ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

napominje da se, u skladu s trenutačnim postupkom davanja razrješnice, godišnja izvješća o radu podnose Revizorskom sudu u lipnju, Revizorski sud potom svoje izvješće podnosi Parlamentu u listopadu, a o razrješnici glasuje Parlament na plenarnoj sjednici do svibnja; napominje da, osim u slučaju odgode davanja razrješnice, između zaključivanja godišnjih financijskih izvještaja i okončanja postupka davanja razrješnice prođe najmanje 17 mjeseci; ističe da revizija u privatnom sektoru slijedi mnogo kraći vremenski raspored; ističe da je postupak davanja razrješnice potrebno pojednostavniti i ubrzati; traži da Revizorski sud slijedi dobru praksu koju pruža privatni sektor i predlaže da se odredi rok do 31. ožujka naredne obračunske godine za podnošenje godišnjih izvješća o radu, rok do 1. srpnja za podnošenje izvješća Revizorskog suda i da se raspored za postupak davanja razrješnice naknadno preispita kao što je utvrđeno u članku 5. Priloga IV. Poslovniku Parlamenta tako da se glasovanje o razrješnici može održati na plenarnoj sjednici Parlamenta u studenome, čime bi se postupak davanja razrješnice okončao u godini koja slijedi nakon predmetne obračunske godine;
18.

sa zabrinutošću primjećuje da je od 4 861 plaćanja koje je Ured obradio 2016. 2 007 izvršeno nakon zakonskog roka (41 %); međutim, napominje da se to uglavnom može pripisati eksponencijalnom povećanju proračuna; potvrđuje da su prema navodima Ureda njegove operativne aktivnosti eksponencijalno narasle, što je dovelo do znatnog povećanja broja financijskih transakcija koje je trebao obraditi isti broj zaposlenika; sa zadovoljstvom primjećuje različite mjere koje je Ured poduzeo da bi riješio taj problem; potvrđuje da se očekivalo da će te mjere dovesti do normalizacije plaćanja do kraja prve polovine 2017.; poziva Ured da tijelo nadležno za davanje razrješnice obavještava o učincima tih mjera;
4.

napominje da, u skladu s trenutačnim postupkom davanja razrješnice, Sud podnosi godišnje izvješće o radu Revizorskom sudu u lipnju, Revizorski sud potom svoje izvješće podnosi Parlamentu u listopadu, a o razrješnici glasuje Parlament na plenarnoj sjednici do svibnja; napominje da, osim u slučaju odgode davanja razrješnice, između zaključivanja godišnjih financijskih izvještaja i okončanja postupka davanja razrješnice prođe najmanje 17 mjeseci; ističe da revizija u privatnom sektoru slijedi mnogo kraći vremenski raspored; ističe da je postupak davanja razrješnice potrebno pojednostavniti i ubrzati; traži da Sud i Revizorski sud slijede dobru praksu koju pruža privatni sektor i predlaže da se odredi rok do 31. ožujka naredne obračunske godine za podnošenje godišnjih izvješća o radu, rok do 1. srpnja za podnošenje izvješća Revizorskog suda i da se raspored postupka davanja razrješnica naknadno preispita kao što je utvrđeno u članku 5. Priloga IV. Poslovniku Parlamenta tako da se glasovanje o razrješnici može održati na plenarnoj sjednici Parlamenta u studenome, čime bi se postupak davanja razrješnice okončao u godini koja slijedi nakon predmetne obračunske godine;
29.

napominje da je u skladu s člancima 253. i 254. UFEU-a imenovanje članova Suda Europske unije odgovornost država članica; naglašava da je za dobro funkcioniranje Suda Europske unije važno pravodobno predlaganje i imenovanje sudaca; traži uvođenje novog pravila kojim se utvrđuje poseban rok za (ponovno) imenovanje sudaca dovoljno prije završetka prethodnog mandata i poziva Vijeće da prilikom imenovanja novih sudaca Suda Europske unije odvagne troškove u odnosu na koristi; kritizira nepravilna imenovanja, bez poziva na podnošenje prijava, dvaju sudaca Službeničkog suda za mandat koji je k tome trajao samo od 14. travnja 2016. do 31. kolovoza 2016.; sa žaljenjem napominje da su troškovi povezani s jednim od to dvoje sudaca, od preuzimanja dužnosti do završetka njegova „četveromjesečnog mandata”, bez plaće koju je sudac primao, iznosili 69 498,25 EUR; osuđuje takvo rasipanje novca poreznih obveznika Unije;
12.

