Trenutačno su treće zemlje koje ostvaruju korist od bescarinskog povlaštenog pristupa tržištu Unije u skladu sa sporazumima o slobodnoj trgovini glavni dobavljači te robe na tržište EU-a. Međutim, EU uvozi veliku količinu ulaznih elemenata za dušična gnojiva podrijetlom iz zemalja na koje se primjenjuje Zajednička carinska tarifa, a carinske se stope sada kreću od 5,5 do 6,5 %. Kako bi se povećala stabilnost opskrbe, primjereno je privremeno proširiti zemljopisni opseg zemalja dobavljača izvan zemalja korisnica sporazuma o slobodnoj trgovini jer se opskrba trenutačno koncentrira na relativno malen broj povlaštenih dobavljača. Međutim, za razliku od pristupa putem trgovinskih sporazuma o povlaštenoj trgovini, predložene mjere tarifnih suspenzija u okviru ovog prijedloga privremene su.

Nadalje, u svojoj Komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću pod naslovom „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” od 23. ožujka 2022. Komisija napominje da su tržišta robe i prije ruske invazije na Ukrajinu zabilježila znatan porast cijena, što su poljoprivredna tržišta osjetila kao povećanje troškova energije i gnojiva te posljedično povećanje cijena poljoprivrednih proizvoda. Invazija na Ukrajinu i globalno povećanje cijena robe dodatno su povisili cijene na tržištima poljoprivrednih proizvoda i razotkrili slabosti prehrambenog sustava Unije koji se djelomično oslanja na uvoz gnojiva. U toj se komunikaciji naglašava da do prelaska na upotrebu održivih vrsta gnojiva ili metoda gnojidbe trošak i dostupnost mineralnih gnojiva moraju kratkoročno biti prioritet. Tijekom tog razdoblja industrija gnojiva u EU-u mora imati pristup potrebnom uvozu, uključujući ulazne elemente za proizvodnju gnojiva unutar samog EU-a.

Kako bi se proizvođačima gnojiva u EU-u smanjili troškovi i time smanjili troškovi poljoprivrednicima u EU-u te pridonijelo odgovarajućoj opskrbi hranom proizvedenom u EU-u, primjereno je poduzeti privremene mjere za liberalizaciju trgovine iz ovog prijedloga. Kako bi se povećala stabilnost opskrbe, primjereno je proširiti i zemljopisno područje nepovlaštenog podrijetla, koje je trenutačno koncentrirano na Rusiju, i obuhvatiti druge zemlje. Zapravo, a posebno u vrijeme oskudice na međunarodnim tržištima dušičnih gnojiva, postojanje carina na uvoz u EU međuproizvoda koji su ulazni elementi kao što su amonijak i urea destimulira opskrbu tržišta EU-a u usporedbi s drugim svjetskim tržištima na kojima nema takvih uvoznih carina. S obzirom na to da se u toj kategoriji trguje prvenstveno robom, ta razlika u carinama otežava diversifikaciju uvoza u EU.

Svrha je priloženog Prijedloga uredbe privremena suspenzija carina zajedničke carinske tarife iz članka 56. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 952/2013 za robu koja se upotrebljava za proizvodnju dušičnih gnojiva trenutačno razvrstanu u podbrojeve Kombinirane nomenklature (KN) 2814 10 i 3102 10.

Ovaj prijedlog nema financijski učinak na rashode, ali ima financijski učinak na prihode. Nakon pune godine primjene te mjere carine nenaplaćene zbog suspenzije iznosit će približno 15 milijuna EUR godišnje. Mjera će trajati nešto dulje od dvije godine, do kraja 2024.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

(4)U toj se komunikaciji naglašava da do prelaska na upotrebu održivih vrsta gnojiva ili metoda gnojidbe trošak i dostupnost mineralnih gnojiva moraju kratkoročno biti prioritet. Tijekom tog razdoblja industrija gnojiva u EU-u mora imati pristup potrebnom uvozu, uključujući ulazne elemente za proizvodnju gnojiva unutar samog EU-a. U Komunikaciji se naglašava i da će se pratiti cijene i zalihe gnojiva za poljoprivrednike kako se ne bi ugrozila žetva u EU-u.

(3)U Komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću pod naslovom „Očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i jačanje otpornosti prehrambenih sustava” od 23. ožujka 2022. Komisija napominje da su tržišta robe i prije ruske invazije na Ukrajinu zabilježila znatan porast cijena, što su poljoprivredna tržišta osjetila kao povećanje troškova energije i gnojiva te posljedično povećanje cijena u poljoprivredi. Komisija napominje da su invazija na Ukrajinu i globalno povećanje cijena robe dodatno povisili cijene na tržištima poljoprivrednih proizvoda i razotkrili slabosti Unijina prehrambenog sustava koji se djelomično oslanja na uvoz gnojiva. To proizvođačima povećava troškove i utječe na cijenu hrane te izaziva zabrinutost za kupovnu moć potrošača i dohodak poljoprivrednika u EU-u.

(2)U ovom se trenutku velik dio ulaznih elemenata za dušična gnojiva uvozi u Uniju iz trećih zemalja koje imaju povlašteni pristup tržištu Unije te je stoga taj uvoz oslobođen carina. No EU uvozi veliku količinu ulaznih elemenata za dušična gnojiva podrijetlom iz zemalja na koje se primjenjuje Zajednička carinska tarifa, a carinske se stope sada kreću od 5,5 do 6,5 %.

