(2)Vijeće je 9. srpnja 2019. i 20. srpnja 2020. Estoniji uputilo preporuke u kontekstu europskog semestra. Vijeće je posebno preporučilo Estoniji da poboljša primjerenost socijalne sigurnosne mreže, među ostalim proširenjem pokrivenosti naknadama za nezaposlenost, i pristup cjenovno pristupačnim i integriranim socijalnim uslugama te da poduzme mjere za smanjenje razlike u plaćama žena i muškaraca, među ostalim povećanjem transparentnosti plaća. Preporučilo je i da se poveća dostupnost i otpornost zdravstvenog sustava, među ostalim rješavanjem problema nedostatka zdravstvenih radnika, jačanjem primarne zaštite i osiguravanjem opskrbe ključnim medicinskim proizvodima. Nadalje, preporučila je da se riješi problem nedostatka vještina i potaknu inovacije poboljšanjem kapaciteta i relevantnosti sustava obrazovanja i osposobljavanja za tržište rada. Estoniji je preporučeno i da ulaganja usmjeri na zelenu i digitalnu tranziciju, posebno u području digitalizacije poduzeća te istraživanja i inovacija, što uključuje podupiranje inovacijskog kapaciteta malih i srednjih poduzeća, čiste i učinkovite proizvodnje i uporabe energije, učinkovitosti resursa i održivog prometa, čime će doprinijeti postupnoj dekarbonizaciji gospodarstva. Osim toga, Vijeće je preporučilo da se osigura dostatan pristup financiranju i pojačaju napori kako bi se osigurao djelotvoran nadzor i provedba okvira za sprečavanje pranja novca. Naposljetku, Estoniji je za rješavanje krize uzrokovane bolešću COVID-19 preporučeno da poduzme sve potrebne mjere kako bi učinkovito odgovorila na pandemiju, održala gospodarstvo i, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provela fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Nakon što je ocijenila napredak u provedbi tih preporuka u trenutku dostave plana za oporavak i otpornost, Komisija je zaključila da je preporuka da se poduzmu sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti u potpunosti provedena. Osim toga, smatra da je ostvaren znatan napredak u pogledu preporuke o usmjeravanju ulaganja u energetsku međupovezanost.

(18)Simulacije službi Komisije pokazuju da plan, zajedno s ostalim mjerama Instrumenta Europske unije za oporavak, ima potencijal za povećanje BDP-a Estonije za od 0,9 % do 1,3 % do 2026., i to ne uključujući mogući pozitivan učinak strukturnih reformi, koji može biti znatan.

(17)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EU) 2021/241 i kriterijem 2.3. iz Priloga V. toj uredbi očekuje se da će plan za oporavak i otpornost snažno utjecati (ocjena A) na jačanje potencijala za rast, otvaranje radnih mjesta i ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost Estonije, čime se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i promicanjem politika za djecu i mlade, te na ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, i time ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i konvergenciju u Uniji.

(13)Mjerama iz plana za potporu ulaganjima u zelenu i digitalnu tranziciju poduzeća pridonosi se rješavanju s time povezanih preporuka za Estoniju. To se posebno odnosi na razvoj inovativnih zelenih tehnologija kao što je zeleni vodik, zelene i digitalne vještine kao rješenje za nedostatak vještina i programe financijske potpore estonskim poduzećima, posebno malim i srednjim, kako bi napredovala u digitalnoj i zelenoj transformaciji i poboljšala pristup financiranju. Cilj je reformi i ulaganja u području energetike potaknuti korištenje energije iz obnovljivih izvora, poboljšati energetsku učinkovitost zgrada i dekarbonizirati gospodarstvo s pomoću ciljnih vrijednosti i mjera za postupni prestanak eksploatacije naftnog škriljevca. Očekuje se da će se mjerama u prometnom sektoru pridonijeti smanjenju emisija i potaknuti korištenje održivih načina prijevoza. Reforme uključuju razvoj međusobno povezane i zajedničke mobilnosti u regiji glavnoga grada Tallinna stvaranjem zajedničkog sustava javnog prijevoza i elektrifikacijom željeznica. Očekuje se da će plan pridonijeti razvoju prekograničnog projekta baltičke željeznice, kojim se tri glavna grada i zemlje Baltika povezuju s Poljskom i ostatkom Unije, putem ulaganja u željezničke i tramvajske linije te izgradnju biciklističkih i pješačkih prilaza postajama i multimodalnog željezničkog terminala.

