EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 14.9.2020. COM(2020) 558 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU na temelju članka 10.a stavka 5. Uredbe (EU) 2020/459 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 95/93 o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice















SADRŽAJ 1.Uvod 2.Dosad nezabilježen pad zračnog prometa a.Smanjena razina zračnog prometa između 2019. i 2020. (za odgovarajuće razdoblje) b.Smanjeni zračni promet posljedica je izbijanja pandemije bolesti COVID-19 c.Zračni promet vjerojatno će ostati smanjen u doglednoj budućnosti 3.Održavanje maksimalne iskorištenosti kapaciteta zračnih luka 4.Zaključci



1.Uvod Pandemija bolesti COVID-19 od početka 2020. snažno negativno utječe na zračni prijevoz u Europi i svijetu. U lipnju 2020. Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika (IATA) objavilo je da očekuje da će zračni prijevoznici 2020. pretrpjeti dosad nezabilježeni neto gubitak od 83,4 milijardi USD (neto marža od 3,2 %). Mjere za zaštitu zdravlja i ograničenja putovanja koje su države članice EU-a i treće zemlje uvele radi suzbijanja pandemije snažno su smanjile potražnju i povjerenje potrošača, što je pak dovelo do rekordnog i trajnog pada zračnog prometa u Europskoj uniji. Broj letova u europskom zračnom prostoru pao je do 90 % u razdoblju od ožujka do travnja 2020. u odnosu na isto razdoblje 2019. Europske zračne luke 1. ožujka 2020. još uvijek su imale više od 5 milijuna putnika, ali taj je broj do 31. ožujka 2020. pao na samo 174 000 (pad od 97,1 % u odnosu na isti dan 2019.). Pad je 26. srpnja 2020. bio 72 % u usporedbi s istim danom u 2019. EU je 30. ožujka 2020. donio Uredbu (EU) 2020/459 o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 95/93 (Uredba o slotovima) kako bi zračne prijevoznike izuzeo od primjene tzv. pravila „iskoristi ili izgubi”. U skladu s člankom 8. stavkom 2. Uredbe o slotovima u vezi s člankom 10. stavkom 2. zračni prijevoznici moraju iskoristiti barem 80 % skupine slotova koja im je dodijeljena ili će izgubiti prednost za njih. Izmjenom Uredbe zračni prijevoznici izuzimaju se od zahtjeva za iskorištenost u dijelu planskog razdoblja zima 2019./2020. i u planskom razdoblju ljeto 2020., koje traje do 24. listopada 2020. Cilj izmjene bio je zaštititi financijsku stabilnost zračnih prijevoznika i izbjeći negativan utjecaj na okoliš zbog potpuno ili uglavnom praznih letova obavljenih samo radi zadržavanja slotova u zračnim lukama. U skladu s izmjenom Komisija može do 2. travnja 2021. produljiti izuzeće delegiranim aktom ili aktima. U skladu s člankom 10.a stavkom 5. Uredbe o slotovima Komisija bi trebala kontinuirano pratiti zračni promet i stanje pandemije bolesti COVID-19 da bi procijenila jesu li ispunjeni kriteriji iz članka 10.a stavka 4., tj.: -smanjena razina zračnog prometa između 2019. i 2020. (za odgovarajuće razdoblje), -smanjeni zračni promet posljedica je izbijanja pandemije bolesti COVID-19,

-zračni promet vjerojatno će ostati smanjen u doglednoj budućnosti. U skladu s istim člankom Komisija je na temelju informacija koje su joj dostupne dužna do 15. rujna 2020. Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti sažeto izvješće i, prema potrebi, donijeti delegirani akt o produljenju trajanja izuzeća. U sažetom izvješću situacija se procjenjuje na temelju podataka Eurocontrola, uzorka zračnih prijevoznika koji čine 70 % ukupnog prometa u EU-u, koordinatora slotova i putničkih agencija te na temelju informacija Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC), Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) i država članica o epidemiološkom stanju i prognozi i o poduzetim mjerama protiv širenja zaraze. 