Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća.

(2020/C 63/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„delle Venezie”

PGI-IT-A0862-AM03

Datum početka primjene: 5. svibnja 2017..

1. Pravila koja se primjenjuju na izmjenu

Članak 105. Uredbe (EU) br. 1308/2013 – izmjena koja nije manja

2. Opis i razlozi za izmjenu

2.1. Izmjena naziva oznake „delle Venezie” u „Trevenezie”

Opis:

Naziv „delle Venezie” zamjenjuje se sinonimom „Trevenezie”.

Obrazloženje:

Izmjena naziva postala je nužna nakon usporednog zahtjeva za zaštitu zaštićene oznake izvornosti (ZOI) „delle Venezie”, kojom se promovira sorta Pinot Grigio i vrste bijelog vina koje su specifične za to područje. Navođenje tih vina, a posebno sorte Pinot Grigio, stoga se uklanja iz specifikacije zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla (ZOZP) „Trevenezie”. Ovom se izmjenom stoga želi utvrditi razlika između proizvoda dviju hijerarhijskih kategorija naziva (ZOZP „Trevenezie”/„Tri Benečije” i ZOI „delle Venezie”) kako bi se promovirala vina sa ZOI-jem koja su tipičnija za to područje i kako bi se podigla svijest potrošača o njima.

Tradicionalan status oznake zemljopisnog podrijetla „Trevenezie” očit je iz toga što se naziv „Trevenezie” ili „Tre Venezie” u prošlosti upotrebljavao za poljoprivredno-prehrambene proizvode, a posebno za vina, s predmetnog zemljopisnog/administrativnog područja kao sinonim za „delle Venezie”.

Naziv „Trevenezie” prepoznat je tijekom povijesti kao naziv kojim se označava područje današnjeg Triveneta, koji uključuje pokrajinu Trento te regije Veneto i Furlanija-Julijska krajina. One su u povijesnim dokumentima opisane kao Tre Venezie [tri Venecije], točnije kao Venezia Tridentina, Venezia Euganea i Venezia Giulia.

Zbog toga je naziv „Trevenezie” izričito naveden u dijelu postojeće specifikacije ZOZP-a „delle Venezie” koji sadržava opis povezanosti s područjem (ljudski i povijesni čimbenici).

Izmjena se odnosi na članak 1. i dalje specifikacije proizvoda i na odjeljak 1. jedinstvenog dokumenta, točnije na naziv.

2.2. Dodavanje slovenskog naziva „Tri Benečije”

Opis:

Prijevod naziva na slovenskom, „Tri Benečije”, isto se tako dodaje kao alternativa nazivu „Trevenezie”.

Obrazloženje:

Ovom se izmjenom uzimaju u obzir potrebe proizvođača koji pripadaju slovenskoj jezičnoj manjini u regiji Furlanija-Julijska krajina, koja je dio područja proizvodnje ovog ZOZP-a, kako je predviđeno zakonodavstvom EU-a, Italije i regije Furlanija-Julijska krajina povezanim s odnosima između države i jezičnih manjina.

Izmjena se odnosi na članak 1. specifikacije proizvoda i na odjeljak 1. jedinstvenog dokumenta, točnije na naziv.

2.3. Brisanje sorte Pinot Grigio iz oznake sorte grožđa

Opis:

Sorta Pinot Grigio briše se iz oznake sorte ili sorti grožđa.

Obrazloženje:

Sorta Pinot Grigio uklanja se iz oznake sorti grožđa zbog usporednog zahtjeva za registraciju zaštite ZOI-ja „delle Venezie”, s obzirom na to da je upotreba sorte Pinot Grigio rezervirana za tu oznaku. Tu odluku podupire cijeli proizvodni lanac i njome se nastoji dati najviši status zemljopisnog podrijetla vinu koje se proizvodi od sorte Pinot Grigio.

Izmjena se odnosi na članak 2. i dalje specifikacije proizvoda i na odjeljak 5. jedinstvenog dokumenta, točnije na Opis vina.

