Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „EU i Afrika: Ostvarivanje ravnopravnog razvojnog partnerstva temeljenog na održivosti i zajedničkim vrijednostima”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 429/15)

Izvjestitelji: Dimitris DIMITRIADIS (EL-I) Dilyana SLAVOVA (BG-III) Thomas WAGNSONNER (AT-II)

Odluka Plenarne skupštine: 20.2.2020. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Vanjski odnosi Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 24.2.2020. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 16.9.2020. Plenarno zasjedanje br.: 554 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 216/1/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. U svijetu naglih promjena, punom značajnih problema, no i novih prilika, Europa ima obvezu upotrijebiti svoje multikulturno, institucijsko i socioekonomsko naslijeđe kako bi omogućila globalni održivi razvoj. Izazovi s kojima se suočavaju afričke zemlje u razvoju izrazito su složeni i potrebno im je pristupiti na oprezan i višedimenzionalan način. Nije dovoljno da samo dijelimo dobronamjerne savjete, već je potrebno i ulaganje pozamašnih financijskih sredstava EU-a i država članica u Afriku kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja. To bi trebala biti glavna svrha međunarodnih partnerstava EU-a, a poštovanje univerzalnih ljudskih prava kao temeljnih zajedničkih vrijednosti mora biti temelj bilo kakvog političkog angažmana u kontekstu ravnopravnog razvojnog partnerstva s Afrikom.

1.2. temeljna radnička prava (Deklaracija o temeljnim načelima i pravima na radu Međunarodne organizacije rada koja uključuje temeljne standarde rada, i Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna društva i socijalnu politiku), slobodu poduzetništva i pravo na zdrav okoliš , kao i ciljeve održivog razvoja. EGSO pozdravlja Zajednički komunikaciju „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” U skladu s novim konsenzusom o razvoju EU-a EGSO zagovara promicanje pristojnog života i dobrih izgleda, stvaranje srednje klase i podržavanje ravnopravnih partnerstava putem osnaživanja održivih socijalno-liberalnih struktura u Africi u skladu s univerzalnim ljudskim pravima ( 1 ) , uključujući(Deklaracija o temeljnim načelima i pravima na radu Međunarodne organizacije rada koja uključuje temeljne standarde rada, i Tripartitna deklaracija o načelima koja se odnose na multinacionalna društva i socijalnu politiku),, kao i ciljeve održivog razvoja. EGSO pozdravlja Zajednički komunikaciju „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” ( 2 ) i nastoji doprinijeti poboljšanju nove sveobuhvatne strategije EU-a s Afrikom.

1.3. Trenutačno stanje istaknulo je ključne izazove, no i obećavajuće izglede u pogledu suradnje EU-a i Afrike. Afrika obuhvaća mnoga od 20 najbrže rastućih gospodarstava u svijetu. Do 2035. godine imat će najveću potencijalnu radnu snagu. Partnerstvo na visokoj razini u trgovini i ulaganju utemeljeno na univerzalnim ljudskim pravima i održivosti nužno je za obje strane, a u središte pozornosti potrebno je staviti razvoj, umjesto da se razvojni fondovi upotrebljavaju u svrhu sigurnosti granica.

1.4. EGSO pozdravlja inicijativu kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi (AfCFTA) kojom se jača trgovina unutar kontinenta, smanjuje razina ovisnosti i udaljava od pristupa utemeljenog isključivo na prekomorskom izvozu. Mogla bi predstavljati prvi korak prema području slobodne trgovine između EU-a i Afrike. EGSO ponovno ističe važnu ulogu organiziranog civilnog društva u razdoblju nakon Sporazuma iz Cotonoua.

1.5. Dugoročna ulaganja u infrastrukturu unutar Afrike u svrhu poticanja regionalnih lanaca vrijednosti i održivog lokalnog gospodarstva smisleno je s gospodarskog stajališta, ekološki je održivo te stvara proizvodne kapacitete, što uključuje lokalna i kvalitetna radna mjesta. Pristup koji je usmjeren isključivo na prekomorski izvoz nije održiv. U međukontinentalnoj gospodarskoj suradnji prije svega bi se trebala davati prednost lokalnoj afričkoj proizvodnji, u kojoj bi glavni sektori trebali biti održiva poljoprivreda, energetika i kružno gospodarstvo, kao i tradicionalni sektori povezani sa sirovinama i graditeljstvom kojima su i dalje potrebne reforme u skladu s ciljevima održivog razvoja. Javna sredstva neće se nužno iskoristiti za privatna ulaganja u Africi, što je štetno za konvencionalnu razvojnu suradnju. Stoga su sustavi nadzora, provjere i procjene u kojima u znatnoj mjeri sudjeluje organizirano civilno društvo izuzetno važni.

1.6. Civilno društvo, socijalna partnerstva, socijalno tržišno gospodarstvo i sustavi socijalne zaštite, prilagođeni lokalnoj kulturi i socioekonomskim okolnostima, trebali bi biti uspješni modeli podrške održivom razvoju u Africi. Prioritetna područja podrške afričkim zemljama trebala bi, osim trgovine i ulaganja, uključivati poglavito poreznu politiku, migracije, razvoj, okoliš, obrazovanje, zdravstvo te radne i životne uvjete. Važnost tih područja osobito je izražena u uvjetima trenutačne krize koju je izazvao COVID-19 (koronavirus), a koja će imati izrazito negativne posljedice za Afriku.

