C 245/37

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 245/21)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1)

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Etyek-Buda/Etyek-Budai”

PDO-HU-A1350-AM03

Datum obavijesti: 1. travnja 2021..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Proširenje razgraničenog područja – Biatorbágy

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje — VIII. Dodatni uvjeti

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje — Dodatni uvjeti

(c) Obrazloženje:

izmjena razgraničenog područja ne utječe na povezanost između područja proizvodnje i proizvoda jer se značajke područja upisanih u katastar vinograda podudaraju sa značajkama razgraničenog područja zaštićene oznake izvornosti (ZOI) Etyek-Buda. Zahvaljujući klasifikaciji vinogradarske regije i mogućnosti proizvodnje vina sa ZOI-jem Etyek-Buda ta se vina u Biatorbágyu mogu stavljati na tržište u višoj kategoriji kvalitete, što može poslužiti kao poticaj da se više proizvođača uključi na to tržište i da se proizvodi kvalitetnije vino, a moglo bi pridonijeti i razvoju lokalnog sektora turizma i ugostiteljstva.

2. Proširenje razgraničenog područja – XII. okrug Budimpešte, zemljišna čestica br. 9597/1

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje

(c) Obrazloženje:

izmjena razgraničenog područja ne utječe na povezanost između područja proizvodnje i proizvoda jer se značajke područja upisanog u katastar vinograda podudaraju sa značajkama razgraničenog područja ZOI-ja Etyek-Buda.

3. Proširenje razgraničenog područja – Aba, Seregélyes

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje — VIII. Dodatni uvjeti

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje — Dodatni uvjeti

(c) Obrazloženje:

te dvije općine nalaze se na južnoj strani jezera Velence te imaju iste prirodne i klimatske uvjete i strukturu tla kao susjedne općine, koje su već uvrštene u specifikaciju proizvoda ZOI-ja Etyek-Buda. Izmjena razgraničenog područja ne utječe na povezanost između područja proizvodnje i proizvoda jer se značajke područja upisanog u katastar vinograda podudaraju sa značajkama razgraničenog područja ZOI-ja Etyek-Buda.

4. Proširenje razgraničenog područja – Tabajd

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje — VIII. Dodatni uvjeti

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje — Dodatni uvjeti

(c) Obrazloženje:

selo Tabajd i njegova upravna jedinica nalaze se u sjevernom dijelu županije Fejér. Na rubnim dijelovima općine izmjenjuju se valoviti brežuljci i nizine. Ondje vladaju izvrsni uvjeti za proizvodnju laganih, skladnih muškatnih vina i pjenušavih vina te drugih sorti bijelog vina. Izmjena razgraničenog područja ne utječe na povezanost između područja proizvodnje i proizvoda jer se značajke područja upisanog u katastar vinograda podudaraju sa značajkama razgraničenog područja ZOI-ja Etyek-Buda.

5. Proširenje razgraničenog područja – Perbál

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje — VIII. Dodatni uvjeti

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje — Dodatni uvjeti

(c) Obrazloženje:

Perbál se nalazi na obroncima Budimskog gorja i gorja Nyakas u kotlini Zsámbék. U toj se općini već stoljećima uzgaja grožđe za proizvodnju kvalitetnih vina.

Izmjena razgraničenog područja ne utječe na povezanost između područja proizvodnje i proizvoda jer se značajke područja upisanog u katastar vinograda podudaraju sa značajkama razgraničenog područja ZOI-ja Etyek-Buda.

6. Dodavanje novih obronaka (Páty)

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje

(c) Obrazloženje:

na zahtjev općine Páty u specifikaciju proizvoda dodaje se pet obronaka (Hegyi-dűlő, Lövöldöző-hegy, Mézes-hegy, Nagy-hegy i Zsámbéki úti dűlő). Obronci Mézes-hegy i Nagy-hegy, koji čine najveći dio vinogradarskog područja Páty, imaju dugu tradiciju proizvodnje vina. Hegyi-dűlő i Lövöldöző-hegy smješteni su između impresivnih vinskih podruma područja Páty i Mézes-hegy, na blagom jugozapadnom obronku izvrsnog položaja. Zsámbéki úti dűlő blag je zapadni/jugozapadni obronak. Zbog uvrštavanja imena obronaka na kojima se proizvode ta odabrana vina na tržištu se mogu predstaviti kvalitetna vina s uže definiranog područja.

7. Dodavanje novog obronka (Tök)

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje

(c) Obrazloženje:

na zahtjev zajednice proizvođača vina Nyakas u specifikaciju proizvoda dodaje se ime novog obronka (Felső-somos). Prije početka masovne proizvodnje obronak Somos/Felső-somos bio je podijeljen na male vinograde u privatnom vlasništvu. Taj je obronak razvrstan u razred I. u katastru vinograda. Ondje je 2015. ponovno zasađena vinova loza od koje se dobiva izvrsno grožđe za proizvodnju vina.

8. Dodavanje novog obronka (Etyek)

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje

(c) Obrazloženje:

Tibor Báthori bio je sve do svoje smrti 2004. istaknuta figura u vinogradarskoj regiji Etyek-Buda. Učinio je mnogo za tu vinogradarsku regiju i njezina vina, posebno u promicanju sorte Etyek Chardonnay. Proglašen je vinogradarom godine 1992. U Etyeku je postavljena spomen-ploča u čast Tiboru Báthoriju i obronak smješten u dijelu planine Öreg-hegya u kojem se nalazio njegov podrum po njemu je nazvan Báthori-dűlő.

9. Navođenje berbe na vinima sa ZOI-jem Etyek-Buda nije obvezno

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje

(c) Obrazloženje:

kako bi se smanjili utjecaji berbe. Mnogo je lakše osigurati dosljednu kvalitetu mješavine vina ako se ne navodi berba. Navođenje berbe ne mijenja utjecaj koji značajke područja proizvodnje imaju na proizvod, pa ta izmjena ne bi bitno promijenila prirodu vina sa ZOI-jem Etyek-Buda.

