Opći su ciljevi ovog Prijedloga pridonijeti postizanju klimatske neutralnosti do 2050. i u tu svrhu, u skladu s europskim propisom o klimi, pridonijeti postizanju smanjenja neto emisija stakleničkih plinova od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s 1990.

Promet je jedini sektor u kojemu su emisije stakleničkih plinova u porastu. Emisije stakleničkih plinova iz cestovnog prometa nisu iznimka. One čine gotovo 20 % ukupnih emisija stakleničkih plinova EU-a, a od 1990. znatno su se povećale. Na kvalitetu zraka i dalje utječu promet i zagušenje zbog čega sve više gradova uvodi zone s niskom i nultom razinom emisija, čime se ograničava lokalni pristup vozilima s motorom s unutarnjim izgaranjem, a neke države članice najavljuju ukidanje prodaje automobila s unutarnjim izgaranjem.

Ovaj zakonodavni paket za ostvarivanje cilja od 55 % („Fit for 55”), kako je najavljeno u planu Komisije za postizanje klimatskog cilja, najsveobuhvatnija je sastavnica kojom se nastoji uspostaviti ambiciozni novi klimatski cilj za 2030. te će svi gospodarski sektori i politike, kao i cestovni promet, trebati tomu pridonijeti.

Kako bi se postupalo u skladu s programom koji se predlaže u europskom propisu o klimi te kako bi se ostvarila ta povećana razina ambicija za 2030., Komisija je preispitala postojeće zakonodavstvo u području klime i energije u skladu s kojim se očekuje da se samo smanje emisije stakleničkih plinova za 40 % do 2030. i za 60 % do 2050.

U tu će svrhu u skladu s europskim propisom o klimi, kako je dogovoreno sa suzakonodavcima, cilj EU-a o klimatskoj neutralnosti biti pravno obvezujući te će se njime povećati ambicije za 2030. postavljanjem cilja o smanjenju neto emisija za najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s 1990.

Na temelju sveobuhvatne procjene rizika u Komunikaciji Komisije iz rujna 2020. o Povećanju klimatskih ambicija Europe za 2030. predlaže se povećanje ambicija EU-a i sveobuhvatan plan za povećanje obvezujućeg cilja Europske unije za 2030. prema odgovornom smanjenju neto emisija na najmanje 55 %. Zbog povećanja ambicija za 2030. oblikovatelji politika i ulagači sad mogu biti sigurni da se odlukama donesenima sljedećih godina neće definitivno odrediti razine emisija koje nisu dosljedne s ciljem EU-a o klimatskoj neutralnosti do 2050. Cilj za 2030. u skladu je s ciljem Pariškog sporazuma da se povećanje globalne temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C te da se ulože napori da se povećanje temperature zadrži na 1,5 °C.

Borba protiv klimatskih promjena goruće je pitanje. U skladu sa znanstvenim nalazima u posebnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPBES) globalne nulte neto stope emisija CO2 treba postići do 2050., a neutralnost za sve ostale stakleničke plinove kasnije tijekom stoljeća. Zbog tog gorućeg pitanja EU treba intenzivirati djelovanje i dokazati svoj globalni vodeći položaj tako što će do 2050. postati klimatski neutralan. Taj je cilj utvrđen u Komunikaciji „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo”.

U Komunikaciji o europskom zelenom planu pokrenuta je nova strategija rasta za EU kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom. Njome se ponovo potvrđuju ambicije Komisije o povećanju klimatskih ciljeva, čime bi Europa do 2050. postala prvi klimatski neutralan kontinent. Nadalje, nastoje se zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Nužnost i vrijednost europskog zelenog plana dodatno su se povećali s obzirom na vrlo ozbiljne učinke pandemije bolesti COVID-19 na zdravstvenu i gospodarsku dobrobit građana Unije.