(32)Očekuje se da će provedba predviđenih reformi dovesti do strukturnih promjena. Konkretno, očekuje se da će reforme usmjerene na poticanje zelene i digitalne tranzicije imati pozitivan učinak na potencijal rasta i gospodarsku preobrazbu zahvaljujući većoj učinkovitosti, otvaranju radnih mjesta i rastu produktivnosti. Plan sadržava reforme usmjerene na promicanje energetske učinkovitosti i smanjenje regulatornih prepreka ulaganjima u obnovljive izvore energije, za koje se očekuje da će poboljšati funkcioniranje tržišta u dovoljnoj mjeri da se potaknu privatna ulaganja u tom području. Očekuje se da će reforme usmjerene na digitalne javne usluge pridonijeti daljnjem poboljšanju učinkovitosti javne uprave te da će od njih imati koristi i građani i poduzeća. Reforme usmjerene na poticanje razvoja digitalnih vještina trebale bi rezultirati trajnim smanjenjem nedostatka vještina s kojim se suočavaju estonska poduzeća. Očekuje se da će se dodatnim mjerama za smanjenje razlike u plaćama žena i muškaraca povećati rodna ravnopravnost i gospodarski rast.

(29)Doprinos plana digitalnoj tranziciji uglavnom se temelji na dva prioriteta: digitalnoj transformaciji poduzeća i daljnjoj modernizaciji javnih usluga. Kako bi se poduzećima iz svih sektora, a posebno malim i srednjim poduzećima, pomoglo da iskoriste mogućnosti koje nude digitalne tehnologije, u planu za oporavak i otpornost predviđen je program ulaganja za pružanje financijske potpore poduzećima u vezi s različitim aspektima digitalne transformacije, od istraživanja, razvoja i izrade strategija do uvođenja tehnologija. Ta ulaganja dopunjena su posebnim mjerama za digitalnu transformaciju dvaju sektora, građevinarstva i cestovnog prijevoza tereta, u kojima je potencijal digitalnih tehnologija dosad bio nedovoljno iskorišten. Nadalje, plan sadržava mjere u ključnom području digitalnih vještina, koje uključuju informiranje upravitelja malih i srednjih poduzeća te potporu usavršavanju i prekvalifikaciji stručnjaka za informacijske i komunikacijske tehnologije.

(27)Planom se podupiru ciljevi Estonije u području dekarbonizacije i energetske tranzicije utvrđeni u Nacionalnom energetskom i klimatskom planu za 2030. i za 2050. Mjerama iz plana trebalo bi se poduprijeti postizanje udjela od 42 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije, što je cilj Estonije za 2030. Ulaganja u elektroenergetsku mrežu i skladištenje električne energije trebala bi pomoći Estoniji da ostvari taj cilj. Osim toga, estonskim planom podupire se najmanje srednja razina obnove zgrada, što odgovara uštedi primarne energije od najmanje 30 %, čime bi se trebalo pridonijeti ciljevima Estonije u pogledu energetske učinkovitosti do 2030. i dugoročnoj strategiji obnove. Mjerama za održivi promet trebalo bi se poduprijeti smanjenje onečišćenja koje uzrokuju vozni parkovi osobnih automobila, čime bi se poboljšala kvaliteta zraka, te potaknuti korištenje održivih načina prijevoza, kao što je željeznički prijevoz.

