HR Službeni list Europske unije C 194/52

Objava zahtjeva za izmjenu u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2017/C 194/13)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE IZMJENE SPECIFIKACIJE KOJA NIJE MANJA ZA PROIZVOD ZAŠTIĆENE OZNAKE IZVORNOSTI ILI ZAŠTIĆENE OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA

Zahtjev za odobrenje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. prvim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

„BLEU D’AUVERGNE”

EU br.: PDO-FR-02214 – 4.1.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Međustrukovno regionalno udruženje za „Bleu d’Auvergne”

Adresa: Mairie 15400 Riom-ès-Montagnes FRANCUSKA Tel. +33 471781198 Faks +33 471781198 E-pošta: bleudauvergne@wanadoo.fr

Međustrukovno regionalno udruženje „Bleu d’Auvergne” čine gospodarski subjekti ZOI-ja „Bleu d’Auvergne” (proizvođači i otkupljivači mlijeka, prerađivači i sirari) te ono ima pravni interes za podnošenje zahtjeva.

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena

— ☐ Naziv proizvoda — ☒ Opis proizvoda — ☒ Zemljopisno područje — ☒ Dokaz o podrijetlu — ☒ Način proizvodnje — ☐ Povezanost — ☒ Označivanje — ☒ Ostalo: povezanost, nadzor

4. Vrsta izmjene

— ☒ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 — ☐ Izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-ja ili ZOZP-a za koji nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument), koja se ne može smatrati manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5. Izmjena (izmjene)

Opis proizvoda

U svrhu dobivanja potpunog opisa proizvoda dodaje se da se sir „Bleu d’Auvergne”„proizvodi isključivo” od „usirenog” kravljeg mlijeka te da ima „netlačeno, nekuhano, fermentirano i posoljeno” tijesto.

Rečenica;

„Ovaj je sir dostupan u dvama oblicima: — velikim oblicima promjera otprilike 20 cm, visine od 8 do 10 cm te mase između 2 i 3 kg, — malim oblicima promjera otprilike 10,5 cm i mase od 350 g, 500 g ili 1 kg”

zamjenjuje se rečenicom:

„Ovaj je sir dostupan u plosnatom cilindričnom obliku promjera 19 cm do 23 cm, visine od 8 do 11 cm te mase između 2 i 3 kg.”.

Dakle, s obzirom na to da se sirevi malog oblika već godinama ne proizvode, oznakom izvornosti obuhvaćeni su samo sirevi velikog oblika (promjera od 19 do 23 cm i visine od 8 do 11 cm). Promjer sira utvrđen je u rasponu između najmanje vrijednosti od 19 cm i najveće vrijednosti od 23 cm, što predstavlja veći stupanj preciznosti u odnosu na izraz „otprilike 20 cm” naveden u važećoj specifikaciji. Najveća visina povećana je za jedan centimetar kako bi se uzele u obzir utvrđene prakse.

Udio suhe tvari u proizvodu utvrđen je na najmanje 51 % umjesto 52 %, a za potrebe nadzora dodano je da je taj parametar izražen „nakon potpunog sušenja”. Ovom je izmjenom uzeta u obzir postupna promjena proizvoda prema dobivanju kremastije teksture. Između bilježaka o degustaciji i rezultata koji se odnose na udio suhe tvari postoji pozitivna poveznica; sirevi dobre kvalitete okusa često odgovaraju sirevima s manjim udjelom suhe tvari.

Dodaje se rečenica:

„Sir se smije staviti na tržište pod zaštićenom oznakom izvornosti ‚Bleu d’Auvergne’ tek od 28. dana od dana sirenja.”

i njome je zamijenjena rečenica:

„Zrenje traje najmanje četiri tjedna za sireve mase veće od 1 kg te dva tjedna za sireve mase manje od 1 kg.”, koja se nalazi u rubrici „Metoda dobivanja” u važećoj specifikaciji.

