RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK OCJENE UČINKA uz Prijedlog Preporuke Vijeća o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje /* SWD/2013/0312 final */





RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK OCJENE UČINKA uz Prijedlog Preporuke Vijeća o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje Ocjena učinka prilaže se Komisijinom prijedlogu Preporuke Vijeća o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Sažetak glavnih aspekata ocjene učinka predstavljen je u nastavku. 1. Uvod Komunikacija iz 2011. „Razvoj europske dimenzije u sportu“ potvrđuje da je tjelesna aktivnost jedna od najvažnijih odrednica zdravlja u modernom društvu i da sport čini temeljni dio svakog pristupa javne politike kojemu je cilj poboljšanje tjelesne aktivnosti. Njome se poziva Komisija i države članice da „na temelju Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti nastave napredovati prema uspostavljanju nacionalnih smjernica, uključujući postupak provjere i koordinacije“. Te smjernice, koje je pripremila skupina od 22 stručnjaka širom Europe, koji predstavljaju različite discipline i opširno predstavljaju informirano znanstveno mišljenje, potvrđene su na razini politike EU-a 2008. Njima se ponovno ističu preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o minimalnoj razini tjelesne aktivnosti, naglašava važnost međusektorskog pristupa i pruža 41 konkretna smjernica za djelovanje. U ovoj ocjeni učinka utvrđuju se i analiziraju osnovne odrednice za planiranu inicijativu politike EU-a u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, temeljeći se na Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti. 2. Definiranje problema Tjelesna aktivnost, redovito bavljenje sportom i tjelovježbom jedan je od najučinkovitijih načina održavanja tjelesnog i duševnog zdravlja, borbe protiv prekomjerne tjelesne težine i pretilosti i sprječavanja povezanih stanja. Nadalje sudjelovanje u sportskim i tjelesnim aktivnostima povezano je s drugim čimbenicima, kao što su socijalna interakcija i uključenost. Dobro su zabilježene i evidentirane mnoge koristi od tjelesne aktivnosti. Suprotno tome brojne štete nastaju zbog nedostatka tjelesne aktivnosti, uključujući preuranjeno umiranje, povećanje tjelesne težine i razina pretilosti, karcinome dojki i debelog crijeva, dijabetes, ishemijsku bolest srca. Zdravstveni problemi prouzročeni nedostatkom tjelesne aktivnosti stvaraju značajne izravne i neizravne troškove za europsko gospodarstvo zbog bolesti i pobola, bolovanja i preuranjenog umiranja, posebno i u smislu ubrzanog starenja društva u Europi. Koncept tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje relativno je nova disciplina koja je podvrgnuta ubrzanom razvoju znanosti, kombinirajući s jedne strane tjelesnu aktivnost, koja je blisko povezana sa sportom i tjelovježbom, i javno zdravlje s druge strane. Pitanjem tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje pozabavila se Svjetska zdravstvena organizacija posebno kao dio Globalne strategije o dijeti, tjelesnoj aktivnosti i zdravlju iz 2004. Uspješno promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje primarno ovisi o nastojanjima u državama članicama. Kako svijest o važnosti tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje raste, mnoga su tijela javne vlasti usmjerila svoje napore u promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Isto tako, EU je tjelesnoj aktivnosti pristupio kroz politike i akcije u području sporta (npr. Bijela knjiga o sportu, Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti, Komunikacija o sportu) i zdravlja (npr. Bijela knjiga o europskoj strategiji o zdravstvenim problemima povezanima s prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću) te koristeći mjerodavne strukture na razini EU-a za političku koordinaciju, posebno stručnu skupinu za sport, zdravlje i sudjelovanje, koju je uspostavilo Vijeće u okviru Plana rada EU-a u području sporta 2011. – 2014. i skupinu na visokoj razini za prehranu i tjelesnu aktivnost uspostavljenu u okviru gornje Strategije iz 2007. za pomoć državama članicama u angažiranju u koordiniranim aktivnostima i razmjeni informacija o politici, političkim idejama i praksama. Međutim usprkos rastućoj pozornosti danoj promicanju tjelesne aktivnosti i dostupnim alatima za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, stope tjelesne neaktivnosti u EU-u i dalje su neprihvatljivo visoke (npr. 2010. godine 60 % Europljana odgovorilo je da vježba ili se bavi sportom rijetko ili nikada). Dokazi također pokazuju velike razlike među pojedinim državama članicama. Većina država nije postigla glavni cilj politike, odnosno povećanje udjela građana koji postižu razine tjelesne aktivnosti koje preporučuje Svjetska zdravstvena organizacija i koje su istaknute u Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Glavni problem koji inicijativa mora riješiti je dakle to što općenito politike promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje država članica EU-a nisu bile učinkovite. Razlozi su za nisku učinkovitost politike država članica mnogi, ali prije svega rezultat su nedostataka u načinu razvoja i provedbe politike promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Uzimajući u obzir kriterije za učinkovitu politiku tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje utvrđenu u referentnom okviru Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti i drugim znanstvenim alatima, dokazi i ishodi savjetovanja potvrđuju postojanje nedostataka u najmanje tri aspekta politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje: a) nedostaje dovoljan međusektorski pristup tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje, uključujući suradnju između različitih ministarstava i tijela odgovornih za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, b) ciljevi i nastojanja politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje nisu jasno definirani i c) mjere za nadzor i procjenu stopa i politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje nisu dovoljne. Najvažniji pokretači ovih nedostataka povezani su s činjenicom da je tjelesna aktivnost korisna za zdravlje relativno nova tema na dnevnom redu vlada (ako uopće), a razumijevanje odrednica tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, što je ključno za oblikovanje intervencija radi promjene razina tjelesne aktivnosti, još je novije. Tjelesna aktivnost korisna za zdravlje još nije prepoznata kao kompleksno političko područje za koje su potrebne međusektorske intervencije, kako je naglašeno u Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti, među ostalim zbog nedostatka snažnog zagovaranja. Tjelesna aktivnost korisna za zdravlje do sada je dolazila u paru s drugim temama javnog zdravstva (npr. „dijeta“), ali nije smatrana fokusiranim političkim područjem, usprkos dokazu o mnogim neovisnim zdravstvenim i drugim učincima. Navedena situacija također se odražava u aktivnostima i strukturama EU-a koje se bave tjelesnom aktivnošću. Postoji široko područje djelovanja u stvaranju politike EU-a za poticanje provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti kao sredstva za učinkovito promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i poboljšanje postojećih oblika političke suradnje između država članica na razini EU-a kojim bi se pomoglo promijeniti trend s obzirom na tjelesnu neaktivnost. Do danas ne postoji politička koordinacija, niti unutar pristupa EU-a, niti među državama članicama na razini EU-a, koja bi mogla dovoljno odražavati kompleksnost teme tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, kao diferenciranog (fokusiranog) područja politike. Planirana inicijativa najprije će ciljati na tijela javne vlasti u državama članicama EU-a koja su odgovorna za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, a posebno tematska područja obuhvaćena Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Inicijativa bi trebala pomoći poboljšati međusektorsku sposobnost učinkovitijeg promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i odnosit će se barem na tijela zadužena za sljedeća područja: sport, zdravlje, obrazovanje, promet, urbano planiranje, javnu sigurnost, radno okruženje i usluge za starije stanovnike. Posebno će se usredotočiti na one države članice koje su bile manje uspješne u podizanju razina tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje svojih građana (uglavnom su to države u južnoj i istočnoj Europi) i time će se riješiti regionalne razlike unutar EU-28. Naposljetku predloženoj je inicijativi cilj doseći do većine građana EU-a (npr. djece, radnog stanovništva, starijih osoba) pružanjem novih mogućnosti za izvođenje tjelesne aktivnosti u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije. S obzirom da je nedostatak tjelesne aktivnosti posebno naglašen među specifičnim rizičnim skupinama stanovništva (skupine nižeg društveno-ekonomskog položaja, žene, djeca i starije osobe), koristi od inicijative bile bi za te skupine veće nego za Europljane u cjelini. 3. Analiza supsidijarnosti EU ima pravo djelovanja u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje na temelju dva članka UFEU-a kojima se EU-u daje potporna nadležnost. Člankom 165. utvrđuje se da Unija „doprinosi promidžbi europskog sporta“ i da je cilj njezinog djelovanja „razvijanje europske dimenzije u sportu“. Člankom 168. utvrđuje se da „Djelovanje Unije [...] usmjereno je prema poboljšanju javnog zdravlja […] te uklanjanju izvora opasnosti za fizičko i duševno zdravlje”. U oba područja UFEU-om se navodi da Vijeće (na prijedlog Komisije) može donijeti preporuke i ovlašćuje Komisiju da promiče političku koordinaciju među državama članicama. Na području javnog zdravlja, inicijative za promicanje političke koordinacije trebaju posebno imati za „cilj utvrđivanje smjernica i pokazatelja, organizaciju razmjene najbolje prakse i pripremu potrebnih elemenata za periodičko praćenje i ocjenu”. S obzirom na primjenu načela supsidijarnosti, najveća