10. Upotreba izraza „Velencei-tavi” [jezero Velence] ako se vina proizvode u okrugu Velence

(a) Rubrike u specifikaciji proizvoda na koje se primjenjuje izmjena: — IV. Razgraničeno područje

(b) Rubrike u jedinstvenom dokumentu na koje se primjenjuje izmjena: — Razgraničeno zemljopisno područje

(c) Obrazloženje:

izrazom „Velencei-tavi” [jezero Velence] ne označava se novi proizvod, nego se njime zamjenjuje izraz „Velencei” [Velence] koji se dosad upotrebljavao. Taj novi izraz može se navesti na vinskim proizvodima koji su u skladu s pravilima iz specifikacije proizvoda i proizvode se od grožđa iz bilo koje općine zajednice proizvođača vina jezera Velence.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv

Etyek-Buda

Etyek-Budai

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Pjenušavo vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

4. Opis vina

1. Vino – bijelo

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja bijelih vina u rasponu je od zelenkastožute do zlatnožute. Ta su vina profinjena i imaju vrlo intenzivnu aromu s notama bijelog cvijeća (bazga, cvijet lipe i bagrem) i voćnim notama (breskve bijelog mesa). Njihovu svježu voćnost na nepcu dopunjuje izražena, no istodobno zrela i elegantna kiselost.

* Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 9 Najmanja ukupna kiselost: 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

2. Vino – svježe

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja tih bijelih vina u rasponu je od zelenkastožute do slamnatožute, a arome im se odlikuju svježinom i blagom voćnošću. Proizvode se miješanjem nekoliko sorti grožđa i odlikuje ih svježa, izražena, no istodobno zrela kiselost, dopunjena voćnošću.

* Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 9 Najmanja ukupna kiselost: 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

3. Vino – ružičasto

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja ružičastih vina u rasponu je od boje lososa do jarkocrvene. Imaju intenzivne, kompleksne arome s mirisima crvenog voća (kupine, maline). Na nepcu su voćna i svježa zahvaljujući zrelim kiselinama, u kombinaciji s elegantnim taninima.

* Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 9 Najmanja ukupna kiselost: 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

4. Vino – crno

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Boja crnih vina u rasponu je od grimizne do rubin-crvene. To su voćna vina s mirisima voća crvenog mesa (kupine, višnje, maline). Imaju blagi okus zbog srednjeg sadržaja tanina i srednje alkoholne jakosti. Kiseline su im dobro usklađene s voćnim okusima (kupine, maline, crni ribiz, crveni ribiz, višnja).

* Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 9 Najmanja ukupna kiselost: 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 20 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5. Pjenušavo vino – bijelo

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Ta bljedozelena vina imaju kristalan sjaj i miris koji je uvijek svjež i blago aromatičan zahvaljujući raznolikosti sorti. Na nepcu prevladava zrela kisela struktura, a kiseline su svježe i hrskave, no istodobno prozračne i dopunjene tvrdom teksturom. Bijela pjenušava vina s oznakom Etyek-Buda imaju jedinstvenu kompleksnost aroma i okusa zahvaljujući raznolikosti sorti te snažnu kiselost koja je uvijek popraćena voćnim okusom.

* Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 9,5 Najmanja ukupna kiselost: 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

6. Pjenušavo vino – ružičasto

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Vina nemaju mnogo komponenti boje, no uvijek imaju svijetlu boju lososa ili boju ljuske luka i sjajne, ljubičaste nijanse. Aromi pjenušavih vina s oznakom Etyek-Buda svojstvena je intenzivna voćnost crvenog voća (trešnja, višnja), koja je postojana na nepcu. Ružičasta pjenušava vina s oznakom Etyek-Buda imaju iznimno kiseo okus, koji se odlikuje zrelim kiselinama bez ikakvog traga gorčine ili oporosti.

* Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 9,5 Najmanja ukupna kiselost: 5 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

7. Kvalitetno pjenušavo vino – bijelo

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Bijela kvalitetna pjenušava vina bljedozelene su boje sa zlatnožutim primjesama. Prevladavaju arome voća bijelog mesa (breskva, nektarina, jabuka, kruška, liči), koje su zbog dugotrajnog dozrijevanja dopunjene notama prženja koje podsjećaju na kekse. Iako imaju visok stupanj kiselosti, kiseline bijelih kvalitetnih pjenušavih vina s oznakom Etyek-Buda nisu reske i dobro se uklapaju u teksturu kvalitetnog pjenušavog vina. Bijela kvalitetna pjenušava vina s oznakom Etyek-Buda zadržavaju svoj kremasti okus, koji se razvija tijekom dozrijevanja, ali i prepoznatljiv okus voća bijelog mesa.

* Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 10 Najmanja ukupna kiselost: 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

8. Kvalitetno pjenušavo vino – ružičasto

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Ta vina imaju boju lososa s primjesama ružičaste i ljubičaste. Njihove srednje intenzivne arome voća crvenog mesa (trešnje, višnje, borovnice, kupine) dopunjene su notama prženog lješnjaka, koje nastaju tijekom dozrijevanja. Osim kiselosti, koja je glavna odlika tih vina, prevladavaju i okusi crvenog voća.

* Za najveću ukupnu alkoholnu jakost i najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida vrijede granične vrijednosti utvrđene u zakonodavstvu EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela): 9,5 Najmanja ukupna kiselost: 4,6 g/l, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5. Postupci proizvodnje vina

5.1. Posebni enološki postupci

Ograničenje za određena vina

Relevantno ograničenje u proizvodnji vina

Kad je riječ o vinima, zabranjeno je obogaćivati ili zaslađivati bijela, ružičasta ili crna vina s oznakom „késői szüretelésű bor” [vino kasne berbe], „jégbor” [ledeno vino], „válogatott szüretelésű bor” [vino izborne berbe], „töppedt szőlőből készült bor” [vino proizvedeno od prosušenoga grožđa] ili s navedenim imenom obronka.

