Radna skupina za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije” („Radna skupina”) preporučila je da se učini više u okviru Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) kako bi se procijenili praktični i stvarni učinci zakonodavstva, uključujući delegirane i provedbene akte. Preporučila je i da se u stručnu skupinu koja podupire taj rad uključi više predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti. To je potaknulo Komisiju da u svibnju 2020. uspostavi platformu „Fit for Future”, stručnu skupinu na visokoj razini koja će savjetovati Komisiju o tome kako održati postojeće zakonodavstvo svrsishodnim, smanjiti opterećenje na najmanju mjeru i donositi zakonodavstvo otporno na buduće promjene. Povećana je zastupljenost lokalnih i regionalnih vlasti zahvaljujući sudjelovanju trojice predstavnika Odbora regija i mreži regionalnih središta za ocjenjivanje provedbe politika EU-a RegHub. U godišnjem programu rada te skupine utvrdit će se koje zakonodavstvo treba procijeniti, uzimajući u obzir i popis koji je sastavila Radna skupina. Osvrnut će se i na „zakonodavnu gustoću”.

Internetski portal „Iznesite svoje mišljenje” pokazao se korisnom jedinstvenom točkom pristupa putem koje građani i dionici mogu sudjelovati u postupcima pripreme Komisijine politike. Da bi prijedlozi Komisije bili kvalitetni, presudno je uzeti u obzir stajališta građana, poduzeća i drugih dionika. S obzirom na praktične poteškoće s portalom na koje građani koji ga žele koristiti mogu naići zbog pandemije, Komisija je proširila javna savjetovanja i pružila više prilika za dostavljanje povratnih informacija za inicijative koje su se trebale provesti 2020. ili u prvom dijelu 2021. te je, ako je to bilo moguće, produljila razdoblje savjetovanja za najviše šest tjedana. Usto je unaprijedila portal kako bi se inicijative mogle lakše pronaći i pretraživati. Na portalu se sad jasnije mogu pronaći stajališta nacionalnih, regionalnih i lokalnih vlasti kako bi se o njima moglo sveobuhvatno izvještavati u procjenama učinka i evaluacijama.

Parlament je 2020. izradio pet početnih vrednovanja Komisijinih procjena učinka, jednu procjenu učinka, 13 ex post europskih procjena provedbe, tri povezana dokumenta o provedbi, dvije druge ex post evaluacije, dva kontinuirana kontrolna popisa, dva izvješća o cijeni nedjelovanja na europskoj razini, devet procjena europske dodane vrijednosti, pet dokumenata o dodanoj vrijednosti postojećih politika EU-a, jednu analizu europske dodane vrijednosti i šest vrednovanja provedbe. Pokrenuo je novu seriju publikacija o nacionalnim parlamentima i europskim pitanjima kako bi pružio pregled strukture nacionalnih parlamenata i načina na koji obrađuju, nadziru te postupaju sa zakonodavstvom EU-a te je objavio prva dva brifinga u toj seriji.

Komisija je ispunila obvezu koju je preuzela kao odgovor na preporuku Radne skupine prema kojoj bi pri određivanju osmotjednog razdoblja u kojem nacionalni parlamenti mogu slati obrazložena mišljenja trebala izuzeti razdoblje od 20. prosinca do 10. siječnja. To je prvi put učinila u božićnom/novogodišnjem blagdanskom razdoblju s 2019. na 2020. i ponovno u istom razdoblju s 2020. na 2021. Kad je riječ o obvezi da šalje objedinjene odgovore na obrazložena mišljenja koja dostave nacionalni parlamenti koji predstavljaju sedam ili više glasova u okviru mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti, ni za jedan zakonodavni prijedlog Komisije nije dostavljen potreban broj obrazloženih mišljenja da bi se dosegnuo taj prag.

Sud je stoga potvrdio valjanost Direktive 2018/957 o izmjeni Direktive o upućivanju radnika s obzirom na načelo proporcionalnosti kad je odbio tužbe za poništenje koje su podnijele dvije države članice. Podsjetio je na to da načelo proporcionalnosti zahtijeva da mjere u zakonodavstvu EU-a budu prikladne za ostvarenje legitimnih ciljeva te da ne prekoračuju ono što je nužno za njihovo postizanje.