je odgovornost za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i za definiranje politika u vezi sporta i zdravlja na državama članicama. Djelovanjem EU-a može se dodati znatna vrijednost povrh one koju bi države članice mogle same postići. U skladu s međunarodnim okvirom i djelovanjima za promicanje tjelesne aktivnosti, EU može omogućiti politički poticaj za fokusirano djelovanje u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u EU-28 i podići svijest o potrebi da se djeluje odmah. Pritom, na općoj razini, podrška EU-a za učinkovitije politike promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje može pomoći smanjenju znatnih društvenih i gospodarskih troškova tjelesne neaktivnosti te tako ojačati sposobnost država članica za postizanje ciljeva rasta utvrđenih u strategiji Europa 2020. Djelovanje EU-a može nacionalna nastojanja u vezi promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje učini učinkovitijima i isplativijima nego što bi to inače bilo moguće, što je posebno važno u trenutačnom gospodarskom kontekstu. EU može olakšati i ojačati političku koordinaciju pomažući državama članicama u razmjeni informacija i iskustava, angažiranju u uzajamnom učenju, širenju dobre prakse i zajedničkom radu na razvoju zajedničkih pristupa i pridonošenju time poboljšanju sposobnosti za međusektorsko promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i oblikovanju politika koje osiguravaju bolje intervencije. Takva koordinacija na području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje čini se posebno korisnom s obzirom na velike razlike koje trenutno postoje između država članica u smislu razine prioriteta danog tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje, izabranih pristupa i kulturnih i gospodarskih razlika između država članica koje utječu na stope tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i mogu uputiti na najperspektivnije mjere. Štoviše, razmjena najbolje prakse znatno je pojačana kad postoje stvarni dokazi o djelotvornosti različitih mjera i politika. Pouzdani podaci rijetko su dostupni, usprkos njihovoj vrijednosti za formuliranje i unapređenje politike. EU je u dobrom položaju da ojača mjere u vezi nadzora i procjene politika o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje i pritom pomogne državama članicama u praćenju razvoja tijekom vremena. 4. Ciljevi Općenito, cilj je inicijative pridonijeti zdravijem i produktivnijem društvu povećanim razinama tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u EU-u. Inicijativom se nastoji povećati djelotvornost politika država članica o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje na način da im omogući razvoj i provedbu politika temeljenih na Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti koje će im pomoći riješiti glavne nedostatke (nedostatak međusektorskog pristupa, nejasni ciljevi, nedovoljni nadzor). Razvoj politika i njihova provedba odvijat će se uglavnom u državama članicama. Stoga je jedini posebni cilj osigurati da države članice razviju i provedu djelotvorne politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje poboljšanjem primjene i provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Radi postizanja tog posebnog cilja formulirana su dva operativna cilja koji su izravno povezani s razlozima problema i parametrima predložene inicijative, naime jačanje političke koordinacije između država članica i olakšavanje prikupljanja sveobuhvatnih podataka o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje i o politikama tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. 5. Mogućnosti politike Ovaj ocjena učinka uzima u obzir nekoliko mogućnosti politike za podršku državama članicama u njihovim nastojanjima za razvoj i provedbu učinkovite politike promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, od kojih su tri odbačene, tj. potpuno je ukinuta politička koordinacija EU-a u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, s fokusom isključivo na reviziju Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti i na donošenje novih poticajnih mjera u području programa tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Četiri mogućnosti politike razmotrene su za rješavanje utvrđenih problema i za postizanje definiranih ciljeva: osnovni scenarij (mogućnost A), mogućnost bez nadzornog okvira (mogućnost B), mogućnost s blažim nadzornim okvirom (mogućnost C) i mogućnost s opširnijim mehanizmom nadzora kao i mjerilima i ciljevima (mogućnost D). || Mogućnost || Kratki opis A || Osnovni scenarij (nastavak statusa quo) || § Neprekidna politička koordinacija s uključenjem stručne skupine za sport, zdravlje i sudjelovanje i skupine na visokoj razini, na temelju Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti, ali bez nove političke inicijative. B || Poticanje povećanja političke koordinacije (Alat: Komunikacija Komisije) || § Dokument o politici (bez obaveznog tijela) koji postavlja strateški pristup za fokusirano međusektorsko promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, § poboljšana koordinacija politika na razini EU-a uz sudjelovanje stručne skupine za sport, zdravlje i sudjelovanje i skupine na visokoj razini, uz pomoć Komisije, § akcije za poticanje država članica da se obvežu na načela iz Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti, § poziv državama članicama da izvijeste o napretku u provedbi Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti uzimajući u obzir postojeće alate i strukture izvještavanja. C || Poticanje povećanja političke koordinacije i nadzora, na temelju ograničenog skupa pokazatelja provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti (Alat: Prijedlog Preporuke Vijeća) || § Dokument o politici s pravnim učinkom (kojim se utvrđuju neobvezujuća pravila) u kojem se preporučuje fokusirano međusektorsko promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, § poboljšana politička koordinacija na razini EU-a uz sudjelovanje stručne skupine za sport, zdravlje i sudjelovanje i skupine na visokoj razini, uz pomoć Komisije, § države članice (koje se sastaju u Vijeću) ponovno potvrđuju i obvezuju se na načela iz Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti, § države članice pristaju nadzirati razvoj i provedbu politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje korištenjem ograničenog skupa pokazatelja na visokoj razini i skupnih pokazatelja povezanih sa Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti i o tome izvješćivati na razini EU-a, § Komisija podržava nadzorni okvir i pomaže državama članicama u njihovim nastojanjima u vezi provedbe. D || Poticanje povećanja političke koordinacije i nadzora, na temelju sveobuhvatnog skupa pokazatelja koji pokrivaju svaku od 41 smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti te procjene prema ciljevima/mjerilima. (Alat: Prijedlog Preporuke Vijeća) || § Dokument o politici s pravnim učinkom (kojim se utvrđuju neobvezujuća pravila) u kojem se preporučuje fokusirano međusektorsko promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, § poboljšana koordinacija politika na razini EU-a uz sudjelovanje stručne skupine za sport, zdravlje i sudjelovanje i skupine na visokoj razini, uz pomoć Komisije, § države članice (koje se sastaju u Vijeću) ponovno potvrđuju i obavezuju se na provedbu svake od 41 smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti, § države članice pristaju nadzirati razvoj i provedbu politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje koristeći sveobuhvatan skup kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja koji se odnose na Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti i o tome izvješćivati na razini EU-a, § države članice pristaju na mjerila i ciljeve za provedbu Smjernica, § Komisija podržava nadzorni okvir, pomaže državama članicama u njihovim naporima u vezi provedbe i procjenjuje djelovanje država članica glede mjerila i postizanja ciljeva. Mogućnost A omogućila bi nastavak postojećih struktura i postupaka za koordiniranje politika u vezi tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje na razini EU-a, kao što je predviđeno posebno aktivnostima u područjima EU-ove politike sporta i zdravlja. Mogućnost B uvela bi obnovljenu stratešku viziju za EU za fokusirani pristup međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i za koordinirane politike u državama članicama u obliku dokumenta o politici bez pravnog učinka (npr. Komunikacija Komisije). Temeljeći se na već postojećim dokumentima o politici u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, takvom bi se inicijativom izrazila obnovljena politička predanost tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje u skladu sa Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti i naglasila ključna djelovanja koja uključuju države članice, Komisiju i druge mjerodavne aktere. U okviru mogućnosti C i D, uz pojačanu političku koordinaciju (kako je već predviđeno u mogućnosti B), predložen je nadzorni okvir kao ključni element. Namjera je da ponovno potvrđivanje Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti zajedno sa specifičnim mehanizmom za nadzor njihove provedbe dovede do sistematičnijeg i konstruktivnijeg oblika koordinacije i uzajamnog učenja, a posljedično i do većeg fokusa na učinkovite politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje na nacionalnim i pod nacionalnim razinama. Načelno, inicijativom u okviru ovih mogućnosti pozvale bi se države članice a) na razvoj nacionalne strategije i plana djelovanja za međusektorsko promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u skladu sa Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti, b) na nadzor provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti na nacionalnoj razini, na temelju dogovorenog skupa pokazatelja za mjerenje promjena u tjelesnoj aktivnosti i politici tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i c) na redovito izvješćivanje o postignutom napretku. Za podršku tim aktivnostima od