potvrđuje činjenicu da je Zajedničko poduzeće IMI 2 uspostavilo djelotvorne postupke ex ante kontrole koji se temelje na pregledima financijske i operativne dokumentacije te da provodi ex post revizije zahtjeva za bespovratna sredstva u sklopu Sedmog okvirnog programa; napominje da je preostala stopa za ex post revizije o kojoj je Zajedničko poduzeće izvijestilo na kraju 2016. iznosila 1,67 %;
16.

izražava zabrinutost zbog toga što je, u slučaju agencija koje se financiraju od naknada, kao što je Agencija, smanjenje broja osoblja nametnuto posljednjih godina dovelo do smanjenja broja zaposlenih koji rade na zadaćama koje se zapravo financiraju od naknada koje plaćaju podnositelji zahtjeva, a ne iz proračuna Unije; to je učinjeno bez uzimanja u obzir dodatnog opterećenja koje je nastalo zbog sve većeg broja zahtjeva te istovremenog povećanja prihoda od naknada koje su podnositelji zahtjeva platili za pružene usluge i koje je moglo omogućiti povećanje broja zaposlenika bez utjecaja na proračun Unije; napominje da će potreba Agencije za dodatnim osobljem i proračunskim sredstvima postati osobito naglašena tijekom faze pripreme i premještanja u novo sjedište od 2018. do 2020. tijekom kojeg će Agencija morati nastaviti ispunjavati svoje ključne zadaće na području javnog zdravlja, kao i obavljati dodatne zadaće povezane sa samim premještanjem;
7.

svjestan je da je povećanje uvoza u Uniju stvorilo pritisak na smanjenje cijena, što je negativno utjecalo na financijski položaj poduzeća u tekstilnom sektoru u Uniji te pokrenulo opći trend u industriji tekstila i odjeće da svoju proizvodnju presele u države s nižim troškovima proizvodnje izvan Unije; prima na znanje da je u Galiciji to dovelo do stalnog pada broja tekstilnih poduzeća, a time i do povećanja otpuštanja;
5.

prima na znanje iz izvješća Revizorskog suda da se u okviru proširenih ovlasti Agencije poseban naglasak stavlja na operacije vraćanja, za koje je u proračunu Agencije za 2016. godine izdvojeno 63 000 000 EUR; međutim, napominje da je 23 000 000 EUR, tj. 37,5 %, vraćeno u proračun Unije jer je broj provedenih operacija vraćanja bio manji od predviđenoga; napominje da je osjetno kašnjenje postupka nabave za okvirni ugovor u vrijednosti od 50 000 000 EUR o najmu zrakoplova i pružanju povezanih usluga za potrebe operacija vraćanja koje provodi Agencija doprinijelo tom stanju te i dalje utječe na broj operacija vraćanja koje Agencija organizira; žali zbog činjenice da je pokretanje predmetnog postupka javne nabave bilo predviđeno za ožujak 2016., no to se do kraja godine nije dogodilo; prima na znanje iz odgovora Agencije da je ona znatno povećala broj zajedničkih povratnih letova (232 u 2016. u usporedbi s 66 u 2015.); međutim, napominje da se preostalih 23 000 000 EUR nije moglo iskoristiti prvenstveno zbog toga što je okvirni ugovor o najmu zrakoplova i pružanju povezanih usluga za potrebe operacija vraćanja kasnio zbog smanjenja prioriteta projekta u korist nastojanja poduzetih kako bi se osigurala logistička podrška (trajekti i autobusi) za provedbu Izjave EU-a i Turske; napominje da je u međuvremenu objavljen postupak javne nabave za uspostavljanje četverogodišnjeg okvirnog ugovora, međutim, s nižim procijenjenim proračunom (20 000 000 EUR);
6.

izražava žaljenje što je prema izvješću Revizorskog suda Institut od svog osnivanja 2008. pa do srpnja 2014. imao četiri direktora; primjećuje da je radno mjesto direktora od kolovoza 2014. popunjeno na privremenoj osnovi, a od veljače 2013. to je slučaj s još jednim rukovodećim radnim mjestom; podupire primjedbu Revizorskog suda da se, osim što je to u suprotnosti s odredbama Pravilnika o osoblju prema kojima se privremeni vršitelj dužnosti postavlja na razdoblje od najviše jedne godine, takvim čestim izmjenama i dugotrajnim privremenim rješenjima stvara nesigurnost kod dionika i dovodi u pitanje strateški kontinuitet; prima na znanje odgovor Instituta da ne može komentirati postupak zapošljavanja za radno mjesto direktora Instituta s obzirom na to da njime upravlja Komisija; snažno potiče Komisiju da dovrši taj otvoreni postupak; prima na znanje da će Institut 2017. dovršiti postupak zapošljavanja za drugo rukovodeće radno mjesto;
3.

