IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o ocjeni Uredbe (EU) br. 236/2012 o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza /* COM/2013/0885 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o ocjeni Uredbe (EU) br. 236/2012 o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (Tekst značajan za EGP) 1. Uvod Ovo izvješće Europskom parlamentu i Vijeću (u daljnjem tekstu: „izvješće”) sadržava ocjenu Uredbe o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (EU) br. 236/2012 (u daljnjem tekstu: „Uredba o kratkoj prodaji”). Europska komisija obvezna je na temelju članka 45. Uredbe o kratkoj prodaji izvijestiti Europski parlament i Vijeće o primjerenosti i utjecaju određenih odredaba Uredbe o kratkoj prodaji. U ovo su izvješće uključene točke iz članka 45. Uredbe o kratkoj prodaji. Izvješće je pripremljeno u okviru rasprava s nadležnim tijelima i ESMA-om. Komisija je 22. listopada 2012. službeno zadužila ESMA-u da provede kvantitativnu analizu dostupnih podataka o kratkoj prodaji i savjetovanje s nadležnim tijelima i sudionicima na tržištu. Na temelju toga ESMA je 3. lipnja 2013. izdala tehničke savjete o ocjeni Uredbe o kratkoj prodaji (u daljnjem tekstu: „ESMA-ino izvješće”).[1] 2. Primjerenost postupaka obavijesti i objava 2.1. Obavijest i javna objava značajnih neto kratkih pozicija u dionicama Prema ESMA-inim saznanjima u razdoblju od 1. studenoga 2012. do 28. veljače 2013. nadležnim tijelima dostavljeno je 12 603 obavijesti o 970 različitih dionica u 18 različitih država članica. 74 % tih obavijesti bilo je unutar pragova od 0,2 % i 0,5 %; preostalih 26 % obavijesti bilo je iznad praga od 0,5 % te su stoga javno objavljene. U tom je razdoblju svega nekoliko imatelja ugovorilo kratku prodaju velikog broja dionica, dok je 75 % imatelja ugovorilo kratku prodaju sedam različitih dionica ili manje od toga. Držanja kratkih pozicija bila su poprilično koncentrirana jer je deset subjekata imalo više od 28% svih pozicija koje su prijavljene u tom razdoblju (ESMA-ino izvješće, § 17. i 19.). ESMA smatra da su postojeći pragovi iz Uredbe o kratkoj prodaji primjereni kako bi se osigurale važne informacije za nadležna tijela i tržište kao i odgovornost ulagača u pogledu razmjernog usklađivanja. ESMA smatra da su postojeći pragovi za izvještavanje i dodatne razine za dionice primjereni i da se ne bi trebali mijenjati ((ESMA-ino izvješće, § 31. i 32.). Komisija se slaže s ESMA-inim zaključkom da su pragovi za obavješćivanje o značajnim neto kratkim pozicijama u dionicama dobro umjereni i primjereni te smatra da u ovoj fazi ne postoje uvjerljivi dokazi o tome da bi trebalo mijenjati pragove ili postojeću metodu izračuna neto kratkih pozicija u dionicama. 2.2. Obavješćivanje o značajnim kratkim pozicijama u državnim dužničkim instrumentima i nepokrivenim pozicijama u kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata ESMA je utvrdila da je u razdoblju od 1. studenoga 2012. do 28. veljače 2013. nadležnim tijelima dostavljen tek mali broj obavijesti (148) o 13 državnih subjekata u 11 država članica. 26 imatelja dostavilo je obavijest o 39 kratkih pozicija, na kojima je tijekom tog razdoblja izvršeno 109 izmjena (ESMA-ino izvješće, § 50. i 51.). ESMA smatra da izrazito mali broj dostavljenih obavijesti o državnim dužničkim instrumentima u usporedbi s brojem dostavljenih obavijesti o dionicama može značiti da je utvrđeni previsoki prag ili se to može pripisati korištenju metode prilagođene trajanju za ovo izvještavanje. ESMA smatra da je za izračun neto kratkih pozicija u državnim dužničkim instrumentima primjerenija nominalna metoda nego metoda prilagođena trajanju. ESMA predlaže da bi se početni pragovi trebali revidirati ako se nastavi primjenjivati metoda prilagođena trajanju. ESMA predlaže i da se umjesto postojeće tromjesečne revizije uvede godišnja revizija (ESMA-ino izvješće, § 52. 57. – 59.). Komisija uzima u obzir relativno nizak broj obavijesti o kratkoj prodaji državnih dužničkih instrumenata u usporedbi s brojem obavijesti o dionicama, kao i o prednostima i nedostacima metode prilagođene trajanju i nominalne metode. Međutim, zbog kratkog razdoblja primjene Uredbe o kratkoj prodaji i nedostupnosti cjelovitih podataka, Komisija smatra da u ovoj fazi ne postoje uvjerljivi dokazi kojima bi se opravdala revizija okvira Uredbe o kratkoj prodaji u tom području. 3. Učinak zahtjeva za pojedinačnu objavu ESMA je izvijestila da je 224 imatelja javno objavilo 1090 kratkih pozicija o 427 dionica, a najveći broj objava dostavljen je u UK-u, zatim u Francuskoj i Švedskoj. Od 3508 javnih objava koje su dostavili 224 imatelja, njih 90 % dostavili su imatelji s domicilom u UK-u ili SAD-u, a deset najvećih imatelja predstavlja 37,5 % tih objavljenih objava (ESMA-ino izvješće, str. 60. – 62.). Nadležna tijela smatrala su da su pragovi za pojedinačno obavješćivanje primjereni, no zaprimili su oprečna mišljenja od sudionika na tržištu. ESMA je primijetila i da sudionici na tržištu vjerojatno izbjegavaju prelaženje praga za obavješćivanje kako bi ostali ispod praga od 0,5 % i time izbjegli objavu informacija o aktivnostima kratke prodaje (ESMA-ino izvješće, § 22. i 29.). U pogledu općeg učinka Uredbe, ESMA primjećuje da je općenito zabilježen pad volatilnosti dionica EU-a u usporedbi s američkim dionicama. Zabilježeni su dvojaki učinci na likvidnost i čini se da je smanjeno utvrđivanje cijena u odnosu na razdoblje prije stupanja na snagu Uredbe. Međutim, ESMA upozorava da se analiza treba pažljivo tumačiti zbog kratkog razdoblja primjene, empirijskih ograničenja i poteškoća utvrđivanja posebnih učinaka Uredbe (ESMA-ino izvješće, §10. – 11.). Kako je navedeno i u odjeljku 2.1., u ESMA-inom izvješću ne navode se preporuke o izmjeni pragova za objavu. Komisija se slaže s ESMA-om da nije potrebno mijenjati zahtjeve za pojedinačnu objavu. 4. Primjerenosti izravnog, centraliziranog izvještavanja ESMA-e Većina nadležnih tijela ne zalaže se za uvođenje mehanizma centraliziranog izvještavanja te se zalaže za daljnju primjenu postojećih mehanizama (ESMA-ino izvješće, § 64.). Nadležna tijela smatraju da bi mehanizam centraliziranog izvještavanja u EU-u mogao otežati nacionalno praćenje i provedbu te smanjiti njihovu učinkovitost. Suprotnu tomu, manji broj nadležnih tijela i neki sudionici na tržištu podržavaju i uviđaju prednosti mehanizma centralnog izvještavanja (ESMA-ino izvješće, § 62. i 64.). ESMA ne predlaže nikakve izmjene Uredbe o kratkoj prodaji i njezinih provedbenih akata u pogledu mehanizma izvještavanja (ESMA-ino izvješće, § 66.). Na temelju svega navedenoga Komisija smatra da postojeći sustav izvještavanja na nacionalnoj razini dobro funkcionira te da u ovoj fazi izravno centralizirano izvještavanje ne predstavlja dodatne značajne koristi. 5. Ograničenja i zahtjevi za nepokrivenu kratku prodaju dionica, državnih dužničkih instrumenata i kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata 5.1. Ograničenja za nepokrivenu kratku prodaju dionica i državnih dužničkih instrumenata ESMA je procijenila djelovanje ograničenja nepokrivene kratke prodaje ocjenjivanjem učinka pozajmljivanja vrijednosnih papira i broja nemogućnosti namire. ESMA izvješćuje da su zabilježene manje aktivnosti na tržištima pozajmljivanja vrijednosnih papira otkada je Uredba o kratkoj prodaji stupila na snagu iako se to stanje popravilo od siječnja 2013. Međutim, ESMA naglašava da ne postoje regulatorni podaci o pozajmljivanju vrijednosnih papira i zbog toga analiza nije dovoljno sveobuhvatna. Ograničenjima bi se trebale smanjiti nemogućnosti namire. ESMA izvješćuje da se smanjio broj nemogućnosti namire otkada je Uredba stupila na snagu, a dokaz toga je manji broj nemogućnosti namire europskih dionica po obujma i vrijednosti, a nemogućnost namire u pogledu obujma i vrijednosti pala je u prosjeku za 0,5 i 1 postotni bod (ESMA-ino izvješće, § 77.). ESMA zaključuje da je primjena Uredbe o kratkoj prodaji dovela do povećanja discipline pri namiri (ESMA-ino izvješće, str. 21. – 23. Vidi odjeljak 5.3.). Na temelju prethodno navedenih empirijskih dokaza ESMA smatra da u ovoj fazi nisu opravdane nikakve značajne izmjene. Međutim, ESMA predlaže neke izmjene članaka 12. i 13. Uredbe o kratkoj prodaji kako bi se prodavateljima omogućilo da od trećih strana unutar istog pravnog subjekta dobiju potvrde potrebne za ugovaranje kratke prodaje, pod uvjetom da te strane ispunjavaju potrebne uvjete, kao i neke dorade Provedbene odluke Komisije (EU) br. 827/2012 (ESMA-ino izvješće, § 83.-85.). Komisija se slaže s ESMA-inim zaključcima da u ovoj fazi nisu potrebne značajne revizije Uredbe o kratkoj prodaji u tom području. 5.2. Ograničenja i zahtjevi u pogledu transakcija nepokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata Mjerenjem učinka zabrane nepokrivenih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata na uvjete državnog zaduživanja pomoću razlika među kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata i prinosa na državne obveznice, ESMA je primijetila neznatan pad razlika među kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata država članica nakon uvođenja zabrane transakcija nepokrivenim kreditnim izvedenicama kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata. Učinak zabrane bilo je smanjenje od oko 26 baznih bodova razlike među kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka neispunjavanja obveza (ESMA-ino izvješće, § 100.). ESMA je zaključila da stupanje na snagu Uredbe o kratkoj prodaji općenito nije imalo snažan učinak na aktivnost na tržištu kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata, uz iznimku indeksa kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata za koje je zabilježen značaj pad. ESMA naglašava da nisu zabilježeni vidljivi negativni učinci na tržište državnog duga EU-a. Međutim, zabilježen je pad aktivnosti kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata u nekoliko država članica i indeksa kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata (ESMA-ino izvješće, § 112.). Općenito, ESMA smatra da u ovoj fazi ne postoje uvjerljivi dokazi kojima bi se opravdale izmjene odredaba Uredbe o kratkoj prodaji koje se odnose na kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata, napominjući da je možda prerano donijeti čvrste zaključke (ESMA-ino izvješće; § 112.). Mišljenje je Komisije da je razdoblje primjene Uredbe prekratko da bi se na temelju njezinog učinka mogli izvoditi takvi zaključci. Uzimajući u obzir prethodno navedeno, Komisija smatra primjerenim ograničenja i zahtjeve za transakcije nepokrivenim kreditnim izvedenicama na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata. 5.3. Disciplina pri namiri uključujući postupke pokrivene kupnje Sudionici na tržištu primijetili su opće poboljšanje discipline pri namiri dionica otkada se počela primjenjivati Uredba o kratkoj prodaji. Općenito, broj pokrivenih kupnji i pokušaja pokrivene kupnje u Uniji povećao se za 35 % od početka primjene Uredbe o kratkoj prodaji. No to se povećanje uglavnom može pripisati jednoj državi članici. ESMA smatra da bi se zahtjevi za disciplinu pri namiri, prvenstveno postupci pokrivene kupnje, mogli primjerenije utvrditi u okviru jedinstvenog horizontalnog zakonodavnog akta (ESMA-ino izvješće, § 88.–91.). Mišljenje je ESMA-e da je predstojeća Uredba o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira[2] učinkovitiji instrument kojim se osigurava detaljniji režim i jednaka konkurentska pravila u primjeni sankcija u pogledu postupaka pokrivene kupnje i namire. Komisija se slaže da bi se zahtjevi za disciplinu pri namiri, prvenstveno postupci pokrivene kupnje, mogli bolje utvrditi predstojećom Uredbom o središnjim depozitorijima vrijednosnih papira, pod uvjetom da se postigne sveobuhvatan horizontalni pristup. 5.4. Ostali aspekti koji se odnose na djelovanje ograničenja Na temelju povratnih informacija od sudionika na tržištu i nadležnih tijela u pogledu poboljšanja uspješnosti namire, ESMA smatra da je uvođenje ograničenja za nepokrivenu kratku prodaju imalo značajan učinak na smanjenje nemogućnosti namire transakcija dionicama. U pogledu pravila o lociranju, ESMA-ina analiza podataka o pozajmljivanju vrijednosnih papira tijekom 2012. i u prvom dijelu 2013. pokazala je da je zabilježena manja aktivnost na tržištima pozajmljivanja vrijednosnih papira otkada je Uredba o kratkoj prodaji stupila na snagu iako se to stanje popravilo od siječnja 2013. Općenito, ESMA smatra da u ovoj fazi nisu opravdane nikakve značajne izmjene zahtjeva u tom području. Međutim, ESMA je predložila da se uvedu neznatne izmjene odredaba članaka 12. i 13. Uredbe o kratkoj prodaji (primjerice, ovlastiti interne urede za pozajmljivanje da osiguravaju lociranje umjesto trećih strana te preispitati definiciju likvidnosti dionica za potrebe aranžmana lociranja u kasnijoj fazi (ESMA-ino izvješće, § 83.). Komisija se slaže sa zaključkom ESMA-e da djelovanje ograničenja i zahtjeva koji se odnose na transparentnost neto kratkih pozicija i nepokrivenih kratkih prodaja u ovoj fazi ne predstavlja nikakav dokaz značajnih nedostataka ili nefunkcioniranja Uredbe o kratkoj prodaji u ovom području. 6. Funkcioniranje izuzeća od održavanja tržišta na temelju Uredbe o kratkoj prodaji Primjena izuzeća od održavanja tržišta na temelju Uredbe o kratkoj prodaji povezana je s djelovanjem obveza iz poglavlja II. i III. Uredbe o kratkoj prodaji te stoga i s ocjenom iz ovog izvješća. ESMA-ine smjernice o izuzeću od održavanja tržišta primjenjuju se od travnja 2013. ESMA izvješćuje da većina nadležnih tijela smatra da će izuzeće omogućiti osiguravanje likvidnosti, a da se pritom neće dopustiti izbjegavanje propisa, no neki smatraju da bi izuzeće moglo dovesti do pada osiguravanja likvidnosti. Sudionici na tržištu izrazili su zabrinutost da se ograničenim područjem primjene izuzeća ograničava njihova sposobnost izvanburzovnih aktivnosti održavanja tržišta instrumenata kao što su kamatni ugovori o zamjeni ili neuvršteni izvedeni instrumenti (ESMA-ino izvješće, § 140.–144.). Nadležna tijela općenito smatraju da je postupak obavještavanja o namjeri korištenja izuzeća primjeren, iako su neka tijela bila zabrinuta zbog velikog opsega posla. Sudionici na tržištu smatraju da je zahtjev o obavještavanju za svaki pojedini instrument složen i nepraktičan. Izrazili su i zabrinutost u pogledu rizika nejednakih konkurentskih pravila jer nadležna tijela različitom brzinom obrađuju obavijesti o izuzećima (ESMA-ino izvješće, § 145.–146.). ESMA predlaže izmjene teksta Uredbe o kratkoj prodaji te da se ponovno razmotri područje primjene izuzeća od održavanja tržišta kao i određene izmjene tehničkih standarda ili delegiranih akata ((ESMA-ino izvješće, § 149.). ESMA posebice preporučuje preispitivanje područja primjene i uvjeta izuzeća, a da se pritom poštuje temeljni cilj i osnova Uredbe o kratkoj prodaji (ESMA-ino izvješće, § 152.-156.). Komisija smatra da se zabrinutost u vezi s područjem primjene i uvjetima izuzeća od održavanja tržišta iz ESMA-ina izvješća može smisleno procijeniti tek nakon što prođe odgovarajuće vrijeme od stupanja na snagu Uredbe o kratkoj prodaji kako bi se bilo koji prijedlog revizije mogao temeljiti na odgovarajućem iskustvu primjene Uredbe o kratkoj prodaji. Nadalje, na temelju ESMA-ine tablice o usklađenosti sa smjernicama u pogledu izuzeća od aktivnosti održavanja tržišta i aktivnosti na primarnom tržištu u okviru Uredbe o kratkoj prodaji (ESMA/2013/765) koja je objavljena 19. lipnja 2013., nadležna tijela pet država članica objasnila su da njihova neusklađenost sa smjernicama proizlazi iz različitih stajališta o mnogim pitanjima kao što je područje primjene pokrivenih instrumenata i uvjeta dodjele izuzeća održavatelju tržišta. [3] Komisija upozorava da bi zbog toga što neka nadležna tijela ne poštuju ESMA-ine smjernice mogla nastati situacija u kojoj se Uredba o kratkoj prodaji primjenjuje na različit način, što dovodi do nejednakih konkurentskih pravila u Uniji. Nadalje, različiti kriteriji koji se primjenjuju na ponovnu ocjenu prethodno odobrenih izuzeća od održavanje tržišta mogli bi isto dovesti do različite primjene tog izuzeća. Tim bi se razlikama stoga moglo narušiti tržišno natjecanje i smanjiti učinkovitost okvira Uredbe o kratkoj prodaji. Komisija smatra da je dosljedna primjena okvira Uredbe o kratkoj prodaji, a posebice izuzeća od održavanja tržišta, u svim državama članicama ključna za osiguravanje jednakih konkurentskih pravila te dosljednost tržišnih praksi u Uniji. Uspostavom nejednakih konkurentskih pravila u Uniji mogao bi se ugroziti glavni cilj Uredbe, tj. osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta financijskih usluga te visoke razine zaštite potrošača i ulagača. U tom kontekstu Komisija smatra da u ovoj fazi ne postoje uvjerljivi dokazi za reviziju okvira Uredbe o kratkoj prodaji u tom području. U slučajevima u kojima Komisija utvrdi da se Uredba o kratkoj prodaji, a posebice izuzeće od održavanja tržišta, primjenjuje na način kojim se krši ta Uredba, Komisija će poduzeti odgovarajuće daljnje mjere. 7. Intervencijske ovlasti u okviru Uredbe o kratkoj prodaji Na temelju članka 23. Uredbe o kratkoj prodaji nadležna tijela ovlaštena su poduzeti određene mjere u iznimnim okolnostima u slučaju značajnog pada cijene financijskog instrumenta. Dosada su ovlasti privremenog ograničavanja kratke prodaje ili ograničavanja transakcija financijskim instrumentom primijenile samo dvije države članice (Italija i Portugal). Na temelju povratnih informacija od nekih sudionika na tržištu, zabrane su uzrokovale zbunjenost i nesigurnost za sudionike i dovele do neposrednog učinka na likvidnost i učinkovitost cijena. Nadalje, ta je mjera uzrokovala troškove sudionicima na tržištu jer su morali istražiti informacije zbog razlika u sadržaju, vremenu objave obavijesti tijekom dana trgovanja u predmetnim državama i zbog toga što nije bio jasan opseg instrumenata (ESMA-ino izvješće; § 190.). Komisija je saznala da u slučajevima kada je neko nadležno tijelo uvelo privremenu zabranu kratke prodaje određenih dionica zbog značajnog pada cijene, nadležna tijela drugih država članica u kojima se isto trgovalo tim dionicama nisu uvela slične zabrane ili su primijenila različite mjere. Zbog toga je zabrana bila na snazi u nekim državama članicama, a nije se primjenjivala u drugim državama članicama. U nekim su slučajevima čak i različita nadležna tijela unutar iste države članice postupala različito prilikom odlučivanja o tome treba li se uvesti zabrana kratke prodaje koja se primjenjuje u nekoj državi članici. Kako bi mjere iz članka 23. bile djelotvorne, manje složene i zahtijevale manje resursa, nadležna tijela tržišta koje je najrelevantnije u pogledu likvidnosti pojedinog instrumenta trebala bi biti ovlaštena odlučiti je li potrebno i do kojeg datuma primjenjivati zabranu kratke prodaje ili ograničenje trgovanja određenim instrumentom, a da se pritom ne primjenjuje mehanizam temeljen na pragovima za značajan pad cijena (ESMA-ino izvješće, § 209.). Mišljenje je Komisije da se Uredbom o kratkoj prodaji utvrđuje učinkovit i potpuni okvir pravila kojim se nadležnim tijelima omogućuje dosljedna i učinkovita zabrana kratke prodaje. Nadležna tijela bi stoga trebala osigurati primjenu dosljednog pristupa te da se njihove ovlasti učinkovito primjenjuju tako da se izbjegavaju moguće nedosljedne primjene zabrana kratke prodaje, čime se pridonosi ostvarenju ciljeva iz Uredbe o kratkoj prodaji. U te svrhe nadležna tijela moraju osigurati nadzor postupka iz članka 26. stavka 4. Uredbe o kratkoj prodaji, na temelju čega ESMA može obavijestiti sva ostala odgovarajuća nadležna tijela o mjeri zabrane koja je poduzeta u skladu s člankom 23. Uredbe o kratkoj prodaji. Nadzorom tog postupka trebalo bi se nadležnim tijelima omogućiti da procijene jesi li mjere koje poduzimaju druga nadležna tijela međusobno usklađene. U pogledu primjerenosti pragova iz članka 23. Uredbe o kratkoj prodaji i članka 23. Komisijine delegirane uredbe (EU) br. 918/2012, ESMA smatra da se ne trebaju zadržati svi trenutačni pragovi za utvrđivanje značajnog pada cijena za sve kategorije instrumenata, te da bi se neki pragovi trebali izmijeniti ili ukinuti ((ESMA-ino izvješće, § 210.–211.). ESMA smatra da bi se trebali razmotriti ili ukinuti pragovi za obveznice društava i državne obveznice te da nisu potrebni pragovi za uvrštena društva za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (osim burzovno utrživih fondova) ili za robne izvedenice (ESMA-ino izvješće, § 211.). Zbog ograničenog iskustva primjene tih pragova, Komisija smatra da nije potrebno revidirati ili preispitati pragove za značajni pad cijena za društva za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire i robne izvedenice. U pogledu hitnih mjera u slučaju nepovoljnih događanja ili kretanja koji predstavljaju ozbiljnu prijetnju financijskoj stabilnosti ili povjerenju tržišta iz članaka 18., 19., 20. i 21. Uredbe o kratkoj prodaji, ESMA smatra da su odredbe te Uredbe općenito potrebne i primjerene. Komisija se s time slaže. 8. Zaključci Na temelju ograničenih podataka koji su dosada dostupni, Komisija smatra da je Uredba o kratkoj prodaji imala pozitivan učinak u pogledu veće transparentnosti kratke prodaje i manje nemogućnosti namire, te da je imala relativno dvojaki gospodarski učinak. Ne postoje uvjerljivi dokazi značajnog negativnog učinka Uredbe o kratkoj prodaji u pogledu smanjene likvidnosti kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza iz državnih dužničkih instrumenata Iz ESMA-inog izvješća proizlazi da ne postoje značajni negativni gospodarski učinci Uredbe o kratkoj prodaji kojima bi se prema mišljenju Komisija opravdala kratkoročna revizija Uredbe o kratkoj prodaji. Općenito, dostupni empirijski dokazi pokazuju da je Uredba o kratkoj prodaji imala neke korisne učinke na volatilnost, dvojake učinke na likvidnost te da je dovela do neznatnog pada utvrđivanja cijena. Kao što je i sama ESMA navela, zaključci iz njezina izvješća trebaju se uzimati s oprezom zbog toga što se ocjena temelji na kratkom razdoblju primjene te Uredbe te zbog toga nisu dostupni svi podaci. Nadležna tijela i sudionici na tržištu priznaju da je zbog kratkog razdoblja primjene i ograničenih podataka na kojima se ocjena temelji teško donijeti točne zaključke o tome jesu li ostvareni ciljevi Uredbe o kratkoj prodaji o poboljšanju uvjeta funkcioniranja tržišta te osiguravaju li se visoke razine zaštite ulagača (ESMA-ino izvješće, § 12.–13.). Nadalje, ESMA-ine smjernice o izuzeću od održavanja tržišta primjenjuju se tek od travnja 2013. Iako je ESMA izdala neke preporuke o prilagodbi Uredbe o kratkoj prodaji, posebice u pogledu pravila o lociranju, izuzeću od održavanja tržišta i ovlastima nadležnih tijela za uvođenje kratkoročnih zabrana, ESMA je savjetovala Komisiji da u kasnijoj fazi preispita ocjenu Uredbe o kratkoj prodaji i njezinih provedbenih akata nakon što budu dostupni detaljniji podaci i iskustvo. ESMA je upozorila Komisiju i na troškove koje bi izmjene zakonodavnog okvira tako brzo nakon početka primjene mogle prouzročiti ulagačima i nadležnim tijelima. Konačno, sveukupna kvantitativna analiza učinaka Uredbe o kratkoj prodaji iz ESMA-ina izvješća podliježe određenim uvjetovanostima koje značajno utječu na način na koji se tumači učinak Uredbe o kratkoj predaji. Posebice se to odnosi na metode koje ESMA koristi u svojoj tehničkoj ocjeni Uredbe o kratkoj prodaji, a koje nisu lišene rizika metode i empirijskih ograničenja[4]. ESMA smatra da postoji i rizik da su analizom obuhvaćeni i određeni vanjski čimbenici kojima se mogu narušiti njezini zaključci. Stoga je mišljenje Komisije da je prerano, na temelju dostupnih dokaza, donositi čvrste zaključke o djelovanju okvira Uredbe o kratkoj prodaji kojima bi se opravdala revizija zakonodavstva u ovoj fazi.[5] Komisija će stoga i dalje nadzirati primjenu Uredbe o kratkoj prodaji. Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje pravnog okvira o kratkoj prodaji, Komisija smatra da bi se nova ocjena prikladnosti i učinka Uredbe o kratkoj prodaji, koja je po opsegu slična onoj iz članka 45. Uredbe o kratkoj prodaji, mogla provesti na temelju detaljnijih empirijskih podataka i dokaza te nakon što nadležna tijela budu raspolagala dovoljnim iskustvom u pogledu primjene Uredbe o kratkoj prodaji. Takva bi se procjena trebala provesti do 2016., tj. tri godine nakon stupanja na snagu Uredbe o kratkoj prodaji. Analiza učinaka i utjecaja Uredbe o kratkoj prodaji trebala bi se temeljiti na podacima koje dostavi ESMA, analizi dostupnih podataka te povratnim informacijama nadležnih tijela i sudionika na tržištu. [1] Završno izvješće. ESMA-ini tehnički savjeti o ocjeni Uredbe (EU) br. 236/2012 o kratkoj prodaji i određenim aspektima kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza. ESMA/2013/614. [2] Komisijin prijedlog (COM(2012)73 završna verzija) Uredbe o poboljšanju namire vrijednosnih papira u Europskoj uniji i središnjim depozitorijima vrijednosnih papira i izmjeni Direktive 98/26/EZ od 7. ožujka 2012. trenutačno razmatraju Europski parlament i Vijeće. [3] ESMA je 16. lipnja 2013. objavila tablicu usklađenosti s ESMA-inim smjernicama o izuzeću od održavanja tržišta (ESMA/2013/765). [4] Ta uvjetovanost naglašena je i u ESMA-inom izvješću, § 8. [5] U tom kontekstu važno je napomenuti da se pred Sudom Europske unije vodi predmet C-270/12 u kojem je Ujedinjena Kraljevina zatražila poništenje članka 28. Uredbe o kratkoj prodaji.