država članica tražilo bi se da uspostave „nacionalne kontaktne točke za tjelesnu aktivnost“ odgovorne za prikupljanje podataka za nadzorni okvir i pružanje informacija pojedinih država o mjerodavnim nacionalnim politikama i planovima djelovanja. Komisija bi olakšala taj postupak pružajući potporu za uspostavljanje i provođenje nadzornog mehanizma i za izgradnju kapaciteta u državama članicama u vezi razvoja i provedbe politika u skladu sa Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Nadzorni okvir tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje time bi dalje razvijao postojeće oblike nadzora i prikupljanja podataka u tom području u sinergiji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom. Na temelju podataka pripremili bi se pregledi o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje u pojedinim državama i analize trendova tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i zajedno s drugim odgovarajućim informacijama o razvoju i provedbi politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje formirala bi se osnova za periodička izvješća za mjerodavne forume EU-a (tj. stručnu skupinu za sport, zdravlje i sudjelovanje i skupinu na visokoj razini). Ključna razlika između mogućnosti C i D odnosi se na političku koordinaciju (mogućnost D: mjerila, ciljevi) i sveobuhvatnost nadzora. 6. Ocjena učinka U ovom odjeljku ocjene učinka analiziraju se najprije općeniti (društveni, gospodarski i okolišni) učinci inicijative. Vrste učinaka koje se mogu očekivati od nove inicijative EU-a u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje slični su za sve mogućnosti politike, ali se mogu razlikovati u smislu učinkovitosti svake mogućnosti. Drugi je korak ocjene učinka pitanje djelotvornosti, i dolazi prije analize učinaka po mogućnosti, koji je sažet u tablici na kraju tog odjeljka. Društvene koristi proizašle bi iz povećane tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje među Europljanima kao rezultat učinkovitije politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u državama članicama i provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Izvođenje preporučene količine tjelesne aktivnosti ima korisne učinke na mnoge kronične bolesti i zdravstvene probleme. Povećane stope tjelesne aktivnosti među Europljanima dovele bi do razmjernog smanjenja broja osoba izloženih povećanom riziku smrtnosti. U EU-u razine tjelesne aktivnosti pozitivno su povezane sa životnim vijekom, što znači da zemlje s višim razinama tjelesne aktivnosti imaju dulji životni vijek. S obzirom na to da je nedostatak tjelesne aktivnosti posebno naglašen u određenim državama i regijama (južna i istočna Europa), osim za specifične rizične skupine stanovništva (skupine u nepovoljnom društveno-ekonomskom položaju, žene, djeca i starije osobe), koristi od inicijative bile bi veće za te države, regije i skupine nego za Europljane u cjelini. Inicijativa bi također bila u skladu s Poveljom o temeljnim pravima (članci 21., 23. – 26., 35.). U vezi s opsegom u kojem učinkovita politika i odlučujuće djelovanje mogu dovesti do povećanih razina tjelesne aktivnosti srednjoročno i dugoročno, izračuni na temelju najboljeg mogućeg scenarija predviđaju neprekidan rast od oko 1 % godišnje u razdoblju od 25 godina. U vezi s ekonomskim učincima, može se očekivati da poboljšano zdravlje i dobrobit dovedu do značajnih ekonomskih koristi, s obzirom na to da se smanjuju troškovi zdravstvene skrbi i ekonomski izdaci zbog bolesti i pobola, bolovanja i preuranjenog umiranja, međutim to ovisi o opsegu u kojem države članice provedu mjere na svim odgovarajućim razinama. Nastojeći novčano prikazati troškove nedostatka tjelesne aktivnosti, jedna je studija utvrdila troškove Engleske od preko 3 milijarde EUR godišnje ili 63 EUR po stanovniku – iznos koji je sličan izračunima i za druge zemlje. Ako te troškove po stanovniku ekstrapoliramo na cijeli EU, može se izračunati da nedostatak tjelesne aktivnosti u EU-u uzrokuje troškove od preko 31 milijarde EUR godišnje. Na temelju tog pojednostavnjenog scenarija, s obzirom na navedene troškove tjelesne neaktivnosti, očekuje se da će se poboljšanjem politike promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje razvijene i provedene u skladu s planiranom inicijativom povećati udio građana EU-a koji zadovoljavaju preporučene pragove tjelesne aktivnosti za oko 1% godišnje te time postepeno smanjivati trošak tjelesne neaktivnosti. Uzimajući najnovije podatke Eurobarometra iz 2010. kao polaznu točku, provedbom učinkovite politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje moglo bi se teoretski postići da u roku od 25 godina 65 % Europljana zadovoljava preporučene stope tjelesne aktivnosti, uz postepeno smanjenje troškova nedovoljne tjelesne aktivnosti. Iako mnogo toga ovisi o sposobnosti i spremnosti država članica da postave kao prioritet i dugoročno provode učinkovitu politiku tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, ekonomske koristi bile bi velike u smislu