Od ožujka do prosinca 2016. Komisija je provodila javno savjetovanje radi prikupljanja povratnih informacija o preliminarnom nacrtu stupa. To je bila prilika i za razmatranje o budućnosti rada i sustava socijalne skrbi, o tome je li pravna stečevina EU-a i dalje primjerena te o mogućoj ulozi stupa u upravljanju ekonomskom i monetarnom unijom.

U tom kontekstu bit je europskog stupa socijalnih prava osiguravanje novih i djelotvornijih prava građanima. Dvadeset načela i prava utvrđenih stupom razvrstano je u sljedeće tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost. Usredotočuju se na to kako ispuniti obećanje iz Ugovorâ povezano s visoko konkurentnim socijalnim tržišnim gospodarstvom kojim se želi postići puna zaposlenost i socijalni napredak. Iako su načela i prava zajednička njihovo ostvarivanje ne namjerava se postići jednakim pristupom za sve: u okviru stupa uzima se u obzir raznolikost stanja i promjenjivost raspoloživih sredstava za postizanje tih zajedničkih ciljeva.

Europski stup socijalnih prava predstavlja se imajući na umu današnju i sutrašnju stvarnost. Unatoč nedavnim poboljšanjima gospodarskih i socijalnih uvjeta u cijeloj Europi posljedice krize u posljednjem desetljeću i dalje su opsežne, od dugoročne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih do rizika od siromaštva u mnogim dijelovima Europe. Istovremeno se sve države članice suočavaju s brzim društvenim promjenama i promjenama na tržištu rada. Kao što se navodi u dokumentu za razmatranje o socijalnoj dimenziji Europe, koliko ima izazova, toliko ima i mogućnosti. U EU-u imamo najnaprednije sustave socijalne skrbi na svijetu te obilje najboljih praksi i socijalnih inovacija, ali se moramo suočiti s dosad nezabilježenim socijalnim problemima i prilagoditi im se.

Poštovanje tih načela i prava zajednička je odgovornost. Za većinu mehanizama koji su potrebni za uspostavu stupa nadležna su lokalna, regionalna i nacionalna tijela te socijalni partneri i civilno društvo u cjelini. Europska unija, a posebno Europska komisija, mogu pridonijeti uspostavom okvira, pružanjem smjernica i utvrđivanjem jednakih uvjeta za sve, poštujući pritom specifičnost nacionalnih uvjeta i institucijskih okvira. Iako je to ključno, za djelovanje na razini EU-a bit će potrebna potpora i daljnje djelovanje na svim razinama odgovornosti.

Komisija danas predstavlja rezultate tog javnog savjetovanja zajedno sa svojim konačnim prijedlogom za europski stup socijalnih prava. Stup utvrđuje niz ključnih načela i prava kojima će se podupirati pravedno i dobro funkcioniranje tržištâ rada i sustavâ socijalne skrbi. Kako je istaknuto u izvješću petorice predsjednika o dovršetku ekonomske i monetarne unije, to je ključno i za stvaranje otpornijih gospodarskih struktura. Zbog toga je stup osmišljen kao vodič za ponovnu uspostavu konvergencije radi stvaranja boljih radnih i životnih uvjeta u državama članicama sudionicama. Prvenstveno je osmišljen za europodručje, ali je otvoren za sve države članice EU-a.

Moramo predanije raditi na uspostavi pravednog i istinski paneuropskog tržišta rada. U okviru tih mjera želja mi je uspostaviti europski stup socijalnih prava kojim će se u obzir uzeti promjene s kojima se suočavaju europska društva i tržište rada. Mogao bi poslužiti i kao kompas pri ponovnoj uspostavi konvergencije u okviru europodručja. Taj bi europski stup socijalnih prava trebao biti dopuna onome što smo zajedničkim snagama već postigli u pogledu zaštite radnika u EU-u. Smatram da je dobro to što ćemo tu inicijativu najprije pokrenuti na razini europodručja, dok će se ostale države članice EU-a moći pridružiti ako žele.

Savjetovanjem su utvrđena četiri opća kretanja kojima bi se stup trebao baviti: i. socijalne posljedice krize, uključujući povećanje siromaštva i isključenosti, nejednakosti i nezaposlenost, nizak rast i konkurentnost; ii. budućnost rada i razvoj digitalnog tržišta rada; iii. demografska kretanja, primjerice starenje europskog stanovništva i iv. gospodarske razlike među državama članicama. Ta su pitanja usmjeravala izradu danas predstavljenog europskog stupa socijalnih prava. Savjetovanjem se općenito dala podrška europskom stupu socijalnih prava kao prilici za stvaranje jače socijalne Europe. Istovremeno se potvrdilo da su gospodarski i socijalni problemi Europe povezani te da je u tom pogledu potrebno trajno djelovanje na svim razinama. Naime, mnogi su ispitanici naglašavali činjenicu da svrha stupa ne bi trebalo biti usklađivanje socijalnih politika u cijelom EU-u. Detaljniji sažetak savjetovanja nalazi se u radnom dokumentu službi Komisije koji je objavljen uz ovu Komunikaciju.



Ti su izazovi posebno važni za dovršetak europske ekonomske i monetarne unije kako je istaknuto u izvješću petorice predsjednika od lipnja 2015. Nije riječ samo o socijalnoj potrebi, već i o gospodarskom imperativu. Zaposlenost i socijalni uvjeti znatno se razlikuju diljem europodručja, djelomično zbog krize, ali i zbog neravnoteža koje su nastale u godinama koje su prethodile krizi. Kako je istaknuto u izvješću, učinkovita i otporna tržišta rada kojima se potiče visoka razina zaposlenosti i koja imaju sposobnost apsorpcije šokova bez stvaranja nezaposlenosti ključna su za neometano funkcioniranje ekonomske i monetarne unije. S vremenom pridonose konvergenciji uspješnosti država članica i stvaranju uključivijih društava. Izvan tržištâ rada važno je osigurati i da svaki građanin ima pristup odgovarajućem obrazovanju i uspostaviti učinkovit sustav socijalne zaštite kako bi se zaštitili najosjetljiviji članovi društva, uključujući uspostavu osnovne socijalne zaštite. Naposljetku, u izvješću se naglašava potreba za intenzivnijim radom na olakšavanju geografske i profesionalne mobilnosti radi veće integracije nacionalnih tržišta rada. Za to je potrebno osigurati pravedne i ravnopravne uvjete koji su jednako primjenjivi na javna tijela, radnike i poduzeća.

Stoga je stup prvenstveno predviđen za države članice europodručja, ali je primjenjiv na sve države članice koje žele u njemu sudjelovati.





3. Politička i pravna priroda stupa

Kao inspiracija za izradu stupa izravno je poslužilo postojeće obilje dobrih praksi diljem Europe, a temelj mu je čvrsti pravni okvir koji postoji na razini EU-a i međunarodnoj razini. Mnoge od tih vrijednosti već su 1957. utvrđene Ugovorima iz Rima i priznate su na globalnoj razini zahvaljujući djelovanju međunarodnih organizacija kao što su Ujedinjeni narodi, Međunarodna organizacija rada i Vijeće Europe. Stup se posebno temelji na Europskoj socijalnoj povelji potpisanoj u Torinu 18. listopada 1961. i Povelji Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika iz 1989., u kojima su utvrđena temeljna socijalna prava. Istovremeno, tijekom posljednjih 30 godina pravna stečevina EU-a u području socijalnih prava razvijala se i kao posljedica novih odredaba u Ugovorima, donošenja Povelje Europske unije o temeljnim pravima, novog zakonodavstva i sudske prakse Suda Europske unije. U novije vrijeme donošenjem UN-ovih ciljeva održivog razvoja za 2030. osiguran je novi plan za uravnoteženo i integrirano suočavanje s pitanjem iskorjenjivanja siromaštva te pitanjem gospodarskih, socijalnih i okolišnih dimenzija održivog razvoja.

