(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu stabilnosti za 2021. smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratnim sredstvima) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica i time ojačati koordinaciju politika. Na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., Komisija smatra da je prelazak s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Komisija je najavila da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Komisija je pozvala države članice da te smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. Na temelju tih razmatranja, fiskalnim odgovorom treba povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te održati kupovnu moć najranjivijih kućanstava kako bi se ciljanim i privremenim mjerama ublažio učinak povećanja cijena energije i ograničio inflacijski pritisak zbog sekundarnih učinaka; fiskalna politika trebala bi ostati fleksibilna radi prilagodbe okolnostima koje se brzo mijenjaju i trebala bi se razlikovati po državama članicama, ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim u pogledu izloženosti krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Slovenija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 28. srpnja 2021. donijelo Odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Slovenije. Isplata obroka ovisi o odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, da je Sloveniji u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da mjere povezane s ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima nisu ukinute.

(10)Slovenija je 28. travnja 2022. dostavila Nacionalni program reformi za 2022. i Program stabilnosti za 2022. Zbog njihove uzajamne povezanosti, ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2022. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Slovenije o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Sloveniju za 2022. Ocijenila je napredak Slovenije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala provedbu plana za oporavak i otpornost Slovenije na temelju tablice pokazatelja oporavka i otpornosti. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Slovenije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i postizanju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(12)Slovenija je 29. travnja 2022. dostavila Program stabilnosti za 2022., u skladu s rokom utvrđenim člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Vijeće je ispitalo slovenski Program stabilnosti za 2022. i njegovo je mišljenje osobito vidljivo u preporuci 1. u nastavku.

(13)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatralo proračunsko stanje Slovenije jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 2. ožujka 2022. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti mogućnost pokretanja postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(14)Vijeće je 20. srpnja 2020. Sloveniji preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021. poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Slovenija, kad to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Sloveniji 2021. smanjio se u 2021. na 5,2 % BDP-a sa 7,8 % u 2020. Slovenija je odgovorom u okviru fiskalne politike pomogla gospodarski oporavak u2021., a privremene mjere hitne potpore smanjile su se s 5,1 % BDP-a u 2020. na 3,8 % u 2021. Mjere koje je Slovenija poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su bile privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, dug opće države 2021. iznosio je 74,7 % BDP-a.

(15)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022 povoljan je za 2022. a nakon toga realan. Vlada predviđa se da će se realni BDP povećati za 4,2 % u 2022. i za 3,0 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se manji rast realnog BDP-a od 3,7 % u 2022. i 3,1 % u 2023. Vlada u Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će se ukupni deficit smanjiti na 4,1 % BDP-a u 2022. i na 3,0 % u 2023. Smanjenje u 2022. pretežno je posljedica ukidanja većine hitnih mjera. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 73,3 % u 2022. i na 71,5 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 4,3 % BDP-a za 2022. odnosno 3,4 % BDP-a za 2023. To je više od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2022., uglavnom zbog viših predviđenih tekućih rashoda i nižih predviđenih prihoda od poreza na dobit. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se veći udio duga opće države u BDP-u od 74,1 % u 2022. i 72,7 % u 2023. Razlika je posljedica višeg deficita u obje godine i nižeg predviđenog gospodarskog rasta u 2022.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 2,5 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni gospodarski rast Slovenije.

(16)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 3,8 % BDP-a u 2021. na 0,5 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 0,4 % BDP-a u 2022., a u 2023. se očekuje njihovo postupno ukidanje. Te se mjere uglavnom sastoje od socijalnih transfera siromašnijim kućanstvima, smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije, izuzeća od plaćanja mrežnih naknada te ograničenja maloprodajnih i veleprodajnih cijena goriva. Mjere su bile najavljene kao privremene, no ako cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od tih mjera mogle bi se nastaviti. Neke od tih mjera nisu ciljane, osobito ograničenje cijena goriva i opće smanjenje trošarina. Na državni deficit utječu i troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,1 % BDP-a i u 2022. i u 2023.

(17)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Sloveniji da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući impuls iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Slovenija, kad to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(18)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz slovenskog Programa stabilnosti za 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti poticajan i iznositi -2.6 % BDP-a. Slovenija namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti ekspanzivan i iznositi 0,9 postotnih bodova BDP-a. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Slovenija namjerava zadržati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2022. imati ekspanzivan učinak od 1,6 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (0,4 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a). Predviđa se da će veći porast potrošačkih cijena u odnosu na deflator BDP-a utjecati na ekspanzivni učinak primarnih tekućih rashoda koje financira država u 2022. jer će se povećati izdaci za državnu potrošnju roba i usluga, za socijalne naknade zbog indeksacije te za plaće u javnom sektoru zbog većeg pritiska na plaće.