1.7. Potrebno je izgraditi infrastrukturu osiguranja kvalitete koja će omogućiti sukladnost afričke robe sa standardima njezinih ciljanih tržišta. Potrebno je osigurati da se poštuju zakoni sukladni ciljevima održivog razvoja. U tome bi smislu i sustavi postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava, uključujući pravila EU-a, bili od velike koristi ( 3 )

1.8. Program Erasmus+ potrebno je proširiti kako bi se ojačala suradnja EU-a i Afrike. Razvojno partnerstvo EU-a i Afrike mora snažnije podržavati stvaranje lokalnih javnih obrazovnih sustava, od predškolskog odgoja do sveučilišnog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, uključujući naukovanje i sustave cjeloživotnog učenja. Trebalo bi izbjegavati „odljev mozgova” iz Afrike u EU. Osobito rodno osviještena politika i osnaživanje žena imaju središnju ulogu u postizanju održivog razvoja.

1.9. Jačanje položaja žena u Africi predstavlja prioritet za EGSO, koji potiče institucije i civilno društvo da aktivno i kontinuirano rade na postizanju potpune rodne ravnopravnosti na raznim društvenim i ekonomskim razinama.

1.10. Smanjenje migracija na mnogo načina predstavlja ključno pitanje. Jedino će gospodarski, ekološki i društveni razvoj suzbiti uzroke prisilnih migracija.

1.11. Međunarodna Financijska korporacija afričke dijaspore mogla bi biti idealna platforma za usmjeravanje ulaganja kojom bi upravljala afrička tijela za afričke potrebe. Osim toga, mogla bi biti i opcija za ulagače iz EU-a.

1.12. Afrika se znatno razvila tijekom prošlog desetljeća, što je dovelo do predviđanja da će se potražnja energije na kontinentu udvostručiti do 2050., dok će stope siromaštva ostati neumoljivo visoke. Time bi se poteškoće u pogledu održivosti u ekološkom i socioekonomskom smislu nastavile, ako ne i produbile.

1.13. Ipak, mogle bi se pojaviti prilike: i) afričke zemlje mogu imati vodeću ulogu u pretvorbi solarne energije u električnu s pomoću solarne fotonaponske tehnologije, što bi moglo dovesti do proizvodnje sintetičkih goriva u velikom opsegu; ii) posebnim mogućnostima zajedničkih projekata, poslovnih aktivnosti i politika mogao bi se stvoriti novi socijalno-ekološki pristup tržišnom gospodarstvu.

1.14. Potrebno je podržavati poljoprivrednu i prehrambenu industriju u Africi kako bi se poboljšao uzgoj, smanjili gubici žetvenih prinosa i povećali standardi kvalitete. Ostali ciljevi poljoprivredno-prehrambenog sektora jesu razvoj novih marketinških i proizvodnih metoda, promicanje zadružnog samoorganiziranja poljoprivrednika, sigurnost hrane i povećanje trgovine unutar cjelokupnog lanca vrijednosti. EGSO se posebno protivi otimanju zemljišta u Africi.

1.15. Dionici iz EU-a i Afrike trebali bi zajednički težiti ostvarenju zelenog plana kako bi se spasio planet i uspostavila pristojna razina života za sve. Institucionalizirano sudjelovanje organiziranog civilnog društva olakšalo bi proces samoanalize i izbjegavanje prošlih pogrešaka novim sredstvima. Održivi razvoj moguće je postići samo ako proizlazi iz same države i ako ga ona pokreće.

1.16. Usvajanje pristupa utemeljenog na univerzalnim ljudskim pravima, razvoj demokratskih upravljačkih struktura, poboljšanje gospodarskog i financijskog upravljanja putem transparentnog rukovođenja javnim financijama te stvaranje vjerodostojnog sustava za suzbijanje korupcije utemeljenog na neovisnom pravosuđu elementi su koji pridonose uspostavljanju snažnih, samostalnih i stabilnih partnera u područjima poslovanja i razvoja.

2. Kontekst i glavne točke mišljenja

2.1. EU27 najveći je afrički trgovinski i ulagački partner. EGSO pozdravlja Zajedničku komunikaciju „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom” ( 4 ) , u kojoj se predlažu partnerstva povezana s prijelazom na zeleno gospodarstvo i pristupom energiji, digitalnom transformacijom, održivim rastom i radnim mjestima te mirom i upravljanjem.

2.2. Pedeset i dvije afričke zemlje sklopile su neku vrstu trgovinskog sporazuma s EU-om. S četiri sjevernoafričke zemlje sklopljeni su sporazumi o pridruživanju, a s Marokom i Tunisom vode se pregovori u pogledu produbljenih i sveobuhvatnih područja slobodne trgovine (DCFTA). EU je dogovorio pet sporazuma o gospodarskom partnerstvu s regionalnim afričkim organizacijama, koji se temelje na Sporazumu iz Cotonoua i njegovom cilju unaprjeđenja trgovinskih odnosa EU-a s afričkim, karipskim i pacifičkim zemljama na pravila Svjetske trgovinske organizacije.

2.3. EGSO ponovno naglašava svoj pristup: teži osiguravanju pristojnog života i dobrih izgleda za sve, stvaranju srednjeg sloja (uzimajući u obzir povezanost migracija i dohotka) i potpori ravnopravnim partnerstvima osnaživanjem održivih socijalno-liberalnih demokratskih struktura. Međutim, potrebno je poštovati postojeće lokalne tradicije i najbolje prakse. EGSO je već zagovarao razvojnu politiku koja stvara dobre izglede, strukture i gospodarske prilike za sve stanovnike Afrike.