Odbor je 2. srpnja 2020. donio rezoluciju o Programu rada Europske komisije za 2021. Potaknuo je Komisiju da nastavi suradnju radi promicanja koncepta „aktivne supsidijarnosti”, među ostalim preko njegove Mreže regionalnih središta za ocjenjivanje provedbe politika EU-a RegHub i podupiranjem Odbora u razvoju projekta RegHub 2.0 radi osiguranja povratnih informacija utemeljenih na praktičnom iskustvu s provedbom politika EU-a na lokalnoj i regionalnoj razini. U listopadu 2020. Odbor je odobrio nastavak tog projekta i pozdravio nove članove mreže . Mreža RegHub izravno je uključena u strukturu Komisijine nove platforme Fit for Future kao mreža stručnjaka, dok u upravljačkoj skupini te platforme Odbor predstavljaju trojica njegovih članova. Time se uloga Odbora znatno proširila i načelo aktivne supsidijarnosti učinkovitije se primjenjuje u cijelom zakonodavnom ciklusu .

Komisija je odgovorila da zahtjev da države članice navedu pojedinosti o planovima koji joj omogućuju da provjeri jesu li ispunjeni primjenjivi uvjeti za primanje potpore nije novost, već je bio i dio prethodnih programskih okvira i u skladu je s načelom supsidijarnosti. Države članice mogu odlučiti poduprijeti produktivna ulaganja u poduzeća koja nisu mala i srednja poduzeća ako predložena ulaganja ispunjavaju određene uvjete, posebice otvaranje novih radnih mjesta. Ispunjavanje zahtjevâ da se znatno smanje emisije stakleničkih plinova i očuva znatan broj radnih mjesta isto tako treba procijeniti od slučaja do slučaja s obzirom na velik broj referentnih vrijednosti primjenjivih u sustavu EU-a za trgovanje emisijama te potrebu da se u obzir uzmu posebne prilike regionalnog tržišta rada i relativna važnost predmetne industrije.

Komisija je odgovorila da je cilj prijedloga promicati kolektivno pregovaranje o plaćama u svim državama članicama, a da se pritom ne dovedu u pitanje posebna obilježja nacionalnih sustava i tradicija. Nadalje, prijedlogom se u potpunosti poštuju nacionalne nadležnosti i autonomija socijalnih partnera bez nastojanja da se razina minimalnih plaća uskladi u cijelom EU-u ili da se uvede jedinstven mehanizam za utvrđivanje minimalnih plaća u svim državama članicama. Stoga je on u skladu s ograničenjima utvrđenima u svojoj pravnoj osnovi, članku 153. UFEU-a. Komisija je objasnila i da je direktiva učinkovitija od preporuke jer omogućuje određenu razinu sigurnosti o obvezujućoj prirodi zahtjeva koje bi države članice trebale primjenjivati, a da im se pritom ostavlja sloboda da odluče o oblicima i načinima provedbe, uključujući povjeravanje takve provedbe socijalnim partnerima na njihov zajednički zahtjev.

Češki Senát nije poslao obrazloženo mišljenje, no izrazio je iste dvojbe o nadležnostima EU-a kao Folketing i Riksdag te doveo u pitanje proporcionalnost prijedloga smatrajući da bi preporuka Vijeća bila prikladnija od direktive.

