Tematsko izvješće Izvješće za 2014. godinu 
o praćenju provedbe 
preporuka iz tematskih 
izvješća Europskog 
revizorskog sudaHR 2016  BR. 02
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-3986-0 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/651315 QJ-AB-15-026-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-3964-8 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/144956 QJ-AB-15-026-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-3969-3 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/850151 QJ-AB-15-026-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Izvješće za 2014. godinu 
o praćenju provedbe 
preporuka iz tematskih 
izvješća Europskog 
revizorskog suda
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016  BR. 02
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je revizijsko vijeće CEAD („Koordinacija, evaluacija, jamstvo i razvoj”), kojem je na čelu 
član Suda Igors Ludboržs.
Reviziju su predvodili glavni rukovoditelj John Sweeney i voditelj radnog zadatka Csaba Hatvani, a potporu i dopri -
nos reviziji pružili su i ravnatelji Neil Usher i Philippe Froidure, glavni rukovoditelji Paul Stafford i Emmanuel Rauch te 
Jukka Nurmio, Elisabeth Türk-Saggel, Eddy Struyvelt, Katja Mattfolk, Hubert Deville, Stéphane Clot, Ivo Koppelmaa, 
Ramona Bortnowschi, Carlos Sanchez Rivero, Jesús Nieto Muñoz, Maciej Szymura, Niels Sorensen, Alison Ballantine-Smith, 
Danielle Pottier, Gediminas Macys i Shane Enright.
Kao izvjestitelj za ovo izvješće bio je zadužen član Suda Kevin Cardiff.
Slijeva nadesno: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, Cs. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pokrate
I.–VI. Sažetak
1.–4. Uvod
5.–8. Opseg i pristup
9.–12. Mjere koje je Komisija poduzela u pogledu 44 preporuke
9.–11. Uvod
12. Provedba preporuka dovela je do poboljšanja u financijskom upravljanju, ali i dalje postoje izazovi 
u pogledu daljnjeg unaprjeđenja
13.–23.  Revizija sustava i postupaka koje Komisija primjenjuje u pogledu daljnjeg 
postupanja po preporukama
13.–15. Uvod
16.–18. Mehanizmi Komisije za unutarnju kontrolu
19. Komisija je uvela određena poboljšanja u svoj sustav i postupke koje primjenjuje u pogledu 
daljnjeg postupanja po preporukama Suda, ali i dalje postoje znatni nedostatci
20. Prikladnost i pouzdanost informacija o upravljanju
21.–23.  Praćenje djelomično provedenih preporuka
24.–25. Najbolji primjeri iz prakse koji se odnose na druge sustave i postupke
26.–29. Zaključci i preporuka
04 Sadržaj  
 
 Prilog I. — Pregled preporuka koje je Sud provjerio
 Prilog II. —  Poljoprivreda: instrumenti upravljanja koji su primijenjeni na tržište mlijeka 
i mliječnih proizvoda
 Prilog III.  — Poljoprivreda: reforma tržišta šećera
 Prilog IV. — Posebne mjere u korist najudaljenijih regija i Egejskih otoka
 Prilog V.  — Kohezija: sredstva iz Europskog socijalnog fonda za radnike starije životne dobi
 Prilog VI.  — Vanjsko djelovanje: doprinosi usmjereni preko organizacija UN-a
 Prilog VII. — Vanjsko djelovanje: siguran pristup hrani
 Prilog VIII. — Vanjsko djelovanje: sustav CRIS
 Prilog IX. — Unutarnje politike: državna potpora
 Prilog X. — Opći kriteriji za djelotvoran sustav daljnjeg postupanja po preporukama
 Odgovori Komisije
05
 Pokrate
ABAC : računovodstveni sustav Komisije utemeljen na načelu nastanka poslovnog događaja
CRIS : zajednički informacijski sustav za vanjske odnose
ERF : Europski razvojni fond
LISO : lokalni službenik za informacijsku sigurnost (engl.  Local Information Security Officer )
MMO : Promatračka skupina za tržište mlijeka (engl.  Milk Market Observatory )
PETRA : aplikacija za evidenciju radnog vremena radi upravljanja projektnim troškovima (engl.  Project Expense Time 
Reporting Application )
POSEI : Programme d’Options Spécifiques à l’Éloignement et l’Insularité  – najudaljenije regije EU-a ostvaruju koristi 
u poljoprivrednom sektoru zahvaljujući programu POSEI
RAD : preporuke, mjere, razrješnica (engl.  Recommendations, Actions, Discharge ) – informatički alat za praćenje
SAM : projekt modernizacije državnih potpora (engl.  State Aid Modernisation )
SARI : sučelje za izvješćivanje o državnoj potpori (engl.  State Aid Reporting Interface )
UFEU : Ugovor o funkcioniranju Europske unije
06
 Sažetak
I
U ovom se izvješću iznose rezultati četvrte provjere daljnjeg postupanja Komisije po preporukama Suda iz pret -
hodnih tematskih izvješća. Nakon konsolidiranih izvješća za 2011. (tematsko izvješće br. 19/2012) i 2012. godinu 
(tematsko izvješće br. 19/2013) o toj temi, sažetak rezultata za 2013. godinu prikazan je u odlomcima 10.53.–10.55. 
godišnjeg izvješća.
II
Procijenili smo je li Komisija poduzela potrebne mjere kako bi prikladno postupila u pogledu preporuka Suda i pro -
vela te preporuke postavivši dva potpitanja: je li Komisija poduzela prikladne mjere u pogledu preporuka revizora iz 
odabranih tematskih izvješća i je li imala pouzdan sustav daljnjeg postupanja po preporukama?
III
Provjerom smo obuhvatili ispitivanje daljnjeg postupanja Komisije u pogledu 44 preporuke iz osam tematskih 
izvješća koja je Sud objavio u razdoblju 2009.–2012. Za te smo preporuke procijenili trenutačno stanje provedbe kao 
i povezane informacije Komisije o upravljanju.
IV
Provjerom koju smo obavili pokazalo se da je Komisija potpuno provela 60 % preporuka Suda, 29 % u većoj mjeri, 
8 % u određenoj mjeri, a 3 % preporuka nije provela.
V
Komisija je uvela određena poboljšanja u svoj sustav i postupke koje primjenjuje u pogledu daljnjeg postupanja po 
preporukama, posebno u pogledu izrade, informacija, usklađenosti s propisima te jednostavnosti uporabe informa -
tičke aplikacije za praćenje provedbe preporuka. Međutim, sustavom trenutačno nije u potpunosti zajamčen dosta -
tan revizijski trag poduzetih mjera i nije omogućena unutarnja procjena prikladnosti tih mjera ili praćenje preporuka 
koje su provedene djelomično.
VI
U kontekstu nedostataka koji su utvrđeni u trenutačnom sustavu Komisije za daljnje postupanje po preporukama, 
kao i toga da je već potvrdila potrebu za poboljšanjima, Komisija bi trebala uvesti potrebna poboljšanja (tematsko 
izvješće br. 19/2013) kako bi svoju praksu uskladila s relevantnim standardima unutarnje kontrole.
07
 Uvod
01 
Prema međunarodnim revizijskim standardima praćenje provedbe preporuka iz 
revizijskih izvješća završna je faza u ciklusu revizije uspješnosti koji se sastoji od 
planiranja i provedbe revizije te praćenja provedbe preporuka. Praćenje proved -
be preporuka iz izvješća Suda o revizijama uspješnosti ključan je element u lancu 
odgovornosti i pridonosi tome da se Komisiju potakne na djelotvornu provedbu 
preporuka iz izvješća Suda.
02 
Ovo je treće konsolidirano izvješće Suda o praćenju provedbe preporuka. Opa -
žanja u okviru praćenja provedbe preporuka koje smo obavili za 2013. godinu 
objavljena su u obliku sažetog prikaza u godišnjem izvješću za 2013. godinu.
03 
U prvom izvješću o provedbi preporuka iz 2012. godine (tematsko izvješće 
br. 19/2012) utvrdili smo da Komisija treba unaprijediti provedbu revizijskih pre -
poruka Suda. U drugom izvješću o provedbi preporuka objavljenom 2013. godine 
(tematsko izvješće br. 19/2013) preporučili smo Komisiji da usavrši svoj informatič -
ki alat za daljnje postupanje po preporukama, odnosno aplikaciju „RAD” (prepo -
ruke, mjere, razrješnica), kako bi se u njemu bolje odražavale preporuke koje su 
provedene samo djelomično.
04 
U ovom se izvješću iznose rezultati naše provjere za 2014. godinu u vezi s daljnjim 
postupanjem Komisije po preporukama iznesenim u našim prethodnim temat -
skim izvješćima, kao i izmjenama koje su uvedene u aplikaciju RAD.
08
 Opseg i pristup
05 
Postavljena su dva cilja: (a) u ograničenom opsegu obaviti provjeru mjera koje je 
Komisija poduzela u pogledu provedbe preporuka na temelju uzorka preporuka 
Suda iz tematskih izvješća i (b) obaviti reviziju kako bismo procijenili je li sustav 
Komisije za daljnje postupanje po preporukama (u smislu tehničkih aspekata i po -
stupaka) pouzdan, i to provjerom prikladnosti i pouzdanosti trenutačnog sustava 
te utvrđivanjem područja u kojima su moguća poboljšanja.
06 
Revizijom sustava Komisije ispitali smo izmjene koje su uvedene u sustav (RAD) 
od naše zadnje provjere 2012. godine. Također smo usporedili funkcioniranje 
i mogućnosti sustava RAD s drugim sustavima daljnjeg postupanja po preporuka -
ma u službama Komisije kako bismo utvrdili primjere dobre prakse.
07 
Svrha provjere mjera poduzetih u pogledu naših prethodnih preporuka bila je 
utvrditi trenutačno stanje provedbe preporuka, pravodobnost njihove provedbe, 
te otvorena i/ili nova relevantna pitanja (ako postoje) koja je potrebno riješiti. 
Odabrano je osam tematskih izvješća, u prvom redu na temelju toga jesu li od nji -
hove objave prošle barem dvije godine kako bi Komisija imala dovoljno vremena 
da poduzme mjere u pogledu preporuka, a potom na temelju relevantnosti pred -
metnih preporuka u dužem roku. Tematska izvješća koja su obuhvaćena ovom 
provjerom navedena su u  tablici 1.
08 
Za procjenu statusa provedbe preporuka koristimo se sljedećim kategorijama: 
„potpuno provedena”, „provedena u većoj mjeri”, „provedena u određenoj mjeri”, 
„nije provedena”, „nije moguće provjeriti” i „više nije relevantna”.
09 Opseg i pristup  
 
Popis odabranih tematskih izvješća
Br. Izvješće br. Naslov
1. 14/2009 Jesu li ostvareni glavni ciljevi instrumenata upravljanja koji su primijenjeni na tržište mlijeka i mliječnih proizvoda?
2. 6/2010 Jesu li ostvareni glavni ciljevi reforme tržišta šećera?
3. 10/2010 Posebne poljoprivredne mjere u korist najudaljenijih regija Unije i manjih Egejskih otoka
4. 25/2012Jesu li uspostavljeni instrumenti za praćenje djelotvornosti uporabe sredstava iz Europskog socijalnog fonda za radnike starije 
životne dobi?
5. 3/2011 Učinkovitost i djelotvornost doprinosa EU-a usmjerenih preko organizacija Ujedinjenih naroda u zemljama pogođenima sukobom
6. 1/2012 Djelotvornost razvojne potpore Europske unije za siguran pristup hrani u supsaharskoj Africi
7. 5/2012 Zajednički informacijski sustav za vanjske odnose (CRIS)
8. 15/2011 Jamči li se postupcima Komisije djelotvorno upravljanje kontrolom državnih potpora?Tablica 1.
10
 Mjere koje je Komisija 
poduzela u pogledu 
44 preporuke
Uvod
09 
U ovom se odjeljku iznose rezultati provjere koju je Sud obavio u vezi s mjerama 
koje je Komisija poduzela u pogledu 44 preporuke iz osam odabranih tematskih 
izvješća koja je Sud objavio u razdoblju 2009.–2012. U  prilogu I.  prikazani su 
rezultati pojedinačnih procjena sve 44 preporuke koje je Sud ispitao, a u prilo -
zima od II. do IX.  sažeto su prikazane relevantne revizije, preporuke, mjere koje 
je Komisija potom u pogledu njih poduzela te sva preostala pitanja koja je i dalje 
potrebno riješiti.
10 
Od 44 ispitane preporuke tri više nisu bile relevantne1, a za tri preporuke nije 
bilo moguće provjeriti mjere poduzete u pogledu njih jer su potrebni dokazi bili 
dostupni isključivo ili najvećim dijelom na razini država članica2.
11 
Za preostalih 38 preporuka za koje je bilo moguće obaviti procjenu utvrdili smo 
da je Komisija potpuno provela 60 % naših preporuka3, 29 % je provela u većoj 
mjeri, 8 % u određenoj mjeri, a 3 % preporuka nije provela.
Provedba preporuka dovela je do poboljšanja 
u financijskom upravljanju, ali i dalje postoje izazovi 
u pogledu daljnjeg unaprjeđenja
12 
U nastavku se iznose primjeri poboljšanja koja su ostvarena i izazova koji su preo -
stali slijedom mjera poduzetih u pogledu naših revizijskih preporuka. Okvir 1.Bolja regulativa i praćenje (vidjeti priloge II. i III. )
U sektorima mljekarstva i proizvodnje šećera zabilježeno je poboljšanje regulative i pomnije praćenje. Kad 
je riječ o tržištu mlijeka, postupna deregulacija u spoju s nadzorom koji je Komisija provodila te nizom mjera 
koje su stavljene na raspolaganje državama članicama omogućili su bolje prilagođavanje proizvodnje mlijeka 
u EU-u potražnji na tržištu te pridonijeli tome da se izbjegne povratak na subvencioniranu i strukturnu pre -
komjernu proizvodnju. Međutim, proizvođači mlijeka i dalje bi se mogli kratkoročno suočavati s nestabilnom 
potražnjom i cijenama. Komisija i dalje pomno prati cijene mlijeka i šećera, no njezin je utjecaj na te cijene 
ograničen.1 Kad je riječ o 1. preporuci iz 
tematskog izvješća br. 6/2010, 
primjena sustava kvota za 
šećer završava 
2016./2017. godine, kad je riječ 
o 3. preporuci iz tematskog 
izvješća br. 5/2012, Komisija je 
donijela novu, drukčiju 
strategiju za informacijsku 
tehnologiju, a kad je riječ 
o 1. preporuci iz tematskog 
izvješća br. 5/2012, sustav CRIS 
zamijenit će se 
računovodstvenim 
sustavom ABAC.
2 3. preporuka iz tematskog 
izvješća br. 10/2010 te 5. i 6. 
preporuka iz tematskog 
izvješća br. 6/2010.
3 U ovu je vrijednost uključena 
preporuka koju je Komisija 
prvotno odbila (11. preporuka 
iz tematskog izvješća 
br. 15/2011).
11 Mjere koje je Komisija poduzela u pogledu 44 preporuke  
 Okvir 2. Okvir 3.Bolja kvaliteta podataka
(a) Pružanje dostatnih informacija službenicima UN-a i Komisije koji su zaduženi za programe EU-a te odgo -
varajuće osposobljavanje tih službenika od ključne su važnosti. Na primjer, na temelju naših preporuka 
dionici koji sudjeluju u provedbi mjera za siguran pristup hrani sada su redovito obaviješteni o pitanjima 
koja se odnose na borbu protiv gladi te se za njih redovito održavaju osposobljavanja o toj temi (vidjeti 
prilog VII. ). Osim toga, sada se također pružaju informacije o troškovima koji nastaju usmjeravanjem fi -
nancijskih sredstava preko organizacija UN-a u zemljama pogođenima sukobom kako bi se mogla procije -
niti isplativost takvog usmjeravanja sredstava pri provedbi budućih mjera (vidjeti prilog VI. ).