2.4. Vanjska ulaganja u Afriku u stalnom su porastu. Primjerice, Kina provodi ulaganja u sklopu svoga Foruma o suradnji Kine i Afrike (FOCAC) te inicijative „Jedan pojas, jedan put”. Ostale inicijative manjeg opsega uključuju Partnersku postaju za Afriku („Africa Partnership Station”) SAD-a i Sastanak na vrhu Rusije i Afrike održan 2019. .

2.5. Univerzalna ljudska prava , uključujući temeljna radnička prava , slobodu poduzetništva , pravo na povoljne uvjete okoliša i vladavinu prava ključne su zajedničke vrijednosti . Uz ciljeve održivog razvoja, ta prava čine međunarodno prihvaćen minimalni standard za razvojne programe i predstavljaju osnovu ravnopravnog razvojnog partnerstva.

2.6. Te su vrijednosti u skladu s novim konsenzusom o razvoju EU-a u kojem se isto tako teži razmatranju utjecaja drugih politika na razvoj putem usklađivanja razvojnih politika.

2.7. U ovom se mišljenju utvrđuju vidovi ključni za ozbiljno ravnopravno razvojno partnerstvo te se analiziraju trenutačno stanje i izazovi u pogledu odnosa EU-a i Afrike.

3. Sadašnji izazovi

Pristojan život, odgovornost u pogledu zaštite okoliša i dobri izgledi ključni su za naš opstanak. Moramo se uhvatiti u koštac s klimatskim promjenama i promišljati odgovornije i uz veću suradnju. Tradicionalni pristup industrijske politike i rasta zastario je razvojni model koji će uništiti planet uz ogromnu cijenu po društvo. Ljude nije dovoljno samo izbaviti iz ekstremnog siromaštva, već bi, osim toga, trebali biti u stanju aktivno sudjelovati u društvu (stanovanje, hrana, zdravlje, obrazovanje), što je posebno potrebno u Africi. U Izvješću o globalnim rizicima Svjetskog gospodarskog foruma iz 2017. problem nejednakosti u svijetu istaknut je kao najveći pokretač rizika povezanih s nedavnim političkim izazovima. Žene i ranjive skupine još su pogođenije i isključene su iz sudjelovanja u društvu u situacijama u kojima postoji manjak prilika.

3.1. Gospodarski aspekti

3.1.1. Mnoga od 20 najbrže rastućih svjetskih gospodarstava nalaze se u Africi i ona će do 2035. godine imati najveću potencijalnu radnu snagu. U takvoj situaciji nastaju globalna tržišta, kupci i zaposlenici budućnosti. Stoga je većinu trenutačnih globalnih izazova moguće riješiti jedino u suradnji sa snažnim afričkim partnerima. Potrebno je ravnopravno trgovinsko i ulagačko partnerstvo utemeljeno na univerzalnim ljudskim pravima i održivosti. Potrebno je uložiti 600 milijardi EUR godišnje kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja u Africi ( 5 ) . Prema tome, EGSO uvažava iznimnu potrebu za privatnim ulaganjima.

3.1.2. U području trgovinske politike potrebno je uzeti u obzir sukladnost u pogledu razvoja, poglavito u područjima carinskih pristojbi, nabave i poreza, obratiti pažnju na postojeće nepodudarnosti, posebno u smislu sporazuma o gospodarskom partnerstvu ( 6 ) , podržavati regionalnu integraciju, uključiti odjeljke o održivosti koji bi bili obvezujući i podložni sankcijama te prilagoditi zaštitu ulaganja kako bi se poštivala sva univerzalna ljudska prava.

3.1.3. EGSO pozdravlja inicijativu AfCFTA jer se njome jača trgovina unutar kontinenta, smanjuje razina ovisnosti i udaljava od pristupa utemeljenog isključivo na prekomorskom izvozu. Potiče područje slobodne trgovine između EU-a i Afričke unije (AU) pod jedinstvenim sporazumom u kojemu je potrebno uzeti u obzir raznolikost i gospodarske prednosti pojedinačnih afričkih država.

3.1.4. Sredstva inače namijenjena razvoju sve se više upotrebljavaju za poticanje privatnih ulaganja, što ne smije biti nauštrb tradicionalne razvojne suradnje. Takozvane „zelene obveznice” koje su posebno namijenjene održivim projektima mogle bi biti dobar način usmjeravanja privatnih ulaganja u Afriku. Sva je ulaganja, kako javna tako i privatna, svakako potrebno nadzirati, provjeravati i procjenjivati uz sudjelovanje organizacija civilnog društva kako bi se zajamčilo da se upotrebljavaju za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja i u razvojne svrhe te da su sukladna s univerzalnim ljudskim pravima. EGSO je isto tako istaknuo da su se za ublažavanje loših radnih uvjeta u Africi upotrijebili europski razvojni fondovi ( 7 )

3.1.5. Poljoprivreda je jedan od glavnih gospodarskih sektora u Africi (više od 60 % Afrikanaca bavi se poljoprivredom, najčešće u obliku malih samoopskrbnih poljoprivrednih gospodarstava). U industrijaliziranim gospodarstvima i gospodarstvima u razvoju postoji natjecanje u stjecanju obradivih površina u Africi ( 8 ) . Zbog manjka službenih ili točnih registara olakšano je otimanje zemljišta, a mladim Afrikancima onemogućen je pristup poljoprivrednom zemljištu. Većina svjetskih ulaganja povezanih sa zemljištem provodi se u Africi, što uključuje ulaganja velikog opsega iz EU-a. Razvojni stručnjaci upozoravaju na to da 4 milijuna četvornih kilometara obradivih površina u području gvinejske savane postaje predmet međunarodne (i europske) pozornosti u području poljoprivrede ( 9 ) . Potrebno je da globalna proizvodnja hrane poraste za 70 % do 2050. ( 10 ) , za što će biti potreban rast proizvodnje od 97 % u zemljama u razvoju, dok se istovremeno obradivo zemljište sve više iskorištava za proizvodnju ekološki prihvatljivih goriva i sastojaka za upotrebu u kemijskoj industriji. Sigurnost opskrbe hranom još je važnija zbog posljedica pandemije COVID-a 19.

3.2. Socijalni aspekti

3.2.1. Koncepti civilnog društva, socijalnih partnerstava i socijalnog tržišnog gospodarstva u Europi su polučili vrlo dobre rezultate.

3.2.2. Po svemu sudeći, projekti Europske investicijske banke (EIB) postižu ciljeve održivosti većeg opsega i sadržavaju bolji pristup razvoju. Međutim, EP, EK i organizacije civilnog društva izrazili su zabrinutost u vezi s djelovanjem EIB-a. Istaknuli su potrebu za poboljšanjem postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava u njezinu djelovanju. To je pitanje neizostavno u kontekstu pružanja vjerodostojne potpore ( 11 )

3.2.3. Odredbe koje omogućuju Europljanima da osporavaju zakone koji su sukladni s ciljevima održivog razvoja štete našoj vjerodostojnosti: — pristojan život podrazumijeva plaće dostatne za život; osporavanje te činjenice nije u skladu s pristupom razvoju koji moramo usvojiti (npr. predmet Veolia protiv Egipta); — Potrebno je zaštititi ulaganja iz EU-a, no i zakone o radu, zaštiti okoliša i potrošača.

3.2.4. Naše razvojno partnerstvo trebalo bi više podržavati stvaranje lokalnih javnih obrazovnih sustava, od predškolskog odgoja do sveučilišta. Potrebno je posvetiti posebnu pažnju strukovnom obrazovanju, uključujući naukovanje i sustave cjeloživotnog učenja. Europsko iskustvo može biti korisno pri razvijanju obrazovnih sustava u Africi.

3.2.5. Troškovi trgovanja u Africi često su vrlo visoki, a mnoge zemlje još ne ispunjavaju međunarodne norme u pogledu kvalitete, sigurnosti i zaštite okoliša. Potrebno je izgraditi infrastrukturu osiguranja kvalitete koja će omogućiti podršku pri postizanju sukladnosti afričke robe sa standardima njezinih ciljanih tržišta, također u Africi. Podrška afričkim zemljama trebala bi osobito biti usmjerena na ekološke, zdravstvene i radne uvjete te mehanizme zaštite.

3.2.6. Europski sustavi socijalne zaštite uspješno su se razvili jer se temelje na solidarnosti i temeljnim vrijednostima koje dijele svi glavni politički pokreti. Sustavi socijalnog osiguranja, zadružni modeli i javne službe omogućili su ljudima da steknu bogatstvo i usmjere tržišne snage ne samo u smanjenje siromaštva i poticanje gospodarskog rasta, već i u promicanje participativnih demokratskih sustava.

3.2.7. Važnost tih područja osobito je izražena u kontekstu izazova nastalih krizom koju je izazvao COVID-19, a koja će imati izrazito negativne posljedice za Afriku. U podacima UN-a navedeno je da Afriku pogađa 24 % globalnih bolesti, pri čemu je malarija osobito problematična, no taj kontinent broji samo 3 % zdravstvenih radnika u svijetu. Dobro je poznato da zemlje koje osposobljavaju zdravstvene radnike trpe financijske gubitke nakon što oni emigriraju u industrijalizirane zemlje ( 12 )

3.2.8. Jedino će gospodarski, ekološki i društveni razvoj suzbiti uzroke prisilnih migracija. Moramo u svoje politike uključiti univerzalna ljudska prava kako bismo pridonijeli stvaranju onakvog društva u Africi kakvo mnogi afrički emigranti traže u EU-u zbog nedostatka perspektive u vlastitim zemljama.

3.2.9. Smanjenje migracija ključno je pitanje. Kao primjer, EGSO ističe izvješća ( 13 ) o odljevu mozgova iz Tunisa, gdje se tvorci politika moraju nositi s činjenicom da otprilike trećina informatičkih stručnjaka, osposobljenih uz potporu fondova EU-a, emigrira u EU radi zaposlenja.

3.3. Aspekti održivosti

3.3.1. Afričko se gospodarstvo uvelike izgradilo tijekom prošlog desetljeća te su se životni uvjeti primjetno poboljšali, no stope siromaštva i dalje su neumoljivo visoke. Ograničena gospodarska diversifikacija, postojana nejednakost, visoka nezaposlenost i uništavanje okoliša razlozi su da taj kontinent nastavi put k održivom razvoju kojim je moguće postići pristojan život za sve.

3.3.2. Očekuje se da će se potražnja energije u Africi udvostručiti do 2050. godine. Takvu bi povećanu potražnju trebalo namiriti rasprostranjenijom upotrebom obnovljivih izvora energije. Provedba prijelaza s fosilnih goriva na obnovljive izvore energije ključna je za ublažavanje posljedica klimatskih promjena. Afričke zemlje mogu imati vodeću ulogu u pretvorbi solarne energije u električnu s pomoću solarne fotonaponske tehnologije. Velike fotonaponske elektrane, osim što osiguravaju električnu energiju za lokalnu upotrebu, mogle bi dovesti i do proizvodnje e-goriva. ( 14 ) Lokalno stanovništvo trebalo bi moći sudjelovati u dobitcima. Čini se da su metanol i ostala sintetička goriva alternative fosilnim gorivima u zrakoplovstvu, no mogla bi i produžiti upotrebu motora s unutarnjim izgaranjem u vozilima za cestovni prijevoz.

4. Preporuke u pogledu politika

4.1. Opći aspekti

4.1.1. Odnos utemeljen na poštenoj i ravnopravnoj trgovini koji se razvija s afričkim zemljama trebao bi promicati dostojanstven rad i podupirati javne usluge. Osobito bi se trgovinskim politikama trebalo osigurati da se univerzalna ljudska prava, zaštita okoliša i pravo na pristojan život u potpunosti poštuju. Osim toga, potrebno je uzeti u obzir i potrebe manje razvijenih zemalja. Sporazum prikladan za doba nakon Sporazuma iz Cotonoua bit će izvrsna prilika samo ako dovede do stvaranja kvalitetnih radnih mjesta, poticanja održivog razvoja i osiguranog uključenja organiziranog civilnog društva. Prominentni stručnjaci za razvojne politike tvrde da se razvojna politika EU-a treba voditi načelom demokratskog regionalizma, posebno kad je riječ o Africi i njezinim društvima, zbog posebnih lokalnih okolnosti ( 15 )

4.1.2. Suvremena i progresivna partnerstva trebala bi odražavati potražnju za novim oblikom suradnje industrijaliziranih zemalja i zemalja u razvoju. Za uspostavu takvih reformskih partnerstava bit će potrebno bolje opće okruženje za djelatnosti privatnog sektora i stvaranje većeg broja kvalitetnih radnih mjesta koja pružaju odgovarajući dohodak kako bi se mladom stanovništvu Afrike omogućio pristojan život. To je ključno kako bi se smanjila želja mladih za emigracijom s afričkog kontinenta u potrazi za boljom budućnosti ( 16 ) . U tom smislu EGSO ističe svoje kontakte u području demokratizacije Tunisa te svoju potporu tom postupku. Temeljitim i opsežnim Sporazumom o slobodnoj trgovini, o kojem se još pregovara, mora se pokušati očuvati ono što je postignuto tako da se osigura da gospodarstvo Tunisa može stvoriti prilike i perspektivu za svoje stanovništvo.

4.1.3. Mogla bi se uspostaviti skupina za strateško promišljanje u svrhu ojačavanja i podrške nužnim reformama u Africi koja bi bila usredotočena na angažman civilnog društva, pomno razmotrene gospodarske i strukturne reforme i ciljeve održivog razvoja. Ta bi skupina mogla poticati razvoj znanja i kompetencija u Africi i olakšati odnos civilnih društava Afrike i Europe.

4.2. Gospodarski razvoj

4.2.1. U kontekstu europskoga zelenog plana gospodarski razvoj trebaju pokretati inovacije i socijalno-ekološka transformacija. U središtu pozornosti trebali bi biti pravedna raspodjela bogatstva i stvaranje struktura socijalne zaštite. Prioritetna područja trebala bi, osim trgovine i ulaganja, uključivati i međunarodnu suradnju u pogledu drugih pitanja, primjerice, porezne politike, migracija, razvoja, okoliša, obrazovanja, radnih, životnih i zdravstvenih uvjeta (poglavito nakon krize koju je izazvao COVID-19). U tom će smislu sudjelovanje organiziranog civilnog društva imati odlučujuću ulogu.

4.2.2. Potrebna su dugoročna ulaganja u infrastrukturu unutar Afrike (za razliku od infrastrukture kojom se omogućava prekomorski izvoz) u svrhu poticanja regionalnih lanaca vrijednosti i održivog lokalnog gospodarstva. Taj je potez smislen s gospodarskog stajališta, ekološki je održiv te stvara proizvodne kapacitete, što uključuje lokalna i kvalitetna radna mjesta. Paradigma usmjerena isključivo na prekomorski izvoz i dalje je značajna u Africi s obzirom na to da su sirovine strateški važne za velika gospodarstva (uključujući EU i države članice). Ulaganja iz EU-a moraju biti vođena drugačijim pristupom utemeljenim na istinski ravnopravnom partnerstvu kojim bi se osiguralo da svi od njega imaju koristi te, prije svega, potaknuo održivi razvoj u Africi.

4.2.3. Potencijalna međunarodna Financijska korporacija afričke dijaspore mogla bi koordinirati upotrebu sredstava afričke dijaspore u svrhu uključivog razvoja i ulaganja u društveno odgovorne pothvate i programe ( 17 ) u Africi. To bi mogla biti idealna platforma za usmjeravanje ulaganja kojom bi upravljala afrička tijela u svrhu rješavanja afričkih pitanja i bila bi jedna od opcija za ulagače iz EU-a. Razina ulaganja koja je potrebna za ostvarenje ciljeva održivog razvoja u Africi znatno premašuje procijenjenu godišnju uštedu afričkih migranata. Tako bi organizacije dijaspore sudjelovale u stvaranju više načina (poslovne) suradnje.

