Tematsko izvješće Na ostvarivanje prioriteta 
EU‑a u vezi s promicanjem 
ruralnog gospodarstva 
utemeljenog na znanju 
utječe neodgovarajuće 
upravljanje mjerama 
prijenosa znanja 
i savjetovanja HR 2015  BR. 12
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-2995-3 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/53228 QJ-AB-15-013-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-3016-4 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/9553 QJ-AB-15-013-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-2971-7 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/687135 QJ-AB-15-013-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnožavanje fotografija „Osposobljavanje poljoprivrednica” i „Radna skupina poljoprivrednika 
(terenski posjet)” na str. 10. dopuštenje treba zatražiti izravno od nositelja autorskih prava.
Printed in Luxembourg
Na ostvarivanje prioriteta 
EU‑a u vezi s promicanjem 
ruralnog gospodarstva 
utemeljenog na znanju 
utječe neodgovarajuće 
upravljanje mjerama 
prijenosa znanja 
i savjetovanja
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU‑a)Tematsko izvješćeHR 2015  BR. 12
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna 
proračunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud 
nastoji postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili 
rashoda, predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je I. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda, Augustyn Kubik, a specijalizira ‑
no je za rashodovna područja upravljanja prirodnim resursima i njihova očuvanja. Reviziju je predvodio član Suda 
Jan Kinšt, a na njoj su radili i voditelj ureda gospodina Kinšta, Alejandro Ballester Gallardo, voditelj odjela Micha ‑
el Bain, voditelj tima Klaus Stern i zamjenica voditelja tima Els Brems. Revizorski tim činili su Stuart Ballantine, Mal ‑
gorzata Frydel, Athanasios Koustoulidis, Lorenzo Pirelli, Maria Eulàlia Reverté i Casas, Michael Spang i Diana Voinea. 
Administrativnu potporu pri reviziji pružila je Terje Teppan‑Niesen, a jezičnu su potporu pružili Milosz Aponowicz, 
Cathryn Lindsay, Michał Machowski, Paulina Pruszko i Charlotta Törneling.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I. – XI. Sažetak
1.–15. Uvod
1.–3. Ulaganje u znanje i vještine u Europskoj uniji
4.–12. Potpora ruralnom razvoju usmjerena na usluge prijenosa znanja i savjetovanja
13.–15. Koordinacija s drugim oblicima potpore EU‑a za usluge prijenosa znanja i savjetovanja
16.–21. Opseg revizije i revizijski pristup
22.–88. Opažanja
22.–51.  Dio I. – Postupci za utvrđivanje i odabir najrelevantnijih usluga prijenosa znanja i savjetovanja
23.–29.  Države članice utvrdile su potrebe subjekata u ruralnom području u pogledu vještina toliko opširno da je 
bilo moguće financirati gotovo bilo koju vrstu aktivnosti
30.–34. Države članice ne provjeravaju u svakom slučaju kvalifikacije i iskustvo pružatelja usluga
35.–46. U odabiru aktivnosti i pružatelja usluga uočen je nedostatak pravednog i transparentnog tržišnog 
natjecanja
47.–51.  Komisija je državama članica pružila malo smjernica o mjerama prijenosa znanja i savjetovanja
52.–65. Dio II. – Postupci kojima se jamči isplativo i koordinirano pružanje usluga prijenosa znanja 
i savjetovanja
52.–53.  Države članice odobravale su aktivnosti osposobljavanja bez provedbe djelotvorne provjere razumnosti 
troškova...
54.–55. ...te postoje naznake da su u nekim slučajevima utrošile previše sredstava na usluge osposobljavanja 
i savjetovanja koje nisu bile u dovoljnoj mjeri opravdane
56.–57. Revizijama koje je provela Komisija nije pruženo dovoljno informacija o nedostatcima koje je uočio Sud
58.–65. Financijska sredstva EU‑a nisu koordinirana s drugim financijskim sredstvima na način kojim se omogućuje 
učinkovito pružanje usluga prijenosa znanja i savjetovanja
04 Sadržaj
66.–88. Dio III. – Postupci za praćenje i evaluaciju rezultata aktivnosti prijenosa znanja i savjetovanja
69.–73. Pružatelji usluga osposobljavanja u mnogim slučajevima prikupljaju izravne povratne informacije 
od sudionika osposobljavanja, ali ih nadležna tijela u državama članicama rijetko upotrebljavaju za 
unaprjeđenje budućih aktivnosti
74.–78. Postoje određeni primjeri dobre prakse država članica koje nastoje prikupiti korisne informacije o učinku 
aktivnosti prijenosa znanja i savjetovanja
79.–88. Podatci prikupljeni u svrhu dobivanja objedinjenih rezultata usluga prijenosa znanja i savjetovanja na 
razini EU‑a nisu pouzdani
89.–102. Zaključci i preporuke
 Prilog I. –  Provedba mjera prijenosa znanja i savjetovanja u državama članicama 
obuhvaćenima revizijom
 Prilog II. – „Kirkpatrickov model s četiri razine”
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik
Europski strukturni i investicijski fondovi (fondovi ESI, ESIF) : novi naziv za pet fondova EU‑a kojima se pruža 
potpora u okviru kohezijske politike u programskom razdoblju 2014. – 2020.  
Tih pet fondova čine Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond (KF), 
Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR).
Javna nabava : natječajni postupak koji javna tijela moraju slijediti pri nabavi robe, radova i usluga čija vrijednost 
prelazi određeni prag. Cilj je dobiti ekonomski najpovoljniju ponudu stvaranjem dovoljne razine tržišnog natjecanja 
među dobavljačima te zajamčiti pravednu i transparentnu dodjelu ugovora bez diskriminacije. Direktivom 2004/18/
EZ i Direktivom 2004/17/EZ utvrđuje se pravni okvir za javnu nabavu koji tijela u državama članicama moraju 
primjenjivati.
Mjera : program potpore za provedbu određene politike. U sklopu svake mjere određuju se posebna pravila s kojima 
projekti i aktivnosti moraju biti usklađeni da bi se mogli financirati. Dvije su glavne vrste mjera: investicijske mjere 
i potpora po površini.
Okvirni sporazum : sporazum između jednoga ili više javnih naručitelja i jednoga ili više gospodarskih subjekata 
čija je svrha utvrđivanje uvjeta kojima se uređuju ugovori koji se dodjeljuju tijekom određenog razdoblja, posebno 
u pogledu cijene i, po potrebi, predviđenih količina1.
Podijeljeno upravljanje : način izvršenja proračuna EU‑a u okviru kojega se zadaće izvršenja delegiraju državama 
članicama2. U tu svrhu nadležna tijela u državama članicama imenuju tijela odgovorna za upravljanje sredstvima 
EU‑a i njihov nadzor.
Program ruralnog razvoja (PRR) : dokument o planiranju i praćenju provedbe politike ruralnog razvoja koji je 
pripremila određena država članica ili regija, a Komisija odobrila.
Programsko razdoblje : višegodišnji okvir za planiranje i provedbu politika EU‑a kao što je politika ruralnog razvoja.
Subjekti u ruralnom području : za potrebe ovog izvješća, subjektima u ruralnom području smatraju se 
poljoprivrednici, posjednici šuma i drugi poslovni subjekti u ruralnim područjima te dionici, osim ako nije drugačije 
naznačeno.
Učinak mrtvog tereta : situacija u kojoj bi se subvencionirana aktivnost ili projekt djelomično ili u cijelosti proveli 
i bez bespovratne pomoći.
Upravljačko tijelo : nacionalno ili regionalno tijelo koje je država članica odredila za upravljanje programom 
ruralnog razvoja (PRR).
ZOPE : zajednički okvir praćenja i evaluacije ruralnog razvoja na razini cijelog EU‑a u programskom razdoblju 
2007. – 2013.
ZPP : zajednička poljoprivredna politika; niz zakonskih akata i praksi koje je Europska unija usvojila s ciljem 
utvrđivanja zajedničke i jedinstvene politike u području poljoprivrede.
ZSPE : zajednički sustav praćenja i evaluacije ruralnog razvoja na razini cijelog EU‑a u programskom razdoblju 
2014. – 2020. (engl.  CMES – Common Monitoring and Evaluation System )
1 Članak 1. stavak 5. Direktive 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim 
radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (SL L 134, 30.4.2004., str. 114.).
2 Članak 59. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći 
proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).
06
 Sažetak
I
Aktivnosti prijenosa znanja i savjetovanja postale su 
prioritetom visoke razine za EU kao cjelinu, a posebno 
za područje ruralnog razvoja. Europski parlament 
i nekoliko uzastopnih povjerenika EU‑a za poljopri ‑
vredu istaknuli su važnost strukovnog obrazovanja 
i osposobljavanja, razvoja vještina, cjeloživotnog uče ‑
nja i prijenosa znanja te se ona odražava i u pravnom 
okviru EU‑a.
II
Revizijom je ispitana provedba aktivnosti prijenosa 
znanja i savjetovanja koje su sufinancirane iz prora ‑
čuna EU‑a za ruralni razvoj (EPFRR) i proračuna država 
članica u razdoblju 2007. – 2013. U tom je razdoblju za 
navedene aktivnosti izdvojeno ukupno 1,3 milijarde 
financijskih sredstava EU‑a, a kad se tome pridoda 
sufinanciranje, ukupni javni rashodi dosežu iznos od 
2,2 milijarde  eura.
III
Kako bi sredstva izdvojena za aktivnosti prijenosa 
znanja i savjetovanja bila djelotvorna i kako bi imala 
željeni učinak, moraju se utrošiti u skladu s utvrđenim 
potrebama, a aktivnosti trebaju provoditi pružatelji 
usluga s odgovarajućim kvalifikacijama i iskustvom te 
po razumnoj cijeni. Rezultati trebaju biti mjerljivi te ih 
je potrebno procijeniti kako bi se dobile informacije 
o tome što je stvarno postignuto. Međutim, revizijom 
koju je proveo Sud pokazalo se da zbog nedostataka 
u načinu na koji su Komisija i države članice upravljale 
aktivnostima to nije bio slučaj.
IV
Revizijom je utvrđeno da provedba aktivnosti prije ‑
nosa znanja i savjetovanja nije u dovoljnoj mjeri odgo ‑
varala važnosti mjera i očekivanim ishodima takvih 
aktivnosti. Države članice u previše su se slučajeva 
oslanjale na prijedloge pružatelja usluga te se bilo koji 
oblik osposobljavanja smatrao „dobrim” i prihvatljivim 
za javnu financijsku potporu, a tek se u rijetkim sluča ‑
jevima provodila odgovarajuća analiza mogućnosti da 
se osposobljavanjem postigne stvarni učinak.
Sažetak 07
V
Uspostavljenim postupcima nije se u svim slučajevima 
zajamčilo pravedno i transparentno natjecanje s ciljem 
promicanja odabira pružatelja usluga čija je kvaliteta 
na visokoj razini te aktivnosti prijenosa znanja i savje ‑
tovanja po najboljoj cijeni.
VI
Isplativo pružanje usluga prijenosa znanja i savjetova ‑
nja ključno je za zaštitu financijskih sredstava javnost 
i za proračun EU‑a i za nacionalne proračune. Sud je i u 
fazi podnošenja prijava i u fazi plaćanja utvrdio nedo ‑
statke u provjerama koje države članice moraju obav ‑
ljati. Postoje naznake da su države članice određene 
usluge platile po previsokim cijenama te da povezani 
troškovi nisu dostatno opravdani.
VII
Revizijom je usto uočeno da se znatan broj sličnih 
usluga financira iz različitih fondova EU‑a (npr. i iz 
ESF‑a i iz EPFRR‑a). To sa sobom nosi rizik od dvostru ‑
kog financiranja i zahtijeva uspostavu dodatnih skupih 
struktura upravljanja, što Sud smatra neekonomičnim. 
U programskom razdoblju 2014. – 2020. veći se nagla ‑
sak stavlja na međusobno nadopunjavanje fondova 
EU‑a u odnosu na prethodnu politiku razgraničenja, 
što vodi do veće potrebe za koordinacijom kako bi se 
izbjegli prethodno navedeni rizici.
VIII
Nije se provodila dovoljno detaljna evaluacija onoga 
što je stvarno postignuto javnim sredstvima, a podatci 
su se prikupljali samo u okviru jednostavnijih poka ‑
zatelja kao što su broj osposobljenih pojedinaca ili 
broj financiranih dana osposobljavanja. Sud je usto 
utvrdio probleme u pogledu pouzdanosti prikupljenih 
podataka.IX
Nedostatci koji su izneseni u ovom izvješću u prvom se 
redu odnose na upravljanje mjerama u državama čla ‑
nicama. Međutim, s obzirom na važnost aktivnosti pri ‑
jenosa znanja i savjetovanja, uloga Komisije u usmje ‑
ravanju i nadziranju država članica također se smatra 
neodgovarajućom te ju je potrebno unaprijediti.
X
Sud na temelju tih nalaza iznosi niz preporuka s ciljem 
poboljšanja stanja u okviru tekućeg programskog raz ‑
doblja za ruralni razvoj (2014. – 2020.) i omogućivanja 
većih izgleda za ostvarivanje ambicioznih ciljeva koje 
se želi postići tim aktivnostima.
XI
Sud posebno preporučuje sljedeće:
 ο Države članice trebale bi uspostaviti postupke za 
analizu potreba subjekata u ruralnom području 
u pogledu njihovih znanja i vještina s ciljem kon ‑
kretnog utvrđivanja tih potreba, posebno u faza ‑
ma poziva na podnošenje prijedloga ili ponuda. 
Države članice trebale bi u okviru stalnih postu ‑
paka zajamčiti da se relevantne usluge prijenosa 
znanja i savjetovanja utvrđuju i odabiru na temelju 
takve analize te izbjeći rizik da se taj proces u pre ‑
velikoj mjeri temelji na mogućnostima pružatelja 
usluga.
 ο Komisija bi državama članicama trebala pružiti 
dodatne smjernice o tome kako provoditi takve 
redovite analize i poticati ih da ih osmisle tako da 
budu konkretne, a ne općenite.
 ο Države članice trebale bi zajamčiti da se potpora 
za uvođenje novih usluga savjetovanja dodjeljuje 
samo u slučaju dokazanog manjka relevantnih 
usluga u predmetnom području i u slučaju stvarne 
potrebe za financiranjem novog osoblja, prostorija 
i/ili opreme.
08 Sažetak
 ο Države članice trebale bi odabirati pružatelje 
usluga kojima će se dodijeliti javna sredstva na te ‑
melju pravednog i transparentnog natjecanja bez 
obzira na to koriste li se pozivima na podnošenje 
prijedloga ili službenim postupcima javne nabave. 
Države članice trebale bi posebno voditi računa 
o tome da svojim kriterijima odabira ili dodjele ne 
daju prednost određenim pružateljima usluga ili 
određenim vrstama pružatelja usluga.
 ο Komisija bi trebala pružiti posebne konkretne 
smjernice o internom pružanju usluga, podugo ‑
varanju i procjeni usluga koje pružaju konzorciji. 
Osim toga, Komisija bi trebala na odgovarajući 
način pratiti postupke država članica kako bi 
zajamčila tržišno natjecanje, pravednost i trans ‑
parentnost u odabiru aktivnosti prijenosa znanja 
i savjetovanja.
 ο Kad je riječ o djelotvornim provjerama razumno ‑
sti troškova, Komisija i države članice trebale bi 
provesti preporuke iz tematskog izvješća Suda 
o toj temi3. Države članice trebale bi posebno za 
aktivnosti prijenosa znanja i savjetovanja pro ‑
cijeniti potrebu za pružanjem potpore takvim 
aktivnostima ako su one već dostupne na tržištu 
u gotovom obliku i po razumnoj cijeni. Ako je ta 
potreba opravdana, države članice trebaju zajam ‑
čiti da troškovi aktivnosti kojima se pruža potpora 
ne prelaze troškove sličnih aktivnosti koje se nude 
na tržištu.
 ο Komisija bi trebala nastaviti s koracima koje je 
poduzela kako bi zajamčila međusobno nadopu ‑
njavanje fondova EU‑a, primjerice s pomoću po ‑
sebnih radnih skupina s predstavnicima različitih 
službi, kako bi provela temeljitu procjenu načina 
na koji se različiti fondovi EU‑nadopunjavaju u pri ‑
jedlozima država članica za programsko razdoblje 
2014. – 2020. Ta bi procjena trebala dovesti do 
koordiniranog pristupa pružanju potpore aktivno ‑
stima prijenosa znanja kako bi se ublažio rizik od 
udvostručenja financiranja i administracije. ο Države članice trebale bi uspostaviti sustave za 
prikupljanje povratnih informacija koji se koriste 
informacijama o praćenju i evaluaciji kako bi po ‑
boljšale buduće pozive na podnošenje prijedloga 
ili natječajne postupke. Tim bi se sustavima od 
pružatelja usluga trebalo zahtijevati da prikupe 
informacije o zadovoljstvu korisnika u pogledu 
usluga, ali i da provjere jesu li korisnici stekli pred ‑
viđeno znanje i vještine.
 ο Komisija bi trebala pružiti smjernice o načinu na 
koji države članice mogu provoditi takve stal ‑
ne postupke prikupljanja povratnih informacija 
i pratiti jesu li ih uspostavile. Rezultate prikupljanja 
takvih povratnih informacija mogu upotrijebiti 
i ocjenjivači kako bi se tijekom evaluacije usmje ‑
rili na analize tih aktivnosti na razini rezultata 
i učinaka.
 ο Konačno, Komisija bi bez odgode trebala povećati 
profil rizika mjera prijenosa znanja i savjetovanja 
te odgovarajuće ojačati svoj nadzor i upravljanje 
kako bi u većoj mjeri zajamčila djelotvorno pruža ‑
nje predmetnih usluga unutar država članica.
3 Vidjeti tematsko izvješće br. 22/2014 „Postizanje ekonomičnosti: 
kontrola troškova u vezi s bespovratnim sredstvima za projekte 
ruralnog razvoja koje financira EU” ( http://eca.europa.eu ).
09
 Uvod
Ulaganje u znanje 
i vještine u Europskoj 
uniji
01 
Brojni su političari naglasili važnost 
strukovnog obrazovanja i osposoblja ‑
vanja, razvoja vještina, dugoročnog 
učenja i prijenosa znanja, a njihova je 
važnost istaknuta i u nekoliko doku ‑
menata na visokoj razini, uključujući 
strategiju Europa 2020. za pametan, 
održiv i uključiv rast4.
„Jedan je od važnih aspekata pro ‑
grama ruralnog razvoja  
jačanje baze znanja u našem poljo ‑
privrednom sektoru.”5
Phil Hogan (povjerenik Europske komisije za 
poljoprivredu i ruralni razvoj)
„Poljoprivreda budućnosti treba se 
temeljiti na znanju.”6
Dacian Cioloș (bivši povjerenik Europske 
komisije za poljoprivredu i ruralni razvoj)
02 
U Ugovoru o funkcioniranju Europske 
unije (UFEU) izričito se upućuje na 
„učinkovito koordiniranje napora u po ‑
dručjima strukovnog osposobljavanja, 
istraživanja i širenja znanja o poljopri ‑
vredi” kako bi se ostvarili ciljevi zajed ‑
ničke poljoprivredne politike (ZPP)7.03 
U zakonskim aktima EU‑a za program ‑
sko razdoblje 2014. – 2020.8 usluge pri ‑
jenosa znanja i savjetovanja posebno 
se naglašavaju kao temeljne aktivnosti 
za postizanje održivog razvoja u rural ‑
nim područjima. „Poticanje prijenosa 
znanja i inovacija u poljoprivredi, 
šumarstvu i ruralnim područjima” 
horizontalni je prioritet u području 
ruralnog razvoja, tj. smatra se važnim 
sredstvom za unaprjeđenje provedbe 
drugih prioriteta i mjera u području 
ruralnog razvoja.
Potpora ruralnom razvoju 
usmjerena na usluge 
prijenosa znanja 
i savjetovanja
04 
Financijska potpora za usluge prije ‑
nosa znanja i savjetovanja u ruralnim 
područjima dodjeljuje se iz Europ ‑
skog poljoprivrednog fonda za ru ‑
ralni razvoj (EPFRR). U programskom 
razdoblju 2007. – 2013. potpora se 
dodjeljivala u okviru sljedećih četiriju 
mjera9:
 ο mjera 111 – strukovno osposoblja ‑
vanje i aktivnosti informiranja;
 ο mjera 114 – korištenje uslugama 
savjetovanja;
 ο mjera 115 – uspostava službi za 
upravljanje, pomoć i savjetovanje;
 ο mjera 331 – osposobljavanje 
i informiranje.4 COM(2010) 2020 final od 
3. ožujka 2010. „Europa 2020. – 
strategija za pametan, održiv 
i uključiv rast”.
5 Europska komisija – 
priopćenje za tisak: 
„Odobreno dodatnih 
18 programa ruralnog 
razvoja”, Bruxelles, 
13. veljače 2015. 
(http://europa.eu/rapid/
press‑release_IP‑15 . – 442.4_
en.htm).
6 Izjava o poljoprivredi 
utemeljenoj na znanju od 
12. listopada 2011. ( https://
www.youtube.com/
watch?v=QqOqVed_atA ).
7 Članak 41. UFEU‑a.
8 Uredba (EU) 
br. 1305/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1698/2005 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 487.).
9 Mjera 341 (usvajanje vještina 
i animiranje s ciljem izrade 
i provedbe lokalne razvojne 
strategije) i mjera 431 
(upravljanje lokalnom 
akcijskom grupom, usvajanje 
vještina, animiranje) također 
obuhvaćaju osposobljavanje, 
ali odnose se samo na skupine 
u okviru osi „LEADER” i slične 
skupine u okviru 3. osi te je 
njihov cilj pomoći takvim 
skupinama u provedbi 
njihovih lokalnih strategija. 
Te se mjere stoga ne 
razmatraju dodatno 
u kontekstu ove revizije.
