Glavni korak koji nedostaje da bi se uveo jedinstveni patentni sustav njemačka je ratifikacija Sporazuma o Jedinstvenom sudu za patente, koja je sada moguća zbog nedavne odluke njemačkog Ustavnog suda. Nakon završetka postupka ratifikacije, kako bi jedinstveni patentni sustav postao funkcionalan u državama članicama ugovornicama, Komisija će surađivati s Europskim patentnim uredom i državama članicama ugovornicama, a one koje to još nisu poticati da se pridruže novom sustavu.

Kako bismo to ostvarili, moramo osigurati uvođenje jedinstvenog patentnog sustava. To će biti jedinstven sustav za poduzeća koji će znatno pojednostavniti patentiranje u EU-u, čime će se povećati transparentnost i olakšati licenciranje. Stjecanje jedinstvenog patenta (koji pokriva do 25 država članica) i njegovo održavanje u uobičajenom trajanju iznosit će oko 10 000 EUR, što je gotovo šest puta manje od trenutačne cijene stjecanja i održavanja jednakovrijedne zaštite. Usto, zahvaljujući centraliziranom sustavu rješavanja sporova pred novim Jedinstvenim sudom za patente poboljšat će se pravna sigurnost i izbjeći usporedni sporovi u više država članica, čime će se znatno smanjiti troškovi sudskih postupaka. Jedinstveni patentni sustav stoga će biti najvažniji alat za industrijski oporavak EU-a, posebno u ekosustavima energije iz obnovljivih izvora, elektronike, obrane i mobilnosti te zrakoplovno-svemirskim ekosustavima.

Nakon uspješne reforme zakonodavstva EU-a o žigu Komisija će revidirati zakonodavstvo EU-a o zaštiti dizajna kako bi poboljšala dostupnost i cjenovnu pristupačnost zaštite dizajna u EU-u, posebno za ekosustave tekstila, namještaja i elektronike, te osigurala da režim zaštite dizajna bolje podupire prelazak na digitalno i zeleno gospodarstvo. Dizajn proizvod čini privlačnim, a dobro dizajnirani proizvodi proizvođačima daju znatnu konkurentsku prednost. Nedavna evaluacija zakonodavstva EU-a o zaštiti dizajna pokazala je da sustavi dizajna EU-a općenito dobro funkcioniraju, no i dalje postoje neki nedostaci. Postupci registracije djelomično su zastarjeli, a ponekad uključuju nepotrebno administrativno opterećenje, dok zaštita novih oblika dizajna (npr. animirani dizajn, grafička korisnička sučelja) nije dovoljno jasna. Nedovoljna jasnoća o opsegu prava na dizajn problematična je, posebno zbog sve veće uporabe 3D ispisa ili u slučaju provedbe prava dizajna u odnosu na robu kojom se povređuje pravo u provozu kroz EU. I na kraju, zbog samo djelomičnog usklađivanja zaštite dizajna sastavnih dijelova koji se upotrebljavaju za popravak kompleksnih proizvoda, gospodarski važno tržište rezervnih dijelova i dalje je vrlo fragmentirano, što dovodi do ozbiljnog narušavanja tržišnog natjecanja i otežava prijelaz na održivije i zelenije gospodarstvo.

Konačno, Komisija smatra da je potrebno osigurati uspostavu učinkovitih sustava za izdavanje prisilnih licencija koji bi se upotrebljavali u krajnjoj nuždi i kao sigurnosna mjera kada drugi načini osiguravanja dostupnosti intelektualnog vlasništva ne uspiju. Sporazum o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije omogućuje izdavanje prisilnih licencija pod navedenim uvjetima, npr. ako državno tijelo osobi koja se želi koristiti patentiranim izumom to dopusti bez privole vlasnika patenta. Taj se postupak može ubrzati u slučaju izvanrednog stanja u nekoj državi. Uzimajući u obzir i Deklaraciju iz Dohe o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnoga vlasništva i javnom zdravlju, jasno je da svaka članica Svjetske trgovinske organizacije nema samo pravo izdavati prisilne licencije, nego ima i slobodu odrediti na kojem temelju se one izdaju.

·U širem smislu, Komisija će, u suradnji s EUIPO-om, omogućiti centralizirani pristup informacijama i savjetima o intelektualnom vlasništvu . EUIPO će razviti platformu, Europski informacijski centar za intelektualno vlasništvo, koja će biti povezana s jedinstvenim digitalnim pristupnikom i omogućiti pristup svim relevantnim informacijama o formalnostima povezanima s intelektualnim vlasništvom, no i povezanim uslugama (npr. o prijavi naziva domene, registraciji tvrtke poduzeća), kao i jednostavne sustave pohranjivanja za MSP-ove. Kako bi doprla do malih poduzeća, Komisija će također pružati potporu i savjetovanje u području intelektualnog vlasništva putem mreža za potporu MSP-ovima .

