)0216) te je ona utjecala na pripremu ovog izdanja i utjecat će na pripremu budućih 
izdanja Pregleda.  
9 https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_hr  
10  Zbog pripreme Pregleda stanja u području pravosuđa u EU -u i radi promicanja razmjene najbolj ih praksi u 
području učinkovitosti pravosudnih sustava Komisija je od država članica zatražila da odrede dvije osobe za 
kontakt, jednu iz sudstva i jednu iz ministarstva pravosuđa. Ta neformalna skupina redovito održava sastanke.  
11 U ENCJ -u objedinjene su nacionalne institucije u državama članicama koje su neovisne o izvršnoj i 
zakonodavnoj vlasti te odgovorne za podupiranje sudstva u neovisnom izvršavanju pravde: 
https://www.encj.eu/  
12   NPSJC osigurava forum preko k ojeg europske institucije mogu tražiti mišljenja vrhovnih sudova te ih 
međusobno približiti poticanjem rasprave i razmjene ideja: http://network -presidents.eu/  
13 ACA -Europe sastoji se od Suda EU -a i državnih  vijeća ili vrhovnih upravnih sudova svake države članice 
EU-a: http://www.juradmin.eu/index.php/en/  
 
5 
 mreža za tržišno natjecanje (ECN) (14), Odbor za komunikacije (COCOM) (15), Europska promatračnica za  
povrede prava intelektualnog vlasništva (16), Stručna skupina za sprečavanje pranja novca i financiranja 
terorizma (EGMLTF) (17), Eurostat (18), Europska mreža za pravosudnu izobrazbu (EJTN) (19) i Svjetski 
gospodarski forum (WEF) (20). 
Metodologija koja se up otrebljava u Pregledu stanja dodatno je poboljšana bliskom suradnjom sa 
skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave, osobito putem upitnika i prikupljanja 
podataka o određenim aspektima funkcioniranja pravosudnih sustava.  
Dostupno je sve viš e podataka, posebno o pokazateljima učinkovitosti pravosudnih sustava, jer su mnoge 
države članice uložile u svoje kapacitete za izradu boljih pravosudnih statistika. Preostale poteškoće oko 
prikupljanja ili pružanja podataka obično su posljedica nedostatn ih statističkih kapaciteta ili činjenice da 
se nacionalne kategorije za koje se podaci prikupljaju ne podudaraju u potpunosti s kategorijama koje se 
upotrebljavaju u Pregledu stanja. U vrlo malom broju slučajeva praznine u podacima posljedica su 
nedostatka  volje pojedinih nacionalnih tijela da sudjeluju. Komisija i dalje potiče države članice da 
dodatno smanje tu prazninu u podacima te da aktivno sudjeluju u razmjeni najbolje prakse.  
Kako se Pregledom stanja u području pravosuđa u EU -u pridonosi europskom s emestru?  
Pregledom stanja pružaju se sastavnice za ocjenu kvalitete, neovisnosti i učinkovitosti nacionalnih 
pravosudnih sustava te se time nastoji pomoći državama članicama u poboljšanju učinkovitosti njihovih 
pravosudnih sustava. Time se olakšava utvrđiv anje nedostataka i najbolje prakse te praćenje izazova i 
napretka. U kontekstu europskog semestra posebno ocjenjivanje po zemljama obavlja se u bilateralnom 
dijalogu s uključenim nacionalnim tijelima i dionicima. Ta se ocjena unosi u godišnja izvješća po 
državama u okviru semestra te objedinjuje uvid iz Pregleda i kvalitativnu analizu, uzimajući u obzir 
karakteristike pravnih sustava i širi kontekst država članica o kojima je riječ. Na temelju te analize 
Komisija Vijeću može predložiti donošenje preporuka p o državama članicama za unaprjeđenje 
nacionalnih pravosudnih sustava.  
Zašto su učinkoviti pravosudni sustavi važni u okruženju u kojem se potiču investicije?  
Davno je utvrđeno da učinkoviti pravosudni sustavi kojima se čuva vladavina prava imaju pozitivan 
učinak na gospodarstvo. Kada pravosudni sustavi jamče izvršenje prava, vjerovnici su spremniji 
posuđivati, poduzeća nisu sklona oportunističkom ponašanju, transakcijski su troškovi niži, a inovativna 
poduzeća spremnija su na ulaganja. Pozitivan učinak na g ospodarstvo nacionalnih pravosudnih sustava 
koji dobro funkcioniraju ističe se u raznoj literaturi i istraživanjima, među ostalim i onima Međunarodnog 
                                                           
14 ECN je osnovan kao forum za rasprave i suradnju europskih tijela za tržišno natjecanje u slučajev ima u 
kojima se primjenjuju članci  101. i 102. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. ECN predstavlja okvir za 
mehanizme bliske suradnje iz Uredbe Vijeća 1/2003. Komisija i nadležna tijela za tržišno natjecanje iz svih 
država članica EU -a međusobno surađ uju kroz ECN: http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html  
15 COCOM se sastoji od predstavnika država članica EU -a. Njegova je glavna uloga pružanje mišljenja o 
nacrtima mjera koje Ko misija namjerava donijeti u vezi s digitalnim tržištem: https://ec.europa.eu/digital -
single -market/en/communications -committee  
16 Europska promatračnica za povrede pra va intelektualnog vlasništva je mreža stručnjaka i dionika specijalista. 
Sastoji se od predstavnika javnog i privatnog sektora koji surađuju u aktivnim radnim skupinama. 
https:// euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home   
17  EGMLTF se redovito sastaje kako bi se razmijenila stajališta te Komisiji pomoglo u definiranju politike i 
izradi novog zakonodavstva u području sprečavanja pranja novca i financiranja terorizma: 
http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm  
18 Eurostat je statistički ured EU -a: http://ec.europa. eu/eurostat/about/overview  
19 EJTN je glavna platforma za izobrazbu i razmjenu znanja o europskom pravosuđu te glavni promicatelj toga 
znanja. Izrađuje standarde i programe izobrazbe, koordinira razmjene i programe izobrazbe u pravosuđu, širi 
stručno znanje  u vezi s izobrazbom te promiče suradnju među ustanovama EU -a za pravosudnu izobrazbu. 
EJTN ima 34 člana koji predstavljaju države EU -a i transnacionalna tijela EU -a. http://www.ejtn.eu/  
20 WEF je Međunarodna organizac ija za javno -privatnu suradnju, a članovi su joj trgovačka društva: 
https://www.weforum.org/  
 
6 
 monetarnog fonda (21), Europske središnje banke (22), OECD -a (23), Svjetskog gospodarskog foruma (24) i 
Svjet ske banke (25). 
Iz nedavne studije proizašlo je da skraćivanje trajanja sudskih postupaka za 1  % (vrijeme potrebno za 
donošenje odluka (26)) može dovesti do povećanja rasta poduzeća (27), a povećanje za 1 % broja poduzeća 
koja smatraju da je pravosudni sustav  neovisan obično je povezano s većim prometom i rastom 
produktivnosti (28). Druga studija ukazala je na pozitivnu korelaciju između percepcije pravosudne 
neovisnosti i tokova izravnih stranih ulaganja u središnjoj i istočnoj Europi (29).  
K tomu, u nekoliko anketa istaknuta je važnost učinkovitih nacionalnih pravosudnih sustava za poduzeća. 
Primjerice, u jednoj anketi 93  % velikih poduzeća odgovorilo je da sustavno analiziraju uvjete vladavine 
prava (uključujući neovisnost pravosuđa) u zemljama u koje ulažu (30), a u drugoj je više od polovine 
malih i srednjih poduzeća odgovorilo da su troškovi i prekomjerno trajanje sudskih postupaka među 
glavnim razlozima zbog kojih ne pokreću sudske postupke zbog povrede prava intelektualnog vlasništva 
(31). 
  
                                                           
21  MMF, Regionalni gospodarski izgledi, studeni 2017., Europe: Europe Hitting its Stride, str. xviii, str. 40., 70.: 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -print.ashx?la=en   
22 ECB,  ‘Structural  policies  in the euro area’, June 2018,  ECB  Occasional  Paper  Series  No 210: 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651   
23 Vidjeti npr. „What makes civil justice effective?” (Što čini građansko pravosuđe učinkovitim?), Napomene o 
politici Odjela za gospodarstvo Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj, br. od 18.  lipnja 2013. i „The 
Economics of Civil Justice: New Cross -Country Data and Empirics” (Ekonomija građanskog pravosuđa: novi 
podaci o zemljama i empirijski podaci), Radni dokumenti Odjela za gospodarstvo Organizacije za 
gospodarsku suradnju i razvoj, br.  1060.  
24 Svjetski gospodarski forum, „The Global Competitiveness Report 2018” (Izvješće o globalnoj konkurentnosti 
za 2018.), listopad 2018.: https://www.weforum.org/reports/the -global -competitveness -report -2018   
25 Svjetska banka, „ World Development Report 2017: Governance and the Law, Chapter 3: The role of 
law”(Izvješće o svjetskom razvoju za 2017.: Upravljanje i pravo, 3. poglavlje: Uloga zakona ), pp. 83, 140: 
http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017   
26  Pokazatelj „vrijeme potrebno za donošenje odluke” odnosi se na broj neriješenih predmeta podijeljen s brojem 
riješenih predmeta na kraju godine i pomnožen s 365  dana. To je standardni pokazatelj koji je utvr dio CEPEJ 
Vijeća Europe: http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
27  Vincenzo Bove i Leandro Elia; Pravosudni sustav i gospodarski razvoj diljem država članica EU -a, tehničko 
izvješće JRC -a, EUR  28440 EN, Ured za publikacije EU -a, Luxembourg, 2017. 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_a
nd_economic_development_across_eu_member_states.pdf  
28  Isto. 
29  Učinak pravosudne neovisnosti na izravna strana ulaganja u istočnoj Europi i južnoj Aziji; Bülent Dogru; 
2012, MPRA Munich Personal RePEc Archive: https://mpra.ub.uni -
muenchen. de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf  . U studiju su uvrštene ove države članice EU -a: BG, HR, 
CZ, EE, HU, LV, LT, RO, SK i SI.  
30  The Economist Intelligence Unit: „Risk and Return – Foreign Direct Investment and the Rule of Law” (Rizik 
i povrat ulaganja – Izrav na strana ulaganja i vladavina prava), 2015. 
http://www.biicl.org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf , str.22  
31  Pregled stanja u području intelektualnog vlasništva za MSP -ove za  2016., Ured Europske unije za 
intelektualno vlasništvo (EUIPO). https://euipo.europa.eu/tun nel-
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf  
 
7 
 2. KONTEKST : KLJUČNA KRETANJA U PRA VOSUDNIM REFORMAMA U  2018.  
2.1. Mapiranje pravosudnih reformi  
Velik je broj država članica 2018. nastavio sa svojim nastojanjima u pogledu poboljšanja 
učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava. Na slici 1. vidljiv je pregled donesen ih i 
predviđenih mjera u različitim funkcionalnim područjima pravosudnih sustava u državama 
članicama.  
 Slika 1: Zakonodavne i regulatorne aktivnosti koje se odnose na pravosudne sustave u 2018.  
(donesene mjere/inicijative o kojima se pregovara po državi članici) (izvor:  Europska komisija 
(32)) 
 
U mnogim državama članicama u 2018. postupovnom pravu i dalje se pridavala velika pozornost 
te su se odvijale znatne zakonodavne aktivnosti ili su one bile planirane u bliskoj budućnos ti. 
Intenzivnija aktivnost bila je primjetna i kada je riječ o statusu sudaca, reformama u području 
djelatnosti pravnih stručnjaka, razvoju IKT -a, pravnoj pomoći i mjerama za optimiziranje 
zemljopisnog rasporeda sudova. U usporedbi s prethodnim Pregledom v idljivo je da su države 
članice intenzivirale aktivnosti u određenim područjima jer su radile na prethodno najavljenim 
planovima reformi, a u drugim područjima uskoro se mogu očekivati reforme. To treba 
promatrati uzimajući u obzir činjenicu da reforme pra vosuđa mogu potrajati  te je ponekad 
potrebno nekoliko godina od prve najave reformi do donošenja zakonodavnih i regulatornih 
mjera i njihove stvarne provedbe.  
  
                                                           
32 Informacije su prikupljene u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave 26 
država članica. Ujedinjena Kralje vina nije dostavila informacije. Njemačka je objasnila da je u tijeku niz 
reformi povezanih s pravosuđem kod kojih se područje primjene i opseg reforme može razlikovati u 16 
saveznih pokrajina.  
BE BG CZ DK IE EL ES HR IT CY LT LV LU HU MT AT PL 
RO SK FI SE 
BE IE EL ES CY LT HU RO
BG CZ EL ES FR LV LT HU PL FI SE 
BE BG CZ DK HR IT HU MT NL AT SE
BE BG ES HR LV MT AT PT RO FI 
BG CZ HR LT HU AT
ES HR HU MT PL RO
BG EL HR IT LU HU MT NL PL RO SK SE
BG HR LV RO 
BE ES LU HU MT PT RO
BG CZ HR IT LV HU MT PL PT RO SE
BE IE ES LV MT PLBE CZ DK EE EL ES FR HR IT CY LV HU NL AT PL RO FI 
SE
ES FR HR IT CY LT LU NL PT SE
BE CZ FR HR MT NL PL FI 
BE CZ EE FR HR IT CY LV AT SK FI
EL FR HR IT PT
BE HR AT SK
BE EL ES FR HR CY HU RO FI
BE EE IE ES FR HR IT LV LT NL PT SI SK
BE IE FR HR LV LT NL PT RO FI
DK IE EL FR CY LV  NL
BE EL ES FR HR LV LU HU NL AT PL RO SI SK
EL CY LV PL 
0510152025
Postupovne
reformePromicanje
ADR-aPravna pomoć Razvoj IKT-a Optimizacija
zemljopisne
raspodjele
sudovaSudske
pristojbeUpravljanje
sudovimaSuci Sudbeno vijeće Specijalizacija
sudovaPravni
stručnjaciDruge
aktivnosti
Doneseno Pregovori u tijeku
 
8 
 2.2. Praćenje pravosudnih reformi  
Komisija je 2018. nastavila pratiti reforme koje poduzimaju  države članice.  
 Rezultati europskog semestra 2018. – 
Poboljšanje neovisnosti, kvalitete i učinkovitosti pravosudnih sustava važan je prioritet u okviru 
strukturnih reformi koje se potiču kroz europski semestar. Ciklus europskog semestra počinje 
svake godine u studenome kada Komisija predstavlja svoje prioritete za sljedeću godinu 
(Komunikacija o Godišnjem pregledu rasta). U veljači službe Komisije predstavljaju ocjene 
pojedinih zemalja koje obuhvaćaju sva pitanja kojima se semestar bavi u izvješćima po  
zemljama. Komisija u svibnju/lipnju predstavlja prijedloge specifičnih preporuka koje su 
namijenjene pojedinim državama članicama. Vijeće donosi te preporuke u srpnju nakon što ih je 
podržalo Europsko vijeće.  
Vijeće je, na temelju prijedloga Komisije, u o kviru europskog semestra 2018. uputilo preporuke 
pet država članica u vezi s njihovim pravosudnim sustavima (33). Osim država članica koje su 
primile pojedinačne preporuke, dodatnih 11 država članica i dalje se suočavaju s posebnim 
izazovima u vezi sa svoji m pravosudnim sustavima, uključujući pitanja vladavine prava i 
neovisnosti pravosuđa, te ih Komisija prati kroz europski semestar (34). 
 Izvješća u okviru mehanizma suradnje i provjere 2018. – 
Mehanizam suradnje i provjere (CVM) uspostavljen je u vrijeme p ristupanja Bugarske i 
Rumunjske Europskoj uniji 2007. (35) u cilju rješavanja nedostataka reforme pravosuđa te borbe 
protiv korupcije i, kad je riječ o Bugarskoj, borbe protiv organiziranog kriminala. Otada se 
izvješćima u okviru CVM -a prati napredak bugars kih i rumunjskih vlasti, a posebnim im se 
preporukama nastoji pomoći u usmjeravanju aktivnosti koje poduzimaju (36).  
U izvješćima u okviru CVM -a u studenome 2018. Komisija je analizirala napredak u odnosu na 
preporuke iz prethodnih izvješća. U izvješću o R umunjskoj zabilježeno je da su poduzeti neki 
koraci za provedbu konačnih preporuka, no zbog nedavnih kretanja napredak je poništen te je 
pozitivna ocjena iz siječnja 2017. dovedena u pitanje. U izvješću o Bugarskoj zaključeno je da je 
                                                           
33  HR, IT, CY, PT, SK. Vidjeti Preporuku Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi 
Hrvatske za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu konvergencije Hrvatske za 2018. (2018/C  320/10); 
Preporuku Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Italije za 2018. i davanje mišljenja 
Vijeća o Programu stabilnosti Italije za 2018. (2018/C 320/11); Preporuku Vijeća od 13. srpnja 2018. o 
Nacionalnom programu reformi Cipra za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Cipra za 
2018. (2018/C 320/12); Preporuku Vijeća od 13. srpnja 2018.  o Nacionalnom programu reformi Portugala za 
2018. i davanje mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Portugala za 2018. (2018/C 320/21); Preporuku 
Vijeća od 13. srpnja 2018. o Nacionalnom programu reformi Slovačke za 2018. i davanje mišljenja Vijeća o 
Prog ramu stabilnosti Slovačke za 2018. (2018/C 320/24).  
34 BE, BG, IE, EL, ES, LV, HU, MT, PL, RO, SI. Ti se izazovi mogu iščitati u uvodnim izjavama preporuka za 
pojedine zemlje i u izvješćima po zemljama koja se odnose na te države članice. Najnovija izvješća  po 
zemljama za 2019. objavljena su 27. veljače 2019. i dostupna su na adresi 
https://ec.europa.eu/info/publications/2019 -european -semester -country -reports_en  
35  Zaključci Vijeća ministara, 17.  listopada  2006. (13339/06); Odluka Komisije od 13.  prosinca 2006. o 
uspostavi mehanizma suradnje i provjere napretka Bugarske u ispunjavanju  posebnih mjerila u području 
reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala (priopćeno pod brojem dokumenta 
C(2006) 6570).  
Zaključci Vijeća ministara, 17.  listopada  2006. (13339/06); Odluka Komisije od 13.  prosinca 2006. o 
uspostavi m ehanizma za suradnju i provjeru napretka Rumunjske u ispunjavanju posebnih mjerila na području 
reforme pravosuđa i borbe protiv korupcije (priopćeno pod brojem dokumenta C(2006) 6569).  
36  https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/rule -law/assistance -
bulgaria -and-romania -unde r-cvm/reports -progress -bulgaria -and-romania_en   
 
9 
 nekoliko preporuka ve ć provedeno te da će se niz drugih uskoro provesti. Komisija je na 
odgovarajući način popratila ta izvješća.  
2.3. Potpora pravosudnim reformama  
 Europski strukturni i investicijski fondovi  
Kroz europske strukturne i investicijske fondove (ESI fondovi) Komisija pruža financijsku 
potporu za određene reforme pravosuđa. Od 2007. 16 država članica iskoristilo je Europski 
socijalni fond (ESF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) za poboljšanje učinkovitosti 
svojih pravosudnih sustava (37). Od 2007. do 2 020. dodijelit će se više od 900 milijuna EUR za 
povećanje učinkovitosti i poboljšanje kvalitete pravosudnih sustava u državama članicama (38). 
Financirane aktivnosti uključuju:  
 razvoj i nadogradnju poslovnih procesa na sudovima te uvođenje sustava za upra vljanje 
predmetima ili razvoj ili nadogradnju procesa za upravljanje ljudskim resursima,  
 digitalizaciju sudskih službi i nabavu sustava informacijske i komunikacije tehnologije,  
 pružanje izobrazbe za suce, državne odvjetnike, sudsko osoblje, sudske izvršitelje, javne 
bilježnike i odvjetnike te povećanje svijesti građana o njihovim pravima.  
Komisija posebno pazi na to da se osigura da se sredstva EU -a upotrebljavaju na odgovarajući 
način za reforme koje su u skladu s vladavinom prava. Komisija naglaša va važnost odabira 
pristupa usmjerenog na rezultate pri provedbi prioriteta financiranja te poziva države članice da 
ocijene učinak potpore iz ESI fondova.  
 Tehnička podrška  
Države članice oslanjaju se na tehničku potporu Komisije koja je dostupna putem  Službe za 
potporu strukturnim reformama (SRSS) u okviru Programa za potporu strukturnim reformama 
(39) koja ima ukupni proračun od 222,8 milijuna EUR tijekom razdoblja 2017. –2020. Od 2017. 16 
država članica (40) primaju ili su zatražile tehničku potporu za široki raspon područja. To 
obuhvaća, primjerice, tehničku potporu za poboljšanje učinkovitosti sudskog sustava, reforme 
zemljopisne raspodjele sudova, potporu u pogledu organizacije sudova, osmišljavanja ili 
provedbe programa e -pravosuđe i kiberpravosuđe, sustava upravljanja predmetima, odabira i 
promaknuća sudaca, izobrazbe sudaca te izvansudskog rješavanja potrošačkih sporova. Komisija 
je u svibnju 2018. predstavila svoje prijedloge za sljedeće višegodišnje financijsko razdoblje 
2021. –2027., a posebno za novi Program za potporu reformama s ukupnim proračunom od 25 
milijardi EUR za financijsku i tehničku potporu svim državama članicama radi uvođenja i 
provedbe reformi usmjerenih na modernizaciju gospodarstva, a posebno reformskih prioriteta 
utvrđenih u kont ekstu Europskog semestra (41). 
2.4. Osiguravanje neovisnosti sudstva  
                                                           
37  BG, CZ, EE, EL, ES, HR, IT, LV, LT, HU, MT, PL, PT, RO, SI i SK.  
38  Prikazani podaci temelje se na podacima prikupljenima u jesen 2017. te ažuriranima u lipnju 2018. S obzirom 
na to da je tekuće programsko  razdoblje 2014. –2020. u tijeku, ukupan iznos za pravosudne sustave može se 
povećati te se iznosi dodijeljenih sredstava za različite vrste aktivnosti mogu promijeniti do kraja 
programskog razdoblja 2023.  
39 https://ec.europa.eu/info/funding -tenders/funding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_en  
40  BE, BG, CZ, EE, EL, ES, HR, IT, CY, LV, HU, MT, PL, PT, SI i SK.  
41  Vidjeti i priopćenje za medije IP/18/3972, 31. svibnja 2018., dostupno na: http://europ a.eu/rapid/press -
release_IP -18-3972_hr.htm   
 
10 
 EU koristi razne instrumente kako bi osigurao poštovanje neovisnosti sudstva u državama 
članicama radi zaštite funkcioniranja Unije.  
 Postupci zbog povrede i presude Suda Europske unije – 
Komisija se zalaže za pokretanje sudskih postupaka u slučajevima kada nacionalno pravo 
sprečava nacionalne pravosudne sustave da osiguraju učinkovitu primjenu prava EU -a u skladu sa 
zahtjevima vladavine prava i člankom  47. Povelje EU -a o temeljnim pravim a (42). 
Komisija je u rujnu 2018. odlučila uputiti predmet protiv Poljske Sudu Europske unije jer je 
Zakonom o Vrhovnom sudu prekršeno načelo nesmjenjivosti i neovisnosti sudaca (43). Komisija 
je zabrinuta zbog naglog smanjenja dobi za umirovljenje sudaca Vrhovnog suda i diskrecijskog 
prava Predsjednika Republike da produlji aktivnu službu tih sudaca bez jasnih kriterija i bez 
pravosudne revizije konačne odluke; Komisija to smatra kršenjem članka  19. stavka  1. UEU -a u 
vezi s člankom  47. Povelje (44). Na zaht jev Komisije Sud Europske unije 17. prosinca 2018. izdao 
je privremene mjere kojima se Poljskoj nalaže da ponovno uspostavi stanje na Vrhovnom sudu 
kakvo je bilo prije 3. travnja 2018., kada je sporni zakon stupio na snagu, dok se ne donese 
konačna presuda  u predmetu (45). Poljski parlament 1. siječnja 2019. donio je zakon o provedbi 
naloga Suda. Nezavisni odvjetnik na Sudu Europske unije ustvrdio je 11. travnja 2019. da bi Sud 
trebao presuditi da su odredbe poljskoga zakonodavstva u vezi sa smanjenjem dobi za 
umirovljenje sudaca Vrhovnog suda suprotne pravu EU -a jer se njima krše načela nesmjenjivosti 
sudaca i pravosudne neovisnosti (46). 
Komisija je 3. travnja 2019. pokrenula postupak zbog povrede slanjem službene opomene 
Poljskoj zbog novog disciplinskog su stava za suce redovnih sudova jer se time narušava njihova 
neovisnost, s obzirom na to da im se ne daju potrebna jamstva zaštite od političke kontrole (47). 
Važnost toga da države članice osiguraju neovisnost nacionalnih sudova, kao pitanje prava EU -a, 
naglašena je u nedavnoj sudskoj praksi Suda Europske Unije (48). Posebno, Sud je pojasnio da 
uvjet neovisnosti sudstva znači i to da u disciplinski sustav za suce koji presuđuju u sporovima 
moraju biti ugrađena potrebna jamstva kako bi se spriječio rizik uporab e tog sustava kao sustava 
političke kontrole sadržaja pravosudnih odluka (49).  
Niz nacionalnih sudova 2018. je od Suda Europske Unije zatražio mišljenje, u okviru mehanizma 
zahtjeva za prethodnu odluku (članak  267. UFEU -a), o zahtjevima za pravosudnu neovisnost u 
                                                           
42 Komunikacija Komisije – Pravo EU -a: boljom primjenom do boljih rezultata, 2017/C/18/02, SL C  18, 
19.1.2017., str.  10.–20. 
43  Komisija je u prosincu 2017. odlučila uputiti predmet protiv poljske vlade Sudu Europ ske unije zbog povrede 
prava EU -a zakonom o organizaciji redovnih sudova. Komisija smatra da se tim zakonom krši članak 19. 
stavak  1. UEU -a zajedno s člankom  47. Povelje o temeljnim pravima. Za više informacija, vidjeti: 
http://europa.eu/rapid/press -release_IP -17-5367_en.pdf   
44  http://europa.eu/rapid/press -release_IP -18-5830_hr.htm   
45  https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2018 -12/cp180204en.pdf   
46  Vidjeti Mišljenje nezavisnog odvjetnika E. Tancheva od 11. travnja 2019., Europska komisija protiv  
Republike Poljske, ECLI:EU:C:2019:325.  
47  Vidjeti i priopćenje za medije IP/19/1957, 3. travnja 2019., dostupno na: http://europa.eu/rapid/press -
release_IP -19-1957_en.pdf   
48  Vidjet i posebno presudu Suda (veliko vijeće) od 27.  veljače 2018., Associação Sindical dos Juízes 
Portugueses protiv Tribunal de Contas , C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, dostupno putem poveznice: 
https://goo.gl/utc5GR . Presud a Suda (veliko vijeće) od 25. srpnja 2018. , LM, C-216/18 PPU, 
ECLI:EU:C:2018:586, dostupno putem poveznice: https://goo.gl/ty1fnk . 
49  Presuda Suda (veliko vijeće) od 25. srpnja 2018. , LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, točka 67., 
dostupno putem poveznice: https://goo.gl/ty1fnk . 
 
