OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

Ovaj prijedlog odnosi se na donošenje direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o okviru za uvođenje inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze s ostalim vrstama prijevoza.

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Mobilnost i promet ključni su za europske građane i za europsko gospodarstvo u cjelini. Slobodno kretanje osoba i robe unutar njezinih granica temeljna je sloboda Europske unije (EU) i njezina jedinstvenog tržišta. Europska komisija donijela je u prosincu 2020. Komunikaciju o strategiji za održivu i pametnu mobilnost („strategija”) u kojoj se predlaže korjenita preobrazba europskog prometnog sustava kako bi se ostvario cilj održive, pametne i otporne mobilnosti. Digitalizacija je neizostavan pokretač te preobrazbe. Ona će cijeli prometni sustav učiniti pouzdanim i učinkovitijim. Osim toga, dodatno će povećati razine sigurnosti, zaštite, pouzdanosti i udobnosti.

U strategiji se uvođenje inteligentnih prometnih sustava (ITS) utvrđuje kao ključna mjera u izgradnji povezanog i automatiziranog sustava multimodalne mobilnosti. U njemu se kombiniraju nova dostignuća kao što su mobilnost kao usluga (MaaS) i kooperativna, povezana i automatizirana mobilnost (CCAM). U potonjoj vozač postaje korisnik voznog parka zajedničkih vozila, potpuno integriranih u multimodalni prometni sustav, čije neometano djelovanje omogućuju multimodalne digitalne usluge mobilnosti (MDMS) kao što su aplikacije MaaS.

Strategija je jasna: kako bismo promet učinili uistinu održivijim, trebamo ostvariti djelotvornu i pouzdanu multimodalnost koristeći se najučinkovitijom vrstom prijevoza za svaku etapu putovanja. Osim toga, svaka vrsta prijevoza treba postati učinkovitija; za cestovni prijevoz to znači da zajednička rješenja sve više postaju održiva alternativa za vozila u privatnom vlasništvu. To potiče i širu upotrebu vozila s nultim emisijama jer će korisnici usluga zajedničke mobilnosti imati na raspolaganju cijeli vozni park. Tako se smanjuje zabrinutost u vezi s dosegom ili troškom kupnje, posebno ako se taj vozni park može automatski sam ponovno puniti. Drugim riječima, usluge ITS-a u nastajanju mogu ubrzati širu upotrebu vozila s nultim emisijama i pomoći u njihovoj učinkovitijoj upotrebi.

Naposljetku, i ubrzavanje protoka cestovnog prometa (uz napomenu da vozni parkovi s nultim emisijama ne bi trebali dovesti do prometnih zastoja s nultim emisijama) pridonijet će održivijem prijevozu. Zajednička vozila s nultim emisijama u najboljem slučaju funkcioniraju kao usluge razvoza do postojećih i još učinkovitijih vrsta prijevoza putnika i tereta, omogućujući neometano i uključivije putovanje. Prometna zagušenja koštaju gospodarstvo EU-a više od 1 % BDP-a godišnje, i to u vremenu koje građani i radnici izgube, ali i u nepouzdanoj i neučinkovitoj logistici koja utječe na gospodarstvo. Smanjenjem broja nezgoda i poboljšanjem upravljanja prometom ITS može pomoći u smanjenju zagušenja i uvelike doprinijeti ekonomskoj učinkovitosti i konkurentnosti gospodarstva EU-a. Uvođenje ITS-a ima potencijal znatno poboljšati cestovnu sigurnost, prometnu učinkovitost i udobnost pomažući sudionicima u prometu da donesu ispravne odluke i prilagode se situaciji u prometu. ITS omogućuje i bolje iskorištavanje postojeće infrastrukture, povećanje opcija multimodalnosti i poboljšanje upravljanja prometom.

U Komunikaciji o europskoj strategiji za podatke, koju je Komisija donijela u veljači 2020., prepoznaje se da će javnost imati velike koristi od inovacija utemeljenih na podacima jer će doprinijeti europskom zelenom planu i prilagodbi Europe digitalnom dobu.

Direktiva 2010/40/EU (Direktiva o ITS-u) osmišljena je kao okvir za ubrzavanje i usklađivanje uvođenja i upotrebe ITS-a koji se primjenjuje na cestovni promet i njegove veze s ostalim vrstama prijevoza.

U strategiji je najavljeno da će se Direktiva o ITS-u uskoro revidirati, uključujući neke njezine delegirane uredbe. U strategiji je naglašena i namjera Komisije da podrži stvaranje koordinacijskog mehanizma 2021. za nacionalne pristupne točke stvorene na temelju Direktive o ITS-u.

