U okviru programa Copernicus podaci se prikupljaju iz različitih izvora: satelita, in situ senzora i drugih misija. Svemirski podaci koje Sentineli (Copernicusovi sateliti) prenose na zemaljsku komponentu nadopunjavaju se nesvemirskim podacima s geografskom dimenzijom, uključujući podatke o promatranju iz kopnenih, morskih ili zračnih senzora te referentne i popratne podatke koji su licencirani ili dani na korištenje programu Copernicus iz različitih izvora (većinom izvora podataka država članica ili europskih i međunarodnih tijela kao što je EUMETNET ), odnosno takozvane in situ podatke. Evaluacijom je potvrđeno da je svemirska komponenta, delegirana ESA-i i EUMESAT-u, najnapredniji element programa u smislu raspoređenih satelita te količine i kvalitete prenesenih i obrađenih podataka za daljnju distribuciju. Svi se podaci prikupljeni putem satelita kontroliraju, kalibriraju na temelju in situ podataka i vrednuju prije objavljivanja, čime se osigurava ujednačena razina kvalitete. Mnogi korisnici smatraju taj aspekt ključnom vrijednošću programa Copernicus.

Zbog toga se u ovom evaluacijskom izvješću primjenjuje nov pristup koji slijedi vrijednosni lanac podataka programa Copernicus: od prikupljanja i obrade podataka do distribucije podataka i informacija pa sve do dinamike prihvaćenosti među korisnicima i na tržištu. Taj novi pristup odražava promjene koje donosi program Copernicus, koji je u samo nekoliko godina postao jedan od najvećih svjetskih pružatelja podataka o promatranju Zemlje i pokretač digitalnog gospodarstva u Europi. Od jednostavnog, ali jedinstvenog alata za promatranje Zemlje, program Copernicus pretvara se u dinamični geoprostorno obavještajni sustav.

Kako bi se podaci satelitâ Sentinel dopunili dodatnim podacima koji su relevantni za krajnje korisnike i nužni za generiranje proizvoda usluga, u okviru programa Copernicus upotrebljavaju se i takozvane dodatne misije, tj. nacionalne ili međunarodne svemirske misije koje su ključne za program. Primjerice, pristup nekim podacima u vrlo visokoj rezoluciji omogućen je u okviru dodatnih misija jer ga sami Sentineli ne mogu omogućiti. S povijesnog stajališta podaci iz dodatnih misija omogućili su pokretanje usluga programa Copernicus prije lansiranja prvog Sentinela u travnju 2014. Do danas je s pružateljima podataka dodatnih misija ugovoreno 10 licencija. Svi skupovi podataka dodatnih misija uključeni su u Skladište podataka (DWH). Najnovije statistike iz 2017. pokazuju da potražnja za podacima iz dodatnih misija ubrzano raste kako usluge postaju operativnije.

Copernicus je program koji je usmjeren prema korisniku, a temelji se na zahtjevima zajednica korisnika kojima su potrebni specifični podaci, informacije i proizvodi. To se odražava u upravljačkoj strukturi programa, uključujući „forum korisnika” u kojem su zastupljene sve zajednice korisnika koje imaju mogućnost podupirati i usmjeravati provedbu programa. Godinu i pol nakon posljednjeg ažuriranja Komisija trenutačno revidira rad DWH-a u pogledu zahtjeva za podatke u postupku prikupljanja, zadovoljstva korisnika i njegovih alata za praćenje. Ostvareno je i nekoliko ključnih koraka prije 2017. u pogledu koordinacije aktivnosti: revidirani su i ažurirani zahtjevi za in situ podatke programa Copernicus za svih šest usluga programa; izrađen je popis kritičnih praznina u in situ podacima, uključujući prijedloge aktivnosti za njihovo uklanjanje; potpisani su sporazumi o pristupu podacima s odabranim europskim mrežama; čvor za pristup referentnim podacima programa Copernicus (CORDA) postao je operativan; sa službama je dogovoren plan za uključivanje odabranih mreža na globalnoj razini; među uslugama je uspostavljen registar dionika, partnerstava i dogovora o pristupu podacima. Sporazumom s međunarodnim mrežama partnera kao što je EUMETNET uspostavljeno je jedinstveno sučelje koje omogućava pristup više desetaka partnera te je to prepoznato kao najbolja praksa u pogledu učinkovitosti.