U završnom tekstu u potpunosti se uzimaju u obzir i šira politička razmatranja i pravna ograničenja. Države članice, a u mnogim područjima socijalni partneri, imaju primarnu ili čak isključivu nadležnost u područjima kao što su radno zakonodavstvo, minimalna plaća, obrazovanje, zdravstvo i organizacija sustava socijalne zaštite. One snose i većinu troškova financiranja u područjima obuhvaćenima europskim stupom socijalnih prava. Načela i prava utvrđena stupom morat će se provoditi na razini Unije i država članica poštujući pritom u potpunosti njihove nadležnosti. To je u skladu i s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, kojima se predviđa da će se mjere na razini EU-a poduzimati samo ako se ciljevi mogu bolje ostvariti na razini Unije i ako se tom mjerom ne nadilazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. Tim se načelima osigurava da se odluke donose što je moguće bliže građanima Unije i da će se mjere predložene na razini EU-a temeljiti na dokazanoj dodanoj vrijednosti. To je ono što građani očekuju, a ujedno je i najučinkovitije i najdjelotvornije.

Stupom se potvrđuju prava koja već postoje u EU-ovoj i međunarodnoj pravnoj stečevini te se ona nadopunjuju kako bi se uzele u obzir nove okolnosti. Tako se stupom ne utječe na načela i prava koja obvezujuće odredbe zakonodavstva Unije već sadržavaju, već se povezuju prava i načela koja su utvrđena u različito vrijeme, na različite načine i u različitim oblicima te ih se nastoji učiniti vidljivijima, razumljivijima i eksplicitnijima građanima i dionicima na svim razinama.

Na taj način stupom se utvrđuje okvir za usmjeravanje budućeg djelovanja država članica sudionica. Zbog toga je stup predstavljen u obliku preporuke Komisije, zajedno s prijedlogom međuinstitucijske objave. Danas Komisija donosi preporuku na temelju članka 292. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Kao što je to učinjeno za Povelju Europske unije o temeljnim pravima, o prijedlogu međuinstitucijske objave raspravljat će se s Europskim parlamentom i Vijećem.

Stup će se provoditi u raznovrsnim situacijama i u promjenjivim društveno-gospodarskim okruženjima. Stupom se utvrđuje referentni okvir, ali je istovremeno dinamičan instrument koji dionicima na svim razinama pruža prostor da djeluju u skladu sa svojim nadležnostima i ažuriraju svoje instrumente s obzirom na određene situacije. Naime, trebalo bi poticati eksperimentiranje u području politika i socijalne inovacije radi suočavanja s novim izazovima, a to bi moglo koristiti svima. Kako je navedeno u nastavku, radi praćenja napretka pokrenut će se i pojačati brojne mjere.

Načela i prava utvrđena stupom u interesu su građana, javnih tijela i socijalnih partnera na svima razinama. S obzirom na pravnu prirodu stupa ta načela i prava nisu izravno primjenjiva, već ih je potrebno na odgovarajućoj razini prenijeti u namjenske mjere i/ili zasebno zakonodavstvo. To se detaljnije objašnjava u radnom dokumentu službi Komisije koji je priložen Komunikaciji o uspostavi stupa.

U mnogo slučajeva najveći problem nije toliko u priznavanju prava već u njihovoj stvarnoj primjeni. Postoje slučajevi u kojima građani ne mogu u potpunosti uživati svoja prava zbog nedovoljne osviještenosti, provedbe i primjene već postojećeg zakonodavstva. Zbog toga će se u okviru strategije praćenja poseban naglasak staviti na jačanje provedbe postojećih prava. Primjer je takvog djelovanja nedavna ocjena pravne stečevine u području zdravlja i sigurnosti na radnome mjestu: provedeno je opsežno savjetovanje za procjenu učinkovitosti, djelotvornosti, relevantnosti i koherentnosti postojećih zakonodavnih akata te za izradu strategije kojom se osigurava učinkovitija zaštita zdravlja i sigurnosti radnika te koja uzima u obzir administrativno opterećenje i posebne potrebe MSP-ova.

4. Praćenje na razini EU-a