2.4. Brisanje sorte Ribolla Gialla iz oznake sorte grožđa

Opis:

Sorta Ribolla Gialla briše se iz oznake sorte ili sorti grožđa.

Obrazloženje:

Odluku o uklanjanju vrste s oznakom sorte Ribolla Gialla podupire cijeli proizvodni lanac s predmetnog područja i na taj se način vina proizvedena od te autohtone sorte grožđa nastoje promovirati u okviru drugih oznaka iz regije Furlanija-Julijska krajina.

Izmjena se odnosi na članak 2. i dalje specifikacije proizvoda i na odjeljak 5. jedinstvenog dokumenta, točnije na Opis vina.

2.5. Uvjeti za proizvodnju vina na čijoj su etiketi navedene dvije sorte grožđa

Opis:

Uređeni su tehnički uvjeti za proizvodnju vrsta na čijoj su etiketi navedeni nazivi dviju sorti grožđa; točnije, utvrđeno je da grožđe sorte koje u predmetnim vinima ima manje mora činiti najmanje 15 %.

Obrazloženje:

Ta su pravila u skladu sa zakonodavstvom EU-a i nacionalnim zakonodavstvom o označivanju i prezentiranju te podliježu posebnim odredbama o označivanja kojima se omogućava navođenje dviju sorti grožđa na etiketama tih vina.

Izmjena se odnosi na članak 2. specifikacije proizvoda i ne utječe ni na jedan odjeljak jedinstvenog dokumenta.

2.6. Prinos grožđa po hektaru za bijela vina proizvedena od grožđa sorte Pinot Grigio

Opis i razlozi:

Prinos grožđa po hektaru od 19 000 kg/ha dodan je za vrste bijelog vina koje pripadaju kategorijama „vino” i „biser vino” i koje se proizvode od sorte Pinot Grigio, čak i ako ta sorta nije navedena na etiketi. To odgovara stvarnom prinosu proizvodnje dobivenim od te sorte.

Izmjena se odnosi na članak 4. stavak 3. specifikacije proizvoda i na odjeljak 6. jedinstvenog dokumenta, točnije na točku 6.b Najveći prinosi.

2.7. Zabrana navođenja sorti Pinot Grigio i Ribolla Gialla na etiketi

Opis:

Ovom se izmjenom zabranjuje navođenje sorti Pinot Grigio i Ribolla Gialla u nazivu i opisu vina, što je u skladu s odredbama primjenjivog zakonodavstva EU-a.

Obrazloženje:

Ta je zabrana u skladu s prethodno navedenim izmjenama. Cijeli sektor vinogradarstva smatrao je da bi bilo korisno ponovno uvesti zabranu navođenja sorti grožđa Pinot Grigio i Ribolla Gialla na etiketi jer bi na taj način njihova upotreba bila rezervirana za promoviranje drugih zaštićenih oznaka s tog područja.

Izmjena se odnosi na zadnji odlomak članka 7. specifikacije proizvoda i na odjeljak 10. jedinstvenog dokumenta, točnije na Osnovne dodatne uvjete.

2.8. Povezanost s područjem – razlozi za upotrebu naziva „Trevenezie”/„Tri Benečije”

Opis i razlozi:

Utvrđeni su razlozi za promjenu naziva u „Trevenezie”, što je sinonim naziva koji su se tijekom povijesti upotrebljavali za predmetno zemljopisno područje („Tre Venezie”, „Le Venezie” i „delle Venezie”). Ti su razlozi u skladu s prethodno navedenim izmjenama koje se odnose na promjenu naziva oznake zemljopisnog podrijetla „delle Venezie” u „Trevenezie” i „Tri Benečije” na slovenskom.