Kad je riječ o svježim vinima, mješavina mora uključivati najmanje dvije, a najviše četiri sorte.

Vinogradarska pravila

Postupak uzgoja

Metoda uzgoja:

za vinograde koji su zasađeni prije 1. kolovoza 2010. prihvatit će se oni u kojima se primjenjuje bilo koja metoda uzgoja odobrena u prošlosti sve dok u njima traje proizvodnja.

Za vinograde koji su zasađeni nakon 1. kolovoza 2010.: uzgoj u obliku kišobrana, kordonac Moser, kordonac Sylvoz, niski, srednje visoki i dvostrani kordonac, Guyot, uzgoj u obliku jednostruke zavjese, račvasti uzgoj i uzgojni oblik vaze.

Gustoća sadnje: za vinograde koji su zasađeni prije 1. kolovoza 2010. prihvatit će se oni u kojima se primjenjuje bilo koja gustoća sadnje odobrena u prošlosti sve dok u njima traje proizvodnja. Za vinograde koji su zasađeni nakon 1. kolovoza 2010.: najmanje 3 300 trsova po hektaru.

Način berbe: ručna i mehanička, osim za vina koja nose oznake „válogatott szüretelésű bor” [vino izborne berbe], „jégbor” [ledeno vino] ili „töppedt szőlőből készült bor” [vino proizvedeno od prosušenoga grožđa] ili za kvalitetna pjenušava vina s oznakom „crémant”, koja se mogu brati isključivo ručno.

Određivanje datuma berbe: datum početka berbe svake godine određuje Vijeće zajednica proizvođača vina vinske regije Etyek-Buda. Vijeće zajednica proizvođača vina objavljuje tu odluku u skladu sa svojim statutom.

Najmanji sadržaj šećera u grožđu (izražen u prirodnoj alkoholnoj jakosti i prema mađarskoj klasifikaciji mošta (MM))

Postupak uzgoja

Najmanji prirodni sadržaj šećera u grožđu (g/l):

— za vina s navedenim imenom obronka: 193,6 g/l,

— za vina koja pripadaju svježim vinima: 168,1,

— u svim ostalim slučajevima: 151,5. Najmanja potencijalna alkoholna jakost grožđa (u % volumnog udjela), pri 20 °C:

— za vina s navedenim imenom obronka: 11,5,

— za vina koja pripadaju svježim vinima: 10,0,

— u svim ostalim slučajevima: 9,0.

5.2. Najveći prinosi

Vino, pjenušavo vino, kvalitetno pjenušavo vino – ručna i mehanička berba

100 hektolitara po hektaru

Vina s navedenim imenom obronka – ručna i mehanička berba

80 hektolitara po hektaru

Vino, pjenušavo vino, kvalitetno pjenušavo vino – ručna berba

13 600 kg grožđa po hektaru

Vino, pjenušavo vino, kvalitetno pjenušavo vino – mehanička berba

13 100 kg grožđa po hektaru

Vina s navedenim imenom obronka – ručna berba

11 000 kg grožđa po hektaru

Vina s navedenim imenom obronka – mehanička berba

10 500 kg grožđa po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Definicija razgraničenog područja:

sljedeća područja:

— Budimpešta (XII. okrug, zemljišna čestica br. 9597/1, XXII. okrug – Budafok),

— općine u Peštanskoj županiji: Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Páty, Perbál, Pilisborosjenő, Üröm, Telki i Tök te

— općine u županiji Fejér: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Etyek, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Kajászó, Kápolnásnyék, Martonvásár, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Tabajd, Tordas, Vál i Velence

koja su razvrstana u razred I. ili II. u katastru vinograda.

