HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 18.3.2015. 
COM(2015) 131 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Godišnje izvješ će o provedbi dijela IV. Sporazuma o pridruživanju izme đu EU-a i 
Srednje Amerike  
 
 
2 
 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
Godišnje izvješ će o provedbi dijela IV. Sporazuma o pridruživanju izme đu EU-a i 
Srednje Amerike  
1. Uvod 
EU je 29. lipnja 2012. potpisao Sporazum u pridru živanju (dalje u tekstu „Sporazum”) sa 
Srednjom Amerikom. Dio IV. Sporazuma, koji se odnosi na trgovinu, privremeno se 
primjenjuje od 1. kolovoza 2013. s Nikaragvom,  Hondurasom i Panamom, od 1. listopada 
2013. s El Salvadorom i Kostarikom te od 1. prosinca 2013. s Gvatemalom1.  
Komisija redovito obavješ ćuje Parlament i Vije će te im dostavlja ažurne informacije u 
pogledu provedbe Sporazuma. Kao dodatak to me, u skladu s Uredbom (EU) br. 20/2013 
Europskog parlamenta i Vije ća od 15. sije čnja 2013. o primjeni bilateralne zaštitne klauzule i 
mehanizma stabilizacije za banane iz Sporazuma2 (dalje u tekstu „Uredba”), Komisija 
dostavlja godišnje izvješ će Europskom parlamentu i Vije ću. Ovim izvješ ćem ispunjuje se ta 
obveza. 
U skladu s člankom 13. Uredbe, izvješ će sadržava tri odjeljka:  
• sadržaj statisti čkih podataka i ukupnu ocjenu trgovi nskih tokova (drugi dio), 
• podatke o aktivnostima raznih tijela odgovornih za pra ćenje provedbe Sporazuma 
(treći dio), uklju čujući podatke o ispunjenju obveza na temelju glave o trgovini i 
održivom razvoju ( četvrti dio), 
• podatke o aktivnostima pra ćenja iz Uredbe (peti dio). 
 
2. UKUPNA OCJENA: KRETANJE TRGOVINE 
2.1. Metodologija 
Zbog ograni čene dostupnosti podataka koji bi se m ogli upotrijebiti za ovo prvo godišnje 
izvješće nije mogu će donijeti čvrste zaklju čke o učinku Sporazuma. Promjene u trgovinskim 
tokovima ne mogu se pripisati samo provedbi Sporazuma jer na to utje ču i mnogi drugi 
čimbenici, primjerice fluktuacije u potražnji ili globalnim cijenama. Valja podsjetiti i da su 
rokovi za ukidanje carina dulji za Srednju Am eriku nego za EU jer su rasporedi ukidanja 
carina prilago đeni neujedna čenosti u razini razvoja gospodarsta va. Zbog toga je tijekom prve 
godine primjene smanjenje carina ve će za uvoz robe iz Srednje Amerike u EU nego za uvoz 
robe iz EU-a u Srednju Ameriku. 
Treba istaknuti da su prije provedbe Sporazuma države Sr ednje Amerike imale povlašten 
pristup tržištu EU-a jer su Op ćim sustavom povlastica (dalje u tekstu „OSP”) zemljama u 
razvoju odobrene carinske koncesije. U okvi ru provedbe tog programa na neke klju čne 
                                                            
1  Sporazum se privremeno primjenjuje u EU-u  dok ga ne ratificiraju sve države članice. Stanje ratifikacije objavljeno 
je na web-mjestu Vije ća: http://www.consilium.europa .eu/policies/agreements/search-the-agreements-
database?command=details&la ng=en&aid=2012001&doclang=EN.  
2  Vidi: http://eur-lex.europa. eu/legal-content/EN/ TXT/?uri=CELEX:32013R0020.  
 
