OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”) napustila je 1. veljače 2020. Europsku uniju („EU”) i Europsku zajednicu za atomsku energiju („Euratom”), dalje u tekstu zajedno „Unija”. Na isti je datum stupio na snagu Sporazum o povlačenju, koji su sklopile Unija i Ujedinjena Kraljevina, čime je postignuto uredno povlačenje Ujedinjene Kraljevine, pravna sigurnost u važnim područjima, uključujući prava građana i financijski dogovor, i izbjegnuta je „tvrda” granica na otoku Irskoj.

U skladu sa Sporazumom o povlačenju dogovoreno je prijelazno razdoblje do 31. prosinca 2020., tijekom kojeg se jamče nepromijenjeni uvjeti za građane, potrošače, poduzeća, ulagače, učenike i studente te istraživače u EU-u i Ujedinjenoj Kraljevini. EU i Ujedinjena Kraljevina dogovorili su novi okvir za odnose, koji se temelji na političkoj izjavi koju su dogovorili EU i Ujedinjena Kraljevina.

Neovisno o vrsti budućeg sporazuma, činjenica da Ujedinjena Kraljevina od isteka prijelaznog razdoblja više neće sudjelovati u politikama Unije dovest će do prepreka trgovini robom i uslugama te prekograničnoj mobilnosti i razmjenama koje dosad nisu postojale. Prepreke će nastati u oba smjera, iz Ujedinjene Kraljevine prema Uniji i iz Unije prema Ujedinjenoj Kraljevini.

Zbog više desetljeća bliskog partnerstva unutar EU-a između Ujedinjene Kraljevine i država članica EU-a postoji znatna gospodarska, trgovinska i socijalna međuovisnost. Stoga će se, unatoč mjerama pripravnosti koje su uvele i Komisija i države članice, na kraju prijelaznog razdoblja mnogi gospodarski sektori i poduzeća, posebno poduzeća koja su znatno izložena Ujedinjenoj Kraljevini, suočiti s poteškoćama zbog gubitka olakšanog pristupa njezinu tržištu ili će na njih na neki drugi način utjecati složeniji trgovinski i gospodarski odnosi. To bi moglo dovesti do gubitka radnih mjesta. S obzirom na to države članice mogu odlučiti suzbiti negativan učinak uvođenjem posebnih programa potpore za pomoć pogođenim regijama i poduzećima u upravljanju promjenama ili uvođenjem mjera za očuvanje razine zaposlenosti. Sektor ribarstva jedan je od sektora koji bi bio najteže pogođen zbog posljedičnog ograničenja ribolovnih aktivnosti.

To utječe i na javne uprave država članica jer su morale uspostaviti dodatnu infrastrukturu i osigurati objekte te zaposliti dodatno osoblje. Na primjer, u području carina i neizravnog oporezivanja neke nacionalne uprave uložile su znatna sredstva u infrastrukturu i ljudske resurse, prije svega u državama članicama koje su glavne ulazne i izlazne točke za trgovinu Europske unije s Ujedinjenom Kraljevinom. U području sanitarnih i fitosanitarnih kontrola države članice morale su uspostaviti nove granične inspekcijske postaje ili proširiti postojeće na točkama ulaska robe iz Ujedinjene Kraljevine u EU. Države članice možda će morati pojačati mjere kontrole na moru i u lukama radi dodatnog praćenja i inspekcije. Uprave država članica morale su prilagoditi pravila za izdavanje certifikata i odobrenja proizvoda, zahtjeve za poslovni nastan, označivanje i obilježavanje te osmisliti i ažurirati posebne mjere za informiranje o posljedicama koje će povlačenje imati za građane i poduzeća.

Od referenduma u Ujedinjenoj Kraljevini održanog 2016. države članice i EU aktivno se pripremaju za povlačenje u političkom i gospodarskom smislu. Uveli su mjere pripravnosti kako bi se uzeli u obzir mogući učinci povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije na sve dionike na koje ono utječe. Komisija je u više navrata pozvala sve relevantne dionike da poduzmu potrebne korake kako bi se izbjegle ili ublažile moguće posljedice. Unatoč već poduzetim ili planiranim mjerama, povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Unije dosad je nezabilježena situacija za sve države članice koja zahtijeva konkretno, ciljano i brzo djelovanje. Opravdano je pretpostaviti da će, zbog posebno bliskih gospodarskih i trgovinskih odnosa s državama članicama koji su se razvijali tijekom 47 godina članstva Ujedinjene Kraljevine u EU-u, povlačenje više utjecati na neke države članice, regije i sektore te se očekuje da će oni doživjeti gospodarske i financijske gubitke koje još nije moguće kvantificirati. Te dodatne mjere vjerojatno će imati znatan učinak na javnu potrošnju, posebno kratkoročno i u najteže pogođenim državama članicama i regijama, zbog čega je hitno potrebno dodatno javno financiranje kako bi se ublažile te posljedice, posebno u prvim godinama nakon povlačenja.

Stoga se zaključcima Europskog vijeća, dogovorenima na njegovu posebnom sastanku održanom od 17. do 21. srpnja 2020., predviđa uspostava nove posebne pričuve za prilagodbu Brexitu („pričuva”) u okviru posebnih instrumenata izvan gornjih granica proračuna EU-a utvrđenih u višegodišnjem financijskom okviru „radi suzbijanja nepredviđenih i štetnih posljedica u državama članicama i sektorima koji su najviše pogođeni”. Europsko vijeće pozvalo je Komisiju da iznese svoj prijedlog.

U okviru pričuve koja se uspostavlja na temelju ove Uredbe pružat će se potpora državama članicama, regijama i sektorima, posebno onima koji su najteže pogođeni povlačenjem Ujedinjene Kraljevine iz Unije, kako bi se ublažio učinak Brexita na ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju. U okviru pričuve osigurat će se financijski doprinosi za pokrivanje svih ili dijela dodatnih javnih rashoda država članica, posebno onih koje se najviše oslanjaju na trgovinske i gospodarske odnose s Ujedinjenom Kraljevinom, za mjere koje su izravno povezane s povlačenjem. Pričuva dopunjuje druge postojeće alate dostupne u okviru instrumenta Next Generation EU i sljedećeg dugoročnog proračuna EU-a.