S obzirom na to, države članice i treće zemlje mediteranskog područja podnijele su u prosincu 2014. prijedlog Komisiji o sudjelovanju u zajedničkom programu PRIMA.

Vijeće za konkurentnost je na svom sastanku 5. prosinca 2014. pozvalo Komisiju da procijeni je li sudjelovanje Unije u zajedničkom programu PRIMA na temelju članka 185. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) opravdano s obzirom na sveukupne ciljeve i količinu potrebnih sredstava. Vijeće je u svojim zaključcima posebno podržalo usmjerenost programa na razvoj i provedbu inovativnih i integriranih rješenja za održivo upravljanje sustavima prehrane i opskrbe vodom na mediteranskom području. Vijeće to smatra prioritetom kako bi se poboljšalo zdravlje, blagostanje i društveno-kulturni uvjeti stanovništva mediteranskog područja te kako bi se potaknuo gospodarski rast.

Proces koji je doveo do zajedničkog programa PRIMA započeo je Euro-mediteranskom konferencijom o znanosti, tehnologiji i inovacijama u Barceloni 2012. Cilj je pojačati euro-mediteransku suradnju u području istraživanja i inovacija kao dio širih ciljeva vanjske politike Unije prema južnom susjedstvu.

To pak negativno utječe na prehranu, zdravlje, sredstva za život, standard života i razinu blagostanja. Taj društveni i ekonomski pritisak snažan je uzrok nestabilnosti. On pridonosi i migracijama, kako unutarnjim, jer mnoge obitelji koje se bave poljoprivredom potiče da se presele u gradove, tako i vanjskim, pri čemu dio stanovništva odlazi posebno u Europu.

Klimatske promjene sve više uzrokuju ozbiljne nestašice vode na tom području, što znatno utječe na poljoprivredu. Većina dostupne vode upotrebljava se za navodnjavanje. To znači da zbog takvih nestašica dolazi do smanjenih i neredovitih uroda žitarica, što stvara dodatni pritisak na prirodne resurse i na mogućnost opskrbe čistom vodom i povoljnom hranom za stanovnike te regije.

Spominje se jedan od ciljeva programa Obzor 2020. – podupiranje održivog razvoja, unutar same Unije i s međunarodnim partnerima –te potreba za njegovanjem znanosti, tehnologije i inovacija u okviru cjelokupnog pristupa iskorjenjivanju siromaštva i promicanju održivog razvoja za razdoblje nakon 2015.

c) Ciljevi održivog razvoja (zaključci Vijeća za vanjske poslove od 26. svibnja 2015.)

Vijeće je pozdravilo preispitivanje ESP-a kao ključni politički prioritet Unije u sljedećih nekoliko godina. To uključuje ključnu ulogu istraživanja i inovacija za društveno-gospodarski razvoj susjedstva te zemljama u susjedstvu pomaže osuvremeniti i diversificirati svoja gospodarstva tako što omogućava njihovo sudjelovanje u inicijativama EU-a.

• internetsko javno savjetovanje u trajanju od 12 tjedana, od 1. veljače do 24. travnja 2016.,

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

c) pridonese globalnoj suradnji i južnom europskom susjedstvu.

Povrh toga, izazovi sustava prehrane i opskrbe vodom na mediteranskom području složeni su, međusobno povezani, transnacionalni i višesektorski. Zahtijevaju transdisciplinarna istraživanja i integrirana rješenja koja uključuju inovacije. Ostali čimbenici, poput društvenog ponašanja ruralnih zajednica, gospodarskih ograničenja ili stabilnosti zakonskih i institucijskih okvira, također mogu dovesti do prihvaćanja najprikladnijih mjera. Zemlje bi se samostalno teško mogle nositi s takvom složenošću.

U Komisijinom prijedlogu programa Obzor 2020. predviđa se mogućnost sudjelovanja EU-a u programu PRIMA u skladu s člankom 185. UFEU-a. To je primjeren instrument kojim EU podupire inicijativu jer omogućava koordinaciju nacionalnih istraživačkih programa i sudjelovanje EU-a u zajedničkom programu.