11 
 okviru prava EU -a. Poljski Vrhovni sud uputio je šest takvih predmeta (50), poljski Vrhovni 
upravni sud jedan (51), a redovni sudovi uputili su tri predmeta (52) (53). 
 Postupci u skladu s člankom 7. UEU -a i okvir vladavine prava  
Člankom  7. sta vkom  1. UEU -a predviđen je preventivni mehanizam koji je moguće aktivirati u 
slučaju očite opasnosti od teškog kršenja vrijednosti utvrđenih u članku  2. UFEU -a, a člankom  7. 
stavkom  2. UEU -a predviđen je mehanizam sankcioniranja samo ako država članica teš ko i trajno 
krši te vrijednosti. Komisija je okvir za vladavinu prava utvrdila 2014. (54), a njegovu ulogu 
potvrdio je i Sud (55). Njime se osigurava postupak dijaloga s državom članicom koji se odvija u 
fazama i strukturiran je na temelju mišljenja i prepor uka Komisije. Cilj je spriječiti nastajanje 
sustavne prijetnje vladavini prava, za čije bi uklanjanje bilo potrebno primijeniti postupak iz 
članka 7. UEU -a. Okvir za vladavinu prava dosad je prvi i jedini put upotrijebljen na početku 
dijaloga s Poljskom u siječnju 2016. (56). Iako je dijalog pridonio utvrđivanju problema i 
formuliranju rasprave, nedostaci u pogledu vladavine prava nisu uklonjeni te je Komisija u 
prosincu 2017. pokrenula postupak iz članka  7. stavka  1. UEU -a (57). Vijeće je održalo tri 
rasprav e o Poljskoj, 26. lipnja, 18. rujna i 11. prosinca 2018., u okviru članka  7. stavka  1. UEU -a. 
Europski parlament podnio je obrazloženi prijedlog Vijeću 12. rujna 2018., u skladu s člankom  7. 
stavkom  1. UEU -a, kako bi ono utvrdilo postoji li očita opasnost od teškog kršenja temeljnih 
vrijednosti EU -a u Mađarskoj (58). 
  
                                                           
50  Predmeti C -522/18; C -537/18; C -585/18; C -624/18; C -625/18; C -668/18.  
51  Predmet C -824/18.  
52  Predmeti C -558/18; C -563/18; C -623/18.  
53  Zahtjevi za prethodnu odluku odnose se, među ostalim, na usklađenost novog disciplinskog sustava za suce, 
sastava Nacionalnog pravosudnog vijeća i nove disciplinske komore Vrhovnog suda sa zahtjevima EU -a za 
pravosudnu neovisnost.  
54  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 11.  ožujka 2014., „Novi okvir EU -a za jačanje 
vladavine prava”, COM(2014) 158 final/2. Vidjeti i priopćenje za medije IP -14-237, 11.  ožujka 2014., 
dostupno na: http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-237_hr.htm  
55  Vidjeti predmet C -619/18 R, Komisija protiv Poljske , nalog od 17. prosinca 2018.  
56  Dijalog se odvijao od siječnja 2016. do prosinca 2017. Komisija je donijela jedno m išljenje 1. lipnja 2016. i 
četiri preporuke 27. srpnja 2016., 21. prosinca 2016., 26. srpnja 2017. i 20. prosinca 2017. Komisija je 20. 
prosinca  2017. zaključila da postoji očita opasnost od teškog kršenja vladavine prava u Poljskoj i predložila je 
Vijeću da donese odluku na temelju članka  7. stavka  1. Ugovora o Europskoj uniji.  
57  COM(2017) 835 final.  
58  http://www.e uroparl.europa.eu/news/en/press -room/20180906IPR12104/rule -of-law-in-hungary -parliament -
calls-on-the-eu-to-act   
 
12 
 3. GLAVNI NALAZI PREGLEDA STANJA U POD RUČJU PRAVOSUĐA U EU-U ZA 2019.  
Učinkovitost, kvaliteta i neovisnost glavni su parametri djelotvornog pravosudnog sustava, a u 
Pregledu stanja prikazani su pokazatelji za sva tri.  
3.1. Učinkovitost pravosudnih sustava  
U Pregledu stanja prikazani su pokazatelji učinkovitosti postupaka u širokim područjima 
građanskih, trgovačkih i upravnih predmeta te u posebnim područjima u kojima upravna tijela i 
sudovi pr imjenjuju pravo EU -a (59). 
3.1.1. Kretanja u broju predmeta  
Broj predmeta u pravosudnim sustavima država članica velik je te i dalje stabilan iako se znatno 
razlikuje među državama članicama (slika 2.). To pokazuje važnost daljnjih nastojanja u cilju 
osigur avanja učinkovitosti pravosudnih sustava.  
Slika 2: Broj novih građanskih, trgovačkih, upravnih i ostalih predmeta  (*) (prvi stupanj/na 
100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a (60)) 
 (*) Na temelju metodologije CEPEJ -a ova kategorija uključuje sve građanske i trgovačke parnične i izvanparnične 
predmete, izvanparnične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se 
odnose na ostale registre, ostale izvanparnične predmete, upravne pre dmete i druge predmete koji nisu kazneni 
predmeti. Metodologija je izmijenjena u SK.  
 
                                                           
59  Izvršenje sudskih odluka isto je tako važno za učinkovitost pravosudnog sustava. Međutim, usporedivi podaci 
nisu dostupni u većini država čl anica.  
60  Studija iz 2019. o funkcioniranju pravosudnih sustava u državama članicama EU -a koju je za Komisiju 
pripremilo Tajništvo CEPEJ -a: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -
justice/eu -justice -scoreboard_hr  
05101520253035404550
DKATSIPLHREESKCZLTFIHURONLPTELITBGIEESBEDELVFRCYSELUMTUK
2010. 2015. 2016. 2017.N
E
M
A
P
O
D
A
T
A
K
A
 
13 
 Slika 3: Broj novih građanskih i trgovačkih parničnih predmeta  (*) (prvi stupanj/na 100 
stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
Na temelju metodologije CEPEJ -a građanski/trgovački parnični predmeti odnose se na sporove između stranaka, 
npr. sporove u vezi s ugovorima. Izvanparnični građanski/trgovački predmeti odnose se na neosporavane postupke, 
npr. neosporavane platne naloge. Met odologija je izmijenjena u EL i SK. Podaci za NL uključuju izvanparnične 
predmete.  
Slika 4: Broj novih upravnih predmeta  (*) (prvi stupanj/na 100 stanovnika) (izvor: studija 
CEPEJ -a) 
 (*) Na temelju metodologije CEPEJ -a upravni pr edmeti odnose se na sporove između građana i lokalnih, 
regionalnih ili nacionalnih tijela. Metodologija je izmijenjena u EL i SK. DK i IE ne evidentiraju zasebno upravne 
predmete.   012345678
ROLTSKPLCZCYHRPTIEESITFRSIBEELHULVMTDEEEATNLLUDK:SEFIBGUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODAT
AKA 
0,00,20,40,60,81,01,2
SEDEATRONLELFIBGLTESFRHRPTEECYLUSIPLBEHULVCZSKITMTDK:IEUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODATAK
A 
 
14 
 3.1.2. Opći podaci o učinkovitosti  
Pokazatelji učinkovitosti postupaka u širokim područjima građanskih, trgovačkih i upravnih 
predmeta su: trajanje postupka (vrijeme potrebno za donošenje odluke), stopa rješavanja 
predmeta i broj predmeta u postupku.  
 Trajanje postupaka – 
Trajanje postupaka prikazuje procijenjeno vrijeme (u da nima) potrebno za rješavanje predmeta na 
sudu, odnosno vrijeme koje je potrebno sudu da donese prvostupanjsku odluku. Pokazatelj 
„vrijeme potrebno za donošenje odluke” odnosi se na broj neriješenih predmeta podijeljen s 
brojem riješenih predmeta na kraju g odine i pomnožen s 365  dana (61). Brojke se uglavnom 
odnose na prvostupanjske postupke i uspoređuju se, ako su dostupni, podaci za 2010., 2015., 
2016. i 2017. (62). Dvije slike prikazuju vrijeme potrebno za donošenje odluke u građanskim i 
trgovačkim parnični m predmetima te upravnim predmetima na sudovima svih stupnjeva 2017.  
Slika 5: Vrijeme potrebno za donošenje odluke u građanskim, trgovačkim, upravnim i 
ostalim predmetima  (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 (*) Na temelju metodologije CEPEJ -a ova kategorija uključuje sve građanske i trgovačke parnične i izvanparnične 
predmete, izvanparnične zemljišnoknjižne predmete i predmete koji se odnose na poslovne registre, predmete koji se 
odnose na ostale registre, o stale izvanparnične predmete, upravne predmete i druge predmete koji nisu kazneni 
predmeti. Metodologija je izmijenjena u SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih stupnjeva u CZ i , a do 2016. 
i u SK. 
                                                           
61 Trajanje postupaka, stopa rješavanja predmeta i broj predmeta u postupku standardni su pokazatelji koje je 
definirao CEPEJ: http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
62 Godine su odabrane kako bi se očuvala sedmogodišnja perspektiva s 2010. kao polaznom godinom, pri čemu 
se istodobno izbjegava pretrpanost slika. Podaci za 2012., 2013. i 2014. dostupni su u izvješću CEPEJ -a. 02004006008001.0001.200
DK:EELTATHUSIPLNLBGSKHRFISEROCZLVESFRMTITELPTCYBEDEIELUUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODATAKA  
 
15 
 Slika 6: Vrijeme potrebno za donošenje odluke u građanskim i trgovačkim parničnim 
predmetima  (*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 (*) Na temelju metodologije CEPEJ -a građanski/trgovački parnični predmeti odnose se na sporove između 
stranaka, npr. sporove u vezi s ugovorima. Izvanparnični građanski/trgovački predmeti odnose se na neosporavane 
postupke, npr. neosporavane platne naloge. Metodologija je izmijenjena u EL i SK. Predmeti u postupku uključuju 
sudove svih stupnjeva u CZ te, do 2016., u SK. Podaci za NL uključuju izvanparnične predmete.  
Slika 7: Vrijeme potrebno za donošenje odluke u građanskim i trgovačkim parničnim 
predmetima  (*) na svim  stupnjevima 2017 . (prvi, drugi i treći stupanj/u danima) (izvor: studija 
CEPEJ -a) 
 
(*) Raspored se utvrđuje prema stupnju suda s najduljim postupcima u svakoj državi članici. Podaci nisu dostupni za 
prvostupanjske i drugostupanjske sudove u BE, BG i IE, za drugostupanjske i trećestupanjske sudove u NL i AT, za 
trećestupanjske sudove u HR. Nema trećestupanjskog suda u MT. Pristup trećestupanjskom sudu može biti 
ograničen u nekim državama članicama.  
0100200300400500600700800900
LTBELUNLEEATCZSEROSKDK:HUDEPLPTFISIESLVFRHRMTELCYITBGIEUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODATAKA
02004006008001 0001 2001 400
NLEEATSEBGSKCZDK:ROLTIEPLHUPTFIDESILVHRBELUFRELESMTITCYUK
Sudovi prvog stupnja (2017.) Sudovi drugog stupnja (2017.) Sudovi trećeg stupnja (2017.)NEMA 
PODATA
KA
 
16 
 Slika 8: Vrijeme potrebno za donošenje odluke u upravnim predmetima  (*)(prvi stupanj/u  
danima) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a upravni predmeti odnose se na sporove između građana i lokalnih, 
regionalnih ili nacionalnih tijela. Metodologija je izmijenjena u EL i SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih 
stupnjeva u CZ, a do 2016. i u SK. DK i IE ne evidentiraju zasebno upravne predmete.  
Slika 9: Vrijeme potrebno za donošenje odluke u upravnim predmetima  (*) na svim  
stupnjevima 2017.    
(prvi stupanj i, ako je primjenjivo, drugi i treći stupanj/u danima) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Raspored se utvrđuje prema stupnju suda s najduljim postupcima u svakoj državi članici. Podaci nisu dostupni: 
za prvostupanjski sud u LU, drugostupanjske sudove u MT i RO te trećestupanjski sud u NL. Vrhovni ili drugi 
najviši sud jedini je sud za žalbe u CZ, IT, CY, AT, SI  i FI. Trećestupanjski sud za te vrste predmeta ne postoji u 
HR, LT, LU, MT  i PL. Najviši upravni sud je prvostupanjski  i jedini sud za određene predmete u BE. Pristup 
trećestupanjskom sudu može biti ograničen u nekim državama članicama. DK i IE ne evidentiraju zasebno upravne 
predmete.  
 Stopa rješavanja predmeta  – 
Stopa rješavanja predmeta omjer je broja riješenih predme ta i broja novih predmeta. Njome se 
mjeri zaostaje li sud s rješavanjem novih predmeta. Kada je stopa rješavanja predmeta oko 100  % 
ili viša, to znači da je pravosudni sustav sposoban riješiti barem sve nove predmete. Kada je stopa 
rješavanja ispod 100  %, to znači da sudovi rješavaju manje predmeta od broja novih predmeta.  
05001 0001 5002 0002 5003 000
LTEEROHUBGPLSENLLULVFIHRFRSKESCZDEATSIBEELITPTMTCYDK:IEUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODA
TAKA05001.0001.5002.0002.500
SEBGEEROHULUFIHRSKFRLTLVCZDENLATSIBEPLESITPTELMTCYDKIEUK
Prvi stupanj (2017.) Drugi stupanj (2017.) Treći stupanj (2017.)NEMA 
PODATA
KA 
 
17 
 Slika 10: Stopa rješavanja građanskih, trgovačkih, upravnih i drugih predmeta ( *) (prvi 
stupanj /u % – vrijednosti veće od 100  % ukazuju na to da se rješava više predmeta nego što je 
zaprimljeno, a vrijednosti manje od 100  % ukazuju na to da se rješava manje predmeta nego što 
je zaprimljeno) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Metodologija je izmijenjena u SK. IE: očekuje se da će zbog metodologije biti prijavljen manji  broj riješenih 
predmeta od stvarnog.  
Slika 11: Stopa rješavanja građanskih i trgovačkih parničnih predmeta  (*) (prvi stupanj/u 
%) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 (*) Metodologija je izmijenjena u EL i SK. IE: očekuje se da će zbog metodologije biti prijavljen manji broj 
riješenih predmeta od stvarnog. Podaci za NL uključuju izvanparnične predmete.  0%20%40%60%80%100%120%140%
CYSKEESIFRITBELTHRCZATPLDKNLROHULULVBGFISEPTMTESIEELDEUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODA
TAKA  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKPTBEFIHRSIITFRDKLTCZDELVSEEERONLATMTHULUELPLESCYIEBGUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODATA
KA
 
18 
 Slika 12: Stopa rješavanja upravnih predmeta  (*) (prvi stupanj/u %) (izvor: studija CEPE J-a) 
 (*) Prethodne vrijednosti za neke države članice smanjene su za potrebe prikaza ( MT 2015.=411  %; IT 
2010.=316  %); Metodologija je izmijenjena u EL i SK. DK i IE ne evidentiraju zasebno upravne predmete.  
 Predmeti u postupku – 
Broj predmeta u postupku odnosi se na broj predmeta koji su ostali neriješeni na kraju određene 
godine. To utječe i na vrijeme potrebno za donošenje odluke.  
Slika 13: Broj građanskih, trgovačkih, upravnih i ostalih predmeta u postupku  (*) (prvi 
stupanj/na 100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
(*) Metodologija je izmijenjena u SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih stupnjeva u CZ, a do 2016. i u  SK. 
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITMTHRSKLTFIPLNLPTESROFRHUBELVEEBGLUSECZDEATCYSIDKIEUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODATA
KA02468101214161820
SELTBGEEHUNLLVMTDKFRFIESROCZSKELSIATPLCYITHRPTBEDEIELUUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODATAKA  
 
19 
 Slika 14: Broj građanskih i trgovačkih parničnih predmeta u pos tupku  (*) (prvi stupanj/na 
100 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 (*) Metodologija je izmijenjena u  EL i SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih stupnjeva u CZ, a do 2016. i 
u SK. Podaci za NL uključuju izvanparnične predmete.  
Slika 15: Broj upravnih predmeta u postupku  (*) (prvi stupanj/na 100 stanovnika) (izvor: 
studija CEPEJ -a) 
(*) Prethodne vrijednosti za neke države članice smanjene su za potrebe prikaza (EL 2010.=3,7). Metodologija je 
izmijenjena u EL i SK. Predmeti u postupku uključuju sudove svih stupnjeva u CZ, a do 2016. i u SK. DK i IE ne 
evidentiraju zasebno upravne predmete.  
  
01234567
FILUSENLDKATEEDEHULTCZLVBEMTSIESPLSKPTELFRROHRCYITBGIEUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODATAKA
0,00,51,01,52,02,53,0
LUHUEEPLLVMTSKLTCZBGSIFRBEROHRNLITESSEFIPTATCYDEELDKIEUK
2010. 2015. 2016. 2017.NEMA 
PODATA
KA
 
20 
 3.1.3. Učinkovitost u specifičnim područjima prava EU -a 
U ovom se odjeljku dopunjuju opći podaci o učinkovitosti pravosudnih sustava i prikazuje se 
prosječno trajanje postupaka (63) u posebnim područjima koja uključuju pravo EU -a. Podaci iz 
Pregleda stanja za 2019. nastavljaju se na prijašnje podatke iz područja tržišnog natjecanja, 
elektroničkih komunikacija, žiga EU -a te sprečavanja pranja novca. Područja se odabiru na 
temelju važnosti za jedinstveno tržište i poslovno okruženje. Općenito, posljedice dugotrajnih 
kašnjenja sudskih postupaka mogle bi se negativno odraziti na prava proizašla iz prava EU -a, npr. 
kad više  nisu dostupni prikladni pravni lijekovi ili kad više nije moguće osigurati povrat velike 
financijske štete.  
– Tržišno natjecanje – 
Učinkovitom provedbom prava tržišnog natjecanja osiguravaju se ravnopravni uvjeti za poduzeća 
pa je ona stoga ključna za pri vlačno poslovno okruženje. Na slici 16. u nastavku prikazano je 
prosječno trajanje predmeta u kojima se preispituju odluke nacionalnih tijela za zaštitu tržišnog 
natjecanja na temelju članaka  101. i 102. UFEU -a (64). 
Slika 16: Tržiš no natjecanje: prosječno trajanje sudskog preispitivanja  (*) (prvi stupanj/u 
danima) (izvor: Europska komisija i Europska mreža za tržišno natjecanje)  
 (*) EE: nema predmeta.  IE i AT: scenarij nije primjenjiv jer tijela nisu ovlaštena donositi odgovarajuće odluke. 
AT: podaci uključuju predmete u vezi s povredom članaka  101. i  102. UFEU -a o kojima odlučuje sud nadležan za 
tržišno natjecanje, ali koji se ne temelje na žalbi protiv nacio nalnog tijela za zaštitu tržišnog natjecanja. Procjena 
trajanja korištena je u BG i IT. Prazan stupac može označavati da država članica nije prijavila ni jedan predmet za 
tu godinu. Broj predmeta je nizak (manje od pet godišnje) kod većine država članica, zbog čega godišnji podaci 
mogu ovisiti o jednom iznimno dugotrajnom ili kratkotrajnom predmetu. Niz najduljih predmeta u skupu podataka 
obuhvaća i vrijeme potrebno za upućivanje Sudu Europske unije (npr.  LT), ocjenu ustavnosti (npr.  SK) ili posebna 
postupo vna kašnjenja (npr. CZ, EL, H U). 
 
                                                           
63  Trajanje postupaka u posebnim područjima izračunato je u kalendarskim danima, počevši od dana podnošenja 
tužbe ili žalbe pred sudom (ili pravomoćnost i optužnice) do dana kad je sud donio konačnu odluku (slike 18. –
21., 23. i 24.). Vrijednosti su raspoređene na temelju ponderiranih prosjeka podataka za 2013., 2014., 2015. i 
2016. na slikama 18. –21., podataka za 2015. i 2016. na slici 23. te podataka za 2 014., 2015. i 2016. na 
slikama 22. i 24. Tamo gdje podaci nisu bili dostupni za sve godine prosjek odražava dostupne podatke 
izračunate na temelju svih predmeta, uzorka predmeta ili procjena.  
64  Vidjeti  http://eur -lex.europa.eu/legal -content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN . 0500100015002000250030003500
UKHRATPTLTITNLFRROSKFILVLUELSEHUDESIESBEPLCYMTBGCZDK
2013. 2015. 2016. 2017. Prosjek 2013., 2015. – 2017.  
 
21 
  
– Elektroničke komunikacije – 
Cilj je zakonodavstva EU -a o elektroničkim komunikacijama povećati tržišno natjecanje, 
pridonijeti razvoju jedinstvenog tržišta i ostvariti ulaganja, inovacije i rast. Pozitivni učinci za 
potrošače mogu se ostvariti učinkovitom provedbom tog zakonodavstva, što može dovesti do 
nižih cijena i bolje kvalitete usluga za krajnje korisnike. Na slici 17. u nastavku prikazano je 
prosječno trajanje sudskog preispitivanja odluka nacionalnih regulatornih  tijela na temelju 
primjene prava EU -a o elektroničkim komunikacijama (65). Obuhvaćen je širok spektar predmeta, 
u rasponu od složenijih „tržišnih analiza” do pitanja usmjerenih na potrošače.  
Slika 17: Elektroničke komunikacije: prosječno trajanje postupaka sudskog preispitivanja 
(*) (prvi stupanj/u danima) (izvor: Europska komisija i Odbor za komunikacije)  
 (*) Broj predmeta razlikuje se po državama članicama. Prazan stupac označava da država članica nije prijavila ni 
jedan pred met za tu godinu (osim PT za 2017.: nema podataka. U nekim slučajevima ograničeni broj odgovarajućih 
predmeta ( LV, LT , MT, SK, SE ) može dovesti do toga da godišnji podaci ovise o trajanju jednog iznimno 
dugotrajnog ili kratkotrajnog predmeta, a razlike iz među uzastopnih godina mogu biti velike. DK: za prvostupanjske 
žalbe nadležno je neformalno sudsko tijelo. ES, AT i PL : nadležni su različiti sudovi, ovisno o sadržaju predmeta. 
MT: 2016. zabilježen je iznimno dugotrajan predmet koji je trajao 2  500 dana, a odnosio se na zajedničku tužbu 
lokalnog tijela i dijela stanovnika zbog navodnih štetnih emisija iz mobilnih radiokomunikacijskih baznih postaja.  
– Žig EU -a – 
Učinkovita provedba prava intelektualnog vlasništva ključna je za poticanje ulaganja u inovacij e. 
U zakonodavstvu EU -a o žigu EU -a (66) važna uloga dodijeljena je nacionalnim sudovima koji 
djeluju kao sudovi EU -a i donose odluke koje utječu na jedinstveno tržište. Na slici 18. u 
nastavku prikazano je prosječno trajanje postupaka koji se odnose na pov redu žiga EU -a u 
parnicama između privatnih stranaka.  
                                                           
65  Izračun je napravljen na osnovi trajanja žalbenih predmeta protiv odluka nacionalnih regulatornih tijela koja 
primjenjuju nac ionalne zakone o provedbi regulatornog okvira za elektroničke komunikacije (Direktiva 
2002/19/EZ (Direktiva o pristupu), Direktiva 2002/20/EZ (Direktiva o ovlaštenju), Direktiva 2002/21/EZ 
(Okvirna direktiva), Direktiva 2002/22/EZ (Direktiva o univerzalnoj  usluzi)) i ostalo odgovarajuće pravo EU -
a, kao što su Program za politiku radiofrekvencijskog spektra, odluke Komisije o radiofrekvencijskom 
spektru, osim Direktive 2002/58/EZ o privatnosti i elektroničkim komunikacijama.  
66  Uredba (EU)  2017/1001 Europsko g parlamenta i Vijeća od 14.  lipnja 2017. o žigu Europske unije (SL  L 154, 
16.6.2017., str.  1 – 99). 
05001000150020002500
EEDKHUROBGIEUKSILVLTFRLUPLSEFIHRSKELNLESDEBEMTITATCZCYPT
2013. 2015. 2016. 2017. Prosjek 2013., 2015. –2017.
 
