(4)Uzimajući u obzir gospodarsku i geopolitičku situaciju koja se ubrzano mijenja, europski semestar u 2022. nastavlja opsežnu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja te se istodobno razvija u skladu sa zahtjevima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u Godišnjem pregledu održivog rasta 2022. Provedba donesenih planova za oporavak i otpornost ključna je za ostvarivanje prioriteta politika u postupku europskog semestra jer se planovi odnose na sve ili na znatan podskup relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih u ciklusima semestra 2019. i 2020. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i 2020. i dalje su jednako relevantne i za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241, uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma dostave izmijenjenog plana.

(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu konvergencije za 2021. smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratnim sredstvima) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica te time poboljšati usklađivanje politika. Komisija je napomenula, na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., da smatra da je prijelaz s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Najavila je da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Pozvala je države članice da smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. S obzirom na ta razmatranja fiskalnim se odgovorom moraju povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te očuvati kupovna moć najranjivijih kućanstava kako bi se ublažio učinak povećanja cijena energije i pridonijelo smanjenju inflacijskih pritisaka zbog sekundarnih učinaka primjenom ciljanih i privremenih mjera; fiskalna politika treba i dalje biti agilna kako bi se prilagodila okolnostima koje se brzo mijenjaju te se mora razlikovati među zemljama ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim s obzirom na izloženost krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Mađarska je 29. travnja 2022. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2022. i svoj Program konvergencije za 2022. Zbog njihove uzajamne povezanosti, ta su dva programa ocijenjena zajedno.

(10)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Mađarsku za 2022. u kojem je ocijenila napredak Mađarske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. Ocijenila je i napredak Mađarske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i postizanju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(11)Mađarska je 29. travnja 2022. dostavila svoj Program konvergencije za 2022., u skladu s rokom utvrđenim u članku 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

(12)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Mađarske jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom, dok je njezin dug opće države premašio referentnu vrijednost od 60 % BDP-a utvrđenu Ugovorom i nije se poštovalo referentno mjerilo za smanjenje duga. U izvješću je zaključeno da kriteriji deficita i duga nisu ispunjeni. U skladu s Komunikacijom od 2. svibnja 2022., Komisija je u okviru svoje ocjene svih relevantnih čimbenika ustvrdila da bi usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga podrazumijevala veliki fiskalni napor u početnom razdoblju koji bi mogao ugroziti rast. Stoga Komisija smatra da usklađenost s referentnim mjerilom za smanjenje duga nije nužna u sadašnjim izvanrednim gospodarskim uvjetima. Kako je najavljeno, Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti mogućnost pokretanja postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(13)Vijeće je 20. srpnja 2020. Mađarskoj preporučilo da 2020. i 2021. u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Mađarska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Mađarskoj 2021. smanjio se u 2021. na 6,8 % BDP-a sa 7,8 % u 2020. Odgovor Mađarske u okviru fiskalne politike pridonio je gospodarskom oporavku u 2021., a privremene mjere hitne potpore smanjile su se s 4,0 % BDP-a u 2020. na 0,8 % u 2021. Mjere koje je Mađarska poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. bile su većinom privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Istodobno, dio diskrecijskih mjera koje je vlada donijela 2020. i 2021. nije bio privremen ili popraćen kompenzacijskim mjerama, a uglavnom su se sastojale od smanjenja doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje, ukidanja naknade za osposobljavanje, oslobođenja od poreza na osobni dohodak za radnike mlađe od 25 godina, ponovnog uvođenja trinaeste mirovine i povećanja plaća liječnika. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, dug opće države u 2021. iznosio je 76,8 % BDP-a.

(14)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije iz Programa konvergencije za 2022. je povoljan. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 4,3 % u 2022. i za 4,1 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se manji rast realnog BDP-a od 3,6 % u 2022. i 2,6 % u 2023., uglavnom zbog pretpostavke o trajnijim makroekonomskim posljedicama ruske agresije u Ukrajini. U Komisijinoj prognozi predviđa se slabiji rast privatne potrošnje, posebno u 2023., te sporiji rast ulaganja u 2022. i 2023. Vlada u Programu konvergencije za 2022. očekuje da će se ukupni deficit smanjiti na 4,9 % BDP-a u 2022. i na 3,5 % u 2023. Smanjenje u 2022. uglavnom je odraz kontinuiranog dinamičnog rasta nominalnog BDP-a. Prema programu, očekuje se da će udio duga opće države u BDP-u dosegnuti vrhunac od 76,1 % u 2022. i pasti na 73,8 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 6,0 % BDP-a za 2022. i 4,9 % BDP-a za 2023. To je više od deficita predviđenog u Programu konvergencije za 2022., uglavnom zbog toga što se predviđaju lošiji makroekonomski izgledi, posebno u 2023., i veći rast rashoda, što uključuje dokapitalizaciju komunalnih poduzeća u iznosu od 1,1 % BDP-a u 2022. i dodatnih 0,7 % u 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u od 76,4 % u 2022. i 76,1 % u 2023. Razlika je nastala zbog većeg primarnog salda i nepovoljnije dinamike nominalnog BDP-a.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 3,2 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Mađarske.

