Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi programa interoperabilnih rješenja za europske javne uprave, poduzetnike i građane (ISA2) Interoperabilnost kao sredstvo modernizacije javnog sektora /* COM/2014/0367 final - 2014/0185 (COD) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA 1.1 Politički kontekst Javni sektor ima važnu ulogu u gospodarstvu kao regulator, pružatelj usluga i poslodavac. Ima više od 25 % ukupnog broja zaposlenih i znatan udjel u gospodarstvu u državama članicama EU-a. Učinkovit i produktivan javni sektor može biti snažan pokretač gospodarskog rasta pružanjem potpore i upravljanjem u privatnom sektoru. U trenutku kada su vlade suočene s izazovom osiguravanja financijske konsolidacije uz poticanje rasta, konkurentnosti i zapošljavanja, postoji čvrsto opravdanje za poboljšanje učinkovitosti, bolje upravljanje, brže djelovanje i izraženije sudjelovanje korisnika u javnom sektoru[1]. Godine rada na temama kao što su interoperabilnost, elektronička javna vlast, otvoreni podaci, računalstvo u oblaku i društvene inovacije dovele su do niza dostupnih naprednih koncepata i alata. Ključna su novost kapacitet otvorenih podataka, participativni alati i interoperabilne platforme za postizanje neviđene brzine, učinkovitosti i kvalitete u stvaranju i isporuci javnih dobara i usluga. Velik je potencijal za povezane i susretljive otvorene javne vlasti koje udružuju doprinose iz raznih sektora na interoperabilan i siguran način, a ostvarenje te ambicije bit će presudan element za uspješnu izgradnju jedinstvenog digitalnog tržišta. Kako je navela u Godišnjem pregledu rasta za 2013.[2], Komisija smatra da će prekogranična interoperabilnost internetskih usluga i digitalizacija europskih javnih uprava znatno pridonijeti rastu i poboljšanju učinkovitosti. Interoperabilnost među upravama ključan je čimbenik koji omogućuje učinkovito pružanje digitalnih usluga, dok bi se razmjenom i ponovnom uporabom postojećih interoperabilnih rješenja moglo umanjiti umnožavanje troškova. To su važni čimbenici produktivnosti koji bi mogli unaprijediti i modernizirati javne uprave na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini[3]. Kao odgovor na postojeću gospodarsku krizu Komisija je donijela još jednu važnu inicijativu, strategiju Europa 2020.[4], u cilju da se EU pretvori u pametno, održivo i uključivo gospodarstvo s visokom stopom zaposlenosti, produktivnosti i socijalne kohezije. Određeni ključni izazovi obuhvaćeni Strategijom izravno se odnose na modernizaciju europskih javnih uprava. Kako je naglašeno u Digitalnom programu za Europu (DAE)[5], jednom od vodećih programa iz strategije Europa 2020., interoperabilnost je nužna za povećanje društvenih i gospodarskih potencijala ICT-a, stoga DAE može početi samo ako je osigurana interoperabilnost. Stup DAE-a „interoperabilnost i norme” povezan je s prioritetima politika u ostalim relevantnim inicijativama kao što su europska strategija interoperabilnosti (EIS), europski okvir interoperabilnosti (EIF)[6] te strategija elektronička Komisija 2012. – 2015.[7]. Europsko vijeće je 24. i 25. listopada 2013. donijelo zaključke u kojima je naglašeno da je potrebno nastaviti modernizaciju javnih uprava, uz brzo uvođenje usluga kao što su elektroničke usluge javne vlasti, elektroničke usluge zdravstva, elektroničko izdavanje računa i elektronička nabava, koje se oslanjaju na interoperabilnost. To će dovesti do većeg broja boljih digitalnih usluga za građane i poduzetnike u cijeloj Europi, ušteda troškova i poboljšanja učinkovitosti, transparentnosti i kvalitete usluga u javnom sektoru. Programi interoperabilnosti prošli su dugačak put od njihova prvog uvođenja 1995. Komisija je prilično dugo dokazivala svoju posvećenost interoperabilnim rješenjima. Danas je čvrsta predanost na svim stranama od ključne važnosti ako Komisija i države članice namjeravaju preoblikovati i modernizirati usluge u Europi. U tom je kontekstu interoperabilnost kao ključni čimbenik vodila do postizanja „učinkovite i stvarne elektroničke prekogranične i međusektorske interakcije između […] uprava, […] koja omogućava isporuku elektroničkih javnih usluga podupirući provedbu politika i aktivnosti EU-a”, kako je zatraženo u odluci o prethodnom programu (Odluka o ISA-i, članak 1. stavak 2.[8]). Stoga će, odgovarajući na stvarne potrebe, postojeći prijedlog za nastavak Komisijina programa interoperabilnosti dati snažan doprinos modernizaciji europskih javnih uprava. Prijedlog je povezan s ostalim inicijativama koje pridonose modernizaciji javnih uprava, kao što su DAE, Obzor 2020.[9], Instrument za povezivanje Europe (CEF)[10] te mreže poput Europske mreže javnih uprava (EUPAN), investicijski fondovi i europski strukturni fondovi (u dva potonja slučaja osiguravajući usklađenost financiranih projekata s europskim okvirima i specifikacijama interoperabilnosti). U nedavnom izvješću o osnaživanju inovacija u europskom javnom sektoru[11], interoperabilnost i rad u okviru prethodnog programa navedeni su kao čimbenici koji pogoduju digitalnim inovacijama i nadilaženju prepreka modernizaciji javnog sektora. Stoga bi ovaj novi program trebao biti središnja referentna točka i instrument kojim se omogućuje modernizacija javnog sektora u Europi na temelju ICT-a i zbog toga neprocjenjiv doprinos ostvarenju jedinstvenoga digitalnog tržišta. 1.2 Važnost interoperabilnosti U današnjoj Europi građani slobodno rade i kreću se, a poduzetnici slobodno trguju i posluju u cijeloj Uniji. Pri tome često moraju ulaziti u elektroničku interakciju s upravama država članica. Kako bi olakšale tu interakciju, države članice postupno moderniziraju svoje uprave unapređujući poslovne procese i infrastrukture ICT-a te umanjujući time njihovo administrativno opterećenje i troškove te povećavajući djelotvornost i učinkovitost usluga koje pružaju. Međutim, s obzirom na to da se odvija na nacionalnoj razini te da izostaje interoperabilnost na europskoj razini, takva promjena često postavlja elektroničke prepreke („e-prepreke”) koje građane i poduzetnike sprečavaju u učinkovitom korištenju javnih usluga te narušavaju neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Istodobno, izazovi s kojima se Europa suočava sve više iziskuju odgovore zajedničke politike i stoga ujedinjavanje snaga država članica za njihovu provedbu. Primjena niza zakonodavnih akata zajednička je odgovornost država članica i Komisije te iziskuje interakciju preko granica i među sektorima s pomoću interoperabilnih rješenja ICT-a, koja su sada sastavni dio većine zakonodavnih akata i ključni instrument za takvu interakciju. 1.3 Okruženje Cilj Programa razmjene podataka među upravama za razdoblje 1995. – 1999. (IDA) [12] bio je promicanje razvoja i djelovanja transeuropskih telematskih mreža preko kojih uprave država članica mogu razmjenjivati podatke jedna s drugom i/ili s institucijama EU-a. Cilj nastavka programa, IDA II (1999. – 2004.) [13][14], bio je poboljšanje učinkovitosti pružanja usluga elektroničke javne vlasti europskim poduzetnicima i građanima. Cilj programa IDABC za razdoblje 2005. – 2009.[15] bio je interoperabilno pružanje paneuropskih elektroničkih usluga javne vlasti javnim upravama, poduzetnicima i građanima. Cilj programa ISA za razdoblje 2010. – 2015.[16] o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave bio je podupirati suradnju europskih javnih uprava olakšavanjem učinkovite i stvarne elektroničke prekograničnu i međusektorsku interakcije omogućujući isporuku elektroničkih javnih usluga koja podržava provedbu politika i aktivnosti Unije. Aktivnosti u okviru prethodnog programa značajno su pridonijele osiguranju interoperabilnosti u elektroničkoj razmjeni informacija među europskim javnim upravama. U Rezoluciji o konkurentnom jedinstvenom digitalnom tržištu – elektronička javna vlast kao predvodnica (3. travnja 2012.), Europski parlament potvrdio je doprinos i krovnu ulogu programa ISA u definiranju, promicanju i pružanju podrške provedbi interoperabilnih rješenja i okvira za europske javne uprave, postizanju sinergija, promicanju ponovne uporabe infrastrukture, digitalnih usluga i softverskih rješenja te prenošenju zahtjeva javnih uprava za interoperabilnost u specifikacije i norme za digitalne usluge. Parlament je zatražio i povećanje financijskih sredstava za interoperabilna rješenja među javnim upravama EU-a u razdoblju od 2014. do 2020. Nakon što program ISA završi 31. prosinca 2015., bit će potreban novi europski program za interoperabilna rješenja za europske javne uprave, poduzetnike i građane, u cilju: · mapiranja i analize ukupnog interoperabilnog okruženja u Europi i izbjegavanja njegove fragmentacije, · omogućavanja, promicanja i podupiranja holističkog pristupa u prikupljanju, procjeni, razvoju, uspostavi, industrijalizaciji, djelovanju, poboljšanju i održavanju interoperabilnih rješenja, uključujući rješenja kojima se olakšava ponovna uporaba podataka i njihova razmjena, kao potpore prekograničnoj i međusektorskoj interakciji među europskim javnim upravama te između njih i poduzetnika i građana i · promicanja i podupiranja ponovne uporabe, integracije i konvergencije postojećih rješenja, uključujući ona iz drugih područja politike Unije. Novi će program pridonijeti rješavanju izazova i osiguranju kontinuiteta, osiguravajući forum za razmjenu ideja i iskustava. 1.4 Povezane inicijative EU-a i interoperabilnost u ostalim područjima politika U širem kontekstu, djelovanje u okviru prijašnjeg programa ISA neprekidno se koordiniralo i usklađivalo s poslovima u tijeku u okviru Programa podrške politici ICT-a (ICT PSP) Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (CIP) i/ili s Komisijinom unutarnjom strategijom ICT-a te s djelovanjem u kontekstu europskoga akcijskog plana za elektroničke javne vlasti 2011. – 2015. Program ISA podržavao je navedene i slične inicijative kadgod su pridonosile interoperabilnosti između javnih uprava EU-a. Program ISA bio je usklađen i s programom CEF, instrumentom Unije za financiranje transeuropskih mreža u područjima prijevoza, energetike i telekomunikacija. CEF podupire uvođenje i djelovanje ključnih prekograničnih digitalnih usluga. Predloženi program dopunjuje CEF time što je u njegovo područje primjene uključeno podizanje usluga na operativnu razinu, prema potrebi, prije primjene u okviru CEF-a. On je i jedan od čimbenika koji omogućuje i pridonosi programima inovacija u javnom sektoru u Europi. Interoperabilnost je značajno pridonijela i računalstvu u oblaku. Kako je navedeno u komunikaciji Komisije „Oslobađanje potencijala računalstva u oblaku u Europi”[17], interoperabilnost igra važnu ulogu u podupiranju „stvaranja javnih usluga na temelju normi, koje su prilagodljive i u skladu s potrebama mobilne populacije i poduzetnika koji žele iskoristiti pogodnosti jedinstvenog europskog digitalnog tržišta”. Predloženim programom uzet će se u obzir aktivnosti europske inicijative o računalstvu u oblaku u smislu interoperabilnosti. Interoperabilnost je čimbenik kojim se omogućuje donošenje i uspješna provedba europskih politika na sektorskoj razini. Učinkovita i stvarna provedba politika u sljedećim područjima, među ostalim, oslanja se na interoperabilnost: · Unutarnje tržište: Direktivom 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu[18] od država članica zahtijeva se da pružateljima usluga ponude mogućnost elektroničkog i prekograničnog rješavanja svih postupaka i formalnosti potrebnih za pružanje usluge izvan njihove matične države. Osim toga, u području trgovačkog prava, Direktivom 2012/17/EU[19] zahtijeva se interoperabilnost središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava država članica,preko središnje platforme. Povezivanjem registara trgovačkih društava osigurat će se prekogranična razmjena informacija među registrima i na razini EU-a olakšati pristup građanima i poduzetnicima podacima o trgovačkim društvima, unapređujući tako pravnu sigurnost u poslovno okruženje u Europi; · Okoliš: Direktivom INSPIRE[20] zahtijeva se donošenje zajedničkih provedbenih pravila kojima se utvrđuju tehnička rješenja za interoperabilnost i nacionalne infrastrukture koje je potrebno prilagoditi kako bi se osigurala interoperabilnost prostornih podataka i usluga te njihova dostupnost preko granica Unije; · Unutarnji poslovi i pravosuđe: Učinkovitost se oslanja na poboljšanu interoperabilnost i sinergije među europskim bazama podataka preko, na primjer, Viznog informacijskog sustava (VIS), Schengenskog informacijskog sustava II (SIS II), Europskog daktiloskopskog sustava (Eurodac) i portala elektroničko pravosuđe; · Carina, oporezivanje i trošarine: tijekom više od 20 godina iskustva u radu transeuropskih sustava ICT-a u svim državama članicama podupirući poslovne usluge financirane programima Fiscalis 2013.