Prema Komisijinoj prognozi očekuje se da će u Danskoj deficit opće države 2021. iznositi 2,1 % BDP-a. Međutim, Danska prema svojem Programu konvergencije za 2021. planira u 2021. deficit opće države od 3,3 % BDP-a, što je iznad, ali blizu 3 % BDP-a.

Na temelju Komisijine prognoze očekuje se da će deficit koji premašuje referentnu vrijednost iz Ugovora biti privremen u slučaju Bugarske, Danske, Njemačke, Irske, Cipra, Latvije, Luksemburga, Nizozemske, Austrije, Poljske, Finske i Švedske, a da će 2022. deficit opće države pasti ispod 3 % BDP-a (u slučaju Luksemburga već 2021.). Te su projekcije izrađene u kontekstu iznimne neizvjesnosti.

Ukratko, analiza upućuje na to da Bugarska, Danska i Švedska ispunjavaju kriterij deficita kako je definiran u Ugovoru i Uredbi (EZ) br. 1467/97, dok ga 23 države članice ne ispunjavaju prije uzimanja u obzir relevantnih čimbenika gdje je to primjereno: Belgija, Češka, Njemačka, Estonija, Irska, Grčka, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Italija, Cipar, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Austrija, Poljska, Portugal, Slovenija, Slovačka i Finska.

Tablica 2.: Saldo opće države

Postotak BDP-a 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. Belgija –0,7 –0,8 –1,9 –9,4 –7,6 –4,9 Bugarska 1,2 2,0 2,1 –3,4 –3,2 –1,9 Češka 1,5 0,9 0,3 –6,2 –8,5 –5,4 Danska 1,8 0,7 3,8 –1,1 –2,1 –1,4 Njemačka 1,4 1,8 1,5 –4,2 –7,5 –2,5 Estonija –0,7 –0,6 0,1 –4,9 –5,6 –3,3 Irska –0,3 0,1 0,5 –5,0 –5,0 –2,9 Grčka 0,6 0,9 1,1 –9,7 –10,0 –3,2 Španjolska –3,0 –2,5 –2,9 –11,0 –7,6 –5,2 Francuska –3,0 –2,3 –3,1 –9,2 –8,5 –4,7 Hrvatska 0,8 0,2 0,3 –7,4 –4,6 –3,2 Italija –2,4 –2,2 –1,6 –9,5 –11,7 –5,8 Cipar 1,9 –3,5 1,5 –5,7 –5,1 –2,0 Latvija –0,8 –0,8 –0,6 –4,5 –7,3 –2,0 Litva 0,5 0,6 0,5 –7,4 –8,2 –6,0 Luksemburg 1,3 3,0 2,4 –4,1 –0,3 –0,1 Mađarska –2,4 –2,1 –2,1 –8,1 –6,8 –4,5 Malta 3,2 1,9 0,4 –10,1 –11,8 –5,5 Nizozemska 1,3 1,4 1,8 –4,3 –5,0 –1,8 Austrija –0,8 0,2 0,6 –8,9 –7,6 –3,0 Poljska –1,5 –0,2 –0,7 –7,0 –4,3 –2,3 Portugal –3,0 –0,3 0,1 –5,7 –4,7 –3,4 Slovenija –0,1 0,7 0,4 –8,4 –8,5 –4,7 Slovačka –1,0 –1,0 –1,3 –6,2 –6,5 –4,1 Finska –0,7 –0,9 –0,9 –5,4 –4,6 –2,1 Švedska 1,4 0,8 0,6 –3,1 –3,3 –0,5 Izvor: Komisijina proljetna prognoza 2021.

3.Kriterij duga

Udio bruto duga opće države 2020. povećao se u svim državama članicama te je u 14 država članica premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom: Belgija, Njemačka, Grčka, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Italija, Cipar, Mađarska, Austrija, Portugal, Slovenija, Slovačka i Finska (tablica 3.). To je povećanje proizišlo iz znatnog smanjenja nominalnog BDP-a i velikog iznosa duga izdanog za financiranje iznimno velikih deficita. Bruto dug opće države u Belgiji, Grčkoj, Španjolskoj, Francuskoj, Hrvatskoj, Italiji, Cipru, Mađarskoj, Austriji, Portugalu i Sloveniji već je 2019. bio veći od 60 % BDP-a.