Druga dva obrazložena mišljenja, od danskog Folketinga i švedskog Riksdaga, odnosila su se na Prijedlog Direktive o primjerenim minimalnim plaćama u Europskoj uniji, koji je Komisija donijela 28. listopada 2020. Oba su nacionalna parlamenta smatrala da prijedlog prekoračuje granice nadležnosti EU-a u tom području i da je određivanje plaća najbolje uređivati mjerama na nacionalnoj razini. Njihovo je stajalište da bi se cilj prijedloga, odnosno to da se radnicima zajamči minimalna plaća koja bi im omogućila razuman životni standard gdje god radili u EU-u, mogao u dovoljnoj mjeri postići na nacionalnoj razini. Folketing je smatrao da se prijedlogom ne poštuje ugovorna sloboda socijalnih partnera i da se bolji rezultati u smislu viših plaća ili manjeg broja slabo plaćenih radnika postižu kad nacionalna tijela ne sudjeluju u određivanju kriterija za kolektivne ugovore i njihovoj provedbi. Mišljenje je Riksdaga da nedostaje jasna prekogranična dimenzija jer se uvjeti i sustavi za određivanje plaća znatno razlikuju među zemljama te da djelovanje na razini EU-a u tom području ne donosi dodanu vrijednost.

Komisija je pojasnila i da je razvoj novog energetskog sektora koji bi se uglavnom temeljio na obnovljivim izvorima bitan element europskog zelenog plana, no da se prijedlogom u potpunosti poštuje pravo država članica da odrede vlastitu kombinaciju izvora energije jer se njime ne utvrđuje konkretan put prema postizanju cilja klimatske neutralnosti. Naglasila je veliku potporu koju će klimatski ciljevi EU-a primiti na temelju budućeg dugoročnog proračuna EU-a, koji je privremeno povećan novim instrumentom za oporavak NextGenerationEU. Istaknula je i da bi se mehanizmom za pravednu tranziciju pružila ciljana potpora regijama i sektorima na koje bi tranzicija na zeleno gospodarstvo najviše utjecala kako bi se ona mogla odviti na pravedan i uključiv način tako da nitko ne ostane zakinut.

U većini mišljenja poslanih u okviru političkog dijaloga općenito su podržani ciljevi prijedloga, ali je izražena ista zabrinutost kao u obrazloženim mišljenjima o upotrebi delegiranih akata za određivanje putanje napretka od 2030. do 2050. Neki su domovi zatražili da se u obzir uzmu i posebna kombinacija izvora energije i potencijal za prilagodbu svake države članice ili da se način i vremenski tijek postizanja ciljeva za 2050. prepuste državama članicama. Drugi su pak tražili da se put prema postizanju ciljeva temelji na upotrebi energije iz obnovljivih izvora umjesto na nuklearnoj energiji ili da se odredi još jedan prijelazni cilj za 2040. Zatraženo je i da se financijska potpora EU-a prilagodi financijskim mogućnostima svake države članice.

Sva tri doma koji su podnijela obrazložena mišljenja odbacila su predloženu primjenu delegiranih akata kako bi se odredila putanja napretka od cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za 2030. do cilja klimatske neutralnosti do 2050. Nadalje, mišljenje doma Eerste Kamer bilo je da primjena članka 192. stavka 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (redovni zakonodavni postupak) umjesto članka 192. stavka 2. (jednoglasnost) nije proporcionalna važnosti i području primjene tog prijedloga.

Komisija je o tom početnom prijedlogu zaprimila devet mišljenja od sedam domova, uključujući tri obrazložena mišljenja, a zatim je zaprimila još tri mišljenja od triju domova o izmijenjenom prijedlogu koji je predstavljen u rujnu i u kojem se kao klimatski cilj Unije za 2030. utvrđuje smanjenje neto emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % u usporedbi s razinama 1990. Još je jedan dom odgovorio na javno savjetovanje koje je pokrenula Komisija od ožujka do lipnja o razini ambicije cilja za 2030.

Cilj tog prijedloga bio je i. uključiti u zakonodavstvo cilj klimatske neutralnosti EU-a do 2050. utvrđen u europskom zelenom planu, ii. odrediti dugoročni smjer politike, iii. osigurati predvidljivost za ulagače i iv. osigurati transparentnost i odgovornost. U njemu se iznose mjere za praćenje napretka i odgovarajuću prilagodbu djelovanja te put prema cilju za 2050., uključujući i prijelazni cilj za 2030. koji treba utvrditi na temelju opsežne procjene učinka.