[21] i Carina 2013.[22] koje su provele i pustile u rad Komisija i nacionalne uprave, pokazalo se da je interoperabilnost ključan čimbenik uspjeha. Imovina stvorena u okviru programa Fiscalis 2013. i Carina 2013. dostupna je za razmjenu i ponovnu uporabu u drugim područjima politika, u postojećem stanju; · Zdravstvo: Direktivom 2011/24/EU o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi predviđena su pravila za olakšavanje pristupa sigurnoj i kvalitetnoj prekograničnoj zdravstvenoj zaštiti. Direktivom su određene izričite odredbe za postizanje šire interoperabilnosti nacionalnih sustava ICT-a za elektroničku razmjenu zdravstvenih podataka. U farmaciji, europskom telematskom mrežom upravljaju Europska agencija za lijekove, nacionalna tijela i Komisija. Ona donosi praktična rješenja za ujednačavanje odobrenja za lijekove i interoperabilnu europsku mrežu za farmakovigilanciju; · Zdravlje životinja i sigurnost hrane: U proteklih deset godina primijenjena su djelotvorna rješenja za podršku praćenju sljedivosti cijelog lanca životinja i proizvoda životinjskog podrijetla i znakova upozorenja, uz stalna unapređenja. Svi čimbenici u lancu (od poduzetnika do uprava) uključeni su u sustav TRACES. Elektroničke razmjene među sudionicima (uključujući treće zemlje) temelje se na međunarodnim normama (UNCEFACT), a uvodi se i sustav elektroničkih potpisa kako bi se omogućila elektronička obrada gotovo svih službenih dokumenata; · Europski fondovi: Razmjena svih informacija u vezi s Europskim fondom za regionalni razvoj, Europskim socijalnim fondom, Kohezijskim fondom, Europskim poljoprivrednim fondom za ruralni razvoj i Europskim fondom za pomorstvo i ribarstvo, između korisnika i upravljačkih tijela, tijela za ovjeravanje, tijela za reviziju i posredničkih tijela obavlja se preko elektroničkih sustava razmjene podataka[23] kako bi se olakšala interoperabilnost s nacionalnim i europskim okvirima i korisnicima omogućilo podnošenje svih potrebnih podataka samo jednom; · Informacije javnog sektora: Direktivom 2013/37/EU[24] predviđeno je da bi tijela javnog sektora trebala, gdje je to moguće i prikladno, staviti dokumente na raspolaganje putem otvorenih i strojno čitljivih formata zajedno s njihovim metapodacima, na najvišoj razini preciznosti i granularnosti, u obliku kojim se osiguravaju interoperabilnost, ponovna uporaba i dostupnost; · Elektronički identitet: U Komisijinu prijedlogu Uredbe o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjere za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu[25] naglašeno je da EU treba omogućiti okvir za rješavanje prekogranične interoperabilnosti i unapređenje koordinacije nacionalnih programa nadzora o elektroničkoj identifikaciji i elektroničkom utvrđivanju autentičnosti koji su prihvaćeni u cijelom EU-u; · Normizacija ICT-a: U Uredbi (EU) br. 1025/2012 o europskoj normizaciji[26] upućuje se na interoperabilnost kao na neophodan ishod normizacije i navodi da je, radi osiguranja interoperabilnosti na jedinstvenom tržištu i poboljšanja slobode izbora za europske korisnike u području ICT-a, primjereno potaknuti korištenje odgovarajućih tehničkih specifikacija na razini Unije ili zahtijevati usklađenost s njima. U navedenom kontekstu tim bi se programom trebala promicati i, ako je to primjereno, podupirati djelomična ili potpuna normizacija postojećih interoperabilnih rješenja; · Izrada europske statistike: U Uredbi (EZ) br. 223/2009[27] o europskoj statistici kojom se utvrđuje osnova za europski statistički sustav (ESS), a zatim u komunikaciji Komisije 404 (2009)[28] o „izradi europske statistike: vizija za sljedeće desetljeće”, interoperabilnost je ključni čimbenik koji omogućuje poboljšanje učinkovitosti, smanjenje administrativnog opterećenja te unapređenje kvalitete europske statistike za građane, poduzetnike i kreatore politika u EU-u; · U području javne nabave direktivama 2014/25/EU, 2014/24/EU i 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 28. ožujka 2014. od država članica zahtijeva se uvođenje elektroničke nabave. U njima se navodi da alati i uređaji koji se koriste u komunikaciji elektroničkim sredstvima, kao i njihova tehnička obilježja, moraju biti interoperabilni s proizvodima informacijske i komunikacijske tehnologije u općoj uporabi. Direktiva 2014/55/EU[29] o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi koju je Parlament donio 11. ožujka 2014. odnosi se na razvoj europske norme za elektroničko izdavanje računa u javnoj nabavi kako bi se osigurala interoperabilnost sustava elektroničkog izdavanja računa u cijelom EU-u. Međutim, da bi se u svim prethodno navedenim sektorskim inicijativama oslobodili njihovi puni potencijali, potrebno je razmotriti međusektorsku interoperabilnost i uvrstiti je u područje primjene tog programa. 1.5 Osnova prijedloga Kako bi omogućile učinkovitu i stvarnu interakciju s građanima i poduzetnicima, države članice moraju modernizirati svoje uprave i osigurati interoperabilne digitalne usluge na nacionalnoj i europskoj razini. Javne uprave još se uvijek suočavaju s pitanjima složenosti unutarnjeg ustroja, nedostatka okvira, arhitekture ICT-a i alata koji omogućavaju interoperabilnost, kulturne fragmentacije i nedostatka suradnje među raspršenim institucionalnim subjektima. Privremenom procjenom programa ISA u 2012. utvrđeno je da je bio relevantan[30] za odgovaranje na potrebe država članica jer one na koje su se odnosili prošli i na koje se odnose postojeći programi Komisije, tj. IDA, IDABC i ISA, još uvijek postoje u europskim javnim upravama. Ovaj je program stoga potreban u cilju: – olakšanja suradnje između država članica i Komisije, – mapiranja i analize ukupnog okruženja interoperabilnosti u Europi, – omogućavanja, promicanja i podupiranja holističkog pristupa u prikupljanju, procjeni, razvoju, uspostavi, industrijalizaciji, djelovanju, poboljšanju i održavanju interoperabilnih rješenja, uključujući rješenja kojima se olakšava ponovna uporaba podataka i njihova razmjena, kao potpore prekograničnoj i međusektorskoj interakciji između europskih javnih uprava, poduzetnika i građana te istodobno – promicanja i podupiranja ponovne uporabe, integracije i konvergencije postojećih rješenja, uključujući ona koja su proizišla iz ostalih područja europske politike. Ključni čimbenik uspjeha svake interoperabilnosti, a posebno u području ICT-a, odgovarajuća je pravna razina za najbolji mogući učinak. Potrebno je osigurati procjenu i mjerenje utjecaja predloženog zakonodavstva na ICT u ranoj fazi europskog zakonodavnog postupka te pravovremeno utvrđivanje potreba ICT-a, kako bi se omogućila nesmetana provedba zakonodavstva nakon njegova stupanja na snagu. Tim će se programom podupirati i promicati procjena posljedica predloženog ili donesenog zakonodavstva Unije na ICT te planiranje uvođenja rješenja radi podrške provedbi tog zakonodavstva. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA 2.1 Savjetovanje sa zainteresiranim stranama Stajališta zainteresiranih strana o budućnosti programa ISA (ovaj prijedlog) prikupljana su od ožujka 2013. do siječnja 2014. u pet krugova službenih savjetovanja s državama članicama. Savjetovanje je provedeno i s dvanaest glavnih uprava Komisije[31] i u prijedlogu su njihovi komentari uzeti u obzir. Komisija je državama članicama predstavila stanje pripreme pravne osnove za novi program ISA na dva službena sastanka Odbora za ISA-u i tri sastanka skupine za koordinaciju ISA-e. Navedenim iterativnim postupkom omogućeno joj je da od država članica prikupi povratne informacije o predloženom zakonodavstvu. Komisija je najprije obavijestila države članice o svojoj namjeri da u ožujku 2013. uvede novu pravnu odluku o sljedniku programa ISA. Predstavila je prijedlog zakonodavstva o ISA-i na sastanku skupine za koordinaciju ISA-e u listopadu 2013. te zatražila povratne informacije od država članica. U povratnim informacijama od 16 država članica, koje su primljene[32] u studenome 2013., navedeno je sljedeće: · novo zakonodavstvo trebalo bi biti usmjereno na izbjegavanje umnožavanje napora i koordinaciju s ostalim europskim programima (navelo deset država članica), · potrebno je nastaviti pratiti rezultate i uključiti mjerenje koristi od programa (navelo sedam država članica), · novi program ISA trebao bi pridonijeti „ukupnoj slici” interoperabilnosti primjenom modela/alata arhitekture kao što je europska kartografija interoperabilnosti (navelo šest država članica), te · pokretač programa trebao bi biti pristup koji se temelji na potrebama (navelo šest država članica). Ostali su komentari bili sljedeći: · u pregled zakonodavstva potrebno je uključiti različite skupine dionika (npr. građane, poduzetnike, akademsku zajednicu) te osigurati da se njime obuhvati i njihova situacija, · u novom zakonodavstvu potrebno je naglasiti važnost ponovne uporabe podataka, usluga i rješenja, · posebnim upućivanjima u zakonodavstvu potrebno je potaknuti pojednostavnjenje procesa u kontekstu modernizacije javnih uprava, te · novi program trebao bi olakšati suradnju među državama članica i među institucijama ili imati ulogu inkubatora, kako bi se osiguralo ne samo uvođenje rješenja, nego i njihova održivost, bez umnožavanja napora. Zadnje povratne informacije od država članica prikupljene su 16. siječnja 2014. na sastanku Odbora za ISA-u, kada je predstavljen i dogovoren vremenski plan za donošenje novog programa. Dogovoreno je i da bi, iako će se zakonodavstvo proširiti na građane i poduzetnike, naglasak trebao ostati na javnim upravama kako bi se osigurala uzajamna interoperabilnost. 