(7)Stoga je za određene ulazne elemente za dušična gnojiva primjereno privremeno suspendirati stope carina Zajedničke carinske tarife iz članka 56. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 952/2013. Ta privremena mjera primjenjuje se u razdoblju poremećaja cijena na tržištu energije i dušičnih gnojiva, a očekuje se da će on trajati do kraja 2024.

(8)Istodobno, u skladu s člankom 21. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, Unija je dužna osigurati usklađenost raznih područja svojeg vanjskog djelovanja te usklađenost svojih politika vanjskog djelovanja i drugih politika Unije.

(9)Odnosi između Unije i Ruske Federacije posljednjih se godina razvijaju u vrlo negativnom smjeru, a posebno su se pogoršali posljednjih mjeseci zbog činjenice da Ruska Federacija ne poštuje međunarodno pravo te osobito zbog neizazvane i neopravdane invazije Ruske Federacije na Ukrajinu.

(10)Unija od srpnja 2014. postupno uvodi mjere ograničavanja protiv Ruske Federacije. Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 24. veljače 2022. izjavilo da je ruska neizazvana i neopravdana vojna agresija na Ukrajinu teško kršenje međunarodnog prava i načela Povelje UN-a te da ugrožava europsku i globalnu sigurnost i stabilnost.

(11)Vijeće je nedavno, 3. lipnja 2022., donijelo šesti paket sankcija protiv Ruske Federacije zbog njezina kontinuiranog agresivnog rata protiv Ukrajine i zabilježenih zlodjela koja su počinile ruske oružane snage u Ukrajini.

(12)Nadalje, iako je Ruska Federacija članica Svjetske trgovinske organizacije, iznimkama koje se primjenjuju na temelju Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije, a posebno člankom XXI. GATT-a iz 1994., Unija je oslobođena od obveze da proizvodima uvezenima iz Ruske Federacije odobri povlastice dodijeljene istovjetnim proizvodima uvezenima iz drugih zemalja (tretman najpovlaštenije nacije).

(13)Stoga ne bi bilo primjereno dopustiti da se na uvoz proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom iz Ruske Federacije primjenjuje bescarinski tretman i tretman najpovlaštenije nacije.

(14)I odnosi između Unije i Bjelarusa posljednjih su se godina pogoršali zbog toga što taj režim ne poštuje međunarodno pravo, temeljne slobode i ljudska prava. Osim toga, Bjelarus od samog početka podupire rusku vojnu agresiju protiv Ukrajine, među ostalim i tako što Rusiji dopušta da balističke projektile ispaljuje s bjelaruskog državnog područja, omogućuje prijevoz ruskog vojnog osoblja i teškog naoružanja, tenkova i vojnih transportera, dopušta ruskim vojnim zrakoplovima da kroz bjelaruski zračni prostor lete u Ukrajinu, osigurava mjesta za opskrbu gorivom i dopušta skladištenje ruskog naoružanja i vojne opreme u Bjelarusu.

(15)Unija od listopada 2020. postupno uvodi mjere ograničavanja protiv Bjelarusa. Vijeće je 2. prosinca 2021. donijelo peti paket sankcija zbog stalnih kršenja ljudskih prava i instrumentalizacije migranata. Idući paketi sankcija doneseni su 24. veljače, 2. ožujka, 9. ožujka i 3. lipnja 2022. s obzirom na sudjelovanje Bjelarusa u neopravdanoj i neizazvanoj ruskoj vojnoj agresiji na Ukrajinu. Osim toga, Bjelarus nije član Svjetske trgovinske organizacije. Stoga Unija na temelju Sporazuma o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije nije obvezna odobriti tretman najpovlaštenije nacije proizvodima iz Bjelarusa. Nadalje, kao što je već istaknuto, trgovinskim sporazumima dopuštaju se postupci opravdani na temelju primjenjivih klauzula o izuzećima, posebno sigurnosne iznimke.

(16)S obzirom na prethodno navedeni kontekst, isključenje Rusije i Bjelarusa iz područja primjene autonomnih tarifnih suspenzija utvrđenih u ovoj Uredbi primjereno je i dopušteno primjenom općih pravila o carinama iz Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, a posebno njezina odjeljka 1. dijela B stavka 1.

(17)U skladu s tim, uvoz ulaznih elemenata za dušična gnojiva podrijetlom iz Rusije i Bjelarusa ne bi trebao podlijegati suspenziji carina. Umjesto toga, uvoz proizvoda na koje se odnosi ova Uredba iz Rusije i Bjelarusa trebao bi i dalje podlijegati uvoznoj carini kojoj je i prije podlijegao,

DONIJELO JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1. U Prilogu 1. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 tekst oznake KN 2814 10 00 u stupcu 3. zamjenjuje se sljedećim:

„5,5 (*)

_________________

(*) Autonomna suspenzija carine, do 31. prosinca 2024., osim za Rusiju i Bjelarus za koje se primjenjuje stopa od 5,5 %, u skladu s Uredbom Vijeća 2022/XXXX [broj ove Uredbe].”

2. U Prilogu 1. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 tekst oznaka KN 3102 10 10 i 3102 10 90 u stupcu 3. zamjenjuje se sljedećim:

„6,5 (*)

_________________