Tematsko izvješće Je li Komisija djelotvorno 
upravljala uključivanjem 
proizvodno vezane 
potpore u program 
jedinstvenih plaćanja?HR 2014  BR. 08
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-872-0217-8
doi:10.2865/51171
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
HR 2014  BR. 08
Tematsko izvješće Je li Komisija djelotvorno 
upravljala uključivanjem 
proizvodno vezane 
potpore u program 
jedinstvenih plaćanja?
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)
02
 Sadržaj
Odlomci
 Kratice
 Pojmovnik
I.–IX. Sažetak
1.–17. Uvod
1.–4. Kontekst 
5.–13. Program jedinstvenih plaćanja nakon „sistematskog pregleda” zajedničke poljoprivredne politike 
iz 2008. 
5.–8. Uključivanje proizvodno vezane potpore u program jedinstvenih plaćanja
9.–12. Nacionalne gornje granice i nacionalne rezerve
13. Prava na plaćanje nakon 2014. 
14.–17. Uloge Komisije i država članica u provedbi rashoda programa jedinstvenih plaćanja
14.–15. Komisija je dužna osigurati usklađenost rashoda programa jedinstvenih plaćanja s pravilima i načelima EU‑a
16.–17. Države članice imaju znatnu slobodu u utvrđivanju kriterija za raspodjelu raspoložive potpore u skladu 
s ciljevima politike
18.–21. Revizijski opseg, ciljevi i pristup
22.–59. Opažanja
22.–34. Nedostatci u Komisijinu nadzoru i provedbi država članica negativno su utjecali na dosljednost 
primjene načela usvojenih u okviru „sistematskog pregleda” ZPP‑a 2008.
23.–24.  Komisija nije usvojila provedbene odredbe i nije pravilno procijenila kriterije država članica za raspodjelu 
raspoloživih iznosa...
25.–31. ... u ovom kontekstu neki kriteriji koje su odredile države članice nisu uvijek bili u skladu sa 
zakonodavstvom i načelima EU‑a
32.–34. Nadalje, nije se dosljedno postupalo prema posljedicama uključivanja proizvodno vezane potpore 
u program jedinstvenih plaćanja
03 Sadržaj
35.–44. Države članice katkad su nepravilno provodile primjenjiva pravila
36.–37. Komisija nije jasno postavila uvjete pod kojima poljoprivrednici mogu imati pristup pravima na plaćanje iz 
nacionalne rezerve…
38.–39. ... dok su u nekim slučajevima države članice dodijelile prava na plaćanje bez pravnog uporišta 
u zakonodavstvu EU‑a...
40. ... ili su izračunale jedinične vrijednosti prava na plaćanje u skladu s netransparentnim kriterijima
41.–42. Na razini Komisije, postupci za praćenje usklađenosti s gornjim granicama za program jedinstvenih 
plaćanja nisu bili jasni... 
43.–44. ... dok je neusklađenost s primjenjivim gornjim granicama dovela do prekomjernog prikaza vrijednosti 
prava na plaćanje
45.–59.  Nedostatci u nadzoru i kontroli utjecali su na izračun prava na plaćanje i naknadnih isplata 
u okviru programa jedinstvenih plaćanja 
47.–49. Nadležna tijela posjećenih država članica većim su dijelom ispravno koristila referentne podatke 
poljoprivrednika, no nekoliko pogrešaka koje su se pojavile bile su sustavne
50.–56.  Kontrolni sustavi država članica bili su neujednačene kvalitete te nisu otkrili sve pogreške u izračunu 
57.–59. Smanjena djelotvornost Komisijinih potvrda sukladnosti
60.–71. Zaključci i preporuke
 Prilog I. —  Uključivanje proizvodno vezane potpore u program jedinstvenih plaćanja od 2010. 
do 2012.
 Prilog II. —  Stanje prava na plaćanje koje su prijavile države članice 15. rujna  2013. , u skladu 
s člankom 51. stavkom 3. točkom (a) Uredbe (EZ) br. 1120/2009 (godina podnošenja 
zahtjeva 2012.)
 Odgovori Komisije
04
 Kratice
ZPP : Zajednička poljoprivredna politika
EFJP : Europski fond za jamstva u poljoprivredi
EPFRR : Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj
ha: hektar
IAKS : Integrirani administrativni i kontrolni sustav
DČ: Država članica
SPS : Program jedinstvenih plaćanja
UEFU : Ugovor o funkcioniranju Europske unije
05
 Pojmovnik
Postupak poravnanja računa : Postupak koji se sastoji od dvije faze i kojim Komisija osigurava usklađenost rashoda 
s primjenjivim financijskim i sektorskim propisima. Te dvije faze čine godišnja financijska odluka i višegodišnje 
odluke o sukladnosti. Financijske odluke povezane su s godišnjom računovodstvenom dokumentacijom i sustavom 
unutarnje kontrole svake akreditirane agencije za plaćanja (ovjeravanje računovodstvene dokumentacije država 
članica i godišnji pregled ispunjavanja akreditacijskih kriterija), dok je cilj odluka o potvrdi sukladnosti osigurati da 
države članice primjenjuju zakonski okvir EU -a i da rashodi koji nisu u skladu s tim pravilima u jednoj ili nekoliko 
financijskih godina nisu obuhvaćeni financiranjem EU -a.
Odvajanje plaćanja od proizvodnje : Proces odvajanja plaćanja izravne potpore od stvarne poljoprivredne 
proizvodnje.
„Sistematski pregled” : Pregled reforme ZPP -a iz 2003. obavljen 2008. Usvajanje Komisijina prijedloga za 
daljnje odvajanje izravnih plaćanja od proizvodnje, veće prijenose rashoda na mjere ruralnog razvoja, izmjene 
intervencijskog sustava, povećanje kvota mlijeka i druge mjere specifične za sektor.
Modulacija : Obvezno smanjenje svih godišnjih izravnih plaćanja iznad 5 000 eura za financiranje mjera ruralnog 
razvoja uvedenih reformom iz 2003.
Nacionalna rezerva : Svaka država članica upravlja nacionalnom rezervom koja obuhvaća razliku između 
nacionalne gornje granice programa jedinstvenih plaćanja i ukupne vrijednosti dodijeljenih prava na plaćanje. 
Nacionalna se rezerva ponajprije mora koristiti za odobravanje prava na plaćanje poljoprivrednicima u posebnim 
situacijama. Države članice također mogu koristiti ta sredstva za dodjelu prava na plaćanje poljoprivrednicima koji 
počinju s poljoprivrednom djelatnošću ili koji se nalaze u područjima u kojima se mogu provoditi programi obnove 
ili razvoja.
Pravo na plaćanje : Pravo na temelju kojeg poljoprivrednik može ostvariti isplatu paušalnog iznosa potpore 
programa jedinstvenih plaćanja ako uz pravo prijavi i hektar prihvatljivoga poljoprivrednog zemljišta.
Načelo nediskriminacije : Načelo nediskriminacije propisano je člankom 40. Ugovora o funkcioniranju Europske 
unije i podrazumijeva da se u usporedivim situacijama ne smije postupati različito te da se u različitim situacijama 
ne smije postupati jednako osim ako takvo postupanje nije objektivno opravdano. Različito postupanje prema 
poljoprivrednicima stoga mora biti objektivno opravdano.
Načelo proporcionalnosti : Načelo proporcionalnosti opće je zakonsko načelo EU -a i podrazumijeva da mjere koje 
su usvojile institucije Zajednica ne smiju prijeći granice prikladnog i potrebnog za zakonito postizanje ciljeva putem 
predmetnog zakonskog akta.
Reforma iz 2003. : Reforma ZPP -a (srednjoročni pregled) čiji je cilj smanjiti potpore cijenama te nadoknaditi 
takvo smanjenje izravnom dohodovnom potporom i kojom se nastavlja proces počet 1992. (MacSharryjeva 
reforma) te potvrđen 1999. (reforma Agenda 2000). Reformom iz 2003. uvedeno je odvajanje izravnih plaćanja 
za poljoprivrednike od proizvodnje te je povezana potpora za poštovanje standarda gospodarenja zemljištem 
i životinjama na svakom poljoprivrednom gospodarstvu (višestruka sukladnost), no istodobno se i ojačala pomoć za 
ruralni razvoj. 
06
 Sažetak
I
Program jedinstvenih plaćanja financijski je najvažniji 
program izravne potpore koji se financira iz prora -
čuna EU -a za poljoprivredu. On je bio ključna stavka 
reforme zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) iz 
2003. Program jedinstvenih plaćanja zamijenio je 
većinu prijašnjih izravnih plaćanja vezanih za obra -
đivanu zemlju ili broj životinja. Program jedinstvenih 
plaćanja nezavisan je (tj. „odvojen”) od stvarne poljo -
privredne proizvodnje te poljoprivrednici moraju imati 
prava na plaćanje i prihvatljivo zemljište kako bi primili 
pomoć u okviru programa jedinstvenih plaćanja.
II
U sklopu „sistematskog pregleda” zajedničke poljopri -
vredne politike (ZPP), Vijeće je 2008. odlučilo uključiti 
u program jedinstvenih plaćanja od 2010. do 2012. 
proizvodno vezana plaćanja u onim sektorima koji su 
u to vrijeme još bili izuzeti iz programa jedinstvenih 
plaćanja ili u slučajevima kada su države članice odlu -
čile tek djelomično odvojiti plaćanja od proizvodnje. 
Države članice uključile su u program jedinstvenih 
plaćanja iznos od 4,2 milijarde eura koji je prije bio 
raspoloživ za potporu.
III
Uključivanje proizvodno vezane potpore u program 
jedinstvenih plaćanja pružilo je državama članicama 
znatnu razinu slobode u odlučivanju o kriterijima za 
raspodjelu raspoloživih iznosa među poljoprivred -
nicima. No Komisija je zadržala krajnju odgovornost 
za dosljedno izvršenje proračuna EU -a i usklađenost 
s općim načelima zakonodavstva EU -a u poljoprivred -
nom sektoru.IV
Od 2015. program jedinstvenih plaćanja bit će zami -
jenjen novim programom osnovnih plaćanja koji će 
sadržavati i neke ključne elemente programa jedin -
stvenih plaćanja. Države članice moći će uzimati 
u obzir vrijednost prava na plaćanje programa jedin -
stvenih plaćanja za isplate u okviru novog programa 
do financijske godine 2021.
V
Sud je revizijom procijenio je li Komisija djelotvorno 
upravljala uključivanjem proizvodno vezane potpore 
u program jedinstvenih plaćanja. Točnije, Sud je 
ispitao je li Komisija prikladno nadzirala i provjeravala 
izračun prava na plaćanje u državama članicama, je 
li zakonodavstvo država članica u skladu s uvjetima 
i načelima zakonodavstva EU -a te jesu li nadležna tijela 
uspostavila djelotvorne provjere kojima su osigurala 
točan izračun i dodjelu prava na plaćanja.
VI
Sud je zaključio da je Komisijino upravljanje uključiva -
njem proizvodno vezane potpore u program jedin -
stvenih plaćanja bilo tek djelomično djelotvorno.
VII
Sud je došao do zaključka da Komisija nije osigurala to 
da su kriteriji primjenjivani za raspodjelu raspoloživih 
sredstava uvijek bili u skladu s načelima EU -a, posebice 
s načelom nediskriminacije poljoprivrednika i načelom 
proporcionalnosti. U ovom se kontekstu uključivanje 
proizvodno vezane potpore u program jedinstvenih 
plaćanja provodilo na nedosljedan način te su poljo -
privrednici u nekim sektorima ostvarili neočekivane 
koristi. Nadalje, uočeni su nedostatci u načinu na koji 
je Komisija pratila poštovanje primjenjivih gornjih gra -
nica, provjeravala usklađenost država članica s primje -
njivim zakonodavstvom EU -a te izvršavala ispravljanje 
pogrešaka.
Sažetak 07
VIII
Iako su se države članice većim dijelom točno kori -
stile referentnim podacima o poljoprivrednicima, 
Sud je uočio znatne nedostatke u točnoj primjeni 
pravila izračuna, poštovanju gornjih granica i upo -
rabi nacionalne rezerve. U okviru koji je uspostavila 
Komisija također nije bilo dovoljno jasno naznačeno 
koje provjere moraju provesti države članice kako bi 
se osigurao točan izračun prava na plaćanje te su se 
kontrolni sustavi država članica razlikovali po kvaliteti. 
To je katkad dovelo do pogrešnog izračuna vrijedno -
sti prava na plaćanje, a zatim i do isplate pogrešnog 
iznosa pomoći poljoprivrednicima u okviru programa 
jedinstvenih plaćanja.
IX
Sud preporučuje da Komisija:
(a) Kako bi se osigurala dosljedna provedba mjera 
ZPP -a na zajedničkom tržištu za buduće nove 
programe izravnih plaćanja, na prikladnoj razini 
odredi jasne smjernice te od država članica zahti -
jeva da dokažu da su usvojeni kriteriji objektivni 
i nediskriminirajući čime bi se izbjeglo narušavanje 
tržišta ili tržišnog natjecanja.
(b) Djelotvorno nadzire usklađenost s primjenjivim 
gornjim granicama i zauzme sveobuhvatan pristup 
za obavljanje inspekcija u svrhu potvrde suklad -
nosti u kojem bi se poseban naglasak stavio na 
posebne rizike povezane s programom plaćanja 
temeljenom na pravima, kao i na ubrzavanje po -
stupaka u slučajevima nesukladnosti.
(c) Vrši ispravak prava na plaćanje čija vrijednost nije 
izračunana u skladu s primjenjivim pravilima i traži 
povrat neispravno isplaćenih prava na plaćanja, 
kao i neispravnih isplata u okviru programa jedin -
stvenih plaćanja, a posebno sustavnih pogrešaka.
(d) Osigura da agencije za plaćanja usvoje jasne 
postupke koji bi uključivali i djelotvorne provjere 
pouzdanosti podataka povezanih s izračunom 
i točnosti prava na plaćanje koja su dodijelile drža -
ve članice.
08
 Uvod
Kontekst
01 
Odvajanje izravne potpore od proiz-
vodnje i uvođenje programa jedin -
stvenih plaćanja (SPS) bili su ključni 
sastavni dijelovi procesa reforme 
zajedničke poljoprivredne politike 
(ZPP) iz 2003. Glavni je cilj programa 
jedinstvenih plaćanja bio preusmjeriti 
politiku s tržišnih potpora na proiz-
vodno nevezanu potporu dohotku 
poljoprivrednika, čime bi se poboljšala 
usmjerenost tržišta i izbjeglo njegovo 
narušavanje.
02 
Program jedinstvenih plaćanja temelji 
se na dodjeli prava na plaćanje svakom 
poljoprivredniku. Program jedinstve -
nih plaćanja financijski je najvažniji 
program potpora zajedničke poljo -
privredne politike. U potpunosti se fi -
nancira iz Europskog fonda za jamstva 
u poljoprivredi (EFJP). U proračunu za 
2013. 70 % rashoda EFJP -a i 54 % ukup-
nog proračuna EU -a za poljoprivredu 
i ruralni razvoj odnosilo se na plaća -
nja u okviru programa jedinstvenih 
plaćanja.
03 
Između 2005. i 2007. 17 država čla -
nica uvelo je program jedinstvenih 
plaćanja1, čime je zamijenjena većina 
programa izravnih plaćanja vezanih za 
obrađena zemljišta ili broj životinja.04 
No državama članicama bilo je dopu -
šteno da zadrže određeni postotak 
potpora vezanih za poljoprivrednu 
proizvodnju ili da ne uključe određene 
vrste izravnih plaćanja u program je -
dinstvenih plaćanja2. Isto tako, u nekim 
poljoprivrednim sektorima, izravna 
plaćanja još su uvijek bila isključena iz 
programa jedinstvenih plaćanja3.
Program jedinstvenih 
plaćanja nakon 
„sistematskog pregleda” 
zajedničke poljoprivredne 
politike iz 2008.
Uključivanje proizvodno 
vezane potpore u program 
jedinstvenih plaćanja
05 
Godine 2008. Komisija i Vijeće pokre -
nuli su pregled ZPP -a, koji je poznat 
pod nazivom „sistematski pregled”4. 
Za proizvodno vezanu potporu koja 
još nije bila uključena u program 
jedinstvenih plaćanja ili za potporu 
koju su države članice odlučile ostaviti 
potpuno ili djelomično vezanom za 
proiz-vodnju, Vijeće je slijedilo Ko -
misijin prijedlog da se takva potpora 
nadalje odvoji od proizvodnje do 2012. 
