(4)Uzimajući u obzir gospodarsku i geopolitičku situaciju koja se ubrzano mijenja, europski semestar u 2022. nastavlja opsežnu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja te se istodobno razvija u skladu sa zahtjevima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u Godišnjem pregledu održivog rasta 2022. Provedba donesenih planova za oporavak i otpornost ključna je za ostvarivanje prioriteta politika u postupku europskog semestra jer se planovi odnose na sve ili znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih u ciklusima semestra 2019. i 2020. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i 2020. i dalje su jednako relevantne i za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241, uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma dostave izmijenjenog plana.

(5)Opća klauzula o odstupanju primjenjuje se od ožujka 2020. Komisija je u svojoj Komunikaciji od 3. ožujka 2021. iznijela stajalište da bi odluku o deaktivaciji ili nastavku primjene opće klauzule o odstupanju trebalo donijeti u okviru ukupne ocjene stanja gospodarstva, pri čemu bi ključni kvantitativni kriterij bio razina gospodarske aktivnosti u Uniji ili europodručju u usporedbi s razinama prije krize (krajem 2019.). Povećana nesigurnost i znatni negativni rizici za gospodarske izglede u kontekstu rata u Europi, dosad nezabilježeno povećanje cijena energije i kontinurani poremećaji u lancu opskrbe opravdavaju produljenje opće klauzule o odstupanju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu tijekom 2023.

(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu stabilnosti za 2021. smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratnim sredstvima) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.]

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica te time poboljšati usklađivanje politika. Komisija je napomenula, na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., da smatra da je prijelaz s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Komisija je najavila da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Komisija je pozvala države članice da smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. Na temelju tih razmatranja, fiskalnim odgovorom treba povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te održati kupovnu moć najranjivijih kućanstava kako bi se ciljanim i privremenim mjerama ublažio učinak povećanja cijena energije i ograničio inflacijski pritisak zbog sekundarnih učinaka; fiskalna politika trebala bi ostati fleksibilna radi prilagodbe okolnostima koje se brzo mijenjaju i trebala bi se razlikovati po državama članicama, ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim u pogledu izloženosti krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Nizozemska je 29. travnja 2022. dostavila svoj Program stabilnosti za 2022., u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Nizozemska još nije dostavila Nacionalni program reformi jer će ga uključiti u plan za oporavak i otpornost.

(10)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Nizozemsku za 2022. U Izvješću je ocijenjen napredak Nizozemske u smislu relevantnih preporuka za tu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021., kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Nizozemske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i postizanju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(11)Komisija je provela detaljno preispitivanje za Nizozemsku u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br. 1176/2011 i objavila rezultate 23. svibnja 2022.. Komisija je zaključila da u Nizozemskoj postoje makroekonomske neravnoteže. Konkretno, slabosti su povezane s visokim privatnim dugom i velikim suficitom tekućeg računa, što ima prekogranični učinak.

(12)Vijeće je 20. srpnja 2020. Nizozemskoj preporučilo da 2020. i 2021. u skladu s općom klauzulom o odstupanju poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Nizozemska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Nizozemskoj smanjio se u 2021. na 2,5 % BDP-a s 3,7 % u 2020. Odgovor Nizozemske u okviru fiskalne politike pridonio je gospodarskom oporavku u 2021., a privremene mjere hitne potpore narasle su na 3,3 % BDP-a u 2020. i 2021. Mjere koje je Nizozemska poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. bile su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, dug opće države u 2021. iznosio je 52,1 % BDP-a.

(13)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022. je realan. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 3,6 % u 2022. i za 1,7 % u 2023. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se sličan rast realnog BDP-a od 3,3 % u 2022. i 1,6 % u 2023. Vlada u Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će ukupni deficit ostati na 2,5 % BDP-a u 2022. te da će se smanjiti na 2,3 % u 2023. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 53,1 % u 2022. i na 52,7 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 2,7 % BDP-a za 2022. i 2,1 % BDP-a za 2023. To je više od deficita predviđenog u Programu stabilnosti za 2022., uglavnom zato što su u program samo djelomično uključene mjere poduzete kao odgovor na visoke cijene energije, a nešto niže za 2023., uglavnom zbog niže razine bruto investicija u fiksni kapital i drugih rashoda koje Komisija očekuje. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se manji udio duga opće države u BDP-u od 51,4 % u 2022. i 50,9 % u 2023. Razlika je posljedica drukčije prognoze za nominalni BDP.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 1,5 %.

