Europski fond za strateška ulaganja (EFSU), koji provodi i sufinancira Grupa EIB-a, na dobrom je putu da ispuni cilj pokretanja najmanje 315 milijardi EUR dodatnih ulaganja u realnom gospodarstvu do sredine 2018. Tržište je to izuzetno brzo prihvatilo u okviru sastavnice za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), u kojoj rezultati EFSU-a daleko premašuju očekivanja.

4.Poboljšanje ulagačkog okruženja uklanjanjem prepreka ulaganjima i osiguravanjem regulatorne sigurnosti

Osim novog pristupa financiranju i isporuci tehničke pomoći, poduzete su konkretne mjere za uklanjanje financijskih, administrativnih i regulatornih prepreka ulaganjima te za daljnje produbljivanje jedinstvenog tržišta. Poboljšanje i diversifikacija izvora financiranja važan su, no ipak nedostatan čimbenik. Europa mora stvoriti regulatorno okruženje koje će biti predvidljivo, kojim se smanjuje administrativno opterećenje i potiču ulaganja. Te mjere na razini EU-a usko su povezane s predanošću država članica daljnjoj provedbi reformi u cilju uklanjanja administrativnih, financijskih i sektorskih prepreka na nacionalnoj razini, u kontekstu europskog semestra i šire.

a.Napredak na razini EU-a: dovršetak jedinstvenog tržišta i pojednostavnjenje postojećih sektorskih pravila

Ti se ciljevi podupiru mnogim ključnim inicijativama Komisije. Komisija je danas objavila Komunikaciju kojom izvješćuje o svojem radu na „provedbi plana jedinstvenog tržišta za zapošljavanje, rast i ulaganja”. Mjere navedene u Komunikaciji neophodne su za dugoročno i uspješno ostvarivanje ciljeva Plana ulaganja za Europu. Nadalje, strategijom za energetsku uniju želi se osigurati stabilan tržišni regulatorni okvir kojim će se podržati prijelaz na niskougljično gospodarstvo pogodno za ulaganja, u korist prije svega fleksibilne i niskougljične proizvodnje usmjerene na potrošače EU-a. Potrebne zakonodavne mjere za provedbu stabilnog regulatornog okvira za potporu tom prijelazu bit će predložene tijekom ove godine. Istovremeno, svojim planom za bolju regulativu Komisija nastoji pojednostavniti pravni okvir te smanjiti regulatorno opterećenje.

Kao primjeri prepreka ulaganjima koje se uklanjaju u kontekstu unije tržišta kapitala mogu se navesti smanjenje kapitalnih zahtjeva za osiguratelje koji ulažu u kvalificirane infrastrukturne projekte i neuvrštene europske fondove za dugoročna ulaganja, a nova su pravila već na snazi. Razmatraju se i dodatne izmjene direktive Solventnost II u pogledu ulaganja osiguratelja u infrastrukturne projekte. Komisija će slično tome ocijeniti primjerenost snižavanja kapitalnih zahtjeva za banke u pogledu izloženosti infrastrukture, uzimajući u obzir rasprave u relevantnim međunarodnim forumima o kapitalnom tretmanu bankovnih izloženosti. Kako bi se u Europi olakšala ulaganja u poduzetnički kapital, Komisija će uz inicijativu o paneuropskom krovnom fondu poduzetničkoga kapitala predložiti i određene izmjene regulatornog okvira u području poduzetničkoga kapitala. Uskoro će se započeti s pripremama za razvoj europskih tržišta za osobne mirovinske proizvode koji mogu postati važna pričuva kapitala za financiranje dugoročnih ulaganja. Radi poticanja održivih ulaganja u skladu s čvrstim obvezama koje je EU preuzeo u okviru pariškoga klimatskog sporazuma, na temelju tekućeg rada na međunarodnoj razini trebalo bi ostvariti napredak u promišljanjima o tome kako razviti opći financijski okvir za potporu zelenom financiranju.

Tim se inicijativama pridonosi većoj održivosti ulaganja, što je i u skladu s potrebom da se privatna ulaganja preusmjere na podupiranje prelaska na gospodarstvo s niskim emisijama otporno na klimatske promjene, u skladu s pariškim sporazumom.

Komisija poduzima i mjere u raznim područjima koja imaju izravan učinak na odluke o ulaganjima u Europi.