Izmjena se odnosi na zadnji odlomak članka 8. točke (a) specifikacije proizvoda i na odjeljak 9. jedinstvenog dokumenta, točnije na Opis povezanosti.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

„Trevenezie”

„Tri Benečije”

2. Država članica

Italija

3. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

4. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

8. Biser vino

5. Opis vina

Bijelo, u kategorijama „vino” i „biser vino”, uključujući vino s oznakom sorte ili sorti grožđa, osim sorti Pinot Grigio i Ribolla Gialla

Bijela su vina uglavnom svježa i čista, mlada, odlikuju se dobrom kiselošću i uravnotežena su u pogledu alkohola. Boja im varira od blijedožute do slamnato žute i zlatno žute, a katkad imaju zelenkasti i ružičasti odsjaj.

Miris im može varirati od blagog do intenzivnog, a na njega obično utječe miris glavnih sorti grožđa od kojih je vino proizvedeno. Okus je uglavnom lagan i svjež, a katkad i sočan i dobre strukture. Bijela biser vina imaju skladan i suh do polusladak okus, a boja im je u rasponu od svjetložute do slamnato žute. Na nepcu su lagana i svježa te ih karakterizira dobra kiselost, uravnoteženost i umjerena alkoholna jakost. U njima dolaze do izražaja aromatične note koje variraju od cvjetnih do intenzivnih voćnih, i to u rasponu od svježeg voća s bijelim mesom do tropskog voća.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Crno, u kategorijama „vino” i „biser vino”, uključujući vino s oznakom sorte ili sorti grožđa, osim sorte Marzemino za pokrajinu Trento

Crna vina mogu biti svjetlocrvene do rubin-crvene i granatno crvene boje, ovisno o sorti grožđa i fazi dozrijevanja. Imaju intenzivne olfaktorne arome više ili manje zrelog crvenog voća i tipične biljne note u slučaju bordoških sorti. Crna vina općenito mogu biti svježa i imati smanjenu kiselost. Starenjem postaju kompleksna s dobrom strukturom, baršunasta i skladna te poprimaju pun okus, odgovarajuću količinu tanina i dobru ravnotežu kiselosti. Općenito su mekana i lagana za piće, a preradom i starenjem postaju kompleksnija. Crna biser vina imaju svjež i živahan okus s dobro uravnoteženom kiselošću i pojačanim aromatičnim notama zrelog voća.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Ružičasto, u kategorijama „vino” i „biser vino”, uključujući vino s oznakom sorte ili sorti grožđa, osim sorte Marzemino za pokrajinu Trento

Ružičasta vina karakterizira ružičasta boja različitog intenziteta, koja katkad naginje ružičastoj boji trešnje. Ugodna su, voćna i aromatična te imaju blagi miris koji pokazuje svu varijabilnost cvijeća i svježeg voća. Katkad imaju aromatične note koje odražavaju upotrijebljene sorte grožđa. Okus im varira od suhog/trpkog do slatkog, sočna su i svježa, uravnotežena i obično imaju umjerenu alkoholnu jakost. Ružičasta biser vina imaju svjež i živahan okus s uravnoteženom kiselošću i pojačanim aromatičnim notama u rasponu od trešnje do bobičastog voća i lokalnog voća s bijelim mesom, a katkad i tropskog voća.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Novello u kategoriji „vino”, uključujući vino s oznakom sorte ili sorti grožđa, osim sorte Marzemino za pokrajinu Trento

Vina u verziji Novello uglavnom su crna, a boja im može varirati od svjetlocrvene do rubin-crvene i granatno crvene. Ovisno o sorti, miris im može biti u rasponu od blagog do intenzivnog i podsjećati na više ili manje zrelo voće, uključujući tropsko voće, a mogu biti prisutne i izražene pikantne note karbonske maceracije. Okus im varira od poluslatkog do suhog te je intenzivan i iznimno sočan.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći udio hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

Ne postoje.

b. Najveći prinosi

Bijela, crna i ružičasta vina proizvedena u autonomnoj pokrajini Trento

23 000 kg grožđa po hektaru

Vina, uključujući ona s oznakom sorte grožđa, proizvedena u autonomnoj pokrajini Trento

19 500 kg grožđa po hektaru

Bijela, crna i ružičasta vina proizvedena u regijama Furlanija-Julijska krajina i Veneto, uključujući ona s oznakom sorte grožđa

23 000 kg grožđa po hektaru

Vina proizvedena u regijama Furlanija-Julijska krajina i Veneto s oznakom sorti grožđa Cabernet Franc, Chardonnay, Incrocio Manzoni B, Moscato Giallo

19 000 kg grožđa po hektaru

Vina proizvedena u regijama Furlanija-Julijska krajina i Veneto s oznakom sorti grožđa Moscato Rosa, Pinot Bianco, Pinot Nero, Riesling Renano

19 000 kg grožđa po hektaru

Vina proizvedena u regijama Furlanija-Julijska krajina i Veneto s oznakom sorti grožđa Sauvignon i Traminer Aromatico

19 000 kg grožđa po hektaru

Bijela vina proizvedena u regijama Furlanija-Julijska krajina i Veneto dobivena od grožđa sorte Pinot Grigio

19 000 kg grožđa po hektaru

7. Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno zemljopisno područje za vina s oznakom zemljopisnog podrijetla „Trevenezie”/„Tri Benečije” obuhvaća:

— za autonomnu pokrajinu Trento: cijelo područje te pokrajine,

— za regiju Veneto: cijelo upravno područje sljedećih pokrajina: Belluno, Padova, Rovigo, Treviso, Venecija, Verona i Vicenza,

— za regiju Furlanija-Julijska krajina: cijelo upravno područje sljedećih pokrajina: Pordenone, Udine, Gorica i Trst.

8. Glavne sorte vinove loze

Cabernet Franc N. – Cabernet

Cabernet Sauvignon N. – Cabernet

Chardonnay B.

Lagrein N.

Mantonico Bianco B.

Manzoni Bianco B. – Incrocio Manzoni 6.0.13 B.

Marzemino N. – Berzamino

Merlot N.

Meunier N.

Moscato Giallo B. – Moscato

Moscato Giallo B. – Moscatello

Moscato Giallo B. – Moscatellone

Moscato Giallo B. – Goldmuskateller

Moscato Rosa Rs. – Moscato delle Rose

Moscato Rosa Rs. – Rosen Muskateller

Müller Thurgau B. – Riesling x Sylvaner

Nosiola B.

Pinot Bianco B. – Pinot Blanc

Pinot Grigio – Pinot Gris

Pinot Grigio – Ruländer

Pinot Nero N. – Blauburgunder

Pinot Nero N. – Blauer Spätburgunder

Rebo N.

Riesling Renano B. – Riesling

Sauvignon B. – Sauvignon Blanc

Schiava Gentile N. – Vernatsch

Schiava Gentile N. – Schiava

Schiava Gentile N. – Kleinvernatsch

Schiava Gentile N. – Mittervernatsch

Schiava Grossa N. – Schiava

Schiava Grossa N. – Vernatsch

Schiava Grossa N. – Großvernatsch

Schiava Grossa N. – Edelvernatsch Gr

Teroldego N.

Traminer Aromatico Rs. – Gewürztraminer

Casetta N.

Franconia N.

Goldtraminer B.

Gosen N.

Groppello di Revò N. – Groppello

Kerner B.

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Lambrusco

Lambrusco a Foglia Frastagliata N. – Enantio N.

Negrara N.

Petit Verdot N

Riesling Italico B. – Riesling

Riesling Italico B. – Welschriesling

Rossara N.

Schiava Grigia N. – Schiava

Schiava Grigia N. – Grauvernatsch

Schiava Grigia N. – Vernatsch

Sennen N.

Sylvaner Verde B. – Sylvaner

Sylvaner Verde B. – Grüner Sylvaner

Syrah N. – Shiraz

Trebbiano Toscano B. – Trebbiano

Trebbiano Toscano B. – Biancame B.