2.2 Procjena utjecaja Procjena utjecaja ovog programa bila je zasnovana na metaocjenjivanju ocjena prethodnih programa (privremena ocjena programa ISA iz 2012. i pregled provedbe EIS-a) te na povratnim informacijama od država članica. U iznimno pozitivnoj privremenoj ocjeni ISA-e zaključeno je da je program ISA bio usklađen s prioritetima Komisijine politike i potrebama država članica, da je proveden učinkovito i dosljedno te da je polučio rezultate koje su službe Komisije i države članice ponovno upotrebljavale. Međutim, prepoznati su i neki nedostaci i iznesene preporuke za djelovanje s obzirom na sljedeće: · komunikaciju i podizanje svijesti, · sudjelovanje zainteresiranih strana i kontinuitet upravljanja projektom, te · izbjegavanje preklapanja i umnožavanja posla, povećanje ponovne uporabe i osiguranje održivosti. Osim toga, ocjenjivači smatraju da se četiri od jedanaest preporuka iz završne ocjene o prethodnom programu (IDABC) mogu primijeniti i na program ISA. U ovom su programu uzete u obzir preporuke iz privremenog izvješća, obrađeni su nedostaci posebnih aktivnosti, a cilj mu je objedinjavanje, promicanje i proširenje aktivnosti postojećeg programa ISA. Točnije, novi će program pomoći u prepoznavanju, stvaranju i primjeni interoperabilnih rješenja, koja će zatim biti osigurana ostalim institucijama i tijelima Unije na neograničenu uporabu te nacionalnim, regionalnim i lokalnim javnim upravama, čime će se olakšati njihova prekogranična ili međusektorska interakcija. U okviru programa samostalno će se razvijati i interoperabilna rješenja ili će se dopunjavati i podupirati ostale inicijative Unije, provodeći interoperabilna pilot-rješenja, kao „inkubator rješenja” ili osiguravajući njihovu održivost, kao „premošćivač rješenja”. Programom će se tako pridonijeti smanjenju troškova i administrativnog opterećenja prekogranične interakcije za sve sudionike, dodatnom unapređenju unutarnjeg tržišta i slobodi kretanja u EU-u bez administrativnih elektroničkih prepreka te brzom uvođenju pripadajućeg zakonodavstva EU-a o sustavima ICT-a. U slučaju da ovaj program ne bude donesen, umanjila bi se postojeća podrška učinkovitoj i djelotvornoj interakciji između europskih javnih uprava, što bi dovelo do višestrukih troškova i dodatnih napora. Nadalje, širenjem neujednačenih rješenja mogle bi se nenamjerno stvoriti nove ili gore elektroničke prepreke, čime bi se narušili nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta i sloboda kretanja, što je oprečno cilju modernizacije europskih javnih uprava. Jednako tako, uspostava i puštanje u rad novih interoperabilnih rješenja ne bi pridonijeli osiguravanju učinkovite i djelotvorne razmjene podataka među europskim javnim upravama. Bez novog programa mnogo manje europskih inicijativa podupiralo bi interoperabilnost, koja je preduvjet za pružanje prekograničnih ili međusektorskih mrežnih digitalnih usluga europskih javnih uprava. Pokretanjem ovog programa EU će značajno pridonijeti osiguravanju dobre interakcije među europskim javnim upravama na izravnu korist država članica, poduzetnika i građana. Dodana gospodarska vrijednost programa bit će podupiranje odgovarajućeg funkcioniranja unutarnjeg tržišta s pomoću rješenja kojima će se osigurati: (a) kraće vrijeme odgovora u interakciji javnih uprava s građanima i poduzetnicima; (b) identifikacija i ponovna uporaba postojećih rješenja za slične poslovne potrebe; te (c) automatizacija prekograničnih i međusektorskih transakcija, čime se štede resursi i vrijeme. Dodana društvena vrijednost mogla bi se postići u mjeri u kojoj bi u konačnici građani i poduzetnici imali koristi od programskih aktivnosti kao korisnici prekograničnih i međusektorskih elektroničkih javnih usluga za koje bi se upotrebljavala takva zajednička i generička rješenja. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA 3.1 Sažetak predloženog zakonodavstva Ovaj je program sljednik programa ISA i njime će se objediniti, promicati i proširiti njegove aktivnosti. Posebno, novim će se programom: · pomoći u prepoznavanju, stvaranju i primjeni interoperabilnih rješenja, koja će zatim biti osigurana ostalim institucijama i tijelima Unije na neograničenu uporabu te nacionalnim, regionalnim i lokalnim javnim upravama, čime će se olakšati njihova prekogranična ili međusektorska interakcija, · samostalno razvijati interoperabilna rješenja ili će se dopunjavati i podržavati ostale inicijative Unije, s pomoću interoperabilnih pilot-rješenja, kao „inkubator rješenja” ili osiguravajući njihovu održivost, kao „premošćivač rješenja”, te · ocijeniti implikacije postojećeg i predloženog zakonodavstva EU-a na ICT. 3.2 Pravna osnova U skladu s člankom 170. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kako bi pomogla ostvarivanju ciljeva iz članaka 26. i 174. UFEU-a te kako bi građanima Unije, gospodarskim subjektima te regionalnim i lokalnim zajednicama omogućila da ostvare punu korist iz uspostave područja bez unutarnjih granica, Unija bi trebala pridonijeti uspostavi i razvoju transeuropskih mreža mjerama kojima se promiče međusobna povezivost i interoperabilnost nacionalnih mreža te pristup njima. U skladu s člankom 172. UFEU-a (ranije članak 156. Ugovora o osnivanju Europske zajednice), „smjernice i ostale mjere iz članka 171 stavka 1. Europski parlament i Vijeće donose odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s Gospodarskim i socijalnim odborom te Odborom regija. Za smjernice i projekte u zajedničkom interesu koji se odnose na državno područje neke države članice potrebno je odobrenje dotične države članice.” 3.3 Načelo supsidijarnosti Načelo supsidijarnosti primjenjuje se u onoj mjeri u kojoj prijedlog nije u isključivoj nadležnosti EU-a. Neovisnim djelovanjem države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve prijedloga, s obzirom na to da se tako ne bi postigli učinci interoperabilnosti potrebni za prekogranične ili međusektorske elektroničke javne usluge niti bi se uspostavila zajednička i generička rješenja kao podrška interakciji europskih javnih uprava. Djelovanjem na razini EU-a ciljevi prijedloga ostvarit će se učinkovitije jer će se programom uspostaviti i primjenjivati interoperabilna rješenja kao podrška nesmetanoj interakciji javnih uprava preko granica ili među sektorima, omogućujući pružanje elektroničkih javnih usluga kojima se podržava provedba politika i aktivnosti EU-a. Prema tome, program ima jasnu europsku dimenziju. Zbog tog je razloga prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti. 3.4 Načelo proporcionalnosti Programom će se poduprijeti pružanje zajedničkih i generičkih rješenja, odnosno zajedničkih okvira, generičkih alata i zajedničkih usluga, koje će, prema potrebi, europske javne uprave upotrebljavati za razmjenu informacija preko granica ili među sektorima. U nedostatku ostalih odredaba primjena takvih rješenja podliježe prosudbi država članica. Uspostava i poboljšanje zajedničkih okvira i generičkih alata financirat će se iz programa, dok će primjenu takvih okvira i alata financirati korisnici na predmetnoj administrativnoj razini. U okviru programa financirat će se uspostava, industrijalizacija (odnosno dovođenje u stanje spremnosti za puštanje u rad) te poboljšanje zajedničkih usluga, ali će se njihov stvarni rad financirati samo kada bi to moglo poslužiti interesima Unije. U ostalim će slučajevima korištenje usluga, uključujući njihovo djelovanje na decentraliziranoj osnovi, financirati korisnici. Rješenjima uspostavljenima programom smanjit će se financijsko i administrativno opterećenje europskih javnih uprava u njihovoj interakciji. Prijedlog je stoga usklađen s načelom proporcionalnosti. 3.5 Odabir instrumenata Kao i za prethodni program ISA, predloženi pravni akt odluka je Europskog parlamenta i Vijeća, s obzirom na to da je u ovom određenom slučaju odluka najprimjerenije sredstvo za postupanje u skladu s načelom proporcionalnosti. 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE Financijska sredstva za provedbu novog programa ISA2 za razdoblje od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2020. iznose 130 928 000 EUR. Predložena sredstva u skladu su s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom za godine od 2014. do 2020. Dodatne pojedinosti osigurane su u zakonodavnom financijskom izvještaju priloženom prijedlogu. 5. NEOBVEZNI ELEMENTI Europski gospodarski prostor Predloženi se akt odnosi na pitanje značajno za EGP, stoga ga je potrebno proširiti na Europski gospodarski prostor. Države kandidatkinje Predloženi akt otvoren je za sudjelovanje država kandidatkinja. 2014/0185 (COD) Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi programa interoperabilnih rješenja za europske javne uprave, poduzetnike i građane (ISA2) Interoperabilnost kao sredstvo modernizacije javnog sektora (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora[33], uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[34], u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) U nizu ministarskih deklaracija (Manchester, 24. studenoga 2005., Lisabon, 19. rujna 2007., Malmö, 18. studenoga 2009. i Granada, 19. travnja 2010.), ministri su pozvali Komisiju da olakša suradnju među državama članicama provedbom prekograničnih i međusektorskih interoperabilnih rješenja kojima će se omogućiti učinkovitije i sigurnije javne usluge. Štoviše, države članice prepoznale su da je s manje resursa potrebno pružati bolje usluge te da se potencijal elektroničke javne vlasti može povećati promicanjem kulture suradnje i unapređenjem uvjeta za interoperabilnost u europskim javnim upravama. (2) U komunikaciji od 19. svibnja 2010. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o Digitalnom programu za Europu[35] (DAE), jednoj od vodećih inicijativa njezine strategije Europa 2020.[36], Komisija je naglasila da je interoperabilnost neophodna za povećanje društvenih i gospodarskih potencijala ICT-a te da zbog toga Digitalni program može početi samo ako je osigurana interoperabilnost. (3) U komunikaciji od 16. prosinca 2010. Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija Ususret interoperabilnosti europskih javnih usluga[37], Komisija je predstavila europsku strategiju interoperabilnosti (EIS) i europski okvir interoperabilnosti (EIF). (4) Na razini Unije interoperabilnost olakšava uspješnu provedbu politika. Učinkovita i stvarna provedba politika u sljedećim područjima posebno se oslanja na interoperabilnost: (5) U području unutarnjeg tržišta Direktivom 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[38] od država članica zahtijeva se da pružateljima usluga ponude mogućnost elektroničkog i prekograničnog rješavanja svih postupaka i formalnosti potrebnih za pružanje usluge izvan njihove matične države. (6) U području prava trgovačkih društava Direktivom 2012/17/EU[39] zahtijeva se interoperabilnost središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava država članica preko središnje platforme. Povezivanjem registara trgovačkih društava osigurat će se prekogranična razmjena informacija među registrima te na razini Unije olakšati pristup građanima i poduzetnicima podacima o trgovačkim društvima, unapređujući tako pravnu sigurnost u poslovno okruženje u Europi. (7) U području okoliša Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[40] zahtijeva se donošenje zajedničkih provedbenih pravila kojima se utvrđuju tehnička rješenja interoperabilnosti. Tom se direktivom posebno zahtijeva prilagodba nacionalnih infrastruktura kako bi se osigurala interoperabilnost i dostupnost prostornih podataka i usluga preko granica Unije. (8) U području unutarnjih poslova i pravosuđa poboljšana interoperabilnost europskih baza podataka osnova je viznog informacijskog sustava (VIS)[41], Schengenskog informacijskog sustava II (SIS II)[42], europskog daktiloskopskog sustava (Eurodac)[43] i portala e-pravosuđe[44]. Nadalje, Vijeće je 24. rujna 2012. donijelo zaključke kojima se traži uvođenje europskog identifikatora zakonodavstva (ELI) i naglašava potreba za interoperabilnim pretraživanjem i razmjenom pravnih informacija objavljenih u nacionalnim službenim listovima i pravnim novinama, s pomoću jedinstvenih identifikatora i strukturiranih metapodataka. (9) Interoperabilnost je ključan čimbenik uspjeha u područjima carine, oporezivanja i trošarina, djelovanju transeuropskih sustava ICT-a kojima su obuhvaćene sve države članice i koji podržavaju interoperabilne poslovne usluge financirane u okviru programa Fiscalis 2013. i Carina 2013., koje su provele i pustile u rad Komisija i nacionalne uprave. Imovina stvorena u okviru programa Fiscalis 2013. i Carina 2013. dostupna je za razmjenu i ponovnu uporabu u područjima ostalih politika. (10) U području zdravstva Direktivom 2011/24/EU[45] predviđena su pravila za olakšanje pristupa sigurnoj i kvalitetnoj prekograničnoj zdravstvenoj skrbi. Direktivom je posebno uspostavljena mreža elektroničkog zdravstva radi rješavanja izazova interoperabilnosti sustava elektroničkog zdravstva U okviru Mreže mogu se donijeti smjernice o minimalnim podacima za razmjenu preko granica u slučaju neplanirane i hitne skrbi te o uslugama elektroničkih recepata preko nacionalnih granica. (11) U području europskih fondova člankom 122. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[46] zahtijeva se da se razmjena svih informacija između korisnika i upravljačkih tijela, tijela za ovjeravanje, tijela za reviziju i posredničkih tijela obavlja preko elektroničkih sustava razmjene podataka. Ti sustavi olakšavaju interoperabilnost s nacionalnim okvirima i onima na razini Unije te omogućavaju korisnicima podnošenje svih potrebnih podataka samo jednom. (12) U području informacija javnog sektora Direktivom 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća[47] naglašeno je da bi tijela javnog sektora trebala, gdje je to moguće i prikladno, staviti dokumente na raspolaganje putem otvorenih i strojno čitljivih formata zajedno s njihovim metapodacima, na najvišoj razini preciznosti i granularnosti, u formatu koji osiguravaju interoperabilnost, ponovnu uporabu i dostupnost. (13) U području elektroničkog identiteta u Komisijinu prijedlogu Uredbe o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjere za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu od 4. lipnja 2012.[48] naglašena je potreba da Unija izradi okvir kojim će se omogućiti rješavanje prekogranične interoperabilnosti i unaprijediti koordinacija nacionalnih programa nadzora o elektroničkoj identifikaciji i elektroničkoj provjeri autentičnosti koji su prihvaćeni u cijeloj Uniji. (14) U području normizacije ICT-a u Uredbi (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća[49] upućuje se na interoperabilnost kao neophodan rezultat normizacije. (15) U području istraživanja i inovacija u Uredbi (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Obzora 2020.[50], jasno je navedeno da su interoperabilna rješenja i norme u ICT-u ključni čimbenici koji omogućuju stvaranje partnerstva industrija na razini Unije. Suradnja oko zajedničkih, otvorenih tehnoloških platformi s učincima prenošenja i jačanja omogućit će širokom rasponu zainteresiranih strana da ostvare korist od novih razvoja i stvore daljnje inovacije. (16) U javnoj nabavi direktivama 2014/25/EU[51], 2014/24/EU[52] i 2014/23/EU[53] Europskog parlamenta i Vijeća od 28. ožujka 2014. zahtijeva se da države članice uvedu elektroničku javnu nabavu. U njima se navodi da alati i uređaji koji se koriste u komunikaciji elektroničkim sredstvima, kao i njihova tehnička obilježja, moraju biti interoperabilni s proizvodima informacijske i komunikacijske tehnologije u općoj uporabi. Štoviše, Direktiva 2014/55/EU[54] o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi koju je Parlament donio 11. ožujka 2014. odnosi se na razvoj europske norme za elektroničko izdavanje računa u javnoj nabavi kako bi se osigurala interoperabilnost sustava elektroničkog izdavanja računa u cijelom EU-u. (17) Interoperabilnost je i temeljni element Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) uspostavljenog Uredbom (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[55] u području infrastrukture širokopojasnih mreža i usluga. U Uredbi 2014/283/EU[56] o smjernicama za transeuropske mreže u području telekomunikacijske infrastrukture izričito se navodi da su za ostvarenje njegovih ciljeva operativni prioriteti CEF-a interoperabilnost, povezivost, održivo uvođenje, djelovanje i nadogradnja transeuropskih infrastruktura za digitalne usluge, kao i njihova koordinacija na razini Unije. (18) Na političkoj razini Vijeće je u nekoliko navrata zagovaralo veću interoperabilnost u Europi i stalne napore u modernizaciji europskih javnih uprava. Točnije, Europsko vijeće donijelo je 24. i 25. listopada 2013. zaključke u kojima je naglašeno da je potrebno nastaviti s modernizacijom javnih uprava brzom provedbom usluga kao što su elektronička javna vlast, elektroničko zdravstvo, elektroničko izdavanje računa i elektronička nabava, koje se oslanjaju na interoperabilnost. (19) Perspektiva interoperabilnosti u jednom sektoru povezana je s rizikom da će donošenje različitih ili neusklađenih rješenja na nacionalnoj ili sektorskoj razini stvoriti nove elektroničke prepreke koje otežavaju odgovarajuće funkcioniranje unutarnjeg tržišta i s njime povezanu slobodu kretanja te narušavaju otvorenost i konkurentnost tržišta i pružanje usluga od općeg interesa građanima i poduzetnicima. Kako bi ublažile taj rizik, države članice i Unija moraju udružiti napore u cilju izbjegavanja fragmentacije tržišta i osiguravanja prekogranične i međusektorske interoperabilnosti u provedbi zakonodavstva, uz smanjenje administrativnih opterećenja i troškova te promicanja dogovorenih rješenja ICT-a, osiguravajući odgovarajuće upravljanje. (20) U okviru nekoliko uzastopnih programa pokušalo se osigurati dosljedan razvoj i provedbu globalnih i sektorskih strategija interoperabilnosti, pravnih okvira, smjernica, usluga i alata kako bi se ispunili zahtjevi politika Unije, kao što su: – the program IDA (1999. – 2004.), uspostavljen Odlukom br. 1719/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[57] i Odlukom br. 1720/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[58], – the program IDABC (2005. – 2009.), uspostavljen Odlukom br. 2004/387/EZ o elektroničkim uslugama javne vlasti[59] te – the program ISA (2010. – 2015.), uspostavljen Odlukom br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[60]. (21) Aktivnosti u okviru programa IDA, IDABC i ISA znatno su pridonijele osiguranju interoperabilnosti u elektroničkoj razmjeni podataka između javnih uprava Unije. U Rezoluciji o konkurentnom jedinstvenom tržištu – elektronička javna vlast kao predvodnica (3. travnja 2012.)[61] Europski parlament potvrdio je doprinos i krovnu ulogu programa ISA u definiranju, promicanju i podupiranju provedbe interoperabilnih rješenja i okvira za europske javne uprave, postizanju sinergija, promicanju ponovne uporabe rješenja te prenošenju zahtjeva javnih uprava u vezi s interoperabilnosti u specifikacije i norme za digitalne usluge. (22) Budući da se Odluka br. 922/2009/EZ prestaje primjenjivati 31. prosinca 2015., potreban je novi program Unije o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave, poduzetnike i građane (ISA2) u cilju mapiranja i analize ukupnog okruženja interoperabilnosti u Europi i izbjegavanja njegove fragmentacije. Programom će se omogućiti, podržavati i promicati holistički pristup u prikupljanju, procjeni, razvoju, uspostavi, industrijalizaciji, djelovanju, poboljšanju i održavanju interoperabilnih rješenja, uključujući rješenja kojima se olakšavaju ponovna upotreba podataka i njihova razmjena, kao potpora prekograničnoj i međusektorskoj interakciji europskih javnih uprava, kako između njih, tako i s poduzetnicima i građanima. Konačno, programom će se promicati ponovna uporabu, integracija i konvergencija postojećih rješenja, uključujući ona proizišla iz ostalih područja politika Unije. (23) Rješenja uspostavljena ili primijenjena u okviru ovog programa ISA2 trebala bi, u najvećoj mogućoj mjeri, biti dio dosljednog okruženja usluga kojima se olakšava interakcija europskih javnih uprava, poduzetnika i građana te osigurava, olakšava i omogućuje prekogranična ili međusektorska interoperabilnost. (24) Građani i poduzetnici trebali bi ostvariti korist i od zajedničkih, ponovno upotrebljivih i interoperabilnih usluga izvršnih ureda koje proizlaze iz bolje integracije procesa i razmjene podataka koja se odvija u logističkim odjelima europskih javnih uprava. (25) Program ISA2 trebao bi biti instrument za modernizaciju javnog sektora u Uniji. (26) Interoperabilnost je izravno povezana s normama i zajedničkim specifikacijama te ovisi o njihovoj uporabi. Programom ISA2 trebalo bi promicati i, ako je to primjereno, podupirati djelomičnu ili potpunu normizaciju postojećih interoperabilnih rješenja. To je potrebno postići u suradnji s ostalim aktivnostima normizacije na razini Unije, europskim organizacijama za normizaciju i ostalim međunarodnim organizacijama za normizaciju. (27) Modernizacija javnih uprava jedan je od ključnih prioriteta za uspješnu provedbu strategije Europa 2020. U tom kontekstu godišnji pregledi rasta koje je Komisija objavila 2011., 2012. i 2013. pokazuju da kvaliteta europskih javnih uprava izravno utječe na gospodarsko okruženje te da je stoga od ključne važnosti za poticanje produktivnosti, konkurentnosti i rasta. Navedeno se jasno odražava u preporukama za pojedinačne zemlje, u kojima se traži posebno djelovanje u cilju reforme javne uprave. (28) Uredba (EU) br. 1303/2013 sadržava tematski cilj „jačanje institucionalnih kapaciteta javnih tijela i zainteresiranih strana te učinkovite javne uprave.”. U tom kontekstu program ISA2 potrebno je povezati s programima i inicijativama koje pridonose modernizaciji javnih uprava, npr. DAE-om, i povezanim mrežama, npr. Europskom mrežom javnih uprava (EUPAN) te nastojati ostvariti sinergiju s njima. (29) Interoperabilnost europskih javnih uprava odnosi se na sve razine uprave: europsku, lokalnu, regionalnu i nacionalnu. Stoga je važno da u rješenjima uzimaju u obzir njihove odnosne potrebe te potrebe građana i poduzetnika, kada je to bitno. (30) Nacionalne uprave mogu u svojim nastojanjima dobiti podršku iz posebnih instrumenata u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF). Uskom suradnjom u okviru programa ISA2 potrebno je povećati očekivane koristi od takvih instrumenata, osiguravajući usklađenost financiranih projekata s okvirima interoperabilnosti u cijeloj Uniji i specifikacijama kao što je EIF. (31) Ovom se Odlukom utvrđuje financijska omotnica za cijelo trajanje programa ISA2, koja predstavlja primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.[62] između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. (32) Potrebno je razmotriti mogućnost korištenja pretpristupnih fondova kako bi se olakšalo sudjelovanje država kandidatkinja u programu ISA2 te donošenje i dodatna provedba rješenja iz programa u tim zemljama. (33) Program ISA2 trebao bi pridonijeti provedbi svake sljedeće inicijative u kontekstu strategije Europa 2020. i DAE-a. Kako bi se izbjeglo umnožavanje napora, potrebno je uzeti u obzir ostale programe Unije u području rješenja , usluga i infrastrukture ICT-a, a posebno CEF, utvrđen Uredbom (EU) 1316/2013/EU, i Obzor 2020., utvrđen Uredbom br. 1291/2013. (34) Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Odluke, provedbene ovlasti potrebno je dodijeliti Komisiji. Te je ovlasti potrebno izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća[63]. (35) Komisija bi trebala donijeti odmah primjenjive provedbene akte kada se to, u opravdanim slučajevima koji se odnose na uspostavljeni tekući radni program, zahtijeva iz razloga žurnosti. (36) Cilj je ove Odluke olakšanje učinkovite i stvarne elektroničke prekogranične ili međusektorske interakcije među europskim javnim upravama te između njih i građana i poduzetnika kako bi se omogućilo pružanje elektroničkih javnih usluga podupirući provedbu politika i aktivnosti Unije. S obzirom na to da neovisnim djelovanjem države članice ne mogu to u dovoljnoj mjeri ostvariti jer bi uspostava koordinacijske funkcije na europskoj razini za države članice bila teška i skupa, ali se može zbog opsega i učinaka predloženih aktivnosti bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je određeno u tom članku 1., ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, DONIJELI SU OVU ODLUKU: Članak 1. Predmet i cilj 1. Ovom Odlukom uspostavlja se na razdoblje od 2016. do 2020. program o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave, poduzetnike i građane (dalje u tekstu: „program ISA2”). Programom ISA2 olakšava se učinkovita i stvarna elektronička prekogranična ili međusektorska interakcija među europskim javnim upravama te između njih i građana i poduzetnika u cilju omogućavanja pružanja elektroničkih javnih usluga podupirući provedbu politika i aktivnosti Unije. 