Pozitivni su i nalazi s aspekta proračuna: prema povratnim informacijama industrijskih partnera svemirske operacije programa Copernicus ne izazivaju pretjerane troškove, a postupak nabave vrlo je učinkovit. Potrošnja u svemirskoj komponenti (na koju otpada najveći dio proračuna dodijeljenog programu) u skladu je s predviđenim proračunom za razdoblje 2014. – 2016. S obzirom na složenost programa i s njim povezane troškove koje jedna država članica teško može sama snositi, dodana vrijednost EU-a za taj je program vrlo visoka: sa svojim mogućnostima, proizvodnjom podataka i sustavom koordinacije program Copernicus više je od samog zbroja doprinosa svake države članice programu – to je istinski europski kapacitet na usluzi građanima, industriji i društvu u cjelini.

·Aktivnost prikupljanja podataka učinkovita je: visokokvalitetni sateliti uspješno su i na vrijeme raspoređeni uz predviđene troškove i sada isporučuju snimke visoke kvalitete. Takav je učinak jasan pokazatelj konkurentne europske svemirske industrije koja ispunjava očekivanja.

Obrada informacija i podataka

U okviru šest usluga programa Copernicus, koje se nalaze u jezgri onoga što se definira kao sustav geoprostornog obavještavanja programa Copernicus, pružaju se pravodobne i pouzdane informacije sve većoj zajednici korisnika u Europi i svijetu. Za tu aktivnost generiranja znanja prikupljeni se podaci obrađuju i pretvaraju u odgovarajuće proizvode koji su dostupni krajnjim korisnicima i koji se distribuiraju putem usluga. Na temelju svemirskih i in situ opažanja i podataka usluge programa Copernicus pravodobno generiraju pouzdane geoinformacijske proizvode prema definiranim i dogovorenim postupcima, što u nekim slučajevima zahtijeva znatne napore pri asimilaciji podataka i modeliranju. Svakom od šest usluga odgovara se na specifične teme povezane s okolišem ili sigurnosti koje su prepoznate kao ključne za europsko društvo. Usluge su delegirane nadležnim operaterima usluga (ili tijelima kojima su povjerene zadaće) koji upravljaju uslugama u ime Komisije.

Pri pokretanju programa Copernicus bile su operativne dvije od šest osnovnih usluga, i to: praćenje stanja kopna (CLMS) i upravljanje izvanrednim situacijama (EMS) , zahvaljujući podacima dodatnih misija pribavljenima u okviru programa GMES GIO . Usluge praćenja stanja atmosfere (CAMS) i praćenja morskog okoliša (CMEMS) bile su u predoperativnoj fazi dok su usluge praćenja klimatskih promjena (C3S) i sigurnosti bile još u fazi izrade ili razvoja. Tri godine kasnije sve su usluge operativne, osim specifičnih skupina proizvoda u području sigurnosti i praćenja klimatskih promjena koje su još u predoperativnoj fazi. S druge strane, svi sporazumi o delegiranju s tijelima kojima su povjerene zadaće potpisani su prema planiranom rasporedu.

Neki proizvodi koji se pružaju u okviru usluga iznimno su važni za javni sektor i lokalna tijela: neki su od korisnika usluge praćenja stanja kopna urbanisti, gradske uprave i tijela nadležna za promet. Proizvode dobivene promatranjem Zemlje kupuje sve veći broj privatnih subjekata u području urbanog razvoja i praćenja gradova, kao što su energetske i komunalne tvrtke, tvrtke za poslovanje nekretninama, trgovački lanci i dobavljači građevinskog materijala. Podrazumijeva se da tipologija korisnika ovisi o usluzi: primjerice, korisnici usluge upravljanja kriznim situacijama isključivo su tijela i organizacije na regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini koja djeluju u području upravljanja kriznim situacijama.

Popis političkih prioriteta EU-a i Komisije koji se podupiru uslugama i proizvodima programa Copernicus dugačak je, a uključuje klimatske promjene, migracije, politiku zaštite okoliša, poljoprivredu i sigurnost hrane, pomorski nadzor, sigurnost, promet i energiju, pametni urbani razvoj te upravljanje katastrofama i njihovo smanjenje.