Među ostalim je kriterijima i taj da Komisija može predložiti inicijative u skladu s člankom 185. samo ako postoji potreba za posebnom provedbenom strukturom i ako su se države sudionice izričito obvezale na veći stupanj integracije na znanstvenoj, upravljačkoj i financijskoj razini. Ova opcija uključuje sastavljanje opsežnog strateškog istraživačkog programa i njegovu potpunu provedbu putem više transnacionalnih poziva na podnošenje prijedloga, što poduzima nekoliko država sudionica i koji se provodi putem namjenske provedbene strukture (dalje u tekstu „tijelo za financiranje NPS-a”). To je u pravilu dugoročna obveza (deset godina). Unija će pružiti financijsku potporu jednaku iznosu nacionalnih ulaganja. Ovo je najbolja opcija za postizanje posebnih i općih ciljeva i za provedbu niza pokusnih i pokaznih aktivnosti u strateški važnim područjima povezanima sa sustavima prehrane i opskrbe vodom. Uzima u obzir cjelokupno iskustvo – u pogledu upravljanja financijskim doprinosima Unije, postizanja učinka itd. – stečeno tijekom provedbe prošlih i trenutačnih inicijativa uspostavljenih u skladu s člankom 185. Zamišljena je i tako da se njome osigura ispravno upravljanje financijama i zaštita financijskih interesa Unije primjerenim ex-ante provjerama, financijskim izvješćivanjem i ex-post ocjenjivanjem.

Opcija 1.: Djelovanje zajedničkog fonda ERA-NET – Glavna je aktivnost u okviru programa Obzor 2020. provedba jedinstvenog sufinanciranog zajedničkog poziva na podnošenje prijedloga za pojedinačna djelovanja, što bi rezultiralo financiranjem transnacionalnih istraživačkih i/ili inovacijskih projekata. Pojedinačna djelovanja obično bi trajala pet godina. Ova bi se opcija sastojala od niza radnji zajedničkog fonda ERA-NET, koje bi se izvodile do kraja programa Obzor 2020. Ne bi bilo moguće znatno se baviti inovacijskom dimenzijom programa jer su nacionalni programi koji bi surađivali i koordinirali svoje aktivnosti uglavnom usmjereni na istraživačke aktivnosti javnih istraživačkih organizacija. Ne očekuje se da bi se opcijom 1. nacionalni programi financiranja integrirali u zajednički strateški program istraživanja.

Opcija 0.: Bez promjene politika – Osnovni scenarij – Programom Obzor 2020. i dalje će se pružati podrška općenitim problemima s vodom i hranom metodom ad hoc. Malo je vjerojatno da će se pokrenuti posebne inicijative za integriranje mediteranskih sustava istraživanja i inovacija. Pojedinačna djelovanja u prosjeku bi trajala tri do četiri godine i imala bi ograničen učinak.

Države sudionice i EU unaprijed se obvezuju pridonijeti programu PRIMA. Iznos od 200 milijuna EUR koji se EU obvezao dodijeliti iz trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira uglavnom će se upotrebljavati za financiranje neizravnih djelovanja koja su rezultat poziva koje objavljuje PRIMA-IS. To obuhvaća niz od sedam godišnjih planova rada (2018. – 2024.), s time da će zadnja obveza Komisije biti ispunjena 2020. te će se upotrebljavati za financiranje projekata proizišlih iz poziva u razdoblju 2020. – 2024. Države sudionice u godišnjem će planu rada opisati svoje aktivnosti koje se financiraju iz njihovih nacionalnih programa i odgovarajući proračuna dodijeljenih za te aktivnosti. Države sudionice obaviještene su da već u prvim godinama provedbe programa trebaju isplatiti znatne iznose na koje su se obvezale te osigurati sredstva za inicijativu kako bi se ujednačila s velikom početnom obvezom iz proračuna Unije.

Odredbama Odluke i sporazuma o delegiranju koji se treba sklopiti između Komisije i posebne provedbene strukture osigurava se zaštita financijskih interesa EU-a. Rizik nemogućnosti povrata sredstava pokriven je financijskim jamstvima koje države sudionice moraju pružiti na vrijeme, a najkasnije do potpisivanja sporazuma o delegiranju.