napominje da, u skladu s trenutačnim postupkom davanja razrješnice, Odbor podnosi godišnje izvješće o radu Revizorskom sudu u lipnju, Revizorski sud potom svoje izvješće podnosi Parlamentu u listopadu, a o razrješnici glasuje Parlament na plenarnoj sjednici do svibnja; napominje da, osim u slučaju odgode davanja razrješnice, između zaključivanja godišnjih financijskih izvještaja i okončanja postupka davanja razrješnice prođe najmanje 17 mjeseci; ističe da revizija u privatnom sektoru slijedi mnogo kraći vremenski raspored; ističe da je postupak davanja razrješnice potrebno pojednostavniti i ubrzati; traži da Odbor i Revizorski sud slijede dobru praksu koju pruža privatni sektor; s tim u vezi predlaže da se utvrdi rok za podnošenje godišnjih izvješća o radu do 31. ožujka tijekom godine koja slijedi nakon obračunske godine te rok za podnošenje izvješća Revizorskog suda do 1. srpnja; također predlaže da se preispita raspored postupka davanja razrješnice kako je utvrđen člankom 5. Priloga IV. Poslovniku Parlamenta, kako bi se glasovanje o davanju razrješnice održavalo na plenarnoj sjednici Parlamenta u studenome, čime bi se ujedno postupak davanja razrješnice okončao u godini koja slijedi nakon predmetne obračunske godine;
46.

napominje da, u skladu s trenutačnim postupkom davanja razrješnice, ESVD podnosi godišnje izvješće o radu Revizorskom sudu u lipnju, Revizorski sud potom svoje izvješće podnosi Parlamentu u listopadu, a o razrješnici glasuje Parlament na plenarnoj sjednici do svibnja; napominje da, osim u slučaju odgode davanja razrješnice, između zaključivanja godišnjih financijskih izvještaja i okončanja postupka davanja razrješnice prođe najmanje 17 mjeseci; ističe da revizija u privatnom sektoru slijedi mnogo kraći vremenski raspored; ističe da je postupak davanja razrješnice potrebno pojednostavniti i ubrzati; traži da ESVD i Revizorski sud slijede dobru praksu koju pruža privatni sektor i predlaže da se odredi rok do 31. ožujka naredne obračunske godine za podnošenje godišnjih izvješća o radu, rok do 1. srpnja za podnošenje izvješća Revizorskog suda i da se raspored za postupak davanja razrješnica naknadno preispita kao što je utvrđeno u članku 5. Priloga IV. Poslovniku Parlamenta tako da se glasovanje o razrješnici može održati na plenarnoj sjednici Parlamenta u studenome, čime bi se postupak davanja razrješnice okončao u godini koja slijedi nakon predmetne obračunske godine.
D.

budući da su članovi Zajedničkog poduzeća FCH2 Unija, koju predstavlja Komisija, New Energy World Industry Grouping AISBL („industrijska grupacija”), preimenovan 2016. u Hydrogen Europe, i New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen AISBL („istraživačka grupacija”);
24.

napominje da je prema izvješću Revizorskog suda Agencija 2014. sklopila okvirni ugovor u iznosu od 3 500 000 EUR za nabavu robe i usluga u području IT-a tijekom šestogodišnjeg razdoblja; napominje da je Agencija podcijenila potrebe i vjerojatnu vrijednost ugovora, što je dovelo do toga da je do kraja 2016. potrošeno 80 % vrijednosti ugovora; izražava žaljenje zbog toga što je novi postupak nabave trebalo pokrenuti četiri godine prije očekivanog, što je sa sobom donijelo dodatne administrativne troškove; uzima u obzir, na temelju odgovora Agencije, da je definiranje potreba povezanih s tim ugovorom predstavljalo poseban izazov jer su u vrijeme nabave pregovori o sporazumu za delegiranje programa Copernicus još trajali i, što je još važnije, nije bilo jasno hoće li i u kojoj mjeri IT troškovi temeljem tog sporazuma biti prihvatljivi;
36.

ističe da je 21 država članica dosad ratificirala Sporazum; nada se da će one države koje ga još nisu potpisale učiniti to što prije s obzirom na to da će rad na sva tri područja djelovanja potaknuti razvoj političkog dijaloga, omogućiti djelotvornu raspodjelu financijskih sredstava te, u konačnici, dovesti do istinske pomoći Unije obnovi i transformaciji Hondurasa;
3.

pozdravlja činjenicu da je Ombudsman u ožujku podnio svoje godišnje izvješće o radu Revizorskom sudu; prima na znanje da je Revizorski sud podnio svoje izvješće Parlamentu u listopadu i da će se o razrješnici glasovati na plenarnoj sjednici Parlamenta do svibnja; napominje da, osim u slučaju odgode davanja razrješnice, između zaključivanja godišnjih financijskih izvještaja i okončanja postupka davanja razrješnice prođe najmanje 17 mjeseci; ističe da revizija u privatnom sektoru slijedi mnogo kraći vremenski raspored; ističe da je postupak davanja razrješnice potrebno pojednostavniti i ubrzati; traži da Ombudsman slijedi dobar primjer koji pruža privatni sektor i predlaže da se odredi rok do 31. ožujka naredne godine za podnošenje godišnjih izvještaja o radu, rok do 1. srpnja za podnošenje izvješća Revizorskog suda i da se naknadno glasovanje Parlamenta o razrješnici održi na plenarnoj sjednici u studenome, čime bi se postupak davanja razrješnice okončao u godini koja slijedi nakon predmetne obračunske godine;
48.

ističe da su kašnjenja u provedbi programa tijekom prve tri godine trenutačnog VFO-a zbog kasnog donošenja VFO-a za razdoblje od 2014. do 2020. i brojnih novosti uvedenih za razdoblje od 2014. do 2020. koje su, usprkos tome što im je cilj bio pojednostavnjenje, prouzročile administrativne poteškoće, dovela do prijenosa odobrenih sredstava za obveze iz 2014., uglavnom u 2015. i 2016., te do niske razine plaćanja 2016.; (te do izvršenja proračuna Unije od 7 % u razdoblju od 2014. do 2016. sadašnjeg VFO-a); međutim, ističe da je 2017. bila prva godina u kojoj je došlo do ubrzanja programa europskih strukturnih i investicijskih fondova; očekuje da će se taj trend nastaviti 2018. i 2019.; smatra da treba pružiti dovoljne razine odobrenih sredstava za plaćanja i obveze kako bi se provedba odvijala neometano;
3.

napominje da, u skladu s trenutačnim postupkom davanja razrješnice, Nadzornik podnosi godišnje izvješće o radu Revizorskom sudu u lipnju, Revizorski sud potom svoje izvješće podnosi Parlamentu u listopadu, a o razrješnici glasuje Parlament na plenarnoj sjednici do svibnja; napominje da, osim u slučaju odgode davanja razrješnice, između zaključivanja godišnjih financijskih izvještaja i okončanja postupka davanja razrješnice prođe najmanje 17 mjeseci; ističe da revizija u privatnom sektoru slijedi puno kraći vremenski raspored; ističe da je postupak davanja razrješnice potrebno pojednostavniti i ubrzati; traži da Nadzornik i Revizorski sud slijede dobru praksu koju pruža privatni sektor i predlaže da se odredi rok do 31. ožujka naredne obračunske godine za podnošenje godišnjih izvještaja o radu, rok do 1. srpnja za podnošenje izvješća Revizorskog suda i da se raspored za postupak davanja razrješnica naknadno preispita kao što je utvrđeno u članku 5. Priloga IV. Poslovniku Parlamenta tako da se glasovanje o razrješnici može održati na plenarnoj sjednici Parlamenta u studenome, čime bi se postupak davanja razrješnice okončao u godini koja slijedi nakon predmetne obračunske godine;
3.

napominje da je prema izvješću Revizorskog suda razina prenesenih odobrenih sredstava za glavu II. (administrativni troškovi) iznosila čak 417 279 EUR, tj. 30 % (u odnosu na 364 740 EUR, tj. 26 %, u 2015.); napominje da se ti prijenosi uglavnom odnose na IT usluge koje do kraja te godine još nisu bile u potpunosti izvršene ili za koje do tada još nije bio ispostavljen račun; napominje također da je razina prenesenih odobrenih sredstava za glavu III. iznosila 3 370 616 EUR, tj. 43 % (u odnosu na 3 383 052 EUR, tj. 41 %, u 2015.); napominje da su se ti prijenosi uglavnom odnosili na istraživačke projekte i studije koji traju više od godine dana; primjećuje da bi prema zaključcima Revizorskog suda Agencija mogla razmotriti uvođenje diferenciranih proračunskih odobrenih sredstava koja bi bolje odražavala višegodišnju prirodu aktivnosti te neizbježna kašnjenja između potpisivanja ugovora, isporuka i plaćanja; prima na znanje iz odgovora Agencije da će proučiti tu mogućnost i provjeriti može li se poboljšati upravljanje proračunom;
41.