Time je trajanje zrenja sireva zamijenjeno najkraćim rokom prije stavljanja na tržište jednakovrijednog trajanja zbog uvođenja mogućnosti faze čuvanja nakon same faze zrenja. Taj je rok izražen u danima, a ne u tjednima te je utvrđeno da teče od dana sirenja, u skladu s običajima te radi olakšavanja nadzora.

Kora proizvoda preciznije je opisana (umjesto „prirodne pljesnive kore”) uvođenjem sljedećih rečenica: „Kora sira ‚Bleu d’Auvergne’ zdrava je, bez tragova vlage ili eksudacije. Nema samo jednu ujednačenu boju. Može imati plijesan bijele, sive, zelene, plave i crne boje.”. Organoleptički opis proizvoda dopunjen je sljedećim elementima: „Tijesto je bijele boje do boje slonovače, s otvorima i pravilno raspodijeljenom plijesni plave do zelene boje. Ta je plijesan veličine zrna pšenice do zrna kukuruza. Tekstura je topiva, kremasta i glatka. Okus sira ‚Bleu d’Auvergne’ intenzivan je, tipičan, uravnotežen, s aromama plave plijesni, raslinja ili gljiva. Može imati blagu slanu i gorku notu. Ovisno o zrenju okus je pojačan okusima koji nastaju djelovanjem plijesni Penicillium roqueforti.” Ovim opisom, dobivenim organoleptičkim ispitivanjima koja su proveli stručnjaci za sir „Bleu d’Auvergne”, omogućuje se bolje utvrđivanje značajki proizvoda te je koristan za organoleptičko ispitivanje proizvoda u okviru kontrola.

Budući da se proizvod najčešće prodaje u rezanom obliku, dodan je navod: „Sir ‚Bleu d’Auvergne’ može se stavljati na tržište u komadima svih oblika.”

Zemljopisno područje

Budući da je opis faze zrenja dopunjen uvođenjem razlike između faze zrenja u podrumu na temperaturi između 6 °C i 12 °C te, ako je to primjenjivo, faze čuvanja na hladnom pri temperaturi između 0 °C i 6 °C, prva rečenica, u kojoj se upućuje na faze koje se provode na zemljopisnom području, dopunjena je navođenjem faze čuvanja sireva do 28. dana počevši od dana sirenja.

Izmijenjeno je razgraničenje zemljopisnog područja. Zemljopisno područje smanjeno je s 1 158 na 630 općina. Zemljopisno područje usmjereno je na hercinske stijene i vulkansku pokrivenost, pri čemu su isključeni golemi sedimentarni bazeni i velike poplavne doline. Daje se prednost poljoprivrednim regijama koje obiluju pašnjacima, u kojima je djelovanje usmjereno na travu te koje imaju visinu i količinu padalina potrebne za tu proizvodnju. Konačno, pripada tradicionalnom području proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne” te primjenjuje očuvanje trenutačnih običaja u pogledu prerade i prikupljanja mlijeka za „Bleu d’Auvergne”. U zonama isključenima iz zemljopisnog područja više nije utvrđeno prikupljanje mlijeka namijenjenog proizvodnji sira „Bleu d’Auvergne” ili proizvodnja sira „Bleu d’Auvergne”.

Dokaz o podrijetlu

Predviđena je identifikacijska prijava gospodarskih subjekata, kojom će se zamijeniti izjava o sposobnosti. Identifikacija gospodarskih subjekata preduvjet je za njihovo ovlaštenje i njome se priznaje njihova sposobnost ispunjavanja uvjeta specifikacije one oznake kojom se žele koristiti. Predviđene su i izjave potrebne za priznavanje i praćenje proizvoda namijenjenih za stavljanje na tržište pod zaštićenom oznakom izvornosti.

Dopunjen je popis registracija koje moraju provesti gospodarski subjekti. Za pojašnjenja dodana u uvjete proizvodnje utvrđene specifikacijom potrebni su dodatni registracijski elementi kako bi se omogućio njihov nadzor.

