ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

U odnosu na kreditne institucije koje isplaćuju dividende (7) u 2017. za financijsku godinu 2016., ESB preporučuje: (a) Kategorija 1: Kreditne institucije koje i. zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u stavku 1. točkama (a), (b), (c) i ii. koje su već dostigle svoje pune (engl. fully loaded) stope iz stavka 1 točke (d) na dan 31. prosinca 2016., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve iishode SREP-a čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta; (b) Kategorija 2: Kreditne institucije koje i. zadovoljavaju važeće kapitalne zahtjeve navedene u stavku 1. točkama (a), (b), (c) na dan 31. prosinca 2016., ali koje nisu dostigle svoje pune (engl. fully loaded) stope iz stavka 1(d) na dan 31. prosinca 2016., trebale bi raspodijeliti svoju neto dobit u dividende na konzervativan način kako bi mogle nastaviti ispunjavati sve zahtjeve ishode SREP-a čak i u slučaju pogoršanih gospodarskih i financijskih uvjeta. Pored toga, u načelu bi trebale samo isplatiti dividende u mjeri koja osigurava barem linearni (8) put prema zahtijevanim punim (engl. fully loaded) kapitalnim zahtjevima iz stavka 1(d) i ishodima SREP-a; (c) Kategorija 3: Kreditne institucije koje su povrijedile zahtjeve navedene u stavku 1. točkama (a), (b), (c) ne bi u načelu trebale dodjeljivati nikakve dividende. Kreditne institucije koje nisu u mogućnosti postupati u skladu s ovom Preporukom zato što smatraju da su zakonski obvezne isplatiti dividende, trebaju bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom. Od kreditnih institucija iz kategorija 1, 2 i 3, kako je navedeno u stavku 2. točkama (a), (b), (c), očekuje se da također ispunjavaju upute u sklopu drugog stupa. Uzimajući u obzir da ostali uvjeti ostaju nepromijenjeni, može se očekivati da će zahtijevani kapital (9) ostati uglavnom stabilan. Ako kreditna institucija posluje ili se očekuje da će kreditna institucija poslovati ispod razina utvrđenih uputama u sklopu drugog stupa, treba bez odgode stupiti u kontakt sa svojim zajedničkim nadzornim timom. ESB će preispitati razloge zbog kojih je došlo do pada razine kapitala kreditne institucije ili zbog kojih se očekuje pad razine kapitala, te će razmotriti poduzimanje odgovarajućih mjera u odnosu na pojedinu instituciju.
(3)

U tom kontekstu, kreditne institucije trebaju ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele. i. Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi Prvog stupa”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5 %, stopu osnovnog kapitala od 6 % i stopu ukupnog kapitala od 8 %, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013, zajedno s protucikličkim zaštitnim slojem kapitala i sistemskim zaštitnim slojem iz članka 128. stavaka 2. i 3. Direktive 2013/36/EU i svim ostalim zaštitnim slojevima koje su odredila (5) nacionalna nadležna tijela ili nacionalna imenovana tijela. ii. Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku za nadzornu provjeru i ocjenu primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013 i koji nadilaze zahtjeve Prvog stupa („zahtjevi Drugog stupa”). iii. Kreditne institucije također su obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (fully loaded) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi, kao i na punu primjenu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala i sistemskog zaštitnog sloja iz članka 128. stavaka 2. i 3. Direktive 2013/36/EU i svih drugih zaštitnih slojeva koje su odredila (6) nacionalna nadležna tijela i nacionalna imenovana tijela. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013. Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni i na konsolidiranoj razini i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u članku 7. i članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013,
1.

Kreditne institucije bi trebale ustanoviti politike dividendi koristeći se konzervativnim i opreznim pretpostavkama s ciljem ispunjavanja važećih kapitalnih zahtjeva nakon svake raspodjele. (a) Kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati važeće minimalne kapitalne zahtjeve („zahtjevi Prvog stupa”). To uključuje stopu redovnog osnovnog kapitala od 4,5 %, stopu osnovnog kapitala od 6 % i stopu ukupnog kapitala od 8 %, kako je predviđeno člankom 92. Uredbe (EU) br. 575/2013. (b) Povrh toga, kreditne institucije obvezne su u svakom trenutku ispunjavati kapitalne zahtjeve koji su određeni kao posljedica važeće Odluke o postupku za nadzornu provjeru i ocjenu primjenom članka 16. stavka 2. točke (a) Uredbe (EU) br. 1024/2013, a koji nadilaze zahtjeve Prvog stupa („zahtjevi Drugog stupa”). (c) Kreditne institucije također su obvezne ispunjavati protuciklički zaštitni sloj kapitala i sistemski zaštitni sloj iz članka 128. stavka 2., 3., 4. i 5. Direktive 2013/36/EU i sve ostale zaštitne slojeve koje su odredila nacionalna nadležna tijela i nacionalna imenovana tijela. (d) Kreditne su institucije također obvezne ispuniti svoju zahtijevanu punu (eng. fully loaded) (6) stopu redovnog osnovnog kapitala, svoju stopu osnovnog kapitala i svoju stopu ukupnog kapitala do datuma određenog za postupno uvođenje stopa. To se odnosi na punu primjenu gore navedenih stopa nakon primjene prijelaznih odredbi, kao i na punu primjenu protucikličkog zaštitnog sloja kapitala i sistemskog zaštitnog sloja iz članka 128. stavaka 2., 3., 4. i 5. Direktive 2013/36/EU i svih drugih zaštitnih slojeva koje su odredila nacionalna nadležna tijela i nacionalna imenovana tijela. Prijelazne odredbe utvrđene su u glavi XI. Direktive 2013/36/EU i u dijelu desetom Uredbe (EU) br. 575/2013. Ovi zahtjevi moraju biti ispunjeni i na konsolidiranoj osnovi i na pojedinačnoj osnovi, osim ako je došlo do izuzeća od primjene bonitetnih zahtjeva na pojedinačnoj osnovi, kako je predviđeno u članku 7. i članku 10. Uredbe (EU) br. 575/2013.
4.6

U skladu s prijedlogom uredbe CSD-ovi koji posluju u bankarstvu mogli bi pružati usluge gotovinskog poravnanja i namire ne samo svojim sudionicima nego i sudionicima CSD-ova korisnika. To bi moglo dovesti do mogućih sukoba interesa kada CSD koji posluje u bankarstvu donosi odluke ili uspostavlja politike kojima se pogoduje njegovim sudionicima ili CSD-ovima unutar iste grupe. To bi moglo biti posebno važno u kriznoj situaciji, primjerice u slučaju nepredviđenih manjkova likvidnosti ili nepokrivenih kreditnih gubitaka. Stoga bi regulatorni okvir trebao uključivati zahtjev da CSD-ovi imaju jasna pravila i postupke za rješavanje mogućih sukoba interesa i ublažavanje rizika od diskriminirajućeg postupanja prema svim CSD-ovima korisnicima i njihovim sudionicima.
2.4.2

mutatis mutandis dodijeliti ESSB-u. Osim toga, prijedlogom uredbe trebalo bi se omogućiti ESB-u i drugim članovima ESSB-a da primaju podatke koji su dostupni Eurostatu ako je to potrebno za obavljanje zadaća ESB-a u slučaju da Eurostat prima te podatke u statističke svrhe. U tom bi kontekstu bilo korisno izmijeniti prijedlog uredbe definiranjem pojma „službene statistike” koji je u predloženoj uredbi spomenut, ali nije definiran. Prijedlog uredbe trebalo bi izmijeniti kako bi se ESB-u i ostalim članovima ESSB-a omogućilo da izričito upotrebljavaju podatke koje mogu primiti u skladu s prijedlogom uredbe za sastavljanje službene statistike na isti način na koji je to dopušteno Eurostatu i ostalim članovima ESS-a. ESSB i ESB čine dva stupa europske statistike jer zajedno razvijaju, sastavljaju i objavljuju europske statističke podatke u okviru svojih nadležnosti, pri čemu blisko surađuju kako bi se smanjio teret izvještavanja i zajamčila potrebna dosljednost ( 9 ) u skladu sa statističkim načelima, uključujući načelo visoke kvalitete izlaznih podataka. U mjeri u kojoj Eurostat i drugi članovi ESS-a imaju pravo pri sastavljanju službenih statističkih podataka upotrebljavati podatke primljene u skladu s prijedlogom uredbe to pravo trebalo bidodijeliti ESSB-u. Osim toga, prijedlogom uredbe trebalo bi se omogućiti ESB-u i drugim članovima ESSB-a da primaju podatke koji su dostupni Eurostatu ako je to potrebno za obavljanje zadaća ESB-a u slučaju da Eurostat prima te podatke u statističke svrhe. U tom bi kontekstu bilo korisno izmijeniti prijedlog uredbe definiranjem pojma „službene statistike” koji je u predloženoj uredbi spomenut, ali nije definiran.
ESB pozdravlja ograničenja koja se predloženom uredbom uvode, kako u pogledu razreda imovine tako i u pogledu veličine tržišta, u pogledu prenosivih vrijednosnih papira DLT ( 2 ) dostupnih za registraciju, trgovanje i namiru putem multilateralnih trgovinskih platformi DLT i sustava za namiru vrijednosnih papira DLT, istodobno olakšavajući smanjenje potencijalnih rizika povezanih s upotrebom tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija. Međutim, moglo bi se dodatno razmotriti mogućnost proširenja kategorija imovine, uz zadržavanje pragova, kako bi se uključile državne obveznice. S obzirom na to, ESB naglašava da se njegovo mišljenje temelji na shvaćanju očuvanja posebnih pragova utvrđenih u predloženoj uredbi ( 3 ) jer svako povećanje tih pragova može predstavljati rizik za jednake uvjete tržišnog natjecanja između postojećih i tržišnih infrastruktura tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija, a možda i za stabilnost financijskog sustava. Nadalje, ESB smatra da bi, imajući na umu razinu razvoja tržišta kapitala u nekim državama članicama EU-a, bilo preporučljivo razmotriti da se nacionalnim nadležnim tijelima pruži opcija snižavanja relevantnih pragova. Slijedom toga, ESB želi da se ponovno provede savjetovanje s ESB-om o predloženoj uredbi u slučaju bilo kakve značajne izmjene pragova. Osim toga, trebalo bi osigurati da se ti pragovi ne zaobilaze jer bi to ugrozilo njihovu učinkovitost. Na primjer, izdavatelj ne bi smio moći podijeliti izdavanje obveznica na dvije tranše (ili više njih) koje se izdaju putem jedinstvene tržišne infrastrukture tehnologije distribuirane glavne knjige. U tom kontekstu, nametanje obveza samo operaterima tržišnih infrastruktura tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija može se pokazati neučinkovitim ako se ne dopuni obvezama izdavatelja obveznica. Nadalje, mogao bi se razmotriti dodatni prag, postavljen na razini tržišne infrastrukture tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija na temelju namirene vrijednosti, jer je to jedan od relevantnih pokazatelja koji se upotrebljava za procjenu sistemske važnosti infrastrukture namire. Naposljetku, ESB razumije da, u skladu s predloženom uredbom, ispunjavanje pragova nije dovoljan uvjet za izuzimanje od zakonodavnih zahtjeva Unije. Čak i kada su pragovi u potpunosti ispunjeni, relevantna nadležna tijela mogu izuzeti operatere tržišnih infrastruktura tehnologije decentraliziranog vođenja evidencije transakcija samo na pojedinačnoj osnovi, također podložno razlozima financijske stabilnosti.
Zakonodavna tijela Unije stoga će možda htjeti uzeti u obzir sljedeće prijedloge za povećanje jasnoće i koordinacije između Prijedloga uredbe i Direktive o kapitalnim zahtjevima. Prvo, zahtjevi iz Prijedloga uredbe mogu se izričito smatrati bonitetnima, kao što je to učinjeno, među ostalim, u Uredbi o CSD-u ( 66 ) . Drugo, uvodne izjave Prijedloga direktive o izmjeni ( 67 ) , mogle bi proširiti njihov tekst s obzirom na to da zahtjevi iz Prijedloga uredbe nadilaze jedinu fazu nacrta za izvanredne situacije i kontinuitet poslovanja. Općenito, mjere upravljanja rizikom IKT-a obuhvaćene su općenitijim područjem primjene pouzdanih pravila upravljanja u skladu s člankom 74. Direktive o kapitalnim zahtjevima ( 68 ) . Treće, Prijedlog uredbe ( 69 ) trebalo bi izmijeniti kako bi se u uvodnim izjavama podsjetilo na nadležnost ESB-a za bonitetni nadzor kreditnih institucija u skladu s Ugovorom i Uredbom o SSM-u. Četvrto, upućivanje na primjenu u njoj predviđenih zahtjeva na pojedinačnoj i konsolidiranoj razini ( 70 ) trebalo bi revidirati jer potkonsolidirane i konsolidirane razine nisu definirane u Prijedlogu uredbe, a određene vrste posrednika ne podliježu konsolidiranom nadzoru u skladu s relevantnim zakonodavstvom (npr. institucije za platni promet). Nadalje, razina primjene zahtjeva u okviru Prijedloga uredbe trebala bi proizlaziti isključivo iz zakonodavstva koje se primjenjuje na svaku vrstu financijskog subjekta. U slučaju kreditnih institucija predviđena je jasna veza između Direktive o kapitalnim zahtjevima i Prijedloga uredbe te bi se stoga zahtjevi iz Prijedloga uredbe automatski primjenjivali na pojedinačnoj, potkonsolidiranoj ili konsolidiranoj razini ( 71 ) , ovisno o slučaju. Naposljetku, zakonodavna tijela Unije mogla bi razmotriti uvođenje prijelaznog režima za upravljanje razdobljem od stupanja na snagu Prijedloga uredbe do stupanja na snagu regulatornih tehničkih standarda predviđenih Prijedlogom uredbe, s obzirom na to da neki posrednici, uključujući kreditne institucije, već podliježu pravilima o rizicima IKT-a koja se primjenjuju na određene sektore i koji su detaljniji od općih odredaba Prijedloga uredbe.
ESB naglašava da bi Prijedlog direktive trebao biti usmjeren prema potpunoj usklađenosti s drugim zakonodavnim aktima EU-a te bi trebao smanjiti i, u idealnom slučaju, ukloniti rizik od sadašnjih ili budućih nedosljednosti koje mogu nastati dinamički, s obzirom na to da se različiti zakonodavni instrumenti tijekom vremena razvijaju usporedno. S obzirom na to da su svi navedeni zakonodavni instrumenti međusobno povezani i za svoje ispravno funkcioniranje oslanjaju se na zahtjeve za izvješćivanje koje uzajamno pružaju jedan drugome, okvir možda neće biti otporan na nekoordinirane promjene pojedinačnih komponenti. Konkretno, Prijedlogom direktive predviđa se revizija standarda izvješćivanja o održivosti svake tri godine ( 59 ) , dok će drugi zakonodavni tekstovi ostati statični. To podrazumijeva rizik od toga da se tijekom vremena pojave odstupanja. ESB podupire cjelovita preispitivanja okvira održivog financiranja u cjelini, a ne paralelna i nekoordinirana preispitivanja svakog zakonodavnog instrumenta pojedinačno.
4.5.

Izmjena u mehanizmu ponovne kalibracije se primjenjuje od 28. lipnja 2021. Međutim, do trenutka kada nadležno tijelo izvrši svoje diskrecijsko pravo, što bi moglo biti 28. lipnja 2021. ili naknadnog datuma, iznos pričuva koje kreditna institucija drži u središnjoj banci već bi se mogao znatno povećati zbog mjera monetarne politike. Ponovna kalibracija utemeljena na pričuvama koje kreditna institucija drži u središnjoj banci na datum kada nadležno tijelo izvršava svoje diskrecijsko pravo možda neće u potpunosti olakšati provedbu i učinkovit prijenos mjera monetarne politike. To je zato što se očekuje da će se povećanje pričuva središnjih banaka, što ove mjere podrazumijevaju, većim dijelom dogoditi do tog datuma. Stoga će isključenje pričuva središnjih banaka izračunato na taj datum stvoriti manji kapacitet za banke za potencijalno povećanje kreditiranja realnog gospodarstva. Nadalje, ako bi postojala potreba za obnavljanjem isključenja na kraju razdoblja tijekom kojeg se vrši diskrecijsko pravo (u početku maksimalno jednogodišnje razdoblje), ponovna kalibracija temeljila bi se na količini pričuva koje se drže na datum obnove, koja se u međuvremenu još povećala. S obzirom na nesigurnost tijekom trajanja izvanrednih okolnosti, mehanizam ponovne kalibracije može značajno spriječiti učinkovitost mjere u omogućavanju pravilne provedbe i prijenosa monetarne politike.
2.3.

acquis o pitanjima sukoba zakona na temelju članka 9. Direktive 2002/47/EZ prema kojem se za nematerijalizirane vrijednosne papire u prekograničnim konstelacijama, primjenjuje pravo jedne nadležnosti, odnosno one računa na kojem se vrijednosni papiri drže putem skrbnika. Ovo pravilo, cilj kojega je olakšavanje prekograničnih financijskih kolateralnih transakcija vrijednosnim papirom, odražava acquis na temelju članka 9. stavka 2. Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća , inter alia, uključila kreditna potraživanja (tj. bankovne kredite) u okviru Direktive 2002/47/EZ, njezin članak 9. nije izmijenjen, budući da su pregovori o sadržaju članka 14. Uredbe (EZ) br. 593/2008 bili još u tijeku. Uzimajući u obzir acquis i, posebno, članak 9. Direktive 2002/47/EZ i članak 9. stavak 2. Direktive 98/26/EZ, ima opravdanja za određivanje jedne primjenjive nadležnosti za kreditna potraživanja kao što je zakonodavac Unije učinio za nematerijalizirane vrijednosne papire. Uzimajući u obzir članak 14. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 593/2008 i članak 4. stavak 2. Prijedloga uredbe, najučinkovitiji način smanjenja broja primjenjivih prava na kreditna potraživanja bi bilo uputiti, a također i u slučaju bankovnih kredita, na pravo ustupljenog potraživanja. To bi ostvarilo sličan stupanj pravne sigurnosti i jednostavnosti za bankovne kredite mobilizirane kao kolateral kao što je postignuto u slučaju kolateralnih transakcija s vrijednosnim papirima. ESB upućuje nao pitanjima sukoba zakona na temelju članka 9. Direktive 2002/47/EZ prema kojem se za nematerijalizirane vrijednosne papire u prekograničnim konstelacijama, primjenjuje pravo jedne nadležnosti, odnosno one računa na kojem se vrijednosni papiri drže putem skrbnika. Ovo pravilo, cilj kojega je olakšavanje prekograničnih financijskih kolateralnih transakcija vrijednosnim papirom, odražavana temelju članka 9. stavka 2. Direktive 98/26/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 9 ) , koji članak 9. stavak 2. također propisuje da je primjenjivo samo jedno pravo - ono odgovarajućeg računa. U tom smislu, ESB želi podsjetiti da, kada je Direktiva 2009/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća ( 10 ) donesena, da biuključila kreditna potraživanja (tj. bankovne kredite) u okviru Direktive 2002/47/EZ, njezin članak 9. nije izmijenjen, budući da su pregovori o sadržaju članka 14. Uredbe (EZ) br. 593/2008 bili još u tijeku. Uzimajući u obziri, posebno, članak 9. Direktive 2002/47/EZ i članak 9. stavak 2. Direktive 98/26/EZ, ima opravdanja za određivanje jedne primjenjive nadležnosti za kreditna potraživanja kao što je zakonodavac Unije učinio za nematerijalizirane vrijednosne papire. Uzimajući u obzir članak 14. stavak 1. Uredbe (EZ) br. 593/2008 i članak 4. stavak 2. Prijedloga uredbe, najučinkovitiji način smanjenja broja primjenjivih prava na kreditna potraživanja bi bilo uputiti, a također i u slučaju bankovnih kredita, na pravo ustupljenog potraživanja. To bi ostvarilo sličan stupanj pravne sigurnosti i jednostavnosti za bankovne kredite mobilizirane kao kolateral kao što je postignuto u slučaju kolateralnih transakcija s vrijednosnim papirima.
1.2.1

Kao prvo, zbog ključne uloge sudionika u sustavu poravnanja u oporavku i sanaciji središnjih drugih ugovornih strana, sudionici u sustavu poravnanja moraju biti u mogućnosti pouzdano procijeniti i upravljati svojim potencijalnim izloženostima prema prijedlogu uredbe. Istodobno, događaji na tržištu koji dovode do oporavka i sanacije središnjih drugih ugovornih strana po svojoj prirodi nisu vjerojatni i nemoguće ih je u potpunosti predvidjeti, stoga je sanacijskim tijelima potrebna dovoljno fleksibilnosti pri osmišljavanju njihovog rada. ESB preporučuje da prijedlog uredbe bolje uravnoteži te dvije stavke i to na način kako slijedi: i. davanjem prioriteta jasno mjerljivim instrumentima raspodjele gubitaka u sanaciji; ii. poticanjem sanacijskih tijela da razmotre ulazak u sanaciju u slučajevima kad bi nastojanja da se ponovno uspostavi usklađena knjiga trgovanja i raspodijele nepokriveni gubici dovela do značajnih i nepredvidljivih gubitaka za sudionike u sustavu poravnanja; i iii. pružanjem veće ex ante transparentnosti u pogledu općenitih pristupa i postupaka donošenja odluka sanacijskih tijela kada se koriste svojim diskrecijskim pravom u ključnim područjima sanacije. U načelu, imajući u vidu glavni cilj održavanja financijske stabilnosti u Uniji, sanacijska tijela trebala bi pružiti dužnu pažnju potrebi da se nepoželjni zarazni utjecaj na sudionike središnjih drugih ugovornih strana i širi financijski sustav svede na najmanju moguću mjeru.
2.2.1

ESB je jedina institucija Unije navedena u članku 13. stavku 1. UEU-a kojoj je dodijeljena međunarodna pravna osobnost (18). U skladu s člankom 6. stavcima 1. i 2. Statuta ESSB-a, u području međunarodne suradnje koja se odnosi na zadaće povjerene ESSB-u, ESB odlučuje o načinu zastupljenosti ESSB-a i mogu li ESB i nacionalne središnje banke, ako im ESB to odobri, sudjelovati u međunarodnim monetarnim institucijama. U članku 6. stavku 3. Statuta ESSB-a navodi se da te odredbe ne dovode u pitanje odgovarajuće mjere koje Vijeće donosi na temelju članka 138. stavka 2. UFEU-a za osiguranje jedinstvene zastupljenosti europodručja u okviru međunarodnih financijskih institucija i konferencija. ESB-u bi se i dalje trebala dati značajna uloga u zastupanju europodručja u MMF-u, to jest uloga kod koje se u potpunosti uzima u obzir činjenica da Eurosustav neovisno izvršava posebne ovlasti koje su mu dodijeljene UFEU-om i Statutom ESSB-a, kao što to čini ESB u pogledu tih ovlasti koje su mu dodijeljene Uredbom (EU) br. 1024/2013. Stoga, ta uloga mora uključivati barem prava koja ESB, kao zastupnik Eurosustava, trenutno ima kao promatrač u MMF-u, to jest pravo da se obraća i podnosi pisana očitovanja tijelima MMF-a. Ova bi se uloga možda trebala još proširiti ako organizacija jedinstvenog vanjskog zastupanja dovede do povećanja prava europodručja u MMF-u. S obzirom na to, ESB smatra da se cilj postizanja jedinstvenog zastupanja europodručja u MMF-u može ostvariti samo uz potpuno uvažavanje utjecaja koji neovisno izvršavanje posebnih ovlasti ESB-a ima u području vanjskog zastupanja. Mišljenja i posljedična stajališta europodručja trebala bi se pažljivo usklađivati i jednoglasno izražavati. To međutim podrazumijeva da se kod organizacije jedinstvenog zastupanja u cijelosti mora uzeti u obzir unutarnja raspodjela nadležnosti i odgovarajući mandati različitih institucija Unije kao i jamstva neovisnosti zasnovana na Ugovoru kojima je cilj zaštititi Eurosustav od bilo kakvog političkog pritiska kako bi mogao učinkovito ostvarivati ciljeve povjerenih mu zadaća.
‚kreditna kartica’ znači kartica koja omogućava vlasniku kartice da izvrši kupnju i/ili podigne gotovinu do prethodno ugovorenog kreditnog ograničenja. Odobreni kredit može biti namiren u cijelosti do kraja određenog razdoblja ili može biti djelomično namiren, sa saldom koji se smatra produljenim kreditom, na koji se obično obračunava kamata. Pravila sustava i obrada transakcije, jednako kao i postupci prihvaćanja kartice od strane trgovca, mogu biti širi u usporedbi s transakcijama s debitnom karticom.”

„7. ‚platna transakcija na temelju kartica’ znači usluga koja se koristi za provedbu platne transakcije bilo kojom karticom, telekomunikacijskim, digitalnim ili IT uređajem ili softverom ako to dovodi do transakcije platnom karticom. Platne transakcije na temelju kartica isključuju transakcije utemeljene na drugim vrstama platnih usluga.”
4.

ESB također pozdravlja činjenicu (a) da je predloženo usklađivanje i poboljšanje operativnih i sigurnosnih zahtjeva za pružatelje platnih usluga; (b) da se provedbene ovlasti nadležnih tijela moraju pojačati; i (c) da se trebaju postrožiti određene odredbe Direktive o platnim uslugama u vezi čije su primjene države članice do sada imale značajnu diskreciju. Ova je diskrecija dovela do značajne razlike kod primjene pravila u Uniji te posljedično do rascjepkanosti tržišta platnih usluga u maloprodaji (9). ESB je prethodno obznanio vlastita stajališta u svojem odgovoru na Zelenu knjigu (10) te također na drugim forumima kao što je Europski forum o sigurnosti na području platnih usluga u maloprodaji. ESB ističe zadovoljstvo činjenicom da je mnogo preporuka danih u tom odgovoru i od strane Europskog foruma o sigurnosti na području platnih usluga u maloprodaji, obuhvaćeno prijedlogom direktive. Ipak, ESB ima niz posebnih primjedbi.