EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 20.7.2021. SWD(2021) 714 final RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE Izvješće o vladavini prava za 2021.









Poglavlje za Mađarsku priložen dokumentu KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o vladavini prava za 2021.

Stanje vladavine prava u Europskoj uniji {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sažetak Kad je riječ o učinkovitosti i kvaliteti, mađarski pravosudni sustav postiže dobre rezultate s obzirom na trajanje postupka, a digitalizacija je na visokoj razini. Nastavlja se postupno povećavanje plaća sudaca i državnih odvjetnika. No kad je riječ o neovisnosti sudstva, novi razvoj događaja u pravosudnom sustavu razlog je za dodatnu zabrinutost, što je izraženo i u kontekstu postupka iz članka 7. stavka 1. UEU-a koji je pokrenuo Europski parlament. Uvedena su nova pravila kojima se dopušta imenovanje članova Ustavnog suda u Vrhovni sud (Kúria) mimo uobičajenog postupka, ali i izbor novog predsjednika Kúrije, kojem su dodijeljene dodatne ovlasti. Predsjednik Kúrije izabran je unatoč negativnom mišljenju Državnog sudbenog vijeća. Preporuka o jačanju neovisnosti sudstva izdana u kontekstu europskog semestra još nije provedena. To uključuje potrebu za službenim jačanjem ovlasti neovisnog Državnog sudbenog vijeća kako bi se uspostavila protuteža ovlastima predsjednika Državnog ureda za sudstvo. U tijeku je provedba strategije za borbu protiv korupcije, no njezino je područje primjene i dalje ograničeno. I dalje postoje nedostaci u pogledu financiranja političkih stranaka, lobiranja i prakse „rotirajućih vrata”. Nije riješeno ni pitanje rizika povezanih s klijentelizmom, pristranošću i nepotizmom u javnoj upravi na visokoj razini, kao ni rizika koji proizlaze iz veza između poduzećâ i političkih aktera. Neovisni mehanizmi kontrole i dalje nisu dostatni za otkrivanje korupcije. I dalje postoji zabrinutost zbog nedostatka sustavnih provjera i nedovoljnog nadzora imovinskih kartica i izjava o nepostojanju sukoba interesa. Novim odredbama kaznenog prava nastoji se riješiti pitanje podmićivanja stranih dužnosnika i neformalnih plaćanja u zdravstvu. Iako je postotak predmeta povezanih s korupcijom u kojima je podignuta optužnica visok, a od 2020. otvoreno i nekoliko novih predmeta povezanih s korupcijom na visokoj razini, rezultati istraga navoda o dužnosnicima na visokoj razini i njihovu neposrednom krugu i dalje su ograničeni. Medijski pluralizam i dalje je ugrožen. Nije uklonjena zabrinutost u vezi s neovisnošću i djelotvornošću Tijela za medije, među ostalim zbog odluka Vijeća za medije koje su dovele do gašenja neovisne radiostanice Klubrádió. Nisu uspostavljeni programi potpore medijima kako bi se ublažio utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na informativne medije, no znatna količina državnog oglašavanja i dalje omogućuje vladi da vrši neizravni politički utjecaj na medije. Pristup javnim informacijama ograničen je hitnim mjerama donesenima tijekom pandemije, čime je otežan pravodoban pristup neovisnih medija tim informacijama. Neovisnim medijima i novinarima i dalje se ometa rad i zastrašuje ih se. Transparentnost i kvaliteta zakonodavnog postupka i dalje su zabrinjavajuće u kontekstu sustava provjere i ravnoteže. Izmjenom ustava ograničit će se ovlasti vlade kad je riječ o režimu „stanja opasnosti” nakon srpnja 2023. Povjereniku za temeljna prava dodijeljene su veće ovlasti, ali dionici nisu uvjereni u njegovu neovisnost. Komisija je pokrenula postupak zbog povrede kako bi osigurala provedbu presude Suda o zakonu o transparentnosti organizacija civilnog društva koje se financiraju stranim sredstvima. Parlament je nakon toga stavio taj zakon izvan snage i uveo nova pravila o provjerama zakonitosti u civilnom društvu. Organizacije civilnog društva koje su zauzele kritičan stav prema vladi i dalje su pod pritiskom, a izražena je i zabrinutost zbog novoosnovanih privatnih zaklada koje primaju znatna javna financijska sredstva i, a u kojima su članovi upravnog odbora bliski vlasti. I.Pravosudni sustav Mađarska ima četverostupanjski sustav redovnih sudova. Postoji 113 okružnih sudova koji djeluju kao prvostupanjski, dok 20 regionalnih sudova saslušava žalbe na odluke okružnih sudova i odlučuje u određenim prvostupanjskim postupcima. Pet regionalnih žalbenih sudova odlučuje o žalbama na odluke regionalnih sudova. Glavna je uloga Vrhovnog suda (Kúria) jamčiti ujednačenu primjenu zakona. Temeljnim zakonom predsjedniku Državnog ureda za sudstvo, kojeg bira parlament, dodjeljuje se ovlast središnjeg upravljanja sudovima. Državno sudbeno vijeće neovisno je tijelo koje u skladu s Temeljnim zakonom nadgleda predsjednika Državnog ureda za sudstvo i sudjeluje u upravljanju sudovima. Suce imenuje predsjednik Republike na preporuku predsjednika Državnog ureda za sudstvo na temelju poretka kandidata koji odrede lokalna sudska vijeća (sastavljena od sudaca koje su izabrali njihovi kolege). Predsjednik Državnog ureda za sudstvo ne može odstupiti od tog poretka bez prethodne suglasnosti Državnog sudbenog vijeća. Ustavni sud, koji nije dio sustava redovnih sudova, ocjenjuje ustavnost zakona i sudskih odluka. Državno odvjetništvo neovisna je institucija koja ima ovlasti za istragu i kazneni progon kaznenih djela. Mađarsko udruženje odvjetničkih komora i regionalne odvjetničke komore samostalna su i samoupravna javna tijela. Neovisnost Percepcija neovisnosti sudstva u javnosti i među poduzećima i dalje je prosječna. Percepcija neovisnosti sudova i sudaca u javnosti i dalje je prosječna, ali se smanjila s 48 % u 2020. na 40 % u 2021. Percepcija neovisnosti sudstva u 32 % poduzeća ocijenjena je „dobrom ili vrlo dobrom” , što je povećanje u odnosu na 26 % u 2020. Kad je riječ o javnosti, percepcija neovisnosti sudstva na negativnoj je putanji u zadnjih pet godina (koja je prekinuta 2020.); kad je riječ o poduzećima, nakon znatnog pada zabilježenog 2019. percepcija se nastavila poboljšavati. Državno sudbeno vijeće nastavilo se suočavati s poteškoćama u uspostavljanju protuteže ovlastima predsjednika Državnog ureda za sudstvo kad je riječ o upravljanju sudovima. Kako je istaknuto u Izvješću o vladavini prava za 2020., Državno sudbeno vijeće suočava se s nizom strukturnih ograničenja koja ga sprječavaju da djelotvorno nadzire djelovanje predsjednika Državnog ureda za sudstvo. Državno sudbeno vijeće nema pravnu osobnost i nema pravo predlagati zakonodavstvo ili imati savjetodavnu ulogu u pogledu zakonodavnih prijedloga koji utječu na pravosudni sustav. Izabrani su novi članovi Državnog sudbenog vijeća i njihovi zamjenici; Vijeće ima dogovoren proračun, a predsjednik Državnog ureda za sudstvo