Okvir 2.: potrebe za zelenim i digitalnim ulaganjima Dodatne potrebe za privatnim i javnim ulaganjima u području usporedne tranzicije i povezanih ciljeva politike procjenjuju se na gotovo 650 milijardi EUR godišnje do 2030.1 Na zelenu tranziciju odnosi se 520 milijardi EUR, odnosno 80 % tih potreba, a gotovo 60 % ukupnog iznosa odnosi se na klimatsku i energetsku politiku. Zelena tranzicija Klimatska tranzicija neizbježno će uzrokovati ubrzano zastarijevanje dijela postojećeg kapitala. To ne znači nužno da će se rast smanjiti, ali će vjerojatno dovesti do promjene u njegovoj strukturi jer će se više sredstava morati namijeniti ulaganjima, a manje potrošnji.2 Procjenjuje se da povećanje potreba za ulaganjima u energetskom i prometnom sektoru iznosi oko 390 milijardi EUR godišnje.3 Povećanje od više od 50 % u odnosu na povijesni trend uglavnom je potaknuto klimatskim i energetskim politikama za dekarbonizaciju gospodarstva, ali odražava i energetske i prometne potrebe gospodarstva koje raste.4 To u prosjeku predstavlja povećanje udjela ulaganja u energiju i promet u BDP-u od oko 2,1 postotni bod u odnosu na povijesni trend. Uključuje ulaganja u elektroenergetsku mrežu, elektrane, industrijske kotlove, proizvodnju i distribuciju novih goriva i ulaganja u izolaciju zgrada, energetsku obnovu i troškove kupnje vozila te druga ulaganja u prometni sektor.5 Potrebe za ulaganjima u prometnu infrastrukturu obuhvaćene su djelomično.6 U tim procjenama nisu uzete u obzir buduće potrebe za ulaganjima u cilju prilagodbe klimatskim promjenama, kao što su ulaganja namijenjena povećanju otpornosti postojeće imovine na klimatske promjene ili pokrivanju povećanih troškova nastalih zbog učestalijih ekstremnih vremenskih uvjeta. Procjenjuje se da u drugim područjima politike okoliša investicijski jaz za ostvarivanje ciljeva politika iznosi oko 130 milijardi EUR godišnje. Za tu su procjenu uzete u obzir potrebe za ulaganjima u područja politike okoliša kao što su zaštita okoliša, uključujući bioraznolikost, upravljanje resursima i kružno gospodarstvo.7 Premda će znatan dio ulaganja snositi privatni sektor, morat će se povećati i javna ulaganja. Digitalna transformacija Procjenjuje se da ukupni investicijski jaz u području digitalne transformacije u EU-u iznosi oko 125 milijardi EUR godišnje.8 Taj iznos uključuje investicijski jaz u području komunikacijskih mreža, razvoja digitalnih vještina i razvoja ključnih digitalnih kapaciteta i tehnologija, kao što su računalstvo u oblaku, poluvodiči i umjetna inteligencija, ali ne obuhvaća digitalizaciju javnih usluga i neka druga područja. _________________________ (1)Iznosi potreba za ulaganjima za različita područja politike iz različitih su izvora i odražavaju različite pristupe (vidjeti bilješke 3., 7. i 8.) te služe kao red veličine. (2)Pisani-Ferry, J. (2021.), Climate Policy is Macroeconomic Policy, and the Implications Will Be Significant (Klimatska politika je makroekonomska politika i implikacije će biti znatne), PIIE, Izvješće o politici 21-20, kolovoz 2021. (3)Vidjeti procjene učinka za prijedloge politika iz paketa „Spremni za 55 %”, među ostalim procjenu učinka revizije Direktive o energiji iz obnovljivih izvora ( SWD(2021) 621 final ). (4)U razdoblju 2021.–2030. potrebno je uložiti oko 1 bilijun EUR godišnje u energetski i prometni sektor. Te procjene odražavaju ulaganja koja su potrebna kako bi se zadovoljile energetske i prometne potrebe gospodarstva te veću potrebu za ulaganjima zbog većih ambicija klimatske i energetske politike. Uključuju predviđene manje troškove za energetske i prometne tehnologije kao što su energija iz obnovljivih izvora i troškovi baterija. Na prometni sektor otpada 650 milijardi EUR, što se uglavnom odnosi na troškove nabave vozila. To uključuje vozila koja kupuju privatna kućanstva, koja se u nacionalnim računima obično obračunavaju kao trajno dobro, a ne kao ulaganje. (5)Izračun potreba za ulaganjima temelji se na modelu djelomične ravnoteže energetskog i prometnog sustava. Iznosima su obuhvaćena ulaganja u novu imovinu ili kapacitete, uključujući zamjenu postojeće imovine na kraju njezina ekonomskog vijeka trajanja. Zamjena postojeće imovine može se ubrzati političkim odlukama, na primjer postupnim ukidanjem kapaciteta za proizvodnju energije na temelju fosilnih goriva, ili nakon promjena tržišnih uvjeta zbog kojih njihov rad postaje neisplativ. (6)Uključuju ulaganja u postaje za punjenje ili opskrbu, ali ne uključuju, na primjer, ulaganja u željezničku ili cestovnu infrastrukturu. (7)Europska komisija (2020.), Staff Working Document accompanying the Next Generation EU package (Dokument službi Komisije uz paket mjera EU-a Next Generation EU), SWD(2020) 98 . (8)Vidjeti prethodnu bilješku.