10 Uvod
05 
Cilj je prvih triju mjera povećati tržišno 
natjecanje među poljoprivrednicima 
i posjednicima šuma. Mjera 331 bila je 
usmjerena na ostale poslovne subjek ‑
te u ruralnim područjima i dionike 
s ciljem povećanja njihove moguć ‑
nosti da pridonesu većoj raznoliko ‑
sti ruralnoga gospodarstva i boljoj 
kvaliteti života u ruralnim područjima. 
Mjere 111 i 331 obuhvaćale su tečajeve 
osposobljavanja, radionice, posjete po ‑
ljoprivrednim gospodarstvima, men ‑
torstvo itd., te se nazivaju mjerama 
prijenosa znanja. Mjere 114 i 115 bile 
su mjere savjetovanja namijenjene 
pružanju smjernica pojedincima ili sku ‑
pinama poljoprivrednika i posjednika 
šuma. Pojedinačne aktivnosti prijenosa 
znanja i savjetovanja sudionicima su 
se nudile ili besplatno ili uz umanjenu 
naknadu.Poljoprivrednici, posjednici šuma 
i drugi poslovni subjekti u ruralnim po ‑
dručjima u daljnjem se tekstu nazivaju 
„subjektima u ruralnom području”.
Primjeri usluga prijenosa znanja i savjetovanja financiranih iz EPFRR‑aOkvir 1.
© ZAMm / Gerald LechnerOsposobljavanje poljoprivrednica
© Europski revizorski sudOsposobljavanje poljoprivrednika
© BMLFUW/LFI/weinfranz
Radna skupina poljoprivrednika 
(terenski  posjet)
11 Uvod
06 
U okviru politike ruralnog razvoja, mje ‑
re prijenosa znanja i savjetovanja pod 
podijeljenim su upravljanjem Komisije 
i država članica. Države članice pred ‑
lažu programe ruralnog razvoja (PRR), 
a Komisija ih odobrava. Države članice 
zatim na temelju podnesenih projeka ‑
ta odabiru one za koje će se izdvojiti financijska sredstva. Na slici 1.  prika ‑
zuje se postupak dodjeljivanja financij ‑
skih sredstava relevantnim projektima 
u skladu s pravnim okvirom.Slika 1.Pravni okvir dodjele financijskih sredstava EPFRR‑a projektima
Izvor:  Europski revizorski sud.
€Predlaže ih 
Komisija,
a odobrava
Vijeće
Predlažu ih države 
članice, 
a odobrava 
Komisija
Odabir 
projekataDetaljna pravila i postupci na razini država članica Izrada strateških planova na razini država članicaUtvrđivanje politike ruralnog razvoja na razini EU-a
Dodjela ﬁnancijskih sredstava projektima prijenosa
znanja i savjetovanja(nacionalni ili regionalni zakonski akti, postupci, smjernice)(nacionalni strateški plan, program ruralnog razvoja)(strateške smjernice Zajednice, uredba Vijeća)
12 Uvod
07 
U programskom razdoblju 2007. – 2013. 
za mjere prijenosa znanja i savjetova ‑
nja izdvojeno je otprilike 1,3 milijar ‑
di eura, tj. 1,4 % financijskih sredstava 
EPFRR‑a. Do 31. prosinca 2013. države 
članice potrošile su otprilike 744  mi‑
lijuna  eura, odnosno 57 % planiranih 
financijskih sredstava EPFRR‑a. Države 
članice sufinanciraju sve mjere (za 
pojedinosti vidjeti tablicu 1. ). Među ‑
tim, kao što je već napomenuto, opća 
važnost mjera prijenosa znanja i sa ‑
vjetovanja mnogo je veća od njihove 
novčane vrijednosti.
08 
Države članice ne provode nužno sve 
četiri mjere EPFRR‑a za prijenos znanja 
i savjetovanje. Analizom podataka iz 
2012. godine koje je dostavila Komi ‑
sija pokazalo se da se mjera 111 nije 
provodila u 19 %, mjera 114 u 52 %, 
mjera 331 u 66 % i mjera 115 u 74 % od 
ukupno 88 programa ruralnog razvoja.09 
Za sljedeće programsko razdoblje 
ruralnog razvoja od 2014. do 2020. go ‑
dine te su četiri pojedinačne mjere 
objedinjene u dvije:
 ο mjera 01 – prenošenje znanja i ak ‑
tivnosti informiranja;
 ο mjera 02 – savjetodavne službe, 
službe za upravljanje poljopri ‑
vrednim gospodarstvima i pomoć 
poljoprivrednim gospodarstvima
10 
Planirani rashodi EPFRR‑a za mje ‑
ru 01 iznose do 1,16 milijardi eura, a za 
mjeru 02 do 742 milijuna eura, odnosno 
ukupno 1,9  milijardi  eura10. Kad se tom 
iznosu pridoda sufinanciranje država 
članica, ukupni javni rashodi mogli bi 
prijeći 4 milijarde eura. To znači da je 
u usporedbi s rashodima planiranima 
za prethodno programsko razdoblje 
došlo do povećanja od približno 46 %.Tablica 1.Ukupni javni rashodi (EPFRR i nacionalno sufinanciranje) i rashodi EPFRR‑a po 
pojedinačnoj mjeri
Mjera Opis mjerePlanirano za razdoblje 2007. – 2013. Rashodi u razdoblju 2007. – 2013.
Rashodi EAFRD-a 
(u eurima)Ukupni javni rashodi 
(u eurima)Rashodi EAFRD-a 
(u eurima)Ukupni javni rashodi 
(u eurima)
111Strukovno osposobljavanje 
i aktivnosti informiranja947 013 157 1 599 928 390 556 561 212 974 023 090 
114 Korištenje uslugama savjetovanja 197 958 811 338 640 512 98 320 876 169 488 261 
115Uspostava službi za upravljanje, 
pomoć i savjetovanje50 307 450 76 068 793 26 540 966 43 419 212 
331 Osposobljavanje i informiranje 115 516 980 226 388 227 62 498 154 122 427 257 
Mjere prijenosa znanja i savjetovanja 1 310 796 398 2 241 025 922 743 921 208 1 309 357 820 
Izvor : Podatci Europske mreže za ruralni razvoj (ažurirani u veljači 2014.).10 Vrijednosti se temelje na 
informacijama koje je 
dostavila Europska komisija. 
Uključuju iznose navedene 
u 56 od 118 odobrenih 
PRR‑ova, ali i one o kojima se 
još raspravlja. Vrijednosti su 
stoga u ovom trenutku 
indikativne (10. 07. 2015.).
13 Uvod
11 
Osim pružatelja usluga, u program ‑
skom razdoblju 2014. – 2020. mogući 
korisnici mjera bili su i sudionici u os ‑
posobljavanju i primatelji savjeta, no 
to se sada promijenilo. Korisnici finan ‑
cijske potpore u okviru mjera 01 i 02 u 
programskom razdoblju 2014. – 2020. 
bit će pružatelji usluga, odnosno su ‑
bjekti koji pružaju usluge savjetovanja 
ili osposobljavanja krajnjim korisnicima 
(subjektima u ruralnom području).
12 
Iako to nije bilo obvezno, neke države 
članice već su se u programskom raz ‑
doblju 2007. – 2013. koristile postup ‑
cima javne nabave kako bi odabrale 
pružatelje usluga prijenosa znanja 
i savjetovanja. U skladu s novim zakon ‑
skim aktima, pravila javne nabave po ‑
trebno je primijeniti prije nego što se 
s pružateljima zaključi ugovor o pruža ‑
nju usluga obuhvaćenima mjerom 02. 
Za mjeru 01 javna nabava nije obvezna 
pri odabiru pružatelja usluga.Koordinacija s drugim 
oblicima potpore EU‑a za 
usluge prijenosa znanja 
i savjetovanja
13 
Potpora EU‑a za usluge prijenosa 
znanja i savjetovanja nije ograničena 
samo na područje politike ruralnog 
razvoja. Na općenitoj razini i uzimajući 
u obzir mandate pojedinih fondova, 
potpora projektima osposobljavanja 
pruža se iz Europskog socijalnog fonda 
(ESF) i Europskog fonda za regionalni 
razvoj (EFRR) čiji je cilj pridonijeti rastu 
i zapošljavanju. Ti se fondovi, zajedno 
s EPFRR‑om i dvama drugim fondovi ‑
ma, nazivaju europskim strukturnim 
i investicijskim fondovima (fondo ‑
vi ESI). Pravnim okvirom za razdoblje 
2014. – 2020. zahtijeva se bolja koordi ‑
nacija europskih investicijskih i struk ‑
turnih fondova na razini EU‑a i drža ‑
va članica u odnosu na prethodno 
razdoblje. Novi pravni okvir prikazan je 
na slici 2.
14 
Strategija Europa 2020. provodi se 
s pomoću europskih strukturnih 
i investicijskih fondova. Kako bi bili 
djelotvorni u pružanju potpore, u nji ‑
hovoj bi uporabi naglasak trebao biti 
na pridonošenju 11 tematskih ciljeva11. 
Uredbama o pojedinačnim fondovima 
ti su ciljevi dodatno raščlanjeni na prio ‑
ritete ulaganja.
15 
Za ovu je reviziju relevantan tematski 
cilj br. 10 koji se odnosi na „ulaga ‑
nje u obrazovanje, osposobljavanje, 
i strukovno osposobljavanje za vještine 
i cjeloživotno učenje”. Dodatni prio ‑
riteti ulaganja utvrđeni su posebnim 
uredbama za ESF, EFRR i EPFRR12 (vidje ‑
ti sliku 2. ).11 Kako je utvrđeno člankom 9. 
Uredbe (EU) 
br. 1303/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. 
o utvrđivanju zajedničkih 
odredbi o Europskom fondu 
za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu, 
Europskom poljoprivrednom 
fondu za ruralni razvoj 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo i o 
utvrđivanju općih odredbi 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj, Europskom 
socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo te 
o stavljanju izvan snage 
Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 320.).
12 Prioriteti ulaganja za 
pojedinačne fondove utvrđeni 
su sljedećim dokumentima:  
– ESF: članak 3. Uredbe (EU) 
br. 1303/2013,  
– EFRR: članak 5. Uredbe (EU) 
br. 1301/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj i o posebnim 
odredbama o cilju „Ulaganje 
za rast i radna mjesta” te 
stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1080/2006 
(SL L 347, 20.12.2013., str. 289.)  
– EAFRD: članak 5. Uredbe (EU) 
br. 1305/2013.
14 Uvod Slika 2.Pravni okvir za programsko razdoblje 2014. – 2020.
Izvor : Europski revizorski sud.
Strategija Europa 2020.
Inicijativa za pametan,
održiv i uključiv rast
Sporazum o partnerstvu
Prioriteti ulaganja za pojedinačne fondove 
u kojima se odražavaju tematski ciljeviStrategija Europa 2020. odražava se u 11 zajedničkih tematskih ciljeva
(EAFRD, ESF , ERDF)(10) ulaganje u obrazovanje, osposobljavanje
i strukovno osposobljavanje za vještinei cjeloživotno učenje 
Operativni programiProgrami ruralnog razvojaDokument s nacrtom predviđene uporabe 
fondova ESI
Fondovi ESI – uredbe za pojedinačne  
fondove             Fondovi ESI – zajednički strateški okvir             
15
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
16 
Sud je proveo reviziju nad postupci ‑
ma upravljanja rashodima za usluge 
prijenosa znanja i savjetovanja i njiho ‑
ve kontrole u programskom razdoblju 
2007. – 2013. (vidjeti i odlomak 4.) 
s ciljem pružanja korisnih preporuka 
za novo programsko razdoblje. One su 
namijenjene državama članicama kako 
bi ih mogle uzeti u obzir pri osmišlja ‑
vanju pravila i postupaka za provedbu 
svojih programa i Komisiji kako bi ih 
mogla upotrijebiti radi poboljšanja 
svojeg praćenja sustava upravljanja 
i kontrole u državama članicama.
17 
Revizijom se ponajprije nastojalo od ‑
govoriti na sljedeće pitanje:
Jesu li uspostavljeni sustavi uprav ‑
ljanja i kontrole kojima se djelo ‑
tvorno provode mjere prijenosa 
znanja i savjetovanja u području 
ruralnog razvoja?
18 
U tom kontekstu, u izvješću Suda daju 
se odgovori na sljedeća potpitanja:
 ο Jesu li uspostavljeni postupci za 
utvrđivanje i odabir najrelevantni ‑
jih usluga prijenosa znanja i sa ‑
vjetovanja za subjekte u ruralnom 
području?
 ο Jesu li uspostavljeni postupci koji ‑
ma se jamči isplativo i koordinirano 
pružanje usluga prijenosa znanja 
i savjetovanja?
 ο Jesu li uspostavljeni postupci 
za praćenje i evaluaciju rezul ‑
tata aktivnosti prijenosa znanja 
i savjetovanja?19 
Revizijom je obuhvaćeno programsko 
razdoblje 2007. – 2013. te se, koli ‑
ko god je to bilo moguće, nastojala 
uspostaviti poveznica sa sljedećim 
programskim razdobljem u kojem će 
koristi od mjera ostvariti samo subjekti 
koji pružaju usluge osposobljavanja 
i savjetovanja krajnjim korisnicima (su ‑
bjektima u ruralnom području). Stoga 
je u ovoj reviziji naglasak stavljen na 
takvu vrstu korisnika u razdoblju od 
2007. do 2013. godine.
20 
Revizija je provedena u razdoblju od 
srpnja 2014. do veljače 2015. godine. 
Revizijski dokazi prikupljeni su pre ‑
gledima dokumentacije, revizijskim 
posjetima upravljačkim tijelima i pru ‑
žateljima usluga u pet država članica13: 
Španjolskoj (Galicija), Austriji, Poljskoj, 
Švedskoj i Ujedinjenoj Kraljevini (En ‑
gleska) te provedbom upitnika14. Stanje 
u pogledu provedbe različitih mjera 
u posjećenim državama članicama 
prikazano je u Prilogu I.13 Za potrebe ovog izvješća, 
pojam „država članica” može 
se odnositi na zemlju ili na 
regiju ili autonomnu zajednicu 
u toj zemlji.
14 Sud je proveo upitnik kojim je 
obuhvaćeno 19 država članica 
i uzorak od 25 programa 
ruralnog razvoja kako bi 
utvrdio razloge zbog kojih 
države članice nisu 
u potpunosti iskoristile sve 
dostupne mjere.
16 Opseg revizije i revizijski pristup
21 
Navedene države članice imale su 
visoke razine planiranih i nastalih 
rashoda za mjere prijenosa znanja 
i savjetovanja (vidjeti sliku 3. ). Sud 
je države članice odabrao na teme ‑
lju cilja da obuhvati sve četiri mjere 
(vidjeti odlomak 4.) uzimajući u obzir 
ravnomjernu zemljopisnu raspoređe ‑
nost. Revizijskim posjetima i upitnikom 
obuhvaćene su države članice koje su 
odgovorne za više od 65 % rashoda za 
mjere prijenosa znanja i savjetovanja. Slika 3.Razdoblje ruralnog razvoja 2007 . – 2013. – mjere prijenosa znanja i savjetovanja: 
20 PRR‑a s najvećim rashodima do prosinca 2012.
Izvor : Podatci Europske mreže za ruralni razvoj.0 10 20 30 40 50 60 70 80
...................................................................................................................................................... ................ ................ ................ ............ .... ................ ..........................................................................................................................................................................................
........................ ................ ................ ................ ............ .... ................ ........................................................................................................................ .... ................ ........................................ ............ ...... ....
.................... ................ .... ................ .................................................... .............. ........ .... ................ .... ................ .................... ................ ........ .... ....
................................................................................................ .................. ..
.... ............................................................................
Mjere savjetovanja Mjere prijenosa znanjau milijunima eura
Švedska
Ujedinjena Kraljevina/uni00A0–/uni00A0Engleska
Austrija
Mađarska
Francuska/uni00A0– Réunion
Danska
Francuska/uni00A0– kopneni dio (fr./uni00A0Hexagone)
Poljska
Finska bez Ålandskih otoka
Slovačka
Kontinentalni Portugal
Španjolska/uni00A0– Galicija
Španjolska/uni00A0– Andaluzija
Belgija/uni00A0– Flandrija
Češka
Ujedinjena Kraljevina/uni00A0– Wales
Litva
Rumunjska
Italija/uni00A0– Pijemont
Francuska/uni00A0– Guadeloupe
17
 Opažanja
Dio I. – Postupci za 
utvrđivanje i odabir 
najrelevantnijih usluga 
prijenosa znanja 
i savjetovanja
22 
Kako bi procijenio jesu li odabrane 
najrelevantnije aktivnosti prijenosa 
znanja i savjetovanja, Sud je primijenio 
sljedeće kriterije:
 ο EPFRR bi se trebao upotrebljavati 
samo za financiranje aktivnosti 
kojima se državama članicama 
pomaže u ostvarivanju njihovih 
posebnih ciljeva koji su utvrđeni 
u okviru mjera kako bi se izbjeglo 
proizvoljno financiranje bilo koje 
vrste osposobljavanja subjekata 
u ruralnom području ili njihova 
savjetovanja. Preduvjet je tome 
provedba analize potreba subjeka ‑
ta u ruralnom području u pogledu 
znanja i vještina koja je dovoljno 
konkretna kako bi državama člani ‑
cama omogućila usmjeravanje pot ‑
pore na točno određene aktivnosti.
 ο Iz EPFRR‑a bi se trebalo financirati 
samo osposobljavanje i savjetova ‑
nje visoke kvalitete. Kvalitetni pru ‑
žatelji usluga imaju ključnu ulogu 
te bi nadležna tijela u državama 
članicama stoga trebala uspostaviti 
odgovarajuće uvjete i postupke.
 ο Pružatelje usluga i aktivnosti 
trebalo bi se odabirati na teme ‑
lju pravednog i transparentnog 
natjecanja.
 ο Komisija bi trebala odobravati 
samo one PRR‑ove u kojima su 
jasno utvrđene potrebe subjekata 
u ruralnom području u pogledu 
znanja i vještina. Komisija bi po 
potrebi trebala pružati smjernice 
državama članicama kako bi im 
pomogla u poboljšanju postupaka 
procjene potreba.Države članice utvrdile 
su potrebe subjekata 
u ruralnom području 
u pogledu vještina toliko 
opširno da je bilo moguće 
financirati gotovo bilo koju 
vrstu aktivnosti
23 
Kako bi odabrale i provele aktivnosti 
koje se temelje na potrebama, države 
članice prije planiranja i/ili odabira 
aktivnosti osposobljavanja moraju 
analizirati i utvrditi pojedinačne sklo ‑
nosti subjekata u ruralnom području 
i utvrditi objektivne potrebe u pogle ‑
du znanja i vještina u ruralnom gospo ‑
darstvu i društvu. U kratkoročnom ili 
srednjoročnom razdoblju može doći 
do promjene tih potreba. Postupci 
analize i planiranja stoga bi trebali biti 
dovoljno fleksibilni kako bi se moglo 
pronaći rješenje za te promjene.
24 
Slijedom toga, Sud smatra da bi države 
članice trebale u strateške svrhe ispiti ‑
vati potrebe u pogledu znanja i vješti ‑
na tijekom duljeg vremenskog okvira 
(zbog praktičnih razloga, tijekom 
programskog razdoblja) te uspostaviti 
stalne postupke za utvrđivanje kratko ‑
ročnih i dugoročnih potreba. Države 
članice trebale bi na temelju takvih 
analiza raspolagati dostatnim informa ‑
cijama kako bi u pozivima na podno ‑
šenje prijedloga ili ponuda konkretno 
navele usluge koje su potrebne. To je 
prikazano na slici 4.
18 Opažanja
25 
Sud je pregledao nacionalne strateške 
planove i programe ruralnog razvoja 
te druge strateške dokumente, kao 
i dostupne studije, provedbena pravila 
i specifikacije usluga povezane s po ‑
sebnim postupcima nabave takvih 
vrsta aktivnosti. Sud je utvrdio da su 
države članice obuhvaćene revizijom 
utvrdile i definirale potrebe subjekata 
u ruralnom području u pogledu znanja 
i vještina tek u širokim okvirima, čime 
se zadovoljava zahtjev u pogledu strateških svrha. Međutim, nijedna od 
država članica obuhvaćenih revizijom 
nije pokušala konkretnije utvrditi 
najrelevantnije aktivnosti (npr. kon ‑
kretne tečajeve osposobljavanja) u tim 
područjima. To sa sobom nosi rizik 
financiranja općenitih aktivnosti koje 
se odabiru prvenstveno prema mo ‑
gućnostima pružatelja usluga, kao što 
su informatički tečajevi, a koje se ne 
temelje nužno na utvrđenim potreba ‑
ma (vidjeti okvir 2. ).Slika 4.Stalna analiza potreba za odabir aktivnosti prijenosa znanja i savjetovanja 
u području ruralnog razvoja
Izvor:  Europski revizorski sud.Završna evaluacijaAnaliza dugoročnih potreba i izrada povezanih programa
Sljedeće razdoblje
2. godina7. godina 3. godina 1. godina
Evaluacija Analiza 
kratkoročnih 
potrebaOdabir 
projekata
Provedba
projekta
Speciﬁkacije 
za javnu 
nabavu
19 Opažanja
Primjeri opsežnih definicija potreba u pogledu znanja i vještina koje nisu 
dodatno pojašnjene u svrhe javne nabave
Ujedinjena Kraljevina (Engleska)
Za utvrđivanje potreba subjekata u ruralnom području u pogledu znanja i vještina u Ujedinjenoj Kraljevini 
(Engleska) upotrebljavali su se postupci na nekoliko razina upravljanja. Međutim, to nije dovelo do detaljnih 
specifikacija usluga prijenosa znanja na razini javne nabave. Slijedom toga, nadležna tijela oslanjala su se 
samo na detaljne prijedloge pružatelja usluga.