Najveći doprinos EU-a za administrativne troškove iznosi do 5 %, što odgovara iznosu od 10 milijuna EUR.

U zakonodavnom financijskom izvješću priloženom ovoj odluci izložen je okvirni utjecaj na proračun. Doprinos EU-a iznosit će do 200 milijuna EUR, uključujući doprinos EFTA-e. Taj je iznos izražen u trenutačnim cijenama. Doprinos EU-a ostvarit će se u okviru provedbe Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020.

Prihvaćanjem opcije kojom je program PRIMA uspostavljen u skladu s člankom 185. potrebna su samo manja odstupanja od pravila za sudjelovanje u programu Obzor 2020. Kako bi se osiguralo uravnoteženo osnovno sudjelovanje u neizravnim djelovanjima u konfiguraciji sjever – jug, potrebno je predvidjeti odstupanje od članka 9. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) br. 1290/2013, tako da najmanji broj sudionika bude tri pravna subjekta s poslovnim nastanom u trima različitim državama sudionicama, od kojih jedan ima poslovni nastan u državi članici ili državi pridruženoj programu Obzor 2020., a jedan u trećoj zemlji koja jest ili nije pridružena programu Obzor 2020. Potrebno je predvidjeti odstupanje od članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013 kako bi se osiguralo da se minimalnim uvjetima za sudjelovanje u neizravnim djelovanjima kojima je minimalni uvjet sudjelovanje jednog pravnog subjekta ne diskriminiraju subjekti s poslovnim nastanom u trećim zemljama koje su uključene u program PRIMA kao države sudionice. To bi se primjenjivalo samo u iznimnom slučaju da pozivi na podnošenje prijedloga u godišnjem planu rada uključuju mjere s jednim korisnikom, te je podložno odobrenju Komisije. Potrebno je predvidjeti odstupanja od članka 12. Uredbe (EU) br. 1290/2013 kako bi se omogućila šira suradnja s pravnim subjektima koji nisu isključivo treće zemlje i međunarodne organizacije putem zajedničkih poziva koje objavljuje PRIMA-IS.

Godišnja izvješća provedbenog tijela PRIMA-IS uključivat će oba sastavna dijela GPR-a. Tako se službama Komisije omogućava pažljivo praćenje i olakšava poduzimanje korektivnih mjera, ako je to potrebno, osobito smanjenje obveza EU-a u pojedinačnim godišnjim planovima rada ako se aktivnostima koje provode države sudionice ne zadržava jednaka razina obveze kao one koju je preuzeo EU.

(4)Uredbom (EU) br. 1291/2013 utvrđena su dva prioritetna društvena izazova koje treba riješiti poticanjem ulaganja u istraživanja i inovacije, i to „borba protiv klimatskih promjena, okoliš, učinkovitost resursa i sirovine” i „sigurnost opskrbe hranom, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora, pomorsko istraživanje i istraživanje unutarnjih voda te biogospodarstvo”. Nadalje, Uredbom (EU) br. 1291/2013 zaključeno je da se istraživačke i inovacijske aktivnosti kojima bi se riješili ti izazovi moraju provoditi na razini Unije i šire, uzimajući u obzir transnacionalnu i globalnu narav klime i okoliša, njihov opseg i složenost te međunarodnu dimenziju lanca opskrbe hranom i poljoprivrednim proizvodima.

(a)ispunjava uvjet utvrđen u članku 4. stavku 1. točki (c) ove Odluke,

3.Svaka država članica i svaka druga zemlja pridružena programu Obzor 2020. osim onih navedenih u stavku 1. može sudjelovati u programu PRIMA pod uvjetom da ispunjava uvjet utvrđen u članku 4. stavku 1. točki (c) ove Odluke. Ako ispunjava taj uvjet, smatrat će se državom sudionicom za potrebe ove Odluke.