osiguralo mu je još jednog člana osoblja. Trenutačni predsjednik Državnog ureda za sudstvo bolje surađuje s Vijećem no što je to činio njegov prethodnik, ali ta je suradnja ograničena na razinu koja se zahtijeva zakonom i nisu poduzeti nikakvi zakonodavni koraci kojima bi se riješila strukturna pitanja. Još nisu provedene preporuke Vijeća u kontekstu europskog semestra za jačanje neovisnosti sudstva. Predsjednik Državnog ureda za sudstvo više je puta na višim sudovima zapošljavao suce koji su izvršavali upravne zadatke u Državnom uredu za sudstvo, i to bez poziva na podnošenje prijava. Predsjedniku Kúrije, odnosno Vrhovnog suda, dodijeljene su dodatne ovlasti pri organizaciji rada tog suda. Od 1. siječnja 2021. na snazi su nova pravila, koja predsjedniku Kúrije dopuštaju osnivanje sudbenih vijeća sastavljenih od predsjedavajućeg suca i četiri suca za različite skupine predmeta, nakon što odgovarajući odjel i sudbeno vijeće Kúrije donesu neobvezujuće mišljenje. Time su se dodatno povećale upravne ovlasti predsjednika Kúrije, koje uključuju imenovanje predsjedavajućih sudaca, upućivanje sudaca i predsjedavajućih sudaca u različite odjele, imenovanje voditeljâ službi te uspostavljanje sustava za raspodjelu predmeta među odjelima. Predsjednik Kúrije ima i važne ovlasti kad je riječ o ulozi Kúrije u osiguravanju ujednačenog tumačenja prava na sudovima. Zato Kúria donosi odluke o ujednačenom tumačenju prava koje su obvezujuće za sudove. Ako određeni odjel želi odstupiti od objavljene sudske prakse Kúrije, mora prekinuti postupak i zatražiti donošenje odluke o ujednačenom tumačenju prava. Odborom za ujednačeno tumačenje može predsjedati predsjednik ili potpredsjednik Kúrije. Njegovih šest članova bira predsjedavajući član na ad hoc osnovi među sucima iz odgovarajućeg odjela. Osim toga, stranke mogu podnijeti pritužbu u pogledu ujednačenog tumačenja prava na konačnu odluku Kúrije ako ona odstupa od objavljene sudske prakse Kúrije. Odborom za pritužbe u pogledu ujednačenog tumačenja prava predsjeda predsjednik ili potpredsjednik Kúrije. Njegovih osam članova bira predsjedavajući član na temelju algoritma. Odbor za pritužbe u pogledu ujednačenog tumačenja prava može poništiti konačne odluke koje donose odjeli u pojedinačnim predmetima. Pravosudna tijela Kúrije (npr. sudbeno vijeće ili odjeli) imaju tek savjetodavnu ulogu i ne mogu biti protuteža opsežnim ovlastima predsjednika Kúrije. Novi predsjednik Kúrije izabran je s 1. siječnja 2021. na temelju novih posebnih pravila o imenovanju sudaca. Podsjeća se na to da je u lipnju 2020. predsjednik Republike imenovao osam članova Ustavnog suda kao suce Kúrije na njihov zahtjev i s početkom mandata od 1. srpnja 2020., pri čemu ih šest nije imalo sudačko iskustvo na redovnom sudu. Kako je pojašnjeno u Izvješću o vladavini prava za 2020., članovi Ustavnog suda na temelju izmjene donesene 2020. mogu, kad dobiju status suca, zatražiti imenovanje u Kúriju nakon završetka mandata na Ustavnom sudu. Predsjednik Republike preporučio je 5. listopada 2020. da parlament odabere jednog od njih na mjesto predsjednika Kúrije. Nakon saslušanja te osobe u skladu s relevantnim pravnim odredbama Državno sudbeno vijeće gotovo je jednoglasno odbilo njezinu kandidaturu. Nakon prekida članstva na Ustavnom sudu kandidata je 19. listopada 2020. Nacionalna skupština izabrala na mjesto predsjednika Kúrije na devet godina, s početkom mandata od 1. siječnja 2021. Istog dana, 19. listopada, tadašnji ga je predsjednik Kúrije postavio u Kúriju, gdje je služio na mjestu predsjedavajućeg suca jednog od odjela dok nije preuzeo mjesto predsjednika Kúrije. Takav je razvoj događaja potvrdio zabrinutost istaknutu u Izvješću o vladavini prava za 2020. jer se o imenovanju na najviše mjesto u pravosudnom sustavu odlučilo bez uključivanja pravosudnog tijela, što nije u skladu s europskim normama. Posebni izvjestitelj UN-a o neovisnosti sudaca i odvjetnika izjavio je da je taj izbor „napad na neovisnost sudstva i pokušaj da se sudstvo podvrgne volji zakonodavne vlasti, čime se povređuje načelo diobe vlasti”. Uzmu li se u obzir upravne ovlasti predsjednika Kúrije i ključna uloga Kúrije u pravosudnom sustavu, taj je razvoj događaja izazvao ozbiljnu zabrinutost u pogledu neovisnosti sudstva. Predsjednik Državnog ureda za sudstvo nastavio je poništavati postupke za odabir predsjednika sudova i imenovati privremene predsjednike sudova bez odobrenja Državnog sudbenog vijeća. Predsjednik Državnog ureda za sudstvo nastavio je praksu otkazivanja, u sve više slučajeva i često bez dostatnih obrazloženja, postupaka odabira predsjednika sudova i drugih ravnatelja sudova, čak i kad su postojali prikladni kandidati koji su imali podršku kolega. Državno sudbeno vijeće već je kritiziralo tu praksu tijekom mandata prethodnog predsjednika Državnog ureda za sudstvo. Prošle je godine odabir predsjednika sudova više puta kasnio zbog pandemije bolesti COVID-19. Zato su slobodna radna mjesta ostala prazna ili ih je privremeno popunio predsjednik Državnog ureda za sudstvo, ili je mandat ravnatelja sudova produljen na temelju zakonodavstva. Predsjednici sudova imaju ovlasti koje su relevantne za karijeru sudaca. Budući da je prvi mandat sudaca ograničen na tri godine, nastavak njihove sudačke karijere ovisi o procjeni njihove prikladnosti za trajni sudački mandat, u okviru koje predsjednik suda ocjenjuje njihove sudačke aktivnosti. Ako se suce ocijeni prikladnima, predsjednik suda traži od predsjednika Državnog ureda za sudstvo da predsjedniku Republike preporuči da ih imenuje na neograničeno razdoblje. Ako ih se ne ocijeni prikladnima, moraju napustiti položaj po završetku prvotnog mandata. Rezultati ocjene mogu se osporiti pred službeničkim sudom. Službenički sud ne može odobriti privremenu mjeru pravne zaštite u cilju sprječavanja prekida sudačke karijere dok se ocjena preispituje. Osim toga, svake tri godine predsjednik suda i predsjednik Državnog ureda za sudstvo mogu preraspodijeliti suce, bez njihove suglasnosti, na neki drugi sud na razdoblje do godine dana, iako u praksi ta mogućnost nije iskorištena od 2012. Postoji zabrinutost zbog učinka te ovlasti na nesmjenjivost sudaca. Nastavlja se postupno povećavanje plaća sudaca i državnih odvjetnika. Povećanje sudskih plaća istaknuto u Izvješću o vladavini prava za 2020. nastavilo se prema predviđanjima iz skupnog zakonodavnog akta iz 2019. i očekuje se da će pridonijeti jačanju neovisnosti sudstva. U prvoj fazi, od siječnja 2020., plaće su se u prosjeku povećale za 32 %, a u drugoj fazi, od siječnja 2021., za 12 %. Za 2022. planira se dodatno povećanje od 13 %. Međutim, i dalje postoji zabrinutost povezana sa sustavom bonusa i ovlastima tijela koja upravljaju sudovima da