(15)Vlada je 2022. postupno ukinula mjere poduzete kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 0,8 % BDP-a u 2021. na 0,0 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 1,2 % BDP-a u 2022. i 0,7 % BDP-a u 2023. Te se mjere sastoje od naknada koje vlada isplaćuje komunalnim poduzećima putem kapitalnih transfera za očekivane gubitke koji proizlaze iz reguliranih cijena energije, privremenog smanjenja trošarina na goriva i naknada za male benzinske crpke. Sve mjere osim trajnih ograničenja maloprodajnih cijena plina i električne energije najavljene su kao privremene, no u slučaju da cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od njih mogle bi se nastaviti primjenjivati. Neke od tih mjera same po sebi nisu ciljane, prije svega opća ograničenja maloprodajnih cijena energije i smanjenje trošarina. Na državni deficit utječu troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,2 % BDP-a u 2022. i 0,3 % u 2023.

(16)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Mađarskoj da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući impuls iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Mađarska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(17)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz mađarskog Programa konvergencije za 2022., predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti uglavnom neutralan i iznositi -0,1 % BDP-a, dok je Vijeće preporučilo poticajan smjer fiskalne politike. Mađarska namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a smanjiti za 1,0 postotni bod BDP-a u odnosu na 2021. zbog očekivanog usporavanja apsorpcije sredstava EU-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Mađarska namjerava očuvati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na prihodovnoj strani) u 2022. imati ekspanzivan učinak od 0,4 postotna boda na opći smjer fiskalne politike. To uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (0,1 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,2 % BDP-a). Rastu primarnih tekućih rashoda koje financira država pridonosi i nekoliko diskrecijskih mjera (bez novih mjera na prihodovnoj strani), kao što su ponovno uvođenje trinaeste mirovine, dodaci na plaće policijskih i vojnih službenika, smanjenje doprinosa poslodavaca za socijalno osiguranje i naknade za osposobljavanje.

(18)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi 1,9 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Mađarska 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a u 2023. povećati za 0,3 postotna boda BDP-a. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,4 postotnih bodova BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na prihodovnoj strani) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 1,9 postotna boda na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije (0,1 % BDP-a) i dodatne troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a).

(19)U Programu konvergencije za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,5 % BDP-a u 2024. i na 1,5 % do 2025. Dakle, predviđa se da će deficit opće države pasti ispod 3 % BDP-a do 2024. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti do 2025., točnije na 70,4 % u 2024. i zatim na 66,9 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju srednje razine.

(20)Očekuje se da će posljedice starenja stanovništva i povećanje javnog duga tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 pojačati dugoročne izazove u pogledu fiskalne održivosti u Mađarskoj. Predviđa se znatan rast rashoda za mirovine, s oko 8 % BDP-a u 2019. na više od 12 % BDP-a u 2070. Pokazatelji fiskalne održivosti upućuju na srednje rizike za održivost u srednjoročnom razdoblju i velike rizike u dugoročnom razdoblju. Nedavne mjere politike ugrozile su održivost povećanjem dugoročnih obveza vlade u pogledu mirovina. Očekuje se da će trinaesta mirovina ponovno uvedena 2021. i 2022. povećati rashode za mirovine. Predviđa se da će se zbog promjena poreznog i mirovinskog sustava provedenih u posljednjem desetljeću povećati rashodi za mirovine umirovljenika s visokim primanjima i nejednakosti među umirovljenicima. Te mjere uključuju ukidanje gornje granice na dohodak od rada kojim se stječe pravo na mirovinu i mirovine te uvođenje paušalnog poreza na osobni dohodak čime se povećava dohodak od rada kojim se stječe pravo na mirovinu osoba s visokim primanjima. Minimalna mirovina ostala je nominalno nepromijenjena od 2008., što utječe na situaciju osoba koje su tijekom svoje karijere imale prekide radnog staža i niske prosječne zarade.

(21)Mađarska je dostavila programske dokumente kohezijske politike – Sporazum o partnerstvu 30. prosinca 2021. i Program za gospodarski razvoj i inovacije plus 26. siječnja 2022. [dodati više operativnih programa ako su podneseni do objave proljetnog paketa]. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021., Mađarske uzima u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblju 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.