(b) Upravljanje podatcima ima sve važniju ulogu u upravljanju politikama i programima EU-a. Na primjer:
i. Kad je riječ o zajedničkom informacijskom sustavu za vanjske odnose (CRIS), koji je Komisija usposta -
vila radi pružanja potpore upravljanju vanjskim djelovanjem, došlo je do poboljšanja kontrole kvali -
tete podataka te su jasnije razgraničene zadaće u pogledu upravljanja sigurnošću podataka (vidjeti 
prilog VIII. ).
ii. Poboljšani su informacijski sustavi za kontrolu državne potpore zahvaljujući unaprjeđenju aplikaci -
je za evidenciju radnog vremena radi upravljanja projektnim troškovima (aplikacija PETRA) koja se 
koristi za izradu izvješća o radnom vremenu i upravljanju, kao i sučelja za izvješćivanje o državnoj 
potpori (sučelje SARI) koje se koristi kao alat za komunikaciju između država članica i Komisije, a u 
uporabi je od 2012. godine (vidjeti prilog IX. ).
Kvalitetnije informacije o uspješnosti
(a) Upotreba obveznih pokazatelja uspješnosti u godišnjim izvješćima država članica dovela je do znatnog 
poboljšanja određenih sustava upravljanja uspješnošću kad je riječ o programu POSEI/programu za Egej -
ske otoke, programima za nezaposlene radnike starije životne dobi i programima u području sigurnog 
pristupa hrani.
 Međutim, države članice suočavaju se s izazovima u pogledu pružanja dostatnih te dosljednih i pouzda -
nih podataka (vidjeti  priloge IV., V. i VII. ).
(b) Kad je riječ o području sigurnog pristupa hrani (vidjeti prilog VII. ), zahvaljujući 50 detaljnih profila zema -
lja sada je moguće imati opći pregled za svaku pojedinačnu zemlju s pokazateljima koji obuhvaćaju kon -
tekst sigurnog pristupa hrani. Osim toga, kad je riječ o programima usmjerenima na pronalaženje rješenja 
za potrebe radnika starije životne dobi (vidjeti prilog V. ), Komisija je uvela novoizrađene kontrolne popise 
za razdoblje 2014.–2020. te je time povećala broj obuhvaćenih mjera i poboljšala njihovo dokumentiranje.
(c) Preporučili smo da se poboljšaju obveze u pogledu izvješćivanja o doprinosima EU-a koji se usmjeravaju 
preko organizacija UN-a, uključujući pokazatelje koji ispunjavaju kriterije „SMART”, komparativna izvješća, 
detaljne planove rada te razumljive i detaljne proračune. Navedeno je sada obuhvaćeno „Zajedničkim 
smjernicama” koje su izdane 2011. godine (vidjeti  prilog VI. ).
12
 Revizija sustava i postupaka koje 
Komisija primjenjuje u pogledu 
daljnjeg postupanja po preporukama
Uvod
13 
Prema Standardima Komisije za unutarnju kontrolu4 (ICS) uprava je dužna utvrditi 
mjere nadzora kojima će zajamčiti učinkovitu i djelotvornu provedbu aktivnosti 
koja je u skladu s važećim odredbama (ICS 9 o nadzoru upravljačkih tijela). To 
obuhvaća sljedeće uvjete:
(a) Uprava je dužna voditi računa o glavnim pitanjima i zajamčiti daljnje postu -
panje po prihvaćenim preporukama revizora i drugim preporukama. Nadzor 
upravljačkih tijela obuhvaća aspekte povezane i sa zakonitošću i s pravilno -
šću, kao i operativnu uspješnost, te uključuje nadzor nad vanjskim tijelima 
kojima su povjerene zadaće izvršenja proračuna.
(b) „Ravnatelji su dužni obavijestiti odgovornog povjerenika o svim potencijalno 
važnim pitanjima povezanima s unutarnjom kontrolom i revizijom […] kao 
i značajnim proračunskim i financijskim pitanjima koja mogu imati učinak […] 
na dobro upravljanje odobrenim sredstvima za obveze ili koja mogu otežati 
ostvarivanje utvrđenih ciljeva”.
14 
Predmetnim se standardom između ostalih utvrđuju i sljedeći kriteriji koje uprava 
može uzeti u obzir pri procjeni djelotvornosti kontrole:
(a) poduzimaju li se sustavno mjere u pogledu važnih pitanja koja su utvrđena 
provedbom nadzornih aktivnosti;
(b) je li odgovorna služba Komisije uvela odgovarajući nadzor ili postupke praće -
nja u slučajevima u kojima su za provedbu mjera zadužena provedbena tijela 
(npr. u državama članicama ili agencijama).
15 
Smjernicama za rad u okviru Međunarodnih standarda za stručnu provedbu unu -
tarnje revizije5 također je predviđeno da unutarnji revizori „obavljaju evaluaciju 
prikladnosti, djelotvornosti i pravodobnosti mjera koje je uprava poduzela u po -
gledu iznesenih opažanja i preporuka, uključujući opažanja i preporuke vanjskih 
revizora i drugih subjekata”.4 Unutarnja kontrola postupak 
je koji je osmišljen radi 
pružanja razumnog jamstva 
o postizanju ciljeva u pogledu 
djelotvornosti i učinkovitosti 
poslovanja, pouzdanosti 
financijskog izvještavanja 
i usklađenosti s važećim 
zakonima i propisima, http://
www.coso.org/resources.htm  
(Odbor sponzorskih 
organizacija Povjerenstva 
Treadway). Standardi Komisije 
za unutarnju kontrolu i okvir 
na kojemu se oni temelje 
opisani su u sljedećem 
dokumentu: „Komunikacija 
o izmjeni standarda unutarnje 
kontrole i povezanog 
okvira – jačanje djelotvornosti 
kontrola (SEC(2007)1341)”.
5 Međunarodni standardi za 
stručnu provedbu unutarnje 
revizije (Standardi). Primarni 
povezani standard 2500.
A1 i preporuka za rad 2500.
A1.1: proces praćenja. Služba 
Komisije za unutarnju reviziju 
obavlja svoj rad u skladu s tim 
standardima.
13 Revizija sustava i postupaka koje Komisija primjenjuje   
u pogledu daljnjeg postupanja po preporukama
Mehanizmi Komisije za unutarnju kontrolu
16 
Praćenje provedbe preporuka koje je iznio Sud, kako je propisano standardom 
unutarnje kontrole br. 9, u prvom je redu zadaća same uprave. Službe Komisije 
unose informacije o daljnjem postupanju po našim preporukama i po zahtjevima 
tijela zaduženog za davanje razrješnice u aplikaciju RAD te one služe kao temelj 
za sastavljanje odjeljka godišnjeg izvješća o radu6 koje se odnosi na daljnje po -
stupanje po preporukama i zahtjevima.
17 
Komisija također priprema godišnje izvješće o zahtjevima koje su iznijeli Europski 
parlament i Vijeće7 u svojoj ulozi tijela koje daje razrješnicu za izvršenje prora -
čuna Europske unije. Nekoliko službi Komisije8 nastavlja se koristiti i lokalnim 
aplikacijama za praćenje preporuka i revizijskih nalaza koji se odnose na područ -
ja koja su pod njihovom odgovornošću (vidjeti odlomke 24. i 25.). Predmetnim 
nizom modula lokalnih aplikacija olakšava se upravljanje (uključujući planiranje, 
praćenje i izvješćivanje) i provedba mjera na temelju preporuka i zahtjeva koje su 
iznijeli relevantni dionici (Služba Europske komisije za unutarnju reviziju, Europski 
revizorski sud, Europski parlament, Vijeće) objedinjavanjem povezanih informaci -
ja i akcijskih planova za glavne uprave i službe u jedinstvenoj bazi. Njima se tako -
đer podupiru aktivnosti unutarnje kontrole (povezane sa standardima unutarnje 
kontrole) i  ex post  kontrole.
18 
Do ožujka 2015. u okviru svakog GU-a postojao je odjel za unutarnju reviziju i ko -
ordinator unutarnje kontrole čije su zadaće obuhvaćale obavještavanje uprave 
GU-a o prikladnosti mjera poduzetih radi provedbe preporuka Suda i napretku 
u njihovoj provedbi. Komisija je u studenome 2014. odlučila centralizirati svoje 
službe za unutarnju reviziju, slijedom čega su odjeli za unutarnju reviziju ukinuti 
te je Služba za unutarnju reviziju postala jedini odjel Komisije i njezinih izvršnih 
agencija zadužen za unutarnju reviziju9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key-documents/
index_en.htm
7 Članak 166. stavak 2. 
Uredbe (EU, Euratom) 
br. 966/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
25. listopada 2012. 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije i o stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, 
Euratom) br. 1605/2002 
(SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).
8 Uključujući Službu za 
unutarnju reviziju, GU za 
poljoprivredu i ruralni razvoj, 
GU za susjedsku politiku 
i pregovore o proširenju 
i GU za istraživanje i inovacije.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm
14 Revizija sustava i postupaka koje Komisija primjenjuje   
u pogledu daljnjeg postupanja po preporukama
Komisija je uvela određena poboljšanja u svoj sustav 
i postupke koje primjenjuje u pogledu daljnjeg 
postupanja po preporukama Suda, ali i dalje postoje 
znatni nedostatci
19 
Sustavom informacija o upravljanju u kojem se bilježe sve preporuke revizora 
i mjere poduzete u njihovom pogledu i kojim se dobro upravlja trebalo bi se olak -
šati polaganje računa vanjskim i unutarnjim dionicima kao i praćenje poboljšanja 
u financijskom upravljanju. Potrebno je da su zabilježene informacije pouzdane, 
da su prioriteti u pogledu poduzimanja mjera utvrđeni te da postoji revizijski trag 
kojim se pružaju dokazi o poduzetim mjerama, kao i o slučajevima u kojima nisu 
poduzete mjere ili su poduzete djelomično te razlozima za to kako bi uprava pri 
donošenju odluke o preuzimanju rizika povezanog s neprovođenjem preporuka 
raspolagala potrebnim informacijama. Njime bi se također trebalo omogućiti da 
uprava pravodobno raspolaže pregledom pitanja na koja su ukazali revizori (unu -
tarnji i vanjski) u pogledu utvrđenih rizika i nedostataka i povezanih preporuče -
nih mjera te bi odgovornim upraviteljima trebao olakšavati daljnje poduzimanje 
mjera kao i praćenje i provjeru tih mjera koji potom slijede.
Prikladnost i pouzdanost informacija o upravljanju
20 
Informacije o upravljanju koje su pružene sustavom RAD općenito su bile pouz -
dane. Međutim, utvrđeni su nedostatci u pogledu 11 od 24 kriterija ( prilog X. ) 
kojima smo se koristili za procjenu djelotvornosti sustava daljnjeg postupanja po 
preporukama. Ti su nedostatci uključivali sljedeće:
(a) Kad je riječ o cjelovitosti revizijskih tragova, utvrdili smo da je popratna 
dokumentacija (npr. akcijski planovi o zadatcima koje je potrebno obaviti na 
temelju preporuka) navedena u bazi podataka samo u nekoliko slučajeva. 
Te su informacije važne jer odgovori Komisije koji se objavljuju s tematskim 
izvješćima ne sadrže u svim slučajevima konkretne mjere koje namjerava 
poduzeti u pogledu preporuka.
(b) Iako su preporuke koje su upućene državama članica u pravilu obuhvaćene 
sustavom RAD te se kategoriziraju kao „prihvaćene” ili „odbijene”, Komisi -
ja ne prati njihovu provedbu. U skladu sa standardom unutarnje kontrole 
br. 9 o nadzoru upravljačkih tijela, u slučajevima kada su države članice 
i agencije odgovorne za poduzimanje mjera u pogledu preporuka, službe Ko -
misije trebaju provesti odgovarajući nadzor ili provjeriti provedbu preporuka.
(c) Informacijama koje sadrži sustav RAD može se precijeniti mjera u kojoj su 
predmetne preporuke provedene10. Na primjer, od 39 preporuka u susta -
vu RAD koje su potpuno provedene („završeno”), njih 14 (36 %) ocijenili smo 
kao samo djelomično provedene („provedena u većoj mjeri” ili „provedena 
u određenoj mjeri”).10 Ta razlika između procjene 
koju je obavila Komisija 
u odnosu na procjenu koju je 
obavio Sud može se 
djelomično objasniti 
činjenicom da je sustav RAD 
do 2015. godine sadržavao 
samo četiri kategorije za 
procjenu. Slijedom toga 
u sustavu nije bilo moguće 
zabilježiti slučajeve u kojima 
su preporuke provedene samo 
djelomično.
15 Revizija sustava i postupaka koje Komisija primjenjuje   
u pogledu daljnjeg postupanja po preporukama
(d) Osim velike količine informacija koje su obuhvaćene godišnjim izvješćima 
o radu11 glavnih uprava, ne izrađuje se nijedno drugo izvješće o upravljanju 
i ne utvrđuju se pokazatelji kojima bi se pružile konkretne informacije o unu -
tarnjoj procjeni glavnih uprava Komisije ili njezine Službe za unutarnju revi -
ziju u pogledu prikladnosti, djelotvornosti ili pravodobnosti mjera poduzetih 
u pogledu preporuka naših revizora, kako je preporučeno međunarodnim 
revizijskim standardima.
Praćenje djelomično provedenih preporuka
21 
Komisija je poduzela nekoliko koraka kako bi unaprijedila sustav u pogledu 
njegova kapaciteta za praćenje, uključujući izradu godišnjih planova za praćenje 
napretka. Komisija je 2014. godine uvela novi status preporuka, odnosno „djelo -
mično provedena”. Međutim, službe Komisije tu kategoriju i dalje upotrebljavaju 
tek u ograničenoj mjeri.
22 
Komisija ne obrađuje nanovo preporuke koje je Sud procijenio kao „djelomično 
provedene”, a zabilježene su kao „završene” u sustavu RAD, te ne vrši njihovu 
ponovnu klasifikaciju. Osim toga, ne postoji postupak za procjenu dugoročne 
relevantnosti starih preporuka iz baze podataka koje nisu provedene. U skladu 
s time, ni za jednu od 86 preporuka iz 21 tematskog izvješća koje je Sud prethod -
no procijenio kao „djelomično provedene” nije izmijenjen status u sustavu RAD.
23 
Komisija je u svojim odgovorima na naše izvješće o praćenju provedbe preporuka 
iz 2013. godine (br. 19/2013) već potvrdila potrebu za istraživanjem mogućnosti 
da se usklade kategorije za procjenu provedbe koje koriste Komisija i Sud te da se 
aplikacija RAD unaprijedi kako bi se upravi pružale kvalitetnije informacije. Naža -
lost, s obzirom na druge prioritete, Komisija dosad nije mogla ostvariti napredak 
u pogledu pronalaska rješenja za te potrebe.11 I, od lipnja 2015., izvješćima 
„RAD Business objects”.