4.2.4. Osim slanja sirovina na obradu u inozemstvo afričke je zemlje potrebno potaknuti i pomoći im da uspostave održive domaće grane privrede kako bi se prihodi stečeni obradom sirovina zadržali u tim zemljama. Prihode od sektora eksploatacije mineralnih sirovina potrebno je uložiti u infrastrukturu i socijalne službe, od čega bi stanovništvo zaista imalo koristi.

4.2.5. Jačanje javne sigurnosti u svrhu borbe protiv terorizma mora ostati prioritet. Međutim, potrebno je vrlo oprezno pristupiti pitanjima granične sigurnosti i nabave oružja. Razvoj mora biti u središtu pozornosti, umjesto upotrebe razvojnih fondova za zaustavljanje prisilnih migracija i naoružavanja sigurnosnih snaga – porast „sekuritizacije” u razvojnoj politici možebitno potencira temeljne uzroke migracija.

4.2.6. EGSO se poziva na pravila EU-a o postupanju s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava ( 18 ) . Već je od EU-a zatražio obvezujuće uvođenje postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava, posebno u međunarodnim lancima vrijednosti EU-a ( 19 ) . Na temelju postojećih mjera i koncepata EGSO-a (primjerice, agencije za rejting), obvezujući sustav postupanja s dužnom pažnjom uvelike bi doprinio održivom razvoju, posebno u Africi, te potencirao nastojanja EU-a u pogledu stvaranja ravnopravnog razvojnog partnerstva.

4.2.7. Gotovo da nije moguće dovoljno istaknuti vrijednosti razvoja malih i srednjih poduzeća i suradnje malih i srednjih poduzeća iz Afrike i EU-a. Multinacionalna društva uglavnom su sposobna upravljati rizicima povezanima s poslovnim pothvatima u Africi. Kako bi se mogao iskoristiti potencijal malih i srednjih poduzeća u ravnopravnom razvojnom partnerstvu, potrebne su im pouzdane strukture i institucionalna podrška. Većinu radnih mjesta u Africi stvaraju mala i srednja poduzeća. Financijske će usluge, posebno na zadružnoj osnovi, biti potrebno poboljšati i (u slučajevima gdje ne postoje) razviti kako bi ispunile potrebe malih i srednjih poduzeća, primjerice u vidu kredita, kredita u lokalnoj valuti te upravljanja rizikom.

4.2.8. Nedostatak kvalificirane radne snage velika je prepreka poduzećima u afričkim zemljama. Stoga je promicanje strukovnog osposobljavanja jedno od najvažnijih pitanja.

4.2.9. „Budući da su pitanja oporezivanja povezana s ciljevima održivog razvoja, poduzeća bi u pravilu trebala plaćati porez ondje gdje nastaje dobit od dodane vrijednosti (npr. proizvodnjom, eksploatacijom sirovina itd.)” ( 20 ) . To je načelo od temeljne važnosti za ravnopravno razvojno partnerstvo. Osim toga, EGSO se zalagao za procjene učinka bilateralnih sporazuma o dvostrukom oporezivanju koje provodi EU u slučajevima gdje postoji rizik od djelovanja suprotnog razvojnim politikama EU-a ( 21 ) Uz privatna ulaganja, porezni prihodi također igraju važnu ulogu u financiranju održivog razvoja. Afričkim zemljama nedostaju porezni prihodi u iznosu dvostruko većem od cjelokupnog iznosa financiranja koje primaju godišnje za područje razvoja. Nužne su mjere za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza i korupcije te kampanje za veće domaće prihode u kombinaciji s osposobljavanjem službenika poreznih tijela, revizorskih sudova i ministarstava financija. Porezna utočišta, bilo da se nalaze u Africi ili u EU-u, otežavaju održivi razvoj.

4.2.10. Infrastruktura je nužna kako bi se pomoglo trgovačkim društvima da pronađu izvor financiranja i mehanizme potpore te uspostave kontakte na terenu. Osim toga, tim su društvima potrebni i savjeti tijekom faza planiranja projekata.

4.2.11. Potrebno je podržavati poljoprivrednu i prehrambenu industriju u afričkim zemljama kako bi se razvili postupci za poboljšanje uzgoja, smanjili gubici žetvenih prinosa, zaustavilo krčenje šuma i povećali standardi kvalitete. Nadalje, u poljoprivredno-prehrambenom sektoru potrebno je razviti nove marketinške metode i suvremene poljoprivredne i prerađivačke metode, promicati samoorganiziranje poljoprivrednika, osobito u obliku zadruga, i povećati trgovinu unutar cjelokupnog lanca vrijednosti.

4.3. Socijalna politika

4.3.1. Uključenje civilnog društva u institucijske strukture europskih država putem, primjerice, socijalnih partnerstava na razini trgovina i sektora stvorilo je prednost za EU. Organizirano civilno društvo potrebno je u znatnoj mjeri uključiti u ravnomjerno razvojno partnerstvo jer će se time stvoriti stabilni temelji za sve aktivnosti EU-a, a posebno za poslovanje. Tako bi naša nastojanja, osim na dobit, bila usmjerena i na održivi razvoj u Africi u svrhu stvaranja dugoročnih partnerstava utemeljenih na povjerenju i ravnopravnosti.

