EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 5.10.2018. COM(2018) 668 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (Uredba EU-a o drvu)



Dvogodišnje izvješće za razdoblje od ožujka 2015. do veljače 2017.





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (Uredba EU-a o drvu)



Dvogodišnje izvješće za razdoblje od ožujka 2015. do veljače 2017. 1.Uvod Europska unija (EU) donijela je Uredbu (EU) br. 995/2010 (Uredba EU-a o drvu, u daljnjem tekstu EUTR) 2010. Njome se utvrđuju obveze gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva kao dio provedbe Plana djelovanja EU-a za provedbu zakona, upravljanje i trgovinu u području šuma (FLEGT). Taj je Plan djelovanja politički instrument EU-a u borbi protiv globalne nezakonite sječe stabala u šumama. Još jedan ključni element Plana djelovanja FLEGT dobrovoljni su sporazumi o partnerstvu, koji predstavljaju pravno obvezujuće trgovinske sporazume između EU-a i država izvan EU-a koje proizvode drvnu sirovinu, a cilj im je poboljšati upravljanje šumama i provedbu zakona te osigurati da se u EU izvoze isključivo provjerena drvna sirovina i proizvodi od drva. Drvna sirovina s dozvolom FLEGT smatra se usklađenom s EUTR-om. Prema tome, EUTR je ključni alat kad se problemu pristupa na strani potražnje, ali i kao nadopuna i poticaj dobrovoljnim sporazumima o partnerstvu FLEGT koji se problematikom bave na strani ponude. Trgovina drvnom sirovinom ima važnu ulogu u EU-u. Prema Eurostatu, od 2006. do 2016. na tržište EU-a stavljeno je u promet više od 2 milijarde tona drvne sirovine i proizvoda od drva (vrijednih više od 1 bilijuna EUR). Više od 25 % te drvne sirovine uvezeno je iz područja izvan EU-a, dok dio preostale trgovine unutar EU-a može biti u drvnoj sirovini ili proizvodima od drvne sirovine izvorno uvezenima u EU. Vrijednost industrija EU-a koje su zasnovane na drvu, mjerena u bruto dodanoj vrijednosti, bila je 107 milijardi EUR te je u njima 2014. bilo zaposleno 3,3 milijuna ljudi (6,2 %, odnosno 11 % ukupne proizvodnje) . EUTR je u EU-u stupio na snagu u ožujku 2013. Mjerodavan je za Europski gospodarski prostor (EGP) te stoga primjenjiv u Islandu, Lihtenštajnu i Norveškoj. EUTR je u EGP-u postao zakon 1. svibnja 2015. Primjenu EUTR-a u tim državama prati Nadzorno tijelo Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA). Člankom 20. stavkom 2. EUTR-a od Komisije se zahtijeva da na temelju informacija koje države članice iznesu u svojim dvogodišnjim izvješćima sastavi izvješće i dostavi ga Europskom parlamentu i Vijeću svake dvije godine. U tom se izvješću iznosi analiza izvješćâ o provedbi EUTR-a koja je – slijedom sporazuma s Nadzornim tijelom – dostavilo svih 28 država članica i Norveška, te se odnosi na razdoblje od ožujka 2015. do veljače 2017. U njemu se iznose pojedinosti o provedbi EUTR-a u EU-u i Europskom gospodarskom prostoru, zaključci i daljnji koraci. Nadalje, izvješće opisuje napredak postignut u pogledu dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu FLEGT i njihova doprinosa svođenju prisutnosti nezakonito posječene drvne sirovine i proizvoda od drva na unutarnjem tržištu na najmanju moguću mjeru. Svjetski centar za praćenje očuvanja prirode Programa Ujedinjenih naroda za okoliš (UNEP WCMC) izradio je detaljniju analizu nacionalnih izvješća za Komisiju. U analizi se iznose daljnje pojedinosti, a dostupna je na internetskoj stranici Komisije . 2.Kontekst EUTR je dio sveobuhvatne skupine mjera koje su uvedene Planom djelovanja FLEGT, koji predstavlja cjelovit odgovor EU-a na dalekosežan problem nezakonite sječe stabala i njezina pogubnog učinka na šume. Plan djelovanja FLEGT donesen je 2003. te se njime utvrđuju postupci i mjere kojima bi se (i) pristupilo problemu nezakonite sječe stabala i s njome povezane trgovine te (ii) osiguralo zakonitost zakonite drvne sirovine koja se izvozi u EU. Ključan element Plana djelovanja FLEGT dobrovoljni su sporazumi o partnerstvu, potpisani između EU-a i država izvan EU-a koje proizvode drvnu sirovinu. S obzirom na to da je Planom djelovanja FLEGT prepoznata mogućnost izrade novog zakonodavstva kako bi se prevladala ograničenja bilateralnog pristupa na strani ponude, Komisija je 2008. podnijela zakonski prijedlog. Kao posljedica toga, 2010. je donesen EUTR. EUTR-om su uspostavljene tri ključne obveze: 1.zabranjeno je stavljanje u promet nezakonito posječenog drva (odnosno drva posječenog protivno primjenjivom zakonodavstvu u zemlji sječe) ili proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva; 2.od gospodarskih se subjekata koji prvi put stavljaju u promet drvo i proizvode od drva na tržište EU-a zahtijeva da djeluju s dužnom pažnjom, odnosno da provode upravljanje rizicima kako bi osigurali da se na tržište EU-a stavljaju u promet isključivo zakonito posječeno drvo (drvo posječeno u skladu s primjenjivim zakonodavstvom u zemlji sječe) ili proizvodi od drva dobiveni iz takvog drva; 3.od trgovaca drvom i proizvodima od drva koji su već stavljeni u promet na tržište EU-a zahtijeva se da vode evidenciju o svojim dobavljačima i kupcima („obveza sljedivostiˮ).

EUTR je prvi pravni instrument na razini Europske unije koji uključuje obveznu dužnu pažnju, ključno načelo društveno odgovornog i održivog poslovanja u skladu s Vodećim načelima Ujedinjenih naroda o poslovanju i ljudskim pravima (UNGP). U skladu s člankom 20. stavkom 3. Komisija je obavila prvu reviziju funkcioniranja i učinkovitosti EUTR-a u prve dvije godine njegove provedbe. Ta je revizija obavljena u obliku evaluacije provedene u skladu sa smjernicama EU-a za „Bolju regulativuˮ Temeljila se na izvješćima država članica za razdoblje od ožujka 2013. do veljače 2015. i njihovu dotadašnjem iskustvu s primjenom EUTR-a. Komisija je objavila svoje izvješće 18. veljače 2016. Uz napomenu da je ograničeno razdoblje bilo nedovoljno za potpunu ocjenu funkcioniranja i učinkovitosti EUTR-a, osobito budući da je obvezan zahtjev za dužnom pažnjom bio prilično nov, u izvješću je zaključeno da je u prve dvije godine primjena i provedba EUTR-a spora i neujednačena te nepotpuna. U trenutku evaluacije nisu sve države članice bile ispunile svoje obveze proizašle iz EUTR-a. Dokazi idu u prilog tome da su gospodarski subjekti postupno preuzimali obvezu dužne pažnje te da je među predstavnicima industrije EU-a i potrošačima rasla svijest o problemu nezakonite sječe stabala. Međutim, u prvim je dvjema godinama primjene provedba bila neujednačena, a osiguranju izvršavanja pristupalo se neravnomjerno, što nije išlo u prilog uspostavi ravnopravnih uvjeta. I države članice i privatni sektor trebali su učiniti više kako bi osigurali učinkovitu i djelotvornu primjenu. Ti rezultati se koriste za daljnje poboljšanje provedbe i primjene EUTR-a kroz i. promicanje suradnje između država članica i Komisije te razmjene informacija na sastancima Stručne skupine za FLEGT-EUTR; ii. razvoj novih smjernica ili ažuriranje postojećih; te iii. objavljivanje dvomjesečnih obavijesti o pitanjima EUTR-a. 3.Izvješća o EUTR-u U skladu s člankom 20. stavkom 1., od država članica i zemalja EGP-a/EFTA-e (dalje u tekstu „zemljeˮ) zahtijeva se da Komisiji do 30. travnja svake druge godine (nakon 3. ožujka 2013.) podnesu izvješće o primjeni EUTR-a za prethodne dvije godine. Ta izvješća važan su alat za praćenje provedbe EUTR-a, prepoznavanje trendova ili izazova i mogućih rješenja te razmjenu informacija između zemalja, kao i s ostalim dionicima. 4.Trenutačno stanje provedbe 4.1Imenovanje nadležnih tijela U skladu s člankom 7. stavkom 1. od zemalja se zahtijeva da imenuju jedno ili više nadležnih tijela odgovornih osobito za to da se u redovitim razmacima provjerava posluju li gospodarski subjekti u skladu s člankom 4. (zabrana stavljanja u promet na tržište EU-a nezakonito posječenog drva ili proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva i obveza uspostave sustava dužne pažnje) i člankom 6. (elementi koje mora sadržavati sustav dužne pažnje) EUTR-a. Sve zemlje koje podnose izvješće dostavile su pojedinosti o imenovanim nadležnim tijelima . Institucionalne strukture, pravne ovlasti i status imenovanih tijela država članica međusobno se razlikuju zbog njihovih različitih pravnih i institucionalnih okvira. Na temelju izvješćâ, kad je riječ o uvezenom drvu, u 21 zemlji isključivu odgovornost za provjeravanje gospodarskih subjekata snose nacionalna nadležna tijela; kad je riječ o domaćem drvu, to je slučaj u 19 zemalja. U ostalim zemljama ta je odgovornost djelomično ili u potpunosti prenesena na regionalna nadležna tijela. U nekim slučajevima u pregledima mogu pomagati i druga tijela. 4.2 Kazne U skladu s člankom 19. od zemalja se zahtijeva da utvrde pravila o kaznama koje se primjenjuju u slučaju povrede odredaba EUTR-a; kazne moraju biti učinkovite, primjerene i odvraćajuće. Isto tako, od njih se zahtijeva da poduzmu sve potrebne mjere kako bi osigurale provedbu tih pravila. Sve zemlje koje su podnijele izvješćâ dostavile su pojedinosti o svojem pravnom okviru. Sve zemlje koje su podnijele izvješćâ dostavile su informacije o opsegu kazni predviđenih za moguće povrede EUTR-a . U 13 zemalja kazne mogu biti i administrativne kazne i kaznene sankcije, u 10 zemalja samo administrativne kazne, a u dvije zemlje samo kaznene sankcije. Četiri zemlje nisu navele vrstu kazni (administrativne kazne i/ili kaznene sankcije). U 21 zemlji mogu se, ako se utvrde nedostaci, odrediti korektivne mjere. One omogućavaju gospodarskim subjektima da prilagode svoje sustave dužne pažnje prije ponovne provjere. Moguće ih je kombinirati s privremenim mjerama kao što su oduzimanje drva ili zabrana njegova stavljanja u promet. 25 zemalja dostavilo je pojedinosti o novčanim kaznama primjenjivima na povrede EUTR-a; one se kreću od svega 14 EUR do neograničenih novčanih kazni (vidjeti sliku 1.). Najveće novčane kazne spomenute u izvješćima su one koje se odnose na zabranu stavljanja u promet na tržište EU-a nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva: -do 100 000 EUR; Austrija, Bugarska, Cipar, Grčka, Hrvatska, Litva, Mađarska, Malta, Nizozemska, Njemačka (administrativne sankcije), Poljska, Portugal, Slovačka, Slovenija i Švedska; -do 1 000 000 EUR; Češka, Francuska, Irska, Italija, Latvija, Luksemburg i Španjolska; -iznad 1 000 000 EUR: Belgija, Estonija, Njemačka (kaznene sankcije) i Ujedinjena Kraljevina. Danska je izvijestila da nema postavljeno ograničenje visine kazni. U Finskoj i Švedskoj novčane kazne temelje se na prihodima počinitelja. Oduzimanje drva ili proizvoda od drva u izvješću je kao moguću kaznu navelo 19 zemalja, dok 10 zemalja može suspendirati dozvolu za obavljanje trgovine.

Za povrede EUTR-a u 15 zemalja moguća je kazna zatvora, pri čemu je najdulja moguća kazna 10 godina (u Grčkoj), a najkraća moguća 30 dana (u Luksemburgu). Slika 1.: Najveće novčane kazne* koje se izriču gospodarskim subjektima na temelju kršenja odredbi povezanih s obvezom postupanja s dužnom pažnjom, zabranom stavljanja u promet nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva dobivenih iz takvog drva te obvezom sljedivosti u svim dijelovima lanca opskrbe u skladu s EUTR-om, ako su one navedene. Brojke za Grčku i Švedsku dostavljene su u odgovoru na zahtjeve za dodatnim informacijama. *Najveća moguća kazna u Ujedinjenoj Kraljevini je neograničena novčana kazna, a isto je u Njemačkoj s kaznenim sankcijama (navedene brojke odnose se samo na administrativne kazne). U većini zemalja koje su izvijestile o usporedivom zakonodavstvu (npr. o zakonima za provedbu Uredbe o FLEGT-u ili Uredbe o trgovini vrstama divlje faune i flore), novčane kazne predviđene za kršenje odredbi EUTR-a na sličnoj su razini kao i one predviđene za kršenje odredbi usporedivog zakonodavstva. 4.3Provjere gospodarskih subjekata, trgovaca i nadzornih organizacija 4.3.1. Procjena broja gospodarskih subjekata Procjene ukupnog broja gospodarskih subjekata dostavile su 22 zemlje (vidjeti tablicu 1.). Važno je napomenuti da, iako to nije zahtjev u okviru EUTR-a, neke zemlje zahtijevaju da gospodarski subjekti budu registrirani. U drugim se zemljama procjene temelje na raznim izvorima (carinski podaci i druge nacionalne baze podataka ili registri, uključujući dozvole za sječu). Nadalje, broj gospodarskih subjekata ovisi o veličini drvne industrije pojedine zemlje, kao i o strukturi njezina sektora šumarstva. Povrh toga, podaci o broju gospodarskih subjekata ne daju se uvijek izravno usporediti, budući da neke procjene mogu uključivati samo aktivne gospodarske subjekte, dok druge uključuju gospodarske subjekte koji možda više nisu aktivni. Gospodarski subjekti mogu se razlikovati i po veličini, razini rizika u lancu opskrbe, učestalosti uvoza drva te količini i vrijednosti uvezenoga drva. Tablica 1.: Procijenjeni broj gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo na tržište EU-a, po zemljama Zemlja Domaće Uvozno Austrija 145 000 6 000 Belgija nepoznato nepoznato Bugarska 4 013 nepoznato Hrvatska 50 5 000 Cipar 63 781 Češka 300 000 2 500 Danska 28 000 3 800 Estonija 10 000 450 Finska 350 000 2 000 Francuska 5 000 14 000 Njemačka 2 000 000 25 000 Grčka 1 930 604 Mađarska 46 700 2 674 Irska nepoznato nepoznato Italija nije specificirano nije specificirano Latvija 140 000 290 Litva 25 940 800 Luksemburg 200 245 Malta nepoznato 750 Nizozemska 100 4 900 Norveška 120 000 5 000 Poljska 45 73 Portugal 2 525* 853* Rumunjska 4 372 162 Slovačka 9 700 nepoznato Slovenija 460 1 423 Španjolska 1 000 11 000 Švedska 100 4 500 UK nepoznato 6 000 *Predstavlja stvarni broj registriranih gospodarskih subjekata 4.3.2. Planovi provjera gospodarskih subjekata i trgovaca U skladu s člankom 10. od zemalja se zahtijeva da pripreme i periodički revidiraju planove provjera primjenjujući pritom pristup koji se temelji na rizicima te da budu fleksibilne u provođenju dodatnih provjera kao odgovora na nove informacije kao što su potkrijepljene sumnje. Od njih se također zahtijeva da vode evidenciju tih provjera (članak 11.). Sve su zemlje potvrdile da imaju takve planove, iako je Bugarska u izvješću spomenula samo plan provjera gospodarskih subjekata koji posluju s domaćim drvom; većina zemalja nije dostavila dovoljno pojedinosti o planovima pa nije bila moguća detaljnija usporedba. Belgija je u izvješću navela da, zbog ograničenih resursa, umjesto planiranju provjera prioritet daje postupanju s pritužbama . Kako bi odredile koje gospodarske subjekte provjeravati, zemlje su se u prvom redu koristile carinskim podacima i svojim registrima gospodarskih subjekata. Sve zemlje pri izradi planova provjera koji se temelje na rizicima uzimaju u obzir čitav niz kriterija rizika uključujući – među ostalim – zemlju sječe, proizvod, vrstu i sumnje koje iznesu treće strane (vidjeti sliku 2.). Slika 2.: Kriteriji rizika koje razmatraju zemlje u planiranju provjera

4.3.3. Provjere gospodarskih subjekata Od ožujka 2015. do veljače 2017. nadležna tijela provela su preko 17 700 provjera gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet domaće drvo i gotovo 2 800 provjera gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet uvozno drvo. Kad je riječ o domaćem drvu, 20 zemalja provelo je 80 % ili više planiranih provjera, a kad je riječ o uvoznom drvu, provjere je provelo 22 zemalja (vidjeti Prilog A). Broj provjera gospodarskih subjekata koji posluju s domaćim drvom uvelike se razlikovao od zemlje do zemlje, pri čemu su neke zemlje u izvješćima navele na tisuće provjera, dok se u izvješćima drugih zemalja spominje ograničen broj provjera ili navodi kako ih uopće nisu provodile. U nekim su zemljama provjere usklađenosti s EUTR-om sastavni dio provjera koje provode tijela nadležna za upravljanje šumama. U tim slučajevima broj provjera koji zemlje navode u svojim izvješćima varira (primjerice, Njemačka nije u izvješću navela da postoje planovi provjera niti je spomenula planirani broj provjera, iako je izvijestila o velikom broju primijenjenih sankcija). Belgija, Hrvatska, Irska, Malta, Nizozemska i Ujedinjena Kraljevina nisu provjeravale gospodarske subjekte koji posluju s domaćim drvom, navodeći pritom niz razloga, uključujući i ograničenu domaću proizvodnju. Uz prethodno navedene kriterije rizika, zemlje su u izvješćima navele i da su provodile provjere usmjerene na određena ključna područja, primjerice izvoz oble građe iz Ukrajine (zbog zabrane izvoza koju su naložila ukrajinska državna tijela), domaće drvo za ogrjev (Mađarska), izvoz iz država kandidatkinja / potencijalnih kandidatkinja za članstvo u EU-u i visokorizični uvoz iz Bjelarusa, Brazila, Kameruna, Indonezije , Mjanmara, Vijetnama, Kine, Malezije, Ruske Federacije, Ukrajine i Tajvana, određeni proizvodi (piljena drvna građa, papirna masa, podne obloge, furnir, šperploča, drvo za ogrjev, obla građa, namještaj), a osobito vrste kao što su tik ili hrast. 4.3.4. Provjere trgovaca Usklađenost trgovaca s obvezom sljedivosti provjeravalo je 19 zemalja, pri čemu se broj provjera kretao od jedne (Danska, Francuska, Luksemburg) do 747 (Cipar). 4.3.5. Potkrijepljene sumnje U skladu s člankom 10. stavkom 2., uz provjere provedene u skladu s planovima temeljenima na riziku, provjere se mogu provoditi kad nadležno tijelo posjeduje mjerodavne informacije, uključujući i na temelju potkrijepljene sumnje koju iznesu treće strane u vezi s usklađenošću nekog gospodarskog subjekta s EUTR-om. O tome da su zaprimile obavijesti o potkrijepljenim sumnjama u odnosu na gospodarske subjekte izvijestilo je 14 zemalja, većinom od nevladinih organizacija (NVO-a) i carine (vidjeti sliku 3.). Od identificiranih 80 gospodarskih subjekata provjereno je 69 (86 %), dok je 33 (približno 50 %) dobilo kazne. U nekim su slučajevima provjere još bile u tijeku u vrijeme izvješćivanja. Sedam zemalja zaprimilo je obavijesti o potkrijepljenim sumnjama u odnosu na trgovce, većinom od nevladinih organizacija i predstavnika javnosti. Od identificirana 64 trgovaca provjerena su 63 (98 %), a 16 (približno 25 %) ih je dobilo kazne. Slika 3.: Zemlje koje su zaprimile obavijesti o potkrijepljenim sumnjama u odnosu na gospodarske subjekte, broj provjerenih gospodarskih subjekata i izrečenih kazni 4.3.6. Provedbene mjere na temelju provjera Posljedice izostanka dužne pažnje povezane sa stavljanjem u promet domaćeg drva bile su 583 obavijesti o korektivnim mjerama kojima se od gospodarskih subjekata zahtijevalo da poboljšaju svoj sustav dužne pažnje (3 % provjera), 269 kazni (1,5 % provjera), 154 ostale mjere (1 % provjera) i 1 sudski postupak. Za uvezeno drvo izdane su 483 obavijesti o korektivnim mjerama (17 % provjera) i izrečene 103 kazne (4 % provjera) te je izrečeno 277 drugih mjera (10 % provjera) i pokrenuto 5 sudskih postupaka. Povrede zabrane stavljanja u promet nezakonito posječenog drva imale su za posljedicu 189 obavijesti o korektivnim mjerama (1 % provjera), 628 kazni (3,5 % provjera), 197 drugih mjera (1 % provjera) i 20 sudskih postupaka. Za uvezeno drvo izdane su 22 obavijesti o korektivnim mjerama (1 % provjera) i izrečeno je 27 kazni (1 % provjera). Posljedice problema povezanih sa sljedivosti domaćeg drva bile su 144 obavijesti o korektivnim mjerama (1 % provjera), 95 kazni (0,5 % provjera) i 190 drugih mjera primijenjenih u odnosu na trgovce. Kad je riječ o uvezenom drvu, trgovcima je izdano 20 obavijesti o korektivnim mjerama (1 % provjera) te su im izrečene 4 kazne i 9 drugih mjera. Većina kazni povezana je s domaćim drvom (vidjeti sliku 4.).

Slika 4.: Ukupan broj izdanih kazni po zemljama koje su o njima izvijestile 4.3.7. Provjere nadzornih organizacija U skladu s člankom 8. stavkom 4. EUTR-a i člankom 6. stavkom 1. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 607/2012 o detaljnim pravilima za sustav dužne pažnje i učestalost i vrste provjera nadzornih organizacija, nadležna tijela trebala bi provjeravati nadzorne organizacije registrirane u njihovim zemljama barem jednom svake dvije godine. Do kraja izvještajnog razdoblja (ožujak 2017.) u EU-u je priznato 13 nadzornih organizacija . Nadležna tijela provjerila su sve nadzorne organizacije koje je trebalo provjeriti tijekom izvještajnog razdoblja, osim društva ICILA S.R.L. u Italiji, te nijedna provjera nije imala za posljedicu obavijest Komisiji o problemima koji bi mogli dovesti do povlačenja priznanja nadzorne organizacije. 4.4. Dobrovoljni sporazumi o partnerstvu FLEGT – doprinos primjeni i provedbi EUTR-a Do danas je zaključeno šest dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu, s Kamerunom, Srednjoafričkom Republikom, Ganom, Indonezijom, Liberijom i Kongom. U tijeku su pregovori s još devet partnerskih zemalja: Côte d’Ivoire, Demokratska Republika Kongo, Gabon, Gvajana, Honduras, Laos, Malezija, Tajland i Vijetnam. Samo Indonezija trenutačno primjenjuje sustav za izdavanje dozvola FLEGT s EU-om, čija je primjena započela 15. studenoga 2016. Prema evaluaciji Plana djelovanja FLEGT objavljenog 2016. dobrovoljni sporazumi o partnerstvu sve u svemu su polučili dobre rezultate u smislu poboljšanog upravljanja i reforme pravosuđa, osobito uspostavom djelotvornih postupka u koje je uključeno više dionika, izgradnjom kapaciteta, povećanom transparentnošću, podizanjem svijesti i političkim dijalogom. Nadalje, u sklopu dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu razvijaju se sustavi osiguravanja zakonitosti drva u okviru kojih se potvrđuje da su proizvodi od drva u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje potpisnice dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu. Iako ta nastojanja, osim u slučaju Indonezije, još nisu rezultirala priljevom drva s dozvolom FLEGT, koraci koji su već poduzeti u partnerskim zemljama su – u određenoj mjeri – olakšali usklađenost sa zahtjevima EUTR-a. Što se tiče odgovora pojedinih zemalja, samo su četiri od 22 zemlje koje su u izvješćima opisale kako dobrovoljni sporazumi o partnerstvu pridonose smanjivanju prisutnosti nezakonito posječenog drva i proizvoda od drva na tržištu EU-a napomenule da sustav za izdavanje dozvola FLEGT u Indoneziji već olakšava usklađenost s EUTR-om i može imati za posljedicu smanjeni broj provjera. Međutim, druge zemlje očekuju da će tako biti ubuduće. U vrijeme izvješćivanja šest zemalja je istaknulo da još nema pouzdanih nalaza o tome pridonose li dobrovoljni sporazumi o partnerstvu primjeni i provedbi EUTR-a te, ako da, na koji način. Dvije zemlje navode da znanje i iskustvo stečene kroz postupak FLEGT smatraju korisnima za inspekcije u okviru EUTR-a, dok je jedna zemlja iznijela da su informacije dostupne u okviru dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu previše općenite u kontekstu provjera usklađenosti s EUTR-om te da bi trebalo osigurati više informacija o slučajevima povreda. O ograničenom ili nikakvom učinku izvijestilo je 14 zemalja, a devet od njih objašnjava da je njihova trgovina sa zemljama potpisnicama dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu minimalna ili da uopće ne postoji. U pogledu doprinosa primjeni i provedbi EUTR-a, zemlje su iznijele znatno različite ocjene potencijalne važnosti različitih procesa u okviru dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu (i onih zaključenih, i onih u procesu pregovora), ovisno o stupnju trgovinske izloženosti. Postupci koji se najčešće smatraju od velike ili srednje velike važnosti su oni u okviru dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu s Kamerunom, Demokratskom Republikom Kongom, Indonezijom, Malezijom, Kongom i Vijetnamom, nakon kojih slijede sporazumi sa Srednjoafričkom Republikom, Republikom Côte d’Ivoire, Gabonom i Tajlandom. Potencijalna važnost drugih dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu većinom se smatra malom. Postoje neke iznimke– primjerice, jedan sporazum o partnerstvu potencijalno velike važnosti za samo jednu ili dvije zemlje. Nadležna tijela prepoznala su nekoliko drugih zemalja koje nisu prioritetno uključene u proces dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu za primjenu i provedbu EUTR-a, među kojima su Rusija, Kina, Ukrajina i Brazil. 4.5. Suradnja na primjeni i provedbi EUTR-a Člankom 12. potiče se suradnja kako bi se osigurala usklađenost s EUTR-om i razmjena informacija o ozbiljnim nedostacima otkrivenima u okviru provjera te o kaznama izrečenima na nacionalnoj razini. U izvješćima 26 zemalja navodi da surađuje s nacionalnim agencijama radi razmjene informacija ili koordinacije zajedničkih provjera, osobito s carinskim ili poreznim tijelima, tijelima nadležnima za provedbu Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje faune i flore (CITES) te policijom i drugim tijelima za izvršavanje zakonodavstva. Nadalje, 19 zemalja u izvješćima navodi da surađuje s drugim nadležnim tijelima i drugim institucijama EU-a. Ta je suradnja najčešće povezana sa sudjelovanjem na sastancima Stručne skupine za EUTR-FLEGT, korištenjem internetske platforme tijela nadležnih za EUTR-FLEGT kojom upravlja Komisija na Capacity4dev, a uključuje i suradnju s Komisijom te nordijsko-baltičku suradnju. O razmjeni informacija s institucijama u zemljama izvan EU-a, osobito u Sjedinjenim Američkim Državama, kao i s nevladinim organizacijama, izvijestilo je 16 zemalja. 4.6. Resursi dostupni za primjenu i provedbu EUTR-a Ljudski i financijski resursi dostupni nadležnim tijelima za primjenu i provedbu EUTR-a uvelike se razlikuju od zemlje do zemlje, uz napomenu da je resurse navedene u izvješćima teško usporediti zbog razlika u podrobnosti podataka. Ljudski resursi kreću se od tek jedne osmine (0,125) ekvivalenta punog radnog vremena (EPRV) do osam EPRV-a kad je riječ o uvezenom drvu te od jedne osmine (0,125) EPRV-a do 20 EPRV-a kad je riječ o domaćem drvu, pri čemu u mnogim zemljama temeljnom osoblju pomaže dodatno osoblje. Dostupni financijski resursi uvelike se razlikuju budući da su proračunska sredstva u nekim zemljama, kako se čini, krajnje ograničena (npr. u Belgiji), dok u drugima nije utvrđeno ograničenje proračuna (npr. u Njemačkoj). 5.Tehnička pomoć gospodarskim subjektima i razvoj njihovih kapaciteta Tijekom izvještajnog razdoblja, 23 zemlje omogućile su pomoć i osposobljavanje gospodarskim subjektima, poglavito u vidu tečajeva, predavanja ili seminara, a zatim i osiguravanjem informacija putem interneta. Sedam zemalja u izvješćima je također navelo da su osposobljavanje gospodarskih subjekata osigurale nevladine organizacije i da je pomoć obuhvaćala informacije na internetu, radionice, tečajeve, tiskane materijale i općenite savjete o zahtjevima u okviru EUTR-a.

Broj gospodarskih subjekata naveden u izvješćima razlikovao se od zemlje do zemlje, od 23 (u Norveškoj) do 2 500 (u Njemačkoj). Među gospodarskim subjektima koji su prošli osposobljavanje, udio mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) bio je od 42 % (u Španjolskoj) do 100 % (u Cipru, Češkoj, Malti, Latviji i Portugalu); u prosjeku, 88 % osposobljenih gospodarskih subjekata bili su MSP-ovi. 6.Načini komunikacije Informacije dionicima nadležna tijela su najčešće stavljala na raspolaganje putem internetskih stranica (23 zemlje), u okviru sastanaka/konferencija/seminara (18 zemalja), elektroničkom poštom (15 zemalja), telefonom (12 zemalja) i drugim načinima (15 zemalja). Nadležna tijela radila su na podizanju svijesti gospodarskih subjekata (13 zemalja), trgovaca (9 zemalja), industrijskih organizacija (7 zemalja) i šire javnosti (6 zemalja). Najčešći način komunikacije za odgovore na izraženu zabrinutost te na pritužbe i žalbe, koje su većinom upućivale nevladine organizacije (9 zemalja), gospodarski subjekti (8 zemalja) i trgovci (6 zemalja), bila je elektronička pošta (16 zemalja). 7.Zaključci Ovo drugo izvješće o provedbi EUTR-a upućuje na trajni napredak nakon četiri godine njegove primjene. Gotovo sve zemlje usklađene su s formalnim zahtjevima EUTR-a . Tijekom izvještajnog razdoblja broj provedenih provjera i kazni koje se izriču za povrede EUTR-a uvelike je porastao. Unatoč očiglednom napretku, potrebno je trajno raditi na tome da se osigura ujednačena i učinkovita primjena EUTR-a u svim zemljama. Moguće posljedice neujednačene primjene mogu se odraziti ne samo na učinkovitost zakonodavstva, nego i na ravnopravnost uvjeta za sve tržišne subjekte. U nekoliko je zemalja broj provjera u odnosu na broj gospodarskih subjekata ostao relativno nizak: može se tvrditi da je bio znatno ispod razine potrebne da bi se zaista postigao odvraćajući učinak u cjelokupnoj industriji. Usto, trebalo bi učiniti više kako bi se u cijeloj Europskoj uniji provjere obavljale dosljednije i kako bi bile ujednačenije kvalitete. Komisija je 2017. uputila službenu opomenu Belgiji u pogledu kvantitete i kvalitete provjera koje provode njezina nadležna tijela, odnosno obrazloženo mišljenje Slovačkoj u pogledu pravila o kaznama primjenjivima na povrede odredbi EUTR-a za uvezeno drvo. Komisija usto vodi bilateralne razgovore s brojnim državama članicama o provedbi EUTR-a. Premda je u nekim zemljama postignut napredak, trenutačna razina tehničkih kapaciteta i resursa (i ljudskih i financijskih) dodijeljenih nadležnim tijelima nije uvijek u skladu s potrebama te se u većini država članica mora povećati kako bi provjere usklađenosti bile brojnije i kvalitetnije. Na temelju iskustva država članica, dokazi koji bi išli u prilog tome da dobrovoljni sporazumi o partnerstvu pridonose primjeni EUTR-a još su uvijek ograničeni, osobito budući da dozvole FLEGT trenutačno izdaje samo jedna država potpisnica dobrovoljnog sporazuma o partnerstvu, Indonezija. Unatoč tome, iz evaluacije Plana djelovanja FLEGT proizlazi da dobrovoljni sporazumi o partnerstvu pridonose – u određenoj mjeri – provedbi EUTR-a tako što poboljšavaju upravljanje. 8. Sljedeći koraci Komisija će nastaviti surađivati s državama članicama na dopunjavanju smjernica povezanih s EUTR-om tamo gdje je to potrebno kako bi se postigla ujednačena primjena EUTR-a, a gospodarskim subjektima olakšala njegova provedba. Komisija će usto nastaviti olakšavati komunikaciju te u okviru sastanaka stručnih skupina i putem komunikacijske platforme nadležnih tijela pridonositi tome da nadležna tijela ujednačenije pristupaju provedbi. To podrazumijeva obradu i analizu informacija o slučajevima kojima bi nadležna tijela možda trebala posvetiti posebnu pozornost, na temelju javno dostupnih informacija i posebnih izvješća, i u EU-u i u zemljama izvan EU-a. Novi alat koji je osigurala Komisija, TAIEX Environmental Implementation Review Peer 2 Peer, pružit će dodatnu priliku da se države članice podrže u razmjeni iskustava i stečenih saznanja. Komisija će nastaviti istraživati dodatne alate kako bi poboljšala provedbu EUTR-a, pri čemu će surađivati s državama članica i mjerodavnim dionicima. Osim toga, u izradi je analiza trgovine kako bi se ocijenili trendovi i uzorci te prepoznale vrste, proizvodi i trgovačke rute na koje bi nadležna tijela trebala obratiti pozornost. U izradi je i analiza zakonodavstva država članica za provedbu EUTR-a i Uredbe o FLEGT-u da bi se prepoznale najbolje prakse i područja u kojima je možebitno potrebno poboljšanje. Komisija će također pokrenuti istraživanje o tome kako gospodarski subjekti koji predstavljaju različite industrijske segmente postupaju po obvezama u okviru EUTR-a. Cilj istraživanja je prepoznati najbolje prakse, izazove i nedostatke, vodeći računa o kvalitetnim i ekonomičnim praksama primjene sustava dužne pažnje te osigurati analizu administrativnih troškova, kao i ostalih učinaka usklađenosti s EUTR-om na industriju, osobito na MSP-ove. Kad je riječ o dobrovoljnim sporazumima o partnerstvu, ima prostora za osnaživanje sinergije s EUTR-om ako se provedbom dobrovoljnih sporazuma o partnerstvu u zemljama u kojima još ne postoji funkcionalan sustav za izdavanje dozvola FLEGT osigura veća dostupnost informacija mjerodavnih za provedbu EUTR-a. Ovo drugo izvješće omogućava prepoznavanje dodatnih područja za poboljšanje formata izvješćivanja. Stoga se format izvješćivanja za 2019. može revidirati kako bi se dodatno poboljšala usporedivost podataka, osobito u vezi s člankom 10., člankom 12. i člankom 19. Za sljedeći ciklus izvješćivanja Komisija će razmotriti uspostavu elektroničke izvještajne platforme kao bi poboljšala učinkovitost i olakšala rad država članica.



PRILOG A Broj različitih vrsta provjera koje planiraju i provode zemlje (može predstavljati broj pojedinih provjera ili broj provjerenih gospodarskih subjekata). (Legenda: Plan.: planirane provjere, Prov.: provedene provjere, Ured.: uredski pregled dokumentacije, Dok.: pregled dokumenata na licu mjesta, Proiz.: pregled proizvoda na licu mjesta, Komb.: pregled dokumenata i inspekcija proizvoda na licu mjesta). Zemlja Vrsta drva Plan. Ured. Prov. Ured. Plan. Dok. Prov. Dok. Plan. Proiz. Prov. Proiz. Plan. Komb. Prov. Komb. Ukupno planirano Ukupno provedeno Omjer Austrija domaće 133 424 141 165 979 863 88 % uvezeno 6 17 5 50 28 56 % Belgija domaće uvezeno 3 14 2 19 [100 %] Bugarska domaće 141 180 100 144 14 40 355 361 610 725 119 % uvezeno 7 4 9 11 32 26 48 41 85 % Hrvatska domaće uvezeno 46 46 5 46 920 % Cipar domaće 62 64 124 130 105 % uvezeno 15 44 31 92 106 115 % Češka domaće 113 119 113 119 105 % uvezeno 70 68 70 68 97 % Danska domaće 1 1 [100 %] uvezeno 58 9 24-40 58 145 % Estonija domaće 1 135 794 1 135 794 70 % uvezeno 20 15 20 15 75 % Finska domaće 20 20 20 20 100 % uvezeno 30 32 30 32 107 % Francuska domaće 30 30 30 30 100 % uvezeno 320 171 320 320 100 % Njemačka domaće uvezeno 1 1 190 190 118 118 309 309 100 % Grčka domaće 62 40 26 52 149 117 237 209 88 % uvezeno 4 2 3 4 1 1 78 66 86 73 85 % Mađarska domaće 2 000 3 950 10 15 10 10 10 10 2 010 3 965 197 % uvezeno 50 10 25 10 25 10 25 60 25 42 % Irska domaće *** uvezeno 318 318 20 20 20 20 358* 358* 100 %* Italija domaće 53 53 53 53 100 % uvezeno 107 107 107 107 100 % Latvija domaće uvezeno 2 20 19 4 3 24 24 100 % Litva domaće 8 8 52 7 256 60 7 264 12107 % uvezeno 155 227 155 227 147 % Luksemburg domaće 13 12 13 12 92 % uvezeno 17 17 17 17 100 % Malta domaće uvezeno 9 9 9 9 100 % Nizozemska domaće uvezeno 100 62 100 74** 74 % Norveška domaće 24 30 24 30 125 % uvezeno 3 5 10 15 10 23 230 % Poljska domaće 25 25 9 9 45 45 100 % uvezeno 49 49 13 13 73 73 100 % Portugal domaće 77**** 152 77**** 152 413 %**** uvezeno 166 166 Rumunjska domaće 1 593 599 104 1 133 230 866;118 402 3 759 1 492 40 % uvezeno 24 19 12 31 45 9 126 79 63 % Slovačka domaće 1 200 1 328 1 200 1 328 111 % uvezeno Slovenija domaće 356 38 20 400 424 106 % uvezeno 26 29 26 29 112 % Španjolska domaće 26 1 38 75 65 87 % uvezeno 170 47 425 217 51 % Švedska domaće 14 14 14 14 100 % uvezeno 5 9 66 62 71 71 100 % UK domaće uvezeno 55 184 184 184 184 100 %