22 
 Slika 18: Žig EU -a: prosječno trajanje postupaka zbog povrede žiga EU -a (*)  
(prvi stupanj/u danima) (izvor: Europska komisija i Europska promatračnica za povrede prava 
intelektualnog vlasništva)  
(*) FR, IT, LT, LU: uzorak predmeta koji se upotrebljava za podatke iz određenih godina.  BG: za 2016. 
upotrijebljene su procjene sudova. PL: za 2015. upotrijebljene su procjene sudova. Posebno dugotrajni predmeti 
koji su utjecal i na prosjek evidentirani su u EE, IE, LV i SE. EL: podaci se temelje na ponderiranom prosječnom 
trajanju na dva suda. ES: u izračun prosječnog trajanja uključeni su predmeti koji se odnose na druga prava 
intelektualnog vlasništva EU -a. DK: podaci iz svih predmeta koji se odnose na žigove – ne samo EU -a – na 
trgovačkim i pomorskim visokim sudovima.  
– Pranje novca – 
Osim što pridonosi borbi protiv kriminala, učinkovitost borbe protiv pranja novca ključna je za 
dobro funkcioniranje, integritet i stabilnost financijskog sektora, povjerenje u financijski sustav i 
pošteno tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu (67). Međunarodni monetarni fond ističe da 
pranje novca može odvratiti strana ulaganja, poremetiti međunarodne tokove kapitala  i imati 
negativne posljedice na makroekonomske rezultate zemlje, što dovodi do smanjenja blagostanja i 
izvlačenja sredstava iz produktivnijih gospodarskih aktivnosti (68). Direktivom o sprečavanju 
pranja novca zahtijeva se da države članice vode statistiku  o učinkovitosti sustava za suzbijanje 
pranja novca ili financiranja terorizma (69). U suradnji s državama članicama, ažuriranim 
upitnikom prikupljeni su podaci o sudskim fazama u nacionalnim sustavima borbe protiv pranja 
novca. Na slici 19. prikazano je pr osječno trajanje prvostupanjskih predmeta koji se odnose na 
kaznena djela pranja novca.  
                                                           
67 Uvodna izjava 2. Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20.  svibnja 2015. o sprečavanju 
korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma.  
68  Informativni pregled MMF -a, 6. listopada 2016.: 
http://www.imf.org/en/About/Fac tsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -Against -Money -Laundering -the-
Financing -of-Terrorism  
69  Članak  44. stavak  1. Direktive (EU) 2015/849. Vidjeti i revidirani članak  44. Direktive (EU) 2018/843, koji je 
stupio na snagu u lipnju 2018., a države članice moraju ga provesti najkasnije do siječnja 2020.  
020040060080010001200
MTHUDEELLTBGPLROFIESNLLVLUPTHRSECZEEATDKSIFRITIESKBECYUK
2013. 2015. 2016. 2017. Prosjek 2013., 2015. –2017.NEMA 
PODATAKA
 
23 
 Slika 19: Pranje novca: prosječno trajanje sudskih predmeta  (*) (prvi stupanj/u danima) 
(izvor: Europska komisija i Stručna skupina za sprečava nje pranja novca i financiranja 
terorizma)  
 
(*) Nema podataka za 2017.: LU, AT, CY, PL i FR. ES: procijenjeno trajanje. LV: zbog relativno malog broja 
predmeta 2016. različiti faktori mogu utjecati na trajanje postupka, npr. zastoj u jednom predmetu iz objektivnih 
razloga. PL: izračun trajanja postupaka za 2016. temelji se na nasumično odabranom uzorku predmeta. SE: izračun 
iz 2017. na temelju uzorka riješenih predmeta.  IT: podaci se odnose na sudove koji su odgovorili na upite, a 
obuhvaćaju oko 91  % ukupnih postupaka u 2015., te oko 99  % u 2016. i 2017.; podaci se odnose na suđenja i 
preliminarne sudske rasprave.  
 
02004006008001000120014001600
LUEEBGATBECZSEPLFIHRSKNLCYIEPTLTROFRESITSIHULVMTDKDEELUK
2014. 2015. 2016. 2017. Prosjek 2014.-2017.NEMA 
PODATAKA
3.1.4.  Sažet ak o učinkovitosti pravosudnih sustava  
Učinkovit pravosudni sustav omogućuje upravljanje brojem predmeta i neriješenim predmetima 
te izricanje presuda bez nepotrebnog odlaganja. Glavni pokazatelji upotrijebljeni u Pregledu 
stanja u području pravosuđa u EU -u za praćenje učinkovitosti pravosudnih sustava su trajanje 
postupaka (vrijeme potrebno za rješavanje predmeta procijenjeno u danima), stopa rješavanja 
predmeta (omjer broja riješenih predmeta i broja novih predmeta) i broj predmeta u postupku 
(koji su ost ali neriješeni na kraju godine).  
Opći podaci o učinkovitosti  
Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u za 2019. sadržava podatke o učinkovitosti koji 
obuhvaćaju osam godina (2010. –2017.). U tom vremenskom razdoblju moguće je identificirati 
određena kretanja i uzeti u obzir da je često potrebno vrijeme da se pokaže učinak pravosudnih 
reformi.  
Prema dostupnim podacima od 2010. u građanskim, trgovačkim i upravnim predmetima, 
učinkovitost se popravila ili ostala nepromijenjena u 11 država članica, dok se  smanjila, iako 
često tek neznatno, u deset država članica.  
Pozitivna kretanja mogu se uočiti u većini država članica za koje je u kontekstu europskog 
 
24 
                                                            
70  Vidjeti odjeljak 2 [HR, IT, CY, PT, SK primi li su 2018. preporuke po državama članicama u okviru 
Europskog semestra, a izazovi utvrđeni za BE, BG, IE, EL, ES, LV, HU, MT, PL, RO i SI mogu se iščitati u 
uvodnim izjavama preporuka po državama članicama za 2018. i izvješćima po državama u okviru Europs kog 
semestra za 2019.].  
Promjenjivost rezultata tijekom analiziranih osam godina može se objasniti kontekstualnim čimbenicima 
(variranje broja novih predmeta za više od 10  % nije neuobičajeno) ili sustavnim nedostacima (manjak 
fleksibilnosti i osjetljivos ti ili nedosljednosti u postupku reforme).  semestra ili programa ekonomske prilagodbe utvrđeno da se suočavaju s izazovima (70): 
 Od 2010. u gotovo sv im tim državama članicama trajanje prvostupanjskih postupaka  u 
širokoj kategoriji svih predmeta (slika 5.) te kategoriji građanskih i trgovačkih parničnih 
predmeta (slika 6.) smanjilo se ili je ostalo nepromijenjeno. U upravnim predmetima (slika 
8.) trajan je postupaka se od 2010. smanjilo ili je ostalo nepromijenjeno u većini tih država 
članica. Međutim, u manjem broju država članica koje se suočavaju s najvećim izazovima u 
2017. se povećalo trajanje postupaka.  
 U Pregledu stanja prikazani su podaci o trajanju postupaka na svim stupnjevima  za 
građanske i trgovačke parnične predmete (slika 7.) te upravne predmete (slika 9.). Podaci 
pokazuju da u nizu država članica koje se suočavaju s izazovima povezanima s trajanjem 
postupaka na prvostupanjskim sudovima  sudovi višeg stupnja učinkovitije rade. Suprotno 
tomu, u drugim državama članicama koje se suočavaju s izazovima, postupci na sudovima 
višeg stupnja prosječno traju i dulje no na sudovima prvog stupnja.  
 U širokoj kategoriji svih predmeta te kategoriji gra đanskih i trgovačkih parničnih predmeta 
(slike 10. i 11.) ukupan broj država članica u kojima je stopa rješavanja predmeta  manja od 
100 % smanjio se od 2010. Gotovo sve države članice, uključujući i one koje se suočavaju s 
izazovima, izvijestile su 2017. o  visokoj stopi rješavanja predmeta (više od 97  %), što znači 
da sudovi općenito mogu rješavati nove predmete u tim kategorijama. U upravnim se 
predmetima (slika 12.) može primijetiti veća razlika u stopi rješavanja predmeta iz godine u 
godinu te su neke dr žave članice ostvarile dobar napredak, iako je ta stopa niža nego u 
drugim kategorijama predmeta.  
 Sve države članice koje imaju znatne poteškoće zbog velikog broja neriješenih predmeta , 
neovisno o kategoriji predmeta, od 2010. trajno ostvaruju napredak. Os tvaren je često znatan 
napredak u smanjenju broja neriješenih građanskih i trgovačkih parničnih predmeta (slika 
14.) te upravnih predmeta (slika 15.). Unatoč napretku, razlika između država članica s 
malim brojem neriješenih predmeta i država članica s vel ikim brojem neriješenih predmeta i 
dalje je vrlo velika.  
Učinkovitost u posebnim područjima prava EU -a 
Podaci o prosječnom trajanju postupaka u posebnim područjima prava EU -a (slike 16. –19.) 
pružaju uvid u funkcioniranje pravosudnih sustava kad je riječ o poslovnim sporovima.  
Podaci o učinkovitosti u posebnim područjima prava prikupljeni su na temelju usko definiranih 
scenarija te broj relevantnih predmeta može biti malen. Ipak, u usporedbi s izračunatim trajanjem 
postupaka prikazanim u općim podacima o uč inkovitosti, ove brojke prikazuju stvarno prosječno 
trajanje postupaka u svim relevantnim predmetima u specifičnim područjima u određenoj godini. 
Stoga je važno istaknuti da nekoliko država članica za koje se čini da se ne suočavaju s izazovima 
na temelju općih podataka o učinkovitosti prijavljuje znatno dulje prosječno trajanje postupaka u 
posebnim područjima prava EU -a. Istodobno, trajanje postupaka u različitim posebnim 
područjima može se znatno razlikovati i u istoj državi članici.  
Iz podataka za posebn a područja prava EU -a proizlaze sljedeća kretanja:  
 
25 
 3.2. Kvaliteta pravosudnih sustava  
Ne postoji jedan jedinstveni način za mjerenje kvalitete pravosudnih sustava. U Pregledu stanja u 
području pravosuđa u EU -u za 2019. nastavljaju se analizirati čimbenici koji se, u načelu, 
prihvaćaju kao relevantni za poboljšanje kvalitete pravosuđa. Kao i prethodnih godina, čimbenici 
su svrstani u čet iri kategorije:  
1. dostupnost pravosuđa građanima i poduzećima,  
2. odgovarajuća materijalna sredstva i ljudski resursi,  
3. uvođenje alata za ocjenu i  
4. primjena standarda kvalitete.  
3.2.1. Dostupnost  
Dostupnost je potrebna u cijelom pravosudnom lancu radi  lakšeg dobivanja odgovarajućih 
informacija – o pravosudnom sustavu, o tome kako podnijeti tužbeni zahtjev i povezanim 
financijskim aspektima te o trenutačnom stanju određenog postupka do njegova okončanja – kako 
bi se presudama moglo brzo pristupiti na in ternetu (72). 
– Davanje informacija o pravosudnom sustavu – 
                                                           
71  Direktiva (EU) 2018/1673 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o suzbijanju pranja novca 
uklonit će pravne prepreke koje mogu odgoditi kazneni progon, primjerice zbog činjenice da kazneni progon 
zbog pranja novca može započeti tek kada su zaključeni postupci za temeljno predikatno kazneno djelo. 
Države članice Direktivu moraju prenijeti prije 8. prosinca 2020.  
72  Treba napomenuti da je Udruženje državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova (ACA) obj avilo 
transverzalnu studiju o „ Pristupu vrhovnim upravnim sudovima i njihovim odlukama ”: 
http://www.juradmin.eu/images/media_kit/aca_surveys/Transversal -Analysis ---Annex -1.pdf   Za predmete iz područja tržišnog natjecanja  (slika 16.), broj predmeta na sudovima diljem 
država članica znatno se smanjio, a time i sudsko preispitivanje u sedam država članica, a u 
još sedam država člani ca ostao je nepromijenjen ili se povećao. Pokazatelj poboljšanja je i to 
što su 2017. tek tri države članice prijavile da prosječno trajanje premašuje 1000 dana, u 
usporedbi s osam država članica godinu dana ranije.  
 Iako se broj predmeta na sudovima znatno  povećao, u području elektroničkih komunikacija  
diljem EU -a (slika 17.) može se uočiti pozitivno kretanje, ponegdje i izraženo, u pogledu 
skraćenja postupaka, a tek nekoliko država članica nije uspjelo smanjiti ili barem održati 
prethodno prosječno trajanj e postupaka.  
 U pogledu predmeta zbog povrede žiga EU -a (slika 18.), sudovi u nekim državama članicama 
2017. bolje su se nosili s brojem predmeta i skratili su vrijeme potrebno za rješavanje 
predmeta, dok se u drugima prosječno trajanje predmeta znatno pove ćalo.  
 Učinkovita borba protiv pranja novca ključna je za zaštitu financijskog sustava, poštenog 
tržišnog natjecanja i sprečavanje negativnih gospodarskih posljedica.  Duljina sudskih 
postupaka u vezi s kaznenim djelima pranja novca može utjecati na učinkov ito suzbijanje 
pranja novca. U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2019. prikazani su ažurirani 
podaci o trajanju sudskih postupaka koji se odnose na kaznena djela pranja novca (slika 19.). 
Iz njih je vidljivo da u gotovo polovini država članica  prvostupanjski postupci traju u 
prosjeku do godine dana, dok u nekoliko država članica koje se suočavaju s izazovima ti 
postupci traju u prosjeku oko dvije godine (71).  
 
26 
 Kako bi se pravosuđe približilo građanima, informacije o pravosudnom sustavu trebaju biti lako 
dostupne, ali i predstavljene u obliku prilagođenom posebnim skupinama u društvu koje inače ne 
bi mogl e lako pristupiti tim informacijama. Na slici 20. prikazana je dostupnost informacija na 
internetu o posebnim aspektima pravosudnog sustava i za posebne skupine u društvu.  
Slika 20: Dostupnost javnosti informacija o pravosudnom sus tavu na internetu (*) (izvor: 
Europska komisija  (73)) 
(*) DE: u svakoj saveznoj pokrajini i na saveznoj razini odlučuje se koje će informacije biti dostupne na internetu.  
– Pravna pomoć i sudske pristojbe – 
Pristup pravnoj pomoći temeljno je pravo zajamčeno Poveljom (74). Većina država članica pravnu 
pomoć dodjeljuje na temelju dohotka podnositelja zahtjeva za pravnu pomoć (75).  
Na slici 21. vidljiva je dostupnost pune ili djelomične pravne pomoći u predmetu u kojem tužbeni 
zahtjev iznosi 6  000 EUR u  kontekstu dohotka i životnih uvjeta u svakoj državi članici (76). 
Uspoređuje se dohodovni prag za dodjelu pravne pomoći, izražen kao postotak praga siromaštva 
Eurostata u svakoj državi članici. Na primjer, ako je prag za pravnu pomoć utvrđen na 20  %, 
podno sitelj zahtjeva s dohotkom 20  % višim od praga siromaštva Eurostata i dalje je kvalificiran 
za pravnu pomoć. U suprotnom, ako je prag za pravnu pomoć manji od 0, to znači da osoba s 
dohotkom manjim od praga siromaštva možda nije kvalificirana za pravnu pom oć.  
                                                           
73 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
74  Članak  47. stavak  3. Pov elje EU -a o temeljnim pravima.  
75  Države članice primjenjuju različite metode za utvrđivanje praga prihvatljivosti, npr. u obzir uzimaju različita 
referentna razdoblja (mjesečni/godišnji dohodak). Otprilike pola država članica ujedno ima i prag koji se 
odnosi na osobnu imovinu podnositelja zahtjeva. To na ovoj slici nije uzeto u obzir. U BE, IE, ES, FR, HR, 
HU, LT, LV, LU i NL određene kategorije osoba (npr. pojedinci koji primaju određene naknade) automatski 
imaju pravo na pravnu pomoć u građanskim/trgo vačkim sporovima. Dodatni kriteriji koje države članice 
mogu upotrijebiti za dodjelu pravne pomoći, kao što je meritum spora, nisu prikazani na ovoj slici. Iako to 
nije izravno povezano sa slikom, treba napomenuti da u nekoliko država članica (AT, CZ, DE, DK, EE, ES, 
FR, IT, NL, PL, PT, SI, UK(EW)) pravna pomoć nije ograničena na fizičke osobe.  
76  Kako bi se prikupili usporedivi podaci, prag siromaštva Eurostata za svaku državu članicu pretvoren je u 
mjesečni dohodak. Prag rizika od siromaštva (AROP) postav ljen je na 60  % nacionalne srednje vrijednosti 
(medijana) ekvivalentnoga raspoloživog dohotka kućanstava. European Survey on Income and Living 
Conditions (Europsko istraživanje o dohotku i životnim uvjetima) tablica Eurostata ilc_li01, dostupna na: 
http://ec.europa.eu/eurostat/web/income -and-living -conditions/data/database . 
BGIELVLTSIITNLATPTROFIDEEEHUBEDKESSEFRMTPLSKCZELHRCYLUUK
Obrazovanje o zakonskim pravima s pomoću interaktivnih alata za učenje
Računalni terminali na sudovima s internetskom vezom dostupni javnosti
Interaktivna internetska simulacija za procjenu prihvatljivosti za pravnu pomoć
Internetska stranica s obrascima za javnost i poduzeća
Informacije za osobe s oštećenjem vida ili sluha
Informacije za djecu
Informacije za osobe koje nisu izvorni govornici
 
27 
 U okviru sustava pravne pomoći nekih država članica osigurava se podmirenje 100  % troškova 
povezanih s parnicom (puna pravna pomoć), što je dopunjeno sustavom za podmirenje dijela tih 
troškova (djelomična pravna pomoć), a kriteriji prihvatljivosti za ta dva sustava razlikuju se. U 
drugim državama članicama predviđen je sustav samo pune ili samo djelomične pravne pomoći.  
Slika 21: Dohodovni prag za pravnu pomoć u određenim predmetima u području zaštite 
potrošača  (*) (razlike u postotku od praga siromaštva Eurostata) (izvor: Europska komisija i 
CCBE (77)) 
 
(*) LV: Dohodovni pragovi ne mogu se usporediti s prethodnom godinom zbog prilagodbe načina izračuna. EE: 
Odluka o dodjeli pravne pomoći ne temelji se na financijskim sredstvim a podnositelja zahtjeva. IE: Dohodovni prag 
za punu pravnu pomoć ne može se usporediti s prethodnom godinom zbog prilagodbe načina izračuna; pri dodjeli 
djelomične pravne pomoći treba uzeti u obzir raspoloživa sredstva podnositelja zahtjeva.  
Većina država  članica zahtijeva da stranke pri pokretanju sudskog postupka plate sudsku 
pristojbu. Primatelji pravne pomoći često su izuzeti od plaćanja sudskih pristojbi. Samo EE, IE, 
NL i SI traže od primatelja pravne pomoći da plati sudsku pristojbu. U CZ sud na poj edinačnoj 
osnovi odlučuje o izuzeću primatelja pravne pomoći od plaćanja sudskih pristojbi. Na slici 22. 
uspoređuje se razina sudskih pristojbi za navedena dva scenarija koja je prikazana kao udio u 
vrijednosti spora. Ako je, na primjer, sudska pristojba u tvrđena na 10  % tužbenog zahtjeva u 
visini od 6  000 EUR na slici u nastavku, potrošač će morati platiti 600 EUR sudske pristojbe za 
pokretanje sudskog postupka. Sporovi male vrijednosti temelje se na pragu siromaštva Eurostata 
za svaku državu članicu.  
  
                                                           
77  Podaci se odnose na 2018 , a prikupljeni  su iz odgovora članova CCBE -a na upitnik na tem elju sljedećeg 
posebnog scenarija:  spor između potrošača i trgovačkog društva (navedene su dvije različite vrijednosti spora: 
6 000 EUR i prag siromaštva Eurostata u svakoj državi članici). S obzirom na to da uvjeti za pravnu pomoć 
ovise o situaciji u kojo j se nalazi podnositelj zahtjeva, upotrijebljen je sljedeći scenarij: podnositelj je 35 -
godišnji zaposleni samac bez uzdržavanih osoba, koji nema osiguranje za troškove pravne zaštite, s redovitim 
prihodima i unajmljenim stanom.  
-50%-30%-10%10%30%50%70%90%110%130%150%
DK ES PT EL LV ITNL SE IE SILTDE FR BE FISK LU HR RO HU CZ EE AT PL CY UK
(EN+
WL)BG MT
Puna pravna pomoć Djelomična pravna pomoćSLOBODNA 
ODLUKA 
SUDA
SLOBODNA 
ODLUKA 
SUDA
NEMA 
PODATAKA
 
28 
 Slika 22: Sudske pristojbe za pokretanje sudskog postupka u određenim predmetima u 
području zaštite potrošač a (*) (visina sudske pristojbe kao udio u vrijednosti spora) (izvor: 
Europska komisija i CCBE (78)) 
 
(*)„Spor male vrijedno sti” znači spor koji odgovara pragu siromaštva Eurostata za pojedinca u svakoj državi 
članici, pretvorenom u mjesečni dohodak (npr. 2018. ta je vrijednost bila u rasponu između 110 EUR u RO i 1 716 
EUR u LU). BE i RO: nisu dostavljene informacije o sudskim  pristojbama za sporove male vrijednosti. LU: stranke 
u sporu moraju platiti pristojbe sudskog izvršitelja kako bi pokrenule postupak kao tužitelji osim ako nisu korisnici 
pravne pomoći. NL: sudske pristojbe za dohodak < €  2 242/mjesečno.  
– Podnošenje i praćenje tužbenih zahtjeva na internetu – 
Mogućnost obavljanja posebnih koraka u sudskom postupku elektroničkim sredstvima važan je 
dio kvalitete pravosudnih sustava jer elektroničko podnošenje tužbenih zahtjeva te mogućnost 
praćenja postupk a i poduzimanja daljnjih koraka na internetu mogu olakšati pristup pravosuđu i 
smanjiti kašnjenja i troškove. Sustavi IKT -a na sudovima imaju sve veću ulogu u prekograničnoj 
suradnji pravosudnih tijela te olakšavaju provedbu zakonodavstva EU -a, na primjer 
zakonodavstva koje se odnosi na postupke za sporove male vrijednosti.  
  