2.Dosad nezabilježen pad zračnog prometa a.Smanjena razina zračnog prometa između 2019. i 2020. (za odgovarajuće razdoblje) Za potrebe ovog izvješća podaci o razinama zračnog prometa, iskorištenosti slotova, faktoru popunjenosti i otkazanim letovima za tjedne 2020. uspoređeni su s tim podacima za iste tjedne 2019. Prema podacima Eurocontrola pad prometa u EGP-u počeo je u 11. tjednu smanjenjem od 17 % u odnosu na isti tjedan 2019. Promet je nastavio vrlo brzo padati, u 12. tjednu za 59 % i u 13. tjednu za 82 % u odnosu na iste tjedne 2019. Najniže vrijednosti zabilježene su u 15. i 16. tjednu (smanjenje od 89 %). Promet je nakon toga počeo postupno rasti, ali je 22. lipnja 2020. (26. tjedan) dosegnuo samo 26 % razine iz 2019., što je pad prometa od 74 % u odnosu na prethodnu godinu. Sredinom kolovoza 2020. promet je još uvijek bio 47 % manji u odnosu na isto razdoblje 2019. Slika 1.1. (izvor: Eurocontrol) Zbog pada prometa naglo se smanjila stopa iskorištenosti slotova (slika 1.3.), a broj otkazanih letova jako je porastao (slika 1.2.) u odnosu na isto razdoblje 2019. Od 11. tjedna nadalje može se uočiti nagli pad iskorištenosti slotova, koje se od 14. tjedna stabiliziralo na vrlo niskoj razini i zadržalo ispod 20 %. Broj otkazanih letova počeo se povećavati od 9. tjedna. Taj je trend postao još izraženiji od 11. tjedna.

Slike 1.2. i 1.3. Izvor (slike 1.2. i 1.3.): podaci koje je Komisija prikupila od zračnih prijevoznika

U međuvremenu je prosječni faktor popunjenosti 10 europskih zračnih prijevoznika koji su Komisiji dostavili podatke pao s 80 % u 9. tjednu na 26 % u 15. tjednu. To znači da ne samo da su zračni prijevoznici nudili manje letova nego i da su putnici manje rezervirali mjesta na preostalim letovima. Prosječni faktor popunjenosti porastao je na 44 % do 23. tjedna, dokad se zračni prijevoz unutar EU-a u znatnoj mjeri ponovo otvorio, a sredinom kolovoza došao je na 56 %. Tijekom istog tjedna 2019. prosječni faktor popunjenosti istih zračnih prijevoznika kretao se od 75 % (4. tjedan) do 89 % (26. tjedan). Slika 1.4. Izvor: podaci koje je Komisija prikupila od zračnih prijevoznika b.Smanjeni zračni promet posljedica je izbijanja pandemije bolesti COVID-19 COVID-19 proširio se po cijelom svijetu. Slučajevi zaraze otkriveni su na pet kontinenata. Iako ni SZO ni ECDC u pravilu ne smatraju da su ograničenja putovanja najdjelotvorniji način suzbijanja pandemije, mišljenje je SZO-a, u suradnji s Organizacijom međunarodnog civilnog zrakoplovstva (ICAO), i ECDC-a da kratkoročna ograničenja putovanja mogu pomoći u sprečavanju širenja zaraze . Mnoge su zemlje reagirale na pandemiju bolesti COVID-19 uvođenjem zabrana letova i ograničenja putovanja, od kojih su neke još danas na snazi. To je ozbiljno utjecalo na međunarodni zračni promet jer je zbog ograničenja kojima su dopuštena samo „neophodna putovanja” potražnja potisnuta do razine na kojoj većina linija više nije komercijalno isplativa. Države članice opravdavaju zabrane letova unutar EU-a (i.) kao mjeru protiv širenja zaraze, (ii.) kao odgovor na situaciju jer smatraju da mjere koje su donijele neke države nisu dovoljno učinkovite te (iii.) statističkim podacima SZO-a i ECDC-a o broju novih slučajeva. Te zabrane putovanja i letova bile su različitih razmjera. Komisija je dala smjernice za zračni prijevoz tereta da bi poduprla kontinuitet tog prijevoza tijekom pandemije. Vrhunac zabrana letova između država članica zabilježen je u razdoblju od 20. do 26. ožujka 2020., tijekom kojeg je 20 država članica uvelo zabrane letova. Nakon toga zabrane su se postupno ukidale: 31. ožujka zabrane letova bile su na snazi u 16 država članica, a 6. travnja u 14. Do 7. srpnja sedam država članica imalo je zabrane letova za nekoliko specifičnih zemalja s velikim brojem slučajeva bolesti COVID-19. Kad je riječ o letovima izvan EU-a, Komisija je 16. ožujka 2020. donijela Komunikaciju kojom je preporučila privremeno ograničenje neobveznih putovanja iz trećih zemalja u područje EU+ u trajanju od mjesec dana. Čelnici država ili vlada država članica EU-a 17. ožujka 2020. postigli su dogovor o provedbi privremenog ograničenja neobveznih putovanja. Ograničenje su uvele i četiri