Sažetak U ovoj je Komunikaciji sažeta Komisijina ocjena nacrta proračunskih planova za 2023. koje su dostavile države članice europodručja i Hrvatska te opće proračunsko stanje u europodručju, uključujući opći smjer fiskalne politike, kako je propisano Uredbom (EU) br. 473/2013. Komisija je u toj ocjeni uzela u obzir makroekonomski šok povezan s invazijom Rusije na Ukrajinu i njezine dugoročne posljedice za energetsku sigurnost EU-a te nastavak primjene opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu u 2023. Ocjena se temelji na preporukama o fiskalnoj politici koje je Vijeće donijelo 12. srpnja 2022. Slijedi sažetak tih smjernica. Države članice s visokom razinom duga trebale bi u 2023. osigurati razboritu fiskalnu politiku, posebno ograničavanjem rasta primarnih tekućih rashoda koje financira država ispod srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje. Države članice s niskom ili srednjom razinom duga trebale bi osigurati da rast primarnih tekućih rashoda koje financira država bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike. U oba slučaja, pri ocjeni usklađenosti s fiskalnim smjernicama trebalo bi uzeti u obzir privremenu i ciljanu potporu koja se nastavlja pružati kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. Od svih država članica zatraženo je da se pripreme za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Preporučeno im je i da povećaju javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost uzimajući u obzir inicijativu REPowerEU, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih fondova Unije. Nacrti proračunskih planova za 2023. i ocjena smjera fiskalne politike za europodručje u cjelini mogu se sažeti kako slijedi: 1.Prema jesenskoj prognozi Komisije 2022. u europodručju se u 2023. predviđa mali, ali ipak pozitivni gospodarski rast od 0,3 %, koji će se ostvariti u uvjetima visoke inflacije i normalizacije fiskalnih i monetarnih politika. Nacrti proračunskih planova obično sadržavaju povoljnije makroekonomske scenarije. 2.Zbog snažnog gospodarskog oporavka i postupnog ukidanja privremenih hitnih mjera povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 državni deficiti nastavili su se 2022. znatno smanjivati u odnosu na 2020., kada su dosegnuli vrhunac (7 % BDP-a u europodručju). Ipak, očekuje se da će 2022. deficiti u svim državama članicama europodručja biti iznad razina iz 2019. prije pandemije (3,5 % BDP-a za europodručje). To je rezultat preostalih privremenih mjera povezanih s pandemijom, mjera oporavka i drugih trajnih ekspanzivnih mjera te novih mjera koje su donesene radi ublažavanja učinka visokih cijena energije. Neto proračunski trošak potonjih mjera procjenjuje se na 1,3 % BDP-a. Manje od 30 % tih mjera je ciljano. Otprilike dvije trećine energetskih mjera su cjenovne mjere, koje mogu smanjiti poticaje za ograničenje potrošnje energije i povećanje energetske učinkovitosti. Očekuje se da će deficit u deset država članica europodručja 2022. ostati iznad 3 % BDP-a. 3.Iako nacrti proračunskih planova upućuju na daljnje smanjenje deficita u europodručju na 3,2 % BDP-a u 2023., u Komisijinoj prognozi predviđa se povećanje na 3,7 %. Na tu razliku utječe i vremenski faktor jer su neki planovi sastavljeni znatno prije Komisijine prognoze. 4.Trenutačno se predviđa da će neto proračunski trošak energetskih mjera u 2023. u europodručju iznositi 0,9 % BDP-a. Ta se projekcija uglavnom temelji na opsežnim cjelogodišnjim paketima politika koje je najavilo nekoliko velikih država članica. S druge strane, neke države članice još nisu najavile nikakve energetske mjere za 2023. ili su najavile istek tih mjera početkom 2023. Ako se već najavljene energetske mjere zadrže tijekom cijele godine, njihov neto trošak mogao bi se povećati za oko 1 % BDP-a. 5.Prema nacrtima proračunskih planova i Komisijinoj prognozi očekuje se daljnje smanjenje udjela duga u BDP-u u europodručju na oko 92 % u 2023. (u odnosu na 99 % u 2020.). U kratkoročnom razdoblju visok nominalni rast koji je posljedica visoke inflacije podupire smanjenje udjela duga. Omjer kamatnih stopa i rasta postaje povoljniji, posebno u državama članicama s visokom razinom duga, jer više kamatne stope tek postupno dovode do većih rashoda za kamate zbog dugog dospijeća javnog duga. Predviđa se da će udio duga u BDP-u u 2023. i dalje biti veći od 100 % u šest država članica (Belgija, Grčka, Španjolska, Francuska, Italija i Portugal), a njegovo daljnje povećanje predviđa se samo za Belgiju. 6.Predviđa se da će smjer fiskalne politike europodručja u 2022. i dalje biti izrazito ekspanzivan (za oko 2,25 % BDP-a), što je nastavak na ekspanzivnu politiku u 2020. (0,25 % BDP-a) i 2021. (1,25 % BDP-a). Smjer fiskalne politike mjeri se kao promjena neto primarnih rashoda u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Uključuje sve energetske mjere koje su najavile države članice europodručja, ali ne uključuje privremene hitne mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Taj ekspanzivni smjer (od gotovo 2 postotna boda BDP-a) uglavnom je posljedica povećanja neto primarnih tekućih rashoda, od čega je dvije trećine posljedica prethodno navedenih mjera za ublažavanje učinka visokih cijena energije. 7.U 2022. se očekuje daljnja potpora oporavku te zelenoj i digitalnoj tranziciji putem ulaganja koje financira država i rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a (oko 0,25 postotnih bodova BDP-a). 8.Predviđa se da će smjer fiskalne politike europodručja u 2023. biti uglavnom neutralan nakon kumulativne fiskalne ekspanzije od 3,75 % BDP-a u razdoblju 2020.–2022. Očekuje se da će neto primarni tekući rashodi imati blago kontrakcijski učinak na smjer fiskalne politike europodručja u 2023. zbog manjeg neto učinka energetskih mjera u odnosu na 2022. 9.Ulaganja koja financira država i rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a trebali bi dodatno potaknuti rast u europodručju u 2023. (za 0,25 postotnih bodova BDP-a), što bi pridonijelo zelenoj i digitalnoj tranziciji te energetskoj sigurnosti. 10.Predviđeni smjer fiskalne politike europodručja u 2023. i pozadinska kretanja neto primarnih tekućih rashoda i ulaganja uglavnom su u skladu s preporukama Vijeća od 12. srpnja 2022. i izjavom Euroskupine od 3. listopada 2022. o odgovoru fiskalne politike na visoke cijene energije i inflacijske pritiske. U toj je izjavi istaknuto da se treba suzdržavati od politika koje bi povećale inflacijske pritiske. Međutim, s obzirom na neizvjesnost u pogledu kretanja cijena energije i nedostatak informacija o mogućem produljenju energetskih mjera na 2023. u većini država članica, postoji rizik da bi smjer fiskalne politike u konačnici mogao biti ekspanzivniji nego što se trenutačno predviđa. Komisija se u mišljenjima o nacrtima proračunskih planova za 2023. usredotočila na njihovu usklađenost s preporukama Vijeća od 12. srpnja 2022. Komisija neće objaviti mišljenje o nacrtu proračunskog plana Italije za 2023. koji je vlada na odlasku dostavila 10. listopada jer se on temelji na nepromijenjenim politikama. Umjesto toga, Komisija će u dogledno vrijeme objaviti mišljenje o ažuriranom nacrtu proračunskog plana za 2023. koji bi nova vlada trebala uskoro dostaviti. Slijedi sažetak mišljenja Komisije koja se temelje na Komisijinoj jesenskoj prognozi 2022.: Države članice s visokom razinom duga (Belgija, Francuska, Grčka, Portugal i Španjolska) ·Uzimajući u obzir privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i troškove pomoći osobama koje bježe iz Ukrajine, kako je preporučilo Vijeće, predviđa se da će u Francuskoj, Grčkoj i Španjolskoj rast primarnih tekućih rashoda koje financira država biti manji od srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje. To nije slučaj u Belgiji, u kojoj rast tekućih rashoda koje financira država premašuje potencijalni rast kad se u obzir uzme privremena i ciljana potpora kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Za Portugal se predviđa da će rast tekućih rashoda koje financira država biti blizu srednjoročnog potencijalnog rasta proizvodnje ako se uzme u obzir planirano smanjenje mjera kao odgovor na visoke cijene energije, uključujući privremenu i ciljanu potporu ranjivim kućanstvima i poduzećima. ·Sve države članice planiraju financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih fondova EU-a, u skladu s preporukom Vijeća. Očekuje se da će se u 2023. u svim državama članicama osim Francuske i Grčke ukupni udio javnih ulaganja u BDP-u povećati ili ostati stabilan u odnosu na 2022. Belgija, Francuska, Grčka, Portugal i Španjolska planiraju zadržati ulaganja koja financira država te se predviđa da će se ona od 2022. do 2023. povećati ili ostati stabilna. Učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima fondova EU-a na opći smjer fiskalne politike ekspanzivan je ili neutralan u svim državama članicama osim u Francuskoj i Grčkoj. ·Komisija općenito smatra da su nacrti proračunskih planova Francuske, Grčke i Španjolske u skladu s fiskalnim smjernicama iz preporuka Vijeća od 12. srpnja 2022., da je belgijski nacrt proračunskog plana djelomično u skladu s Preporukom i da postoji mogućnost da je nacrt proračunskog plana Portugala samo djelomično u skladu s Preporukom. Države članice s niskom ili srednjom razinom duga (Austrija, Hrvatska, Cipar, Estonija, Finska, Njemačka, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Slovenija i Slovačka) ·Opći smjer fiskalne politike u 2023. razlikuje se među državama članicama: okontrakcijski (od + 0,5 do + 2,3 % BDP-a – obično se negativnim predznakom označava ekspanzivni smjer): Latvija, Irska, Cipar i Malta ouglavnom neutralan (od – 0,1 do – 0,2 % BDP-a): Hrvatska, Austrija i Finska oekspanzivan (od – 0,4 do – 2,6 % BDP-a): Litva, Njemačka, Estonija, Luksemburg, Nizozemska, Slovenija i Slovačka ·Učinak njihovih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) na opći smjer fiskalne politike u 2023. također se razlikuje među državama članicama: okontrakcijski (od + 0,4 do + 1,7 postotnih bodova): Hrvatska, Latvija, Irska, Cipar i Malta ouglavnom neutralan (oko 0 postotnih bodova): Finska i Nizozemska oekspanzivan (od – 0,3 do – 1,7 postotnih bodova): Austrija, Litva, Njemačka, Estonija, Luksemburg, Slovenija i Slovačka. Ni u jednom slučaju to nije rezultat privremene i ciljane potpore kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanja cijena energije te osobama koje bježe iz Ukrajine. ·Sve države članice planiraju financirati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, među ostalim iskorištavanjem sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih fondova EU-a, u skladu s preporukom Vijeća. Očekuje se da će se u 2023. u svim državama članicama s niskom ili srednjom razinom duga ukupni udio javnih ulaganja u BDP-u povećati ili ostati stabilan u odnosu na 2022. Sve države članice planiraju zadržati ulaganja koja financira država osim Cipra, Latvije i Malte, za koje se predviđa smanjenje takvih ulaganja od 2022. do 2023. Učinak rashoda financiranih bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima fondova EU-a na opći smjer fiskalne politike ekspanzivan je ili neutralan u svim državama članicama osim u Njemačkoj. ·Komisija smatra da su nacrti proračunskih planova Hrvatske, Cipra, Finske, Irske, Latvije i Malte općenito u skladu s fiskalnim smjernicama sadržanima u preporukama Vijeća od 12. srpnja 2022. Nacrti proračunskih planova Austrije, Litve, Njemačke, Estonije, Luksemburga, Nizozemske, Slovenije i Slovačke djelomično su u skladu s preporukama. Države članice brzo su počele primjenjivati energetske mjere u okviru hitnog političkog odgovora na iznimna povećanja cijena energije, ali će produljenje postojećih i/ili donošenje novih mjera potpore zbog visokih cijena energije pridonijeti višem rastu neto tekućih rashoda koje financira država i povećanju predviđenog državnog deficita i duga u 2023. Stoga je važno da te mjere u državama članicama budu što više usmjerene na najranjivija kućanstva i izložena poduzeća, da se očuvaju poticaji za smanjenje potražnje za energijom i da se te mjere ukinu nakon što se smanji pritisak cijena energije.