Kako bi se olakšalo licenciranje i razmjena intelektualnog vlasništva, potrebna je veća transparentnost u pogledu vlasništva i upravljanja za sve vrste intelektualnog vlasništva. U području patenata znatan će se napredak postići uvođenjem jedinstvenog patenta.

U postizanju veće transparentnosti i boljeg upravljanja pravima, posebice u području autorskih prava i poboljšane identifikacije nositelja prava, mogla bi pomoći i uporaba visokokvalitetnih metapodataka i novih tehnologija, kao što je lanac blokova.

Komisija pokreće studiju o autorskim pravima i novim tehnologijama čija će glavna tema biti upravljanje podacima o autorskim pravima i umjetna inteligencija, a rezultati bi trebali biti objavljeni 2021. Komisija će nastaviti suradnju s relevantnim dionicima radi promicanja kvalitete podataka o autorskim pravima i postizanja funkcionalne „autorskopravne infrastrukture” (npr. vjerodostojne i ažurne informacije o nositeljima prava, općim uvjetima i mogućnostima licenciranja) .

·Patenti bitni za normu

Patenti bitni za normu patenti su za tehnologije uključene u norme. Broj patenata bitnih za normu i nositelja takvih patenata raste (npr. u području standarda mobilne povezivosti sve je veća skupina nositelja patenata bitnih za normu u ETSI prijavila više od 25 000 patentnih porodica, a norme za tehnologije u nastajanju također često sadržavaju patente bitne za normu). Patenti bitni za normu imaju važnu ulogu u razvoju standarda 5G i interneta stvari. Za digitalnu integraciju predmeta, uređaja, senzora i predmeta za svakodnevnu uporabu u umreženim automobilima, zdravstvu, energetici, pametnim gradovima i drugim namjenama potrebna su interoperabilna rješenja koja se temelje na normama.

S obzirom na to neophodno je imati stabilna, djelotvorna i pravedna pravila o licenciranju patenata bitnih za normu. Usprkos smjernicama iz Komunikacije o patentima bitnima za normu iz 2017., neka poduzeća i dalje teško postižu dogovore o licenciranju patenata bitnih za normu. To često dovodi do sporova u kojima nositelji patenata tvrde da je došlo do povrede patenta bitnog za normu, a druga stranka tvrdi da je nositelj patenta naveo nepoštene uvjete u sporazumu o licenciranju. Iako su trenutačno najveći sporovi u sektoru automobilske industrije, oni mogu nastati i drugdje jer je licenciranje patenata bitnih za normu relevantno i u zdravstvenom ekosustavu, energetskom ekosustavu, ekosustavu pametne proizvodnje, digitalnom ekosustavu i ekosustavu elektronike.

Kratkoročno, Komisija će olakšati inicijative pod vodstvom industrije kako bi se smanjili problemi i broj sporova među akterima u nekim sektorima.

Komisija će istodobno, na temelju pristupa iz 2017., razmotriti donošenje reformi kako bi se dodatno pojasnio okvir kojim se uređuje prijavljivanje, licenciranje i ostvarivanje prava iz patenata bitnih za normu. Primjerice, razmotrit će uspostavu neovisnog sustava provjera bitnosti trećih strana radi poboljšanja pravne sigurnosti i smanjenja troškova sudskih postupaka. U potencijalnim reformama uzet će se u obzir iskustvo stečeno na temelju smjernica iz Komunikacije o patentima bitnima za normu iz 2017. i rasprava s relevantnim dionicima.

·Promicanje razmjene podataka

Konačno, kako je utvrđeno u novoj Europskoj strategiji za podatke, EU treba čvrst okvir koji će poduzećima omogućiti stvaranje, razmjenu i uporabu podataka te pristup njima. Vrijednost podatkovnoga gospodarstva EU-a 2025. bit će gotovo trostruko veća nego 2018. i iznosit će 829 milijardi EUR, odnosno 5,8 % BDP-a EU-a. Budući da se neki podaci mogu zaštititi pravima intelektualnog vlasništva ili kao poslovne tajne, Komisija trenutačno ocjenjuje okvir za intelektualno vlasništvo kako bi osigurala ravnotežu između potrebe za poticanjem razmjene podataka (npr. olakšavanjem MSP-ovima pristup podacima i njihovu uporabu, olakšavanjem popravaka) i potrebe za zaštitom legitimnih interesa.