No države članice bile su ovlaštene da 
zadrže proizvodno vezane premije za 
krave dojilje, ovce i koze5.1 Belgija, Danska, Njemačka, 
Irska, Grčka, Španjolska, 
Italija, Luksemburg, Malta, 
Nizozemska, Austrija, Portugal, 
Slovenija, Finska, Švedska 
i Ujedinjena Kraljevina. 
Još je 10 država članica 
koje su pristupile Uniji 
2004. i 2007. odlučilo uvesti 
tzv. program jedinstvenih 
plaćanja po površini, odnosno 
prijelazni program proizvodno 
nevezane potpore vezane za 
površinu koji se ne temelji na 
pravima na plaćanje.
2 Sve države članice, osim 
onih koje su pristupile 
Europskoj uniji 2004. i 2007., 
morale su uvesti program 
jedinstvenih plaćanja te su 
države članice mogle odlučiti 
o razini odvajanja potpore 
od proizvodnje, zadržavajući 
neka proizvodno vezana 
plaćanja ili u potpunosti ili 
djelomično. To su, primjerice, 
bila plaćanja po površini za 
ratarske kulture, premije za 
goveda, ovce i koze te potpora 
za hmelj koje su države članice 
mogle tek djelomično odvojiti 
od proizvodnje ili koje nisu 
mogle uopće odvojiti od 
proizvodnje. Također su se 
mogle izuzeti najudaljenije 
regije EU -a i potpore za 
proizvodnju sjemena.
3 To su, primjerice, bile 
premije za durum pšenicu 
posebne kvalitete, plaćanja 
za proteinske kulture, rižu, 
orašaste plodove, energetske 
usjeve, krumpire za 
proizvodnju škroba i krumpirov 
škrob, pamuk, šećer, potpore 
za mahunarke u zrnu i premije 
za sušeno krmivo.
4 Uredba Vijeća (EZ) br. 73/2009 
od 19. siječnja 2009. 
o utvrđivanju zajedničkih 
pravila za programe izravne 
potpore za poljoprivrednike 
u okviru zajedničke 
poljoprivredne politike 
i utvrđivanju određenih 
programa potpore za 
poljoprivrednike, o izmjeni 
uredaba (EZ) br. 1290/2005, 
(EZ) br. 247/2006, (EZ) 
br. 378/2007 i stavljanju 
izvan snage Uredbe (EZ) 
br. 1782/2003 (SL L 30, 
31.1.2009., str. 16.).
5 Nadalje, zadržana je 
i proizvodno povezana 
potpora za pamuk. Države 
članice također su mogle 
zadržati proizvodno vezanu 
potporu u najudaljenijim 
regijama EU -a.
09 Uvod
06 
Iste je godine Vijeće usvojilo reformu 
zajedničke organizacije tržišta vina6. 
Države članice mogle su prebaciti 
sredstva EU -a iz nacionalnih programa 
potpora u sektor vina i osigurati prava 
na plaćanja vinogradarima. Osim toga, 
države članice mogle su dodjeljivati 
prava na plaćanje za površine za koje 
su poljoprivrednici već dobili potporu 
EU-a za krčenje vinograda.07 
Uključivanjem u program jedinstvenih 
plaćanja između 2010. i 2012. proiz-
vodno vezana plaćanja uglavnom 
su prestala postojati. Države članice 
mogle su stoga među poljoprivred -
nicima u obliku prava na plaćanje 
raspodijeliti dodatan iznos od 4,2 mili -
jarde eura koji je prije bio raspoloživ za 
proizvodno vezanu potporu ili koji je 
bio prebačen iz sektora vina7. Pregled 
raspoloživih iznosa po programu prika -
zan je na slici 18.6 Uredba Vijeća (EZ -a) 
br. 479/2008 od 
29. travnja 2008. 
o organizaciji zajedničkog 
tržišta vinom i o izmjeni 
uredaba (EZ) br. 1493/1999, 
(EZ) br. 1782/2003, (EZ) 
br. 1290/2005, (EZ) br. 3/2008 
i o stavljanju izvan snage 
uredaba (EEZ) br. 2392/86 
i (EZ) br. 1493/1999 (SL L 148, 
6.6.2008., str. 1.).
7 Ukupno neto povećanje 
programa jedinstvenih 
plaćanja u navedenom 
razdoblju iznosi 
3,5 milijardi eura jer su države 
članice u kasnijoj fazi mogle 
koristiti dio raspoloživih iznosa 
za financiranje posebnih 
potpora u skladu s člankom 
68. Uredbe (EZ) br. 73/2009.
8 Detaljniji pregled može se 
pronaći u  prilogu I. Iznosi raspoloživi za uključivanje u program 
jedinstvenih plaćanja po programu, od 2010. do 2012. 
(u milijunima eura)
0 200 400 600 800 1 000 1 200 1 400 1 600 1 8001 527
180237
209
180
156
152241291
1 081Plaćanja po površini za ratarske usjeve
Bivši članak 69. Uredbe (EZ) br. 1782/2003.
Premije za ovce i koze 
Premija za klanje odraslih goveda 
Premija za krave dojilje
Riža
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 
i krčenja vinograda
Krumpirov škrob
Voće i povrće – rajčice
Ostali programiSlika 1.
08 
Raspoloživi su iznosi među državama 
članicama podijeljeni kako je prikaza -
no na slici 2.
10 Uvod
Nacionalne gornje granice 
i nacionalne rezerve
09 
Kao i sva izravna plaćanja, rashodi pro -
grama jedinstvenih plaćanja ograniče -
ni su na godišnju proračunsku gornju 
granicu po državi članici. Gornje bi 
granice trebale osigurati da ukupna 
razina prava na plaćanje ne prekorači 
postojeća proračunska ograničenja9.
10 
U okviru mehanizama za uključivanje 
proizvodne potpore u program jedin -
stvenih plaćanja države članice mogu 
poljoprivrednicima dodijeliti prava na 
plaćanje ili povećati vrijednost po -
stojećih prava na plaćanje poštujući 
gornje granice određene za pojedine 
sektore. Ukupna vrijednost svih prava 
na plaćanja dodijeljenih poljoprivred -
nicima u određenoj državi članici ne 
smije prijeći nacionalnu gornju granicu 
za program jedinstvenih plaćanja.11 
Svako pravo na plaćanje prijavljeno 
zajedno s hektarom prihvatljivog 
poljoprivrednog zemljišta nositelju 
omogućuje dobivanje iznosa potpo -
re programa jedinstvenih plaćanja 
određenog za to pravo. To se naziva 
„aktivacijom”. Za gotovo sve države 
članice koje su uvele program jedin -
stvenih plaćanja, više od 95 % prava na 
plaćanje dodijeljenih poljoprivrednici -
ma dovodi do isplate potpore progra -
ma jedinstvenih plaćanja.Raspodjela potpore raspoložive za uključivanje po državi članici, od 2010. do 2012.
Španjolska 30 %Francuska 42 %
Italija 12 %Druga država članica  8 %
Nizozemska 4 %
Grčka 4 %Slika 2.
9 Proračunske gornje granice 
primjenjuju se na kalendarsku 
godinu n kada poljoprivrednici 
moraju podnijeti svoje 
jedinstvene zahtjeve za isplatu 
potpore. Za plaćanja potpore 
tereti se proračun sljedeće 
financijske godine n+1. No 
iznosi koji se kasnije isplaćuju 
poljoprivrednicima niži su od 
proračunske gornje granice 
jer svi poljoprivrednici nužno 
ne traže potporu za sva svoja 
prava na plaćanje. Štoviše, 
posebice do 2012., godišnja 
plaćanja iznad 5 000 eura bila 
su podložna umanjenju (koje 
se naziva „modulacija”) kako bi 
se financirale mjere ruralnog 
razvoja. Plaćanja potpora 
mogla bi biti smanjena 
administrativnim sankcijama.
11 Uvod
12 
Države članice moraju upravljati nacio -
nalnom rezervom koja odgovara razlici 
između nacionalne gornje granice 
pojedine države za program jedin -
stvenih plaćanja i ukupne vrijednosti 
svih dodijeljenih prava na plaćanje. 
Nacionalna rezerva ponajprije se mora 
koristiti za odobravanje prava na pla -
ćanje poljoprivrednicima u posebnim 
situacijama10. Države članice također 
mogu koristiti ta sredstva za dodjelu 
prava na plaćanje poljoprivrednicima 
koji počinju s poljoprivrednom djelat -
nošću ili koji se nalaze u područjima 
u kojima se mogu provoditi programi 
obnove ili razvoja.
Prava na plaćanja nakon 
2014.
13 
Program jedinstvenih plaćanja ostat 
će na snazi do kraja 2014. Od godine 
podnošenja zahtjeva 2015., taj će pro -
gram zamijeniti novi program osnov -
nih plaćanja koji će se također temeljiti 
na pravima na plaćanje11. Vrijednost 
ovih prava na plaćanje u pravilu će se 
temeljiti na nacionalnim ili regionalnim 
paušalnim iznosima po hektaru. No dr -
žave članice moći će odabrati da uzmu 
u obzir vrijednost prava na plaćanje 
programa jedinstvenih plaćanja do 
kraja 2018., i to postupnim prilagođa -
vanjem prava regionalnom prosjeku 
(tzv. približavanje ili konvergencija). 
Stoga će izračun prava na plaćanje 
u okviru programa jedinstvenih plaća -
nja možda utjecati na buduće isplate 
poljoprivrednicima do i nakon financij -
ske godine 2021.Uloge Komisije i država 
članica u provedbi 
rashoda programa 
jedinstvenih plaćanja
Komisija je dužna osigurati 
usklađenost rashoda 
programa jedinstvenih 
plaćanja s pravilima 
i načelima EU‑a
14 
U skladu s Financijskom uredbom EU -a, 
Komisija provodi rashode iz EFJP -a 
u okviru sustava podijeljenog upravlja -
nja s državama članicama12. To znači da 
su opća pravila za izračun vrijednosti 
prava na plaćanje i plaćanja potpo -
re programa jedinstvenih plaćanja 
utvrđeni uredbama EU -a13, ali države 
članice moraju poduzeti sve zakonske, 
propisne, administrativne ili druge 
korake za zaštitu financijskih interesa 
EU-a.
15 
Komisija ima krajnju odgovornost 
za izvršenje proračuna i zakonitost 
plaćanja, kao i za dobro financijsko 
upravljanje rashodima, no države 
članice odgovorne su za izračun prava 
na plaćanje i naknadne isplate potpore 
programa jedinstvenih plaćanja po -
ljoprivrednicima putem akreditiranih 
agencija za plaćanje. U skladu s regu -
latornim mehanizmima za financiranje 
rashoda u okviru EFJP -a, Komisija mora 
pratiti kako su države članice primijeni -
le mjere financirane sredstvima EFJP -a 
i osigurati usklađenost s primjenjivim 
propisima i načelima EU -a14. Presjek od -
govornosti za uključivanje proizvodno 
vezane potpore u program jedinstve -
nih plaćanja prikazan je na slici 3.10 Vidjeti odlomak 36.
11 Uredba (EU) br. 1307/2013 
Europskog parlamenta 
i Vijeća od 17. prosinca 2013. 
o utvrđivanju pravila 
za izravna plaćanja 
poljoprivrednicima 
u programima potpore 
u okviru zajedničke 
poljoprivredne politike 
i o stavljanju izvan snage 
Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 637/2008 i Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 608.).
12 Članak 53. b. i glava I. 
dijela 2. Uredbe Vijeća (EZ, 
Euratom) br. 1605/2002 od 
25. lipnja 2002. o Financijskoj 
uredbi koja se primjenjuje 
na opći proračun Europskih 
zajednica (SL L 248, 16.9.2002., 
str. 1.). Isto vrijedi i u skladu 
s novom Financijskom 
uredbom koja je stupila na 
snagu 1. siječnja 2013. (Uredba 
Europskog parlamenta i Vijeća 
(EU, Euratom) br. 966/2012 
od 25. listopada 2012. 
o financijskim pravilima 
koja se primjenjuju na opći 
proračun Unije i o stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća 
(EZ, Euratom) br. 1605/2002 
(SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).)
13 Uredba (EZ) br. 73/2009 
i Uredba Komisije 
(EZ) br. 1120/2009 od 
29. listopada 2009. 
o utvrđivanju detaljnih 
pravila za provedbu 
programa jedinstvenih 
plaćanja predviđenog 
u glavi III. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 73/2009 o utvrđivanju 
zajedničkih pravila za 
programe izravne potpore 
za poljoprivrednike u okviru 
zajedničke poljoprivredne 
politike i utvrđivanju 
određenih programa potpore 
za poljoprivrednike (SL L 316, 
2.12.2009., str. 1.).
14 Uredba Vijeća (EZ) 
br. 1290/2005 od 
21. lipnja 2005. o financiranju 
zajedničke poljoprivredne 
politike (SL L 209, 11.8.2005., 
str. 1.).
12 Uvod Slika 3.Odgovornosti za uključivanje proizvodno vezane potpore u program jedinstvenih 
plaćanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 73/2009
Agencije
za plaćanja
Države
članiceDeﬁniranje 
kriterija za 
dodjelu 
i izračun PP-a2KomisijaUsvajanje provedbenih uredbi 
i nadziranje država članica Izračun 
i dodjela prava 
na plaćanje2
Plaćanje potpore 
programa 
jedinstvenih 
plaćanja nakon 
aktivacije PP-a2 Prikupljanje 
povijesnih 
referentnih 
podataka1
Uključivanje proizvodno 
vezane potpore 
(Uredba (EZ) br. 73/2009)Obavljanje revizija 
usklađenosti 
(Uredba (EZ) br. 1290/2005)
1 Samo za povijesni model. U regionalnom se modelu koristi regionalni prosjek. 
2 PP – Prava na plaćanje.
13 Uvod
Države članice imaju znatnu 
slobodu u utvrđivanju 
kriterija za raspodjelu 
raspoložive potpore u skladu 
s ciljevima politike
16 
Uvođenjem programa jedinstvenih 
plaćanja 2005., države članice mogle 
su izračunati prava na plaćanje ili 
na temelju proizvodno vezane pot -
pore koju su poljoprivrednici dobili 
u određenom referentnom razdoblju 
(poznato kao „povijesni model”) ili na 
temelju regionalnog paušalnog iznosa 
po hektaru (tzv. „regionalni model ). 
Postojali su i mješoviti oblici u kojima 
su se kombinirala oba modela (tzv. 
„hibridni modeli”).17 
U skladu s načelima koja je Vijeće usvo -
jilo za uključivanje potpore u program 
jedinstvenih plaćanja tijekom sistemat -
skog pregleda iz 2008., države članice 
imale su znatnu slobodu u odlučiva -
nju o raspodjeli raspoloživih iznosa 
među poljoprivrednicima15. Stoga su, 
za predmetne poljoprivredne sekto -
re, mogle odlučiti da će se referentni 
iznos računati na temelju objektivnih 
i nediskriminirajućih kriterija, pose -
bice uzimajući u obzir potporu koju 
poljoprivrednici nisu primili, izravno 
ili neizravno, u okviru relevantnih 
programa potpore u određenom 
referentnom razdoblju16. Isto tako, 
države članice mogle su odrediti vrstu 
poljoprivrednih djelatnosti koje po -
ljoprivrednici obavljaju tijekom jedne 
ili više godina referentnog razdoblja 
i raspodijeliti potporu na temelju te 
vrste djelatnosti17.15 Članci 63. do 67. Uredbe (EZ) 
br. 73/2009.
16 Članci 64. i 65. Uredbe (EZ) 
br. 73/2009.
17 Članak 63. stavak 2. točka (a) 
Uredbe (EZ) br. 73/2009. 
U tom su slučaju države 
članice morale osigurati da 
su poljoprivrednici koji su 
već bili korisnici proizvodno 
vezane potpore u prošlosti 
primili barem 75 % prosječne 
godišnje potpore koju su 
zaprimili za sva izravna 
plaćanja tijekom relevantnog 
referentnog razdoblja. 
Države članice koje su uvele 
regionalni oblik programa 
jedinstvenih plaćanja mogle 
su koristiti cjelokupan iznos 
ili dio raspoložive pomoći 
za povećanje vrijednosti 
prava na plaćanje za sve 
poljoprivrednike u regiji, 
i to dodatnim jedinstvenim 
iznosom po pravu na plaćanje.
14
 Revizijski opseg,  
ciljevi i pristup
18 
S obzirom na znatne iznose uključene 
u program jedinstvenih plaćanja nakon 
sistematskog pregleda ZPP -a iz 2008. 
i posebnog rizika povezanog s izra -
čunom referentnih iznosa za svakog 
poljoprivrednika, posebice u državama 
članicama koje su odabrale povijesni 
model programa jedinstvenih pla -
ćanja, Sud je odlučio obaviti reviziju 
usklađenosti nad izračunom prava na 
plaćanje u godinama od 2010. do 2012.
