S druge strane, takav rast stanovništva potencijalno pruža znatne gospodarske mogućnosti. Predviđa se da bi ukupna privatna potrošnja potaknuta rastućim srednjim slojem trebala doseći 2 bilijuna EUR godišnje do 2025., a od poduzeća u Africi očekuje se da ponude još veće tržište, uz razine potrošnje za koje se predviđa da će doseći 3,3 bilijuna EUR godišnje do 2025.

S jedne strane, prema demografskim projekcijama u Africi gotovo da nema sumnje o postojanju ključne potrebe za stvaranjem milijuna novih radnih mjesta. Prema projekcijama supsaharska Afrika treba stvarati 18 milijuna novih radnih mjesta svake godine do 2035. kako bi na tržište rada uključila one koji na njega prvi put ulaze, u usporedbi s tri milijuna formalnih radnih mjesta koja se danas otvaraju. Osim toga, s obzirom na malu veličinu formalnog sektora i nepostojanje sustava socijalne zaštite u većini zemalja, većina mladih ljudi nastavit će pribjegavati neformalnom gospodarstvu, uključujući samoopskrbnu poljoprivredu, kao načinu preživljavanja.

Demografska dinamika bit će jedna od najznačajnijih strukturnih promjena u svijetu u 21. stoljeću. Do 2050. stanovništvo Afrike sastojat će se od 2,4 milijarde uglavnom mladih ljudi. Način na koji će se tim promjenama upravljati na političkoj razini i na koji će se one uključiti u gospodarstvo odredit će budućnost kontinenta i šire.

·održiv i uključiv gospodarski razvoj Afrike radi stvaranja radnih mjesta potrebnih kontinentu i iskorištavanja prilika koje nudi Europi.

4.Snažniji politički odnos

Ostvarenje ambicioznog zajedničkog programa prije svega zahtijeva ulaganje na političkoj razini radi podizanja postojećeg političkog odnosa s Afrikom na višu stratešku razinu. To se može postići:

·produbljivanjem koalicija o pitanjima globalnog upravljanja, ostvarivanjem većeg dijaloga i učinkovite suradnje u međunarodnim forumima. Afrička unija (AU) i Afrička skupina u UN-u strateški su partneri i ključni saveznici u jačanju uloge UN-a i uređenog svjetskog poretka, koji je bitan za budući mir i napredak. Svi partneri imaju ulogu u povećanju učinkovitosti, odgovornosti i zastupljenosti cijelog sustava UN-a, uključujući i Vijeće sigurnosti. U okviru takve suradnje trebalo bi nastojati reformirati i jačati multilateralne institucije te razvijati sporazume, norme i djelovanja kao odgovor na globalne izazove poput klimatskih promjena, epidemija, pritisaka na prirodne resurse kao i migracije i mobilnost te humanitarnih kriza. Isto tako, ona služi promicanju i potpori vladavini prava i pravde na međunarodnoj razini, uključujući osiguranju pravde i odgovornosti za najteže zločine u skladu s načelima utvrđenim u Rimskom statutu Međunarodnog kaznenog suda,

·povećanjem suradnje o zajedničkim interesima i na temelju učestale političke interakcije, iskorištavanjem punog potencijala Zajedničke suradnje Afrike i EU-a te drugih postojećih okvira suradnje i sporazuma na najprimjerenijoj razini (multilateralnoj, kontinentalnoj, regionalnoj, nacionalnoj, lokalnoj), na temelju načela supsidijarnosti. Partneri iz EU-a i Afrike trebali bi posebno ponovno oživjeti politički dijalog na ministarskoj razini, ne samo o pitanjima vanjske politike, već i o inicijativama sektorske politike i partnerstva,

·ostvarivanjem partnerstva usmjerenog na ljude, učvršćivanjem kontakata i razmjena na osobnoj razini i među poduzećima i posebno jačanjem suradnje s lokalnim tijelima vlasti, privatnim sektorom i civilnim društvom. To se pokazalo izazovnim i zahtijeva ponovno ulaganje zajedničkih napora. Dijalog sa svim ovim dionicima poticat će se uoči sastanka na vrhu i nakon njega.

5.Pretvaranje strateških ciljeva u djelovanja

Okvir vanjske politike EU-a i afrički program reformi do 2063. pružaju prave smjernice za pretvaranje tih ciljeva u program korjenitih promjena strukturiran oko dvije glavne kategorije:

·izgradnje otpornijih država i društava,

·stvaranja većeg broja i boljih radnih mjesta, posebno za mlade.

5.1.Izgradnja otpornijih država i društava

U Programu do 2063. Afrika predviđa mirnu, sigurnu i naprednu Afriku, Afriku dobrog upravljanja, demokracije, poštovanja ljudskih prava, pravde i vladavine prava, te Afriku u kojoj je razvoj usmjeren na ljude, koja oslobađa potencijal svojih mladih – posebno mladih žena – i nikoga ne zapostavlja.

Te težnje u potpunosti ispunjavaju vrijednosti i ciljeve EU-a, posebno s obzirom na to da nestabilnost izvan njegovih granica prijeti svim životno važnim interesima.

A.Sprječavati sukobe, pristupati krizama i izgradnji mira

Nikada dosad interesi sigurnosti EU-a nisu bili toliko isprepleteni s Afrikom. Izravna veza između Libije i Sahela, između Roga Afrike i Zaljeva, zahtijeva veći strateški pristup koji bi prelazio uspostavljene oblike. Prijetnje sigurnosnoj zaštiti u pomorstvu u Crvenom moru, Indijskom oceanu i Gvinejskom zaljevu neposredno utječu na europsko gospodarstvo.

Terorizam, nasilni ekstremizam i transnacionalni organizirani kriminal, poput trgovine ljudima, kao i tradicionalnije prijetnje miru i stabilnosti (sukobi između država, lokalni sukobi oko resursa, nasilje povezano s izborima, oružane pljačke, gusarstvo i dr.) simptomi su dublje strukturne nestabilnosti i osjetljivosti.

Afrička vizija

U Programu do 2063. Afrika teži mirnom i sigurnom kontinentu. Donošenjem Afričke strukture za mir i sigurnost (APSA) Afrika želi jačati mehanizme za osiguranje mira i pomirbe na svim razinama, rješavati nastale prijetnje afričkom miru i sigurnosti i uspostaviti strategije da bi kontinent financirao svoje sigurnosne potrebe. Izvješće Paula Kagamea o nužnosti jačanja Afričke unije („The imperative to strengthen our Union”) i izvješće Donala Kaberuke o osiguranju predvidivog i održivog financiranja za mir u Africi („Securing predictable and sustainable financing for peace in Africa” ) važni su prijelazni koraci ka daljnjem jačanju tog procesa.