(28)Cilj je ove Odluke ojačati integraciju i usklađivanje sustava za istraživanja i inovacije te istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u mediteranskim zemljama u područjima sustava prehrane i opskrbe vodom. Opseg istraživanja i inovacija koje je potrebno poduzeti kako bi se riješili izazovi na mediteranskom području ogroman je zbog sustavne prirode glavnih prepreka. Raspon istraživanja i inovacija složen je, multidisciplinaran i zahtijeva pristup koji uključuje više sudionika i prekograničnu suradnju. Zajedničkim pristupom koji uključuje širok skup država sudionica potrebno područje primjene i raspon djelovanja mogu se povećati udruživanjem financijskih i intelektualnih sredstava. S obzirom na to da se cilj stoga može bolje ostvariti na razini Unije povezivanjem nacionalnih nastojanja u usklađen europski pristup, ujedinjavanjem rascjepkanih nacionalnih istraživačkih programa, potporom pri razvoju zajedničkih prekograničnih strategija istraživanja i financiranja te postizanjem kritične mase potrebnih dionika i ulaganja, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim tim člankom, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

(20)Kako bi se zaštitili financijski interesi Unije, Komisija bi trebala imati pravo smanjiti, obustaviti ili prekinuti financijski doprinos Unije ako se program PRIMA ne provodi na primjeren način ili se provodi djelomično ili uz zakašnjenje, ili ako države sudionice ne doprinose financiranju programa PRIMA ili to čine djelomično ili uz zakašnjenje.

(b)da države sudionice ili organizacije koje su odredile države sudionice odrede subjekt sa statusom pravne osobe pod nazivom PRIMA-IS, kako je navedeno u članku 58. stavku 1. točki (c) podtočki vi. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. PRIMA-IS nadležan je za uspješnu provedbu programa PRIMA, za primanje, dodjelu i praćenje financijskih doprinosa Unije i financijskih doprinosa država članica gdje je to potrebno te za utvrđivanje da su poduzete sve potrebne radnje za ostvarenje ciljeva programa PRIMA;

(b)za pokrivanje administrativnih troškova strukture PRIMA-IS do najviše 5 % iznosa financijskog doprinosa Unije.

2.Financijski doprinos Unije isplaćuje se iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih za relevantne dijelove Posebnog programa za provedbu programa Obzor 2020., uspostavljenog Odlukom Vijeća 2013/743/EU, a posebno dijelom II. „Vodeći položaj industrije” i dijelom III. „Društveni izazovi”, u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vi. te člancima 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

(a)gdje je to potrebno, financijskog doprinosa provedbenom tijelu PRIMA-IS u obliku financiranja neizravnih djelovanja navedenih u članku 6. stavku 1. točki (a);

1.Od stupanja na snagu ove Odluke do 31. prosinca 2028. države sudionice pridonose financijski ili u naravi s najmanje 200 000 000 EUR ili ovlašćuju svoja nacionalna tijela za financiranje da to učine.

(d)da države sudionice ispune obveze iz stavka 1. točke (c).

(f)da PRIMA-IS, nakon što to odobri Komisija, prihvati zajednička načela navedena u članku 6. stavku 6.

(c) Prijedlozi se raspoređuju u skladu s rezultatima evaluacije. Odabir provodi PRIMA-IS na temelju tog poretka. Države sudionice dogovaraju se o odgovarajućem načinu financiranja kojim se omogućava da što veći broj prijedloga bude financiran na temelju tog poretka, osobito osiguravanjem rezervnih sredstava u nacionalnim doprinosima za poziv na podnošenje prijedloga.

(ii) jedan ima poslovni nastan u trećoj zemlji koja se smatra državom sudionicom u skladu s ovom Odlukom do roka za podnošenje prijedloga navedenog u relevantnom pozivu.

4.Posljednje aktivnosti koje će se financirati, uključujući posljednje pozive na podnošenje prijedloga u okviru relevantnih godišnjih planova rada programa PRIMA, pokreću se do 31. prosinca 2024. U opravdanim slučajevima mogu se pokrenuti do 31. prosinca 2025.