U PRR‑u se kao prioritet u pogledu poboljšanja tržišnog natjecanja te doprinosa kvalitetnijem okolišu i zdra ‑
vim i uspješnim zajednicama općenito navode nedostatci vještina u poljoprivrednom sektoru, prehrambenom 
sektoru i sektoru šumarstva te u osposobljavanju. Uz potporu skupine dionika osmišljen je opsežan okvir koji 
obuhvaća šest skupina tečajeva te su se na njemu temeljili svi natječajni postupci koje su provodila nadležna 
tijela. Zatim je pokrenut niz manjih natječajnih postupaka za nabavu stvarnih aktivnosti. Međutim, Sud je 
utvrdio da su specifikacije usluga u manjim postupcima i dalje bile vrlo općenite te su se nadležna tijela osla ‑
njala na planove o pružanju usluga koje su pružatelji prethodno dostavili uz svoje ponude.
Austrija
Slično tome, u programu ruralnog razvoja za Austriju upućuje se na relevantne prioritete EU‑a i nisku razinu 
formalnog obrazovanja u primarnom sektoru. Tematska područja za predmetne mjere utvrđena su u relevan ‑
tnim provedbenim pravilima15, ali su i dalje bila razmjerno opsežna (npr. „Povećanje učinkovitosti i tržišnog na ‑
tjecanja među poljoprivrednim i šumarskim gospodarstvima”). Provedbenim pravilima predviđeno je da se na 
temelju posebne konferencije, na kojoj sudjeluju i dionici, Ministarstvu poljoprivrede (BMLFUW) predlažu do ‑
datne specifikacije i prioriteti koje nadležna tijela za odobravanje projekata moraju uzeti u obzir pri njihovom 
odabiru. Unatoč tome što je održano deset sastanaka, nisu utvrđene dodatne specifikacije te su se slijedom 
toga projekti odabirali samo na temelju opsežnih tematskih područja navedenih u provedbenim pravilima.
15 Sonderrichtlinie des Bundesministers für Land‑ und Forstwirtschaft, Umwelt und   Wasserwirtschaft zur Umsetzung von Maßnahmen im Rahmen des 
Österreichischen Programms für die Entwicklung des ländlichen Raums 2007 – 2013 „Sonstige Maßnahmen“  (Posebna direktiva Saveznog ministarstva 
za poljoprivredu, šumarstvo, okoliš i gospodarenje vodama o provedbi mjera u okviru austrijskog programa za razvoj ruralnog područja u razdoblju 
2007. – 2013., „Ostale mjere” ).Okvir 2.

20 Opažanja
26 
Države članice obuhvaćene revizijom 
uključile su pružatelje usluga i dionike 
u postupak utvrđivanja prioriteta ili te ‑
matskih područja za usluge prijenosa 
znanja i savjetovanja ili održavanjem 
sastanaka i organizacijom radnih sku ‑
pina ili tako što su im ponudile moguć ‑
nost dostavljanja pisanih prijedloga. 
Uključivanje pružatelja usluga i dionika 
trebalo bi dovesti do usluga koje bolje 
odgovaraju potrebama ciljnih skupina. 
Međutim, umjesto pronalaženja rješe ‑
nja za stvarne nedostatke u pogledu 
znanja i vještina subjekata u ruralnom 
području, u interesu dionika može biti 
i promicanje popularnih ili već dostu ‑
pnih gotovih usluga. Države članice 
stoga bi trebale razmotriti vanjska 
mišljenja i prijedloge, ali bi naposljetku 
trebale donijeti nepristranu odluku 
o tome nude li se aktivnostima koje 
su predložili pružatelji usluga uistinu 
rješenja za stvarne potrebe subjeka ‑
ta u ruralnom području te jesu li te 
aktivnosti lako dostupne na tržištu po 
razumnoj cijeni. Sud nije pronašao do ‑
kaze koji potvrđuju takvo postupanje. 
Slijedom toga, nadležna tijela u osnovi 
su se oslanjala na obratan postupak 
(tzv. „odozdo prema gore”) u kojem 
pružatelji usluga predlažu tečajeve koji 
bi se zapravo trebali odabirati proved ‑
bom postupaka nabave, umjesto da 
odgovaraju na jasno utvrđene potrebe 
na koje su uputila sama nadležna tijela.27 
Nedostatna analiza prijedloga pruža ‑
telja usluga sa sobom ne nosi samo 
rizik od financiranja nerelevantnih 
aktivnosti, već i od pružanja aktivnosti 
osposobljavanja koje su na tržištu već 
dostupne u gotovom obliku i po cijeni 
koja je veća od tržišne (vidjeti odlom ‑
ke 54. i 55.). Time dolazi do nepotreb ‑
nih javnih rashoda te se mogu narušiti 
postojeća tržišta usluga.
21 Opažanja
28 
Još jedan primjer takvog oblika ne ‑
zadovoljavajuće procjene odnosi se 
na mjeru 115. U okviru te mjere bi se 
iz EPFRR‑a trebali financirati troškovi 
uvođenja usluga (kao što su troškovi 
osoblja, troškovi novih poslovnih pro ‑
stora, opreme i sl.)16. Međutim, Sud je 
utvrdio da su se u okviru mjere 115 po ‑
nekad pružala financijska sredstva 
savjetodavnim tijelima koja su postoja ‑
la već neko vrijeme za uvođenje usluga 
koje zapravo nisu bile nove. Odnosile 
su se na uključivanje novih tema 
u savjete (u skladu s novim pravnim 
obvezama). Mogući pružatelji novih 
usluga u Ujedinjenoj Kraljevini (En ‑
gleska) morali su dokazati postojanje 
manjka prikladnih usluga savjetovanja 
u određenom području, dok u Španjol ‑
skoj (Galicija) to nije bio slučaj (vidjeti 
okvir 3. ). Mjera 115 nije se provodila 
u drugim državama članicama obuhva ‑
ćenima revizijom.
Španjolska (Galicija) – Financiranje uvođenja „novih” usluga koje zapravo 
nisu bile nove
U Španjolskoj (Galiciji) pružateljima usluga dodijeljena su bespovratna sredstva za uvođenje navodno „novih” 
usluga savjetovanja koje su zapravo već postojale prije provedbe PRR‑a za razdoblje 2007. – 2013. Financijska 
sredstva namijenjena su temama u području savjetovanja koje se smatraju novima, bez obzira na to je li doka ‑
zana potreba ili potražnja subjekata u ruralnom području za tim temama i/ili raspolažu li postojeće strukture 
dovoljnim resursima za uvođenje tih novih tema (tj. je li za pružanje savjeta o novim temama potrebno zapo ‑
sliti novo osoblje, unajmiti dodatne prostore i/ili nabaviti novu opremu).
S obzirom na činjenicu da je pružatelj usluga obuhvaćen revizijom na kraju petogodišnjeg razdoblja pot ‑
pore smanjio broj svog osoblja, čini da su mu za pokrivanje tekućih troškova potrebna i financijska sredstva 
EPFRR‑a.
Osim financiranja postojećih pružatelja usluga, postoji rizik i od izdvajanja prekomjernog iznosa sredstava 
za financiranje osoblja pružatelja usluga. Troškovi osoblja obuhvaćeni su mjerom 115, ali financiraju se i u 
okviru mjere 114 kojom se subvencioniraju naknade koje poljoprivrednici plaćaju pružateljima usluga za 
savjetovanje.Okvir 3.
16 Članak 25. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1698/2005 od 
20. rujna 2005. o potporama 
ruralnom razvoju Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 277, 
21.10.2005., str. 1.): „Potpora 
[... se] odobrava [...] kako bi 
pokrila troškove nastale 
ustrojavanjem službi za 
upravljanje gospodarstvima, 
službi za pomoć 
gospodarstvima 
i savjetodavnih službi kao 
i savjetodavnih službi za 
šumarstvo i umanjuje se 
tijekom maksimalnog 
razdoblja od pet godina nakon 
ustrojavanja”.
22 Opažanja
29 
Revizijom je utvrđeno da se aktivnosti 
savjetovanja relevantne za prijenos 
znanja sufinanciraju iz EPFRR‑a i u slu ‑
čajevima kad nije provedena dostatna 
analiza potreba. Međutim, to nije bio 
rezultat utvrđivanja posebnih potreba 
i usmjeravanja na njih (vidjeti okvir 4. ).
Primjeri financiranja relevantnih i inovativnih projekata
Švedska – „Generationsskifte”
„Generationsskifte” (smjena generacija) odnosi se na slučajeve u kojima starije generacije prepuštaju vođenje 
poljoprivrednoga gospodarstva mlađima. S obzirom na trendove u pogledu dobi stanovništva koje se aktivno 
bavi poljoprivredom, smjena generacija ima sve veću važnost (više od 50 %poljoprivrednika u Švedskoj i EU‑u 
ima 55 godina ili više17). U okviru jednodnevnog tečaja osposobljavanja u Švedskoj koji je obuhvaćen ispitiva ‑
njem ponajprije su se pružale informacije o ekonomskim i financijskim pitanjima (posebno o oporezivanju) te 
o pitanjima iz područja građanskog prava. Spominju se i psihološki i emocionalni aspekti koji isto tako igraju 
važnu ulogu u prepuštanju obiteljskoga poljoprivrednoga gospodarstva, a detaljnije se obrađuju u okviru 
također dostupnih programa mentorstva.
Švedska – „Grön Arena”
Projekt pod nazivom „Grön Arena” namijenjen je pružanju potpore poljoprivrednim gospodarstvima koja 
nude usluge u području socijalne skrbi, obrazovanja, zdravstva i rekreacije, kao što je organizacija aktivnosti 
na poljoprivrednim gospodarstvima za starije osobe ili izvannastavnih aktivnosti za djecu, zabavnih aktivnosti 
u seoskim područjima ili sa životinjama itd. Tim se projektom zadovoljavaju društvene potrebe, a poljopri ‑
vrednicima se nudi mogućnost diversifikacije prihoda. Projekt je pokusno proveden u jednoj regiji, a nakon 
toga proširen na cijelu zemlju.
Austrija – tečajevi upravljanja za žene u ruralnim područjima
Cilj tog tečaja upravljanja bio je potaknuti žene i omogućiti im preuzimanje odgovornih položaja u poduze ‑
ćima i društvenim skupinama u ruralnim područjima kako bi bile uzor drugim ženama i potaknule ih na veću 
aktivnost u području ruralnog razvoja. Relevantnost tog tečaja izravno se može potvrditi na temelju strateških 
smjernica Zajednice za programsko razdoblje 2007. – 2013.18 u kojima su utvrđeni jasni ciljevi poticanja uklju ‑
čivanja žena na tržište rada i razmatranja potreba u pogledu osposobljavanja žena (za dodatne informacije 
o tečaju vidjeti i  okvir 9. )
17 Europska komisija (2015.): Informativni članci o državama članicama (Švedska, str. 13., i Europska unija, str. 17.) ( http://ec.europa.eu/agriculture/
statistics/factsheets/index_en.htm ).
18 Odluka Vijeća 2006/144/EZ od 20. veljače 2006. o strateškim smjernicama Zajednice za ruralni razvoj (programsko razdoblje od 2007. do 2013.) 
(SL L 55, 25.2.2006., str. 20.).Okvir 4.

23 Opažanja
Države članice ne 
provjeravaju u svakom 
slučaju kvalifikacije 
i iskustvo pružatelja usluga
30 
Kako bi se zajamčile kvaliteta i djelo ‑
tvornost ponuđenih usluga prijenosa 
znanja i savjetovanja, potrebno je da 
je stručnost tijela koja pružaju takve 
usluge na odgovarajućoj razini u po ‑
gledu kvalifikacija, iskustva i redovitog 
osposobljavanja osoblja te administra ‑
tivnih i tehničkih mogućnosti.
31 
Sud je utvrdio da su, kad je riječ 
o uslugama savjetovanja, sve države 
članice ispunile očekivane standarde19, 
što je poljoprivrednicima i posjednici ‑
ma šuma omogućilo odabir s popisa 
ovlaštenih pružatelja usluga. Među ‑
tim, u Švedskoj su se uvjeti u pogledu 
kvalifikacija i iskustva odnosili samo na 
savjetovanje o višestrukoj sukladnosti 
i sigurnosti na radnom mjestu jer su se 
drugi oblici savjeta poljoprivrednicima 
nudili u okviru mjere 111 za koju takvi 
uvjeti nisu bili postavljeni.32 
Na razini EU‑a nisu utvrđena rele ‑
vantna pravila, a Švedska nije odre ‑
dila nikakve uvjete u pogledu mjera 
prijenosa znanja. Druge države članice 
obuhvaćene revizijom utvrdile su 
odgovarajuće kriterije prihvatljivosti 
ili dodjele, međutim, iako su uočeni 
neki primjeri dobre prakse, revizijom 
se pokazalo da su postupci procjene 
kvalifikacija pružatelja usluga bili po ‑
prilično nedjelotvorni.
33 
U Austriji i Ujedinjenoj Kraljevini 
(Engleska) utvrđeni su strogi uvjeti 
na razini pružatelja usluga. Pružatelji 
usluga prijenosa znanja u Austriji za ‑
dovoljavaju uvjete samo ako posjeduju 
certifikat za upravljanje kvalitetom koji 
je važeći za ustanove za osposobljava ‑
nje odraslih, a u Ujedinjenoj Kraljevini 
(Engleska) zainteresirani pružatelji 
usluga moraju dokazati svoje financij ‑
ske, tehničke ili profesionalne sposob ‑
nosti u prvoj fazi trodijelnog natječaj ‑
nog postupka. Međutim, u oba slučaja 
revizijom se utvrdilo da nadležna tijela 
nisu sustavno provjeravala kvalifikacije 
i iskustvo poduzeća koja organiziraju 
tečajeve i njihovih voditelja tečajeva 
(vidjeti i  okvir 5. ).
Austrija: certifikati za upravljanje kvalitetom pružatelja usluga 
osposobljavanja nisu se provjeravali
Kako bi provjerila kriterij prihvatljivosti u skladu s kojim pružatelji usluga prijenosa znanja moraju posjedovati 
certifikat za upravljanje kvalitetom, nadležna tijela u Austriji u svoje su kontrolne popise uvrstile relevant ‑
ne točke koje je potrebno provjeriti. Međutim, Sud je utvrdio da su u četiri od 30 slučajeva nadležna tijela 
u svojim kontrolnim popisima potvrdno označila predmetnu točku iako nije postojao certifikat za upravljanje 
kvalitetom.
Tim četirima pružateljima usluga isplaćena su javna sredstva u ukupnom iznosu od 3,6 milijuna eura (EPFRR: 
1,8 milijuna eura), od čega se otprilike 3,1 milijun eura (EPFRR: 1,6 milijuna eura) odnosilo samo na jednog pru ‑
žatelja. Isti pružatelj usluga objavio je u listopadu 2014. da je stekao certifikat za upravljanje kvalitetom, dok je 
usluge osposobljavanja pružao od 2007. godine.Okvir 5.
19 Vidjeti članak 15. stavak 2. 
Uredbe Komisije (EZ) 
br. 1974/2006 od 
15. prosinca 2006. 
o utvrđivanju detaljnih pravila 
za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1698/2005 o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 368, 
23.12.2006., str. 15.):  
„2. Nadležna tijela koja su 
odabrana za pružanje usluga 
savjetovanja 
poljoprivrednicima moraju 
imati odgovarajuća sredstva 
u obliku osposobljenog 
osoblja te upravnih i tehničkih 
mogućnosti, imati iskustva 
u poslovima savjetovanja i biti 
pouzdani glede zahtjeva, 
uvjeta i normi o kojima se 
govori u točkama (a) i (b) 
drugog podstavka članka 24. 
stavka 1. Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005”.
24 Opažanja
34 
Slični problemi u pogledu nedostatnih 
provjera kvalifikacija pružatelja usluga 
utvrđeni su u Poljskoj i Španjolskoj (Ga ‑
licija). Nadležna tijela oslanjala su se na 
informacije pružatelja usluga, a nisu ih 
potvrdile provjerom popratnih doku ‑
menata. Kad su tečajeve osposobljava ‑
nja održavala nadležna tijela u Španjol ‑
skoj (Galicija), podrazumijevalo se bez 
dodatne provjere da njihovo osoblje 
raspolaže odgovarajućim kvalifikaci ‑
jama i iskustvom, a tijela tehničkim 
i administrativnim kapacitetima.
U odabiru aktivnosti 
i pružatelja usluga uočen 
je nedostatak pravednog 
i transparentnog tržišnog 
natjecanja
35 
Tržišnim natjecanjem pružatelje usluga 
potiče se da poboljšaju kvalitetu svojih 
usluga, ponude povoljne cijene i pred ‑
lažu usluge utemeljene na potrebama, 
čime bi se pak trebala ostvariti veća 
vrijednost za uloženi novac europ ‑
skih poreznih obveznika. Osnovna su 
načela tržišnog natjecanja pravednost 
i transparentnost. Osim toga, kako je 
već navedeno u odlomku 24., odgovor ‑
na tijela trebala bi imati jasnu predodž ‑
bu usluga koje su potrebne kako bi ih 
mogle konkretno navesti u pozivima 
na podnošenje prijedloga ili ponuda ili 
bi trebala utvrditi odgovarajuće kriteri ‑
je za odabir relevantnih aktivnosti.36 
Kad je riječ o mjerama prijenosa 
znanja, države članice obuhvaćene re ‑
vizijom odabirale su pružatelje i usluge 
na različite načine koji mogu obuhva ‑
ćati postupak bez natjecanja, pružanje 
usluga unutar samih nadležnih tijela ili 
u okviru povezanih tijela, pojedinačne 
pozive na podnošenje prijedloga ili 
provedbu postupaka javne nabave. 
Međutim, unatoč uporabi širokog ras ‑
pona postupaka, Sud je utvrdio ponov ‑
ljeno odabiranje prijedloga pružatelja 
usluga prijenosa znanja koji postoje 
već dulje vrijeme i čije je poslovanje 
dobro uhodano te su oni primili većinu 
financijskih sredstava iz EPFRR‑a. Sud 
smatra da uzrok tome leži u nedostat ‑
ku tržišnog natjecanja i/ili nedostatku 
pravednosti i transparentnosti.
37 
U odlomcima koji slijede Sud opisuje 
postupke uočene u raznim državama 
članicama koje su obuhvaćene revizi ‑
jom te određene rizike i nalaze koji su 
povezani s tim postupcima:
Pri odabiru pružatelja 
i usluga nije postojalo tržišno 
natjecanje – Austrija i Švedska
38 
Prijedloge projekata moguće je zatra ‑
žiti ili podnijeti u bilo kojem trenutku 
tijekom programskog razdoblja, tj. ne 
postoje utvrđena razdoblja ili rokovi. 
Time su onemogućeni procjena i oda ‑
bir projekata i pružatelja usluga na 
temelju natjecanja te pružatelji nemaju 
poticaja za podnošenje prijedloga ili 
ponuda s dobro osmišljenim uslugama 
koje su posebno usmjerene na potre ‑
be, tj. postoji velik rizik da će se iznos 
financijske potpore utrošiti na aktivno ‑
sti koje se odabiru prvenstveno prema 
mogućnostima pružatelja usluga.
25 Opažanja
39 
Skupina ustanova za osposobljavanje 
u okviru jednog javnog tijela u Austriji 
primila je do trenutka provedbe revizi ‑
je 77,3 % dostupnih financijskih sred ‑
stava EPFRR‑a za mjeru 111 i 54,3 % 
sredstava za mjeru 331. Te ustanove za 
osposobljavanje imale su natječajnu 
prednost u odnosu na ostale pružate ‑
lje usluga jer oni nisu imali mogućnost 
sudjelovanja na službenim sastancima 
koje su organizirala nadležna tijela 
na kojima se raspravljalo o novim 
tečajevima i provedbenim pravilima. 
U izvješću o evaluaciji koje su naručila 
nadležna tijela u Austriji navodi se da 
su pokrajine [savezne zemlje] odobra ‑
vale gotovo isključivo tečajeve ospo ‑
sobljavanja koje su te ustanove već 
nudile, što može dovesti do znatnog 
učinka mrtvog tereta20.
Interno pružanje usluga – 
Španjolska (Galicija) i Švedska
40 
Internim pružanjem usluga koristilo se 
u znatnoj mjeri u Španjolskoj (Galicija) 
(89 % proračuna za mjeru 111) i Šved ‑
skoj (61 % proračuna za mjeru 111 i 
35 % proračuna za mjeru 331). Privat ‑
nim pružateljima usluga nije pružena 
mogućnost provedbe takvih projekata, 
koje su izravno odobravala nadležna 
tijela u državi članici. Sud nije prona ‑
šao dokumentirani postupak donoše ‑
nja odluke u kojem je utvrđena gornja 
granica financijskih sredstava i/ili kojim 
se opravdava interno pružanje usluga 
(npr. internim iskustvom i kapaciteti ‑
ma, ili nedostatak tržišne pokrivenosti 
potreba u pogledu vještina).41 
S internim projektima u Švedskoj po ‑
stupalo se na isti način kao i s projekti ‑
ma koje su provodili vanjski pružatelji 
usluga osposobljavanja, tj. aktivnost 
je odobravala druga organizacijska 
jedinica u okviru istog nadležnog 
tijela. Međutim, projekti nisu rangirani 
te je Sud utvrdio da su neke provje ‑
re obavljene samo pro forma  (vidjeti 
odlomak 53.).
42 
Vanjski pružatelji usluga angažirani su 
i za provedbu internih projekata, ali 
troškovi povezanih administrativnih 
aktivnosti (npr. izrada obavijesti o na ‑
tječaju, provjera pristiglih ponuda), 
koje su zapravo činile dio uobičajenih 
dužnosti nadležnih tijela, naplaćeni su 
na teret projekta. Osim toga, revizijom 
su utvrđeni primjeri u kojima su nad ‑
ležna tijela provodila interne projekte 
koji su bili znatno skuplji od onih koji 
su već bili dostupni na tržištu bez pot ‑
pore EPFRR‑a (vidjeti odlomak 55.)20 Mandl, C. i Kuttner, T., 
„Bildungsevaluierung 
Ländliche Entwicklung LE 
07. – 13. – Endbericht” 
(„Evaluacija osposobljavanja 
u području ruralnog razvoja 
u razdoblju 2007. – 2013. – 
završno izvješće”), Beč, 2013., 
str. 107.  
