Kretanja tokova nezakonitih migracija

Iako se rute mogu brzo promijeniti zbog pojačanih mjera i kontrola granica, aktivnosti izvršavanja zakonodavstva ili rizika za sigurnost, centri krijumčarenja u kojima se susreću ponuda i potražnja usluga krijumčarenja obično su relativno stabilni. To su obično glavni ili veliki gradovi smješteni na raskrižjima važnih migracijskih ruta. Krijumčari proaktivno traže potencijalne migrante, među ostalim kampanjama dezinformiranja o rutama, rizicima i uvjetima u zemljama odredišta. Krijumčarske mreže i dalje se uglavnom koriste trima sredozemnim rutama (zapadnosredozemnom, srednjosredozemnom i istočnosredozemnom) i zapadnoafričkom rutom (poznatom i kao atlantska ruta) za dovođenje nezakonitih migranata u EU. Procjenjuje se da se od 85 % do 90 % krijumčarenja migranata u EU obavlja morem.

Na srednjosredozemnoj ruti došlo je do stabilnog povećanja broja dolazaka u Italiju i Maltu u usporedbi s 2020. Na zapadnosredozemnoj/atlantskoj ruti Alžir je postao glavna polazna točka do kopnenog dijela Španjolske, a Kanarski otoci sve su češće odredište na zapadnoafričkoj ruti. Od kolovoza 2019. na Kanarskim otocima došlo je do postupnog povećanja otkrivenih slučajeva nezakonitih prelazaka granice na moru, dok je od kolovoza 2020. došlo do eksponencijalnog naglog povećanja. Iako su se ukupni migracijski tokovi u Grčku i Bugarsku na istočnosredozemnoj ruti s vremenom smanjili, i dalje su stalno prisutni. Potražnja za krijumčarenjem migranata koji prelaze preko zapadnog Balkana i dalje je velika. Kao posljedica ograničenja putovanja uvedenih zbog pandemije bolesti COVID-19, broj migranata koji su ostali na zapadnom Balkanu povećao se 2020. i 2021. Zbog stalne nestabilnosti u zemljama kao što je Sirija ili Južni Sudan migracijski pritisak mogao bi se nastaviti ili povećati. Kriza koja je u tijeku u Afganistanu mogla bi dodatno povećati rizik od prisilnog raseljavanja, migracijskih tokova u toj regiji i krijumčarenja migranata prema EU-u. U skladu sa zaključcima Vijeća od 21. rujna 2021. EU će pokrenuti i regionalnu političku platformu za suradnju s neposrednim susjedima Afganistana kako bi pomogao spriječiti negativne učinke prelijevanja u regiji i podupirao otpornost gospodarstva i regionalnu gospodarsku suradnju, kao i ispunjavanje humanitarnih potreba i potreba za zaštitom.

Krijumčarenje ne završava na vanjskim granicama EU-a. Ponuda usluga olakšavanja nedopuštenog kretanja u EU-u vrlo je raznolika. Krijumčarske mreže nastavljaju koristiti rute unutar EU-a iz Španjolske, Italije ili Grčke do Francuske, Njemačke i drugih zemalja, pri čemu olakšavaju kretanje nezakonitih migranata kopnom (pješice ili vozilima), plovilima i zrakoplovima. Uobičajeni je način rada skrivanje u zatvorenim odjeljcima ili upotreba unajmljenih vozila. Krijumčari nude svoje usluge na internetu i na mjestima na kojima se nalazi većina migranata, na primjer u blizini prihvatnih centara. Krivotvorenjem isprava olakšavaju putovanje zračnim prijevozom, a ponekad nude i usluge za legalizaciju boravišnog statusa migranata. Nezakoniti migranti često žele doći u zemlje EU-a ili Ujedinjenu Kraljevinu gdje imaju obitelj ili prijatelje ili u kojima se nalazi njihova dijaspora te gdje smatraju da imaju nabolje izglede za dobivanje posla i zarađivanje za život. Javljaju se dokazi o tome da krijumčari olakšavaju nedopušteno kretanje korisnika međunarodne zaštite.

Državni akteri koji instrumentaliziraju nezakonite migracije

Nedavno je uočena vrlo uznemirujuća pojava sve veće uloge državnih aktera u umjetnom stvaranju i olakšavanju nezakonitih migracija, pri čemu se migracijski tokovi koriste kao politički alat za političke svrhe.

U lipnju 2021. pojavio se nov i ozbiljan pokušaj destabiliziranja Europske Unije i njezinih država članica: Bjelarus je odgovorio na sankcije EU-a organiziranjem krijumčarenja migranata koje sponzorira država u EU zrakoplovima iz nekoliko trećih zemalja (uglavnom iz Iraka, ali i Republike Kongo, Kameruna, Sirije i drugih zemalja). Ti migranti obično imaju valjanu vizu ili im ona nije potrebna. Bjelarus je najavio suspenziju sporazuma s EU-om o ponovnom prihvatu koji je ratificiran 2020. i odbio je prihvatiti nezakonite migrante koji su u EU došli preko te zemlje. Krijumčari migranata iskoristili su tu situaciju, osobito postupke bjelaruskih nadležnih tijela, i ponudili nezakonite usluge i internetske smjernice za migrante o tome kako nezakonito doći do Bjelarusa i nezakonito prijeći vanjsku granicu EU-a s Litvom, Latvijom ili Poljskom.

Organizirani pokušaji upotrebe nezakonitih migracija u političke svrhe izazivaju sve više zabrinutosti, a to bi pitanje zajednički trebali rješavati EU i njegove države članice.

2.Nadovezivanje na postignuća prvog akcijskog plana EU-a (2015.–2020.)

Mjere u okviru Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT) dovele su 2020. do 2 110 međunarodnih istraga, 2 280 uhićenja (od kojih se 16 odnosilo na važne mete), identifikacije 27 i razbijanja 14 kriminalnih mreža, otkrivanja 2 350 slučajeva krivotvorenja isprava te oduzimanja 0,7 milijuna EUR u gotovini te vozila, vatrenog oružja i droge. U okviru tih mjera otkriveno je 26 175 nezakonitih migranata. Te je aktivnosti podržao Europski centar za borbu protiv krijumčarenja migranata. Centar je od 2016. podržao 175 istraga na licu mjesta povezanih s krijumčarenjem migranata.

Novom europskom borbom protiv krijumčarenja migranata mora se odgovoriti na trajno prisutne poteškoće i usporedno pronalaziti rješenja za nove poteškoće koje se javljaju u suvremenom kontekstu. Nove mjere moraju se temeljiti na postignućima akcijskog plana EU-a protiv krijumčarenja migranata (2015.–2020.) i promicati provedbu glavnih etapa politike i operativnog okvira za borbu protiv krijumčarenja migranata.

Europol i Eurojust surađuju putem Europskog centra za borbu protiv krijumčarenja migranata. Eurojust podupire aktivnosti država članica u okviru EMPACT-a koje se odnose na načine rada, kao što su brakovi iz koristi i krijumčarenje pomorskim ili zračnim prijevozom.

Akcijskim planom EU-a za razdoblje 2015.–2020. prvi je put uspostavljen sveobuhvatan i multidisciplinaran pristup EU-a za preinačavanje krijumčarskih mreža iz pothvata niskog rizika kojima se ostvaruje velik profit u visokorizične i neprofitabilne pothvate te za osiguravanje potpunog poštovanja i zaštite temeljnih prava migranata. U njemu su utvrđene konkretne mjere u četiri glavna stupa: poboljšanje odgovora tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela na krijumčarenje migranata, prikupljanje i razmjena informacija, poboljšanje sprečavanja krijumčarenja migranata i pomoć ugroženim migrantima te jačanje suradnje s partnerskim zemljama. Ostvaren je napredak u provedbi svih četiriju stupova.

Uspostava Europolova Europskog centra za borbu protiv krijumčarenja migranata 2016. važan je korak u poboljšanju suradnje u izvršenju zakonodavstva. Centar pruža operativnu potporu državama članicama u njihovim istragama tako što povezuje istražitelje iz država članica, obavlja analize i sudjeluje u danima akcije u kojima osoblje Europola obavlja unakrsne provjere operativnih informacija o slučajevima krijumčarenja. Nadalje, Europska multidisciplinarna platforma za borbu protiv kaznenih djela (EMPACT) poboljšala je obavještajne kriminalističke podatke, razmjenu informacija i operativnu suradnju među državama članicama i s trećim partnerima. Jedan je njezin prioritet razbiti kriminalne mreže koje djeluju duž glavnih ruta koje vode do EU-a i onih unutar EU-a, a usmjerena je na mreže čije metode ugrožavaju ljudske živote (na primjer, skrivanje u kamionima i kombijima, upotreba neprimjerenih plovila), koje nude usluge na internetu i koje krivotvore isprave.

Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) glavni je subjekt u poboljšanju pravosudnog odgovora na krijumčarenje migranata. Eurojust postupno povećava svoju potporu aktivnostima u tom području. Od 2020. vodilo se 217 složenih predmeta koji uključuju prekograničnu pravosudnu suradnju. Eurojust je podržao provedbu 71 zajedničkog istražnog tima povezanog s kaznenim istragama slučajeva krijumčarenja migranata. Fokusna skupina za krijumčarenje migranata, čiji su članovi suci i tužitelji, potiče identifikaciju poteškoća te razmjenu primjera dobre prakse i saznanja stečenih u istragama i kaznenom progonu u slučajevima krijumčarenja migranata.

Zajednička operativna skupina Mare (JOT Mare), pokrenuta 2015., podupire intenzivniju razmjenu obavještajnih podataka s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) te blisku suradnju s Međunarodnom organizacijom kriminalističke policije (Interpol), među ostalim upućivanjem nacionalnih stručnjaka iz država članica u Europol. Prikuplja, analizira, unapređuje i širi obavještajne podatke te je poduprla desetke istraga kriminalnih mreža koje sudjeluju u krijumčarenju migranata morem i povezanom nedopuštenom kretanju prema zemljama odredišta. Na temelju suradnje Frontexa i drugih partnera više od 1 000 plovila za koja se sumnja da sudjeluju u krijumčarenju migranata uvršteno je u baze podataka Europola.

Pristup putem žarišnih točaka pokazao se važnim u borbi protiv krijumčarenja migranata; u okviru tog pristupa Europski potporni ured za azil (EASO), Frontex, Europol i Eurojust blisko surađuju s nadležnim tijelima država članica koje se suočavaju s migracijskim pritiscima na vanjskim granicama EU-a kako bi im pomogli da ispune svoje obveze na temelju prava Unije te brzo identificiraju i registriraju pristigle migrante i uzmu im otiske prstiju. Frontex je podržao identifikaciju i registraciju migranata koji dolaze na vanjske granice EU-a i obavio je razgovore s ispitivanjima za prikupljanje informacija o krijumčarskim mrežama i rutama za potrebe analize rizika i prikupljanja informacija za kaznene istrage. Sudjelovanje Europola u ispitivanjima i sustavnijem pristupu prikupljanju informacija i obavještajnih podataka pridonijelo je identifikaciji krijumčarskih praksi, mreža i ruta.

Obavještajna zajednica afričkih država i Frontexa, u kojoj sudjeluje 30 afričkih zemalja, podupire povećanje analitičkih, preventivnih i operativnih sposobnosti u borbi protiv krijumčarenja migranata, osobito putem skupina za analizu rizika. Razmjena informacija između Gambije i Sijera Leonea omogućila je 9. veljače 2021. uhićenje u predmetu trgovine ljudima u kojem su žrtve bile 13 mladih državljanina Sijera Leonea, a njih 10 bilo je mlađe od 18 godina.

EU i njegove države članice proteklih su godina ovlastili misije zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) da uklanjaju sigurnosne prijetnje povezane s nezakonitim migracijama jačom suradnjom između ZSOP-a i agencija EU-a kako bi se povezala pitanja unutarnje i vanjske sigurnosti. Zbog toga je pokrenuto nekoliko inicijativa s Europolom, Frontexom i Eurojustom u području razmjene informacija. Aktivnosti poduzete u okviru ZSOP-a uključivale su potporu nadležnim tijelima države domaćina u kontroli i sprečavanju nezakonitih migracija i borbi protiv povezanih kaznenih djela, osiguravanju upravljanja granicama i borbe protiv krijumčarenja migranata i trgovine ljudima te rješavanju problema nesigurnosti ili slabe pravne države kao glavnog uzroka nezakonitih migracija. Nadalje, dvije operacije pomorskih snaga EU-a – IRINI i Atalanta – pridonose razbijanju poslovnog modela krijumčarenja migranata i trgovine ljudima.