Način proizvodnje

Proizvodnja mlijeka:

Uvedene su odredbe o uvjetima uzgoja i prehrane mliječnog stada te upravljanje njime koje se temelje na tradicionalnim praksama.

Definirano je mliječno stado. Riječ je o „svim mliječnim kravama i junicama koje se nalaze na gospodarstvu”, s time da su „mliječne krave životinje koje daju mlijeko i zasušene životinje”, a „junice su životinje u razdoblju nakon odbijanja od mlijeka do prvog teljenja.”. Tom se definicijom nastoji jasno utvrditi na koje se životinje upućuje pri upotrebi pojmova „mliječno stado”, „mliječne krave” i „junice” u nastavku specifikacije kako bi se izbjegla zabuna.

Dodana je zabrana uvođenja u mliječna stada krava ili junica koje su oteljene i/ili uzgojene izvan zemljopisnog područja. Povijesno gledajući, uzgajivači na zemljopisnom području imaju autonomiju u obnavljanju svojih stada jer junice ili krave kupljene izvan zemljopisnog područja mogu imati poteškoće u prilagodbi srednje visokom gorju i načinu ishrane, čega je posljedica njihovo brzo starenje. Prema tome, zabranom uvođenja u mliječna stada životinja rođenih i/ili uzgojenih izvan zemljopisnog područja omogućuje se bolja prilagodba životinja okruženju i ishrani, tim više što ne postoje zahtjevi u pogledu pasmine.

Ipak je predviđeno da, zbog sanitarnih razloga ili za pasmine „abondance”, „aubrac”, „brune”, „ferrandaise”, „simmental française” i „tarentaise” prisutne u malom broju na zemljopisnom području, mogu postojati odstupanja koja podrobno i s vremenskim ograničenjem odobrava nadležno nacionalno tijelo. Naime, te se pasmine smatraju pogodnijima za planinska područja pa se mogu prilagoditi zemljopisnom okruženju. Nadalje, moraju udovoljavati jednakim uvjetima proizvodnje kao i krave drugih pasmina ako se nalaze na gospodarstvu kojem je odobrena oznaka ZOI-ja „Bleu d’Auvergne”.

Dodana je sljedeća rečenica: „Tijekom cijele godine osnovni obrok mliječnog stada sastoji se isključivo od krmiva koja potječu sa zemljopisnog područja zaštićene oznake izvornosti.”. Ta autonomnost ishrane na zemljopisnom području pridonosi jačanju povezanosti s podnebljem.

U nastavku je objašnjen sastav osnovnog obroka: riječ je o svim vrstama krmiva, uključujući lucernu duge stabljike koja se suši u stručcima te ne uključujući krstašice, koje imaju snažan učinak na organoleptička svojstva mlijeka (miris kupusa).

Udio svježe trave, suhog ili prosušenog sijena ili silirane trave u osnovnom obroku mliječnih krava utvrđen je na prosjek od najmanje 70 % tijekom godine, izraženo suhom tvari. Suha tvar utvrđena je na najmanje 30 % dnevno. Izvan razdoblja ispaše mliječne krave dobivaju svakodnevno najmanje 3 kg sijena (pokošena i osušena trava s više od 80 % suhe tvari) po kravi, izraženo suhom tvari. Proizvodnja sira „Bleu d’Auvergne” ukorijenjena je u planinsko područje u kojem dominira proizvodnja trave koja se upotrebljava za ishranu mliječnih krava. U odredbama specifikacije potvrđena je uloga trave kao temelja ishrane.

Za mliječne krave u laktaciji utvrđena je obveza ispaše najmanje 150 dana godišnje i stavljanje na raspolaganje površine od najmanje 30 ara po kravi radi ispaše. Ispaša je središnji element ishrane mliječnih krava u laktaciji na zemljopisnom području zaštićene oznake izvornosti. Pridružena je važnosti trave u obrocima mliječnih krava navedenoj u prethodnom stavku.