(26)Doprinos estonskog plana za oporavak i otpornost zelenoj tranziciji temelji se na sljedeća tri stupa: zelena tranzicija u poduzećima, održiva energija i energetska učinkovitost te održivi promet. Dekarbonizacija gospodarstva ključni je izazov za Estoniju, a planom je zacrtala jasan put s ciljnim vrijednostima i mjerama za postupni prestanak eksploatacije naftnog škriljevca u energetskom sektoru koje će se utvrditi u Nacionalnom planu razvoja za energetski sektor. Plan sadržava mjere kojima se potiče korištenje energije iz obnovljivih izvora uklanjanjem administrativnih prepreka, jačanjem mreže i olakšavanjem priključivanja na nju te uvođenjem novih rješenja za skladištenje energije. Plan bi trebao doprinijeti i uvođenju tehnologija zelenog vodika u cijelom vrijednosnom lancu, od proizvodnje do potrošnje. Veću održivost u prometu trebalo bi postići stvaranjem novih veza između različitih vrsta održivog prijevoza, dajući pritom prednost željeznicama i aktivnim načinima prijevoza kao što je vožnja biciklom. Zelenu tranziciju u poslovnom sektoru trebalo bi podupirati razvojem zelenih tehnologija, povećanjem niskougljičnih i klimatski neutralnih istraživačkih i inovacijskih kapaciteta i učinkovitom upotrebom resursa, podupiranjem modernizacije i promjena poslovnih modela u proizvodnim poduzećima te poboljšanjem vještina povezanih s prelaskom na zeleno gospodarstvo. Plan je iz poslovnog aspekta snažno usmjeren na kružno gospodarstvo. Plan ne sadržava mjere čiji je cilj bioraznolikost. Međutim, neke mjere za ublažavanje klimatskih promjena mogu biti korisne i za očuvanje bioraznolikosti s obzirom na to da su klimatske promjene jedna od glavnih prijetnji bioraznolikosti.

(47)Primjetna je dosljednost unutar svake komponente plana, a vidljive su i tematska povezanost i sinergije među različitim komponentama, posebno onima koje se odnose na digitalnu transformaciju i zelenu tranziciju. Međutim, u nekim područjima dosljednost nije u potpunosti postignuta. Iako plan sadržava znatna ulaganja u poticanje zelene i digitalne tranzicije i potporu gospodarskom rastu, mogući negativni učinci na određene skupine mogli bi se ublažiti većim brojem reformi za jačanje socijalne sigurnosne mreže, a posebno proširenjem pokrivenosti naknadama za nezaposlene. Znatna ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu mogla su biti popraćena mjerama kojima bi se u većoj mjeri povećao broj zdravstvenih radnika. U području dugotrajne skrbi predviđene su određene mjere, no usklađenost i međusobna povezanost tih mjera mogle su se postići opsežnijim reformama za poboljšanje dostupnosti i kvalitete dugotrajne skrbi. Mjere u planu koje su usmjerene na dekarbonizaciju gospodarstva uglavnom su povezane s ulaganjima, dok će se konkretne mjere za postupni prestanak eksploatacije naftnog škriljevca utvrditi tek krajem 2025. u Nacionalnom planu razvoja energetskog sektora, a šire reforme, kao što je zeleno oporezivanje, nisu predviđene. Plan je općenito snažnije usmjeren na ulaganja nego reforme.

(53)Nakon Komisijine pozitivne ocjene estonskog plana za oporavak i otpornost i zaključka da plan u zadovoljavajućoj mjeri ispunjava kriterije za procjenu utvrđene u Uredbi (EU) 2021/241, u skladu s člankom 20. stavkom 2. i Prilogom V. toj uredbi, ovom bi Odlukom trebalo utvrditi reforme i projekte ulaganja potrebne za provedbu plana, relevantne ključne etape, ciljne vrijednosti i pokazatelje te iznos koji Unija stavlja na raspolaganje za provedbu plana u obliku bespovratne financijske potpore.

Financijski doprinos

(54)Procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost Estonije iznose 982 490 000 EUR. S obzirom na to da je plan za oporavak i otpornost u zadovoljavajućoj mjeri usklađen s kriterijima za ocjenjivanje iz Uredbe (EU) 2021/241, a procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost viši su od maksimalnog financijskog doprinosa raspoloživog za Estoniju, financijski doprinos dodijeljen Estoniji za plan za oporavak i otpornost trebao bi biti jednak ukupnom iznosu financijskog doprinosa raspoloživog za Estoniju.