Uredbom o europskoj mreži časnika za vezu zaduženih za imigraciju, koja je stupila na snagu 2019., ojačani su prikupljanje i razmjena informacija u novom okviru suradnje i koordinacije među časnicima za vezu zaduženima za imigraciju koje su države članice, Komisija i agencije EU-a uputile u treće zemlje. Centrom za razmjenu informacija Europola uspostavljeni su temelji za bržu razmjenu i obradu informacija Frontexa, Interpola i misija ZSOP-a. On omogućuje dobivanje preciznije obavještajne slike krijumčarenja migranata iz zemalja podrijetla i tranzita. Jedinica EU-a za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja, koja je dio Europola, povećala je kapacitet nadležnih tijela za istragu zlonamjernog sadržaja na internetu i na društvenim mrežama radi otkrivanja sadržaja koji koriste krijumčarske mreže i traženja da se on ukloni. Proširenje Obavještajne zajednice afričkih država i Frontexa uspostavom skupina za analizu rizika u Gambiji, Gani, Nigeru, Nigeriji i Senegalu ojačalo je prikupljanje i razmjenu informacija.

U Nigeru je 2019. i 2020. provedena kampanja za informiranje i jačanje svijesti kako bi se potaklo donošenje utemeljenih odluka o migraciji. Sastojala se od izravnog kontakta sa zajednicom u obliku individualnog savjetovanja o migraciji i opsežnijih događanja u zajednici te kampanje na internetu i u medijima. U osobnom savjetovanju sudjelovalo je 10 580 osoba koje prolaze kroz Niger iz više od 20 zemalja podrijetla, a 7 502 osobe izjavile su da su nakon savjetovanja bolje upoznate s ključnim područjima rizika.

U svrhu boljeg sprečavanja krijumčarenja migranata i pomoći ugroženim migrantima Komisija je pokrenula kampanje za informiranje i jačanje svijesti u glavnim partnerskim zemljama kako bi informirala potencijalne migrante o rizicima krijumčarenja i nezakonitih migracija te ukazala na neistinitost obećanja koja daju krijumčari. Kampanje su pokrenute na zapadnom Balkanu te u Africi i Aziji. Na temelju informacija dobivenih u prošlim kampanjama i studije koju je provela o toj temi Komisija osmišljava paket mjera s uspješnim primjerima iz prakse i preporukama o istraživanju i izradi kampanja, njihovoj provedbi i metodama rada.

Zajednički istražni tim u Nigeru počeo je s radom 2016. Do 27. svibnja 2021. pružio je potporu za uhićenje 554 osumnjičenika i provođenje 338 sudskih postupaka te za identifikaciju 50 nacionalnih i 138 međunarodnih kriminalnih mreža. Provedba novog zajedničkog operativnog partnerstva s Côte d’Ivoire započela je 2020. Francuska tijela pokrenula su aktivnosti osposobljavanja i mentorstva u cilju jačanja specijaliziranih istražnih jedinica za borbu protiv krijumčarenja migranata i trgovine ljudima.

U okviru četvrte sastavnice akcijskog plana za razdoblje 2015.–2020. Komisija je podržala bilateralnu i regionalnu operativnu suradnju protiv krijumčarenja migranata za dublju i pojačanu suradnju s partnerskim zemljama duž glavnih migracijskih ruta. Ta suradnja uključivala je potporu suradnji u izvršenju zakonodavstva i pravosudnoj suradnji, povećanje kapaciteta u upravljanju granicama te kampanje za informiranje i jačanje svijesti.

Regionalna i nacionalna zajednička operativna partnerstva olakšala su zajedničke akcije i omogućila povećanje kapaciteta tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela u partnerskim zemljama, pri čemu je podržana razmjena najboljih primjera iz prakse i informacija. Zajedničko operativno partnerstvo sjeverne Afrike, koje provode Austrija, Francuska, Italija, Njemačka, Nizozemska i Interpol, a financira se sredstvima EU-a, surađuje s nadležnim tijelima afričkih zemalja, regijama i organizacijama, a posebno je usmjereno na Côte d’Ivoire, Gvineju, Tunis, Nigeriju te zemlje Roga Afrike i Afričku organizaciju za policijsku suradnju (AFRIPOL). Zajednička operativna partnerstva i zajednički istražni timovi uspostavljeni su u Maliju, Mauritaniji, Nigeru, Senegalu, Gambiji, Turskoj i na zapadnom Balkanu, a predviđena je potpora za uspostavu mreže zajedničkih operativnih partnerstava u zapadnoj i središnjoj Africi.