7. Glavna sorta (sorte) grožđa

budai – budai zöld

budai – zöld budai

budai – zöldfehér

budai – zöldszőlő

cabernet franc – cabernet

cabernet franc – carbonet

cabernet franc – carmenet

cabernet franc – gros cabernet

cabernet franc – gros vidur

cabernet franc – kaberne fran

cabernet sauvignon

chardonnay – chardonnay blanc

chardonnay – kereklevelű

chardonnay – morillon blanc

chardonnay – ronci bilé

chasselas – chasselas blanc

chasselas – chasselas dorato

chasselas – chasselas doré

chasselas – chrupka belia

chasselas – fehér fábiánszőlő

chasselas – fehér gyöngyszőlő

chasselas – fendant blanc

chasselas – saszla belaja

chasselas – weisser gutedel

cserszegi fűszeres

csókaszőlő

ezerfürtű

ezerjó – kolmreifler

ezerjó – korponai

ezerjó – szadocsina

ezerjó – tausendachtgute

ezerjó – tausendgute

ezerjó – trummertraube

furmint – furmint bianco

furmint – moslavac bijeli

furmint – mosler

furmint – posipel

furmint – som

furmint – szigeti

furmint – zapfner

gohér – guhér

gohér – körteszőlő

gohér – sárga gohér

gohér – török gohér

gohér – zöld gohér

hárslevelű – feuilles de tilleul

hárslevelű – garszleveljü

hárslevelű – lindeblättrige

hárslevelű – lipovina

irsai olivér – irsai

irsai olivér – muskat olivér

irsai olivér – zolotis

irsai olivér – zolotisztüj rannüj

juhfark – fehérboros

juhfark – lämmerschwantz

juhfark – mohácsi

juhfark – tarpai

kadarka – csetereska

kadarka – fekete budai

kadarka – gamza

kadarka – jenei fekete

kadarka – kadar

kadarka – kadarka negra

kadarka – negru moale

kadarka – szkadarka

kadarka – törökszőlő

karát

királyleányka – dánosi leányka

királyleányka – erdei sárga

királyleányka – feteasca regale

királyleányka – galbena de ardeal

királyleányka – königliche mädchentraube

királyleányka – königstochter

királyleányka – little princess

kék bakator

kékfrankos – blauer lemberger

kékfrankos – blauer limberger

kékfrankos – blaufränkisch

kékfrankos – limberger

kékfrankos – moravka

kéknyelű – blaustängler

kékoportó – blauer portugieser

kékoportó – modry portugal

kékoportó – portugais bleu

kékoportó – portugalske modré

kékoportó – portugizer

merlot

mátrai muskotály

olasz rizling – grasevina

olasz rizling – nemes rizling

olasz rizling – olaszrizling

olasz rizling – riesling italien

olasz rizling – risling vlassky

olasz rizling – taljanska grasevina

olasz rizling – welschrieslig

ottonel muskotály – miszket otonel

ottonel muskotály – muscat ottonel

ottonel muskotály – muskat ottonel

pinot blanc – fehér burgundi

pinot blanc – pinot beluj

pinot blanc – pinot bianco

pinot blanc – weissburgunder

pinot noir – blauer burgunder

pinot noir – kisburgundi kék

pinot noir – kék burgundi

pinot noir – kék rulandi

pinot noir – pignula

pinot noir – pino csernüj

pinot noir – pinot cernii

pinot noir – pinot nero

pinot noir – pinot tinto

pinot noir – rulandski modre

pinot noir – savagnin noir

pinot noir – spätburgunder

pintes

piros bakator – bakar rózsa

piros bakator – bakator rouge

piros bakator – bakatortraube

rajnai rizling – johannisberger

rajnai rizling – rheinriesling

rajnai rizling – rhine riesling

rajnai rizling – riesling

rajnai rizling – riesling blanc

rajnai rizling – weisser riesling

rizlingszilváni – müller thurgau

rizlingszilváni – müller thurgau bijeli

rizlingszilváni – müller thurgau blanc

rizlingszilváni – rivaner

rizlingszilváni – rizvanac

sauvignon – sauvignon bianco

sauvignon – sauvignon bijeli

sauvignon – sauvignon blanc

sauvignon – sovinjon

syrah – blauer syrah

syrah – marsanne noir

syrah – serine noir

syrah – shiraz

syrah – sirac

szürkebarát – auvergans gris

szürkebarát – grauburgunder

szürkebarát – graumönch

szürkebarát – pinot grigio

szürkebarát – pinot gris

szürkebarát – ruländer

sárfehér

sárga muskotály – moscato bianco

sárga muskotály – muscat blanc

sárga muskotály – muscat bélüj

sárga muskotály – muscat de frontignan

sárga muskotály – muscat de lunel

sárga muskotály – muscat lunel

sárga muskotály – muscat sylvaner

sárga muskotály – muscat zlty

sárga muskotály – muskat weisser

sárga muskotály – weiler

sárga muskotály – weisser

tramini – gewürtztraminer

tramini – roter traminer

tramini – savagnin rose

tramini – tramin cervené

tramini – traminer

tramini – traminer rosso

viognier

zefír

zengő

zenit

zweigelt – blauer zweigeltrebe

zweigelt – rotburger

zweigelt – zweigeltrebe

zöld szilváni – grüner sylvaner

zöld szilváni – silvanec zeleni

zöld szilváni – sylvánske zelené

zöld veltelíni – grüner muskateller

zöld veltelíni – grüner veltliner

zöld veltelíni – veltlinské zelené

zöld veltelíni – zöldveltelíni

8. Opis povezanosti

8.1. Vino, pjenušavo vino, kvalitetno pjenušavo vino – prirodni čimbenici

Razgraničeno područje za proizvodnju vina s oznakom Etyek-Buda nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Prekodunavskog sredogorja i prostire se od južnog dijela planina Gerecse do brda Velence i Budimskog gorja, na čijim se obroncima i visoravnima uzgaja grožđe. Područje proizvodnje nalazi se u sjevernom dijelu vinogradarske regije, na 47 stupnjeva geografske širine.

Na području Etyek-Buda prevladava smeđe šumsko tlo bogato vapnencem, koje je većim dijelom nastalo na vapnenačkoj podlozi.

Zbog toga što se nalazi na sjeveru i ima brežuljkast krajolik područje Etyek-Buda ima hladniju klimu od mađarskog prosjeka i srednju godišnju temperaturu od 9,5 do 10,5 °C. Prosječna godišnja količina oborina iznosi 650 mm, od čega većina padne u vegetacijskom razdoblju.

Za klimu područja Etyek-Buda svojstven je stalni vjetar koji puše u cijeloj toj vinskoj regiji. Prevladava sjeverozapadni vjetar, koji u vinsku regiju kontinuirano donosi hladne zračne mase.

8.2. Vino – ljudski čimbenici (1)

Vinogradarstvo i vinarstvo prisutni su na području Etyek-Buda još od vremena dinastije Arpadovića, a na razvoj sada tradicionalnih vinogradarskih i vinarskih postupaka uvelike su utjecali povijesni preokreti i naseljavanje različitih jezičnih manjina u toj regiji. Svaka etnička skupina donijela je svoju jedinstvenu vinogradarsku kulturu, čime je obogatila raznolikost područja Etyek-Buda. O toj raznolikosti najbolje svjedoči velik broj sorti koje se ondje uzgajaju i koje su se tijekom stoljeća prilagodile klimi te regije. Upotreba velikog broja sorti objašnjava se time što su lokalni proizvođači, koji su htjeli smanjiti utjecaje berbe, uspjeli proizvesti kvalitetnu sirovinu potrebnu za proizvodnju visokokvalitetnih vina.