Na temelju kriterija dostupnosti usluga, njihove pravodobnosti i raznolikosti ponude proizvoda korisnici smatraju da je pružanje usluga uspješno. Iako je još u predoperativnoj fazi, čak i usluga praćenja klimatskih promjena ostvaruje dobre rezultate ako se uzme u obzir da se broj korisnika očito privučenih vrlo inovativnim prvim rezultatima udvostručio od 2015. do 2016. Prvo Izvješće o stanju oceana jedan je od primjera izvrsnih rezultata komponente usluga, a temelji se na proizvodima usluge praćenja morskog okoliša programa Copernicus, koji su vrijedan alat za aktivnosti uprava, agencija, konvencija i međunarodnih organizacija koje se bave okolišem.

Osobito se povećala važnost sigurnosne usluge s obzirom na informacije koje se u okviru usluge pružaju kao odgovor na sigurnosne izazove u Europi, osobito za nadzor granica i pomorski nadzor. Njezini podaci i proizvodi u potpunosti su integrirani i njima se podržavaju dodijeljene zadaće agencija u području zaštite granica i pomorske sigurnosti, a podupiru se i ZVSP/ZSOP EU-a.

Utvrđeno je da je uravnoteženo definiranje novih proizvoda u okviru portfelja proizvoda programa Copernicus izazov, no Komisija ga je u dogovoru s dionicima riješila uspostavom posebnog postupka za definiranje novih proizvoda i postupka prikupljanja informacija o potrebama korisnika. Tim je postupkom programu Copernicus omogućeno dinamično odgovaranje na okruženje koje se ubrzano mijenja.

·Program Copernicus nije samo najveći jedinstveni program za promatranje Zemlje u svijetu, već je uključivanjem znanja generiranih uslugama programa u svoju arhitekturu postao referentna točka znanstvenih i operativnih znanja povezanih s promatranjem Zemlje te ujedno i pravi europski primjer uspjeha. ·Program Copernicus uspio se dinamički prilagoditi brzorastućim izazovima i europskom političkom okruženju odgovaranjem na sve veće potrebe korisnika pravodobnim i pouzdanim proizvodima koji se temelje na geografskim informacijama. Primjerice, s pomoću usluge praćenja klimatskih promjena bori se protiv glavnog ekološkog izazova s kojim je suočena Europa, ali i svijet u cjelini.

Pristup podacima i njihova distribucija

Pristup svemirskim i in situ podacima te informacijama i proizvodima usluga mora se omogućiti na učinkovit način. Jedna od manjkavosti utvrđenih tijekom savjetovanja s dionicima u pogledu distribucije podataka u okviru programa jest rascjepkanost ponude proizvoda i mehanizma za širenje podataka (putem tijela kojima su povjerene zadaće, internetskih portala EU-a i ESA-e), što je možda stvorilo pomutnju kod nekih korisnika i smatralo se udvostručavanjem napora. Stoga je predloženo da se nastavi raditi na olakšavanju pristupa podacima, posvećujući posebnu pažnju zemaljskim komponentama suradnje i distribuciji podataka na nacionalnoj razini. Prijenosi podataka od točaka preuzimanja programa Copernicus do korisnika relativno su spori, što utječe na mogućnosti njihove opsežnije primjene. Kao jedan od problema za krajnje korisnike utvrđena je i čitljivost metapodataka, obično kada su za pohranu podataka potrebna superračunala. Korisnici su očekivali da su uz podatke dostupni instrumenti za internetsku obradu kako bi izbjegli preuzimanje velikih količina podataka. Komisija je poduzela mjere kako bi odgovorila na te zahtjeve korisnika. Unapređuju se tradicionalni distribucijski putovi za pristup podacima i informacijama programa Copernicus i pokreću se inovativne usluge pristupa podacima i informacijama (DIAS) kao dio sporazuma s ESA-om i EUMETSAT-om kako bi podaci bili dostupniji korisnicima. Puštanje u rad prvih usluga DIAS očekuje se početkom 2018. Osim pristupa platformama usluga programa Copernicus kojima upravljaju različita delegirana tijela, glavni kanal za pristup satelitskim podacima danas se sastoji od četiri ESA-ina čvorišta: