C 351/12

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 351/08)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Saint-Guilhem-le-Désert”

PGI-FR-A1143-AM01

Datum obavijesti: 6.7.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Organoleptički opis vina

U točki 3.3. poglavlja I. specifikacije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Saint-Guilhem-le-Désert” dopunjen je organoleptički opis vina. Pojašnjenja su premještena u točku „Opis vina” jedinstvenog dokumenta.

2. Sorte

U točki 5. „Sorte” poglavlja I. specifikacije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Saint-Guilhem-le-Désert”:

— dodane su sljedeće sorte: Agiorgitiko N, Airen B, Artaban N, Assyrtiko B, Calabrese N, Carignan gris G, Carricante B, Felen B, Fiano B, Floreal B, Glera B, Montepulciano N, Moschofilero Rs, Œillade N, Primitivo N, Roditis Rs, Rousseli Rs, Saperavi N, Touriga nacional N, Verdejo B, Verdelho B, Vidoc N, Voltis B, Xinomavro N,

— izbrisane su sljedeće sorte jer nisu prisutne na području proizvodnje:

Auxerrois B, Clairette rose Rs, Muscat à petits grains roses Rs, Rosé du Var Rs.

Sorte uvrštene u specifikaciju otpornije su na kriptogamne bolesti, ali su i prilagođenije klimatskim promjenama. Te sorte odgovaraju profilu vina sa ZOZP-om. Tijelo za zaštitu i upravljanje dodatno je zatražilo da se uvrsti pet posebnih sorti, tradicionalnih i novih, koje su već prisutne na području proizvodnje te kojima se poboljšava profil vina sa ZOZP-om i omogućuje bolja prilagodba vinogradu.

Te su sorte premještene u točku „Sorte vinove loze” jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv

Saint-Guilhem-le-Désert

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

16. Vino od prezreloga grožđa

4. Opis vina

1. Mirna vina

KRATAK OPIS

ZOZP „Saint-Guilhem-le-Désert” dodjeljuje se mirnim vinima te crnim, ružičastim i bijelim vinima od prezreloga grožđa.

Ukupna volumna alkoholna jakost, ukupna kiselost, sadržaj hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida mirnih vina propisani su zakonodavstvom Unije.

Arome proizvedenih vina postojane su, a njihov intenzitet i svojstva razlikuju se ovisno o sortama grožđa i korištenim tehnologijama. Kod crnih vina provodi se ekstrakcija kako bi se dobila lagana struktura sa zrelim i blagim taninima. Vina su intenzivne rubin-crvene boje, aroma šumskog voća crvenih i crnih plodova, crnog papra i slatkog korijena. Punog su okusa, uravnotežene kiselosti te su postojana i bogata svilenkastim taninima. Zahvaljujući dugotrajnom dozrijevanju na tom području dobivaju se bijela vina slamnatožute do zlatnožute boje, s aromama bijelog cvijeća, egzotičnog i kandiranog voća te izrazito bogatog okusa i svježine. Ružičasta vina prigušene su do lagano jarke boje trešnje s blagim nijansama lososa te se odlikuju aromama crnog ribiza, marelice, cvijeta bazge i notama amilnog alkohola. Iznimno su uravnoteženog okusa koji se ističe svježinom i voćnosti.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) 9 Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2. KRATAK OPIS

Stvarna alkoholna jakost, ukupna volumna alkoholna jakost, prirodna volumna alkoholna jakost i ukupni sadržaj sumporova dioksida vina od prezreloga grožđa propisani su zakonodavstvom Unije.

Ta su vina jantarnožute boje te zaokruženog okusa sa složenim aromama začina, oraha i kandiranog voća.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Postupci proizvodnje vina

5.1. Posebni enološki postupci

1. Poseban enološki postupak

Pri provedbi enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Unije te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

5.2. Najveći prinosi

1. Crna i ružičasta vina

95 hektolitara po hektaru

2. Bijela vina

100 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Saint-Guilhem-le-Désert” odvijaju se na području sljedećih općina:

u departmanu Hérault: Agonès, Aniane, Arboras, Argelliers, Assas, Brissac, Causse-de-la-Selle, Cazevieille, Cazilhac, Ceyras, Clapiers, Claret, Combaillaux, Ferrières-les-Verreries, Fontanès, Ganges, Gignac, Gorniès, Guzargues, Jacou, Jonquières, La Boissière, Lagamas, Laroque, Lauret, Le Bosc, Le Rouet, Le Triadou, Les Matelles, Mas-de-Londres, Montferrier-sur-Lez, Montoulieu, Montpellier (odjeljci AI, AK, KO, KP, MP i MZ), Montpeyroux, Moulès-et-Baucels, Murles, Notre-Dame-de-Londres, Pégairolles-de-Buèges, Prades-le-Lez, Puéchabon, Saint-André-de-Buèges, Saint-André-de-Sangonis, Saint-Bauzille-de-Montmel, Saint-Bauzille-de-Putois, Saint-Clément-de-Rivière, Sainte-Croix-de-Quintillargues, Saint-Félix-de-Lodez, Saint-Gély-du-Fesc, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Guiraud, Saint-Jean-de-Buèges, Saint-Jean-de-Cuculles, Saint-Jean-de-Fos, Saint-Jean-de-la-Blaquière, Saint-Martin-de-Londres, Saint-Mathieu-de-Tréviers, Saint-Privat, Saint-Saturnin-de-Lucian, Saint-Vincent-de-Barbeyrargues, Sauteyrargues, Teyran, Usclas-du-Bosc, Vacquières, Vailhauquès, Valflaunès, Viols-le-Fort, Viols-en-Laval,

u departmanu Gard: Brouzet-lès-Quissac, Corconne.

7. Sorte vinove loze

Abouriou B

Agiorgitiko N

Airen

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Altesse B

Arinarnoa N

Artaban N

Assyrtiko B

Aubun N – Murescola

Baroque B

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Calabrese N

Caladoc N

Carignan N

Carignan blanc B

Carignan gris G

Carmenère N

Carricante

Chardonnay B

Chasan B

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Colombard B

Cot N – Malbec

Counoise N

Duras N

Egiodola N

Felen

Fiano

Floreal B

Folle blanche B

Furmint B

Gamaret

Gamay N

Gewurztraminer Rs

Glera

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Grolleau N

Gros Manseng B

Jacquère B

Jurançon noir N – Dame noire

Lledoner pelut N

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac B

Melon B

Merlot N

Meunier N

Mondeuse N

Montepulciano

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Moschofilero Rs

Mourvèdre N – Monastrell

Muscat d'Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Oeillade noire

Petit Courbu B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Pineau d'Aunis N

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Portan N

Poulsard N – Ploussard

Primitivo N – Zinfandel

Riesling B

Rivairenc N – Aspiran noir

Roditis Rs

Rosé du Var Rs

Roussanne B

Rousseli Rs

Saperavi N

Sauvignac

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Savagnin blanc B

Sciaccarello N

Semillon B

Servant B

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret blanc B

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Touriga nacional N

Trousseau N

Ugni blanc B

Verdejo B

Verdelho B

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

Xinomavro N

8. Opis povezanosti

8.1. Posebnost zemljopisnog područja i proizvoda

U jedinstvenom krajoliku sredozemnih brežuljaka, vinogradarsko područje pod oznakom Saint-Guilhem-le-Désert nalazi se u sjevernom dijelu departmana Hérault, u podnožju visoravni Larzac i planina Cévennes.

Područje proizvodnje proteže se na pedesetak kilometara pretežno vapnenačkih, šljunčanih i laporastih tala iz mezozoika te kvartarnih terasa na rubovima gornjeg i središnjeg dijela doline rijeke Hérault.

Nad vinogradarskim područjem uzdižu se dvije vapnenačke planine: Baudile na zapadu i Pic Saint-Loup na istoku.

Klima je karakteristična za to područje i ima ključan utjecaj na vinograde. Budući da je područje udaljeno od Sredozemnog mora, posolica nije toliko prisutna. Količina oborina od 800 do 900 mm ograničava prekomjerni utjecaj sredozemne klime, a zbog prisutnosti planina temperature znatno osciliraju između dana i noći te su vinogradi zaštićeni od sjevernih vjetrova. Vinogradarsko područje uglavnom se nalazi na nadmorskim visinama od 100 do 150 metara pa na njemu prevladava blaga sredozemna klima.

Na tom području postoje nalazišta iz rimskog doba koja upućuju na vinogradarske aktivnosti. U srednjem su vijeku opatije Aniane i Saint-Guilhem bile začetak mreže opatija Karolinškog Carstva. Ključnu ulogu u tadašnjem očuvanju i širenju vinogradarskih praksi imali su benediktinski redovnici jer se položaj opatije birao tako da bude prikladan za uzgoj vinove loze.

ZOZP je ime dobio po mjestu Saint-Guilhem-le-Désert, okosnici rimske umjetnosti, važnom povijesnom središtu i jednoj od etapa na Putu svetog Jakova, uvrštenom na UNESCO-ov popis svjetske baštine, koje se i u geografskom smislu nalazi usred područja proizvodnje.

Budući da je to područje uvelike prekriveno prirodnim šumama hrasta crnike i bora ili sredozemnim garigom, ondje se moglo baviti raznim oblicima poljoprivrede, primjerice uzgojem žitarica, maslinarstvom i stočarstvom, dok je uzgoj vinove loze doživio nagli rast krajem 19. stoljeća s razvojem trgovine.

Dekretom od 5. travnja 1982. oznaka „vin de pays” dodijeljena je samo pet općina pa su obližnji vinogradari željeli, s obzirom na zajedničke pedoklimatske uvjete, proširiti područje proizvodnje, koje danas obuhvaća 71 općinu i na kojem se proizvodi od 30 do 40 000 hl crnih, ružičastih i bijelih vina.

Proizvođači iz dvije manje zemljopisne jedinice, Cité d’Aniane i Val de Montferrand, mogu preciznije identificirati svoja vina. Vina s oznakom „Val de Montferrand” proizvode se od manjeg broja sorti vinove loze s najvećim prinosom od 70 hl/ha, čime se postiže velika koncentracija vina. Vina s oznakom „Cité d’Aniane” proizvode se isključivo od grožđa ubranog na području općine Aniane.

Vinogradari su vrlo rano obogatili sorte vinove loze kako bi dobili vina kojima se iskorištava potencijal vapnenačkih tala i klimatskih uvjeta pogodnih za sporo dozrijevanje, a uz sredozemne sorte pojavile su se sorte iz drugih regija, kao što su cabernet-sauvignon i merlot za crna te chardonnay, sauvignon i viognier za bijela vina.

Sva vina iznimno su svježeg okusa.

Tanini u crnim vinima dugog ili kratkog vrenja iznimno su rafinirani, dok ružičasta i bijela vina imaju vrlo izraženu aromu.

8.2. Uzročna povezanost posebnosti zemljopisnog područja i posebnosti proizvoda

Zbog klimatskih posebnosti predmetnog područja vinogradari su istraživali kako sorte vinove loze optimalno prilagoditi području. Budući da se vremenski uvjeti sporije mijenjaju, a i temperaturne su oscilacije velike, sredozemne, ali i nedavno uzgojene sorte sporo i pravilno dozrijevaju, što pogoduje kvaliteti polifenola u crnim vinima te jakosti i aromatičnoj profinjenosti ružičastih i bijelih vina. Stoga su sva vina vrlo posebna, neovisno o tome stavljaju li se na tržište rano ili odležavaju.

Vinogradarsko područje sastoji se od malih zemljišnih čestica uglavnom smještenih na vapnenačkim brežuljcima koji su svojstveni za tu regiju te koji prirodno smanjuju bujanje i potiču duboko ukorjenjivanje vinove loze kako bi se mogla oduprijeti ljetnoj suši. To je područje često okruženo prirodnim krajolikom koji zaštićen mjerama očuvanja okoliša. Krajolik je u tom području poseban zbog vinove loze, što je poznato i iznimno se cijeni u turizmu. Zato su u turizam danas uključeni i vinogradari, koji promidžbom vina prije svega štite svoja proizvodna područja, a povezana je s razvojem vinskog turizma.

Zbog toga postoji sinergija između vinogradara i posjetitelja opatije Saint-Guilhem le Désert (oko 800 000 ljudi godišnje), kojom se promiče gospodarska aktivnost u zaleđu departmana Hérault.

Naziv Saint-Guilhem-le-Désert nosi tisućljetnu povijest opatije i vina sa ZOZP-om te stječe velik ugled izvan Francuske.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Saint-Guilhem-le-Désert” za mirna vina može se dopuniti sljedećim izrazima:

— nazivom jedne ili više sorti grožđa,

— izrazom „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo).

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Saint-Guilhem-le-Désert” može se dopuniti manjim zemljopisnim jedinicama „Cité d’Aniane” i „Val de Montferrand” u skladu s uvjetima utvrđenima u specifikaciji.

Ako se izraz „Indication géographique protégée” (zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla) zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de pays” (regionalno vino), na etiketi se navodi logotip ZOZP-a Europske unije.

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini utvrđeno odstupanjem za proizvodnju i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Saint-Guilhem-le-Désert” obuhvaća sljedeće susjedne općine:

u departmanu Hérault: Aumelas, Brignac, Buzignargues, Canet, Castelnau-le-Lez, Castries, Celles, Clermont-l’Hérault, Fozières, Galargues, Grabels, Juvignac, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lacoste, Lansargues, Lattes, Le Crès, Le Puech, Lodeve, Mauguio, Montarnaud, Montaud, Mudaison, Popian, Pouzols, Saint-Aunès, Saint-Bauzille-de-la-Sylve, Saint-Etienne-de-Gourgas, Saint-Génies-des-Mougues, Saint-Jean-de-Védas, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Paul-et-Valmalle, Saint-Pierre-de-la-Fage, Soumont, Valergues, Vendargues,

u departmanu Gard: Carnas, La Cadiere-et-Cambo, Liouc, Montdardier, Orthoux-Sérignac-Quilhan, Pompignan, Rogues, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-julien-de-la-Nef, Saint-Laurent-le-Minier, Sardan, Sauve, Sumène.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-770aea9b-b2c6-4aa0-ae5b-7f1f81ec19c3

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.