Trebbiano Toscano B. – Procanico

Trebbiano Toscano B. – Ugni Blanc

Carmenère N. – Cabernet

Carmenère N. – Cabernet Nostrano

Lagarino B.

Verdealbara B.

Verdealbara B. – Erbamat B.

Paolina B.

Maor B.

Saint Laurent N.

Barbera N.

Bianchetta Trevigiana B. – Bianchetta

Malvasia Istriana B. – Malvasia

Marzemina Grossa N. – Marzemina Bastarda

Pinot Nero N. – Pinot Noir

Glera B. – Serprino

Glera Lunga B. – Glera

Glera Lunga B. – Serprino

Tocai Friulano B. – Tai

Tocai Friulano B. – Friulano

Trevisana Nera N.

Turca N.

Turca N. – Serbina N.

Moscato Bianco B. – Gelber Muskateller

Moscato Bianco B. – Moscatello

Moscato Bianco B. – Moscatello

Moscato Bianco B. – Moscato

Moscato Bianco B. – Moscatellone

Moscato Bianco B. – Muscat

Moscato Bianco B. – Muskateller

Cavrara N.

Corbina N. – Corbinella

Garganega B. – Garganego

Garganega B. – Grecanico Dorato B.

Grapariol B.

Malbech N.

Moscato Giallo B. – Muscat

Moscato Giallo B. – Muskateller

Pinella B. – Pinello

Pinella B. – Pinella Bianca

Raboso Piave N. – Raboso

Raboso Piave N. – Friularo

Raboso Veronese N. – Raboso

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Refosco

Refosco dal Peduncolo Rosso N. – Malvoise

Turchetta N.

Incrocio Bianco Fedit 51 C.S.G. B.

Marzemina Bianca B. – Marzemina

Manzoni Moscato N. – Incrocio Manzoni 13.0.25

Manzoni Rosa Rs. – Incrocio Manzoni 1-50

Sangiovese N. – Sangioveto

Malvasia Bianca di Candia B. – Malvasia

Malvasia Bianca di Candia B. – Malvoisie

Malvasia Bianca di Candia B. – Malvoisier

Lambrusco Maestri N. – Lambrusco

Lambrusco Maestri N. – Groppello Maestri

Boschera B.

Incrocio Manzoni 2.15 N. – Manzoni Rosso

Marzemino N. – Berzemino

Perera B.

Recantina N.

Verdiso B.

Verduzzo Friulano B. – Verduzzo

Verduzzo Trevigiano B. – Verduzzo

Wildbacher N.

Incrocio Manzoni 2-14 N.

Incrocio Manzoni 2-3 B.

Lambrusco di Sorbara N. – Lambrusco

Ancellotta N. – Lancellotta

Fertilia N.

Flavis B.

Italica B.

Nigra N.

Prodest N.

Tocai Rosso N. – Alicante N.

Tocai Rosso N. – Garnacha Tinta N.

Tocai Rosso N. – Granaccia N.

Tocai Rosso N. – Grenache N.

Tocai Rosso N. – Tai Rosso

Cortese B. – Bianca Fernanda

Corvina N. – Cruina

Corvinone N.

Durella B. – Durello

Molinara N.

Rondinella N.

Trebbiano di Soave B. – Trebbiano

Trebbiano di Soave B. – Turbiana

Trebbiano di Soave B. – Verdicchio Bianco B.

Croatina N. – Bonarda

Dindarella N.

Forsellina N.

Malvasia Bianca Lunga B. – Malvasia

Malvasia Bianca Lunga B. – Malvoisie

Malvasia Bianca Lunga B. – Malvoisier

Oseleta N.

Rossignola N. – Rossetta

Trebbiano Giallo B. – Rossetto

Trebbiano Giallo B. – Trebbiano

Trebbiano Romagnolo B. – Trebbiano

Veltliner B. – Grüner Veltliner

Pedevenda B.