Ključnu ulogu u razvoju raznolikosti sorti imali su prvi mađarski doseljenici. Oni su na područje Etyek-Buda donijeli sorte grožđa koje će lokalni proizvođači odabirati tijekom cijelog tisućljeća. Brojni potomci tih sorti i danas se uzgajaju u toj regiji, a prije svega Juhfark.

8.3. Vino – ljudski čimbenici (2)

Nakon osmanske okupacije doseljenici koji su govorili njemački jezik donijeli su u tu regiju sortu crnog grožđa Kékoportó (na njemačkom „Portugieser”), a s njome i postupak maceracije za proizvodnju crnog vina.

Nakon epidemije filoksere lokalni su proizvođači uveli zapadne sorte koje su se dobro prilagodile lokalnim okolišnim uvjetima, a u vinima koja se od njih proizvode došle su do izražaja jedinstvene značajke područja proizvodnje Etyek-Buda. Krajem 19. i početkom 20. stoljeća uvedene su sorte Olaszrizling, Szürkebarát i Chardonnay, koji sada prevladava.

Lokalni su se vinogradari u 20. stoljeću počeli sve više okretati aromatičnim sortama, kao što su Sauvignon i Ottonel muskotály. Počeo se proizvoditi niz novouzgojenih sorti odabranih u skladu s lokalnim okolišnim uvjetima (npr. Irsai Olivér, Zenit).

Sa sve većim širenjem aromatičnih sorti u toj je regiji počela prevladavati brza, anaerobna tehnologija.

8.4. Vino – opis vina

Vina s oznakom Etyek-Buda prepoznatljiva su po svojim bogatim aromama i okusima. I okus i aroma odlikuju im se iznimnom voćnošću, čiju kompleksnost dopunjuje mineralnost tipična za ta vina. Unatoč visokom stupnju kiselosti, kiseline su im zrele i svježe, što vinima s oznakom Etyek-Buda daje svježinu.

8.5. Vino – povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda (1)

Područje Etyek-Buda zbog svojeg planinskog položaja ima hladnu klimu intenziviranu sjeverozapadnim zračnim strujama, koje osiguravaju stalno kretanje zraka u toj vinskoj regiji. Zahvaljujući svježem povjetarcu kiseline u grožđu zadržavaju živahnost tijekom ljetnih vrućina. Zbog stalnog strujanja zraka i metoda niskog uzgoja razvijenih tijekom stoljeća vjetar s lakoćom prolazi kroz lisnati pokrov. To sprečava razvoj gljivičnih oboljenja trsova te osigurava zdravlje i cjelovitost grožđa u vrijeme berbe. Jesenske su zore obično hladne, pa se grožđe hladi i može se obrađivati na nižim temperaturama.

Ti prirodni čimbenici pridonose voćnosti i svježoj kiseloj strukturi vina s oznakom Etyek-Buda, s obzirom na to da se procesi oksidacije sporije odvijaju tijekom prijevoza i obrade grožđa ubranog na niskim temperaturama.

8.6. Vino – povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda (2)

Taj prirodni učinak pojačan je stoljetnom praksom što brže obrade grožđa nakon berbe u toj vinskoj regiji. Ta je praksa dio iskustva i stručnog znanja lokalnih proizvođača vina, koji su jamstvo kvalitete vina s oznakom Etyek-Buda.

Zahvaljujući sposobnosti zadržavanja vode u smeđim šumskim tlima trsovi imaju dovoljno vode čak i tijekom ljetnih vrućina. Na obroncima i padinama sunčeva svjetlost na površinu tla i trsove dopire pod većim upadnim kutom. Kombinacija tih dvaju prirodnih čimbenika jamči stalan i uravnotežen razvoj trsova. Zahvaljujući tipično visokom lisnatom pokrovu čimbenici koji koče fotosintezu nisu uobičajeni, pa se grožđe može brati ranije i pritom ima visok sadržaj šećera.

8.7. Pjenušavo vino i kvalitetno pjenušavo vino – ljudski čimbenici (1)

Proizvodnja pjenušavog vina na području Etyek-Buda, na kojem su vinogradarstvo i vinarstvo prisutni još od vremena dinastije Arpadovića, započela je krajem 19. stoljeća. Povijest proizvodnje pjenušavog vina na području Etyek-Buda blisko je povezana s imenom proizvođača pjenušavog vina Józsefom Törleyem, koji je na području Etyek-Buda u drugoj polovini 19. stoljeća kupio nekoliko zemljišta i ondje 1882. osnovao tvornicu za proizvodnju pjenušavog vina tipa šampanjac. Shvatio je da je grožđe iz Etyeka izvrsna osnova za pjenušavo vino i da su podrumi u Budafoku (Promontorium) prikladni za proizvodnju pjenušavog vina.

Tome se može pripisati procvat vinarstva na području Etyek-Buda, od čijih se vina u drugom desetljeću 20. stoljeća proizvodilo čak dva milijuna boca pjenušavog vina.

Osim Józsefa Törleya svoju tvornicu pjenušavog vina na području Etyek-Buda osnovao je i Louis François, njegov podrumar zadužen za proizvodnju te vrste vina, koji je isto tako imao ključnu ulogu u razvoju tamošnje tradicije proizvodnje pjenušavog vina.

Nakon Drugog svjetskog rata vinarija Hungarovin u Budafoku postala je središte proizvodnje pjenušavog vina. Proizvodnja pjenušavog vina dobila je dodatan zamah kad su uz tradicionalnu metodu proizvodnje uvedeni pretakanje i postupak proizvodnje u spremniku. Törley Pezsgőpincészet, koji je pravni sljednik Hungarovina i raspolaže najvećim vinogradarskim zemljištem u toj regiji, njeguje te tradicije proizvodnje pjenušavog vina tako što je njihove tehnike prilagodio zahtjevima kvalitete za proizvodnju pjenušavog vina i primjenjuje sve tri metode proizvodnje.

8.8. Pjenušavo vino – ljudski čimbenici (2)

Jedinstvenost proizvodnje pjenušavog vina na području Etyek-Buda proizlazi iz sortnog sastava. Velika raznolikost sorti jedinstveno je i bitno obilježje pjenušavih vina s oznakom Etyek-Buda. Za vodeće svjetske regije u proizvodnji pjenušavog vina tipično je to što se ondje uzgaja tek nekoliko sorti grožđa, i to ponajprije one koje su se uspjele prilagoditi vrlo specifičnim klimatskim uvjetima. Svaka sorta bijelog grožđa koja je dopuštena u vinskoj regiji Etyek-Buda prikladna je za proizvodnju bijelog pjenušavog vina. Najvažnije su sorte Chardonnay, Chasselas, Zöld veltelíni, Olaszrizling i Mézesfehér, koje prekrivaju 60 % ukupne vinogradarske površine. Upotreba velikog broja sorti objašnjava se time što su lokalni proizvođači, koji su htjeli smanjiti utjecaje berbe, uvijek uspijevali proizvesti kvalitetnu sirovinu potrebnu za proizvodnju visokokvalitetnih baznih vina. Uz navedene sorte bijelog grožđa ne bi trebalo zanemariti ni važnost sorti crnog grožđa, primjerice Pinot noira (crni pinot), koji je idealna sirovina za bijela i ružičasta pjenušava vina.

8.9. Pjenušavo vino – opis vina

Pjenušava vina s oznakom Etyek-Buda prepoznatljiva su po svojim bogatim aromama i okusima, ali i po svojoj svježini. I okus i aroma odlikuju im se iznimnom voćnošću i kompleksnošću.

Kiseline su svježe i hrskave te istodobno prozračne i dopunjene tvrdom teksturom.

8.10. Pjenušavo vino – povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda (1)

U tri metode proizvodnje pjenušavih vina s oznakom Etyek-Buda oduvijek se upotrebljavao velik broj sorti kako bi se od njih mogla proizvesti pjenušava vina različitog stila i sadržaja šećera.

Tla bogata vapnencem i klimatski uvjeti pridonose visokom stupnju kiselosti baznih vina, što je optimalno za proizvodnju pjenušavih vina. Godišnja količina oborina dovoljna je za pravilan ritam dozrijevanja grožđa, a nije toliko velika da bi uzrokovala gljivična oboljenja grožđa.

Na blagim padinama gotovo neprestano puše vjetar koji suši mokro grožđe i pojačava djelotvornost prskanja vinograda. Jesenske su zore obično hladne, pa se grožđe hladi i može se obrađivati na nižim temperaturama.

Ti prirodni čimbenici pridonose voćnosti i svježoj kiseloj strukturi pjenušavih vina s oznakom Etyek-Buda jer se procesi oksidacije sporije odvijaju tijekom prijevoza i obrade grožđa ubranog na niskim temperaturama.

8.11. Pjenušavo vino – povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda (2)

Ti učinci omogućuju berbu zdravog grožđa čak i prije početka nepovoljnih jesenskih uvjeta. Vino proizvedeno od tog grožđa ispunjava organoleptičke zahtjeve baznog vina koje se upotrebljava za proizvodnju pjenušavog vina.

Ta su vina svijetla i uvijek su svježa, mirisna i blago aromatična zbog bogatstva sorti. Zahvaljujući vapnenačkom tlu bogata su kiselinama i imaju nisku pH vrijednost. Kiseline su im svježe i hrskave te dopunjene prozračnom, a istodobno tvrdom teksturom. Pjenušava vina proizvedena od baznih vina s oznakom Etyek-Buda imaju jedinstvenu kompleksnost aroma i okusa zahvaljujući raznolikosti sorti te snažnu kiselost uvijek popraćenu voćnim okusom.

8.12. Kvalitetno pjenušavo vino – ljudski čimbenici (2)

Sustav podruma u Budafoku ukopan je u stijenu i iznimno je prikladan za dugotrajno dozrijevanje potrebno za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina.

Jedinstvenost proizvodnje kvalitetnog pjenušavog vina na području Etyek-Buda temelji se na sortnom sastavu. Raznolikost sorti jedinstveno je i bitno obilježje kvalitetnih pjenušavih vina s oznakom Etyek-Buda. Za vodeće svjetske regije u proizvodnji pjenušavog vina tipično je to što se ondje uzgaja tek nekoliko sorti grožđa, i to ponajprije one koje su se uspjele prilagoditi vrlo specifičnim klimatskim uvjetima. Svaka sorta bijelog grožđa koja je dopuštena u vinskoj regiji Etyek-Buda prikladna je za proizvodnju bijelog pjenušavog vina. Najvažnije su sorte Chardonnay, Chasselas, Zöld veltelíni, Olaszrizling i Mézesfehér, koje prekrivaju 60 % ukupne vinogradarske površine. Upotreba velikog broja sorti objašnjava se time što su lokalni proizvođači, koji su htjeli smanjiti utjecaje berbe, uvijek uspijevali proizvesti kvalitetnu sirovinu potrebnu za proizvodnju visokokvalitetnih baznih vina. Uz navedene sorte bijelog grožđa ne bi trebalo zanemariti ni važnost sorti crnog grožđa, primjerice Pinot noira (crni pinot), koji je idealna sirovina za bijela i ružičasta pjenušava vina.

8.13. Kvalitetno pjenušavo vino – opis vina

Kvalitetna pjenušava vina s oznakom Etyek-Buda imaju srednje intenzivne arome dopunjene elegantnom voćnošću i svojstven kiseo okus koji je, uz njihovu čvrstoću i potencijal za starenje, iznimno važna odlika tih vina. Kiseline su svježe i hrskave te dopunjene prozračnom, a istodobno tvrdom teksturom.

8.14. Kvalitetno pjenušavo vino – povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda (1)

Proizvođači iz vinske regije Etyek-Buda shvatili su tijekom više desetljeća da je za dobro dozrijevanje kvalitetnog pjenušavog vina potrebno cjelovito grožđe bez ikakvih mana, koje ima značajke međunarodno priznatih sorti. Na kvalitetu bijelih kvalitetnih pjenušavih vina s oznakom Etyek-Buda uvelike utječu značajke područja proizvodnje, ali i razdoblje dozrijevanja.

Te međunarodne sorte grožđa uključuju odavno etablirane sorte Chardonnay i Pinot noir, no u vinskoj regiji Etyek-Buda mogu se pronaći i Olaszrizling i međunarodno priznati Rajnai rizling (Rhine Riesling; rajnski rizling). Osim prethodno navedenih složenih okolišnih uvjeta, kvalitetna pjenušava vina vinske regije Etyek-Buda posebno se ističu po tome što uključuju sorte od kojih se mogu proizvesti vina s visokim stupnjem kiselosti, koja su izvrsna za proizvodnju pjenušavih vina. Te sorte zadržavaju karakter grožđa čak i ako se beru rano te pritom nemaju arome i okuse tipične za zeleno, nezrelo grožđe. Zbog toga se za potrošače može proizvesti pjenušavo vino odgovarajuće kvalitete i stila bez ikakvih negativnih utjecaja berbe.

8.15. Kvalitetno pjenušavo vino – povezanost područja proizvodnje, ljudskih čimbenika i proizvoda (2)

Tlo područja Etyek-Buda ima vapnenačku podlogu koja je pomiješana s praporom i glinom, pa unatoč visokom stupnju kiselosti te kiseline nisu reske i dobro se uklapaju u teksturu pjenušavog vina.

Niska temperatura i vlažan zrak podruma za dozrijevanje ukopanih u vapnenac područja Etyek-Buda omogućuju razvoj aroma keksa i kremastih okusa tipičnih za kvalitetna pjenušava vina, a kvalitetna pjenušava vina s oznakom Etyek-Buda pritom mogu zadržati značajke svoje sorte čak i nakon dozrijevanja. Dakle, iako se u njihovu okusu može osjetiti da su starjela, istodobno imaju prepoznatljiv okus voća bijelog mesa.

Kad je riječ o ružičastim kvalitetnim pjenušavim vinima s oznakom Etyek-Buda, osim već navedenih uvjeta koji se odnose na klimu, tlo i oborine, iznimno je važno da se grožđe koje se upotrebljava kao sirovina, s visokim stupnjem kiselosti i zrelim taninima, može vrlo rano ubrati.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravila o oznakama

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

(a) Dopušteno je navođenje bilo kojeg oblika završetka pridjeva izvedenog od izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” [zaštićena oznaka izvornosti] koji je ustaljen u mađarskom jeziku.

(b) Izraz „védett eredetű bor” [vino zaštićenog podrijetla] može se upotrebljavati umjesto izraza „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” [zaštićena oznaka izvornosti].

(c) Mogu se navesti zaštićena oznaka izvornosti „Etyek-Buda” i svi oblici završetka pridjeva izvedeni od imena manjih zemljopisnih jedinica navedenih u točki VIII/2.

(d) Riječ „rozé” može se zamijeniti riječju „rosé”.

(e) Riječ „küvé” ili „cuvée” može se upotrebljavati za vino proizvedeno miješanjem nekoliko sorti grožđa, a na etiketi se nazivi sorti grožđa od kojih se sastoji cuvée mogu navesti od one koje ima najviše do one koje ima najmanje, pod uvjetom da svaka sorta čini barem 5 % mješavine.

(f) Tradicionalni izraz „siller” može se zamijeniti izrazom „kástélyos”.

(g) Upotreba izraza „Etyek-Budai borvidék” [vinska regija Etyek-Buda] dopuštena je na svim vinskim proizvodima s područja Etyek-Buda.

Tradicionalni izrazi odobreni za upotrebu, drugi izrazi čija je upotreba ograničena, izrazi kojima se navodi metoda proizvodnje i drugi regulirani izrazi

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

VINO:

— „barrique”, „barrique-ban erjesztett” [fermentirano u barrique bačvama] ili „hordóban erjesztett” [fermentirano u bačvi], „barrique-ban érlelt” [dozrijevalo u barrique bačvama] ili „hordóban érlelt” [dozrijevalo u bačvi]: bijelo, crno,

— „Első szüret” [prva berba] ili „djevičanska berba”: bijelo, ružičasto, crno,

— „Újbor” [mlado vino] ili „primőr” [primeur]: bijelo, ružičasto, crno,

— „Szűretlen” [nefiltrirano]: bijelo, ružičasto, crno,

— „Töppedt szőlőből készült bor” [vino proizvedeno od prosušenoga grožđa]: bijelo, crno,

— „Muzeális bor” [povijesno vino]: bijelo, crno,

— „Késői szüretelésű bor” [vino kasne berbe]: bijelo, crno,

— „Válogatott szüretelésű bor” [vino izborne berbe]: bijelo, crno,

— Siller: crno,

— „Jégbor” [ledeno vino]: bijelo, crno,

— Muskotály [muškat]: bijelo,

— „Cuvée” ili „küvé”: bijelo, ružičasto, crno,

— navođenje imena okruga, općine ili obronka: bijelo, ružičasto, crno, svježe.

PJENUŠAVO VINO:

— Muskotály [muškat]: bijelo,

— „Palackban erjesztett” [fermentirano u boci]: bijelo, ružičasto,

— „Termelői pezsgő” [pjenušavo vino uzgajivača]: bijelo, ružičasto,

— „Küvé” ili „cuvée”: bijelo, ružičasto.