izbjegavanja troškova tjelesne neaktivnosti, uz uštedu od skoro 7 milijardi EUR nakon 5 godina, 22 milijarde EUR u 10 godina i 63 milijarde EUR u 20 godina. S obzirom na troškove svake mogućnosti, države članice u konačnici bi snosile troškove koji se odnose na provedbu politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje slijedeći predloženu inicijativu. Teško je izračunati proračun trenutačno dodijeljen tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje jer su troškovi promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje rascjepkani po ministarstvima i državnim tijelima, kao i raznim nevladinim organizacijama i privatnom sektoru. Nadalje, potrošnja na tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje ne bilježi se opsežno diljem EU-a. To je pogoršano činjenicom da je tjelesna aktivnost korisna za zdravlje po svojoj prirodi međusektorska, da su mnoge politike slabo povezane s tjelesnom aktivnosti korisnom za zdravlje i da politike koje promiču tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje često ne uključuju njeno promicanje kao primarni cilj. Administrativni troškovi za države članice proizlazili bi iz zahtjeva za izvješćivanje na razini EU-a (kako je predviđeno u mogućnosti B, a posebno u vezi s nadzornim mehanizmom u okviru mogućnosti C i D) i bili bi relativno niski u prvoj godini, s daljnjim smanjenjima jednom kada mehanizam postane potpuno operativan, kada se zaposlenici upoznaju s postupkom nadzora i s obzirom na bolju dostupnost podataka tijekom vremena. Troškovi koji bi bili na teret proračuna EU-a odnose se na uspostavljanje i funkcioniranje nadzornog mehanizma i pružanje podrške državama članicama u obliku izgradnje kapaciteta. Predlaže se da ti troškovi budu pokriveni poglavljem o sportu programa Erasmus+ tijekom razdoblja 2014. – 2020. Ostali troškovi odnosili bi se na organizaciju sastanaka stručne skupine na razini EU-a i financirali bi se iz općeg proračuna. U vezi s učinkom na okoliš, politike kojima je cilj provedba dijela Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti koji se odnosi na prijevoz, okoliš, urbano planiranje i javnu sigurnost mogle bi dovesti do značajnih koristi za okoliš i time pridonijeti visokom stupnju zaštite okoliša, u skladu s člankom 37. Povelje o temeljnim pravima EU-a. Iako je iznimno teško dati točne prognoze, novijim znanstvenim istraživanjem može se pružiti određeni uvid u ono što se može smatrati optimalnim scenarijem u smislu inicijativnih koristi za okoliš. Nastojeći prikazati opseg mogućih koristi za okoliš od politika aktivnog prijevoza, novija studija predviđa opseg u kojem bi orijentiranje prema aktivnom prijevozu u Londonu imalo učinka na emisiju ugljika u razdoblju od 20 godina u usporedbi s razvojem osnovnog scenarija. U studiji je izračunato da bi emisije CO2 uzrokovane prijevozom po osobi mogle biti 62 % niže u okviru scenarija održivog prijevoza, odnosno 0,46 tona godišnje, nego u slučaju nastavka osnovnog scenarija, odnosno 1,17 tona. Analiza učinaka po mogućnosti: || Mogućnost A (Osnovni scenarij) || Mogućnost B (Poticanje povećanja političke koordinacije) || Mogućnost C (Poticanje povećanja političke koordinacije i nadzora, na temelju ograničenog skupa pokazatelja) || Mogućnost D (Poticanje povećanja političke koordinacije i nadzora, na temelju sveobuhvatnog skupa pokazatelja i procjene prema ciljevima) Ostvarenja || § Nastavak političke koordinacije i promicanja Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti u okviru postojećih struktura na razini EU-a. § Nastavak rada na tjelesnoj aktivnosti pomoću inicijativa i projekata koje podupire EU. § Nastavak pružanja fragmentiranih podataka || § Minimalno poboljšanje političke koordinacije i promicanja Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti u okviru postojećih struktura na razini EU-a. § Nastavak rada na tjelesnoj aktivnosti pomoću inicijativa i projekata koje podupire EU u okviru novoga strateškog pristupa EU-a tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje. § Nastavak pružanja fragmentiranih podataka || § Značajno poboljšanje političke koordinacije i promicanja Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti u okviru postojećih struktura na razini EU-a. § Pružanje točnih i usporedivih podataka o nadzoru prema ograničenom skupu pokazatelja tjelesne aktivnosti i politike. || § Mogućnost velikog poboljšanja političke koordinacije i promicanja Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti u okviru postojećih struktura, ali s rizikom nedostatka sudjelovanja. § Mogućnost pružanja sveobuhvatnih podataka o nadzoru prema skupu kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja + izvješćivanje o mjerilima i ciljevima. Rezultati || § Postepeno poboljšanje politika tjelesne aktivnosti i preuzimanje (načela) Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti kod ograničenog broja država članica, ali bez mijenjanja politika u većini drugih. || § Postepeno poboljšanje politika tjelesne aktivnosti i preuzimanje (načela) Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti kod ograničenog, ali većeg broja država članica u odnosu na mogućnost A, ali bez mijenjanja politika u većini drugih. || § Značajno poboljšanje politika tjelesne aktivnosti i preuzimanje glavnih tema Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti kod većine država članica. || § Značajno poboljšanje politika tjelesne aktivnosti i preuzimanje Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti kod nekih država članica (ali s rizikom da mnoge države članice ne provedu inicijativu). Učinci Društveni || § Razine tjelesne aktivnosti koje stagniraju ili padaju u većini država i postojanje društvenih šteta zbog nedovoljne tjelesne aktivnosti. || § Mala poboljšanja u razinama tjelesne aktivnosti u nekim državama članicama, ali stagniranje ili pad razine tjelesne aktivnosti u mnogim drugima, što dovodi do samo malenog smanjenja društvenih šteta zbog nedovoljne tjelesne aktivnosti. || § Razine tjelesne aktivnosti rastu do 1 % godišnje dovodeći do znatnog smanjenja društvene štete zbog tjelesne neaktivnosti. || § Razine tjelesne aktivnosti rastu do 1 % godišnje (ali s rizikom da države članice ne provedu inicijativu) potencijalno vodeći do značajnog smanjenja društvenih šteta zbog tjelesne neaktivnosti. Ekonomski (Prilog V. sadržava detaljnu ocjenu troškova za EU i administrativnih troškova u državama članicama) || § Postojanje troškova zbog nedovoljne tjelesne aktivnosti (procijenjeno na 31 milijardu EUR godišnje) || § Blago smanjenje ekonomskih troškova tjelesne neaktivnosti i neke ekonomske koristi, ali značajno manje od 6,7 milijardi EUR u pet godina koliko bi bilo predviđeno učinkovitom politikom. § Neki (teško ih je odrediti) troškovi u državama članicama koje ulažu resurse za poboljšanje tjelesne aktivnosti. || § Značajno smanjenje ekonomskih troškova tjelesne neaktivnosti. § Ekonomske koristi do 6,7 milijarda EUR u razdoblju od pet godina. § Neki (teško ih je odrediti) troškovi u državama članicama koje ulažu veće resurse za poboljšanje tjelesne aktivnosti. || § Značajno smanjenje ekonomskih troškova tjelesne neaktivnosti, ali samo u državama članicama koje provode inicijativu § Značajne (ali teško odredive) ekonomske koristi u državama članicama koje provode inicijativu. § Neki (teško ih je odrediti) troškovi u državama članicama koje ulažu veće resurse za poboljšanje tjelesne aktivnosti. U vezi okoliša || § Neke koristi u državama članicama koje poboljšaju politiku tjelesne aktivnosti s obzirom na aktivni prijevoz. || § Ograničene, ali zamjetne koristi u državama članicama koje poboljšaju politiku tjelesne aktivnosti s obzirom na aktivni prijevoz. || § Potencijalno znatne koristi u državama članicama koje poboljšaju politiku tjelesne aktivnosti s obzirom na aktivni prijevoz || § Potencijalno znatne koristi u državama članicama koje poboljšaju politiku tjelesne aktivnosti s obzirom na aktivni prijevoz 7. Usporedba mogućnosti i najpoželjnija mogućnost U ocjeni učinka uspoređuju se različite mogućnosti na temelju njihovih djelotvornosti, učinkovitosti, usklađenosti s općim političkim ciljevima EU-a, kao i izvodljivosti provedbe i održivosti. Djelotvornost četiriju mogućnosti oslanja se na djelovanju država članica, koje bi po svojoj prirodi bilo dobrovoljno. Međutim mogućnosti se razlikuju u mjeri u kojoj EU poziva na specifično djelovanje i/ili politike i blisko su povezane s izabranim instrumentom provedbe inicijative. Iako se može očekivati da sve mogućnosti postignu određeni napredak prema dvama operativnim ciljevima i time prema specifičnom cilju, stupanj očekivanog uspjeha svake mogućnosti može varirati, pri čemu mogućnost A može biti neučinkovita koliko i trenutačna situacija, a mogućnost B manje učinkovita od mogućnosti C i D. Mogućnosti se znatno razlikuju u svojoj izvodljivosti provedbe (opseg u kojem bi države članice mogle izvoditi svaku mogućnost, što je ključno za dobrovoljnu inicijativu) i održivosti (opseg u kojem bi se zamah ostvaren kratkoročno mogao održavati tijekom duljeg vremenskog razdoblja). Posebice, kompleksni postupci nadzora i izvješćivanja predloženi u mogućnosti D doveli su do nižih rezultata izvodljivosti. U vezi s opsegom u kojem bi se moglo očekivati da svaka mogućnost pridonese postizanju ciljeva za danu razinu resursa (isplativost), temeljni troškovi svih mogućnosti sastojali bi se od onih povezanih s razvojem i provedbom politika za promicanje tjelesne aktivnosti. U nekoliko novijih studija analizirani su troškovi različitih intervencija za promicanje tjelesne aktivnosti u smislu njihovih učinaka, bilo s obzirom na godine kvalitetnog života bilo s obzirom na uštedu troškova zdravstvene skrbi. Iako su u studijama utvrđene vrlo različite razine isplativosti, sve analizirane intervencije dokazale su se isplativima, tj. opravdani su njihovi troškovi, posebno u smislu velikih troškova tjelesne neaktivnosti za ekonomiju. Nalazi na mikro i makro razini pokazuju da su za različite vrste vladinih investicija u promicanju