EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 8.2.2022. COM(2022) 46 final 2022/0032(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima) (Tekst značajan za EGP)



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Poluvodički čipovi u središtu su digitalnoga gospodarstva jer omogućuju funkcioniranje digitalnih proizvoda: od pametnih telefona i automobila do ključnih primjena i infrastruktura u zdravstvu, energetici, komunikacijama i automatizaciji te većini drugih industrijskih sektora. Ključni su i za tehnologije budućnosti, uključujući umjetnu inteligenciju (UI) i 5G/6G komunikaciju. Bez čipova nema digitalnog svijeta. Protekle su godine u Europi zabilježeni poremećaji u opskrbi čipovima, koji su uzrokovali nestašice u raznim gospodarskim sektorima i potencijalno ozbiljne društvene posljedice. Mnogi europski sektori, uključujući proizvodnju automobila, energetiku, komunikaciju i zdravstvo, te strateški sektori kao što su obrana, sigurnost i svemir, ugroženi su takvim poremećajima u opskrbi. Istodobno su se na tržištu počeli pojavljivati lažni čipovi, što ugrožava sigurnost elektroničkih uređaja i sustava. Aktualna kriza otkrila je strukturne slabosti europskih lanaca vrijednosti. Globalna nestašica poluvodiča pokazala je koliko Europa ovisi o nabavi od ograničenog broja poduzeća i iz ograničenih zemljopisnih područja te koliko na nju utječu izvozna ograničenja trećih zemalja i drugi poremećaji u aktualnom geopolitičkom kontekstu. Osim toga, tu ovisnost pogoršavaju iznimno velike zapreke ulasku u sektor i to što je sektor kapitalno intenzivan. Na primjer, preciznost proizvodnje čipova najveće računalne snage mjeri se u nanometrima (nm). Izgradnja takvih postrojenja podrazumijeva početno ulaganje od najmanje 15 milijardi EUR i razdoblje od tri godine kako bi se postigla spremnost za proizvodnju uz odgovarajuće prinose. Troškovi projektiranja takvih čipova mogu biti u rasponu od 0,5 milijarde EUR do znatno više od 1 milijarde EUR. Intenzitet istraživanja i razvoja u tom sektoru visok je i iznosi više od 15 %. Europski akteri sad ulažu uglavnom u istraživanje i razvoj, ali nedovoljno u pretvaranje njihovih rezultata u koristi za industriju. Takvo istraživanje i razvoj ključni su pokretači minijaturizacije poluvodičkih tehnologija potrebnih za proizvodnju čipova sljedeće generacije koji će imati veliku računalnu snagu. U Europi sjedište imaju vodeće svjetske organizacije za istraživanje i tehnologiju. Međutim, mnogi rezultati europskog istraživanja i razvoja primjenjuju se u industriji izvan Unije. Unija se ističe u projektiranju poluvodičkih komponenata za energetsku elektroniku, radiofrekvencijske i analogne uređaje, senzore i mikroupravljače koji danas imaju široku primjenu u automobilskoj i proizvodnoj industriji. Manje je jaka u projektiranju digitalne logike (procesori i memorije), koja postaje ključna jer podaci, umjetna inteligencija i povezivost postaju sveprisutni. Unija je usto u vrlo dobrom položaju kad je riječ o materijalima i opremi potrebnima za rad velikih tvornica čipova jer ima mnogo poduzeća koja su bitne karike lanca opskrbe. Ima snažne i raznolike industrijske korisničke sektore, npr. automobilsku automatizaciju, industrijsku automatizaciju, zdravstvo, energetiku, komunikacije itd. Međutim, suradnja uzduž lanca vrijednosti je slaba. Unija ukupno drži 10 % udjela u vrijednosti svjetskog tržišta poluvodiča, što je znatno ispod njezine gospodarske važnosti. Unatoč snažnom globalnom položaju u proizvodnji materijala i opreme, Unija u velikoj mjeri ovisi o dobavljačima iz trećih zemalja kad je riječ o projektiranju, proizvodnji, pakiranju, testiranju i sklapanju čipova. Danas su poluvodiči u središtu važnih geostrateških interesa i globalne tehnološke utrke. Zemlje si žele osigurati opskrbu najnaprednijim čipovima jer će to oblikovati njihovu sposobnost djelovanja (gospodarskog, industrijskog i vojnog) i pokretati digitalnu transformaciju. Sve velike svjetske regije jako puno ulažu i provode mjere potpore kako bi inovirale i ojačale svoje proizvodne sposobnosti. Unija raspolaže resursima potrebnima da postane industrijski predvodnik na budućem tržištu čipova, a do 2030. želi udvostručiti svoj udio u vrijednosti svjetske proizvodnje na 20 %. Cilj nije samo smanjiti ovisnosti, već i iskoristiti gospodarske prilike s obzirom na to da se prije kraja desetljeća očekuje udvostručenje globalnog tržišta poluvodiča, što povećava konkurentnost ekosustava poluvodiča i industrije poluvodiča u cjelini putem inovativnih proizvoda za europske građane. Na tržištu se pojavljuju novi trendovi i prilike. Proizvođači poluvodiča sve više projektiraju namjenske čipove zajedno s poduzećima koja su krajnji korisnici radi povećanja radnih karakteristika sustava optimizacijom hardvera i softvera. Umjetna inteligencija, računalstvo u oblaku na rubu mreže i digitalna transformacija industrijskih sektora nude nove mogućnosti za buduću konkurentnost europske tehnologije i industrijsko vodstvo. Istovremeno se tehnologija stalno razvija. Slijedeći logiku Mooreova zakona nastavlja se minijaturizacija prema manjim dimenzijama čvorova u konvencionalnim procesnim tehnologijama (FinFET i FDSOI), a energetski učinkovitija rješenja vrlo su tražena kako bi se postigla održivost sve većeg otiska procesiranja. Nove računalne paradigme, kao što su neuromorfno računalstvo i kvantne tehnologije, obećavajuće su tehnologije za nova područja primjene. Novi materijali kao što su silicijev karbid (SiC) i galijev nitrid (GaN) ključni su za upravljanje potrošnjom energije, npr. za optimalno korištenje snage baterija, posebno za električna vozila svih vrsta i proizvodnju energije iz obnovljivih izvora. Ovo obrazloženje prati Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira mjera za jačanje ekosustava poluvodiča u Uniji (Akt o čipovima). Ovim se Prijedlogom ispunjava politička obveza predsjednice von der Leyen, koja je u svojem govoru o stanju Unije 2021. najavila da je cilj zajednički stvoriti najsuvremeniji europski ekosustav čipova, uključujući njihovu proizvodnju. Temeljna strateška vizija Prijedloga za jačanje europskog ekosustava poluvodiča objašnjena je u pratećoj Komunikaciji. Kako bi se ostvarila ta vizija, Europska strategija za čipove temelji se na pet strateških ciljeva: ·Europa bi trebala ojačati svoj vodeći položaj u području istraživanja i tehnologije, ·Europa bi trebala razviti i poboljšati svoju sposobnost za inovacije u projektiranju, proizvodnji i pakiranju naprednih čipova te pretvaranje tih inovacija u komercijalne proizvode,

·Europa bi trebala uspostaviti odgovarajući okvir za znatno povećanje svojih proizvodnih kapaciteta do 2030., ·Europa bi trebala rješavati akutni problem manjka vještina, privlačiti nove talente i podupirati razvoj kvalificirane radne snage, ·Europa bi trebala razviti temeljito razumijevanje svjetskih lanaca opskrbe poluvodičima. Prijedlogom se nastoji ostvariti strateški cilj povećanja otpornosti europskog ekosustava poluvodiča i povećanja njegova globalnog tržišnog udjela. Usto se nastoji europskoj industriji olakšati da bude predvodnik u prihvaćanju novih čipova te povećati njezina konkurentnost. Ona zbog toga mora privući ulaganja u inovativna proizvodna postrojenja, imati kvalificiranu radnu snagu, ali i biti u mogućnosti projektirati i proizvesti najnaprednije čipove koji će definirati tržišta sutrašnjice, razviti sposobnosti te imati mogućnost testiranja i projektiranja inovativnih prototipa putem pilot-linija u bliskoj suradnji s vertikalnim industrijskim sektorima. To su nužni koraci, ali su nedovoljni ako Unija nema analitičku sposobnost za povećanje znanja donositelja politika u lancu vrijednosti i nije sposobna iskoristiti povećane kapacitete da služe zajedničkom interesu jedinstvenog tržišta u slučaju krize. Cilj nije postati samodostatan, jer to nije ostvarivo. Moramo ojačati svoje prednosti i razviti nove te surađivati s trećim zemljama u lancu opskrbe u kojem će međuovisnosti i dalje biti snažne. Kad je riječ o ostvarivanju tih ciljeva, Prijedlogom se nastoji: ·uspostaviti inicijativu Čipovi za Europu kako bi se poduprla izgradnja tehnoloških kapaciteta i inovativnost velikih razmjera u cijeloj Uniji te omogućili razvoj i uvođenje najsuvremenijih poluvodičkih i kvantnih tehnologija sljedeće generacije kojima će se ojačati Unijino napredno projektiranje, integracija sustava, sposobnosti i vještine za proizvodnju čipova, pri čemu su u središtu start-up i scale-up poduzeća (prvi stup inicijative Čipovi za Europu). Konkretno, Inicijativom će se izgraditi inovativna virtualna platforma za projektiranje kako bi se ojačao europski kapacitet za projektiranje, a bit će dostupna pod otvorenim, nediskriminirajućim i transparentnim uvjetima. Platforma će potaknuti široku suradnju zajednica korisnika s projektantskim kućama, start-up poduzećima i MSP-ovima, pružateljima intelektualnog vlasništva i alata, projektantima i organizacijama za istraživanje i tehnologiju te će integrirati postojeće i nove mogućnosti projektiranja s proširenim bibliotekama i alatima za automatizaciju projektiranja elektroničkih elemenata i sklopova (EDA). Inicijativom će se podupirati pilot-linije koje trećim stranama pružaju mogućnosti za testiranje, validaciju i daljnji razvoj projektiranih proizvoda pod otvorenim, transparentnim i nediskriminirajućim uvjetima. Razvoj novih naprednih pilot-linija bit će priprema za sljedeću generaciju proizvodnih sposobnosti i njihovu validaciju. Osim toga, Inicijativom će se doprinijeti izgradnji naprednih tehnoloških i inženjerskih kapaciteta za ubrzavanje inovativnog razvoja kvantnih čipova, npr. u obliku biblioteka za projektiranje kvantnih čipova, pilot-linija te objekata za testiranje i eksperimentiranje. Inicijativom će se podupirati mreža centara kompetentnosti u cijeloj Uniji koji će pružati stručno znanje dionicima, uključujući mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), start-up poduzeća i vertikalne sektore koji su krajnji korisnici, te poboljšati njihove vještine. Centri kompetentnosti olakšat će otvoren, transparentan i nediskriminirajući pristup infrastrukturi za projektiranje i pilot-linijama i njihovu učinkovitu upotrebu. Oni će postati centri kojima će gravitirati inovacije i novi, visokokvalificirani talenti. Osim Inicijativom, razvoj dinamičnog i otpornog ekosustava poluvodiča trebalo bi podupirati aktivnostima za olakšavanje pristupa financiranju zaduživanjem i financiranju vlasničkim kapitalom u lancu vrijednosti poluvodiča (zajedničkim imenom „Fond za čipove”), i to pružanjem mogućnosti da se poveća dostupnost sredstava za potporu rastu start-up poduzeća, scale-up poduzeća i MSP-ova te ulaganja uzduž cijelog lanca vrijednosti, među ostalim za poduzeća u lancima vrijednosti poluvodiča, uz potencijalno mješovito financiranje u okviru Inicijative. ·stvoriti okvir za jamčenje sigurnosti opskrbe privlačenjem ulaganja i povećanjem proizvodnih kapaciteta za poluvodiče te s pomoću naprednog pakiranja, testiranja i sklapanja u okviru integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom koji su prvi svoje vrste (drugi stup, „sigurnost opskrbe”). Konkretno, u Prijedlogu se definiraju kriteriji za olakšavanje provedbe specifičnih projekata kojima se doprinosi sigurnosti opskrbe poluvodičima u Uniji. U tu se svrhu razlikuju dvije vrste prvih postrojenja svoje vrste: integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom. Ako zahtjev postrojenja da ga se prizna kao jedno od te dvije vrste prvih postrojenja svoje vrste bude prihvaćen, Prijedlogom se od država članica zahtijeva da osiguraju učinkovitu obradu administrativnih zahtjeva povezanih s planiranjem, izgradnjom i radom priznatog prvog postrojenja svoje vrste. Kao odgovor na sve veću potrebu za kiberotpornim lancima opskrbe Komisija će surađivati s državama članicama i privatnim akterima na utvrđivanju sektorskih zahtjeva za pouzdane čipove s ciljem uspostave zajedničkih normi i certificiranja, kao i zajedničkih zahtjeva za nabavu, koje treba razviti uz potporu europskih organizacija za normizaciju prema potrebi i imajući na umu načela novog zakonodavnog okvira za ocjenjivanje sukladnosti i nadzor tržišta. ·uspostaviti koordinacijski mehanizam između država članica i Komisije za jačanje suradnje s državama članicama i među njima, praćenje opskrbe poluvodičima, procjenu potražnje, predviđanje nestašica, proglašavanje kriznih stanja i djelovanje putem namjenskog paketa mjera (treći stup, „praćenje i odgovor na krizu”). •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Ovaj je Prijedlog u skladu s Komisijinom općom digitalnom vizijom, ciljevima i mogućnostima za uspješnu digitalnu transformaciju Europske unije do 2030., kako su predstavljeni u Komunikaciji Komisije „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” („Komunikacija o digitalnom kompasu”) i naknadnom prijedlogu Komisije o programu politike za digitalno desetljeće, s posebnim ciljem za poluvodiče. Cilj je ovog Prijedloga pomoći Uniji da stekne kapacitete koji će biti potrebni za ostvarenje njezina cilja za 2030. Ovaj je Prijedlog u skladu s Komunikacijom Komisije o ažuriranju nove industrijske strategije za 2020. iz svibnja 2021., u kojoj se utvrđuju područja strateških ovisnosti zbog kojih mogu nastati slabe točke kao što su nestašice u opskrbi. Prijedlog se bavi izazovima u projektiranju, proizvodnji, pakiranju, testiranju i sklapanju utvrđenima u Komunikaciji i popratnom radnom dokumentu službi Komisije. U Komunikaciji se najavljuje Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije (Savez) kako bi se utvrdili nedostaci u proizvodnji mikročipova i tehnološke promjene koje su poduzećima i organizacijama potrebne za napredak te kako bi se pridonijelo konkurentnosti poduzeća, povećalo digitalnu suverenost Europe i odgovorilo na potražnju za sljedećom generacijom sigurnih, energetski učinkovitih i snažnih čipova i procesora. U kontekstu ove Uredbe Savez će imati savjetodavnu ulogu. Ovaj je Prijedlog u skladu i sa strategijom Komisije za normizaciju i Godišnjim programom rada Unije za europsku normizaciju za 2022., koji su doneseni 2. veljače 2022. Njima se predviđa razvoj normi za certificiranje čipova u pogledu sigurnosti, autentičnosti i pouzdanosti. Prijedlog usto uzima u obzir ciljeve Opservatorija za ključne tehnologije, čiji je cilj pomoći da se utvrde postojeće i moguće buduće digitalne strateške ovisnosti Unije te pridonijeti jačanju njezine digitalne suverenosti.

Ovaj se Prijedlog odnosi na sektorski specifične i jedinstvene izazove u lancu opskrbe poluvodičima i odvojena je inicijativa od planiranog „instrumenta jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve”, koji je Komisija najavila u svojoj ažuriranoj industrijskoj strategiji. On pridonosi provedbi Izjave o europskoj inicijativi o procesorima i poluvodičkim tehnologijama, koju su 7. prosinca 2020. potpisale 22 države članice. U toj su se izjavi 22 države članice složile da će „poduzeti posebne napore kako bi ojačale ekosustav poluvodiča i proširile industrijsku prisutnost u cijelom lancu opskrbe”. Države članice usuglasile su se i da će „raditi na zajedničkim normama i, prema potrebi, certificiranju pouzdane elektronike te na zajedničkim zahtjevima za nabavu sigurnih čipova i ugrađenih sustava u primjenama koje se oslanjaju na tehnologiju čipova ili je upotrebljavaju u velikoj mjeri”. Ovaj je Prijedlog u skladu s tim ciljevima. Nadalje, Prijedlog je u skladu s nedavnom Komunikacijom „Politika tržišnog natjecanja spremna za nove izazove”, u kojoj Komisija uviđa da bi „na temelju članka 107. stavka 3. UFEU-a mogla predvidjeti odobravanje javne potpore kako bi se popunile moguće praznine u financiranju u ekosustavu poluvodiča, posebno za uspostavu prvih takvih europskih postrojenja u Uniji. Takve potpore morale bi podlijegati strogim zaštitnim mjerama kako bi se osiguralo da budu nužne, primjerene i razmjerne, da se neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja svede na najmanju moguću mjeru te da koristi budu dostupne u cijelom europskom gospodarstvu bez diskriminacije”. Inicijativom Čipovi za Europu objedinit će se resursi Unije, država članica i trećih zemalja pridruženih postojećim programima Unije te privatnog sektora. Aktivnosti u okviru inicijative Čipovi za Europu provodit će se prvenstveno putem Zajedničkog poduzeća za čipove, tj. izmijenjenog i preimenovanog sadašnjeg Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. To zajedničko poduzeće trenutačno pruža opsežnu potporu industrijskom istraživanju, tehnološkom razvoju i inovacijama u području elektroničkih komponenata i sustava te povezanih softverskih i sistemskih tehnologija. Te će aktivnosti postati dio inicijative Čipovi za Europu. Inicijativa Čipovi za Europu temelji se na pet specifičnih ciljeva programa Digitalna Europa, kojima se podupire izgradnja digitalnih kapaciteta u ključnim digitalnim područjima u kojima se zahvaljujući poluvodičkim tehnologijama ostvaruje veća učinkovitost, uključujući računalstvo visokih performansi, umjetnu inteligenciju i kibersigurnost, zajedno s razvojem vještina i uvođenjem centara za digitalne inovacije, i nadopunjuje te ciljeve. U okviru novog specifičnog šestog cilja inicijative Čipovi za Europu, koji bi trebao biti tematski usmjeren na poluvodičke tehnologije, ulagat će se u izgradnju kapaciteta za jačanje sposobnosti naprednog istraživanja, projektiranja, proizvodnje i integracije sustava u najsuvremenijim i poluvodičkim tehnologijama sljedeće generacije. Inicijativa Čipovi za Europu temelji se i na programu Obzor Europa, kojim se u području poluvodiča pruža potpora akademskom istraživanju, razvoju tehnologije i inovacijama, te nadopunjuje taj program. Inicijativa će biti usmjerena na potporu ulaganjima u prekogranične i javno dostupne istraživačke, razvojne i inovacijske infrastrukture uspostavljene u Uniji kako bi se omogućio razvoj poluvodičkih tehnologija u cijeloj Europi. Nove poluvodičke tehnologije iz istraživačkih i inovacijskih djelovanja koja se podupiru programom Obzor Europa mogu se postupno preuzimati i uvoditi u okviru dijelova inicijative Čipovi za Europu za izgradnju kapaciteta. S druge strane, tehnološki kapaciteti te inicijative stavit će se na raspolaganje istraživačkoj i inovacijskoj zajednici, među ostalim za djelovanja koja se podupiru u okviru programa Obzor Europa; Ovaj se Prijedlog temelji na mogućnostima koje nudi program InvestEU i znatnom doprinosu digitalnoj transformaciji iz Mehanizma za oporavak i otpornost, u okviru kojeg najmanje 20 % sredstava mora biti namijenjeno digitalnim ciljevima. U skladu je i sa strategijom za sigurnosnu uniju. Kako bi se ubrzala provedba djelovanja, inicijativom Čipovi za Europu uvodi se novi pravni instrument, europski konzorcij za infrastrukturu za čipove (ECIC), koji je posebno osmišljen kako bi se pojednostavnili i strukturirali pravni odnosi između privatno-javnih članova konzorcija, uključujući osobito organizacije za istraživanje i tehnologiju, te uspostavio strukturni dijalog s Komisijom za provedbu djelovanja u okviru te inicijative. Taj je novi pravni instrument dobrovoljan i njime će se dopuniti niz drugih pravnih instrumenata Unije, uključujući konzorcij za europsku digitalnu infrastrukturu15, kojima se omogućuje kombiniranje financiranja iz država članica, proračuna Unije i privatnih ulaganja. Pri osnivanju javno-privatnog konzorcija za potrebe provedbe djelovanja u okviru Inicijative pravni subjekti moći će birati među dostupnim pravnim instrumentima Unije koji bolje odgovaraju određenoj svrsi, sastavu i uspostavi određenog konzorcija. Zajedničko poduzeće za čipove, kojem je povjerena opća provedba određenih djelovanja u okviru ove Inicijative, može pod uvjetima iz članka 134. Komisijina Prijedloga uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove predvidjeti da određena djelovanja mogu provoditi samo pravni subjekti koji surađuju u okviru konzorcija koji može biti strukturiran u obliku europskog konzorcija za infrastrukturu za čipove ili bilo kojeg drugog pravnog instrumenta Unije dostupnog za osnivanje konzorcija. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Predloženim mjerama mogu se poduprijeti neke od glavnih politika Unije, kao što je zeleni plan. Primjena poluvodičkih tehnologija i digitalnih tehnologija općenito snažan je pokretač prelaska na održivost i može dovesti do novih proizvoda te učinkovitijih i djelotvornijih načina rada koji pridonose ciljevima zelenog plana. Poremećaji u opskrbi poluvodičima i ovisnosti o drugim regijama mogu usporiti prelazak na održivost europskih sektora koji imaju koristi od digitalnih rješenja. Kako bi se riješili problemi poremećaja i ovisnosti, Prijedlogom se jača europski kapacitet proizvodnje poluvodiča. Ako je primjenjivo, postrojenja bi trebala biti u potpunosti usklađena sa zahtjevima koji proizlaze iz zakonodavstva Unije, primjerice u vezi s procjenom utjecaja na okoliš, emisijama u zrak, vodu i tlo, uključujući rizik od industrijskih nesreća i njihovo sprečavanje, te bi trebala nastojati osigurati visoku energetsku učinkovitost te učinkovitost u pogledu potrošnje resursa i vode. Za jačanje proizvodnog kapaciteta potrebno je brzo uspostaviti postrojenja za proizvodnju poluvodiča, za koja se iznimno može smatrati da su od prevladavajućeg javnog interesa ako je to potrebno za odstupanja u postupcima izdavanja dozvola, uključujući u određenim procjenama utjecaja na okoliš, pod uvjetom da su ispunjeni ostali uvjeti utvrđeni u relevantnim odredbama. Istodobno, koncept prvog svoje vrste uključuje moguću kvalifikaciju i na temelju predviđene energetske ili ekološke učinkovitosti postrojenja. Ekološki otisak nastaje i pri proizvodnji i pri upotrebi digitalnih tehnologija, među ostalim zbog ispuštanja fluoriranih stakleničkih plinova tijekom njihove proizvodnje do znatne potrošnje energije za njihovu proizvodnju i upotrebu. Sektor informacijskih i komunikacijskih tehnologija (IKT) odgovoran je za 5–9 % ukupne svjetske potrošnje električne energije i više od 2 % svih emisija. Samo iz podatkovnih centara u Uniji je 2018. proizišlo 2,7 % potražnje za električnom energijom, a taj će udio do 2030. dosegnuti 3,21 % ako se nastave aktualna kretanja. Toliku je potrošnju energije potrebno smanjiti. Prijedlog, a posebno uspostava kapaciteta za projektiranje i pilot-linija u okviru prvog stupa, dovest će do projektiranja, testiranja i validacije novih procesora niske potrošnje. Procesori su osnovne komponente poslužitelja koji obavljaju računalne radnje u podatkovnim centrima. Veći podatkovni centri imaju milijune takvih poslužitelja, a poboljšana potrošnja energije procesora može znatno utjecati na ukupnu potrošnju energije podatkovnog centra. Takvi čipovi s malim energetskim otiskom pridonose i pozicioniranju Unije kao predvodnika u održivim digitalnim tehnologijama. Prijedlogom se pridonosi ciljevima dijelova paketa „Spremni za 55 %” koji su usmjereni na promicanje čišćih vozila i goriva na tehnološki neutralan način. Revizijom normi za emisije CO2 za nove automobile i kombije nastoje se dodatno smanjiti emisije stakleničkih plinova iz tih vozila, čime će se osigurati jasan i realan plan za ostvarivanje mobilnosti s nultim emisijama. Potražnja potrošača za vozilima s nultim emisijama, kao što su vozila na električni pogon, već je u porastu. Količina poluvodiča u vozilima na električni pogon obično je više no dvostruko veća od one u automobilima s motorima s unutarnjim izgaranjem. Napredne tehnologije pakiranja sve su važnije kako bi se odgovorilo na sve veće zahtjeve u pogledu električne energije i energetske učinkovitosti električnih vozila. Iz toga slijedi da je ovaj Prijedlog u skladu s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”. Prijedlog je u skladu s akcijskim planom za kružno gospodarstvo, u kojem su elektronika i IKT utvrđeni kao ključni lanac vrijednosti te je najavljena inicijativa za kružnu elektroniku kako bi se obuhvatile „regulatorne mjere za elektroniku i proizvode IKT-a, uključujući mobilne telefone, tablete i prijenosna računala u okviru Direktive o ekološkom dizajnu kako bi se uređaji dizajnirali imajući na umu energetsku učinkovitost, trajnost i mogućnosti popravka, ažuriranja, održavanja, ponovne uporabe i recikliranja”. Projektiranjem elektroničkih proizvoda tako da budu trajni i unapređenjem usluga produljit će im se upotreba pa će biti manje zamjena i potrebe za novim proizvodima. Materijali za mikročipove mogu se oporabiti iz elektroničkog otpada. Tehnički je, primjerice, moguće reciklirati složene poluvodičke materijale, iako zasad samo u vrlo malim količinama. Inicijativa za održive proizvode, koja se temelji na proširenju područja primjene Direktive o ekološkom dizajnu, pružit će potencijalni instrument za takve zahtjeve. Komisija istražuje i razne mogućnosti za programe povrata i ponovne prodaje elektroničkih uređaja za široku potrošnju kako bi se potaknula opskrba funkcionalnim rabljenim uređajima. Zbog povećanja digitalizacije i elektrifikacije energetski učinkoviti čipovi pridonose i drugim politikama, uključujući politike industrijske proizvodnje, prometa i energetike, npr. predstojećem akcijskom planu za digitalizaciju energetskog sektora. Očekuje se da će se potražnja za poluvodičkim tehnologijama udvostručiti tijekom sljedećeg desetljeća. Sve se više čipova ugrađuje u robote i proizvodne strojeve, u industriji i poljoprivredi, ali i u prijevozna vozila i druge uređaje. Budući da je cilj Prijedloga pametna upotreba čipova i drugih digitalnih tehnologija te proizvodnja energetski učinkovitijih čipova, on je usklađen s više sektorskih politika te im pridonosi. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Ovom se Uredbom nastoje ostvariti dva zasebna specifična cilja, koji čine temeljne dijelove njezina općeg cilja uspostave usklađenog okvira za jačanje Unijina ekosustava poluvodiča. Prvi specifični cilj Uredbe, na kojem se temelji prvi stup, stvaranje je velikih inovacijskih kapaciteta i odgovarajućih tehnoloških sposobnosti u industriji poluvodiča radi ubrzanja inovacija i prilagodbe njima. Zatim, osnovu drugog i trećeg stupa čini cilj Uredbe da se otpornost i sigurnost opskrbe Unije u području poluvodičkih tehnologija povećaju podupiranjem i koordinacijom ulaganja u naprednu proizvodnju poluvodiča (drugi stup) te omogućivanjem koordiniranog praćenja i odgovora na krizu (treći stup).

Odgovarajuća pravna osnova za prvi cilj su članak 173. stavak 3., članak 182. stavak 1. i članak 183. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Člankom 173. stavkom 3. predviđa se da Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, mogu odlučiti o posebnim mjerama kojima se podupiru djelovanja poduzeta u državama članicama kako bi se osigurali uvjeti potrebni za konkurentnost i inovacijski kapacitet Unije te postigla prilagodba industrije strukturnim promjenama zbog kratkih inovacijskih ciklusa. U pogledu većine aktivnosti poduzetih u okviru Inicijative ta je pravna osnova primjerena s obzirom na to da je prvi stup ove Uredbe usmjeren na ubrzavanje proizvodnje poluvodiča industrije Unije, jačanje suvereniteta u lancu opskrbe poluvodičima, povećanje industrijskih kapaciteta, olakšavanje razvoja inovativnih start-up poduzeća i MSP-ova te poticanje novih ulaganja u inovacije i tehnološki razvoj. S obzirom na svoju opsežnu prirodu Inicijativa se temelji i na glavi UFEU-a „Istraživanje i tehnološki razvoj te svemir” (članak 182. stavak 1. i članak 183.). Odgovarajuća pravna osnova za drugi cilj, na kojem se temelje drugi i treći stup, jest članak 114. UFEU-a. Drugim i trećim stupom ovog Prijedloga nastoji se uspostaviti usklađeni pravni okvir za povećanje otpornosti i sigurnosti opskrbe u Uniji. Upotreba poluvodiča ključna je za brojne gospodarske sektore i društvene funkcije u Uniji te je otporna opskrba stoga neophodna za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Stoga se svi poremećaji u opskrbi moraju predvidjeti i na njih se mora odgovoriti bez odgode kako bi se očuvalo stabilno funkcioniranje strateških silaznih sektora. S obzirom na znatan gospodarski učinak trenutačne nestašice poluvodiča, države članice vjerojatno će pokrenuti regulatorne mjere za uklanjanje strukturnih slabosti sektora koje su dovele do trenutačne nestašice ili za odgovor na buduće nestašice u kriznim situacijama i njihovo ublažavanje. Iako su prikladne za uklanjanje nedostataka na nacionalnoj razini, takve regulatorne mjere mogle bi rezultirati nedosljednim odgovorom na potrebu za jačanjem otpornosti i rješavanjem mogućih kriza na unutarnjem tržištu, što bi dovelo do fragmentacije sektora. Kako bi se omogućile koordinirane mjere za izgradnju otpornosti, potrebna su usklađena pravila za olakšavanje provedbe specifičnih projekata kojima se doprinosi sigurnosti opskrbe poluvodičima u Uniji (drugi stup). Predloženi mehanizam praćenja i odgovora na krizu (treći stup) trebao bi biti ujednačen kako bi se u prekograničnom lancu vrijednosti poluvodiča mogle koordinirano provoditi mjere pripravnosti za krizu. Prijedlogom se predviđa odgovarajuća upravljačka struktura i suradnja među državama članicama na razini Unije, čime se podupiru povjerenje, inovacije i rast na unutarnjem tržištu. Stoga je članak 114. UFEU-a relevantna pravna osnova za drugi i treći stup kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Drugim člancima UFEU-a ili svakim zasebnim člankom ne mogu se opravdati oba navedena cilja. Članak 122. UFEU-a nije relevantan jer ne pruža osnovu za oba cilja i nije u skladu ni s jednim od članaka 114. i 173. UFEU-a. Predloženi elementi navedeni su u jednom aktu jer sve mjere čine dosljedan pristup odgovoru, u različitim oblicima, na potrebe za jačanjem Unijina ekosustava poluvodiča. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Ciljeve Prijedloga države članice ne mogu postići samostalno jer su problemi prekogranične prirode i nisu ograničeni na pojedine države članice ili podskupinu država članica. Predložena djelovanja usmjerena su na područja u kojima postoji dokaziva dodana vrijednost djelovanja na razini Unije zbog razmjera, brzine i opsega potrebnih napora. Za pružanje sveobuhvatnog odgovora na poluvodičku krizu potrebno je brzo i koordinirano zajedničko djelovanje raznih dionika u suradnji s državama članicama. Nijedna država članica to ne može postići sama. Nadalje, s obzirom na složenost ekosustava poluvodiča, posljedice Unijinih strukturnih ovisnosti i nestašica u opskrbi toliko su dalekosežne da je intervencija na razini Unije najbolje rješenje za takve probleme. Jasno je da je djelovanje na razini Unije najbolji način da se europske aktere potakne na zajedničku viziju i provedbenu strategiju. To je ključno kako bi se stvorila ekonomija razmjera i opsega te kritična masa potrebna za najsuvremenije kapacitete, čime se ograničuju (ako ne i izbjegavaju) rascjepkani pristupi, natjecanja u subvencioniranju i nedostatna nacionalna rješenja. Djelovanje na razini Unije potrebno je u vezi s područjima na koja se ovaj Prijedlog odnosi u okviru svojih triju stupova. ·Kad je riječ o prvom stupu („inicijativa Čipovi za Europu”), Inicijativom će se podupirati izgradnja tehnoloških kapaciteta i inovacije velikih razmjera u Uniji kako bi se omogućio razvoj i uvođenje najsuvremenijih poluvodičkih i kvantnih tehnologija sljedeće generacije te kako bi se uklonile kronične strukturne slabosti Europe u projektiranju i proizvodnji. Države članice uspostavile su 2018. prvi „važan projekt od zajedničkog europskog interesa” (VPZEI) kojim se podupiru inovativni prekogranični projekti u cijelom mikroelektroničkom lancu vrijednosti, a planira se i drugi važan projekt od zajedničkog europskog interesa u tom području. Iako su takve inicijative od strateške važnosti za taj sektor, u ovoj je fazi vjerojatno da one same ne bi bile dovoljno usmjerene na izgradnju kapaciteta u obliku pilot-linija i infrastruktura za projektiranje koje trebaju biti široko dostupne svim zainteresiranim trećim stranama u cijeloj Europi i koje će usto Uniji omogućiti da preuzme važniju ulogu u globalnom i međuovisnom ekosustavu. Takvi veliki projekti mogu se ostvariti samo na razini Unije zbog opsega ulaganja te potrebnog znanja i iskustva. ·Kad je riječ o drugom stupu („sigurnost opskrbe”), mjere usmjerene na ubrzavanje ulaganja u proizvodnju poluvodiča mogu se na odgovarajući način osmisliti i provesti samo na razini Unije, s obzirom na opseg potrebnih ulaganja i zato što će takva proizvodna postrojenja po definiciji služiti cijelom unutarnjem tržištu, ojačati cijeli ekosustav i jamčiti sigurnost opskrbe u kriznim situacijama. ·U vezi s trećim stupom („praćenje i odgovor na krizu”), pojačanom suradnjom na razini Unije osigurat će se prikupljanje potrebnih i usporedivih podataka. Države članice i Komisija moći će zajedno predvidjeti nestašice, proglasiti krizno stanje u situaciji ozbiljne nestašice i uvesti potrebne mjere kako bi se takva kriza riješila učinkovitije nego skupom različitih nacionalnih mjera. •Proporcionalnost Prijedlogom se nastoji ojačati europski ekosustav poluvodiča s pomoću kratkoročne pripravnosti i praćenja kako bi se povećala transparentnost lanaca opskrbe poluvodičima, srednjoročnih mjera za sigurnost opskrbe kako bi se povećao kapacitet proizvodnje poluvodiča u Europi te dugoročnijih mjera za tehnološko i inovacijsko vodstvo radi uspostave objekata za projektiranje i proizvodnju naprednih i budućih poluvodičkih tehnologija. U tom je kontekstu Prijedlog usmjeren na one dijelove ekosustava poluvodiča koji najviše pridonose otpornosti Unijina lanca opskrbe. Posebna je pozornost posvećena samom ekosustavu poluvodiča, a ne širem području elektroničkih komponenata i sustava ili područjima primjene poluvodiča i/ili elektroničkih komponenata i sustava zato da bi se djelovanja ograničila na jedan od najvažnijih problema današnjice za europsko gospodarstvo i društvo u cjelini. U prvom stupu Inicijative Čipovi za Europu uspostavljaju se mehanizmi potrebni za osiguravanje dugoročne konkurentnosti i inovacijskog kapaciteta europske industrije putem istraživačkih i projektnih kapaciteta, pilot-linija za testiranje i eksperimentiranje, kapaciteta za kvantne čipove, centara kompetentnosti i fonda za start-up, scale-up te mala i srednja poduzeća. U okviru djelovanja u području sigurnosti opskrbe radi povećanja kapaciteta Unije za proizvodnju poluvodiča u drugom stupu određenom postrojenju može se priznati status integriranog proizvodnog postrojenja ili EU tvornice čipova s otvorenim pristupom. Od država članica zahtijeva se da osiguraju da se za postrojenja i tvornice kojima je priznat takav status dozvole izdaju ubrzanim postupkom. Mjere pripravnosti iz trećeg stupa temelje se na praćenju i razmjeni informacija između država članica i Unije kako bi se predvidjeli poremećaji u lancu opskrbe. U slučaju (predviđenih) poremećaja mogu se poduzeti koordinirane mjere za ublažavanje ili sprečavanje nestašica poluvodiča i drugih poremećaja. •Odabir instrumenta Prijedlog dolazi u obliku uredbe Europskog parlamenta i Vijeća. To je najprikladniji pravni instrument za prvi stup prijedloga o uspostavi inicijative Čipovi za Europu jer se samo uredbom, čije su pravne odredbe izravno primjenjive, može osigurati stupanj ujednačenosti potreban za uspostavu i funkcioniranje Unijine inicijative čiji je cilj podupiranje industrijskog sektora na cijelom unutarnjem tržištu. Odabir uredbe kao pravnog instrumenta za drugi stup opravdano je potrebom za ujednačenom primjenom novih pravila, posebno definicije integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom te za jedinstvenim postupkom za njihovo priznavanje i potporu. Osim toga, uredba je najprikladniji instrument za treći stup jer bi taj dio trebao osigurati mehanizam za predviđanje i uklanjanje ozbiljnih poremećaja u opskrbi poluvodičima u Uniji. Taj mehanizam ne zahtijeva prenošenje nacionalnim mjerama i izravno se primjenjuje. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

•Savjetovanja s dionicima U svojem govoru na Svjetskom gospodarskom forumu u siječnju 2022. predsjednica von der Leyen spomenula je da ćemo „predložiti europski akt o čipovima početkom veljače” i da „ne smijemo gubiti vrijeme”. Vodeća gospodarstva žele si osigurati opskrbu najnaprednijim čipovima jer njihova sposobnost djelovanja (gospodarskog, industrijskog, vojnog) i poticanja digitalne transformacije sve više ovisi o tome. Ona već jako puno ulažu i provode mjere potpore kako bi uvela inovacije u proizvodne kapacitete i povećala ih, ili očekuju da će to uskoro učiniti. Postoje naznake da bi poduzeća i organizacije za istraživanje i tehnologiju iz Unije moglo privući preseljenje u druge regije. Manja je vjerojatnost da će međunarodni akteri proširiti postojeća postrojenja ili uspostaviti nova proizvodna postrojenja u Uniji ako nema apsolutne jasnoće o uvjetima ulaganja, mogućnostima javne potpore, javnim ulaganjima u vještine, infrastrukturu i napredno istraživanje i razvoj itd. S obzirom na hitnu potrebu za djelovanjem nije provedena procjena učinka i nije predviđeno javno savjetovanje na internetu. Analiza i svi popratni dokazi bit će navedeni u radnom dokumentu službi Komisije objavljenom najkasnije u roku od tri mjeseca od objave prijedloga. Međutim, ad hoc radionice s dionicima iz industrije o posebnim temama povezanima s prvim stupom ukazale su na potrebu da se razmotre objekti za buduće tehnologije, kao što su fotonika, neuromorfno računalstvo i kvantne tehnologije, te za nove materijale. Osim toga, na tim je radionicama naglašena potreba da se na odgovarajući način razmotri arhitektura alternativnog skupa naredbi, primjerice RISC-V. Nadalje, u kontekstu Zajedničkog poduzeća ECSEL, koje je prethodilo Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije, u ljeto 2021. održani su sastanci s predstavnicima industrije i javnim tijelima na kojima se raspravljalo o ciljevima Digitalnog kompasa, ažuriranju industrijske strategije, industrijskom savezu i europskom aktu o čipovima. Redoviti sastanci s državama članicama održavali su se 2021. jednom mjesečno kako bi se pripremio planirani drugi VPZEI u području mikroelektronike. Države članice dostavile su podatke za definiranje i procjenu integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom u drugom stupu, kao i za definiranje posebnih objekata u okviru prvog stupa. Sastanak s glavnim izvršnim direktorima koji predstavljaju ključne dionike u europskom poluvodičkom sektoru održan je 10. siječnja 2022. Ključni zaključci s tog sastanka bili su da postoji potreba za iskorištavanjem europskih prednosti, npr. istraživanja i razvoja te proizvodnje opreme, jasna potpora za pilot-linije i infrastrukture za projektiranje, potpora za start-up i scale-up poduzeća, potreba za povećanjem europskih proizvodnih kapaciteta za zrele i napredne tehnologije te potreba za jednakim uvjetima na svjetskoj razini. Nakon što se povjerenika Breton sastao s glavnim direktorima glavnih aktera u području poluvodiča i organizacija za istraživanje i tehnologiju održani su i brojni sastanci s predstavnicima glavnih direktora o potrebi za jačanjem europskog poluvodičkog sektora. Podaci koji su prikupljeni na njima posebno su pridonijeli prvom stupu. Europski forum za elektroničke komponente i sustave (EFECS), na kojem je u studenome 2021. prisustvovalo više od 500 sudionika, pružio je veliku platformu za raspravu o industrijskim potrebama. Dodatni doprinos proizišao je iz sastanaka s industrijskim udruženjima i njihovim članovima, kao što su SEMI, ESIA i Digital Europe. Nadalje, dugotrajni i redoviti kontakti s dionicima iz industrije, državama članicama, trgovinskim udruženjima i udruženjima korisnika omogućili su prikupljanje prilične količine informacija i povratnih informacija relevantnih za Prijedlog. Od kraja 2019. objavljena su brojna izvješća o poluvodičkom sektoru u kojima se opisuju trendovi i navode činjenice i brojke, koja su služila kao temelj za Prijedlog. • Procjena učinka Ovaj Prijedlog ne prati formalna procjena učinka. S obzirom na prethodno objašnjenu hitnost, procjena učinka nije se mogla provesti u vremenskom okviru koji je bio na raspolaganju prije donošenja Prijedloga. Analiza i svi popratni dokazi bit će navedeni u radnom dokumentu službi Komisije objavljenom najkasnije u roku od tri mjeseca od objave Prijedloga. •Temeljna prava Člankom 16. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) predviđena je sloboda poduzetništva. Mjerama u okviru prvog i drugog stupa ovog Prijedloga stvara se inovacijski kapacitet i potiče sigurnost opskrbe poluvodičima, čime se može ojačati sloboda poduzetništva u skladu s pravom Unije te nacionalnim zakonima i praksama. Međutim, neke mjere u okviru trećeg stupa koje su potrebne za uklanjanje ozbiljnih poremećaja u opskrbi poluvodičima u Uniji mogu privremeno ograničiti slobodu poduzetništva i slobodu ugovaranja, zaštićene člankom 16. te pravo na vlasništvo, zaštićeno člankom 17. Povelje. U skladu s člankom 52. stavkom 1. Povelje svako ograničenje tih prava u ovom Prijedlogu bit će predviđeno zakonodavstvom, poštovat će bit tih prava i sloboda te će biti usklađeno s načelom proporcionalnosti. Obveza otkrivanja određenih informacija Komisiji, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti, poštuje bit slobode poduzetništva i neće nerazmjerno utjecati na nju (članak 16. Povelje). Svi zahtjevi za informacije služe cilju od općeg interesa Unije: omogućiti utvrđivanje potencijalnih mjera za ublažavanje krize uzrokovane nestašicom poluvodiča. Ti su zahtjevi za informacije primjereni i efikasni za postizanje cilja pružanjem informacija potrebnih za procjenu aktualne krize. Komisija u načelu traži samo željene informacije od predstavničkih organizacija i može uputiti zahtjeve pojedinačnim poduzetnicima samo ako je to dodatno potrebno. Budući da informacije o stanju opskrbe nisu dostupne na drugi način, ne postoji jednako efikasna mjera za prikupljanje informacija koje su europskim donositeljima odluka potrebne kako bi mogli poduzeti mjere ublažavanja. S obzirom na ozbiljne gospodarske i društvene posljedice nestašice poluvodiča i odgovarajuću važnost mjera ublažavanja, zahtjevi za informacije razmjerni su željenom cilju. Nadalje, ograničenje slobode poduzetništva i prava vlasništva kompenziraju se odgovarajućim zaštitnim mjerama. Svaki zahtjev za informacije može se uputiti samo u kriznoj situaciji u kojoj je Komisija provedbenim aktom proglasila krizno stanje. Obveza da se prihvate prioritetne narudžbe i da im se prednost poštuje bit slobode poduzetništva i ugovorne slobode i neće nerazmjerno utjecati na te slobode (članak 16. Povelje) ni na pravo na vlasništvo (članak 17. Povelje). Ta obveza služi cilju od općeg interesa Unije kako bi se osigurao nastavak rada kritičnih sektora pogođenih poremećajima u opskrbi zbog nestašice poluvodiča. Obveza je primjerena i efikasna za postizanje tog cilja osiguravanjem povlaštenog iskorištavanja dostupnih resursa za proizvode koji se isporučuju tim sektorima. Ne postoji druga jednako efikasna mjera. Postrojenja za proizvodnju poluvodiča koja su podnijela zahtjev da ih se prizna kao „integrirana proizvodna postrojenja” i „EU tvornice čipova s otvorenim pristupom”, druga postrojenja za proizvodnju poluvodiča koja su prihvatila takvu mogućnost u kontekstu primanja javne potpore ili poduzetnike uzduž lanca opskrbe poluvodičima koji su prioritetnom narudžbom treće zemlje obvezani u mjeri koja znatno utječe na sigurnost opskrbe kritičnih sektora razmjerno je u kriznoj situaciji obvezati na prihvaćanje i davanje prednosti određenim narudžbama. Odgovarajućim zaštitnim mjerama osigurava se da negativan učinak obveze određivanja prioriteta na slobodu poduzetništva, slobodu ugovaranja i pravo na vlasništvo ne predstavlja kršenje tih prava. Svaka obveza davanja prednosti određenim narudžbama može se nametnuti samo u kriznoj situaciji u kojoj je Komisija provedbenim aktom proglasila krizno stanje. Predmetni poduzetnik može zatražiti od Komisije da preispita davanje prednosti određenim narudžbama ako nije u mogućnosti ispuniti narudžbu ili bi mu ispunjavanje narudžbe predstavljalo nerazumno ekonomsko opterećenje i prouzročilo posebne poteškoće. Nadalje, subjekt obveze oslobođen je odgovornosti za naknadu štete zbog kršenja ugovornih obveza koje proizlaze iz ispunjavanja obveze. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlogom se uspostavlja inicijativa Čipovi za Europu, koja neće imati zasebnu financijsku omotnicu, već će se financirati sredstvima iz programa Obzor Europa i programa Digitalna Europa, koji će se proširiti novim specifičnim ciljem br. 6. Uredba 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa mijenja se i proširuje kako bi se Poduzeću za ključne digitalne tehnologije, koje je preimenovano u Zajedničko poduzeće za čipove, omogućilo da provede povećani doprinos iz programa Obzor Europa i doprinose iz programa Digitalna Europa u okviru specifičnog cilja br. 6. Financijske posljedice Prijedloga na proračun Unije prikazane su u financijskom izvještaju priloženom Prijedlogu i podmirit će se iz raspoloživih sredstava višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. Inicijativa Čipovi za Europu podupirat će se iz proračuna EU-a u ukupnom iznosu do 3,3 milijarde EUR, uključujući 1,65 milijardi EUR u okviru programa Obzor Europa i 1,65 milijardi EUR u okviru programa Digitalna Europa. Od tog ukupnog iznosa 2,875 milijardi EUR stavit će se na raspolaganje u okviru Zajedničkog poduzeća za čipove, 125 milijuna EUR u okviru fonda InvestEU (koji će se dopuniti drugim iznosom od 125 milijuna EUR u okviru samog fonda InvestEU), a 300 milijuna EUR u okviru Europskog vijeća za inovacije. Ti će se iznosi pribrojiti sredstvima već namijenjenima aktivnostima u području mikroelektronike u okviru ovog VFO-a, koja će doseći gotovo 5 milijardi EUR.

Konkretno, u okviru programa Obzor Europa će se u korist inicijative Čipovi za Europu na raspolaganje staviti iznos do 1,65 milijardi EUR: 900 milijuna EUR u okviru klastera 4, 150 milijuna EUR iz klastera 3, 300 milijuna EUR iz klastera 5 i 300 milijuna EUR u okviru Europskog vijeća za inovacije (EIC). Usto, Komisija predlaže da se proračun programa Obzor Europa smanji za 400 milijuna EUR kako bi se povećali iznosi dostupni za program Digitalna Europa. Kako bi se nadoknadilo to smanjenje od 400 milijuna EUR, Komisija predlaže da se u korist programa Obzor Europa ponovno stavi na raspolaganje dodatnih 400 milijuna EUR (u tekućim cijenama) odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u razdoblju 2023.–2027., koji je rezultat potpunog ili djelomičnog neprovođenja projekata iz tog programa ili njegova prethodnika. Taj će se iznos pribrojiti onom od 0,5 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.) koji je već naveden u Zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o ponovnoj upotrebi opozvanih sredstava u vezi s istraživačkim programom. Komisija stoga poziva Europski parlament i Vijeće da tu zajedničku izjavu dopune navođenjem dodatnog iznosa koji treba ponovno staviti na raspolaganje. U okviru programa Digitalna Europa predlaže se novi specifični cilj br. 6 za potrebe inicijative Čipovi za Europu. Taj specifični cilj br. 6 obuhvaća komponente od (a) do (d) iz članka 5., a provodi ga Zajedničko poduzeće za čipove. Tom novom specifičnom cilju br. 6 programa dodijelit će se ukupno do 1,65 milijardi EUR: 600 milijuna EUR preraspodijeljenih iz postojećih ciljeva programa Digitalna Europa, smanjenje od 400 milijuna EUR iz programa Instrument za povezivanje Europe (CEF), uključujući 150 milijuna EUR iz programa CEF-Digitalni sektor i 250 milijuna EUR iz programa CEF-Promet, smanjenje od 400 milijuna EUR iz klastera 4 programa Obzor Europa (kako je navedeno u prethodnom stavku, nadoknađeno ponovnim korištenjem opozvanih sredstava) i 250 milijuna EUR iz nedodijeljene razlike u okviru naslova 1. za financiranje inicijative u okviru programa Digitalna Europa. Komisija predlaže da se smanjenja financijskih omotnica programa CEF i Obzor Europa rješavaju u okviru varijacije od 15 % navedene u točki 18. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava. Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da se osvrnu na te varijacije, koje su potrebne za učinkovitu provedbu inicijative Čipovi za Europu, u zajedničkoj izjavi iz prethodnog stavka. Više podataka navedeno je u zakonodavnom financijskom izvješću u prilogu ovom Prijedlogu. 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Komisija će ocijeniti ostvarenja, rezultate i učinak ovog Prijedloga tri godine nakon datuma početka njegove primjene i svake četiri godine nakon toga. Glavni rezultati evaluacije bit će predstavljeni u izvješću Europskom parlamentu i Vijeću, koje će biti objavljeno. Kako bi Komisija provela evaluaciju, Europski odbor za poluvodiče, države članice i nacionalna nadležna tijela dostavljaju joj informacije na zahtjev. Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga 1.1.Poglavlje I. – Opće odredbe U poglavlju I. utvrđuje se predmet Uredbe. Utvrđuju se i definicije koje se upotrebljavaju u cijelom instrumentu. Uredbom se uspostavlja okvir mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča koji obuhvaća tri stupa. Točnije, Uredbom se uspostavlja inicijativa Čipovi za Europu, kojom se stvaraju uvjeti potrebni za jačanje kapaciteta Unije za industrijske inovacije (prvi stup), zatim sadržava definiciju i kriterije za integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom koji su prvi svoje vrste (drugi stup) te koordinacijski mehanizam za praćenje i odgovor na krizu (treći stup). 1.2.Poglavlje II. – Inicijativa Čipovi za Europu U poglavlju II. uspostavlja se inicijativa Čipovi za Europu, kojom će se ojačati konkurentnost, otpornost i inovacijski kapacitet Unije. Ulaganjima u inicijativu Čipovi za Europu Unija bi trebala povećati djelotvornost u pretvaranju istraživanja i tehnoloških postignuća u sigurne i energetski učinkovite poluvodičke tehnologije vrhunske kvalitete koje odgovaraju na potražnju i usmjerene su na primjenu. Istodobno, Unija bi svojoj opskrbnoj industriji trebala pružiti priliku da iskoristi takva ulaganja. U tu svrhu to poglavlje uključuje opće odredbe i ciljeve inicijative Čipovi za Europu. Cilj je Inicijative poduprijeti izgradnju kapaciteta velikih razmjera u cijeloj Uniji u području postojećih i najsuvremenijih poluvodičkih tehnologija te onih sljedeće generacije. Inicijativa ima pet komponenata: kapaciteti za projektiranje integriranih poluvodičkih tehnologija, pilot-linije za pripremu inovativne proizvodnje i za objekte za testiranje i eksperimentiranje, napredni tehnološki i inženjerski kapaciteti za ubrzavanje razvoja kvantnih čipova, mreža centara kompetentnosti i razvoj vještina te aktivnosti Fonda za čipove za pristup kapitalu za start-up i scale-up poduzeća te MSP-ove. Inicijativa će se podupirati sredstvima iz programa Obzor Europa i Digitalna Europa, prvenstveno u okviru novog specifičnog cilja br. 6 potonjeg programa, te će se provoditi u skladu s uredbama kojima su uspostavljeni ti programi. Uredbom je utvrđen postupovni okvir za olakšavanje kombiniranog financiranja koje će potjecati od država članica te iz ulaganja kojima se ne dovode u pitanje pravila o državnim potporama, proračuna Unije i privatnih ulaganja. Taj će okvir biti u obliku novog instrumenta s pravnom osobnošću, europskog konzorcija za infrastrukturu za čipove („ECIC”), unutar kojeg pravni subjekti mogu na dobrovoljnoj osnovi strukturirati zajednički rad. Nadalje, u odjeljku 1. utvrđuje se mehanizam za uspostavu europske mreže centara kompetentnosti u svrhu provedbe djelovanja u okviru inicijative Čipovi za Europu koja se odnose na centre kompetentnosti i vještine. To poglavlje sadržava i odredbe o provedbi. Primarna provedba Inicijative bit će povjerena Zajedničkom poduzeću za čipove, kako je predloženo u Komisijinu Prijedlogu uredbe Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085. U Prilogu I. nalazi se tehnički opis djelovanja. Prilog II. sadržava mjerljive pokazatelje za praćenje provedbe i izvješćivanje o napretku Inicijative prema ostvarenju ciljeva. Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata radi izmjene popisa mjerljivih pokazatelja. Inicijativa se temelji na postojećim prednostima Europe u globalnom lancu vrijednosti poluvodiča i poboljšava sinergije s mjerama koje trenutačno podupiru Unija i države članice. Kako bi se što više povećali njezini pozitivni učinci, Inicijativom bi se stoga trebale omogućiti sinergije s programima Unije opisanima u Prilogu III. 1.3.Poglavlje III. – Sigurnost opskrbe U poglavlju III. utvrđuje se okvir za integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom. Integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom proizvodna su postrojenja s kapacitetima za proizvodnju poluvodiča koja su „prva svoje vrste” u Uniji te doprinose sigurnosti opskrbe i otpornom ekosustavu na unutarnjem tržištu. Naime, da bi ispunilo kriterije za status integriranog proizvodnog postrojenja ili EU tvornice čipova s otvorenim pristupom, postrojenje bi trebalo imati jasan pozitivan učinak na lanac vrijednosti poluvodiča u Uniji. Dok su integrirana proizvodna postrojenja vertikalno integrirana proizvodna postrojenja, EU tvornice čipova s otvorenim pristupom znatan dio proizvodnog kapaciteta stavljaju na raspolaganje drugim industrijskim akterima, kao što su poduzeća za poluvodiče bez proizvodnje (tj. poduzeća koja projektiraju, ali ne proizvode čipove). Ulaganje u ta postrojenja olakšava razvoj proizvodnje poluvodiča u Uniji. Stoga će se, nakon što im Komisija prizna status integriranih proizvodnih postrojenja ili EU tvornica čipova s otvorenim pristupom, smatrati da ta postrojenja doprinose sigurnosti opskrbe poluvodičima u Uniji i stoga su u javnom interesu. Kako bi se postigla sigurnost opskrbe, države članice mogu, ne dovodeći u pitanje pravila o državnim potporama, provoditi programe potpore te su dužne osigurati administrativnu potporu, uključujući ubrzane administrativne postupke za obradu zahtjeva povezanih s njihovim planiranjem, izgradnjom i radom. Komisija će postrojenju priznati status integriranog proizvodnog postrojenja ili EU tvornice čipova s otvorenim pristupom ako ispunjava kriterije utvrđene u tom poglavlju. Komisija može svoju odluku staviti izvan snage ako se priznanje temeljilo na netočnim informacijama ili ako postrojenje više ne ispunjava kriterije. 1.4.Poglavlje IV. – Praćenje i odgovor na krizu

Poglavlje IV. obuhvaća mehanizam za koordinirano praćenje lanca vrijednosti poluvodiča i odgovor na poremećaje u opskrbi poluvodičima koji utječu na pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. U odjeljku 1. (Praćenje) utvrđuje se sustav praćenja i uzbunjivanja u lancu vrijednosti poluvodiča. Sustav se temelji na aktivnostima redovitog praćenja koje provode države članice, a koje u prvom redu obuhvaćaju promatranje pokazatelja za rano upozoravanje te dostupnosti i cjelovitosti usluga i robe koje isporučuju ključni sudionici na tržištu. Komisija daje osnovu za aktivnosti praćenja u obliku procjene rizika za Uniju u okviru koje utvrđuje pokazatelje za rano upozoravanje. Kako bi se osiguralo sudjelovanje industrije, države članice pozvat će relevantne dionike i industrijska udruženja da prijavljuju znatne fluktuacije u potražnji i poremećaje u svojem lancu opskrbe. Države članice trebale bi redovito dostavljati obavijesti i razmjenjivati nalaze u okviru Europskog odbora za poluvodiče. Ako države članice u okviru svojih aktivnosti praćenja ili na temelju obavijesti dionika saznaju za moguću krizu poluvodiča ili pojavu relevantnog rizičnog faktora, o tome su dužne obavijestiti Komisiju. Nakon tog upozorenja ili upozorenja iz drugih izvora, uključujući informacije primljene od međunarodnih partnera, Komisija saziva izvanredni sastanak Europskog odbora za poluvodiče. Na sastanku će se procijeniti potreba za proglašenjem kriznog stanja i raspraviti o mogućoj koordiniranoj javnoj nabavi prije nego što nastupi nestašica. Nadalje, Komisija će u ime Unije pokrenuti savjetovanja ili suradnju s relevantnim trećim zemljama kako bi se pronašla kooperativna rješenja za poremećaje u lancu opskrbe. U odjeljku 2. (Krizno stanje) utvrđena su pravila za proglašenje stanja poluvodičke krize i detaljno opisane hitne mjere koje se mogu uvesti kao odgovor na nju. Komisija je ovlaštena za proglašenje kriznog stanja provedbenim aktom ako postoje konkretni, ozbiljni i pouzdani dokazi o poluvodičkoj krizi. Takva poluvodička kriza nastaje kad postoje ozbiljni poremećaji u opskrbi poluvodičima koji uzrokuju znatne nestašice, koje pak imaju velike negativne posljedice na jedan ili više važnih sektora u Uniji, ili sprečavaju dobavu, popravak i održavanje osnovnih proizvoda koje upotrebljavaju kritični sektori. Provedbenim aktom utvrdit će se trajanje kriznog stanja ili njegovo produljenje. Prije prestanka kriznog stanja Komisija procjenjuje, uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora za poluvodiče, treba li produljiti razdoblje njegova trajanja. Za vrijeme kriznog stanja Europski odbor za poluvodiče održavat će izvanredne sastanke kako bi se državama članicama omogućila bliska suradnja s Komisijom i koordinacija bilo kakvih nacionalnih mjera poduzetih u pogledu lanca opskrbe poluvodičima. Nakon proglašenja kriznog stanja Komisija može poduzeti određene hitne mjere utvrđene u ovoj Uredbi. Od predstavničkih organizacija poduzetnika ili, ako je to potrebno, od pojedinačnih poduzetnika koji posluju u lancu opskrbe poluvodičima, može zatražiti informacije potrebne za procjenu poluvodičke krize i utvrđivanje mogućih mjera ublažavanja. Ti subjekti obvezni su Komisiji dostaviti zatražene informacije. Zatražene informacije mogu obuhvaćati informacije o njihovim proizvodnim sposobnostima, proizvodnim kapacitetima ili trenutačnim glavnim poremećajima ili bilo koje druge postojeće podatke potrebne da bi se procijenila priroda poluvodičke krize ili utvrdile i procijenile moguće mjere ublažavanja ili hitne mjere na nacionalnoj razini ili razini Unije. Komisija prema potrebi može obvezati integrirana proizvodna postrojenja, EU tvornice čipova s otvorenim pristupom, postrojenja za proizvodnju poluvodiča koja su prethodno pristala na tu mogućnost u kontekstu primanja javne potpore ili poduzetnike u lancu opskrbe poluvodičima koji su prioritetnom narudžbom treće zemlje obvezani u mjeri koja znatno utječe na rad kritičnih sektora da prihvate proizvodnju proizvoda relevantnih za kritične sektore u vrijeme krize i daju joj prednost. Uz to ili umjesto toga Komisija na zahtjev dviju ili više država članica može u njihovo ime djelovati kao središnje tijelo za nabavu radi nabave proizvoda relevantnih u vrijeme krize za kritične sektore. Komisija će procijeniti korisnost, nužnost i proporcionalnost zahtjeva uz savjetovanje s Europskim odborom za poluvodiče. Kad je riječ o definiciji kritičnih sektora, ova se Uredba odnosi na sektore navedene u Prilogu Komisijinu Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata te na obrambeni sektor i druge aktivnosti koje su važne za javnu sigurnost i zaštitu, a njome se propisuje da Komisija te hitne mjere može ograničiti na određene sektore s tog popisa. 1.5.Poglavlje V. – Upravljanje U poglavlju V. utvrđuju se sustavi upravljanja na razini Unije i nacionalnoj razini. Na razini Unije Prijedlogom se uspostavlja Europski odbor za poluvodiče, koji se sastoji od predstavnika država članica i kojim predsjeda Komisija. Europski odbor za poluvodiče o Inicijativi će savjetovati odbor javnih tijela Zajedničkog poduzeća za čipove (prvi stup); savjetovati Komisiju i pomagati joj u pogledu razmjene informacija o radu integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom (drugi stup); razmotriti i pripremiti utvrđivanje specifičnih kritičnih sektora i tehnologija, baviti se pitanjima praćenja i odgovora na krizu (treći stup) te pružati potporu u dosljednoj primjeni predložene Uredbe i olakšavati suradnju među državama članicama. Europski odbor za poluvodiče Komisiji će pružati potporu u međunarodnoj suradnji. Usto će koordinirati i razmjenjivati informacije s relevantnim kriznim strukturama uspostavljenima na temelju prava Unije. Europski odbor za poluvodiče sastajat će se u različitim sastavima i održavati zasebne sastanke za zadaće u okviru prvog stupa te za zadaće u okviru drugog i trećeg stupa. Komisija može osnovati stalne ili privremene podskupine Europskog odbora za poluvodiče i pozvati organizacije koje zastupaju interese industrije poluvodiča i druge dionike da u takvim podskupinama sudjeluju kao promatrači. Za potrebe provedbe Uredbe države članice na nacionalnoj će razini odrediti jedno ili više nacionalnih nadležnih tijela i, među njima, nacionalnu jedinstvenu kontaktnu točku. 1.6.Poglavlja VI., VII., VIII. – Završne odredbe U poglavlju VI. naglašava se obveza svih strana da poštuju povjerljivost osjetljivih poslovnih informacija i poslovnih tajni. Obveza se primjenjuje na Komisiju, nacionalna nadležna tijela i druga tijela država članica te na sve predstavnike i stručnjake koji prisustvuju sastancima Europskog odbora za poluvodiče i Odbora. U tom se poglavlju utvrđuju i pravila o učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama i novčanim kaznama za nepoštovanje obveza iz ove Uredbe, podložno odgovarajućim zaštitnim mjerama. Komisija može izreći periodične penale relevantnim poduzetnicima koji za vrijeme poluvodičke krize ne prihvate određene narudžbe i ne daju im prednost. Nadalje, Komisija može izreći novčane kazne poduzetniku koji dostavi netočne, nepotpune ili obmanjujuće informacije ili ne dostavi informacije u propisanom roku. U poglavlju VII. utvrđuju se pravila i uvjeti za izvršavanje delegiranih i provedbenih ovlasti. Komisija se Prijedlogom ovlašćuje za donošenje, prema potrebi, provedbenih akata radi utvrđivanja postupaka i postizanja ujednačene primjene Uredbe i delegiranih akata o izmjeni Priloga I. (aktivnosti utvrđene u njemu u skladu su s ciljevima Inicijative) i Priloga II. (mjerljivi pokazatelji i odredbe o uspostavi okvira za praćenje i evaluaciju kojima se dopunjuje ova Uredba). Poglavlje VIII. sadržava izmjene drugih akata, uključujući program Digitalna Europa, i obvezu Komisije da Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja redovita izvješća radi evaluacije i preispitivanja Uredbe.



2022/0032 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi okvira mjera za jačanje europskog ekosustava poluvodiča (Akt o čipovima) (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 173. stavak 3., članak 18. stavak 1 te članke 183. i 114.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Poluvodiči su okosnica svakog digitalnog uređaja: od pametnih telefona i automobila preko ključnih primjena i infrastruktura u zdravstvu, energetici, komunikacijama i automatizaciji, pa sve do uređaja u većini drugih industrijskih sektora. Oni su ključni za funkcioniranje našeg modernog gospodarstva i društva, no u Uniji su nastupili dosad nezabilježeni poremećaji u opskrbi njima. Trenutačna nestašica simptom je trajnih i ozbiljnih strukturnih nedostataka u Unijinu lancu vrijednosti i opskrbe poluvodičima. Poremećaji su razotkrili dugotrajne slabe točke u tom pogledu, prije svega veliku ovisnost o trećim zemljama u proizvodnji i projektiranju čipova. (2)Trebalo bi uspostaviti okvir za povećanje otpornosti Unije u području poluvodičkih tehnologija kako bi se potaknula ulaganja, ojačale sposobnosti Unijina lanca opskrbe poluvodičima i poboljšala suradnja među državama članicama i s Komisijom. (3)Ovim se okvirom nastoje ostvariti dva cilja. Prvi je cilj uspostaviti uvjete neophodne za konkurentnost i inovacijski kapacitet Unije te ostvariti prilagodbu industrije strukturnim promjenama koje nastaju zbog kratkih inovacijskih ciklusa i potrebe za održivošću. Drugi cilj, koji je zaseban i nadopunjuje prvi, jest poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta uspostavom jedinstvenog pravnog okvira Unije za povećanje otpornosti i sigurnosti opskrbe Unije u području poluvodičkih tehnologija. (4)Potrebno je poduzeti mjere za izgradnju kapaciteta i jačanje poluvodičkog sektora Unije u skladu s člankom 173. stavkom 3. Ugovora. Te mjere ne podrazumijevaju usklađivanje nacionalnih zakona i propisa. U tom bi pogledu Unija trebala povećati konkurentnost i otpornost poluvodičke tehnološke i industrijske baze te pritom ojačati inovacijski kapacitet svojeg poluvodičkog sektora, smanjiti ovisnost o ograničenom broju inozemnih poduzeća i geografskih lokacija te poboljšati mogućnosti projektiranja i proizvodnje naprednih komponenata. Inicijativa Čipovi za Europu („Inicijativa”) trebala bi poduprijeti te ciljeve svladavanjem raskoraka između naprednih istraživačkih i inovacijskih sposobnosti Europe i njihova održivog industrijskog iskorištavanja. Trebala bi promicati izgradnju kapaciteta kako bi se omogućili projektiranje, proizvodnja i integracija sustava u području poluvodičkih tehnologija sljedeće generacije, poboljšala suradnja među ključnim akterima u cijeloj Uniji, ojačali europski lanci opskrbe poluvodičima i vrijednosti poluvodiča, unaprijedili ključni industrijski sektori i stvorila nova tržišta. (5)Upotreba poluvodiča ključna je za brojne gospodarske sektore i društvene funkcije u Uniji pa je otporna opskrba neophodna za funkcioniranje unutarnjeg tržišta. S obzirom na velik prekogranični promet poluvodičkim proizvodima otpornost i sigurnost opskrbe poluvodičima najbolje se mogu postići usklađivanjem zakonodavstva Unije na temelju članka 114. Ugovora. Kako bi se omogućile koordinirane mjere za stvaranje otpornosti, potrebna su usklađena pravila za olakšavanje provedbe specifičnih projekata koji doprinose sigurnosti opskrbe poluvodičima u Uniji. Predloženi mehanizam praćenja i odgovora na krizu trebao bi biti ujednačen kako bi se u prekograničnom lancu vrijednosti poluvodiča mogle koordinirano provoditi mjere pripravnosti za krizu. (6)Postizanje tih ciljeva poduprijet će se mehanizmom upravljanja. Na razini Unije ovom se Uredbom uspostavlja Europski odbor za poluvodiče, koji se sastoji od predstavnika država članica i kojim predsjeda Komisija. Europski odbor za poluvodiče savjetovat će Komisiju i pomagati joj u vezi s određenim pitanjima, uključujući dosljednu primjenu ove Uredbe, olakšavanje suradnje među državama članicama i razmjenu informacija o pitanjima povezanima s ovom Uredbom. Europski odbor za poluvodiče trebao bi održavati zasebne sastanke za zadaće iz različitih poglavlja ove Uredbe. Na različitim sastancima mogu sudjelovati različiti sastavi predstavnika na visokoj razini, a Komisija može osnivati podskupine. (7)S obzirom na globaliziranu prirodu lanca opskrbe poluvodičima, međunarodna suradnja s trećim zemljama važan je element za postizanje otpornosti Unijina ekosustava poluvodiča. Djelovanja poduzeta na temelju ove Uredbe Uniji bi također trebala omogućiti da kao središte izvrsnosti preuzme istaknutiju ulogu u funkcionalnijem globalnom i međuovisnom ekosustavu poluvodiča. Komisija bi, uz pomoć Europskog odbora za poluvodiče, trebala surađivati i graditi partnerstva s trećim zemljama u cilju pronalaženja rješenja, u mjeri u kojoj je to moguće, za poremećaje u lancu opskrbe poluvodičima. (8)Za poluvodički sektor karakteristični su vrlo visoki troškovi razvoja i inovacija te izgradnje najsuvremenijih objekata za testiranje i eksperimentiranje za potporu industrijskoj proizvodnji. To izravno utječe na konkurentnost i inovacijski kapacitet industrije Unije te na sigurnost i otpornost opskrbe. S obzirom na iskustva stečena za vrijeme nedavnih nestašica u Uniji i svijetu te brz razvoj tehnoloških izazova i inovacijskih ciklusa koji utječe na lanac vrijednosti poluvodiča potrebno je uspostaviti Inicijativu kako bi se povećali konkurentnost, otpornost i inovacijski kapacitet Unije. (9)Za održavanje snažne industrijske, konkurentne, održive i inovativne baze Unije prvenstveno su odgovorne države članice. Međutim, priroda i opseg inovacijskih izazova u poluvodičkom sektoru zahtijevaju zajedničko djelovanje na razini Unije. (10)Cilj je okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (Obzor Europa), ojačati europski istraživački prostor (ERA) i potaknuti ga da postane konkurentniji, među ostalim u industriji, uz istodobno promicanje svih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti radi ostvarivanja strateških prioriteta i obveza Unije, kojima se u konačnici nastoje promicati mir, vrijednosti Unije i dobrobit njezinih naroda. Budući da je taj program među glavnim prioritetima Unije, ukupna financijska sredstva koja su mu dodijeljena ne bi se trebala smanjivati, a smanjenje financijskih sredstava programa radi jačanja financijske omotnice programa Digitalna Europa kako bi se pridonijelo Inicijativi za čipove trebalo bi nadoknaditi iz drugog izvora. Iz toga proizlazi da bi, ne dovodeći u pitanje institucijske ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća, programu Obzor Europa u razdoblju 2023.–2027. na raspolaganje trebalo staviti iznos odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koji odgovara iznosu smanjenja, a koji je rezultat potpunog ili djelomičnog neprovođenja projekata u okviru tog programa ili njegova prethodnika, kako je propisano člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (Financijska uredba). Taj će se iznos pribrojiti onom od 0,5 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.) koji je već naveden u Zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o ponovnoj upotrebi opozvanih sredstava u vezi s istraživačkim programom. (11)Kako bi Unija stekla kapacitete za istraživanje i inovacije u području poluvodičke tehnologije koji su potrebni da bi se njezina ulaganja u istraživanja i industriju održala na visokoj razini te kako bi se savladao postojeći raskorak između istraživanja i razvoja i proizvodnje, Unija i njezine države članice trebale bi bolje koordinirati svoj rad i zajednički ulagati. Da bi se to postiglo, Unija i države članice trebale bi voditi računa o ciljevima digitalne i zelene tranzicije. U okviru Inicijative trebalo bi putem svih komponenata i djelovanja u najvećoj mogućoj mjeri uvesti poluvodičke tehnologije u redovnu primjenu i maksimalno povećati njihove koristi kao snažnih pokretača prelaska na održivost koji mogu rezultirati novim proizvodima i učinkovitijom, djelotvornijom, čišćom i trajnijom upotrebom resursa, uključujući energiju i materijale potrebne za proizvodnju poluvodiča i njihovu uporabu tijekom cijelog životnog ciklusa. (12)Kako bi se postigao njezin opći cilj i prevladale poteškoće u ponudi i potražnji u postojećem ekosustavu poluvodiča, Inicijativa bi trebala obuhvatiti pet glavnih komponenata. Prvo, da bi se ojačao europski kapacitet za projektiranje, Inicijativom bi se trebala podupirati djelovanja za izgradnju virtualne platforme dostupne u cijeloj Uniji. Platforma bi trebala povezati zajednicu projektantskih kuća, MSP-ova i start-up poduzeća, pružatelja intelektualnog vlasništva i dobavljača alata s organizacijama za istraživanje i tehnologiju kako bi mogla ponuditi virtualne alate za prototipove kao rezultat zajedničkog razvoja tehnologije. Drugo, da bi se povećale sigurnost i otpornost opskrbe te smanjila ovisnost Unije o proizvodnji trećih zemalja, Inicijativom bi se trebali podupirati razvoj i pristup pilot-linijama. Pilot-linije sektoru bi trebale omogućiti da provodi testiranje, eksperimentiranje i validaciju poluvodičkih tehnologija i projektnih koncepata sustava na višim razinama tehnološke spremnosti, odnosno od treće do osme razine, uz istodobno smanjenje utjecaja na okoliš u najvećoj mogućoj mjeri. U pilot-linije morat će ulagati Unija, države članice i privatni sektor da bi se riješili postojeći strukturni problemi i neuspjesi na tržištu uzrokovani nepostojanjem takvih postrojenja u Uniji, što narušava inovacijski potencijal i globalnu konkurentnost Unije. Treće, da bi se omogućila ulaganja u alternativne tehnologije kao što su kvantne tehnologije, koje pogoduju razvoju poluvodičkog sektora, Inicijativom bi se trebala poduprijeti djelovanja koja se odnose na, među ostalim, biblioteke za projektiranje kvantnih čipova, pilot-linije za proizvodnju kvantnih čipova te objekte za testiranje i eksperimentiranje na kvantnim komponentama. Četvrto, kako bi se promicala primjena poluvodičkih tehnologija, omogućio pristup postrojenjima za projektiranje i pilot-linijama te riješio problem nedostatka vještina u cijeloj Uniji, Inicijativom bi se trebalo poduprijeti osnivanje centara kompetentnosti za poluvodiče u svakoj državi članici. Pristup javno financiranoj infrastrukturi, kao što su pilot-linije i objekti za testiranje, te mreži centara kompetentnosti, trebao bi biti otvoren velikom broju korisnika te se velikim poduzetnicima mora odobravati na transparentnoj i nediskriminirajućoj osnovi i po tržišnim uvjetima (ili uz plaćanje troškova uvećanih za razumnu maržu), dok MSP-ovi mogu imati povlašteni pristup ili ga ostvarivati po sniženim cijenama. Takav pristup, među ostalim za međunarodne istraživačke i komercijalne partnere, može rezultirati sveobuhvatnijim uzajamnim obogaćivanjem i stjecanjem znanja i izvrsnosti te pridonijeti povratu troškova. Peto, Komisija bi trebala putem namjenskog instrumenta za ulaganja u poluvodiče (u okviru aktivnosti za olakšavanje ulaganja zajednički nazvanih „Fond za čipove”) pružati potporu i u obliku vlasničkog kapitala i u obliku zaduživanja, među ostalim putem mehanizma mješovitog financiranja u okviru fonda InvestEU uspostavljenog Uredbom (EU) 2021/523 Europskog parlamenta i Vijeća, i to u bliskoj suradnji s Grupom Europske investicijske banke i drugim partnerima u provedbi kao što su nacionalne razvojne banke i institucije. Aktivnostima Fonda za čipove trebao bi se podupirati razvoj dinamičnog i otpornog ekosustava poluvodiča, i to pružanjem mogućnosti da se poveća dostupnost sredstava za potporu rastu start-up poduzeća i MSP-ova te ulaganja uzduž cijelog lanca vrijednosti, među ostalim za ostala poduzeća u lancima vrijednosti poluvodiča. U tom će kontekstu Europsko vijeće za inovacije visokorizičnim inovatorima koji stvaraju tržišta pružiti dodatnu namjensku potporu u obliku bespovratnih sredstava i vlasničkog kapitala. (13)Kako bi se prevladala ograničenja zbog trenutačne rascjepkanosti javnih i privatnih ulaganja, olakšali integracija, uzajamno obogaćivanje i povrat ulaganja u okviru tekućih programa te ostvarila zajednička strateška vizije Unije o poluvodičima kao sredstvu za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da preuzmu vodeću ulogu u digitalnom gospodarstvu, inicijativa Čipovi za Europu trebala bi olakšati poboljšanje koordinacije i sinergija između postojećih programa financiranja na razini Unije i na nacionalnoj razini, poboljšanje koordinacije i suradnje s industrijom i ključnim dionicima iz privatnog sektora te dodatna zajednička ulaganja s državama članicama. Inicijativa je ustrojena tako da se pri njezinoj provedbi objedinjavaju resursi Unije, država članica i trećih zemalja pridruženih postojećim programima Unije te privatnog sektora. Njezin se uspjeh stoga može temeljiti samo na naporima koje države članice i Unija zajedno ulažu u podupiranje znatnih kapitalnih troškova i široke dostupnosti virtualnih resursa za projektiranje, testiranje i isprobavanje te širenje znanja, vještina i kompetencija. S obzirom na posebnosti tih djelovanja, ciljeve Inicijative, a prvenstveno aktivnosti „Fonda za čipove”, trebalo bi prema potrebi podupirati i putem mehanizma mješovitog financiranja u okviru fonda InvestEU. (14)Potpora u okviru Inicijative trebala bi se upotrebljavati za rješavanje, na razmjeran način, nedostataka na tržištu ili investicijskih okolnosti koje nisu optimalne te se djelovanjima ne bi smjelo udvostručiti ili istisnuti privatno financiranje niti narušavati tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Djelovanja bi trebala imati jasnu dodanu vrijednost za Uniju.

(15)Inicijativa bi se trebala temeljiti na čvrstoj bazi znanja i povećati sinergije s djelovanjima koje Unija i države članice trenutačno podupiru putem programa i djelovanja u području istraživanja i inovacija poluvodiča te razvoja dijela lanca opskrbe, prvenstveno putem programa Obzor Europa i Digitalna Europa, koji je uspostavljen Uredbom (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća s ciljem da se do 2030. ojača položaj Unije kao globalnog aktera u poluvodičkoj tehnologiji i njezinim primjenama te poveća njezin globalni udio u proizvodnji. U okviru Inicijative te bi se aktivnosti dopunile bliskom suradnjom s drugim važnim dionicima, uključujući Industrijski savez za procesore i poluvodičke tehnologije. (16)Kako bi se ubrzala provedba djelovanja u okviru Inicijative, potrebno je predvidjeti mogućnost da se neka od njih, ponajprije ona koja se odnose na pilot-linije, provedu putem novog pravnog instrumenta, europskog konzorcija za infrastrukturu za čipove (ECIC). ECIC bi trebao imati pravnu osobnost. To znači da zahtjev za financiranje djelovanja u okviru Inicijative može podnijeti sam ECIC, a ne pojedinačni subjekti koji ga sačinjavaju. Glavni cilj ECIC-a trebao bi biti poticanje djelotvorne i strukturirane suradnje među pravnim subjektima, uključujući organizacije za istraživanje i tehnologiju. Zbog toga u ECIC-u moraju sudjelovati najmanje tri pravna subjekta iz tri države članice te on mora djelovati kao konzorcij javno-privatnog sektora za specifično djelovanje. Uspostava ECIC-a ne bi trebala uključivati stvarno osnivanje novog tijela Unije i ne bi trebala biti usmjerena na jedno specifično djelovanje u okviru Inicijative. Njime bi se trebao nadoknaditi nedostatak instrumenata Unije za kombiniranje financiranja iz država članica, proračuna Unije i privatnih ulaganja za potrebe provedbe djelovanja u okviru Inicijative. Snažne sinergije osobito se mogu postići kombiniranim razvojem raznih pilot-linija u okviru ECIC-a, i to udruživanjem sredstava Unije sa zajedničkim resursima država članica i drugih sudionika. Proračun ECIC-a koji bi u predviđenom razdoblju njegova rada na raspolaganje stavile države članice i sudionici iz privatnog sektora trebao bi biti usklađen s trajanjem djelovanja koja se provode u okviru ove Inicijative. Komisija ne bi trebala izravno sudjelovati u konzorciju. (17)Primarnu provedbu Inicijative trebalo bi povjeriti Zajedničkom poduzeću za čipove, kako je osnovano Uredbom Vijeća XX/XX o izmjeni Uredbe (EU) 2021/2085 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru programa Obzor Europa u pogledu Zajedničkog poduzeća za čipove. (18)Za poticanje uspostave potrebnih kapaciteta za proizvodnju i povezanih mogućnosti projektiranja te postizanje sigurnosti opskrbe u Uniji može biti primjerena javna potpora. U vezi s tim potrebno je utvrditi kriterije za olakšavanje provedbe specifičnih projekata koji doprinose postizanju ciljeva ove Uredbe i razlikovati dvije vrste instrumenata, a to su integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom. (19)Integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom trebala bi pružati kapacitete za proizvodnju poluvodiča koji su „prvi svoje vrste” u Uniji te doprinose sigurnosti opskrbe i otpornom ekosustavu na unutarnjem tržištu. Odlučujući čimbenici za uspostavu prvih postrojenja svoje vrste mogli bi se odnositi na tehnološki čvor, materijal supstrata kao što su silicijev karbid i galijev nitrid te druge inovacije proizvoda koje se odnose na bolje radne karakteristike, procesnu tehnologiju ili energetsku i okolišnu učinkovitost. Postrojenje usporedivih sposobnosti industrijskih razmjera još ne bi smjelo postojati u Uniji u bitnoj mjeri ili za njega ne bi smjela postojati obveza da će se u njoj izgraditi, ne računajući postrojenja za istraživanje i razvoj ili male proizvodne pogone. (20)Ako EU tvornica čipova s otvorenim pristupom nudi proizvodni kapacitet poduzetnicima koji nisu povezani s operaterom postrojenja, trebala bi uspostaviti, provesti i održavati odgovarajuću i djelotvornu funkcionalnu razdvojenost kako bi se spriječio protok povjerljivih informacija između unutarnje i vanjske proizvodnje. To bi se trebalo primjenjivati na sve informacije dobivene u postupku projektiranja te u glavnim ili završnim proizvodnim postupcima. (21)Da bi ispunilo kriterije za integrirano proizvodno postrojenje ili EU tvornicu čipova s otvorenim pristupom, uspostava i rad postrojenja trebali bi imati jasan pozitivan učinak na lanac vrijednosti poluvodiča u Uniji, posebno u pogledu otporne opskrbe poluvodičima za korisnike na unutarnjem tržištu. Učinak na nekoliko država članica, uključujući kohezijske ciljeve, trebalo bi smatrati jednim od pokazatelja jasnog pozitivnog učinka integriranog proizvodnog postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom na lanac vrijednosti poluvodiča u Uniji. (22)Važno je da integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom ne podliježu izvanteritorijalnoj primjeni obveza pružanja javne usluge koje nameću treće zemlje, a koje bi mogle ugroziti njihovu sposobnost da koriste svoju infrastrukturu, softver, usluge, objekte, imovinu, resurse, intelektualno vlasništvo ili znanje koji su im potrebni za ispunjavanje obveze u pogledu prioritetnih narudžbi u skladu s ovom Uredbom, za što bi morali pružiti jamstva. (23)S obzirom na brz razvoj poluvodičkih tehnologija i radi jačanja buduće industrijske konkurentnosti Unije, integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom trebali bi se obvezati na kontinuirano i učinkovito ulaganje u poluvodiče sljedeće generacije, među ostalim testiranjem i eksperimentiranjem na novim postignućima koristeći prioritetni pristup pilot-linijama uspostavljenima u okviru inicijative Čipovi za Europu i ne dovodeći pritom u pitanje ostvarivanje tuđih prava na pristup. (24)Kako bi postupak priznavanja statusa integriranog proizvodnog postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom bio ujednačen i transparentan, odluku o priznanju trebala bi donijeti Komisija na temelju zahtjeva pojedinačnog poduzetnika ili konzorcija nekoliko poduzetnika. Kako bi se uzela u obzir važnost koordiniranog i suradničkog pokretanja planiranog postrojenja, Komisija bi u svojoj procjeni trebala razmotriti spremnost države članice ili država članica u kojima podnositelj zahtjeva namjerava uspostaviti postrojenje da podupre njegovu uspostavu. Nadalje, pri ocjeni održivosti poslovnog plana Komisija bi mogla uzeti u obzir cjelokupne rezultate podnositelja zahtjeva. S obzirom na povlastice povezane s priznanjem statusa integriranog proizvodnog postrojenja ili EU tvornice čipova s otvorenim pristupom Komisija bi trebala pratiti ispunjavaju li postrojenja kojima je taj status dodijeljen i dalje kriterije utvrđene u ovoj Uredbi. (25)Zbog njihove važnosti za postizanje sigurnosti opskrbe i uspostavu otpornog ekosustava poluvodiča trebalo bi smatrati da su integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom od javnog interesa. Sigurnost opskrbe poluvodičima važna je i za digitalizaciju koja omogućuje zelenu tranziciju mnogih drugih sektora. Kako bi se doprinijelo sigurnosti opskrbe poluvodičima u Uniji, države članice mogu provoditi programe potpore i pružati administrativnu potporu u nacionalnim postupcima izdavanja dozvola. Time se ne dovodi u pitanje nadležnost Komisije u području državnih potpora na temelju članaka 107. i 108. Ugovora, ako je to relevantno. Države članice trebale bi podupirati uspostavu integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom u skladu s pravom Unije. (26)Integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom treba uspostaviti što prije, a administrativno opterećenje treba svesti na najmanju moguću mjeru. U tu bi svrhu države članice trebale što brže obraditi zahtjeve povezane s planiranjem, izgradnjom i radom integriranih proizvodnih postrojenja i EU tvornica čipova s otvorenim pristupom. Trebale bi imenovati tijelo koje će olakšati i koordinirati postupke izdavanja dozvola i koordinatora koji će služiti kao jedinstvena kontaktna točka za projekt. Nadalje, ako je to potrebno za odobravanje odstupanja na temelju Direktive Vijeća 92/43/EEZ i Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, može se smatrati da su uspostava i rad tih postrojenja od prevladavajućeg javnog interesa u smislu prethodno navedenih pravnih tekstova, pod uvjetom da su ispunjeni ostali uvjeti utvrđeni u tim odredbama. (27)Zajedničke norme za zelene, pouzdane i sigurne čipove donijele bi velike koristi za unutarnje tržište. Budući pametni uređaji, sustavi i platforme za povezivost morat će se oslanjati na napredne poluvodičke komponente i ispunjavati zahtjeve u pogledu okolišne održivosti, povjerenja i kibersigurnosti, koji će uvelike ovisiti o značajkama temeljne tehnologije. U tu bi svrhu Unija trebala razviti referentne postupke certificiranja i zahtijevati od industrije da zajednički razvije takve postupke za specifične sektore i tehnologije s potencijalno velikim društvenim učinkom. (28)S obzirom na to Komisija bi, uz savjetovanje s Europskim odborom za poluvodiče, trebala pripremiti teren za certificiranje zelenih, pouzdanih i sigurnih čipova i ugrađenih sustava koji se oslanjaju na poluvodičke tehnologije ili ih upotrebljavaju u velikoj mjeri. Ponajprije bi trebalo razmotriti i utvrditi relevantne sektore i proizvode za koje je potrebna takva certifikacija. (29)S obzirom na strukturne nedostatke lanca opskrbe poluvodičima i posljedični rizik od budućih nestašica, ovom se Uredbom uvode instrumenti za koordinirani pristup praćenju i učinkovitom uklanjanju mogućih poremećaja na tržištu. (30)Budući da se složeni i međusobno povezani lanci vrijednosti poluvodiča brzo razvijaju te da u njima sudjeluju razni akteri, potreban je koordinirani pristup redovitom praćenju kako bi se povećala sposobnost ublažavanja rizika koji bi mogli negativno utjecati na opskrbu poluvodičima. Države članice trebale bi pratiti lanac vrijednosti poluvodiča usredotočujući se pritom na pokazatelje za rano upozoravanje te dostupnost i cjelovitost usluga i robe koje isporučuju ključni sudionici na tržištu, i to na način koji ne predstavlja prekomjerno administrativno opterećenje za poduzetnike. (31)Sve relevantne nalaze, uključujući informacije koje su dostavili relevantni dionici i industrijska udruženja, trebalo bi dostaviti Europskom odboru za poluvodiče kako bi se omogućila redovita razmjena informacija među predstavnicima država članica na visokoj razini te kako bi se te informacije uvrstile u pregled praćenja lanaca vrijednosti poluvodiča. (32)Važno je uzeti u obzir posebne uvide u stanje s opskrbom korisnika poluvodiča. Države članice stoga bi trebale utvrditi glavne kategorije korisnika na svojim nacionalnim tržištima i biti u redovitom kontaktu s njima. Nadalje, države članice trebale bi relevantnim organizacijama dionika, uključujući industrijska udruženja i predstavnike glavnih kategorija korisnika, pružiti mogućnost da dostave informacije o znatnim promjenama u ponudi i potražnji te poznatim poremećajima u svojem lancu opskrbe, među ostalim, po mogućnosti, o nedostupnosti kritičnih poluvodiča ili sirovina, iznadprosječno dugom proizvodnom procesu, kašnjenjima u isporuci i izvanrednim poskupljenjima. (33)Za provedbu tih aktivnosti praćenja nadležnim tijelima država članica mogu biti potrebne određene informacije koje možda nisu javno dostupne, kao što su informacije o ulozi pojedinačnog poduzetnika u lancu vrijednosti poluvodiča. U ograničenim okolnostima u kojima je to nužno i razmjerno u svrhu provedbe aktivnosti praćenja, nadležna tijela država članica trebala bi moći zatražiti te informacije od dotičnog poduzetnika. (34)Države članice trebale bi obavijestiti Komisiju ako relevantni čimbenici ukazuju na moguću poluvodičku krizu. Kako bi odgovor na takve krize bio koordiniran, Komisija bi nakon upozorenja države članice ili iz drugih izvora, uključujući informacije od međunarodnih partnera, trebala sazvati izvanredni sastanak Europskog odbora za poluvodiče kako bi se procijenila potreba za proglašenjem kriznog stanja i razmotrilo je li primjereno, nužno i razmjerno da države članice provedu koordiniranu zajedničku nabavu. Komisija bi trebala pokrenuti savjetovanja i suradnju s relevantnim trećim zemljama kako bi se uklonili eventualni poremećaji u međunarodnom lancu opskrbe, u skladu s međunarodnim obvezama i ne dovodeći u pitanje postupovne zahtjeve iz Ugovora o međunarodnim sporazumima.

(35)U okviru praćenja nacionalna nadležna tijela također bi trebala evidentirati poduzetnike s poslovnim nastanom na svojem državnom području koji posluju u lancu opskrbe poluvodičima u Uniji i te podatke dostaviti Komisiji. (36)Kako bi se olakšalo djelotvorno praćenje, potrebna je dubinska procjena rizika povezanih s različitim fazama lanca vrijednosti poluvodiča, među ostalim u pogledu podrijetla i izvora opskrbe izvan Unije. Takvi rizici mogu biti povezani s kritičnim ulaznim elementima i opremom za industriju, uključujući digitalne proizvode koji mogu biti osjetljivi, mogući učinak krivotvorenih poluvodiča, proizvodne kapacitete i druge rizike koji mogu poremetiti, ugroziti ili negativno utjecati na lanac opskrbe. Među tim rizicima mogu biti lanci opskrbe koji imaju elemente čije zakazivanje može ugroziti cijeli lanac ili oni koji su vrlo koncentrirani na neki drugi način. Ostali relevantni čimbenici mogli bi uključivati dostupnost zamjenskih ulaznih elemenata ili alternativnih izvora kritičnih materijala te otporan i održiv prijevoz. Komisija bi trebala, uz pomoć Europskog odbora za poluvodiče i uzimajući u obzir informacije primljene od glavnih kategorija korisnika, izraditi procjenu rizika na razini Unije. (37)Radi predviđanja budućih poremećaja u različitim fazama lanca vrijednosti poluvodiča u Uniji i pripreme za njih Komisija bi trebala uz pomoć Europskog odbora za poluvodiče utvrditi pokazatelje za rano upozoravanje u okviru procjene rizika za Uniju. Takvi pokazatelji mogli bi uključivati dostupnost sirovina, poluproizvoda i ljudskog kapitala potrebnih za proizvodnju poluvodiča ili odgovarajuće proizvodne opreme, predviđenu potražnju za poluvodičima na tržištu Unije i svjetskom tržištu, porast cijena koji premašuje uobičajenu fluktuaciju cijena, posljedice nesreća, napada, prirodnih katastrofa ili drugih ozbiljnih događaja, učinak trgovinskih politika, carine, ograničenja izvoza, trgovinskih prepreka i drugih mjera povezanih s trgovinom te posljedice zatvaranja poduzeća, njihova premještanja ili preuzimanja ključnih sudionika na tržištu. Države članice trebale bi pratiti te pokazatelje za rano upozoravanje. (38)Pretpostavlja se da je niz poduzetnika koji isporučuju usluge ili robu u području poluvodiča ključan za učinkovit lanac opskrbe poluvodičima u Unijinu ekosustavu poluvodiča zbog broja poduzetnika u Uniji koji se oslanjaju na njihove proizvode, svojeg udjela na tržištu Unije ili na svjetskom tržištu, važnosti koju imaju za osiguravanje dostatne razine opskrbe ili mogućeg učinka poremećaja u opskrbi njihovim proizvodima ili uslugama. Države članice trebale bi utvrditi te ključne sudionike na tržištu na svojim državnim područjima. (39)U skladu s člankom 4. Uredbe (EU) 2019/452 o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji pri utvrđivanju može li izravno strano ulaganje utjecati na sigurnost ili javni poredak države članice i Komisija mogu razmotriti njegove potencijalne učinke na kritične tehnologije i robu s dvojnom namjenom kako je definirana u članku 2. točki 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 428/2009, uključujući poluvodiče. (40)U okviru praćenja države članice mogle bi posebno obratiti pozornost na dostupnost i cjelovitost usluga i robe ključnih sudionika na tržištu. Država članica koja ustanovi da postoje problemi mogla bi na njih upozoriti Europski odbor za poluvodiče. (41)Za brz, učinkovit i koordiniran odgovor Unije na poluvodičku krizu potrebno je donositeljima odluka pružiti pravodobne i ažurirane informacije o razvoju operativne situacije te se pobrinuti da je moguće poduzeti učinkovite mjere za osiguravanje opskrbe poluvodičima u pogođenim kritičnim sektorima. (42)Stanje poluvodičke krize trebalo bi proglasiti ako postoje konkretni, ozbiljni i pouzdani dokazi o takvoj krizi. Poluvodička kriza nastupa u slučaju ozbiljnih poremećaja u opskrbi poluvodičima zbog kojih nastaju znatne nestašice koje uzrokuju znatna kašnjenja i negativne posljedice na jedan ili više važnih gospodarskih sektora u Uniji, izravno ili zbog lančane reakcije uzrokovane nestašicom s obzirom na to da su industrijski sektori Unije velika baza korisnika poluvodiča. Poluvodička kriza može nastupiti i kad zbog ozbiljnih poremećaja u opskrbi poluvodičima dođe do znatnih nestašica koje sprečavaju dobavu, popravak i održavanje osnovnih proizvoda koje upotrebljavaju kritični sektori, primjerice medicinske i dijagnostičke opreme. (43)Kako bi se pružio brz i učinkovit odgovor na takvu poluvodičku krizu, Komisija bi trebala biti ovlaštena da, uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora za poluvodiče, provedbenim aktima na unaprijed određeno razdoblje proglasi krizno stanje. Komisija bi trebala, uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora za poluvodiče, procijeniti potrebu za produljenjem i, ako se potvrdi da takva potreba postoji, produljiti trajanje kriznog stanja na unaprijed utvrđeno razdoblje. (44)U kriznom stanju neophodne su bliska suradnja između Komisije i država članica te koordinacija svih nacionalnih mjera poduzetih u pogledu lanca opskrbe poluvodičima kako bi se poremećaji uklonili vodeći računa o usklađenosti, otpornosti i učinkovitosti. U tu bi svrhu Europski odbor za poluvodiče prema potrebi trebao održavati izvanredne sastanke. Sve poduzete mjere trebale bi biti strogo ograničene na trajanje kriznog stanja. (45)Pri proglašenju kriznog stanja trebalo bi utvrditi i provesti odgovarajuće, učinkovite i razmjerne mjere, ne dovodeći u pitanje moguću kontinuiranu međunarodnu suradnju s relevantnim partnerima koja ima za cilj ublažiti kriznu situaciju u razvoju. Komisija bi prema potrebi trebala zatražiti informacije od poduzetnika u lancu opskrbe poluvodičima. Nadalje, Komisija bi trebala moći, ako je to nužno i razmjerno, obvezati integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom da prihvate narudžbu za proizvodnju proizvoda relevantnih u vrijeme krize i daju joj prednost te djelovati kao središnje tijelo za nabavu kad je za to ovlaste države članice. Komisija bi te mjere mogla ograničiti na određene kritične sektore. Nadalje, Europski odbor za poluvodiče može pružati savjete o potrebi uvođenja režima za kontrolu izvoza u skladu s Uredbom (EU) 2015/479 Europskog parlamenta i Vijeća. Europski odbor za poluvodiče također može procijeniti daljnje primjerene i djelotvorne mjere te pružati savjete o njima. Primjena svih tih hitnih mjera trebala bi biti razmjerna i ograničena na ono što je potrebno za uklanjanje znatnih poremećaja u mjeri u kojoj je to u najboljem interesu Unije. Komisija bi trebala redovito izvješćivati Europski parlament i Vijeće o poduzetim mjerama i razlozima na kojima se one temelje. Komisija može nakon savjetovanja s Odborom izdati dodatne smjernice o provedbi i primjeni hitnih mjera. (46)Za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta kritičan je niz sektora. Ti su kritični sektori oni koji su navedeni u Prilogu Komisijinu Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o otpornosti kritičnih subjekata. Za potrebe ove Uredbe kritičnim bi se sektorom usto trebale smatrati obrambene i druge aktivnosti koje su važne za javnu sigurnost i zaštitu. Određene mjere trebale bi se donositi samo radi osiguravanja opskrbe kritičnih sektora. Kad poluvodička kriza poremeti ili prijeti da će poremetiti njihov rad, Komisija može hitne mjere ograničiti na neke od tih sektora ili na njihove određene dijelove. (47)Za vrijeme kriznog stanja od poduzetnika u lancu opskrbe poluvodičima s poslovnim nastanom u Uniji zahtjeva se dostava informacija radi dubinske procjene poluvodičke krize kako bi se utvrdile potencijalne mjere ublažavanja ili hitne mjere na razini Unije ili nacionalnoj razini. Takve informacije mogu se odnositi na proizvodnu sposobnost, proizvodni kapacitet te trenutačne glavne poremećaje i uska grla. Ti bi aspekti mogli uključivati uobičajenu i trenutačnu stvarnu zalihu proizvoda relevantnih u vrijeme krize u proizvodnim postrojenjima poduzeća koja se nalaze u Uniji te u postrojenjima u trećim zemljama kojima poduzeće upravlja ili od kojih naručuje ili kupuje zalihe, uobičajeno i trenutačno prosječno vrijeme isporuke proizvoda koji se najviše proizvode, očekivani obujam proizvodnje u sljedeća tri mjeseca za svako proizvodno postrojenje u Uniji, razloge zbog kojih nije moguće ostvariti proizvodni kapacitet ili druge postojeće podatke potrebne da bi se procijenila priroda poluvodičke krize ili moguće mjere ublažavanja ili hitne mjere na nacionalnoj razini ili razini Unije. Svaki zahtjev trebao bi biti razmjeran, a pri njegovu bi postavljanju trebalo uzeti u obzir legitimne ciljeve poduzetnika te troškove i trud koji je potrebno uložiti u stavljanje podataka na raspolaganje i utvrditi odgovarajuće rokove za dostavljanje traženih informacija. Poduzetnici bi trebali biti obvezni odgovoriti na zahtjev i mogu podlijegati sankcijama ako to ne učine ili ako dostave netočne informacije. Na sve bi se prikupljene informacije trebala primjenjivati pravila o povjerljivosti. Ako poduzetnik dobije zahtjev za informacije o svojim aktivnostima u području poluvodiča od treće zemlje, o tome bi trebao obavijestiti Komisiju kako bi se moglo ocijeniti je li opravdano da i Komisija dostavi zahtjev za informacije. (48)Kako bi se osiguralo da kritični sektori mogu nastaviti s radom u vrijeme krize i kad je to potrebno i razmjerno za tu svrhu, Komisija bi integrirana proizvodna postrojenja i EU tvornice čipova s otvorenim pristupom mogla obvezati da prihvate narudžbe proizvoda relevantnih za vrijeme krize i daju im prednost. Ta se obveza može proširiti i na postrojenja za proizvodnju poluvodiča koja su pristala na takvu mogućnost u kontekstu primanja javne potpore. Odluku o prioritetnoj narudžbi trebalo bi donijeti u skladu sa svim primjenjivim pravnim obvezama Unije, uzimajući u obzir okolnosti pojedinog slučaja. Obveza u pogledu ispunjavanja prioritetnih narudžbi trebala bi imati prednost pred bilo kojom obvezom na činidbu na temelju privatnog ili javnog prava, a njome bi se trebali uzeti u obzir legitimni ciljevi poduzetnika te troškovi i trud koji je potrebno uložiti radi bilo kakve promjene u redoslijedu proizvodnje. Poduzetnicima koji ne ispune obvezu u pogledu prioritetnih narudžbi mogu se izreći sankcije. (49)Dotični poduzetnik trebao bi biti obvezan prihvatiti prioritetnu narudžbu i dati joj prednost. U iznimnim i opravdanim slučajevima poduzetnik bi mogao od Komisije zatražiti da preispita nametnutu obvezu. To se primjenjuje ako postrojenje ne može ispuniti narudžbu čak i ako joj da prednost, bilo zbog nedostatne proizvodne sposobnosti bilo zbog nedostatnog proizvodnog kap