KVALITETNO PJENUŠAVO VINO:

— „blanc de blanc”: bijelo,

— „blanc de noir”: bijelo,

— „Nyerspezsgő” [suho pjenušavo vino]: bijelo, ružičasto,

— Muskotály [muškat]: bijelo,

— crémant: bijelo, ružičasto,

— „Palackban erjesztett” [fermentirano u boci]: bijelo, ružičasto,

— „Termelői pezsgő” [pjenušavo vino uzgajivača]: bijelo, ružičasto,

— „hagyományos módszerrel palackban erjesztett” [fermentirano u boci tradicionalnom metodom], „hagyományos módszer” (méthode traditionnelle) [tradicionalna metoda], „klasszikus módszer” (méthode classique) [klasična metoda], „klasszikus hagyományos módszer” [klasična tradicionalna metoda]: bijelo, ružičasto,

— „Küvé” ili „cuvée”: bijelo, ružičasto.

Zemljopisne jedinice manje od razgraničenog područja proizvodnje koje se mogu navesti uz oznaku izvornosti „Etyek-Buda”

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Okruzi:

— okrug „Budim”:

— općine Budajenő, Budakeszi, Páty, Perbál, Pilisborosjenő, Üröm, Telki i Tök u Peštanskoj županiji, i

— općine Bicske i Csabdi u županiji Fejér,

— okrug „Etyek”:

— Budimpešta (XXII. okrug – Budafok), i

— općine Alcsútdoboz, Etyek, Felcsút, Gyúró, Kajászó, Martonvásár, Tabajd, Tordas i Vál u županiji Fejér,

— okrug „Velence” ili „jezero Velence”:

— općine Aba, Gárdony, Kápolnásnyék, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró i Velence u županiji Fejér.

Općine:

— Budimpešta (XXII. okrug – Budafok),

— općine u Peštanskoj županiji: Biatorbágy, Budajenő, Budakeszi, Perbál, Pilisborosjenő, Telki, Tök, Üröm,

— općine u županiji Fejér: Aba, Alcsútdoboz, Bicske, Csabdi, Felcsút, Gárdony, Gyúró, Kajászó, Kápolnásnyék, Martonvásár, Nadap, Pákozd, Pázmánd, Seregélyes, Sukoró, Tabajd, Tordas, Vál.

Obronci:

— Alcsútdoboz: Göböljárás, Kis-Látó-hegy, Nagy-Látó hegy,

— Biatorbágy: Nyakas-kő, Öreg-hegy, Ürge-hegy,

— Bicske: Galagonyás, Málé-hegy, Táborállás,

— Budajenő: Körte-völgy, Öreg templom-völgy,

— Budakeszi: Ochsenzungen,

— Etyek: Anna-hegy, Árok-dűlő, Báthori-dűlő, Diófa-árok, Herceg-földek, István-hegy, Káptalan-földek, Kőkaloda-dűlő, Köpeny-dűlő, Orbán, Öreg-hegy, Páskom, Pince-dűlő, Sánc, Sándor-dűlő, Sóskúti úti dűlő, Szári-dűlő, Szép-völgy, Tóra dűlő, Új-hegy, Úri-dűlő, Váli úti dűlő, Vérti-határ-dűlő, Vérti úti dűlő, Vérti-szőlők, Zámori úti dűlő, Zsámbéki úti dűlő,

— Gárdony: Agárdi, Bika-völgy, Csirib aldűlő,

— Kajászó: Paskum, Üreg-telek,

— Kápolnásnyék: Csekés,

— Nadap: Csúcsos-hegy,

— Páty: Hegyi-dűlő, Lövöldöző, Mézes-hegy, Nagy-hegy, Zsámbéki úti dűlő,

— Pázmánd: Bágyom, Gyula tanya, János tanya, Zsidókő-hegy,

— Seregélyes: Elzamajori-szőlő,

— Sukoró: Tádé,

— Tabajd: Badacsony, Becse, Felső-hegy, Mandula, Öreg-hegy,

— Telki: Öreg-hegy,

— Tök: Elletések, Felső-somos, Hosszú-dűlő, Körtvélyes, Páskom, Somos, Szajkós-kertek, Temetői-dűlő, Völgyút-dűlő,

— Vál: Baranya-hegy, Cukor-hegy, Epres-dűlő, Hosszú-dűlő, Öreg-hegy, Szabad-hegy, Új-hegy.

Pravila o punjenju u boce

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

pakiranje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

svježa vina s oznakom Etyek-Buda, vina s oznakom Etyek-Buda na kojima je navedeno ime obronka i vina na kojima su navedeni izrazi „válogatott szüretelésű bor” [vino izborne berbe], „jégbor” [ledeno vino], „késői szüretelésű bor” [vino kasne berbe] ili „töppedt szőlőből készült bor” [vino proizvedeno od prosušenoga grožđa] mogu se staviti na tržište samo u staklenim bocama. To se pravilo ne odnosi na vina koja je proizvođač na području proizvodnje proizveo u vlastitom podrumu za potrošnju na licu mjesta.

Proizvodnja izvan razgraničenog proizvodnog područja

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

osim općina navedenih u poglavlju IV. proizvodnja vinskih proizvoda s oznakom Etyek-Buda moguća je zbog povijesnih razloga i u sljedećim susjednim upravnim jedinicama:

— svi okruzi u Budimpešti,

— županija Fejér: Adony, Baracska, Besnyő, Ercsi, Iváncsa, Kulcs, Mány, Óbarok, Pusztaszabolcs, Rácalmás, Ráckeresztúr, Szár, Székesfehérvár, Újbarok, Vereb,

— Peštanska županija: Budakalász, Budaörs, Diósd, Érd, Sóskút, Tárnok, Tinnye, Zsámbék,

— županija Tolna: Zomba-Szentgál.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://boraszat.kormany.hu/admin/download/9/1f/b2000/Etyek-Buda%20OEM_termekleiras_standard.pdf

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.