19 
Sud je postavio sljedeće glavno revizij -
sko pitanje: Je li Komisija djelotvorno 
upravljala uključivanjem proizvodno 
vezane potpore u program jedinstve -
nih plaćanja? Revizija je bila usmjerena 
na sljedeća potpitanja:
(a) Je li Komisija prikladno nadzirala 
i provjeravala izračun prava na 
plaćanje?
(b) Je li zakonodavstvo država članica 
bilo u skladu s uvjetima i načeli -
ma utvrđenima zakonodavstvom 
EU-a i jesu li nadležna tijela točno 
izračunala i dodijelila prava na 
plaćanja?
(c) Jesu li nadležna tijela država člani -
ca djelotvorno provjeravala jesu li 
izračun i dodjela prava na plaćanje 
točni?20 
Revizija je obavljena u Komisiji te 
u Grčkoj, Španjolskoj, Francuskoj, Italiji 
i Nizozemskoj. Na ove države članice 
otpada 92 % iznosa uključenih u pro -
gram jedinstvenih plaćanja između 
2010. i 2012. Sve su države članice po -
vijesni model programa jedinstvenih 
plaćanja provele u 2005. ili 2006.
21 
Revizijski pristup sastojao se od pro -
cjene Komisijine uloge u nadzoru nad 
izračunom i dodjelom prava na plaća -
nje, posebice u kontekstu uključivanja 
proizvodno vezane potpore u program 
jedinstvenih plaćanja koji je usvojen 
tijekom sistematskog pregleda iz 2008. 
Rad Suda također je obuhvatio i pre -
gled nacionalnih provedbenih akata, 
analizu sustava upravljanja i kontrolnih 
sustava te ispitivanje usklađenosti na 
temelju pregleda dokumentacije, i to 
na uzorku od 377 predmeta korisnika 
kojima je vrijednost prava na plaćanje 
povećana ili kojima su između 2010. 
i 2012. dodijeljena nova prava na 
plaćanje.
15
 Opažanja
Nedostatci u Komisijinu 
nadzoru i provedbi država 
članica negativno su 
utjecali na dosljednost 
primjene načela usvojenih 
u okviru „sistematskog 
pregleda” ZPP‑a 2008.
22 
Na temelju gore opisane analize, Sud 
je uočio da su, zbog nedovoljnog 
Komisijina nadzora, države članice 
uključile proizvodno vezanu potpo -
ru u program jedinstvenih plaćanja 
i računale prava na plaćanje na način 
koji nije uvijek bio u skladu s općim 
načelima zakonodavstva EU -a, kako je 
pojašnjeno u nastavku.
Komisija nije usvojila 
provedbene odredbe i nije 
prikladno procijenila kriterije 
država članica za raspodjelu 
raspoloživih iznosa...
23 
Kako je već naznačeno u tekstu, dr -
žave članice imale su znatnu slobodu 
u odlučivanju o uspostavi kriterija za 
raspodjelu iznosa proizvodno veza -
ne potpore, koji su bili raspoloživi za 
uključivanje u program jedinstvenih 
plaćanja, no ti su kriteriji trebali biti 
objektivni i nediskriminirajući te su 
posebice trebali uzeti u obzir potpo -
ru koju su poljoprivrednici izravno 
ili neizravno primili u jednoj ili više 
godina referentnog razdoblja. To su 
u pravilu bile godine od 2005. do 2008. 
Za programe koji su 2005. već bili 
odvojeni od proizvodnje, ali koje su 
države članice odlučile ostaviti djelo -
mično povezanima s proizvodnjom, 
primjenjivala su se slična pravila. U tim 
je slučajevima potpora trebala biti 
razmjerna onome što su poljoprivred -
nici primili tijekom izvornih referentnih 
razdoblja18,ali su države članice također 
mogle odabrati novije reprezentativno 
razdoblje.24 
Unatoč obvezi usvajanja detaljnih 
pravila19, koja je utvrđena Uredbom 
(EZ) br. 73/2009, Komisija nije usposta -
vila provedbena pravila za uključivanje 
proizvodno vezane potpore u program 
jedinstvenih plaćanja, izuzev određe -
nih tehničkih odredbi u vezi s voćem 
i povrćem te sektorom vina20. Komisija 
također nije od država članica zahtije -
vala da detaljno izvijeste o kriterijima 
koje su usvojile, kao ni da ih opravdaju. 
Stoga nije obavila ex ante  procjenu 
toga jesu li države članice usvojile sve -
obuhvatan i dosljedan pristup te jesu 
li raspodijelile raspoloživu potporu 
u skladu s načelima EU -a.
... u ovom kontekstu neki 
kriteriji koje su odredile 
države članice nisu uvijek bili 
u skladu sa zakonodavstvom 
i načelima EU‑a
25 
Sud je utvrdio da su posjećene drža -
ve članice u pravilu usvojile kriterije 
kojima su uzeti u obzir ili iznosi izravne 
potpore koju su poljoprivrednici primi -
li u jednoj ili više referentnih godina ili 
broj prihvatljivih hektara ili subvencio -
niranih životinja. Za programe pomoći 
kao što je pomoć za obradu sušenog 
krmiva ili pomoć za krumpirov škrob 
u kojima se prije potpora plaćala obra -
đivačima, poljoprivrednici su dobili 
referentni iznos na temelju njihove 
isporuke sirovog materijala ili količina 
obuhvaćenih ugovorom o isporuci 
usluga s proizvođačem.18 Obično godine od 2000. do 
2002.
19 Članak 142. točka (d) Uredbe 
(EZ) br. 73/2009.
20 Uredba (EZ) br. 1120/2009.
16 Opažanja
Postotak povećanja vrijednosti prava na plaćanje koji je prekoračio razinu proizvodno 
vezanih plaćanja primljenih tijekom referentnog razdoblja u Španjolskoj
Program uključen u  program jedinstvenih plaćanja Višak vrijednosti prava na plaćanje
Premija za tvrdu pšenicu posebne kakvoće 12,2  %
Dodatno plaćanje za tvrdu pšenicu 18,1  %
Potpora za maslinike 1,4 %
Premija za ovce i koze 7, 6 %
Dodatna premija za ovce i koze 4,4 %
Premija za proteinske usjeve 31,5  %
Potpora za sjeme 76,8  %Tablica 1.26 
Sukladno zakonodavstvu EU -a, refe -
rentno razdoblje mora biti reprezen -
tativno. No države članice nisu uvijek 
mogle opravdati zašto su odabrale 
određeno razdoblje kao reprezentativ -
no te su nedosljedno tumačile načela 
koja su se trebala primijeniti za uklju -
čivanje proizvodno vezane potpore 
u program jedinstvenih plaćanja. To je 
katkad dovelo do različitog postupanja 
prema poljoprivrednicima u usporedi -
vim situacijama.
27 
U skladu s tim, u Italiji i Grčkoj nad -
ležna su tijela primjenjivala razborit 
pristup u kojem su računali prava na 
plaćanje na temelju iznosa koji su po -
ljoprivrednici u predmetnom sektoru 
zaprimili u obliku izravne pomoći tije -
kom referentnog razdoblja. No nad -
ležna tijela u Španjolskoj odlučila su pomnožiti proizvodno vezanu potporu 
koju je svaki poljoprivrednik primio 
na godišnjoj razini u referentnom 
razdoblju određenim koeficijentom 
kako bi raspoloživu potporu iskoristila 
u potpunosti. U nekim su sektorima, 
međutim, ti iznosi znatno prekoračili 
iznose koje su poljoprivrednici dobili 
u referentnom razdoblju. Stoga su 
poljoprivrednicima u tim sektorima 
bila dodijeljena prava na plaćanje čija 
je ukupna vrijednost iznosila 32,6  mi-
lijuna eura više od onoga što su na 
godišnjoj razini dobivali u proizvodno 
vezanim plaćanjima u referentnom 
razdoblju. Sud je procijenio da su time 
poljoprivrednici u tim sektorima ispla -
tama u okviru programa jedinstvenih 
plaćanja godišnje ostvarili ukupnu 
neočekivanu korist u iznosu od otpri -
like 29  milijuna  eura. Višak vrijednosti 
prava na plaćanje koji je prekoračio 
iznose zaprimljene tijekom referen -
tnog razdoblja prikazan je u  tablici 1.
17 Opažanja Slika 4.Uključivanje premije za tvrdu pšenicu posebne kakvoće
01050
40
30
20milijuna eura
Grčka
Raspoloživi iznosiVrijednost prava na plaćanje u okviru
programa jedinstvenih plaćanja
Razina proizvodno vezane potpore u referentnom razdobljuŠpanjolska Italija28 
Nizozemska nadležna tijela imala 
su sličan pristup kao nadležna tijela 
u Španjolskoj. Odlučila su raspodijeliti 
svu raspoloživu potporu na temelju 
obrađenih hektara ili zaklanih životi -
nja u referentnom razdoblju, a ne na 
temelju iznosa potpore koju su poljo -
privrednici zapravo primili, stvorivši 
tako rizik od neočekivane koristi. No to 
je imalo tek neznatan ili nikakav učinak 
jer su u predmetnim sektorima zahtje -
vi za potporu u referentnom razdo -
blju obično prekoračivali raspoloživi 
proračun. Samo su u sektoru sjemena 
korisnici dobili prava na plaćanje čija je 
vrijednost prekoračila proizvodno ve -
zana plaćanja u referentnom razdoblju 
za 46 %.29 
Različito postupanje prema poljopri -
vrednicima u usporedivim situacijama 
koje je uslijedilo u nekim sektorima 
nakon primjene nedosljednih pristupa 
prikazano je na slici 4 . za premiju za 
tvrdu pšenicu posebne kakvoće.
18 Opažanja
Primjeri diskriminirajućeg postupanja prema poljoprivrednicima
Za razliku od drugih država članica koje je posjetio Sud, u Grčkoj su nadležna tijela smanjila referentne izno -
se za poljoprivrednike u sektorima riže, tvrde pšenice, proteinskih usjeva i orašastih plodova za 5 %. Ovo 
su smanjenje objasnili time da je riječ o modulaciji kojom su sva izravna plaćanja u referentnom razdoblju 
(2007. i 2008.) bila smanjena kako bi se financirali rashodi za mjere ruralnog razvoja21. No s obzirom na to da 
postupak modulacije još nije bio primijenjen na sva izravna plaćanja te da je utjecao samo na iznose koji su 
prelazili 5 000 eura godišnje, vrijednost prava na plaćanje bila je manja od doprinosa koje su mnogi poljo -
privrednici u stvarnosti primili u proizvodno vezanoj potpori u referentnom razdoblju. S obzirom na to da 
je potpora programa jedinstvenih plaćanja, koju su nadležna tijela isplatila od 2010. , također bila podložna 
smanjenju zbog modulacije, poljoprivrednici koje je zahvatilo uključivanje proizvodne potpore u program 
jedinstvenih plaćanja, ukupno su dobili manji iznos i bili su diskriminirani u odnosu na one poljoprivrednike 
koje takvo uključivanje nije zahvatilo.
U Italiji su nadležna tijela izračunala prava na plaćanje za korisnike premije na tvrdu pšenicu posebne kakvoće, 
posebno plaćanje za rižu i potporu za orašaste plodove na temelju proizvodno vezane potpore koju su zapra -
vo primili prije modulacije. No bilo je i poljoprivrednika čija su plaćanja u referentnom razdoblju bila podložna 
umanjenju i izuzeću jer su nacionalna nadležna tijela bila utvrdila da su ti poljoprivrednici zasadili te kulture 
na površinama manjima od onih koje su prijavili. Koristeći kao osnovicu stvarno isplaćeni iznos umjesto iznosa 
koji odgovara utvrđenoj površini, talijanska su nadležna tijela trajno smanjila referentne iznose poljoprivredni -
ka, a samim time i njihova plaćanja u okviru programa jedinstvenih plaćanja. Time su nadležna tijela višestru -
ko kaznila zahvaćene korisnike za isto nepoštovanje uvjeta te su poljoprivrednici snosili financijske posljedice 
koje nisu bile razmjerne svrsi izvorno određene kazne.
21 Vidjeti glavu II. poglavlje 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1782/2003 od 29. rujna 2003. o zajedničkim pravilima za programe izravne potpore u sklopu 
zajedničke poljoprivredne politike i o uvođenju određenih programa potpore poljoprivrednicima i o izmjeni uredaba (EEZ) br. 2019/93, (EZ) 
br. 1452/2001, (EZ) br. 1453/2001, (EZ) br. 1454/2001, (EZ) br. 1868/94, (EZ) br. 1251/1999, (EZ) br. 1254/1999, (EZ) br. 1673/2000, (EEZ) br. 2358/71 
i (EZ) br. 2529/2001 (SL L 270, 21.10.2003., str. 1.).Okvir 1.30 
Dok je za većinu uključenih programa 
Italija odabrala prosjek godišnjih pro -
izvodno vezanih plaćanja od 2005. do 
2008., Grčka, Španjolska i Nizozemska 
odabrale su kraća razdoblja od izme -
đu dvije i tri godine ili od samo jedne 
godine u slučaju uključivanja premije 
za ovce i koze u Španjolskoj. Sud ističe 
da je u posljednjem slučaju takva od -
luka omogućila nadležnim vlastima da 
usmjere raspoložive iznose na manju 
skupinu poljoprivrednika. Francuska je 
za programe uključene 2010. odlučila 
da će pojedinačna referentna godina 
biti godina iz razdoblja od 2005. do 
2008., tijekom koje su poljoprivrednici 
primili najviši iznos proizvodno vezane 
potpore.31 
Države članice također su katkad ras -
podijelile raspoložive iznose protivno 
načelima nediskriminacije i proporcio -
nalnosti (vidjeti okvir 1. ).
19 Opažanja
Nadalje, nije se dosljedno 
postupalo prema posljedicama 
uključivanja proizvodno 
vezane potpore u program 
jedinstvenih plaćanja
32 
Sukladno trenutačno važećim zakonskim 
aktima22, države članice imale su moguć -
nost ne povećati vrijednost prava na pla -
ćanje ili ne dodijeliti prava na plaćanje 
u slučajevima u kojima su poljoprivred -
nici prodali ili prebacili svoja prava po 
gospodarstvu ili po premijama ili kada 
je najam istekao za dio gospodarstva ili 
čitavo gospodarstvo prije nego što su ti 
poljoprivrednici obaviješteni o odvaja -
nju plaćanja od proizvodnje i o relevan -
tnim uvjetima te bi stoga povećanje ili 
dodjela dovela do neočekivane dobiti za 
dotičnog poljoprivrednika.
33 
Od posjećenih je država članica samo 
Francuska u pravilu koristila taj mehani -
zam, ali je povukla sve referentne iznose 
koji su odgovarali smanjenju djelatnosti 
u smislu obrađene površine ili prihvatlji -
vih zaklanih životinja nakon referentnog 
razdoblja. No to također nije ulazilo 
u kategoriju prodaje, prijenosa ili isteka 
najma navedenog u zakonodavstvu EU -a.
34 
Italija nije primijenila odredbu o neoče -
kivanoj dobiti kako bi poljoprivrednici 
koji su znatno smanjili broj obrađenih 
hektara između referentnog razdoblja 
i godine uključivanja potpore u program 
jedinstvenih plaćanja mogli usmjeriti 
potpore na vrlo mala područja. U jed -
nom slučaju koji je revidirao Sud taj je 
postupak doveo do situacije u kojoj je 
poljoprivrednik koji je u referentnom 
razdoblju zasadio otprilike 70 hektara 
riže i stoga dobio 30 452 eura proiz-
vodno vezane potpore trebao samo 
0,41 hektara prihvatljivog zemljišta kako 
bi imao pravo na isti iznos potpore pro -
grama jedinstvenih plaćanja.Države članice katkad su 
nepravilno provodile 
primjenjiva pravila
35 
Sud je revizijom utvrdio da su, zbog 
nedovoljnog Komisijina nadzora, 
države članice uključile proizvodno 
vezanu potporu u program jedinstve -
nih plaćanja na način koji nije uvijek 
bio u skladu sa zakonodavstvom EU -a, 
kako je pojašnjeno u nastavku.