Kako bi se zajamčila povezanost s područjem u pogledu ishrane životinja, potvrđena je zabrana uzgoja mliječnog stada bez ispaše.

Broj životinja na gospodarstvu ograničava se na jednu mliječnu kravu po hektaru površine za ispašu, što je u skladu s dosljednošću prethodnih odredbi, kojima se daje prednost ishrani na temelju izvora krmiva koji se nalaze na gospodarstvu, dakle koji su podrijetlom sa zemljopisnog područja, te pridonosi održavanju razmjerno ekstenzivne naravi gospodarstava.

Opisani su uvjeti skladištenja krmiva za mliječne krave: silosi u obliku „krtičnjaka” i hodnik izgrađeni su na betonskoj ili stabiliziranoj platformi, a suha krmiva skladište se ispod trajnog zaklona. Tim se odredbama nastoji očuvati kvaliteta krmiva.

Unos dodataka ishrani za mliječne krave ograničen je na 1 800 kg suhe tvari po mliječnoj kravi godišnje, što je prosjek za sve mliječne krave, dok za junice dodaci ishrani u prosjeku ne smiju premašivati 30 % ukupnog obroka u suhoj tvari tijekom godine. Želi se spriječiti da ta hrana zauzme preveliku ulogu u ishrani i dati prednost osnovnom obroku koji potječe sa zemljopisnog područja. Osim toga, sirovine dopuštene u dodacima ishrani mliječnih krava i dopušteni aditivi predmet su pozitivnog popisa potrebnog za bolje upravljanje ishranom te njezino osiguravanje i nadzor. Zabranjeno je štavljenje pogača formaldehidom jer ta praksa nije u skladu s tradicionalnim praksama.

Dodana je odredba kojom se zabranjuju GMO-ovi u ishrani životinja i kulturama s gospodarstva radi očuvanja tradicionalne ishrane.

Odredbe koje se odnose na razastiranje organskih hranjivih tvari definirane su kako bi se ishrana krava zaštitila od rizika od kontaminacije zagađivačima.

Mlijeko u izradi sira:

Dodana je odredba prema kojoj se mlijeko nakon mužnje skladišti u rashlađenom spremniku te da se smije skladištiti na farmi tijekom najviše 48 sati kako bi se ograničilo smanjenje njegove kvalitete i izbjegao razvoj neželjenih klica.

Dodana je sljedeća rečenica: „Izlijevanje cisterni u stalne spremnike obvezno se provodi na zemljopisnom području zaštićene oznake izvornosti.”. Svrha je ove odredbe osiguranje sljedivosti mlijeka i omogućivanje kontrola.

Dodano je da upotrijebljena mlijeka mogu biti sirova, toplinski obrađena ili pasterizirana, što odgovara praksama koje se provode već desetljećima.

Prerada:

Opisana je priprema mlijeka prije sirenja, u slučaju proizvodnje na farmi i mljekarske proizvodnje, u skladu s umijećem, kako bi se zajamčilo njihovo održavanje.

— Pri proizvodnji na farmi upotrebljava se mlijeko iz najviše dvije uzastopne mužnje (prva se rashlađuje radi čuvanja), a sirenje se provodi najviše 16 sati nakon prve mužnje.

— Kod mljekarske proizvodnje prije sirenja provodi se prethodno sazrijevanje mlijeka pri temperaturi između 6 °C i 14 °C, koje traje najmanje četiri sata. Odlaganje na temperaturu prethodnog sazrijevanja može biti popraćeno dodavanjem startera, a provodi se u roku od 24 sata nakon zaprimanja mlijeka u pogonu. Ti su uvjeti pogodni za razvoj mliječnih bakterija koje su prisutne ili dodane u okruženje. Jednako tako, omogućuju lagano kiseljenje prije sirenja, a time i dobivanje gruša u kojem prevladava mliječna komponenta. Prethodno sazrijevanje povijesni je postupak u mliječnoj proizvodnji sira „Bleu d’Auvergne”.