Podaci pokazuju da se 2020. u Belgiji, Grčkoj, Hrvatskoj, Italiji, Cipru, Mađarskoj, Austriji, Portugalu i Sloveniji nije poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga (tablica 4.). Referentno mjerilo za smanjenje duga izračunava se tijekom trogodišnjeg razdoblja koje može biti usmjereno na budućnost (t–1 do t+1), retroaktivno (t–3 do t–1) i prilagođeno ciklusu. Ako je u bilo kojoj godini udio duga manji od 60 % BDP-a, mjerilo se ne može smisleno izračunati. To se odnosi na države članice koje su bile ispod referentne vrijednosti od 60 % BDP-a i zatim su premašile tu referentnu vrijednost, posebno na Njemačku, Slovačku i Finsku. S obzirom na to da se predviđa da će udio duga u BDP-u Slovačke 2021. pasti ispod praga referentne vrijednosti iz Ugovora, smatra se da Slovačka ispunjava kriterij duga. Predviđa se da će u Njemačkoj i Finskoj udio duga ostati iznad 60 % BDP-a tijekom razdoblja obuhvaćenog prognozom te se stoga ne smatra da ispunjavaju kriterij duga. Osim toga, Španjolska i Francuska, na koje se primjenjuje prijelazno pravilo o dugu, nisu ostvarile dovoljan napredak prema ostvarenju referentnog mjerila za smanjenje duga u 2020. jer je promjena njihova strukturnog salda bila ispod njihove potrebne minimalne linearne strukturne prilagodbe (tablica 5.).

Analiza stoga upućuje na to da, od država članica s dugom opće države koji na kraju 2020. premašuje 60 % BDP-a, Slovačka ispunjava kriterij duga, dok ga, prije nego što se uzmu u obzir relevantni čimbenici, ne ispunjavaju Belgija, Njemačka, Grčka, Španjolska, Francuska, Hrvatska, Italija, Cipar, Mađarska, Austrija, Portugal, Slovenija i Finska.

Tablica 3.: Dug opće države

Postotak BDP-a 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. Belgija 102,0 99,8 98,1 114,1 115,3 115,5 Bugarska 25,3 22,3 20,2 25,0 24,5 24,0 Češka 34,2 32,1 30,3 38,1 44,3 47,1 Danska 35,9 34,0 33,3 42,2 40,2 38,8 Njemačka 65,1 61,8 59,7 69,8 73,1 72,2 Estonija 9,1 8,2 8,4 18,2 21,3 24,0 Irska 67,0 63,0 57,4 59,5 61,4 59,7 Grčka 179,2 186,2 180,5 205,6 208,8 201,5 Španjolska 98,6 97,4 95,5 120,0 119,6 116,9 Francuska 98,3 98,0 97,6 115,7 117,4 116,4 Hrvatska 77,6 74,3 72,8 88,7 85,6 82,9 Italija 134,1 134,4 134,6 155,8 159,8 156,6 Cipar 93,5 99,2 94,0 118,2 112,2 106,6 Latvija 39,0 37,1 37,0 43,5 47,3 46,4 Litva 39,1 33,7 35,9 47,3 51,9 54,1 Luksemburg 22,3 21,0 22,0 24,9 27,0 26,8 Mađarska 72,2 69,1 65,5 80,4 78,6 77,1 Malta 48,5 44,8 42,0 54,3 64,7 65,5 Nizozemska 56,9 52,4 48,7 54,5 58,0 56,8 Austrija 78,5 74,0 70,5 83,9 87,2 85,0 Poljska 50,6 48,8 45,6 57,5 57,1 55,1 Portugal 126,1 121,5 116,8 133,6 127,2 122,3 Slovenija 74,1 70,3 65,6 80,8 79,0 76,7 Slovačka 51,5 49,6 48,2 60,6 59,5 59,0 Finska 61,2 59,7 59,5 69,2 71,0 70,1 Švedska 40,7 38,9 35,0 39,9 40,8 39,4 Izvor: Komisijina proljetna prognoza 2021.