4.3.2. Program Erasmus+ potrebno je proširiti kako bi se ojačala suradnja EU-a i afričkih država. Stručne sposobnosti i znanje afričkih diplomanata potrebno je iskoristiti za podržavanje održivog razvoja u njihovim matičnim državama. Trebalo bi izbjegavati „odljev mozgova” iz Afrike u EU. Obrazovanje je jedan od glavnih pokretača poboljšanja životnih uvjeta, osobito za žene i ranjive skupine, pa bi stoga i naša podrška trebala biti usmjerena prema tim područjima.

4.3.3. COVID-19 dodatno otežava te izazove. Mnogi su zdravstveni sustavi trenutačno preopterećeni. Morat ćemo pružiti dodatnu potporu afričkim državama kako bi mogle uvesti snažne sustave zdravstvene skrbi koji se mogu nositi s izazovima kao što je COVID-19 na biomedicinskoj i sociomedicinskoj razini. Kvalitetnu zdravstvenu skrb ne bi trebalo ugrožavati slabo gospodarstvo, manjak upravljanja, niska dostupnost ili manjak obučenog osoblja. Dobro uspostavljeni sustavi socijalne zaštite u Europi u najvećoj su se mjeri pozitivno iskazali u kontekstu trenutačnog izazova i mogu se smatrati uzorima za poboljšanje sustava zdravstvene skrbi, poglavito za Afriku.

4.3.4. Potrebno je da se organizacije afričke dijaspore u EU-u uključe u stvaranje ravnomjernog partnerstva EU-a i afričkih država. One mogu osigurati financiranje i stručno znanje te jasno pokazati kako će pristup utemeljen na univerzalnim ljudskim pravima ojačati afričke strukture potrebne za stabilno poslovanje, socijalni angažman i zdravo okruženje. Upućene su u provedbu univerzalnih ljudskih prava u EU-u, rad unutar okvira EU-a i mogu poslužiti kao poveznica za aktivnosti Unije u njihovim matičnim zemljama.

4.4. Održivi razvoj

4.4.1. Održivi razvoj moguće je postići samo ako proizlazi iz same zemlje i ako ga ona pokreće. Razvojne kapacitete Afrike potrebno je podržati kako bi se započele reforme, kako bi svi stekli dobre izglede i kako bi se isplatila i privatna i javna ulaganja na tom kontinentu.

4.4.2. Africi je potreban nov pristup industrijskoj politici koji bi bio organiziran po sektorima i koordiniran na međunarodnoj razini u svrhu stvaranja većih tržišta i snažnijih poticaja održivim granama privrede, posebice onima koje se ne oslanjaju na fosilna goriva ( 22 )

4.4.3. Za ekonomsku učinkovitost proizvodnje e-goriva pomoću fotonaponske tehnologije važna je lokacija ( 23 ) , pri čemu se „sunčani pojas” ekvatora pokazao kao idealno područje ( 24 ) . Taj bi gospodarski sektor mogao imati povoljan učinak i na gospodarski razvoj afričkih zemalja te im potencijalno omogućiti sudjelovanje u međunarodnim energetskim projektima. Bilo kakva vrsta razvojne pomoći u tom sektoru imala bi pozitivan učinak ne samo na zemlje koje bi je primale, već i na potrošače energije u zemljama u razvoju ( 25 )

4.4.4. Ciljevi održivog razvoja pružaju priliku za odnos EU-a i afričkih partnera utemeljen na univerzalnim ljudskim pravima i suradnji u kontekstu zelenog plana kako bi se spasio planet i uspostavio pristojan život za sve. Institucionalizirano sudjelovanje organiziranog civilnog društva olakšalo bi proces samoanalize i izbjegavanje prošlih pogrešaka novim sredstvima.

4.4.5. Potrebno je da svi dionici, uključujući socijalne partnere i ostale organizacije civilnog društva, ustraju na realizaciji projekata, poslovnih aktivnosti i politika kojima se stvara novi socijalno-ekološki pristup tržišnom gospodarstvu. Osim gospodarskih aspekata, potrebno je intenzivnije razmotriti i temeljna socijalna i biofizička pitanja (kao što su klimatske promjene). Stoga je, osim isključivo gospodarskih pokazatelja, u ravnopravnom razvojnom partnerstvu u kontekstu održivog razvoja potrebno razmotriti i pokazatelje koji uzimaju u obzir sveobuhvatne aspekte dobrobiti za sve ( 26 )

4.4.6. Mnoga poljoprivredna ulaganja imaju upitne posljedice na zajednice. Redovito pristižu izvješća o kršenju ljudskih prava i povlačenju ulagača, što uključuje i europske, iz dogovora o izgradnji infrastrukture ili stvaranju radnih mjesta u lokalnim zajednicama. EGSO se posebno protivi otimanju zemljišta u Africi. Ocjene učinka, koje bi se trebale provoditi zajedno s organiziranim civilnim društvom, moraju biti rigoroznije i dovesti do posljedica za ulagače koji ne poštuju univerzalna ljudska prava i ciljeve održivog razvoja. Jedna je mogućnost podržati stvaranje zemljišnih knjiga i organiziranje rezidentnih poljoprivrednika u svrhu stvaranja zadružnih društava koja bi bolje kotirala na međunarodnim tržištima. Time se stvaraju strukture koje omogućuju ravnopravne uvjete za EU i njegove afričke partnere i čine ih jačima u odnosu na druge velike gospodarske aktere, što će pomoći EU-u i Africi da ostvare svoje ciljeve.