Komisija je 2020. od nacionalnih parlamenata zaprimila devet obrazloženih mišljenja. To je više nego 2019., kad prvi put od uvođenja mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti nije zaprimljeno nijedno obrazloženo mišljenje. Međutim, taj je broj i dalje manji nego prethodnih godina, i u apsolutnom smislu i u odnosu na ukupan broj mišljenja koja su poslali nacionalni parlamenti ili ukupan broj mišljenja o prijedlozima Komisije koji podliježu mehanizmu kontrole poštovanja načela supsidijarnosti (vidjeti i grafikon „Vrste mišljenja” u odjeljku 4.).

Sud je vodio računa o pravnom kontekstu u kojem je osporavana direktiva donesena, ali je istaknuo i da zakonodavac Unije nije počinio očitu pogrešku s obzirom na to da je uzeo u obzir sve elemente i okolnosti koji su relevantni za situacije koje se nastojalo regulirati tom direktivom.

Nacionalni parlamenti Komisiji su 2020. uputili 255 mišljenja. To je više nego 2019. (159), no manje nego proteklih godina (576 u 2017. odnosno 569 u 2018.).

Komisija je u odgovoru obrazložila pravnu osnovu svojih prijedloga. Objasnila je da je djelovanje na razini EU-a potrebno kako bi se spriječilo da pojedinačne države članice zapadne nerazmjerno opterećenje uzrokovano migracijskim pritiskom i da je prijedlog o upravljanju azilom i migracijama vrlo fleksibilan s obzirom na to da države članice mogu same odabrati kako će doprinijeti. Istaknula je da predloženi mehanizam praćenja nije mehanizam za podnošenje pritužbi, već integrirani mehanizam kontrole osmišljen radi potpore nacionalnim tijelima. Države članice mogu odlučiti povjeriti praćenje već postojećim neovisnim tijelima za praćenje. Istaknula je i da postojeći pravni okvir ograničava primjenu postupka na granici EU-a na određeni broj jasno utvrđenih slučajeva. Stoga se taj postupak ne može smatrati općim postupkom azila u državi članici.

Komisija je u odgovorima istaknula svoju predanost provedbi Programa Ujedinjenih naroda do 2030. i ciljeva održivog razvoja kao sastavnom dijelu svojeg programa. Objasnila je da će s obzirom na nezapamćena privremena ulaganja potrebna kako bi se prevladale negativne posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 sadašnje političke odluke odrediti budućnost sljedeće generacije. Zbog toga ne želi ulagati u zastarjelo gospodarstvo koje se temelji na fosilnim gorivima, već izgraditi zeleno, digitalno, uključivo i otporno gospodarstvo 21. stoljeća. Složila se da za ostvarenje tog cilja prelazak na klimatski neutralnu budućnost treba biti pravedan i ne ostavljati nikoga zakinutim te uputila na mehanizam za pravednu tranziciju koji je predložila kako bi se pružila potpora svim državama članicama, a posebno regijama s najvišom razinom emisija ugljika. Istaknula je i da u potpunosti poštuje pravo država članica da odrede vlastitu kombinaciju izvora energije i da se prijedlozi koje je predstavila ili će predstaviti za postizanje ciljeva europskog zelenog plana temelje na dokazima i temeljitim procjenama učinka.

Komisija je o toj komunikaciji zaprimila pet mišljenja od pet domova. Neki su izrazili zabrinutost u vezi s učinkom tranzicije na gospodarstva država članica te zatražili da tranzicija bude pravedna, da se očuva tehnološka neutralnost i omogući svakoj državi članici da izabere svoj put ili zatražili da Komisija revidira Unijin cilj postizanja ugljične neutralnosti do 2050. i način na koji bi se on trebao ostvariti. Drugi su pozdravili prednost koju je Komisija dala pitanjima okoliša i klime te se založili za ambiciozne ciljeve. Nacionalni parlamenti naglasili su i da se tranzicija na održivo gospodarstvo može ostvariti jedino uz podršku javnosti, što znači da će se socijalni problemi u tranziciji morati na odgovarajući način smanjiti te da bi trebalo uvesti poticaje kako bi se privatne dionike potaknulo na financijsko sudjelovanje u provedbi europskog zelenog plana.

