Za postizanje MSY-ja najkasnije do 2020. mora se povećati udio stokova izlovljenih na razini koja odgovara MSY-ju. U tom pogledu Komisija je od znanstvenih savjetodavnih tijela zatražila praćenje razvoja ribolovne smrtnosti i stanja stokova u svim morskim bazenima EU-a imajući u vidu ostvarenje cilja MSY-ja do 2020.

Komisija je osobito zabrinuta zbog stanja u Sredozemnome moru. Mnogi procijenjeni stokovi izlovljeni su znatno iznad ciljnih procjena MSY-ja. Sredozemno more suočeno je sa znatnim poteškoćama u pogledu postizanja MSY-ja do 2020. za većinu stokova. Komisija je pozvala dionike da poduzmu hitne mjere kako bi preokrenuli trendove u pogledu ulova i biomase. Sve uključene strane (države članice, međunarodna tijela poput Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) i dionici) moraju preuzeti odgovornost i utvrditi konkretne mjere za postizanje održivosti.

Rasponi koji omogućuju najviši održivi prinos (FMSY) obuhvaćaju dva dijela. U uobičajenim okolnostima ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi unutar dijela raspona s nižim vrijednostima FMSYj-a. Dio raspona s višim vrijednostima može poslužiti za utvrđivanje TAC-a u posebnim okolnostima: ako je, na temelju znanstvenih savjeta ili dokaza, to potrebno za ostvarenje ciljeva ZRP-a u mješovitom ribolovu ili ako postoji opasnost od ozbiljne štete za stok uzrokovane dinamikom unutar stoka ili među stokovima različitih vrsta. Gornji dio raspona može poslužiti i za ograničavanje međugodišnjih promjena TAC-a (do najviše 20 %). Ako stok padne ispod znanstveno određenih razina, predviđene su korektivne mjere za obnovu stoka iznad razine koja omogućuje postizanje dugoročnog najvećeg održivog prinosa.

Važan korak prema ostvarenju ciljeva ZRP-a je sporazum između Europskog parlamenta i Vijeća o prijedlogu višegodišnjeg plana za Baltičko more. U planu se navode ciljevi MSY-ja s rokovima za predmetne stokove i uvode rasponi ribolovne smrtnosti koji su u skladu s ostvarivanjem ciljeva MSY-ja (FMSY). Ti rasponi, određeni na temelju znanstvenih savjeta, obuhvaćaju sve razine ribolovne smrtnosti koje će dugoročno dovesti do postizanja MSY-a u Baltičkome moru.

U Sredozemlju, iako ribolovne mogućnosti nisu utvrđene na razini EU-a putem TAC-a, prelov je i dalje prisutan. Komisija smatra da je potrebno hitno djelovanje kako se to stanje preokrenulo.

Ribolovne mogućnosti za 2017. bit će utvrđene u okviru ciljeva zajedničke ribarstvene politike (ZRP) iz 2014., na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta . U skladu sa ZRP-om ribolovni pritisak na stokove trebalo bi što je prije moguće, a najkasnije do 2020., uskladiti s ciljem najvećeg održivog prinosa (MSY) iz članka 2.2. ZRP-a. Ako znanstveni savjet nije raspoloživ, Komisija će primijeniti predostrožni pristup u skladu s ciljevima ZRP-a.

U ovoj komunikaciji određuju se načela za oblikovanje prijedlogâ Komisije za ribolovne mogućnosti za 2017. Države članice, savjetodavna vijeća, dionici i javnost pozvani su iznijeti prijedloge o tim političkih smjernicama do 1. rujna 2016. Ova komunikacija sadržava i godišnje izvješće o provedbi obveze iskrcavanja, napretku u postizanju najvećeg održivog prinosa (MSY) i stanju ribljih stokova.

Skupine država članica iz različitih morskih bazena pripremaju se za nastavak uvođenja obveze iskrcavanja u 2017. godini kojom bi se trebali obuhvatiti i važni stokovi koji određuju ribarstvo, nabrojeni u članku 15. stavku 1. ZRP-a iz 2014. Kao i 2016., Komisija predviđa prilagodbe TAC-ova u pogledu stokova podložnih obvezi iskrcavanja od 2017. Komisija će predati metodu na temelju koje su izračunate prošlogodišnje prilagodbe TAC-a svojem Znanstvenom, tehničkom i gospodarskom odboru za ribarstvo (STECF) i zatražiti njegov savjet. Ako ovjereni ili potpuni podaci o odbačenom ulovu nisu dostupni, Komisija namjerava izračunati prilagodbe TAC-a na temelju ekstrapolacije podataka ako je to metodološki prihvatljivo.