2. Programom ISA2 Unija utvrđuje, stvara i stavlja u rad interoperabilna rješenja provodeći politike Unije. Navedena rješenja zatim se stavljaju na raspolaganje ostalim institucijama i tijelima Unije na neograničenu uporabu te nacionalnim, regionalnim i lokalnim javnim upravama, olakšavajući time njihovu prekograničnu ili međusektorsku interakciju. 3. U okviru programa ISA2 samostalno se razvijaju interoperabilna rješenja ili dopunjavaju i podržavaju ostale inicijative Unije s pomoću interoperabilnih pilot-rješenja, kao inkubator rješenja ili osiguravajući njihovu održivost kao premošćivač rješenja. 4. Program ISA2 sljednik je programa Unije o interoperabilnim rješenjima za javne uprave, uspostavljenog Odlukom br. 922/2009/EZ (dalje u tekstu: „program ISA”) te se tim programom objedinjuju, promiču i proširuju njegove aktivnosti. Članak 2. Definicije Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije: (1) „interoperabilnost” znači sposobnost suradnje nejednakih i različitih organizacija na obostrano korisnim i dogovorenim zajedničkim ciljevima, uključujući razmjenu informacija i znanja između organizacija, putem poslovnih procesa koje podržavaju s razmjenom podataka između njihovih dotičnih sustava informatičkih tehnologija (ICT); (2) „interoperabilna rješenja” znači zajednički okviri, zajedničke usluge i generički alati kojima se olakšava suradnja nejednakih i različitih organizacija, koja su samostalno financirana i razvijena u okviru programa ISA2 ili su razvijena u suradnji s ostalim inicijativama Unije, na temelju utvrđenih zahtjeva europskih javnih uprava; (3) djelujući kao „inkubator rješenja” znači razvijanje ili podupiranje interoperabilnih rješenja tijekom pilot-faze, prije njihova stavljanja u rad u okviru ostalih programa ili inicijativa Unije; (4) djelujući kao „premošćivač rješenja” znači dodatno razvijanje ili podupiranje potpuno operativnih interoperabilnih rješenja prije njihove isporuke u okviru ostalih programa ili inicijativa Unije; (5) „zajednički okviri” znači specifikacije, norme, metodologije, smjernice, zajednička semantička imovina i slični pristupi i dokumenti; (6) „zajedničke usluge” znači organizacijski i tehnički kapacitet za pružanje zajedničkog rezultata korisnicima, uključujući operativne sustave, aplikacije i digitalne infrastrukture generičke prirode koji ispunjavaju opće zahtjeve korisnika na području različitih politika ili na zemljopisnim područjima, zajedno s pripadajućim operativnim upravljanjem; (7) „generički alati” znači sustavi, referentne platforme, zajedničke i suradničke platforme te generičke komponente koji ispunjavaju opće zahtjeve korisnika na području različitih politika ili na zemljopisnim područjima; (8) „aktivnosti” znači projekti, rješenja u operativnoj fazi i prateće mjere; (9) „projekt” znači vremenski ograničen slijed dobro definiranih zadaća koje se u fazama bave utvrđenim potrebama korisnika; (10) „prateće mjere” znači: – strateške mjere i mjere podizanja svijesti, – mjere potpore upravljanju programom ISA2, – mjere u vezi s razmjenom iskustava i razmjenom i poticanjem dobrih praksi, – mjere poticanja ponovne uporabe postojećih interoperabilnih rješenja, – mjere usmjerene na izgradnju zajednice i podizanje sposobnosti, i – mjere usmjerene na uspostavu sinergija s inicijativama relevantnima za interoperabilnost u ostalim područjima politike Unije; (11) „referentna arhitektura europske interoperabilnosti (EIRA)” znači arhitektura generičke strukture, koja se sastoji od niza načela i smjernica koji se primjenjuju na provedbu interoperabilnih rješenja u Europskoj uniji; (12) „europska kartografija interoperabilnosti (EIC)” znači repozitorij interoperabilnih rješenja za europske javne uprave koja osiguravaju institucije Unije i države članice, predstavljenih u zajedničkom formatu i koja zadovoljavaju posebne kriterije o ponovnoj uporabi i interoperabilnosti koji se mogu prikazati u EIRA-i. Članak 3. Aktivnosti Program ISA2 podržava i potiče: (a) procjenu, poboljšanje, uspostavu, industrijalizaciju, puštanje u rad i ponovnu uporabu postojećih prekograničnih i međusektorskih interoperabilnih rješenja; (b) razvoj, uspostavu, industrijalizaciju, puštanje u rad i ponovnu uporabu novih prekograničnih ili međusektorskih interoperabilnih rješenja; (c) procjenu posljedica predloženog ili donesenog zakonodavstva Unije na ICT; (d) utvrđivanje nedostataka u zakonodavstvu koji onemogućuju interoperabilnost europskih javnih uprava; (e) uspostavu, održavanje i poboljšanje EIRA-e; (f) uspostavu i održavanje EIC-a kao instrumenta za olakšavanje ponovne uporabe postojećih interoperabilnih rješenja te za utvrđivanje područja u kojima takva rješenja nedostaju; (g) procjenu, ažuriranje i promicanje postojećih općih specifikacija i normi te razvoj, uspostavu i promicanje novih općih specifikacija i normi preko platformi Unije za normizaciju i u suradnji s europskim ili međunarodnim organizacijama za normizaciju, kako je primjereno, te (h) razvoj mehanizama za mjerenje koristi od interoperabilnih rješenja. Osim toga, program ISA2 može djelovati kao „inkubator rješenja”, iskušavajući nova interoperabilna rješenja te „premošćivač rješenja”, radeći s postojećim interoperabilnim rješenjima. Članak 4. Opća načela Aktivnosti koje su pokrenute ili nastavljene programom ISA2: (a) temelje se na upotrebljivosti i utvrđenim potrebama; (b) usklađene su sa sljedećim načelima: – supsidijarnost i proporcionalnost, – usmjerenost na korisnika, – uključenje i pristup, – sigurnost i privatnost, – višejezičnost, – administrativno pojednostavnjenje, – transparentnost, – zaštita informacija, – otvorenost, – ponovna uporaba, – tehnološka neutralnost i prilagodljivost te – učinkovitost i djelotvornost; (c) proširivost i primjenjivost na ostala područja poslovanja ili politika i (d) financijska, organizacijska i tehnička održivost. Članak 5. Aktivnosti 1. Komisija, u suradnji s državama članicama, provodi aktivnosti specificirane u tekućem radnom programu iz članka 7., u skladu s provedbenim pravilima iz članka 6. 2. Aktivnosti u obliku projekata, kad je to primjereno, sastoje se od sljedećih faza: – pokretanja, – planiranja, – izvršenja, – zatvaranja te – praćenja i kontrole. Faze posebnih projekata definiraju se i specificiraju kad se aktivnost uključi u tekući radni program. 3. Provedba programa ISA2 podupire se pratećim mjerama. Članak 6. Provedbena pravila 4. U provedbi programa ISA2 potrebno je poštovati europsku strategiju interoperabilnosti i europski okvir za interoperabilnost te njihova buduća proširenja. 5. Potiče se suradnja što je moguće većeg broja država članica u projektima. Države članice mogu se priključiti projektu u bilo kojoj fazi. 6. Kako bi se osigurala interoperabilnost između nacionalnih informatičkih sustava i informatičkih sustava Unije, određuju se interoperabilna rješenja u vezi s postojećim i novim europskim normama ili javno dostupnim ili otvorenim specifikacijama za razmjenu informacija i integraciju usluga. 7. Uspostavljanje ili poboljšanje interoperabilnih rješenja se, kad je to primjereno, temelji ili je popraćeno razmjenom iskustava te razmjenom i promicanjem dobrih praksi. Potiču se razmjena iskustava i dobrih praksi između svih zainteresiranih strana i relevantna javna savjetovanja. 8. Kako bi se izbjeglo umnožavanje i ubrzalo uspostavljanje interoperabilnih rješenja, uzimaju se u obzir rezultati, kad je primjereno, postignuti kroz druge odgovarajuće inicijative Unije i država članica. 9. EIRA, kad je to primjereno, vodi provedbu interoperabilnih rješenja na temelju programa ISA2. 10. Interoperabilna rješenja i njihova proširenja uključuju se u EIC i dostupna su, kad je to primjereno, europskim javnim upravama za ponovnu uporabu. 11. Komisija povremeno nadzire provedbu i ponovnu uporabu interoperabilnih rješenja u Uniji, kao dio provedbe tekućeg radnog programa uspostavljenog u skladu s člankom 7. 12. U cilju povećanja sinergije i osiguranja dodatnih i zajedničkih nastojanja aktivnosti se, kad je to primjereno, koordiniraju s drugim relevantnim inicijativama Unije. 13. Potiče se, kad je to primjereno, ponovna uporaba dostupnih interoperabilnih rješenja u svim aktivnostima i interoperabilnim rješenjima financiranima na temelju programa ISA2. Članak 7. Tekući radni program 14. Na početku programa ISA2 Komisija donosi provedbene akte o uspostavi tekućeg radnog programa i barem jednom godišnje o njegovoj izmjeni, za provedbu aktivnosti za cijelo razdoblje primjene ove Odluke. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2. U tekućem radnom programu utvrđuju se, uz navođenje prioriteta, dokumentiraju, odabiru, osmišljavaju, provode i ocjenjuju aktivnosti iz članka 5. te promiču njihovi rezultati. 15. Uključenje aktivnosti u tekući radni program podliježe pravilima i kriterijima prihvaćanja prije njihova uključivanja u tekući radni program. Navedena pravila i kriteriji, kao i sve njihove izmjene, sastavni su dio tekućeg radnog programa. 16. Projekt koji je izvorno pokrenut i razvijen u okviru programa ISA ili neke druge inicijative Unije moguće je uključiti u tekući radni program u bilo kojoj njegovoj fazi. Članak8. Proračunske odredbe 17. Sredstva se otpuštaju kad god je projekt ili rješenje u svojoj operativnoj fazi uključen u tekući radni program ili nakon uspješnog dovršetka faze projekta kako je definirana u tekućem radnom programu i bilo kojoj njegovoj izmjeni. 18. Izmjene tekućeg radnog programa koje se odnose na dodijeljena proračunska sredstva koja prelaze 400 000 EUR po aktivnosti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 10. stavka 2. 19. Aktivnosti u okviru programa ISA2 mogu iziskivati nabavu vanjskih usluga, što podliježe europskim pravilima o nabavi utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 966/2012. Članak9. Aktivnosti i interoperabilna rješenja prihvatljiva za financiranje 20. Razvoj, uspostavljanje i poboljšanje zajedničkih okvira i generičkih alata financiraju se iz programa ISA2. Korištenje takvih okvira i alata financiraju korisnici. 21. Razvoj, uspostavljanje, industrijalizacija i poboljšanje zajedničkih usluga financiraju se iz programa ISA2. I centralizirano funkcioniranje takvih usluga na razini Unije moguće je financirati iz programa, u slučajevima kada Komisija smatra da takvo funkcioniranje koristi interesima Unije i valjano je utemeljeno u tekućem radnom programu. U svim ostalim slučajevima korištenje takvih usluga financira se drugim sredstvima. 22. Interoperabilna rješenja koja program ISA2 preuzima kao „inkubator rješenja” ili „premošćivač rješenja” financiraju se iz programa sve dok ih ne preuzmu drugi programi ili inicijative. 23. Prateće mjere financiraju se iz programa. Članak 10 Odbor 24. Komisiji pomaže Odbor za interoperabilna rješenja za europske javne uprave, poduzetnike i građane (Odbor ISA2), uspostavljen na temelju Uredbe (EU) br. 182/2011. 25. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. 26. Iz opravdanih razloga žurnosti Komisija donosi provedbene akte koji se mogu primijeniti bez odlaganja u skladu s postupkom iz članka 8. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ti akti ostaju na snazi za razdoblje od najviše šest mjeseci. Članak11. Praćenje i procjena 27. Komisija i Odbor ISA2 redovito prate provođenje programa ISA2 i zadovoljstvo korisnika. Istražuju i sinergije s komplementarnim programima Unije. 28. Komisija izvješćuje svake godine Odbor ISA2 o provedbi programa. 29. Program podliježe privremenoj i konačnoj procjeni, čiji rezultati se šalju Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2018. odnosno 31. prosinca 2021. U tom kontekstu nadležni odbor Parlamenta može pozvati Komisiju da predstavi rezultate procjene i odgovori na pitanja njegovih članova. 30. Procjenom se proučavaju pitanja kao što su relevantnost, učinkovitost, sposobnost, upotrebljivost, održivost i koherentnost aktivnosti programa. Konačnom se procjenom pored toga proučava u kolikom je opsegu program postigao svoj cilj. 31. Uspješnost programa procjenjuje se u odnosu na ciljeve utvrđene u članku 1. i aktivnosti iz tekućeg radnog programa. Cilj se posebno mjeri na temelju nekoliko ključnih čimbenika koji omogućuju interoperabilnost i nekoliko instrumenata za podršku javnim upravama, koji su isporučeni europskim javnim upravama i koje ih upotrebljavaju. Pokazatelji za mjerenje rezultata i utjecaja programa definiraju se u tekućem radnom programu. 32. Procjenom se također proučavaju koristi od aktivnosti za Uniju za poboljšanje zajedničkih politika, identificiraju sektori u kojima su moguća poboljšanja i provjeravaju sinergije s drugim inicijativama Unije na području prekogranične i međusektorske interoperabilnosti i modernizacije europskih javnih uprava. 33. Završene ili obustavljene aktivnosti podliježu ocjeni ukupnog programa. Prati se njihov položaj u ukupnom okruženju interoperabilnih rješenja u Europi i ocjenjuje u smislu obuhvaćenosti korisnika, upotrebljivosti i ponovne uporabe. 34. Ocjena programa ISA2 sadržava, kad je to primjereno, informacije o sljedećem: (a) mjerljivim koristima od interoperabilnih rješenja postignutima povezivanjem ICT-a s potrebama korisnika; (b) mjerljivim pozitivnim utjecajem interoperabilnih rješenja koja se temelje na ICT-u. Članak 12. Međunarodna suradnja 35. Program ISA2 otvoren je za sudjelovanje državama Europskoga gospodarskog prostora i državama kandidatkinjama na temelju njihovih relevantnih sporazuma s Unijom. 36. Suradnja s drugim trećim zemljama i međunarodnim organizacijama ili tijelima potiče se naročito u okviru Euro-mediteranskog partnerstva i Istočnog partnerstva, zatim sa susjednim državama, posebno državama zapadnog Balkana i državama crnomorske regije. Troškove u vezi s tim program ISA2 ne pokriva. 37. Program potiče, kad je to primjereno, ponovnu uporabu svojih rješenja u trećim zemljama. Članak 13. Inicijative koje nisu inicijative Unije Bez utjecaja u druge politike Unije, rješenja koja su uvedena ili puštena u rad programom ISA2 mogu se koristiti u inicijativama koje nisu inicijative Unije, pod uvjetom da to ne znači dodatne troškove za opći proračun Unije i ako nije ugrožen glavni cilj povezan s interoperabilnim rješenjem. Članak 14. Financijske odredbe 38. Financijska sredstva za provedbu aktivnosti Unije u okviru ove Odluke za razdoblje njezine primjene jesu 130 928 000 EUR. 39. Godišnja proračunska sredstva odobrava proračunsko tijelo u granicama financijskog okvira. 40. Raspodjela financijskih sredstava za program može obuhvaćati i troškove koji se odnose na aktivnosti pripreme, praćenja, provjere, revizije i ocjene, koje su redovito potrebne za upravljanje programom i ostvarivanje njegovih ciljeva. Članak 15. Stupanje na snagu Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Ona se primjenjuje od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2020. Sastavljeno u Bruxellesu, Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1. Naslov prijedloga/inicijative 1.2. Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative 1.4. Cilj/ciljevi 1.5. Osnova prijedloga/inicijative 1.6. Trajanje i financijski utjecaj 1.7. Predviđeni načini upravljanja 2. MJERE UPRAVLJANJA 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja 2.2. Sustav upravljanja i kontrole 2.3. Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode 3.2.4. Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom: 3.2.5. Doprinos trećih osoba 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 1.1. Naslov prijedloga/inicijative Odluka Europskog parlamenta i Vijeća o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave, poduzetnike i građane (ISA2) 1.2. Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[64] Informacijske i komunikacijske tehnologije – Operativni program pod glavom 26.: Službe Komisije Aktivnost: 26 03 Usluge za javne uprave, poduzetnike i građane 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative ü Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja[65] ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja ¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje 1.4. Cilj/ciljevi 1.4.1. Višegodišnji strateški cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa Opći je cilj olakšavanje učinkovite i stvarne elektroničke prekogranične ili međusektorske interakcije među europskim javnim upravama te između njih i građana i poduzetnika kako bi se omogućila isporuka elektroničkih javnih usluga podupirući provedbu politika i aktivnosti Unije i razmjenu informacija javnog sektora. Posebni su ciljevi sljedeći: - poboljšanje, puštanje u rad i ponovna uporaba postojećih prekograničnih ili međusektorskih interoperabilnih rješenja, - razvijanje, puštanje u rad i ponovna uporaba novih prekograničnih ili međusektorskih interoperabilnih rješenja, - procjena posljedica predloženog ili donesenog zakonodavstva Unije na ICT i utvrđivanje područja u kojima bi se novim zakonodavstvom mogla promicati interoperabilnost, - stvaranje europske referentne arhitekture za interoperabilnost (EIRA) koja će se upotrebljavati kao alat za izgradnju i procjenjivanje interoperabilnih rješenja, - stvaranje instrumenta za olakšavanje ponovne uporabe postojećih interoperabilnih rješenja te za utvrđivanje područja u kojima takva rješenja još uvijek nedostaju, - procjenjivanje i promicanje postojećih zajedničkih specifikacija i normi i razvijanje novih zajedničkih specifikacija i normi te - uvođenje mehanizama za mjerenje koristi od interoperabilnih rješenja. 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB Posebni cilj br. 26: Interoperabilno pružanje paneuropskih usluga elektroničke javne vlasti javnim upravama, poduzetnicima i građanima - ulaganje u moderne javne uprave – interoperabilna rješenja Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB Aktivnost u okviru strukture ABB 26.03: Usluge za javne uprave, poduzetnike i građane 1.4.3. Očekivani rezultat/rezultati i utjecaj Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine. Razvoj boljih interoperabilnih rješenja za europske javne uprave te između njih i poduzetnika i/ili građana značajno će unaprijediti razmjenu informacija među državama članicama i stvoriti prilike za znatno smanjenje troškova. Programom ISA2 glavna uprava DIGIT radit će s ostalim službama Komisije i usko surađujući s državama članicama i ostalim zainteresiranim stranama na ključnim čimbenicima interoperabilnosti, podupirati učinkovitu provedbu politika i zakonodavstva EU-a te olakšavati isporuku elektroničkih javnih usluga i podupirati njihovu uporabu u europskim javnim upravama. Njime se aktivno podupire modernizacija europskih javnih uprava u korist inicijativa Unije, država članica, građana i poduzetnika. 1.4.4. Pokazatelji rezultata i utjecaja Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative. Komisija je utvrdila opći cilj i niz posebnih ciljeva (vidi stavak 1.4.1). Očekuje se da će se postizanje navedenih ciljeva odraziti u pokazateljima rezultata s pomoću kojih se službeno može mjeriti „logika intervencije” programa. Pokazatelji i očekivani rezultati razvijeni su u ex-ante ocjeni i određeni u relevantnom pratećem dokumentu. Posebni ciljevi, rezultati i pokazatelji spadaju u sljedećih pet glavnih kategorija koje predstavljaju pravce djelovanja u okviru programa: – ključni čimbenici interoperabilnosti, – podrška učinkovitoj provedbi zakonodavstva EU-a, – instrumenti podrške javnim upravama, – prateće mjere, i – praćenje aktivnosti. Utjecaj programa na proračun prikazan je u tablici 3.2.2. U okviru ocjene programa proučit će se pitanja kao što su relevantnost, učinkovitost, sposobnost, korisnost, održivost i koherentnost aktivnosti i procijeniti uspješnost u odnosu na cilj programa i tekući radni program. 1.5. Osnova prijedloga/inicijative 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti Program ISA2 morat će odgovoriti na potrebu stvaranja ključnih čimbenika koji omogućuju interoperabilnost, poduprijeti učinkovitu provedbu zakonodavstva Unije, osigurati instrumente za podršku europskim javnim upravama te razvijati postojeće ili nove zajedničke okvire, zajedničke usluge i višestruko upotrebljive generičke alate. Te su potrebe utvrđene razmjenom stajališta sa sudionicima u ostalim područjima politike Unije i predstavnicima država članica ex-ante ocjenom i službenim savjetovanjem opisanim u obrazloženju. Glavni korisnici aktivnosti u okviru programa bit će europske javne uprave. Poduzetnici i građani imat će neizravnu korist kroz usluge koje pružaju javne uprave. 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a Države članice i Europska unija zajednički su odgovorne za sva područja aktivnosti obuhvaćena programom ISA2. Stoga će u okviru programa intervenirati samo u slučajevima jasno iskazane europske dodane vrijednosti, kako je navedeno u objašnjenju. Upravljački odbor programa osigurat će koherentnost i komplementarnost s aktivnostima na razini država članica. Na razini Unije koordinacijom između službi osigurat će se usklađenost aktivnosti s onima u ostalim područjima politika (npr. europskim semestrom, izvješćima po zemljama/preporukama) te s Instrumentom za povezivanje Europe (CEF) i stupom II. Digitalnog programa o interoperabilnosti i normama u cilju povećanja koherentnosti i sinergija. Uska suradnja i koordinacija s državama članicama i ostalim područjima politika pomoći će programu da stalno procjenjuje stvarne potrebe, proporcionalnost aktivnosti i poštovanje supsidijarnosti. Kako je naglašeno u obrazloženju, programom ISA2 dodaje se prije svega financijska i gospodarska vrijednost intervenciji Unije i pridonosi jačanju i provedbi politika i zakonodavstva Unije, stvarajući znatne sinergije koordinacijom preko granica i između sektora. 1.5.3. Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava U izvješću Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o privremenoj ocjeni prethodnog programa ISA naglašeni su vrlo pozitivni zaključci o ocjeni. Sve su preporuke obrađene u novom programu ISA2. 1.5.4. Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima Kako je navedeno u obrazloženju, osigurana je koherentnost i komplementarnost s CEF-om i očekuje se da će to dovesti do sinergija. 1.6. Trajanje i financijski utjecaj ü Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja – ü Prijedlog/inicijativa na snazi od 1.1.2016. do 31.12.2020. – ¨ Financijski utjecaj od GGGG do GGGG ¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja – Provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG, – nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje. 1.7. Predviđena metoda/metode upravljanja[66] ü Izravno upravljanje od strane Komisije – ü od njezinih odjela, , uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije; – ¨ od strane izvršnih agencija; ¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama ¨ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na: – ¨ treće zemlje ili tijela koja su one odredile, – ¨ međunarodne organizacije i njihove agencije (navesti), – ¨EIB i Europski investicijski fond, – ¨ tijela iz članaka 208. i 209. Financijske uredbe, – ¨ javno-pravna tijela, – ¨ tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva, – ¨ tijela uređena privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva, – ¨ osobe kojima je povjerena provedba određenih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su određene u odgovarajućem temeljnom aktu. – Ako je naznačeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”. Komentari Program ISA2 počinje 1. siječnja 2016. 