Komisija je o toj komunikaciji zaprimila pet mišljenja od pet domova. Još je jedan dom poslao samoinicijativno mišljenje (bez upućivanja na tu komunikaciju), dok je drugi dostavio dopis o istoj temi. Svi su domovi zatražili da nacionalni parlamenti na plenarnoj sjednici konferencije budu jednako zastupljeni i imaju jednaka prava kao Europski parlament te da sudjeluju u upravljačkim strukturama konferencije jer su bili uvjereni da je njihovo izravno sudjelovanje ključno za stvaranje osjećaja odgovornosti za organizaciju i ishod konferencije. To je stajalište ponovljeno na sastancima COSAC-a, u trima dopisima COSAC-a upućenima institucijama EU-a i u COSAC-ovu 34. polugodišnjem izvješću.

Komisija je 22. siječnja donijela komunikaciju pod nazivom „Priprema konferencije o budućnosti Europe”, u kojoj je iznijela stajališta o toj konferenciji. Smatrala je da bi to trebala biti otvorena rasprava o pitanjima koja građani smatraju važnima te da bi trebala biti dostupna građanima iz svih društvenih slojeva i krajeva Unije. Predložila je dva paralelna područja za raspravu: u središtu prvog bila bi politika i ono bi bilo usmjereno na glavne ambicije EU-a, dok bi drugo bilo posvećeno demokratskim procesima i u njemu bi Komisija imala ulogu koordinatora i poštenog posrednika. Smatrala je i da bi koncept, strukturu, opseg i vremenski okvir konferencije trebalo odrediti u zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije te da bi nacionalni i regionalni parlamenti i drugi akteri trebali imati važnu ulogu u konferenciji te da bi ih trebalo potaknuti da organiziraju povezana događanja.

Komisija je o toj bijeloj knjizi zaprimila šest mišljenja od šest domova. Mišljenja se mogu podijeliti u dvije skupine. Jedna se skupina domova usmjerila na potrebu za stvaranjem regulatornog okvira kojim bi se zajamčila pravna sigurnost za razvojne programere i korisnike te promicale inovacije u Europi, dok je druga upozoravala na to da bi preuranjena regulatorna nastojanja mogla kočiti inovacije. Jedan je dom predložio dodavanje trećeg stupa u obliku „ekosustava agilnosti” kako bi se osigurali potrebna sloboda i prostor za eksperimentiranje. Neki su domovi isto tako zahtijevali prikladnu zemljopisnu ravnotežu u razvoju centara izvrsnosti u EU-u, istaknuli izazove povezane s nedostatkom vještina i prekvalificiranjem ili naglasili potrebu da se razviju novi postupci za informacijsku sigurnost i zaštite prava pojedinaca.

Komisija je u odgovorima uputila na dogovor Europskog vijeća postignut 21. srpnja o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. i paketu za oporavak. Istaknula je važnost brze dodjele potpore za oporavak i objasnila da bi obveze za bespovratna sredstva i zajmove trebalo preuzeti do kraja 2023., ali bi se isplate mogle nastaviti do kraja 2026., što je gotovo čitavo trajanje višegodišnjeg financijskog okvira. Naglasila je da će se za određivanje raspodjele sredstava među državama članicama općenito koristiti gubitak BDP-a i potvrdila da će 2021. predložiti skup novih vlastitih sredstava. Komisija je potvrdila i da bi financiranje trebalo biti dobro usmjereno i uravnoteženo među različitim prioritetima EU-a kako bi se dugoročno postigao uravnotežen oporavak te objasnila da NextGenerationEU uključuje instrumente za povećanje kohezijske potpore državama članicama, dodatna sredstva za ruralni razvoj i Fond za pravednu tranziciju kako bi u fazi oporavka od krize gospodarstva postala otpornija i održivija. Primijetila je da su sredstva za pitanja povezana s migracijama, upravljanje granicama te sigurnost i obranu u zaključcima Europskog vijeća od 21. srpnja smanjena u odnosu na Komisijine prijedloge od 27. svibnja, ali su i dalje veća u usporedbi s prethodnim programskim razdobljem. Pozdravila je podršku nacionalnih parlamenata mehanizmu uvjetovanosti vladavinom prava. Na kraju, Komisija je naglasila izravnu ulogu koju je većina nacionalnih parlamenata imala u odobravanju Odluke o vlastitim sredstvima (nakon što ju je Vijeće donijelo), u skladu s ustavnim odredbama u svakoj državi članici.

