·Vijeće se poziva da do sredine 2018. zajedno s mjerodavnim pripremnim tijelima, uključujući i Vojni odbor EU-a, razmotri i potvrdi vojne zahtjeve.

Bliska suradnja s državama članicama, uključujući sve njihove relevantne dionike, ključna je za provedbu ovog Akcijskog plana. On će biti proveden uz potpuno poštovanje suvereniteta država članica na njihovu državnom području i u nacionalnim postupcima donošenja odluka u pogledu vojnih kretanja. Nadalje, bit će poduzeti koraci za jačanje suradnje institucija, agencija i tijela Unije i nacionalnih nadležnih tijela država članica uz potpuno poštovanje različitih nadležnosti uključenih dionika. U cilju postizanja komplementarnosti rezultata potrebno je osigurati blisku koordinaciju Akcijskog plana i projekta stalne strukturirane suradnje za vojnu mobilnost.

Na temelju Zajedničke komunikacije o poboljšanju vojne mobilnosti u Europskoj uniji iz studenoga 2017. i plana koji je izradila ad hoc radna skupina za prekogranični vojni prijevoz unutar Europe u okviru Europske obrambene agencije, cilj je ovog Akcijskog plana osigurati usklađen okvir za tekuće i buduće programe, projekte, inicijative i aktivnosti. To će omogućiti usklađeniji pristup Europske unije, jačanje solidarnosti među državama članicama i poboljšanje dodane vrijednosti EU-a.

U govoru o stanju Unije 2017. predsjednik Juncker naglasio je nužnost stvaranja punopravne europske obrambene unije do 2025. EU već poduzima korake potrebne za izgradnju učinkovitije, vjerodostojnije i povezanije Unije koja je sposobna ostvariti zajedničke interese i prioritete EU-a u promicanju mira i jamčenju sigurnosti svojih građana i svojeg područja, kao što je navedeno u Globalnoj strategiji Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku. Europski akcijski plan obrane te posebno Europski fond za obranu pokazuju posvećenost Europe poduzimanju odlučnih mjera kako bi pomogla državama članicama. Poboljšanje vojne mobilnosti u Europskoj uniji jedan je od praktičnih koraka prema tom cilju koji pridonosi izgradnji Unije koja štiti te u kojoj se europska solidarnost i međusobna potpora učinkovito provode.

·Komisija će do kraja 2019. u suradnji s drugim relevantnim strankama utvrditi izvedivost međusobnog povezivanja vojnih i civilnih (TENtec) baza podataka i mogući opseg takvog djelovanja. Na temelju toga odredit će moguće druge prilagodbe funkcionalnosti TENtec-a koje bi u tu svrhu mogle biti potrebne te odrediti postupak za ažuriranje baza podataka.

·Komisija će do 2020. ocijeniti potrebu za prilagodbom Uredbe o transeuropskoj prometnoj mreži kako bi u nju uključila poboljšane tehničke zahtjeve koji bi mogli obuhvaćati i vojne zahtjeve.

·Službe Komisije utvrdit će do 2019. koji su dijelovi transeuropske prometne mreže prikladni za vojni promet, kao i potrebnu nadogradnju postojeće infrastrukture. Posebno će utvrditi projekte dvojne namjene i kvantificirati njihove troškove. Na temelju dobivenih rezultata izradit će se popis prioritetnih projekata. Nadalje, provest će se procjena ukupnog obujma ulaganja za vojne potrebe na transeuropskoj prometnoj mreži.

·Komisija će do kraja 2018. u suradnji s državama članicama, Europskom službom za vanjsko djelovanje / Vojnim stožerom EU-a i Europskom obrambenom agencijom utvrditi nepodudaranja između sadašnjih tehničkih zahtjeva koji se primjenjuju na transeuropsku prometnu mrežu i onih koji bi bili odgovarajući za vojni promet. Nadalje, utvrdit će se i nepodudaranja povezana sa zemljopisnim obuhvatom.

Pilot-vježbom utvrđeno je da postoje brojne mogućnosti za dvojnu civilnu i vojnu namjenu infrastrukture, među ostalim, na multimodalnim platformama kojima bi se roba ubrzano prevozila iz luka i zračnih luka na željeznice ili ceste, u jačanju kapaciteta terminala u zaleđu te u odgovarajućim tovarnim profilima na teretnim željezničkim linijama. Iako sve to tek treba dodatno razraditi prema mjerama navedenima u ovom Akcijskom planu, pilot-vježbom potvrđeno je da primijenjena metodologija, opisana u okviru u nastavku, funkcionira.

U cilju provjere izvedivosti pristupa na razini EU-a tijekom estonskog predsjedanja 2017. pokrenuta je pilot-studija za države koridora Sjeverno more – Baltik transeuropske prometne mreže, u koju su bili uključeni njihovi predstavnici za obranu i promet. Cilj je te studije započeti korake opisane u nastavku teksta kako bi se odredili preliminarni elementi koji bi mogli biti korisni u sveobuhvatnoj studiji.

2.3. Regulatorna i proceduralna pitanja

2.3.1. Opasni teret

Kopneni prijevoz opasnog tereta područje je u kojem države članice i Komisija aktivno pregovaraju o složenom skupu međunarodnih konvencija i preporuka Ujedinjenih naroda. Međutim, one se odnose samo na civilnu namjenu, a države članice primjenjuju nacionalne propise kada je potrebno jamčiti slobodu kretanja vojnog prijevoza uključujući i prijevoza opasnog tereta. To odstupanje od civilnih propisa zahtijeva ad hoc odobrenja i dovodi do kašnjenja.

Usklađivanjem propisa primjenjivih na vojne snage s postojećim zakonodavstvom EU-a može se povećati sigurnost i omogućiti sinergija i usklađenost u prijevozu opasnog tereta u vojnoj domeni bez oslabljivanja civilnih standarda.

Ključne mjere na razini Europske unije: ·U bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje / Vojnim stožerom EU-a i drugim uključenim nadležnim tijelima, do proljeća 2019. Europska obrambena agencija provest će nadzor koji će obuhvaćati: nacionalne odredbe, utvrđivanje potreba, prikladnost postojećih civilnih usklađenih pravila i moguće potrebe za dodatnim odredbama ili prilagodbama. Države članice pozivaju se da pruže aktivnu potporu u ovom postupku. ·U tijeku: u bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje / Vojnim stožerom EU-a te uz potporu Europske obrambene agencije, službe Komisije nastavit će omogućavati razmjenu znanja o prijevozu opasnog tereta između civilnih i vojnih stručnjaka. ·U bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje / Vojnim stožerom EU-a i Europskom obrambenom agencijom, službe Komisije ocijenit će do 2020. izvedivost i potrebu za daljnjim djelovanjem na razini Europske unije. ·Do ljeta 2019. Europska obrambena agencija, u bliskoj suradnji s državama članicama i Europskom službom za vanjsko djelovanje /Vojnim stožerom EU-a, istražit će i izvedivost poboljšanja dosljednosti pravila i procedura koji se odnose na zračni vojni promet (prijevoz i rukovanje) na državnom području država članica.

2.3.2 Carina i porez na dodanu vrijednost

Tijekom rada ad hoc radne skupine neke su države članice prijavile operativne poteškoće nastale zbog nejasnoća koje se odnose na upotrebu obrasca 302 za privremeni izvoz i ponovni uvoz robe vojne namjene koje provode oružane snage države članice ili se provode u njihovo ime.