16
 Najbolji primjeri iz prakse 
koji se odnose na druge 
sustave i postupke
24 
Proveli smo sustavnu usporedbu načina na koji nekoliko glavnih uprava Komisije 
obrađuje preporuke Suda i Službe za unutarnju reviziju kako bismo utvrdili pri -
mjere dobre prakse. Usporedba je obuhvaćala ispitivanje sustava i postupaka koji 
se primjenjuju u pogledu daljnjeg postupanja po preporukama na temelju uzorka 
preporuka iz tematskih izvješća uzimajući u obzir šest GU-ova: GU za poljoprivre -
du i ruralni razvoj, GU za međunarodnu suradnju i razvoj, GU za zapošljavanje, 
socijalna pitanja i uključivanje, GU za susjedsku politiku i pregovore o proširenju, 
GU za regionalnu i urbanu politiku te GU za istraživanje i inovacije, te je imala 
za cilj usporediti funkcionalnosti sustava12. Pregled funkcionalnosti tih sustava 
prikazan je u  okviru 4 .
25 
Ti različiti sustavi Komisije za daljnje postupanje po preporukama izrađeni su 
kako bi se njima uzele u obzir pojedinačne i posebne potpore predmetnih glav -
nih uprava. U usporedbi sa sustavom RAD, provjerom različitih sustava naglašena 
su njihova brojna pozitivna obilježja u pogledu pružanja potpore u postizanju 
zadovoljavajuće razine odgovornosti i dobrog upravljanja. Okvir 4.Primjeri drugih sustava daljnjeg postupanja po preporukama u službama Komisije
(a) Aplikacija za praćenje koju koristi Služba Komisije za unutarnju reviziju pod nazivom „GRC Issue Track” 
pouzdan je sustav u kojem se bilježe i redovito prate sva pitanja. Izvješća se podnose svaka tri mjeseca, 
a naglasak je na visokorizičnim pitanjima koja je već bilo potrebno riješiti. Akcijski planovi i sva popratna 
dokumentacija lako su dostupni u sustavu. Postoji nekoliko izvješća, uključujući godišnje izvješće unutar -
njeg revizora (ARIA), godišnje izvješće o radu Službe za unutarnju reviziju i izvješća Odbora za praćenje 
tijeka revizije. U okviru praćenja obavlja se ponovna procjena preostalog rizika na temelju koje se može 
smanjiti razina važnosti preporuke. Revizorski subjekti redovito se podsjećaju na neriješena pitanja, čime 
se jamči visoka razina vidljivosti takvih preporuka i redovito daljnje postupanje po tim preporukama.
(b) Komisija (GU za poljoprivredu i ruralni razvoj) se koristi alatom ICM (engl.  Internal Control Management , 
upravljanje unutarnjom kontrolom) koji djeluje kao zajednički radni prostor. Na taj se način omogućava 
mjesečno prenošenje odabranih podataka iz sustava RAD. Predmetna aplikacija ima nekoliko prednosti 
u odnosu na sustav RAD, uključujući prilagođenost korisnicima (revizorima i upraviteljima), upravljanje 
akcijskim planovima i povezanim mjerama, mogućnost da revizijski subjekt i revizor dokumentiraju status 
te nekoliko gotovih izvješća o preporukama čiji rok za provedbu uskoro istječe ili je istekao. Alat ICM 
pomaže revizijskim subjektima u izradi jasnih i ostvarivih akcijskih planova s rokovima provedbe. Također 
sadrži izvješća kojima se opisuje trenutačno stanje u pogledu preporuka iznesenih u okviru revizija odjela 
za unutarnju reviziju, Službe za unutarnju reviziju i Europskog revizorskog suda kao i zahtjeva koje su izni -
jeli Europski parlament i Vijeće. Ta se izvješća svakodnevno automatski ažuriraju zahvaljujući čemu uvijek 
sadrže najnovije informacije.
(c) Sustav „ASUR” GU-a za istraživanje i inovacije i sustav „ARGO” GU-a za susjedsku politiku i pregovore 
o proširenju nude dodatne mogućnosti u odnosu na sustav RAD. Na primjer, obuhvaća obvezan standar -
dni akcijski plan te dobro upravljanje rokovima i popratnom dokumentacijom. Oba sustava sadrže modul 
za planiranje i za analizu rizika te su fleksibilni i u velikoj mjeri prilagodljivi.12 Jedini alat koji sadrži 
preporuke Suda je ICM 
(engl.  Internal Control 
Management , upravljanje 
unutarnjom kontrolom) GU-a 
za poljoprivredu i ruralni 
razvoj te se podatci iz njega 
svaki mjesec prenose 
u sustav RAD.
17
 Zaključci i preporuka
26 
Naša provjera daljnjeg postupanja Komisije u pogledu 44 preporuke iz naših 
tematskih izvješća pokazuje da je Komisija potpuno provela 60 % preporuka 
Suda, dok je 29 % provela u većoj mjeri, a 8 % u određenoj mjeri, što je pridonije -
lo poboljšanju financijskog upravljanja u nizu područja obuhvaćenih proračunom 
EU-a (vidjeti odlomak 12. i  priloge od II. do IX. ).
27 
Revizijom prikladnosti i pouzdanosti aplikacije RAD kojom se Komisija služi 
utvrdili smo da su informacije koje ona sadržava općenito pouzdane. Međutim, 
u aplikaciji i dalje postoje nedostatci kao što je nedovoljno konkretnih informa -
cija o poduzetim mjerama (odlomak 20. točka (a)), nepostojanje odgovarajućeg 
nadzora ili daljnjeg postupanja po preporukama u slučajevima kada su države 
članice odgovorne za provedbu mjera (odlomak 20. točka (b)) te nedostatak ka -
snijeg praćenja i prilagođavanja djelomično provedenih preporuka (odlomak 20. 
točka (c)).
28 
Komisija mora imati opći pregled mjera koje su poduzete kao odgovor na ne -
dostatke koje su utvrdili Sud i tijelo zaduženo za davanje razrješnice, a koji su 
uključeni u kontrolu i nadgledanje, u skladu sa standardima Komisije za unutar -
nju kontrolu i unutarnjim smjernicama o najboljoj revizijskoj praksi. Kao što je 
Komisija već prethodno potvrdila, potrebno je uskladiti kategorije za procjenu 
dostatnosti poduzetih mjera te unaprijediti aplikaciju RAD kako bi se povećala 
kvaliteta informacija koje se pružaju upravi. To je potrebno nadopuniti unaprje -
đenjem daljnjeg postupanja po preporukama, čime bi se poboljšalo izvješćivanje 
o prikladnosti i pravodobnosti poduzetih korektivnih mjera te bi Komisija trebala 
imenovati službu koja će biti zadužena za tu zadaću. Kada bi se sustav daljnjeg 
postupanja po preporukama unaprijedio, omogućio bi pružanje dostatnih, po -
uzdanih i relevantnih informacija o poboljšanjima koja su ostvarena na temelju 
revizijskih preporuka Suda, čime bi se doprinijelo dobrom financijskom upravlja -
nju proračunom EU-a.
18 Zaključci i preporuka  
 
29 
U kontekstu nedostataka koji su utvrđeni u trenutačnom sustavu Komisije za 
daljnje postupanje po preporukama, kao i toga da je već potvrdila potrebu za 
poboljšanjima (tematsko izvješće br. 19/201313), preporučujemo Komisiji da uvede 
potrebna poboljšanja u sustave kako bi svoju praksu uskladila s relevantnim stan -
dardima unutarnje kontrole, uključujući:
(a) pojašnjenje i/ili dokumentiranje statusa mjera poduzetih u pogledu 
preporuka;
(b) provjeru mjera koje su države članice i agencije poduzele kao odgovor na 
preporuke revizora;
(c) potpunije izvješćivanje u godišnjim izvješćima o radu ili drugim dokumenti -
ma o mjerama koje su poduzete u pogledu preporuka;
(d) provjeru preporuka koje je Sud procijenio kao djelomično provedene i, ako je 
potrebno, njihovo prilagođavanje kako bi se prikazao njihov stvaran status.
Ovo je izvješće usvojilo revizijsko vijeće CEAD, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda Igors LUDBORŽS, na sastanku održanom u Luxembourgu 19. siječnja 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik
13 Vidjeti sažetak, odlomak VI.
19
 Prilozi Prilog I.Pregled preporuka koje je Sud provjerio
Tematsko 
izvješćeBr. po 
revizijamaOdlomak RADPotpuno 
provedenaProvedenaNije 
provedenaNije bilo 
moguće 
provjeritiViše nije 
relevantnaU većoj 
mjeriU određe -
noj mjeri
br. 14/2009
Mlijeko1. 66. Završeno X
2. 67. Završeno X
3. 69. Završeno X
4. 72. Završeno X
br. 6/2010
Šećer1. 99./1. Završeno X
2. 99./2. Završeno X
3. 101. Završeno X
4. 102. Završeno X
5. 108. Odbijeno X
6. 108. Odbijeno X
br. 10/2010
Najudaljenije 
regije1. 80. Završeno X
2. 81. Završeno X
3. 82. Završeno X
4. 83. Završeno X
5. 84. Završeno X
br. 25/2012
Radnici starije 
životne dobi1. 62. Završeno X
2. 62. Završeno X
3. 63. Završeno X
4. 64. Završeno X
5. 64. Završeno X
br. 3/2011
UN1. 48. Završeno X
2. 50. Završeno X
3. 52. Završeno X
br. 1/2012
Siguran pristup 
hrani1. 68. Završeno X
2. 68. Završeno X
3. 68. Završeno X
4. 68. Završeno X
5. 68. Završeno X
6. 68. Završeno X
20 Prilozi  
 Prilog I.Tematsko 
izvješćeBr. po 
revizijamaOdlomak RADPotpuno 
provedenaProvedenaNije 
provedenaNije bilo 
moguće 
provjeritiViše nije 
relevantnaU većoj 
mjeriU određe -
noj mjeri
br. 5/2012
Sustav CRIS1. 76. Završeno X
2. 79. Završeno X
3. 80. Otkazano X
4. 81. Završeno X
br. 15/2011
Državna 
potpora1. 96. (a) Završeno X
2. 96. (b) Završeno X
3. 96. (c) Završeno X
4. 98. (a) Odbijeno X
5. 98. (b) Završeno X
6. 98. (c) Završeno X
7. 98. (d) Završeno X
8. 98. (e) Završeno X
9. 98. (f) Završeno X
10. 100. (a) Završeno X
11. 100. (b) Odbijeno X
UKUPNO 44 44 23 11 3 1 3 3
PROCIJENJENO 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Prilozi  
 Prilog II.Poljoprivreda: instrumenti upravljanja koji su primijenjeni na tržište mlijeka i mliječ -
nih proizvoda
1. U tematskom izvješću br. 14/2009 postavljeno je pitanje jesu li ostvareni glavni ciljevi instrumenata 
upravljanja primijenjenih na tržište mlijeka i mliječnih proizvoda.
„Proizvodnja mlijeka od ključne je važnosti za poljoprivredno gospodarstvo Europske unije. Više od milijun 
proizvođača svake godine isporuči 148 milijuna tona mlijeka čija vrijednost pri napuštanju poljoprivrednog 
gospodarstva iznosi otprilike 41 000 milijuna eura. U sektoru prerade mlijeka (čiji su glavni proizvodi sir, 
maslac i mlijeko za piće) zaposleno je otprilike 400 000 radnika, a promet koji se u njemu ostvaruje iznosi 
120 000  milijuna  eura.”
(Izvor:  priopćenje za medije ECA/09/63)
2. U predmetnom tematskom izvješću Europski revizorski sud provjerava u kojoj je mjeri Europska komisija bila 
djelotvorna u upravljanju tržištem mlijeka i mliječnih proizvoda od uvođenja kvota za šećer 1984. godine 
uzimajući u obzir glavne ciljeve politike EU-a o mlijeku i mliječnim proizvodima. Također ističemo ključna 
pitanja koja je potrebno razmotriti u vezi s postupnom deregulacijom sektora mlijeka, koja je započela 
2003. godine.
3. Politika EU-a o mlijeku osmišljena je kako bi se njome ostvario niz ciljeva, a posebno (a) kako bi se postigla 
ravnoteža na tržištu, (b) kako bi se stabilizirale cijene mlijeka i mliječnih proizvoda, (c) kako bi se zajamčio 
primjereni životni standard proizvođača i (d) kako bi se povećala konkurentnost.
22 Prilozi  
 Prilog II.Preporuke Suda
Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(1)  Komisija mora nastaviti s nadzorom razvoja tržišta mlijeka i mliječnih 
proizvoda tako što će provoditi mjere potrebne kako bi se zajamčilo da 
deregulacija sektora ne dovede do ponovnog pojavljivanja prekomjer -
ne proizvodnje. U slučaju da Komisija u tome ne uspije, njezin cilj da 
održi regulativu na najmanjoj mogućoj razini, u obliku sigurnosnog 
mehanizma, ubrzo se može pokazati neostvarivim.Potpuno 
provedenaDeregulacija tržišta i pristup usmjeren na tržište koje 
je Komisija primjenjivala omogućili su da proizvodnja 
mlijeka u EU-u bolje odgovara potražnji na tržištu, što je 
pridonijelo ostvarenju cilja Komisije da stabilizira tržište 
mlijekom i mliječnim proizvodima te da spriječi ponovno 
pojavljivanje prekomjerne proizvodnje, a posebno trajne 
strukturne i subvencionirane prekomjerne proizvodnje.
(2)  Sud je svjestan toga da je oblikovanje cijena u prehrambenom sektoru 
posebno složeno, ali smatra da ga Komisija mora redovito pratiti. 
Komisija i države članice moraju zajamčiti da zbog koncentracije 
poduzeća za preradu i distribuciju ne dođe do toga da proizvođači 
mlijeka moraju naprosto prihvatiti ponuđene cijene te da se ne ogra -
niči mogućnost krajnjeg potrošača da ostvari dio koristi od smanjenja 
cijena.Provedena u većoj 
mjeriKad je riječ o praćenju, nedavno uspostavljena Pro -
matračka skupina za tržište mlijeka sveobuhvatan je, 
pristupačan i koristan izvor podataka o sektoru mlijeka 
koje svi dionici mogu upotrebljavati za praćenje, analizu 
i potencijalne intervencije na tržištu. Proizvođačima 
mlijeka stavljen je na raspolaganje niz mjera (poput 
uspostave skupina proizvođača) kako bi se ojačao njihov 
položaj u lancu opskrbe mlijekom radi većeg utjecaja 
na cijene proizvođača. Već su zabilježeni prvi pozitivni 
primjeri iskorištavanja tih mogućnosti (npr. u izvješću 
o provedbi „paketa mjera za sektor mljekarstva”).
Međutim, smatramo da bi Komisija mogla aktivnije 
promicati mjere obuhvaćene „paketom mjera za sektor 
mljekarstva” koje su usmjerene na jačanje položaja 
proizvođača mlijeka u lancu opskrbe mlijekom s obzirom 
na to da se te mjere trenutačno primjenjuju samo jednim 
dijelom. Daljnji problem čini to što Komisija u vrlo ogra -
ničenoj mjeri može utjecati na potrošačke cijene zbog 
niza razloga kao što su politika u vezi s usmjerenošću 
tržišta, složenost određivanja cijena u predmetnom sek -
toru koja je posebno izražena kod mliječnih proizvoda, 
kao i prijenos cijene između cijena proizvođača mlijeka 
i potrošačkih cijena mliječnih proizvoda.