3 
 srednjoameri čke proizvode (primjerice na kavu i vo će) već se nisu primjenjivale carine. No 
carinskim koncesijama u okviru Sporazuma obuhva ćen je veći raspon proizvoda nego one u 
okviru OSP-a i te su koncesije trajne. O čekuje se da će se Sporazumom potaknuti 
diversifikacija izvoza iz Sr ednje Amerike, ali za to će trebati vremena. 
Analiza bilateralnih trgovinskih tokova u nast avku temelji se na usporedbi podataka za 
razdoblje od 12 mjeseci (listopad 2013. – rujan 2014.), koje se zatim uspore đuje s istim 
razdobljem u prethodnoj godini (l istopad 2012. – rujan 2013.). Da lje u tekstu prva godina 
provedbe odnosi se na raz doblje od 12 mjeseci izme đu 1. listopada 2013. i 30. rujna 2014. 
Ovo izvješ će temelji se na podacima EUROSTAT-a, osim ako je druga čije navedeno. 
Treba istaknuti da su u statistikama EUROSTAT-a i Srednje Amerike uo čena znatna 
odstupanja u pogledu Paname (+255 %) i Kost arike (+46 %). O tim se odstupanjima 
raspravljalo u okviru pododbora za pristup tržištu i dogovorena je provedba zajedni čke 
analize kako bi se pronašli razlozi za to. 
2.2. Kretanje ukupnih trgovinskih tok ova sa Srednjom Amerikom (roba) 
Iz novih podataka Ekonomske komisije Ujedinjenih naroda za Latinsku Ameriku i Karibe 
jasno je da su strana izravna ulaganja u Sr ednju Ameriku tijekom prve polovine 2014. i dalje 
bila relativno stabilna u odnosu na 2013. godinu. Me đutim, trgovina3 među državama Srednje 
Amerike te izme đu te regije i ostatka svijeta smanjila se za 1 – 2 %. Sli čno tome, globalni 
trgovinski tokovi EU-a smanjili su se za 3 %. 
Unatoč tom ukupnom padu trgovinskih tokova i činjenici da je prerano za donošenje kona čnih 
zaključaka, trgovinski tokovi za odre đene države i odre đenu robu imaju uzlazni trend. 
Trgovinski tokovi EU-a sa Srednjom Amerikom ostali su stabilni ili su čak narasli, a iznimka 
je samo Panama, gdje je trgovina znatno sm anjena u odnosu na 2012. godinu (–11,9 %). No 
to bi moglo biti povezano s ukupnim smanjenjem izvoza iz EU-a u Južnu Ameriku u kojemu panamska zona slobodne trgovine ima klju čnu ulogu kao regionalno središte. 
Zbog nesigurnosti u pogledu po četka privremene primjene u 2013., gospodarski subjekti 
mogli su imati poteško će u uključivanju koristi u okvi ru Sporazuma u svoje odluke. Unato č 
tome postoje pokazatelji da poduze ća u odre đenim sektorima sve više upotrebljavaju 
Sporazum. 
Vrijednost robe uvezene u EU iz Srednje Amerik e porasla je za 3,4 % (6629 milijuna EUR), a 
vrijednost robe izvezene iz EU-a u Srednju Ameriku smanjila se za 6,3 % 
(5106 milijuna EUR). Dakle, 2014. trgovinska ravnoteža EU-a dosegla je deficit od 
1528 milijuna EUR (prethodne godine defi cit je iznosio 962 milijuna EUR).  
 
 Izvoz Uvoz Ukupni 
trgovinski tokovi 
Kostarika 812 1,5 % 4096 –0,7 % 4908 –0,4 % 
                                                            