države pridružene schengenskom području. Od tada je ograničenje produljeno nekoliko puta. Ako se promatraju faktori izvan regulatornog okruženja, povjerenje potrošača je ključan faktor povezan s pandemijom koji utječe na razine prometa i ukazuje na povezanost pada zračnog prometa i pandemije bolesti COVID-19. O ovoj temi još ne postoji puno podataka. Irski središnji ured za statistiku proveo je anketu o povjerenju putnika u putovanje avionom. Gotovo četiri petine ispitanika (78,0 %) izjavilo je da im je pomisao na međunarodno putovanje avionom „nelagodna” ili „vrlo nelagodna”. Iz redovitih gospodarskih izvješća IATA-e o krizi vidljivo je da su se od veljače 2020. do približno sredine travnja rezervacije neprestano i alarmantno smanjivale u usporedbi s istim razdobljima prethodne godine. Rezervacije su od tada u porastu, ali krajem lipnja 2020. bilo ih je i dalje 82 % manje. Čini se da postoji veza između povećanja broja novih slučajeva i smanjenja rezervacija. IATA od izbijanja pandemije naručuje redovite ankete o povjerenju putnika. U travnju je približno 60 % ispitanika izjavilo da će vjerojatno ponovo putovati nekoliko mjeseci nakon što se pandemija smiri. U lipnju je taj broj pao na 45 %. Ispitanici navode da će pričekati od šest mjeseci do godinu dana prije nego što se ponovno odluče na putovanje. Stoga se očekuje da se povjerenje potrošača neće vratiti mjesecima. Sve navedeno pokazuje snažnu vezu između pada zračnog prometa i izbijanja pandemije bolesti COVID-19. c.Zračni promet vjerojatno će ostati smanjen u doglednoj budućnosti U trenutačnim uvjetima teško je pouzdano prognozirati kako će se kretati razine prometa. Eurocontrol je izradio scenarije oporavka (u kojima se uzima u obzir pristupa li se oporavku koordinirano ili nekoordinirano): u optimističnijem scenariju, onom s koordiniranim pristupom, procjenjuje se da će razine zračnog prometa postupno rasti, prvo iz najniže točke u travnju 2020. do razine u kolovozu 2020. koja odgovara smanjenju od 50 % u odnosu na kolovoz 2019., a zatim do razine u veljači 2021. koja odgovara smanjenju od 15 % u odnosu na veljaču 2020. IATA u svojoj gospodarskoj prognozi od 30. srpnja očekuje da će se prihodi od putničkih kilometara ostvarenih 2020. smanjiti za nešto više od 60 % u odnosu na 2019. i da se prije 2024. neće vratiti na razine prije izbijanja pandemije COVID-a. Na razine zračnog prometa utjecat će ograničenja putovanja, obrasci potrošačkog ponašanja u pogledu rezervacija i regulatorne zdravstvene mjere koje sektor bude morao poštovati. Ti su faktori blisko povezani s mogućnošću ponovnog rasta broja slučajeva i činjenicom da u dogledno vrijeme neće biti cjepiva. U svim je prognozama prisutan visok stupanj nesigurnosti. Kad je riječ o ograničenjima putovanja, koja su opisana u odjeljku b., trenutačno je broj zabrana letova unutar EU-a sve manji. Komisija je preporučila državama članicama schengenskog područja i državama pridruženima schengenskom području da do 15. lipnja 2020. ukinu unutarnje granične kontrole, što je dovelo do porasta putničkog prijevoza u komercijalnim redovima letenja (vidjeti sliku 1.1.). Vijeće je 1. srpnja izdalo preporuku o odobravanju neobveznih putovanja u treće zemlje i iz njih. Te su zemlje navedene na popisu koji će se redovito preispitivati. Međutim, iako se tijekom ljetnog razdoblja u Europi očekuje kontinuirano poboljšavanje zračnog prometa zbog ukidanja ograničenja, zbog drugog vala slučajeva, koji se pojavio u Narodnoj Republici Kini i nekoliko dijelova EU-a, možda zračni promet počne ponovno padati. Iako je u Europi općenito vidljiv pad novih slučajeva, većina zemalja EU-a/EGP-a još uvijek prijavljuje da se virus prenosi u zajednici, a u nekima od njih dolazi do ponovnog rasta broja slučajeva ili velikih lokaliziranih izbijanja. Uz to su poznati povijesni slučajevi u kojima su se pandemije širile u nekoliko valova. To može dovesti do ponovnog uvođenja zabrana i smanjenja zračnog prometa.