4.5. Suradnja i jačanje civilnog društva u afričkim državama na temelju univerzalnih ljudskih prava i ciljeva održivog razvoja – Unijin put k uspješnom ravnopravnom razvojnom partnerstvu

4.5.1. Usvajanje pristupa utemeljenog na univerzalnim ljudskim pravima, razvoj demokratskih upravljačkih struktura, poboljšanje gospodarskog i financijskog upravljanja putem transparentnog rukovođenja javnim financijama te stvaranje vjerodostojnog sustava za suzbijanje korupcije utemeljenog na neovisnom pravosuđu elementi su koji pridonose uspostavljanju snažnih, samostalnih i stabilnih partnera u područjima poslovanja i razvoja. Organizirano sudjelovanje civilnog društva svakako bi moglo osigurati provedbu svih navedenih mjera.

4.5.2. Obećanja EU-a moraju dovesti do konkretnih rezultata. Jedino poštovanjem univerzalnih ljudskih prava i postizanjem ciljeva održivog razvoja moći ćemo se osloboditi ovisnosti i postati ravnopravni razvojni partneri.

Bruxelles, 16. rujna 2020. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Kako je utvrđeno u devet temeljnih paktova i konvencija UN-a o ljudskim pravima.

(2) JOIN(2020) 4 final.

(3) Studija EP-a Access to legal remedies for victims of corporate human rights abuses in third countries (Pristup pravnim lijekovima za žrtve korporativnog kršenja ljudskih prava u trećim zemljama), Bruxelles (2019.)

(4) JOIN(2020) 4 final.

(5) Njemačko Ministarstvo razvoja, Afrika und Europa – Neue Partnerschaft für Entwicklung, Frieden und Zukunft (Afrika i Europa – Novo partnerstvo za razvoj, mir i budućnost), (2017.).

(6) Izvješće Austrijske zaklade za razvojna istraživanja The Economic and social effects of the Economic Partnership Agreements on selected African Countries (Gospodarski i društveni učinak sporazuma o gospodarskom partnerstvu), (2018.), otkriva štetne učinke sporazuma o gospodarskom partnerstvu na ECOWAS; smanjenje carinskih pristojbi može naše partnerske zemlje koštati milijarde; gubitak javnog dohotka za održivi razvoj (SL C 97, 24.3.2020., str. 18.), točka 5.5.

(7) Na temelju usmenog izvješća člana EGSO-a Jaroslawa Mulewicza nakon posjeta u sklopu misije EGSO-a industrijskom parku Bole Lemi u Etiopiji gdje su smještena azijska tekstilna društva. Međutim, Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku mora promicati održive i prihvatljive uvjete zapošljavanja (što je dosad provodio, uz neujednačene rezultate).

(8) Njemačka agencija za zaštitu okoliša, Globale Landflächen und Biomasse (Svjetske poljoprivredne površine i biomasa), (2013.).

(9) Gebauer, Trojanow, Hilfe? Hilfe! – Wege aus der globalen Krise (Pomoć? Upomoć! Mogućnosti izlaska iz svjetske krize), (2018.).

(10) Vidjeti bilješku 8.

(11) Rezolucija EP-a od 17. siječnja 2019. 2018/2151(INI); radni dokument službi Komisije SWD(2019) 333 final.

(12) Kingsley Ighobor u časopisu „Africa Renewal”, prosinac 2016. – ožujak 2017., Diagnosing Africa’s medical brain drain (Dijagnosticiranje odljeva medicinskih mozgova iz Afrike)

(13) Usmeno izvješće Kaisa Sellamija, glavnog izvršnog direktora društva Discovery Informatique na Euromediteranskoj konferenciji održanoj u Barceloni u listopadu 2019.

(14) COM(2018) 773 „Čist planet za sve – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo”.

(15) Na primjer, Werner Raza, upravitelj Austrijske zaklade za razvojna istraživanja, na konferenciji: A good life for all needs a different Globalisation (Za dobar život za sve potrebna je drukčija globalizacija), ožujak 2020., Beč.

(16) Studije pokazuju da određena razina minimalne plaće smanjuje pritiske povezane s migracijom, npr. Clemens, Does Development Reduce Migration? (Smanjuje li razvoj migracije?) (2014.).

(17) GK Partners (2019.), Strategic, Business and Operational Framework for an African Diaspora Finance Corporation (Strateški, poslovni i operativni okvir za Financijsku korporaciju afričke dijaspore).

(18) SL C 47, 11.2.2020., str. 38., točka 1.5.3.

(19) SL C 47, 11.2.2020., str. 38. i SL C 97, 24.3.2020., str. 9.

(20) SL C 81, 2.3.2018, str. 29., točka 1.9.

(21) Ibid., točka 1.7.

(22) Victor, Geels, Sharpe, Accelerating the Transitions (Ubrzavanje tranzicija), (2019.).

(23) Janina Scheelhaase et al., časopis Transportation Research Procedia 43 (2019.) 21. – 30.

(24) Prognos (2018.), Importance of liquid energy sources for the energy transition (Važnost tekućih izvora energije za energetsku tranziciju).

(25) Radermacher F.-J. (2019.), Die internationale Energie- und Klimakrise überwinden (Prevladavanje međunarodne energetske i klimatske krize).

(26) Stiglitz, Joseph; Sen, Amartya; Fitoussi, Jean, Izvješće Komisije o mjerenju gospodarskih rezultata i socijalnog napretka (CMEPSP), (2009.).