Učinak mrtvog tereta: situacija 
u kojoj bi se subvencionirana 
aktivnost ili projekt 
djelomično ili u cijelosti proveli 
i bez bespovratne pomoći.
26 Opažanja
Pozivi na podnošenje 
prijedloga – Španjolska 
(Galicija)
43 
U Španjolskoj (Galicija) samo je 11 % 
proračuna za mjeru 111 izvršeno 
provedbom natjecateljskog postupka, 
tj. godišnjih poziva na podnošenje pri ‑
jedloga. Procjena primljenih prijedloga 
obavljala se na temelju sustava dodjele 
bodova za različite kriterije o kojima su 
obaviješteni mogući pružatelji usluga. 
Međutim, revizijom je utvrđeno da nije 
postojala objektivna metoda dodjele 
bodova. To je dovelo do toga da pri ‑
javama ili nije dodijeljen nijedan bod 
(kad nisu sadržavale potrebne informa ‑
cije) ili im je dodijeljen najveći mogući 
broj bodova (kad su popunjena rele ‑
vantna polja, čak i ako su informacije 
bile samo općenite). Slijedom toga, po ‑
stupak odabira nije bio transparentan 
te njime nije zajamčen odabir najboljih 
pružatelja i usluga.
Javna nabava – Ujedinjena 
Kraljevina (Engleska) i Poljska
44 
Javna nabava ili natječaj odnosi se na 
natječajni postupak odabira koji se 
provodi u skladu s utvrđenim pravili ‑
ma. Ako se pravilno primjenjuje, njime 
bi se trebalo pružiti razumno jamstvo 
o pravednosti i transparentnosti te 
dobrim rezultatima u pogledu odabira 
pružatelja usluga i projekata. Međutim, 
Sud je utvrdio nekoliko pitanja koja 
daju povod za zabrinutost.45 
Jedno od pitanja koje je utvrđeno 
u Ujedinjenoj Kraljevini (Engleska) od ‑
nosi se na podugovaranje. Postupkom 
javne nabave koji sadržava više faza 
i podjelom ugovora u veće dijelove 
prednost se daje velikim pružateljima 
usluga. Manji pružatelji usluga mogli 
su postati dijelom provedbene struk ‑
ture samo podugovaranjem. Kako bi se 
zajamčilo ostvarivanje željenih rezulta ‑
ta, nadležna tijela u Engleskoj zahti ‑
jevala su od ponuditelja da dostave 
relevantne informacije, npr. ugovore 
s podizvođačima, informacije o uprav ‑
ljanju ugovorom i planiranu komuni ‑
kaciju. No, nadležna tijela nisu imala 
izravnu kontrolu nad podugovaranjem 
te su i u pogledu odabira podizvođača 
i u pogledu izdavanja računa za pruže ‑
ne usluge ovisila isključivo o glavnom 
pružatelju usluga. Potonje je dovelo 
do toga da je glavni izvođač ostva ‑
rio prekomjernu dobit od plaćanja 
nadležnih tijela – taj je aspekt podrob ‑
nije razrađen u dijelu 2. ovog izvješća 
(vidjeti okvir 8. ).
46 
U Poljskoj je postupak javne nabave 
ugrožen loše osmišljenim sustavom 
dodjele kojim se dobro uhodanim 
konzorcijima daje prednost pred no ‑
vim pružateljima usluga. Nalazi Suda 
isto tako pokazuju da nije dovoljno da 
nadležna tijela provedu samo općenitu 
procjenu prijavljenih konzorcija, već 
je potrebno procijeniti i kapacitete 
i uloge pojedinačnih članova (vidjeti 
okvir 6. ).
27 Opažanja
Komisija je državama članica 
pružila malo smjernica 
o mjerama prijenosa znanja 
i savjetovanja
47 
Komisija je odobrila PRR‑ove na 
početku programskog razdoblja te 
od država članica nije zahtijevala da 
u svojim programskim dokumenti ‑
ma jasno utvrde potrebe subjekata 
u ruralnom području u pogledu znanja 
i vještina ili da opišu svoje postupke 
odabira. Povrh toga, Komisija u pro ‑
gramskom razdoblju 2007. – 2013. nije 
pružila odgovarajuće smjernice koje su 
mogle pomoći državama članicama da 
uspostave bolje postupke. Komisija je 
za novo programsko razdoblje pripre ‑
mila opsežnije smjernice za proved ‑
bu mjera, no nije navela pojedinosti 
o tome kako utvrditi potrebe u pogle ‑
du znanja i vještina (npr. fleksibilnim 
postupcima analize i planiranja). Sud na temelju programskih dokumenata 
koji su bili dostupni u vrijeme revizije 
nije pronašao dokaze o tome da su 
države članice bolje analizirale potre ‑
be u pogledu znanja i vještina (vidjeti 
odlomke 23. do 29.).Sustav dodjele u Poljskoj osmišljen i proveden na zadovoljavajući način
Novoosnovani pružatelji usluga koji imaju manje od dvije godine iskustva ni u kojem slučaju ne 
mogu prikupiti minimalni broj bodova za iskustvo u organizaciji te se a priori  isključuju iz financij ‑
ske potpore bez obzira na kvalitetu aktivnosti koje su predložili.
Osim toga, u skladu s poljskom provedbenom uredbom, u slučajevima kad se u članove konzorcija koji se na ‑
tječe ubraja poljoprivredna organizacija moguće je dodijeliti tri boda za „razmjenu iskustva u organizaciji os ‑
posobljavanja (...)”. Sud je utvrdio da su nadležna tijela dodijelila tri boda takvom konzorciju iako je predmetna 
poljoprivredna organizacija imala samo neznatnu ulogu u pružanju usluge koja nije zahtijevala ni plaćanje. 
Analizom nekoliko uspješnih ponuditelja utvrđeno je da ta tri boda mogu biti ključna za pobjedu na natječaju.Okvir 6.

28 Opažanja
48 
Komisija uz postojeće zakonske odred ‑
be za usluge savjetovanja u razdoblju 
2007. – 2013. nije objavila smjernice za 
države članice o tome kako zajamčiti 
da pružatelji usluga prijenosa znanja 
i savjetovanja budu pouzdani te da ras ‑
polažu odgovarajućim kvalifikacijama 
i iskustvom te potrebnim administra ‑
tivnim i tehničkim kapacitetima. U pro ‑
gramskom razdoblju 2014. – 2020. 
moguća su određena poboljšanja, 
osobito jer su odredbe EU‑a o kapaci ‑
tetima i kvalifikacijama pružatelja uslu ‑
ga proširene kako bi obuhvatile usluge 
prijenosa znanja21 (vidjeti odlomke 30. 
do 34.).
49 
Komisija u programskom razdoblju 
2007. – 2013. nije u svim slučajevima 
bila upoznata s problemima koji su 
povezani s postojećim postupcima 
odabira pružatelja i usluga i stoga od 
država članica nije mogla zahtijevati 
provedbu korektivnih mjera (vidjeti 
odlomke 35. do 46.).
50 
Zakonskim aktima za programsko 
razdoblje 2014. – 2020. propisano je da 
postupak odabira pružatelja usluga sa ‑
vjetovanja mora biti uređen zakonom 
o javnoj nabavi22. Stoga postoji rizik da 
javna nabava dovede do samo jednog 
pobjednika natječaja po zemljopisnom 
i/ili tematskom području čime se su ‑
bjektima u ruralnom području sma ‑
njuje mogućnost izbora. Taj bi se rizik 
mogao umanjiti mogućnošću država 
članica da potpišu okvirne ugovore 
s više pružatelja usluga23 čime se su ‑
bjektima u ruralnom području omogu ‑
ćuje odabir među nekoliko pružatelja 
usluga.51 
U relevantnim zakonskim aktima ne 
postoji izričita odredba o odabiru 
usluga prijenosa znanja i njihovih 
pružatelja, ali države članice „mogu 
odabrati među raznim postupcima 
u skladu s njihovim nacionalnim za ‑
konskim aktima, uključujući natječaje 
(...) te interni postupak”24. S obzirom 
na to da Komisija nije izradila dodatne 
posebne smjernice, lako je moguće 
da se nastave problemi koje je Sud 
utvrdio u pogledu programskog raz ‑
doblja 2007. – 2013., kao što su interno 
pružanje usluga bez transparentnih 
postupaka donošenja odluka ili oprav ‑
danja, podugovaranje nad kojim se ne 
provode administrativne provjere i ne 
primjenjuju isti standardi kao na uobi ‑
čajene ugovore te postupci dodjele 
koji nisu transparentni i/ili pravedni.
Dio II. – Postupci kojima 
se jamči isplativo 
i koordinirano pružanje 
usluga prijenosa znanja 
i savjetovanja
Države članice odobravale su 
aktivnosti osposobljavanja 
bez provedbe djelotvorne 
provjere razumnosti 
troškova...
52 
Jamčenje kontrole nad troškovima bes ‑
povratnih sredstava za ruralni razvoj 
ključni je element „dobrog financij ‑
skog upravljanja” koje se propisuje 
financijskim uredbama EU‑a, pri čemu 
se od svih upravitelja proračunom 
EU‑a očekuje da primjenjuju načelo 
ekonomičnosti, tj. da se potpora pruža 
za odgovarajuće aktivnosti po odgo ‑
varajućoj cijeni. To bi se trebalo postići 
ex ante  provjerom troškova, tj. prije 
odobravanja i isplate bespovratnih 
sredstava.21 Članak 14. stavak 3. i članak 15. 
stavak 3. Uredbe (EU) 
br. 1305/2013.
22 Članak 15. stavak 3. 
Uredbe (EU) br. 1305/2013.
23 U skladu s člankom 32. 
Direktive 2004/18/EZ.
24 Dokument o mjeri „Prenošenje 
znanja i aktivnosti 
informiranja”, izdanje za 
listopad 2014.
29 Opažanja
53 
Kako je Sud naglasio u svom temat ‑
skom izvješću br. 22/201425, nadležna 
tijela u državama članicama ne ulažu 
dovoljno napora kako bi zajamčila 
razumnost troškova povezanih s odo ‑
brenim bespovratnim sredstvima za 
ruralni razvoj. U slučaju mjera prijeno ‑
sa znanja, u prijavama projekata često 
nije navedeno dovoljno pojedinosti 
kako bi bila moguća korisna procje ‑
na troškova povezanih s planiranim 
aktivnostima. Bez obzira na to, nadlež ‑
na tijela u Austriji i Švedskoj odobrila 
su takve općenite prijave projekata, 
a na svojim su kontrolnim popisima 
označila da je razumnost troškova 
provjerena. Drugi primjeri nedostataka 
u ex ante  provjerama u državama člani ‑
cama navode se u  okviru 7 ....te postoje naznake da 
su u nekim slučajevima 
utrošile previše sredstava 
na usluge osposobljavanja 
i savjetovanja koje nisu bile 
u dovoljnoj mjeri opravdane
54 
Kao što je prethodno opisano, nadlež ‑
na tijela u državama članicama dužna 
su provjeriti da se bespovratna sred ‑
stva koja odobre temelje na razumnim 
troškovima. Međutim, nije neobično 
da se nastali troškovi razlikuju u odno ‑
su na troškove koji su odobreni u fazi 
podnošenja prijava s obzirom na to da 
može doći do promjena u specifikacija ‑
ma i cijenama. Nadležnim tijelima u dr ‑
žavama članicama stoga su potrebna 
pravila i sustavi kako bi otkrila znatna 
odstupanja od odobrenih troškova pro ‑
jekta i provjerila da su izmijenjeni troš ‑
kovi i dalje razumni prije nego što dođe 
do isplate bespovratnih sredstava.25 Vidjeti tematsko izvješće 
br. 22/2014 „Postizanje 
ekonomičnosti: kontrola 
troškova u vezi s bespovratnim 
sredstvima za projekte 
ruralnog razvoja koje financira 
EU” ( http://eca.europa.eu ).
Primjeri nedostataka u  ex ante  provjerama razumnosti  
troškova
Ujedinjena Kraljevina (Engleska):
Nadležna tijela primila su samo jednu ponudu koju je dostavio jedan pružatelj usluga osposobljavanja u okvi ‑
ru poziva na podnošenje ponuda. Prihvatila su tu ponudu bez usporedbe cijena s povijesnim troškovima ili 
drugim referentnim vrijednostima. Sud je utvrdio da je cijena po polazniku u zahtjevima za povrat nadležnih 
tijela bila dva do osam puta veća od standardne cijene navedene u promidžbenom letku pružatelja usluga.
Španjolska (Galicija):
Povećanje proračuna jednog projekta osposobljavanja prihvaćeno je bez traženja popratnih dokumenata 
kojima bi se opravdalo predloženo povećanje.
Austrija:
Proračun jednog velikog projekta povećan je dva puta, što je dovelo do ukupnog iznosa bespovratnih sred ‑
stava u visini od 2,7 milijuna eura. Argument za odobrenje povećanja proračuna koji su navela nadležna tijela 
bio je da se dostavljeni izračun troškova temelji na stvarnim plaćanjima za slične aktivnosti prijašnjih godina. 
Međutim, Sud nije pronašao dokaze o provedbi prikladnih provjera.Okvir 7.

30 Opažanja
55 
Sud je utvrdio nekoliko nedostataka 
u postupcima tijekom faze isplate koji 
su doveli do netočnih ili prekomjernih 
plaćanja ili nesigurnosti u pogledu 
točnosti isplaćenog iznosa. Primjeri tih 
nedostataka opisani su u nastavku:
 ο Obvezno osposobljavanje poljopri ‑
vrednika, npr. o rukovanju fitosa ‑
nitarnim proizvodima i dobrobiti 
životinja, koje su izravno provela 
regionalna tijela po cijeni od re ‑
dom 2680 i 2030 eura u tom je po ‑
dručju bilo dostupno po mnogo ni ‑
žoj cijeni (od redom 150 i 200 eura) 
(Španjolska – Galicija).
 ο Plaćanja nisu usklađena sa stvar ‑
nim brojem polaznika prisutnih na 
osposobljavanju, iako je to trebala 
biti osnova za naplaćivanje troško ‑
va projekta (Španjolska – Galicija).
 ο Popisi polaznika prisutnih na os ‑
posobljavanju bili su nepouzdani: 
bili su unaprijed potpisani ili su 
sadržavali znakove koji su ukazi ‑
vali na to da ih je izmijenila osoba 
koja nije polaznik, ili ih nije bilo 
moguće protumačiti zbog uporabe 
različitih znakova i kodova (Poljska, 
Španjolska – Galicija).
 ο Troškovi koji su naplaćeni na teret 
nadležnog tijela države članice 
za tečajeve osposobljavanja bili 
su puno veći od iznosa koji su 
zapravo isplaćeni podizvođačima 
(Ujedinjena Kraljevina – Engleska, 
vidjeti okvir 8. ). ο Kad su nadležna tijela u državama 
članicama sama provodila pro ‑
jekte nije bilo moguće usposta ‑
viti poveznicu između troškova, 
pojedinačne aktivnosti osposoblja ‑
vanja i odgovarajućeg zahtjeva za 
plaćanje koji je dostavljen agen ‑
ciji za plaćanja u razumnom roku 
(Švedska).
 ο Nije postojala obveza čuvanja 
evidencije radnog vremena ili 
su pravila o njegovom bilježenju 
bila nejasna i nisu omogućila 
točan izračun stvarnog vremena 
koje su pružatelji usluga ili sama 
javna tijela utrošili na aktivnosti 
osposobljavanja (Švedska, Poljska, 
Španjolska). To znači da u slučaju 
javnih tijela postoji rizik da će se 
na teret projekta koji se sufinan ‑
cira iz EPFRR‑a naplatiti aktivnosti 
koje se ubrajaju među uobičajene 
zadaće nadležnih tijela (vidjeti 
i odlomak 42.).
 ο Neke usluge savjetovanja bile su 
financirane u cijelosti (Švedska) što 
nije u skladu s pravnim odredbama 
kojima se stopa financiranja ogra ‑
ničuje na 80 %.
 ο U nekim slučajevima s vanjskim 
voditeljima tečajeva ili govornici ‑
ma nisu zaključeni jasni ugovori te 
njihovi računi ne sadrže dovoljno 
pojedinosti kako bi troškovi bili 
točni i razumni i kako bi se mogla 
uspostaviti poveznica s projektom 
(Austrija, Švedska).
31 Opažanja
Prekomjerno visoka dobit u Ujedinjenoj Kraljevini (Engleska)
Nacionalna nadležna tijela u Ujedinjenoj Kraljevini (Engleska) platila su unatoč provedbi postupka javne naba ‑
ve prekomjerno visoke cijene za nekoliko tečajeva osposobljavanja. Na zahtjevu za plaćanje za tri tečaja koji 
je dostavio jedan pružatelj usluga navedeni su troškovi koji su bili 13,8 puta veći od izravnih troškova osposo ‑
bljavanja koje je taj pružatelj usluga platio svojim podizvođačima. Nedostatak ostvarene vrijednosti za uloženi 
novac u okviru tog ugovora istaknuo je i jedan inspektor iz agencije za plaćanja (prije nego što je Sud proveo 
reviziju), ali to nije imalo nikakav utjecaj na iznos koji je plaćen. Iz navedenih razloga nadležna tijela u Ujedi ‑
njenoj Kraljevini namjeravaju uspostaviti strože mehanizme za praćenje plana provedbe.
1 Neki od ostalih troškova obuhvaćaju promidžbu i administrativne troškove.  
2 U skladu sa zahtjevom za plaćanje.
Izvor:  Europski revizorski sud.Okvir 8.
Ukupna plaćanja ²
(naknade polaznika
i javno ﬁnanciranje)
13 %8 %9 %
CBA
87 %92 %91 %Tečaj
9420 £16 540 £5536 £
Bruto dobitIzravni troškovi osposobljavanja koji su plaćeni podizvođačima¹
32 Opažanja
Revizijama koje je provela 
Komisija nije pruženo 
dovoljno informacija 
o nedostatcima koje je uočio 
Sud
56 
Komisija provedbom revizija mora 
pratiti sustave upravljanja i kontro ‑
le koji su uspostavljeni u državama 
članicama26. Usluge prijenosa znanja 
i savjetovanja smatraju se vrlo važni ‑
ma za daljnji razvoj ruralnog društva 
i njegova gospodarstva. Međutim, revi ‑
zijama koje je provodila radi praćenja 
upravljanja tim mjerama Komisija nije 
prikupila dovoljno relevantne informa ‑
cije o postupcima provedbe i kontrole 
u državama članicama te nije otkrila 
nijedan od nedostataka koji su pret ‑
hodno naglašeni niti poduzela mjere 
u vezi s njima.
57 
Komisija nije provela posebne revizije 
mjera prijenosa znanja i savjetovanja 
u razdoblju 2007. – 2013. uz obrazlo ‑
ženje da je s njima povezan razmjerno 
malen iznos financijskih sredstava. 
Mjera 111 obuhvaćena je opsegom 
jedne opširnije revizije koja je prove ‑
dena 2010. godine. Tom je revizijom 
utvrđeno nekoliko nedostataka u su ‑
stavu upravljanja i kontrole (ključne 
kontrole) što je dovelo do financijskog 
ispravka27.Financijska sredstva EU‑a 
nisu koordinirana s drugim 
financijskim sredstvima na 
način kojim se omogućuje 
učinkovito pružanje 
usluga prijenosa znanja 
i savjetovanja
58 
Kako je već navedeno u odlomku 13., 
aktivnosti prijenosa znanja i savjeto ‑
vanja za subjekte u ruralnom području 
moguće je osim iz EPFRR‑a financirati 
i iz drugih izvora. Sud je za vrijeme 
revizijskih posjeta i na temelju upitni ‑
ka koji je proveo (vidjeti odlomak 20.) 
utvrdio da se takva vrsta financiranja 
pruža i iz drugih fondova EU‑a (po ‑
sebno iz ESF‑a) kao i iz nacionalnih 
i regionalnih izvora financiranja.
59 
Kako bi se izbjeglo dvostruko finan ‑
ciranje istih aktivnosti iz različitih 
fondova, države članice obvezne 
su utvrditi kriterije razgraničenja za 
različite fondove u svojim programima 
ruralnog razvoja28 te provoditi djelo ‑
tvorne postupke upravljanja29.
60 
Međutim, za razgraničenje među 
različitim fondovima EU‑a nisu bile 
zadužene samo države članice. Ono je 
trebalo započeti na razini Komisije uz 
pravilnu koordinaciju među glavnim 
upravama odgovornima za različite 
fondove. Komisija je trebala procijeniti 
prikladnost kriterija razgraničenja te ih 
odobriti u okviru nacionalnih strateš ‑
kih planova za ruralni razvoj, objaviti 
smjernice i provjeriti provedbu mjera 
u državama članicama.26 Članak 59. stavak 2. 
Uredbe (EU, Euratom) 
br. 966/2012.
27 Komisija može uvesti 
financijske ispravke kad su 
rashodi, transakcije ili prakse 
nepravilni, a države članice ih 
nisu ispravile. Financijski 
ispravci mogu se uvesti i u 
slučaju ozbiljnog nedostatka 
u sustavu upravljanja 
i kontrole kojim se ugrožava 
doprinos EU‑a koji je već 
isplaćen za određeni program 
ili u slučaju da država članica 
nije istražila nedostatke i uvela 
tražene ispravke.
28 Članak 60. Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005.
29 Članak 24. stavak 5. Uredbe 
Komisije (EZ) br. 65/2011 od 
27. siječnja 2011. o utvrđivanju 
detaljnih pravila za provedbu 
Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1698/2005 vezano uz 
primjenu postupaka kontrole, 
kao i uvjeta višestruke 
sukladnosti u vezi s mjerama 
ruralnog razvoja (SL L 25, 
28.1.2011., str. 8.).