(14)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 3,4 % BDP-a u 2021. na 0,9 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 0,7 % BDP-a u 2022., a u 2023. se očekuje njihovo postupno ukidanje. Te se mjere uglavnom sastoje od socijalnih transfera siromašnijim kućanstvima i smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije. Bile su najavljene kao privremene, no u slučaju da cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od njih mogle bi se nastaviti. Jedna od tih mjera nije ciljana, i to smanjenje neizravnih poreza na potrošnju energije. Na državni deficit utječu i troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,1 % BDP-a u 2022. i 2023, te povećanje troška rashoda za obranu za 0,1 % BDP-a u 2023.

(15)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Nizozemskoj da u 2022. provodi poticajan smjer fiskalne politike, uključujući poticaj Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Nizozemska, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(16)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz nizozemskog Programa stabilnosti za 2022., u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti poticajan i iznositi -2.6 % BDP-a, u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost te sredstvima drugih fondova EU-a ostati stabilan u odnosu na 2021.. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti neutralan i iznositi 0,0 postotnih bodova BDP-a. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Nizozemska namjerava zadržati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na prihodovnoj strani) u 2022. imati ekspanzivan učinak od 2,0 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. Taj znatan ekspanzivni učinak uključuje dodatni učinak mjera za rješavanje gospodarskog i socijalnog učinka povećanja cijena energije (0,7 % BDP-a), kao i troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a), dok se, među ostalim, predviđa da će dodatne klimatske mjere (usmjerene na smanjenje emisija stakleničkih plinova i promicanje održive energije) i mjere u području obrazovanja (prekvalificiranje, osposobljavanje nastavnika) pridonijeti rastu neto tekućih rashoda od 0,3 % BDP-a odnosno 0,2 % BDP-a.

(17)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi +0,5 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost te sredstvima drugih fondova EU-a ostati nepromijenjen u odnosu na 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na prihodovnoj strani) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 1,0 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije (0,7 % BDP-a).

(18)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjivati na 2,5 % BDP-a u 2024. i onda porasti na 2,9 % do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države tijekom trajanja programa ostati ispod 3 % BDP-a. U tim se predviđanjima pretpostavljaju neke dodatne mjere fiskalne konsolidacije koje još nisu utvrđene. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati do 2025., i to na 53,1 % u 2024. i na 54,4 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju srednje razine.

(19)Poremećaji na tržištu stambenih nekretnina pridonose brzorastućim cijenama stambenih nekretnina i visokoj zaduženosti kućanstava, zbog čega su kućanstva osjetljiva na gospodarske šokove. Cijene stambenih nekretnina naglo su se povećale 2021. uz godišnju stopu rasta od 15 % i sve veće znakove precijenjenosti na tom tržištu, što povećava rizike i slabosti. Iako se porezni odbitak za plaćene kamate po hipotekarnim kreditima postupno smanjuje, smanjenje je samo djelomično, a porezna olakšica za uplate hipotekarnih kredita i dalje je velika. Zajedno s relativno visokim ograničenjima zaduživanja (omjer kredita i vrijednosti), to i dalje pridonosi velikoj sklonosti kućanstava zaduživanju. Istodobno je privatno tržište najma nekretnina i dalje malo i nedovoljno razvijeno. Nepostojanje funkcionalnog srednjeg segmenta tržišta najma stambenih nekretnina potiče kućanstva na kupnju umjesto na najam, što pridonosi visokim udjelima duga u dohotku i financijskoj ranjivosti. Nefleksibilnosti na strani ponude pridonose poremećajima na tržištu stambenih nekretnina. Relativno nefleksibilna ponuda stambenih nekretnina povećava opasnost da politike kojima se stanovanje želi učiniti cjenovno pristupačnijim potaknu potražnju i u konačnici dodatno povećaju cijene stambenih nekretnina, protivno njihovu izvornom cilju.