pozdravlja spremnost glavnog tajnika da pronađe rješenje i ponovno poziva na pronalazak održivog rješenja za one akreditirane parlamentarne asistente koji bez prekida rade tijekom dva parlamentarna saziva, a koji neće imati pravo pristupa europskom mirovinskom sustavu kada navrše dob za stjecanje prava na odlazak u mirovinu na kraju sadašnjeg parlamentarnog saziva, i to zbog okolnosti izvan njihove kontrole i kontrole zastupnika koji ih zapošljavaju, s obzirom na to da neće ispuniti potrebnih deset godina u službi zbog ranih izbora 2014. i kašnjenja u potvrđivanju njihovih novih ugovora zbog velikog radnog opterećenja za ljudske resurse nakon izbora 2009. i 2014.; stoga zahtijeva da se dva zakonodavna razdoblja računaju kao deset godina u aktivnoj službi; poziva glavnog tajnika da bez odgode naloži Glavnoj upravi za kadrovske poslove (DG PERS) da istraži moguća rješenja i da obavještava predstavnike akreditiranih parlamentarnih asistenata i uključi ih u taj postupak; zahtijeva da Komisija prije 1. rujna 2018. predstavi zakonodavni prijedlog kako bi se riješilo to pitanje;
napominje da je, prema izvješću Revizorskog suda, u svibnju 2015. odlukom upravnog odbora imenovana privremena direktorica Centra; ističe činjenicu da je od 31. prosinca 2016. vremenski rok za obnašanje te dužnosti, koji prema Pravilniku o osoblju iznosi najviše jednu godinu, bio prekoračen za osam mjeseci; nadalje žali što je to dovelo i do uvođenja 15 dodatnih privremenih mjera koje su se odnosile na ostale članove osoblja; napominje da, u skladu s odgovorom Centra, smatra da je to imenovanje izvršeno u skladu s Pravilnikom o osoblju, kao i s Uredbom (EZ) br. 851/2004 ( 2 ) , s obzirom na to da je prvotni postupak zapošljavanja za radno mjesto direktora bio neuspješan i da je za potrebe nastavka poslovanja dužnost privremene direktorice trajala dulje od 12 mjeseci; ističe da je tijekom tog produljenja dotični član osoblja na zahtjev upravnog odbora pristao odreći se financijske naknade predviđene u Pravilniku o osoblju dok privremeno obnaša dužnost na radnom mjestu višeg platnog razreda;
28.

pozdravlja rezultate ostvarene u području uštede i poboljšane učinkovitosti zbog upotrebe zajedničkih usluga u okviru pet velikih međuagencijskih zajedničkih nabava u protekle dvije godine, od kojih su tri provedene pod vodstvom EFSA-e, a to su nabava usluga u oblaku, usluga revizije i usluge profesionalne mreže; jedna je provedena pod vodstvom Europske zaklade za osposobljavanje (ETF), i to nabava usluga istraživanja; a jedna pod vodstvom Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound), i to nabava usluge evaluacije i pružanja povratnih informacija; ističe da su tih pet zajedničkih nabava zabilježile visoke stope sudjelovanja, u rasponu od 8 do 30 agencija; pozdravlja ostvarene uštede, koje su procijenjene na 6 700 000 EUR za usluge u oblaku, 970 000 EUR za usluge revizije, 1 490 000 EUR za usluge profesionalne mreže, 400 000 EUR za usluge istraživanja i 1 160 000 EUR za usluge evaluacije i pružanja povratnih informacija; poziva Mrežu i pojedine agencije da nastave suradnju i dodatno poboljšaju popis zajedničke robe i usluga koje bi mogle biti obuhvaćene postupcima zajedničke nabave;
2.

sa zadovoljstvom napominje da problem različitih metodologija i postupaka koje primjenjuju različita nacionalna tijela za financiranje više nije relevantan za provedbu projekata u okviru programa Obzor 2020. jer ex post revizije obavlja ili Zajedničko poduzeće ECSEL ili Komisija; napominje da je u skladu s odredbama zajedničkog plana ex post revizija za Obzor 2020. trenutačno već pokrenuto 17 ex post revizija u vezi s transakcijama povezanim s aktivnostima Zajedničkog poduzeća;
32.