3  Podaci MMF-a. 
 
4 
 El 
Salvador 574 13,9 % 191 –6,0 % 766 8,1 % 
Gvatemala  829 7,7 % 619 4,0 % 1448 6,1 % 
Honduras 421 15,3 % 791 3,1 % 1213 7,0 % 
Nikaragva 165 0,0 % 305 28,7 % 470 16,9 % 
Panama 2305 –
19,0 % 627 29,7 % 2932–
11,9 % 
Ukupno 5106 –6,3 % 6629 3,4 % 11 736 –1,1 % 
Trgovinski tokovi izme đu EU-a i Srednje Amerike i njihovo godišnje kretanje  
(u milijunima EUR za  razdoblje 1.10.2013. – 30.9.2014.) 
Glavno odredište izvoza iz EU-a u Srednju Ameriku bila je Panama (46 %), a slijede je 
Gvatemala i Kostarika (po 16 %). Glavna izvezena roba prema kategorijama CTCI-ja bili su 
strojevi i oprema za prijevoz (32,7 %), a zatim  kemijske tvari (17,5 %). Izvoz EU-a prili čno je 
raznolik i 15 proizvoda koji se na jviše izvoze (prema vrijednosti) obuhva ća 28 % ukupnog 
izvoza. Ukupno 5817 razli čitih proizvoda izvezeno je u Sred nju Ameriku tijekom prve godine 
provedbe (+0,5 % u odnosu na prethodnu godinu).  
Izvoz iz EU-a u Srednju Ameriku smanjio se  za 6,3 %. To smanjenje, koje se najve ćim 
dijelom odnosi na Panamu (–19 %), može se objasniti op ćim negativnim trendom u 
južnoameri čkoj regiji. Izvoz iz EU-a u Srednju Ameriku znatno varira (i pozitivne i 
negativne) u pogledu proizvoda p oput teških strojeva, željezni čkih vozila, zrakoplova i 
plovila, koji čine velik dio ukupnog izvoza i za koje su trgovinski tokovi povezani s 
industrijskim ili kapitalnim ulaganjima. 
Probijanje na novo tržište može potrajati i ne ovisi isklju čivo o postojanju sporazuma o 
slobodnoj trgovini, ali treba istaknuti da, kad je rije č o proizvodima iz EU-a izvezenima u 
Srednju Ameriku za koje je ostvaren najve ći relativni rast, za nj ih 9 od 15 pri provedbi 
Sporazuma provodi se povlašteno tarif no postupanje, a primjeri su sljede ći: 
• dijelovi zrakoplova – izvoz je tijekom prve godine provedbe narastao s 
2,5 milijuna EUR na 39,5 milijuna EUR (+1431 %), 
• slike i tisak  – izvoz je narastao s 0,4 milijuna  EUR na 3,4 milijuna EUR (+644%), 
• čaše za piće – izvoz je narastao s 0,3 milijuna  EUR na 1,6 milijuna EUR (+432 %). 
Glavna roba uvezena u EU iz Srednje Amerike bili su oprema i strojevi (42 %), a zatim 
hrana i žive životinje (39,4 %).  Glavni su izvori uvoza u EU iz Srednje Amerike Kostarika 
(62 %), a zatim Honduras i Panama (po 11 %). Op rema i strojevi uvezeni iz Srednje Amerike 
potječu uglavnom iz Kostarike (86 % ukupnog uvoza st rojeva i opreme iz Srednje Amerike). 
Ukupno je 2281 razli čit proizvod uvezen iz Srednje Amer ike tijekom prve godine provedbe 
(+3 % u odnosu na prethodnu godinu). Unato č tom pozitivnom kretanju, diversifikacija 
proizvoda uvezenih iz Srednje Amerike još je ograni čena – četiri proizvoda koja su se najviše 
uvozila čine otprilike 60 % ukupnog uvoza EU-a  iz Srednje Amerike (elektroni čki sklopovi 
 
5 
 strojeva za obradu podataka (informati čka matična ploča) 32 %, kava 10 %, banane10 % i 
ananas 7 %). 
Sveukupno, uvoz u EU iz Srednje Amerike pove ćao se za 3,4 % tijekom prve godine 
provedbe unato č činjenici da se smanjio uvoz dvaju pr oizvoda kojima se na jviše trguje (uvoz 
elektroničkih sklopova strojeva za obradu podataka pao je za 7,2 %, dok je uvoz kave pao za 
17 %). Ta smanjenja vjerojatno su povezana s vanjskim čimbenicima. Smanjenje uvoza 
strojeva za obradu podataka možda je rani znak trenuta čne reorganizacije te industrije zbog 
nedavne najave jednog velikog proizvo đača iz Srednje Amerike da će svoju tvornicu preseliti 
iz Kostarike u jugoisto čnu Aziju. Smanjenje uvoza kave povezano je s ozbiljnim sušama i 
epidemijom gljivice Hemileia vastatrix  (na španjolskom zvana „roya”). 
Zamjetne pozitivne varijacije u nedavno liberal iziranom izvozu iz Srednje Amerike ostvarene 
su za proizvode poput sljede ćih: 
• melasa od še ćerne trske – izvoz je narastao za 394 % (s 8 milijuna EUR na 
41 milijun EUR),  
• zamrznute kozice – izvoz je narastao za 63 % (s 0,1 milijuna EUR na 
0,16 milijuna EUR), 
• rum u bocama –  izvoz je narastao za 205 % (s 5,6 milijuna EUR na 
17 milijuna EUR), 
• manioka – izvoz je narastao za 39 % (s 10 milijuna EUR na 14 milijuna EUR). 
 
2.5. Upotreba carinskih kvota 
Sporazumom je predvi đeno nekoliko carinskih kvota u skladu s kojima se drugoj stranci 
odobrava povlašteno tarifno postupanje do kvan itativnog praga kvote. Iznad tog praga 
primjenjuje se carina najpovlaštenije nacije. 
Iz preliminarne analize upotrebe kvota čini se da su subjekti dobr o iskoristili carinske kvote 
za proizvode kojima se trgovalo i prije privremene primjene  Sporazuma, dok za proizvode 
kojima se nije trgovalo prije provedbe S porazuma nije stvorena znatna trgovina. 
EU je pristao na uvo đenje osam carinskih kvota u korist Srednje Amerike  za proizvode za 
koje se nije primjenjivao povlašten pristu p tržištu EU-a prije  provedbe Sporazuma. 
Gospodarski subjekti iz Srednje Amerike tijeko m 2013. nisu iskoristili te carinske kvote, osim 
carinskih kvota za še ćer, koje su iskorištene na razini od 95 %. 
Tijekom 2014. carinske kvote iskorišten e su samo za dvije kategorije (še ćer od šećerne trske i 
rum). Od 166 860 tona dodijeljenih za še ćer od šećerne trske iskorišteno je 143 791 tona 
(86 %). Kad je rije č o vrijednosti, uvoz u EU  proizvoda koji su obuhva ćeni carinskom kvotom 
za šećer povećao se s 47,5 milijuna EUR na 84,7 milijuna EUR (+78 %). 
 
 
6 
 Podrijetlo Proizvodi Jedinica Obujam 
carinske 
kvote Uvoz EU-a Stopa 
iskorištenosti 
Češnjak 550 0 0 %
Riža 21 000 0 0 %
Manioka 5000 0 0 %
Goveđe meso 10 450 0 0 %
Gljive 275 0 0 %Srednja 
Amerika 
Kukuruz še ćerac 1560 0 0 %
Šećer tona 
154 500 135 243 88 % Srednja 
Amerika 
osim 
Paname Rum u 
spremnicima > 2 litre 1022 153 21 %
Rum u 
spremnicima > 2 litre litra 
čistog 
alkohola105 0 0 %
Panama 
Šećer 12 360 8548 69 %
Nikaragva Goveđe meso tona 
550 0 0 %
Carinske kvote koje je EU odobrio u ko rist Srednje Amerike – iskorištenost do 
26. studenoga 2014. 
Osim carinskih kvota, EU je Srednjoj Americ i odobrio i odstupanje od pravila podrijetla u 
okviru posebnih kvota za 118 tarifnih  stavki. Tim se odstupanjima Srednjoj Americi u biti 
daje fleksibilnost u pogledu podrijetla dobro poznatih proizvoda do kvantitativnog praga 
kvote. Iznad tih pragova primjenjuju se stroža  pravila podrijetla. To se uglavnom odnosi na 
tekstilne proizvode. Me đutim, iskorištenost tih odstupanja gotovo je zanemariva, a vrijednost 
uvoza u okviru tih kvota i dalje je jako ograni čena i odnosi se samo na  malen dio trgovinskog 
toka za koji je mogu će povlašteno postupanje. Potonjim saznanjem potvr đuje se općeniti trend 
u nedavno provedenim sporazumima iz kojega se vidi da je potrebno neko vrijeme da bi 
subjekti prilagodili svoje trgovinske kanale novom okolišu.  
Srednja Amerika odobrila je carinske kvote u korist EU-a za četiri odre đena proizvoda . 
Sav izvoz iz EU-a obuhva ćen tim carinskim kvotama pove ćao se kako je navedeno u 
nastavku: 
• dimljena šunka  – izvoz iz EU-a pove ćao se s 1,2 milijuna EUR na 1,5 milijuna EUR 
(+22 %), 
 
7 
 • mlijeko u prahu  – izvoz iz EU-a pove ćao se s 2,9 milijuna EUR na 5,7 milijuna EUR 
(+96 %), 
• sir – izvoz iz EU-a pove ćao se sa 7,1 milijuna EUR na 9,3 milijuna EUR (+32 %), 
• sirutka  – izvoz iz EU-a pove ćao se s 0,5 milijuna EUR na 0,6 milijuna EUR (+17 %), 
• pripremljeno svinjsko meso  – izvoz iz EU-a pove ćao se s 9,1 milijuna EUR na 
10,6 milijuna EUR (+16 %). 
Sveukupno, tim je carinskim kvotama potaknut rast  za proizvode kojima se trgovalo i prije 
provedbe Sporazuma, ali ima i prostora za doda tni rast jer je izvoz  još ispod pragova. 
2.6. Usluge  
Podaci o trgovini uslugama proizvode se sa  znatnim zakašnjenjem i iznose se u zbirnom 
obliku, zbog čega je u ovom trenutku nerealno provod iti analizu poput one za trgovinu robom. 
Zbog toga će taj aspekt biti obuhva ćen godišnjim izvješ ćem o provedbi tek kad bude dostupno 
dovoljno podataka. 
3. AKTIVNOSTI PROVEDBENIH TIJELA 
Provedbena tijela uspostavljena  u okviru Sporazuma uklju čuju Vijeće za pridruživanje, koje 
se redovito sastaje na minist arskoj razini, Odbor za pridru živanje i šest pododbora koji se 
sastaju jednom godišnje. Prvi sastanci tih tijela održani su u Hondur asu u svibnju i lipnju 
2014., osim Odbora za trgovinu i održivi razvoj, koji se sastao 17. i 18. studenoga u 
Nikaragvi. 
3.1. Pododbor za tehni čke prepreke u trgovini 
Na sastanku održanom 13. svibnja 2014. Sre dnja Amerika i EU preispitali su sljede će: 
• provedbu četiriju tehni čkih propisa u Srednjoj Americi (ozna čivanje alkoholnih pi ća, 
vrhnje (mlije čni proizvod), ozna čivanje obu će),  
• dva kostarikanska tehni čka propisa (gume i elektri čne instalacije), 
• obveze koje je preuzela regija Srednje Am erike kako bi poboljšala svoju gospodarsku 
integraciju donošenjem regionalnih tehni čkih propisa. 
EU je podsjetio na obvezu Srednje Amer ike da dostavi pismene odgovore na pismene 
komentare EU-a podnes ene u postupku obavješ ćivanja u okviru Sporazuma WTO-a o 
tehničkim preprekama u trgovini. Srednja Amerika primila je taj zahtjev na znanje i obvezala 
se na odgovor. 
Dio obveza povezanih s provedbom tehni čkih propisa u cilju poticanja regionalne 
gospodarske integracije koje je Srednja Amerika bila preuzela bilo je uvo đenje jedinstvene 
regionalne registracije proizvoda . Taj propis još nije proveden, ali Srednja Amerika izvijestila 
je da će novo zakonodavstvo uskor o stupiti na snagu. 
 
8 
 3.2. Odbor za trgovinu i održivi razvoj 
EU i Srednja Amerika pokrenuli su dijalog o trgovini i održiv om razvoju te razmijenili svoja 
iskustva s doma ćim mehanizmima u cilju promicanja s udjelovanja civilnog društva i skupina 
posvećenih provedbi odredbi Sporazuma o trgovini i održivom  razvoju (vidi četvrti dio u 
nastavku).  
3.3. Pododbor za intelektualno vlasništvo 
Prvi sastanak pododbora za intelektualno vlasni štvo održan je 22. i 23. svibnja 2014., a cilj 
mu je bio sljede ći: 
• dogovor sa Srednjom Amerikom u pogle du sadržaja Odluke o popisu zašti ćenih 
oznaka zemljopisnog podrijetla, 
• iznošenje trenuta čnog stanja postupaka u tijeku za zaštitu oznaka zemljopisnog 
podrijetla EU-a i Srednje Amerike, pose bno u pogledu postupaka  prigovora u tijeku 
koji se odnose na neke važne ozna ke zemljopisnog podrijetla EU-a, i 
• započinjanje dijaloga o na činima za pojednostavnjivanje postu paka registracije oznaka 
zemljopisnog podrijetla u Srednjoj Americi. 
Ishod tog sastanka pododbora bio je pozitivan jer su se stranke dogovor ile u pogledu popisa 
zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla i složile  da ima prostora za pojednostavnjivanje i 
olakšavanje postupaka registracije u Sre dnjoj Americi, a u cilju poticanja uskla đenog pristupa 
na regionalnoj razini. 
3.4. Pododbor za sanitarna i fitosanitarna pitanja 
Na prvom sastanku pododbora održanom 17. i 18. lipnja teme rasprave uklju čivale su zahtjeve 
u pogledu uvoza, provjere, mjere povezane sa zd ravljem životinja i b iljaka, istovjetnost i 
tehničku pomoć. Glavni su ciljevi bili sljede ći: 
• daljnje odre đivanje mogu ćih problema u provedbi Sporaz uma i razmatranje rješenja, 
• rasprava o preprekama pristupu tržištu i novim zahtjevima za odobrenja za uvoz te 
pronalaženje na čina za olakšavanje i otvaranje trgovine, 
• potvrda svih država Srednje Amerike u pogledu tuma čenja i pravilne provedbe 
članaka o odobrenju popisa objekata i o provjerama, kojima je propisano da će Srednja 
Amerika snositi troškove pregleda koje u Europi provedu srednjoameri čka nadležna 
tijela, 
• rasprava o razini integracije Srednje Amer ike i o raspravama o tom pitanju koje su u 
tijeku u regiji. 
Ishod sastanka pododbora bio je pozitivan, a Sr ednja Amerika pokazala je predanost 
ispunjenju ciljeva Sporazuma. 
 
9 
 3.5. Pododbor za carinske postupke, olak šavanje trgovine i pravila podrijetla 
Na prvom sastanku tog pododbora održanom 28. i 29. travnja stranke su raspravljale o 
sljedećemu: 
• ispunjenju obveza Srednje Amerike u pogledu regionalne integracije, 
• dvama objašnjenjima u podru čju pravila podrijetla i na činu rješavanja manjih 
praktičnih problema s kojima su se subjekti su sreli tijekom prvih mjeseci povlaštene 
trgovine u okviru Sporazuma.  
EU je iznio i svoju zabri nutost u pogledu tendencije dr žava Srednje Amerike da uvode 
opremu za skeniranje na granicama i da napla ćuju ad valorem naknade za koje EU smatra da 
bi mogle biti protivne Sporazumu.  
3.6. Pododbor za pristup tržištu za robu 
Cilj točaka dnevnog reda prvog sastanka ov og pododbora održanog 19. lipnja bio je 
preispitivanje sljede ćega: 
• kostarikanskog zakonodavstva kojim je uvede na najniža izvozna cijena banana, 
• naknade koju Nikaragva napla ćuje za skeniranje robe na svim kontrolnim mjestima na 
granicama, 
• administrativne kontrole koju je EU uveo za odre đene proizvode iz Srednje Amerike 
obuhvaćene carinskim kvotama. 
Kad je rije č o zakonodavstvu o najnižoj izvoznoj cijeni  banana, Kostarika je uvidjela da u 
Sporazumu nema odredbe kojom joj se jasno dopušta upotreba takvog propisa. Me đutim, 
Kostarika smatra da, s obzirom na trenuta čnu tržišnu cijenu banana, najniža izvozna cijena 
nije prepreka trgovini. EU je odgovorio da će nastaviti pratiti to pitanje. 
Kad je rije č o naknadi za skeniranje koju primjenj uje Nikaragva, EU je podsjetio da na 
temelju Sporazuma napla ćene naknade ne smiju biti više od troška pruženih usluga. 
Nikaragva je EU-u zajam čila da će tim zakonodavstvom poštovati svoje me đunarodne 
obveze. 
Stranke su razmijenile i informacije o mogu ćim područjima za rad u budu ćnosti i dogovorile 
su suradnju na prikupljanju pouzdanih zajedni čkih statistika. 
3.7. Odbor za pridruživanje 
Na sastanku Odbora za pridruživanje održa nom 25. lipnja analiziran je rad razli čitih 
pododbora i provedena je raspra va o drugim pitanjima povezanima s trgovinom. Poseban je 
naglasak stavljen na pitanja regionalne gospoda rske integracije i po trebu za izbjegavanjem 
neslaganja srednjoameri čkih mjera sa slobodnim intraregionalnim tokom robe jer bi najve ću 
korist od boljih trgovinskih tokova os tvarila upravo Srednja Amerika. 
 
10 
 Stranke su raspravljale o zahtjevu Srednje Am erike za kompenzacije za ulazak Hrvatske u 
EU, prepoznale su postoje će razlike u pristupima i dogovorile nastavak dijaloga o toj temi u 
cilju što skorijeg dogovora. EU je iznio i svoju zabrinutost u pogledu panamskog zakona o 
pomoćnim pomorskim uslugama kojim se diskrimi niraju strani subjekti. EU i Panama 
raspravljali su o pitanju je li tim zakonom smanjen pristup tržištu i Panama je izvijestila da će 
nova vlada odgovoriti EU-u. 
3.8. Vije će za pridruživanje 
Na sastanku Vije ća za pridruživanje održanom 27. lip nja analiziran je  rad Odbora za 
pridruživanje i podržani su njegovi zaklju čci. Vijeće za pridruživanje donijelo je pet odluka, 
uključujući poslovnik Vije ća za pridruživanje i njegovih tijela, popis zašti ćenih oznaka 
zemljopisnog podrijetla i poslovnik me hanizma za rješavanje sporova. 
Sudionici iz Srednje Amerike tako đer su ponovno istaknuli važnost Sporazuma u pogledu 
trgovine, regionalne integrac ije i boljih odnosa, za što o čekuju da će imati pozitivan utjecaj na 
gospodarski i društveni razvoj Srednje Amerike.  Osim toga, sudionici iz Srednje Amerike 
izrazili su želju za skorom ratifikacij om Sporazuma u preostalih 19 država članica EU-a kako 
bi na snagu stupili i politi čki stup te stup za suradnju. EU je izvijestio o stanju postupka 
ratifikacije u Europi. Tako đer, EU se osvrnuo na stupanj e na snagu Sporazuma o politi čkom 
dijalogu i suradnji tijekom 2014.  
4. ISPUNJENJE OBVEZA U POGLE DU TRGOVINE I ODRŽIVOG RAZVOJA 
Za aktivnosti tijekom prve godine provedbe Spor azuma središte pozornosti bilo je osnivanje 
institucijskih struktura iz glave VIII. o trgovini i održivom razvoju. 
4.1 Institucijski aspekti 
Prvi sastanak Me đuvladinog odbora za trgovinu i održivi razvoj održan je u Managui u 
Nikaragvi 18. i 19. studenoga 2014. Istovremeno je održan i sastanak  Foruma za dijalog o 
civilnom društvu, a zatim su Odbor i Forum zajedni čki zasjedali. 
Na sastanku Odbora sa srednjoameri čke strane sudjelovali su predstavnici ministarstava 
trgovine, rada i zaštite okoliša. Forum za dija log o civilnom društvu organizirala je 
nikaragvanska savjetodavna skupina za civilno društvo, a održan je niz izlaganja o temama 
poput radni čkih prava, klimatskih promjena, poš tene trgovine i društvene odgovornosti 
korporacija. Prisustvovalo je više od 100 ljudi.  
Savjetodavnu skupinu EU-a čine predstavnici Europskog gos podarskog i socijalnog odbora te 
predstavnici organizacija civilnog društva iz EU -a koji su iskazali intere s za sudjelovanje u toj 
skupini na temelju poziva za iskaz interesa objavljenog u bazi podataka za civilno društvo 
Glavne uprave za trgovinu. Tajništvo osigurava Europski gospodarski i socijalni odbor.  
4.2 Provedba konvencija Me đunarodne organizacije rada (MOR) 
Na sastanku Odbora stranke su izvijestile o svojoj provedbi konvencija MOR-a, a posebno 
temeljnih konvencija. Što se ti če potonjega, posebna se pažnja pridaje mjerama koje se 
odnose na rad djece i oja čavanje socijalnog dijaloga. Stra nke su raspravljale o važnosti 
 
11 
 socijalnog dijaloga i u činkovitih odvra ćajućih sankcija za diskriminaciju zbog povezanosti sa 
sindikatom i za nasilje, uklju čujući nasilje nad čelnicima sindikata, te o potrebi u činkovite 
provedbe tih sankcija. 
Naglašena je važnost poja čanog djelovanja u borbi protiv ra da djece, posebno u neslužbenom 
gospodarstvu, i strožih inspekcija rada te djelovanja na pove ćanju stope poha đanja školske 
nastave i na oja čanju socijalne zaštite, a posebno zaštite djece.  
EU je izvijestio o nedavno donesenim konvencijama  i protokolima MOR-a te o stanju njihove 
ratifikacije u državama članicama EU-a, a posebno o Konvenc iji o radu u pomorstvu (MLC), 
Konvenciji o radnicima u doma ćinstvu (C189) i novom Protokol u kojim se nadopunjuje 
Konvencija o prisilnom radu (C29).  
Kad je rije č o jačanju kapaciteta u pogledu tih pitanj a, EU je posebno istaknuo program koji 
se razvija za podršku programu za dos tojanstvene radne uvjete u Hondurasu. 
4.3. Provedba multilateralnih sporazuma u podru čju zaštite okoliša 
Na sastanku Odbora stranke su izvijestile o provedbi multilateralnih sporazuma u podru čju 
zaštite okoliša, a posebno u pogledu klimatsk ih promjena, ugroženih vrsta (CITES – 
Konvencija o me đunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje flore i faune) te pošiljki 
opasnih kemijskih tvari i opasnog otpada. Srednjoameri čke države izvijestile su da su sad sve 
ratificirale Roterdamsku konvenciju (o trgovi ni opasnim kemijskim tvarima) i izmjenu 
CITES-a iz Gaboronea.  
EU je spomenuo nedavno zaklju čene sporazume u podru čju zaštite okoliša, konkretno 
Sporazum iz Minamate o živi i Protokol iz Nago ye uz Konvenciju o bioraznolikosti (CBD), te 
je izvijestio o postupcima u cilju provedbe tih sporazuma u EU-u. Države Srednje Amerike 
istaknule su osjetljivost te regije na klimatske promjene, što izravno utje če na usjeve za izvoz 
poput kave, te potrebu za radom na prilagodbi. Odre đeni broj država izložio je ambiciozne 
planove za pove ćanje udjela obnovljive energ ije u opskrbi energijom. 
4.4. Razvoj pozitivnog programa za trgovinu i održivi razvoj 
I na sastanku Odbora i u okviru Foruma za dijalo g civilnog društva izneseni su mnogi primjeri 
pozitivnog utjecaja proizvodnje i trgovine na okoliš i društvo. Opisane su politike vlada 
kojima se poti ču takvi ishodi, kao i partnerstva poduze ća, predstavnika radnika, nevladinih 
organizacija u podru čju zaštite okoliša te zajednica. Me đu zajedni čkim temama bili su 
društvena odgovornost, obnovljiva energija , održiva poljopriv redna proizvodnja, čistiji 
proizvodni postupci i održivi turizam. 
Odbor se složio da su potre bne daljnje rasprave radi odre đivanja srednjoro čnih prioriteta. U 
tom će procesu biti važno uskla đivanje s trenuta čnom i planiranom potporom razvojnoj 
suradnji za regiju, te suradnja s civilnim društvom na objema stranama Atlantika. 
 