Paket za ostvarenje cilja od 55 %, instrument Next Generation EU i višegodišnji financijski okvir za razdoblje od 2021. do 2027. pridonijet će postizanju usporedne digitalne i zelene tranzicije, što je Europi cilj. Kombinacijom tih politika reagirat će se na gospodarsku krizu te će se ubrzati prelazak na čisto i održivo gospodarstvo povezivanjem djelovanja u području klime i gospodarskog rasta. Inicijative paketa u skladu su i s politikama Unije o čistom i kružnom gospodarstvu, održivoj i pametnoj mobilnosti te s akcijskim planom za postizanje nulte stope onečišćenja. Ako se ne poduzmu ambiciozne mjere kako bi se postigao cestovni promet s nultom stopom emisija, drugi će gospodarski sektori morati više pridonijeti ukupnim ciljevima smanjenja emisija EU-a.

Prijedlozi paketa za ostvarenje cilja od 55 % dosljedni su sa svim mjerama i politikama EU-a te mu pomažu da postigne povećanje cilja za 2030., kao i uspješan i pravedan prelazak na klimatsku neutralnost do 2050., kako je Komisija navela u Komunikaciji o europskom zelenom planu.

Naposljetku, iako se standardima za emisije CO2 osigurava opskrba vozila s nultim emisijama, Direktiva o infrastrukturi za alternativna goriva 2014/94/EU, kojom se potiče uvođenje infrastrukture za punjenje i opskrbu, nužan je dopunski instrument kojim se uklanja tržišna prepreka za uspostavu infrastrukture. To se pak potiče i Uredbom o raspodjeli tereta, kojom se ujedno potiču države članice da poduzmu mjere u svojim sektorima za cestovni promet.

Postoje i važne sinergije između standarda za emisije CO2 i ojačanog sustava trgovanja emisijama te Direktive o energiji iz obnovljivih izvora. Sustavom trgovanja emisijama i Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora potaknut će se dekarbonizacija proizvodnje energije pa se vozila s nultim emisijama, potaknuta standardima za emisije CO2, sve više pokreću energijom iz obnovljivih izvora, čime se postiže dekarbonizacija cjelokupnih emisija od naftnog izvora do automobilskog upravljača.

Smanjenjem emisija iz cestovnog prometa posebno se pomaže državama članicama da primjenom standarda za emisije CO2 postignu svoje ciljeve u okviru Uredbe o raspodjeli tereta (EU) 2018/842. S obzirom na to da se standardima potiče elektrifikacija vozila, oni pridonose i ciljevima povećanja energetske učinkovitosti, a s obzirom na to da omogućuju dodatni način upotrebe obnovljive energije, i cilju o obnovljivim izvorima energije.

S obzirom na to da učinak standarda za emisije CO2 na smanjenje emisija iz zalihe vozila nije trenutan, i s obzirom na dinamiku obnove voznog parka, važno je rano djelovati kako bi se postigao dugoročni cilj.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Pravna je osnova ovog Prijedloga članak 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U skladu s člankom 191. i člankom 192. stavkom 1. UFEU-a Europska unija doprinosi, među ostalim, ostvarenju sljedećih ciljeva: očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša; promicanju mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih, odnosno svjetskih problema okoliša, a pogotovo borbi protiv klimatskih promjena. Na temelju članka 192. UFEU-a Unija je već donijela politike za rješavanje pitanja emisija CO2 iz automobila i lakih gospodarskih vozila u Uredbi (EZ) 443/2009 i Uredbi (EU) 510/2011 koje su stavljene izvan snage i zamijenjene Uredbom (EU) 2019/631, na snazi od 1. siječnja 2020.

•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

Klimatske promjene prekogranični su problem koji se ne može riješiti mjerama isključivo na nacionalnoj ili lokalnoj razini. Djelovanje u području klime potrebno je koordinirati na europskoj i, ako je to moguće, globalnoj razini. Djelovanje EU-a opravdano je na temelju supsidijarnosti kako je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. Europska unija od 1992. radi na razvoju zajedničkih rješenja i poticanju globalnih mjera za borbu protiv klimatskih promjena. Konkretnije, djelovanjem na razini EU-a omogućit će se troškovno učinkovito ostvarivanje dugoročnih ciljeva smanjenja emisija do 2030., a ujedno osigurati pravednost i cjelovitost okoliša. U člancima od 191. do 193. UFEU-a potvrđuju se i navode nadležnosti EU-a u području klimatskih promjena.

S obzirom na cilj smanjenja emisija za 2030., i iz perspektive ostvarenja cilja klimatske neutralnosti do 2050., potrebno je konkretnije djelovanje EU-a kako bi se dovoljno pridonijelo sektoru cestovnog prometa.

Iako se inicijativama na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini mogu stvoriti sinergije, one same neće biti dovoljne. Neusklađeno djelovanje EU-a u pogledu postrožavanja standarda za emisije CO2 dovelo bi do rizika od fragmentacije tržišta zbog različitih nacionalnih programa, različitih razina ambicija i parametara oblikovanja. Pojedinačne države članice bile bi i premalo tržište za postizanje iste razine rezultata te je stoga potreban pristup na razini EU-a kako bi se pokrenule promjene na razini industrija i stvorile ekonomije razmjera.

•Proporcionalnost

Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje ciljeva Unije o smanjenju emisija stakleničkih plinova na troškovno učinkovit način, uz istodobno osiguravanje pravednosti i cjelovitosti okoliša.

Propisom o klimi koji su dogovorili Europski parlament i Vijeće podržava se smanjenje emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu i domaćinstvima od najmanje 55 % ispod razina iz 1990. do 2030. i klimatska neutralnost do 2050. Ovim je Prijedlogom obuhvaćen znatan udio tih emisija stakleničkih plinova i izbjegava se potreba za ambicioznijim smanjenjima emisija u drugim sektorima u kojima je dekarbonizacija zahtjevnija. Prijedlogom se revidiraju postojeći standardi za emisije CO2 za automobile i laka gospodarska vozila kako bi se postigao taj cilj.

• Odabir instrumenta

Prijedlogom se predviđa izmjena Uredbe (EU) 2019/631 te je uredba stoga jedini odgovarajući pravni instrument. S obzirom na to da je Uredba (EU) 2019/631 proizašla iz nedavne preinake i da se predložene izmjene odnose samo na ograničeni broj odredaba, nova preinaka i/ili zamjena postojeće uredbe smatra se neprimjerenom.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

•Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

Za većinu elemenata Uredbe zaključci studije o evaluaciji iz 2015. odraženi u procjeni učinka iz 2017. i dalje su valjani. Neke nove obveze uvedene Uredbom (EU) 2019/631 nisu procijenjene, uzimajući u obzir da još nisu primjenjive ili da još nisu provedene u potpunosti. To se ponajprije odnosi na nove ciljne vrijednosti za cijeli vozni park EU-a za 2025. i 2030., kao i za poticajni mehanizam za vozila s niskim i nultim emisijama. Međutim, potrebna je revizija kako bi se Uredba uskladila s ambicijama europskog zelenog plana, postroženim ciljevima smanjenja emisija europskog propisa o klimi i najnovijim kretanjima na tržištu. Te su promjene bile predmet procjene učinka.

•Savjetovanja s dionicima

Kako bi prikupila dokaze i osigurala veću transparentnost, Komisija je u razdoblju od 13. studenoga 2020. do 5. veljače 2021. organizirala javno savjetovanje o svakom od prijedloga. Detaljan sažetak i rezultati javnog savjetovanja predstavljeni su u Prilogu 2. procjeni učinka uz ovaj Prijedlog.

Početna procjena učinka objavljena je 29. listopada 2020. u razdoblju od četiri tjedna.

Točnije, Komisija je za potrebe ovog Prijedloga tražila povratne informacije ponajprije od sljedećih dionika:

·država članica (nacionalna, regionalna tijela),