Za poticanje razmjene podataka potrebno je sigurno okruženje u kojem poduzeća mogu nastaviti ulagati u generiranje i prikupljanje podataka i razmjenjivati ih na siguran način, znajući da se njihovi osjetljivi poslovni podaci neće nezakonito prikupljati, koristiti niti otkivati. Direktivom o poslovnoj tajni već se pružaju učinkovita sredstva za zaštitu, no možda je potrebno pojasniti njezino područje primjene, npr. utvrditi koje se vrste ili skupovi podataka mogu smatrati „poslovnim tajnama”, može li se postojećim skupom izuzeća poduprijeti podatkovno i zeleno gospodarstvo te hoće li se i kako alati iz te direktive upotrijebiti za učinkovitu borbu protiv nezakonitog pribavljanja, korištenja ili otkrivanja podataka i skupova podataka. Kako bi razjasnila ta pitanja i utvrdila najbolje prakse Komisija je pokrenula studiju, s posebnim naglaskom na strateške sektore, uključujući zdravstvo i automobilski sektor. Na temelju dobivenih rezultata i u skladu s aktom o podacima razmotrit će potrebu za daljnjim koracima, npr. za ciljanim smjernicama.

Direktivom o bazama podataka predviđeno je da su baze podataka, u koje su uložena znatna sredstva, zaštićene pravom sui generis. Nedavna je evaluacija pokazala da Direktiva o bazama podataka pruža dodanu vrijednost, no mogla bi se preispitati kako bi se olakšao pristup podacima i njihova uporaba. U okviru Europske strategije za podatke Komisija će revidirati tu direktivu kako bi se olakšala razmjena strojno generiranih podataka i podataka generiranih u kontekstu interneta stvari te trgovanje njima. Ta će revizija biti obuhvaćena aktom o podacima, a pri njezinoj provedbi uzet će se u obzir inicijative o razmjeni podataka u području protumonopolskih propisa.

Kako bi se olakšalo licenciranje i razmjena intelektualnog vlasništva, Komisija će: -osigurati dostupnost kritičnog intelektualnog vlasništva u kriznim vremenima, među ostalim putem novih alata za licenciranje i sustava za koordinaciju prisilnog licenciranja (2021.–2022.), -poboljšati transparentnost i predvidivost licenciranja patenata bitnih za normu putem inicijativa pod vodstvom industrije u sektorima na koje se to najviše odnosi, u kombinaciji s mogućim reformama (prema potrebi i regulatornim reformama), kako bi se pojasnio i poboljšao okvir za patente bitne za normu i ponudili učinkoviti alati za transparentnost (prvo tromjesečje 2022.), -promicati pristup podacima i njihovu razmjenu, istodobno štiteći legitimne interese, tako da se pojasne određene ključne odredbe Direktive o poslovnoj tajni i revidira Direktiva o bazama podataka (treće tromjesečje 2021.).

5.Borba protiv povreda prava intelektualnog vlasništva

Učinkovita provedba dio je funkcionalnog sustava intelektualnog vlasništva. Komisija i dalje pomno prati primjenu Direktive o provedbi prava intelektualnog vlasništva kako bi osigurala učinkovitu i uravnoteženu sudsku zaštitu. Pritom surađuje s državama članicama i dionicima na primjeni novih smjernica Komisije, kako bi se osigurala, primjerice, usklađena i djelotvorna primjena sudskih zabrana u svim državama članicama ako su za to ostvareni svi uvjeti, uključujući uvjet proporcionalnosti.

U području patenata uspostava Jedinstvenog suda za patente trebala bi dodatno olakšati i pojednostavniti provedbu patentnog prava.

Komisija smatra da je svakako potrebno pojačati borbu protiv krivotvorenja i piratstva. U 2016. u EU je uvezeno krivotvorene i piratske robe u vrijednosti i do 121 milijarde EUR, odnosno 6,8 % uvoza EU-a (2013. ona je predstavljala 5 % uvoza). Krivotvoreni proizvodi na tržištu EU-a dovode do izravnoga gubitka prihoda od prodaje od 50 milijardi EUR i izravnoga gubitka 416 000 radnih mjesta godišnje. Oni su i ozbiljna prijetnja za zdravlje, sigurnost i zaštitu potrošača (npr. krivotvorene maske za lice) i imaju negativan učinak na okoliš.