(3)  Kad je riječ o sektoru mljekarstva, u praksi ni prethodna politika potpore 
cijenama ni trenutačna politika izravne potpore dohotku nisu dovoljno 
regionalno i društveno usmjerene. S obzirom na važnost proizvodnje 
mlijeka u poljoprivrednom gospodarstvu i njezin učinak na upravljanje 
ruralnim područjima, Sud preporučuje Komisiji da uloži veće napore 
u preispitivanje strategija koje bi trebalo primijeniti kako bi riješila:
 ο posebne probleme u regijama u kojima je proizvodnja mlijeka ugrože -
nija nego u ostalima, osobito u planinskim područjima;
 ο posljedice zemljopisne koncentracije proizvodnje mlijeka za okoliš.Provedena u većoj 
mjeriKomisija se od objave tematskog izvješća Suda 
br. 14/2009 usredotočila na područja koja su u nepovolj -
nom položaju u pogledu poljoprivrede i aspekte poljopri -
vredne politike koji su povezani s okolišem. Komisija je 
zadržala i poboljšala pravni okvir EU-a koji obuhvaća niz 
zakonodavnih instrumenata za države članice (posebno 
kad je riječ o „zelenoj komponenti”).
Međutim, uzimajući u obzir (a) da se velik broj gospodar -
stava koja se bave proizvodnjom mlijeka nalazi u ugrože -
nim područjima i da se mogu pojaviti ozbiljne neželjene 
posljedice trenutačnih i budućih strukturnih prilagodbi 
u sektoru te (b) da je Komisija odluku o uporabi dostu -
pnih mjera prepustila državama članicama, utvrdili 
smo da su i dalje prisutni rizici navedeni u odlomku 69. 
tematskog izvješća br. 14/2009 te postoji mogućnost da 
trenutačni okvir politike neće biti dovoljan da se održi 
ista razina proizvodnje u ugroženim područjima.
(4)  Za europski sektor mlijeka svjetsko će tržište ostati sekundarno tržište 
kojemu će biti moguće pristupiti samo u razdobljima visokih svjetskih 
cijena. Samo će proizvođači sireva i drugih proizvoda s visokom doda -
nom vrijednošću moći ostvariti održiv tržišni udio. Stoga je nužno da 
Komisija i države članice nastave ulagati napore u preusmjeravanje pro -
izvodnje mlijeka, i to u prvom redu na ispunjavanje potreba domaćeg 
europskog tržišta, ali i na proizvodnju sireva i drugih proizvoda visoke 
dodane vrijednosti koji se mogu izvoziti bez proračunske pomoći.Potpuno 
provedenaOd objave tematskog izvješća br. 14/2009 sve veća 
potražnja na svjetskom tržištu i primjena politika u vezi 
s usmjerenošću tržišta u EU-u dovele su do toga da je 
EU u međuvremenu postao jedan od vodećih svjetskih 
izvoznika mliječnih proizvoda bez izvoznih subvencija.
23 Prilozi  
 Prilog III.Poljoprivreda: reforma tržišta šećera
1. Tematsko izvješće br. 6/2010 bavilo se reformom tržišta šećera.
„EU je 2006. godine započeo provedbu velike reforme svog sektora proizvodnje šećera kako bi povećao 
usmjerenost na tržište i stabilizirao ga istodobno ispunjavajući međunarodne obveze. Europski revizorski 
sud obavio je reviziju reforme i zaključuje da, iako je cilj bio potaknuti najmanje konkurentne proizvođače 
šećera da prestanu primjenjivati svoje kvote, kvote su prestale primjenjivati i konkurentne tvornice. Povećala 
se ovisnost o uvozu, a istodobno je upitno hoće li pad cijena osjetiti i krajnji korisnici te su stalno prisutna 
kašnjenja u uvođenju diversifikacije i mjera u vezi s okolišem. Sud također ističe sve veći rizik od razmještanja 
proizvodnih pogona. U okviru reforme tog sektora došlo je do rasta cijena šećera, a proizvodne kvote sma -
njene su za 30 %, što je dovelo do zatvaranja 80 tvornica. Za ublažavanje društvenih i gospodarskih učinaka 
tih mjera predviđeni su fond za restrukturiranje i potpora diversifikaciji. Sud je u okviru revizije procijenio 
mjeru u kojoj su do sada ostvareni ciljevi reforme.”
(Izvor:  priopćenje za medije ECA/10/30).
Preporuke Suda
2. Sud je iznio dvije preporuke za jamčenje konkurentnosti, dvije za stabilizaciju tržišta i jamčenje dostupnosti 
zaliha te dvije za rješavanje i ublažavanje problema s prilagodbom.
24 Prilozi  
 Prilog III.Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(1)  Učestali vanjski pritisci sa sobom nose mogućnost da će Ko -
misija morati predložiti daljnje prilagodbe unutarnje proi -
zvodnje. Sud u tom slučaju preporučuje da se instrumenti 
i mjere osmisle na način kojim se jamči opća dosljednost te 
da se temelje na iscrpnim tehničkim procjenama potreba 
i ciljeva te nediskriminirajućim kriterijima.Više nije relevantnaU 1. preporuci Komisiju se poziva na predlaganje daljnjih 
prilagodbi unutarnje proizvodnje zbog vanjskih priti -
saka. Međutim, Komisija nakon reforme nije predložila 
nijednu važniju prilagodbu unutarnje proizvodnje i kvo -
ta. No, nakon završetka primjene sustava kvota za šećer 
2017. godine ta preporuka više neće biti relevantna.
(2)  S obzirom na važnost proizvodnje šećera za poljoprivredno 
gospodarstvo, Sud preporučuje Komisiji da predloži mjere 
kojima će se ukinuti prestroga i ograničavajuća pravila 
u trenutačnom sustavu kvota koja nepovoljno utječu na 
konkurentnost uzgajivača i proizvođača.Potpuno provedenaPrijedlog Komisije iz 2011. godine za ukidanje sustava 
kvota i njegovih prestrogih i ograničavajućih pravila 
odobren je.
(3)  Sud preporučuje da se pri donošenju budućih odluka koje 
utječu na proizvodnju šećera u EU-u u obzir uzme razina 
unutarnje proizvodnje šećera koja se smatra potrebnom 
uzimajući u obzir ciljeve Ugovora o jamčenju dostupnosti 
zaliha.Provedena u većoj mjeriKomisija na temelju Uredbe (EU) br. 1308/2013 raspolaže 
zakonodavnim ovlastima i sredstvima za intervenciju 
na tržištu u slučaju nedostatnih ili prekomjernih zaliha 
šećera. Nedavna izvješća sadrže dokaze o tome da 
Komisija redovito prati proizvodnju i potrošnju šećera, 
uvoz i izvoz te njegove početne i završne zalihe kako bi 
zajamčila njihovu dostupnost na tržištu EU-a u skladu 
s ciljevima Ugovora. Međutim, velika mjera oslanjanja na 
uvoz šećera u EU-u utvrđena je kao glavni čimbenik koji 
može utjecati na dostupnost zaliha šećera te stabilnost 
tržišta EU-a. EU je danas i dalje neto uvoznik te proizvodi 
između 83 % i 88 % šećera koji se konzumira u EU-u.
(4)  Sud je svjestan toga da je oblikovanje cijena u prehrambe -
nom sektoru posebno složeno, ali smatra da ga Komisija 
mora redovito pratiti. Komisija i države članice moraju se 
pobrinuti da se u predmetnom sektoru pravilno provodi za -
kon o tržišnom natjecanju čime se jamči ispunjavanje cilja iz 
Ugovora prema kojem potrošači imaju pristup zalihama po 
razumnoj cijeni.Provedena u većoj mjeriKomisija mjesečno prati cijene šećera. Ne postoje nikakvi 
očiti problemi u pogledu razumnosti cijena šećera ili do -
stupnosti zaliha. Komisija je također započela provedbu 
studije o prijenosu cijene na tržištu šećera. Međutim, 
Komisija je u okviru svog mandata mogla učiniti više 
kako bi zajamčila provedbu zakonodavstva o tržišnom 
natjecanju, i to praćenjem neobično niskih ili visokih 
cijena šećera, procjenjivanjem koncentracije proizvođača 
šećera i njezinog učinka na pravila tržišnog natjecanja 
i razmatranjem strategije kojom će poboljšati vertikalni 
prijenos cijena kako bi potrošači ostvarili razumnu korist 
od svih smanjenja cijena na razini proizvođača.
(5)  Sud preporučuje Komisiji i državama članicama da poduz -
mu hitne mjere kako bi zajamčile da se diversifikacija mjera 
počne primjenjivati u kratkom roku te da se postigne želje -
ni učinak promicanja alternativnih mogućnosti proizvodnje 
šećerne repe i šećera.Nije bilo moguće provjeritiKomisija je odbila 5. i 6. preporuku na temelju toga 
što u skladu s načelom supsidijarnosti države članice 
snose odgovornost za (a) provedbu mjera diversifikacije 
i (b) jamčenje usklađenosti s obvezama u vezi s okolišem 
nakon zatvaranja tvornica. Status provedbe tih preporu -
ka nije bilo moguće provjeriti zbog ograničenog opsega 
provjere daljnjeg postupanja po preporukama kad je 
riječ o državama članicama.(6)  Sud preporučuje Komisiji i državama članicama da aktivnije 
rade na jamčenju cjelovitog ispunjavanja obveza u vezi 
s okolišem koje su preuzele zatvorene tvornice.Nije bilo moguće provjeriti
25 Prilozi  
 Prilog IV.Poljoprivreda: posebne mjere u korist najudaljenijih regija i Egejskih otoka
1. Tematsko izvješće br. 10/2010 odnosilo se na provedbu posebnih poljoprivrednih mjera u korist naju -
daljenijih regija Unije i Egejskih otoka.
2. „Posebne poljoprivredne mjere u korist najudaljenijih regija Europske unije i manjih Egejskih otoka osmišlje -
ne su kako bi se u obzir uzelo strukturno, društveno i gospodarsko stanje u predmetnim regijama.
3. Europski revizorski Sud procijenio je djelotvornost posebnih mjera nakon reforme tih mjera 2006. godine.
4. Reforma je obuhvaćala prijelaz na veću razinu uključenosti regija te decentralizaciju i fleksibilnost u donoše -
nju odluka na temelju programa koje su države članice predstavljale Europskoj komisiji radi odobrenja.”
(Izvor:  priopćenje za medije ECA/10/39)
Preporuke Suda
5. Iznijeli smo dvije preporuke o ispunjavanju posebnih potreba, dvije o provedbi reforme iz 2006. godine i jed -
nu preporuku o praćenju.
26 Prilozi  
 Prilog IV.Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(1)  Komisija bi pri budućoj izradi programa za posebne mjere 
trebala pomoći državama članicama pri sastavljanju njiho -
vih programa promicanjem najbolje prakse i utvrđivanjem 
usklađenog okvira pokazatelja za praćenje uspješnosti pro -
grama. Pokazatelji bi trebali uključivati barem informacije 
o gospodarskim promjenama (npr. vrijednost proizvodnje 
i dodana vrijednost) i društvenim promjenama (npr. broj 
novootvorenih ili očuvanih radnih mjesta).Provedena u većoj mjeriU kontekstu pružanja pomoći državama članicama Komi -
sija je utvrdila okvir zajedničkih pokazatelja za praćenje 
uspješnosti programa te je 2014. godine uključila popis 
pokazatelja uspješnosti u zakonodavstvo zajednice.
Provedbene uredbe koje su trenutačno na snazi uključuju 
usklađene zajedničke pokazatelje uspješnosti povezane 
s ciljevima programa POSEI/programa za Egejske otoke. 
Države članice obvezne su ih upotrebljavati pri izradi 
godišnjih izvješća o provedbi programa koja podnose 
Komisiji.
Međutim, države članice suočile su se s poteškoćama 
u pružanju dostatnih podataka za sve pokazatelje te 
sadržaj nekih godišnjih izvješća o provedbi ne prati 
povezani zahtjev Komisije. Općenito gledajući, nije bila 
dostupna službena dokumentacija o daljnjim koracima 
Komisije u pogledu razmjene najbolje prakse.
(2)  Komisija bi trebala ponovno razmotriti rok za službeno odo -
bravanje izmjena programa koji je utvrđen za 1. kolovoza 
godine n-1 kako bi države članice pri pripremi izmjena 
mogle raspolagati pouzdanim informacijama o rashodima 
u prethodnoj godini.Potpuno provedenaPostupak u okviru kojeg države članice predlažu izmjene 
sada je fleksibilan te nudi mogućnost odlaganja ili 
potpunog ukidanja roka koji je prethodno utvrđen za 
1. kolovoza godine n-1.
(3)  Države članice trebale bi prilagoditi predmetne mjere kako 
bi otklonile nedostatke navedene u odlomcima 44.–67. 
tako što će primijeniti pristup „od niže razine prema 
višoj” u dogovoru s dionicima na terenu. Izvješće Komisije 
o evaluaciji trebalo bi također omogućiti prepoznavanje 
nedjelotvornih mjera koje je moguće poboljšati.Nije bilo moguće provjeritiProvedbu 3. preporuke koja je najvećim dijelom bila 
usmjerena na države članice nije moguće provjeriti 
u okviru provjere daljnjeg postupanja po preporukama 
čiji je opseg ograničen na razinu Komisije. Međutim, 
u izvješću Komisije o evaluaciji utvrđene su mjere kojima 
se ne ostvaruju predviđeni ciljevi (odlomak 4.3.1.) te se 
državama članicama predlažu načini kako ih poboljšati 
(poglavlje 8.), što je u skladu s preporukom Suda.
(4)  Države članice trebale bi izraditi postupke kontrole koji su 
prilagođeni svim vrstama mjera. Posebice se moraju po -
brinuti da se redovito ažurira njihov sustav za utvrđivanje 
poljoprivrednih zemljišta. Komisija bi se trebala pobrinuti 
da predmetni postupci kontrole funkcioniraju djelotvorno.Provedena u većoj mjeriNovim višegodišnjim programom Komisije za razdoblje 
2014.–2017 . predviđene su barem dvije revizije pro -
grama POSEI/programa za Egejske otoke svake godine, 
donose se nove smjernice za države članice o prikazi -
vanju statistika o kontrolama na transparentniji način 
te se predviđa prikupljanje informacija i pregledavanje 
dokumentacije o postupcima kontrole programa POSEI/
programa za Egejske otoke koje Komisija treba redovito 
provoditi. Međutim, revizije koje je provela Komisija 
zadnje tri godine nisu bile dovoljno učestale te njima 
u nekim slučajevima nisu obuhvaćena najrelevantnija 
područja i/ili mjere.
(5)  Komisija bi trebala upotrijebiti informacije koje joj pruže 
države članice kako bi pratila uspješnost programa svake 
godine, uključujući informacije koje već postoje i informaci -
je koje će tek biti poslane u potpunosti.Provedena u većoj mjeriKomisija od uvođenja zajedničkih pokazatelja za pro -
gram POSEI/program za otoke u Egejskom moru svake 
godine analizira informacije koje države članice pruže 
u godišnjim izvješćima o provedbi. Međutim, države 
članice ne upotrebljavaju pokazatelje dosljedno u svojim 
godišnjim izvješćima te je potrebno poboljšati njihov 
sadržaj.
27 Prilozi  
 Prilog V.Kohezija: sredstva iz Europskog socijalnog fonda za radnike starije životne dobi
1. Tematsko izvješće br. 25/2012 odnosilo se na Europski socijalni fond te se u okviru njega provjerilo 
postoje li instrumenti za praćenje djelotvornosti potrošnje.
2. Europski socijalni fond (ESF) ključan je instrument koji je osmišljen kako bi državama članicama pomogao 
ostvariti ciljeve u vezi s politikom EU-a o zapošljavanju. Njegovi su ciljevi promicati uključivanje na tržište 
rada nezaposlenih pojedinaca i onih koji se nalaze u nepovoljnijem položaju, i to u prvom redu aktivnostima 
osposobljavanja.