tjelesne aktivnosti koristi veće od troškova. Nadalje, postoji vjerojatnost da su ekonomske koristi takvih politika, u smislu povećane produktivnosti i smanjenih troškova zdravstvene skrbi, vrlo visoke, tako da opravdavaju čak i znatne troškove. Osim troškova provedbe, isplativost svake mogućnosti u odnosu na administrativne troškove za države članice i troškove za proračun EU-a, pokazuje da se mogućnosti B, C i D mogu smatrati isplativima, a ponajviše mogućnost C. U vezi s usklađenosti, djelovanjem u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje pridonosi se strategiji Europa 2020. Točnije, mogućnosti B, C i D usklađene su s politikama EU-a u području zdravlja, prijevoza, društvene uključenosti i istraživanja. Analize mogućnosti na temelju ta četiri kriterija dovele su do odabira mogućnosti C kao najpoželjnije mogućnosti koja predstavlja najprikladniji i najrazmjerniji odgovor za rješavanje utvrđenih problema. · Učinkovitost: znatno pridonosi ostvarenju obaju operativnih ciljeva omogućujući državama članicama da učinkovito određuju prioritete. Očekuje se da bi dokument o politici s pravnim učinkom dodao znatnu važnost promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje općenito, a posebno Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Ključna razlika u odnosu na mogućnost B uključenost je nadzornog mehanizma, koji čini vrlo vjerojatnim da učinkovitost ove mogućnosti bude značajno veća, osobito, između ostalog, s obzirom na napredak prema drugom operativnom cilju. · Izvedivost/održivost: „pragmatična“ priroda ove mogućnosti, koja se odražava u podršci država članica, stručnjaka i dionika za nadzorni mehanizam utemeljen na ograničenom skupu pokazatelja na visokoj razini i skupnih pokazatelja, vjerojatno će dovesti do manjeg broja provedbenih problema zbog njezinih relativno niskih troškova i sposobnosti prilagodbe nacionalnim okolnostima. Štoviše, okvir za prikupljanje podataka i bilježenje napretka uspostavljen u okviru nadzornog mehanizma i izvješćivanja Vijeću vjerojatno će osigurati dugoročnu održivost inicijative. · Učinci: ova bi mogućnost prouzročila određene troškove za proračun država članica, ali bi donijela i najveće koristi, budući da bi države članice prikupljale podatke za unos u nadzorni mehanizam, dodjeljivale sredstva za nove politike promicanja tjelesne aktivnosti te ostvarivale korist od povećanih stopa tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Iako bi većina troškova proizlazila iz promjena politike, određeni izdaci iz proračuna EU-a bili bi potrebni za pripremu, upravljanje i održavanje podataka nadzornog mehanizma, a od EU-a bi se također očekivalo da u određenoj mjeri pomaže državama članicama pri prikupljanju podataka. · Usklađenost: budući da je mogućnost C vjerojatno najučinkovitija, za nju se može navesti da pridonosi političkim ciljevima EU-a više nego druge mogućnosti. Vjerojatno omogućuje najveće ekonomske koristi i povećanje produktivnosti, pored toga što bi najviše pridonijela poboljšanju zdravlja, rješavanju zdravstvene nejednakosti, poticanju aktivnog putovanja u školu ili na posao i olakšavanju socijalne uključenosti. Nadalje, usklađenost mogućnosti C i D strogo je povezana s političkim alatom predloženim za njihovu provedbu. Odabir Preporuke Vijeća predstavlja usklađen pristup s obzirom na to da a) nekoliko „slabijih“ političkih dokumenata EU-a koji izražavaju predanost tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje već postoje ili su u pripremi i na to da b) potreba za djelovanjem postoji ponajprije na razini država članica. 8. Nadzor i procjena U okviru ove ocjene učinka i u pripremi planirane inicijative, stručnjaci su razvili nadzorni okvir te se o njemu savjetovali s državama članicama i dionicima. On uključuje tablicu s 23 skupnih pokazatelja na visokoj razini prema kojima se može mjeriti razvoj stopa tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje te provedba Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti. Podaci o tim pokazateljima prikupit će se kao dio nadzornog mehanizma EU-a predviđenog u najpoželjnijoj mogućnosti (mogućnost C) i također će predstavljati velik dio informacija potrebnih za nadzor i procjenu inicijative u cjelini. Napredak u provedbi Preporuke Vijeća bit će opisan u redovitim izvješćima Komisije Vijeću, tj. svake tri godine, uključenjem radnih struktura za sport (tj. stručne skupine za sport, zdravlje i sudjelovanje) i koordinacijom s drugim odgovarajućim forumima (npr. skupina na visokoj razini, platforma za akciju o dijeti, tjelesnoj aktivnosti i zdravlju). Takva izvješća posebice će uključivati ocjenu/procjenu napretka na temelju podataka prikupljenih putem mehanizma nadzora s jedne strane i opsežnijih informacija o razvoju politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i provedbi Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti u državama članicama s druge. Cjelovita procjena provedbe Preporuke Vijeća treba se provesti nakon 6 godina, a provodi je vanjski ugovaratelj.