                                                           
78  Podaci se odnose na doho dovne pragove koji su vrijedili 2018.  i prikupljeni su  iz odgovora članova CCBE -a 
na upitnik na temelju sljedećeg posebnog scenarija : spor između potrošača i trgovačkog društva (navedene su 
dvije različite vrijednosti spora: 6  000 EUR i prag siromaštva Eur ostata u svakoj državi članici).  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
ESFREL IEHRDK PL ITSK LTLUNL SEUK
(EN+
WL)ATCZ SIDEHU LVEEPT FICYRO BEBGMT
Sudska pristojba u sporu vrijednosti 6000 EUR (u %)
Sudska pristojba za spor male vrijednosti (*) (u %)N
I
J
ED
N
ONEMA
PODA
TAKA
 
29 
 Slika 23: Dostupnost elektroničkih sredstava  (*) (0 = pristupačnost na 0  % sudova, 4 = 
dostupno na 100  % sudova (79)) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) DK i RO: predmeti se sudu mogu podnijeti elektroničkom poštom.  
– Pružanje informacija strankama – 
Na slici 24. prikazani su standardi o načinu informiranja stranaka i vrsti informacija koje one 
dobivaju o napretku njihova predmeta, a poseban je naglasak na uporabi  elektroničkih ili 
automatskih metoda. Određene države članice imaju sustav automatskog obavješćivanja 
elektroničkom poštom ili SMS -om za pružanje informacija o kašnjenjima, rasporedima ili općem 
napretku predmeta. Ostale pružaju pristup informacijama na i nternetu tijekom trajanja predmeta, 
a neke to prepuštaju slobodnoj odluci sudova.  
Slika 24: Standardi za informacije o napretku predmeta  (izvor: Europska komisija  (80)) 
 
(*) Najviši broj bodova: 16 bodova. Državama članicama dodijeljeni su bodovi ovisno o načinu pružanja svake vrste 
informacija. 1,5 bodova za automatsko obavješćivanje elektroničkom poštom ili SMS -om, 1 bod za pristup 
informacijama na internetu tijekom traj anja predmeta, 0,5 bodova za informacije koje se daju na zahtjev stranaka, 
                                                           
79  Podaci se odnose na 2017. Stopa upotrebe opreme koja se kreće od 100  % (uređaj se u potpunosti 
upotrebljava) do 0  % (uređaj ne postoji) ukazuje na funkcionalno postojanje uređaja na sudovima koji su 
uključeni u grafikon u skladu sa sljedećom ljestvicom: 100  % = 4 boda ako se primjenjuje u svim predmetima 
/ 1,33 boda po pojedinom predmetu; 50  % – 99 % = 3  boda ako se primjenjuje u svim predmetima / 1  bod po 
pojedinom predmetu; 10  % – 49 % = 2  boda ako se primjenjuje u svim  predmetima / 0,66  bodova po 
pojedinom predmetu; 1  % – 9 % = 1  bod ako se primjenjuje u svim predmetima / 0,33  boda po pojedinom 
predmetu. Predmet se odnosi na vrstu parničnog postupka koji se rješava (građanski/trgovački, kazneni, 
upravni ili drugi).  
80 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
01234
CZEELVLTHUROSKPTESITATFISIDEPLMTSEIEFRBEBGDKNLELHRCYLUUK
za predaju predmeta za prijenos sudskog poziva za praćenje faza postupka
N IJEDNON
I
J
E
D
N
O
0246810121416
BGEELVLTHUESITPLPTDKMTSIELBEDEATLUNLFISECZHRROSKIEFRCYUK
Vremenski raspored sudskih postupaka Informacije o odgodama
Informacije o napretku predmeta Ostalo
NIJEDNO
NEMA PODATAKA
 
30 
 na osnovi slobodne odluke suda ili bilo koje druge metode koja se primjenjuje. LU: komunikacija e -poštom nije 
pravno obvezujuća (još u fazi provedbe). SI: Novim pravilnikom suda pre dviđa se obveza da sudovi omoguće 
pregledavanje na internetu podataka evidentiranih u sustavima za registraciju predmeta. To se tek treba početi 
provoditi.  
– Pristupanje presudama – 
Osiguravanje dostupnosti presuda na internetu povećava transparentnost pravosudnih sustava, 
pomaže građanima i poduzećima da razumiju svoja prava te može pridonijeti dosljednosti sudske 
prakse. Modaliteti objavljivanja presuda na internetu ključni su za uspostavu tražilica 
prilagođenih korisnicima (81) koje omogućuju lakšu dos tupnost sudske prakse pravnim 
stručnjacima i široj javnosti. Objavljivanje presuda na internetu zahtijeva uravnoteživanje 
različitih interesa unutar granica postavljenih pravnim i političkim okvirima (82). Europska 
komisija podržava inicijative otvorenih po dataka iz javnog sektora, uključujući pravosudni sektor 
(83). 
Slika 25: Dostupnost javnosti presuda objavljenih na internetu  (*) (građanski/trgovački, 
upravni i kazneni predmeti, svi stupnjevi) (izvor: Europska komisija  (84)) 
 
(*) Najviši broj bodova: 9 bodova. Za građanske/trgovačke, upravne i kaznene predmete dodijeljen je po jedan bod 
za svaki stupanj na kojem su sve presude dostupne (0,5 bodova ako su samo neke presude dostupne). Ako u državi 
članici postoje samo dva stupnja , bodovi su dodijeljeni za tri stupnja tako da je odgovarajući viši stupanj 
predstavljao stupanj koji ne postoji. Kod onih država članica u kojima nema razlike između dva područja prava 
(građansko/trgovačko i upravno) za oba su područja dodijeljeni jednaki  bodovi. BG: odluke Kasacijskog suda u 
kaznenim predmetima objavljuju se osim ako sadržavaju povjerljive informacije. LU i  SE: sudovi ne objavljuju 
redovito presude na internetu (samo one koje se odnose na značajne predmete). LV: ako su presude donesene na  
raspravama koje su zatvorene za javnost na internetu se objavljuju samo javno objavljeni dijelovi. DE: svaka 
savezna pokrajina odlučuje o tome hoće li prvostupanjske presude biti dostupne na internetu. IE: u skraćenim 
kaznenim postupcima obično se ne dono si pisana presuda. CY: u upravnim i kaznenim predmetima suci odlučuju o 
tome koje će se presude objaviti. NL: sudovi odlučuju o objavi u skladu s objavljenim kriterijima. PL: u upravnim 
predmetima šef odjela na svakom sudu odlučuje o objavi. PT: u građansk im i kaznenim predmetima komisija na 
sudu odlučuje o objavi.  
  
                                                           
81  Vidjeti Vodič s najboljim praksama za upravljanje vrhovnim sudovima, izrađen u okviru projekta pod 
naslovom „Supreme Courts as guarantee for effective ness of judicial systems” (Vrhovni sudovi kao jamstvo 
učinkovitosti pravosudnih sustava), str.  29. 
82  Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o najboljoj praksi u 
vezi s objavom sudskih odluka na internetu (SL C  362, 8.10.2018., str.2).  
83  https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/open -data  
84 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pr avosudne sustave.  
0123456789
EELVLTHUMTROSKLUIEESITSIATBGCZDKHRNLDECYPTBEPLSEELFIFR
Sudovi prvog stupnja Kazneni sudovi prvog stupnja Drugi stupanj
Kazneni sudovi drugog stupnja Najviši sudovi Kazneni sudovi najvišeg stupnja
 
31 
 Slika 26: Modaliteti objavljivanja presuda sudova svih stupnjeva na internetu (*) 
(građanski/trgovački, upravni i kazneni predmeti, svi stupnjevi) (izvor: Europska komi sija (85)) 
 
(*) Najviši broj bodova: 45 bodova. Za svaki od triju stupnjeva mogu se dodijeliti tri boda ako su obuhvaćeni 
građanski/trgovački, upravni i kazneni predmeti. Ako je obuhvaćena samo jedna od tri kategorije predmeta, 
dodjeljuje se samo jedan bod  po stupnju. Ako u državi članici postoje samo dva stupnja, bodovi su dodijeljeni za tri 
stupnja tako da je odgovarajući viši stupanj predstavljao stupanj koji ne postoji.  Za države članice u kojima se ne 
razlikuju upravni i građanski/trgovački predmeti, z a oba su pravna područja dodijeljeni jednaki bodovi. CZ: neke od 
drugostupanjskih presuda u građanskim/trgovačkim predmetima dobivaju ECLI. IE: u irskom pravnom sustavu 
upravni predmeti zapravo su obuhvaćeni kategorijom građanskih i trgovačkih predmeta. NL: nema ključnih riječi, 
no svakoj objavljenoj presudi dodaje se pregled sadržaja.  
– Pristup alternativnim načinima rješavanja sporova  – 
Na slici 27. prikazana su nastojanja država članica usmjerena na poticanje dobrovoljnog 
korištenja alternativnih način a rješavanja sporova kroz različite inicijative koje se mogu 
razlikovati ovisno o pravnom području (86).  
  
                                                           
85 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
86  Načinima promicanja i poticanja upotrebe alternativnih načina rješavanja sporova (ADR) nisu obuhvaćeni 
obvezni zahtjevi za upotr ebu ADR -a prije obraćanja sudovima jer takvi zahtjevi dovode do zabrinutosti oko 
njihove usklađenosti s pravom na učinkovit pravni lijek pred sudom koje je ugrađeno u Povelju EU -a o 
temeljnim pravima.  
051015202530354045
ATDEESROSKEEHRLVITLUMTNLPTHUSILTPLBEBGCYFIIEDKSEFRCZELUK
Uspostavljena su pravila o osobnim podacima
Presude se označavaju ključnim riječima
Presude dobivaju Europsku identifikacijsku oznaku sudske prakse (ECLI)
Internetska stranica ažurira se barem jednom mjesečno
Internetska stranica besplatno je dostupna široj javnosti
NEMA PODATAKA
 
32 
 Slika 27: Promicanje i poticanje upotrebe alternativnih načina rješavanja sporova  (ADR)  
(*) (izvor: Europska  komisija  (87)) 
 
(*) Najviši broj bodova: 48 bodova. Ukupni podaci temelje se na sljedećim pokazateljima: 1. internetska stranica s 
informacijama o ADR -u, 2. promidžbene kampanje u medijima, 3. brošure za javnost, 4. sud omogućuje posebna 
informativna pred avanja o ADR -u na zahtjev, 5. koordinator za ADR/mirenje na sudovima, 6. objavljivanje ocjena 
upotrebe ADR -a, 7. objavljivanje statističkih podataka o upotrebi ADR -a, 8. troškovi (djelomično ili u cijelosti) 
nastali ADR -om podmiruju se iz pravne pomoći, 9.  potpun ili djelomičan povrat plaćenih sudskih pristojbi 
(uključujući biljege), 10. u postupku ADR -a nisu obvezni odvjetnici, 11. sudac može djelovati kao izmiritelj i 12. 
dogovor stranaka postaje izvršiv na sudu. Za svaki od tih 12 pokazatelja dodijeljen je jedan bod za svako pravno 
područje. DK: svaki sud ima ambasadora odgovornog za promicanje korištenja mirenja. Upravni sudovi strankama 
mogu predložiti mirenje. IE: upravni predmeti obuhvaćeni su kategorijom građanskih i trgovačkih predmeta. EL: 
ADR postoji u postupku javne nabave, a provodi se pred upravnim žalbenim sudom. ES: ADR je obvezan za 
predmete u području radnog prava. LT: tajnik Uprave za državne sudove koordinira postupke sudskog mirenja na 
sudovima. PT: u građanskim/trgovačkim sporov ima sudske se pristojbe vraćaju samo u predmetima koje rješavaju 
mirovni suci. SK: u slovačkom pravnom sustavu nije moguća uporaba ADR -a u upravne svrhe. SE: suci po 
vlastitom nahođenju mogu primijeniti ADR; to je obvezan zadatak suca, osim ako to nije pri kladno.  
3.2.2. Resursi  
Za dobro funkcioniranje pravosudnog sustava nužni su dostatni resursi, uključujući potrebna 
ulaganja u fizičku i tehničku infrastrukturu i kvalificirano, obučeno osoblje svih kategorija koje 
prima primjerenu naknadu. Nedostatak primjerenih objekata, alata ili osoblja s potrebnim 
kvalifikacijama, vještinama i pristupom trajnoj izobrazbi dovodi u pitanje kvalitetu postupaka i 
odluka.  
– Financijska sredstva – 
Slike u nastavku pokazuju stvarnu državnu potrošnju za rad pravosudnog sus tava (isključujući 
zatvore), po stanovniku (slika 28.) te kao udio u bruto društvenom proizvodu (BDP) (slika 29.), 
kriterije za utvrđivanje financijskih resursa (slika 30.), te konačno, glavne kategorije izdataka za 
sudove (slika 31.) (88). 
Slika 28: Ukupni rashodi opće države za sudove  (*) (u EUR po stanovniku) (izvor : Eurostat)  
                                                           
87 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupinom  osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
88   Ukupni (stvarni) rashodi opće države za upravljanje upravnim, građanskim i kaznenim sudovima i 
pravosudnog sustava, njihov rad i prateće aktivnosti, uključujući izvršenje novčanih kazni i nagodbi koje  su 
odredili sudovi te djelovanje sustava probacije i pravnu pomoć, kao i pravno zastupanje i savjetovanje u ime 
države ili drugih koje osigurava država, u novcu ili uslugama, isključujući zatvorsku upravu (podaci o 
nacionalnim računima, raščlamba funkcija  vlade (COFOG), skupina 03.3), tablica Eurostata  gov_10a_exp, 
dostupna na adresi: http://ec.europa.eu/eurostat/data/database . 
04812162024283236404448
DEDKNLHUESPTLTBEELEEHRROFIBGLVPLSISEATFRSKCZCYMTIEITLUUK
Građanski i trgovački sporovi Radni sporovi Potrošački sporovi Upravni sporovi
NEMA PODATAKA
 
33 
  
(*) Države članice raspoređene su prema rashodima u 2017. (od najvećih do najmanjih). Podaci iz 2017. za ES, FR, 
NL i SK privremeni su.  
Slika 29: Ukupni rashodi opće države za sudove (*) (kao postotak BDP -a) (izvor: Eurostat)  
 
(*) Države članice raspoređene su prema rashodima u 2017. (od najvećih do najmanjih). Podaci iz 2017. za ES, FR, 
HR, NL  i SK privremeni su.  
  050100150200
LUDEUKIESEATNLBEITSIFIESFRDKPTMTPLLVELCZEEHRHUBGROSKLTCY
2010. 2015. 2016. 2017.
0,00,10,20,30,40,50,60,70,8
BGPLROSIHRHULVDEUKESITPTELCZEEATSENLBESKLTMTFILUFRIEDKCY
2010. 2015. 2016. 2017.
 
34 
 Na slici 30. prikazano je koja grana vlasti u državi (sudska, zakonodavna ili izvršna) utvrđuje 
kriterije za određivanje financijskih sredstava namijenjenih pravosuđu te koji se kriteriji 
primjenjuju.  
Slika 30: Kriteriji za određivanje financijskih sredstava namijenjenih pravosuđu  (*) (89) 
 
 
(*) DK: u obzir je uzet broj novih i riješenih predmeta na prvostupanjskim sudovima. DE: samo za proračun 
Saveznog vrhovnog suda – u pogledu prvostupanjskih i drugostupanjskih sudova. Pravosudni sustavi razlikuju se u 
saveznim pokrajinama. EE: broj novih i riješenih predmeta prvostupanjskih i drugostupanjskih sudova.  FR: broj 
novih i riješen ih predmeta sudova svih stupnjeva.  Uzima se u obzir broj riješenih predmeta na temelju ocjene 
troškova za sudove. IT: ministarstvo pravosuđa određuje kriterije za građanske i kaznene sudove, a sudbeno vijeće 
(CPGA) određuje kriterije za upravne sudove. HU: zakonom je propisano da se plaće sudaca moraju utvrditi 
zakonom o državnom proračunu tako da iznos ne smije biti niži nego što je bio prethodne godine. NL: uzima se u 
obzir broj riješenih predmeta na temelju ocjene troškova za sudove.  FI: uzima se u obzir  broj riješenih predmeta na 
temelju ocjene troškova za sudove.  
Na slici 31. po prvi put su vidljive glavne gospodarske kategorije koje obuhvaćaju rashode države 
za sudove: 1. plaće sudaca i sudskog osoblja, uključujući socijalne doprinose („naknade zaposle nicima” 
(90)), 2. operativni troškovi za robe i usluge koje koriste sudovi, primjerice, najam zgrada, potrošni 
uredski materijal, energija i pravna pomoć („intermedijarna potrošnja” (91)), 3. ulaganje u trajna 
sredstva, primjerice sudske zgrade i softver („b ruto investicije u fiksni kapital”  (92)) i 4. drugi troškovi.  
                                                           
89 Podaci prikupljeni s pomoću ažuriranog upitnika koji je sastavila Komisija u suradnji s ENCJ -om. Odgovori 
država članica koje nemaju sudbena vijeća dobiveni su u suradnji s Mrežom predsjednika vrhovnih sudova 
Europske unije.  
90  Naknada zaposlenicima sastoji se od plaće u gotovini ili u naravi (D.11) te stvarnih i imputir anih socijalnih 
doprinosa poslodavca (D.121 i D.122). Vidjeti: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -
explained/index.php?title=Gloss ary:Compensation_of_employees . 
91  Intermedijarna potrošnja je koncept iz područja nacionalnih računa kojim se mjeri vrijednost robe i usluga 
potrošenih kao input u procesu proizvodnje. Ona isključuje trajna sredstva  čija se potrošnja bilježi kao 
potrošnja fiksnog kapitala . Roba i usluge mogu u proizvodnom procesu biti ili promijenjeni ili potrošeni.  
Vidjeti https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -explained/index.php?title=Glo ssary:Intermediate_consumption . 
92  Bruto investicije u fiksni kapital, skraćeno GFCF, sastoje se od ulaganja domaćih proizvođača, nakon odbitka 
troškova, u trajna sredstva  tijekom određenog razdoblja. Obuhvaća i određene dodatke vrijednosti 
neproizvodnih sredstava koje ostvare proizvođači ili institucijske jedinice. Tr ajna sredstva su materijalna ili 
nematerijalna sredstva proizvedena kao outputi proizvodnih procesa koja se opetovano ili trajno koriste više 
od godine dana. Vidjeti https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -
explained/index.php?title=Glossary:Gross_fixed_capital_formation_(GFCF) . 
BEBG CZDK DE EE IEELES FRHR ITCY LV LTLUHU MT NL AT PL PTRO SISK FISEUK
EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)
Pravosuđe određuje kriterije Izvršna vlast određuje kriterije
Parlament određuje kriterije Drugo tijelo određuje kriterije
Iznos se temelji na povijesnim/ostvarenim troškovima Broj novih predmeta uzet je u obzir
Broj riješenih predmeta uzet je u obzir Predviđeni troškovi projekata, ulaganja
Potrebe/zahtjevi suda
 
35 
 Slika 31: Ukupni rashodi opće države za sudove (*) (u 2017. kao postotak rashoda) (izvor: 
Eurostat)  
 
– Ljudski resursi – 
Dostatni ljudski resursi ključni su za kvalitetu pravosudnog sustava. Raznolikošću među sucima, 
uključujući rodnu ravnotežu sudaca, osiguravaju se dodatno znanje, vještine i iskustvo te se time 
odražava stvarno stanje društva.  
Slika 32: Broj sudaca  (*) (na 100  000 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a ova kategorija uključuje suce koji rade u punom radnom vremenu. Ne 
uključuje Rechtspfleger / sudske službenike koji postoje u nekim državama članicama. AT: podaci o upravnom pravu 
po prvi su put uvršteni u ciklus za 2016. EL: ukupan broj profesionalnih sudaca uključuje različite kategorije tijekom 
prethodno prikazanih godina, čime se djelomično mogu objasniti promjene u njihovu broju. Od 2016. podaci o broju  
profesionalnih sudaca obuhvaćaju sve razine na kaznenim i građanskim sudovima te upravne suce. IT: regionalni 
upravni sudovi, regionalni revizorski odbori, lokalni porezni odbori i vojni sudovi ne uzimaju se u obzir. UK: 
ponderirani prosjek triju područja  nadležnosti. Podaci za 2010. sadržavaju podatke iz 2012. za UK (NI) . LU: brojke 
su revidirane nakon primjene poboljšane metodologije.  
  0%20%40%60%80%100%
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Ostalo
Trajna sredstva (npr. sudske zgrade i softver)
Operativni troškovi (npr. najam zgrada, pravna pomoć, el.energija)
05101520253035404550
HRSILUBGHUCZATLTELPLSKLVDEROPTFIEENLCYBESEESITFRMTDKIEUK
2010. 2015. 2016. 2017.
 
36 
 Slika  33: Udio sutkinja na prvostupanjskim i drugostupanjskim sudovima 2017.  (izvor: 
studija CEPEJ -a) 
 
(*) EL: podaci za 2016.  
Slika 34: Udio sutkinja na vrhovnim sudovima 2017.  i 2018.  (*) (izvor:  Europska komisija  
(93)) 
 
(*) Redoslijed država članica jednak je onom na slici  33. 
  
                                                           
93  Podaci za  2018. Europski institut za ravnopravnost spolova, baza podataka o rodnoj statistici, do stupno na: 
http://eige.europa.eu/lt/gender -statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt_supcrt  . 0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
LVSIROEL*HUHRSKFRLUSEFIEEPLCZITBENLATDKLTPTESIEMTCYBGDEUK
Sudovi prvog stupnja Sudovi drugog stupnjaNEMA   
PODAT
AKA  
0%20%40%60%80%100%
LVSIROELHUHRSKFRLUSEFIEEPLCZITBENLATDKLTPTESIEMTCYBGDEUK
2017. 2018.
 
37 
 Slika  35: Broj odvjetnika  (*) (na 100  000 stanovnika) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
(*) Na temelju metodologije CEPEJ -a odvjetnik je osoba koja je kvalificirana i ovlaštena u skladu s nacionalnim 
pravom braniti svoje stranke i postupati u njihovo ime, baviti se odvjetničkim zanimanjem, izlaziti pred sud ili 
savjetovati i zastupati svoje s tranke u pravnim pitanjima (Preporuka (2000)21 Odbora ministara Vijeća Europe o 
slobodi obavljanja odvjetničkog zanimanja). DE: nema razlike između pravnih savjetnika i odvjetnika. FI: od 2015. 
broj odvjetnika obuhvaća odvjetnike iz privatnog i javnog sekt ora. UK: podaci za 2010. i 2014.  
– Izobrazba – 
Pravosudna izobrazba važna je za doprinos kvaliteti sudskih odluka i pravosudnih usluga 
pruženih građanima. Podaci navedeni u nastavku obuhvaćaju pravosudnu izobrazbu u širokom 
rasponu područja, uključujući komunikaciju sa strankama i novinarima te pravosu dne vještine.  
Slika 36: Suci koji sudjeluju u aktivnostima trajne izobrazbe o pravu EU -a ili pravu druge 
države članice  (*) (kao postotak ukupnog broja sudaca) (izvor: Europska komisija  (94)) 
 
(*) Vrijednosti za neke države članice smanjene su za potrebe prikaza (SI=257  %). U nekoliko država članica omjer sudionika 
prelazi 100  %, što znači da su neki sudionici sudjelovali u više od jedne aktivnosti izobrazbe. DK: uključujući suds ko osoblje. IT: 
regionalni upravni sudovi, regionalni revizorski odbori, lokalni porezni odbori i vojni sudovi ne uzimaju se u obzir. AT: 
uključujući državne odvjetnike. UK: podaci su iz 2016.  
Slika 37: Udio aktivnosti trajne izobrazbe sudaca o različitim vrstama vještina (*) (kao 
postotak ukupnog broja sudaca uključenih u izobrazbu) (izvor: Europska komisija  (95)) 
                                                           
94 Podaci za 2017. prikupljeni su u s uradnji s Europskom mrežom za pravosudnu izobrazbu (EJTN) i CEPEJ -
om. 050100150200250300350400450
CY
LU
EL
IT
MT
ES
PT
UK*
IE
DE
BG
BE
PL
RO
HR
HU
DK
SK
CZ
NL
FR
SI
LT
EE
AT
LV
FI
SE
2010. 2015. 2016. 2017.
0%20%40%60%80%100%120%140%
SIHULVMTDKITIEEECYLTSEBGDECZESROHRFRBENLATPLPTSKUKELFILU 
N
I
J
E
D
N
O 
 
 
38 
  
(*) U tablici je prikazana raspodjela sudaca koji sudjeluju u aktivnostima stalne izobrazb e (tj. aktivnostima nakon početnog 
razdoblja izobrazbe potrebne da se postane sucem) u svakom od četiri utvrđena područja kao postotak ukupnog broja sudaca 
uključenih u te vrste izobrazbe. Aktivnosti pravne izobrazbe nisu uzete u obzir. Tijela nadležna za pravosudnu izobrazbu u čiji su 
članovi profesionalni suci , CY, LU  i MT nisu provodila posebne aktivnosti izobrazbe o odabranim vještinama. DK: Uključujući 
sudsko osoblje. AT: Uključujući državne odvjetnike. Podaci za UK odnose se na Englesku i Wales.  
Slika 38: Dostupnost izobrazbe o komunikaciji za suce  (*) (izvor: Europska komisija  (96)) 
 
(*) Najviši broj bodova: 12 bodova. Države članice dobile su 1 bod ako imaju početnu izobrazbu i 1 bod ako imaju trajnu 
izobrazbu (najviše dva boda za svaku vrstu izobrazbe). DK: Ne nudi se izobrazba o komuniciranju s osobama s oštećenjem sluha 
ili vida je r država tim osobama nudi potporu u obliku alata ili pomoćnika u sudnici, npr. tumača za gluhe osobe.  
3.2.3. Alati za ocjenu  
Praćenjem i ocjenjivanjem rada sudova pomaže se u otkrivanju nedostataka i potreba te se tako 
omogućuje da pravosudni sustav poveća svoju kvalitetu. Redovitim ocjenjivanjem pravosudnog 
sustava mogla bi se poboljšati njegova sposobnost reagiranja na sadašnj e i buduće izazove. 
Odgovarajućim alatima IKT -a mogli bi se osigurati sustavi za upravljanje predmetima u stvarnom 
vremenu te bi se moglo pomoći u vođenju standardiziranih statistika sudova na razini cijele 
države. Osim toga, mogli bi se upotrebljavati za upravljanje neriješenim predmetima i 
automatizirane sustave ranog upozoravanja. Ankete su, iz perspektive pravnika i korisnika 
                                                                                                                                                                                            
95 Podaci za 2017. prikupljeni su u suradnji s Europskom mrežom za pravosudnu izobrazbu (EJTN) i CEPEJ -
om. Vještine sudaca uključuju aktivnosti kao što su vođenje rasprava, sastavljanje o dluka ili govorništvo.  
96 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  0%20%40%60%80%100%
BEBGCZDKDEEEIEESFRHRITLVLTHUNLATPLPTROSISKFISEUKELCYLUMT
Vještine sudaca IT vještine Upravljanje sudovima Pravosudna etikaNIJEDNO   
-32712
PTITBGATPLSEDESKLVHUIEESEERONLELLUBESILTDKCZHRFRMTFICYUK
Svijest o lažnim vijestima i suočavanje s njima i kampanjama dezinformiranja u novim medijima
Rodno osjetljiva pitanja u sudskim postupcima
Komunikacija sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja (uključujući obiteljsko nasilje)
Komunikacija s tražiteljima azila
Komunikacija s osobama oštećena vida/sluhaNIJED
NO  
 
39 
 sudova, ključne za ocjenu rada pravosudnih sustava. Odgovarajuće mjere nakon anketa preduvjet 
su za poboljšanje kvalitete pravosu dnih sustava.  
Slika 39: Dostupnost praćenja i ocjenjivanja rada sudova  (*) (izvor: studija CEPEJ -a (97)) 
 