Komisija je zaprimila 11 mišljenja od šest parlamentarnih domova o inicijativama koje je poduzela u ranoj fazi pandemije, do sredine svibnja 2020. U njima je uglavnom izražena podrška. Neki su domovi iznijeli prijedloge, primjerice za osuvremenjivanje zdravstvene infrastrukture u državama članicama, zaduživanje na razini EU-a umjesto na nacionalnoj razini ili pokretanje moćnog programa ulaganja u regiji zapadnog Balkana. Komisija je u odgovorima pozdravila te prijedloge i istaknula da je većinu uključila u svoje daljnje djelovanje.

Posjeti Komisije nacionalnim parlamentima / sastanci Komisije i nacionalnih parlamenata

Članovi Komisije 2020. obavili su 101 posjet nacionalnim parlamentima ili (virtualni) sastanak s delegacijama nacionalnih parlamenata. To je više nego 2019. (55), unatoč poteškoćama uzrokovanima bolešću COVID-19. Nakon zahtjeva predsjednice von der Leyen da svi članovi Komisije u prve dvije godine mandata posjete sve države članice i da se redovito sastaju s nacionalnim parlamentima velik broj posjeta nacionalnim parlamentima obavljen je u siječnju (17) i veljači (15), no taj je trend prekinut izbijanjem pandemije. Od travnja do kraja godine većina sastanaka nacionalnih parlamenata i članova Komisije održala se putem videokonferencije.

Glavni pregovarač EU-a za Brexit Michel Barnier 2020. sastao se i s 12 nacionalnih parlamenata. Dužnosnici Komisije, većinom na višim razinama, prisustvovali su više od 20 sastanaka odborâ nacionalnih parlamenata kako bi raspravljali o zakonodavnim prijedlozima na tehničkoj razini. Isto tako, u Bruxellesu su predstavnicima nacionalnih parlamenata održali 23 prezentacije (17 putem videokonferencije) o raznim temama, kao što su NextGenerationEU, konferencija o budućnosti Europe, europski zeleni plan, novi pakt o migracijama i azilu ili godišnje izvješće o vladavini prava. Zahvaljujući prezentacijama putem videokonferencije bilo je moguće proširiti publiku i uključiti dužnosnike nacionalnih parlamenata u glavnim gradovima, čime se povećao broj sudionika i poboljšala komunikacija Komisije s nacionalnim parlamentima.

Predstavništva Komisije u državama članicama održavala su česte kontakte s nacionalnim parlamentima, osobito u pogledu europskog semestra i drugih gospodarskih pitanja. U 2020. organizirala su 254 posjeta ili događanja koji su uključivali nacionalne parlamente.

Međuparlamentarni sastanci i konferencije

Unatoč pandemiji 2020. međuparlamentarna suradnja nastavila se razvijati. Održano je mnogo međuparlamentarnih sastanaka i konferencija, a većina se odvila putem videokonferencije i uglavnom uz sudjelovanje članova Komisije, među ostalim:

ØKonferencija parlamentarnih odbora za poslove Unije parlamenata Europske unije (COSAC),

ØEuropski parlamentarni tjedan,

ØMeđuparlamentarna konferencija o stabilnosti, ekonomskoj koordinaciji i upravljanju,

Ømeđuparlamentarne konferencije o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici i zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici,

ØZajednička skupina za parlamentarni nadzor nad Europolom,

Øprvi međuparlamentarni sastanak odbora o evaluaciji aktivnosti Eurojusta,

ØMeđuparlamentarna konferencija na visokoj razini o migracijama i azilu,

Ømeđuparlamentarne konferencije pod nazivom „Europski zeleni plan i ZPP” i „Za socijalnu i pravednu Europu”.