33 Opažanja
61 
Komisija za programsko razdoblje 
2007. – 2013. nije objavila smjerni ‑
ce o razgraničenju ili izbjegavanju 
rizika od dvostrukog financiranja te 
je odobrila PRR‑ove država članica 
bez traženja dodatnih pojedinosti 
o upotrijebljenim mehanizmima koji 
su upotrijebljeni kako bi se izbjeglo 
dvostruko financiranje. Sud je utvrdio 
nekoliko slučajeva financiranja sličnih 
aktivnosti iz različitih fondova u koji ‑
ma je razgraničenje među fondovima 
bilo nejasno. Očiti je nedostatak takve 
situacije postojanje dvostrukih uprav ‑
ljačkih struktura. Veća razina nejasnoće 
u razgraničenju uz nezadovoljavajuće 
postupke upravljanja vodi do većeg 
rizika od dvostrukog financiranja.
62 
Unatoč tome, Sud je u nekim država ‑
ma članicama utvrdio primjere dobre 
prakse u pogledu ublažavanja rizika 
od dvostrukog financiranja, kao što su 
potvrđivanje računa pečatom (Špa ‑
njolska (Galicija), Austrija, Poljska), 
izjave korisnika (Španjolska (Galicija) te 
savjetovanje među nadležnim tijelima 
i obvezne provjere u fazi podnošenja 
prijava (Švedska).63 
Sud je provjerio nacionalne strateške 
planove i programe ruralnog razvoja 
država članica za programsko raz ‑
doblje 2007. – 2013. u pogledu razgra ‑
ničenja među različitim fondovima 
EU‑a te je utvrdio sljedeće nedostatke:
 ο Potpora aktivnostima osposoblja ‑
vanja koje se ne ubrajaju u „uobi ‑
čajeno obrazovanje” u ruralnim 
područjima u Španjolskoj (Galicija) 
mogla se pružati iz EPFRR‑a, ESF‑a 
ili EFRR‑a. Međutim, nisu utvrđeni 
relevantni kriteriji razgraničenja. 
Primjeri su pronađeni u okviru 
informatičkih tečajeva u ruralnim 
područjima i tečajeva o zadružnom 
poduzetništvu u ruralnim područ ‑
jima koji su financirani iz EPFRR‑a 
(mjera 111), EFRR‑a ili ESF‑a.
 ο U tečajevima o vodstvu i uprav ‑
ljanju, informacijskoj tehnologiji 
i uredskim vještinama koji su 
financirani iz ESF‑a u Ujedinjenoj 
Kraljevini (Engleska) mogle su 
sudjelovati sve vrste poduzeća, 
uključujući i ruralna, iako su ona 
u skladu s kriterijima razgraničenja 
trebala biti isključena.
 ο U Poljskoj su slične aktivnosti os ‑
posobljavanja financirane u okviru 
operativnog programa ESF‑a za 
ljudski kapital i mjere 111.
 ο U Belgiji (Valonija) slične aktivnosti 
mogle su se financirati u okviru 
mjere 331 i iz ESF‑a. Provedba mje ‑
re u početku je financirana sred ‑
stvima za ruralni razvoj, no poslije 
je obustavljena. Nadležna tijela 
u Belgiji pojasnila su da pružatelji 
usluga osposobljavanja daju pred ‑
nost financijskim sredstvima ESF‑a 
jer su, prema njihovom mišljenju, 
pravila ESF‑a za povrat troškova 
manje stroga od pravila EPFRR‑a.
34 Opažanja
64 
Revizijom je utvrđeno da je sustav 
u Španjolskoj (Galicija) sa sobom nosio 
rizik od dvostrukog financiranja u okvi ‑
ru mjere 115 i iz ESF‑a jer su se troškovi 
osoblja za nove djelatnike pokrivali iz 
oba fonda. Uočen je slučaj u kojem je 
jedan pružatelj usluga bio i korisnik 
ESF‑a (112 400 eura) u vezi s otvara ‑
njem radnih mjesta i korisnik mjere 115 
(124 700 eura).
65 
Relevantnim propisima za novo 
programsko razdoblje 2014. – 2020. na ‑
glašava se važnost veće usklađenosti 
među fondovima EU‑a. Novim pristu ‑
pom ne usmjerava se u tolikoj mjeri 
na razgraničenje, već na međusobno 
nadopunjavanje. Međutim, Komisi ‑
ja nije pružila dostatne operativne 
smjernice. Sud je analizirao sporazume 
o partnerstvu te utvrdio da u slučaju 
nekoliko država članica nije jasno na 
koji će se način u novom programskom 
razdoblju otkloniti nedostatci u koordi ‑
naciji koji su se pojavljivali u razdoblju 
2007. – 2013.Dio III. – Postupci 
za praćenje i evaluaciju 
rezultata aktivnosti 
prijenosa znanja 
i savjetovanja
66 
Praćenje i evaluacija ključni su ele ‑
menti za jamčenje dobre iskorištenosti 
proračuna EU‑a30. Kako je prikazano na 
slici 4.  i opisano u odlomku 1., praće ‑
njem i evaluacijom mogu se prikupiti 
podatci za provedbu kratkoročnih 
analiza i utvrđivanje specifikacija 
programa tijekom sedmogodišnjeg 
programskog razdoblja, ali i za izradu 
dugoročnijih programa u budućnosti.
67 
S obzirom na to da se Komisija u tu 
svrhu nije koristila određenim mode ‑
lom, Sud upućuje na jedan od pri ‑
znatih modela, „Kirkpatrickov model 
s četiri razine”, namijenjen evaluaciji 
programa osposobljavanja. Načela 
ovog modela mogu se primijeniti na 
bilo koji program osposobljavanja 
(vidjeti prilog II. ). Kirkpatrickove četiri 
razine osmišljene su kao niz koraka za 
evaluaciju programa osposobljavanja. 
Postupak svakom razinom postaje sve 
složeniji i zahtijeva sve više vremena, 
no svaka nova razina pruža i sve više 
korisnih informacija31.30 Praćenje se odnosi na redovitu 
provjeru rashoda, izlaznih 
proizvoda i rezultata kojom se 
dobivaju ažurirane informacije 
o tome napreduju li programi 
u skladu s planom. Evaluacija 
se odnosi na prikupljanje 
podataka i analizu dokaza – 
uključujući informacije 
dobivene praćenjem – koji se 
obavljaju u određenim 
vremenskim razmacima 
s ciljem donošenja zaključaka 
o djelotvornosti i učinkovitosti 
određenog programa ili 
politike.
31 Kirkpatrick, Donald L., 
Kirkpatrick, James D., 
Evaluating Training Programs: 
The Four Levels  (Evaluacija 
programa osposobljavanja: 
četiri razine ), treće izdanje, 
2006., str. 21.
35 Opažanja
68 
Informacije prikupljene na 1. i 2. razi ‑
ni (reakcija i učenje) prvenstveno se 
upotrebljavaju za utvrđivanje pita ‑
nja povezanih s kvalitetom pruženih 
usluga, opsegom aktivnosti i sl. Te 
se informacije mogu upotrijebiti kao 
temelj za dorađivanje specifikacija 
budućih aktivnosti ili za poboljšanje 
odabira pružatelja usluga u okviru bu ‑
dućih poziva na podnošenje ponuda 
ili prijedloga. 3. i 4. razina (ponašanje 
i rezultati) mogu se upotrijebiti za 
procjenu učinaka i ishoda aktivnosti 
te se u većoj mjeri mogu upotrijebiti 
u strateške svrhe, primjerice za po ‑
novnu procjenu potreba, utvrđivanje 
novih potreba i sl.
Pružatelji usluga 
osposobljavanja 
u mnogim slučajevima 
prikupljaju izravne 
povratne informacije od 
sudionika osposobljavanja, 
ali ih nadležna tijela 
u državama članicama 
rijetko upotrebljavaju za 
unaprjeđenje budućih 
aktivnosti
69 
Sud je utvrdio da je u slučaju mjera 
prijenosa znanja u okviru EPFRR‑a ve ‑
ćina država članica prikupljala izravne 
povratne informacije od sudionika 
osposobljavanja, ali te informacije 
nisu upotrijebile za procjenu kvalitete 
osposobljavanja ili prilagodbu teča ‑
jeva u mjeri u kojoj je to bilo moguće. 
Malen broj država članica prati infor ‑
macije o stvarnom procesu učenja 
(2. razina).70 
U većini država članica obuhvaćenih 
revizijom, sudionici osposobljavanja 
odmah nakon njegovog završetka 
popunjavaju obrasce o povratnim in ‑
formacijama (koji se nazivaju i „upitni ‑
cima o zadovoljstvu”.) Takvi se obrasci 
uglavnom popunjavaju na inicijativu 
pružatelja usluga, ali u nekim država ‑
ma članicama nadležna tijela izradila 
su smjernice ili standardizirane obras ‑
ce za povratne informacije (vidjeti 
i okvir 9. ).
71 
Međutim, u mnogim slučajevima nad ‑
ležna tijela u državama članicama nisu 
u potpunosti upotrijebila prikupljene 
informacije. U Poljskoj su nadležnim ti ‑
jelima u okviru završnog izvješća u fazi 
plaćanja proslijeđeni rezultati samo za 
jedno kvalitativno pitanje. U Austriji 
nadležnim tijelima nisu proslijeđeni ni 
obrasci s povratnim informacijama ni 
njihove analize. Koordinatori projekata 
u Španjolskoj (Galicija) u slučajevima 
kada se aktivnostima osposobljavanja 
upravljalo izravnim interveniranjem 
središnjim službama nadležnih tijela 
nisu dostavljali popunjene obrasce.
36 Opažanja
72 
Većina država članica koje su posje ‑
ćene tijekom revizije ne prate mjeru 
u kojoj sudionici tijekom osposoblja ‑
vanja zapravo steknu predviđeno 
znanje, vještine i stavove (2. razina 
Kirkpatrickovog modela – učenje). Na 
primjer, nadležna tijela u Španjolskoj 
nisu pratila koliko je sudionika ospo ‑
sobljavanja zapravo pristupilo ispitu 
za koji je ponuđen pripravni tečaj. 
Nadležna tijela u Ujedinjenoj Kraljevini 
(Engleska) nisu pratila stope prolazno ‑
sti za tečajeve za stjecanje certifikata te je Sud uočio primjere u kojima čak 
ni glavni izvođač nije bio upoznat sa 
stopama prolaznosti za tečajeve koje 
je vodio njegov podizvođač. U Poljskoj 
se ni prije ni poslije osposobljavanja 
ne obavljaju ni testiranja ni razgovori 
radi evaluacije znanja koje su polaznici 
stekli. Certifikat koji sudionici prime na 
kraju obuke tek je potvrda njihova su ‑
djelovanja, a ne potvrda da su uspješ ‑
no položili određeni ispit.Primjeri dobre prakse prikupljanja informacija za evaluaciju projekta
Nadležna tijela u  Poljskoj  pružateljima usluga daju standardizirane obrasce za povratne informacije koji sadr ‑
že 11 kvalitativnih pitanja.
Nadležna tijela u  Ujedinjenoj Kraljevini (Engleska)  pružateljima uslugama dopuštaju uporabu vlastitih obra ‑
zaca za evaluaciju, ali izrađuju smjernice kako bi zajamčila da obrasci ispunjavaju minimalne uvjete. Polaznici 
imaju tri mogućnosti ocjenjivanja (npr. vrlo zadovoljan, zadovoljan ili nezadovoljan) za šest različitih elemena ‑
ta: brzina i sadržaj tečaja, materijali, mjesto i prostorije održavanja, razina podrške voditelja osposobljavanja, 
opća kvaliteta i relevantnost vještina. Od sudionika se traži i da potvrde relevantnost vještina i vjerojatnost da 
će ih primijeniti u praksi. Obrasci sadrže i prazna polja za primjedbe i prijedloge za poboljšanje.
Nadalje, nadležna tijela u  Ujedinjenoj Kraljevini (Engleskoj)  provode telefonski upitnik među nasumično 
odabranim polaznicima. Cilj tog telefonskog upitnika u prvom je redu provjera prisutnosti na tečaju, no on je 
ujedno i koristan mehanizam za prikupljanje povratnih informacija.
Sud je uočio dobar primjer u  Austriji , gdje je evaluacija bila sastavni dio koncepta inovativnog tečaja upravlja ‑
nja za žene koje su aktivne u području ruralnog razvoja. Tečaj je obuhvaćao procjenu kvalitativnih elemenata 
za pojedinačne module kao što su nastavno ozračje, sadržaj tečaja i njegova relevantnost u praksi te kvalite ‑
ta voditelja tečajeva i nastavnih materijala. Od voditelja tečajeva tražilo se obavljanje samoprocjene koja se 
zatim uspoređivala s evaluacijom sudionika, a pružatelj usluga potom bi raspravio o povratnim informacijama 
s austrijskim nadležnim tijelima. Sudionici su morali pripremiti i ispit u obliku dokumenta na kojemu su radili 
za vrijeme cijelog tečaja, a pružatelj usluga predvidio je provedbu upitnika jednu do dvije godine nakon teča ‑
ja kako bi utvrdio upotrebljavaju li sudionici još uvijek znanje i vještine koje su stekli. Na internetu su dostupni 
i razgovori sa sudionicima kojima se potvrđuju pozitivni rezultati evaluacije.Okvir 9.

37 Opažanja
73 
S druge strane, polaznici tečajeva za 
stjecanje certifikata u Austriji moraju 
položiti ispit. Pružatelji usluga dužni su 
pratiti i evaluirati tečajeve prema odre ‑
đenim kriterijima te dostaviti sažetak 
rezultata nacionalnoj poljoprivrednoj 
komori. Prema pruženim podatcima, 
godišnje se izdaje više od 850 certifi ‑
kata, što znači da je stopa uspješnosti 
otprilike 95 %.
Postoje određeni primjeri 
dobre prakse država članica 
koje nastoje prikupiti 
korisne informacije o učinku 
aktivnosti prijenosa znanja 
i savjetovanja
74 
Kao što je opisano u prethodnom 
odjeljku, države članice ne iskorištava ‑
ju u potpunosti mogućnosti evaluacije 
projekta. Neke države članice zatražile 
su provedbu upitnika ili evaluacijskih 
studija na razini programa za osposo ‑
bljavanje kako bi prikupile informacije 
o promjenama u ponašanju (3. razina 
Kirkpatrickovog modela) i učinku 
(4. razina Kirkpatrickovog modela). Te 
se studije moraju započeti prikuplja ‑
njem temeljnih podataka za evaluaci ‑
ju, ponekad u razdoblju dugo nakon 
završetka tečajeva, čime donošenje 
korisnih zaključaka postaje još složeni ‑
jim i dugotrajnijim.75 
Državni ured za statistiku u Švedskoj 
redovito provodi poštanske upitnike 
na razini cijele zemlje kojim se pri ‑
kupljaju povratne informacije o svim 
četirima razinama. Zadnji upitnik 
proveden je u proljeću 2010. godine te 
je njime obuhvaćeno 8000 pojedinaca 
koji su sudjelovali u aktivnostima prije ‑
nosa znanja ili savjetovanja u području 
ruralnog razvoja. Slične studije prove ‑
dene su 1999. i 2006. godine, a novi 
upitnik planira se za 2015. godinu32.
76 
Nadležna tijela u Austriji naručila su 
posebnu evaluaciju mjera 111 i 331. 
Autori studije koriste se sljedećim 
četirima metodama: analizom na ‑
cionalnih i međunarodnih studija, 
izvješća i drugih dokumenata, inter ‑
netskim upitnicima namijenjenima 
subjektima u ruralnom području (bez 
obzira na sudjelovanje u mjerama 
osposobljavanja), pružateljima usluga 
i službenicima, „dijalozima” u trajanju 
od 1 do 2 sata i neslužbenim radioni ‑
cama („evaluacija uz kavu”, eng. „eva ‑
luation cafés”). Autori navode mnoštvo 
detaljnih informacija, npr. o procijenje ‑
nim koristima od mjera osposobljava ‑
nja općenito, ali i s obzirom na različite 
vrste aktivnosti, ili pak o preprekama 
sudjelovanju. S druge strane, upućuju 
i na nedostatke u sustavu u Austriji 
i predlažu uvođenje odabira projeka ‑
ta na temelju natjecanja uporabom 
posebnih pokazatelja uspjeha po 
projektu33.
77 
Za Ujedinjenu Kraljevinu (Engleska) 
i Švedsku također je moguće donijeti 
zaključke o koristima osposobljavanja 
i savjetovanja na temelju podataka pri ‑
kupljenih vanjskim studijama (vidjeti 
okvir 10. ).32 Jordbruksverket: 
Kompetensutveckling inom 
landsbygdsprogrammet 
– Rapport från en statistisk 
undersökning genomförd. 
Rapport 2010:30.  
Jordbruksverket: Analys av 
kompetensutvecklingen inom 
landsbygdsprogrammet 
– Fördjupning av rapport 
2010:30. Rapport 2011:39.
33 Mandl, C. i Kuttner, T., 
„Bildungsevaluierung 
Ländliche Entwicklung LE 
07. – 13. – Endbericht” 
(„Evaluacija osposobljavanja 
u području ruralnog razvoja 
u razdoblju 2007. – 2013. – 
završno izvješće”), Beč, 2013., 
str. 107.
38 Opažanja
78 
U Švedskoj su se od 2001. godine 
u okviru inicijative pod nazivom „Grep ‑
pa Näringen” (usmjerenost na hranjive 
tvari)35 poljoprivrednim gospodar ‑
stvima koja su veća od 50 hektara i/
ili imaju više od 25 jedinica životinja 
pružali besplatni savjeti u području 
zaštite okoliša. Inicijativa je financi ‑
rana sredstvima EPFRR‑a i ponovno 
uloženim porezima za zaštitu okoliša. 
U okviru inicijative se,među ostalim, 
nude tečajevi za poljoprivrednike te pružatelje usluga savjetovanja kao 
i alati za izračun bilance hranjivih tvari. 
Evaluacija savjetovanja poljoprivred ‑
nika obuhvaćena je u obliku posjeta 
u svrhu praćenja i provedbe upitnika 
u tromjesečnim razmacima. Zado ‑
voljstvo poljoprivrednika posjetima 
u svrhu savjetovanja na poprilično je 
visokoj razini, a još je važniji pokazatelj 
uspjeha smanjenje viškova dušika i fo ‑
sfora te emisija amonijaka po poljopri ‑
vrednom gospodarstvu.Primjeri studija o učinku prijenosa znanja i savjetovanja financiranih u okviru 
ruralnog razvoja
Ujedinjena Kraljevina (Engleska)
Institut za istraživanja o ruralnim područjima i zajednicama (eng.  Countryside and Community Re ‑
search Institute , Sveučilište u Gloucestershireu) izradio je izvješće34 u kojem je nastojao procijeniti 
društveni povrat ulaganja od 1. i 3. osi PRR‑a za Englesku uporabom studija slučaja u četirima područjima.
U izvješću se, među ostalim, zaključuje da se u opaženim ostvarenim koristima (npr. povećanje održivosti 
poljoprivrednih gospodarstava, angažiranje stočne industrije u području zdravlja životinja i unaprjeđenja 
vještina, poboljšanje praksi u gospodarenju tlom i zemljištima, razvoj lokalnih kapaciteta u pogledu dodane 
vrijednosti u okviru 1. osi) u velikoj mjeri odražavaju razine ulaganja u osposobljavanje i savjetovanje.
Švedska
Studija o praćenju pesticida u malom poljoprivrednom slivnom području u južnoj Švedskoj (rijeka 
Vemmenhög) čija je provedba počela 1990. godine pokazala je da se udio ostataka pesticida 
u vodotocima smanjio za 90 % iako gotovo uopće nije došlo do promjene u upotrebljavanoj količini sredstava 
za zaštitu bilja. Analizom se utvrdilo da je to velikim dijelom posljedica povećane osviještenosti poljoprivred ‑
nika o sigurnom rukovanju pesticidima nakon što su se 1994. godine počele pružati usluge savjetovanja u tom 
području.
34 „An assessment of the Social Return on Investment of Axes 1 and 3 of the Rural Development Programme for England” („Procjena društvenog 
povrata ulaganja od 1. i 3. osi programa ruralnog razvoja za Englesku”), završno izvješće koje je Odjel za okoliš, hranu i ruralnu politiku naručio od 
Instituta za istraživanja o ruralnim područjima i zajednicama, 1. studenoga 2013.Okvir 10.
35 http://www.greppa.nu
39 Opažanja
Podatci prikupljeni u svrhu 
dobivanja sjedinjenih 
rezultata usluga prijenosa 
znanja i savjetovanja na 
razini EU‑a nisu pouzdani
79 
U prethodnim se odjeljcima praćenje 
i evaluacija ponajprije opisuju kao 
sredstvo za poboljšanje specifikacija 
i unaprjeđenje pružanja usluga prije ‑
nosa znanja i savjetovanja na razini 
država članica. Uredbom o ruralnom 
razvoju uspostavljen je „zajednički 
okvir praćenja i evaluacije” (ZOPE) na 
razini EU‑a za razdoblje od 2007. do 
2013. godine36. Radilo se o novom 
sustavu uvedenome 2007. godine, sa 
zajedničkim pokazateljima čiji je cilj 
bio obuhvatiti napredak u ostvarivanju 
ciljeva ruralnog razvoja na način koji 
omogućava usporedbu svih progra ‑
ma ruralnoga razvoja i sjedinjavanje 
podataka. Konkretniji uvjeti utvrđeni 
su uredbom Komisije37 u kojoj se na ‑
vode pokazatelji osnovnih vrijednosti, 
izlaznih proizvoda, rezultata i učinaka. 
S obzirom na to da se zajedničkim 
pokazateljima ne može u potpunosti 
obuhvatiti sve što je ostvareno pojedi ‑
načnim programima ruralnog razvoja, 
države članice mogu odrediti i ograni ‑
čen broj dodatnih pokazatelja. Među ‑
tim, nijedna od država članica obuhva ‑
ćenih revizijom nije odredila dodatne 
pokazatelje za mjere prijenosa znanja 
i savjetovanja.