U skladu s pravilima ZRP-a ribolovne mogućnosti za stokove podložne obvezi iskrcavanja trebalo bi utvrditi uzimajući u obzir ulov, a ne iskrcaj, na temelju bioloških savjeta. To ne bi trebalo ugroziti cilj MSY-ja ili povećati ribolovnu smrtnost.

U 2013. Vijeće je odlučilo ne mijenjati TAC za 26 stokova do 2018., osim ako se u biološkim savjetima zatraži prilagodba. Ti se stokovi općenito iskorištavaju samo kao usputni ulov, stopa iskoristivosti njihovih kvota niska je, nisu od velike gospodarske važnosti, a podaci o njihovu stanju nepotpuni su. Komisija namjerava zadržati taj pristup, uzimajući u obzir moguće smjernice ICES-a u pogledu preispitivanja i predlažući prilagodbe TAC-a ako je to u skladu s tim savjetima.

Ako nema procjene MSY-ja, znanstveni savjet predlaže ograničenja ulova. Komisija će se koristiti savjetima ICES-a glede tih stokova i razmatrati stanje od slučaja do slučaja, primjenjujući predostrožni pristup i predlažući razmjerna smanjenja prema potrebi.

Kašnjenje u postizanju MSY-ja nakon 2017. moglo bi biti prihvatljivo samo uz čvrste dokaze da bi vrlo veliko smanjenje ribolovnih mogućnosti ozbiljno ugrozilo socijalnu i gospodarsku održivost predmetnih ribarskih flota. U takvim iznimnim slučajevima Komisija od država članica kojih se to tiče očekuje opipljivi dokaz takvih socijalnih i gospodarskih učinaka.

Pri izradi prijedloga TAC-ova za 2017. za stokove za koje postoji procjena MSY-ja (osim za baltičke stokove) Komisija namjerava koristiti se dostupnim vrijednostima MSY-ja do donošenja novih višegodišnjih planova za ostale morske bazene.

Važan korak prema ostvarenju tog cilja je namjera Komisije da predloži TAC-ove u skladu s postizanjem MSY-ja tijekom 2017. To zahtijeva obvezu Vijeća da uskladi svoje odluke s tim pristupom. MSY omogućuje najveći mogući ulov tijekom neodređenog vremenskog razdoblja bez štete po stokove.

U 2017. nije potrebna prilagodba TAC-a za stokove za koje obveza iskrcavanja stupa na snagu u kasnijim godinama. Ako su prilagodbe TAC-a predviđene za stokove kojima se upravlja u suradnji s međunarodnim partnerima (treće zemlje, RFMO-ovi), te prilagodbe podliježu savjetovanju i pregovorima s tim partnerima.

Razvoj stanja stokova

Napredak u postizanju MSY-ja

Kako bi izvijestio o napretku u postizanju MSY-ja, STECF je ocijenio napredak u postizanju ciljeva MSY-ja za svaki pojedinačni stok i svaki morski bazen. Ocjena sadržava podatke o količini stokova izlovljenih u skladu s MSY-jem, o ukupnim razinama ribolovne smrtnosti i o relevantnim parametrima biomase. Detaljniji podaci iz analize STECF-a za 2016. nalaze se u radnom dokumentu službi priloženom ovoj komunikaciji .

Ukupna i regionalna ocjena

Prema STECF-u, ukupno gledajući ostvaren je napredak prema MSY-ju. U svim regijama za koje su određeni TAC-ovi stopa izlova iznad MSY-ja znatno je smanjena. Ribolov je 2014. iznosio 104 % , u odnosu na FMSY, (pad u odnosu na 147 % u 2003. i 120 % u 2008.). Najbolji rezultati zabilježeni su u Sjevernome moru (u širem smislu), gdje je prosječna ribolovna smrtnost flota iznosila 92 % u odnosu na FMSY u 2014. (148 % u 2003.; 123 % u 2008.). Unatoč znatnim trendovima pada ostale regije i ribarstvo i dalje bilježe prelov u odnosu na FMSY.

