Uz to, kako bi odgovorio na dinamiku tržišta i tehnološki razvoj, ovim prijedlogom proširuje se postojeći eIDAS-ov popis usluga povjerenja uvođenjem tri nove kvalificirane usluge povjerenja, a to su pružanje usluga elektroničkog arhiviranja, elektroničke evidencije i upravljanje sredstvima za udaljenu izradu elektroničkih potpisa i pečata.

Ako se ponudi europski okvir za digitalni identitet zasnovan na reviziji postojećeg, najmanje 80 % građana trebalo bi biti u mogućnosti upotrebljavati rješenje za digitalni identitet za pristup ključnim javnim uslugama do 2030. Nadalje, sigurnost i kontrola koje se osiguravaju europskim okvirom za digitalni identitet trebale bi građanima i stanovnicima pružiti puno povjerenje da će se njime svima osigurati sredstva za kontrolu toga tko ima pristup njihovu digitalnom blizancu i kojim točno podacima. Za to će biti potrebna i visoka razina sigurnosti s obzirom na sve aspekte pružanja digitalnog identiteta, uključujući izdavanje europske lisnice za digitalni identitet, i infrastrukturu za prikupljanje, pohranu i otkrivanje podataka o digitalnom identitetu.

Intervencija na razini EU-a u konačnici je najprikladnija da građani i poduzeća dobiju sredstva za utvrđivanje prekogranične upotrebe i razmjene atributa osobnih identiteta i vjerodajnica pomoću visoko sigurnih i pouzdanih rješenja za digitalni identitet, u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka. Za to su potrebni pouzdana i sigurna elektronička identifikacija i regulatorni okvir koji ih povezuje s atributima i vjerodajnicama na razini EU-a. Samo se intervencijom na razini EU-a mogu utvrditi usklađeni uvjeti kojima se osigurava kontrola korisnika i pristup prekograničnim online digitalnim uslugama i okvir interoperabilnosti kojim se olakšava oslanjanje online usluga na upotrebu sigurnih rješenja za digitalni identitet, bez obzira na to gdje je izdan u EU-u ili gdje građanin ima prebivalište. Kao što se velikoj mjeri odražava u preispitivanju Uredbe eIDAS, malo je vjerojatno da bi nacionalna intervencija bila jednako učinkovita i djelotvorna.

Korisnici su se i sve više navikli na globalno dostupna rješenja, na primjer, kad prihvaćaju upotrebu rješenja za jedinstvenu prijavu koja se pružaju na većim platformama društvenih medija za pristup online uslugama. Države članice ne mogu same riješiti izazove koji time nastaju u smislu tržišne snage velikih pružatelja usluga, za što su potrebne interoperabilnost i pouzdane elektroničke identifikacije na razini EU-a. Uz to, elektroničke potvrde atributa izdane i prihvaćene u jednoj državi članici, kao što je elektronički zdravstveni certifikat, često nisu pravno priznate i prihvaćene u drugim državama članicama. Time nastaje rizik da države članice nastave razvijati rascjepkana nacionalna rješenja koja ne mogu funkcionirati preko granica.

Učinci mogućnosti politike na različite kategorije dionika detaljno su objašnjeni u Prilogu 3. Procjene učinka kojim se podupire ova inicijativa. Procjena je i kvantitativna i kvalitativna. Studija procjene učinka ukazuje na to da se minimalni kvantificirani troškovi mogu procijeniti na više od 3,2 milijarde EUR jer se neke stavke troškova ne mogu kvantificirati. Ukupne kvantificirane koristi procjenjuju se na od 3,9 milijardi do 9,6 milijardi EUR. Kad je riječ o širim ekonomskim učincima, očekuje se da će najpoželjnija mogućnost pozitivno utjecati na inovacije, međunarodnu trgovinu i tržišno natjecanje, pridonijeti gospodarskom rastu i dovesti do dodatnih ulaganja u rješenja za digitalni identitet. Na primjer, očekuje se da će dodatnih 500 milijuna EUR ulaganja pokrenutih zakonodavnim promjenama u okviru treće mogućnosti donijeti koristi od 1 268 milijuna EUR nakon 10 godina (pri donošenju od 67 %).

•Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

Ovim se prijedlogom utvrđuju mjere koje će se primjenjivati na tijela javne vlasti, građane i pružatelje online usluga. Njime će se smanjiti administrativni troškovi i troškovi usklađivanja za javnu upravu te operativni troškovi i rashodi pružatelja online usluga povezani sa sigurnošću. Građani će imati koristi od uštede zbog smanjenog administrativnog opterećenja, potpunog oslanjanja na digitalna sredstva za identifikaciju i mogućnosti sigurne razmjene atributa digitalnog identiteta s istom prekograničnom pravnom vrijednošću. I pružatelji elektroničkog identiteta imat će koristi od uštede u troškovima usklađivanja.

•Temeljna prava

S obzirom na to da su osobni podaci obuhvaćeni područjem primjene određenih elemenata Uredbe, mjere su osmišljene tako da u potpunosti budu u skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka. Na primjer, prijedlogom se poboljšavaju mogućnosti razmjene podataka i omogućivanja diskrecijskog otkrivanja. Pri upotrebi europske lisnice za digitalni identitet korisnik će moći kontrolirati količinu podataka koja se pruža pouzdajućim stranama i bit će obaviješten o atributima potrebnima za pružanje određene usluge. Pružatelji usluga obavještavaju države članice o svojoj namjeri da se oslanjaju na europsku lisnicu za digitalni identitet, čime bi se državama članicama omogućilo da kontroliraju da skupove osjetljivih podataka, na primjer, koji se odnose na zdravlje, pružatelji usluga zahtijevaju samo u skladu s nacionalnim pravom.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Da bi se optimalno postigli ciljevi ove inicijative, potrebno je financirati niz mjera kako na razini Komisije, gdje je predviđeno dodjeljivanje oko 60 EPRV-a u razdoblju od 2022. do 2027., tako i na razini država članica njihovim aktivnim sudjelovanjem u stručnim skupinama i odborima povezanima s radom u okviru inicijative, a koji su sastavljeni od predstavnika država članica. Ukupna financijska sredstva potrebna za provedbu prijedloga u razdoblju od 2022. do 2027. iznosit će do 30 825 milijuna EUR, uključujući 8 825 milijuna EUR administrativnih troškova i do 22 milijuna EUR operativne potrošnje obuhvaćenih programom Digitalna Europa (do postizanja sporazuma). Financiranjem će se podržati troškovi povezani s održavanjem, razvojem, upravljanjem, radom i podržavanjem glavnih elemenata elektroničkih identifikacija i usluga povjerenja. Njime se mogu podržati bespovratna sredstva za povezivanje usluga s ekosustavom europske lisnice za digitalni identitet, razvoj normi i tehničkih specifikacija. Konačno, financiranjem će se podržati i provođenje godišnjih anketa i studija djelotvornosti i učinkovitosti propisa u postizanju ciljeva. U „financijskom izvještaju” povezanom s ovom inicijativom navodi se detaljan pregled troškova.

5.DRUGI ELEMENTI

•Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

Učinci će se pratiti i ocjenjivati u skladu sa Smjernicama za bolju regulativu koje obuhvaćaju provedbu i primjenu predložene Uredbe. Način praćenja čini važan dio prijedloga, posebno s obzirom na nedostatke postojećeg okvira izvješćivanja, kako je prikazano u evaluacijskoj studiji. Osim zahtjeva za izvješćivanje koji su uvedeni u predloženoj Uredbi, kojima se nastoji osigurati bolja baza podataka i analiza, okvirom za praćenje pratit će se: 1. u kojoj su mjeri provedene potrebne promjene u skladu s donesenim mjerama; 2. jesu li provedene potrebne promjene relevantnih nacionalnih sustava; 3. jesu li regulirani subjekti poštovali potrebne promjene obveza usklađenosti. Europska komisija (1., 2. i 3.) i nacionalna nadležna tijela (2. i 3.) bit će odgovorni za prikupljanje podataka na temelju unaprijed definiranih pokazatelja. Za primjenu predloženog instrumenta Europska komisija i nacionalna nadležna tijela godišnjim anketama procijenit će: 1. pristup sredstvima elektroničke identifikacije za sve građane EU-a; 2. povećano prekogranično priznavanje i prihvaćanje sustava elektroničke identifikacije; 3. mjere za poticanje uvođenja u privatni sektor i razvoja novih usluga digitalnog identiteta. Europska komisija prikupljat će kontekstualne informacije godišnjim anketama o: 1. veličini tržišta digitalnih identiteta; 2. rashodima za javnu nabavu povezanima s digitalnim identitetom; 3. udjelu poduzećâ koji pružaju svoje usluge na internetu; 4. udjelu internetskih transakcija za koje je potrebna pouzdana identifikacija kupca; 5. udjelu građana EU-a koji upotrebljavaju online privatne i javne usluge.

•Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

Prema članku 6.a nacrta Uredbe države članice trebaju izdati europsku lisnicu za digitalni identitet u okviru prijavljenog sustava elektroničke identifikacije prema zajedničkim tehničkim normama nakon obvezne procjene usklađenosti i dobrovoljnog certificiranja unutar europskog okvira za kibersigurnosnu certifikaciju, kako je utvrđeno Aktom o kibersigurnosti. Nacrt uključuje odredbe kojima se osigurava da fizičke i pravne osobe imaju mogućnost sigurnog zahtijevanja i pribavljanja, spremanja, kombiniranja i upotrebe osobnih identifikacijskih podataka i elektroničkih potvrda atributa za online i offline autentikaciju te omogućivanja pristupa robi i online javnim i privatnim uslugama pod kontrolom korisnika. Tom se certifikacijom ne dovodi u pitanje OUZP u smislu da se postupci obrade osobnih podataka povezanih s europskom lisnicom za digitalni identitet mogu certificirati samo u skladu s člancima 42. i 43. OUZP-a.

U članku 6.b prijedloga utvrđuju se posebne odredbe o zahtjevima koje se primjenjuju na pouzdajuće strane za sprečavanje prijevara i kako bi se osigurala autentikacija osobnih identifikacijskih podataka i elektroničkih potvrda atributa koja potječu iz europske lisnice za digitalni identitet.

U svrhu stavljanja na raspolaganje više sredstava elektroničke identifikacije za prekograničnu upotrebu i poboljšanja učinkovitosti postupka uzajamnog priznavanja prijavljenih sustava elektroničke identifikacije države članice obvezne su prijaviti barem jedan sustav elektroničke identifikacije prema članku 7. Uz to, dodane su odredbe za olakšavanje jedinstvene identifikacije kako bi se osigurala jedinstvena i trajna identifikacija fizičkih osoba prema članku 11.a. To se odnosi na slučajeve u kojima se prema pravu zahtijeva identifikacija, na primjer, u području zdravstva, u području financija radi izvršavanja obveza borbe protiv pranja novca ili za sudsku upotrebu. U tu svrhu države članice morat će uključiti jedinstveni i trajni identifikator u minimalni skup osobnih identifikacijskih podataka. Mogućnost da se države članice oslanjaju na certificiranje kako bi osigurale usklađenost s Uredbom i time zamijene postupak stručnog pregleda dovodi do poboljšanja učinkovitosti uzajamnog priznavanja.

U odjeljku 3. navode se nove odredbe o prekograničnom oslanjanju na europsku lisnicu za digitalni identitet kako bi se osiguralo da se korisnici mogu osloniti na upotrebu europskih lisnica za digitalni identitet za pristup online uslugama koje pružaju tijela javnog sektora i privatni pružatelji usluga kojima je potrebna upotreba pouzdane autentikacije korisnika.

U poglavlju III. o uslugama povjerenja članak 14. o međunarodnim aspektima izmijenjen je kako bi Komisija imala mogućnost donošenja provedbenih odluka kojima se potvrđuje istovjetnost zahtjeva primijenjenih na pružatelje usluga povjerenja s poslovnim nastanom u trećim zemljama i na usluge koje oni pružaju, uz upotrebu sporazuma o uzajamnom priznavanju u skladu s člankom 218. UFEU-a.

Kad je riječ o općoj odredbi koja se primjenjuje na usluge povjerenja, uključujući kvalificirane pružatelje usluga povjerenja, članci 17., 18., 20., 21. i 24. izmjenjuju se kako bi bili u skladu s pravilima koja se primjenjuju na mrežnu i informacijsku sigurnost u EU-u. Kad je riječ o metodama koje kvalificirani pružatelji usluga povjerenja trebaju primjenjivati za provjeru identiteta fizičkih ili pravnih osoba kojima se izdaju kvalificirani certifikati, odredbe o upotrebi daljinskih sredstava za identifikaciju usklađene su i razjašnjene kako bi se osigurala primjena istih pravila u cijelom EU-u.

U poglavlju III. navodi se novi članak 29.a u kojem se definiraju zahtjevi za kvalificiranu uslugu za upravljanje sredstvima za udaljenu izradu elektroničkih potpisa. Nova kvalificirana usluga povjerenja bila bi izravno povezana s i temeljila bi se na mjerama na koje se upućuje i koje se procjenjuje u procjeni učinka, posebno mjerama „Usklađivanje postupka certificiranja za udaljeno elektroničko potpisivanje” i drugim mjerama kojima se poziva na usklađivanje praksi nadzora država članica.

Kako bi se osiguralo da korisnici mogu identificirati tko stoji iza mrežnih stranica, članak 45. izmijenjen je kako bi se od pružatelja internetskih preglednika tražilo da omoguće upotrebu kvalificiranih certifikata za autentikaciju mrežnih stranica.