HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 15.12.2021.  
SWD(2021) 456 final  
 
RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE  
 
SAŽETAK PROCJENE UČINKA  
 
priložen dokumentu  
Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkim pravilima o 
unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika 
(preinaka)  
 
Prijedlog uredbe Europskog parlamenta I Vijeća o unutarnjim tržištima plinova iz 
obnovl jivih izvora i prirodnih plinova te vodika (preinaka)  
{COM(2021)  803 final}  - {COM(2021)  804 final}  - {SEC(2021)  431 final}  -
 {SWD(2021)  455 final}  - {SWD(2021)  457 final}  - {SWD(2021)  458 final}   
 
1 
 Sažetak (najviše dvije stranice)  
Procjena učinka paketa za vodik i dekarbonizirano tržište plina  
A. Potreba za djelovanjem  
O čemu je riječ? Zašto je to problem na razini EU -a?  
Europskim zelenim planom EU se usmjerava prema klimatskoj neutralnosti do 2050., za što su potrebni znatno veći 
udjeli obnovljivih izvora energije u integriranom energetskom sustavu. Prirodni plin čini 95  % plinovitih goriva 
koja se danas troše u EU -u te n a njega otpada 25  % ukupne potrošnje energije u EU -u. Očekuje se da će se udio 
prirodnog plina postupno smanjivati, a da će biometan, sintetički metan i vodik postati relevantniji. Međutim, te 
alternative prirodnom plinu suočene su s nizom regulatornih pre preka, a nisu ni obuhvaćene postojećim 
mehanizmima energetske sigurnosti. To otežava njihovo uvođenje i utječe na njihovu troškovnu učinkovitost u 
današnjim tržišnim uvjetima i pravilima. Postojeći regulatorni ustroj ne olakšava prekograničnu trgovinu i ra zvoj 
infrastrukture za plinove iz obnovljivih izvora i niskougljične plinove ni njihov neometan pristup tržištima plina u 
EU-u. Stoga je puni potencijal sigurne opskrbe plinovima iz obnovljivih izvora i niskougljičnim plinovima po 
najnižim troškovima i dal je neiskorišten. Naposljetku, potrošači plina nemaju potrebna prava i alate za odabir 
troškovno najučinkovitijih dekarbonizacijskih ponuda na tržištu.   
Što bi trebalo postići?  
Opći je cilj olakšati troškovno učinkovitu dekarbonizaciju stvaranjem europskog tržišta vodika i postupnom 
dekarbonizacijom tržišta plinovitih goriva uz istodobno osiguravanje energetske sigurnosti. Posebni su ciljevi 1) 
olakšati nastanak otvorenog i konkurentnog tržišta vodika u EU -u, 2) osigurati pristup plinova iz obnovlj ivih izvora 
postojećim mrežama i tržištima metana i njihovu sigurnost opskrbe, 3) osigurati transparentno i uključivo planiranje 
infrastrukture i 4) potrošačima osigurati prava i alate za odabir cjenovno najpristupačnijih dekarbonizacijskih 
ponuda.  
Koja j e dodana vrijednost djelovanja na razini EU -a (supsidijarnost)?   
Cilj je inicijative izmijeniti postojeće zakonodavstvo EU -a i stvoriti novi okvir za unutarnje tržište vodika radi 
troškovno učinkovitog gospodarstva u kojem se koristi čisti vodik. Poticanje učinkovitijih i integriranijih tržišta 
plinova iz obnovljivih izvora u EU -u zahtijeva usklađen i koordiniran regulatorni pristup diljem EU -a i ne može se 
postići samo na razini država članica. Inicijativa je usmjerena i na izbjegavanje negativnih  učinaka nekoordiniranih i 
rascjepkanih inicijativa politike jer mnoge države članice razvijaju isključivo nacionalna rješenja. Ovom se 
inicijativom pridonosi i postizanju obvezujućih ciljeva na razini EU -a. Uloga plinovitih goriva u kombinaciji izvora 
energije u narednim desetljećima zahtijeva dekarbonizaciju plinskog sektora na temelju modela konkurentnih 
dekarboniziranih tržišta plina usmjerenog na budućnost koja mogu na odgovarajući način pridonijeti jačanju 
položaja i zaštiti potrošača u EU -u. Stvaranj em regulatornog okvira na razini EU -a za namjensku infrastrukturu i 
tržišta vodika potaknula bi se integracija i međusobna povezanost nacionalnih tržišta vodika.  
B. Rješenja  
Koje su opcije za postizanje ciljeva?  Postoji li najpoželjnija opcija? Ako ne, z ašto?  
Pod problematikom I. razmatrane su sljedeće opcije: raspisivanje natječaja za upravljanje mrežom (opcija 1.); 
uvođenje glavnih regulatornih načela nadahnutih onima koja se trenutačno primjenjuju na tržište prirodnog plina, ali 
prilagođenih razvojnoj  fazi tržišta vodika (opcija 2.); te uspostava potpuno razvijenog regulatornog režima za vodik 
(sličnog onome koji se trenutačno primjenjuje na sektor prirodnog plina) bez potrebe za tranzicijskim razdobljem za 
postizanje razvijenijeg tržišta vodika (opcij a 3.).  
Najpoželjnija je opcija pod problematikom I. uvođenje glavnih regulatornih načela uz istodobno pružanje smjernica 
za budući regulatorni razvoj (opcija 2.b „Glavna regulatorna načela s vizijom”). Ta je opcija najprikladnija za 
posebnosti sektora vodi ka i donosi neke od potencijalnih koristi drugih opcija, a izbjegava njihove nedostatke. 
Pružanjem smjernica pripremljen je teren za razvijenije tržište vodika.  
Pod problematikom II. navode se opcije kojima se za plinove iz obnovljivih izvora i niskougljič ne plinove promiče 
 
2 
 pristup postojećem tržištu plina i infrastrukturi. Sve opcije usto uključuju progresivnu razinu intervencije za 
problematiku energetske sigurnosti, posebno proširenje postojećih alata, standarda i postupaka na plinove iz 
obnovljivih izvo ra i niskougljične plinove, stvarnu solidarnost i rješavanje rizika povezanih s kibersigurnošću za 
plinski sektor. Pod problematikom II. najpoželjnija je opcija 3. „Omogućivanje i promicanje potpunog pristupa 
plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova tržištu te pitanje dugoročnih ugovora o opskrbi prirodnim 
plinom”. Ta opcija sadržava mjere za potporu pristupu plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova 
veleprodajnom tržištu, terminalima za UPP i distribucijskoj mreži (neovisno o mje stu priključenja), uključujući 
tarifne popuste za utiskivanje plina u mrežu i prekogranični prijevoz. Njome se zabranjuju dugoročni ugovori o 
opskrbi fosilnim plinom s nesmanjenim emisijama od 2050. Kvaliteta plina nadzirala bi se prema usklađenom 
pristupu  EU-a za prekogranične interkonekcijske točke, a državama članicama omogućila bi se fleksibilnost. 
Dopuštena gornja granica za mješavine vodika utvrđena je na 5  % za sva prekogranična mjesta priključenja, što je 
troškovno učinkovito u smislu prilagodbe i p otrebe za hvatanjem i skladištenjem ugljika.  
Pod problematikom III. razmatraju se opcije u pogledu integriranog planiranja mreže. Pod problematikom III. 
najpoželjnija je opcija 2. „Nacionalno planiranje na temelju europskih scenarija”. Ta opcija dopušta n acionalno 
planiranje, ali se pritom zahtijeva da se ono temelji na zajedničkim scenarijima za plin i električnu energiju koji su 
usklađeni s desetogodišnjim planom razvoja mreže i povezani s relevantnim nacionalnim energetskim i klimatskim 
planom. Uključuj e sve relevantne dionike (operatore distribucijskih sustava) i omogućuje utvrđivanje cjevovoda 
koji se mogu prenamijeniti za vodik umjesto metana, na razini pojedinosti koja se ne bi lako mogla postići na 
europskoj razini.   
Pod problematikom IV. izložene su opcije koje počivaju na pretpostavci neregulatornog pristupa rješavanju pitanja 
tržišnog natjecanja i angažmana potrošača ili kojima se umjesto toga predviđa rješavanje uzročnika problema novim 
zakonodavstvom, uglavnom odražavajući ono što je već utvrđe no u sektoru električne energije. S obzirom na 
analizu, najpoželjnija je opcija 2. „Fleksibilno zakonodavstvo”, koja odražava zaštitu potrošača na tržištu električne 
energije i, prema potrebi, odredbe o jačanju njihova položaja. Ta će opcija općenito gleda jući najvjerojatnije biti 
najdjelotvornija i najučinkovitija, a usto je u skladu s drugim problematikama.  
Koja su stajališta dionika? Tko podržava koju opciju?  
Kad je riječ o  problematici I. , velika većina ispitanika podupire uvođenje propisa u ranoj fazi kako bi se potaknulo 
funkcionalno i konkurentno tržište vodika i infrastrukturu za vodik. Ispitanici su uvelike zagovarali zakonodavni 
okvir EU -a kojim se definiraju ključna regulatorna nače la i primjenjuje postupan pristup. Velika većina podržava 
npr. reguliran pristup trećih strana i pravila za pristup terminalima za uvoz i skladištenje vodika te zagovara 
razdvajanje mrežnih aktivnosti. Većina ispitanika smatrala je da je važno rano definir ati ulogu privatnih strana u 
razvoju infrastrukture za vodik. Velika većina ispitanika smatra i da postojeće i buduće privatne mreže mogu biti 
(privremeno) izuzete od određenih regulatornih zahtjeva, ali da je potrebno osigurati konvergenciju jedinstvenog 
regulatornog okvira. Golema većina ispitanika smatra da bi prava i zahtjevi za izdavanje dozvola za novu 
infrastrukturu za vodik trebali biti slični onima koji se danas primjenjuju na plinovode metana.  
Kad je riječ o problematici II. , dionici se slažu da je potrebno revidirati postojeći regulatorni okvir kako bi se 
pridonijelo postizanju ciljeva dekarbonizacije. Većina dionika smatra da je važno osigurati potpuni pristup tržištu i 
olakšati utiskivanje plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova u plinsku mrežu. Mnogi ispitanici 
zagovaraju obvezu mrežnih operatora da priključe proizvođače plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih 
plinova te smanje pristojbe  za utiskivanje plina. Većina ispitanika podupire i poboljšanje okvira za transparentno st 
terminala za UPP. Izražena je i potpora usklađenoj primjeni standarda kvalitete plina diljem EU -a, jačanju 
prekogranične koordinacije i povećanju transparentnosti. Ispitanici su podijeljeniji kad je riječ o miješanju vodika, 
ali većina se slaže da se ti me, unatoč visokim tehničkim troškovima, može brzo osigurati troškovno učinkovit prvi 
korak prema dekarbonizaciji energetskog sustava. Mali broj dionika podupire ukidanje prekograničnih tarifa unutar 
EU-a. Većina ispitanika smatra da su mjere kibersigurnos ti i sigurnosni izazovi specifični za plin važni.  
Kad je riječ o problematici III. , većina dionika podupire usklađivanje vremenskog rasporeda plana razvoja mreže s 
desetogodišnjim planom razvoja mreže na razini EU -a, s jedinstvenim planom za plin neovisno o odabranom 
modelu razdvajanja. Znatna većina ispitanika još je izraženije poduprla zajednički scenarij za električnu energiju i 
plin. Znatan broj dionika traži uključivanje projekata u području vodika u plan razvoja mreže. Većina dionika slaže 
 
3 
 se s ulogom  operatora distribucijskih sustava da pružaju i razmjenjuju informacije, a nekoliko ispitanika podupire i 
to da operatori distribucijskih sustava izrađuju vlastiti plan, uključujući optimizaciju sustava po sektorima. Nadalje, 
ispitanici su dali malu predno st zajedničkom planu za plin i električnu energiju u odnosu na zajedničke scenarije sa 
zasebnim planovima. Nekoliko dionika istaknulo je da bi zajednički plan za metan i vodik, sa zasebnim planom za 
električnu energiju, bio najpoželjnija opcija.  
Kad je rij eč o problematici IV. , golema većina dionika pozvala je na to odredbe koje se odnose na 
građane/potrošače budu ambicioznije tako što bi odražavale odredbe o tržištu električne energije. Osim toga, 
odredbe o energetskom siromaštvu trebale bi osigurati da po trošači ne plaćaju troškove prelaska na opcije koje se 
temelje na čistom plinu. Predstavnici privatnog sektora podržavaju planove za postupno ukidanje reguliranih cijena, 
dok bi ih neke organizacije potrošača zadržale kako bi se zaštitili energetski siroma šni i ugroženi potrošači. Gotovo 
polovina ispitanika želi da se ojačaju odredbe o usporedivosti ponuda i dostupnosti podataka, transparentnosti, 
pametnim mjernim sustavima i promjeni pružatelja usluga. Nijedan ispitanik nije izričito podržao neregulatorni 
pristup.  
C. Učinci najpoželjnije opcije  
Koje su prednosti najpoželjnije opcije (ako postoji, inače prednosti glavnih opcija)?   
Problematika I.: Ključna je korist opcije primjene glavnih regulatornih načela s vizijom infrastrukture i tržišta 
vodika to što se njome potiče integracija tržišta, pruža jasnoća ulagačima (u infrastrukturu) te izbjegava nastanak 
nekonkurentnih tržišnih st ruktura i prepreka integraciji tržišta zbog problema s kvalitetom vodika. Tijekom faze 
intenziviranja uloge sektora vodika ulagačima se pruža fleksibilnost, a pojašnjenjem budućeg regulatornog sustava 
izbjegavaju se troškovi ex post  prilagodbi koje su potr ebne nakon što se tržište sazrije.  
Problematika II.: Omogućivanje i promicanje potpunog pristupa plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih 
plinova tržištu te pitanje dugoročnih ugovora o opskrbi prirodnim plinom. Ključna je korist da će se mjerama 
smanjiti troškovi proizvodnje za proizvođače plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova, ojačati tržišno 
natjecanje te povećati likvidnost i trgovina plinovima iz obnovljivih izvora. Na taj će način potrošači i porezni 
obveznici imati koristi jer  bi se potpora mogla smanjiti. Ograničit će se i rizici za energetsku sigurnost te uštedjeti 
vrijeme i resursi, smanjiti nesigurnost, povećati učinkovitost mjera za izvanredne situacije i postrožiti posebni 
sigurnosni zahtjevi za poduzeća u sektoru plina.  
Problematika III.: Uspostava nacionalnog planiranja na temelju europskih scenarija. Ključna je korist da će se 
ukloniti rizici od toga da operatori prijenosnih/transportnih sustava za električnu energiju/plin planiraju razvoj 
svojih sustava na temelju neus kladivih pretpostavki. Time se omogućuje integracija sektora i konceptualni plan 
sustava, a istodobno zadržavaju koristi od detaljnijih sektorskih planova razvoja mreže. Osigurava se da dionici 
imaju jedinstvenu viziju, što podrazumijeva da se pri planiran ju mreže uzimaju u obzir strategije dekarbonizacije na 
nacionalnoj razini i razini EU -a, čime se smanjuje rizik od potencijalne ovisnosti o određenom gorivu ili od 
nastanka neupotrebljive imovine.  
Problematika IV.: Provedba fleksibilnog zakonodavstva koji m se rješavaju svi uzročnici problema. Ključna je korist 
to što će se omogućiti znatne uštede, pomoći novim dobavljačima i pružateljima usluga da uđu na tržište i razvijaju 
inovativne proizvode, što će dovesti do većeg tržišnog natjecanja, angažmana potroš ača i gospodarskih koristi. Time 
bi se ujedno građanima i zajednicama omogućilo da povećaju društvenu prihvaćenost, mobiliziraju privatni kapital i 
olakšaju uvođenje plinova iz obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova. Smanjenje rizika od prekomjernih u laganja 
imat će pozitivan učinak na okoliš.  
Koji su troškovi najpoželjnije opcije (ako postoji, inače troškovi glavnih opcija)?   
Provedbene mjere pod problematikom I. podrazumijevaju ekonomske i administrativne troškove za tijela država 
članica, regulatorna tijela i mrežne operatore jer će biti potrebno uvesti glavna načela i nadzirati njihovu primjenu. 
Međutim, ekonomske koristi na jpoželjnije opcije imaju jasno veću težinu od tih troškova.  
Provedbene mjere pod problematikom II. podrazumijevaju ekonomske i administrativne troškove jer će se povećati 
tržišna cijena prirodnog plina i zahtijevati veća suradnja između operatora distribu cijskih sustava i operatora 
transportnih sustava. Nacionalna tijela, a posebno regulatorna tijela, morat će biti uključena u provedbu mjera. Osim 
 
4 
 toga, razrada reguliranog pristupa kibersigurnosti mogla bi podrazumijevati veće troškove postizanja sukladnos ti.  
Za problematiku III. nisu javno dostupni brojčano iskazani troškovi, ali očekuje se da će koristi (povećane sinergije 
kojima se smanjuju troškovi za društvo) premašiti troškove dodatne koordinacije.  
Za problematiku IV. nisu javno dostupni brojčano isk azani troškovi. Ključni su troškovi ekonomski i troškovi za 
društvo jer bi koristi za potrošače mogle biti manje težine od troškova pametnih brojila za odobravanje 
nediskriminirajućeg pristupa podacima potrošača.  
Koji su učinci na MSP -ove i konkurentnost?  
Najpoželjnije opcije u različitim područjima politike dovest će do povećanja natjecanja na tržištima plinova iz 
obnovljivih izvora i niskougljičnih plinova. Veća maloprodajna konkurencija u kombinaciji s poboljš anom zaštitom 
potrošača značit će više stope promjene opskrbljivača među manjim potrošačima, uključujući MSP -ove. Tržišno 
natjecanje može se pojačati i nediskriminirajućim pristupom podacima potrošača i racionalno usklađenim 
rješenjima, kao i mjerama olakš avanja interoperabilnosti unutar EU -a. Proširenjem zahtjeva za homogenizaciju 
markera osigurat će se veće tržišno natjecanje među pružateljima kibersigurnosnih usluga i smanjiti troškovi 
zahvaljujući ekonomiji razmjera.  
Hoće li to bitno utjecati na državne proračune i uprave?   
Većina poželjnih opcija za različita područja politike ima već postojeće i ograničene negativne učinke na države 
članice, uglavnom u smislu ograničenih administrativnih opterećenja. Međutim, pod problematikom IV. (fleksibilno 
zakonodavstvo za maloprodajna tržišta) zaštita i angažman potrošača ograničili bi takva opterećenja za uprave. 
Općenito, tijekom opsežnih javnih savjetovanja, među ostalim s upravama država članica, nije ukazano na znatno 
povećanje učinaka na države članic e. 
Hoće li biti drugih bitnih učinaka?   
Da, pod najpoželjnijom opcijom pod problematikom IV. utvrđeni su učinci na temeljna prava u pogledu zaštite 
podataka pa će se tom opcijom osigurati širok pristup i upotreba digitalnih tehnologija i usluga temeljenih na 
podacima te istodobno zajamčiti visoka razina prava na privatni život i zaštite osobnih podataka.  
Proporcionalnost?   
Najpoželjniji skup opcija smatra se proporcionalnim te se u mjeri u kojoj je to moguće temelji na postojećim 
pristupima. Ra vnoteža između obveza i uzimanja u obzir različitih mogućnosti djelovanja među državama 
članicama i privatnim subjektima smatra se primjerenom s obzirom na nužnost postizanja klimatske neutralnosti.  
D. Daljnje mjere  
Kad će se predložene mjere preispitati?  
Komisija će u određenom roku nakon stupanja na snagu donesenih mjera (okvirno, pet godina) provesti cjelovitu 
evaluaciju učinka predloženih inicijativa, uključujući djelotvornost, učinkovitost, trajnu usklađenost i  relevantnost 
prijedloga. Zasad se u prijedlogu ne planira preispitivanje politike.