Tablica 4.: Razlika u odnosu na referentno mjerilo za smanjenje duga1 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2022. Belgija 0,0 0,0 0,0 8,0 6,2 2,9 Njemačka –6,0 –6,1 Dug < 60 % n. p.2 2,0 1,5 Grčka Prijelazno pravilo o dugu: 16,1 7,4 5,6 Hrvatska –3,4 –4,5 –3,0 2,5 0,2 –3,7 Italija 6,3 6,9 7,3 12,2 9,6 4,3 Cipar Prijelazno pravilo o dugu: –0,8 2,8 –1,6 –2,1 Mađarska –5,3 –3,7 –5,3 3,6 –0,1 –2,5 Austrija –6,0 –5,8 –6,0 5,4 2,6 –0,2 Portugal Prijelazno pravilo o dugu: 2,6 –0,6 –6,1 Slovenija Prijelazno pravilo o dugu: –7,2 2,8 0,9 –2,6 Slovačka Dug < 60 % n. p.2 Dug < 60 % Finska –0,9 Dug < 60 % n. p.2 0,6 –0,1 Izvor: Komisijina proljetna prognoza 2021. 1 Za države članice s dugom većim od 60 % BDP-a, referentno mjerilo za smanjenje duga izračunava se tijekom trogodišnjeg razdoblja koje može biti usmjereno na budućnost (t–1 do t+1), retroaktivno (t–3 do t–1) i prilagođeno ciklusu. U tablici je prikazana razlika između udjela duga u BDP-u i referentnog mjerila za dug. Ako je negativan, predviđeni udio duga u BDP-u u skladu je s referentnim mjerilom za smanjenje duga. U tom se slučaju razlika u odnosu na referentnu vrijednost smanjila tijekom trogodišnjeg razdoblja (usmjereno na budućnost ili retroaktivno) najmanje za prosječnu stopu od 1/20. 2 Referentno mjerilo za smanjenje duga nije relevantno u slučajevima u kojima je dug države članice 2019. bio ispod 60 % BDP-a, a 2020. iznad te referentne razine jer se ni retroaktivno referentno mjerilo ni referentno mjerilo usmjereno na budućnost ne mogu smisleno izračunati.

Tablica 5.: Usklađenost s prijelaznim pravilom o dugu Potrebna minimalna linearna strukturna prilagodba

(MLSA)3 Promjena strukturnog salda Razlika u odnosu na referentno mjerilo za smanjenje duga4 2017. 2018. 2019. 2020. 2021. 2018. 2019. 2020. 2021. 2021. 2022. Španjolska PPD1 PPD1 0,1 0,7 1,8 PPD1 –0,9 –0,5 –0,7 n. r. 2 0,3 Francuska PPD1 1,0 1,6 3,6 n. r.2 –0,1 –0,3 –1,3 n. r.2 7,3 3,4 Izvor: Komisijina proljetna prognoza 2021. 1 Primjenjuje se postupak u slučaju prekomjernog deficita. 2 Španjolska je 2018. ispravila prekomjerni deficit i stoga je još uvijek u prijelaznom razdoblju do 2021., tj. ne procjenjuje se na temelju referentnog mjerila za smanjenje duga nego u skladu s minimalnom linearnom strukturnom prilagodbom. S druge strane, Francuska je 2017. ispravila prekomjerni deficit i stoga od 2021. podliježe referentnom mjerilu za smanjenje duga. 3 Primjenjivo tijekom prijelaznog razdoblja od tri godine nakon smanjenja prekomjernog deficita za postupke u slučaju prekomjernog deficita koji su bili u tijeku u studenome 2011. MLSP-om se definira preostala godišnja strukturna prilagodba tijekom prijelaznog razdoblja, čime bi se osiguralo da države članice poštuju referentno mjerilo za smanjenje duga po isteku te tri godine. Ako je promjena strukturnog salda iznad propisanog MLSP-a, država članica poštuje prijelazno pravilo o dugu. 4 Za države članice s dugom većim od 60 % BDP-a, referentno mjerilo za smanjenje duga izračunava se tijekom trogodišnjeg razdoblja koje može biti usmjereno na budućnost (t–1 do t+1), retroaktivno (t–3 do t–1) i prilagođeno ciklusu. U tablici je prikazana razlika između udjela duga u BDP-u i referentnog mjerila za dug. Ako je negativan, predviđeni udio duga u BDP-u u skladu je s referentnim mjerilom za smanjenje duga. U tom se slučaju razlika u odnosu na referentnu vrijednost smanjila tijekom trogodišnjeg razdoblja (usmjereno na budućnost ili retroaktivno) najmanje za prosječnu stopu od 1/20.

4.Relevantni čimbenici

U članku 126. stavku 3. Ugovora predviđa se da Komisija u svojem izvješću „vodi računa o tome je li državni deficit veći od državnih investicijskih izdataka i uzima u obzir sve ostale odgovarajuće čimbenike, uključujući srednjoročni gospodarski i proračunski položaj države članice”.

Ti se čimbenici dodatno pojašnjavaju u članku 2. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1467/97, u kojem je isto tako propisano da Komisija mora s dužnom pažnjom razmotriti „sve druge čimbenike, koji su po mišljenju dotične države članice relevantni, kako bi sveobuhvatno procijenila ispunjavanje kriterija deficita i duga, a koje je država članica predložila Vijeću i Komisiji.”. Konkretno, u članku 2. stavku 3. Uredbe (EZ) br. 1467/97 navodi se da se i srednjoročno stanje duga može smatrati relevantnim čimbenikom.