Komisija nije jasno 
postavila uvjete pod kojima 
poljoprivrednici mogu imati 
pristup pravima na plaćanje 
iz nacionalne rezerve…
36 
Poljoprivrednici u određenim poseb -
nim situacijama koje Komisija tek treba 
odrediti imaju pravo primiti prava na 
plaćanje iz nacionalne rezerve. U svo -
jim provedbenim odredbama Komisija 
je uključila primjerice slučajeve u koji -
ma su poljoprivrednici izvršili ulaganja 
u određeni sektor što bi im omogućilo 
pravo na višu razinu proizvodno veza -
ne potpore da plaćanja za taj sektor 
nisu odvojena od proizvodnje. No 
protivno pravilima koja su bila na snazi 
prije sistematskog pregleda23, Komisija 
je propustila definirati što se podrazu -
mijeva pod „ulaganjem“. Stoga je došlo 
do slučajeva u kojima su postojale 
sumnje da su poljoprivrednici uistinu 
izvršili ulaganje ili da bi oni stvarno 
ostvarili posebnu višu razinu proiz-
vodno vezane potpore da predmetni 
sektori nisu bili uključeni u program 
jedinstvenih plaćanja (vidjeti okvir 2. ).22 Članak 41. stavak 6. Uredbe 
(EZ) br. 73/2009.
23 Članak 21. Uredbe Komisije 
(EZ) br. 795/2004 od 
21. travnja 2004. o detaljnim 
pravilima za provedbu 
programa jedinstvenih 
plaćanja kako je predviđeno 
u Uredbi Vijeća (EZ) 
br. 1782/2003 o zajedničkim 
pravilima za programe 
izravne potpore u sklopu 
zajedničke poljoprivredne 
politike i o uvođenju 
određenih programa potpore 
poljoprivrednicima (SL L 141, 
30.4.2004., str. 1.).
20 Opažanja
Primjeri prava na plaćanje dodijeljenih za ulaganje
U Francuskoj su nacionalna nadležna tijela dodijelila prava na plaćanje za ulaganja korisnicima premija za 
klanje koji su 2009. zaklali više stoke nego u referentnom razdoblju. Nadležna tijela, međutim, nisu znala jesu 
li ti poljoprivrednici stvarno uložili u proizvodne kapacitete, kupili životinje za uzgoj ili su jednostavno smanjili 
svoje poljoprivredne djelatnosti klanjem svojih životinja (uklanjanje životinja). Stope za životinje koje su utvr -
dila nacionalna nadležna tijela također su bile znatno više od proizvodno vezane potpore koje su po životinji 
dobili poljoprivrednici koji nisu izvršili ulaganje. 
Isto tako, Sud je u Francuskoj uočio slučajeve u kojima su nadležna tijela odobrila prava na plaćanje za ulaga -
nje u zemljište, iako su podnositelji zahtjeva tek neznatno promijenili svoj pravni status.Okvir 2.
37 
U Grčkoj su poljoprivrednici primi -
li prava na plaćanje iz nacionalne 
rezerve na temelju ulaganja kojim 
su 2010. određenim usjevom zasadili 
veću površinu u sektoru uključenom 
u program jedinstvenih plaćanja nego 
2008., odnosno posljednje godine re -
ferentnog razdoblja. No obrada zemlje 
2010., kao i 2008., bila je tek rezultat 
odluke o godišnjoj proizvodnji na 
temelju tržišne potražnje i nije nužno 
bila povezana sa stvarnim ulaganjem 
u proizvodne kapacitete kao što je 
kupnja dodatnog zemljišta. Komisija je 
isto tako propustila odrediti maksimal -
ni iznos po hektaru za vrijednost prava 
na plaćanje iz nacionalne rezerve. To 
je dovelo do situacija koje nisu bile 
u skladu s načelima jednakog postupa -
nja. Sud je, primjerice, ustanovio da su 
poljoprivrednici u Francuskoj u sektoru 
goveda i ovaca mogli primati prava na 
plaćanja iz nacionalne rezerve u vrijed -
nosti do 9 010 eura po hektaru, iako je 
za poljoprivrednike koji su ostvarili ko -
rist od uključivanja proizvodno vezane 
potpore u program jedinstvenih plaća -
nja u istim sektorima izvan nacionalne 
rezerve zakonodavstvom EU -a vrijed -
nost prava na plaćanje ograničena na 
najviše 5 000  eura po hektaru.
21 Opažanja
Dodjela ili povećanje vrijednosti prava na plaćanje bez pravnog uporišta
U Francuskoj su nadležna tijela dodijelila prava na plaćanje poljoprivrednicima koji nisu imali nikakva prava 
na plaćanje ili su povećala vrijednost prava na plaćanje čija je vrijednost bila znatno ispod vrijednosti regi -
onalnog prosjeka. To su opravdali općim rizikom od napuštanja poljoprivrednih djelatnosti. No sukladno 
trenutačno važećim odredbama EU -a, to je moguće samo u područjima obuhvaćenim programima obnove i/ili 
razvojnim programima. Francuske vlasti, međutim, nisu izradile poseban program niti su prepoznale područja 
u kojima je rizik od napuštanja poljoprivrednih djelatnosti ocijenjen izglednim. Isto tako nisu mogla pružiti 
dokaze o tome da je povećanje vrijednosti tih prava na plaćanje bio djelotvoran instrument za izbjegavanje 
napuštanja zemljišta, kao ni da su poljoprivrednici bili izloženi posebnim nepogodnostima za koje im je bila 
potrebna naknada.
U okviru druge mjere, francuska su nadležna tijela dodijelila prava na plaćanje u iznosu od 2 milijuna eura 
određenim uzgajivačima teladi na temelju obrazloženja da je taj sektor bio u opadanju, no istovremeno su 
posebno podupirali nove poljoprivrednike u tom sektoru. Cilj je te mjere bio ublažiti cikličke učinke u tom 
poljoprivrednom sektoru, no ona nije bila povezana s posebnim programom obnove ili razvoja.Okvir 3.... dok su u nekim 
slučajevima države članice 
dodijelile prava na plaćanje 
bez pravnog uporišta 
u zakonodavstvu EU‑a...
38 
Države članice također mogu dodijeliti 
prava na plaćanje iz nacionalne re -
zerve poljoprivrednicima koji počinju 
s poljoprivrednom djelatnošću i poljo -
privrednicima u područjima podložni -
ma javnoj intervenciji ili u područjima 
obuhvaćenim programima obnove i/ili 
razvojnim programima.
39 
Tijekom ove revizije Sud je uočio da 
određene mjere koje su usvojile države 
članice ili nisu imale pravno uporište 
u zakonodavstvu EU -a ili su predstav -
ljale kršenje relevantnih zakonskih 
propisa EU -a (vidjeti okvir 3 ).... ili su izračunale jedinične 
vrijednosti prava na plaćanje 
u skladu s netransparentnim 
kriterijima
40 
Za određene kategorije poljoprivred -
nika, Italija, Francuska i Grčka odredile 
su paušalnu jediničnu vrijednost po 
hektaru za prava na plaćanje iz nacio -
nalne rezerve. No u Francuskoj i Grčkoj 
kriteriji za izračun paušalnih iznosa po 
hektaru bili su poprilično proizvoljni, 
dok u Italiji nije postojao revizijski trag 
koji bi omogućio provjeru točnosti 
izračuna.
22 Opažanja
Na razini Komisije postupci 
za praćenje usklađenosti 
s gornjim granicama za 
program jedinstvenih 
plaćanja nisu bili jasni...
41 
Prema trenutačno važećim pravilima, 
Komisija određuje primjenjive nacio -
nalne gornje granice za program je -
dinstvenih plaćanja na godišnjoj razini, 
uzimajući u obzir različite mogućnosti 
koje su države članice izabrale za odo -
bravanje proizvodno vezanih plaćanja 
ili posebne potpore. Ta je gornja grani -
ca maksimalna vrijednost svih prava na 
plaćanje dodijeljenih poljoprivrednici -
ma u pojedinoj državi članici i iznosa 
nacionalne rezerve.
42 
Države članice moraju redovito obavje -
šćivati Komisiju o ukupnoj vrijednosti 
postojećih plaćanja u okviru programa 
jedinstvenih plaćanja u određenoj go -
dini, jesu li ta prava aktivirana ili nisu, 
o broju hektara potrebnih za aktivaciju 
i preostalim iznosima u nacionalnoj re -
zervi. Sud je utvrdio da države članice 
nisu uvijek pravovremeno dostavljale 
te informacije te da Komisija nije uspo -
stavila potpuno djelotvoran sustav za 
provjeru toga jesu li se države članice 
pridržavale primjenjivih gornjih grani -
ca za program jedinstvenih plaćanja24. 
Isto tako, Komisija nije pojasnila za 
koju svrhu u konačnici koristi informa -
cije koje joj dostavljaju države članice.... dok je neusklađenost 
s primjenjivim gornjim 
granicama dovela do 
prekomjernog prikaza 
vrijednosti prava na plaćanje
43 
Zakonodavstvom EU -a propisano je da 
ukupna vrijednost prava na plaćanje 
dodijeljenih poljoprivrednicima ne 
smije prijeći nacionalnu gornju granicu 
primjenjivu za sustav jedinstvenih pla -
ćanja. Isto tako, za svaki sustav uklju -
čen u program jedinstvenih plaćanja, 
države članice nisu mogle raspodijeliti 
među poljoprivrednicima u predmet -
nim sektorima više nego što je raspolo -
živo na godišnjoj razini u komponenti 
nacionalne gornje granice povezanoj 
s predmetnim sektorom25.
44 
Suprotno zakonodavstvu EU -a26, 
francuska nadležna tijela nisu smanji -
la vrijednost svih prava na plaćanje 
kako bi financirala posebnu potporu 
za poljoprivrednike, kako je propisano 
člankom 68. Uredbe (EZ) br. 73/200927. 
Stoga je vrijednost prava na plaćanje 
u Francuskoj prikazana većom nego 
što stvarno jest za 4,61 %, što odgo -
vara iznosu od 357,3 milijuna eura. 
74 milijuna eura iz ovog iznosa odnosi -
lo se na potporu uključenu u program 
jedinstvenih plaćanja 2010. Do obav -
ljanja revizije Suda u proljeće 2013., 
francuske vlasti još nisu bile ispravile 
vrijednost prava na plaćanje.24 Vidjeti odlomak 44.
25 Vidjeti prilog XII. Uredbe (EZ) 
br. 73/2009.
26 Članak 69. stavak 6. točka (b) 
Uredbe (EZ) br. 73/2009. 
Države članice imale su 
mogućnost osiguravanja 
potrebnih sredstava linearnim 
smanjenjem vrijednosti prava 
na plaćanje dodijeljenih 
poljoprivrednicima. U takvim 
slučajevima Komisija je 
sukladno tome smanjivala 
nacionalne proračunske 
gornje granice za program 
jedinstvenih plaćanja.
27 Za godinu podnošenja 
zahtjeva 2010. francuska su 
nadležna tijela smanjila sve 
isplate u okviru programa 
jedinstvenih plaćanja 
za paušalnu stopu od 
3,92 %, dok su te stope 
za 2011. i 2012. iznosile 
redom 3,4 % i 3,31 %. Vidjeti 
i odlomak 3.12. godišnjeg 
izvješća za financijsku 
godinu 2011. i odlomak 
3.13. godišnjeg izvješća za 
financijsku godinu 2012.
23 Opažanja
Nedostatci u nadzoru 
i kontroli utjecali su na 
izračun prava na plaćanje 
i naknadnih isplata 
u okviru programa 
jedinstvenih plaćanja
45 
Točan izračun prava na plaćanje 
ključan je za zakonitost naknadnih 
isplata u okviru programa jedinstvenih 
plaćanja. Pogreška u izračunu vrijedno -
sti prava na plaćanje u pravilu dovodi 
do netočnih plaćanja potpore progra -
ma jedinstvenih plaćanja u sljedećim 
financijskim godinama i za cijelo vri -
jeme primjene programa jedinstvenih 
plaćanja,ako se pogreška ne ispravi.
46 
Prema zakonodavstvu EU -a, države 
članice obvezne su uspostaviti sustav 
za utvrđivanje i evidentiranje prava 
na plaćanje koji omogućuje provjeru 
prava na plaćanje i unakrsnih provjera 
sa zahtjevima za potporu i sustavom za 
identifikaciju poljoprivrednih čestica. 
Takva je baza podataka ključan sastav -
ni dio Integriranog administrativnog 
i kontrolnog sustava (IAKS) u okviru 
kojeg su države članice obvezne uprav -
ljati svim izravnim plaćanjima.Nadležna tijela posjećenih 
država članica većim su 
dijelom ispravno koristila 
referentne podatke 
poljoprivrednika, no 
nekoliko pogrešaka koje su 
se pojavile bile su sustavne
47 
Države članice koje su odlučile uključiti 
raspoložive iznose za proizvodno ve -
zanu potporu u program jedinstvenih 
plaćanja na temelju potpore koju su 
poljoprivrednici primili tijekom refe -
rentnog razdoblja morale su dobiti po -
jedinačne referentne podatke za svaki 
program i svakog poljoprivrednika. Te 
su podatke dobivale ili iz baza poda -
taka agencija za plaćanja ili iz baza 
podataka tijela kojima je delegirano 
upravljanje prijašnjim programima.
48 
Sud je utvrdio da su nacionalna nad -
ležna tijela većinom točno koristila 
referentne podatke o poljoprivredni -
cima. Ipak, revizijom je utvrđeno po -
stojanje nekoliko sustavnih pogrešaka 
u Italiji koje su se sastojale od toga da 
su proizvodno vezana plaćanja u sek -
toru orašastih plodova bila djelomično 
netočno izračunana u referentnom raz -
doblju. Nadalje, nacionalna nadležna 
tijela isto tako nisu poštovala pravila 
izračuna koja nalažu da se iznosi uklju -
čeni u program jedinstvenih plaćanja 
moraju raspodijeliti na sva prava na 
plaćanje odobrena određenom po -
ljoprivredniku28. To je imalo utjecaja 
na otprilike 86 000 poljoprivrednika 
i prava na plaćanje u vrijednosti od 
107,9 milijuna eura. U Španjolskoj po -
vršine za utvrđivanje prava na plaćanje 
u sektoru agruma nisu odgovarale re -
ferentnim površinama u dokumentaciji 
poljoprivrednika ili nadležna tijela nisu 
imala ažurirane informacije o površi -
nama zasađenima stablima agruma 
u referentnom razdoblju.28 Članak 64. stavak 2. Uredbe 
(EZ) br. 73/2009.
24 Opažanja
49 
Nacionalna su se nadležna tijela 
također uglavnom držala posebnih 
gornjih granica za sektore uključe -
ne u program jedinstvenih plaćanja 
između 2010. i 2012. No u Španjolskoj 
su nadležna tijela prekoračila gornju 
granicu za uključivanje sektora rajčica 
za 1,3 milijuna eura. U Grčkoj iznosi 
zadržani u 2006. za dodatna plaćanja 
za posebne vrste poljodjelskih ak -
tivnosti29 nisu odgovarala iznosima 
koje je Komisija odobrila za sektor 
goveda, ovaca i koza te sektor masli -
nova ulja. Stoga su iznosi uključeni 
2010. prekoračili raspoložive iznose za 
2,6 milijuna  eura.
Kontrolni sustavi država 
članica bili su neujednačene 
kvalitete te nisu otkrili sve 
pogreške u izračunu
50 
Prema zakonodavstvu EU -a, države 
članice smiju odobriti rashode iz EFJP -a 
samo nakon dostatnih provjera koje se 
obavljaju kako bi se potvrdilo da su ti 
rashodi u skladu s pravilima EU -a30.
51 
Sud je procijenio posebne provjere 
koje su posjećene države članice uvele 
za točan izračun prava na plaćanje. 
Iako su od samog uvođenja te države 
članice stekle dosta iskustva u uprav -
ljanju pravima na plaćanje, kvaliteta 
provjera koje su obavila nacionalna 
nadležna tijela nad pouzdanošću refe -
rentnih podataka i točnošću izračuna 
prava na plaćanje uvelike su se razliko -
vala. Jedan od razloga za to je i nepo -
stojanje jasnih smjernica Komisije.52 
U Nizozemskoj je Sud uočio tek manje 
nedostatke u provjerama prijenosa 
referentnih podataka među poljopri -
vrednicima, kao i u primjeni posebnih 
pravila za izračun za određeni broj 
prava na plaćanje koji su se trebali do -
dijeliti određenim poljoprivrednicima.
53 
U Francuskoj su nacionalna nadležna 
tijela svojim uputama jasno odredila 
postupke za izračun prava na plaća -
nje, no povezana upravna tijela nisu 
imala sveobuhvatan pristup provjeri 
te je Sud uočio zasebne pogreške na 
lokalnoj razini.