— Za obje su vrste proizvodnje dopuštene homogenizacija i standardizacija u pogledu masne tvari. Homogenizacija je tehnika kojom se potiče razvoj arome sira, omogućuje bolja raspodjela masne tvari u grušu i dobivanje tijesta intenzivnije bijele boje, uz bolju vidljivost plijesni.

Temperatura sirenja utvrđena je u rasponu između 30 °C i 34 °C. Ona ima znatan utjecaj na djelovanje sirila u toj fazi od iznimne važnosti.

Penicillium roqueforti izrijekom se navodi među sastojcima, pomoćnim tvarima za proizvodnju ili aditivima dopuštenima u mlijeku te tijekom proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne”, osim mliječnih sirovina. Radi veće preciznosti upućivanje na „neškodljive bakterijske kulture, kvasac i plijesni” na tom popisu zamijenjeno je upućivanjem na „druge” kulture bakterija, kvasca i plijesni (osim Penicilliuma) „čija je neškodljivost dokazana upotrebom”. Potom se potvrđuje nanošenje plijesni Penicillium roqueforti jer se radi o neophodnom elementu u tehnološkom postupku proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne”. Potrebno je napomenuti da je upućivanjem na Penicillium roqueforti zamijenjeno upućivanje na Penicillium glaucum, koje je navedeno u sažetku objavljenom nakon promjene saznanja o plijesnima i njihove razredbe. Osim toga, kako bi se izbjegla dvosmislenost tijekom kontrola, navodi se da su dopušteni rekonstruirani uzgojni supstrati kao potpora za rast startera.

Kako bi se uzele u obzir uobičajene prakse, nakon koagulacije provode se faze rezanja i miješanja gruša te odvajanje najvećeg dijela gruša i seruma prije stavljanja u kalup: „Nakon koagulacije gruš se reže u kockice veličine u rasponu od zrna kukuruza do lješnjaka. Miješanje omogućuje dobivanje ‚obloženog’ zrna. Prije stavljanja u kalup najveći dio seruma odvaja se od gruša. Gruš se stavlja u kalup nakon rezanja i miješanja.”. Prema tome, riječ je o opisivanju proizvodnje prema veličini zrna gruša nakon rezanja (veličina gruša u rasponu je između zrna kukuruza i lješnjaka) te o uvođenju napomene o nastanku (željenog) izgleda zrna do kojeg dolazi pri stvaranju otvora u nastavku, pri čemu zrna gruša ostaju zasebna u trenutku kalupljenja.

Dodane su pojedinosti o fazi cijeđenja gruša nakon kalupljenja. Utvrđeno je trajanje od najviše 72 sata, čime se zamjenjuje neprecizni prilog „polako” prisutan u važećoj specifikaciji, kako bi se uzele u obzir trenutačne prakse i utvrdila vrijednost kojom se omogućuje provođenje kontrola. Dodano je kako se cijeđenje provodi bez prešanja, uz okretanja te pri temperaturi koja omogućuje postizanje pH-vrijednosti manje od 5 na kraju faze. Ta je pH-vrijednost nužna za postizanje dostatnog cijeđenja za „Bleu d’Auvergne”.

Rečenica „Zabranjeno je čuvanje mliječnih sirovina, proizvoda u pripremi, gruša ili svježeg sira držanjem na temperaturi nižoj od 0 °C.” zamijenjena je rečenicom „Zabranjen je prijenos gruša te čuvanje mliječnih sirovina, proizvoda u pripremi, gruša ili svježeg sira držanjem na temperaturi nižoj od 0 °C.”. Riječ je o zabrani prijenosa gruša neovisno o sredstvu jer ta praksa ne odgovara povijesnoj upotrebi.

Načini soljenja izmijenjeni su u svrhu prilagodbe promjenama proizvodnih alata.