2.Program PRIMA provodi se na temelju godišnjih planova rada, koje do kraja prethodne godine donosi PRIMA-IS nakon što dobije odobrenje od Komisije. Iznimno se godišnji plan rada programa PRIMA za 2018. može donijeti do 31. ožujka 2018. PRIMA-IS javno objavljuje godišnje planove rada.

(c) posebni pokazatelji uspješnosti povezani s funkcioniranjem provedbenog tijela PRIMA-IS;

1.Komisija, u ime Unije, sklapa sporazum o delegiranju i sporazume o godišnjem prijenosu sredstava s provedbenim tijelom PRIMA-IS, podložno pozitivnoj ex-ante ocjeni tijela PRIMA-IS u skladu s člankom 61. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i pružanju odgovarajućih financijskih jamstava u skladu s člankom 58. stavkom 1. točkom (c) podtočkom vi. iste Uredbe.

3.Odstupajući od članka 9. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1290/2013, u opravdanim slučajevima koji su navedeni u godišnjem planu rada programa PRIMA, minimalni je uvjet sudjelovanje jednog pravnog subjekta s poslovnim nastanom u državi sudionici koja je država članica, državi pridruženoj programu Obzor 2020. ili trećoj zemlji koja se smatra državom sudionicom u skladu s ovom Odlukom do roka za podnošenje prijedloga navedenog u relevantnom pozivu.

(b) jedan ima poslovni nastan u trećoj zemlji koja se smatra državom sudionicom u skladu s ovom Odlukom do roka za podnošenje prijedloga navedenog u relevantnom pozivu.

(c) tajništvo;

4.Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., ugovori, sporazumi i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava koji proizlaze iz provedbe ove Odluke moraju sadržavati odredbe kojima se Komisija, PRIMA-IS, Revizorski sud i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija i istraga u skladu s pojedinačnim nadležnostima svakoga od njih. Ako se provedba djelovanja eksternalizira ili dalje delegira, u cijelosti ili djelomično, ili ako to zahtijeva sklapanje ugovora o javnoj nabavi ili dodjelu financijske potpore trećoj strani, u ugovoru, sporazumu ili odluci o dodjeli bespovratnih sredstava navodi se obveza ugovaratelja ili korisnika da bilo kojoj uključenoj trećoj strani nametne izričito prihvaćanje tih ovlasti Komisije, provedbenog tijela PRIMA-IS, Revizorskog suda i OLAF-a.

2.Komisija može odlučiti sama provesti revizije iz stavka 1. U takvim slučajevima ona to čini u skladu s primjenjivim pravilima, osobito odredbama uredaba (EU, Euratom) br. 966/2012, (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013.

(d)gdje je to primjereno, savjetuje opću skupštinu o osnivanju znanstvenih pododbora, radnih jedinica i specijaliziranih radnih skupina.

(c) zahtjeve za podnošenje izvješća država sudionica provedbenom tijelu PRIMA-IS.

Članak 13.

Dostavljanje podataka

1.PRIMA-IS na zahtjev Komisije dostavlja sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje izvješća iz članka 14.

2.Države sudionice dostavljaju Komisiji preko provedbenog tijela PRIMA-IS sve informacije koje zatraži Europski parlament, Vijeće ili Revizorski sud u vezi s financijskim upravljanjem programom PRIMA.

3.Komisija informacije iz stavka 2. ovog članka unosi u izvješća iz članka 14.

Članak 14.

Evaluacija

1.Komisija će do 30. lipnja 2022. provesti privremenu evaluaciju programa PRIMA. Komisija sastavlja izvješće o toj evaluaciji koje sadržava zaključke o evaluaciji i zapažanja Komisije. Komisija će to izvješće do 31. prosinca 2022. dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću.

2.Komisija će do 31. prosinca 2028. provesti konačnu evaluaciju programa PRIMA. Komisija sastavlja izvješće o toj evaluaciji koje će sadržavati rezultate evaluacije. Komisija će to izvješće do 30. lipnja 2029. dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću.

Članak 15.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Članak 16.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu

Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik

ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.Naslov prijedloga/inicijative

1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB

1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

1.4.Cilj/ciljevi