(20)Iako mirovinski sustav dobro funkcionira u smislu primjerenosti mirovina i fiskalne održivosti, u strukovnom mirovinskom sustavu (drugi stup) postoje nedostaci u pogledu međugeneracijske pravednosti, transparentnosti mirovinskih prava i fleksibilnosti. Doprinosi za mirovinsko osiguranje iz drugog stupa visoki su te je moguće da će se morati uvelike prilagođavati kako bi se ublažile neravnoteže u bilancama mirovinskih fondova. Velika obvezna štednja također pridonosi suficitu tekućeg računa. Reformom mirovinskog sustava mogla bi se povećati otpornost mirovinskih fondova na šokove. Nakon okvirnog sporazuma o općim načelima mirovinske reforme 2019. vlada i socijalni partneri postigli su u lipnju 2020. dogovor o novoj strukturi ugovora iz drugog stupa. Općenito, planiranom reformom nastoje se ukloniti ključne slabosti mirovinskog sustava. Planira se da će nizozemski parlament tijekom 2022. raspraviti i donijeti zakonodavne mjere za provedbu dogovorene mirovinske reforme. Glavni izazov bit će potpuna provedba reforme, koju će trebati pozorno pratiti.

(21)Nizozemska je 22. prosinca 2021., 23. prosinca 2021. i 22. ožujka 2022. dostavila programske dokumente kohezijske politike. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. Nizozemska treba uzeti u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblju 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.

(22)Fleksibilno zapošljavanje u Nizozemskoj i dalje je često i čini znatan udio tržišta rada. To upućuje na sve veći rizik od segmentacije tržišta rada. Na upotrebu takvih vrsta zaposlenja u znatnoj mjeri utječu institucionalni čimbenici i odluke u okviru nacionalnih politika, kao što su razlike u poreznom tretmanu (za samozaposlene osobe bez zaposlenika), socijalnom osiguranju i propisima o zaštiti radnika. Ti različiti pokretači i institucijski čimbenici stvaraju velike financijske poticaje i destimulacije, uz posebno negativne učinke na marginama tržišta rada. Pandemija bolesti COVID-19 ukazala je i na rizike segmentiranog tržišta rada te nepovoljnu situaciju u području zapošljavanja i socijalnih pitanja za određene skupine, kao i znatne izazove u pogledu pristupa odgovarajućoj socijalnoj zaštiti za samozaposlene, koji su češće nedovoljno osigurani za slučaj bolesti, invaliditeta, nezaposlenosti i starosti. Osim toga, daljnjim mjerama za razjašnjenje definicije radnog odnosa samozaposlenih osoba i provedbom primjenjivih pravila moglo bi se pridonijeti smanjenju lažnog samozapošljavanja.

(23)Ukupni gospodarski oporavak i povećanje potražnje za radnom snagom doveli su do još većeg manjka radne snage, koji je sad prisutan u svim sektorima. Prognoze za tržište rada upućuju na nastavak napetosti i u budućnosti, a posebno kad je riječ o obrazovanju, zdravstvu, tehničkom sektoru i sektoru IKT-a. Kratkoročno gledajući, nedostatak radne snage vrlo je velik i u građevinarstvu. Napetosti na tržištu rada mogle bi otežati velika ulaganja potrebna u okviru zelene i digitalne tranzicije. Istodobno postoji neiskorištena ili nedovoljno iskorištena radna snaga, posebno s obzirom na nižu stopu zaposlenosti osoba migrantskog podrijetla i visok udio zaposlenih u nepunom radnom vremenu. Poticanjem povećanja broja radnih sati radnika u nepunom radnom vremenu, od kojih su mnogi žene (62,5 % zaposlenih žena radilo je u nepunom radnom vremenu 2021.), mogao bi se dodatno smanjiti postojeći manjak radne snage na tržištu rada te bi se mogla smanjiti prosječna razlika u plaćama i mirovinama žena i muškaraca. Aktivacija i usavršavanje ili prekvalifikacija neaktivnih osoba (oni koji ne rade niti traže posao), dugotrajno nezaposlenih osoba i onih koji se nalaze na marginama tržišta rada ciljanim i prilagođenim mjerama mogli bi pomoći u smanjenju nedostatka radne snage i vještina uz istodobno poticanje jednakih mogućnosti i aktivne uključenosti.