2. MJERE UPRAVLJANJA 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja Navesti učestalost i uvjete. Redovito praćenje provedbe programa planirano je u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i Komisijinim administrativnim postupcima. Praćenje će uključivati godišnje izvješćivanje upravljačkom odboru o napretku provedbe podržanih aktivnosti. Program će podlijegati privremenoj i konačnoj ocjeni, čiji će se rezultati slati Europskom parlamentu i Vijeću do 31. prosinca 2018. odnosno 31. prosinca 2021. U tom kontekstu nadležni odbor Parlamenta može pozvati Komisiju da predstavi rezultate procjene i odgovori na pitanja njegovih članova. 2.2. Sustav upravljanja i kontrole 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici Provedena ex-ante ocjena priložena je prijedlogu Odluke. Posebne preporuke proizišle iz te ocjene i privremene ocjene programa ISA propisno su uzete u obzir. U prijedlogu su detaljno obrađeni određeni rizici utvrđeni u preporukama. Program ISA2 razvijat će i podupirati europsku kartografiju interoperabilnosti (EIC) kao instrument za mapiranje i analizu okruženja interoperabilnosti u Europi i za utvrđivanje kako rješenja koja su dostupna, tako i onih koja još uvijek nedostaju. Na toj će osnovi nastaviti podupirati postojeća i stvarati nova rješenja te olakšavati interoperabilna rješenja proizišla iz ostalih inicijativa Unije koja bi mogla postati operativna u kanalima Unije za isporuku digitalnih usluga. Tako će izbjeći umnožavanje napora, osnažiti suradnju između država članica i službi Komisije te aktivno promicati ponovnu uporabu postojećih rješenja. 2.2.2. Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole Odobrena sredstva za preuzete obveze u okviru programa podlijegat će postojećim metodama kontrole koje Komisija primjenjuje. 2.2.3. Procijenjeni troškovi i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške Predviđeni su brojni mehanizmi financijske i administrativne kontrole. Program će se provoditi u okviru javne nabave u skladu s pravilima i postupcima iz Financijske uredbe. 2.3. Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti 2.3.1. Navesti postojeće ili predviđene mjere sprečavanja i zaštite. Pravila i postupci javne nabave primjenjuju se u cijelom procesu, a ona uključuju: – uspostavu radnog programa; podložnog mišljenju upravljačkog odbora, uz ključne točke za otpuštanje sredstava kako bi se osigurala kontrola postignuća i troškova, – izradu odgovarajućih natječajnih specifikacija kako bi se osigurala kontrola postizanja potrebnih rezultata i nastalih troškova, – kvalitativnu i financijsku analiza javnih natječaja, – sudjelovanje ostalih službi Komisije u procesu, – provjeru rezultata i računa prije plaćanja, na nekoliko razina, te – unutarnju reviziju. 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi · Postojeće proračunske linije Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov VFO-a || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos Broj […][Naslov ………………………………………...……….] || Dif./nedif. ([67]) || zemalja EFTA-e[68] || država kandidatkinja[69] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe 1A || 26.01.04.01 Rashodi za potporu za interoperabilna rješenja za europske javne uprave || Dif./nedif. || DA || DA || NE || NE · Zatražene nove proračunske linije Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. Naslov VFO-a || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos Broj […][Naslov ………………………………………...……….] || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || država kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe 1A || 26.03.01.01 Interoperabilna rješenja za europske javne uprave, poduzetnike i građane[70] (ISA2) || Dif. || DA || DA || NE || NE 1A || 26.03.01.51 Završetak aktivnosti financiranih iz programa interoperabilnih rješenja za europske javne uprave (ISA) || Dif. || DA || DA || NE || NE 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) Naslov VFO-a || Broj || 1A – Konkurentnost za rast i zapošljavanje GU: DIGIT || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || || || UKUPNO  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || || || Broj proračunske linije || Preuzete obveze || (1) || 24,448 || 25,115 || 25,783 || 26,452 || 27,130 || || || 128,928 Plaćanja || (2) || 6,500 || 23,800 || 24,500 || 26,000 || 48,128 || || || 128,928 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[71] || || || || || || || || Broj proračunske linije || || (3) || 0,400 || 0,400 || 0,400 || 0,400 || 0,400 || || || 2,000 UKUPNA odobrena sredstva za GU DIGIT || Preuzete obveze || = 1 + 1a + 3 || 24,848 || 25,515 || 26,183 || 26,852 || 27,530 || || || 130,928 Plaćanja || = 2 + 2a +3 || 6,900 || 24,200 || 24,900 || 26,400 || 48,528 || || || 130,928  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 24,848 || 25,515 || 26,183 || 26,852 || 27,530 || || || 130,928 Plaćanja || (5) || 6,900 || 24,200 || 24,900 || 26,400 || 48,528 || || || 130,928  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || || || UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 1A VFO-a || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 24,848 || 25,515 || 26,183 || 26,852 || 27,530 || || || 130,928 Plaćanja || = 5 + 6 || 6,900 || 24,200 || 24,900 || 26,400 || 48,528 || || || 130,928 Naslov VFO-a || 5 || Administrativni rashodi milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || || || UKUPNO GU: DIGIT ||  Ljudski resursi || 2,416 || 2,416 || 2,416 || 2,416 || 2,416 || || || 12,080  Ostali administrativni rashodi || 0,120 || 0,120 || 0,120 || 0,120 || 0,120 || || || 0,600 UKUPNO ZA GU DIGIT || Odobrena sredstva || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || || || 12,680 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 5 VFO-a || (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || || 12,680 milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || || || UKUPNO UKUPNA odobrena sredstva za NASLOVE 1 – 5 VFO-a || Preuzete obveze || 27,384 || 28,051 || 28,719 || 29,388 || 30,066 || || || 143,608 Plaćanja || 9,436 || 26,736 || 27,436 || 28,936 || 51,064 || || || 143,608 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje – ¨ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava za poslovanje – ü Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku: Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta) Navesti ciljeve i rezultate ò || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || || || UKUPNO REZULTATI Vrsta[72] || Prosječni trošak po rezultatu || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak POSEBNI CILJ u skladu sa stavcima 1.4.1 i 1.4.4 || || || || || || || || || || || || || || || || Ključni čimbenici interoperabilnosti || || || || 6,000 || || 6,000 || || 6,000 || || 7,000 || || 7,000 || || || || || || 32,000 Podrška učinkovitoj provedbi zakonodavstva EU-a || || || || 10,000 || || 12,000 || || 12,000 || || 14,000 || || 14,000 || || || || || || 62,000 Instrumenti podrške za europske javne uprave || || || || 3,000 || || 3,500 || || 4,000 || || 4,500 || || 4,500 || || || || || || 19,500 Prateće mjere || || || || 2,550 || || 2,550 || || 2,550 || || 2,550 || || 2,550 || || || || || || 12,750 Aktivnosti praćenja || || || || 0,535 || || 0,535 || || 0,535 || || 0,535 || || 0,535 || || || || || || 2,675 UKUPNI TROŠAK || || 22,094 || || 24,594 || || 25,094 || || 28,594 || || 28,594 || || || || || || 128,925 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode 3.2.3.1. Sažetak – ¨ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih odobrenih sredstava – ü Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku: milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || || || UKUPNO NASLOV 5 VFO-a || || || || || || || || Ljudski resursi || 2,416 || 2,416 || 2,416 || 2,416 || 2,416 || || || 12,080 Ostali administrativni rashodi || 0,120 || 0,120 || 0,120 || 0,120 || 0,120 || || || 0,600 Međuzbroj za NASLOV 5 VFO-a || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || || || 12,680 Izvan NASLOVA 5 VFO-a[73] || || || || || || || || Ljudski resursi || || || || || || || || Ostali administrativni rashodi || || || || || || || || Međuzbroj izvan NASLOVA 5 VFO-a || || || || || || || || UKUPNO || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || 2,536 || || || 12,680 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa – ¨ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih resursa. – ü Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih resursa, kako je objašnjeno u nastavku: Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || || || Ukupno ||  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) || || || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) – AD || 10 || 10 || 10 || 10 || 10 || || || 10 || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) –AST || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || || || 4 || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) – AST/SC || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || || || 2 || XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || || || || || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || || || || || || || || || 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || || || || || || || ||  Vanjsko osoblje (u ekvivalentima punog radnog vremena: EPRV)[74] || || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO, iz „opće omotnice”) - – UNS || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || || || 3 || XX 01 02 01 (UO,UNS, UsO iz „opće omotnice”) – UO || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || || || 1 || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) || || || || || || || || || XX 01 04 gg[75] || - u sjedištima || || || || || || || || || - u delegacijama || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje) || || || || || || || || || 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravno istraživanje) || || || || || || || || || Ostale proračunske linije (navesti) || || || || || || || || || UKUPNO || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || || || 20 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna. Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osoblem iz glavne uprave koje je već dodijeljeno za upravljanje djelovanjem i/ili je preraspoređeno unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstavima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. Opis zadaća: Dužnosnici i privremeno osoblje || Poslovi administratora (AD) odnose se na stvarno upravljanje programom: izradu radnog programa, upravljanje proračunskim sredstvima, upravljanje pozivima za javne natječaje povezane s izvršenjem programa, upravljanje ugovorima povezanima s izvršenjem programa, praćenje projekata, kontakte sa službama Komisije i stručnjacima država članica, organiziranje stručnih skupova, radionica i konferencija. Uključen je i načelnik odjela. Asistenti (AST) i asistenti/tajnici (AST/SC) pružaju podršku u sljedećim područjima: - tajnički poslovi, organiziranje radnih posjeta (dva izvršitelja); - upravljanje proračunskim sredstvima, pozivima za javne natječaje, ugovorima i plaćanjem računa (dva izvršitelja); - informiranje i komunikacija (dva izvršitelja); - logistika: organiziranje sastanaka i radionica, pozivnice stručnjacima, nadoknada troškova stručnjacima, uredsko poslovanje (jedan izvršitelj). Vanjsko osoblje || Izvršitelji razine END pružaju podršku stvarnom upravljanju programom, obavljaju dodatne poslove administratora uglavnom u područjima koja se odnose na koordinaciju s državama članicama, praćenje projekata i organiziranje stručnih skupova, radionica i konferencija. Ugovorno osoblje pruža podršku (a) u širenju i iskorištavanju aktivnosti programa i (b) stvarnom upravljanju posebnim aktivnostima, uglavnom u područjima u kojima sudjeluju ostale službe Komisije. 