(*) Sustav ocjenjivanja odnosi se na uspješnost sustava sudova, primjenom pokazatelja i ciljeva. Sve su države 
članice 2018.  izvijestile da imaju sustav koji im omogućuje praćenje broja novih predmeta i donesenih odluka te 
trajanja postupaka, što ove kategorije čini nebitnima za navedenu sliku. Slično tome, zbog temeljitijeg rada na 
standardima kvalitete njihova upotreba kao ka tegorije ocjenjivanja postala je bespredmetna. Podaci o „ostalim 
sastavnicama” uključuju, primjerice, stopu rješavanja predmeta ( AT, FR), broj žalbenih postupaka i postupaka 
izvršenja ( ES), broj predmeta po vrstama sporova (SK), ishod postupka, npr. punu ili djelomičnu naknadu ( SK), 
pravomoćne presude i obustavljeni postupci ( RO) i broj ročišta ( PL). 
Slika 40: Dostupnost IKT -a za upravljanje predmetima i vođenje statistika o radu sudova  
(0 = dostupno na 0  % sudova; 4 = dostupno na  100 % sudova) (98)) (izvor: studija CEPEJ -a) 
 
                                                           
97  Podaci za  2017.  
98  Podaci za  2017. Stopa upotrebe opreme koja se kreće od 100  % (uređaj se u potpunosti upotrebljava) do 0 % 
(uređaj ne postoji) ukazuje na funkcionalno postojanje uređaja na sudovima koji su uključeni u grafikon u 
skladu sa sljedećom ljestvicom: 100  % = 4 boda ako se primjenjuje u svim predmetima / 1,33 boda po 
pojedinom predmetu; 50  % – 99 % = 3  boda ako se  primjenjuje u svim predmetima / 1  bod po pojedinom 
predmetu; 10  % – 49 % = 2  boda ako se primjenjuje u svim predmetima / 0,66  bodova po pojedinom 
predmetu; 1  % – 9 % = 1  bod ako se primjenjuje u svim predmetima / 0,33  boda po pojedinom predmetu. 
Predmet s e odnosi na vrstu parničnog postupka koji se rješava (građanski/trgovački, kazneni, upravni ili 
drugi).  PTSISKESFRLVLTHUATPLRODKEEELHRITCYMTNLFIBGCZSEDELUBEIEUK
Godišnje izvješće o aktivnosti Broj odgođenih predmeta
Starost predmeta Pokazatelji kvalitete i performansi
Redoviti sustav evaluacija Specijalizirano sudsko osoblje za kvalitetu
Drugi elementiN
E
M
A 
   
P
O
D
A
T
A
K
A 
01234
BGCZEEESHRLVLTHUMTATPLPTROSISEDKIENLFIDEBEITFRELLUSKCYUK
Sustavi za upravljanje predmetima  Alati za izradu statistika o aktivnostima suda
NO DATANIJEDNONE
MA
PO
DA
TA
KA
 
40 
 Slika 41: Teme anketa provedenih među korisnicima sudova ili pravnim stručnjacima (*) 
(izvor: Europska komisija  (99)) 
 
(*) Državama članicama dodijeljen je po jedan bod po navedenoj temi ankete neovisno o tome je li anketa provedena 
na razini suda, regije ili države. „Ostale teme” uključuju: pristupačnost ( MT); upotrebljivost internetskog portala sa 
sudskim informacijama ( DK); pristup sudskim informacijama ( PT), dostupnost i čitljivost obrazaca i uputa za 
njihovo ispunjavanje ( PL). Ta kategorija obuhvaća i ankete provedene među sudskim osobljem, npr. o integritetu 
sudaca ( HU), razini znanja i osobnoj kulturi sudskih zaposlenika ( PL), imovinskom profilu sudaca ( AT) te 
kvalitativnim aspektima, npr. zadovoljstvu ( AT), kvaliteti izrečenih kazni ( MT), lojalnosti prema sudovima ( PT) i 
konceptu primjerene kazne ( FI).  
 
Slika 42: Daljnje mjere u vezi s anketama provedenima među korisnicima sudova ili 
pravnim stručnjacima  (*) (izvor: Europska komisija  (100)) 
 
 
                                                           
99 Podaci za 2017. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
100 Podaci za 2017. prikupljeni su u suradnji s a skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  LVHUMTSIBGEEPTNLSEESPLATDKFIBECZIEELFRHRITCYLTLUROSKUK
Ostale teme
Svijest o pravima
Opća razina povjerenja u pravosudni sustav
Potrebe i zadovoljstvo osoba s oštećenjem vida/sluha
Potrebe i zadovoljstvo djece
Potrebe i zadovoljstvo osoba koje nisu izvorni govorniciN
E
M
A 
   
P
O
D
A
T
A
K
A 
SILVDEIEHUNLPTEEATESMTFIDKSEBGPLBECZELFRHRITCYLTLUROSKUK
Druge specifične naknadne aktivnosti
Utvrđivanje potreba za izobrazbom sudaca i sudskog osoblja
Izmjena/poboljšanje funkcioniranja sudova
Namjena: evaluacija ili utvrđivanje potreba za izmjenu zakonodavstva
Godišnje/specifično izvješće na lokalnoj ili nacionalnoj razini
Cjelokupni rezultati javno dostupni na internetuNEMA ANKETA U 2017.  N
E
M
A
  
P
O
D
A
T
A
K
A 
NIJEDNO  NEMA ANKETA U 2017.  
 
41 
 (*) Državama članicama dodijeljen je po jedan bod po vrsti daljnjih mjera. Kategorija „ostale posebne daljnje 
mjere” uključivala je: smjernice i okvir za novi internetski portal ( DK), smjernice za politiku i operativni smjer 
(MT), poboljšanje opće percepcije pravosudnog sustava ( PT),  i objavljivanje informativnih alata za širu javnost. 
IE: podaci se odnose na anketu o ostavinskim pitan jima provedenu 2016.  
 
3.2.4.  Standardi  
Standardima se može poboljšati kvaliteta pravosudnih sustava. Po prvi put, na temelju podataka 
koja je prikupilo Udruženje državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova Europske unije (ACA -
Europe) i Mreža predsjednika vrhovnih sudova EU -a (NPSJC), u Pregledu stanju u području 
pravosuđa u EU -u za 2019. izlaže se pregled praksi koje se na nižim i visokim sudovima koriste 
za povećanje kvalitete presuda (slika 43.).  
U prošlom izdanju Pregleda stanja u području pravosuđa u EU -u ispitivane su standardne mjere u 
pogledu vremenskog rasporeda i pružanja informacija strankama, a u Pregledu za 2019. naglasak 
je na rokovima, neriješenim predmetima i vremenskim okvirima kao alatu za upravljanje u 
pravosuđu (101). Slika 44. prikazuje pregled država članica koje se koriste sta ndardnim mjerama 
za rokove, vremenske okvire i neriješene predmete. Rokovi su kvantitativni, npr. maksimalan 
broj dana od prijave predmeta do prvog ročišta. Neriješeni predmeti stariji su od utvrđenog 
vremenskog razdoblja. Vremenski su okviri mjerljivi cil jevi/prakse, npr. određivanje prethodno 
utvrđenih kvota za predmete koje treba riješiti u određenom vremenskom razdoblju. Na slici 45. 
prikazano je koja tijela utvrđuju i prate standarde o neriješenim predmetima te provode daljnje 
mjere u vezi s njima, a n a slici 46. detaljnije su prikazani određeni aspekti u vezi s vremenskim 
okvirima.  
– Kvaliteta presuda –  
Vrlo kvalitetnim sudskim odlukama obično se smatraju one odluke koje su jasno sastavljene i 
strukturirane te su u jednakoj mjeri koncizne i jasno obr azložene, a time ih je lako shvatiti i 
provesti. Način na koji su pravosudne odluke strukturirane i formulirane također može utjecati na 
to koliko ih dobro softverski programi mogu obraditi, a posebno aplikacije za obradu prirodnih 
jezika. Taj je krajnji r ezultat moguće postići samo kombinacijom složenog i višestranog skupa 
sastavnica, npr. vrlo kvalitetnom stručnom izobrazbom sudaca, donošenjem dobrih praksi u vezi s 
pisanjem odluka i praćenjem kvalitete odluka, uz poštovanje neovisnosti pravosuđa. Udružen je 
državnih vijeća i vrhovnih upravnih sudova EU -a (ACA -Europe) sastavilo je upitnik na koji su 
odgovorili vrhovni sudovi i vrhovni upravni sudovi (članovi Mreže predsjednika vrhovnih sudova 
EU-a (NPSJC)). Ne ulazeći u meritume pojedinačnih odluka, slika 4 3. prikazuje standarde koje 
su donijele države članice u vezi s odabranim pokazateljima za koje se smatra da pridonose 
ukupnoj kvaliteti presuda.  
  
                                                           
101  Za potrebe Pregleda stanja u području pravosuđa u EU -u standardi o rokovima i vremenskim okvirima 
nadilaze zahtjeve koji proizlaze iz prava na raspravu u razumnom roku kako je propisano u čla nku 47. Povelje 
EU-a o temeljnim pravima i u članku  6. Europske konvencije o ljudskim pravima.  
 
42 
 Slika 43: Standardi primijenjeni za poboljšanje kvalitete presuda na najvišim sudovima  (*) (izvor:  
Europska komisija, ACA -Europe i NPSJC)  
 
(*) Za svaku državu članicu u lijevom stupcu prikazane su prakse na vrhovnim sudovima, a u desnom stupcu 
prikazane su prakse na vrhovnim upravnim sudovima (stupac označen slovom „A”). Države članice prikazane su 
abecednim redom svojih zemljopisnih imena na  izvornom jeziku. Državama članicama dodijeljen je po jedan bod po 
pokazatelju kvalitete presuda. Izobrazba obuhvaća pravnu izobrazbu sudaca o strukturi pisanih odluka (0,25 
bodova), pravnu izobrazbu sudaca Vrhovnog suda o obrazlaganju pisanih odluka, prav nu izobrazbu sudaca nižih 
sudova o obrazlaganju pisanih odluka (0,25 bodova) te izobrazbu o sastavljanju presuda (sveučilište, škola za suce 
ili tijekom rada) (0,25 bodova). Smatra se da su suci obvezni koristiti jasan i jednostavan jezik, bilo da je to 
propisano zakonom ili propisima ili uvriježeno u sudskoj praksi (1 bod). Smatra se da se obvezno primjenjuje načelo 
konciznosti, bilo na temelju zakona, sudskih propisa ili prakse (1 bod). Ocjena kvalitete presuda odnosi se na 
postojanje internog mehanizma n a razini Vrhovnog suda za procjenu opće kvalitete njegovih odluka (1 bod). IT, 
Corte Suprema di Cassazione: iako ne postoji postupovni alat za pojašnjenje presuda, u nekim slučajevima određeni 
aspekti predmeta mogu se razjasniti u fazi izvršenja odluke pre d nadležnim sucem. DK i RO: Nema podataka. Sudovi 
koji sudjeluju: BE: Cour de Cassation (Vrhovni sud) i Conseil d’Etat (Državno vijeće) BG: Върховен касационен 
съд (Vrhovni sud) i Върховен административен съд (Vrhovni upravni sud). CZ: Nejvyšší soud (Vrhov ni sud) i 
Nejvyšší správní soud (Vrhovni upravni sud) DE: Bundesverwaltungsgericht (Savezni upravni sud). EE: Riikohus 
(Vrhovni sud). IE: Chúirt Uachtarach (Vrhovni sud). EL: Συμβούλιο της Επικρατείας (Državno vijeće). ES: Tribunal 
Supremo (Vrhovni sud). FR: Cour de Cassation (Vrhovni sud) i Conseil d’Etat (Državno vijeće) HR: Vrhovni sud i 
Visoki upravni sud. IT: Corte Suprema di Cassazione (Vrhovni sud) i Consiglio de Stato (Državno vijeće) CY: 
Ανώτατο Δικαστήριο (Vrhovni sud). LV: Augstākā tiesa (Vrhovni  sud) LT: Vyriausiasis Administracinis Teismas 
(Vrhovni upravni sud). LU: Cour de Cassation (Vrhovni sud). HU: Kúria (Vrhovni sud). MT: Žalbeni sud NL: Hoge 
Raad (Vrhovni sud) i Raad van State (Državno vijeće). AT: Oberster Gerichtshof (Vrhovni sud) i 
Verw altungsgerichtshof (Vrhovni upravni sud). PL: Sąd Najwyższy (Vrhovni sud) i Naczelny Sąd Administracyjny 
(Vrhovni upravni sud). PT: Supremo Tribunal Administrativo (Vrhovni upravni sud). SI: Vrhovno sodišče (Vrhovni 
sud). SK: Najvyšší súd (Vrhovni sud). FI: Korkein hallinto -oikeus (Vrhovni upravni sud). SE: Högsta domstolen 
(Vrhovni sud) i Högsta förvaltningsdomstolen (Vrhovni upravni sud). UK: Vrhovni sud.  
  
Unaprijed utvrđeni elementi obrazloženja ili strukture Osposobljavanje
Obveza uporabe jasnog i jednostavnog jezika Mehanizam za pojašnjavanje presuda
Obveza konciznosti Procjena kvalitete presudaNEMA PODATAKAAA
AA
AA
A
A
AA
A
A
ANEMA PODATAKA
 
43 
 Slika 44: Standardi o vremenskom rasporedu  (*) (izvor: Europska komisija  (102)) 
 
(*) Državama članicama dodijeljen je po jedan bod ako su standardi utvrđeni, neovisno o pravnom području 
(građansko/trgovačko, upravno ili drugo).   
 
 
Na slici 45. naglasak je na standardima za obradu neriješenih predmeta, koji se sastoje od mjera 
za smanjenje kašnjenja kako bi se brže utvrdili razlozi spora. Na slici su prikazane nadležnosti 
različitih grana vlasti u državama članicama u pogledu utvrđivanja i praćenja standarda za obradu 
neriješenih predmeta i daljnjih mjera u vezi s njima. Na slici 4 6. naglasak je na vremenskim 
okvirima koji mogu biti učinkovit alat za upravljanje u pravosuđu jer mogu pomoći u otkrivanju 
potencijalnih problema u pogledu učinkovitosti te u pronalasku rješenja (npr. dodatni ljudski ili 
financijski resursi, reorganizacij a procesa upravljanja sudovima, privremena pomoć sudu).  
Slika 45: Utvrđivanje i praćenje standarda za obradu neriješenih predmeta  (*) (izvor: 
Europska komisija  (103)) 
 
(*)„Izvršna vlast” obuhvaća institucije pod izravnim ili neizravnim nadzorom vlade. „Ostalo” se odnosi na Državni 
ured za sudstvo u HU kojim upravlja predsjednik kojeg iz redova sudaca na razdoblje od devet godina bira 
parlament kvalificiranom većinom. „Sudbena vlast” uključuje tijela kao što su predsjednici sud ova, sudbena vijeća, 
sudačka tijela. HU: Državni ured za sudstvo sudjeluje u utvrđivanju i praćenju standarda za obradu neriješenih 
predmeta te daljnjim mjerama u vezi s njima.  
  
                                                           
102 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
103 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupino m osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  BEEEITLTHUATROSIFISEDKDEESHRCYLVNLSKCZIEELFRMTPLPTBGLUUK
Rokovi Vremenski okviri  Neriješeni predmetiN
I
J
ED
N
O
 
NEMA 
PODATAKA  

 
44 
 Slika 46: Vremenski okviri: utvrđiva nje, automatsko praćenje i daljnje mjere  (*) (izvor: 
Europska komisija  (104)) 
 
 
3.2.5.  Sažetak o kvaliteti pravosudnih sustava  
Jednostavan pristup, dostatna sredstva, učinkoviti alati za ocjenu i odgovarajući standardi i prakse 
čimbenici su koji pridonose visokoj kvaliteti pravosudnih sustava. Građani i poduzeća očekuju 
učinkovit pravosudni sustav u kojem se donose visokokvalitetne odluke (105). Pregled stanja u 
području pravosuđa u EU -u za 2019. razvija usporedno ispitivanje tih čimbenika.  
Dostupnost  
Ovo izd anje usredotočuje se na sastavnice koje pridonose pravosudnom sustavu prilagođenom 
građanima.  
 Gotovo sve države članice pružaju određene informacije na internetu  o svojem 
pravosudnom sustavu, uključujući središnji internetski portal s internetskim obrascim a i 
interaktivno informiranje o zakonskim pravima (slika 20.). Razlike se pojavljuju kad je riječ o 
sadržaju informacija te o tome koliko su one prilagođene potrebama građana. Primjerice, 
povećao se broj država članica (13) koje građanima omogućuju da s po moću internetske 
simulacije saznaju imaju li pravo na pravnu pomoć. Dok su informacije za osobe koje nisu 
izvorni govornici dostupne u većini država članica, informacije prilagođene djeci i osobama s 
oštećenjem sluha ili vida nisu uvijek dostupne.  
 Dostupno st pravne pomoći i visina sudskih pristojbi  imaju velik utjecaj na pristup 
pravosuđu, osobito za siromašne građane. Na slici 21. vidljivo je da u pojedinim državama 
članicama potrošači s dohotkom ispod praga siromaštva Eurostata ne bi primili pravnu pomoć.  
U usporedbi s prošlom godinom, dvije od tih država članica pravnu pomoć učinile su 
dostupnijom. Istodobno, tijekom godina pravna pomoć postala je manje dostupna u nekim 
državama članicama. Visina sudskih pristojbi (slika 22.) uglavnom je stabilna od 2016.  iako su 
                                                           
104 Podaci za 2018. prikupljeni su u suradnji sa skupinom osoba za kontakt za nacionalne pravosudne sustave.  
105       Aktualna je tema uporaba umjetne inteligencije u pravosudnim sustavima. Komisija je u tr avnju 2018. 
donijela Komunikaciju o umjetnoj inteligenciji za Europu (COM(2018) 237 final); u njoj je naglašena važnost 
ulaganja u ključna područja primjene kao što je javna uprava, uključujući pravosuđe. Pregled stanja u 
području pravosuđa u EU -u  budućno sti bi mogao sadržavati pregled stanja u državama članicama u tom 
području. Na slikama  26. i 43. (modaliteti objavljivanja presuda na internetu i prakse za donošenje kvalitetnih 
presuda) već su predstavljeni podaci povezani s čimbenicima koji su ključni za  razvoj snažne pravnotehničke 
djelatnosti u Europi.  BELVHUNLESITATROSEBGEELTSIDKFRFICYCZDEIEPTELHRLUMTPLSKUK
Moguća daljnja mjera: izvješće suca
Moguća daljnja mjera: reorganizacija upravljanja sudovima
Moguća daljnja mjera: privremena pomoć posebnih sudaca
Moguća daljnja mjera: dodatni resursi
Trajno praćenje vremenskih okvira u stvarnom vremenuNIJEDNO  N
E
M
A
 P
O
D
A
T
A
K
A
 
 
45 
 u nekoliko država članica sudske pristojbe porasle u odnosu na vrijednost spora, posebno u 
sporovima male vrijednosti, što se može pripisati povećanju minimalne primjenjive sudske 
pristojbe. Poteškoće u ostvarivanju pravne pomoći u kombinaciji s r elativno visokim sudskim 
pristojbama u nekim državama članicama mogle bi imati odvraćajući učinak kad je riječ o 
pristupu siromašnih građana pravosuđu.  
 Dostupnost elektroničkih sredstava  za vrijeme sudskog postupka pridonosi lakšem pristupu 
pravosuđu i sma njenju kašnjenja i troškova. Na slici 23. vidljivo je da u više od polovine 
država članica elektroničko podnošenje zahtjeva nije uvedeno ili je moguće samo u 
ograničenoj mjeri te da praćenje napretka sudskih postupaka na internetu nije moguće u svim 
država ma članicama.  
 Većina država članica ima standarde o načinima informiranja stranaka o napretku njihova 
predmeta , rasporedu suda ili mogućim kašnjenjima (slika 24.). Nekoliko je država članica, u 
usporedbi s prošlim godinama, znatno poboljšalo te standarde. Razlike među državama 
članicama uglavnom se odnose na metode koje pritom primjenjuju. Neke države imaju sustav 
koji šalje automatizirane obavijesti e -poštom ili SMS -om o odgodama, rasporedima ili općem 
napretku predmeta, dok druge omogućuju internetski pri stup informacijama o predmetu, a 
neke to prepuštaju procjeni sudova.   
 U usporedbi s prethodnim godinama poboljšan je internetski pristup presudama sudova  
(slika 25.), a posebno u vezi s objave presuda najviših sudova: 19 država članica objavljuje sve 
presude u građanskim/komercijalnim i upravnim predmetima. Pregled stanja u području 
pravosuđa u EU -u po prvi put govori o objavljivanju presuda u kaznenim predmetima. Prema 
raspoloživim podacima 19 država članica objavljuje sve presude najviših sudova u kaznen im 
predmetima.  Pozitivna kretanja potiču sve države članice na daljnja poboljšanja jer odluke na 
najvišim sudovima imaju važnu ulogu u pogledu dosljednosti sudske prakse. S obzirom na to 
da bi se različitim sustavima objavljivanja na internetu (slika 26.) moglo olakšati pretraživanje 
odgovarajuće sudske prakse, trebalo bi dodatno razviti označavanje presuda ključnim riječima 
i veću upotrebu Europske identifikacijske oznake sudske prakse (ECLI).  
 U usporedbi s prethodnim godinama raste broj država članica ko je promiču dobrovoljno 
korištenje alternativnih načina rješavanja sporova  (ADR) (slika 27.) za rješavanje privatnih 
sporova. To je uglavnom postignuto uvođenjem više poticaja za korištenje ADR -a u različitim 
pravnim područjima. U obzir su uzeti i upravni s porovi, a manje od polovine država članica u 
praksi omogućuje ADR u tom području.  
Resursi  
Kako bi pravosudni sustavi država članica bili visoke kvalitete potrebni su dostatna razina 
financijskih sredstava i ljudskih resursa, uključujući potrebna ulaganja u  fizičku i tehničku 
infrastrukturu, odgovarajuća početna i trajna izobrazba te raznolikost među sucima, uključujući 
rodnu ravnotežu. Iz Pregleda stanja u području pravosuđa u EU -u za 2019. vidljivo je sljedeće:  
 Kad je riječ o financijskim sredstvima , podac i pokazuju da su, ukupno gledajući, rashodi 
opće države za pravosudni sustav bili uglavnom stabilni u većini država članica 2017., iako 
postoje znatne razlike u stvarnim iznosima u EUR po stanovniku te kao postotak BDP -a (slike 
28. i 29.) No manji broj drž ava članica 2017. je povećao rashode, u odnosu na 2016. Države 
članice uglavnom upotrebljavaju povijesne ili stvarne troškove za određivanje financijskih 
sredstava za pravosuđe, dok ih se tek nekoliko oslanja na stvarno radno opterećenje ili zahtjeve 
sudov a (slika 30.).  
 Po prvi put, na temelju podataka Eurostata, u Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u za 
2019. uvrštena je raščlamba ukupnih rashoda u različite kategorije . Na slici 31. vidljive su 
znatne razlike u obrascima potrošnje u državama članicam a. Najveći udio u troškovima u 
većini država članica otpada na naknade i plaće sudaca i sudskog osoblja (uključujući socijalne 
doprinose), dok su ulaganja u trajna sredstva kao što su sudske zgrade i softver vrlo niska, a u 
 
46 
 nekim slučajevima uopće se u to ne ulaže. Operativni troškovi (npr. najam zgrada, pravna 
pomoć i drugi potrošni materijal) znatno su veći u nekim državama članicama (slika 31.).  
 Velik dio sudaca su žene ;  one su većina na sudovima prvog i drugog stupnja u većini država 
članica. Na vrhov nim sudovima je obrnuto – žene čine manje od 50 % sudaca u većini država 
članica (slika 34.) No udio žena na vrhovnim sudovima od 2010. raste u većini država članica.  
 Kad je riječ o izobrazbi sudaca , većina država članica pruža trajnu izobrazbu o pravu EU -a, 
pravu druge države članice i vještinama sudaca, ali manji broj njih nudi izobrazbu o IT 
vještinama, upravljanju sudom i sudskoj etici (slika 37.). Poboljšava se izobrazba o 
komunikaciji sa strankama iz ranjivih skupina, odnosno djecom, osobama s oštećen jima vida 
ili sluha te žrtvama rodno uvjetovanog nasilja (slika 38.), nešto manje u pogledu tražitelja 
azila. Manje od polovine država članica pruža izobrazbu o podizanju svijesti i suočavanju s 
lažnim vijestima i pitanjima društvenih mreža.  
Alati za ocjen u 
 Praćenje i ocjenjivanje  rada sudova (slika 39.) provodi se u svim državama članicama.  To općenito 
uključuje različite pokazatelje provedbe i kvalitete te redovito izvješćivanje. Gotovo sve 
države članice prate broj i trajanje sudskih postupaka i imaju re dovite sustave ocjenjivanja. U 
usporedbi s prethodnim godinama, nekoliko država članica proširilo je praćenje na specifičnije 
elemente, a neke su uključile specijalizirano sudsko osoblje za kvalitetu.  
 Mnoge države članice tek trebaju u potpunosti provesti sustave IKT -a za upravljanje 
predmetima , a u usporedbi s prethodnim godinama nisu ostvarena znatna poboljšanja (slika 
40.) Ti sustavi služe različitim potrebama, uključujući izradu statistika, te bi se trebali 
dosljedno primjenjivati u cijelom pravosudnom sustavu. Neke države članice imaju sustave 
ranog upozorenja radi otkrivanja neispravnosti ili nepoštovanja standarda za obradu predmeta, 
kojima se omogućuje pravodobno pronalaženje rješenja. U nekim državama članicama još 
uvijek nije moguće osigurati priku pljanje podataka iz svih pravosudnih područja na razini 
čitave države.  
 Opada upotreba anketa  među strankama i pravnim stručnjacima (slika 41.), a sve veći broj 
država članica odlučuje se da neće provoditi ankete. Ključne teme u anketama i dalje su 
dostupno st, usluga za korisnike, sudske rasprave i presude, te opće povjerenje u pravosudni 
sustav, no tek je nekoliko država članica ispitalo zadovoljstvo skupina s posebnim potrebama i 
svijest o pravima. Gotovo sve države članice koje su provodile ankete provele  su i daljnje 
mjere (slika 42.), iako se njihov opseg i dalje znatno razlikuje. Rezultati su općenito bili javni i 
uključeni u izvješća, a u polovini država članica omogućili su utvrđivanje potrebe za 
promjenom zakonodavstva.  
Standardi  
Standardima se može poboljšati kvaliteta pravosudnih sustava. U ovom se izdanju nastavljaju 
detaljnije ispitivati određeni standardi usmjereni na poboljšanje stanja u vezi s trajanjem postupaka 
i informiranjem stranaka. U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2019. p rvi su put 
uvršteni podaci o standardima u vezi s kvalitetom presuda.  
 Na temelju podataka koje su prikupili ACA -Europe i NPSJC, na slici 43. vidljivo je da se 
standardi u vezi s kvalitetom presuda  znatno razlikuju među državama članicama, a u nekim 
državam a članicama i između sudova. No većina država članica pruža neki oblik profesionalne 
izobrazbe za suce o strukturi, stilu obrazloženja i sastavljanju presuda.  
U većini država članica struktura i obrazlaganje presuda  obuhvaćaju unaprijed utvrđene 
elemente. K tomu, u nekim državama članicama stranke suda imaju pristup mehanizmima za 
razjašnjenje sudskih odluka, što je zanimljiva praksa poboljšanja pravosudnih sustava koji su 
pristupačni građanima.  
 