80 
Revizijom koju je proveo Sud potvrđe ‑
ni su ozbiljni nedostatci u dostupnosti 
i kvaliteti informacija o praćenju i eva ‑
luaciji u vezi s rashodima za ruralni 
razvoj, kako je istaknuto i u tematskom 
izvješću br. 12/201338.81 
Sud je tijekom ove revizije utvrdio 
sljedeće nedostatke:
 ο Metoda za izračun kojom se kori ‑
stilo u Poljskoj nije bila u skladu sa 
smjernicama ZOPE‑a što je dovelo 
do znatnih razlika u broju stvarnih 
dana osposobljavanja39.
 ο Ujedinjena Kraljevina (Engleska) 
i Španjolska (Galicija) nisu mogle 
dostaviti sve zatražene podatke, 
a Austrija je pogrešno razvrstala 
projekte u okviru ZOPE‑a (što je 
dovelo do nepouzdanog broja 
sudionika i dana osposobljavanja 
za različite aktivnosti).
82 
Međutim, u Švedskoj postoji pozitivni 
primjer u kojem se od pružatelja uslu ‑
ga i nadležnih tijela zahtijeva da vode 
evidenciju o svakoj pojedinačnoj aktiv ‑
nosti osposobljavanja ili savjetovanja 
u zajedničkoj internetskoj bazi poda ‑
taka. Financijski podatci i informacije 
o administrativnim provjerama proje ‑
kata bilježe se u drugoj bazi podataka. 
Kako bi se Komisiju moglo izvješćivati 
o podatcima o praćenju, obje baze po ‑
dataka moraju biti povezane s pomoću 
broja projekta. Međutim, razdvajanje 
na dvije baze podataka znači da nisu 
raspoložive financijske informacije na 
razini pojedinačnih aktivnosti osposo ‑
bljavanja ili savjetovanja, tj. troškovi 
po sudioniku i/ili danu osposobljava ‑
nja. Usto su poveznice između baza 
podataka problematične te je Sud 
uočio probleme uvezi s pouzdanošću 
podataka.36 Članak 80. Uredbe (EZ) 
br. 1698/2005.
37 Uredba (EZ) br. 1974/2006. 
Cjeloviti popis zajedničkih 
pokazatelja nalazi se 
u Prilogu VIII.
38 Tematsko izvješće br. 12/2013 
„Mogu li Komisija i države 
članice dokazati da su 
proračunska sredstva EU‑a 
koja su izdvojena za politiku 
ruralnog razvoja dobro 
iskorištena?” 
(http://www.eca.europa.eu ).
39 U skladu sa smjernicama 
ZOPE‑a, pokazatelj „broj dana 
obuke” računa se kao zbroj 
broja sati osposobljavanja svih 
sudionika podijeljen s osam 
[sati]. Međutim, nadležna tijela 
u Poljskoj u svojim su 
statistikama za ZOPE za 
2013. godinu jednostavno 
navela broj dana u kojima se 
održavalo osposobljavanje.
40 Opažanja
83 
Osim toga, sjedinjeni podatci Komisije 
jasno navode na pogrešne zaključke 
u pogledu nekoliko država članica 
(vidjeti okvir 11. ).
84 
S obzirom na to da osoblje Komisije 
pregledava godišnja izvješća o napret ‑
ku i sjedinjuje podatke o praćenju, ona 
je odgovorna za koordinaciju ZOPE‑a. 
Djelatnici Komisije mogu sudjelovati 
kao promatrači u odborima država čla ‑
nica za praćenje te održavati godišnje 
sastanke s upravljačkim tijelima kako 
bi ispitali glavne rezultate pojedi ‑
načnih programa ruralnog razvoja za 
prijašnju godinu. Komisija je također 
obvezna izraditi niz izvješća o proved ‑
bi i postignućima politike ruralnog 
razvoja.85 
Međutim, Komisija nije u svim sluča ‑
jevima svjesna nepravilnosti i proble ‑
ma u vezi s prikupljanjem podataka 
u državama članicama te je objavila 
sjedinjene podatke a da se nije pobri ‑
nula za njihovu usklađenost. Stoga, 
zbog nedostatka pouzdanih podataka, 
Komisija nije u mogućnosti procijeniti 
jesu li sredstva EPFRR‑a za aktivnosti 
prijenosa znanja i savjetovanja dobro 
utrošena ili jesu li ostvarene ciljne vri ‑
jednosti koje su utvrđene za aktivnosti.
Primjeri netočnih podataka za pokazatelje zajedničkog okvira praćenja i evaluacije
Mjera 111
 Sud je uočio da su zajedničkim okvirom praćenja i evaluacije utvrđeni nerealno visoki iznosi za Dansku . 
U podatcima o izlaznim proizvodima navedeno je, na primjer, da rashodi EPFRR‑a u razdoblju 2007. – 2011. 
po sudioniku osposobljavanja iznose 7 770 eura, a po danu osposobljavanja 123 708 eura. U podatcima za 
razdoblje 2007. – 2012. i dalje se prikazuju usporedivi iznosi.
 Slično tome, u podatcima o izlaznim proizvodima za Francusku (Martinique, Guadeloupe i Réunion)  za raz ‑
doblje 2007. – 2012. navode se nerealno visoki iznosi rashoda EPFRR‑a po danu ili sudioniku osposobljavanja 
(npr. 382 333 eura po danu osposobljavanja na otoku Martinique ili 31 498 eura po sudioniku u otočju Guade ‑
loupeu) zbog toga što su novčani iznosi kodirani za cijelu mjeru, a brojčane vrijednosti dana osposobljavanja 
ili polaznika kodirane su po podmjerama.
Mjera 115 115
 U podatcima o izlaznim proizvodima navodi se da je u  Španjolskoj  u okviru mjere 115 pružena potpora za 
373 novih usluga savjetovanja (tj. više od 50 % svih novih savjetodavnih usluga za koje je pružena potpora 
u cijelom EU‑u). Međutim, čini se da su se godišnja plaćanja istim pružateljima usluga bilježila kao plaćanja 
za „nove usluge” pa brojka stoga ne odgovara stvarnom broju novih usluga savjetovanja koje su uvedene uz 
potporu u okviru mjere, koji je mnogo manji.Okvir 11.

41 Opažanja
86 
Zakonskim aktima predviđa se novi 
zajednički sustav praćenja i evaluacije 
(ZSPE) za područje ruralnog razvo ‑
ja u razdoblju 2014. – 2020.40. Novi 
okvir sadržava niz izmjena u odnosu 
na prethodni, kao što je prikupljanje 
manje količine podataka i neposredna 
evaluacija u skladu s potrebama država 
članica. Uvode se sljedeći pokazatelji 
izlaznih proizvoda:
 ο mjera 01: broj operacija za koje je 
dodijeljena potpora, broj ostvare ‑
nih dana izobrazbe, broj sudionika 
u izobrazbi;
 ο mjera 02: broj operacija za koje je 
dodijeljena potpora, broj korisni ‑
ka kojima su pruženi savjeti, broj 
osposobljenih savjetnika41.
87 
Izvješćivanje o mjeri 01 obavljat će 
se prema vrsti aktivnosti, čime bi se 
trebao izbjeći problem da se u okviru 
istog pokazatelja izvješćuje i o aktivno ‑
stima s malim brojem sudionika i o do ‑
gađajima s velikim brojem sudionika. 
Za evaluaciju mjera prijenosa znanja 
i savjetovanja postavlja se sljedeće 
zajedničko pitanje: „U kojoj su mjeri 
intervencije u okviru PRR‑a poduprle 
cjeloživotno učenje i stručno osposo ‑
bljavanje u sektorima poljoprivrede 
i šumarstva?”4288 
Jasno je da Sud u vrijeme revizije nije 
mogao procijeniti mjeru u kojoj će se 
novim zajedničkim sustavom praće ‑
nja i evaluacije otkloniti prethodno 
istaknuti nedostatci. Međutim, procje ‑
nom uspjeha mjera samo na temelju 
broja sudionika ili broja dana ospo ‑
sobljavanja ili na temelju opsežnog 
pitanja za evaluaciju neće biti moguće 
prikupiti podrobne povratne informa ‑
cije o uspjehu ili bilo kojem drugom 
aspektu financijskih sredstava koja su 
izdvojena za te mjere.40 Članci 14 do 16. Provedbene 
uredbe Komisije (EU) 
br. 808/2014 od 17. srpnja 2014. 
o utvrđivanju pravila primjene 
Uredbe (EU) 
br. 1305/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća o potpori 
ruralnom razvoju iz Europskog 
poljoprivrednog fonda za 
ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 227, 
31.7.2014., str. 18.).
41 Pokazatelji izlaznih proizvoda 
(tj. ostvarenja) br. 11 – 14; 
vidjeti Prilog IV. Provedbenoj 
uredbi Komisije (EU) 
br. 808/2014.
42 Vidjeti Prilog V. Provedbenoj 
uredbi Komisije (EU) 
br. 808/2014.
42
 Zaključci i preporuke
89 
Aktivnosti prijenosa znanja i savjeto ‑
vanja postale su prioritetom visoke 
razine u području ruralnog razvoja. 
Europski parlament i povjerenici EU‑a 
za poljoprivredu istaknuli su važnost 
strukovnog obrazovanja i osposoblja ‑
vanja, razvoja vještina, cjeloživotnog 
učenja i prijenosa znanja te se ona 
odražava i u pravnom okviru EU‑a.
90 
U okviru revizije koju je proveo Sud 
postavilo se sljedeće pitanje:
Jesu li uspostavljeni sustavi uprav ‑
ljanja i kontrole kojima se djelo ‑
tvorno provode mjere prijenosa 
znanja i savjetovanja u području 
ruralnog razvoja?
91 
Kako bi sredstva izdvojena za mjere 
prijenosa znanja i savjetovanja bila dje ‑
lotvorna i kako bi imala željeni učinak, 
moraju se utrošiti u skladu s utvrđenim 
potrebama u pogledu znanja i vještina 
koje se tijekom određenog program ‑
skog razdoblja mogu promijeniti. 
Aktivnosti koje su odabrane radi zado ‑
voljavanja tih potreba trebaju provo ‑
diti pružatelji usluga s odgovarajućim 
kvalifikacijama i iskustvom, i to na 
isplativ način, a rezultati bi trebali biti 
mjerljivi i trebalo bi ih se procjenjivati 
s ciljem pružanja informacija o tome 
što je zapravo postignuto. Međutim, 
revizijom koju je proveo Sud pokazalo 
se da zbog nedostataka u sustavima 
upravljanja i kontrole država članica 
i nadzoru Komisije nad mjerama Komi ‑
sija to nije bio slučaj.92 
Upravljanje aktivnostima prijenosa 
znanja i savjetovanja općenito nije bilo 
u skladu s važnošću mjera i očekivanim 
ishodima takvih aktivnosti. U previše 
se slučajeva bilo koji oblik osposoblja ‑
vanja smatrao „dobrim” i prihvatljivim 
za javnu financijsku potporu, a pri ‑
mjeri provedbe odgovarajuće analize 
i usmjeravanja aktivnosti osposoblja ‑
vanja na područja u kojima mogu imati 
stvarni učinak bili su rijetki. Nedostatci 
koji su izneseni u ovom izvješću ponaj ‑
prije se odnose na upravljanje mjera ‑
ma u državama članicama. Međutim, 
ne smije se podcijeniti ni ulogu koju 
Komisija ima u usmjeravanju i nadzira ‑
nju država članica.
43 Zaključci i preporuke
93 
Sud je utvrdio da su u postupcima 
država članica za utvrđivanje i odabir 
relevantnih pružatelja usluga postojali 
nedostatci. Iako su provodile postup ‑
ke za utvrđivanje potreba u pogledu 
znanja i vještina subjekata u ruralnom 
području, definicije utvrđenih potreba 
bile su previše široke. Nisu dodatno 
analizirale najrelevantnije aktivnosti 
(tj. konkretne tečajeve osposobljava ‑
nja) u tim područjima te su se uglav ‑
nom oslanjale na prijedloge pružatelja 
usluga. Prema mišljenju Suda uključi ‑
vanje pružatelja usluga i dionika može 
dovesti do bolje provedbe mjera, no 
krajnju odgovornost i dalje snose 
nadležna tijela u državama članicama 
(odlomci 23. do 27.).
94 
U slučaju potpore EPFRR‑a za uvođenje 
usluga savjetovanja (bivša mjera 115) 
sredstva su se ponekad dodjeljivala sa ‑
vjetodavnim tijelima koja su postojala 
već određeno vrijeme za financiranje 
uvođenja usluga koje zapravo nisu bile 
nove (odlomak 28. i  okvir 3. )1. preporuka  
Analiza potreba
(a) Države članice trebale bi usposta ‑
viti postupke za analizu potreba 
subjekata u ruralnom području 
u pogledu njihovih znanja i vješti ‑
na s ciljem preciznog utvrđivanja 
tih potreba, posebno u fazama 
poziva na podnošenje prijedloga ili 
ponuda. Države članice trebale bi 
u okviru stalnih postupaka (vidjeti 
odlomak 24. i sliku 4.) zajamčiti 
da se relevantne usluge prijeno ‑
sa znanja i savjetovanja utvrđuju 
i odabiru na temelju takve analize 
te izbjeći rizik da se taj proces 
u prevelikoj mjeri temelji na mo ‑
gućnostima pružatelja usluga.
(b) Komisija bi državama članicama 
trebala pružiti dodatne smjerni ‑
ce o tome kako provoditi takve 
redovite analize i poticati ih da ih 
osmisle tako da budu konkretne, 
a ne općenite.
(c) Države članice trebale bi poseb ‑
no pri uvođenju novih usluga 
(bivša mjera 115) zajamčiti da se 
potpora EPFRR‑a u programskom 
razdoblju 2014. – 2020. dodjeljuje 
samo u slučaju dokazanog manjka 
relevantnih usluga u predmetnom 
području i u slučaju stvarne potre ‑
be za financiranjem novog osoblja, 
prostorija i/ili opreme.
(d) Komisija bi bez odgode trebala 
pružiti državama članicama dodat ‑
ne konkretne smjernice o uvođe ‑
nju usluga savjetovanja te pratiti 
usklađivanje država članica s tim 
smjernicama.
44 Zaključci i preporuke
95 
Zakonskim aktima u programskom raz ‑
doblju 2007. – 2013. bilo je propisano 
da države članice moraju voditi računa 
o tome da se odabiru samo pružatelji 
usluga savjetovanja visoke kvalite ‑
te43. Takva odredba nije postojala za 
pružatelje usluga osposobljavanja te je 
revizijom utvrđeno nekoliko nedosta ‑
taka u upravljanju država članica u tom 
pogledu. Uvođenje pravnih obveza 
o odgovarajućim kapacitetima pruža ‑
telja usluga osposobljavanja u novom 
programskom razdoblju moglo bi 
pomoći u rješavanju tih problema44 
(odlomci 30. do 34.).
96 
Međutim, Sud je utvrdio da države čla ‑
nice nisu u svim slučajevima zajamčile 
pravedno i transparentno natjecanje 
pri odabiru aktivnosti prijenosa znanja 
i pružatelja usluga. Odabir na temelju 
natjecanja ne jamči se pukim upući ‑
vanjem na javnu nabavu s obzirom 
na to da posebno u pogledu internog 
pružanja usluga, podugovaranja i pro ‑
cjene usluga koje pružaju konzorciji 
ne postoje jasne smjernice, unatoč 
širokoj uporabi tih praksi. Većina 
država članica obuhvaćenih revizijom 
nije zajamčila pravedno ili transparen ‑
tno natjecanje pri odabiru pružatelja 
usluga (odlomci 35. do 46.).2. preporuka  
Odabir pružatelja usluga
(a) Države članice trebale bi u no ‑
vom programskom razdoblju 
2014. – 2020. odabirati aktivnosti 
prijenosa znanja i pružatelje usluga 
kojima će se dodijeliti javna sred ‑
stva na temelju pravednog i tran ‑
sparentnog natjecanja bez obzira 
na to koriste li se pozivima na pod ‑
nošenje prijedloga ili službenim 
postupcima javne nabave. Države 
članice trebale bi posebno pobolj ‑
šati procjenu kvalifikacija i iskustva 
pružatelja usluga osposobljavanja 
u skladu s novim zakonskim aktima 
te voditi računa o tome da svojim 
kriterijima odabira ili dodjele ne 
daju prednost određenim pružate ‑
ljima ili vrstama pružatelja usluga.
(b) Komisija bi trebala bez odgode 
pružiti dodatne konkretne smjer ‑
nice o internom pružanju usluga, 
podugovaranju i procjeni usluga 
koje pružaju konzorciji. Osim toga, 
Komisija bi se trebala pobrinuti za 
odgovarajuće praćenje postupaka 
država članica kao i za tržišno na ‑
tjecanje, pravednost i transparent ‑
nost u odabiru aktivnosti prijenosa 
znanja i savjetovanja.43 Članak 15. stavak 2. 
Uredbe (EZ) br. 1974/2006.
44 Članak 14. stavak 3. 
Uredbe (EU) br. 1305/2013.
45 Zaključci i preporuke
97 
Sud je utvrdio i da države članice 
nisu zajamčile isplativost financiranih 
aktivnosti ili njihovu odgovarajući 
koordinaciju s drugim fondovima EU‑a. 
Isplativo pružanje usluga prijenosa 
znanja i savjetovanja ključno je za za ‑
štitu financijskih sredstava javnost i za 
proračun EU‑a i za nacionalne proraču ‑
ne. Sud je i u fazi podnošenja prijava 
i u fazi plaćanja utvrdio nedostatke 
u provjerama koje države članice mo ‑
raju obavljati. Postoje naznake da su 
države članice određene usluge platile 
po previsokim cijenama te da pove ‑
zani troškovi nisu dostatno opravdani 
(odlomci 52. do 55.).
98 
Revizijom je usto uočeno da se znatan 
broj sličnih usluga financira iz razli ‑
čitih fondova EU‑a (npr. i iz ESF‑a i iz 
EPFRR‑a). To sa sobom nosi rizik od 
dvostrukog financiranja i zahtijeva 
uspostavu dodatnih skupih struktura 
upravljanja, što Sud smatra neekono ‑
mičnim. U programskom razdoblju 
2014. – 2020. stavlja se veći naglasak na 
međusobno nadopunjavanje fondova 
EU‑a u odnosu na prethodnu politiku 
razgraničenja, što vodi do veće potre ‑
be za koordinacijom kako bi se izbjegli 
prethodno navedeni rizici (odlomci 58. 
do 64.).3. preporuka  
Isplativost
(a) Kad je riječ o djelotvornim pro ‑
vjerama razumnosti troškova, 
Komisija i države članice trebale bi 
provoditi preporuke iz tematskog 
izvješća Suda o toj temi45. Kon ‑
kretnije, države članice trebale bi 
procijeniti potrebu za pružanjem 
potpore aktivnostima ako su one 
već dostupne na tržištu u gotovom 
obliku i po razumnoj cijeni. Ako je 
ta potreba opravdana, države čla ‑
nice trebaju zajamčiti da troškovi 
aktivnosti kojima se pruža potpora 
ne prelaze troškove sličnih aktivno ‑
sti koje se nude na tržištu.
(b) Komisija bi trebala nastaviti 
s koracima koje je poduzela kako 
bi zajamčila međusobno nadopu ‑
njavanje fondova EU‑a, primjerice 
s pomoću posebnih radnih skupina 
s predstavnicima različitih službi, 
kako bi provela temeljitu procjenu 
načina na koji se različiti fondovi 
EU‑nadopunjavaju u prijedlozima 
država članica za programsko raz ‑
doblje 2014. – 2020. Ta bi procjena 
trebala dovesti do koordiniranog 
pristupa pružanju potpore aktiv ‑
nostima prijenosa znanja kako bi 
se ublažio rizik od udvostručavanja 
financiranja i administracije u drža ‑
vama članicama.45 Vidjeti tematsko izvješće 
br. 22/2014 „Postizanje 
ekonomičnosti: kontrola 
troškova u vezi s bespovratnim 
sredstvima za projekte 
ruralnog razvoja koje financira 
EU” ( http://eca.europa.eu ).
46 Zaključci i preporuke
99 
Sud je u pogledu praćenja i evaluacije 
rezultata aktivnosti prijenosa znanja 
i savjetovanja zaključio da Komisi ‑
ja i države članice nisu uspostavile 
djelotvorne i učinkovite postupke. Sud 
nije pronašao primjere uspostavljenih 
sustava koji djeluju tako da se rezultati 
prethodnih poziva na podnošenje pri ‑
jedloga ili ponuda povezuju s analiza ‑
ma znanja i vještina te potom upotre ‑
bljavaju pri izradi budućih postupaka 
odabira (odlomci 66. do 78.).
100  
Povrh toga, Sud je pronašao dodatne 
dokaze o tome da podatci prikupljeni 
u sklopu zajedničkog okvira praćenja 
i evaluacije nisu pouzdani46. Prema 
mišljenju Suda utvrđivanjem broja 
korisnika dobivaju se samo informacije 
o popularnosti određenih usluga, ali 
ne i o njihovoj kvaliteti i djelotvornosti. 
Slijedom toga, Komisija i države članice 
nemaju uvid u učinak provedenih 
mjera ili u to kojim je aktivnostima 
ostvaren najveći doprinos utvrđenim 
ciljevima unatoč tome što utrošena 
sredstva broje milijune eura, a broj 
dana organiziranog osposobljavanja 
prelazi nekoliko milijuna (odlom ‑
ci 79. do 83. i 86. do 88.).4. preporuka  
Praćenje, evaluacija 
i povratne informacije
(a) Države članice trebale bi uvesti 
sustave za prikupljanje povratnih 
informacija koji se koriste informa ‑
cijama o praćenju i evaluaciji kako 
bi poboljšale buduće pozive na 
podnošenje prijedloga ili natječaj ‑
ne postupke (vidjeti odlomak 24. 
i sliku 4. ). Od pružatelja usluga tre ‑
balo bi se zahtijevati da prikupe in ‑
formacije o zadovoljstvu korisnika 
u pogledu usluga, ali i da provjere 
jesu li korisnici stekli predviđeno 
znanje i vještine. Te rezultate mogu 
upotrijebiti i ocjenjivači kako bi 
se tijekom evaluacije usmjerili 
na analize tih aktivnosti na razini 
rezultata i učinaka.