3.2.4. Usklađenost s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom: – ü Prijedlog/inicijativa u skladu je s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom. Prijedlog je u skladu s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom. – ¨ Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira. Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose. – ¨ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira[76]. Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće naslove i proračunske linije te iznose. 3.2.5. Doprinos trećih osoba – Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje trećih strana. 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode – ü Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode. – ¨ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj: ¨ na vlastita sredstva ¨ na razne prihode milijuna EUR (do tri decimalna mjesta) Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[77] Godina N || Godina N + 1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || umetnuti onoliko stupaca koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) Članak …. || || || || || || || || Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru rashoda. Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode. [1] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/innovation/policy/public-sector-innovation/index_en.htm. [2] Komisijin Godišnji pregled rasta za 2013., COM(2012) 750 završna verzija, 28.11.2012. [3] Pregled provedbe europske strategije interoperabilnosti u 2012., izvješće o političkim, društveno-gospodarskim i pravnim čimbenicima. [4] Komunikacija Komisije EUROPA 2020., strategija za pametan, održiv i uključiv rast, COM(2010) 2020 završna verzija, 3.3.2010. [5] Digitalni program za Europu, komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2010) 245 završna verzija, 28.8.2010. [6] Prema interoperabilnosti za europske javne usluge, Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2010) 744 završna verzija, 16.12.2010. [7] Elektronička Komisija 2012. – 2015. Pružanje digitalnih usluga usmjerenih korisnicima, Komunikacija potpredsjednika Šefčoviča Komisiji, SEC(2012) 492 završna verzija, 1.8.2012. [8] Odluka br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave (ISA), SL L 260, 3.10.2009., str. 20. [9] Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.). [10] Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.) [11] Osnaživanje inovacija u europskom javnom sektoru: ususret novoj arhitekturi. Izvješće stručne skupine za inovacije u javnom sektoru. EUR 13825 EN, 2013. [12] Odluka Vijeća 95/468/EZ od 6. studenoga 1995. o doprinosu Zajednice telematskoj razmjeni podataka između uprava u Zajednici (IDA). SL L269. 11.11.1995., str. 23. – 25. [13] Odluka br. 1719/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 1999. o nizu smjernica, uključujući i određivanje projekata od zajedničkog interesa, za transeuropske mreže za elektroničku razmjenu podataka između uprava (IDA). SL L 203, 3.8.1999., str. 1. [14] Odluka br. 1720/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 1999. o usvajanju niza djelovanja i mjera s ciljem osiguranja međudjelovanja i pristupa transeuropskim mrežama za elektroničku razmjenu podataka između uprava (IDA). SL L 203, 3.8.1999., str. 9. [15] Odluka 2004/387/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o interoperabilnom pružanju paneuropskih elektroničkih usluga javne vlasti javnim upravama, poduzetnicima i građanima (IDABC), SL L 181, 18.5.2004., str. 25. [16] Odluka br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave (ISA), SL L 260, 3.10.2009., str. 20. [17] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Oslobađanje potencijala računalstva u oblaku u Europi”. COM(2012) 529. [18] Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu, SL L 376, 27.12.2006., str. 36. [19] Direktiva 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 89/666/EEZ te direktiva 2005/56/EZ i 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s povezivanjem središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava. [20] Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE). SL L 108, 25.4.2007., str. 1. [21] Odluka br. 1482/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2007. o donošenju Programa Zajednice za poboljšanje funkcioniranja sustava oporezivanja na unutarnjem tržištu (Fiscalis 2013) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2235/2002/EZ. SL L 330, 15.12. 2007., str. 1. – 7. [22] Odluka br. 624/2007/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. svibnja 2007. o uspostavljanju akcijskog programa za carinu u Zajednici (Carina 2013.). SL L 154, 14. 6. 2007., str. 25. – 31. [23] Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006, SL L 347, 20.12.2013., str. 320. [24] Direktiva 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora, SL L 175, 27.6.2013., str. 1. [25] Europska komisija, „Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjere za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu”, COM (2012) 238, završna verzija, 4.6.2012. [26] Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 316, 14.11.2012, str. 12. [27] Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o europskoj statistici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ, Euratom) br. 1101/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o dostavi povjerljivih statističkih podataka Statističkom uredu Europskih zajednica, Uredbe Vijeća (EZ) br. 322/97 o statistici Zajednice i Odluke Vijeća 89/382/EEZ, Euratom o osnivanju Odbora za statistički program Europskih zajednica. SL L87, 31.3.2009., str.164. – 173. [28] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o metodama izrade europske statistike: vizija za sljedeće desetljeće. COM (2009) 404 završna verzija, 10.8.2009. [29] Direktiva 2014/55/EU Europskog Parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi. SL L 133, 6.5.2014., str. 1.–11. [30] Privremena ocjena programa ISA, Kurt Salmon, 31.10.2012. [31] SG, COMP, MARE, JRC, PO, DGT, EMPL, REGIO, HOME, JUST, ENTR, CNECT. [32] Austrija, Belgija, Bugarska, Francuska, Njemačka, Grčka, Irska, Italija, Latvija, Malta, Nizozemska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina. [33] SL C , , str. . [34] SL C , , str. . [35] COM(2010) 245. [36] COM(2010) 2020. [37] COM(2010) 744. [38] Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uslugama na unutarnjem tržištu. SL L 376, 27.12.2006., str. 36. [39] Direktiva 2012/17/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o izmjeni Direktive Vijeća 89/666/EEZ te direktiva 2005/56/EZ i 2009/101/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s povezivanjem središnjih registara, trgovačkih registara i registara trgovačkih društava. [40] Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE). SL L 108, 25.4.2007., str. 1. [41] Uredba (EZ) br. 767/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u). SL L 218, 13.8.2008., str. 60. – 81. [42] Uredba (EZ) br. 1987/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o uspostavi, djelovanju i korištenju druge generacije Schengenskog informacijskog sustava (SIS II). SL L 381, 28.12.2006., str. 4. – 23. [43] Uredba Vijeća (EZ) br. 2725/2000 od 11. prosinca 2000. o osnivanju sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije. SL L 316, 15.12.2000., str. 1. – 10. [44] https://e-justice.europa.eu [45] Direktiva 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi. SL L 88, 4.4.2011., str. 45. – 65. [46] Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006. SL L 347, 20.12.2013., str. 320. [47] Direktiva 2013/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora. SL L 175, 27.6.2013., str. 1. [48] COM(2012) 238. SL C [..], [..], str.[..] [49] Uredba (EU) br. 1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o europskoj normizaciji, o izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 2009/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br. 1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. SL L 316, 14.11.2012., str. 12. [50] Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1982/2006/EZ. SL L 347, 20.12.2013., str. 104. [51] Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ. SL L 94, 28.3.2014., str. 243. [52] Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ. SL L 94, 28.3.2014., str. 65. – 242. [53] Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji. SL L 94, 28.3.2014., str.1. – 64. [54] Direktiva 2014/55/EU Europskog Parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o elektroničkom izdavanju računa u javnoj nabavi. SL L 133, 6.5.2014., str. 1. [55] Uredba (EU) br. 1316/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010. SL L 348, 20.12.2013., str. 129. [56] Uredba (EU) br. 283/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o smjernicama za transeuropske mreže u području telekomunikacijske infrastrukture i stavljanju izvan snage Odluke br. 1336/97/EZ. SL L 86, 21.3.2014., str.14. [57] Odluka br. 1719/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 1999. o nizu smjernica, uključujući i određivanje projekata od zajedničkog interesa, za transeuropske mreže za elektroničku razmjenu podataka između uprava (IDA). SL L 203, 3.8.1999., str. 1. [58] Odluka br. 1720/1999/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 1999. o usvajanju niza djelovanja i mjera s ciljem osiguranja međudjelovanja i pristupa transeuropskim mrežama za elektroničku razmjenu podataka između uprava (IDA). SL L 203, 3.8.1999., str. 9. [59] Odluka 2004/387/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o interoperabilnom pružanju paneuropskih elektroničkih usluga javne vlasti javnim upravama, poduzetnicima i građanima. SL L 144, 30.4.2004., str. 62. i SL L 181, 18.5.2004., str. 25. (Ispravak). [60] Odluka br. 922/2009/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o interoperabilnim rješenjima za europske javne uprave (ISA). SL L 260, 3.10.2009., str. 20. [61] Dokument A7-0083/2012. [62] Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju. SL C 373 od 20. 12. 2013., str. 1. – 11. [63] Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije. SL L 55, 28.12.2011., str. 13. [64] ABM: upravljanje po djelatnostima; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti [65] Kako se navodi u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe. [66] Pojedinosti o načinima upravljanja i upućivanje na Financijsku uredbu mogu se naći na web-mjestu BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [67] Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva. [68] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine. . [69] Države kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne države kandidatkinje sa zapadnog Balkana. [70] Ovom novom proračunskom stavkom zamijenit će postojeća proračunska linija 26 03 01 01: Interoperabilna rješenja za europsku javnu upravu (ISA). Završetak aktivnosti u okviru programa ISA bit će pokriven iz stavke 26 03 01 02: Završetak …. [71] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravni