(2)Zahtjev je podnesen u roku od 12 tjedana nakon što je prva šteta prouzročena katastrofom zabilježena 19. rujna 2020. i sadržava sve podatke koji su potrebni na temelju članka 4. Uredbe.

(3)Katastrofa je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

(4)U zahtjevu je događaj predstavljen kao „regionalna prirodna katastrofa” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, prema kojem je to prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice veću od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) te regije ili 1,5 % ponderiranog BDP-a u slučaju višeregionalne katastrofe. Zahtjev se odnosi na pet grčkih regija na razini NUTS 2 (Ionia Nisia (EL62), Sterea Ellada (EL64), Ditiki Ellada (EL63), Thessalia (EL61), Peloponnisos (EL65)). Grčka tijela procijenila su ukupnu izravnu štetu na 863 540 756 EUR. Nastala šteta čini 11,08 % ponderiranog BDP-a pet dotičnih regija na razini NUTS 2 i stoga prelazi prag. Zahtjev Grčke stoga je prihvatljiv za doprinos iz EUSF-a.

(5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski se doprinos smije upotrijebiti samo za hitne operacije i operacije oporavka od ključne važnosti kako je utvrđeno člankom 3. stavkom 2. Uredbe, uz iznimku točke (e).

(6)Grčka je u zahtjevu od 9. prosinca 2020. zatražila isplatu predujma u skladu s člankom 4.a Uredbe. Komisija je 2. ožujka 2021. donijela Provedbenu odluku C(2021) 1511, kojom je dodijeljen predujam u iznosu od 2 158 852 EUR. Iznos predujma uzet će se u obzir za izračun doprinosa državi korisnici. Komisija će osigurati povrat nepropisno isplaćenih predujmova.

(7)U zahtjevu se detaljno opisuju događaj i nastala šteta. Ciklon Janos, poznat i kao Medicane Ianos, bio je rijetki mediteranski tropski ciklon koji je pogodio Grčku u razdoblju od 17. do 20. rujna 2020. Ta rijetka oluja nalik uraganu pogodila je središnji dio regije Thessalia u Grčkoj, s jakim vjetrovima do 120 km/h, olujnom kišom i poplavama, što je prouzročilo smrt četiriju osoba i golemu štetu na kućama i infrastrukturi. Obilne kiše pogodile su nekoliko riječnih slivova strme morfologije, zbog čega je došlo do velikih poplavnih valova. Gradove Karditsa i Mouzaki preplavile su goleme količine vode te su bili poplavljeni nekoliko dana. U gradu Karditsa poplavljeno je ukupno 5 000 nekretnina, oštećeno je 97 % trgovina, a 15 sela na tom području pretrpjelo je teška oštećenja. U opskrbi električnom energijom došlo je do velikih prekida napajanja, a u mnogim je selima prekinuta opskrba vodom. Željeznička infrastruktura i cestovna mreža pretrpjeli su znatnu štetu. Na planinskom području zabilježeno je 100 klizišta i 40 odsječenih mostova. Na cestovnoj mreži probleme su stvarale tone mulja i ruševina te stotine iščupanih stabala i grana. Zbog poplava velikog opsega i nestanka električne energije proglašeno je izvanredno stanje za otoke Itaku, Kefaloniju i Zakintos. Hitne službe izvijestile su da su primile preko 2 500 poziva za pomoć od ljudi zarobljenih u poplavljenim domovima i automobilima, a grčka vatrogasna služba spasila je gotovo 1 000 ljudi u pogođenim regijama.

(8)Grčka je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija oporavka prihvatljivih na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 507 660 619 EUR te ih je raščlanila po vrsti operacija. Najveći udio (više od 293 milijuna EUR) odnosi se na troškove obnove prometne infrastrukture, nakon čega slijede troškovi obnove infrastrukture za vodoopskrbu i otpadne vode (više od 13 milijuna EUR).

(9)Grčka tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

(10)Kad je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

(11)U kontekstu provedbe Direktive 2007/60/EZ o procjeni i upravljanju rizicima od poplava donesene su sljedeće mjere: Izvješće o preliminarnoj procjeni rizika od poplava (ožujak 2012.), identifikacija potencijalnih područja visokog rizika od poplava u 14 vodnih područja zemlje te ažuriranje Izvješća o preliminarnoj procjeni rizika od poplava (studeni 2012.). U ožujku 2017. dovršene su procjene opasnosti i rizika od poplave za 14 vodnih područja zemlje. Dovršeni su planovi upravljanja rizikom od poplava za sva vodna područja zemlje.

2.3Grčka – potres na otocima Samos, Ikarija i Chios u listopadu 2020.

(1)Grčka je 22. siječnja 2021. podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a za financiranje hitnih operacija i operacija oporavka nakon štete uzrokovane potresom na otocima Samos, Ikarija i Chios u listopadu 2020.

(2)Zahtjev je podnesen u roku od 12 tjedana nakon što je prva šteta prouzročena katastrofom zabilježena 30. listopada 2020. i sadržava sve podatke koji su potrebni na temelju članka 4. Uredbe.

(3)Katastrofa je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

(4)U zahtjevu je događaj predstavljen kao „regionalna prirodna katastrofa” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, prema kojem je to prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice veću od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) te regije. Grčka tijela procijenila su ukupnu izravnu štetu na 101 252 020 EUR. Nastala šteta čini 39,72 % BDP-a regije Voreio Aigaio na razini NUTS 2 i stoga prelazi prag od 38 239 500 EUR (1,5 % regionalnog BDP-a). Zahtjev Grčke stoga je prihvatljiv za doprinos iz EUSF-a.

(5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski se doprinos smije upotrijebiti samo za hitne operacije i operacije oporavka od ključne važnosti kako je utvrđeno člankom 3. stavkom 2. Uredbe, uz iznimku točke (e).

(6)Grčka je u zahtjevu od 22. siječnja 2021. zatražila isplatu predujma u skladu s člankom 4.a Uredbe. Komisija je 8. ožujka 2021. donijela Provedbenu odluku C(2021) 1623, kojom je dodijeljen predujam u iznosu od 253 131 EUR. Iznos predujma uzet će se u obzir za izračun doprinosa državi korisnici. Komisija će osigurati povrat nepropisno isplaćenih predujmova.

(7)U zahtjevu se detaljno opisuju događaj i nastala šteta. Potres magnitude 7,0 pogodio je 30. listopada 2020. područje približno 14 km sjeveroistočno od grčkog otoka Samos. Tri dana nakon glavnog potresa zabilježeno je oko 150 naknadnih podrhtavanja tla različitih intenziteta. Napuknuće koje je nastalo pri početnom potresu prouzročilo je znatnu promjenu na morskom dnu i podmorski odron zemlje. Stoga su se nakon početnog potresa pojavila tri gravitacijska vala (tsunamija) do 1,5 metara visine koja su zahvatila različita područja na sjevernom dijelu Samosa. Potres i tsunami nanijeli su štetu na sjevernim Egejskim otocima Samos, Ikarija i Chios. U katastrofi su poginule dvije osobe, a 19 ih je ozlijeđeno uslijed urušavanja zgrada i pada dijelova zgrada. Nanesene su velike štete crkvama, školama, muzejskim izložbama i privatnim kućama. Vathi na Samosu bilježi znatne katastrofe i štete te se od 2 000 do 3 000 stanovnika suočilo sa stambenim problemom. Svaka stara kamena zgrada pretrpjela je štete u rasponu od manjih oštećenja do potpunog uništenja. Ukupno 300 kuća na Samosu ima neko oštećenje nakon potresa. Potres je uništio velik dio cestovne mreže.

(8)Grčka je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija oporavka prihvatljivih na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 23 785 020 EUR te ih je raščlanila po vrsti operacija. Najveći dio (više od 10 milijuna EUR) odnosi se na troškove obnove prometne infrastrukture, nakon čega slijede troškovi obnove obrazovne infrastrukture (više od 6,6 milijuna EUR) i troškovi čišćenja područja pogođenog katastrofom (više od 4,5 milijuna EUR).

(9)Grčka tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.