54 
U Grčkoj su nacionalna nadležna tijela 
koristila nepouzdane podatke iz vino -
gradarskog registra za izračun prava na 
plaćanje za poljoprivrednike u sektoru 
vina te su poljoprivrednici mogli dobiti 
prava na plaćanje za zemljište koje nije 
bilo obuhvaćeno mjerom. Grčka su 
nadležna tijela također odobrila prava 
na plaćanje novim poljoprivrednicima 
iako nisu imali jamstva da podnositelji 
zahtjeva nisu obavljali poljoprivrednu 
djelatnost u vlastito ime i na vlastiti 
rizik tijekom 5 godina prije početka 
nove poljoprivredne djelatnosti, kako 
je propisano zakonodavstvom EU -a.29 Članak 69. Uredbe (EZ) 
br. 1782/2003.
30 To je jedan od kriterija za 
akreditaciju agencija za 
plaćanja. Vidjeti prilog 
I. Uredbe Komisije (EZ) 
br. 885/2006 od 21. lipnja 2006. 
o utvrđivanju detaljnih pravila 
za primjenu Uredbe Vijeća 
(EZ) br. 1290/2005 u pogledu 
akreditacije agencija za 
plaćanja i drugih tijela te 
poravnanja računa EFJP -a 
i EPFRR -a (SL L 171, 23.6.2006., 
str. 90.).
25 Opažanja
55 
U Italiji izračun prava na plaćanje nisu 
izvršile same agencije za plaćanja, već 
središnje koordinacijsko tijelo koje je 
taj posao povjerilo vanjskom pružate -
lju usluga. Zbog nedostatnog nadzora 
nije otkriveno nekoliko sustavnih po -
grešaka u izračunu prava na plaćanje 
te su se referentni iznosi mogli dodje -
ljivati korisnicima koji na njih nisu imali 
pravo jer nisu obavljali poljoprivrednu 
djelatnost u jednom od predviđenih 
sektora. Isto tako, postojali su znatni 
nedostatci u provjerama za pristup 
nacionalnoj rezervi iz koje su nadležna 
tijela od 2010. novim poljoprivrednici -
ma dodijelila prava na plaćanje u vri -
jednosti od 78,5 milijuna eura. Sud je, 
međutim, otkrio slučajeve u kojima su 
poljoprivrednici osnivali pravne osobe 
(poduzeća) kojima su upravljali i koji -
ma su dodijeljena prava na plaćanje iz 
nacionalne rezerve kao „novim poljo -
privrednicima”, iako nisu ispunjavali 
uvjete za to. Sud je također otkrio da 
postoji velik broj novih poljoprivredni -
ka iznad dobi od 65 godina (uobičaje -
na dob odlaska u mirovinu u Italiji), no 
nadležna tijela nisu provjeravala jesu li 
ti podnositelji zahtjeva uistinu počeli 
sa samostalnom poljoprivrednom 
djelatnošću ili su takvi uvjeti stvoreni 
umjetnim putem.56 
U Španjolskoj su nadležna tijela tako -
đer povjerila izračun referentnih iznosa 
vanjskom pružatelju usluga. Nisu mo -
gla pružiti dokaze da su pravilno nad -
zirala obavljanje i ponovno obavljanje 
izračuna. Španjolska nadležna tijela 
isto tako nisu djelotvorno provjeravala 
poljoprivrednike koji su prijavili da je 
na njihovu razinu potpore u referen -
tnom razdoblju utjecala viša sila te su 
takve prijave prihvaćali bez pravne 
osnove ili su dolazili do pogrešnih 
izračuna.
Smanjena djelotvornost 
Komisijinih potvrda 
sukladnosti
57 
U sustavu podijeljenog upravljanja 
Komisija refundira potporu programa 
jedinstvenih plaćanja koju su države 
članice dodijelile poljoprivrednicima 
na mjesečnoj razini. Komisija osigu -
rava usklađenost rashoda programa 
jedinstvenih plaćanja s primjenjivim 
financijskim i sektorskim propisima 
putem dvodijelnog postupka koji se 
naziva postupkom poravnanja računa.
26 Opažanja
58 
Komisija je obavila inspekciju u drža -
vama članicama kako bi pregledala 
sukladnost izračuna prava na plaćanje. 
Istaknula je nekoliko mogućih krše -
nja zakonskih akata EU -a te je o tome 
obavijestila nacionalna nadležna tijela. 
Unatoč tome, još uvijek nisu obuhva -
ćeni financijski važni programi koji 
su uključeni u Španjolskoj i Italiji dok 
u Francuskoj nekoliko znatnih nedosta -
taka koje je istaknuo Sud nije bilo ot -
kriveno. Isto tako, Komisija nije obavila 
sveobuhvatan pregled dosljednosti 
kriterija koje su države članice odredile 
za raspodjelu raspoloživih iznosa, kao 
i za sukladnost provedbenih pravila 
država članica sa zakonskim okvirom 
i načelima EU -a.59 
Sud je u nekoliko navrata uočio kašnje -
nja u postupku poravnanja računa31. 
Što se tiče revizija prava na plaćanje 
koje je Komisija obavila od stupanja 
na snagu Uredbe (EZ) br. 73/2009, 
Komisija je poštovala rokove propisane 
navedenom uredbom. Ipak, Komisija 
nije još finalizirala odluku o potvrdi 
sukladnosti, iako je u slučaju revizi -
ja u Francuskoj i Italiji od inspekcije 
obavljene 2011. prošlo više od dvije 
godine. U vrijeme obavljanja revizije 
Suda u rujnu 2013. Komisija je prikazala 
dokaze o mjeri u kojoj su nacionalna 
nadležna tijela netočno prilagodila 
izračun prava na plaćanje. No isplate 
po netočno izračunanim pravima na 
plaćanje u okviru programa jedin -
stvenih plaćanja ponavljaju se svake 
godine ako se prava na plaćanje ne 
prilagode.31 Vidjeti odlomak 71. tematskog 
izvješća br. 7/2010 „Revizija 
postupka poravnanja računa” 
i odlomak 82. tematskog 
izvješća br. 5/2011 „Program 
jedinstvenih plaćanja (SPS): 
pitanja koja se moraju riješiti 
radi poboljšanja dobrog 
financijskog upravljanja” 
(http://eca.europa.eu ).
27
 Zaključci  
i preporuke
60 
Uključivanje proizvodno vezane pot -
pore koju je Vijeće usvojilo sistemat -
skim pregledom ZPP -a iz 2008. ostavilo 
je državama članicama znatnu slobodu 
u odlučivanju o kriterijima za raspodje -
lu iznosa raspoloživih za proizvodno 
vezanu potporu među poljoprivredni -
cima. No Komisija je u sustavu podije -
ljenog upravljanja zadržala cjelokupnu 
odgovornost za dosljedno izvršenje 
proračuna EU -a i usklađenost s općim 
načelima zakonodavstva EU -a u poljo -
privrednom sektoru.
61 
Sud je zaključio da je Komisijino 
upravljanje uključivanjem proizvodno 
vezane potpore u program jedin -
stvenih plaćanja bilo tek djelomično 
djelotvorno.
62 
Revizija je ukazala na to da Komisija 
nije prikladno nadzirala izračun prava 
na plaćanje. Točnije, Komisija nije ispu -
nila obvezu usvajanja detaljnih pro -
vedbenih odredbi kako bi se pojasnio 
okvir koji je uspostavilo Vijeće. Komi -
sija stoga nije mogla osigurati da su 
kriteriji koje su odredile države članice 
uvijek bili u skladu s načelima EU -a, po -
sebice s načelom jednakog postupanja 
prema poljoprivrednicima i proporcio -
nalnosti. Također nije procijenila jesu li 
kriteriji koje su usvojile države članice 
možda utjecali na uvjete na tržištu. Na -
dalje, kriteriji država članica nisu uvijek 
slijedili načelo dobrog financijskog 
upravljanja te se nije uvijek dosljedno 
postupalo prema posljedicama takvog 
postupanja. Stoga se uključivanje 
proizvodno vezane potpore u program 
jedinstvenih plaćanja provodilo na ne -
dosljedan način te su poljoprivrednici 
u nekim sektorima ostvarili neočeki -
vane koristi (vidjeti odlomke od 22. do 
34.).63 
Komisija također nije dovoljno jasno 
utvrdila u kojim situacijama poljopri -
vrednici imaju pristup nacionalnoj 
rezervi (vidjeti odlomke od 35. do 37.).
64 
Novim pravilima o izravnim plaćanjima 
poljoprivrednicima nakon 2014. drža -
vama članicama ponovno se ostavlja 
znatna slobodu u odlučivanju te se 
Komisiji povjerava odgovornost za 
usvajanje delegiranih akata ili pro -
vedbenih akata u vezi s prihvatljivosti 
poljoprivrednika, pristupom izravnoj 
potpori i vrijednosti prava na plaćanje.
1. preporuka
Kako bi se osigurala dosljedna proved -
ba mjera ZPP -a na zajedničkom tržištu 
za buduće nove programe izravnih 
plaćanja, Komisija bi na prikladnoj 
razini trebala odrediti jasne smjernice 
te od država članica zahtijevati da do -
kažu da su usvojeni kriteriji objektivni 
i nediskriminirajući, čime bi se izbjeglo 
narušavanje tržišta ili tržišnog natje -
canja, te da su oni u skladu s načelima 
dobrog financijskog upravljanja.
28 Zaključci i preporuke 
65 
Komisija nije bila usvojila djelotvoran 
sustav za provjeru jesu li se države 
članice pridržavale primjenjivih gornjih 
granica programa jedinstvenih plaća -
nja (vidjeti odlomke od 41. do 42.).
66 
Postojali su nedostatci u načinu na koji 
je Komisija obavljala inspekcije suklad -
nosti u državama članicama. Praćenje 
razvoja slučajeva neusklađenosti otkri -
venih u postupku potvrde sukladnosti 
sporo je i još nije dovršeno. Netočno 
izračunana prava na plaćanje otkrivena 
tijekom Komisijinih inspekcija još nisu 
bila ispravljena u vrijeme obavljanja 
revizije Suda. To je smanjilo djelotvor -
nost Komisijine potvrde sukladnosti 
(vidjeti odlomke od 57. do 59.).
2. preporuka
Komisija bi svojim postupcima trebala 
osigurati djelotvoran nadzor uskla -
đenosti s primjenjivim gornjim grani -
cama. Za inspekcije u svrhu potvrde 
sukladnosti koristi se sveobuhvatan 
pristup kojim se više pozornosti posve -
ćuje posebnim rizicima povezanima 
s programom potpora temeljenim na 
pravima te bi trebalo ubrzati postupke 
za praćenje postupanja po slučajevima 
neusklađenosti.67 
Zakonodavstvo država članica nije 
uvijek bilo u skladu sa zakonodav -
stvom i načelima EU -a te su nacionalna 
nadležna tijela katkad dodjeljivala 
prava na plaćanje bez dostatne pravne 
osnove iz zakonodavstva EU -a (vidjeti 
odlomke 38. do 40.).
68 
Iako je Sud također utvrdio da su dr -
žave članice uglavnom točno koristile 
referentne podatke o poljoprivredni -
cima, nadležna tijela nisu uvijek točno 
računala i dodjeljivala prava na pla -
ćanje poljoprivrednika te katkad nisu 
poštovala primjenjive gornje granice.
69 
Dodijeljena prava na plaćanje ostaju 
valjana do kraja primjene programa je -
dinstvenih plaćanja te dovode do ras -
hoda programa jedinstvenih plaćanja 
ako se ponovno ne izračunaju. Stoga 
će netočna prava na plaćanje i dalje 
voditi do netočnih isplata. Od 2015. 
program jedinstvenih plaćanja zamije -
nit će novi program osnovnih plaćanja 
koji će se opet temeljiti na pravima 
na plaćanje, ali će države članice moći 
odabrati da do 2021. plaćaju dio bu -
duće potpore na temelju trenutačne 
razine potpora programa jedinstvenih 
plaćanja.
29 Zaključci i preporuke 
3. preporuka
Komisija bi trebala osigurati uskla -
đenost nacionalnog zakonodavstva 
s uvjetima i načelima zakonodavstva 
EU-a, kao i to da države članice ispra -
ve prava na plaćanja čije vrijednosti 
nisu izračunane u skladu s primjenji -
vim pravilima, a posebice u pogledu 
sustavnih pogrešaka. Prava na plaćanje 
koja su bila nepravilno dodijeljena, kao 
i nepravilne isplate u okviru programa 
jedinstvenih plaćanja koje su proizašle 
iz takvih prava na plaćanje, moraju se 
vratiti.
70 
Nadležna tijela država članica nisu 
uvijek djelotvorno provjeravala jesu 
li izračun i dodjela prava na plaćanja 
točni. Razlog za to leži u različitoj 
razini kvalitete kontrolnih sustava, kao 
i nedostatnoj pouzdanosti referentnih 
podataka. To je značilo da nadležna 
tijela u državama članicama nisu uvijek 
mogla osigurati otkrivanje pogrešaka 
u izračunu prava na plaćanje (vidjeti 
odlomke od 50. do 56.).71 
Novi sustav potpora koji stupa na sna -
gu 2015. godine uključivat će izračun 
novih prava na plaćanje koja se moraju 
temeljiti na pojedinačnim podatcima 
o korisnicima i površinama.
4. preporuka
Komisija bi trebala osigurati da agen -
cije za plaćanja usvoje jasne postupke 
koji bi uključivali i djelotvorne pro -
vjere koje bi države članice obavljale 
u pogledu pouzdanosti podataka 
povezanih s izračunom i točnosti prava 
na plaćanje.
Prvo sudsko vijeće, kojim predsjeda članica Revizorskog suda gospođa  
Rasa BUDBERGYTĖ, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom 
u Luxembourgu 9. travnja 2013.
Za Revizorski sud
Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
Predsjednik

30
 Prilozi Prilog I.Uključivanje proizvodno vezane potpore u program jedinstvenih plaćanja od 2010. 
do 2012.
Država 
članicaPoče ‑
tak 
SPS‑aModel Uključeni program potpore ili sektorGodina 
uključivanjaRaspoloživi iznosi 
(u tisućama eura)
Belgija 2005. povijesniPremija za klanje teladi 2012. 6 384
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 2 954
Sjeme 2010. 1 397
Premija za proteinske usjeve 2012. 84
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2010. 12
 Međuzbroj 10 831
Danska 2005.dinamični 
hibridni model 
koji se kreće 
prema gotovo 
potpuno 
regionalnom 
modeluPosebna premija za muška goveda 2012. 33 085
Premija za krumpirov škrob i pomoć uzgajivačima krumpira za 
proizvodnju škroba2012. 14 899
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 2 779
Premije za ovce i koze 2012. 855
Premija za proteinske usjeve 2010. 843
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 3
  Međuzbroj 52 464
Njemačka 2005.dinamični 
hibridni 
model koji se 
kreće prema 
potpunom 
regionalnom 
modeluPremija za krumpirov škrob i pomoć uzgajivačima krumpira za 
proizvodnju škroba2012. 64 800
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 8 475
Premija za proteinske usjeve 2012. 7 231
Sirovi duhan (prilog VII.I Uredbe (EZ) br. 1782/2003) 2010. 3 548
Plaćanja za hmelj 2010. 2 277
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 244
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2012. 181
Program krčenja u sektoru vina (2009./2010.) 2011. 13
Program krčenja u sektoru vina (2010./2011.) 2012. 13
Program krčenja u sektoru vina (2008./2009.) 2010. 4
 Međuzbroj 86 786
Irska 2005. povijesniPremija za proteinske usjeve 2012. 216
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 132
 Međuzbroj 348
31 Prilozi
Država 
članicaPoče ‑
tak 
SPS‑aModel Uključeni program potpore ili sektorGodina 
uključivanjaRaspoloživi iznosi 
(u tisućama eura)
Grčka 2006. povijesniPlaćanja prema prijašnjem članku 69. Uredbe (EZ) br. 1782/2003 2010. 101 460
Premija za tvrdu pšenicu posebne kakvoće 2010. 20 301
Voće i povrće – ostalo 2010. 17 920
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2010. 13 000
Posebno plaćanje za rižu 2010. 11 407
Voće i povrće – rajčice 2011. 10 720
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2010. 4 963
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2011. 3 000
Sjeme 2010. 1 400
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 1 238
Program krčenja u sektoru vina (2008./2009.) 2010. 293
Premija za proteinske usjeve 2010. 242
Program krčenja u sektoru vina (2009./2010.) 2011. 210
Program krčenja u sektoru vina (2010./2011.) 2012. 191
 Međuzbroj 186  345
Španjolska 2006. povijesniPlaćanja po površini za ratarske usjeve 2010. 372 670
Premije za ovce i koze 2010. 239 294
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2010. 123 242
Potpora za maslinike 2010. 103 140
Voće i povrće – ostalo 2010. 93 733
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2012. 68 610
Posebno plaćanje za rižu 2012. 49 993
Premija za klanje odraslih goveda 2012. 47 175
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 43 725
Dodatno plaćanje za tvrdu pšenicu 2010. 42 025
Voće i povrće – rajčice 2011. 28 117
Premija za tvrdu pšenicu posebne kakvoće 2010. 22 372
Sirovi duhan (prilog VII.I Uredbe (EZ) br. 1782/2003) 2010. 11 767
Premija za proteinske usjeve 2012. 10 905
Program krčenja u sektoru vina (2008./2009.) 2010. 10 395
Sjeme 2012. 10 347
Program krčenja u sektoru vina (2010./2011.) 2012. 6 067
Program krčenja u sektoru vina (2009./2010.) 2011. 5 987
Premija za klanje teladi 2012. 560
Premija za krumpirov škrob i pomoć uzgajivačima krumpira za 
proizvodnju škroba2012. 172
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 138
 Međuzbroj 1 290 434Prilog I.