12 
  
5. PROVEDBA UREDBE (EU) BR . 20/2013 EUROPSKOG PARLAMENTA I 
VIJEĆA O PRIMJENI BILATERALNE ZAŠTITNE KLAUZULE I 
MEHANIZMA STABILIZACIJE ZA BANANE 
Uredbom se uvode prikladni postupci za izbjegav anje ozbiljne štete se ktoru banana EU-a u 
slučaju da se zbog smanjenja car inskih pristojbi banane po čnu uvoziti u toliko velikim 
količinama da naštete ili zaprijete industriji EU-a. 
Zbog toga, u skladu s člancima 3. i 13. Uredbe, Komisija prati kretanje uvoza banana iz 
država Srednje Amerike kako bi procijenila jesu  li ispunjeni uvjeti iz Uredbe za pokretanje 
zaštitnog ispitnog postupka ili za uvo đenje prethodnih mjera nadzora.  
5.1. Kretanje uvoza banana iz Srednje Amerike 
Tijekom prve godine provedbe Sporazuma Komisija  nije pokrenula zaštitni  ispitni postupak ni 
primila zahtjev za to, niti je primila zahtjev za uvo đenje prethodnih mjera nadzora jer uvjeti 
propisani Uredbom za pokretanje za štitnog ispitnog postupka ili za uvo đenje prethodnih mjera 
nadzora nisu ispunjeni. 
 
 2013. 2014.* 
 Uvoz Granični 
obujam Stopa 
iskorištenostiUvoz Granični 
obujam Stopa 
iskorištenosti
Kostarika 131 519 1 178 750 11 % 856 007 1 230 000 70 %
Panama 58 935 431 250 14 % 203 737 450 000 45 %
Honduras 1749 57 500 3 % 3622 60 000 6 %
Gvatemala 21 57 500 0 % 22 861 60 000 38 %
Nikaragva 0 11 500 0 % 0 12 000 0 %
El Salvador 0 2300 0 % 0 2400 0 %
(*) do 10. prosinca 2014. 
Uvoz banana u okviru mehanizma za stabilizaciju 
6. ZAKLJU ČAK 
Prerano je za pouzdanu ocjenu utje caja trgovinskog dijela Sporazuma. 
Unatoč negativnom globalnom okolišu uz ukupni pad globalne potr ažnje tijekom 2014., 
trgovinski tokovi EU-a sa Srednj om Amerikom i dalje su prili čno stabilni, a u odre đenim 
sektorima ostvaren je znatan rast. Trgovinski tokovi EU-a pove ćali su se s ve ćinom država 
Srednje Amerike izuzev Paname Osim toga, relativno niska stopa is korištenosti dostupnih 
carinskih kvota ukazuje na mogu ćnost daljnjeg pove ćanja bilateralnih trgovinskih tokova 
između tih dviju regija. 
 
13 
 Što se tiče banana, uvoz iz država Srednje Amerike osta o je stabilan i nije premašio propisane 
granične obujmove uvoza, pa nije bilo potrebno  razmatrati obustavu povlaštenih carinskih 
pristojbi. 
Sa Srednjom Amerikom dogovor ena je provedba tehni čkog pregleda  statističkih metoda i 
podataka o trgovinskim tokovi ma, što bi trebalo omogu ćiti detaljnije analize u budu ćnosti.  
Nakon prve godine provedbe op ći je zaklju čak Komisije da je ostvareno brzo uspostavljanje i 
funkcioniranje institucijskog okvira Sporazu ma te da je postupak provedbe sveukupno 
pozitivan. Službeni postupak izme đu stranaka za provedbu Sporazuma nastavit će se u okviru 
sastanaka razli čitih provedbenih tijela koji bi se trebali održati do sredine 2015.  
U drugoj godini provedbe glavni je cilj pr avilna provedba Sporazuma kako bi se 
gospodarskim subjektima iz obiju regija omogu ćilo da u potpunosti iskoriste ponu đene 
prilike. Komisija provodi mjere u cilju podi zanja svijesti gospodarskih subjekata u pogledu 
prilika koje im se nude u okviru Sporazuma. Te  se mjere provode i u EU-u i u Srednjoj 
Americi te uklju čuju projekte suradnje u Srednjoj Americi.