(19)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi -0,1 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Slovenija 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,6 postotnih bodova BDP-a u odnosu na 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,7 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije (0,4 % BDP-a).

(20)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 2,1 % BDP-a u 2024. i na 1,7 % do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države dosegnuti 3 % BDP-a do 2023. i ostati ispod 3 % BDP-a tijekom trajanja programa. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti do 2025., i to na 69,5 % u 2024. i zatim na 68 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju visoki.

(21)Javno financiranje zdravstvenog sustava manje je od prosjeka EU-a (72,8 % u 2019. u odnosu na 79,7 % u EU-u). Očekuje se, međutim, da će se rashodi za zdravstvenu zaštitu od 2019. do 2070. povećati za 1,5 postotnih bodova BDP-a, a troškovi dugotrajne skrbi udvostručit će se do 2055. Uz probleme u pogledu pristupačnosti zdravstvene zaštite i dugoročne skrbi koji su već dobro obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, Slovenija se suočava s visokim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju zbog potrošnje povezane sa sve starijim stanovništvom. Posljednjih je godina pokrenula sveobuhvatne reforme zdravstvene zaštite i dugotrajne skrbi. Provodit će ih u nekoliko koraka i njima će ponajprije proširiti pristup visokokvalitetnim uslugama te povećati socijalna prava i uključenost. Premda će to dodatno opteretiti javne financije, za Sloveniju će biti ključno da iznese niz mjera za stvaranje stabilne prihodovne osnove koja srednjoročno i dugoročno ne ugrožava fiskalni saldo.

(22)Državni zbor donio je 11. ožujka 2022. izmjene zakona o porezu na dohodak, za koje se procjenjuje da će imati negativan dodatni proračunski učinak od 0,4 % u 2022., 0,3 % u 2023., 0,3 % u 2024. i 0,3 % u 2025. Simulacije Fiskalnog vijeća Slovenije pokazuju da bi smanjenje poreza na osobni dohodak moglo u srednjoročnom razdoblju povećati javni dug za između 4 i 14 postotnih bodova BDP-a. Dosad nisu predložene kompenzacijske mjere, iako u Sloveniji postoji znatan prostor za povećanje poreznih prihoda. Slovenija bi, primjerice, mogla ostvariti više prihoda od ekoloških poreza, npr. ukidanjem subvencija štetnih za okoliš (kao što je povrat trošarine za komercijalni prijevoz), indeksiranjem poreza na energiju ili uvođenjem naknada na temelju udaljenosti za osobne automobile. Drugi mogući izvor prihoda bili bi veći periodični porezi na nekretnine jer su trenutačni prihodi u Sloveniji relativno niski (0,5 % BDP-a u odnosu na prosjek EU-a od 1,2 % BDP-a). Usklađivanje vrijednosti nekretnina s tržišnim vrijednostima i uračunavanje energetske učinkovitosti zgrada moglo bi potaknuti rast, smanjiti nejednakost i promicati energetsku učinkovitost.

(23)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Sloveniji u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Konkretno, planom se pruža prikladan odgovor na opsežan skup gospodarskih, socijalnih i okolišnih izazova s kojima se Slovenija suočava. Planom se uvode reforme i ulaganja kojima se nastoji svladati znatan dio izazova utvrđenih u preporukama za Sloveniju u okviru europskog semestra. Odnose se na izazove povezane s fiskalnim politikama i javnim financijama, mrežama socijalne sigurnosti, zapošljavanjem i socijalnim pitanjima, poslovnim okruženjem i ulaganjima u istraživanje i razvoj te zelenom i digitalnom tranzicijom.

(24)Očekuje se da će provedba plana za oporavak i otpornost Slovenije doprinijeti daljnjem napretku u zelenoj i digitalnoj tranziciji. Mjerama potpore klimatskim ciljevima u Sloveniji namijenjeno je 42,4 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, dok je mjerama potpore digitalnim ciljevima namijenjeno 21,4 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana. Potpuna provedba plana za oporavak i otpornost, u skladu s dogovorenim relevantnim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima, pomoći će Sloveniji da se brzo oporavi od posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno jačanje otpornosti. Sustavno uključivanje socijalnih partnera i drugih relevantnih dionika i dalje je važno za uspješnu provedbu plana za oporavak i otpornost, kao i drugih ekonomskih politika i politika zapošljavanja izvan okvira plana, kako bi se osigurala opća odgovornost za cjelokupni program politike.