Izvješće o procjeni učinka – Sažetak

Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju

A.Potreba za djelovanjem

U zaključcima Europskog vijeća od 19./20. prosinca 2013. naglašena je „važnost podupiranja partnerskih zemalja i regionalnih organizacija preko obuke, savjeta, opreme i sredstava kada je potrebno, kako bi one sve više mogle same sprječavati krize ili njima upravljati”. U travnju 2015. Europska komisija i Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku donijeli su Zajedničku komunikaciju o „izgradnji kapaciteta kao potpori sigurnosti i razvoju” (capacity building in support of security and development, „CBSD”). U toj su Komunikaciji utvrđeni nedostaci u sposobnosti EU-a da pruži potporu izgradnji kapaciteta partnera u sektoru sigurnosti te je zaključeno da „trenutačno ne postoji ni jedan instrument proračuna EU-a osmišljen radi osiguravanja sveobuhvatnog financiranja izgradnje sigurnosnog kapaciteta u partnerskim zemljama, a posebno njegove vojne komponente”. To je problematično jer „sukobi, nesigurnost i nestabilnost […] uzrokuju ljudsku patnju, prisilno raseljavanje i iznimno loše razvojne rezultate, što je prepoznato […] u Rezoluciji Ujedinjenih naroda pod naslovom Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030., uključujući njezin cilj 16.” o miru i stabilnosti.

Stabilnost i sigurnost uvjeti su za uspješnost razvojnih nastojanja i dio sveobuhvatnih strategija razvojne politike, koje uključuju poticanje uvjeta za mir i sigurnost ljudi. Utvrđeni nedostaci u potpori CBSD-u smanjuju mogućnosti EU-a da ostvari ciljeve vanjskog djelovanja, uključujući poticanje uvjeta za mir, sigurnost ljudi i održivi razvoj.

Opći su ciljevi ove inicijative ciljevi utvrđeni u članku 21. UEU-a i članku 208. UFEU-a, točnije:

osigurati da nestabilnost i sukobi ne ugrožavaju razvojnu pomoć EU-a za nestabilne zemlje u razvoju pružanjem potpore svim dionicima u području sigurnosti, uključujući vojsku, kako bi se osigurali stabilnost, mir i javni poredak;

podupirati održiv gospodarski i socijalni razvoj te razvoj zaštite okoliša u zemljama u razvoju, prvenstveno radi iskorjenjivanja siromaštva, pritom poštujući obveze te uzimajući u obzir ciljeve odobrene u kontekstu Ujedinjenih naroda i ostalih mjerodavnih međunarodnih organizacija.

Posebni su ciljevi inicijative:

pridonijeti poboljšanju kapaciteta zemalja partnera da same sprječavaju krize i upravljaju krizama,

pridonijeti poboljšanju učinkovitosti svih dionika sektora sigurnosti, uključujući vojsku, u zemljama partnerima izgradnjom kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju i

pridonijeti osiguravanju poštovanja vladavine prava, dobrog upravljanja te povećane civilne kontrole i nadzora nad vojskom u trećim zemljama.

Djelovanje EU-a neophodno je i opravdano na temelju ciljeva utvrđenih u Ugovorima (članak 21. UEU-a i članak 208. UFEU-a) i u skladu s načelom supsidijarnosti. Države članice EU-a pozvale su Komisiju i Visokog predstavnika da iznesu prijedloge o tome kako bi se Unija mogla opsežno uključiti u CBSD. Zahvaljujući sveobuhvatnoj i prilagodljivoj potpori EU-a svi dionici sigurnosnog sektora neke zemlje mogli bi se uključiti u kratkoročne i dugoročne inicijative, čime bi se poboljšala koordinacija te potpore.

B.Rješenja

Ne riješi li se to pitanje, posljedice će biti smanjenje učinkovitosti djelovanja Unije i njezine mogućnosti da doprinese stabilnosti i postizanju ciljeva održivog razvoja, posebno u nestabilnim zemljama. Nameće se potreba za prijedlogom kojim bi se predvidjelo pružanje sveobuhvatne financijske potpore svim dionicima sigurnosnog sektora, uključujući vojsku, u slučajevima kad je moguće dokazati da cilj i sadržaj planiranih aktivnosti jasno doprinose ciljevima razvojne politike.

Mogućnosti za to uključuju prilagodbu postojećih mehanizama financiranja, u okviru općeg proračuna Unije ili izvan njega, i razvoj punopravnog i sveobuhvatnog namjenskog financijskog instrumenta. Za to će biti potrebno u većoj ili manjoj mjeri izmijeniti postojeće sekundarno zakonodavstvo i odrediti različite rokove. Kako bi se riješili neposredni izazovi prednost se mora dati mogućem brzom rješenju. Takvo bi brzo rješenje bilo da Komisija donese prijedlog 2016.

U procjeni učinka zaključuje se da bi revizija Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru bila najprimjerenija i najučinkovitija kratkoročna mogućnost. Za zaista sveobuhvatnu i dugoročnu provedbu inicijative Izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju (tj. uključujući potporu vojsci za namjene povezane s obranom) bilo bi potrebno kombinirati jedan proračunski instrument (za razvojne zadaće) s nekim drugim, eventualno izvanproračunskim mehanizmom.

Uz opsežno savjetovanje s državama članicama i drugim dionicima provedeno 2015., od 1. travnja do 27. svibnja 2016. provedeno je i javno internetsko savjetovanje kako bi se široj javnosti omogućilo da izrazi mišljenje. S tvrdnjom da učinkovit, legitiman i odgovoran sigurnosni sektor u partnerskim zemljama može pridonijeti miru, ljudskoj sigurnosti i održivom razvoju složilo se 94 % ispitanika. Slično tome, 85 % ispitanika složilo se s tvrdnjom da bi se jačanjem upravljanja vojnim dionicima, posebice u nestabilnim zemljama, mogla postići stabilnost i ostvariti UN-ovi ciljevi održivog razvoja. Unatoč tome što rezultati javnog savjetovanja nisu reprezentativni, ispitanici su se složili da postoji potreba za djelovanjem. U neslužbenom dokumentu od 15. travnja 2016. deset država članica naglasilo je da je Instrument za doprinos stabilnosti i miru kratkoročno najprimjereniji instrument u području CBSD-a.