(55)U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 izračun maksimalnog financijskog doprinosa za Estoniju ažurirat će se do 30. lipnja 2022. Stoga bi, skladu s člankom 23. stavkom 1. te uredbe iznos za Estoniju koji ne premašuje maksimalni financijski doprinos iz članka 11. stavka 1. točke (a) te uredbe trebalo sada staviti na raspolaganje za pravne obveze do 31. prosinca 2022. Bude li to potrebno nakon ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa, Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo izmijeniti ovu Odluku tako da se bez nepotrebne odgode uključi ažurirani maksimalni financijski doprinos, izračunan u skladu s člankom 11. stavkom 2. te uredbe.

(56)Potpora će se financirati zaduživanjem Komisije u ime Unije na temelju članka 5. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053. Potpora bi se trebala isplaćivati u obrocima nakon što Estonija u zadovoljavajućoj mjeri ostvari relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene za provedbu plana za oporavak i otpornost.

(57)Estonija je zatražila pretfinanciranje u iznosu od 13 % financijskog doprinosa. Taj bi iznos Estoniji trebalo staviti na raspolaganje ovisno o stupanju na snagu i u skladu sa sporazumom iz članka 23. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/241 („sporazum o financiranju”).

(58)Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje ishod drugih postupaka koji se odnose na dodjelu sredstava Unije u okviru bilo kojeg programa Unije osim Mehanizma ili postupaka koji se odnose na narušavanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta koji se mogu poduzeti, posebno u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora. Njome se ne poništava zahtjev iz članka 108. Ugovora da države članice obavijeste Komisiju o slučajevima planirane dodjele državne potpore,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrenje ocjene plana za oporavak i otpornost

Odobrava se ocjena plana za oporavak i otpornost Estonije na temelju kriterija iz članka 19. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/241. Reforme i projekti ulaganja u okviru plana za oporavak i otpornost, aranžmani i vremenski raspored za praćenje i provedbu plana za oporavak i otpornost, uključujući relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti, relevantni pokazatelji ostvarenja predviđenih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti te aranžmani kojima se Komisiji pruža potpun pristup osnovnim relevantnim podacima utvrđeni su u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Financijski doprinos

1.Unija Estoniji stavlja na raspolaganje financijski doprinos u obliku bespovratne financijske potpore u iznosu od 969 299 213 EUR. Iznos od 759 545 893 EUR na raspolaganju je za preuzimanje pravnih obveza do 31. prosinca 2022. Ako se nakon ažuriranja iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Estoniju izračuna maksimalni financijski doprinos koji je jednak ili veći od 969 299 213 EUR, dodatni iznos od 209 753 320 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023. Ako se nakon ažuriranja iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Estoniju izračuna maksimalni financijski doprinos koji je manji od 969 299 213 EUR, razlika između ažuriranog maksimalnog financijskog doprinosa i iznosa od 759 545 893 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza u skladu s postupkom iz članka 20. stavka 8. Uredbe (EU) 2021/241 od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.

2.Komisija Estoniji stavlja na raspolaganje financijski doprinos Unije u obrocima u skladu s Prilogom ovoj Odluci. Iznos od 126 008 898 EUR stavlja se na raspolaganje kao plaćanje pretfinanciranja, koje je jednako iznosu od 13 % financijskog doprinosa. Komisija pretfinanciranje i obroke može isplatiti u jednoj ili više tranši. Veličina tranši ovisi o raspoloživosti sredstava.

3.Pretfinanciranje se isplaćuje ovisno o stupanju na snagu i u skladu sa sporazumom o financiranju. Iznos pretfinanciranja poravnava se proporcionalnim smanjenjem iznosa obroka za isplatu.

4.Isplata obroka u skladu sa sporazumom o financiranju ovisi o raspoloživim financijskim sredstvima i odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/241, da je Estonija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana za oporavak i otpornost. Ovisno o stupanju na snagu pravnih obveza iz stavka 1., da bi ispunila uvjete za plaćanje, Estonija mora ostvariti ključne etape i ciljne vrijednosti najkasnije do 31. kolovoza 2026.

Članak 3.

Adresat

Ova je Odluka upućena Republici Estoniji.

Sastavljeno u Bruxellesu