Vespaiola B. – Vespaiolo

Freisa N.

Ciliegiolo N. – Morettone

Groppello Gentile N. – Groppello

Picolit B.

Ribolla Gialla B. – Ribolla

Vitouska B.

Gamay N.

Pignolo N.

Schioppettino N.

Terrano N. – Refošk

Refosco Nostrano N. – Malvoise

Refosco Nostrano N. – Refosco

Refosco Nostrano N. – Refosco Grosso

Refosco Nostrano N. - Refoscone

Cividin B.

Sciaglin B.

Ucelut B.

Cjanorie N.

Forgiarin N.

Piculit-Neri N.

Semillon B.

Piccola Nera N.

Tazzelenghe N.

Pinot Bianco B. – Weiß Burgunder

Pinot Bianco B. – Weißburgunder

Pinot Bianco B. – Weissburgunder

Pinot Nero N. – Spätburgunder

9. Opis povezanosti

„Trevenezie”/„Tri Benečije” za sve kategorije vina („vino” i „biser vino”)

Pojedinosti o zemljopisnom području

Prirodni čimbenici koji su relevantni za povezanost: to područje obuhvaća regije Trentino, Furlanija-Julijska krajina i Veneto. Krajolik karakterizira planinski lûk na sjeveru koji omeđuje područje proizvodnje i štiti ga od hladnog vjetra sa sjevera i sjeveroistoka. Presijecaju ga brojne rijeke znatnog kapaciteta i neprestanog toka, što ga čini kolijevkom vinogradarstva. Klimu karakteriziraju prosječne godišnje temperature od 10 do 14 °C. Najhladniji su mjeseci prosinac i siječanj, dok su najtopliji srpanj i kolovoz. Prosječna godišnja količina padalina iznosi od 700 do 1 300 mm. Unatoč velikoj količini padalina tla imaju primjeren kapacitet drenaže. Zahvaljujući oborinama i dostatnim zalihama raspoložive vode, tla zadržavaju dovoljnu količinu vode. Ublažavajući učinci planinskog lûka na sjeveru i Jadranskog mora na jugu znatno utječu na temperaturu tako što umanjuju ekstremne temperature ljeti i zimi. Učinak koji nastaje kretanjem zračnih masa pod utjecajem mora i planinskog sustava djeluje tako da regulira njihov tok i povezane padaline. Promjene smjera vjetra tijekom dana u kolovozu i rujnu dovode do promjena temperature koje su optimalne za dozrijevanje grožđa. Zahvaljujući trima sastavnicama, alpskoj regiji i predalpskom području, Jadranskom moru i mreži rijeka koje presijecaju cijelo to područje od sjevera prema jugu, cijelo je područje proizvodnje homogeno.

Kad je riječ o tlu, predalpsko područje i brežuljci uglavnom se sastoje od vapnenačkih ili vapnenačko-dolomitnih formacija iz razdoblja mezozoika te imaju teksturu tla koja je primjerena za drenažu vode.

Nizinska područja čine aluvijalne naslage od materijala koje su nanijele različite rijeke koje presijecaju cijelo to područje i imaju tla čija je tekstura u rasponu od pjeskovite ilovače do pjeskovite muljevite ilovače. Katkad sadržavaju i duboke glineno-muljevite sedimente koje uglavnom karakterizira dobra drenaža.

Zbog navedenih karakteristika tla i klime to je područje iznimno pogodno za proizvodnju grožđa i vina vrhunske kvalitete.