3. Cilj revizije bio je provjeriti jesu li i u kojoj su mjeri države članice i Komisija razvile i upotrebljavale alate koji 
su potrebni kako bi se procijenilo jesu li ostvareni planirani ciljevi. Sud je u tu svrhu odabrao jednu od glav -
nih skupina pojedinaca u nepovoljnijem položaju, a to su radnici starije životne dobi.
28 Prilozi  
 Prilog V.Preporuke Suda
Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(1)  Komisija bi od država članica trebala zahtijevati da osmisle 
svoje operativne programe na takav način da se može 
mjeriti uspješnost financijskih sredstava iz Europskog 
socijalnog fonda. Potrebno je jasno definirati ciljne skupine 
pojedinaca te izraditi relevantne i kvantirificirane operativ -
ne ciljeve i pokazatelje kako bi se mjerili izlazni proizvodi, 
rezultati i posebni učinci na razini ciljne skupine pojedina -
ca. Potrebno je utvrditi prijelazne ključne etape i odrediti 
hijerarhiju ciljnih vrijednosti. Ciljeve operativnih programa 
u pogledu rezultata i učinaka potrebno je obuhvatiti na 
razini projekata, čime bi se pridonijelo ostvarivanju ciljnih 
vrijednosti i omogućilo povezivanje plaćanja s uspješnošću.Provedena u većoj mjeri
Ove su dvije preporuke provedene u većoj mjeri. 
Mjerenje uspješnosti u središtu je propisa za razdoblje 
2014.–2020., a zajednički pokazatelji izlaznih proizvoda 
i rezultata postali su obveznima za uobičajenije politike. 
Međutim, osim kad je riječ o nezaposlenosti mladih, 
naglasak i dalje nije stavljen na ciljne skupine kojima je 
pružena pomoć, kao ni na mjerenje djelotvornosti mjera 
na razini ciljne skupine. Komisija i dalje mora pružiti 
dokaze o tome da prati rezultate na razini projekata kao 
i provedbu protučinjeničnih evaluacija.(2)  Komisija bi od država članica trebala tražiti da svoj sustav 
praćenja i evaluacije osmisle na takav način da se napredak 
u pogledu ostvarivanja ciljnih vrijednosti može mjeriti 
pravodobno i na razumljiv način te u odgovarajućim 
vremenskim razmacima, čime se omogućuje poduzimanje 
korektivnih mjera i izvlačenje pouka za buduće donošenje 
odluka. Takvi sustavi omogućavaju pravodobno prikuplja -
nje relevantnih podataka koje je moguće provjeriti, pravilan 
rad sustava za obradu elektroničkih podataka, stalne eva -
luacije, uključujući i na razini ciljne skupine, te, kad je riječ 
o mjerama ESF-a koje su usmjerene na porast zaposlenosti, 
mjerenje neto učinka zaposlenosti.Provedena u većoj mjeri
(3)  Kako bi Komisija mogla pružiti odgovarajuće podatke 
o sredstvima koja su mobilizirana i rezultatima koji su 
ostvareni zahvaljujući ESF-u, države članice moraju joj 
pružiti dosljedne i pouzdane informacije. Točnije, Komisija 
bi trebala objaviti obvezne zajedničke pokazatelje koje dr -
žave članice moraju uključiti u svoje operativne programe, 
prioritetne teme EU-a trebale bi biti usklađene s njegovim 
strategijama, a zakonodavac bi trebao jasno definirati 
njihov sadržaj.Potpuno provedenaESF je za razdoblje 2014.–2020. usklađen sa strategijom 
Europa 2020. te su uvedeni obvezni zajednički pokazate -
lji izlaznih proizvoda i rezultata.
(4)  Komisija bi pri organiziranju procjene sustava upravljanja 
i kontrole trebala obaviti temeljitu analizu pitanja poveza -
nih s uspješnošću.Potpuno provedenaPlanirane revizije podataka o uspješnosti i objavljene 
smjernice za revizore pokazuju pomak prema uspostavi 
pouzdanog sustava prikupljanja, bilježenja i pohranjiva -
nja podataka o uspješnosti.
(5)  Komisija bi trebala poboljšati dokumentiranje provjera koje 
provodi tako što će zajamčiti postojanje revizijskog traga 
koji omogućava da se procijeni mjera u kojoj su provedene 
te provjere te njihova dosljednost.Potpuno provedenaNovoizrađenim kontrolnim popisima za razdoblje 
2014.–2020. povećan je broj obuhvaćenih mjera te je 
poboljšano njihovo dokumentiranje.
29 Prilozi  
 Prilog VI.Vanjsko djelovanje: doprinosi usmjereni preko organizacija UN-a
1. Tematsko izvješće br. 3/2011 odnosilo se na učinkovitost i djelotvornost doprinosa EU-a usmjerenih 
preko organizacija UN-a u zemljama pogođenima sukobom.
2. Europska komisija pojačala je svoju suradnju s Ujedinjenim narodima u okviru svoje obveze da bolje koor -
dinira potporu. Iznos sredstava iz Glavne uprave EuropeAid koji je usmjeren preko organizacija Ujedinjenih 
naroda povećao se sa 144 milijuna eura 2001. godine na 935 milijuna eura 2009., a vrhunac je dosegnuo 
2006. godine kada je premašio 1 milijardu eura.
3. Ovo je druga faza dvodijelne revizije. U drugoj fazi obavlja se evaluacija mjere u kojoj su ostvareni ciljevi.
4. Opće revizijsko pitanje bilo je ostvaruje li Komisija pri usmjeravanju sredstava preko Ujedinjenih naroda vri -
jednost za uloženi novac.
30 Prilozi  
 Prilog VI.Preporuke Suda
5. Sud je preporučio Komisiji da bi trebala uvesti sljedeće izmjene u pogledu načina na koji su osmišljeni pro -
jekti, njihove djelotvornosti i održivosti te učinkovitosti:
Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(1)  Komisija bi trebala uvesti sljedeće izmjene u pogledu 
načina na koji su osmišljeni projekti:
 ο Komisija bi trebala zajamčiti da su za projekte za koje su 
obvezana financijska sredstva postavljeni jasni i određeni 
ciljevi. Ciljeve bi, kad je to moguće, trebalo kvantificirati 
kako bi se olakšala provedba i praćenje projekata te Komi -
siji pružile korisne povratne informacije. Trebalo bi jasno 
odrediti vezu između aktivnosti u okviru projekata, njihovih 
ciljeva te ciljeva u širem smislu;
 ο vremenski okvir utvrđen sporazumom o doprinosu 
potrebno je bolje prilagoditi projektnom okruženju kako bi 
se izbjeglo da u kasnijoj fazi dođe do dugotrajnih i skupih 
produženja razdoblja provedbe;
 ο s obzirom na to da razina detaljnosti u proračunu čini 
osnovu za izvješća koja će uslijediti, njime bi se trebale 
obuhvatiti sve potrebne informacije, posebno kako bi se 
procijenila učinkovitost financiranih aktivnosti.Potpuno provedenaNovim zajedničkim smjernicama o obvezama izvješći -
vanja u okviru financijskog i administrativnog okvira 
(FAFA):
 ο ponovno se navodi obveza prema kojoj pokazatelji 
moraju zadovoljavati kriterije „SMART” te prema 
kojoj izvješća trebaju omogućavati usporedbu sa 
svakim pojedinačnim aspektom početnog opisa 
mjere, a Komisija na temelju njih treba dobiti 
korisne povratne informacije (upravljanje znanjem) 
o mjerama iste vrste;
 ο naglašava se važnost detaljnih planova rada i utvr -
đuju načela kojima se jamči njihovo ažuriranje;
 ο utvrđuju se načela i postupci kojima se jamči da 
organizacije UN-a i Komisija na isti način tumače 
svaki detalj u proračunu te da je količina pruženih 
informacija dovoljna kako bi se omogućila uspored -
ba s opisom mjere.
Te se smjernice ponovno navode na svakom zajedničkom 
osposobljavanju EU-a/UN-a. Predmetne obveze također 
se pojašnjavaju tijekom redovitog osposobljavanja.
(2)  Komisija bi trebala uvesti sljedeće izmjene u pogledu 
djelotvornosti i održivosti:
 ο ustrajati na tome da joj se potrebna izvješća podnose na 
vrijeme te nastaviti raditi na tome da zajamči da ta izvješća 
sadrže informacije koje su joj potrebne kako bi procijenila 
napredak i uspješnost projekata;
 ο daljnje postupanje Komisije trebalo bi tijekom cijele 
provedbe projekta slijediti bez odgode te bi ono trebalo biti 
sustavno, potkrijepljeno jasnim dokazima i sveobuhvatno;
 ο utvrditi nakon svakog projekta koje su pouke izvučene 
za buduće intervencije, posebno uzimajući u obzir aspekt 
održivosti.Potpuno provedenaNavedenim se smjernicama:
 ο naglašava važnost pravodobnog podnošenja izvje -
šća na temelju detaljnih planova rada i utvrđenih 
načela kako bi se zajamčilo da ne dođe do kašnjenja 
u podnošenju tih izvješća, da je Komisija o tome 
obaviještena te da izvješća sadrže sve detalje koji 
su potrebni kako bi se procijenila provedba mjera;
 ο utvrđuju načela i postupci kojima se jamči da se 
potrebne informacije pruže Komisiji na vrijeme, uz 
relevantne analize i rješenja za sve vrste poteškoća 
kada se one pojave;
 ο obuhvaća (barem u zadnjoj inačici obrasca za doku -
mente o mjerama) obvezni pododjeljak posvećen 
stečenim iskustvima i održivosti mjere.
31 Prilozi  
 Prilog VI.Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(3)  Komisija bi trebala uvesti sljedeće izmjene u pogledu 
učinkovitosti:
 ο potrebno je obavljati sustavnu procjenu troškova i doku -
mentirati njezine rezultate na odgovarajući način. Trebalo 
bi u većoj mjeri staviti naglasak na učinkovitost te procjena 
troškova ne bi trebala biti povezana samo s pitanjima 
prihvatljivosti;
 ο kada je to izvedivo, trebalo bi se odrediti referentne vrijed -
nosti za uobičajene stavke troškova kako bi se omogućilo 
da projektni prijedlozi i financijski izvještaji obuhvaćaju 
procjenu troškova.Prva točka provedena je 
potpuno
Druga točka provedena je 
u određenoj mjeriSmjernicama su utvrđena načela i postupci kojima se 
jamči da je količina pruženih informacija dovoljna kako bi 
se omogućila procjena prihvatljivosti kao i opravdanost 
predloženih troškova te kako bi se omogućila usporedba 
s opisom predmetne mjere.
3. preporuka, 2. točka o određivanju referentnih vrijednosti 
za uobičajene stavke troškova (provedena u određenoj 
mjeri).
Komisija je dužnosnicima za ovjeravanje dala upute za 
provjeru opravdanosti troškova pri financiranju proje -
kata. Neke delegacije EU-a izrađuju usporedbe troškova 
na temelju lokalnih gospodarskih studija. Osim toga, 
Komisija od dužnosnika za ovjeravanje zahtijeva da pri 
unošenju bespovratnih sredstava i ugovora u sustav CRIS 
obrazlože razloge za odluku da zaključe ugovor s među -
narodnom organizacijom.
Međutim, opravdanost projektnih troškova Komisija ne 
procjenjuje izravno, već se oslanja na znanje o tržištu 
kojim raspolažu međunarodne organizacije s kojima 
zaključuje ugovore.
„Kada je to izvedivo” u tekstu preporuke znači „kada 
postoje slični slučajevi i kada je moguće lako pristupiti 
informacijama”. Ukupni trošak odnosi se na rezultat 
u pogledu količine i jediničnih troškova. Ako jedinični 
troškovi nisu poznati, moguće je barem usporediti 
predmetne količine s onima u okviru sličnih mjera koje 
su financirane u prošlosti kako bi se procijenila oprav -
danost nove mjere koju bi trebalo financirati. Bez tih 
podataka, Komisija se oslanja na izjavu treće strane bez 
obavljanja ikakve provjere iako raspolaže relevantnom 
dokumentacijom.
32 Prilozi  
 Prilog VII.Vanjsko djelovanje: siguran pristup hrani
1. Tematsko izvješće br. 1/2012 odnosilo se na djelotvornost razvojne potpore EU-a za siguran pristup 
hrani u supsaharskoj Africi.
2. Siguran pristup hrani velik je problem u supsaharskoj Africi, u kojoj gladuje 30 % stanovništva.
3. Sud je ispitao je li razvojna potpora Europske unije za siguran pristup hrani u supsaharskoj Africi djelotvorna: 
odgovara li razvojna potpora EU-a za siguran pristup hrani potrebama i prioritetima predmetnih zemalja te 
jesu li intervencije EU-a djelotvorne.
4. U središtu revizije bila je razvojna potpora EU-a u odnosu na tri dimenzije sigurnog pristupa hrani, odnosno 
dostupnost hrane, pristup hrani te njezina uporaba (prehrana). Nije ispitano je li siguran pristup hrani obu -
hvaćen svim relevantnim područjima suradnje EU-a kao što su zdravlje, obrazovanje ili voda i sanitarni uvjeti.
33 Prilozi  
 Prilog VII.Preporuke Suda
Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(1)  Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi 
obaviti strukturiranu procjenu stanja u pogledu sigurnog 
pristupa hrani u svakoj zemlji te sustavno razmotriti poten -
cijalni opseg potpore EU-a u tom području (za programsko 
razdoblje nakon 2013. godine).Potpuno provedenaRezultat procjene bila je izrada 50 detaljnih informativ -
nih članaka o sigurnom pristupu hrani za 50 različitih 
zemalja na temelju međunarodnih pokazatelja, u prvom 
redu iz agencija UN-a (FAO, UNICEF i sl.) te nevladinih 
organizacija. U tim se informativnim člancima iznosi 
opći pregled stanja u svakoj zemlji s izračunanim po -
kazateljima te se obuhvaća kontekst sigurnog pristupa 
hrani, primjerice navođenjem indeksa razvoja za 
predmetnu zemlju te stanja u pogledu prehrane, okoliša 
i poljoprivrede.
(2)  Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale 
bi, ako je moguće zajedno s drugim razvojnim partnerima, 
ispitati izvedivost trajnog instrumenta za financiranje 
hitnih i dodatnih mjera koje bi mogle biti potrebne za 
reagiranje na posljedice mogućih budućih prehrambenih 
kriza u zemljama u razvoju.Potpuno provedenaSlužbe Komisije osmislile su mehanizam za siguran 
pristup hrani i metodologiju uz okvirni proračun od 
525 milijuna eura (za razdoblje 2014.–2020.) na temelju 
tehničke analize nesigurnosti pristupa hrani i prehrane 
koja se treba primjenjivati svake godine kako bi se 
utvrdile zemlje kojima je potrebna pomoć i predložio 
njen iznos. Tim bi se mehanizmom trebali ostvariti 
rezultati koji su u velikoj mjeri slični rezultatima trajnog 
instrumenta.
(3)  Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale 
bi prehrani dati odgovarajuću prednost pri utvrđivanju 
strategije za suradnju te pri utvrđivanju i izradi intervencija 
te pri vođenju političkog dijaloga s partnerskim vladama, 
posebno u okviru programa proračunske potpore.Potpuno provedenaKomisija je dala jasan politički poticaj najavom pružanja 
financijske potpore u visini od 3,5 milijarde eura zajedno 
s posebnim ciljevima koje je potrebno ostvariti u pogle -
du borbe protiv pothranjenosti. U „Akcijskom planu za 
prehranu” navode se pojedinosti o tome kako će se ta 
financijska potpora izvršiti.
