Europskim zelenim planom utvrđuje se sveobuhvatna strategija za preobrazbu EU-a u pravedno i prosperitetno društvo s klimatski neutralnim, resursno učinkovitim, čistim i kružnim gospodarstvom u kojem gospodarski rast nije povezan s korištenjem resursa i u kojem su smanjeni negativni učinci na prirodni kapital i bioraznolikost. To zahtijeva temeljitu i brzu promjenu naših navika i ponašanja kako bismo smanjili naš ekološki otisak u svim područjima, od stanovanja i hrane do mobilnosti i razonode.

Uslijed pandemije zamjetno su se promijenili i obrasci potrošnje i mobilnosti građana. Tijekom provedbe mjera ograničenja kretanja postalo je vidljivo koliko je važna uloga digitalnih tehnologija u životima ljudi jer su, unatoč ograničenjima, omogućile kupnju osnovnih potrepština koje im inače ne bi bile dostupne te pristup uslugama. Među ostalim je uočena češća lokalna kupnja, pad broja planiranih putovanja, ali i češće korištenje internetskim uslugama. Neke bi promjene mogle biti privremene, kao što su one povezane s javnozdravstvenom situacijom (npr. rjeđa upotreba javnog prijevoza), dok bi druge, osobito one povezane s digitalnom transformacijom (npr. češća kupnja hrane na internetu ili pristup većem broju usluga za internetski prijenos sadržaja kod kuće, među ostalim kulturnih i sportskih događanja), mogle postati strukturne.

·Mjera 6.: Komisija će od 2022., u kontekstu preispitivanja Direktive o prodaji robe, procjenjivati kako dodatno promicati popravak i poticati održivije „kružne” proizvode.

3.2. Digitalna transformacija

Primjer: u razdoblju od 2014. do 2019. udio korisnika interneta u EU-u koji su kupovali ili naručivali robu ili usluge na internetu za osobne potrebe povećao se sa 63 % na 71 %; u pet država članica te su brojke premašile 80 % . Potrošači bi trebali imati sličnu razinu zaštite na internetu kao i izvan njega. Pravila bi trebalo prilagoditi povezanom okruženju kako bi se osiguralo da, na primjer, pametni kućanski uređaji nisu izloženi kibersigurnosnim rizicima, a internetske kreditne ponude sadržavaju potrebne informacije koje su lako čitljive i dostupne na pametnom telefonu.

Digitalna transformacija radikalno mijenja živote potrošača i pruža im više prilika i veći izbor robe i usluga. Istodobno im može otežati donošenje utemeljenih odluka i zaštitu njihovih interesa. Prikupljanje i obrada temeljnih podataka u kombinaciji s analizom ponašanja potrošača i njihove kognitivne pristranosti mogu se upotrijebiti kako bi se potaknulo potrošače na donošenje odluka koje bi mogle biti u suprotnosti s njihovim najboljim interesima. Time bi se mogla ograničiti učinkovitost postojećih pravila osmišljenih za zaštitu potrošača u digitalnom okruženju, među ostalim od nepoštenih poslovnih praksi. Direktiva o boljem izvršavanju i modernizaciji pravila o zaštiti potrošača i Direktiva o digitalnom sadržaju važni su koraci za rješavanje nekih od tih izazova. S obzirom na brz tempo tehnološkog napretka i njegov utjecaj na potrošačko iskustvo, potrebno je dodatno djelovanje.

Potrebno je suzbiti poslovne prakse kojima se zanemaruje pravo potrošača na donošenje utemeljene odluke, zlorabi njihova pristranost u ponašanju ili narušavaju njihovi postupci odlučivanja. Te prakse uključuju upotrebu „tamnih” obrazaca , određene prakse personalizacije koje se često temelje na profiliranju, skriveno oglašavanje, prijevare, lažne ili obmanjujuće informacije i manipulirane recenzije potrošača. Potrebne su dodatne smjernice o primjenjivosti instrumenata potrošačkog prava na te prakse, kao što su Direktiva o nepoštenoj poslovnoj praksi i Direktiva o pravima potrošača. Naposljetku, potrošači bi trebali moći uživati sličnu razinu zaštite i pravednosti na internetu kao i izvan njega.

Kako bi se osiguralo da potrošači u potpunosti iskoriste znatan potencijal digitalne transformacije, pri oblikovanju ili prilagodbi pravila kojima se uređuje digitalno gospodarstvo trebalo bi uzeti u obzir interese potrošača. Cilj je dvostruk: stvaranje sigurnijeg digitalnog prostora za potrošače u kojem su njihova prava zaštićena i osiguravanje ravnopravnih uvjeta u kojima se omogućuju inovacije radi pružanja novijih i boljih usluga svim Europljanima.

Prvo, predstojećim prijedlogom Komisije koji se odnosi na novi akt o digitalnim uslugama nastojat će se definirati nove, veće odgovornosti te povećati odgovornost internetskih posrednika i platformi. Tim će se aktom osigurati djelotvorna zaštita potrošača od nezakonitih proizvoda, sadržaja i aktivnosti na internetskim platformama jednaka onoj koju imaju u fizičkim trgovinama.

Drugo, kako bi se riješili problemi koji nastaju na digitalnim tržištima sklonima tržišnim nedostacima, kao što je moć selekcije svojstvena određenim digitalnim platformama, Komisija planira predstaviti i akt o digitalnim tržištima. Njime bi se kombinirala ex ante regulacija digitalnih platformi koje imaju značajke nadzornih tijela s dinamičnim okvirom za istraživanje tržišta kako bi se ispitala digitalna tržišta sklona tržišnim nedostacima. Potrošači će biti krajnji korisnici pravednijih i konkurentnijih digitalnih tržišta, uključujući niže cijene, bolje i nove usluge te veći izbor.

Iako umjetna inteligencija može biti vrlo korisna, neke bi njezine primjene mogle ugroziti prava potrošača i naštetiti im . Na temelju Bijele knjige o umjetnoj inteligenciji i popratnog izvješća o odgovornosti i sigurnosti novih tehnologija Komisija radi na:

üprijedlogu kojim bi se zajamčila visoka razina zaštite interesa potrošača i zaštite temeljnih prava, čime bi se izgradilo povjerenje potrebno za uvođenje umjetne inteligencije u društvo;

ükad je riječ o građanskopravnoj odgovornosti, mjerama kojima se osigurava da žrtve štete prouzročene primjenom umjetne inteligencije u praksi uživaju istu razinu zaštite kao i žrtve štete prouzročene drugim proizvodima ili uslugama.

S napretkom novih tehnologija i globalizacijom proizvodnje i maloprodaje, uključujući preko interneta, pojavljuje se pitanje jesu li postojeći propisi o sigurnosti proizvoda dovoljni za kontrolu takve trgovine i omogućuju li zadovoljavajuću zaštitu potrošača. Komisija trenutačno radi na nekoliko inicijativa na temu sigurnosti novih tehnologija, među ostalim:

üreviziji Direktive o strojevima ;

üdonošenju delegiranih akata na temelju Direktive o radijskoj opremi ; i

üreviziji Direktive o općoj sigurnosti proizvoda .

Direktiva o općoj sigurnosti proizvoda, kojom je uspostavljen pravni okvir za sigurnost neprehrambenih potrošačkih proizvoda , potječe iz vremena kada su proizvodi podržani umjetnom inteligencijom i povezani uređaji bili rijetkost, no to je vrijeme prošlo. U takvoj situaciji upitna je sadašnja definicija proizvoda te se pojavljuju novi rizici ili se mijenjaju načini na koje postojeći rizici mogu dovesti do posljedica, i to treba uzeti u obzir i obuhvatiti zakonodavstvom. Rast internetske trgovine donosi nove probleme, jer nadležna tijela nemaju u svim slučajevima dovoljno djelotvorne instrumente za nadzor internetskog tržišta. Uz to, elektronička trgovina omogućuje potrošačima da kupuju izravno od prodavača izvan EU-a, zbog čega je teže provjeravati sigurnost proizvoda koji dolaze na jedinstveno tržište. Prijedlog revizije Direktive o općoj sigurnosti proizvoda, predviđen za 2021., trebao bi na odgovarajući način obuhvatiti ta, sve važnija, pitanja.

Nadalje, univerzalno prihvaćen javni elektronički identitet – utemeljen na dobrovoljnom izboru potrošača, njihovom pristanku i jamstvu da će se njihova privatnost u potpunosti poštovati u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka (GDPR) – mogao bi potrošačima omogućiti potpuno sigurno i kontrolirano upravljanje pristupom i korištenjem njihovih podataka. Komisija trenutno preispituje takav sustav, imajući na umu zaštitu potrošača i njihove interese .

Kako bi se riješio problem neopravdanog geografskog blokiranja kojim se diskriminira potrošače u EU-u prema segmentima tržišta u skladu s nacionalnim granicama, Komisija provodi prvo kratkoročno preispitivanje Uredbe o geografskom blokiranju.