Povijesni čimbenici koji su relevantni za povezanost: naziv „Trevenezie”/„Tri Benečije” i danas se upotrebljava za to područje, koje je tijekom povijesti bilo povezano s Mletačkom Republikom, a zatim i s Austro-Ugarskom Monarhijom. Osim toga, Mletačka Republika ostavila je svoj trag u upravljanju šumama i poljoprivredi. Kretavši se uzvodno rijekama, mletački plemići postupno su preuzimali vlast nad tim područjem i razvijali upravljanje poljoprivrednim gospodarstvima u skladu s inovativnim postupcima tog vremena. Nakon pada Mletačke Republike cijelo je to područje nekoliko stoljeća pripadalo Austro-Ugarskoj Monarhiji. Zahvaljujući svojem sredozemnom položaju, to je područje veoma važno za proizvodnju hrane, uključujući vino. Naziv „Trevenezie” upravo je u tom razdoblju postao dobro poznat unutar monarhije, ali i u susjednoj Kraljevini Italiji. Austro-ugarske i talijanske institucije redovito su upotrebljavale taj zemljopisni naziv. Vinogradari su upotrebljavali termin „Trevenezie” za stolna vina do 1977. Tada je „delle Venezie” postao prihvaćeni zemljopisni naziv, a „Trevenezie” se počeo upotrebljavati kao sinonim. Upotrebljavala se i slovenska inačica naziva „Trevenezie”, tj. „Tri Benečije”, kako bi se uzele u obzir potrebe proizvođača koji pripadaju slovenskoj jezičnoj manjini.

Škole u San Michele all’Adigeu i Coneglianu provodile su edukacijske aktivnosti i širile nove vinogradarske i enološke metode, čime su utrle put modernom vinogradarstvu. Ključan su doprinos dali vinogradari s tog područja koji su uveli postupke i metode upravljanja vinogradima kojima se kombiniraju ekološka i gospodarska održivost s inovativnim vinogradarskim tehnologijama, a time se osiguravaju visoka produktivnost i ugled ove oznake zemljopisnog podrijetla.

„Trevenezie”/„Tri Benečije”, kategorija „vino”

Informacije o posebnim značajkama proizvoda koje se mogu pripisati zemljopisnom podrijetlu i uzročno-posljedičnoj vezi sa zemljopisnim područjem

Bijela su vina uglavnom svježa, mlada i čista te se odlikuju dobrom kiselošću i uravnotežena su u pogledu alkohola. Boja im varira od blijedožute do slamnato žute i zlatno žute, a katkad imaju zelenkasti i ružičasti odsjaj.

Miris im može varirati od blagog do intenzivnog, a na njega obično utječe miris glavnih sorti grožđa od kojih je vino proizvedeno. Na nepcu uglavnom imaju lagan i svjež okus, koji je katkad sočan i ima dobru strukturu. Skladna su i suha do poluslatka.

Crna vina mogu biti svjetlocrvene do rubin-crvene i granatno crvene boje, ovisno o sorti grožđa i fazi dozrijevanja. Imaju intenzivne olfaktorne arome više ili manje zrelog crvenog voća i tipične biljne note u slučaju bordoških sorti. Crna vina općenito mogu biti svježa i imati smanjenu kiselost. Starenjem postaju kompleksna s dobrom strukturom, baršunasta i skladna te poprimaju pun okus, odgovarajuću količinu tanina i dobru ravnotežu kiselosti. Općenito su mekana i lagana za piće, a preradom i starenjem postaju kompleksnija.

Ružičasta vina karakterizira ružičasta boja različitog intenziteta, koja katkad naginje ružičastoj boji trešnje. Ugodna su, voćna i aromatična te imaju blagi miris koji pokazuje svu varijabilnost cvijeća i svježeg voća, a katkad imaju aromatične note koje odražavaju sorte koje su upotrijebljene. Okus im varira od suhog/trpkog do slatkog, sočna su i svježa, uravnotežena i obično imaju umjerenu alkoholnu jakost.

Vina u verziji Novello uglavnom su crna, a boja im može varirati od svjetlocrvene do rubin-crvene i granatno crvene. Ovisno o sorti, miris im može biti u rasponu od blagog do intenzivnog i podsjećati na više ili manje zrelo voće, uključujući tropsko voće, a mogu biti prisutne i izražene pikantne note karbonske maceracije. Okus im varira od poluslatkog do suhog te je intenzivan i iznimno sočan.

Na kvalitativna svojstva vina utječu tlo i klimatski uvjeti na području proizvodnje. Umjerena, hladna i vjetrovita klima, dobro drenirana tla u kojima je dostupno dovoljno vode zahvaljujući padalinama koje su raspoređene i u ljetnim mjesecima te znatne razlike između noćnih i dnevnih temperatura tijekom dozrijevanja grožđa osiguravaju optimalno dozrijevanje grozdova. Time se dobiva grožđe koje se uz dobar sadržaj šećera i kiselina odlikuje i drugim kvalitativnim i organoleptičkim svojstvima koja su specifična za svaku sortu i koja se odražavaju u vinima dobivenima od njih.

Dakle, uzročno-posljedična veza temelji se na posebnoj kvaliteti proizvoda koja se može pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu.

„Trevenezie”/„Tri Benečije”, kategorija „biser vino”

Informacije o posebnim značajkama proizvoda koje se mogu pripisati zemljopisnom podrijetlu i uzročno-posljedičnoj vezi sa zemljopisnim područjem

Zahvaljujući pjeni u kojoj dolaze do izražaja mirisi sorti grožđa, vina kategorije „biser vino” u pravilu su ugodna i sočna, a katkad su kompleksna i imaju ugodne kiselkaste note.

Bijela biser vina imaju svjetložutu do slamnato žutu boju, na nepcu su lagana i svježa te ih karakterizira dobra kiselost, uravnoteženost i umjerena alkoholna jakost. Odlikuju se aromatičnim notama koje mogu biti cvjetne ili intenzivno voćne, i to u rasponu od svježeg voća s bijelim mesom do tropskog voća.

Crna ili ružičasta vina proizvodi su koji su vrlo reprezentativni za to područje i uglavnom se proizvode od autohtonih sorti Rabosi, Schiave i Corvine. Boja im varira od svjetlocrvene do granatno crvene u slučaju crnih vina, dok ružičasta vina imaju ružičastu boju različitog intenziteta, koja katkad naginje ružičastoj boji trešnje. Crna vina imaju svjež i živahan okus s dobro uravnoteženom kiselošću i pojačanim aromatičnim notama zrelog voća. S druge strane, ružičasta vina ugodna su za sezonsku potrošnju i njihov blagi miris podsjeća na voće u rasponu od trešnje i bobičastog voća do lokalnog voća s bijelim mesom, a katkad i tropskog voća. Odlikuju se svježim, živahnim okusom i uravnoteženom kiselošću.

Na kvalitativna svojstva vina utječu tlo i klimatski uvjeti na području proizvodnje. Umjerena, hladna i vjetrovita klima i dobro drenirana tla u kojima je dostupno dovoljno vode zahvaljujući padalinama koje su raspoređene i u ljetnim mjesecima osiguravaju ograničen, ali stalan dotok vode, što omogućava pravilno dozrijevanje grozdova. Zato je moguće proizvesti grožđe koje je zahvaljujući svojim kvalitativnim i analitičkim svojstvima prikladno za preradu u biser vino. Naime, dobivanje tih sirovina ovisi o znatnim razlikama između dnevnih i noćnih temperatura tijekom dozrijevanja grozdova, koje pogoduju rastu grožđa s uravnoteženim kiselo-aromatskim profilom.

Dakle, uzročno-posljedična veza temelji se na posebnoj kvaliteti proizvoda koja se može pripisati njegovu zemljopisnom podrijetlu.

10. Osnovni dodatni uvjeti

Dodatne odredbe o označivanju

Pravni okvir: zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta: dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

U skladu s odredbama primjenjivog zakonodavstva EU-a, nazivi sorti grožđa Pinot Grigio i Ribolla Gialla ne smiju se upotrebljavati za vrste bijelog, crnog i ružičastog vina koje su proizvedene od tih sorti i koje pripadaju kategorijama „vino” i „biser vino”.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/12852

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.