(b) Komisija bi trebala pružiti smjerni ‑
ce o načinu na koji države člani ‑
ce mogu provoditi takve stalne 
postupke prikupljanja povratnih 
informacija i pratiti jesu li ih us ‑
postavile. Komisija bi usto trebala 
voditi računa o tome da države 
članice pružaju relevantne i pouz ‑
dane informacije o kvaliteti i dje ‑
lotvornosti svojih usluga prijenosa 
znanja i savjetovanja.46 Vidjeti i Tematsko izvješće 
br. 12/2013 „Mogu li Komisija 
i države članice dokazati da su 
proračunska sredstva EU‑a 
koja su izdvojena za politiku 
ruralnog razvoja dobro 
iskorištena?” ( http://www.eca.
europa.eu ).
47 Zaključci i preporuke
101  
Komisijino upravljanje mjerama nije 
u skladu s ciljevima koji su utvrđeni za 
aktivnosti ili očekivanim doprinosom 
prioritetima EU‑a. Sud smatra da Komi ‑
sija nije u dovoljnoj mjeri ispunila svoje 
obveze u okviru strukture podijeljenog 
upravljanja, posebno u pogledu praće ‑
nja sustava upravljanja i kontrole koji 
su uspostavljeni u državama članicama 
(odlomci 47. do 51., odlomci 56. i 57., 
odlomak 65., odlomci 84. do 88.)
102  
Iznos rashoda za mjere prijenosa 
znanja i savjetovanja, u usporedbi 
s drugim mjerama ruralnog razvoja, 
nije visok u relativnom smislu. Među ‑
tim, s obzirom na njihov potencijalni 
multiplikativni učinak, potrebno je 
bolje upravljanje aktivnostima prijeno ‑
sa znanja i savjetovanja i njihovo bolje 
praćenje.5. preporuka – Nadzor koji 
provodi Komisija
Komisija bi bez odgode trebala 
povećati profil rizika mjera prijenosa 
znanja i savjetovanja te odgovarajuće 
ojačati svoj nadzor i upravljanje kako 
bi pružila veće jamstvo o djelotvornom 
pružanju predmetnih usluga unutar 
država članica.
I. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
gospodin Augustyn KUBIK, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanome 
u Luxembourgu 22. srpnja 2015.
 For the Court of Auditors
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

48
 Prilozi Prilog I.Provedba mjera prijenosa znanja i savjetovanja u državama članicama obuhvaćenima 
revizijom
Država članica Mjera  111 Mjera  114 Mjera  115 Mjera  331
Austrija provodila se nije se provodila nije se provodila provodila se
Španjolska (Galicija) provodila se provodila se provodila se nije se provodila
Ujedinjena Kraljevina 
(Engleska)provodila se provodila se provodila se provodila se
Poljska provodila se provodila se nije se provodila nije se provodila
Švedska1provodila se provodila se nije se provodila provodila se
1 U Švedskoj su se usluge savjetovanja u pravilu financirale u okviru mjera 111 i 331.  
Samo su se savjeti o višestrukoj sukladnosti i sigurnosti na radnom mjestu financirali u okviru mjere 114.
49 Prilozi Prilog II.„Kirkpatrickov model s četiri razine”1
S obzirom na to da se Komisija i države članice pri analizi potreba u pogledu znanja i vještina i evaluaciji uslu ‑
ga prijenosa znanja i savjetovanja nisu koristile određenim modelom, Sud je zatražio potporu stručnjaka. To je 
dovelo do primjene „Kirkpatrickovog modela s četiri razine”, vrlo utjecajne metodologije za evaluaciju programa 
osposobljavanja u poslovnom svijetu. Model se može primijeniti i obratnim redoslijedom i pružiti korisne smjer ‑
nice za analizu potreba polaznika u pogledu znanja i vještina („kraj je početak”).
(a) Evaluacija
1. razina – reakcija : U kojoj su mjeri sudionici pozitivno reagirali na osposobljavanje? Evaluacija ove razine obič ‑
no se temelji na obrascima s povratnim informacijama, usmenim reakcijama, upitnicima koji se provode nakon 
osposobljavanja ili anketama.
2. razina – učenje : U kojoj su mjeri sudionici stekli predviđeno znanje, vještine i stavove sudjelovanjem u ospo ‑
sobljavanju? Ova se razina obično procjenjuje testovima prije i nakon osposobljavanja. Može se koristiti i razgo ‑
vorima ili opažanjem.
3. razina – ponašanje : U kojoj mjeri sudionici primjenjuju ono što su naučili tijekom osposobljavanja kad se 
vrate na svoje radno mjesto? Evaluacija ove razina obavlja se promatranjem i razgovorima tijekom određenog 
razdoblja kako bi se procijenila razina promjene te relevantnost i održivost promjena.
4. razina – rezultati : U kojoj mjeri dolazi do ostvarenja očekivanih ishoda na temelju osposobljavanja i kasnijeg 
utvrđivanja stečenog znanja i vještina? Za evaluaciju ove razine obično već postoje uspostavljene mjere u okviru 
uobičajenih sustava upravljanja i izvješćivanja – izazov leži u povezivanju tih mjera s polaznicima.
(b) Analiza potreba i osmišljavanje aktivnosti
1. pitanje : Koji su posebni problemi i zazovi ruralnih područja u državama članicama i regijama i doprinosi li se 
aktivnostima prijenosa znanja i savjetovanja njihovu rješavanju, tj. jesu li one relevantne?
2. pitanje : Na koji bi način subjekti u ruralnom području trebali obavljati svoju djelatnost (kakvo bi trebalo biti 
njihovo „ponašanje”) kako bi pridonijeli rješavanju utvrđenih problema i izazova?
3. pitanje : Koja su konkretna iskustva, znanja i vještine potrebni kako bi subjekti u ruralnom području obavljali 
svoju djelatnost na željeni način, kako je utvrđeno u 2. pitanju?
4. pitanje : Koje su sklonosti subjekata u ruralnom području u pogledu okruženja, uvjeta, metoda i alata za 
osposobljavanje?
50 Prilozi
Načela Kirkpatrickovog modela vrijedi razmotriti pri analizi potreba subjekata u ruralnom području u pogledu 
znanja i vještina i evaluaciji usluga prijenosa znanja i savjetovanja. Međutim, Sud želi naglasiti da ne daje isklju ‑
čivu prednost ili ne preporučuje isključivu uporabu tog modela. Postoje i drugi modeli za evaluaciju programa 
osposobljavanja, kao što je metodologija Phillips ROI (Phillips ROI MethodologyTM)2 ili „Okvir za osmišljavanje 
i analizu usluga savjetovanja u području poljoprivrede” („Framework for Designing and Analyzing Agricultural 
Advisory Services”) koju je objavio Međunarodni institut za istraživanje u području politike o hrani (IFPRI)3.
1 Kirkpatrick, J. and Kirkpatrick, W. Kayser, The Kirkpatrick Four Levels: A Fresh Look After 50 Years (1959 – 2009)  (Četiri razine Kirkpatrickovog modela: novi 
pogled nakon 50 godina ), travanj 2009.
2 Vidjeti http://www.roiinstitute.net/
3 Regina Birner, Kristin Davis, John Pender, Ephraim Nkonya, Ponniah Anandajayasekeram, Javier Ekboir, Adiel Mbabu, David J. Spielman, Daniela 
Horna, Samuel Benin, i Marc Cohen (2006.): From “Best Practice” to “Best Fit”: A Framework for Analyzing Pluralistic Agricultural Advisory Services 
Worldwide  (Od „najbolje prakse” do „najbolje metode”: okvir za analizu pluralističkih usluga savjetovanja u području poljoprivrede diljem svijeta ). 
Washington D. C. (vidjeti http://www.ifpri.org/publication/best‑practice‑best‑fit‑0 ).Prilog II.
51 Odgovori  
Komisije
Sažetak
III
Države članice i regije biraju mjere i aktivnosti koje 
će se provoditi putem PRR‑a u skladu s utvrđenim 
potrebama u programskom području. Te potrebe 
treba dalje razraditi do razine konkretnih mjera 
izobrazbe koje će se provoditi. Komisija osigurava 
da su PRR‑ovi u skladu s ciljevima politike i prav ‑
nim zahtjevima, a za stvarnu provedbu odgovorne 
su države članice. Izvješćivanje Komisije odvija se 
u okviru sastanaka Odbora za praćenje i putem 
izvješća o provedbi koje dostavljaju države članice.
IV
Potrebne su aktivnosti izobrazbe i druge aktivno ‑
sti prijenosa znanja u cilju poboljšanja tehničkih 
i mekih vještina. Na taj se način pridonosi jačanju 
uspješnosti subjekata u ruralnom razvoju. Pružatelji 
usluga javljaju se na natječaje ili pozive na pod ‑
nošenje prijedloga, koji se pripremaju na temelju 
potreba koje države članice utvrđuju provođenjem 
SWOT analize. Međutim, Komisija smatra da bi se 
analize  ex‑ante  koje se provode u državama člani ‑
cama mogle poboljšati.
V
Komisija potvrđuje da bi se odabir najboljeg 
pružatelja usluga trebao temeljiti na otvorenom 
i poštenom tržišnom natjecanju koje se mjeri kao 
omjer cijene i kvalitete. Države članice odgovorne 
su osigurati da su uspostavljeni ti postupci.
VI
Države članice moraju osigurati da su troškovi pove ‑
zani s provedbom mjera u okviru PRR‑a razumni. 
Ako su tijekom revizije sukladnosti otkriveni nedo ‑
staci, primjenjuju se financijski ispravci.VII
U PRR‑ovima se javilo pitanje razgraničavanja. 
U takozvanim „Dokumentima o stajalištima službi 
Komisije” koji se sastavljaju za svaku državu članicu 
navedene su smjernice za usklađene intervencije 
ESIF‑a u razdoblju 2014. – 2020. Države članice 
morale su osigurati nadopunjavanje, dosljednost 
i usklađenost s ostalim instrumentima EU‑a u cilju 
izbjegavanja dvostrukog financiranja1.
Cilj je regulatornog okvira za programsko razdoblje 
2014. – 2020. osigurati veće međusobno nadopu ‑
njavanje i bolju koordinaciju između fondova u cilju 
izbjegavanja preklapanja aktivnosti putem Spora ‑
zuma o partnerstvu pri čemu države članice moraju 
opisati uporabu ESIF‑a kako bi se osiguralo nadopu ‑
njavanje i sinergije aktivnosti.
Osim toga, u području ruralnog razvoja, pitanje 
komplementarnosti obuhvaćeno je poglavljem 14. 
PRR‑a „Informacije o nadopunjavanju”.
Nadalje, Odbori za praćenje u državama članicama 
zaduženi su za osiguravanje ispravne provedbe 
programa i nadopunjavanja među svim fondovima 
EU‑a.
Naposljetku, službe Komisije surađuju kako bi osigu ‑
rale usklađeni pristup prema nadopunjavanju ESIF‑a 
u fazi odobravanja odgovarajućih programa.
1 Članak 5. Uredbe 1698/2005
Odgovori Komisije 52
XI. ‑ Treća alineja
Ova je Preporuka upućena državama članicama.
XI. ‑ Četvrta alineja
Ova je Preporuka upućena državama članicama.
XI. ‑ Peta alineja
Komisija prihvaća ovu preporuku i počela ju je 
provoditi.
Smjernice o internom pružanju usluga, podugova ‑
ranju i pružanju usluga već su dostavljene u obliku 
dokumenta o mjeri o savjetodavnim službama, 
službama za upravljanje poljoprivrednim gospodar ‑
stvom i pomoći poljoprivrednim gospodarstvima. 
To je predstavljeno i o tome se u nekoliko navrata 
raspravljalo s državama članicama u Odboru za 
ruralni razvoj. Nadalje, Komisija i Europska mreža za 
ruralni razvoj održali su u ožujku 2015. u Bruxellesu 
posebnu izobrazbu za nacionalna i regionalna tijela 
o „Razumnosti troškova i javne nabave”.
U odnosu na praćenje postupaka država članica, 
Komisija će, kod utvrđivanja svojeg revizijskog 
plana, uzeti u obzir profil rizika prijenosa znanja 
i savjetodavnih mjera.
XI. ‑  Šesta alineja
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija provodi preporuke iz posebnog izvješća 
22/20142 pružanjem posebne izobrazbe upravljač ‑
kim tijelima i agencijama za plaćanje, pojačanom 
procjenom mogućnosti provjere i kontrole mjera 
i promicanjem uporabe pojednostavljenih moguć ‑
nosti troškova. Nadalje, u okviru revizija sukladnosti 
ocjenjivat će se uspostavljeni sustavi za osigurava ‑
nje razumnosti troškova projekta. U slučaju nesu ‑
kladnosti primjenjivat će se financijski ispravci.
2 Posebno izvješće br./2014 „Postizanje ekonomičnosti: kontrola 
troškova u vezi s bespovratnim sredstvima za projekte ruralnog 
razvoja koje financira EU.” ( http://eca.europa.eu ).VIII
Države članice odgovorne su za evaluaciju PRR‑ova. 
Procjena učinkovitosti mjera u odnosu na ciljeve 
programa složena je zadaća koja mora biti raz ‑
mjerna uporabi evaluacije. Tu zadaću izvršavaju 
neovisni stručni ocjenjivači. Oni donose zaključke 
o nizu čimbenika i metodoloških pristupa, što 
uključuje detaljnu procjenu intervencijske logike 
programa, studije slučaja i analize na tlu, analizu 
interakcija i učinke prelijevanja između različitih 
mjera i slično. Skup pokazatelja zajedničkog okvira 
praćenja i evaluacije (ZOPE) samo je jedan alat kojim 
se rješavaju sva pitanja u postupku evaluacije. Svrha 
je tih pokazatelja omogućiti ujednačeno strukturira ‑
nje izvješća o evaluaciji uz sveobuhvatno rješavanje 
prioriteta na razini Unije. Komisija potiče razmjenu 
dobre prakse u evaluaciji koja se može izvršiti 
putem Europske mreže za ruralni razvoj (EMRR).
IX
Komisija je uvijek preuzimala svoje obveze 
u pogledu praćenja sustava upravljanja i kontrole 
uspostavljenih u državama članicama. Komisija nad ‑
zire provedbu mjera putem postupka odobravanja 
PRR‑ova u okviru odbora za praćenje koji uključuju 
dionike i bilateralne godišnje sastanke za preispiti ‑
vanje s upravljačkim tijelima.
XI. ‑ Prva alineja
Ova je Preporuka upućena državama članicama.
XI. ‑ Druga alineja
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija se slaže da bi trebalo poticati države 
članice da kao dobru praksu provode učestale 
analize potreba za aktivnostima izobrazbe i ažurirat 
će dokument o mjeri o prijenosu znanja te izvršiti 
aktivnosti informiranja u tom pogledu. Komisija će 
isto promicati razmjenu dobre prakse o metodološ ‑
kim pristupima u kontekstu aktivnosti umrežavanja.
Odgovori Komisije 53
Opažanja
25
Aktivnosti izobrazbe i savjetodavne aktivnosti 
koje se financiraju iz EPFRR‑a odgovaraju potre ‑
bama utvrđenima u programskom području. Te 
se potrebe ocjenjuju i opisuju u PRR‑u i zatim bi 
u okviru instrumenata za provedbu mjera trebalo 
planirati konkretne posebne aktivnosti izobrazbe 
i savjetovanja.
Uzimajući u obzir činjenicu da se potrebe za izo ‑
brazbom mijenjanju, upravljačka tijela i davatelji 
usluga trebali bi svoje ponude prilagoditi promje ‑
njivim zahtjevima subjekata u ruralnom razvoju.
26
U skladu s načelom partnerstva, održat će se 
blisko savjetovanje o razradi i provedbi PRR‑ova 
s gospodarskim i socijalnim partnerima i drugim 
dionicima, posebno sa subjektima u ruralnom 
razvoju. Na sastancima odbora za praćenje i putem 
neformalnim mehanizama sudjelovanja i savje ‑
tovanja, subjekti u ruralnom razvoju imaju priliku 
izraziti svoje potrebe, koje bi trebala uzeti u obzir 
upravljačka tijela koja su odgovorna za definiranje 
strategije i provedbe programa, uključujući odabir 
odgovarajućih aktivnosti kojima se zadovoljavaju 
strateški ciljevi programa.
28
Uspostava savjetodavne službe mora biti u skladu 
s posebnom potrebom utvrđenom u programskom 
području.
Nova služba može biti tijelo/subjekt osnovano ex 
novo  za pružanje usluga povezanih s određenim 
temama/područjima stručnosti koje su potrebne 
u regiji. Međutim, novom službom može se smatrati 
i osnivanje novog tijela/odjela u već postojećoj 
savjetodavnoj službi čiji se postojeći opseg usluga 
može proširiti. Pretpostavka je da bi nova služba 
trebala moći davati savjete u područjima u kojima 
ne bi bila nadležna bez stvaranja nove službe.XI. ‑ Sedma alineja
Komisija prihvaća ovu preporuku i počela ju je 
provoditi.
Komisija je već uspostavila radne postupke i odgo ‑
varajuće skupine unutar službe za rješavanje pitanja 
nadopunjavanja i dvostrukog financiranja između 
različitih fondova EU‑a (npr. mreža za tumače ‑
nje ESIF‑a, ostale mreže o posebnim elementima 
uredbe kao što je radna skupina za pojednostav ‑
ljene troškove, tematske mreže ili platforme za 
financijske instrumente).
Komisija će dalje razmisliti o tome je li potrebna 
još jedna struktura (npr. posebna skupina unutar 
službe).
XI. ‑ Osma alineja
Ova je Preporuka upućena državama članicama.
XI. ‑ Deveta alineja
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku.
Komisija će nastaviti davati smjernice o provedbi 
ZOPE‑a uspostavljenog u odgovarajućim uredbama.
Postoje standardne metodologije za osiguravanje 
uporabe postupaka za davanje povratnih informa ‑
cija, praćenje i evaluaciju rezultata te učinak aktiv ‑
nosti izobrazbe. Komisija će poticati razmjenu dobre 
prakse u okviru Europske mreže za ruralni razvoj.
Međutim, u skladu s pravnim okvirom, Komisija 
nije odgovorna pratiti jesu li uspostavljeni takvi 
postupci za davanje povratnih informacija.
XI. ‑  Deseta alineja
Komisija prihvaća preporuku.
Komisija će, pri utvrđivanju svojeg revizijskog plana, 
uzeti u obzir profil rizika prijenosa znanja i savjeto ‑
davnih mjera.
Odgovori Komisije 54
Zahtjev za provođenje SWOT analize situacije 
i utvrđivanje potreba koje se moraju zadovoljiti 
u zemljopisnom području obuhvaćenom progra ‑
mom ugrađeni su u zakonodavstvo iz područja 
ruralnog razvoja za oba programska razdoblja. Ta je 
analiza nadopunjena ex‑ante  evaluacijom programa 
i uključuje potrebe za znanjem i vještinama subje ‑
kata u ruralnom razvoju. U fazi odobravanja pro ‑
grama Komisija detaljno provjerava SWOT analize 
programa, utvrđivanje potreba i strateško usmjere ‑
nje programa prema tim potrebama.
Komisija je izdala osnovne smjernice za programsko 
razdoblje 2007. – 2013. kao bi pomogla državama 
članicama da pripreme svoje PRR‑ove.
U pogledu programskog razdoblja 2014. – 2020., 
Komisija je pripremila opsežnije i pojačane smjer ‑
nice i dokumente o mjerama3 o kojima se nekoliko 
puta raspravljalo s državama članicama u Odboru 
za ruralni razvoj. Komisija je isto dala odgovore na 
pitanja koje su dostavile države članice u vezi s pri ‑
premom programa.
49
Komisija je svjesna da je javna nabava jedan od 
glavnih uzroka stopa pogrešaka. U tom kontekstu, 
i u skladu s načelom supsidijarnosti, Komisija je 
poduzela mjere za utvrđivanje i sprječavanje rizika 
ili za ispravljanje odgovarajućih rizika. Na primjer, 
u PRR moraju biti uključene informacije o rizicima 
povezanima s provedbom mjere i ublažavajuće 
mjere. U odnosu na prethodno programsko raz ‑
doblje, za programsko razdoblje 2014. – 2020. 
pojačane su zakonske odredbe i smjernice Komisije 
o javnoj nabavi.
3 Dokumenti smjernica o sljedećemu: 1. SWOT analizi; 2. javnoj 
nabavi u ruralnom razvoju u razdoblju 2014. – 2020.; 3. uvjetima 
prihvatljivost i kriterijima za odabir u razdoblju 2014. – 2020.; 4. 
elementima za strateški program; 5. mogućnostima provjere 
i kontrole (članak 62.); 6. dokumentu o mjeri, članak 14. Prijenos 
znanja; 7. dokumentu o mjeri, članak 15. Savjetodavne službe.Zajednički odgovor na točke 35. i 36.
Države članice moraju osigurati otvoren, pošten 
i transparentan odabir pružatelja usluga u skladu 
s pravnim okvirom EU‑a i nacionalnim pravnim 
okvirima. Zahtjev za većom transparentnošću 
pojačan je u programskom razdoblju 2014. – 2020. 
Člankom 15. Uredbe 1305/2013 propisan je zahtjev 
raspisivanja natječaja za odabir korisnika. Odabir 
korisnika potrebno je izvršiti u skladu s definiranim 
kriterijima. Tijela koja pružaju usluge prijenosa 
znanja i informacijske usluge imaju odgovarajuće 
kapacitete u pogledu kvalifikacija osoblja i moraju 
provoditi redovite aktivnosti izobrazbe.
Vidjeti također odgovor na točku 40.
38
Komisija je i ovo pitanje utvrdila kao nedostatak. 
U smjernicama o prihvatljivosti i odabiru izričito 
se preporučuje izbjegavanje podnošenja pri ‑
jedloga u bilo kojem trenutku tijekom razdoblja 
programiranja.
40
Države članice mogu interno pružati usluge ako 
ispunjuju zahtjeve prihvatljivosti utvrđene za mjeru. 