U Komunikaciji o ribolovnim mogućnostima iz 2015. objavljeno je da su 2013. od 62 procijenjena stoka njih 32 bila izlovljena u skladu s MSY-jem. U analizi iz ovogodišnjeg izvješća STECF-a navodi se da je 2014. 31 od ukupno 59 procijenjenih stokova izlovljen u skladu s MSY-jem. Iako navodi podatke za 2013. i 2014., čini se da izvješće STECF-a ukazuje na moguće usporavanje dosadašnjeg trenda snažnog napretka prema MSY-ju. To usporavanje možda nije nužno uzrokovano isključivo prelovom, nego i promjenama uvjeta okoliša ili drugim biološkim čimbenicima.

Pa ipak, stokovi u Sredozemnom i Crnome moru u velikoj su mjeri prekomjerno izlovljeni i/ili su u lošem stanju. U Sredozemlju to osobito vrijedi za stokove koje uglavnom ili isključivo iskorištavaju brodari EU-a.

Baltičko more

U Baltičkome moru u 2016. četiri TAC-a utvrđena su na razini MSY-ja (zapadni i središnji stok haringe i iverka zlatopjega) ili ispod nje (losos iz glavnog bazena). TAC za zapadni bakalar, koji se smanjuje već godinama, u 2016. je ponovno smanjen za 20 %, a taj stok i dalje izaziva zabrinutost.

Smanjenjem TAC-ova za haringu u Botničkom zaljevu (-24 %), haringu u Riškom zaljevu (-10 %), papalinu (-5 %) te održavanjem razine TAC-a za losos u Finskom zaljevu ribolov će se usmjeriti prema MSY-ju. Losos u Finskom zaljevu ima zaštitni TAC, a za istočni bakalar vrijedi pristup s nedovoljno podataka. TAC za losos u glavnom bazenu održava se na niskoj razini kako bi dodatno pridonio poboljšanju stokova u vodama najsiromašnijima lososom.

Sjeverno more

Bakalar će se 2016. prvi put loviti u skladu s MSY-jem, čime će se omogućiti povećanje TAC-a od 15 %, a stok se oporavio do razina zabilježenih sredinom 1980-ih. TAC-ovi za koljak i koljušku za 2016.ponovno su u skladu s MSY-jem. Time je omogućeno povećanje od 30 % za koljak, ali je za koljušku zatraženo smanjenje od 6 %. TAC za škampe u Skagerraku i na područjima Fladen Grounds, Firth of Forth i Moray Firth omogućit će izlov u skladu s MSY-jem.

Ostali stokovi love se iznad FMSY-ja, ili za njih ne postoji procjena MSY-ja. Bakalar u Kattegatu i dalje je na niskoj razini, ali se biomasa od 2009. povećala.

Pelagijski stokovi u sjeveroistočnom Atlantskom oceanu

Većina stokova haringe (Sjeverno more, Irsko more i Keltsko more) lovi se u skladu s MSY-jem, uz odgovarajući TAC tih stokova za 2016. Stanje je povoljno i za južni i zapadni stok šaruna, a TAC dopušta ribolov na razinama koje odgovaraju MSY-ju u 2016.

sNa temelju sporazuma iz 2014. između Farskih otoka, Norveške i EU-a o održivom upravljanju skušom te uzimajući u obzir strategiju upravljanja dostavljenu ICES-u 2016., za 2016. dogovoren je TAC za 20 % manji u odnosu na razinu iz 2015. Taj ribolov i dalje je iznad FMSY-ja. Između obalnih država nije postignut dogovor o ugotici pučinki. EU i Farski otoci svoje su jednostrane kvote temeljili na razini FMSY-ja, a Norveška i Island svoje su kvote temeljili na višoj vrijednosti. U 2016. taj će ribolov biti znatno iznad FMSY-ja. Obalne države nisu postigle dogovor oko atlantske haringe, ali se svih 5 stranaka suglasilo oko toga da svoje jednostrane kvote temelje na razini FMSY-ja. Taj će ribolov 2016. biti nešto iznad FMSY-ja zbog veće jednostrane kvote Farskih otoka.

Ibersko-atlantsko područje i Biskajski zaljev

Sjeverni stok oslića i dalje raste. Južni stokovi oslića i patarača iznad su sigurnih bioloških granica, ali im je izlov iznad MSY-a. Izlov grdobine je održiv, a stok je kvalitetan. Stok škampa (Kantabrijsko more i sjeverni Iberski poluotok) i dalje je osiromašen, za razliku od južnog stoka, koji je stabilan ili raste.