prima na znanje iz izvješća Revizorskog suda da je Služba Komisije za unutarnju reviziju zaključila u svojem revizijskom izvješću iz studenoga 2016. da su uspostavljene kontrole za upravljanje projektima u području IT-a prikladne, no navela je da postoje znatni nedostatci u vezi s upravljanjem u području IT-a; napominje da je preporučila Agenciji da ažurira svoju politiku upravljanja u području IT-a, uspostavi okvir za upravljanje rizicima i registar rizika u području IT-a na razini cjelokupne organizacije i izdvoji službu za informacijsku sigurnost iz odjela za IT; sa zadovoljstvom primjećuje da su se Agencija i Služba za unutarnju reviziju dogovorile oko plana za poduzimanje korektivnih mjera; prima na znanje iz odgovora Agencije da je većina aktivnosti povezanih s upravljanjem IT-om provedena, a provedba preostalih aktivnosti planirana je do kraja 2017.; poziva Agenciju da izvještava tijelo nadležno za davanje razrješnica o provedbi akcijskog plana;
A.

U skladu s dijelom A. Priloga Međuinstitucionalnom sporazumu između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, Europski parlament, Vijeće i Komisija dogovorili su sljedeće ključne datume za proračunski postupak za 2018.: 1. Sazvat će se trijalog 13. srpnja ujutro prije usvajanja stajališta Vijeća. 2. Komisija će nastojati predstaviti izjavu o procjenama za 2018. do kraja svibnja. 3. Vijeće će nastojati usvojiti svoje stajalište i poslati ga Europskom parlamentu do 37. tjedna (treći tjedan u rujnu) kako bi se omogućio pravovremeni dogovor s Europskim parlamentom. 4. Odbor za proračune Europskog parlamenta nastojat će glasovati o izmjenama stajališta Vijeća najkasnije do kraja 41. tjedna (sredina listopada). 5. Trijalog će se sazvati 18. listopada poslijepodne prije čitanja Europskog parlamenta. 6. Na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta u 43. tjednu glasovat će se o njegovu čitanju (plenarna sjednica 23. – 26. listopada). 7. Razdoblje mirenja počinje 31. listopada. U skladu s odredbama članka 314. stavka 4. točke (c) UFEU-a, rok predviđen za mirenje istječe 20. studenoga 2017. 8. Odbor za mirenje sastat će se poslijepodne 6. studenoga u prostorima Europskog parlamenta i 17. studenoga u prostorima Vijeća i može se ponovno sastati prema potrebi. Sjednice Odbora za mirenje pripremit će se u okviru jednog ili više trijaloga. Trijalog je planiran za 9. studenoga ujutro. Dodatni trijalozi mogu se sazvati tijekom razdoblja mirenja u trajanju od 21 dana, uključujući 13. i 14. studenoga u Strasbourgu.
20.

inzistira na tome da je povećanje ulaganja u istraživanje, inovacije, obrazovanje, infrastrukturu i mikropoduzetništvo te malo i srednje poduzetništvo ključno za postizanje održivog rasta i stvaranje radnih mjesta u Uniji; upozorava na to da bi smanjenja kakva predlaže Vijeće mogla ugroziti programe sa stvarnom europskom dodanom vrijednošću koji neposredno utječu na stvaranje radnih mjesta i rast, kao što su Obzor 2020. i Instrument za povezivanje Europe; posebno naglašava da su dostatna financijska sredstva za Obzor 2020. bitna kako bi se omogućio razvoj istraživanja i inovacija te vodećeg položaja u digitalizaciji, kao i potpora malim i srednjim poduzećima u Europi; podsjeća na to da je taj program pokazao snažnu europsku dodanu vrijednost s obzirom na to da se 83 % projekata koji se financiraju iz programa Obzor 2020. ne bi nastavilo bez potpore na razini Unije; ponovno ističe važnost Instrumenta za povezivanje Europe za financiranje dovršetka mreže TEN-T i ostvarenja jedinstvenog europskog prometnog prostora; stoga odlučuje da će vratiti na prethodnu razinu sva smanjenja koje je izvršilo Vijeće te također u potpunosti zadržati originalni profil proračunskih linija programa Obzor 2020. i Instrumenta za povezivanje Europe koje su smanjene radi izdvajanja rezervacija za jamstveni fond EFSU-a;