Ovo izvješće o misiji pojačanog nadzora u Rumunjskoj dostavlja se Vijeću u skladu s člankom –11. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97 . Kako je predviđeno člankom –11. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1466/97, privremeni nalazi te misije prethodno su dostavljeni rumunjskim nadležnim tijelima na očitovanje.

Rumunjska – postupak zbog značajnog odstupanja

misija pojačanog nadzora, 10. – 11. travnja 2018.

Izvješće

1. Uvod

Zbog značajnog odstupanja Rumunjske od njezina srednjoročnog proračunskog cilja 2016., za tu je državu članicu u proljeće 2017. pokrenut postupak zbog značajnog odstupanja. Komisija je 22. svibnja 2017. izdala upozorenje Rumunjskoj i predložila Vijeću da pokrene postupak zbog značajnog odstupanja. U svojoj preporuci o postupku zbog značajnog odstupanja od 16. lipnja 2017. Vijeće je od Rumunjske zatražilo da poduzme mjere kojima će osigurati da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2017. ne premaši 3,3 %. To odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,5 % BDP-a, što je minimum koji se zahtijeva u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu.

Budući da Rumunjska nije poduzela učinkovite mjere, Vijeće je u prosincu 2017. objavilo revidiranu preporuku o postupku zbog značajnog odstupanja. Na temelju nalaza misije pojačanog nadzora iz rujna 2017. i izvješća koje su podnijela nadležna tijela Komisija je zaključila da nadležna tijela nisu namjeravala reagirati na preporuku o postupku zbog značajnog postupanja, već su svoje djelovanje isključivo usmjerile na to da ne premaše referentnu vrijednost ukupnog deficita od 3 % BDP-a. Vijeće je stoga 5. prosinca 2017. zaključilo da Rumunjska nije poduzela učinkovite mjere te je objavilo revidiranu preporuku. Vijeće je od Rumunjske zatražilo da poduzme mjere kako bi osigurala da stopa nominalnog rasta neto primarnih državnih rashoda u 2018. ne premašuje 3,3 %, što odgovara godišnjoj strukturnoj prilagodbi od 0,8 % BDP-a u 2018. To je značilo da je u 2018. bilo potrebno donijeti strukturne mjere u iznosu od 1,8 % BDP-a, u usporedbi s osnovnim scenarijem iz Komisijine jesenske ekonomske prognoze 2017. Rumunjska je 20. travnja Vijeću dostavila izvješće o poduzetim mjerama nakon isteka roka 15. travnja. Komisija ocjenu tog izvješća objavljuje u okviru proljetnog paketa europskog semestra.

U skladu s predviđanjima Komisije i na temelju uobičajenog scenarija nepromijenjenih politika, i ukupni i strukturni deficit vjerojatno će se povećati u 2018. Može se očekivati da će se u bliskoj budućnosti nastaviti ekspanzivna fiskalna politika. U proračunu za 2018. predviđa se deficit opće države od 3 % BDP-a, što podrazumijeva daljnje povećanje strukturnog deficita zbog sve većeg jaza outputa. Međutim, proračun se temeljio na optimističnom makroekonomskom scenariju i precijenjenim poreznim prihodima. Komisija na temelju uobičajenog scenarija nepromijenjenih politika predviđa ukupni deficit od 3,4 % BDP-a u 2018. Plaće u javnom sektoru znatno su se povećale zbog jedinstvenog zakona o plaćama koji je stupio na snagu u ljeto 2017. Starosne mirovine i dalje će se povećavati izvan okvira standardnog mehanizma indeksacije mirovina. Osim toga, proporcionalna stopa poreza na osobni dohodak u siječnju 2018. smanjena je sa 16 % na 10 %. S druge strane, promjenom postojećih iznosa doprinosa za socijalno osiguranje s 22,75 % na 2,25 % za poslodavce i sa 16,5 % na 35 % za zaposlenike djelomično će se ublažiti fiskalni trošak povećanja bruto plaća u javnom sektoru u 2018. Osim toga, u proračunu za 2018. smanjen je udio socijalnih doprinosa koji se prenose u drugi stup mirovinskog sustava, što je imalo pozitivan utjecaj na prihode opće države.

Komisija je misiju pojačanog nadzora provela 10. i 11. travnja 2018., odnosno prije podnošenja prethodno spomenutog izvješća kako se zahtijevalo. Naknadno izvješćivanje u skladu sa zakonodavnim zahtjevima stoga nije uzeto obzir u ovom izvješću o misiji. Misija je provedena na temelju članka –11. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Članovi misije susreli su se s ministrom financija Eugenom Teodorovicijem, guvernerom Rumunjske narodne banke Mugurom Isărescuom te članovima Fiskalnog vijeća Rumunjske. Cilj misije bio je dobiti detaljna saznanja o fiskalnim mjerama koje rumunjska nadležna tijela planiraju provesti, povećati vidljivost fiskalnih rizika i potaknuti poštovanje odredbi Pakta o stabilnosti i rastu.