Kad je riječ o budućoj potražnji u zračnom prometu i povjerenju potrošača, dionici s kojima je Komisija stupila u kontakt (zračni prijevoznici, putničke agencije, računalni sustavi za rezervaciju) naveli su da je vrlo teško prognozirati bilo što nakon planskog razdoblja zima 2020./2021. Zračni su prijevoznici prije pandemije bolesti COVID-19 mogli nuditi redove letenja cijelu godinu unaprijed, ali sad im je problem isplanirati red letenja već za sljedeću sezonu. Zračni prijevoznici neprestano preispituju redove letenja kako bi odgovorili na nepredvidive promjene u ograničenjima putovanja ili letova i na teško predvidivu putničku potražnju. Podaci o rezervacijama putnika pokazuju da je mjesečnih rezervacija do ožujka 2021. i dalje puno manje u odnosu na isti mjesec prethodne godine. Broj rezervacija za letove unutar EU-a za ljeto 2020. počeo je rasti, ali čini se da zračni prijevoznici ne mogu dostići razinu prethodnih godina jer tijekom tri mjeseca nije bilo nikakvih rezervacija. Tek treba vidjeti znači li to da te potražnje uopće neće biti ili da će se ipak pojaviti kako se datumi kasnijih letova u razdoblju budu približavali. Broj rezervacija za letove izvan EU-a još je manji. Kad je riječ o drugim regulatornim zdravstvenim mjerama, u sklopu izlazne strategije u zrakoplovstvu se provode sanitarne mjere kao što su mjere iz smjernica EASA-e/ECDC-a. Zbog mjera održavanja razmaka i dezinfekcije prostora zračne luke možda će moći opsluživati manji putnika i letova nego prije izbijanja pandemije. Zračne luke bi mogle privremeno ili trajno smanjiti efektivni kapacitet (a time i brojeve slotova) u odnosu na doba prije pandemije. Zračni prijevoznici zbog toga tek postupno povećavaju kapacitete koje nude tržištu i iako tipično održavaju letove na znatnom broju linija u odnosu na 2019., učestalost tih letova je puno manja, a time i iskorištenost skupina slotova. Sve to upućuje na to da se razine zračnog prometa 2020. neće vratiti na razine iz 2019. Vrlo je nesigurno predviđati što će biti nakon 2020., ali trend ponovnog rasta broja slučajeva i potreba za održavanjem sanitarnih mjera protiv širenja zaraze ukazuju na to da se ni nakon 2020. razine zračnog prijevoza neće skoro vratiti na razine iz 2019. 3.Održavanje maksimalne iskorištenosti kapaciteta zračnih luka Komisija od donošenja izuzeća od zahtjeva za iskorištenost slotova održava blizak kontakt s glavnim skupinama dionikâ, zračnim prijevoznicima, zračnim lukama i koordinatorima slotova, radi praćenja provedbe ove mjere. U primjeni mjere pokazali su se neki njezini nedostaci. Poboljšano vraćanje slotova U skladu s člankom 10.a stavkom 3. Uredbe o slotovima u verziji iz Uredbe (EU) 2020/459 izuzeće na temelju tog članka primjenjuje se na nekog zračnog prijevoznika samo pod uvjetom da taj prijevoznik stavi neiskorištene slotove na raspolaganje koordinatoru kako bi ih potonji preraspodijelio drugim zračnim prijevoznicima. Iako se u uvodnoj izjavi 7. spominje da zračni prijevoznici trebaju djelovati „bez odgode”, u članku 10.a stavku 3. nije utvrđen nikakav rok. Službe Komisije poslale su 16. travnja 2020. dopis zračnim