Plenarnoj sjednici LXIV. COSAC-a, održanoj putem videoveze 30. studenoga i 1. prosinca 2020., prisustvovala je predsjednica Komisije von der Leyen. To je bio prvi put od 2013. da je predsjednik Komisije sudjelovao u COSAC-u. Teme za raspravu na plenarnoj sjednici COSAC-a bile su revizija njemačkog predsjedanja, iskustva stečena uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 u pogledu suradnje tijekom pandemije i u zdravstvu, budućnost Europe, prekooceanski odnosi i partnerstvo s Afrikom. Predsjednica von der Leyen održala je uvodni govor o zajedničkom europskom odgovoru na pandemiju, višegodišnjem financijskom okviru, instrumentu NextGenerationEU i konferenciji o budućnosti Europe. Pozvala je da se kriza sagleda kao prilika za otklanjanje štete i korak prema izgradnji održivije i otpornije digitalne Europe. Naglasila je potrebu za boljom pripravnošću i europskom suradnjom u sličnim okolnostima u budućnosti te istaknula bitnu ulogu nacionalnih parlamenata u pretvorbi sredstava EU-a u projekte koji će pridonijeti otvaranju novih radnih mjesta i rastu.

Održana su dva redovna sastanka predsjednikâ COSAC-a, jedan u Zagrebu 20. i 21. siječnja 2020., a drugi putem videoveze 14. rujna 2020. Sastanak u siječnju, kojem je prisustvovala potpredsjednica Šuica, bio je usmjeren na prioritete hrvatskog predsjedanja i konferenciju o budućnosti Europe. Sastanak u rujnu, kojem je prisustvovao izvršni potpredsjednik Timmermans, bio je posvećen prioritetima njemačkog predsjedanja, posljedicama pandemije bolesti COVID-19 i stečenim iskustvima.

Zbog pandemije su otkazani planirani fizički sastanci, kao što je plenarna sjednica LXIII. COSAC-a i Konferencija predsjednika parlamenata Europske unije. Međutim, komunikacija putem videokonferencije omogućila je organiziranje nekoliko izvanrednih sastanaka predsjednikâ. Prvi je održan 16. lipnja 2020. umjesto otkazane plenarne sjednice. Prisustvovao mu je potpredsjednik Šefčovič, a bio je posvećen zajedničkom europskom odgovoru na pandemiju i njezinim posljedicama za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. te konferenciji o budućnosti Europe. Dva druga izvanredna sastanka predsjednikâ bila su posvećena aktualnim pitanjima: prvi je održan 29. listopada 2020., u njemu su sudjelovali potpredsjednica Jourová i povjerenik Reynders, a bio je posvećen Komisijinu Izvješću o vladavini prava za 2020., dok je drugi održan 23. studenoga 2020. uz sudjelovanje izvršne potpredsjednice Vestager, a bio je posvećen posljedicama pandemije i stečenim iskustvima iz perspektive tržišnog natjecanja. Organizirana su i dva sastanka između predsjednikâ i Michela Barniera 26. lipnja 2020. i 17. rujna 2020. o odnosima EU-a i Ujedinjene Kraljevine.

Nakon izvanrednog sastanka predsjednikâ održanog 16. lipnja 2020. i plenarne sjednice 30. studenoga i 1. prosinca 2020., 32 delegata nacionalnih parlamenata supotpisala su dopise predsjednicima Europskog parlamenta, Europskog vijeća, Vijeća i Komisije. U dopisu iz lipnja pozdravili su zajednički europski odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, naglasili važnost pravovremenog donošenja višegodišnjeg financijskog okvira i zatražili odgovarajuće sudjelovanje nacionalnih parlamenata u konferenciji o budućnosti Europe. U dopisu iz prosinca ponovili su potonji zahtjev i pojasnili da bi u najboljem slučaju nacionalni parlamenti trebali ravnopravno s Europskim parlamentom biti uključeni u organizaciju konferencije, njezin upravljački odbor i sastavljanje zaključaka. U dopisu se zalažu i za decentralizirani pristup i organizaciju više događanja u državama članicama i njihovim regijama.