47 
 Manji broj vrhovnih sudova primjenjuje mehanizme samoocjene kvalitete svojih presuda, iako 
bi se time mogla ostvariti poboljšanja uz istovremeno poštovanje neovisnosti pravosuđa.  
 Većina država članica primjenjuje standarde o vremenskom rasporedu . Međutim, neke 
države članice koje se suočavaju s posebnim izazovima u pogledu učinkovitosti trenutačno ne 
primjenjuju takve standarde. Standardi za obradu neriješenih predmeta i dalje nisu toliko 
rašireni kao standardi kojima se utvrđuju rokovi (npr. fiksno vrijeme od prijave predmeta  do 
prvog ročišta) su najrašireniji, a standardi o vremenskim okvirima (npr. kojima se unaprijed 
određuje kvota predmeta koji moraju biti riješeni unutar određenog vremena) i neriješenim 
predmetima manje se primjenjuju (slika 44.).  
 Standardi za obradu neri ješenih predmeta koristan su alat kojim se može pridonijeti boljem 
upravljanju predmetima i većoj učinkovitosti. Na slici 45. vidljivo je da neriješene predmete 
uglavnom utvrđuje pravosuđe samostalno ili u suradnji s izvršnom vlasti. Za praćenje i 
naknadne  aktivnosti uglavnom je odgovorno pravosuđe, dok u nekim državama članicama i 
izvršna vlast ima ulogu u toj fazi.  
 Većina država članica ima standarde o vremenskim okvirima  (slika 46.), tek ih nekoliko ima 
trajne mehanizme praćenja unaprijed definiranih vre menskih okvira. Pregled stanja u području 
pravosuđa u EU -u za 2019. pokazuje da većina država članica upotrebljava dodatne resurse za 
mjere praćenja, koje se pak razlikuju po opsegu. Najčešća je mjera reorganizacija procesa 
upravljanja sudovima, dok je tek  nekoliko država članica predvidjelo mogućnost privremenog 
zapošljavanja posebnih sudaca.  
 
  
 
48 
 3.3. Neovisnost  
Neovisnost sudstva zahtjev je koji proizlazi iz načela djelotvorne sudske zaštite navedenog u 
članku  19. UEU -a te iz prava na djelotvoran pravni lijek pred sudom utvrđenog u Povelji EU -a o 
temeljnim pravima (članak  47.) (106). Njome se osigurava pravičnost, predvidljivost i sigurnost 
pravnog sustava, a to su važni elementi vladavine prava i privlačnog okruženja za ulaganja.  
Percepcija neovisnosti sud stva zaista je čimbenik kojim se potiče rast kao što percepcija 
nedostatka neovisnosti može odvraćati od ulaganja. Uz pokazatelje percepcije neovisnosti 
sudstva iz različitih izvora, u Pregledu stanja prikazan je niz pokazatelja koji se odnose na 
organizac iju pravosudnih sustava u svrhu zaštite neovisnosti sudstva u određenim situacijama u 
kojima ona može biti ugrožena. Na temelju informacija dobivenih od Europske mreže sudbenih 
vijeća (ENCJ), Mreže predsjednika vrhovnih sudova EU -a (NPSJC) i Udruženja drža vnih vijeća i 
vrhovnih upravnih sudova Europske unije (ACA -Europe), u Pregledu stanja u području 
pravosuđa u EU -u za 2019. prikazani su novi ili ažurirani pokazatelji u vezi s pravnim zaštitnim 
mjerama u disciplinskim postupcima nad sucima te imenovanjem s udaca u sudbena vijeća, kao i 
o organizaciji državnog odvjetništva.  
3.3.1. Percepcija neovisnosti sudstva  
Slika 47: Percepcija javnosti o neovisnosti sudova i sudaca  (*) (izvor: Eurobarometar (107) – 
svijetle boje: 2016., 2017. i 2018., tamne boje: 2019.  
 
(*) Države članice poredane su po postotku odgovora u kojima stoji da je pravosudni sustav u odnosu na neovisnost sudova i 
sudaca vrlo dobar ili dobar (ukupno dobar); ako neke države članice imaju isti postotak ukupno dobrih ocje na, poredane su po 
postotku odgovora u kojima stoji da je pravosudni sustav u odnosu na neovisnost sudova i sudaca loš ili vrlo loš (ukupno loš) ; ako 
neke države članice imaju isti postotak ukupno dobrih i loših ocjena, poredane su po postotku odgovora u k ojima stoji da je 
pravosudni sustav u odnosu na neovisnost sudova i sudaca vrlo dobar; ako neke države članice imaju isti postotak ukupno dobri h, 
ukupno loših i ukupno vrlo dobrih odgovora, poredane su po postotku odgovora u kojima stoji da je pravosudni s ustav u odnosu 
na neovisnost sudova i sudaca vrlo loš.  
Na slici 48. prikazani su glavni razlozi zbog kojih ispitanici smatraju da sudovima i sucima 
nedostaje neovisnosti. Ispitanici iz šire javnosti koji su ocijenili neovisnost pravosudnog sustava 
                                                           
106  Vidjeti http://eur -lex.europa.eu/legal -content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012P/TXT&from=EN . 
107  U anketi E urobarometra FL474, provedenoj od 9. do 11. siječnja 2019., odgovara se na sljedeće pitanje: 
„Kako biste na temelju vlastitih saznanja ocijenili pravosudni sustav u (našoj zemlji) u odnosu na neovisnost 
sudova i sudaca? Biste li rekli da je vrlo dobar, dob ar, loš ili vrlo loš?”: 
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboar d_hr. 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
 DK FI AT SE IE DE NL LU UK BE CY FR EL MT EE CZ LT LV HU PT RO SI PL IT ES BG SKHR
Vrlo dobro Dobro Loše Vrlo loše Ne znam
 
49 
 kao „loš u” ili „vrlo lošu” mogli su birati među trima razlozima kojima objašnjavaju svoju ocjenu. 
Redoslijed država članica jednak je kao na slici 47.  
Slika 48: Glavni razlozi zbog kojih javnost smatra da nedostaje neovisnosti  (udio svih 
ispitanika – viša vrijednost ukazuje na veći utjecaj) (izvor: Eurobarometar (108)) 
 
Slika 49: Percepcija o neovisnosti sudova i sudaca među poduzećima  (*) (izvor: 
Eurobarometar (109) – svijetle boje: 2016., 2017. i 2018., tamne boje: 2019.  
 
(*) Države članice poredane su po postotku odgovora u kojima stoji da je pravosudni sustav u odnosu na neovisnost sudova i su daca vrlo dobar 
ili dobar (ukupno dobar); ako neke države članice imaju isti postotak ukupno dobrih ocjena, poredane su po postotku odgovora u kojima stoji da 
je pravosudni sustav u odnosu na neovisnost sudova i sudaca loš ili vrlo loš (ukupno loš); ako neke države članice imaju isti  postotak ukupno 
dobrih i ukupno loših odgovora, poredane su po postotku odgovora u kojima stoj i da je pravosudni sustav u odnosu na neovisnost sudova i sudaca 
vrlo dobar. ako neke države članice imaju isti postotak ukupno dobrih, ukupno loših i ukupno vrlo dobrih odgovora, poredane s u po postotku 
odgovora u kojima stoji da je pravosudni sustav u od nosu na neovisnost sudova i sudaca vrlo loš.  
                                                           
108  U anketi Eurobarometra FL474 odgovara se na sljedeće pitanje: „U kojoj se mjeri sljedećim razlozima može 
objasniti vaša ocjena neovisnosti pravosudnog sustava u (našoj zemlji):  u velikoj mjeri, donekle, baš i ne 
može, uopće ne može?”  
109  U anketi Eurobarometra FL475, provedenoj od 7.  siječnja do 16. siječnja 2019., odgovara se na sljedeće 
pitanje: „Kako biste na temelju vlastitih saznanja ocijenili pravosudni sustav u (našoj zemlji) u odnosu na 
neovisnost sudova i sudaca? Biste li rekli da je vrlo dobar, dobar, loš ili vrlo loš?”: 
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_hr . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
DKFIATSEIEDENLLUUKBECYFRELMTEECZLTLVHUPTROSIPLITESBGSKHR
Status i položaj sudaca
nisu dovoljno jamstvo njihove neovisnostiUpletanje ili pritisak
gospodarskih ili drugih posebnih interesaUpletanje ili pritisak
vlade i političara
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
 DK LU FI AT IE NL DE RO SE BE UK MT LT FR EL CY LV CZ BG EE IT ES PT PL SI SK HUHR
Vrlo dobro Dobro Loše Vrlo loše Ne znam
 
50 
 Na slici 50. prikazani su glavni razlozi zbog kojih ispitanici smatraju da sudovima i sucima 
nedostaje neovisnosti. Ispitana društva koja su ocijenila neovisnost pravosudnog sustava kao 
„lošu” ili „vrlo lošu” mo gla su birati među trima razlozima kojima objašnjavaju svoju ocjenu. 
Redoslijed država članica jednak je kao na slici 49.  
Slika 50: Glavni razlozi zbog kojih poduzeća smatraju da nedostaje neovisnosti  (udio svih 
ispitanika – viša vrijednost ukazuje na veći utjecaj) (izvor: Eurobarometar (110)) 
 
Slika 51: Svjetski gospodarski forum (WEF): Percepcija poduzeća o neovisnosti sudstva  
(percepcija – viša vrijednost znači bolja percepcija) (izvor:   Svjetski gospodar ski forum (111)) 
                                                           
110  U anketi Eurobarometra FL475 odgovara se na sljedeće pitanje: „U kojoj se mjeri sljedećim razlozima može 
objasniti vaša ocjena neovisnosti pravosudnog sustava u (našoj zemlji): u velikoj mjeri, donekle, baš i ne 
može, uopće ne može?”  
111 Pokazatelj Svjetskog gospodarskog foruma (WEF) temelji se na anketnim odgovorima na pitanje: „Koliko je 
pravosudni sustav u vašoj zemlji neovisan o utjecaju vlade, pojedinaca ili trgovačkih društava? [1 = uopće 
nije neovisan; 7 = u potpunosti je neovisan].”  Odgovori na anketu dobiveni su na temelju reprezentativnog 
uzorka poduzeća koja pripadaju glavnim sektorima gospodarstva (poljoprivreda, proizvodna industrija, 
neproizvodna industrija i usluge) u svim predmetnim državama članicama. Anketa se provodila u r azličitim 
oblicima, uključujući razgovore uživo ili telefonske razgovore s direktorima poduzeća, tiskane obrasce 
poslane poštom i ankete na internetu. Vidjeti https:// www.weforum.org/reports/the -global -competitveness -
report -2018   
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
DKLUFIATIENLDEELROFRSEBEUKMTLTCYLVCZBGEEITESPTPLSISKHUHR
Status i položaj sudaca
nisu dovoljno jamstvo njihove neovisnostiUpletanje ili pritisak
gospodarskih ili drugih posebnih interesaUpletanje ili pritisak
vlade i političara
 
51 
  
3.3.2. Strukturna neovisnost  
Jamstva strukturne neovisnosti zahtijevaju propise, osobito one koji se odnose na sastav tijela i 
imenovanje i trajanje mandata te osnovu za odbijanje i razrješenje dužnosti njegovih članova 
kako bi se otklonila svaka opravdana sumnja u neovisnost tog tijela od utjecaja vanjskih 
čimbenika i njegovu neutralnost u odnosu na interese o kojima odlučuje (112).  
Razvijeni su europski standardi, u čemu je predvodilo Vijeće Europe, na primjer u Preporuci 
Vijeća Eu rope o sucima iz 2010.: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti (113). U Pregledu stanja 
prikazan je niz pokazatelja koji se odnose na organizaciju pravosudnih sustava u svrhu zaštite 
neovisnosti sudstva.  
Po prvi puta ovo izdanje Pregleda obuhvaća pokazatelj e za tijela uključena u disciplinske 
postupke u vezi sa sucima (slike 52. i 53.) te, kao i prošle godine, pokazatelj imenovanja sudaca -
članova sudbenih vijeća (slika 54.) (114). Pregled stanja u području pravosuđa u EU -u za 2019. 
proširen je prikazom načina upravljanja državnim odvjetništvima u državama članicama te 
njihove organizacije (slike 55., 56. i 57.) (115). Na slikama se nalaze nacionalni okviri na snazi u 
prosincu 2018.  
Na slikama u Pregledu stanja ne pruža se ocjena niti se prikazuju kvantitativni po daci o 
djelotvornosti tih zaštitnih mjera. Njima se ne nastoji dati sliku o složenosti i detaljima zaštitnih 
mjera. Postojanje više zaštitnih mjera samo po sebi ne osigurava djelotvornost pravosudnog 
                                                           
112  Vidjeti presudu Suda od 25. srpnja 2018., LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586. točka 66. Vidjeti i točke 
46. i 47. Preporuke CM/Rec(2010)12 o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti  (donio Odbor 
ministara Vijeća Europe 17. studenoga 2010.) i obrazloženje, u kojima stoji da ovlast donošenja odluka o 
odabiru i karijeri sudaca ne treba ovisiti o izvršnim i zakonodavnim ovlastima. Kako bi se jamčila neovisnost 
tog tijela, najmanje polovi ca njegovih članova trebali bi biti suci koje su izabrali kolege. Međutim, ako je 
ustavnim ili drugim zakonskim odredbama propisano da čelnici države, vlade ili zakonodavne vlasti donose 
odluke o izboru i karijeri sudaca, neovisno i stručno nadležno tijelo  sastavljeno u znatnoj mjeri od sudaca (ne 
dovodeći u pitanje pravila primjenjiva na sudbena vijeća iz Poglavlja IV.) trebalo bi biti ovlašteno donositi 
preporuke ili davati mišljenja kojih će se odgovarajuće tijelo koje provodi imenovanja pridržavati u pr aksi.  
113 Vidjeti Preporuku CM/Rec(2010)12 o sucima:  neovisnost, učinkovitost i odgovornosti, koju je donio Odbor 
ministara Vijeća Europe 17. studenoga 2010. i obrazloženje (u nastavku: Preporuka CM/Rec(2010)12).  
114  Podaci se temelje na odgovorima na ažurirani upitnik koji je sastavila Komisija u suradnji s ENCJ -om. Za one 
države članice koje nemaju sudbena vijeća ili koje nisu članice ENCJ -a (CZ, DE, EE, CY, LU, AT, PL i FI) 
odgovori na ažurirani upitnik dobiveni su u suradnji s mrežom predsjednika vrhovnih sudova EU -a.  
115  Slike se temelje na odgovorima na ažurirani upitnik koji je sastavila Komisija u bliskoj suradnji sa Stručnom 
skupinom za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma.  
012345678
FINLLUDKIEUKBESEATEEDEFRPTCYCZROLTMTESITLVELSIBGHUPLSKHR
2010.-12. 2015.-16. 2016.-17. 2017.-18. Anketa provedena:
 
52 
 sustava. Važno je napomenuti i da je provedba politika i  praksi za promicanje integriteta i 
sprečavanje korupcije u pravosuđu isto tako bitna za jamčenje neovisnosti sudstva. Naposljetku, 
radi djelotvorne zaštite neovisnosti sudstva potrebna je kultura integriteta i nepristranosti koja je 
zajednička svim sucima  i koju poštuje društvo u cjelini.  
– Zaštitne mjere u disciplinskim postupcima protiv sudaca – 
Disciplinski postupci protiv sudaca ubrajaju se u osjetljivije postupke u kontekstu pravosudne 
neovisnosti. Prema Sudu Europske unije: „Zahtjev neovisnosti takođ er nalaže da disciplinski 
sustav koji se primjenjuje na osobe koje su zadužene za suđenje sadržava nužna jamstva kako bi 
se izbjegla svaka opasnost od upotrebe takvog sustava kao sistema političkog nadzora nad 
sadržajem pravosudnih odluka.” (116) Skup jamsta va koje je Sud utvrdio kao ključan za očuvanje 
neovisnosti pravosuđa obuhvaća pravila kojima se utvrđuje ponašanje koje se smatra 
disciplinskim prekršajem te primjenjive sankcije, pravila kojima je predviđeno uključivanje 
neovisnog tijela u skladu s postup kom u kojem su u cijelosti zajamčena prava zaštićena 
člancima  47. i 48. Povelje, a posebno pravo na obranu, te pravila kojima se utvrđuje mogućnost 
pokretanja pravnih postupaka kojima se propituju odluke disciplinskih tijela (117). Sud je 
zaključio da „člana k 267. UFEU -a nacionalnim sudovima daje najširu mogućnost obraćanja Sudu 
(...) u svakom stadiju postupka kada to smatraju prikladnim” (118). Sud je dodao da je bilo koji 
nacionalni propis kojim se priječi to diskrecijsko pravo kako bi se izbjegla izloženost sankcijama 
„negativno utječe na ovlasti koje su nacionalnim sudovima priznate člankom 267. UFEU -a i, 
posljedično, na učinkovitost suradnje između Suda i nacionalnih sudova (...) uspostavljene putem 
mehanizma zahtjeva za prethodnu odluku” (119). Sud je kasnij e dodao da činjenica da sudovi „ne 
podliježu stegovnim sankcijama zbog (…) podnošenj[a] zahtjeva za prethodnu odluku Sudu (…) 
predstavlja jamstvo svojstveno neovisnosti sudova” (120). 
Prema standardima Vijeća Europe, ako suci pravilno i učinkovito ne ispunja vaju svoje dužnosti 
moguć je disciplinski postupak (121).  Tumačenje zakona, procjena činjenica i dokaza od strane 
sudaca u postupku donošenja odluka ne bi trebali prouzrokovati građansku ili disciplinsku 
odgovornost, osim u slučajevima zle namjere i grubog nemara (122). Takve postupke treba voditi 
neovisno tijelo ili sud sa svim jamstvima pravičnog suđenja i pružiti sucima pravo na pobijanje 
odluke i kazne. Stegovne kazne bi trebale biti razmjerne (123). 
Na slici 52. prikazan je pregled tijela koja odlučuju o disciplinskim sankcijama za redovne suce, a 
to mogu biti (a) redovna neovisna tijela kao što su sudovi (Vrhovni sud, Upravni sud ili 
predsjednik suda) ili sudbena vijeća, odnosno (b) druga tijela čije je članove izričito imenovalo 
sudbeno vijeće, suci ili izvršna vlast kako bi odlučivali u disciplinskim postupcima protiv sudaca.  
  
                                                           
116  Vidjeti presudu Suda od 25. srpnja 2018., LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586. točka 67.  
117  Vidjeti presudu Suda od 25. srpnja 2018., LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586. točka 67.  
118  Vidjeti presudu Suda od 5. srpnja 2016., Ognyano v, C-614/14 PPU, ECLI:EU:C:2016:514. točka 17.  
119  Vidjeti presudu Suda od 5. srpnja 2016., Ognyano v, C-614/14 PPU, ECLI:EU:C:2016:514. točka 25.  
120  Vidjeti presudu Suda od 12. veljače 2019., RH, C-8/19, ECLI:EU:C:2019:110. točka 47.  
121  Točka 69. Preporuke CM/Rec(2010)12.  
122  Točka 66. Preporuke CM /Rec(2010)12.  
123  Točka 69. Preporuke CM/Rec(2010)12.  
 
53 
 Slika 52: Tijelo koje odlučuje o disciplinskim sankcijama protiv sudaca (*) (124). 
 
(*) BG: predsjednik suda može izreći blaže disciplinske sankcije. CZ: disciplinske predmete ispituju disciplinska vijeća Vrhovnog 
upravnog suda. Članove predlaže predsjednik suda na temelju popisa sudaca, a biraju se ždrijebom. DK: odlučuje Revizijski sud 
čije članove predlaže nekoliko aktera (pravosuđe, odvjetničke tvrtke i javne organizacije), a imenuje ih ministarstvo pravosuđa na 
preporuku vijeća za pravosudna imenovanja (neovisno tijelo).  DE: službenički sudovi mogu izreći disciplinske mjere u službenim 
disciplinskim postupcima (članak 63. njemačkog Zakona o sudstvu), odnosno posebnim panelima na redovnim sudovima. 
Službenički sudovi za suce saveznih pokrajina nazivaju se „Dienstgerichte der Länder”, a službenički sud za savezne suce nazi va 
se „Dienstgericht des Bundes”. Članove tih panela imenuju suci („Präsidium”) odr eđenog suda (viši regionalni sud ili regionalni 
sud, odnosno Savezni sud). Manje ozbiljne disciplinske mjere, kao što je ukor, mogu se izreći u okviru disciplinske presude 
(članak 64. njemačkog Zakona o sudstvu), a izriče ih predsjednik suda ili ministar p ravosuđa (na razini saveznih pokrajina i na 
saveznoj razini). EE: disciplinske predmete ispituje disciplinska komora sudaca koju imenuje Vrhovni sud i opća skupština svih 
estonskih sudaca. IE: suci se ne moraju podvrgnuti disciplinskom tijelu ili disciplin skom sustavu osim postupka u skladu s 
Ustavom prema kojem je suca moguće smijeniti zbog navedenih povreda ili nesposobnosti za rad ako oba doma parlamenta 
(Oireachtas) donesu odluke kojima se traži smjena. EL: vijeća sastavljena od redovnih sudaca višeg ra nga, koji se biraju 
izvlačenjem, imaju disciplinsku nadležnost nad sucima u prvom i drugom stupnju. Vrhovno disciplinsko vijeće ima disciplinsku 
nadležnost nad sucima visokog ranga. LV: disciplinske predmete ispituje pravosudni disciplinski odbor čiji se č lanovi imenuju na 
općoj skupštini sudaca. ES: disciplinske odluke u vezi s manjim disciplinskim prekršajima donosi upravljačka komora 
odgovarajućeg suda u okrugu za koji je sudac nadležan (Visoki sud, Nacionalni sud i Vrhovni sud). LT: u prvom stupnju 
odlučuje pravosudni sud časti, čiji se članovi i predsjednik (sudac kojeg bira sudbeno vijeće) utvrđuju odlukom sudbenog vijeća. 
Čini ga šest sudaca koje odabire i imenuje sudbeno vijeće, dva člana koje imenuje predsjednik države i dva člana koja imenuje  
preds jednik parlamenta. U drugom stupnju odlučuje Vrhovni sud. HU: disciplinske predmete ispituje službenički tribunal koji 
imenuje sudbeno vijeće. MT: odlučuje komisija za sudovanje. PL: ministar pravosuđa bira suce koji sude u disciplinskim 
postupcima nakon n eobaveznog savjetovanja s nacionalnim sudbenim vijećem. SI: disciplinski sud imenuje sudbeno vijeće, a 
članovi su članovi samog vijeća i suci koje predloži Vrhovni sud. SK: disciplinske panele imenuje sudbeno vijeće. Ustavni sud 
nadležan je za disciplinske postupke protiv predsjednika i potpredsjednika Vrhovnog suda. SE: suca je moguće smijeniti samo 
ako je počinio teško kazneno djelo ili opetovano zanemarivao dužnosti te ta ko dokazao da je nesposoban obnašati dužnost. Ako 
drugo tijelo, a ne sud, donese odluku o smjeni suca (obično nacionalni disciplinski odbor), sudac može zatražiti preispitivan je te 
odluke na sudu. UK (EN i WL):  pomoćnik ministra pravosuđa u određenim situa cijama ima ovlasti, uz suglasnost lorda 
kancelara (ministra pravosuđa), sucu izreći službeni savjet, upozorenje ili opomenu ili ga suspendirati s položaja. UK (NI):  u 
disciplinskim predmetima odlučuje pomoćnik ministra pravosuđa i pravobranitelj za pravosu dna imenovanja.  
Na slici 53. prikazan je pregled istražnih tijela koja provode službenu istragu tijekom 
disciplinskih postupaka protiv sudaca. To se ne odnosi na preliminarne istrage u kojima se 
odlučuje o pokretanju službenog disciplinskog postupka. Faza istrage posebno je osjetljiv korak u 
disciplinskom postupku jer bi mogao utjecati na pravosudnu neovisnost. Istražne ovlasti mogu 
primjenjivati (a) redovna neovisna tijela kao što su predsjednici sudova ili sudbena vijeća ili (b) 
drugi istražitelji koje je  izrijekom imenovalo sudbeno vijeće, suci ili druga tijela, kako bi 
provodili istrage u disciplinskim postupcima protiv sudaca.  
Slika 53: Istražitelj zadužen za službeni disciplinski postupak protiv sudaca (*) (125) 
                                                           