(4)  Komisija bi usto trebala: utvrditi ciljeve u vezi s interven -
cijama koji su dovoljno precizni i mjerljivi pokazateljima 
uspješnosti. Komisija bi se trebala pobrinuti da ciljevi budu 
ostvarivi tako što će bolje procijeniti rizike i pretpostavke 
koji su povezani s uspješnom provedbom intervencija.Potpuno provedenaReferentnim dokumentima predviđeni su mjerljivi ciljevi 
i posebni pokazatelji zajedno s povezanom metodo -
logijom za njihovu provedbu. U tim su dokumentima 
izneseni i strateški prioriteti koji se temelje na analizi 
rizika i izazova.
Redovito se organizira niz aktivnosti čiji je cilj pružiti 
informacije relevantnim dionicima i osposobiti ih 
u području borbe protiv gladi.
(5)  Komisija bi trebala bolje podupirati financijsku održivost 
programa u području poljoprivrede i socijalnih transfera. 
Komisija bi pri tome trebala staviti veći naglasak na razvoj 
djelotvornih poljoprivrednih savjetodavnih službi, infra -
strukture koja se koristi nakon žetve i ruralnih kredita.Potpuno provedenaKomisija daje doprinos forumima i organizacijama 
posvećenima posebnim uslugama koje su od koristi 
poljoprivrednicima. (Riječ je o točki (a) 5. preporuke iz 
tematskog izvješća br. 1/2012.)
(6)  Komisija bi trebala bolje podupirati financijsku održivost 
programa u području poljoprivrede i socijalnih transfera. 
Komisija bi pri tome trebala zajamčiti da se programima 
socijalnih transfera pruži odgovarajuća potpora razvoju 
kapaciteta korisnika za ostvarivanje prihoda.Potpuno provedenaU referentnom dokumentu „Socijalni transferi u borbi 
protiv gladi” utvrđene su metodologije, prioriteti, 
ciljevi, ciljne vrijednosti i kvalitetno definirani ključni 
pokazatelji. U tom se dokumentu upućuje na praktične 
dokumente koji mogu poslužiti kao potpora u svakom 
aspektu postupka.
Redovito se organizira obavještavanje i osposobljavanje 
relevantnih dionika. (Riječ je o točki (b) 5. preporuke iz 
tematskog izvješća br. 1/2012.)
34 Prilozi  
 Prilog VIII.Vanjsko djelovanje: sustav CRIS
1. U središtu tematskog izvješća br. 5/2012 bio je zajednički informacijski sustav za vanjske odnose 
(CRIS).
2. Sustav CRIS informacijski je sustav koji je Komisija izradila za potporu u upravljanju vanjskim djelovanjem.
3. Njime se pružaju podatci o različitim fazama upravljanja, od izrade programa pa do pripreme i praćenja, te 
on obuhvaća kako operativne tako i financijske aspekte predmetnih mjera. Njime se također unose podatci 
u računovodstveni sustav Komisije – ABAC.
4. Europski revizorski sud procijenio je u tematskom izvješću br. 5/2012 ispunjavaju li se sustavom CRIS dje -
lotvorno potrebe Komisije u pogledu informacija. Sud je posebno procijenio je li sustav CRIS osmišljen na 
način da djelotvorno ispunjava potrebe Komisije te jesu li informacije koje su njime pružene bile pouzdane.
35 Prilozi  
 Prilog VIII.Preporuke Suda
5. Sud je iznio sljedeće četiri preporuke:
Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(1)  Potrebno je utvrditi koja je uloga predviđena za sustav CRIS 
kao informacijski sustav, posebno u pogledu računo -
vodstvenog sustava Komisije ABAC. Komisija bi posebno 
trebala nastojati smanjiti broj funkcija iz sustava ABAC koje 
se ponavljaju u sustavu CRIS.Više nije relevantnaI dalje je potrebno utvrditi koja je predviđena uloga 
sustava CRIS kao informacijskog sustava, posebno s obzi -
rom na računovodstveni sustav Komisije ABAC.
(2)  Potrebno je pojednostaviti popise oznaka za podatke 
u sustavu CRIS kako bi te oznake bile jedinstvene te kako 
se vrijednosti njihovih podataka ne bi preklapale. Povrh 
toga, potrebno je preispitati postojeće kontrole kvalitete 
podataka (provjere, procesi) te ih unaprijediti djelotvornim 
zaštitnim mjerama kako bi se zajamčilo da su podatci 
pouzdani. Tim bi se mjerama posebno trebalo nastojati za -
jamčiti da sustav CRIS djelotvorno i učinkovito pruža zbirne 
podatke po zemljama korisnicama, područjima politike 
i financijskim instrumentima.Provedena u većoj mjeriGU za međunarodnu suradnju i razvoj provodio je nekoli -
ko inicijativa u cilju pojednostavnjenja popisa oznaka za 
podatke u sustavu CRIS (razvoj referentnog podatkovnog 
sustava, pojednostavnjenje oznaka za podatke te izrada 
podatkovnog rječnika). Međutim, inicijative za pojed -
nostavnjenje popisa oznaka za podatke u sustavu CRIS 
i dalje je potrebno dovršiti.
Unaprijeđene su kontrole kvalitete podataka u susta -
vu CRIS, npr. izradom strategije za kvalitetu podataka 
i glavnog plana o kvaliteti podataka te uspostavom tima 
za kvalitetu podataka.
(3)  Uzimajući u obzir veličinu i raznolikost skupine korisnika 
sustava CRIS, pri njegovom budućem razvoju potrebno 
je odgovarajuću pozornost posvetiti tome da se poveća 
prilagođenost sustava korisnicima.Više nije relevantnaVećina projekata čiji je cilj bio povećati prilagođenost 
sustava CRIS korisnicima obustavljeni su početkom 
2013. godine zbog čekanja na donošenje i provedbu 
nove strategije u području IT-a GU-a za međunarodnu 
suradnju i razvoj.
(4)  Potrebno je utvrditi zadaće u pogledu upravljanja sigur -
nošću podataka u sustavu CRIS. Potrebno je provesti opću 
procjenu rizika u području IT-a. Odgovarajuću pozornost 
posebno je potrebno posvetiti zaštiti osobnih i financijskih 
podataka.Provedena u većoj mjeriZadaće u pogledu upravljanja sigurnošću podataka 
u sustavu CRIS jasnije su razgraničene.
U razdoblju 2012.–2014. provedene su određene 
aktivnosti procjene rizika u području IT-a, no njihov je 
opseg bio ograničen te je i dalje potrebno provesti opću 
procjenu rizika u području IT-a u GU-u za međunarodnu 
suradnju i razvoj. S obzirom na to da takva procjena nije 
provedena, nije postojao jasan pregled rizika povezanih 
sa zaštitom osobnih i financijskih podataka u informacij -
skim sustavima GU-a za međunarodnu suradnju i razvoj.
36 Prilozi  
 Prilog IX.Unutarnje politike: državna potpora
1. U tematskom izvješću br. 15/2011 postavljeno je pitanje jamči li se postupcima Komisije djelotvorno 
upravljanje kontrolom državnih potpora.
2. Državna potpora definirana je u članku 107. Ugovora o funkcioniranju Europske unije te je njezina kontrola 
važno jamstvo funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Komisija snosi opću odgovornost za kontrolu državne pot -
pore. Kako bi se zajamčilo da je državna potpora koju dodjeljuju države članice usklađena s unutarnjim trži -
štem Europske unije, od država članica EU-a traži se da prvo obavijeste Komisiju o mjerama u okviru potpore 
kako bi Komisija prije isplate državne potpore dala svoje odobrenje.
3. U našem tematskom izvješću ispituje se je li Komisija provela postupke kojima se omogućuje djelotvorno 
upravljanje kontrolom državne potpore. U središtu revizije bili su postupci Komisije u vezi s organizacijom, 
donošenjem odluka i praćenjem u razdoblju 2008.–2010.
37 Prilozi  
 Prilog IX.Preporuke Suda
4. Preporučili smo Komisiji da preispita raspodjelu i uporabu sredstava namijenjenih upravljanju državnom 
potporom s ciljem da:
Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(1)  zauzme proaktivniji stav u odnosu s državama članicama 
te uloži više napora kako bi povećala razinu osviještenosti 
u pogledu pravila o državnoj potpori razmjenjivanjem 
najbolje prakse i pružanjem praktičnijih smjernica;Potpuno provedenaGU za tržišno natjecanje pokrenuo je niz inicijativa, 
uključujući uspostavu mreže kontaktnih točaka 
u zemljama, organizaciju osposobljavanja i sastanaka na 
visokoj razini s državama članicama, objavu smjernica 
o konceptu državne potpore te uspostavu platforme 
u okviru koje države članice mogu postavljati pitanja 
o tumačenju i provedbi.
(2)  pojača aktivnosti u vezi s praćenjem, kako u pogledu 
veličine uzorka tako i u pogledu opsega;Potpuno provedenaKomisija je postupno pojačavala aktivnosti u vezi s pra -
ćenjem, kako u pogledu veličine uzorka tako i u pogledu 
uključenosti u odjelima za obradu predmeta.
(3)  organizira svoja ex officio  ispitivanja na sustavniji i usmjere -
niji način kako bi otkrila nezakonitu potporu.Potpuno provedenaDonošenje i uporaba novih pravnih instrumenata u pore -
znim istragama doveli su do pokretanja nekoliko iscrpnih 
istražnih postupaka.
Također smo preporučili sljedeće:
(4)  Kako bi povećala transparentnost i ubrzala postupak 
donošenja odluka, Komisija bi se trebala obvezati na 
zaključivanje preliminarne istrage donošenjem odluke ili 
pokretanjem službenog istražnog postupka u roku od jedne 
godine nakon primitka početne obavijesti.Nije provedenaIako Sud pozdravlja povećanje razine pozornosti koja se 
pridodaje preliminarnim istragama na čije se rješavanje 
čeka dulje od devet mjeseci, trenutačnim pravnim okvi -
rom Komisiji se i dalje omogućuje da nastavi provoditi 
preliminarnu istragu dokle god smatra da obavijest nije 
potpuna te da odgađa pokretanje službenog istražnog 
postupka koji je transparentniji.
(5)  Broj zahtjeva za informacije koji se šalju državama 
članicama potrebno je smanjiti na najmanji mogući broj te 
slati isključivo one zahtjeve koji su potrebni za postupak 
donošenja odluke.Potpuno provedenaZbog stalnog podnošenja izvješća o zaostatcima 
zamjeniku ravnatelja glavne uprave zaduženome za 
državnu potporu i potrebe za njegovim odobrenjem 
u slučaju slanja trećeg zahtjeva za informacije, uvedeno 
je zatraženo ograničenje u pogledu broja zahtjeva koji se 
šalju državama članicama.
(6)  Kako bi se svim dionicima pružila veća pravna sigurnost, 
potrebno je brzo rješavati neosnovane pritužbe.Provedena u većoj mjeriKriterijima za filtriranje koji su uvedeni člankom 20. nove 
Uredbe o pravilima primjene broj neosnovanih žalbi 
trebao bi se znatno smanjiti. Bez obzira na to, i dalje nije 
u potpunosti vidljiv učinak te izmjene.
(7)  Podnositelja pritužbe, državu članicu i korisnika potrebno je 
redovito obavještavati o napretku (ili njegovom izostanku) 
u svakom pojedinom predmetu kao i o ishodu istražnog 
postupka.Potpuno provedenaKako bi se podnositelja pritužbe, državu članicu i kori -
snika moglo redovito obavještavati o napretku u svakom 
predmetu, sada se, kao što je i preporučeno, šalju pisane 
obavijesti.
38 Prilozi  
 Prilog IX.Preporuka Status provedbe Procjena koju je obavio Sud
(8)  Komisija treba razmotriti može li iz svog postupanja u vezi 
s financijskom krizom izvući pouke kako bi poboljšala svoje 
uobičajene metode rada.Potpuno provedenaGU za tržišno natjecanje pomno je razmotrio pouke koje 
može izvući iz svog postupanja u vezi s mjerama poduze -
tima u pogledu financijske krize. Glavna poruka koju je 
izvukao bila je da je potrebno ubrzati postupak analize 
i donošenja odluka. GU za tržišno natjecanje proveo je 
u okviru svog projekta modernizacije državnih potpora 
(SAM) nekoliko mjera kako bi se ubrzao postupak dono -
šenja odluka i analize u predmetima koji nisu povezani 
s krizom.
(9)  Potrebno je primijeniti poboljšani sustav bilježenja 
vremena i izvješćivanja o upravljanju kako bi se djelotvorno 
pratilo vrijeme utrošeno na svaki pojedini slučaj i radno 
opterećenje službenika zaduženog za pojedini predmet 
s ciljem optimiziranja uporabe resursa.Potpuno provedenaGU za tržišno natjecanje uveo je poboljšani sustav 
(PETRA: aplikacija za evidenciju radnog vremena radi 
upravljanja projektnim troškovima) za izvješćivanje 
o radnom vremenu i upravljanju.
Također smo preporučili Komisiji da bi trebala:
(10)  povećati učinkovitost i pouzdanost svog postupka pri -
kupljanja podataka;Provedena u određenoj mjeriSučelje SARI (sučelje za izvješćivanje o državnoj potpori) 
kao alat za komunikaciju između država članica i GU-a za 
tržišno natjecanje počelo se upotrebljavati krajem 
2012. godine, no potrebno je i dalje uvesti određena 
poboljšanja u pogledu pouzdanosti sustava, uključujući 
(a) pravila o potvrđivanju kako bi se izbjeglo da države 
članice unose nepotpune informacije, (b) bilježenje 
raznih radnji korisnika u vezi s potvrđivanjem i (c) po -
boljšanje mogućnosti pretraživanja.
(11)  redovito procjenjivati ex post  učinak državne potpore i kon -
trole državne potpore na poduzeća, tržišta i cjelokupno 
gospodarstvo.Potpuno provedenaMjere koje su provedene u području procjene ex post  
učinka državne potpore obuhvaćale su objavu zajedničke 
metodologije za evaluaciju državne potpore te uključiva -
nje mogućnosti da se zatraži evaluacija u nove smjernice 
o državnoj potpori.
Napomena: Komisija je ovu poruku prvotno odbila.