dodjeljuju bonuse sucima na diskrecijskoj osnovi, bez objektivnih i transparentnih kriterija. I dalje postoji zabrinutost zbog određenih elemenata organizacije državnog odvjetništva. Kako je istaknuto u Izvješću o vladavini prava za 2020., državno odvjetništvo organizirano je u strogo hijerarhijsku strukturu. Iako je neovisnost državnog odvjetništva utvrđena zakonom, zbog određenih elemenata pravnog okvira GRECO je izdao preporuke za preispitivanje pravila za imenovanje glavnog državnog odvjetnika kako bi se taj ured zaštitio od političkog utjecaja. Iako je većina preporuka GRECO-a o državnom odvjetništvu provedena, neke još nisu. Na primjer, preporuka o ukidanju mogućnosti zadržavanja glavnog državnog odvjetnika na funkciji nakon isteka mandata. Zatim, tu je i preporuka GRECO-a da se viši državni odvjetnik koji preuzima predmet od podređenog državnog odvjetnika u tome vodi strogim kriterijima te da se takve odluke obrazlože u pisanom obliku. GRECO je preporučio i povećanje razine odgovornosti i transparentnosti disciplinskih postupaka koji se vode protiv državnih odvjetnika. GRECO je i dalje zabrinut zbog činjenice da je izravni viši državni odvjetnik taj koji odlučuje o meritumu predmeta umjesto nekog nepristranog tijela. Potpuna provedba tih preporuka pozitivno bi utjecala na okvir za borbu protiv korupcije. Kvaliteta Digitalizacija pravosudnog sustava općenito je na visokoj razini. Mađarska je i dalje vrlo uspješna kad je riječ o digitalnim rješenjima za pokretanje i praćenje postupaka u građanskim/trgovačkim i upravnim predmetima, digitalnim rješenjima za provedbu i praćenje sudskih postupaka u kaznenim predmetima te internetskom pristupu objavljenim presudama namijenjenom javnosti. Osim toga, Mađarska postiže vrlo dobre rezultate u promicanju i poticanju korištenja alternativnim načinima rješavanja sporova. Međutim, razina uključivosti sustava pravne pomoći izaziva određenu zabrinutost, a sudske pristojbe u trgovačkim predmetima i dalje su visoke. Suci bi mogli dobiti više prilika za osposobljavanje u području komunikacije. Rad sudova prilagođen je okolnostima pandemije bolesti COVID-19. U trenutku izbijanja pandemije već su se primjenjivala digitalna rješenja (npr. sustav za rasprave na daljinu). Alati za rasprave na daljinu (videokonferencije) sve su se više upotrebljavali tijekom pandemije, zbog čega se povećala učinkovitost određenih sudskih postupaka. Neki su sudski postupci pojednostavnjeni. Vlada je 8. ožujka 2021. uvela izmjene postupovnih zakona radi olakšavanja rada pravosudnog sustava tijekom „stanja opasnosti”. Učinkovitost

Učinkovitost u građanskim i upravnim predmetima i dalje je visoka. Prema podacima iz Pregleda stanja u području pravosuđa u EU-u za 2021. Mađarska postiže vrlo dobre rezultate s obzirom na procijenjeno vrijeme potrebno za rješavanje prvostupanjskih upravnih predmeta i upravnih predmeta na sudovima svih stupnjeva, broj upravnih predmeta u postupku na prvostupanjskim sudovima i broj građanskih, trgovačkih, upravnih i drugih predmeta u postupku. Mađarska je uspješna i kad je riječ o procijenjenom vremenu potrebnom za rješavanje građanskih i trgovačkih parnica na prvostupanjskim sudovima i stopi rješavanja građanskih, trgovačkih, upravnih i drugih predmeta. Nova postupovna pravila od 9. srpnja 2020. omogućuju provedbu skraćenih postupaka u predmetima koji uključuju potraživanja žrtava kaznenih djela u građanskim sporovima. Razvijaju se djelotvorna pravna sredstva za slučajeve pretjerano dugog trajanja postupka. Izvršenje presude Europskog suda za ljudska prava u predmetu Gazsó protiv Mađarske još traje, zbog čega je Mađarska i dalje pod pojačanim nadzorom Odbora ministara Vijeća Europe. Parlament je 15. lipnja 2021. donio novi zakon kojim se od 2021. uvodi mjera naknade štete ograničena na pretjerano duge građanske postupke. II.Okvir za borbu protiv korupcije Nacionalna služba zaštite (NVSZ), koja je pod nadzorom Ministarstva unutarnjih poslova, koordinira aktivnosti za borbu protiv korupcije u Mađarskoj, a odgovorna je i za sprječavanje kriminala u policiji, tijelima za izvršavanje zakonodavstva i drugim vladinim agencijama. Istraga i kazneni progon u slučajevima korupcije u javnom sektoru u isključivoj su nadležnosti Odjela za istrage Državnog odvjetništva i njegovih pet regionalnih ureda. Državno odvjetništvo podupiru istražna tijela policije i Nacionalna služba zaštite. Državni ured za reviziju nadležan je za kontrolu financijskog upravljanja javnim sredstvima i reviziju političkih stranaka. Stručnjaci i rukovoditelji poduzeća smatraju da je razina korupcije u javnom sektoru i dalje visoka. Prema indeksu percepcije korupcije za 2020. koji je objavio Transparency International, Mađarska ima 44 od 100 bodova te se nalazi na 19. mjestu u Europskoj uniji i 69. u svijetu. Ta se percepcija znatno smanjila u posljednjih pet godina. U kazneno zakonodavstvo uvedene su određene preinake radi suzbijanja podmićivanja stranih dužnosnika i neformalnih plaćanja u zdravstvu. Kako je istaknuto u Izvješću o vladavini prava za 2020., djela povezana s korupcijom kvalificirana su kao kaznena djela. Kao odgovor na preporuku OECD-a izmjena Kaznenog zakona stupila je na snagu 1. siječnja 2021. Tom se izmjenom mijenja definicija „stranog javnog dužnosnika” kako bi se pojasnilo da uključuje dužnosnike stranih javnih poduzeća. Izmjenom se uvode i strože kazne za plaćanja radi ubrzanja postupka. Izmijenjene su i odredbe o podmićivanju kako bi se uključilo iskorištavanje položaja zdravstvenih djelatnika i time ograničila mogućnost neformalnih plaćanja („iz zahvalnosti”) u zdravstvu, a davanje obećanja ili neprimjerene prednosti za pružanje zdravstvenih usluga učinilo podrednim kaznenim djelom. U tijeku je provedba nacionalne strategije za borbu protiv korupcije za razdoblje 2020.–2022. i odgovarajućeg akcijskog plana. Kako je navedeno u Izvješću o vladavini prava za 2020., područje primjene strateškog okvira za borbu protiv korupcije ograničeno je na poticanje integriteta u javnoj upravi. Strategija je donesena u lipnju 2020., a u njoj su predviđene mjere kao što su: uvođenje i razvoj elektroničkih rješenja za povećanje transparentnosti (npr. automatiziranog sustava za donošenje odluka), praćenje rizika za integritet, osposobljavanje državnih službenika u području integriteta te specijalizirano osposobljavanje u području borbe protiv korupcije namijenjeno službenicima za izvršavanje zakonodavstva, sucima i državnim odvjetnicima. Druga relevantna područja, kao što su financiranje političkih stranaka, izvješćivanje o imovinskom stanju, lobiranje i odredbe o „rotirajućim vratima” obuhvaćeni su posebnim instrumentima. Međutim, budući da nisu obuhvaćeni Strategijom, nedostaci se ne uklanjaju na koordinirani način. Isto tako, nisu uklonjeni ni rizici povezani s klijentelizmom, pristranošću i nepotizmom u javnoj upravi na visokoj razini, kao ni oni koji proizlaze iz bliskih veza između poduzeća i političkih aktera. I dalje su prisutni problemi povezani s istragama i kaznenim progonom slučajeva korupcije na visokoj razini. Pravni okvir osigurava uvjete za učinkovite istrage i kazneni progon, a policija i državno odvjetništvo prema vlastitim izvješćima imaju odgovarajuće razine resursa i specijalizacije za izvršavanje zadaća. Međutim, državni odvjetnici ističu da postoje problemi povezani s otkrivanjem korupcije i prikupljanjem dokaza. Kazneni postupak za kaznena djela korupcije uglavnom se pokreće na temelju kriminalističkih istražnih aktivnosti istražnih tijela. Većinu istraženih slučajeva otkriva Nacionalna služba zaštite. Obavijesti primljene od upravnih tijela i moguće nepravilnosti dojavljene putem preventivnih alata (npr. imovinske kartice, kanali za zviždače, informacije iz više registara) imaju relativno manju ulogu u kaznenim istragama, a neovisni mehanizmi kontrole i dalje nisu dostatni za otkrivanje korupcije. Kako je navedeno u prošlogodišnjem izvješću, nedostatni neovisni mehanizmi kontrole i bliske veze između politike i određenih državnih poduzeća plodno su tlo za korupciju. Podaci državnog odvjetništva pokazuju da je postotak predmeta povezanih s korupcijom koje istražuje državno odvjetništvo i u kojima je podignuta optužnica općenito vrlo visok (86,5 %). Od 2020. otvoreno je i nekoliko novih predmeta povezanih s korupcijom na visokoj razini, no i dalje su ograničeni rezultati istraga navoda o dužnosnicima na visokoj razini i njihovu neposrednom krugu, kao što je istaknuto i u Izvješću o vladavini prava za 2020. Potpunom provedbom preporuka GRECO-a o djelotvornom funkcioniranju državnog odvjetništva dodatno bi se ojačao okvir za borbu protiv korupcije. Vlasti testove integriteta i dalje smatraju učinkovitim sredstvom odvraćanja od koruptivnog ponašanja, koje je dovelo do otvaranja nekoliko kaznenih predmeta u području sitne korupcije u razdoblju o kojem se izvješćuje. Od 1. siječnja 2021. na snazi je nova izmjena Zakona o policiji kojom se raspon članova osoblja koji mogu biti podvrgnuti testu integriteta proširuje izvan policije. Isto tako, svi članovi osoblja organizacija za upravljanje proračunom pod nadzorom vlade i članovi vlade sad mogu biti podvrgnuti testovima integriteta. Mađarska ima opsežan sustav izvješćivanja o imovinskom stanju, ali i dalje postoji zabrinutost zbog nedostatka sustavnih provjera i nedovoljnog nadzora izvješća o imovinskom stanju i izjava o nepostojanju sukoba interesa. U skladu s tim sustavom zastupnici u parlamentu, državni dužnosnici i javni službenici moraju prijaviti svoju imovinu i eventualne sukobe interesa. Međutim, i dalje postoji zabrinutost zbog nedostatka sustavnog praćenja. Provjera imovinskih kartica provodi se tek nakon prijavljenih sumnji, a provodi je poslodavac javnog dužnosnika ili, kad je riječ o provjerama imovinskih kartica zastupnika u parlamentu i visokih državnih dužnosnika, Parlamentarni odbor za imunitet. Odbor je izvijestio da je u posljednjih pet godina 15 od ukupno 16 prijava dostavljenih na provjeru odbijeno kao neutemeljeno. U preostalom slučaju predmetna je osoba ispravila svoje izvješće o imovinskom stanju i obvezama te nije pokrenut postupak. Kako je navedeno u prošlogodišnjem izvješću, prijava sumnji zbog neopravdanog povećanja imovine može dovesti do postupka provjere koji provodi Državna uprava za poreze i carine. No porezna uprava može pokrenuti takav postupak samo ako su i istražna tijela pokrenula kaznene istrage, čime se ograničava mogućnost neovisnih provjera. Nakon izmjene relevantnih pravila zastupnici u parlamentu moraju predsjedniku parlamenta prijaviti sve sukobe interesa ili neusklađenosti, a nakon toga podliježu određenim ograničenjima dok se situacija ne razriješi. Međutim, izjave o interesima i informacije o daljnjim radnjama nisu javno dostupne. Skupina država protiv korupcije Vijeća Europe (GRECO) izdala je niz preporuka za pitanja povezana s djelotvornim nadzorom, provjerom i izvršavanjem pravila ponašanja, sukobima interesa i imovinskim karticama za zastupnike u parlamentu, koje su djelomično provedene. Aktivnosti lobiranja i dalje nisu u cijelosti uređene te nema sustavne provedbe. Registracija lobista nije obvezna, kao ni objava izvješća o kontaktima. Uredbom vlade iz 2013. propisuje se da se zaposlenici tijela javne uprave smiju iz poslovnih razloga sastajati s predstavnicima interesnih skupina samo nakon što su o tome obavijestili svoje nadređene, koji mogu zabraniti održavanje sastanka. Sastanci s predstavnicima interesnih skupina moraju se dokumentirati, ali nema obveze objavljivanja sastanaka, GRECO je preporučio jasan skup pravila za interakciju zastupnika u parlamentu s lobistima. I dalje nedostaju jasna pravila o praksi rotirajućih vrata i razdobljima mirovanja. Zakon o radu i posebno zakonodavstvo primjenjivo na javne dužnosnike sadržavaju klauzule o povjerljivosti. Ipak, u praksi se ta pravila ne provode jer vlada još nije odredila sektore ni položaje na koje se primjenjuje jasno vremensko ograničenje za javne dužnosnike koji žele razvijati karijeru u područjima u kojima su djelovali. Financiranje stranaka u Mađarskoj i dalje izaziva zabrinutost. Državni ured za reviziju zadužen je za nadzor upotrebe javnih sredstava i kontrolira zakonitost financijskog upravljanja političkim strankama. GRECO je istaknuo i da, iako su provedene određene mjere kako bi se osiguralo da registri financijskih sredstava političkih stranaka budu transparentni i ažurirani, pojasnili izvori prihoda stranaka i sredstava za predizborne kampanje te osiguralo podrobnije praćenje, transparentnost financiranja stranaka uglavnom i dalje izaziva zabrinutost. Uspostavljen je regulatorni okvir za zaštitu zviždača, ali potrebno je poduzeti dodatne mjere da bi se njihova zaštita poboljšala u praksi. Zakonom o zaštiti zviždača osigurava se anonimnost zviždača i omogućuje podnošenje pritužbi elektroničkim putem. Otkrivanje podataka u javnom interesu istražuju predmetne institucije, a njihov odgovor s rezultatom istrage mora se prenijeti u elektronički registar. Zviždači ne smiju snositi odgovornost za ono o čemu izvješćuju, osim ako se otkrije da su namjerno podnijeli lažnu prijavu. Povjerenik za temeljna prava djeluje kao kanal za izvješćivanje i upravlja elektroničkom platformom, ali ima ograničenu službenu nadležnost za pritužbe zviždača. OECD je prepoznao pozitivne aspekte regulatornog okvira, no brine ga djelotvornost zaštite zviždača. Zbog smanjenja područja primjene pravila o javnoj nabavi došlo je do povećanja rizika od korupcije. Novim zakonom donesenim 27. travnja 2021. izvan snage stavljen je poseban zahtjev iz Zakona o javnoj nabavi, čime su zaklade koje je osnovala država, kao i pravne osobe kojima one upravljaju, isključene iz primjene pravila o javnoj nabavi kad je riječ o javnoj nabavi koja se financira sredstvima EU-a. Istim su zakonom uklonjena i pravila usmjerena na sprječavanje sukoba interesa, čime se javnim dužnosnicima omogućilo članstvo u upravnom odboru tih zaklada. OLAF je proveo nekoliko istraga uz podršku mađarskog AFCOS-a (koordinacijska služba za borbu protiv prijevara). Posljednjih je godina u Mađarskoj broj predmeta u kojima je podignuta optužnica nakon preporuka OLAF-a za pokretanje sudskih postupaka bio veći od prosjeka EU-a. Ipak, unatoč ponovljenim zahtjevima, mađarska tijela još nisu odredila tijelo koje bi pružalo pomoć OLAF-u u provjerama na terenu ako određeni gospodarski subjekt koji podliježe kontroli odbija surađivati. Osim toga, kad je riječ o podijeljenom upravljanju, mađarska tijela često povlače projekte iz programa financiranja EU-a kad OLAF objavi financijsku preporuku ili, ponekad, kad tijela saznaju da je OLAF pokrenuo istragu. Nadalje, čini se da gospodarski subjekti koji su odgovorni za nepravilnost ili prijevaru ne vraćaju sustavno dugovane iznose. U tim se slučajevima sredstva EU-a jednostavno zamjenjuju nacionalnim sredstvima, što negativno utječe na odvraćajući učinak istrage OLAF-a i dovodi do većih rizika za državni proračun. U razdoblju od 2016. do 2020. u Mađarskoj su zaključene 32 istrage OLAF-a uz financijsku preporuku u dvama glavnim područjima podijeljenog upravljanja. Tijela su priznala da bi zbog pandemije bolesti COVID-19 moglo doći do povećanog rizika od korupcije, ali smatralo se da nije potrebno uvoditi posebne mjere. Dionici su uputili na probleme u području javne nabave, gdje zbog odstupanja od pravila o javnoj nabavi i izravnih dodjela, u kombinaciji s nedostatnim pristupom informacijama, dolazi do povećanog rizika od korupcije te su izrazili zabrinutost u pogledu kupnje medicinske opreme preko posredničkih društava. III.Medijski pluralizam i sloboda medija Mađarski Temeljni zakon i sektorsko zakonodavstvo, a posebno Zakon o medijima i Zakon o slobodi tiska , čine pravni okvir za zaštitu slobode medija i medijskog pluralizma. Zakonom o slobodi tiska propisuje se da sloboda tiska podrazumijeva neovisnost od države i od svih organizacija i interesnih skupina. Pravo na pristup javnim informacijama priznato je Temeljnim zakonom i izraženo je u Zakonu o slobodi informiranja . Na temelju Zakona o medijima osnovano je Nacionalno tijelo za medije i infokomunikacije (Tijelo za medije), čije je tijelo za donošenje odluka Vijeće za medije . Novo zakonodavstvo doneseno je 2019. kako bi se mađarsko zakonodavstvo uskladilo s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama .

I dalje postoji zabrinutost u pogledu neovisnosti i učinkovitosti Vijeća za medije i Tijela za medije. Zakonom LXIII iz 2019. prenosi se Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama te su njime ojačane određene odredbe o resursima i operativnoj transparentnosti Tijela za medije . Tijelo za medije ima proračunsku autonomiju i izvješćuje parlament na godišnjoj osnovi. Zapošljava 650 osoba. Za donošenje odluka u Tijelu za medije nadležno je Vijeće za medije, koje se sastoji od predsjednika i četiriju članova koje bira parlament. Iako se u pravilima o kandidaturi, koja se nisu mijenjala od prošlogodišnjeg izvješća, daje prednost političkom konsenzusu pri imenovanju članova Vijeća za medije , u praksi su dovela do toga da vladajuća stranka predlaže sve članove. Određene odluke Vijeća za medije dovele su do još veće sumnje u njegovu neovisnost. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. potvrđena je prethodna ocjena da postupci za imenovanje ne pružaju prikladne pravne zaštitne mjere za neovisnost iako se Zakonom o medijima službeno jamči neovisnost Tijela za medije, čime se još jedanput potvrdio srednji rizik za neovisnost i učinkovitost Tijela za medije u Mađarskoj. Medijski pluralizam u Mađarskoj dodatno je oslabio. Medijski konglomerat „KESMA” osnovan je u studenome 2018., ali Tijelo za medije dosad nije ispitalo njegov učinak na pluralizam i raznolikost medijskog tržišta u Mađarskoj. Dionici ističu da, iako u Mađarskoj i dalje djeluje velik broj medijskih kuća, na raznolikost medijskog tržišta negativno utječe koncentriranost vlasništva među nekoliko provladinih poduzeća i nedostatak uredničke neovisnosti koji iz toga proizlazi. Mađarske i europske organizacije za slobodu medija, kao i civilno društvo, izrazili su zabrinutost zbog činjenice da je Vijeće za medije odbilo obnoviti licencu za emitiranje neovisnoj radiostanici Klubrádió jer navodno nije ispunila određene administrativne obveze. Ta je radiostanica zbog toga ugašena. Kúria je 17. lipnja 2021. potvrdila odluku Vijeća za medije. Komisija je zbog tog slučaja 9. lipnja 2021. pokrenula postupak protiv Mađarske zbog povrede prava. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. potvrđen je prošlogodišnji visoki rizik zbog koncentriranosti informativnih medija s obzirom na uspostavu i rad konglomerata KESMA te činjenicu da su provladine interesne skupine izvršile gospodarsko preuzimanje neovisnog informativnog portala Index.hu . Transparentnost vlasništva nad medijima još nije u cijelosti zajamčena. Trenutačni pravni okvir sadržava pravila o transparentnosti vlasništva nad medijima koja se primjenjuju samo u određenim slučajevima i trenutačno ne postoje planovi za njegovu izmjenu. Iako su određeni podaci o vlasništvu dostupni u nacionalnim registrima, samo su osnovne informacije o vlasnicima poduzeća slobodno dostupne u registru trgovačkih društava. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. transparentnost vlasništva nad medijima i dalje je ocijenjena kao visokorizična. Zbog raspodjele državnog oglašavanja vlada i dalje može vršiti neizravan politički utjecaj na medije. Kako je istaknuto u prošlogodišnjem izvješću, ne postoji zakonodavstvo o raspodjeli državnog oglašavanja. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. ističe se da je država najveći oglašivač u Mađarskoj te da je zaslužna za oko jedne trećine ukupnih prihoda od oglašavanja na tržištu. Podaci pokazuju da je Mađarska vlada 2020. povećala rashode za oglašavanje za 13,8 % u odnosu na 2019., pri čemu su 85 % tih prihoda ostvarila provladina medijska poduzeća. Takva situacija omogućuje kontrolu nad provladinim, ali i nekim neovisnim medijima, zbog čega se u Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. ističe da je u Mađarskoj urednička neovisnost izložena najvećem riziku (92 %). Iako nisu uspostavljeni programi potpore medijima kako bi se umanjio utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na informativne medije, Tijelo za medije oslobodilo je pružatelje komercijalnih linearnih medijskih usluga od plaćanja tromjesečne naknade za pružanje medijskih usluga za prvu polovicu 2021. Pristup javnim informacijama otežan je zbog hitnih mjera donesenih tijekom pandemije bolesti COVID-19. Pravila iz Zakona o slobodi informiranja nisu se promijenila; i dalje je predviđeno da svako „tijelo koje obavlja javne dužnosti” mora omogućiti pristup podacima od javnog interesa nad kojima ima kontrolu, ako se to zatraži, uz iznimke propisane tim zakonom . Zakonski je rok za rješavanje takvih zahtjeva 15 dana, a može se produljiti za još 15 dana. Međutim, tijekom pandemije vlada je izdala uredbu kojom je javnim tijelima omogućila da odgode davanje pristupa javnim dokumentima za najviše 90 dana ako se smatra da bi takvo davanje informacija „ugrozilo ispunjavanje dužnosti javne ustanove u kontekstu izvanrednog stanja”. Ustavni sud presudio je 13. travnja 2021. da se, iako su nove odredbe u skladu s Temeljnim zakonom, odstupanja od uobičajenih rokova moraju ograničiti na slučajeve u kojima bi odgovaranje na zahtjev spriječilo tijelo koje posjeduje javne informacije u obavljanju zadaća povezanih s borbom protiv pandemije te ih treba obrazložiti u pisanom obliku. Dionici su istaknuli da su u praksi tijela često zloupotrebljavala to odstupanje, što je posebno znatno utjecalo na neovisne novinare, koji navodno nisu mogli na vrijeme dobiti informacije o javnoj potrošnji ili cjepivima. To je dodatno pogoršalo situaciju neovisnih medija, koji imaju poteškoća u pravodobnom dobivanju pristupa informacijama. Nedostaci povezani s pristupom javnim informacijama navedeni u prošlogodišnjem izvješću, uključujući i naplaćivanje naknada, otežavaju i sprječavanje korupcije. Budući da je Devetom izmjenom Temeljnog zakona uvedena restriktivna definicija „javnih sredstava”, dionici su izrazili zabrinutost zbog mogućih posljedica ograničavanja pristupa javnim informacijama povezanima s javnim poduzećima i zakladama od javnog interesa. Novinari i mediji u Mađarskoj i dalje su se suočavali s različitim prijetnjama. Dionici su istaknuli da provladini mediji i predstavnici vlade izlažu novinare koji rade za neovisne medije negativnim kritikama. Dionici su prijavili da se novinarke nalaze u još težoj situaciji, a neki izvješćuju i o rodno uvjetovanom uznemiravanju na internetu. Sudovi su i dalje nalagali privremenu pravnu zaštitu u okviru koje se zabranjuje distribuiranje časopisa. Platforma Vijeća Europe za zaštitu novinarstva i sigurnost novinara od listopada 2020. objavila je pet dodatnih upozorenja u vezi s Mađarskom. Ona su se odnosila na sljedeće: razrješenje bivšeg urednika internetskog informativnog portala Index.hu prije njegova preuzimanja, upute koje je Ministarstvo vanjskih poslova i trgovine dostavilo veleposlanstvima u državama članicama EU-a o pružanju informacija o poslovnim putovanjima mađarskih novinara, nalog koji je izdao jedan građanski sud kako bi se spriječilo da jedan tjednik objavi članak o određenom poduzeću i njegovim vlasnicima na osnovi zaštite podataka, policijsko ispitivanje dvaju novinara koji su objavili članke o jednoj javnoj ličnosti te prethodno navedeno odbijanje mađarskog Vijeća za medije da obnovi radijsku koncesiju stanice Klubrádió. Platforma je 2021. objavila upozorenje o nečemu što je Platforma nazvala „nizom uvreda” koje je mađarska javna radiotelevizijska kuća usmjerila protiv jednog austrijskog novinara. IV.Ostala institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže Mađarska je parlamentarna republika s jednodomnim parlamentom (Nacionalna skupština). Parlament, među ostalim, donosi i mijenja Temeljni mađarski zakon, donosi zakone, bira premijera i dvotrećinskom većinom bira glavne mađarske javne dužnosnike. Predsjednika Republike bira parlament. Brojne su institucije zadužene za osiguravanje protuteže ovlastima zakonodavne i izvršne vlasti te poštovanja ustavnog poretka, uključujući Ustavni sud, Državni ured za reviziju i pučkog pravobranitelja („povjerenik za temeljna prava”). Osim vlade, predsjednika Republike i svih parlamentarnih odbora prijedlog zakona može podnijeti i svaki zastupnik u parlamentu. Česte i nagle izmjene zakonodavstva i dalje ugrožavaju predvidljivost regulatornog okruženja. Dionici su prijavili da se brzina donošenja zakonodavstva još povećala u usporedbi s prethodnim godinama. Dionici ističu da su savjetovanja tek formalnost, ako se uopće održe. Zbog toga se javljaju sumnje u pravnu sigurnost i kvalitetu zakonodavstva. Razdoblja između donošenja i stupanja na snagu pravila koja se često mijenjaju kratka su, pa nije uvijek moguće prikladno se pripremiti za njihovu primjenu. U razdoblju o kojem se izvješćuje vlada je proglasila novo „stanje opasnosti” kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Vlada je 18. lipnja 2020. ukinula prvo „stanje opasnosti”. U skladu s trenutačnim ustavnim pravilima, trajanje novog „stanja opasnosti” uvedenog 4. studenoga 2020. nije unaprijed definirano te vlada ima diskrecijske ovlasti za njegovo zadržavanje ili ukidanje. Hitnim mjerama (uredbe vlade) donesenima u okviru tog sustava može se ukinuti bilo koji zakon te one mogu ostati na snazi 15 dana, osim ako parlament odobri njihovo produljenje. Parlament je 10. studenoga 2020. vladi odobrio produljenje primjenjivosti hitnih mjera za 90 dana. Vlada je 8. veljače 2021. ukinula „stanje opasnosti”, ali ga je istog dana ponovno uvela. Tako su hitne mjere mogle ostati na snazi dodatnih 15 dana bez potrebe za odobrenjem parlamenta. Parlament je 22. veljače 2021. vladi odobrio produljenje primjenjivosti hitnih mjera za 90 dana. Parlament je 18. svibnja 2021. dodatno produljio odobrenje do „15. dana nakon prvog dana jesenskog zasjedanja 2021.” I dalje postoji zabrinutost zbog trenutačnih pravila o „stanju opasnosti” i hitnih mjera. Unatoč preporuci izdanoj za cijelu zemlju u kontekstu europskog semestra za 2020., i dalje dolazi do upletanja u poslovne aktivnosti i narušavanje stabilnosti regulatornog okruženja, a za neke od hitnih mjera nije sigurno koliko su potrebne i proporcionalne. Ustavni sud nastavio je preispitivati ustavnost određenih hitnih mjera. Izmjenom Ustava ograničit će se ovlasti vlade kad je riječ o režimu „stanja opasnosti”. Parlament je 15. prosinca 2020. donio Devetu izmjenu Temeljnog zakona. Nije održano prethodno savjetovanje s dionicima. Njome se od 1. srpnja 2023. znatno mijenjaju pravila o režimu posebnog pravnog poretka (uključujući „stanje opasnosti”). Broj posebnih pravnih poredaka smanjuje se sa šest na tri: ratno stanje, izvanredno stanje i stanje opasnosti. Izmjena ne utječe na trenutačno pravilo u skladu s kojim se za vrijeme posebnog pravnog poretka ne smije obustaviti primjena Temeljnog zakona ni ograničiti rad Ustavnog suda. U slučaju stanja opasnosti parlament primarno ima kontrolu nad upravljanjem posebnim pravnim poretkom. Vlada može proglasiti „stanje opasnosti” na razdoblje od 30 dana i može ga produljiti samo uz odobrenje parlamenta. Tim će se novim pravilima povećati nadzor parlamenta. Proširene su ovlasti povjerenika za temeljna prava, no izražena je sumnja u njegovu neovisnost. Povjerenik za ljudska prava Vijeća Europe izrazio je 20. studenoga 2020. zabrinutost zbog spajanja Tijela za jednako postupanje i Ureda povjerenika za temeljna prava, podsjećajući na činjenicu da su i dalje prisutne sumnje u pogledu postupka imenovanja prvotnog tijela i prikladnosti načina na koji institucija pristupa pitanju ljudskih prava te promiče i štiti sva ljudska prava. Nacionalnoj ustanovi za ljudska prava u listopadu 2014. dodijeljen je status „A”. U listopadu 2018. Pododbor UN-a za akreditacije (SCA) Globalnog saveza nacionalnih institucija za ljudska prava (GANHRI) odlučio je odgoditi svoju odluku o ponovnoj akreditaciji te ustanove. Pododbor preispituje funkciju povjerenika za temeljna prava. Od siječnja 2021. na snazi je novo zakonodavstvo, kojim je Tijelo za jednako postupanje integrirano u Ured povjerenika za temeljna prava. U obnašanju svojih dužnosti navedenih u Zakonu o jednakom postupanju Ured povjerenika za temeljna prava djeluje kao upravno tijelo. Povjerenik može i pokretati postupak preispitivanja zakona na Ustavnom sudu. U skladu s pravom EU-a tijela za jednakost „mogu biti dio agencija koje su na nacionalnoj razini nadležne za zaštitu ljudskih prava ili prava pojedinaca”. Iz relevantnog pravnog okvira proizlazi da je povjerenik za temeljna prava neovisan, podređen isključivo zakonima i ne smije dobivati upute o svojim aktivnostima. Vlada u tom pogledu tvrdi da izvršna vlast nimalo ne utječe na način na koji povjerenik izvršava svoje aktivnosti. No dionici su izrazili zabrinutost u pogledu neovisnosti i djelotvornosti rada povjerenika. Izražena je zabrinutost zbog uloge Ustavnog suda u preispitivanju pravomoćnih sudskih presuda. Kako je navedeno u Izvješću o vladavini prava za 2020., nakon zakonodavne reforme upravna tijela mogu pred Ustavnim sudom osporiti sudsku odluku koja je već postala pravomoćna ako se njome krše njihova prava i umanjuju ovlasti koje su im dodijeljene na temelju Temeljnog zakona. Prošle godine javna su tijela pred Ustavnim sudom osporila neke pravomoćne presude koje utječu na njih, a koje su donijeli redovni sudovi. Ta mogućnost preispitivanja dovodi u pitanje pravnu sigurnost. Osim toga, iako nije sastavni dio sustava sudova, kad Ustavni sud ispituje ustavne žalbe ipak odlučuje o meritumu predmeta, pa ga se naziva „sudom četvrtog stupnja” koji djeluje na isti način kao redovni žalbeni sudovi. U tom se kontekstu podsjeća na činjenicu da članove Ustavnog suda bira parlament dvotrećinskom većinom na temelju opsežnih kriterija prihvatljivosti. Nastavlja se pritisak na organizacije civilnog društva koje kritiziraju vladu. Nakon presude Suda u postupku zbog povrede koji je Komisija pokrenula protiv Mađarske parlament je 18. svibnja 2021. donio novi zakon o stavljanju izvan snage Zakona o transparentnosti organizacija civilnog društva koje se financiraju stranim sredstvima, kojim je povrijeđeno pravo EU-a. Istim su zakonom uvedena i nova pravila kojima se od Državnog ureda za reviziju zahtijeva da izvršava provjere zakonitosti računa organizacija civilnog društva čija godišnja bilanca prelazi određeni iznos. Trenutačno je u tijeku postupak zbog povrede u vezi sa zakonodavnim aktom kojim se organizacija pomoći koju nudi bilo koja osoba u ime nacionalnih, međunarodnih i nevladinih organizacija osobama koje žele podnijeti zahtjev za azil kvalificira kao kazneno djelo. I dalje je na snazi zabrinjavajući zakon kojim se uvodi poseban porez na imigraciju od 25 % primjenjiv na financijsku potporu organizacijama koje provode „aktivnosti kojima se olakšava imigracija”. Vlada i provladini mediji nastavljaju s neprijateljskom retorikom protiv organizacija civilnog društva koje imaju kritičan stav prema vladi. Građanski prostor u Mađarskoj ocijenjen je kao „zapriječen”. Vlada ističe da su Nacionalni fond za suradnju i program odvajanja 1 % poreza na osobni dohodak alati za financiranje osmišljeni kako bi se podržali rad i aktivnosti organizacija civilnog društva. Ipak, dionici tvrde da se organizacije civilnog društva i dalje suočavaju s nedostatkom financijskih sredstava, posebno ako su kritične prema vladi. Devetom izmjenom Temeljnog zakona (15. prosinca 2020.) uvedeno je donošenje odluka o izmjeni pravila o zakladama od javnog interesa koje obavljaju javne funkcije kvalificiranom većinom u parlamentu. Novim zakonom donesenim 27. travnja 2021. stvoren je pravni okvir za djelovanje takvih zaklada. Među članove upravnih odbora ubrajaju se trenutačni ministri i državni tajnici. Određeni su dionici izrazili zabrinutost zbog doniranja javnih sredstava takvim privatnim subjektima, posebno uzme li se u obzir sastav upravnih odbora. Sve se to odvija u kontekstu prethodno opisane pravne nesigurnosti u pogledu primjenjivosti pravila o javnoj nabavi i pristupu javnim informacijama na takve zaklade. Venecijanska komisija priznala je da se novom definicijom privatni subjekti koji upravljaju javnim sredstvima ne izuzimaju od obveze odgovornosti, ali je upozorila na rizik povezan s izuzimanjem javnih sredstava i javnih zadataka od demokratske kontrole, uzimajući pritom u obzir novu definiciju javnih sredstava. Prilog I.: Popis izvora* * Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za potrebe Izvješća o vladavini prava za 2021. dostupan je na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Alapjogokért Központ (2021.), Doprinos centra Alapjogokért Központ za Izvješće o vladavini prava za 2021. Amnesty International Mađarska, institut Eötvös Károly, Mađarski savez za građanske slobode, organizacije K-Monitor, Mérték Media Monitor, Political Capital i Transparency International Mađarska (2021.), Doprinos organizacije Amnesty International Mađarska, instituta Eötvös Károly, Mađarskog saveza za građanske slobode te organizacija K-Monitor, Mérték Media Monitor, Political Capital i Transparency International Mađarska za Izvješće o vladavini prava za 2021. Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2021.), Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2021. – izvješće o Mađarskoj. Društvo Háttér (2021.), Doprinos društva Háttér za Izvješće o vladavini prava za 2021.

Europska komisija (2020.), Izvješće o vladavini prava, Poglavlje za Mađarsku. Europska komisija (2020.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u. Europska komisija (2021.), Izvješće OLAF-a za 2021. Europska komisija (2021.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u. Europska mreža nacionalnih institucija za ljudska prava (2021.), Doprinos Europske mreže nacionalnih institucija za ljudska prava za Izvješće o vladavini prava za 2021. Europska mreža sudbenih vijeća (2020.), Dopis europske mreže sudbenih vijeća Europskoj komisiji od 27. listopada 2020. ( https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/News/Letter%20ENCJ%20RoL%20Hungary%20EC%2027%20October%202020.pdf ). Europski centar za slobodu tiska i medija (2021.), Izjava Europskog centra za slobodu tiska i medija od 15. ožujka 2021. ( https://www.ecpmf.eu/hungaryon-national-day-new-hope-that-klubradio-may-return-to-airwaves/ ). Europski građanski forum (2021.), Doprinos Europskog građanskog foruma za Izvješće o vladavini prava za 2021. Europsko udruženje novinara (2021.), Doprinos Europskog udruženja novinara za Izvješće o vladavini prava za 2021. Europsko udruženje sudaca (2021.), Doprinos Europskog udruženja sudaca za Izvješće o vladavini prava za 2021. GRECO (2019.), Treći evaluacijski krug – Druga dopuna drugog izvješća o sukladnosti za Mađarsku – Transparentnost financiranja stranaka. GRECO (2020.) Četvrti evaluacijski krug – Drugo privremeno izvješće o sukladnosti za Mađarsku – Sprječavanje korupcije zastupnika u parlamentu, sudaca i državnih odvjetnika. https://spcommreports.ohchr.org/TMResultsBase/DownLoadPublicCommunicationFile?gId=26371 K-Monitor i Transparency International Mađarska (2021.), Doprinos organizacija K-Monitor i Transparency International za Izvješće o vladavini prava za 2021. Mađarska vlada (2021.), Informacije koje je dostavila Mađarska za Izvješće o vladavini prava za 2021. Međunarodni institut za medije (2021.), Doprinos Međunarodnog instituta za medije za Izvješće o vladavini prava za 2021. Odbor za zaštitu novinara (2021.), Doprinos Odbora za zaštitu novinara za Izvješće o vladavini prava za 2021. OECD (2019.), Implementing the OECD Anti Bribery Convention – Phase 4 Report: Hungary (Provedba Konvencije OECD-a o borbi protiv podmićivanja – izvješće o 4. fazi: Mađarska). Posebni izvjestitelj UN-a o neovisnosti sudaca i odvjetnika (2021.), Dopis posebnog izvjestitelja UN-a o neovisnosti sudaca i odvjetnika od 15. travnja 2021. Povjerenica za ljudska prava Vijeća Europe (2020.), Izjava povjerenice za ljudska prava Vijeća Europe, Dunje Mijatović, od 20. studenoga 2020. ( https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-urges-hungary-s-parliament-to-postpone-the-vote-on-draft-bills-that-if-adopted-will-have-far-reaching-adverse-effects-on-human-rights-in- ). Predsjednik Kúrije (2021.), Doprinos predsjednika Kúrije za Izvješće o vladavini prava za 2021.

Unija za građanske slobode u Europi (2021.), Doprinos Unije za građanske slobode u Europi za Izvješće o vladavini prava za 2021. Venecijanska komisija (2021.), Opinion on the constitutional amendments adopted by the Hungarian parliament in December 2020 (Mišljenje o izmjenama ustava koje je mađarski parlament donio u prosincu 2020.) (CDL(2021)028). Vijeće odvjetničkih komora Europe (2021.), Doprinos Vijeća odvjetničkih komora Europe za Izvješće o vladavini prava za 2021. Zaklada Ökotárs – Mađarsko partnerstvo za zaštitu okoliša (2021.), Doprinos zaklade Ökotárs – mađarskog partnerstva za zaštitu okoliša – za Izvješće o vladavini prava za 2021. Zaklada Századvég (2021.), Doprinos zaklade Századvég za Izvješće o vladavini prava za 2021. Prilog II.: Posjet Mađarskoj Službe Komisije održale su u travnju 2021. virtualne sastanke sa sljedećim organizacijama: ·Alapjogokért Központ, ·Amnesty International Mađarska, ·Centar za istraživanje korupcije u Budimpešti, ·Forum glavnih urednika (Főszerkesztők Fóruma), ·Odsjek za medije i komunikacije sveučilišta ELTE, ·Institut za politiku Eötvös Károly, ·Mađarsko udruženje odvjetničkih komora, ·Mađarski savez za građanske slobode (TASZ), ·Mađarski helsinški odbor, ·Mađarsko udruženje sudaca (MABIE), ·K-Monitor, ·Kúria (Vrhovni sud), ·Obrazovna ustanova Mathias Corvinus Collegium,

·Mérték Média Monitor, ·Ministarstvo unutarnjih poslova, ·Ministarstvo pravosuđa, ·Nacionalno udruženje mađarskih novinara (MÚOSZ), ·Nacionalno tijelo za zaštitu podataka i slobodu informiranja, ·Državno sudbeno vijeće, ·Nacionalno tijelo za medije i infokomunikacije, ·Državni ured za sudstvo, ·Nézőpont, ·Ured povjerenika za temeljna prava, ·Ured Ustavnog suda, ·Országgyűlés (Nacionalna skupština), Odbor za zakonodavstvo, ·Országgyűlés (Nacionalna skupština), Odbor za imunitet, ·Državno odvjetništvo Mađarske, ·Tijelo za javnu nabavu, ·Državni ured za reviziju (Számvevőszék), ·Századvég, ·Transparency International Mađarska. * Komisija je održala i niz horizontalnih sastanaka sa sljedećim organizacijama:

·Amnesty International, ·Centar za reproduktivna prava, ·CIVICUS, ·Unija za građanske slobode u Europi, ·mreža „Civilno društvo Europe”, ·Konferencija europskih crkava, ·EuroCommerce, ·Europski centar za neprofitno pravo, ·Europski centar za slobodu tiska i medija, ·Europski građanski forum, ·Europska federacija novinara, ·Europsko partnerstvo za demokraciju, ·Europski forum mladih, ·Front Line Defenders (Zaklada za zaštitu branitelja ljudskih prava), ·zaklada „Kuća ljudskih prava”, ·Human Rights Watch, ·ILGA-Europe, ·Međunarodna komisija pravnika, ·Međunarodna federacija za ljudska prava, ·Europska mreža Međunarodne federacije za planiranje obitelji (IPPF EN),