(22)Mađarsko tržište rada općenito je u dobrom stanju, no i dalje postoje izazovi povezani s niskom stopom zaposlenosti žena i skupina u nepovoljnom položaju. Majke s malom djecom često dugo ostaju izvan tržišta rada, djelomično zbog premalog broja ustanova za skrb o djeci do tri godine. Broj ustanova za skrb o djeci postupno se povećava zahvaljujući namjenskim programima, ali i te se ustanove suočavaju s manjkom osoblja. Postoji znatan prostor za povećanje stope zaposlenosti određenih skupina u nepovoljnom položaju, kao što su niskokvalificirane osobe, dugotrajno nezaposlene osobe, osobe s invaliditetom i Romi. Te bi se skupine moglo bolje mobilizirati osposobljavanjem i aktivnim pomaganjem u pronalasku posla. Pomoć u potrazi za poslom je ograničena, a samo polovina prijavljenih nezaposlenih osoba prima financijsku naknadu. Razdoblje ispate naknada za nezaposlenost jedno je od najkraćih u EU-u. Nezaposlenost je koncentrirana u slabije razvijenim regijama i u ruralnim područjima.

(23)Rizik od siromaštva znatno se smanjio, ali mnogi si još uvijek ne mogu priuštiti osnovne potrepštine. Stope materijalne i socijalne oskudice i dalje su među najvišima u EU-u, posebno kad je riječ o djeci. Siromaštvo i socijalna isključenost koncentrirani su u određenim skupinama i područjima. Stope siromaštva Roma su tri do četiri puta veće zbog ograničenijeg pristupa tržištu rada i javnim uslugama. Socijalna sigurnosna mreža oslabila je tijekom posljednjeg desetljeća za obitelji bez stabilnog zaposlenja, a jaz rizika od siromaštva nedavno se povećao. Porezni sustav nerazmjerno opterećuje slabije plaćene radnike. Manje je vjerojatno i da će obitelji s niskim prihodima imati koristi od porezne olakšice na dohodak po djetetu. Njihovi glavni izvori prihoda, kao što su plaća za javne radove, minimalni dohodak i obiteljski doplatak, nisu rasli proporcionalno s troškovima života. Regulirane cijene energije za stambene nekretnine ostale su nepromijenjene, što kućanstvima pruža djelomičnu zaštitu od nedavnih povećanja cijena robe. Međutim, to ne pomaže siromašnim ruralnim kućanstvima koja se griju na kruta goriva. Rast cijena stambenih nekretnina dodatan je izazov za obitelji s niskim prihodima, koje imaju poteškoća s pristupanjem javnim programima za stambeno zbrinjavanje. Socijalni stanovi sve su manje dostupni i često neodržavani.

(24)Obrazovni rezultati u Mađarskoj ispod su prosjeka EU-a. Osnovne vještine djece do 15. godine znatno su ispod prosjeka EU-a i regija te su se tijekom posljednjeg desetljeća smanjile. Suprotno europskim trendovima, prijevremeno napuštanje školovanja tijekom posljednjeg se desetljeća povećalo na 12,0 % u 2021., što je iznad prosjeka EU-a od 9,7 %. Prijevremeno napuštanje školovanja veće je u najslabije razvijenim okruzima i šest puta veće među Romima nego kod neromskog stanovništva. Udio osoba u dobi od 25 do 34 godine sa završenim tercijarnim obrazovanjem porastao je od 2010., ali je i dalje među najnižima u EU-u. Sudjelovanje odraslih u obrazovanju tek je nešto iznad polovine prosjeka EU-a. Digitalne vještine nedostatne su, posebno među siromašnijim osobama. U dvama najnižim dohodovnim kvartilima samo 13 % i 18 % Mađara posjeduje barem osnovne digitalne vještine, što je među najnižim postotcima u EU-u. Učenici u nepovoljnom položaju imaju male izglede za ulazak u programe višeg obrazovanja. Nejednakost u obrazovanju smanjuje prilike za socijalnu mobilnost. Niska učinkovitost te nejednakosti u školskom sustavu vjerojatno su povezane s niskom razinom autonomije kurikuluma, nedostatkom socioekonomske raznolikosti u školama i niskim plaćama nastavnika. Nedostatak nastavnika sve je veći problem. Iako skupni pokazatelji, kao što su omjer nastavnika i učenika, ne upućuju na akutni nedostatak, detaljnija analiza pokazuje da postoji manjak nastavnika za određene predmete, kao što su matematika, prirodoslovni predmeti i strani jezici. Manjak nastavnika povezan je i s rascjepkanošću školskog sustava jer polovinu svih osnovnih škola i ustanova nižeg sekundarnog obrazovanja pohađa manje od 150 učenika. Škole s velikim udjelom učenika u nepovoljnom položaju posebno su pogođene nedostatkom kvalificiranih nastavnika. Više od polovine osoba koje su završile obrazovanje za učitelje i nastavnike odabralo je druge karijere zbog velikog radnog opterećenja i niskih plaća, posebno na početku karijere. Nadalje, zbog centraliziranog upravljanja školama ravnatelji imaju ograničenu autonomiju i alate za poboljšanje kvalitete poučavanja.