Komisija je provela ex post evaluaciju Direktive o ITS-u u kojoj je zaključeno da je Direktiva imala pozitivan učinak na uvođenje ITS-a u cijelom EU-u. U evaluaciji je zaključeno i da Direktiva ostaje relevantan instrument za pronalazak rješenja za: i. nedostatak usklađivanja pri uvođenju ITS-a u EU-u; i ii. sporo, rizično i troškovno neučinkovito uvođenje ITS-a. U evaluaciji je navedeno i da se upotreba ITS-a povećava, ali da je uvođenje ITS-a unatoč poboljšanjima još uvijek ograničenog geografskog opsega. Ostaje jasna potreba za poduzimanjem daljnjih mjera u pogledu interoperabilnosti, suradnje i razmjene podataka kako bi se omogućile neprekinute i kontinuirane usluge ITS-a u cijelom EU-u.

U listopadu 2019. Komisija je Europskom parlamentu i Vijeću podnijela izvješće o provedbi Direktive o ITS-u. U izvješću je izdvojena: i. potreba za daljnjim poboljšanjem usklađivanja u dostupnosti podataka; ii. potreba za uzimanjem u obzir pojave novih tema i pitanja u području ITS-a; i iii. potreba za poboljšanjem raspoloživosti ključnih vrsta podataka o cijeloj cestovnoj prijevoznoj mreži (tj. osiguravanjem raspoloživosti tih vrsta podataka u digitalnom strojno čitljivom formatu).

Stoga se ovim prijedlogom nastoje pronaći rješenja za sljedeće probleme: i. nedostatak interoperabilnosti i nedostatak kontinuiteta aplikacija, sustava i usluga; ii. nedostatak usklađivanja i djelotvorne suradnje među dionicima; i iii. neriješena pitanja povezana s raspoloživosti podataka kojima se podupiru usluge ITS-a i razmjenom tih podataka. To se prvenstveno postiže širenjem trenutačnog područja primjene Direktive kako bi se obuhvatila nova pitanja i pitanja u nastajanju i omogućivanjem toga da se ključne usluge ITS-a učine obveznima u cijelom EU-u. Uvođenje usluga ITS-a temeljit će se na raspoloživosti podataka potrebnih kako bi se pružile pouzdane informacije, čime se osigurava iskorištavanje prednosti digitalizacije u sektoru cestovnog prometa. I dodatna pravila za poboljšanje usklađenosti s postojećim praksama i normama pridonijet će rješavanju prethodno navedenih problema.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Ovaj prijedlog dio je paketa zakonodavnih inicijativa usmjerenih na doprinos ciljevima dekarbonizacije, digitalizacije i veće otpornosti prometne infrastrukture. Osim revizije Direktive o ITS-u taj paket uključuje i reviziju Uredbe o TEN-T-u i paketa za gradsku mobilnost, koji uključuju odredbe povezane s uvođenjem usluga ITS-a. Na primjer, u reviziji Uredbe o TEN-T-u razmatraju se načini za otkrivanje događaja u vezi s cestovnom sigurnosti, što omogućuje pružanje prometnih informacija u vezi s cestovnom sigurnosti sudionicima u cestovnom prometu na temelju ovog prijedloga.

Ovaj prijedlog dosljedan je s prijedlogom nove uredbe o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva koji je Komisija predstavila 14. srpnja 2021., a kojim bi se stavila izvan snage Direktiva 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uvođenju infrastrukture za alternativna goriva. Podaci o mjestima za punjenje i opskrbu koji se stavljaju na raspolaganje na temelju te uredbe moraju se učiniti dostupnima putem nacionalnih pristupnih točaka uspostavljenih na temelju Direktive o ITS-u. Ovaj prijedlog dosljedan je i usklađen i s drugim pravnim okvirima u području prometa kao što je Uredba o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (eFTI) i drugim propisima povezanima s različitim vrstama prijevoza, posebno u pogledu definicije područja primjene u Prilogu I. ovoj Direktivi i dodane vrijednosti razvoju multimodalnih digitalnih usluga mobilnosti.

Kad je riječ o cestovnoj sigurnosti, u strategiji je potvrđen cilj da se do 2050. broj smrtnih slučajeva u svim vrstama prijevoza u EU-u dovede blizu nule. U području primjene Direktive o ITS-u postoji nekoliko mjera koje pridonose tom ambicioznom cilju u cestovnom prometu. Na primjer, eCall je mjera kojom se nakon sudara skraćuje vrijeme dolaska hitnih službi i posljedično smanjuje broj smrtnih slučajeva i teških ozljeda. Kooperativni ITS omogućuje vozilima, prometnoj infrastrukturi i drugim sudionicima u cestovnom prometu da komuniciraju i usklade svoje postupke. Kooperativni ITS ima znatan potencijal za smanjenje broja i težine nesreća. Usluge informiranja o događajima u vezi sa sigurnosti ili za sigurno i zaštićeno parkiranje kamiona pridonose sigurnosti sudionika u cestovnom prometu. Obveznom raspoloživosti ključnih podataka u strojno čitljivom formatu poboljšat će se funkcioniranje sigurnosnih usluga kao što je inteligentni sustav za pomoć pri kontroli brzine, a uvođenjem obveznih usluga prometnih informacija u vezi sa sigurnosti poboljšat će se sigurnost u prometu.