32 Prilozi
Država 
članicaPoče ‑
tak 
SPS‑aModel Uključeni program potpore ili sektorGodina 
uključivanjaRaspoloživi iznosi 
(u tisućama eura)
Francuska 2006. povijesniPlaćanja po površini za ratarske usjeve 2010. 1 154 046
Premija za krave dojilje 2010. 208 794
Premija za klanje odraslih goveda 2010. 101 248
Premije za ovce 2010. 86 027
Premija za klanje teladi 2010. 79 472
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 35 752
Premija za krumpirov škrob i pomoć uzgajivačima krumpira za 
proizvodnju škroba2012. 23 502
Premija za proteinske usjeve 2012. 17 635
Dodatno plaćanje za tvrdu pšenicu 2010. 14 820
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 13 592
Voće i povrće – ostalo 2011. 10 127
Premija za tvrdu pšenicu posebne kakvoće 2010. 8 320
Sirovi duhan (prilog VII.I Uredbe (EZ) br. 1782/2003) 2010. 8 036
Posebno plaćanje za rižu 2012. 7 844
Voće i povrće – rajčice 2012. 4 017
Program krčenja u sektoru vina (2008./2009.) 2010. 2 374
Sjeme 2012. 2 310
Program krčenja u sektoru vina (2009./2010.) 2011. 2 130
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2012. 2 089
Program krčenja u sektoru vina (2010./2011.) 2012. 1 754
Plaćanja za hmelj 2010. 98
 Međuzbroj 1 783  987
Italija 2005. povijesniPlaćanja prema prijašnjem članku 69. Uredbe (EZ) br. 1782/2003 2010. 189 931
Posebno plaćanje za rižu 2012. 99 473
Voće i povrće – rajčice 2011. 91 984
Premija za tvrdu pšenicu posebne kakvoće 2010. 42 457
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 22 605
Sirovi duhan (prilog VII.I Uredbe (EZ) br. 1782/2003) 2010. 22 016
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2012. 15 710
Sjeme 2012. 13 321
Voće i povrće – ostalo 2011. 8 850
Premija za proteinske usjeve 2012. 5 009
Program krčenja u sektoru vina (2008./2009.) 2010. 3 698
Program krčenja u sektoru vina (2009./2010.) 2011. 3 489
Program krčenja u sektoru vina (2010./2011.) 2012. 2 774
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 50
  Međuzbroj 521  367Prilog I.
33 Prilozi
Država 
članicaPoče ‑
tak 
SPS‑aModel Uključeni program potpore ili sektorGodina 
uključivanjaRaspoloživi iznosi 
(u tisućama eura)
Luksemburg 2005.statični 
hibridniPrijenos iz programa potpore sektoru vina 2011. 110
Premija za proteinske usjeve 2010. 21
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2010. 18
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2010. 12
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2012. -8
 Međuzbroj 153
Malta 20 07. regionalniPrijenos iz programa potpore sektoru vina 2011. 78
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2010. 11
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2012. -6
 Međuzbroj 83
Nizozemska 2006. povijesniPremija za klanje odraslih goveda 2010. 62 200
Premija za klanje teladi 2010. 40 300
Premija za krumpirov škrob i pomoć uzgajivačima krumpira za 
proizvodnju škroba2012. 38 269
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 5 202
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 1 111
Sjeme 2012. 726
Premija za proteinske usjeve 2010. 67
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2010. 12
 Međuzbroj 147  887
Austrija 2005. povijesniPremija za klanje – odrasla goveda 2010. 17 348
Premija za klanje – telad 2010. 5 085
Premija za krumpirov škrob i pomoć uzgajivačima krumpira za 
proizvodnju škroba2012. 4 224
Premija za proteinske usjeve 2010. 2 051
Premija za tvrdu pšenicu posebne kakvoće 2010. 280
Program krčenja u sektoru vina (2009./2010.) 2011. 69
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 64
Program krčenja u sektoru vina (2008./2009.) 2010. 58
Program krčenja u sektoru vina (2010./2011.) 2012. 55
Plaćanja za hmelj 2010. 27
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 20
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2011. 12
 Međuzbroj 29 293Prilog I.
34 Prilozi
Država 
članicaPoče ‑
tak 
SPS‑aModel Uključeni program potpore ili sektorGodina 
uključivanjaRaspoloživi iznosi 
(u tisućama eura)
Portugal 2005. povijesniVoće i povrće – rajčice 2012. 16 667
Posebno plaćanje za rižu 2012. 11 193
Premija za klanje – odrasla goveda 2012. 8 657
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2012. 4 987
Premija za klanje – telad 2012. 946
Program krčenja u sektoru vina (2008./2009.) 2010. 312
Sjeme 2012. 272
Premija za proteinske usjeve 2012. 214
Program krčenja u sektoru vina (2009./2010.) 2011. 180
Program krčenja u sektoru vina (2010./2011.) 2012. 97
Premija za tvrdu pšenicu posebne kakvoće 2010. 80
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 69
  Međuzbroj 43 674
Slovenija 20 07. regionalniPosebna premija za govedinu 2012. 10 077
Premije za ovce i koze 2010. 697
Plaćanja za hmelj 2010. 149
Premija za proteinske usjeve 2012. 81
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2012. 33
Program krčenja u sektoru vina (2010./2011.) 2012. 21
Program krčenja u sektoru vina (2009./2010.) 2011. 12
Program krčenja u sektoru vina (2008./2009.) 2010. 5
 Međuzbroj 11 075
Finska 2006.dinamični 
hibridni 
model koji se 
kreće prema 
potpunom 
regionalnom 
modeluPosebna premija za muška goveda 2010. 24 420
Premija za krumpirov škrob i pomoć uzgajivačima krumpira za 
proizvodnju škroba2012. 4 710
Sjeme 2012. 1 150
Premija za proteinske usjeve 2011. 303
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 10
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 5
 Međuzbroj 30 598Prilog I.
35 Prilozi
Država 
članicaPoče ‑
tak 
SPS‑aModel Uključeni program potpore ili sektorGodina 
uključivanjaRaspoloživi iznosi 
(u tisućama eura)
Švedska 2005.statični 
hibridni Posebna premija za govedinu 2012. 37 446
Premija za krumpirov škrob i pomoć uzgajivačima krumpira za 
proizvodnju škroba2012. 5 497
Premija za proteinske usjeve 2010. 2 147
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 180
 Međuzbroj 45 270
Ujedinjena 
Kraljevina2005.u Škotskoj 
i Walesu 
povijesni; 
u Sjevernoj 
Irskoj statični 
hibridni, 
u Engleskoj 
dinamični 
hibridni koji se 
kreće prema 
potpuno 
regionalnom 
modeluPremija za proteinske usjeve 2012. 9 991
Potpora za preradu sušene krme (Uredba (EZ) br. 1234/2007) 2012. 1 478
Premija za proteinske usjeve 2010. 509
Potpora za lan i konoplju koji se uzgajaju za vlakna (Uredba (EZ) 
br. 1234/2007)2012. 83
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2011. 57
Plaćanje po površini za orašaste plodove 2012. 12
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2010. 6
Prijenos iz programa potpore sektoru vina 2012. -4
 Međuzbroj 12 132
Ukupno 4 252  727Prilog I.
36 Prilozi
Stanje prava na plaćanje koje su prijavile države članice 15. rujna 2013., u skladu 
s člankom 51. stavkom 3. točkom (a) Uredbe br. 1120/2009 (godina podnošenja 
zahtjeva 2012.)
(u eurima)
Država članicaUkupna vrijednost dodijeljenih 
prava na plaćanjeProračunska gornja 
granica1
Belgija 517 711  630 517 901 000
Danska 1 009 708 019 1 035 927 000
Njemačka 5 825 933 206 5 852 938 000
Irska 1 335 255 223 1 339 769 000
Grčka 2 147 583 749 2 225 227 000
Španjolska 4 901 216 444 4 913 824 000
Francuska 7 814 161 875 7 586 247 000
Italija 3 965 484 068 4 202 085 000
Luksemburg 37 338 679 37 671 000
Malta 5 069 270 5 137 000
Nizozemska 881 670 732 891 551 000
Austrija 677 190  906 679 111  000
Portugal 473 199 375 476 907 000
Slovenija 127 053  724 129 221 000
Finska 521 941 024 523 455 000
Švedska 757 824 892 767 437 000
Ujedinjena Kraljevina23 958 242 000
1  Prilog V. Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 564/2012 od 27. lipnja 2012. o uspostavi 
proračunskih gornjih granica za 2012. godinu primjenjivih na određene programe izravne 
pomoći propisane Uredbom Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 168 28.6.2012., str. 26.).
2 Komisija još nije zaprimila informacije od država članica.Prilog II.
37
Zajednički odgovor Komisije na 
odlomke VI i VII
Uključivanje proizvodno vezane potpore u program 
jedinstvenih plaćanja provedeno je na temelju 
zajedničkog upravljanja Komisije i država članica. 
Nadalje, Uredbom (EZ) br. 73/2009 predviđeni su 
načini kojima se državama članicama osigurava 
određena razina diskrecijskih prava.
Sve dok se različitim načinima provedbe poštuje 
okvir pravila utvrđenih Uredbom (EZ) br. 73/2009, 
države članice mogu birati različite provedbene 
načine, koji odražavaju niz različitih situacija i karak -
teristika u Europskoj uniji. Osim toga, ustaljena 
je sudska praksa da države članice pri donošenju 
mjera za provedbu zakonodavstva EU -a svoja dis -
krecijska prava moraju ostvarivati u skladu s općim 
načelima prava EU -a i temeljnim pravima (vidi npr. 
predmet C-313/99 Mulligan točke 35. i 36.).
Treba nadalje primijetiti da neočekivane kori -
sti u pojedinačnim slučajevima ne znače nužno 
povredu općih načela prava EU -a.
Ako su uočene slabosti u načinu na koji države čla -
nice provode uredbe EU -a, primjenjuje se postupak 
poravnanja računa.
VIII
Na temelju zajedničkog upravljanja države članice 
donose zakonodavne, regulatorne i administrativne 
odredbe kako bi osigurale učinkovitu zaštitu finan -
cijskih interesa EU -a i posebno kako bi uspostavile 
djelotvoran sustav nadzora i upravljanja u okviru 
integriranog administrativnog i kontrolnog sustava 
(IACS).
Uredbama EU -a predviđena su jasna pravila o utvr -
đivanju prava na plaćanja i njihove vrijednosti, a na 
državama je članicama da te uredbe EU -a ispravno 
primjenjuju.Sažetak
III
U okviru zajedničkog upravljanja ukupnu odgovor -
nost imaju i države članice koje moraju provjeriti 
usklađenost operacija koje se financiraju sredstvima 
iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) 
(usporedi članak 9. Uredbe (EZ) br. 1290/2005). 
Komisija zadržava odgovornost za nadziranje i revi -
ziju dosljedne provedbe proračuna EU -a i usklađe -
nosti s općim načelima zakonodavstva EU -a u poljo -
privrednom sektoru. Uz to, u skladu s člankom 317. 
stavkom 1. UFEU -a, Komisija izvršava proračun 
u suradnji s državama članicama.
S obzirom na diskrecijsko pravo dano državama 
članicama Uredbom (EZ) br. 73/2009 i razne druge 
mogućnosti koje države članice imaju na raspola -
ganju kako bi provedbu prilagodile svojim nacio -
nalnim posebnostima, nije se smatralo primjerenim 
da Komisija u takvom pravnom okviru i s obzirom 
na ciljeve koje treba ostvariti uvede ujednačeniju 
provedbu u svim državama članicama.
Međutim, u kontekstu reforme ZPP -a i sustava 
izravnih plaćanja koji će se primjenjivati od 2015., 
Komisija će povećati kapacitete za praćenje kako bi 
unaprijedila svoj nadzor nad provedbom relevan -
tnih uredaba EU -a prije početka postupaka porav -
nanja računa.
IV
U svrhu utvrđivanja početne jedinične vrijednosti 
novih prava države članice imaju mogućnost uzeti 
u obzir vrijednost prava koja je neki poljoprivrednik 
imao 2014. Ipak, uzme li se u obzir usklađivanje vri -
jednosti prava, njihova vrijednost neće biti jednaka 
do godine potraživanja 2020. Povrh toga, uvođenje 
novih programa odražava se u gornjoj granici pro -
grama osnovnih plaćanja koja će biti na raspolaga -
nju za prava na plaćanja, koja će općenito biti niža 
od postojeće gornje granice programa jedinstvenih 
plaćanja.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 38
IX (b)
Komisija već upotrebljava alate kojima se osigurava 
učinkovito nadziranje usklađenosti s primjenjivim 
gornjim granicama. Točnije, digitaliziran je prijenos 
informacija država članica u pogledu primjene gor -
njih granica. Kad se u prijenosu neke države članice 
otkriju pogreške, predmetna se obavijest odbacuje 
ili se toj državi članici obraća radi daljnjeg pojaš -
njenja. Jednom od kontrola provjerava se je li zbroj 
vrijednosti prava i iznos u pričuvama unutar gornje 
granice programa jedinstvenih plaćanja.
Komisija je predvidjela i rješavanje tih pitanja 
u skladu s postupkom potvrde o sukladnosti 
u okviru reforme ZPP -a.
Od 2014., unutar Komisije će se posebna sred -
stva namijeniti za potporu državama članicama, 
posebno u pogledu provedbe IACS -a u kontekstu 
reforme.
Komisija se trenutačno bavi racionalizacijom 
postupka potvrde o sukladnosti radi smanjenja 
njegova trajanja na dvije godine u standardnim 
slučajevima. Kao prvo, novom Horizontalnom 
uredbom ZPP -a (Uredba (EU) br. 1306/2013) opisuje 
se baš narav, područje primjene i slijed uzastop-
nih koraka te različite vrste financijskih ispravaka. 
Kao drugo, svrha je odredaba iz delegiranog akta 
(metoda i mjerila za izračun financijskog ispravka) 
i provedbenih akata (pojedinosti postupka potvrde 
o sukladnosti, s rokovima za svaki korak postupka) 
daljnja racionalizacija pravnog okvira i ograniča -
vanje rizika od nepotrebnih kašnjenja. Kao treće, 
na toj čvršćoj osnovi Komisija će pojačati praćenje 
napretka postupaka potvrde o sukladnosti kako bi 
osigurala strože poštovanje rokova.S obzirom na razinu diskrecijskih prava koja su 
za države članice predviđena Uredbom (EZ) 
br. 73/2009, Komisija je na zahtjev država članica za 
pojašnjenja u pogledu ispravne provedbe uredbi 
ponudila smjernice. Osim toga, u okviru pravila 
utvrđenih Uredbom (EZ) br. 73/2009, države čla -
nice mogu birati različite provedbene načine, koji 
odražavaju niz različitih situacija i karakteristika 
u Europskoj uniji.
Ipak, potrebno je vratiti neosnovana plaćanja 
i neopravdano dodijeljena prava kako je predvi -
đeno člancima 80. i 81. Uredbe (EZ) 1122/2009. 
Razmatraju se slične odredbe za provedbena pravila 
reforme ZPP -a.
IX (a)
Komisija je u vezi s tim već poduzela mjere. U kon -
tekstu legitimnog prava na odabir politika koje je 
zakonodavac povjerio državama članicama kako 
bi radile na ostvarenju ciljeva politike u okviru 
reforme, Komisija je u provedbenim pravilima 
primjenjivima od 2015. predložila iscrpnije zahtjeve 
u pogledu obavješćivanja o tim odabirima. Primje -
rice, o odlukama donesenima o dodjeli prava na 
plaćanja ili odlukama u okviru dobrovoljnih proiz-
vodno vezanih potpora potrebno će biti dostaviti 
obavijest i opravdati ih.
Komisija je predložila i iscrpnija pravila o upotrebi 
nacionalnih ili regionalnih pričuva kojima se pred -
viđa da se dodjele koje se odnose na povećanje 
jedinične vrijednosti prava na plaćanja obavljaju 
u skladu s objektivnim mjerilima i na način kojim se 
osigurava jednako postupanje prema poljoprivred -
nicima i ne uzrokuje narušavanje tržišta i tržišnog 
natjecanja.
Osim toga, u skladu s člankom 30. stavkom 10. 
Uredbe (EU) br. 1307/2013 povećanje jedinične 
vrijednosti prava poljoprivrednika na plaćanja ne 
smije premašiti vrijednosti nacionalnih ili regional -
nih jediničnih vrijednosti.
Odgovori Komisije 39
IX (d)
Komisija od 2014. jača svoj kapacitet praćenja i ulaže 
resurse u potporu državama članicama.
Ipak, vrijedno je spomenuti da se izračun prava 
na plaćanja temelji na podacima dobivenima iz 
sustava za identifikaciju i prijavu prava na plaćanje 
iz članka 7. Uredbe (EZ) br. 1122/2009. Ta se odredba 
treba predvidjeti i za sustav prava na plaćanja koji 
će se primjenjivati od 2015.
Države članice trebaju osigurati da se zahtjevima iz 
odabranih informacijskih sustava ispunjavaju sigur -
nosni standardi iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 885/2006. 
Za te je standarde nužna uspostava posebnih 
kontrola za očuvanje povjerljivosti, pouzdanosti 
i cjelovitosti podataka.
Uz to, Komisija je u novim smjernicama za tijela za 
ovjeravanje odredila da bi njihove provjere trebale 
uključivati procjenu „postupaka na snazi za osigura -
vanje ispravne dodjele prava”. Nadalje, sljedeća će 
inačica smjernica sadržavati izričito upućivanje na 
točnost izračuna.IX (c)
U kontekstu reforme ZPP -a i sustava izravnih 
plaćanja koji će se primjenjivati od 2015., Komisija 
je uložila posebne resurse radi povećanja svojeg 
kapaciteta za praćenje kako bi unaprijedila svoj 
nadzor nad provedbom relevantnih uredaba EU -a 
prije početka postupaka poravnanja računa.
U pogledu slučajeva s pogrešnim izračunom prava 
na plaćanja već su poduzete odgovarajuće mjere.
Neosnovana plaćanja i neopravdano dodijeljena 
prava vraćaju se kako je predviđeno člancima 80. 
i 81. Uredbe (EZ) 1122/2009. O sličnim se odred -
bama raspravlja u okviru izrade provedbenih pravila 
reforme ZPP -a.
Osim toga, u skladu s člankom 54. stavkom 2. 
Uredbe br. 1306/2013, 50 % svakog iznosa za koji 
država članica ne ostvari povrat od krajnjih koris-
nika po isteku roka od četiri godine (osam godina 
u slučaju sudskog postupka) od datuma zahtjeva 
za povrat snosi predmetna država članica, što je 
snažan poticaj za pravodoban dovršetak provedbe 
postupka povrata (takozvano pravilo 50/50 koje 
postoji od 2007.).
U skladu s člankom 54. stavkom 5. iste Uredbe, 
Komisija ima mogućnost, u okviru postupka 
potvrde o sukladnosti, iz financiranja Unije isklju -
čiti određene iznose ako država članica postupak 
povrata ne provodi dovoljno revno.
Važno je primijetiti da na povrat neosnovanog 
plaćanja mogu utjecati kašnjenja prouzročena 
posebno ograničenim postupcima za izvršenje. Uz 
to, kad korisnici podnesu žalbu, pokreće se postu -
pak izvršenja, što katkad uključuje zakonske mjere. 
Zbog toga bi Komisiji moglo biti teško dokazati da 
predmetna država članica nije poduzela odgovara -
juću mjeru kojom se osigurava povrat neosnovano 
plaćenog iznosa. U predmetima koji se obrađuju 
u članku 258. UFEU -a, teret dokazivanja posebno bi 
bio težak dok se čeka rješenje predmeta na nacio -
nalnoj razini.
Odgovori Komisije 40
17
Razina diskrecijskih prava omogućena državama 
članicama u pogledu odvajanja opravdana je 
raznolikošću nacionalnih i regionalnih posebno -
sti i potrebe za olakšanjem napretka u smjeru 
odvajanja.
Opažanja
22
Uredbom (EZ) br. 73/2009 omogućena je određena 
razina diskrecijskih prava državama članicama. Ta 
su diskrecijska prava omogućena radi olakšavanja 
napretka u smjeru odvajanja.
Sve dok se različitim načinima provedbe poštuje 
okvir pravila utvrđenih Uredbom (EZ) br. 73/2009, 
države članice mogu birati različite provedbene 
načine, koji odražavaju niz različitih situacija i karak -
teristika u Europskoj uniji. Osim toga, ustaljena 
je sudska praksa da države članice pri donošenju 
mjera za provedbu zakonodavstva EU -a svoja dis -
krecijska prava moraju ostvarivati u skladu s općim 
načelima prava EU -a i temeljnim pravima (vidi npr. 
predmet C-313/99 Mulligan točke 35. i 36.).
24
Komisija smatra da je člancima 63. do 65. Uredbe 
(EZ) br. 73/2009 omogućen zajednički okvir za 
provedbu mjere koji je sadržavao dostatnu razinu 
detalja, stoga se nije smatralo potrebnim donošenje 
dodatnih detaljnih pravila provedbenom uredbom 
Komisije. Smatralo se da su države članice u boljem 
položaju, u skladu s načelom supsidijarnosti, za pro -
suđivanje relevantnih načina provedbe s obzirom 
na njihove posebnosti, u okviru pravila iz osnovnog 
akta koji je donio zakonodavac (Vijeće).Uvod
13
Prava na plaćanja 2015. dodjeljivat će se, a njihova 
vrijednost utvrđivati ili kao nacionalna ili regionalna 
paušalna stopa ili kao vrijednost koja konvergira 
u nacionalnu ili regionalnu paušalnu stopu. Za kon -
vergenciju u paušalnu stopu uzet će se u obzir 
povijesna referentna vrijednost (npr. vrijednost 
prava koja je neki poljoprivrednik imao 2014.), ali 
uzimajući u obzir konvergenciju vrijednosti prava, 
to se ne može smatrati prijenosom iste vrijednosti. 
Zbog konvergencije će se postupno smanjivati vri -
jednost prava za neke poljoprivrednike, ali će se za 
druge povećati radi ostvarivanja ciljeva u pogledu 
konvergencije prema plaćanju po nacionalnoj ili 
regionalnoj paušalnoj stopi. Povrh toga, uvođenje 
novih programa odražava se u gornjoj granici pro -
grama osnovnih plaćanja koja će biti na raspolaga -
nju za prava na plaćanja, koja će općenito biti niža 
od postojeće gornje granice programa jedinstvenih 
plaćanja.
Nadalje, neosnovana plaćanja i neopravdano 
dodijeljena prava na plaćanja morala bi se vratiti i u 
okviru budućeg programa osnovnog plaćanja.
14
U skladu je s načelom zajedničkog upravljanja da se 
državama članicama prepuštaju određena diskrecij -
ska prava.
15
Komisija smatra da ukupnu odgovornost za uklju -
čivanje proizvodno vezane potpore dijele Komisija 
i države članice. Zasebne odgovornosti država 
članica i Komisije jasno su zakonodavno određene 
Uredbom (EU) br. 73/2009 i daljnjim mjerodavnim 
zakonodavstvom EU -a. To odražava načelo zajed -
ničkog upravljanja, gdje je na državama članicama 
da provode relevantna pravila, a Komisija zadržava 
odgovornost za nadziranje i reviziju dosljednosti 
provedbe zakonodavstva EU -a.
Odgovori Komisije 41
Člankom 64. stavkom 1. i člankom 65. Uredbe (EZ) 
br. 73/2009 ne obvezuje se države članice da ogra -
niče zasebne iznose na pojedinačnoj razini. Nadalje, 
popis mjerila iz članka 64. stavka 1. Uredbe (EZ) 
br. 73/2009 koji treba uzeti u obzir nije iscrpan (vidi 
riječi „posebno”), u skladu s diskrecijskim pravom 
država članica. Sve dok se različitim načinima pro -
vedbe poštuje okvir pravila, države članice mogu 
birati različite načine provedbe koji odražavaju niz 
različitih situacija i karakteristika u Europskoj uniji.
28
Vidi odgovor na odlomak 27.
30
To je u skladu s odredbama članka 64. Uredbe (EZ) 
br. 73/2009.
Vidi i odgovor na odlomak 27.
31
Različito postupanje među poljoprivrednicima 
nije samo po sebi diskriminirajuće, nego može biti 
opravdano na temelju objektivnih kriterija u skladu 
s ciljevima politike koje se nastoji ostvariti zakono -
davstvom. Uz to, od početka je spriječena pojava 
pitanja diskriminacije ako poljoprivrednici nisu 
u usporedivim situacijama.
Vidi i odgovore na odlomke 22. i 26.
Okvir 1.
Vidi odgovor na odlomak 31.Razina diskrecijskih prava omogućena državama 
članicama u pogledu odvajanja opravdana je 
raznolikošću nacionalnih i regionalnih posebno -
sti i potrebe za olakšanjem napretka u smjeru 
odvajanja.
Komisija ne zahtijeva nikakvo službeno odobrenje 
u pogledu odabira na temelju članaka 63. do 67. 
Uredbe (EZ) br. 73/2009. Države članice odgovorne 
su za provedbu Uredbe.
Međutim, u skladu s člankom 140. Uredbe (EZ) 
br. 73/2009 države članice dužne su detaljno izvi -
jestiti Komisiju o mjerama koje su poduzele radi 
provedbe te Uredbe. Komisija je 2010. upotrijebila 
taj zakonodavni alat i poslala državama članicama 
upitnik o provedbi predmetne Uredbe.
Vidi i odgovor na odlomak 22.
26
Ako su uočene slabosti u načinu na koji države 
članice provode propise, primjenjuje se postupak 
poravnanja računa.
Vidi i odgovor na odlomak 22.
27
Člankom 64. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009 
određeno je da države članice raspoređuju relevan -
tne iznose među poljoprivrednicima u predmetnim 
sektorima u skladu s objektivnim i nediskriminacij -
skim mjerilima, uzimajući posebno u obzir potporu 
koju su ti poljoprivrednici izravno ili neizravno pri -
mili u okviru relevantnih programa potpore tijekom 
jedne ili više godina u razdoblju od 2005. do 2008. 
Člankom 65. Uredbe (EZ) br. 73/2009 određeno je 
da države članice raspoređuju relevantne iznose 
među poljoprivrednicima u predmetnim sektorima 
razmjerno potpori koju su ti poljoprivrednici primili 
u okviru relevantnih programa potpore tijekom 
referentnih razdoblja. Španjolska je dodijelila refe -
rentne iznose do dostupne gornje granice kako je 
utvrđeno u Prilogu XII. Uredbi (EZ) br. 73/2009.
Odgovori Komisije 42
Međutim, ako su uočene slabosti u načinu na koji 
države članice provode uredbe, te slabosti prati 
GU AGRI. Ako te slabosti budu temelj za neosno -
vana plaćanja, to se može pratiti u okviru postupka 
poravnanja računa.
Okvir 2.
U pogledu ulaganja u životinje, regulatornim odred -
bama ne zahtijeva se dokaz o ulaganju.
37
U pogledu ograničenja najveće vrijednosti prava, 
u kontekstu rasprava o provjerama stanja, smatralo 
se nužnim omogućiti državama članicama više 
fleksibilnosti, u skladu s načelom supsidijarnosti, 
u pogledu uspostave prava na plaćanja iz pri -
čuve, točnije za dodjelu prava poljoprivrednicima 
u posebnim situacijama. Treba napomenuti da 
u kontekstu provjere stanja, uz daljnje odvajanje, 
ograničenje nacionalnog/regionalnog prosjeka 
nije imalo istu važnost u usporedbi s prethodnim 
razdobljem, s obzirom na to da se nacionalna pri -
čuva upotrebljavala posebno tijekom prvih godina 
provedbe programa jedinstvenih plaćanja.
Uredbom (EU) br. 1307/2013 od 2015. predviđa se 
novi sustav za izravna plaćanja, a u pogledu konver -
giranja vrijednosti prava na plaćanja prema naci -
onalnoj ili regionalnoj paušalnoj stopi u ovom se 
kontekstu predviđa da se najveća vrijednost prava 
na plaćanja dodijeljenih iz nacionalne pričuve ogra -
niči na nacionalni/regionalni prosjek.
Vidi i odgovor na odlomak 36.
39
Ako su uočene slabosti u načinu na koji države čla -
nice provode propise koje su temelj za neosnovana 
plaćanja, te se slabosti prate u okviru postupka 
poravnanja računa.Vidi odgovor na odlomke 32 – 34
Kako je i Sud s pravom istaknuo, članak 41. stavak 6. 
Uredbe (EZ) br. 73/2009 nije obvezan i države čla -
nice mogle su same procijeniti je li ga primjereno 
primijeniti ili ne.
Ako su uočene slabosti u načinu na koji države 
članice provode propise, primjenjuje se postupak 
poravnanja računa.
Vidi i odgovor na odlomak 27.
35
Vidi odgovore na odlomke 22. i 26.
36
U pogledu nedostatka definicije „ulaganja” u europ -
skoj provedbenoj uredbi treba napomenuti da, 
u slučaju da u europskom zakonodavstvu ne postoji 
definicija, u obzir treba uzeti kontekst odredbe i cilj 
relevantnog zakonodavstva s obzirom na potrebu 
za jednakom primjenom prava Europske unije 
i načela jednakosti (vidi npr. predmet 327/82 Ekro 
točku 11.). Nadalje, države članice pri donošenju 
mjera za provedbu zakonodavstva EU -a svoja dis -
krecijska prava moraju ostvarivati u skladu s općim 
načelima prava EU -a i temeljnim pravima (vidi npr. 
predmet C-313/99 Mulligan točke 35. i 36.).
U pogledu detaljne upotrebe nacionalnih pričuva 
državama članicama omogućena je fleksibilnost, 
u skladu s načelom supsidijarnosti, s obzirom na to 
da one mogu najbolje odabrati relevantne moguć -
nosti provedbe u okviru pravila utvrđenih u poglav -
lju 2. odjeljku 2. Uredbe (EZ) br. 1120/2009.
U tom kontekstu države članice trebaju osigurati 
jednaki tretman među poljoprivrednicima te da se 
narušavanje tržišnog natjecanja izbjegava pri upo -
trebi nacionalnih pričuva.
Odgovori Komisije 43
44
Ako su uočene slabosti u načinu na koji države 
članice provode propise EU -a zbog kojih nastaju 
neosnovana plaćanja, one se prate u okviru 
postupka poravnanja računa (upiti NAC/2012/010/FR 
i NAC/2014/001/FR).
U tom kontekstu Komisija zadržava stav da su 
vrijednosti prava na plaćanja bile pretjerane, što 
je s vremenom dovelo do neosnovanih plaćanja 
i rizika za fond koji će odgovarati razini od 0,69 % za 
2010.
Korektivne mjere koje treba poduzeti (ponovni izra -
čun vrijednosti prava) uključene su u akcijski plan 
za Francusku. Francuska nadležna tijela obavijestila 
su da će ispravak vrijednosti prava biti na snazi za 
godinu potraživanja 2014.
Vidi i odgovor na odlomak 42.
Zajednički odgovor na odlomke 48 – 49
Talijanska nadležna tijela potvrdila su da su u obzir 
uzela prava koja su na početku pripadala poljo -
privrednicima pri dodjeli odvojenih iznosa. To se 
odnosilo na populaciju od 86 000 poljoprivrednika 
od 500 000 na koje se odnosilo trogodišnje odvaja -
nje od 2010. do 2012.
Toj je populaciji poljoprivrednika tijekom tri godine 
dodijeljen ukupni iznos od 107,9 milijuna EUR. Ne 
dovodi se u pitanje iznos po poljoprivredniku, nego 
raspodjela iznosa po pravima. Međutim, broj prava 
koja nisu uzeta u obzir nije poznat.
