ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 6.8.2021.

JOIN(2021) 14 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document JOIN(2021) 14 final of 23.6.2021

Concerns all language versions.

Removal of the institutional reference 2021/0166 (NLE).

The text shall read as follows:

ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU EMPTY

Izvješće o provedbi Strategije EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće
Mjere: Zelena tranzicija: otpornost na klimatske promjene, okoliš i energija

·zajednički rad na pojednostavnjenju ciljeva, usmjeravanje na zeleni rast i razvoj ili jačanje usklađenih, realističnih i mjerljivih mjera klimatske politike utvrđenih u skladu s nacionalnim doprinosima i nacionalnim planovima prilagodbe na regionalnoj i bilateralnoj razini

·jačanje strateškog angažmana za potporu razvoju financijskog sustava koji podupire ulaganja u održivi rast i otpornost na klimatske promjene putem regionalne inicijative o održivom financiranju u suradnji s međunarodnim financijskim institucijama

·jačanje bilateralnog angažmana i pružanje ciljane pomoći za potporu opsežnim ulaganjima u obnovljive izvore energije i čistu proizvodnju vodika za domaću potrošnju i izvoz potpora oblikovanju i provedbi održivih prehrambenih sustava i ulaganju u te sustave, u skladu s ciljevima strategije „od polja do stola”, i to od proizvodnje do potrošnje, s posebnim naglaskom na sigurnosti hrane, zdravlju i dobrobiti bilja i životinja i osiguranju opskrbe hranom u toj regiji

·promicanje inicijativa za gospodarenje otpadom, uključujući otpad od hrane i morski otpad
Vidjeti Pristup tržištu proizvodima i uslugama od izvoznog interesa u najnerazvijenijim zemljama. Bilješka Tajništva WTO-a (Market Access for Products and Services of Export Interest to Least Developed Countries. Note by the WTO Secretariat), WT/COMTD/LDC/W/66, 2. listopada 2018.
ŠVEDSKA

http://www.ud.se/sanktioner

Adresa za slanje obavijesti Europskoj komisiji:

European Commission

Directorate-General for Financial Stability, Financial Services and Capital Markets Union (DG FISMA)

Rue de Spa 2

B-1049 Brussels, Belgium

E-pošta: relex-sanctions@ec.europa.eu
UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE,

države članice Europske unije, dalje u tekstu „države članice”,

s jedne strane,

i

VLADA MALEZIJE, dalje u tekstu „Malezija”,

s druge strane,

dalje u tekstu pojedinačno „stranka” ili zajednički „stranke”,

UZIMAJUĆI U OBZIR tradicionalne prijateljske veze između stranaka te bliske povijesne, političke i gospodarske odnose koji ih ujedinjuju;

PRIDAJUĆI posebnu važnost sveobuhvatnoj prirodi njihova uzajamnog odnosa;

UZIMAJUĆI U OBZIR da je ovaj Sporazum dio njihova šireg i dosljednog odnosa uspostavljenog sporazumima kojih su stranke;

PREPOZNAJUĆI vrijednost tolerancije, prihvaćanja i uzajamna poštovanja u heterogenoj i raznolikoj međunarodnoj zajednici te priznajući važnost umjerenosti;

POTVRĐUJUĆI privrženost stranaka poštovanju demokratskih načela i ljudskih prava kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima (UDHR) i u drugim odgovarajućim međunarodnim instrumentima za zaštitu ljudskih prava primjenjivima na stranke;

POTVRĐUJUĆI svoju privrženost načelima vladavine prava i dobrog upravljanja te želju za promicanjem gospodarskog i društvenog napretka svojih naroda, uzimajući u obzir načelo održivog razvoja i zahtjeve za zaštitu okoliša;

ŽELEĆI poboljšati suradnju u području međunarodne stabilnosti, pravde i sigurnosti kao osnovni preduvjet za promicanje održivog društvenog i gospodarskog razvoja, iskorjenjivanje siromaštva i promicanje Programa održivog razvoja do 2030. (dalje u tekstu „Program do 2030.”) koji je donesen Rezolucijom 70/1 (2015) Opće skupštine Ujedinjenih naroda (UN) „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” na UN-ovu sastanku na vrhu o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015.;

GLEDAJUĆI na terorizam kao na prijetnju globalnoj sigurnosti i želeći povećati intenzitet svojeg dijaloga i suradnje u području borbe protiv terorizma, u skladu s relevantnim instrumentima Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (VSUN), a posebno s Rezolucijom VSUN-a 1373 (2001);

ISKAZUJUĆI svoju predanost prevenciji i borbi protiv svih oblika terorizma i uspostavljanju djelotvornih međunarodnih instrumenata radi njegova iskorjenjivanja;
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 26.10.2018.

JOIN(2018) 22 final/2

2018/0300(NLE)

This document replaces JOIN(2018) 22 final of 25.7.2018.

Change of the sensitivity level, deletion of the marking "LIMITED".

Zajednički prijedlog

UREDBE VIJEĆA

o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2015/735 o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Južnom Sudanu
PRILOG



PREPORUKA BR. XXX VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I IZRAELA kojom se odobrava produljenje Akcijskog plana EU-Izrael

VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I IZRAELA,

uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Države Izraela, s druge strane („Euro-mediteranski sporazum”),

budući da:

(1)Euro-mediteranski sporazum potpisan u Bruxellesu 20. studenoga 1995., stupio je na snagu 1. srpnja 2000.

(2)Člankom 69. Euro-mediteranskog sporazuma Vijeću za pridruživanje daje se ovlast za donošenje odluka i za davanje preporuka.

(3)Člankom 10. poslovnika Vijeća za pridruživanje predviđa se mogućnost donošenja odluka ili prijedloga pisanim postupkom između sjednica ako se stranke tako dogovore.

(4)Produljenjem Akcijskog plana EU-Izrael do kraja 2020. ili do donošenja prioriteta partnerstva strankama se omogućuje nastavak suradnje za sljedeću godinu ili do trenutka donošenja prioriteta partnerstva,

PREPORUČUJE:

Članak 1.

Vijeće za pridruživanje pisanim postupkom preporučuje da se Akcijski plan EU-Izrael produlji do kraja 2020. ili do donošenja prioriteta partnerstva.
Primjer prometne infrastrukture EU-a Transeuropska prometna mreža (TEN-T) sastoji se od sveobuhvatne mreže koja osigurava pristup svim regijama EU-a i koja će se dovršiti 2050. te osnovne mreže unutar strateški najvažnijih dijelova koja će se dovršiti 2030. Mreža TEN-T obuhvaća luke, zračne luke, željezničke pruge, ceste i unutarnje plovne putove. Kako bi se lakše dovršili glavni dijelovi osnovne mreže, uspostavljeno je devet multimodalnih koridora osnovne mreže. Važno je u prvom redu analizirati moguću dvojnu namjenu mreže te odrediti preklapanja i propuste. U okviru politike mreže TEN-T definirani su ambiciozni i jedinstveni standardi u obliku tehničkih zahtjeva za sve komponente infrastrukture, posebice za osnovnu mrežu. Oni odražavaju pretežito civilnu upotrebu infrastrukture. Neki od tih koridora mogli bi se iskoristiti za testiranje u okviru pilot studije. Politika mreže TEN-T temelji se na interaktivnom geografskom i tehničkom informacijskom sustavu (TENtec) koji sadržava zemljovide i druge informacije o jedinstvenim standardima mreže TEN-T. Mogla bi se poboljšati suradnja na toj bazi podataka s relevantnim dionicima u području obrane kako bi se iskoristile moguće sinergije. Instrument za povezivanje Europe strateški je investicijski instrument EU-a za izgradnju mreže TEN-T. Pokazao se vrlo učinkovitim za brzo pokretanje ulaganja u poboljšanje prometne infrastrukture EU-a te za usmjeravanje na projekte koji stvaraju visoku dodanu vrijednost EU-a. Instrument je usredotočen na prekogranične civilne projekte i veze koje nedostaju, uključujući potrebne sustave interoperabilnosti (na primjer za upravljanje zračnim i željezničkim prometom), inovacije, kao i na ulaganja u luke, zračne luke i njihove povezanosti sa zaleđem za multimodalno funkcioniranje mreže. To je ključno za prednju prisutnost vojnih snaga. Za dobru kvalitetu infrastrukture potrebno je dovoljno ulaganja i održavanja, posebice kako bi se osigurale odgovarajuće i neometane multimodalne veze s uzajamnom civilnom i vojnom koristi. Iako je Instrument usmjeren samo na prioritete civilnog prometa, postoje očiti primjeri u kojima bi dodatna ulaganja mogla donijeti velike koristi za vojne ciljeve, na primjer prekogranični projekti, kritična infrastruktura i ključne komponente infrastrukture. Utvrđivanje mogućih sinergija i mogućnosti dvojne namjene, uz jačanje proračuna gdje je to potrebno, neophodno je i za civilnu i vojnu infrastrukturu. Instrument bi se mogao ojačati kako bi se osnovna mreža TEN-T izgradila do 2030., a europska obrambena unija do 2025.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 17.2.2017

JOIN(2017) 4 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document JOIN(2017) 4 final of 25.1.2017.

Concerns all language versions.

Minor changes in the text.

The text shall read as follows:

ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU I VIJEĆU

Migracije na središnjoj sredozemnoj ruti

Upravljanje tokovima, spašavanje života
– 50 000 radnih mjesta za sirijske izbjeglice do kraja 2016.; 75 000 do kraja 2017.; 100 000 do kraja 2018., pod uvjetom da postoji dovoljna potražnja za radnim dozvolama – Obrazovanje: javno i besplatno obrazovanje omogućeno za najmanje 140 000 sirijske djece tijekom 2016. te za najmanje 190 000 djece do kraja 2017.

Bilateralno Ukupno najmanje 747 milijuna eura dodijeljenih novih financijskih sredstava za 2016. i 2017. godinu, uključujući: zajam za makrofinancijsku pomoć u iznosu od 200 milijuna eura, pod uvjetom da su ispunjeni preduvjeti 108 milijuna eura humanitarne pomoći u razdoblju 2016. – 2017. Sirijske izbjeglice EU na jordanski izvoz u EU primjenjuje pojednostavnjene zahtjeve Pravila o podrijetlu, pod sljedećim uvjetima: trajanje od 10 godina u 18 odabranih gospodarskih područja i industrijskih područja.
(c) ostalih sektorskih razmjena kada to odrede stranke.

To može uključivati, prema potrebi, pristup odgovarajućim instrumentima UN-a i njihovu provedbu. To također, prema potrebi može uključivati potporu odgovarajućim instrumentima Vijeća Europe i suradnju između odgovarajućih novozelandskih tijela i Eurojusta.

Konzularna zaštita

1. Novi Zeland suglasan je da diplomatska i konzularna tijela svih država članica zastupljenih u Novom Zelandu mogu pružati konzularnu zaštitu u Novom Zelandu u ime drugih država članica koje nemaju dostupno stalno predstavništvo u Novom Zelandu.

2. Unija i države članice suglasne su da diplomatska i konzularna tijela Novog Zelanda mogu pružati konzularnu zaštitu u ime treće zemlje i da te treće zemlje mogu pružati konzularnu zaštitu u ime Novog Zelanda u Uniji u mjestima u kojima Novi Zeland ili dotična treća zemlja nema dostupno stalno predstavništvo.

3. Stavci 1. i 2. imaju za cilj ukinuti sve zahtjeve u vezi s obavješćivanjem ili pristankom koji bi se inače mogli primjenjivati.

4. Stranke su suglasne olakšati dijalog o konzularnim poslovima između svojih nadležnih tijela.

ČLANAK 37.

Zaštita osobnih podataka

1. Stranke su suglasne surađivati s ciljem unapređivanja svojeg odnosa nakon odluke Europske komisije o odgovarajućoj zaštiti osobnih podataka od strane Novog Zelanda i osiguravanja visoke razine zaštite osobnih podataka u skladu s odgovarajućim međunarodnim instrumentima i standardima, uključujući Smjernice o zaštiti privatnosti i prekograničnim tokovima osobnih podataka Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD”).

2. Takva suradnja može, među ostalim, uključivati razmjenu informacija i stručnog znanja. Može uključivati i suradnju među regulatornim pandanima u tijelima kao što su Radna skupina OECD-a za sigurnost i privatnost u digitalnom gospodarstvu (OECD's Working Party on Security and Privacy in the Digital Economy) te Globalna mreža za uspostavu privatnosti (Global Privacy Enforcement Network).
Posljednje dvije do tri godine poduzeti su koraci za provođenje reformi koje se temelje na tržištu i za stvaranje poticajnog poslovnog okruženja, među ostalim uvođenjem fiskalnih i poreznih reformi, liberalizacije kontrole stranih valuta, ukidanja zahtjeva za izvozne dozvole za otprilike 4000 proizvoda, omogućivanje 100 %-tnog stranog vlasništva u nekim sektorima i uspostavu posebnih ekonomskih zona. Zbog tih početnih reformi izravna strana ulaganja povećala su se s 3,2 milijarde EUR koliko su iznosila 2013. – 2014. na otprilike 8 milijardi USD 2014. – 2015. uglavnom na čelu sa sektorom plina, telekomunikacija i proizvodnje. Gospodarstvo se 2014. – 2015. povećalo za 8,5 % i predviđa se da će sljedećih pet godina godišnji rast iznositi 7,9 %. Zemlja bi mogla razviti svoj sektor proizvodnje koji obilježava niska razina stručnosti i radno intenzivna proizvodnja, što je od ključne važnosti za povećanje broja radnih mjesta, a mogla bi liberalizirati trgovinu na poljoprivrednim tržištima kako bi ubrzala smanjenje siromaštva, kao što je to bio slučaj u drugim azijskim zemljama.

EU promiče okvir za uzajamno korisnu trgovinu i prilike za ulaganja kojima se štite standardi rada

EU i Mjanmar/Burma imaju gospodarstva koja se u velikoj mjeri nadopunjuju. EU je imao važnu ulogu u poticanju trgovine i gospodarskog razvoja u zemlji ukidanjem sankcija i ponovnom uspostavom trgovinskih povlastica u okviru mehanizma „Sve osim oružja” (Everything But Arms) 2013. Bilateralna trgovina povećala se na 1,2 milijarde EUR 2015. s 404 milijuna EUR 2012. Izvoz u EU učetverostručio se između 2012. i 2015. i narastao s 165 milijuna EUR na 675 milijuna EUR. Odjeća čini više od 60 % izvoza iz Mjanmara/Burme u EU. Strojevi i električni uređaji čine gotovo polovinu izvoza EU-a. Državi će, kako se bude razvijala, trebati više osnovnih sredstava za infrastrukturu i proizvodnju čime se europskim poduzećima pružaju brojne prilike. Od 2011. izvoz usluga iz EU-a u Mjanmar/Burmu povećao se šest puta, no početne brojke bile su veoma niske. Sektor usluga vjerojatno će se brzo proširiti.
OKVIRNI SPORAZUM O PARTNERSTVU I SURADNJI IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I VLADE MALEZIJE

EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija” ili „EU”,

s jedne strane,

i

VLADA MALEZIJE, dalje u tekstu „Malezija",

s druge strane,

dalje u tekstu pojedinačno „stranka” ili zajednički „stranke”,

UZIMAJUĆI U OBZIR tradicionalne prijateljske veze između stranaka te bliske povijesne, političke i gospodarske odnose koji ih ujedinjuju;

PRIDAJUĆI posebnu važnost sveobuhvatnoj prirodi njihova uzajamnog odnosa;

UZIMAJUĆI U OBZIR da je ovaj Sporazum dio njihova šireg i dosljednog odnosa uspostavljenog sporazumima kojih su stranke;

PREPOZNAJUĆI vrijednost tolerancije, prihvaćanja i uzajamna poštovanja u heterogenoj i raznolikoj međunarodnoj zajednici te priznajući važnost umjerenosti;

POTVRĐUJUĆI privrženost stranaka poštovanju demokratskih načela i ljudskih prava kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima (UDHR) i u drugim odgovarajućim međunarodnim instrumentima za zaštitu ljudskih prava primjenjivima na stranke;

POTVRĐUJUĆI svoju privrženost načelima vladavine prava i dobrog upravljanja te želju za promicanjem gospodarskog i društvenog napretka svojih naroda, uzimajući u obzir načelo održivog razvoja i zahtjeve za zaštitu okoliša;

ŽELEĆI poboljšati suradnju u području međunarodne stabilnosti, pravde i sigurnosti kao osnovnog preduvjeta za promicanje održivog društvenog i gospodarskog razvoja, iskorjenjivanje siromaštva i promicanje Programa održivog razvoja do 2030. (dalje u tekstu: Program do 2030.) koji je donesen Rezolucijom 70/1 (2015) Opće skupštine Ujedinjenih naroda (UN) „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” na UN-ovu sastanku na vrhu o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015.;

GLEDAJUĆI na terorizam kao na prijetnju globalnoj sigurnosti i želeći povećati intenzitet svojeg dijaloga i suradnje u području borbe protiv terorizma, u skladu s relevantnim instrumentima Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (VSUN), a posebno s Rezolucijom VSUN-a 1373 (2001);

ISKAZUJUĆI svoju predanost prevenciji i borbi protiv svih oblika terorizma i uspostavljanju djelotvornih međunarodnih instrumenata radi njegova iskorjenjivanja;

PREPOZNAJUĆI da svaka mjera poduzeta radi borbe protiv terorizma mora biti u skladu s obvezama koje su stranke preuzele na temelju međunarodnog prava, a posebno na temelju međunarodnog prava o ljudskim pravima i humanitarnog prava;

POTVRĐUJUĆI da najteža kaznena djela, koja su predmet zabrinutosti međunarodne zajednice, ne smiju ostati nekažnjena te uzimajući u obzir međunarodne kaznene sudove, uključujući Međunarodni kazneni sud, kao važne korake za postizanje međunarodnog mira i pravde;
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 1.7.2015.

JOIN(2015) 27 final/2

2015/0143(NLE)

This document replaces JOIN(2015)27 final of 1.7.2015

Downgraded on 7.4.2022

Concerns all language versions



The text shall read as follows:

Zajednički prijedlog

UREDBE VIJEĆA

o izmjeni Uredbe (EU) br. 204/2011 o mjerama ograničavanja

s obzirom na stanje u Libiji
Primjeri projekata i postupaka Baltičko more ubraja se u najonečišćenije vode u Europi te je stoga „spašavanje mora” jedan od ključnih ciljeva EUSBSR-a. U okviru projekta BEST (Better Efficiency for industrial Sewage Treatment – veća učinkovitost za pročišćavanje industrijskih otpadnih voda) boljim pročišćavanjem industrijskih otpadnih voda u regiji Baltičkog mora nastojali su se riješiti problemi eutrofikacije i rizika koje predstavljaju opasne tvari. U latvijskoj tvornici mliječnih proizvoda i sireva Latvijas Piens bolja predobrada otpadnih voda poboljšala je rezultate pročišćavanja u obližnjem postrojenju za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda. Poljska općina Doruchów izgradila je novu liniju za pročišćavanje industrijskih otpadnih voda, koja pomaže u sprečavanju eutrofikacije. Akteri teritorijalnog razvoja ključni za olakšavanje uvođenja održivih modela i poticanje provedbe europskog zelenog plana u alpskoj regiji jesu sveučilišta te centri za istraživanje i inovacije. EUSALP pomaže u olakšavanju uspostave saveza/mreže sveučilišta u alpskoj regiji utvrđivanjem sveučilišta iz šest zemalja EUSALP-a.
Okvir 1: Učinak porasta cijena plina u 2021. na emisije stakleničkih plinova Prosječne veleprodajne cijene plina dosegnule su 2021. rekordnih 49 EUR/MWh (megavat po satu), s najvišim dnevnim razinama do čak 183 EUR/MWh. Za usporedbu, cijene plina oscilirale su između 15 i 25 EUR/MWh u razdoblju od 2010. do 2019. te su se nakon povijesno niske razine od 3 do 4 EUR/MWh u svibnju 2020. brzo vratile na slične razine. Nekoliko istodobnih događaja prouzročilo je porast cijena, uključujući hladno vrijeme na početku godine, razinu skladištenja u EU-u ispod sezonskog prosjeka, nisku dostupnost vjetra i sunca tijekom ljeta te sve veće geopolitičke napetosti na granicama EU-a. Visoka cijena plina dovela je do znatnog prelaska s plina na ugljen i lignit u elektroenergetskom sustavu EU-a, pri čemu su elektrane na ugljen i lignit povećale broj radnih sati na štetu elektrana na plin. U usporedbi s 2020. proizvodnja energije iz ugljena i lignita povećala se za 68 TWh, što je više od polovine ukupnog povećanja proizvodnje (+118 TWh)(a), dok se proizvodnja iz plina smanjila (–16 TWh). Preostali rast proizvodnje odnosi se na energiju iz obnovljivih izvora i nuklearnu energiju (+65 TWh) unatoč nižoj proizvodnji energije iz vjetra na kopnu. Prelazak s plina na ugljen i lignit u 2021. doveo je do povećanja emisija CO2 iz elektroenergetskog sustava na razine iznad onih iz 2020. (+8,3 %). Ipak, emisije CO2 u tom sektoru u 2021. bile su 7,3 % niže nego 2019.(b) (slika 3.) zahvaljujući dugoročnoj postupnoj dekarbonizaciji elektroenergetskog sustava EU-a.(c) Neuobičajeno visoke cijene plina nastavile su se i 2022. Ruska invazija na Ukrajinu pridonijela je iznimno velikoj neizvjesnosti cijena. U trenutku pisanja ovog dokumenta na tržištu se ne očekuje povratak na prijašnje razine cijena u kratkoročnom razdoblju. Paketom „Spremni za 55 %” i planom REPowerEU(e) nastoji se smanjiti ovisnost EU-a o uvozu fosilnih goriva te postići klimatski cilj za 2030. ubrzanjem uvođenja energije iz obnovljivih izvora, diversifikacijom opskrbe i znatnim povećanjem energetske učinkovitosti. Ulaganjima u diversifikaciju opskrbe trebala bi se izbjeći neupotrebljiva imovina u budućnosti. (a)Europska komisija, Tromjesečno izvješće o tržištu električne energije, svezak 14. (obuhvaća četvrto tromjesečje 2021.). Slika 18. (b) https://ec.europa.eu/clima/news-your-voice/news/emissions-trading-greenhouse-gas-emissions-73-2021-compared-2020-2022-04-25_en (c)Emission trends in EU-27 for the IPCC sector 1.A.1.a – Public Electricity and Heat production at the EEA greenhouses gases – data viewer https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer . (d)Za razdoblje 2019.–2020.vrijednosti emisija CO2 odgovaraju sektoru 1.A.1.a prema IPCC-u. Vrijednost za 2021. ekstrapolira se uz pretpostavku istog trenda kao i za emisije iz Dnevnika transakcija Europske unije za odgovarajuće sektore. (e)COM(2022) 230.
AT, BG, CZ, IE, RO, PT

AT, BE, BG, CZ, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LT, LU, MT, PL, PT, RO, SI

BG, CY, DK, EE, EL, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, SE, SK

AT, CY, CZ, EL, EE, HR, HU, LT, LV, PL, SK RO

AT, BE, CZ, DE, DK, EE, HR, IE, LU, NL, PL, SE

AT, BE, BG, CZ, CY, DE, DK, EL, EE, ES, FI, FR, HU, IE, IT, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK

BG, CY, DK, EL, HR, HU, IT, LT, MT, PL, PT, RO, SK

BE, BG, CY, EE, HR, EL

AT, EE

AT

BE, CZ, CY, DE, EE, EL, FI, HU, IE, LT, LV, LU, MT, NL, SI, SK

AT, BE, CZ, EE, FI, LT, LV, NL, PL, RO, SE, SI, SK

BE, ES, HU, LU, MT, PL, PT, SI

BE, BG, CY, DK, DE, EL, EE, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI

BE, BG, CY, DK, DE, EL, ES, EE, FI, FR, HR, IE, IT, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI

CY, EL, FR, IT, MT

AT, BE, CY, DK, FR, EE, EL, FI, HR, HU, IE, LT, LV, LU, MT, PL, PT, RO, SE, SI, SK

AT, BE, BG, CY, CZ, DK, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PT, PL, RO, SE, SI, SK

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SK, ES, SE, SI

AT, BE, BG, EL, HU, IE, FR, IT, LV, MT, PL, PT

BG, CZ, DE, EE, ES, EL, HU, IE, FR, IT, PL, PT, LU, RO, SK

AT, BG, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, IE, FR, IT, LT, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI

AT, BE, CZ, DE, DK, EE, EI, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SK, SE, SI, RO

BE, BG, CY, CZ, EE, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI

BE, BG, CY, CZ, EE, FR, EL, ES, FI, HR, HU, IE, IT, LT, LV, MT, PL, PT, RO, SE, SI, SK

BE, BG, CY, CZ, EE, FI, FR, EL, EI ES, HR, HU, IE, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, SE, SI, SK

CY, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, SK, SE, SI

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PT, PL, RO, SE, SI, SK

BE, EE, HR, LV, MT, PL

IT

BE, CY, CZ, DE, EL, ES, IE, IT, FI, FR, HR, HU, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PT, PL, RO, SE, SK

AT, BE, BG, CY, CZ, DE DK, EE, EL, ES, IE, IT, FI, FR, HR, HU, LV, LT, MT, NL, PT, PL, RO, SE, SK

AT, LU, LT, LV

BG, CZ, CY, EE, EL, ES, FI, HU, HR, IE, IT, LV, LT, NL, PT, SE, SK

AT, BG, CZ, EE, ES, FI, HU, IE, LT, LV, MT, SE, SK

IT

AT, BE, BG, DE, CZ, CY, EL, HR, FI, HU, HR, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, FI, FR, HR, IE, IT, LT, LV, PL, PT, NL, RO, SK, SE

AT, BE, CZ, CY, DE, DK, EL, EE, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI

AT, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, FI, HR, HU,IE, IT, LU, MT, NL, PL, RO, SK, SI, SE

BG, CZ, DE, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, PL, PT, RO, SK, SE, SI

BE, HR, IE, IT, PT

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK

BE, BG, CY, DE, DK, EL, ES, FI, FR, HU, IT, LT, LU, MT, PL, RO

Poboljšati dostupnost praktičnih informacija za poljoprivrednike i/ili upravitelje zemljišta o tome kako pridonijeti boljoj provedbi direktiva o prirodi i/ili Direktive o nitratima.