39 Prilozi  
 Prilog X.Opći kriteriji za djelotvoran sustav daljnjeg postupanja po preporukama
Pitanja UvjetiRAD
Potpuno 
ispunjenDjelomično 
ispunjenNije 
ispunjen
1.  Je li sustav osmišljen tako da 
se njime pružaju potrebne 
informacije?(a)  Uloga predmetnog sustava u strukturi informacijskih sustava Komisi -
je definirana je, dokumentirana i odobrena. X
(b)  Potrebe u pogledu informacija utvrđene su, analizirane i dokumenti -
rane na sustavan način. X
(c)  Struktura sustava i način na koji je osmišljen dokumentirani su te se 
u njima odražavaju utvrđene potrebe. X
2.  Je li predmetni sustav osmi -
šljen na način da ispunjava 
uvjete za financijske infor -
macijske sustave u pogledu 
dokumentiranja?(a)  Tehnička dokumentacija o sustavu uključuje opis sadržaja svakog 
podatkovnog polja. X
(b)  Tehnička dokumentacija o sustavu uključuje opis načina na koji 
sustav obrađuje svaku pojedinačnu operaciju. X
(c)  Sustavom se jamči postojanje cjelovitog revizijskog traga za svaku 
operaciju. X
3.  Je li predmetni sustav osmi -
šljen na način da ispunjava 
uvjete u pogledu povjerljivo -
sti, dostupnosti i cjelovitosti 
informacija?(a)  Tehničke i organizacijske mjere kojima se jamči povjerljivost utvr -
đene su i dokumentirane te se njima vodi računa o trošku njihove 
provedbe te rizicima koje sa sobom nose obrada i priroda podataka 
koji su uneseni u sustav. X
(b)  Postupci za dodjelu, održavanje i ukidanje prava pristupa odobreni su 
i dokumentirani. X
(c)  Ciljevi u pogledu razine dostupnosti sustava utvrđeni su, odobreni 
i dokumentirani. X
(d)  Prati se dostupnost sustava, podnose se izvješća o njoj i poduzimaju 
odgovarajuće mjere kako bi se ispunili povezani ciljevi. X
(e)  Izrađen je plan za sigurnosnu pohranu podataka koji je odobren 
i dokumentiran te se redovito provodi i testira. X
(f)  Izrađen je plan oporavka od katastrofa koji je odobren 
i dokumentiran. X
(g)  Sustav po potrebi primjenjuje poslovna pravila (automatske kontrole 
unosa) kako bi se poboljšala kvaliteta podataka o transakcijama. Te 
se kontrole nadopunjavaju odgovarajućim „ručnim” kontrolama. X
(h)  Utvrđene su relevantne kategorije podataka te su pružene smjernice 
kako bi se olakšalo i zajamčilo da korisnici redovito unose i pregle -
davaju podatke te obavljaju njihovu statističku analizu i izvješćuju 
o njima. X
(i)  Redovito se prati kvaliteta podataka na razini sustava te se poduzi -
maju odgovarajuće mjere kako bi se na kontrolirani način otklonili 
nedostatci koji su utvrđeni.—1
(j)  Redovito se kontrolira kvaliteta izvješća o upravljanju i pokazatelji 
koji se temelje na podatcima u sustavu. X
1 Predmetne kriterije nismo mogli provjeriti na temelju dostupnih informacija.
40 Prilozi  
 Prilog X.Pitanja UvjetiRAD
Potpuno 
ispunjenDjelomično 
ispunjenNije 
ispunjen
4.  Je li sustav osmišljen na 
način da bude prilagođen 
korisnicima?(a)  Dostupna je potpuna i ažurirana korisnička dokumentacija ili pomoć -
ne datoteke. X
(b)  Prati se zadovoljstvo korisnika te se o njemu redovito podnose 
izvješća te se uzima u obzir povratne informacije korisnika. X
(c)  Korisnicima su stavljeni na raspolaganje lako dostupni i djelo -
tvorni alati za pretraživanje i izvješćivanje kako bi mogli doći do 
informacija. X
5.  Jesu li informacije koje se 
pružaju sustavom cjelovite?(a) Za svaku transakciju postoji isključivo jedan unos. X
(b) Popunjena su sva relevantna podatkovna polja. X
6.   Jesu li informacije koje se 
pružaju sustavom dosljedne?U drugim dijelovima informacijskog sustava IT-a ne unose se različite 
vrijednosti za iste podatke (unutarnja dosljednost IT-a).X
7.  Jesu li informacije koje se 
pružaju sustavom točne?U informacijama koje su zabilježene u sustavu odražava se stvarno stanje 
(na temelju papirnatog dokumenta ili izravnog opažanja na terenu).X
8.   Jesu li informacije koje su 
pružene sustavom ažurirane?Informacije se pravodobno bilježe u sustavu. X
41 Odgovori  
Komisije
Sažetak
IV
Komisija se obvezala osigurati sustavnu provedbu i praćenje provedbe preporuka Suda iz njegovih tematskih izvje -
šća koje je prihvatila.
Komisija ističe da se 3 % preporuka koje su ocijenjene kao „nije provedena”  odnosi samo na jednu preporuku iz 
tematskog izvješća br. 15/2011, koju je Komisija odbacila.
V
Postupci u okviru aplikacije „RAD” (preporuke, mjere, razrješnica) uspostavljeni su, evidentirani i dostupni. Za unoše -
nje podataka odgovorne su mjerodavne glavne uprave (GU) i službe koje primjenjuju jasna pravila za odgovarajuća 
savjetovanja među službama, potvrđivanje i odobravanje radnih postupaka na odgovarajućoj hijerarhijskoj razini. 
Glavne uprave i službe imaju mogućnost uz svoje odgovore učitati prateće dokumente. U aplikaciji RAD može se 
navesti u kojoj je fazi provedba mjera koje poduzima Komisija. Uveden je novi status preporuka, „djelomično 
provedena” , koji je u funkciji. Međutim, Komisija i Sud mogu donijeti drugačije zaključke u pogledu učinkovite 
provedbe preporuka.
Komisija o praćenju provedbe preporuka Suda koje su joj upućene izvješćuje u godišnjim izvješćima o radu glavnih 
uprava i službi te u godišnjem izvješću o radu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću o praćenju dava -
nja razrješnice za relevantnu financijsku godinu.
VI
Komisija smatra da su njezini mehanizmi kontrole u skladu s međunarodnim standardima za kontrolu te s najboljom 
praksom.
Međutim, Komisija se obvezala riješiti druge izazove u pogledu sustava i postupka za praćenje davanja razrješnice.
Odgovori Komisije 42
Uvod
03
Komisija se obvezala osigurati sustavnu provedbu i praćenje provedbe preporuka Suda iz tematskih izvješća Suda 
koje je prihvatila. Pružatelj sustava u Komisiji razvio je i isporučio dodatni status preporuke  „djelomično prove -
dena”  i on je dostupan.
Mjere koje je Komisija poduzela za provedbu 44 preporuke
09
Sustavom i postupcima Komisije za praćenje postupka davanja razrješnice obuhvaćena su sva tematska izvješća koja 
je izdao Sud i koja su važna za Komisiju.
11
Komisija se obvezala osigurati sustavnu provedbu i praćenje provedbe preporuka Suda iz tematskih izvješća Suda 
koje je prihvatila.
Komisija ističe da se 3 % preporuka koje su ocijenjene kao „nije provedena”  odnosi samo na jednu preporuku iz 
tematskog izvješća br. 15/2011, koju je Komisija odbacila.
Okvir 1. – Poboljšanje propisa i praćenja (vidjeti priloge II. i III.)
Ograničeni utjecaj Komisije na cijene logična je posljedica pristupa usmjerenog na tržište i promjena u okviru Zajed -
ničke poljoprivredne politike (ZPP) s potpore cijenama na potporu dohotku u skladu s odlukom Europskog parla -
menta i Vijeća.
Praćenje cijena šećera samo je dio opće ocjene tržišta šećera kojom se nastoje ostvariti ciljevi ZPP-a i reforme tržišta 
šećera iz 2006. U ciljevima se ne spominje utjecaj na cijene.
Odgovori Komisije 43
Revizija sustava i postupaka Komisije za praćenje provedbe
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 13. i 14.
Okvir Komisije za unutarnju kontrolu i povezani mehanizmi kontrole razvijeni su posebno za njezino okruženje. 
Utemeljeni su na međunarodnoj dobroj praksi i nadahnuti okvirom Odbora sponzorskih organizacija Povjerenstva 
Treadway (COSO).
Okvirom Komisije za unutarnju kontrolu jasno se dodjeljuje odgovornost za upravljanje sustavnim praćenjem važnih 
pitanja utvrđenih tijekom aktivnosti nadzora.
15
Komisija naglašava da se savjetnicima u praksi preporučuju smjernice u skladu s Međunarodnim okvirom profesio -
nalnog djelovanja (IPPF) koji je izdao Institut unutarnjih revizora (IIA).
Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 28.
18
Vidjeti odgovore Komisije na odlomak 28.
20
Aplikacija RAD izrađena je za potrebe i u svrhe postupka davanja razrješnice. Njome se osiguravaju pouzdane, 
relevantne i važne informacije o stanju mjera koje je Komisija poduzela u pogledu praćenja postupka davanja razr -
ješnice. Ona se stalno unaprjeđuje, među ostalim, na temelju preporuka Suda i zahtjeva službi Komisije. Kada bude 
odlučivala o daljnjem razvoju aplikacije RAD, Komisija će nastaviti uzimati u obzir preporuke Suda.
20 (a)
Postupci u okviru aplikacije RAD uspostavljeni su, evidentirani i dostupni, uključujući poveznice na tematska izvje -
šća Suda i na službe Komisije zadužene za provedbu preporuka. Za unošenje podataka odgovorne su mjerodavne 
glavne uprave i službe koje primjenjuju jasna pravila za odgovarajuća savjetovanja među službama, potvrđivanje 
i odobravanje na odgovarajućoj hijerarhijskoj razini. Glavne uprave i službe imaju mogućnost uz svoje odgovore 
učitati prateće dokumente.
20 (b)
U skladu sa svojim okvirom za unutarnju kontrolu i povezanim mehanizmima kontrole te za posebne slučajeve 
u okviru podijeljenog upravljanja u kojima ima nadzornu ulogu, Komisija će na odgovarajući način preispitati znatne 
probleme s državama članicama. Cilj je zajedničke radne skupine Komisije i Suda istražiti načine za bolje praćenje, 
provedbu i izvješćivanje o praćenju provedbe preporuka Suda.
Odgovori Komisije 44
20 (c)
Komisija i Sud mogu donijeti drugačiji zaključak u pogledu učinkovite provedbe prihvaćenih preporuka iz tematskih 
izvješća. U aplikaciji RAD može se označiti stanje mjere koju su poduzele službe Komisije, uključujući u pogledu 
očekivanog datuma završetka.
20 (d)
Komisija o praćenju provedbe preporuka Suda koje su joj upućene izvješćuje u godišnjim izvješćima o radu glavnih 
uprava i službi, a u godišnjem izvješću o radu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću o praćenju dava -
nja razrješnice za relevantnu financijsku godinu.
Međutim, Komisija potvrđuje da se izvješćivanje može još poboljšati.
21
U dopisu od 16. listopada 2014. o puštanju verzije 6.4. aplikacije RAD glavnim upravama i službama navedene su 
jasne upute o novoj funkcionalnosti „djelomično provedene preporuke” . Na razini svih glavnih uprava i službi 
osigurano je podizanje razine svijesti i osposobljavanje o novom statusu preporuke „djelomično provedena” .
Komisija smatra da glavne uprave i službe upotrebljavaju ovu novu funkcionalnost ako je potrebno i kada je 
potrebno.
22
Komisija se obvezala osigurati sustavnu provedbu i praćenje provedbe prihvaćenih preporuka Suda iz tematskih 
izvješća.
Komisija i Sud mogu donijeti drugačiji zaključak u pogledu učinkovite provedbe preporuka. Komisija potvrđuje da 
se daljnje poboljšanje postupka praćenja može ostvariti za preporuke u odnosu na koje dvije institucije imaju isti 
zaključak o statusu provedbe.
23
Kako je navedeno u odgovoru Komisije na odlomak 26. izvješća o praćenju provedbe preporuka iz 2013. (tematsko 
izvješće br. 19/2013), usklađivanje kategorija za ocjenjivanje mjera za provedbu preporuka Suda koje upotrebljavaju 
Komisija i Sud moglo bi biti jedna od tema budućih razgovora između dviju institucija.
Odgovori Komisije 45
Najbolja praksa u pogledu drugih sustava i postupaka
25
Aplikacija RAD razvijena je za upravljanje koordinacijom unutar službe u postupku davanja razrješnice, relevantnim 
odgovorima Komisije tijekom godina i povezanom organizacijom suradnje među službama unutar Komisije. Iako su 
moguća daljnja poboljšanja i unaprjeđenje IT-a, Komisija smatra da je aplikacija RAD primjereni alat kojim se podu -
pire ispunjenje zahtjeva za odgovornost i upravljanje u pogledu postupka davanja razrješnice.
Zaključak i preporuka
26
Komisija se obvezala osigurati sustavnu provedbu i praćenje provedbe preporuka Suda iz njegovih tematskih izvje -
šća koje je prihvatila.
Sustavom i postupcima Komisije za praćenje postupka davanja razrješnice obuhvaćena su sva tematska izvješća koja 
je izdao Sud i koja su važna za Komisiju.
27
Vidjeti odgovore Komisije na odlomak 20. točke (a), (b) i (c).
28
Komisija smatra da se u aplikaciji RAD može dobiti globalni pregled svih preporuka i zahtjeva upućenih Komisiji 
u pogledu postupka davanja razrješnice.
Kako je navedeno u odgovoru Komisije na odlomak 26. tematskog izvješća br. 19/2013 o praćenju provedbe, usklađi -
vanje kategorija za ocjenjivanje mjera za provedbu preporuka Suda koje upotrebljavaju Komisija i Sud moglo bi biti 
jedna od tema budućih razgovora između dviju institucija.
U pogledu praćenja provedbe preporuka Suda Komisija je odlučila da je ono u nadležnosti uprave i da bi se dodjelji -
vanjem zadaće praćenja IAS-u ugrozila njegova neovisnost.
Odgovori Komisije 46
29
Komisija smatra da su njezini mehanizmi kontrole u skladu s međunarodnim standardima za kontrolu i s najboljom 
praksom. Međutim, Komisija se obvezala ukloniti druge izazove u pogledu sustava i postupka za praćenje davanja 
razrješnice.
Vidjeti i odgovor Komisije na odlomak 28.
29 (a)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija će ocijeniti mogućnost poboljšanja informiranja o statusu provedbe poduzetih mjera.
29 (b)
Komisija prihvaća preporuku za posebne slučajeve u podijeljenom upravljanju u kojima ima nadzornu ulogu. Komi -
sija će na odgovarajući način revidirati važna pitanja s državama članicama. Cilj je zajedničke radne skupine Komisije 
i Suda istražiti načine za bolje praćenje, provedbu i izvješćivanje o praćenju provedbe preporuka Suda.
29 (c)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija se obvezala dodatno unaprijediti izvješćivanje o mjerama u godišnjim izvješćima o radu.
29 (d)
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Komisija će biti podvrgnuta praćenju provedbe zajedno sa svim glavnim upravama i uključenim službama.
Odgovori Komisije 47
Prilozi
Prilog II.
Poljoprivreda: instrumenti upravljanja koji su primijenjeni na tržište mlijekom 
i mliječnim proizvodima
Odgovori Komisije na preporuke Suda (2)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
Stvaranje (novih) organizacija proizvođača dugotrajan je postupak čijoj dinamici moraju pridonositi sami poljopri -
vrednici, primjerice osnivanjem organizacija proizvođača i, kao sljedeći korak, pokretanjem kolektivnih pregovora. 
Povoljni razvoj tržišta i izgledi 2012. i 2013. možda nisu potakli poljoprivrednike da se pridruže organizacijama 
proizvođača.
Povrh brojnih rasprava s državama članicama na razini Komisije i Vijeća u pogledu provedbe „mliječnog paketa” 
na razini države članice (nadležna tijela i dionici), Komisija je u brojnim formalnim i neformalnim situacijama (npr. 
prezentacije predstavnika Komisije na sastancima i događajima) aktivno promicala mjere među dionicima, posebno 
poljoprivrednicima i organizacijama poljoprivrednika.
