1. UVOD

Dana 7. ožujka 2016. čelnici država ili vlada članica Europske unije i turski premijer razgovarali su o odnosima EU-a i Turske te o napretku ostvarenom u provedbi zajedničkog akcijskog plana.

Dogovoreno je da su potrebne odlučne mjere kako bi se zatvorile rute za krijumčarenje ljudi, razbio poslovni model krijumčara, zaštitile naše vanjske granice i okončala migracijska kriza u Europi. Naglašena je potreba prekidanja veze između ukrcavanja na plovilo i ostanka u Europi.

Važan je element u tim naporima operacija NATO-a u Egejskom moru, koja će kao jedan od zadataka imati utvrđivanje potencijalnih aktivnosti krijumčarenja i obavještavanje turskih vlasti u stvarnom vremenu. Suradnja između operacije NATO-a i Frontexa bit će ključna za zaustavljanje priljeva nezakonitih migranata.

Kako bi se nezakoniti priljev migranata iz Turske u EU smanjio, čelnici su toplo pozdravili dodatne prijedloge Turske te su se sporazumjeli o suradnji s Turskom na temelju šest načela. Od predsjednika Europskog vijeća zatraženo je da te prijedloge razradi i s Turskom dogovori pojedinosti do sastanka Europskog vijeća u ožujku. U ovoj se Komunikaciji utvrđuju načini za unapređenje tih šest načela kako bi se ostvario puni potencijal suradnje EU-a i Turske, uz poštovanje europskog i međunarodnog prava.

Uz zajednička europska rješenja i sveobuhvatnu provedbu Europskog migracijskog programa, suradnja EU-a i Turske ključna je za učinkovit odgovor na izazov koji izbjeglice i migranti predstavljaju.

Ti zajednički napori za rješavanje problema izbjeglica dio su naše globalne suradnje s Turskom kao državom kandidatkinjom i strateškim partnerom.

2. ŠEST NAČELA ZA DALJNJI RAZVOJ SURADNJE EU-A I TURSKE U RJEŠAVANJU MIGRACIJSKE KRIZE

2.1. Povrat svih novih nezakonitih migranata koji prelaze iz Turske na grčke otoke

Povrat iz Grčke u Tursku svih novih nezakonitih migranata i tražitelja azila ključan je element u razbijanju obrasca prema kojem izbjeglice i migranti plaćaju krijumčarima i riskiraju živote. Očigledno je da se mehanizmi takvog povrata, kako za osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita tako i za one kojima ta zaštita nije potrebna, mogu provoditi samo u skladu s jamstvima za zaštitu izbjeglica koja postoje u međunarodnom pravu i pravu EU-a. Nadalje, s obzirom na opseg trenutačnog priljeva osoba između Turske i Grčke, takve mehanizme trebalo bi smatrati privremenom i izvanrednom mjerom koja je potrebna za okončanje ljudske patnje i ponovnu uspostavu javnog reda i koju treba podržati odgovarajućim operativnim okvirom.

Nedavno je na temelju bilateralnog Sporazuma o ponovnom prihvatu između Grčke i Turske ostvaren napredak u ponovnom prihvatu u Turskoj nezakonitih migranata i tražitelja azila kojima nije potrebna međunarodna zaštita. Novim mehanizmima za povrat taj bi napredak trebalo nastaviti, uz suradnju svih strana na brzom i učinkovitom povratu.

Pravna jamstva za vraćanje u Tursku osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita

Povrat u Tursku svih nezakonitih migranata i tražitelja azila koji pristižu u Grčku mora se provesti uz poštovanje europskog i međunarodnog prava. Temeljni zahtjev koji proizlazi iz Europske konvencije o ljudskim pravima i Povelje o temeljnim pravima jest da se svakom slučaju treba pristupati pojedinačno. U tom pogledu, Direktivom o postupcima azila propisuju se posebni pravni i postupovni parametri koje treba poštovati. Stoga nema ni riječi o „općoj” politici povrata jer bi to bilo u suprotnosti sa spomenutim pravnim zahtjevima.

U Direktivi se priznaje da se u određenim okolnostima može primijeniti ubrzani postupak, pri čemu nije potrebno ispitati utemeljenost zahtjeva. Umjesto toga, u tim slučajevima zahtjevi za azil mogu se smatrati nedopuštenima, posebno ako se može očekivati da će ih druga država razmotriti ili pružiti dostatnu zaštitu. To bi, na primjer, bio slučaj ako osoba već ima status izbjeglice ili ima dostatnu zaštitu u „prvoj državi azila” ili ako je osoba došla u EU iz „sigurne treće zemlje” u kojoj joj, iako osoba nije dobila zaštitu, treća zemlja svejedno može zajamčiti učinkovit pristup zaštiti.

U skladu s odredbama Direktive o postupcima azila, potrebno je poštovati niz jamstava. Nakon što je prvo propisno registrirana i identificirana u skladu s pravilima EU-a, s osobom koja je podnijela zahtjev za azil u Grčkoj trebalo bi obaviti osobni razgovor ako nadležno tijelo smatra da ta osoba pripada jednoj od tih kategorija nedopuštenosti. Time se omogućuje provjera kako bi se utvrdilo postoje li posebne okolnosti. Postoji i pravo žalbe protiv odluke o nedopuštenosti zahtjeva. U slučaju „prve države azila”, osim na dodjelu statusa izbjeglice, to se može primjenjivati i ako osoba ima „dostatnu zaštitu”. U slučaju „sigurne treće zemlje”, u Direktivi su uvjeti definirani u smislu uvjeta u predmetnoj trećoj zemlji i uvjeta za dotičnu osobu. Prije nego što osobu kojoj je potrebna međunarodna zaštita vrate, države članice trebaju se uvjeriti da će treća zemlja poštovati niz normi povezanih s temeljnim pravima, nediskriminacijom i poštovanjem međunarodnog prava.

Čini se da su za primjenu tih odredbi potrebne izmjene grčkog i turskog nacionalnog zakonodavstva. U slučaju Grčke to se odnosi se na status Turske kao „sigurne treće zemlje” te će podrazumijevati brojna detaljna postupovna pravila u područjima kao što su žalbeni postupci. U slučaju Turske to se odnosi na područja kao što su obnova statusa privremene zaštite za Sirijce koji su napustili Tursku, pristup učinkovitim postupcima azila za sve osobe kojima je potrebna međunarodna zaštita, na što se Turska obvezala u zajedničkom akcijskom planu EU-a i Turske, i na osiguranje pružanja zaštite za nesirijce, posebno one koju su vraćeni, koja je jednaka Ženevskoj konvenciji.

Kada se utvrdi nedopuštenost zahtjeva za azil, ili se utvrdi da je zahtjev neutemeljen, osobu se može vratiti na temelju primjenjivog sporazuma o ponovnom prihvatu. Turska bi u svim slučajevima trebala poštovati načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja u skladu s postojećim međunarodnim obvezama.

Ako Grčka i Turska budu poštovale ta jamstva, program će biti u skladu s europskim i međunarodnim pravom.