Situacije u kojima bi uprava bila jedini korisnik 
mjere moraju biti primjereno opravdane.
Nakon procjene PRR‑a za razdoblje 2014. – 2020., 
Komisija je Galiciji poslala dopis s opažanjima tra ‑
žeći informacije o mjerama koje bi uprava provodila 
izravno te o tome kako bi se osigurala najbolja 
vrijednost za novac.
Zajednički odgovor na točke 47 . i 48.
U skladu sa zakonodavstvom koje se primjenjuje na 
programsko razdoblje 2007. – 2013, PRR‑ovi koje je 
odobrila Komisija uključivali su informacije o utvrđi ‑
vanju potreba i postupaka za odabir korisnika.
Odgovori Komisije 55
55. ‑ Peta alineja
Odbor za poljoprivredu ne prijavljuje izdatke na 
razini aktivnosti. Međutim, da bi se mogli smatrati 
prihvatljivima za potporu, svi izdaci trebali bi biti 
povezani s provedbom projekta. Ako se izdatak za 
administrativnu kontrolu ne smatra dijelom pro ‑
vedbe projekta, troškovi se oduzimaju.
55. ‑  Šesta alineja
U pogledu povećane kontrole potpore EU‑a rural ‑
nom razvoju u Švedskoj tijekom 2013., Odbor za 
poljoprivredu izvijestio je o poboljšanjima kontrola. 
Predviđene su daljnje promjene u pogledu novog 
programskog razdoblja.
Zajednički odgovor na točke 56. i 57 .
U skladu sa zahtjevima iz članka 59. stavka 2. Finan ‑
cijske uredbe, Komisija nadzire sustave upravljanja 
i kontrole uspostavljene u državama članicama 
poštujući načelo proporcionalnosti i uzimajući 
u obzir stupanj procijenjenog rizika. Utvrđuje se 
program revizije na temelju procjene rizika, čiji 
je najvažniji element razina izdataka. Budući da 
je uključeni iznos financiranja razmjerno nizak, 
proveden je samo ograničeni broj posebnih revizija 
sukladnosti prijenosa znanja ili savjetodavnih službi.
58
Aktivnosti prijenosa znanja i savjetodavnih službi 
mogu se podupirati iz različitih izvora ovisno 
o obuhvaćenoj ciljnoj skupini i temama. Na primjer, 
iz EPFRR‑a podupiru se izobrazba i savjeti za osobe 
aktivne u sektorima poljoprivrede i šumarstva, a od 
2014. usmjeren je i na MSP‑ove u ruralnim područ ‑
jima, dok je potpora iz ESF‑a usmjerena na nezapo ‑
slene osobe.
Države članice i regije moraju osigurati nadopunja ‑
vanje instrumenata, sprječavati preklapanje i dvo ‑
struko financiranje.Komisija prati provedbu osiguravanjem izvršavanja 
obveze izvješćivanja na godišnjim sastancima za 
preispitivanje i na sastancima odbora za praćenje. 
Ako se izvršavaju revizije sukladnosti, ocjenjuje se 
odabir pružatelja.
Vidjeti također odgovore na točke 38., 40. i 43. 
51
Za programsko razdoblje 2014. – 2020., posebni 
dokument o mjeri koji se odnosi na prijenos znanja 
detaljniji je od onoga koji je izrađen u prethodnom 
programskom razdoblju i uključuje informacije 
o postupcima za odabir korisnika. Nadopunjuje 
ga skup sveobuhvatnih relevantnih horizontalnih 
dokumenata sa smjernicama (npr. o programiranju 
i javnoj nabavi).
Nadalje, Komisija je opsežno raspravljala o tome 
pitanju s državama članicama u kontekstu Odbora 
za ruralni razvoj i bilateralno i dostavila je odgovore 
na postavljena pitanja. Nadalje, Komisija i Europska 
mreža za ruralni razvoj održali su u ožujku 2015. 
u Bruxellesu posebnu izobrazbu za nacionalna 
i regionalna tijela o „Razumnosti troškova i javne 
nabave”.
Nadalje, čak i u slučajevima kada ne primjenjuju 
postupke javne nabave, države članice moraju 
osigurati da se korisnici odabiru otvoreno, pošteno i 
transparentno.
Interno pružanje usluge predviđeno je kao moguć ‑
nost u zakonodavstvu o javnoj nabavi u slučaje ‑
vima kada ugovaratelj ima odgovarajuće resurse za 
interno provođenje aktivnosti.
Vidjeti također odgovore na točke 47. – 48., 49. i 50.
55
Vidjeti odgovor na točku 40.
Odgovori Komisije 56
Komisija je razvila opsežne dokumente sa smjer ‑
nicama za programiranje na obje razine (PA i pro ‑
grami). U tom pogledu uspostavljeni su i skup 
zajedničkih zakonskih odredbi (Uredba o zajednič ‑
kim odredbama) i Zajednički strateški okvir za sve 
fondove ESI‑ja s ciljem jačanja koordinacije, nado ‑
punjavanja i sinergija među fondovima.
Vidjeti također odgovore na točke 60. i 61.
67
Evaluaciju PRR‑ova provode vanjski ocjenjivači koji 
odgovaraju državama članicama. Profesionalna je 
odgovornost ocjenjivača da predloži najbolju meto ‑
dologiju za postupak evaluacije.
80
Zajednički okvir praćenja i evaluacije za razdoblje 
2007. – 2013. bio je prvi integrirani okvir za praćenje 
i evaluaciju. Imao je neka ograničenja u pogledu 
praćenja. Zajednički okvir praćenja i evaluacije za 
razdoblje 2014.  – 2020. odobren je uvođenjem, 
primjerice, jasnog razdvajanja između događaja 
izobrazbe i komunikacijskih događaja.
Okvir 11.  – Prva alineja
U odnosu na Dansku, mjera 111. uključuje podmjeru 
kojom su sjedinjene mjere 111. i 123. (demonstracij ‑
ski projekti). Stoga se trošak izobrazbe po osobi ili 
po danu izobrazbe ne može izračunati jednostav ‑
nim dijeljenjem ukupnog iznosa potpore s brojem 
osoba koje su prošle izobrazbu.
85
Komisija, koja prvenstveno ovisi o podacima koje su 
prikupile, sjedinile i dostavile države članice, bila je 
svjesna ograničenja koja proizlaze iz kvalitete takvih 
podataka. Zbog toga je Komisija odobrila zajednički 
okvir praćenja i evaluacije za razdoblje 2014. – 2020. 
uvođenjem jasne podjele između događaja izo ‑
brazbe i komunikacijskih događaja zbog čega su 
nastajali problemi s prikupljanjem podataka.
Podaci prikupljeni praćenjem jedan su od eleme ‑
nata koji se upotrebljava za evaluaciju. U okviru 
ex‑post  evaluacije PRR‑ova ocjenjuje se je li potpora 
EPFRR‑a dobro potrošena.Zajednički odgovor na točke 60. i 61.
Budući da su aktivnosti povezane s prijenosom 
znanja prihvatljive u okviru različitih linija, za uprav ‑
ljanje takvim aktivnostima trebalo bi biti odgovorno 
odgovarajuće tijelo. Slične aktivnosti mogu se 
podupirati iz više od jednog fonda, nadopunjava ‑
njem. Cilj je razgraničavanja osigurati da se proved ‑
bom različitih politika stvaraju sinergije, izbjegavaju 
preklapanja i sprječava dvostruko financiranje. 
Tijekom postupka odobravanja, izmjena programa 
i redovitih bilateralnih sastanaka, Komisija je zatra ‑
žila više informacija o razgraničavanju, tamo gdje je 
to primjenjivo.
Tijekom postupka odobravanja i naknadnih izmjena 
programa, Komisija je ocijenila prikladnost linije 
razgraničenja s drugim fondovima. Svi su PRR‑ovi 
ocijenjeni u okviru savjetovanja unutar službe, pri 
čemu glavne uprave odgovorne za različite fondove 
nastoje spriječiti moguće nedosljednosti ili prekla ‑
panja. Nadalje, odbor za praćenje, koji uključuje čla ‑
nove koji zastupaju druge fondove EU‑a, ima važnu 
ulogu za osiguranje razgraničavanja.
Vidjeti također odgovor na točku 58.
64
U dopisu Komisije s opažanjima, koji je poslan 
Galiciji nakon procjene PRR‑ova za 2014. – 2020., 
istaknuto je da treba izbjegavati dvostruko financi ‑
ranje. Ako je primjenjivo, u PRR‑ovima treba utvrditi 
rizik od dvostrukog financiranja i predložiti mjere za 
njegovo ublažavanje.
65
U zakonodavstvu za programsko razdoblje 2014. – 
2020. utvrđen je niz pravila kojima se osigurava 
koordinacija intervencija koje se podupiru iz fon ‑
dova EU‑a i nacionalnih izvora.
Nadopunjavanje se najprije spominje u Sporazu ‑
mima o partnerstvu (PA) u kojima države članice 
definiraju mehanizme za koordinaciju potpore 
dobivene u okviru ESIF‑ova. To je zatim navedeno 
u PRR‑ovima u koje je uključen posebni odjeljak 
o nadopunjavanju (poglavlje 14. PRR‑a).
Odgovori Komisije 57
93
Komisija priznaje da bi se odabir najboljeg pružate ‑
lja usluga trebao temeljiti na otvorenom i poštenom 
tržišnom natjecanju koje se mjeri kao omjer cijene 
i kvalitete. Države članice odgovorne su osigurati da 
su uspostavljeni ti postupci.
Vidjeti također odgovor na točku 92.
94
Uspostava savjetodavne službe mora biti u skladu 
s posebnom potrebom utvrđenom u programskom 
području.
Nova služba može biti tijelo/subjekt osnovano ex 
novo  za pružanje usluga povezanih s određenim 
temama/područjima stručnosti koje su potrebne 
u regiji. Međutim, novom službom može se smatrati 
i osnivanje novog tijela/odjela u već postojećoj 
savjetodavnoj službi čiji se postojeći opseg usluga 
može proširiti. Pretpostavka je da bi nova služba 
trebala moći davati savjete u područjima u kojima 
ne bi bila nadležna bez stvaranja nove službe.
1. preporuka (a)
Ova je Preporuka upućena državama članicama.
1. preporuka  (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija se slaže da bi trebalo poticati države 
članice da kao dobru praksu provode učestale 
analize potreba za aktivnostima izobrazbe i ažurirat 
će dokument o mjeri o prijenosu znanja te izvršiti 
aktivnosti informiranja u tom pogledu. Komisija će 
promicati i razmjenu dobre prakse o metodološkim 
pristupima u kontekstu aktivnosti umrežavanja.
1. preporuka  (c)
Ova je preporuka upućena državama članicama.88
Države članice odgovorne su za evaluaciju PRR‑ova. 
Procjena učinkovitosti mjera u odnosu na ciljeve 
programa složena je zadaća koja mora biti raz ‑
mjerna uporabi evaluacije. Tu zadaću izvršavaju 
neovisni stručni ocjenjivači. Oni donose zaključke 
o nizu čimbenika i metodoloških pristupa, što 
uključuje detaljnu procjenu intervencijske logike 
programa, studije slučaja i analize na tlu, analizu 
interakcija i učinke prelijevanja između različitih 
mjera i slično. Skup pokazatelja zajedničkog okvira 
praćenja i evaluacije (ZOPE) samo je jedan alat kojim 
se rješavaju sva pitanja u postupku evaluacije. Svrha 
je tih pokazatelja omogućiti ujednačeno strukturira ‑
nje izvješća o evaluaciji uz sveobuhvatno rješavanje 
prioriteta na razini Unije.
Zaključci i preporuke
91
Države članice i regije biraju mjere i aktivnosti koje 
će se provoditi putem PRR‑a u skladu s utvrđenim 
potrebama u programskom području. Te potrebe 
treba dalje razraditi do razine konkretnih mjera 
izobrazbe koje će se provoditi. Komisija osigurava 
da su PRR‑ovi u skladu s ciljevima politike i prav ‑
nim zahtjevima, a za stvarnu provedbu odgovorne 
su države članice. Izvješćivanje Komisije odvija se 
u okviru sastanaka Odbora za praćenje i putem 
izvješća o provedbi koje dostavljaju države članice.
92
Potrebne su aktivnosti izobrazbe i druge aktivno ‑
sti prijenosa znanja u cilju poboljšanja tehničkih 
i mekih vještina. Na taj se način njima pridonosi 
jačanju uspješnosti subjekata u ruralnom razvoju. 
Pružatelji usluga javljaju se na natječaje ili pozive na 
podnošenje prijedloga, koji se pripremaju na teme ‑
lju potreba utvrđenih nakon SWOT analize država 
članica. Međutim, Komisija smatra da bi se  ex‑ante  
analize koje se provode u državama članicama 
mogle poboljšati.
Odgovori Komisije 58
U odnosu na praćenje postupaka država članica, 
Komisija će, kod utvrđivanja svojeg revizijskog 
plana, uzeti u obzir profil rizika prijenosa znanja 
i savjetodavnih mjera.
97
Države članice moraju osigurati da su troškovi pove ‑
zani s provedbom mjera u okviru PRR‑a razumni. 
Ako su tijekom revizije sukladnosti otkriveni nedo ‑
staci, primjenjuju se financijski ispravci.
98
U PRR‑ovima se javilo pitanje razgraničavanja.
U takozvanim „Dokumentima o stajalištima službi 
Komisije” koji se sastavljaju za svaku državu članicu 
navedene su smjernice za usklađene intervencije 
ESIF‑a u razdoblju 2014. – 2020. Države članice 
morale su osigurati nadopunjavanje, dosljednost 
i usklađenost s ostalim instrumentima EU‑a u cilju 
izbjegavanja dvostrukog financiranja4.
Cilj je regulatornog okvira za programskog raz ‑
doblje 2014. – 2020. osigurati veće međusobno 
nadopunjavanje i bolju koordinaciju između 
fondova radi izbjegavanja preklapanja aktivnosti 
putem Sporazuma o partnerstvu pri čemu države 
članice moraju opisati uporabu ESIF‑a u cilju osigu ‑
ranja komplementarnosti i sinergija aktivnosti.
Osim toga, u području ruralnog razvoja, pitanje 
komplementarnosti obuhvaćeno je poglavljem 14. 
PRR‑a „Informacije o nadopunjavaju”.
Nadalje, Odbori za praćenje u državama članicama 
zaduženi su za osiguravanje ispravne provedbe 
programa i nadopunjavanja među svim fondovima 
EU‑a.
4 Članak 5. Uredbe 1698/2005.1. preporuka  (d)
Komisija prihvaća ovu preporuku i počela ju je 
provoditi.
Komisija je objavila smjernice o članku 15. Uredbe 
(EU) br. 1305/2013 kao pomoć državama članicama/
regijama u provedbi mjera. Međutim, smjernice nisu 
pravno obvezujuće i njihova primjena ovisi o drža ‑
vama članicama. Komisija je odgovorila i na brojna 
pitanja koja su postavile države članice.
O provedbi PRR‑ova, uključujući o osnivanju 
savjetodavnih službi, raspravlja se u okviru odbora 
za praćenje, godišnjih sastanaka za preispitivanje 
i revizija sukladnosti.
Ako je potrebno, Komisija će nastaviti ažurirati i pro ‑
širivati postojeće smjernice.
96
Komisija je izradila smjernice o javnoj nabavi u kon ‑
tekstu ruralnog razvoja. U smjernici o članku 15. 
Uredbe 1305/2013 posebno se objašnjavaju zahtjevi 
za interno pružanje usluga.
2. preporuka (a)
Ova je Preporuka upućena državama članicama.
2. preporuka  (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i počela ju je 
provoditi.
Smjernice o internom pružanju usluga, podugova ‑
ranju i pružanju usluga već su dostavljene u obliku 
dokumenta o mjeri o savjetodavnim službama, 
službama za upravljanje poljoprivrednim gospodar ‑
stvom i pomoći poljoprivrednim gospodarstvima. 
To je predstavljeno i o tome se u nekoliko navrata 
raspravljalo s državama članicama u Odboru za 
ruralni razvoj. Nadalje, Komisija i Europska mreža za 
ruralni razvoj održali su u ožujku 2015. u Bruxellesu 
posebnu izobrazbu za nacionalna i regionalna tijela 
o „Razumnosti troškova i javne nabave”.
Odgovori Komisije 59
Zajednički odgovor na točke 99. i 100.
Države članice odgovorne su za evaluaciju PRR‑ova. 
Procjena učinkovitosti mjera u odnosu na ciljeve 
programa složena je zadaća koja mora biti raz ‑
mjerna uporabi evaluacije. Ovu zadaću izvršavaju 
neovisni stručni ocjenjivači. Oni donose zaključke 
o nizu čimbenika i metodoloških pristupa, što 
uključuje detaljnu procjenu intervencijske logike 
programa, studije slučaja i analize na tlu, analizu 
interakcija i učinke prelijevanja između različitih 
mjera i slično. Skup pokazatelja zajedničkog okvira 
praćenja i evaluacije (ZOPE) samo je jedan alat kojim 
se rješavaju sva pitanja u postupku evaluacije. Svrha 
je tih pokazatelja omogućiti ujednačeno strukturira ‑
nje izvješća o evaluaciji uz sveobuhvatno rješavanje 
prioriteta na razini Unije. Komisija potiče razmjenu 
dobre prakse u evaluaciji koja se može izvršiti 
putem EMRR‑a
4. preporuka (a)
Ova je Preporuka upućena državama članicama.
4. preporuka (b)
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku.
Komisija će nastaviti davati smjernice o provedbi 
ZOPE‑a uspostavljenog u odgovarajućim uredbama.
Postoje standardne metodologije za osiguravanje 
uporabe postupaka za davanje povratnih informa ‑
cija, praćenje i evaluaciju rezultata te učinak aktiv ‑
nosti izobrazbe. Komisija će poticati razmjenu dobre 
prakse u okviru Europske mreže za ruralni razvoj.
Međutim, u skladu s pravnim okvirom, Komisija 
nije odgovorna pratiti jesu li uspostavljeni takvi 
postupci za davanje povratnih informacija.Naposljetku, službe Komisije surađuju kako bi osigu ‑
rale koordinirani pristup prema nadopunjavanju 
ESIF‑a u fazi odobravanja odgovarajućih programa.
3. preporuka (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija provodi preporuke iz posebnog izvješća 
22/20145 pružanjem posebne izobrazbe upravljač ‑
kim tijelima i agencijama za plaćanje, pojačanom 
procjenom mogućnosti provjere i kontrole mjera 
i promicanjem uporabe pojednostavljenih moguć ‑
nosti troškova. Nadalje, u okviru revizija sukladnosti 
ocjenjivat će se uspostavljeni sustavi za osigurava ‑
nje razumnosti troškova projekta. U slučaju nesu ‑
kladnosti primjenjivat će se financijski ispravci.
3. preporuka  (b)
Komisija prihvaća ovu preporuku i počela ju je 
provoditi.
Komisija je već uspostavila radne postupke i odgo ‑
varajuće skupine unutar službe za rješavanje pitanja 
nadopunjavanja i dvostrukog financiranja između 
različitih fondova EU‑a (npr. mreža za tumače ‑
nje ESIF‑a, ostale mreže o posebnim elementima 
uredbe kao što je radna skupina za pojednostav ‑
ljene troškove, tematske mreže ili platforme za 
financijske instrumente.
Komisija će dalje razmisliti je li potrebna još jedna 
struktura (npr. posebna skupina unutar službe).
5 Vidjeti Posebno izvješće br. 22/2014 „Postizanje ekonomičnosti: 
kontrola troškova u vezi s bespovratnim sredstvima za projekte 
ruralnog razvoja koje financira EU.” ( http://eca.europa.eu ).
Odgovori Komisije 60
101
Komisija je uvijek preuzimala svoje obveze 
u pogledu praćenja sustava upravljanja i kontrole 
uspostavljenih u državama članicama. Komisija nad ‑
zire provedbu mjera putem postupka odobravanja 
PRR‑ova u okviru odbora za praćenje koji uključuju 
dionike i bilateralne godišnje sastanke za preispiti ‑
vanje s upravljačkim tijelima.
Utvrđuje se program revizije na temelju analize 
rizika, čiji je najvažniji element razina izdataka. 
Budući da je uključeni iznos financiranja relativno 
nizak, proveden je samo ograničeni broj posebnih 
revizija sukladnosti izdataka u području prijenosa 
znanja ili savjetodavnih službi.
5. preporuka 
Komisija prihvaća preporuku.
Komisija će, pri utvrđivanju svojeg revizijskog plana, 
uzeti u obzir profil rizika prijenosa znanja i savjeto ‑
davnih mjera.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Sud je ispitao jesu li Komisija i države članice uložile dovoljno 
napora u provedbu aktivnosti prijenosa znanja i savjetovanja 
visoke kvalitete s ciljem ostvarivanja jednog od glavnih 
prioriteta – cjeloživotnog učenja i prijenosa znanja u okviru 
politike ruralnog razvoja EU -a. Revizijom je utvrđeno da to 
nije slučaj. Države članice u previše su se slučajeva oslanjale 
na prijedloge pružatelja usluga te se bilo koji oblik 
osposobljavanja smatrao „dobrim” i  prihvatljivim za javnu 
financijsku potporu. Tek se u  rijetkim slučajevima provodila 
odgovarajuća analiza mogućnosti da se osposobljavanjem 
postigne stvarni učinak. Države članice pri odabiru aktivnosti 
osposobljavanja nisu u svim slučajevima zajamčile pravedno 
i transparentno tržišno natjecanje te su određene aktivnosti 
platile po prevelikoj cijeni. Kad je riječ o praćenju, revizijom je 
utvrđen nedostatak detaljne evaluacije onoga što je stvarno 
ostvareno javnim sredstvima. Sud u  svojim preporukama 
posebno potiče države članice da primjenjuju stalne 
postupke analize i evaluacije kako bi aktivnosti prijenosa 
znanja i  savjetovanja koje odabiru prilagodile promjenama 
u potrebama subjekata u  ruralnom području.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD