ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Obavit će se i ex post kontrole na lokacijama korisnika/ugovaratelja na uzorku transakcija. U odabiru tih transakcija kombinirat će se procjena rizika i slučajan odabir.

–operativne kontrole, praćenje i ex ante kontrole koji obuhvaćaju provedbu projekta, javnu nabavu, pretfinanciranje, međuplaćanja i završna plaćanja, upravljanje jamstvima.

2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika

Kontrole na kraju projekta: ex post revizije provode se na uzorku transakcija radi provjere na terenu prihvatljivosti zahtjeva za povrat troškova. Cilj je tih kontrola spriječiti, otkriti i ispraviti materijalne pogreške povezane sa zakonitošću i pravilnošću financijskih transakcija. Radi postizanja visokog učinka kontrole, odabir korisnika nad kojima se provodi revizija predviđa kombinaciju odabira na temelju rizika s nasumičnim uzorkovanjem i obraćanje pozornosti na operativne aspekte kad god je to moguće tijekom revizije na terenu.

• rizik od neučinkovite ili neekonomične upotrebe dodijeljenih sredstava, za bespovratna sredstva (složenost pravila financiranja) i za javnu nabavu (ograničen broj gospodarskih subjekata s potrebnim specijalističkim znanjem, što dovodi do nedovoljnih mogućnosti za usporedbu cjenovnih ponuda u nekim sektorima);

Bespovratna sredstva uglavnom će se dodjeljivati za potporne aktivnosti nevladinim organizacijama, odgovarajućim nadležnim tijelima država članica, zdravstvenim organizacijama, nacionalnim agencijama itd. Razdoblje provedbe subvencioniranih projekata i aktivnosti varira uglavnom od jedne do tri godine.

2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)

Godišnji troškovi predložene razine kontrola u okviru trećeg zdravstvenog programa (za razdoblje 2014.–2020.) činili su otprilike od 4 do 7 % godišnjeg proračuna za operativne rashode. To je opravdano raznovrsnošću transakcija koje treba kontrolirati. Zaista, kad je riječ o području zdravlja, izravno upravljanje uključuje dodjelu brojnih ugovora i bespovratnih sredstava za djelovanja malih do vrlo velikih razmjera te isplatu brojnih bespovratnih sredstava za poslovanje nevladinim organizacijama. Rizik povezan s tim aktivnostima odnosi se na sposobnost (posebno) manjih organizacija da djelotvorno kontroliraju rashode.
Od 60° J 150° I, prema istoku do 170° I, prema jugu do 65° J, prema zapadu do 150° I, prema sjeveru do 60° J

Od 60° J 170° I, prema istoku do 179° I, prema jugu do 66° 40' J, prema zapadu do 170° I, prema sjeveru do 60° J

Od 60° J 179° I, prema istoku do 170° Z, prema jugu do 70° J, prema zapadu do 178° Z, prema sjeveru do 66° 40' J, prema zapadu do 179° I, prema sjeveru do 60° J

Od 65° J 150° I, prema istoku do 160° I, prema jugu do obale, u zapadnom smjeru uzduž obale do 150° I, prema sjeveru do 65° J

Od 65° J 160° I, prema istoku do 170° I, prema jugu do 68° 30' J, prema zapadu do 160° I, prema sjeveru do 65° J

Od 68° 30' J 160° I, prema istoku do 170° I, prema jugu do obale, u zapadnom smjeru uzduž obale do 160° I, prema sjeveru do 68° 30' J

Od 66° 40' J 170° I, prema istoku do 178° Z, prema jugu do 70° J, prema zapadu do 178° 50' I, prema jugu do 70° 50' J, prema zapadu do 170° I, prema sjeveru do 66° 40' J

Od 70° 50' J 170° I, prema istoku do 178° 50' I, prema jugu do 73° J, prema zapadu do obale, u sjevernom smjeru uzduž obale do 170° I, prema sjeveru do 70° 50' J

Od 70° J 178° 50' I, prema istoku do 170° Z, prema jugu do 73° J, prema zapadu do 178° 50' I, prema sjeveru do 70° J

Od 73° J na obali u blizini 170° I, prema istoku do 178° 50' I, prema jugu do 80° J, prema zapadu do 170° I, u sjevernom smjeru uzduž obale do 73° J

Od 73° J 178° 50' I, prema istoku do 170° Z, prema jugu do 76° J, prema zapadu do 178° 50' I, prema sjeveru do 73° J

Od 76° J 178° 50' I, prema istoku do 170° Z, prema jugu do 80° J, prema zapadu do 178° 50' I, prema sjeveru do 76° J

M
1.3.Međudjelovanje s člankom 78. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

1.4.Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Ovaj je Prijedlog u skladu sa sveobuhvatnim pristupom upravljanju migracijama utvrđenim u novom paktu o migracijama i azilu, što uključuje i stavljanje migracijske politike u središte odnosa s partnerima iz trećih zemalja, stvaranje učinkovitih zakonitih putova prema EU-u, integriranje upravljanja vanjskim granicama u upravljanje migracijama EU-a, izgradnju cjelovitih, pravednih i učinkovitih postupaka azila i vraćanja, uspostavu Schengenskog sustava u koji građani mogu imati povjerenja te razvoj namjenskih politika za pomoć pri integraciji državljana trećih zemalja u europska društva.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

2.1.Pravna osnova

Ovim se Prijedlogom doprinosi sveobuhvatnom pristupu upravljanju migracijama i zakonodavnim prijedlozima predstavljenima zajedno s paktom o migracijama i azilu. On sadržava niz odredaba povezanih s predloženom Uredbom o postupcima azila i predloženom Uredbom o upravljanju azilom i migracijama te odredbe o priznavanju statusa neposredne zaštite u kriznim situacijama. Stoga bi ga trebalo donijeti na temelju odgovarajuće pravne osnove, i to članka 78. drugog stavka točaka (c), (d) i (e) te članka 79. drugog stavka točke (c) UFEU-a, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.
–stavljanjem na raspolaganje zajedničkih informatičkih radnih prostora, predložaka, često postavljanih pitanja i drugih oblika smjernica, mentorstva za voditelje predmeta, uključujući dijeljenje primjera najbolje prakse radi dodatnog olakšavanja i standardizacije obrade predmetâ i rezultata.

Unatoč tim inicijativama, povećat će se administrativno opterećenje Komisije, uključujući i neke od njezinih agencija, ali bi se to u određenoj mjeri moglo ublažiti, uz uvjet poštovanja prethodno navedenih pitanja. Međutim, jasno je i da budući učinci ovise i o stvarnom broju predmeta i njihovoj raspodjeli među područjima politike. Iako to trenutačno nije moguće kvantificirati, potrebno je pratiti hoće li doći do značajnog ukupnog povećanja radnog opterećenja i kako će to utjecati na određena područja politike. Stoga će biti potrebno stalno nadzirati radno opterećenje i njegovu raspodjelu kako bi se omogućilo poduzimanje radnji ako to bude potrebno.
·Prikupljanje i primjena stručnog znanja

·Procjena učinka

·„Nema djelovanja”: pravila o operativnoj otpornosti i dalje bi se utvrđivala postojećim, različitim odredbama Unije o financijskim uslugama, djelomično u okviru Direktive NIS, te u okviru postojećih ili budućih nacionalnih režima.

·Opcija 1: jačanje zaštitnih slojeva kapitala: uveli bi se dodatni zaštitni slojevi kapitala kako bi se povećao kapacitet financijskih subjekata za pokriće gubitaka koji bi mogli nastati zbog digitalne operativne neotpornosti.

·Opcija 2: uvođenje akta o digitalnoj operativnoj otpornosti financijskih usluga: omogućavanje sveobuhvatnog okvira na razini Unije s dosljednim pravilima kojima se nastoji odgovoriti na potrebe svih reguliranih financijskih subjekata povezane s digitalnom operativnom otpornosti i uspostavljanje nadzornog okvira za treće strane pružatelje ključnih IKT usluga.

·Opcija 3.: akt o digitalnoj operativnoj otpornosti financijskih usluga u kombinaciji s centraliziranim nadzorom trećih strana pružatelja ključnih IKT usluga: uz akt o digitalnoj operativnoj otpornosti (2. opcija) osnovalo bi se novo tijelo za nadzor pružanja usluga trećih strana pružatelja IKT usluga.

Odabrana je 2. opcija jer se većina predviđenih ciljeva njome ostvaruje djelotvorno, učinkovito i dosljedno s ostalim politikama Unije. I većina dionika dala je prednost toj opciji.

Odabrana opcija podrazumijeva jednokratne i periodične troškove. Jednokratni troškovi uglavnom se odnose na ulaganja u IT sustave i kao takve ih je teško kvantificirati jer se složena informatička okruženja, osobito naslijeđeni IT sustavi, razlikuju ovisno o poduzeću. No i u tom slučaju velika poduzeća vjerojatno će imati ograničene troškove s obzirom na dosadašnja znatna ulaganja u IKT. Očekuje se da će i manja poduzeća, zbog primjene proporcionalnih mjera, imati ograničene troškove s obzirom na to da su izložena manjem riziku.

Odabrana opcija pozitivno će utjecati na MSP-ove koji posluju u sektoru financijskih usluga u ekonomskom, socijalnom i ekološkom smislu. MSP-ovima će iz prijedloga biti jasno koja se pravila primjenjuju, čime će se smanjiti troškovi usklađivanja.

Glavne društvene učinke odabrane opcije osjetit će potrošači i ulagatelji. Zahvaljujući većoj digitalnoj operativnoj otpornosti financijskog sustava Unije smanjit će se broj incidenata i njihovi prosječni troškovi. Društvo u cjelini imat će koristi od većeg povjerenja u djelatnost financijskih usluga.

Konačno, kad je riječ o utjecajima na okoliš, odabranom opcijom politike potaknut će se šira primjena najnovije generacije infrastruktura i usluga IKT-a, za koje se očekuje da će postati okolišno održivije.
(d) ostale vode, koje čine Irsko more, Keltsko more, more Malin (Malin Sea), Veliki Minch (Great Minch), Mali Minch (Little Minch), dio Norveškog mora i dijelovi sjeveroistočnog Atlantika, omeđene na zapadu i sjeveru linijom definiranom u dijelu II. Priloga ovom Sporazumu.”

Točka 4. – Izmjena Priloga Sporazumu

Prilog Sporazumu mijenja se i glasi kako je utvrđeno u Dodatku ovoj Odluci.

Točka 5. – Stupanje na snagu

Izmjene iz ove Odluke stupaju na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon datuma na koji Španjolska položi svoju ispravu o pristupanju Sporazumu.

Dodatak

„PRILOG SPORAZUMU O SURADNJI I POSTUPANJU U SLUČAJU

ONEČIŠĆENJA SJEVERNOG MORA NAFTOM I DRUGIM ŠTETNIM TVARIMA,

1983.

Opis granice Atlantika i područja Sjevernog mora te zona iz članka 6. ovog Sporazuma

Granica Atlantika i područja Sjevernog mora

Dio I.: Južna i jugozapadna granična linija područja Sjevernog mora

Granična linija kanala La Manche i njegovih pristupnih voda na jugozapadu i Biskajskog zaljeva na jugu i zapadu jest linija koja:
OBRAZLOŽENJE

1.Predmet prijedloga

Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu u vezi s predviđenim donošenjem mjera očuvanja.

2.Kontekst prijedloga

2.1.Sporazum za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu

Cilj je Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom oceanu („Sporazum”) spriječiti neregulirani ribolov u onom dijelu središnjeg Arktičkog oceana koji je otvoreno more i to primjenom zaštitnih mjera očuvanja u okviru dugoročne strategije zaštite zdravih morskih ekosustava i očuvanja i održivog iskorištavanja ribljih stokova. Očekuje se da će Sporazum stupiti na snagu do kraja godine.

Europska unija stranka je Sporazuma.

2.2.Sastanak stranaka

Prema Sporazumu, sastanak stranaka je tijelo za odlučivanje, a sastaje se svake dvije godine ili češće ako tako odluči. Odluke o postupovnim pitanjima donose se većinom glasova, a o materijalnim pitanjima odlučuje se konsenzusom. Unija ima pravo sudjelovanja i pravo glasa.

2.3.Odluke sa sastanka stranaka

Sastanak stranaka ovlašten je donositi mjere očuvanja koje su obvezujuće za ugovorne stranke.

3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

Predlaže se da se stajalište koje treba donijeti u ime Unije na sastancima stranaka utvrdi dvostupanjskim pristupom. Odlukom Vijeća utvrdit će se vodeća načela i smjernice za stajalište Unije na višegodišnjoj osnovi, koje se zatim prilagođava za svaki sastanak na temelju neslužbenih dokumenata Komisije o kojima će raspravljati radna skupina Vijeća.

Taj se pristup trenutačno primjenjuje i u regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom (RFMO-ovi) i na stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na tim sastancima.

Ova odluka obuhvaća načela i smjernice zajedničke ribarstvene politike (ZRP) kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te su u obzir uzeti ciljevi utvrđeni u Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji ZRP-a. Uzima u obzir i zaključke Vijeća o oceanima i morima, uključujući Arktik, Zajedničku komunikaciju Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije o „integriranoj politici Europske unije za Arktik”, zaključke Vijeća o zajedničkoj komunikaciji Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije pod naslovom „Međunarodno upravljanje oceanima: Plan za budućnost naših oceana”.

4.Pravna osnova

4.1.Postupovna pravna osnova

4.1.1.Načela

Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Uredbom (EU) 2018/848 Europskog parlamenta i Vijeća, donesenom 30. svibnja 2018., uspostavlja se novi regulatorni okvir kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta u pogledu ekološke proizvodnje s ciljem daljnjeg razvoja sveobuhvatnog sustava upravljanja poljoprivrednim gospodarstvima i proizvodnjom hrane u kojem su ujedinjeni najbolja praksa u pogledu okoliša i klime, visoka razina bioraznolikosti, očuvanje prirodnih resursa te primjena visokih standarda za dobrobit životinja i visokih proizvodnih standarda koji su u skladu s potražnjom sve većeg broja potrošača za proizvodima proizvedenima uz primjenu prirodnih tvari i procesa. Stoga ekološka proizvodnja u društvu ima dvostruku ulogu, pri čemu se njome s jedne strane opskrbljuje specifično tržište koje odgovara na potražnju potrošača za ekološkim proizvodima, a s druge se strane osiguravaju javno dostupna dobra kojima se pridonosi ne samo ruralnom razvoju, već i zaštiti okoliša i dobrobiti životinja.

U okviru nedavno donesene strategije „od polja do stola” ekološka proizvodnja prepoznata je kao jedan od načina ispunjavanja zahtjeva za izgradnju održivog prehrambenog sustava. U strategiji o bioraznolikosti potvrđuje se važnost ekološke proizvodnje za očuvanje bioraznolikosti na području Europe. Stoga je čvrst i usuglašen regulatorni okvir za sljedećih deset godina ključan za ostvarivanje cilja da do 2030. 25 % poljoprivrednog zemljišta bude obuhvaćeno ekološkom poljoprivredom i da se znatno poveća ekološka akvakultura, što je navedeno u strategiji „od polja do stola” i u strategiji o bioraznolikosti.

https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/f2f_action-plan_2020_strategy-info_en.pdf

Pandemija bolesti COVID-19 i s njom povezana javnozdravstvena kriza nezapamćen je izazov za države članice i predstavlja veliko opterećenje za nacionalna tijela i subjekte u ekološkoj proizvodnji. Pandemija bolesti COVID-19 dovela je i do izvanrednih okolnosti koje zahtijevaju znatnu prilagodbu ekološkog sektora u pogledu proizvodnje, stavljanja na tržište, kontrola i međunarodne trgovine, a koje se nisu mogle predvidjeti u trenutku donošenja Uredbe (EU) 2018/848.

Te izvanredne okolnosti imaju znatan utjecaj na različita područja obuhvaćena Uredbom (EU) 2018/848 te je stoga vrlo vjerojatno da države članice i subjekti u ekološkoj proizvodnji neće moći osigurati pravilnu provedbu i primjenu te Uredbe od 1. siječnja 2021.

Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta radi pružanja pravne sigurnosti svim subjektima u ekološkoj proizvodnji i izbjegavanja mogućih poremećaja na tržištu, nužno je odgoditi primjenu određenih odredaba Uredbe (EU) 2018/848 za jednu godinu.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Prijedlog se temelji na članku 43. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

•Supsidijarnost
ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 i ex 6211

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ………1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ……………..2 preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Češka verzija

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ……… 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted …………….. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.

Ferojska verzija
ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 i ex 6211

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ……… 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted …………….. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.

Ferojska verzija

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. … (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur … (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Finska verzija

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ………1) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja……………..2 alkuperätuotteita siirtymäkauden alkuperäsääntöjen nojalla.
ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 i ex 6211

Hrvatska verzija

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ………1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ……………..2 preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Češka verzija

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ……… 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted …………….. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.
ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 i ex 6211

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.

Estonska verzija

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliasutuse luba nr. ……… 1) deklareerib, et päritolureeglite üleminekueeskirjade kohaselt on need tooted …………….. 2 sooduspäritolu, välja arvatud juhul, kui on selgelt osutatud teisiti.

Ferojska verzija

Útflytarin av vørunum, sum hetta skjal fevnir um (tollvaldsins loyvi nr. … (1)) váttar, át um ikki nakað annað er tilskilað, eru hesar vørur upprunavørur … (2) sambært skiftisreglunum um uppruna.

Finska verzija
Bugarska verzija

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение №………1) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ……………..2 преференциален произход съгласно преходните правила за произход.

Hrvatska verzija

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ………1) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi ……………..2 preferencijalnog podrijetla prema prijelaznim pravilima o podrijetlu.

Češka verzija

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ………1) prohlašuje, že podle přechodných pravidel původu mají tyto výrobky kromě zřetelně označených preferenční původ v …………….2.

Danska verzija

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument (toldmyndighedernes tilladelse nr. ………1) erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ……………..2 i henhold til overgangsreglerne for oprindelse.

Nizozemska verzija

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ………1), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële …………….2 oorsprong zijn in overeenstemming met de overgangsregels van oorsprong.

Engleska verzija

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No………1) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ……………..2 preferential origin according to the transitional Rules of origin.