124  Podaci prikupljeni s pomoću ažuriranog upitnika koji je sastavila Komisija u suradnji s ENCJ -om. Odgovori 
na ažurirani upitnik dobiveni su u suradnji s NPSC -om od onih država članica koje nemaju sudbena vijeća ili 
nisu članice ENCJ -a, odnosno čije je članstvo u ENCJ -u obustavljeno.  
125  Podaci prikupljeni s pomoću ažuriranog upitnika koji je sastavila Komisija u suradnji s ENCJ -om. Odgovori 
na ažurirani upitnik dobiveni su u suradnji s NPSC -om od on ih država članica koje nemaju sudbena vijeća ili 
nisu članice ENCJ -a, odnosno čije je članstvo u ENCJ -u obustavljeno.  
IEBEDKDELUNLATFISEUKBGESFRHR ITCYMTPTROLTHU SISKCZEEELLVPL
Posebni sud čije članove biraju suci koje je odabrao ministar pravosuđa
Posebni sud čije članove biraju suci
Posebni sud čije članove bira sudbeno vijećeREDOVNI SUD/PREDSJEDNIK 
SUDA ODLUČUJESUDBENO VIJEĆE ODLUČUJEN
I
J
E
D
N
O
 
54 
  
(*) BG: Istragu  vodi administrativni čelnik suda ili vijeće sudaca pri vrhovnom pravosudnom vijeću.  CZ: 
ministar pravosuđa može provesti neke preliminarne istrage kako bi pripremio zahtjev za pokretanje disciplinskih postupaka, a  
obično se savjetuje s predsjednikom suda čiji je sudac član.  DK: istragu vodi glavni javni tužitelj. DE: nema službene 
predistražne faze. Ako se izriču manje ozbiljne disciplinske mjere, npr. ukor, predsjednik suda i najviše službeničko tijelo (obično 
ministarstvo pravosuđa, na razini saveznih pokrajina i na saveznoj razini), procjenjuju činjenice. Najviše s lužbeničko tijelo 
odlučuje treba li pokrenuti disciplinski postupak pred sudom. Sud potom provodi službene istrage.  EE: predsjednik suda ili 
kancelar pravosuđa (pravobranitelj) mogu provoditi istragu. IE: suci se ne moraju podvrgnuti disciplinskom tijelu i li 
disciplinskom sustavu osim postupka u skladu s Ustavom prema kojem je suca moguće smijeniti zbog navedenih povreda ili 
nesposobnosti za rad ako oba doma parlamenta (Oireachtas) donesu odluke kojima se traži smjena. EL: građanski i kazneni 
sudovi: pravos udna inspekcija – članovi se biraju izvlačenjem među sucima. Upravni sudovi: istražitelj se bira izvlačenjem među 
članovima državnog vijeća. ES: opće pravosudno vijeće imenuje promotora za disciplinske postupke. Promotor se bira među 
sucima Vrhovnog suda i  sucima s više od 25 godina pravnog iskustva, no on tijekom mandata obavlja isključivo funkciju 
promotora. IT: glavni državni odvjetnik na Vrhovnom sudu (član sudbenog vijeća) ima ovlasti provoditi istragu. CY: istragu vodi 
istražni sudac kojeg imenuje Vrh ovni sud. LV: istragu vodi pravosudni disciplinski odbor. HU: istragu vodi disciplinski 
povjerenik kojeg imenuje službenički tribunal (disciplinski sud). LT: istragu vodi odbor za pravosudnu etiku i disciplinske 
postupke čiji se članovi i predsjednik (bira  ga sudbeno vijeće) utvrđuju odlukom sudbenog vijeća, a čine ga četiri suca koja 
imenuje sudbeno vijeće, dva člana koje imenuje predsjednik države i jednog člana kojeg imenuje predsjednik parlamenta.  
Predsjednik odbora za pravosudnu etiku i disciplinske p ostupke ima pravo uputiti predsjednika suda na kojem je sudac zaposlen 
ili predsjednika višeg suda da provede istragu i predstavi njezine rezultate. MT: istragu vodi komisija za sudovanje. NL: istragu 
vodi glavni državni odvjetnik. PL: ministar pravosuđa i menuje službenika za disciplinske postupke za redovne suce te 
njegova/njezina dva zamjenika (oni mogu imenovati vlastite zamjenike među kandidatima koje predlažu suci, no u nekim 
slučajevima mogu imenovati zamjenike po svom izboru). Ministar pravosuđa može  preuzeti svaku aktualnu istragu imenovanjem 
ad hoc službenika za disciplinske postupke. PT: sudbeno vijeće imenuje pravosudnu inspekciju koja provodi istragu. RO: 
pravosudna inspekcija provodi istragu. SI: istragu vodi tužitelj u disciplinskim postupcima kojeg imenuje sudbeno vijeće, a 
kandidate predlaže Vrhovni sud.  SK: disciplinski panel vodi istragu, a imenuje ga sudbeno vijeće. SE: parlamentarni 
pravobranitelj i kancelar pravosuđa djeluju kao državni odvjetnici u slučaju teške zlouporabe. UK (EN i WL):  ovisno o prirodi 
predmeta i fazi disciplinskog postupka, različita tijela razmatraju pritužbe u različitim fazama disciplinskog postupka: ured  za 
pravosudne istrage razmatra pritužbu u prvom stupnju; suci koje bira pomoćnik ministra pravosuđa obično donos e odluku samo 
na temelju pisanih dokumenata, ali mogu intervjuirati stranke; disciplinski paneli, koje odabiru pomoćnik ministra pravosuđa i 
lord kancelar (ministar pravosuđa), obično razmatraju dokumente i osobno izvode dokaze; istražni suci, koje bira po moćnik 
ministra pravosuđa, obično intervjuiraju suca protiv kojeg je podnesena pritužba, a mogu intervjuirati i druge stranke. Treba  
napomenuti da svaka pritužba ne prolazi kroz sve faze postupka. UK (NI):  pomoćnik ministra pravosuđa za Sjevernu Irsku.  
– Zaštitne mjere u pogledu predlaganja sudaca članova sudbenih vijeća – 
Sudbena su vijeća ključna tijela u osiguravanju neovisnosti pravosudnih sustava. Države članice 
same odlučuju o organizaciji svojih pravosudnih sustava, među ostalim i o osnivanju sudbeno g 
vijeća. U uvriježenim se europskim standardima, posebno Preporuci CM/Rec(2010)12, 
preporučuje: „Najmanje  polovica članova takvih vijeća trebali bi biti suci koje su izabrali njihove 
kolege iz svih razina sudstva s poštivanjem pluralizma unutar sudbenog sustava. ” (126). Na slici u 
nastavku prikazana je uključenost sudstva u imenovanje sudaca članova sudbenih vijeća.  
Slika 54: Imenovanje sudaca članova sudbenih vijeća: uključenost sudstva  (*) (127) 
                                                           
126  Preporuka CM/Rec(2010)12, točka 27.; vidjeti pod C točka ii. Akcijskog plana Vijeća Europe za 2016.; 
Mišljenje br. 10 (2007.) Savjetoda vnog vijeća europskih sudaca upućeno Odboru ministara Vijeća Europe, o 
sudbenom vijeću na usluzi društvu, točka 27.; i ENCJ, Izvješća o sudbenim vijećima za 2010. –2011., točka 
2.3. 
127  Podaci prikupljeni s pomoću ažuriranog upitnika koji je sastavila Komisi ja u suradnji s ENCJ -om. 
IE FIBE BG CZ DE EE FR LU NL AT UK
(SC)UK
(NI)DK HR ITMT RO SK SE ES LT PT SI EL CY LV HU UK
(EN I
WL)PL
Istražitelja bira sudbeno vijeće Istražitelja biraju suci
Istražitelja bira ministarstvo pravosuđaISTRAGU VODI PREDSJEDNIK SUDAISTRAGU VODI SUDBENO 
VIJEĆE/DRUGO NEOVISNO 
TIJELONIJED
NO
 
55 
  
(*) Države članice prikazane su abecednim redom svojih zemljopisnih imena na izvornom jeziku. Na slici se nalaze 
nacionalni okviri na snazi u prosincu 2017. DK: suce članove vijeća izabiru suci. Sve članove formalno imenuje 
ministar pravosuđa. EL: suci čla novi biraju se ždrijebom. ES: suce članove imenuje parlament – vijeće priopćuje 
parlamentu popis kandidata koje su podržali udruga sudaca ili 25 sudaca. NL: suce članove izabiru pravosudna 
tijela, a imenuju se na prijedlog sudbenog vijeća, među ostalim na temelju savjeta odbora za odabir (koji se 
uglavnom sastoji od sudaca i sudskog osoblja). Svi se članovi sudskog vijeća službeno imenuju kraljevskim dekretom 
– upravnim aktom koji ne ostavlja diskrecijski prostor izvršnoj vlasti. PL: kandidate za suce člano ve predlaže 
skupina od barem 2000 građana ili 25 sudaca. Među tim kandidatima klubovi zastupnika izabiru do devet kandidata, 
koje odbor donjeg doma parlamenta (Sejm) uzima u obzir pri sastavljanju konačnog popisa od 15 kandidata, koje 
imenuje Sejm. RO: kampanju i izbor sudaca članova organizira Više sudbeno vijeće. Nakon što je potvrđen konačan 
popis izabranih sudaca članova, Senat ga u cijelosti potvrđuje. Senat može odbiti potvrditi popis samo ako je u 
postupku izbora članova vijeća došlo do povrede prava  i samo ako je povreda utjecala na rezultat izbora. Kad je 
riječ o izboru kandidata, Senat ne raspolaže diskrecijskom ovlašću. UK: suce članove izabiru suci.  
– Zaštitne mjere u vezi s funkcioniranjem nacionalnih državnih odvjetništava u EU -u – 
Državno odvjetništvo ima važnu ulogu u kaznenopravnom sustavu, kao i u suradnji u kaznenim 
stvarima. Pravilno funkcioniranje državnog odvjetništva važno je za borbu protiv pranja novca i 
korupcije. Prema sudskoj praksi Suda Europske unije, u kontekstu Okvirne odlu ke o Europskom 
uhidbenom nalogu (128), ured državnog odvjetnika može se smatrati nadležnim pravosudnim 
tijelom države članice koje je odgovorno za provedbu kaznenog prava ako ga je moguće 
razlikovati od izvršne vlasti, u skladu s načelom diobe ovlasti koje j e značajka vladavine prava 
(129). 
Državna su odvjetništva diljem EU -a organizirana na različite načine i ne postoji jedinstveni 
model za sve države članice. Međutim, pretežno se osniva neovisniji ured državnog odvjetnika, a 
ne ured koji je podređen ili povez an s izvršnom vlasti (130). Ovlasti upravljanja državnim 
odvjetništvima i ovlasti imenovanja i razrješenja državnih odvjetnika mogu utjecati na razinu 
neovisnosti državnog odvjetništva. Bez obzira na model nacionalnog pravosudnog sustava ili 
pravnu tradiciju  na kojoj se temelji, europskim se standardima zahtijeva da države članice 
poduzmu djelotvorne mjere kako bi državnim odvjetnicima zajamčile da mogu izvršavati svoje 
profesionalne dužnosti i ispunjavati svoje obveze pod odgovarajućim pravnim i organizacijs kim 
uvjetima (131) i bez nepotrebnog upletanja (132). Posebno, ako vlada daje općenite naputke, npr. o 
                                                           
128  SL L  190, 18.7. 2002., str.  1. 
129  Sud Europske unije, presuda od 10. studenog 2016., Openbaar Ministerie v Ruslanas Kovalkovas, predmet C -
477/16 PPU, točke 34. i 36., ECLI:EU:C:2016:861; presuda od 10. studenog 2016.; Openbaar M inisterie v 
Halil Ibrahim Özçelik , C-453/16 PPU, ECLI:EU:C:2016:860, točke 32. i 34. Vidjeti i Mišljenje br. 13(2018.) 
Neovisnost, odgovornost i etika državnih odvjetnika, donijelo Savjetodavno vijeće europskih državnih 
odvjetnika (CCPE), preporuka xii.  
130  CDL -AD(2010)040 -e Izvješće o europskim standardima u pogledu neovisnosti pravosudnog sustava: Dio II. – 
Državno odvjetništvo – izvješće doneseno na 85. plenarnom zasjedanju Venecijanske komisije (Venecija, 17. 
i 18. prosinca 2010.), točka  26. 
131  Preporuka  Rec(2000)19 o ulozi državnog odvjetništva u kaznenopravnom sustavu, koju je 6.  listopada 2000. 
donio Odbor ministara Vijeća Europe (Preporuka iz 2000.), točka  4. 

 
56 
 kaznenoj politici, takvi naputci moraju biti u pisanom obliku i objavljeni na odgovarajući način 
(133). Ako vlada ima ovlast izdavati upute u pogledu kaznenog progona u određenom predmetu, 
takvi naputci moraju uključivati odgovarajuća jamstva (134). Prema preporuci Odbora ministara 
Vijeća Europe iz 2000., trebalo bi zabraniti davanje uputa o nepokretanju postupka (135). Ako 
državni odvjetnik odluči da neće pokrenuti  kazneni progon, zainteresirane bi strane (uključujući 
žrtve) trebale moći osporiti tu odluku (136). 
Na slici 55. prikazan je pregled raspodjele glavnih upravljačkih ovlasti nad državnim 
odvjetništvima među različitim tijelima. Na slici je vidljivo koje tije lo ima navedene upravljačke 
ovlasti – glavni državni odvjetnik; sudbeno vijeće/vijeće državnih odvjetnika; ministar 
pravosuđa/vlada/predsjednik; ili parlament:  
1. izdavanje općih smjernica o politici kaznenog progona;  
2. davanje naputaka o kaznenom progonu  u pojedinačnim predmetima;  
3. ocjenjivanje državnih odvjetnika;  
4. unaprjeđivanje državnog odvjetnika;  
5. oduzimanje predmeta dodijeljenog državnom odvjetniku (transfer predmeta);  
6. odlučivanje o disciplinskoj mjeri protiv državnog odvjetnika;  
7. transfer državnog odvjetnika bez njegove privole.  
Osim tih odabranih glavnih upravljačkih ovlasti, ista ili druga tijela mogu imati dodatne ovlasti 
nad državnim odvjetništvima (npr. ovlast rješavanja sukoba nadležnosti među državnim 
odvjetništvima razl ičitih država članica; ovlast pribavljanja podataka i informacija iz državnih 
odvjetništava nižeg ranga).  Treba napomenuti da druga tijela mogu imati ulogu u navedenim 
upravljačkim ovlastima (npr. disciplinski sud može odlučivati o određenim disciplinskim 
mjerama).  
Na slici 55. prikazan je tek činjenični pregled određenih aspekata organizacije državnih 
odvjetništava te se ne procjenjuje njihovo djelotvorno funkcioniranje, za što je potrebno izraditi 
kvalitativnu procjenu kojom se uzimaju u obzir posebne ok olnosti u svakoj državi članici.   
Postotak predstavlja raspodjelu sedam navedenih upravljačkih ovlasti među četiri moguća tijela. 
Raspodjela nije ponderirana.  
Slika 55: Raspodjela glavnih upravljačkih ovlasti nad državnim odvjetništvima (*) (izvor: 
Europska komisija i Stručna skupina za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma)  
                                                                                                                                                                                            
132  Preporuka iz 2000., točke  11. i 13. Vidjeti i Mišljenje br. 13(2018.) Neovisnost, odgovorn ost i etika državnih 
odvjetnika, donijelo Savjetodavno vijeće europskih državnih odvjetnika (CCPE), preporuke i. i iii.  
133  Preporuka iz 2000., točka  13. podtočka (c).  
134  Preporuka iz 2000., točka  13. podtočka (d).  
135  Preporuka iz 2000., točka  13. podtočka (f). Vidjeti i Mišljenje br. 13(2018.) Neovisnost, odgovornost i etika 
državnih odvjetnika, donijelo Savjetodavno vijeće europskih državnih odvjetnika (CCPE), preporuka iv.  
136  Preporuka iz 2000., točka  34. 
 
57 
  
(*) Države članice prikazane su abecednim redom svojih zemljopisnih imena na izvor nom jeziku. Glavne upravljačke ovlasti 
glavnog državnog odvjetnika opisane su na slici 56. BE: Sudbeno vijeće: ovlast odlučivanja o napredovanju državnih odvjetnika. 
Ministar pravosuđa: ovlast izdavanja općih smjernica u vezi s politikom državnog odvjetniš tva prema savjetu odbora državnih 
odvjetnika te izdavanja uputa u vezi s kaznenim progonom u pojedinačnim predmetima (pravo pozitivne zabrane kaznenog 
progona predviđeno je člankom 364. Zakona o kaznenom postupku i člankom  151. stavkom  1. Ustava).  BG: Sudbeno vijeće 
(vijeće tužitelja pri vrhovnom sudbenom vijeću) ima ovlasti odlučivati o disciplinskoj mjeri protiv državnog odvjetnika na te melju 
pojedinačne procjene te o unaprjeđenju državnih odvjetnika. Ministar pravosuđa može predložiti imenovanje, unaprj eđenje, 
premještanje na niže radno mjesto, premještaj i razrješenje sudaca, državnih odvjetnika i istražnih sudaca. CZ: Ministar 
pravosuđa: ovlast odlučivanja o napredovanju državnih odvjetnika; ovlast premještaja državnih odvjetnika bez njihove privole 
samo u slučaju organizacijskih promjena utemeljenih u zakonu. DK: Ministar pravosuđa: ima ovlasti odlučivati o disciplinskim 
mjerama protiv državnih odvjetnika te o njihovu unaprjeđenju. DE: Ministar pravosuđa: ima ovlast izdavati opće smjernice u vezi 
s pol itikom državnog odvjetništva i davati upute u vezi s kaznenim progonom u pojedinačnim predmetima. EE: disciplinski 
postupci pokreću se na zahtjev zainteresirane stranke ili ih ministar pravosuđa na vlastitu inicijativu pokreće protiv glavno g 
državnog odvje tnika ili drugih državnih odvjetnika.  EL: Vrhovno sudbeno vijeće: ima ovlasti unaprjeđivati i premještati državne 
odvjetnike na temelju predsjedničke odluke.  Ministar pravosuđa iznimno može izdavati opće informativne upute državnim 
odvjetnicima u vezi s p rimjenom pravnih instrumenata donesenih unutar Vijeća Europske unije koji se odnose na pravosudnu 
suradnju država članica u područjima prevencije i suzbijanja određenih vrsta kaznenih djela. ES: Fiskalno vijeće (vijeće 
državnih odvjetnika) ima ovlasti revi dirati odluke glavnog državnog odvjetnika u zakonski određenim predmetima. FR: Ministar 
pravosuđa: ovlast izdavanja općih smjernica o politici kaznenog progona; ovlast odlučivanja o disciplinskim mjerama protiv 
državnih odvjetnika prema mišljenju visokog s udbenog vijeća (Conseil Supérieur de la Magistrature) (članak 65. francuskog 
Ustava i članci 48, 58 -1 i 59 ustavnog naloga (statutory order). Ako ministar namjerava donijeti strožu odluku od one koju 
predlaže visoko sudbeno vijeće, ponovno se mora savjetov ati s vijećem (odjeljak 58. (1) ustavnog naloga). Predsjednik Republike 
izdaje nalog za unaprjeđenje državnih odvjetnika na temelju mišljenja sudbenog vijeća. Visoko sudbeno vijeće daje mišljenje o  
disciplinskim mjerama, premještanju državnih odvjetnika be z privole i unaprjeđenju državnih odvjetnika. HR: Vijeće državnih 
odvjetnika: ima ovlast odlučivati o disciplinskim mjerama i unaprjeđivati državne odvjetnike. IT: Sudbeno vijeće: ima ovlasti 
odlučivati o disciplinskoj mjeri protiv državnog odvjetnika, pre mještati državne odvjetnike bez njihove privole, odlučivati o 
ocjenjivanju pojedinačnih državnih odvjetnika te unaprjeđivati državne odvjetnike. CY: sudbeno vijeće razrješuje glavnog 
državnog odvjetnika. LV: Vijeće glavnog državnog odvjetnika: u skladu s člankom  29. stavkom  2. Zakona o državnom 
odvjetništvu, vijeće kao savjetodavna institucija revidira glavna pitanja povezana s organizacijom i radom ureda državnih 
odvjetnika i provodi druge funkcije predviđen e zakonom (npr. razvija i donosi statute kojima su regulirani odabir, pripravništvo i 
ispitivanje kvalifikacija kandidata za mjesto državnog odvjetnika te statuti za ocjenjivanje stručnih rezultata državnih odvj etnika). 
LT: parlament (Seimas) utvrđuje oper ativne prioritete državnog odvjetništva i provodi parlamentarni nadzor nad radnjama koje 
nisu postupovne. LU: ministar pravosuđa može državnom odvjetništvu naložiti pokretanje kaznenog progona u nekom predmetu 
(ali ne može naložiti suprotno). Međutim, već više od 20 godina nijedan ministar pravosuđa to nije naložio. Nije propisano da se 
ministar pravosuđa o tome treba savjetovati s državnim odvjetnikom ili tražiti mišljenje glavnog državnog odvjetnika. Veliki 
vojvoda, kao državni poglavar, nadležan je za od lučivanje o unaprjeđenju državnih odvjetnika, na temelju pozitivnog mišljenja 
pokrajinskog državnog odvjetnika ili glavnog državnog odvjetnika.  MT: policija ima isključivu nadležnost za pokretanje i 
provedbu kaznenih postupaka te ulogu državnog odvjetnika pred nižim sudovima; glavni državni odvjetnik ima ulogu tužitelja 
pred višim sudovima kada se zaključi iznošenje dokaza pred nižim sudovima. NL: Vijeće državnih odvjetnika: ima ovlast izdavati 
opće smjernice o politici kaznenog progona. Ministar pravosuđa:  ima ovlast izdavati opće smjernice u vezi s politikom državnog 
odvjetništva i odlučivati o određenim disciplinskim mjerama protiv državnih odvjetnika; može naložiti državnom odvjetništvu 
pokretanje ili nepokretanje kaznenog progona u nekom predmetu, no te k nakon što mu ured glavnog državnog odvjetnika (College 
van procureurs -generaal) o tome dostavi pisano obrazloženo mišljenje, a potrebno je i obavijestiti parlament. Dosad je međutim 
zabilježen tek jedan takav slučaj prije više od 20 godina. Predsjednik d ržavnog odvjetništva u okrugu u kojem državni odvjetnik 
radi ima ovlasti odlučivati o disciplinskim mjerama te ocjenjivanju državnih odvjetnika. AT: Ministar pravosuđa: ima ovlasti 
izdavati opće smjernice u vezi s politikom državnog odvjetništva i davati u pute u vezi s postupanjem u pojedinačnim predmetima 
uz odobrenje neovisnog tijela (Weisungsrat) pri uredu glavnog državnog odvjetnika. Ovlasti glavnog državnog odvjetnika ne 
obuhvaćaju izravno upravljanje državnim odvjetništvom, kako je navedeno na grafiko nu. Druge upravljačke ovlasti prikazane na 
grafikonu ima ili viši državni odvjetnik ili neovisno tijelo (Personalkommission) s četiri člana koji moraju biti državni odv jetnici 
(vidjeti komentare ispod slike 56.) Kako bi državni odvjetnik bio unaprijeđen, m ora se prijaviti za višu poziciju i slijediti pravila 
koja se primjenjuju na njegovo imenovanje (mora ga predložiti neovisni odbor za osoblje, a imenuje ga predsjednik države koji  to 
0%50%100%
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Glavni državni odvjetnik Sudbeno vijeće/vijeće državnih odvjetnika
Ministar pravosuđa/vlada/predsjednik Parlament
NEMA PODATAKA
 
58 
 delegira ministru pravosuđa). Disciplinski sudovi imaju ovlasti odlučivat i o disciplinskoj mjeri protiv državnog odvjetnika, a 
moguća sankcija je i premještaj. PL: glavni državni odvjetnik ujedno je i ministar pravosuđa. PT: Sudbeno vijeće: ima ovlasti 
odlučivati o disciplinskoj mjeri protiv državnog odvjetnika, premještati drž avne odvjetnike bez njihove privole, odlučivati o 
ocjenjivanju pojedinačnih državnih odvjetnika te unaprjeđivati državne odvjetnike. Parlament može izdavati opće smjernice o 
politici kaznenog progona. RO: Sudbeno vijeće: ovlast odlučivanja o disciplinskim mjerama za državnog odvjetnika i 
unaprjeđenju (prema članku  40. stavku  2. točki (i) Zakona br.  317/2004), državnoodvjetnički odjel u okviru Višeg sudbenog vijeća 
izdaje odluku o unaprjeđenju državnih odvjetnika, ali najprije se provodi natječaj (članak  43. Zakona br.  303/2004). Ministar 
pravosuđa, u skladu s nedavno izmijenjenim člankom  69. Zakona br.  304/2004 o organizaciji pravosuđa, može zatražiti od 
glavnog državnog odvjetništva iz ureda državnih odvjetnika pri Visokom i kasacijskom sudu ili glavnog drž avnog odvjetnika pri 
Nacionalnoj upravi za suzbijanje korupcije, informacije o aktivnosti ureda državnih odvjetnika i izdati pisane smjernice o 
koracima koje treba poduzeti u prevenciji i kontroli zločina. Prema članku 40. stavku  2. točki (h) Zakona br.  317/2004 o Višem 
sudbenom vijeću, odjel državnih odvjetnika pri Vijeću nadležan je odlučivati o žalbama na konačnu odluku evaluacijskog odbora  
(ocjenu). Prema članku  39. stavku 3. Zakona br.  303/2004 o statutu za suce i državne odvjetnike, pojedinačnu evalua ciju državnih 
odvjetnika provode posebni odbori osnovani u skladu s odlukom Višeg sudbenog vijeća. SI: Vijeće državnih odvjetnika: ima 
ovlasti premještati državne odvjetnike bez njihove privole, odlučivati o ocjenjivanju pojedinačnih državnih odvjetnika te  ih 
unaprjeđivati. Štoviše, vijeće državnih odvjetnika nadležno je za imenovanje i razrješenje načelnika okružnih ureda državnih 
odvjetnika, ocjenu rada i unaprjeđenje, premještanje, upućivanje i sudjelovanje u postupku imenovanja državnih tužitelja, 
davan je mišljenja o politici kaznenog progona, ocjenu rada i učinkovitosti rada ureda državnih odvjetnika, zaštitu neovisnosti u 
radu okružnog državnog odvjetništva i rezultate u drugim pitanjima u skladu sa Zakonom o državnom odvjetništvu. SK: ovlasti 
vijeća d ržavnih odvjetnika ne uključuju izravno upravljanje državnim odvjetništvom, kako je navedeno na grafikonu. Ono ima 
druge ovlasti (odlučuje o prigovoru državnog odvjetnika na sadržaj ocjene, s čim se predsjednik državnog odvjetništva nije sl ožio, 
te izražav a mišljenje o privremenoj dodjeli državnog odvjetnika drugom uredu). SE: vlada može izdavati opće smjernice o politici 
kaznenog progona.  
Na slici 56. prikazani su podaci o glavnim upravljačkim ovlastima glavnog državnog odvjetnika 
nad državnim odvjetništv ima: 1. izdavanje općih smjernica u vezi s politikom kaznenog progona, 
2. izdavanje uputa u vezi s postupanjem u pojedinačnim predmetima, 3. ocjenjivanje državnog 
odvjetnika, 4. unaprjeđenje državnog odvjetnika, 5. oduzimanje predmeta dodijeljenog državnom  
odvjetniku, 6. odlučivanje o disciplinskoj mjeri protiv državnog odvjetnika te 7. premještanje 
državnih odvjetnika bez njihove privole. Osim tih ovlasti, glavni državni odvjetnik može imati 
dodatne ovlasti koje nisu vidljive na slici (137). 
  