Ako su uočene slabosti u načinu na koji države čla -
nice provode propise koje su temelj za neosnovana 
plaćanja, te se slabosti prate u okviru postupka 
poravnanja računa.Okvir 3.
To se prati u okviru postupka poravnanja računa 
(upit NAC/2011/201/FR).
40
Vidi odgovor na odlomak 37.
42
Države članice moraju podnositi obavijesti elektro -
ničkim putem preko službenih kanala (prethodno 
na zajedničku adresu e -pošte ili AMIS -u, a od 
rujna 2012., u pogledu godine potraživanja 2012., 
ISAMM -u). Ako države članice ne ispoštuju rok za 
podnošenje obavijesti, Komisija im šalje podsjet -
nike u kojima od njih zahtijeva da dostave podatke 
koji nedostaju. Države članice u okviru sastanaka 
upravnog odbora za izravna plaćanja podsjećaju se 
i na zahtjeve u pogledu obavješćivanja. Nadalje, ako 
se u prijenosu neke države članice otkriju pogreške, 
predmetna se obavijest odbacuje ili se toj državi 
članici obraća radi daljnjeg pojašnjenja. Jednom 
od provjera ispituje se je li zbroj vrijednosti prava 
i iznos u pričuvama unutar gornje granice programa 
jedinstvenih plaćanja.
Na temelju mjesečnih izjava o plaćanju Komisija 
provjerava premašuje li trošak koji su prijavile 
države članice financijsku gornju granicu kako je 
utvrđena u zakonodavstvu. U tim se slučajevima pri -
mjenjuje smanjenje sukladno postupku utvrđenom 
u članku 17. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1290/2005. Na 
snazi su i detaljni postupci za osiguravanje isprav -
nog praćenja svih financijskih gornjih granica utvr -
đenih zakonodavstvom, osiguravajući da trošak koji 
nadoknađuje EFJP uvijek bude unutar tih granica.
Člankom 42. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1306/2013 
predviđene su odvraćajuće mjere za kasno podno -
šenje statističkih podataka o kontroli. Na temelju 
toga Komisija od 2014. može obustaviti dio mje -
sečnih ili privremenih plaćanja na koja se odnose 
statistički podaci koji nisu poslani na vrijeme.
Odgovori Komisije 44
Zaključci i preporuke
Zajednički odgovor na odlomke 60 i 61
U okviru zajedničkog upravljanja ukupnu odgovor -
nost imaju i države članice koje moraju provjeriti 
usklađenost operacija koje se financiraju sredstvima 
iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) 
(usporedi članak 9. Uredbe (EZ) br. 1290/2005). 
Komisija zadržava odgovornost za nadziranje 
i reviziju dosljednosti provedbe proračuna EU -a 
i usklađenosti s općim načelima zakonodavstva 
EU-a u poljoprivrednom sektoru. Uz to, u skladu 
s člankom 317. stavkom 1. UFEU -a, Komisija izvršava 
proračun u suradnji s državama članicama.
S obzirom na diskrecijsko pravo dano državama 
članicama Uredbom (EZ) br. 73/2009 i razne druge 
mogućnosti koje države članice imaju na raspolaga -
nju kako bi provedbu prilagodile svojim nacional -
nim posebnostima, nije se smatralo primjerenima 
da Komisija u takvom pravnom okviru i s obzirom 
na ciljeve koje treba ostvariti uvede ujednačeniju 
provedbu u svim državama članicama.
Međutim, u kontekstu reforme ZPP -a i sustava 
izravnih plaćanja koji će se primjenjivati od 2015., 
Komisija će povećati kapacitete za praćenje kako bi 
unaprijedila svoj nadzor nad provedbom relevan -
tnih uredaba EU -a prije početka postupaka porav -
nanja računa.
Uključivanje proizvodno vezane potpore u program 
jedinstvenih plaćanja provedeno je na temelju 
zajedničkog upravljanja Komisije i država članica.
62
Vidi odgovor na odlomke 22. i 60.
Uredbom (EZ) br. 73/2009 državama članicama 
omogućena je određena razina diskrecijskih prava.51
Komisija smatra da su uredbama EU -a predviđena 
jasna pravila o utvrđivanju prava na plaćanja i nji -
hove vrijednosti, a na državama članicama je da te 
uredbe EU -a ispravno primjenjuju. S obzirom na 
razinu diskrecijskih prava koja su za države članice 
predviđena Uredbom (EZ) br. 73/2009, Komisija je 
na zahtjev država članica za pojašnjenja u pogledu 
ispravne provedbe uredbi ponudila smjernice.
Zajednički odgovor na odlomke 54 – 56
Ako su u načinu na koji države članice provode pro -
pise uočene slabosti koje su temelj za neosnovana 
plaćanja, te se slabosti prate u okviru postupka 
poravnanja računa.
58
Komisija napominje da Sud prije svega upućuje na 
slabosti zabilježene pri uključivanju mjera proiz-
vodno vezanih potpora u program jedinstvenih 
plaćanja. S obzirom na reformu ZPP -a, taj element 
više neće biti prisutan.
Nakon reorganizacije, Komisija od 2014. jača svoj 
kapacitet praćenja kako bi unaprijedila svoj nadzor 
nad provedbom relevantnih uredaba EU -a prije 
početka postupaka poravnanja računa.
59
Komisija se trenutačno bavi racionalizacijom 
postupka potvrde o sukladnosti radi smanjenja 
njegova trajanja na dvije godine u standardnim 
slučajevima. Kao prvo, novom Horizontalnom 
uredbom ZPP -a (Uredba (EU) br. 1306/2013) opisuju 
se baš narav, područje primjene i slijed uzastop-
nih koraka te različite vrste financijskih ispravaka. 
Kao drugo, svrha odredaba iz delegiranog akta 
(metoda i mjerila za izračun financijskog ispravka) 
i provedbenih akata (pojedinosti postupka potvrde 
o sukladnosti, s rokovima za svaki korak postupka) 
daljnja je racionalizacija pravnog okvira i ograniča -
vanje rizika od nepotrebnih kašnjenja. Kao treće, 
na toj čvršćoj osnovi Komisija će pojačati praćenje 
napretka postupaka potvrde o sukladnosti kako bi 
osigurala strože poštovanje rokova.
Odgovori Komisije 45
Preporuka 1.
Ta se preporuka prihvaća.
Komisija je u tom pogledu već poduzela mjere. 
U kontekstu legitimnog prava na odabir politika 
koje su zakonodavci povjerili državama članicama 
kako bi radile na ostvarenju ciljeva politike u sklopu 
reforme, Komisija je u provedbenim pravilima 
primjenjivima od 2015. predložila iscrpnije zahtjeve 
u pogledu obavješćivanja o tim odabirima. Primje -
rice, o odlukama donesenima o dodjeli prava na 
plaćanja ili odlukama u okviru dobrovoljnih proiz-
vodno vezanih potpora trebat će dostaviti obavijest 
i trebat će ih opravdati.
Komisija je predložila i iscrpnija pravila o upotrebi 
nacionalnih ili regionalnih pričuva kojima se pred -
viđa da se dodjele koje se odnose na povećanje 
jedinične vrijednosti prava na plaćanja obavljaju 
u skladu s objektivnim mjerilima i na način kojim se 
osigurava jednako postupanje prema poljoprivred -
nicima i ne uzrokuje narušavanje tržišta i tržišnog 
natjecanja.
Osim toga, u skladu s člankom 30. stavkom 10. 
Uredbe (EU) br. 1307/2013 povećanje jedinične 
vrijednosti prava poljoprivrednika na plaćanja ne 
smije premašiti vrijednosti nacionalnih ili regional -
nih jediničnih vrijednosti.
65
U kontekstu reforme ZPP -a i sustava izravnih pla -
ćanja koji će se primjenjivati od 2015., Komisija će 
povećati kapacitete za praćenje kako bi unaprijedila 
svoj nadzor nad provedbom relevantnih uredaba 
EU-a prije početka postupaka poravnanja računa.
Vidi i odgovor na odlomak 42.
66
Revizijom postupka potvrde o sukladnosti u okviru 
novog ZPP -a posebno će se riješiti dugotrajnost 
postupka.Sve dok se različitim načinima provedbe poštuje 
okvir pravila utvrđenih Uredbom (EZ) br. 73/2009, 
države članice mogu birati različite provedbene 
načine, koji odražavaju niz različitih situacija i karak -
teristika u Europskoj uniji. Osim toga, ustaljena 
je sudska praksa da države članice pri donošenju 
mjera za provedbu zakonodavstva EU -a svoja dis -
krecijska prava moraju ostvarivati u skladu s općim 
načelima prava EU -a i temeljnim pravima (vidi npr. 
predmet C-313/99 Mulligan točke 35. i 36.).
Treba nadalje primijetiti da neočekivane kori -
sti u pojedinačnim slučajevima ne znače nužno 
povredu općih načela prava EU -a.
Ako su uočene slabosti u načinu na koji države čla -
nice provode uredbe EU -a, primjenjuje se postupak 
poravnanja računa.
63
Za reformu ZPP -a i sustava izravnih plaćanja koji 
će se primjenjivati od 2015. Komisija je predložila 
detaljnija pravila o dodjeli prava iz nacionalne pri -
čuve i u pogledu broja i u pogledu vrijednosti prava 
koja se dodjeljuju.
Vidi i odgovor na odlomak 60.
64
Vidi odgovor na odlomak 63.
Odgovori Komisije 46
68
Ako su uočene slabosti u načinu na koji države čla -
nice provode uredbe EU -a, te slabosti prati Komisija. 
Ako se smatra da su te slabosti temelj za neosno -
vana plaćanja, to se može pratiti u okviru postupka 
poravnanja računa.
69
Vidi odgovor na odlomak 13.
Preporuka 3.
Ta se preporuka prihvaća.
U kontekstu reforme ZPP -a i sustava izravnih plaća -
nja koji će se primjenjivati od 2015., pravo na odabir 
politika koje je zakonodavac povjerio državama 
članicama pratit će pojačane obveze na temelju 
pravila provedbe u smislu opravdanosti tih odabira 
i obavješćivanja o njima.
Osim toga, Komisija je posvetila posebne resurse za 
povećanje svojeg kapaciteta praćenja kako bi una -
prijedila svoj nadzor nad provedbom relevantnih 
uredaba EU -a prije početka postupaka poravnanja 
računa.
U pogledu slučajeva s pogrešnim izračunom prava 
na plaćanja već su poduzete odgovarajuće mjere.
Neosnovana plaćanja i neopravdano dodijeljena 
prava vraćaju se kako je predviđeno člancima 80. i 81. 
Uredbe (EZ) 1122/2009. O sličnim se odredbama 
raspravlja u okviru izrade provedbenih pravila 
reforme ZPP -a.
Osim toga, u skladu s člankom 54. stavkom 2. 
Uredbe br. 1306/2013, 50 % svakog iznosa za koji 
država članica ne ostvari povrat od krajnjih koris-
nika po isteku roka od četiri godine (osam godina 
u slučaju sudskog postupka) od datuma zahtjeva 
za povrat snosi predmetna država članica, što je 
snažan poticaj za pravodoban dovršetak provedbe 
postupka povrata (takozvano pravilo 50/50 koje 
postoji od 2007.).Preporuka 2.
Ta se preporuka prihvaća.
Komisija već upotrebljava alate kojima se osigurava 
učinkovito nadziranje usklađenosti s primjenjivim 
gornjim granicama. Točnije, digitaliziran je prijenos 
informacija država članica u pogledu primjene gor -
njih granica. Ako se u prijenosu neke države članice 
otkriju pogreške, predmetna se obavijest odbacuje 
ili se toj državi članici obraća radi daljnjeg pojaš -
njenja. Jednom od kontrola provjerava se je li zbroj 
vrijednosti prava i iznos u pričuvama unutar gornje 
granice programa jedinstvenih plaćanja.
Komisija će i dalje rješavati ta pitanja u skladu 
s postupkom potvrde o sukladnosti u okviru 
reforme ZPP -a.
Od 2014. će se unutar Komisije posebna sred -
stva namijeniti za potporu državama članicama, 
posebno u pogledu provedbe IACS -a u kontekstu 
reforme.
Komisija se trenutačno bavi racionalizacijom 
postupka potvrde o sukladnosti radi smanjenja 
njegova trajanja na dvije godine u standardnim 
slučajevima. Kao prvo, novom Horizontalnom 
uredbom ZPP -a (Uredba (EU) br. 1306/2013) opisuju 
se baš narav, područje primjene i slijed uzastop-
nih koraka te različite vrste financijskih ispravaka. 
Kao drugo, svrha odredaba iz delegiranog akta 
(metoda i mjerila za izračun financijskog ispravka) 
i provedbenih akata (pojedinosti postupka potvrde 
o sukladnosti, s rokovima za svaki korak postupka) 
daljnja je racionalizacija pravnog okvira i ograniča -
vanje rizika od nepotrebnih kašnjenja. Kao treće, 
na toj čvršćoj osnovi Komisija će pojačati praćenje 
napretka postupaka potvrde o sukladnosti kako bi 
osigurala strože poštovanje rokova.
67
Vidi odgovor na odlomak 65.
Odgovori Komisije 47
Države članice trebaju osigurati da se zahtjevima iz 
odabranih informacijskih sustava ispunjavaju sigur -
nosni standardi iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 885/2006. 
Za te je standarde nužna uspostava posebnih 
kontrola za očuvanje povjerljivosti, pouzdanosti 
i cjelovitosti podataka.
Uz to, Komisija je u novim smjernicama za tijela za 
ovjeravanje odredila da bi njihove provjere trebale 
uključivati procjenu „postupaka na snazi za osigura -
vanje ispravne dodjele prava”. Nadalje, sljedeća će 
inačica smjernica sadržavati izričito upućivanje na 
točnost izračuna.U skladu s člankom 54. stavkom 5. iste Uredbe Komi -
sija ima mogućnost, u okviru postupka potvrde 
o sukladnosti, iz financiranja Unije isključiti odre -
đene iznose ako država članica postupak povrata ne 
provodi dovoljno revno.
Važno je primijetiti da na povrat neosnovanog 
plaćanja mogu utjecati kašnjenja prouzročena 
posebno ograničenim postupcima za izvršenje. Uz 
to, kad korisnici podnesu žalbu, pokreće se postu -
pak izvršenja, što katkad uključuje zakonske mjere. 
Zbog toga bi Komisiji moglo biti teško dokazati da 
predmetna država članica nije poduzela odgovara -
juću mjeru kojom se osigurava povrat neosnovano 
plaćenog iznosa. U predmetima koji se obrađuju 
u članku 258. UFEU -a, teret dokazivanja posebno bi 
bio težak dok se čeka rješenje predmeta na nacio -
nalnoj razini.
70
Ako pogrešno izračunana prava budu temelj za 
neosnovana plaćanja, mogu se primijeniti financij -
ski ispravci.
Vidi i odgovore na odlomke 51. i 60.
Preporuka 4.
Ta se preporuka prihvaća.
Komisija od 2014. jača svoj kapacitet praćenja i ulaže 
resurse u potporu državama članicama.
Ipak, vrijedno je spomenuti da se izračun prava 
na plaćanja temelji na podacima dobivenima iz 
sustava za identifikaciju i prijavu prava na plaćanje 
iz članka 7. Uredbe (EZ) br. 1122/2009. Tu je odredbu 
potrebno predvidjeti i za sustav prava na plaćanja 
koji će se primjenjivati od 2015.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ-AB-14-008-HR-C ISSN 2315-0548
Program jedinstvenih plaćanja financijski je najvažniji program izravne 
potpore koji se financira iz proračuna EU -a za poljoprivredu. Njime se 
omogućava odvajanje pomoći za poljoprivrednike od proizvodnje.
Nakon „sistematskog pregleda” zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) 
2008., većina je iznosa koji su prethodno bili raspoloživi za proizvodno 
vezanu potporu uključena u  program jedinstvenih plaćanja.
Sud je ustanovio da je Komisijino upravljanje uključivanjem proizvodno 
vezane potpore u program jedinstvenih plaćanja bilo tek djelomično 
djelotvorno. Imajući na umu novi sustav potpora za poljoprivredna 
gospodarstva u EU -u koji će se uvesti 2015., Sud preporučuje da Komisija 
osigura dosljednu provedbu mjera ZPP -a u državama članicama, kao i da 
veći naglasak stavi na provedbu usklađenosti s primjenjivim pravilima 
i gornjim granicama. Agencije za plaćanja država članica trebale bi 
usvojiti jasne postupke koji bi uključivali djelotvorne provjere 
pouzdanosti podataka povezanih s izračunom, kao i provjere točnosti 
prava na plaćanje.
EUROPSKI
REVIZORSKI
SUD