To je dopunjeno prijedlogom direktive o korporativnom izvješćivanju o održivosti, kojom će se osigurati da poduzeća dostavljaju informacije o održivosti svojeg poslovanja na transparentan i usporediv način. Financijska društva mogu ocijeniti ambicije i okolišnu učinkovitost financiranih djelatnosti na temelju podataka o usklađenosti s taksonomijom, ulaganjima u tranziciju i rizicima održivosti.

Europski zeleni plan europska je strategija rasta kojom će se poboljšati dobrobit i zdravlje građana, ostvariti klimatska neutralnost Europe do 2050. te zaštititi, očuvati i ojačati prirodni kapital i bioraznolikost. Gospodarstvo u interesu građana znači i pravednu tranziciju kojom se potiče zapošljavanje i nikoga ne zanemaruje. Da bi pridonio ostvarivanju tih ciljeva, europski financijski sustav mora postati održiviji. Za to su potrebni robusni financijski propisi i jasan smjer tranzicije za poduzeća. Zbog opsega ulaganja koji je potreban za ostvarivanje nužnih promjena, europski financijski sektor postat će okosnica održivog i uključivog gospodarskog oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19 te dugoročno održivog gospodarskog razvoja Europe.

U sljedeća tri odjeljka pojašnjavaju se navedeni problemi i mjere koje je Komisija poduzela ili bi ubuduće mogla poduzeti radi njihova uklanjanja.

1.Posljedice ocjene neke djelatnosti „ekološki održivom”

Mnogi dionici izrazili su bojazan da se taksonomijom definira koje se djelatnosti smatraju „ekološki održivima”, zbog čega bi se moglo pretpostaviti da se određena djelatnost automatski smatra ekološki „neodrživom” ako nije navedena u delegiranoj uredbi o EU-ovoj taksonomiji klimatski održivih djelatnosti. No to nije tako. Sama činjenica da djelatnosti poduzeća nisu usklađene s taksonomijom ne znači da treba donositi zaključke o ekološkoj učinkovitosti poduzeća ili o njegovu pristupu financiranju.

Trenutačno taksonomijom EU-a nije definiran odnos prema djelatnostima koje nisu zelene. U taksonomiji se ne definiraju niti kategoriziraju djelatnosti kojima se „poboljšava trenutačna razina okolišne učinkovitosti”, ali se njima ne ostvaruje znatan doprinos. Te djelatnosti, iako su same po sebi važne kao potpora nužnoj širokoj transformaciji gospodarstva EU-a, neće biti dovoljne za postizanje naših zelenih ciljeva. Slično tomu, u taksonomiji EU-a nijedna djelatnost nije definirana ni kategorizirana kao „ekološki neodrživa”. Osim toga, delegiranom uredbom o EU-ovoj taksonomiji klimatski održivih djelatnosti još nisu obuhvaćene sve zelene djelatnosti koje mogu znatno pridonijeti okolišnim ciljevima, pa stoga ni nisu dio taksonomije EU-a. Taksonomija EU-a podložna je promjenama i s vremenom će se dopunjavati novim elementima i prema potrebi ažurirati.

Svrha je taksonomije EU-a transparentnost. Njome će se nekim poduzećima i sudionicima na financijskim tržištima uvesti obveza izvješćivanja o udjelu njihovih djelatnosti usklađenih s taksonomijom. Objava udjela zelenih djelatnosti usklađenih s taksonomijom omogućuje usporedbu poduzeća i investicijskih portfelja na temelju tog udjela. Ako to žele, poduzeća mogu pouzdano koristiti taksonomiju EU-a za planiranje svoje klimatske i ekološke tranzicije i prikupljanje financijskih sredstava za tu tranziciju. Sudionici na financijskim tržištima mogu, ako to žele, koristiti taksonomiju EU-a za osmišljavanje vjerodostojnih zelenih financijskih proizvoda. Taksonomija EU-a trebala bi pokrenuti promjene i potaknuti prelazak na održivost. Može poslužiti kao smjernica sudionicima na tržištu pri odlučivanju o ulaganju, no taksonomijom se ne zabranjuje ulaganje u određenu djelatnost. Poduzeća se nisu dužna uskladiti s taksonomijom, a ulagatelji mogu slobodno birati u što će ulagati.

Taksonomija će poboljšati pristup održivom financiranju u odnosu na postojeće tržišne instrumente za zeleno financiranje. Obuhvaća više ekonomskih djelatnosti i okolišnih ciljeva u usporedbi s dosadašnjim tržišnim sustavima zelenog financiranja. Konkretno, obuhvaća određene sektore s visokim emisijama ugljika, što omogućuje tržišno prihvaćanje tranzicijskih djelatnosti unutar tih sektora.

Poduzeća će moći ne samo promet, nego i određene operativne i kapitalne rashode iskazivati kao usklađene s taksonomijom, što će dodatno proširiti mogućnosti koje pruža taksonomija EU-a. Procjene i početno ispitivanje kriterija taksonomije u području klimatskih promjena pokazali su da je trenutačna usklađenost djelatnosti poduzeća i investicijskih portfelja s taksonomijom općenito niska (od jedan do pet posto, pri čemu brojna poduzeća i investicijski portfelji uopće nisu usklađeni). Iako se očekuje da će provedbom zelenog plana taj udio znatno porasti, on jasno upućuje na opseg tranzicije koja nam predstoji da bi se do 2050. ostvarila klimatska neutralnost.

Glavna je svrha taksonomije EU-a pružiti sustav klasifikacije i poboljšati transparentnost. U Uredbi o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost primjenjuje se načelo „nenanošenja bitne štete” u smislu članka 17. Uredbe o taksonomiji, ali nije propisana primjena kriterija definiranih u delegiranim aktima o taksonomiji. Komisija je objavila namjenske tehničke smjernice u kojima je detaljnije opisana primjena načela „nenanošenja bitne štete” za potrebe Uredbe o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost. To znači da kriteriji definirani u delegiranoj uredbi o EU-ovoj taksonomiji klimatski održivih djelatnosti nisu izravno obvezujući u provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost. Uredbom o kohezijskoj politici propisuje se i da se za financiranje u okviru te politike u programskom razdoblju 2021.–2027. primjenjuje načelo „nenanošenja bitne štete” iz Uredbe EU-a o taksonomiji, ali se pritom ne propisuje primjena kriterija iz delegiranih akata o taksonomiji. Ubuduće bi trebalo i dalje isticati izvornu svrhu taksonomije EU-a, a prije njezina uključivanja u druge politike pomno procijeniti posljedice u smislu primjerenosti, proporcionalnosti i troškova usklađivanja.

2.Razina ambicije kriterija u delegiranoj uredbi o EU-ovoj taksonomiji klimatski održivih djelatnosti

Europska komisija dužna je pri izradi delegiranih akata o kriterijima za ekonomske djelatnosti djelovati u skladu s ovlastima koje su joj dodijelili Europski parlament i Vijeće za utvrđivanje razine ambicije koja je potrebna da bi se zelenim projektima ostvarili okolišni ciljevi EU-a.

Djelatnosti čiji je doprinos ostvarivanju okolišnih ciljeva EU-a znatan, a ne marginalan, smatraju se održivim djelatnostima u skladu s taksonomijom EU-a. Taksonomijom EU-a utvrđuju se kriteriji za „znatan doprinos” i „nenanošenja bitne štete” na temelju razine ambicije ciljeva europskog zelenog plana, uključujući cilj klimatske neutralnosti EU-a.

Pomnim ispitivanjem povratnih informacija izmijenjen je nacrt delegiranog akta koji je objavljen radi prikupljanja povratnih informacija od javnosti, a da pritom nije ugrožena razina ambicije ciljeva europskog zelenog plana. Te izmjene, među ostalim, uključuju:

-brojna pojašnjenja radi veće tehničke točnosti i upotrebljivosti kriterija,

-veću upotrebljivost pojednostavnjenjem kriterija, smanjenjem složenosti i ukupnog opterećenja te, prema potrebi, prilagodbom radi veće preciznosti i fleksibilnosti,

-pojašnjenja supsidijarnosti i zajedničke nadležnosti EU-a i država članica, ovisno o slučaju (uključujući pojašnjenja koja bolje odražavaju nacionalne propise),

-veću usklađenost s postojećim okvirima, sektorskim propisima i, prema potrebi, razmatranje predstojećih preispitivanja,

-podrobno utvrđivanje područja primjene određenih prijelaznih i omogućujućih djelatnosti i prilagodbe kako bi taksonomija postala korisnija gospodarskim akterima,

-podrobniji opis manjeg broja djelatnosti koje su obuhvaćene nekom drugom djelatnošću, ako za njima postoji jasna potražnja dionika i ako su u skladu s ciljevima i zahtjevima Uredbe EU-a o taksonomiji,

-ažurirane uvodne izjave u kojima se naglašava potreba za budućim preispitivanjima i uvođenjem dodatnih djelatnosti u kasnijoj fazi.