prijevoznicima, zračnim lukama i koordinatorima slotova. U tom dopisu one snažno potiču prijevoznike da vraćaju slotove barem dva tjedna prije prvobitno planiranog dana leta. Svrha je bila u potpunosti zadržati cilj izuzeća i, ako je to moguće, istovremeno optimizirati iskorištavanje kapaciteta zračnih luka. Zračni prijevoznici koji dovoljno rano vrate slotove ne bi izgubili povijesna prava, ali ni kapacitet zračnih luka ne bi bio nepotrebno neiskorišten. Neka iskustva pokazuju da to može biti korisno. Npr. slotovi koje su vratili zračni prijevoznici koji bi ih obično upotrijebili za prijevoz putnika iskorišteni su za prijevoz tereta. Nekoliko zračnih prijevoznika koji su Komisiji dali povratne informacije izjavilo je da su lako zatražili slotove iz pričuve kako bi ponudili usluge u različito vrijeme ili, u nekim slučajevima, na novim linijama. Europska udruga koordinatora zračnih luka (EUACA) prati kako se i u kojem roku vraćaju slotovi u nekoliko zračnih luka. Prikupljeni podaci pokazuju da su zračni prijevoznici otkazivali letove i vraćali slotove vrlo kasno, manje od tjedan dana prije leta, prvenstveno za letove planirane za ožujak. Zračni prijevoznici postupno su počeli vraćati slotove ranije tako da je sredinom lipnja 2020. većina slotova u praćenim zračnim lukama vraćena barem tri tjedna prije planiranog datuma leta. Međutim, udio slotova koji su vraćeni u razdoblju od tri tjedna do datuma leta i dalje je značajan (34,6 %). Dionici u prijevozu tereta načelno tvrde da je takav prijevoz moguće planirati kratkoročno, ali opći je konsenzus da je za planiranje komercijalnih putničkih letova potrebno više vremena. S jedne strane, to ukazuje na to da bi u slučaju da zračni prijevoznici dosljedno vraćaju slotove dovoljno rano možda više zračnih prijevoznika moglo planirati i upotrebljavati te slotove za privremeno pružanje različitih usluga. To bi bilo korisno za putnike i općenito za održavanje povezanosti. S druge strane, neki zračni prijevoznici ističu da putnici sad rezerviraju letove na znatno drugačiji način nego prije i da, kao što je objašnjeno ranije, odlučuju hoće li rezervirati let unutar razdoblja od četiri tjedna prije datuma leta. Ti zračni prijevoznici tvrde da četiri tjedna prije datuma leta ne mogu dovoljno dobro procijeniti popunjenost leta da bi donijeli informiranu odluku o tome hoće li obaviti let ili vratiti slot. Poteškoće zračnih luka i pružatelja usluga zračnim lukama u planiranju rada Zračne luke koje su Komisiji poslale povratne informacije tvrde da su im težina i trošak planiranja rada tim veći što je manje vremena ostalo od vraćanja slota do planiranog datuma leta. Planiranje obuhvaća osoblje, pripremu infrastrukture i povezane usluge (npr. zaštitna oprema i zaštitari, kapacitet terminala, zračni mostovi, osoblje za čišćenje, struja, IT sustavi itd.). Ako je promet manji od očekivanoga, troškovi zračne luke povećavaju se više nego što je nužno, a, ako se u kratkom roku promet poveća, mogu nastajati poteškoće zbog nedovoljnog osoblja na raspolaganju i zbog planiranja održavanja razmaka i sanitarnih mjera. U oba slučajeva nastaju znatni troškovi za zračne luke.