                                                           
137  Primjerice, on može imati ulogu u tijelima odgo vornima za donošenje odluka o državnim odvjetnicima, pa 
čak i ako ih ne donosi izravno.  
 
59 
 Slika 56: Upravljačke ovlasti glavnog državnog odvjetnika  (*) (izvor: Europska komisija i 
Stručna skupina za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma)  
 
(*) Države članice prikazane su abecednim redom svojih zemljopisnih imena na izvornom jeziku. BE: kad je riječ o 
ovlasti davanja uputa u vezi s kaznenim progonom u pojedinačnim predmetima, državni odvjetnik ima pravo 
zabraniti pokretanje kaznenog progona, koje mu je dodijeljeno člankom  364. Zakona o kaznenom postupku.  U 
članku  150. stavku  2. i članku  138. stavku  2. Zakona o parničnom postupku državnom odvjetniku dodjeljuje se opće 
pravo izvršavanja ovlasti. CZ: samo ured glavnog državnog odvjetnika ima ovla sti izdavati upute višim uredima 
državnih odvjetnika u pogledu rada u pojedinačnim predmetima. EL: glavni državni odvjetnik pri Vrhovnom sudu 
ima pravo uputiti svim državnim odvjetnicima u zemlji neobvezujuće opće smjernice i preporuke u vezi s obavljanjem  
njihovih dužnosti. ES: glavni državni odvjetnik utvrđuje unutarnje naloge i upute primjerene službi i obavljanju 
odvjetničkih funkcija, a oni mogu biti općeniti ili povezani sa specifičnim pitanjima. Opće smjernice ključne su za 
održanje načela jedinstven og djelovanja te se u osnovi utvrđuju okružnicama, uputama i na savjetovanjima.  
Premještanje bez privole obavlja se samo ako je radno opterećenje visoko. IT: glavni državni odvjetnici pri 
Prizivnom sudu imaju ovlasti oduzimanja predmeta dodijeljenog okružn om državnom odvjetniku, ako on ne 
poduzima radnje u postupku; k tomu, imaju ovlasti pribavljanja podataka iz ureda državnih odvjetnika i njihova 
slanja glavnom državnom odvjetniku pri Kasacijskom sudu radi provjere ispravnosti i ujednačenosti rada državnih  
odvjetnika i usklađenosti s pravilima o pravičnom postupku. Glavni državni odvjetnik pri Kasacijskom sudu zakonom 
je zadužen za kontrolu nacionalnog ureda za borbu protiv mafije; osim toga zadužen je za rješavanje sukoba 
nadležnosti među okružnim uredima državnih odvjetnika. CY: glavni državni odvjetnik ima ovlasti odlučivati o 
disciplinskim mjerama za državne odvjetnike ako je riječ o manjim prekršajima. Ako je riječ o teškim disciplinskim 
prekršajima, glavni državni odvjetnik ne predlaže sankcije nego pr eporučuje komisiji za javne službe da pokrene 
disciplinske mjere. LT: glavni državni odvjetnik ne može izdati uputu o tome koju odluku treba donijeti; odlučuje o 
zaključcima odbora za odabir državnih odvjetnika ili glavnog državnog odvjetnika. LU: ministar  pravosuđa može 
državnom odvjetništvu naložiti pokretanje kaznenog progona u nekom predmetu (ali ne može naložiti suprotno). 
Državni odvjetnik ili glavni državni odvjetnik, ako dobije pozitivno mišljenje, predlaže unaprjeđenje, a državni 
poglavar ga potpis uje. AT: ovlasti glavnog državnog odvjetnika ne obuhvaćaju izravno upravljanje državnim 
odvjetništvom, kako je navedeno na grafikonu. Viši državni odvjetnici imaju sljedeće ovlasti: izdavanje općih 
smjernica o politici državnog odvjetništva u svojim okruzi ma, davanje uputa o kaznenom progonu u pojedinačnim 
slučajevima, premještaj državnih odvjetnika bez njihove privole zbog organizacijskih razloga (prekomjerno radno 
opterećenje ili dugotrajna bolovanja u jednom nadležnom tijelu – samo unutar okruga i tijeko m ograničenog 
razdoblja). Načelnik odgovarajućeg tijela državnog odvjetništva ima ovlasti izdavati upute u vezi s kaznenim 
progonom u pojedinačnim slučajevima te oduzeti pojedinačni predmet dodijeljen državnom odvjetniku (prebaciti 
predmet). Neovisno tijel o (Personalkommission) koje se sastoji od četiri člana, isključivo državnih odvjetnika, ima 
ovlasti ocjenjivanja državnog odvjetnika. PL: glavni državni odvjetnik ujedno je i ministar pravosuđa. RO: glavni 
državni odvjetnik ima ovlasti prebaciti pojedinačn i predmet iz jednog odjela državnog odvjetništva u drugi te 
izdavati opće smjernice (preporuke) u vezi s politikom kaznenog progona, kako bi se zajamčio jedinstven pristup 
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Premještanje bez privole
Odluka o disciplinskim mjerama
Oduzimanje pojedinačnog predmeta dodijeljenog državnom odvjetniku
Unaprjeđenje
Pojedinačno ocjenjivanje
Upute u pojedinačnim predmetima
Opće smjernice o politici kaznenog progona
NEMA PODATAKA
 
60 
 kaznenim istragama. SI: glavni državni odvjetnik i načelnik ureda državnih odvjetnik a imaju ovlasti izdavati opće 
smjernice o politici kaznenog progona te oduzeti pojedinačni predmet dodijeljen državnom odvjetniku.  
Na slici 57. prikazan je pregled nadležnih tijela (sudbeno vijeće/vijeće državnih odvjetnika/sud, 
ministarstvo pravosuđa, gla vni državni odvjetnik/državno odvjetništvo) koja se bave 
imenovanjem i razrješenjem državnih odvjetnika. Imenovanje i razrješenje glavnog državnog 
odvjetnika i drugih upravljačkih pozicija nije prikazano. Na slici su prikazani različiti modeli 
organizacije  državnog odvjetništva u državama članicama u čijem je središtu izvršna ili 
pravosudna vlast. Na slici je prikazana i uloga glavnog državnog odvjetnika i sudbenih 
vijeća/vijeća državnih odvjetnika kao važnih aktera u imenovanju i razrješenju državnih 
odvje tnika.  
Slika 57: Imenovanje i razrješenje nacionalnih tužitelja  (*) (izvor: Europska komisija i 
Stručna skupina za sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma)  
 
(*) BE: Prijedlog imenovanja: sudbeno vijeće. Odluka o imenovanju: državni poglavar na savjet ministra pravosuđa. Prijedlog 
za razrješenje: disciplinski sud. Odluka o razrješenju: državni poglavar na savjet ministra pravosuđa. BG: Odluka o imenovanju i 
razrješenj u: državnoodvjetnička komora pri sudbenom vijeću. CZ: Prijedlog imenovanja: glavni državni odvjetnik. Prijedlog za 
razrješenje: glavni državni odvjetnik i ministar pravosuđa. Odluka o razrješenju: sud. DK: Prijedlog imenovanja: glavni državni 
odvjetnik pre dlaže konačne kandidate za mjesto odvjetnika vježbenika (tijekom približno tri godine), a imenuje ih Ministarstvo 
pravosuđa. Ako odvjetnik vježbenik prođe ispit, a potom i obuku, postaje državni odvjetnik. EE: Prijedlog imenovanja: odbor za 
specijalizirane  državne odvjetnike, okružne državne odvjetnike i pomoćnike državnih odvjetnika; glavni državni odvjetnici za više 
državne odvjetnike. Odluka o imenovanju i razrješenju: glavni državni odvjetnik. IE: Prijedlog imenovanja: natječaj u skladu s 
licencom koju izdaje komisija za imenovanja u javnoj službi, a vlasnik licence obično je ured predsjednika državnog odvjetništva 
(ili služba za imenovanja u javnoj službi). Odluka o imenovanju: predsjednik državnog odvjetništva. Prijedlog za razrješenje:  
ured predsjedni ka državnog odvjetništva, u skladu s uvjetima i odredbama koje utvrđuje ministar financija, javnih troškova i 
reformi. Odluka o razrješenju: zamjenik predsjednika državnog odvjetništva (predsjednik državnog odvjetništva ako su državni 
odvjetnici iz ranga g lavnih službenika ili višeg). ES: Prijedlog imenovanja: državni odvjetnik daje prijedlog nakon izvješća 
Fiskalnog vijeća, odnosno Višeg fiskalnog vijeća odgovarajuće autonomne zajednice ako je riječ o poziciji unutar njezinog 
teritorija. Odluka o imenovanj u: vlada. Prijedlog za razrješenje: glavni državni odvjetnik. Odluka o razrješenju: ministar 
pravosuđa, nakon odgovarajućeg izvješća Fiskalnog vijeća. EL: Prijedlog imenovanja: ministarstvo pravosuđa svake godine 
donosi odluku o pristupnim ispitima za naci onalnu školu za suce koje polažu kandidati državni odvjetnici. Postupak odabira 
provodi odbor od pet članova, a trenutačno obuhvaća pismene i usmene vježbe. Nakon što odabrani kandidati upišu nacionalnu 
školu za suce, pohađaju 16 -mjesečni tečaj s teoretski m i praktičnim elementima. Nakon toga pristupaju ispitu. Ovisno o 
rezultatima ispita i mjestu na završnoj ljestvici, bit će imenovani u nadležni sud. Odluka o imenovanju: Kandidati se imenuju  kao 
državni odvjetnici odlukom predsjednika države. Prijedlog za  razrješenje: ministar pravosuđa. Odluka o razrješenju: donose ju 
disciplinska vijeća, čiji su članovi profesionalni suci, prema članku  91. stavku  2. Ustava. FR: Prijedlog imenovanja: ministar 
pravosuđa prema neobvezujućem savjetu sudbenog vijeća. Odluka o  imenovanju: Predsjednik Republike. Prijedlog za 
razrješenje: ministar pravosuđa prema neobvezujućem savjetu sudbenog vijeća. Odluka o razrješenju: Predsjednik Republike. IT: 
Odluka o imenovanju: nakon prijedloga Vijeća, ministar pravosuđa izdaje odluku o obveznom imenovanju predloženog 
kandidata. CY: Prijedlog za imenovanje i razrješenje: glavni državni odvjetnik. Odluka o imenovanju i razrješenju: komisija za 
javne službe uz mišljenje glavnog državnog odvjetnika. LT: Prijedlog imenovanja: komisija za odabir državnih odvjetnika (čine ju BEBGCZDKEEIEESELFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEDEUK
Prosecutor General/prosecution service
Sudbeno vijeće/vijeće državnih odvjetnika/sud/drugo neovisno tijelo
Minister of justice
Glavni državni odvjetnik/viši državni odvjetnik/tijelo unutar odvjetništvaIMENOVANJE   
PREDLAGANJE  
KANDIDATA  RAZRJEŠ ENJE 
PREDLAGANJE  
RAZRJEŠENJ A N
E
M
A
 P
O
D
A
T
A
K
A
 
 
61 
 dva državna odvjetnika koje nominira glavni državni odvjetnik i po jedan član kojeg nominiraju predsjednik Republike, 
predsjednik parlamenta i premijer). Odluka o imenovanju: glavni drž avni odvjetnik. Prijedlog za razrješenje: odbor za etiku (isti 
članovi kao i u komisiji za odabir državnih odvjetnika). LU: Prijedlog imenovanja: ministar pravosuđa uz mišljenje glavnog 
državnog odvjetnika predlaže nominaciju Velikom vojvodi. Odluka o imen ovanju: državni poglavar. Prijedlog za razrješenje: 
Glavni državni odvjetnik. Odluka o razrješenju: Sud. HU: Prijedlog/odluka o imenovanju: viši državni odvjetnik. Prijedlog za 
razrješenje: viši državni odvjetnik. Odluka o razrješenju: Glavni državni odvje tnik. MT: policija ima isključivu nadležnost za 
pokretanje i provedbu kaznenih postupaka te ulogu državnog odvjetnika pred nižim sudovima; glavni državni odvjetnik ima ulogu  
tužitelja pred višim sudovima kada se zaključi iznošenje dokaza pred nižim sudovim a. NL: Prijedlog imenovanja: ministar 
pravosuđa. odluka o imenovanju kraljevski je dekret (tijelo za imenovanje obvezno je prema ustavnoj praksi u skladu s tim 
prijedlogom imenovati kandidata za mjesto državnog odvjetnika). Prijedlog za razrješenje: minist ar pravosuđa na savjet 
načelnika ureda državnih odvjetnika. Odluka o razrješenju kraljevski je dekret. AT: Prijedlog imenovanja: neovisno tijelo 
(Personalkommission) koje se sastoji od četiri člana, isključivo državnih odvjetnika. Odluka o imenovanju: save zni predsjednik 
delegira odluku ministru pravosuđa. Prijedlog i odluka o razrješenju: disciplinski sud. PL: Prijedlog/odluka o imenovanju: 
državni odvjetnik – ujedno ministar pravosuđa – nakon prijedloga glavnog državnog odvjetnika. Nadležni odbor u uredu 
državnog odvjetnika daje mišljenje o kandidatu. Prijedlog za razrješenje: nacionalni tužitelj. Odluka o razrješenju: discipli nski 
sud; u ograničenom broju slučajeva glavni državni odvjetnik može razriješiti državnog odvjetnika na zahtjev nacionalnog 
tužite lja. Državni odvjetnici u uredu glavnog državnog odvjetnika ili nadležnog regionalnog državnog odvjetnika daju mišljenje o 
razrješenju državnog odvjetnika. RO: Prijedlog imenovanja: vrhovno sudsko vijeće. Odluka o imenovanju: donosi ju predsjednik 
(tijelo za imenovanje zakon obvezuje da u skladu s tim prijedlogom imenuje kandidata za mjesto državnog odvjetnika). SI: 
Prijedlog imenovanja: ministar pravosuđa prema mišljenju vijeća za državno odvjetništvo. Odluka o imenovanju: vijeće za 
državno odvjetništvo (t ijelo za imenovanje zakon obvezuje da u skladu s tim prijedlogom imenuje kandidata za mjesto državnog 
odvjetnika). Prijedlog za razrješenje: vijeće za državno odvjetništvo. Odluka o razrješenju: vlada na prijedlog ministra 
pravosuđa. SK: Prijedlog imenovan ja: predsjednik odbora za odabir pri uredu glavnog državnog odvjetnika. Imenovanje i 
razrješavanje: glavni državni odvjetnik. FI: Imenovanje i razrješavanje: glavni državni odvjetnik. SE: Prijedlog/odluka o 
imenovanju: direktor ljudskih resursa pri švedsko m nadležnom tužiteljstvu u skladu s mišljenjem glavnog državnog odvjetnika. 
Prijedlog za razrješenje: direktor ljudskih resursa pri švedskom nadležnom tužiteljstvu. Odluka o razrješenju: sud u skladu s  
mišljenjem glavnog državnog odvjetnika.  
 
3.3.3.  Sažeta k o neovisnosti sudstva  
Neovisnost sudstva temeljna je sastavnica djelotvornog pravosudnog sustava. Ključna je za 
poštovanje vladavine prava, pravičnost sudskih postupaka te za povjerenje građana i poduzeća u 
pravni sustav. Zbog toga bi u svakoj reformi pravosuđa trebalo poštovat i vladavinu prava i 
pridržavati se europskih standarda o neovisnosti sudstva. U ovom Pregledu prikazana su kretanja u 
percepciji neovisnosti u široj javnosti i među poduzećima. U ovom izdanju prikazani su i neki 
odabrani pokazatelji u vezi s pravnim zaštit nim mjerama u pogledu tijela uključenih u disciplinske 
postupke protiv sudaca te upravljanja državnim odvjetništvima. Iz samih strukturnih pokazatelja 
nije moguće izvući zaključke o neovisnosti pravosuđa u državama članicama, no oni predstavljaju 
moguće sa stavnice na temelju kojih je moguće pokrenuti takvu analizu.  
 U Pregledu stanja za 2019. prikazuju se promjene u percepciji neovisnosti sudstva iz anketa 
provedenih među građanima (Eurobarometar) i trgovačkim društvima (Eurobarometar i 
Svjetski gospodarski  forum):  
 U svim su anketama vidljivi slični rezultati, a posebno u pogledu sastava dviju skupina 
država članica s najvišom i najnižom percepcijom neovisnosti sudstva.  
 U anketi Svjetskog gospodarskog foruma (slika 51.), koja je predstavljena po šesti put, 
pokazuje se da se percepcija poduzeća o neovisnosti sudstva poboljšala ili ostala stabilna 
u oko tri petine država članica, u usporedbi s 2010. Među državama članicama koje se 
suočavaju s posebnim izazovima (138) percepcija neovisnosti poboljšala se ili ostal a 
stabilna u gotovo tri petine tih država tijekom osmogodišnjeg razdoblja. No u odnosu na 
percepciju neovisnosti među poduzećima u razdoblju 2016. –2017., u gotovo tri petine 
svih država članica došlo je do smanjenja.   
 U anketi Svjetskog gospodarskog forum a (slika 47.), koja je predstavljena po četvrti put, 
vidljivo je da se percepcija neovisnosti sudstva poboljšala u oko dvije trećine država 
članica, u usporedbi s 2016. Percepcija neovisnosti u široj javnosti poboljšala se u više 
od dvije trećine država čl anica koje se suočavaju s posebnim izazovima tijekom 
četverogodišnjeg razdoblja. No u usporedbi s proteklom godinom, percepcija neovisnosti 
                                                           
138  Vidjeti bilješku 70. 
 
62 
 u široj javnosti smanjena je u oko tri petine svih država članica (u više od dvije trećine 
država članica koje se su očavaju s posebnim izazovima te otprilike u polovini drugih 
država članica).  
 Prema anketi Eurobarometra među poduzećima (slika 49.), koja je predstavljena po 
četvrti put, vidljivo je da se percepcija neovisnosti poboljšala u otprilike dvije trećine 
država  članica u usporedbi s 2016., ali i u usporedbi s proteklom godinom (u drugom 
slučaju u više od dvije trećine država članica koje se suočavaju s posebnim izazovima te 
u oko tri petine drugih država članica).  
 Među razlozima zbog kojih se smatra da nedostaje  neovisnosti sudova i sudaca najviše se 
navodi upletanje vlada i političara, a potom pritisak motiviran gospodarskim ili drugim 
posebnim interesima. Oba su razloga i dalje naglašena u nekoliko država članica u 
kojima se smatra da je neovisnost sudstva vrlo  niska (slike 48. i 50.).  
 Među razlozima dobre percepcije neovisnosti sudova i sudaca gotovo četiri petine 
trgovačkih društava i građana (40  % odnosno 44  % svih ispitanika) navelo je jamstva 
koja proizlaze iz statusa i položaja sudaca.  
 U Pregledu stanja u području pravosuđa u EU -u za 2019. prikazan je pregled disciplinskih 
tijela koja provode postupke u vezi sa sucima te nadležnost pravosuđa, izvršne vlasti i 
parlamenta u odabiru sudaca članova sudbenih vijeća, kao i neki upravljački i organizacijski 
aspekt i državnih odvjetništava:  
 Na slici 52. prikazan je pregled nadležnih tijela zaduženih za disciplinske postupke protiv 
sudaca . U većini država članica, tijelo koje odlučuje o disciplinskim sankcijama neovisno 
je tijelo, primjerice sud (Vrhovni sud, upravni sud ili predsjednik suda) ili sudbeno vijeće, 
a u nekim državama članicama poseban sud čiji se članovi posebno biraju ili imenuju 
(sudbeno vijeće, suci ili, u jednoj državi članici, ministar pravosuđa) kako bi sudjelovali u 
disciplinskim postupcima.  
 Na sli ci 53. prikazan je pregled istražitelja zaduženih za  disciplinske postupke protiv 
sudaca . U većini država članica istražitelj je predsjednik suda ili sudbeno vijeće. U nekim 
državama članicama istražitelja biraju suci ili sudbeno vijeće, a u jednoj državi članici bira 
ga ministar pravosuđa.  
 Na slici 54. prikazana je uključenost sudstva u imenovanje sudaca članova sudbenih 
vijeća . Države članice same odlučuju o organizaciji svojih pravosudnih sustava, među 
ostalim i o osnivanju sudbenog vijeća. Međutim, ako je država članica osnovala sudbeno 
vijeće, njegova neovisnost mora biti zajamčena u skladu s europskim standardima. U 
gotovo svim državama članicama suce članove sudbenih vijeća predlažu i izabiru suci.  
 Na slici 55. prikazan je pregled raspodjele glavnih u pravljačkih ovlasti nad državnim 
odvjetništvima  među različitim tijelima. Na slici 56. prikazani su podaci o glavnim 
upravljačkim ovlastima glavnog državnog odvjetnika nad državnim odvjetništvima: Iz tih 
je slika vidljivo da su u određenim državama članica ma glavne upravljačke ovlasti nad 
državnim odvjetništvima do određene razine koncentrirane u jednom tijelu. Na slici 57. 
prikazan je pregled nadležnih tijela uključenih u postupke imenovanja i razrješenja 
državnih odvjetnika . Među državama članicama postoj e znatne razlike, no u većini je u 
postupak uključeno sudbeno vijeće/vijeće državnih odvjetnika ili državno odvjetništvo.  
 4. ZAKLJUČCI  
Iz sedmog izdanja Pregleda stanja u području pravosuđa u EU -u vidljivo je da je velik broj država 
članica nastavio raditi na daljnjem poboljšanju učinkovitosti nacionalnih pravosudnih sustava. No 
i dalje je izazov osigurati puno povjerenje građana u pravosudne sustave onih država članica u 
kojima bi jamstva statusa i položaja sudaca mogla biti ugrožena, a time i njihov a neovisnost. 
Komisija je poduzela potrebne mjere i nastavlja pratiti situaciju u državama članicama. Komisija 
 
63 
 se obvezala osigurati poštovanje prava EU -a i europskih standarda o vladavini prava u provedbi 
bilo koje reforme pravosuđa.