Kao prvo, u vezi s državnim potporama Komisija je pojasnila da financijska sredstva EFSU-a nisu državna potpora u smislu Ugovora te da na temelju pravila o državnim potporama EU-a Komisija ne mora odobriti financijska sredstva grupe EIB-a u okviru EFSU-a. Projekti koji primaju potporu iz EFSU-a mogu uz to biti sufinancirani i sredstvima država članica. No, osim ako je dodijeljeno po tržišnim uvjetima ili je obuhvaćeno skupnim izuzećem, to sufinanciranje smatra se državnom potporom i Komisija ga mora odobriti. U cilju brzog aktiviranja potpore iz EFSU-a Komisija se obvezala da će prioritetno ocijeniti sufinanciranje sredstvima država članica, i to u roku od šest tjedana od primitka traženih informacija. Kako bi ulagačima osigurala dodatnu pravnu sigurnost u pogledu financiranja infrastrukture, Komisija je u svojoj Komunikaciji o pojmu državne potpore pružila smjernice o tome što se smatra državnom potporom. U obavijesti se utvrđuje kada se javno financiranje infrastrukture u načelu izuzima od primjene pravila o državnim potporama.

Kao drugo, u području javnog računovodstva Eurostat se aktivno savjetuje s državama članicama kako bi se osiguralo da javno-privatna partnerstva i u okviru EFSU-a i općenito budu razvrstana prema istim nacionalnim računovodstvenim načelima koja se primjenjuju na podatke koji se upotrebljavaju za potrebe fiskalnog nadzora, a kako bi bila strukturirana na način kojim se osigurava najbolja upotreba javnih resursa. Eurostat je u suradnji s državama članicama razvio statističku metodologiju za razvrstavanje tih projekata. Nadalje, na zahtjev statističkih tijela država članica Eurostat pruža ex ante savjetovanje o tome kako ocijeniti trebaju li se javno-privatna partnerstva razvrstati unutar ili izvan državnih računa (postoje primjeri za oba slučaja), prema potrebi u suradnji s EIB-om. Ti su savjeti javno dostupni kako bi služili kao smjernice.

U budućnosti će se poduzeti dodatne mjere za proaktivnu suradnju s ključnim dionicima i promotorima javnih projekata, pri čemu će se istovremeno štititi Eurostatova neovisnost. Konkretno, ojačat će se savjetodavni kapacitet u pogledu ulaganja koja se sufinanciraju sredstvima EU-a, među ostalim i sredstvima EFSU-a. Nadalje, Eurostat surađuje i s EIB-ovim Europskim centrom znanja za javno-privatna partnerstva (EPEC) kako bi se pojasnili određeni aspekti nacionalnog računovodstva u pogledu bilježenja javno-privatnih partnerstava, objasnila računovodstvena pravila i s državama članicama podijelilo iskustvo u području javno-privatnih partnerstava. Smjernice posebno namijenjene dionicima koji sastavljaju ugovore za javno-privatna partnerstva bit će objavljene tijekom ljeta. Eurostat će u suradnji s drugim službama Komisije intenzivno pratiti utjecaj pravila javnog računovodstva na stvaranje javno-privatnih partnerstava u različitim sektorima. Prema potrebi će preispitati svoje smjernice u savjetovanju s državama članicama, primjerice kako bi se uzele u obzir posebnosti određenih ugovornih odnosa, kao što su ugovori o energetskoj učinkovitosti sa zajamčenim uštedama.

Kao treće, u području javne nabave, koja je u EU-u tržište velikih razmjera i izvor potencijalno znatnih ušteda javnih sredstava, novi okvir EU-a donesen je 2014., s rokom za prenošenje u nacionalno zakonodavstvo do 18. travnja 2016. Izmijenjenim okvirom, koji uključuje više pregovaračkog prostora, jasnija pravila u pogledu izmjena ugovora tijekom njihova izvršenja i pravila za prekogranične projekte, olakšat će se promicanje projekata, prije svega projekata koji imaju koristi od sredstava EU-a. Novim pravilima smanjit će se vrijeme potrebno za dobivanje financijskih sredstava EU-a te rizik od odbijanja plaćanja. Komisija potiče i sveobuhvatnije uvođenje zelene javne nabave kako bi se javna potrošnja uskladila s ciljevima održivog razvoja. Kao budući korak Komisija do listopada 2017. namjerava uspostaviti mehanizam dobrovoljnog ex ante savjetovanja kojim će se ugovornim tijelima pomoći da na najbolji način iskoriste okvir javne nabave.