O „mliječnom paketu” redovito se razgovaralo s dionicima u okviru savjetodavnih skupina za mlijeko u kojima 
organizacije poljoprivrednika (Copa-Cogeca, European Coordination Via Campesina, European Milk Board) imaju 
velik broj predstavnika. O „mliječnom paketu” razgovaralo se i na zajedničkim sastancima upravnog odbora i savje -
todavne skupine za mlijeko, održanima 2011. i 2012. Komisija je sudjelovala i na dva seminara (2012. i 2014.) u organi -
zaciji organizacije Copa-Cogeca o provedbi „mliječnog paketa” na kojima je poticala poljoprivrednike (organizacije) 
da iskoriste „mliječni paket” (organizacije proizvođača itd.). Nadalje, o „mliječnom paketu” razgovaralo se i 2013. na 
konferenciji „SEKTOR MLIJEKA I MIJEČNIH PROIZVODA EU-a: RAZVOJ NAKON 2015.” na kojoj su svi dionici imali svoje 
predstavnike.
Odgovori Komisije na preporuke Suda (3)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
U skladu s načelom supsidijarnosti zakonodavci su smatrali da su države članice isključivo nadležne za utvrđivanje 
vrsta poljoprivrede ili poljoprivrednih sektora koji će se podupirati izravnim plaćanjima zbog određenih teškoća 
s kojima se suočavaju. Smatralo se da će one najlakše utvrditi regije ili sektore na svojem području u kojima postoje 
poteškoće i utvrditi najvažnije potrebe na koje treba usmjeriti potporu uzimajući u obzir i specijaliziranost regija za 
određene sektore.
Zakonodavci su predvidjeli da države članice moraju u svaki program ruralnog razvoja uključiti SWOT analizu 
situacije i navesti potrebe koje treba zadovoljiti u zemljopisnom području obuhvaćenom programom. Mora se 
uključiti opis strategije iz kojeg je razvidno da su uzete u obzir posebne potrebe povezane s posebnim uvjetima na 
regionalnoj ili podregionalnoj razini te da su konkretno zadovoljene s pomoću odgovarajuće kombinacije mjera ili 
tematskog potprograma. Ako je potrebno, države članice moraju navesti nedostatke i prijetnje u sektoru mlijeka te 
poljoprivrednicima pružiti mjere koje će im pomoći da zadovolje svoje potrebe.
U pogledu višestruke usklađenosti i nove ekologizacije izravnih plaćanja potrebno je državama članicama ostaviti 
prostora za djelovanje kako bi mogle uzeti u obzir lokalne potrebe i ograničenja te posebna pitanja zaštite okoliša. 
To se načelo stoga primjenjivalo i nastavlja se primjenjivati u zakonodavstvu EU-a.
Odgovori Komisije 48
Prilog III.
Poljoprivreda: reforma tržišta šećerom
Odgovori Komisije na preporuke Suda (3)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
Reformom tržišta šećerom iz 2006. nastojalo se, među ostalim, uskladiti s obvezama Unije koje proizlaze iz međuna -
rodnih sporazuma i uključiti međunarodne dogovore, kao što je pristup najmanje razvijenih zemalja tržištu EU-a bez 
carina i kvota u okviru Unijine politike za međunarodnu trgovinu i razvoj. Stoga se ne može smatrati da je procjena 
Suda da je EU sada neto uvoznik šećera i da se oslanja na uvoz šećera u suprotnosti s ciljem osiguranja dostupnosti 
opskrbe iz Ugovora.
Odgovori Komisije na preporuke Suda (4)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
Komisija je pokrenula istragu protiv trustova, a države članice provele su nužne istrage u pogledu tržišnog natje -
canja u sektoru šećera. Nadalje, na temelju jednostavne činjenice da su cijene šećera u EU-u 2015. bile na najnižoj 
razini od reforme, može se razumno pretpostaviti da je ostvaren cilj iz Ugovora u pogledu opskrbe šećerom po 
razumnim cijenama.
Zajednički odgovor na preporuke (5) i (6)
U skladu s načelom supsidijarnosti, za provedbu ovih preporuka odgovorne su države članice.
Prilog IV.
Poljoprivreda: posebne mjere u korist najudaljenijih regija i otoka u Egejskom moru
Odgovori Komisije na preporuke Suda (1)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
Bilo je potrebno prikupiti zajedničke pokazatelje (koji su definirani u Prilogu VIII. Uredbi (EU) br. 180/2014) od 
prezentacije godišnjih izvješća za 2013. koja će biti predstavljena 2014. Godina 2013. bila je prijelazna godina. Iako 
su u izvješćima za 2013. nedostajali neki pokazatelji (70 % pokazatelja), u izvješćima za 2014., zaprimljenima 2015., 
navedeni su svi pokazatelji, iako bi se u buduća izvješća mogla unijeti dodatna poboljšanja.
Redovito se održavaju bilateralni sastanci, posebno u kontekstu izmjena programa. Na tim sastancima službe Komi -
sije podsjećaju na neke od najboljih praksi koje bi države članice trebale primjenjivati, kao što su informacije koje 
treba dati korisnicima te važnost provjerljivosti i mogućnosti kontrole novih mjera.
Nadalje, Upravnom odboru za izravna plaćanja CDP-a 9. srpnja 2014. predstavljeni su standardni obrasci za izvje -
šćivanje za statističke podatke o kontroli iz POSEI-ja/SAI-ja koji će se upotrebljavati za izvješćivanje tijekom 2014. 
te je održana naknadna razmjena informacija s državama članicama u svrhu donošenja smjernica o prikupljanju tih 
podataka. Ti su podaci sada uključeni u godišnje izvješće.
Odgovori Komisije 49
Odgovori Komisije na preporuke Suda (4)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
Komisija ističe da se prioriteti za reviziju utvrđuju u skladu s analizama rizika na središnjoj razini u skladu s dostu -
pnim resursima za reviziju. Komisija ističe da je posljednje dvije godine pojačan intenzitet revizije mjera POSEI-ja te 
je provedena revizija svih relevantnih država članica i mjera (značajnost).
Odgovori Komisije na preporuke Suda (5)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
Bilo je potrebno prikupiti zajedničke pokazatelje (koji su definirani u Prilogu VIII. Uredbi (EU) br. 180/2014) od 
prezentacije godišnjih izvješća za 2013. koja će biti predstavljena 2014. Godina 2013. bila je prijelazna godina. Iako 
su u izvješćima za 2013. nedostajali neki pokazatelji (70 % pokazatelja), u izvješćima za 2014. (zaprimljenima 2015.) 
navedeni su svi pokazatelji, iako bi se u buduća izvješća mogla unijeti dodatna poboljšanja.
Komisija svake godine analizira ove podatke i, ako je potrebno, od država članica traži dodatne informacije u cilju 
poboljšanja nekih njihovih podataka.
U roku od dvije godine države članice znatno su poboljšale prikazivanje zajedničkih pokazatelja i ono se sada izvr -
šava na sveobuhvatan način.
Prilog V.
Kohezija: sredstva iz europskog socijalnog fonda za radnike starije životne dobi
Odgovori Komisije na preporuke Suda (1)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
U okviru prioriteta za ulaganja u Uredbi o ESF-u za razdoblje 2014.–2020. utvrđene su predmetne ciljne skupine. 
Odgovarajući prioritet za ulaganja odnosi se na „aktivno i zdravo starenje”. Kada odaberu taj prioritet za ulaganja, 
upravljačka tijela moraju definirati ciljeve za izlazne vrijednosti i rezultate na toj razini da bi mogla utvrditi poseban 
cilj u skladu s, primjerice, posebnom preporukom za državu. Nadalje, godišnja izvješća (godišnje izvješće o pro -
vedbi) uključivat će zajedničke pokazatelje koji su, među ostalim, povezani s dobnom skupinom i stanjem na tržištu 
rada (tj. zajednički dugoročni pokazatelj ESF-a: „zaposleni sudionici stariji od 54 godine, uključujući samozaposlene, 
šest mjeseci nakon odlaska” ([operacija]). Komisija smatra da će imati dovoljno informacija za mjerenje učinkovitosti 
mjera u pogledu starijih radnika, kao i u pogledu mladih nezaposlenih osoba.
Zbog primjene načela podijeljenog upravljanja – u skladu s kojim države članice provode operativne programe – 
ispravno praćenje ciljeva rezultata na razini projekta nije moguće. Međutim, primjenom Uredbe o zajedničkim 
odredbama (CPR) – Uredba br. 1303/2013, u kojoj je dopuštena uporaba mogućnosti pojednostavnjenih troškova 
(SCO) – pomoći će se upravljačkim tijelima i korisnicima da se usredotoče na rezultate na razini projekta.
Komisija je od 2011. organizirala kampanje podizanja razine svijesti i događaje jačanja sposobnosti s državama 
članicama na temelju provedbe protučinjeničnih evaluacija učinka. U cilju pružanja metodološke potpore državama 
članicama u Zajedničkom istraživačkom centru u Ispri osnovan je 2013. Centar za istraživanje evaluacije učinka.
Odgovori Komisije 50
O toj se temi u više navrata razgovaralo s upravljačkim tijelima u okviru partnerstva za evaluaciju ESF-a.
Komisija je financirala osam pokusnih protučinjeničnih evaluacija učinka intervencija iz ESF-a u Španjolskoj, Italiji 
(dva projekta), Estoniji, Portugalu (dva projekta), Litvi i Slovačkoj. Rezultati su izneseni na različitim forumima i kon -
ferenciji u Bruxellesu.
Odgovori Komisije na preporuke Suda (2)
Komisija ovu preporuku smatra potpuno provedenom.
Podaci o svim pokazateljima – zajedničkim i posebnim za programe – podnose se Komisiji elektroničkim putem kao 
strukturirani skup podataka u okviru godišnjih izvješća o provedbi, izvješća o Inicijativi za zapošljavanje mladih za 
2015. i u završnom izvješću. Na temelju tih podataka Komisija će moći svake godine pratiti napredak ciljnih skupina 
prema ostvarenju ciljnih vrijednosti, a omjer postignuća može se izračunati na razini prioriteta za ulaganja (troškovi/
izlazni proizvodi/rezultati).
Učinak na zapošljavanje mjerit će se s pomoću povezanih zajedničkih pokazatelja dugoročnih rezultata. Neto učinak 
na zapošljavanje može se mjeriti protučinjeničnim evaluacijama učinka.
Upravljačka tijela moraju provoditi evaluaciju učinka, ali ne nužno protučinjenične evaluacije. Međutim, Komisija je 
promicala uporabu protučinjeničnih evaluacija učinka organiziranjem događaja za podizanje razine svijesti i jačanje 
sposobnosti i uspostavom Centra za istraživanje evaluacije učinka. U državama članicama proveden je niz osposo -
bljavanja i regionalnih radionica. Komisija će nastaviti pružati potporu posredovanjem i provođenjem zajedničke 
prakse o protučinjeničnim evaluacijama učinka.
Prilog VI.
Vanjsko djelovanje: doprinosi usmjereni preko organizacija UN-a
Odgovori Komisije na preporuke Suda (a)
Odgovor na drugu alineju:
Komisija smatra da provedba takvog sustava informiranja o referentnim vrijednostima u državama pogođenima 
sukobima nije izvediva. Razlozi uključuju poteškoće s osiguranjem usklađenosti podataka (koji moraju biti potpuni, 
pouzdani i stalno se ažurirati) te relativno visoke troškove i neisplativost. Komisija stoga vjeruje da je ova druga 
točka preporuke provedena.
Prilog VIII.
Vanjsko djelovanje: sustav CRIS
Odgovori Komisije na preporuke Suda (1)
U kontekstu nove strategije za informacijske sustave Komisije pojašnjena je uloga sustava CRIS kao informacijskog 
sustava, posebno u pogledu računovodstvenog sustava Komisije ABAC.
Komisija je 12. lipnja 2014. prihvatila novu strategiju u kojoj je navedeno sljedeće:
– Nakon provedbe Komisijine strategije racionalizacije, financijske funkcije sustava CRIS bit će, u mjeri u kojoj je 
to moguće, zamijenjene sustavom ABAC. Razvojne aktivnosti održavanja trebalo bi zamrznuti za module koji 
će se prenijeti na sustav ABAC, osim razvojnog održavanja kojim se pridonosi kvaliteti podataka, izvješćivanju, 
provedbi aktivnosti povezanih s pojednostavnjenjima i smanjenju troškova održavanja.
Odgovori Komisije 51
– Funkcije sustava CRIS kojima se ne može upravljati u sustavu ABAC bit će uključene u budući operativni sustav 
utemeljen na modernoj tehnologiji kojom se odgovara na operativne potrebe, uključujući zahtjeve povezane 
s transparentnošću (pod nazivom OPSYS).
Strategija se provodi u skladu sa sljedećim planom:
– Upravljanje jamstvima obavlja se isključivo u sustavu ABAC od 1. siječnja 2014.
– Financijsko predviđanje: novi alat (BPC) provodi se od prosinca 2014. i zamjenjuje prethodni modul za predviđa -
nje sustava CRIS.
– Financijski moduli sustava CRIS (računi, plaćanja, nalozi za povrat, predviđanje prihoda) bit će postupno ugašeni 
u travnju 2016. Od tog datuma upotrebljavat će se financijski moduli sustava ABAC. U pogledu operativnih mo -
dula za ugovore i odluke trenutačno se provodi analiza nedostataka u cilju njihove integracije u kooperativne 
sustave (SYGMA, e-nabava).
Odgovori Komisije na preporuke Suda (2)
U tijeku je racionalizacija oznaka za podatke sustava CRIS.
Komisija trenutačno preispituje upravljanje regionalnim zemljopisnim podacima. Trenutačno je u tijeku preispitiva -
nje postupka od tri koraka kako bi se omogućilo unošenje samo zemljopisnih područja na razini države (više ne na 
razini regija), kako bi se automatski oduzelo područje primatelja DAC od područja korisnika i osiguralo usklađeno 
unošenje podataka o mjestu provođenja mjere.
Komisija preispituje i popis domena i povezat će taj skraćeni popis s proračunskim linijama koje različite službe 
Komisije trenutačno upotrebljavaju u sustavu CRIS.
Nadalje, racionalizacija sustava CRIS u travnju 2016. dovest će do de facto  racionalizacije oznaka (uporaba oznaka 
sustava ABAC).
Odgovori Komisije na preporuke Suda (4)
Komisija smatra da se status provedbe preporuke promijenio na „potpuno provedena” .
Komisija je 21. listopada 2014 potpisala posebni ugovor (referentni br. 84). U toj su ocjeni istaknute prijetnje sigurno -
sti, ranjivosti Komisije i definirane su mjere za njihovo ublažavanje. Posebno izvješće o sigurnosti osobnih i financij -
skih podataka dostavljeno je 18. prosinca 2014. Potpuno izvješće o procjeni sigurnosti dostavljeno je 30. rujna 2015.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
Praćenje provedbe preporuka iz tematskih izvješća Suda 
neizostavan je dio ciklusa odgovornosti i doprinosi tome 
da se Komisiju i države članice potakne na djelotvornu 
provedbu preporuka. U ovom se izvješću iznose rezultati 
do kojih je Sud došao četvrtom provjerom mjera koje je 
Komisija poduzela u pogledu 44 preporuke iz osam 
tematskih izvješća objavljenih u razdoblju 2009.–2012. 
Provjerom koju smo obavili pokazalo se da je Komisija 
potpuno ili u većoj mjeri provela 89 % naših preporuka, 
8 % njih provela je u određenoj mjeri, a 3 % preporuka nije 
provela.
Također preporučujemo Komisiji da uvede određena 
poboljšanja u praksu provedbe preporuka.