2. Nalazi misije

Misijom je utvrđeno da rumunjska nadležna tijela ne namjeravaju postupiti u skladu s preporukom o postupku zbog značajnog odstupanja. Ministar Teodorovici je u ime ministarstva financija i vlade potvrdio da je cilj za 2018. i dalje ostvariti ukupni deficit nešto manji od 3 % BDP-a. S obzirom na pozitivni i sve veći jaz outputa, to bi dovelo do pogoršanja temeljnog strukturnog deficita, što nije u skladu s Preporukom Vijeća. Ministar Teodorovici objasnio je da je dužan provoditi mjere iz vladina programa koje su u smislu prihoda i rashoda u potpunosti uzete u obzir u proračunu. Uvjeren je da će se apsorpcija sredstava iz fondova EU-a poboljšati u odnosu na 2017. (što bi, međutim, povećalo obveze sufinanciranja). Ministar Teodorovici dodao je da će biti potrebno donijeti dodatne mjere kako bi se poštovao prag ukupnog deficita od 3 % u 2018. koje će Rumunjska navesti u izvješću o poduzetim mjerama. Ministar Teodorovici naveo je da bi se te mjere odnosile na poboljšanje funkcioniranja porezne i carinske uprave, posebno uvođenjem novog IT sustava. U misiji je istaknuto da se u izvješću o poduzetim mjerama s rokom za podnošenje 15. travnja planirane mjere moraju detaljno opisati i kvantificirati. Članovi misije napomenuli su i to da je iz podataka o izvršenju novčanog proračuna za prvo tromjesečje 2018. vidljivo pogoršanje stanja u odnosu na isto razdoblje prethodne godine (deficit od 0,5 % BDP-a u 1. tromjesečju 2018. u odnosu na suficit od 0,2 % BDP-a u 1. tromjesečju 2017.). Ministar Teodorovici tvrdio je da je taj deficit u skladu s predviđanjima i da je uglavnom uzrokovan jednokratnim rashodima u sektoru obrane. Na kraju je izvijestio da će pokušati utjecati na to da se promijeni praksa kasnog donošenja državnog proračuna (obično u prosincu prethodne godine) te da se proračun za 2019. ranije donese.

Vlada nadalje razmatra daljnje izmjene sustavne mirovinske reforme iz 2008. kojom je uveden drugi mirovinski stup. Nadležna tijela već su u okviru proračuna za 2018. smanjila udio socijalnih doprinosa koji se prenose u drugi mirovinski stup. Prema javnim izjavama, vlada razmatra uvođenje neobveznog prijenosa doprinosa u drugi stup i o tome će donijeti odluku do kraja lipnja 2018., nakon savjetovanja s dionicima. Vrijednost tih prijenosa iznosi oko 7 milijardi RON godišnje (oko 1,5 milijardi EUR; 0,8 BDP-a). Takvom bi se mjerom kratkoročno smanjio fiskalni deficit jer se u skladu s Europskim sustavom računa (ESA) drugi mirovinski stup ne klasificira u opću državu. Međutim, ta fiskalna dobit dugoročno bi nestala jer bi socijalni doprinosi preusmjereni s drugog stupa bili popraćeni obvezom plaćanja starosnih mirovina u budućnosti. Osim toga, takva bi izmjena imala negativne posljedice za održivost mirovinskog sustava i razvoj tržišta kapitala. Uvođenjem neobveznog drugog mirovinskog stupa Rumunjska bi izgubila mogućnost pozivanja na klauzulu o sustavnoj mirovinskoj reformi na temelju Pakta o sigurnosti i rastu.

Rumunjska narodna banka izrazila je zabrinutost u pogledu utjecaja ekspanzivne procikličke fiskalne politike na postojeću kombinaciju politika. Rumunjska se nalazi usred velikog gospodarskog rasta, a fiskalna joj je politika izrazito ekspanzivna. Takva se fiskalna politika čini nepromišljenom i snažno uvjetuje monetarnu politiku. Prema predviđanjima Rumunjske narodne banke, u uobičajenom scenariju nepromijenjenih politika deficit opće države povećao bi se na više od 3 % BDP-a u 2018. Rumunjska narodna banka istaknula je da je prag ukupnog deficita od 3 % BDP-a dobro poznat u Rumunjskoj, ali da građani nisu upoznati s odredbama preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu. Ima prostora za fiskalne mjere u području prihoda, s obzirom na to da je odstupanje od srednjoročnog proračunskog cilja bilo uzrokovano smanjenjima neizravnih poreza te s obzirom na niske porezne stope i visoku razinu izbjegavanja poreza.

Fiskalno vijeće dijelilo je zabrinutost Komisije u pogledu fiskalnih prognoza. Prema mišljenju Fiskalnog vijeća strukturni deficit znatno će se smanjiti 2018., a predviđa se da će ukupni deficit premašiti prag od 3 % BDP-a ne uvedu li se kompenzacijske fiskalne mjere. Mogućnosti za smanjenje javnih ulaganja u 2018. ograničene su jer su javna ulaganja u 2017. već bila na dotad najnižoj razini i polako se povećava apsorpcija sredstava iz fondova EU-a u 2018., što podrazumijeva veće obveze sufinanciranja.





STATISTIČKI PRILOG