Kao četvrto, i u općenitijem smislu, osmišljavanje i odobravanje projekata ulaganja često podrazumijeva sudjelovanje nekoliko službi Komisije koje projekt analiziraju iz nekoliko aspekata, npr. iz aspekta financijskih sredstava EU-a, javnih računovodstvenih pravila, kontrole državnih potpora, okolišnih dozvola i javne nabave. U budućnosti Komisija će se posvetiti rješavanju problema percipirane složenosti propisa i postupaka EU-a ostvarivanjem snažnije konvergencije vremenskog slijeda različitih postupaka. U tu će svrhu za potrebe velikih infrastrukturnih projekata uspostaviti učinkovit sustav sve na jednom mjestu, u okviru kojeg će se provjere izvršavati paralelno kako bi se omogućio jedinstveni datum odobrenja i u okviru kojeg će nadležne službe Komisije biti okupljene u jedinstveni tim posvećen politici ulaganja. Taj bi pristup, koji se u određenoj mjeri već primjenjuje u području energije u slučaju projekata od zajedničkog interesa, trebalo proširiti i na glavne platforme za ulaganja koje uključuju nacionalno sufinanciranje i na velike infrastrukturne projekte kojima se ostvaruje dodana vrijednost EU-a u drugim gospodarskim sektorima, primjerice prijevozu, uključujući projekte koji primaju financijsku potporu iz EFSU-a. Cilj koji se odnosi na smanjenje prekomjernog administrativnog opterećenja i vrijeme stjecanja potrebnih odobrenja i evaluacija nastojat će se ostvariti i tekućim provjerama primjerenosti propisa EU-a i novim mehanizmima suradnje s državama članicama. Isto tako, Komisija će razmotriti mogućnost izrade jedinstvenog okvira EU-a za izdavanje odobrenja koji bi se izravno primjenjivao na velike prekogranične projekte ili glavne platforme za ulaganja koje uključuju nacionalno sufinanciranje, čime bi se zamijenio širok spektar postupaka za izdavanje odobrenja na nacionalnoj razini i razini EU-a.

b.Napredak na nacionalnoj razini: uklanjanje prepreka ulaganjima u okviru europskog semestra

I države članice mogu dodatno poboljšati okvirne uvjete za ulaganja na nacionalnoj razini. U Komunikaciji od 18. svibnja 2016. pruža se pregled ključnih ciljeva preporuka po državama članicama za 2016. Ako je to moguće, države članice trebale bi iskoristiti svoj fiskalni prostor za povećanje javnih ulaganja u područjima koja pogoduju rastu, kao što su infrastruktura, zdravstvo, obrazovanje i istraživanje. No, potrebne su i daljnje mjere za poticanje privatnih ulaganja te se države članice potiču da ubrzaju donošenje strukturnih reformi i uklone prepreke ulaganjima, primjerice regulatorne i administrativne prepreke te komplicirane i dugotrajne postupke odobravanja. U nekim državama članicama još postoje neučinkovitosti u područjima javne nabave, oporezivanja, pravosuđa i insolventnosti. Napredak znači i utvrđivanje stabilnog portfelja projekata te osiguravanje koordinacije i planiranja na svim razinama nacionalne uprave. Isto tako, Komisija će u suradnji s državama članicama utvrditi neopravdane nacionalne prepreke slobodnom kretanju kapitala kojima se sprječava dobro funkcioniranje unije tržišta kapitala te će nastaviti rad na njihovu uklanjanju. Izvješće će biti objavljeno do kraja 2016.

Dana 1. srpnja 2015. Europska komisija osnovala je Službu za potporu strukturnim reformama radi pružanja tehničke potpore državama članicama, uključujući pomoć za izgradnju kapaciteta za upravne i strukturne reforme kojima se potiče rast. Služba za potporu strukturnim reformama surađuje s više država članica na konkretnim projektima tehničke pomoći u cilju utvrđivanja i uklanjanja prepreka ulaganjima.

Snažnija veza između fondova EU-a i provedbe reformi. Kako bi europske strukturne i investicijske fondove dodatno usmjerila na podupiranje ekonomskih i socijalnih reformi u programskom razdoblju 2014. – 2020., Komisija namjerava pojačati povezanost s ključnim prioritetima u preporukama po državama članicama. Radi veće lakoće uporabe i učinkovitosti europskih strukturnih i investicijskih fondova, odobravanje njihovih sredstava podliježe provedbi različitih reformi (ex ante uvjeti). U skladu s pravnim okvirom europskih strukturnih i investicijskih fondova, u okviru programa koji su sufinancirani iz tih fondova moraju se uzeti u obzir sve odgovarajuće preporuke po državi članici. Komisija će pratiti napredak u ostvarenju dogovorenih ciljeva do 2017. te će o njemu izvijestiti.

5.Pogled u budućnost: ojačani plan ulaganja i EFSU 2.0

S obzirom na to da je u potpunosti operativan tek nešto manje od godinu dana, EFSU ostvaruje opipljive rezultate. Promotori projekata koristili su se uslugama ESCU-a kako bi poboljšali kvalitetu svojih projekata te ulagači sada imaju pristup brojnim mogućnostima za ulaganja u okviru EPPU-a. Nadalje, Komisija je predložila niz inicijativa kako bi pridonijela poboljšanju ulagačkog okruženja te je u suradnji s državama članicama radila na uklanjanju regulatornih i administrativnih prepreka ulaganjima.

Inovativna upotreba fondova EU-a donosi rezultate zahvaljujući fleksibilnosti EFSU-a, neopterećenosti birokratskim postupcima te neovisnom odabiru projekata na temelju njihove tehničke i financijske izvedivosti.