Komisija je u lipnju, na temelju pravila o državnim potporama, odobrila potporu za restrukturiranje grčkih željezničkih prijevoznika OSE-a i TRAINOSE-a. Kad je riječ o mjerama potpore za prijevoznike OSE i TRAINOSE za koje je Komisija utvrdila da su u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama, Komisija je posebno uzela u obzir poteškoće s kojima se grčki željeznički sektor suočava i važnost željezničke usluge koja dobro funkcionira za stanovništvo. Mjere imaju legitiman cilj izbjegavanja ozbiljnih poremećaja u grčkom gospodarstvu, a pritom se njima neopravdano ne narušava tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu. Osim toga, potpora će olakšati buduću privatizaciju TRAINOSE-a za koju se očekuje da će poduprijeti otvaranje grčkog željezničkog tržišta za konkurenciju i da će imati pozitivan učinak na kvalitetu prijevozničkih usluga. Komisija je donijela i odluku u kojoj je utvrdila da su bugarske mjere potpore u korist vladajućeg željezničkog prijevoznika u javnom vlasništvu, BDZ-a, u skladu s pravilima EU-a o državnim potporama.

I u odluci koja se odnosi na OSE i TRAINOSE i u odluci o bugarskim mjerama potpore u korist društva BDZ pokazuje se kako se kontrolom državnih potpora mogu riješiti problemi povezani sa stupnjem zaduženja kojim su opterećeni neki vladajući željeznički prijevoznici. Pravilima o državnim potporama omogućuje se državama članicama da pomognu tim poduzećima da izbjegnu teške financijske poteškoće ili potrebu da znatno smanje svoje osoblje, pri čemu istodobno olakšavaju prijelaz na otvoreno i konkurentno željezničko tržište, podjednako u korist potrošača i poreznih obveznika.

Provedba protukartelskih mjera radi podupiranja konkurentnosti EU-a

Cestovni prijevoz tereta bitan je dio europskog sektora prometa, a njegova konkurentnost ovisi o cijenama kamiona.

U veljači, u predmetu koji je postao prvim predmetom o kartelu u kružnom gospodarstvu, Komisija je izrekla ukupnu novčanu kaznu od 68 milijuna EUR četirima europskim poduzećima koja recikliraju otpadne olovno-kiselinske automobilske baterije (Campine, Eco-Bat Technologies, Johnson Controls i Recylex) jer su od 2009. do 2012. sudjelovala u kartelu radi namještanja kupovnih cijena otpadnih olovno-kiselinskih automobilskih baterija u Belgiji, Francuskoj, Njemačkoj i Nizozemskoj.

Nadalje, Komisija je provodila niz istražnih postupaka u sektoru automobilskih dijelova, pri čemu je kaznila poduzeća uključena u tri kartela novčanim kaznama u iznosu od 220 milijuna EUR. Karteli za automobilske dijelove povećavaju ulazne troškove za proizvođače automobila čime narušavaju konkurentnost automobilskog sektora i umjetno podižu cijenu koju plaćaju europski potrošači koji kupuju automobile.

Pojednostavnjena pravila za javna ulaganja u luke i zračne luke, kulturu i najudaljenije regije

Komisija je svoje napore u području kontrole državnih potpora usmjeravala na velike predmete koji imaju znatan učinak na tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu, kako bi potrošači od toga imali najveću korist. U tom je duhu Uredbom o općem skupnom izuzeću, koja je donesena 2014. u okviru inicijative za modernizaciju državnih potpora, državama članicama omogućeno da provode širok raspon mjera državne potpore bez prethodnog odobrenja Komisije. Komisija je 2017. područje primjene te Uredbe proširila na luke i zračne luke. Uključila je i niz novih pojednostavnjenja u drugim područjima. Primjerice, Komisija će u području kulturnih projekata istraživati samo veće predmete državne potpore koji uključuju veće iznose potpore.

Nove mjere državne potpore: Komisija pojednostavila pravila za javna ulaganja u luke i zračne luke, kulturu i najudaljenije regije

Kad je riječ o zračnim lukama, države članice sada uz potpunu pravnu sigurnost i bez prethodne kontrole Komisije mogu ostvariti javna ulaganja u regionalne zračne luke s godišnjim prometom do tri milijuna putnika. To će olakšati javna ulaganja u više od 420 zračnih luka u cijelom EU-u (koje čine približno 13 % zračnog prometa). Tom se Uredbom javnim tijelima omogućuje i pokrivanje operativnih troškova malih zračnih luka s godišnjim prometom do 200 000 putnika. Te male zračne luke čine gotovo polovinu svih zračnih luka u EU-u, ali manje od 1 % zračnog prometa. One možda nisu uvijek profitabilne kao velike zračne luke, ali mogu imati važnu ulogu za povezivost regija te je za njih malo vjerojatno da će narušavati tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu EU-a.

Kad je riječ o lukama, države članice sada uz potpunu pravnu sigurnost i bez prethodne kontrole Komisije mogu ostvariti javna ulaganja u vrijednosti do 150 milijuna EUR u morskim lukama i do 50 milijuna EUR u lukama unutarnjih plovnih putova. To uključuje troškove jaružanja koje je određenim lukama potrebno kako bi plovni put bio dovoljno dubok za pristajanje brodova. Za luke su ti troškovi nepromjenjivi zbog njihovih zemljopisnih karakteristika, neovisno o tome koliko su učinkovite i konkurentne.