Rečenicama:

„Sir se soli nakon cijeđenja, utrljavanjem ili posipanjem soli po čitavoj površini, u prostoriji čija temperatura može biti između 14 °C i 22 °C. Tom soljenju može prethoditi stavljanje u salamuru”

zamjenjuje se rečenica:

„Sir se cijedi polako, soli ručno u dvije faze upotrebom krupne suhe soli, uz nekoliko okretanja”. Iako se i danas upotrebljava, ručna tehnika u dvije faze ne može ostati jedina metoda soljenja zbog napretka u pogledu alata. Mogu se upotrebljavati krupna i sitna sol. Neovisno o tome provodi li se ručno ili ne, soljenjem s pomoću utrljavanja ili posipanja soli omogućuje se stvaranje kore svojstvene za „Bleu d’Auvergne”. Tom soljenju može prethoditi stavljanje proizvoda u salamuru, što čini praksu koja se upotrebljava već godinama i koja dopunjuje soljenje utrljavanjem ili posipanjem soli bez utjecanja na organoleptičke značajke proizvoda, što se dokazuje provedenom degustacijom. Utvrđeno je da se soljenje provodi na kraju cijeđenja.

Dopunjen je opis faze probadanja na način da je navedeno da se provodi samo jedno probadanje te definiranjem razdoblja od najviše deset dana između sirenja i probadanja kako bi se zajamčila kvaliteta proizvoda.

Zrenje:

Rečenica „Zrenje traje najmanje četiri tjedna za sireve mase veće od 1 kilograma te dva tjedna za sireve mase manje od 1 kg” zamijenjena je sljedećim: „Počevši od datuma probadanja, sirevi se nezapakirani podvrgavaju zrenju u trajanju od najmanje 15 dana u podrumu ili sušionici, pri temperaturi između 6 °C i 12 °C te vlažnosti većoj od 90 %. Prema potrebi sirevi se nakon toga čuvaju u prostoriji na temperaturi između 0 °C i 6 °C pod uvjetom da nije istekao rok od 28 dana od datuma cijeđenja”, u skladu s običajima. Faza zrenja sira u nezapakiranom obliku pri temperaturi između 6 °C i 12 °C te vlažnosti većoj od 90 % omogućuje razvoj plijesni Penicillium roqueforti u tijestu. Nakon razvoja plijesni te nakon najmanje 15 dana od datuma probadanja sirevi se čuvaju u podrumu pri temperaturi između 6 °C i 12 °C do 28. dana od datuma sirenja ili se skladište u prostoriji pri temperaturi između 0 °C i 6 °C radi usporavanja razvoja Penicillium roqueforti, do 28. dana od datuma sirenja. Cilj je ovladati rastom plave plijesni i dopustiti otkrivanje aromatskog raspona proizvoda.

Dodaje se da se rezanje proizvoda ni u kojem slučaju ne smije provoditi prije isteka roka od 28 dana od datuma sirenja kako bi se zajamčila cjelovitost proizvoda, omogućilo da proizvod stekne svoje značajke i izbjegao nastanak promjena na proizvodu.

Označivanje

Uvedena je odredba o najmanjoj veličini znakova za registrirani naziv: „čija veličina doseže najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi” kako bi se zajamčila dostatna čitljivost naziva u odnosu na druge navode prisutne na etiketi.

Uvedena je obveza navođenja oznake ZOI Europske unije.

Dodaje se da se zabranjuje upotreba pridjevaka koji se izravno dodaju zaštićenoj oznaci izvornosti. Time se postiže usklađenost s promjenama u pogledu označivanja proizvoda sa zaštićenom oznakom izvornosti.

Kako bi se uzela u obzir raznovrsnost ambalaža, briše se rečenica prema kojoj sirevi moraju biti predstavljeni u ambalaži, zapakirani u aluminijsku foliju, kako bi se mogle upotrebljavati i druge ambalaže.

Ostalo

Rubrika „Podaci koji potvrđuju povezanost sa zemljopisnim područjem” izmijenjena je i podijeljena u tri dijela. U dijelu koji se odnosi na „posebnosti zemljopisnog područja” navode se prirodni čimbenici isticanjem proizvodnje trave na zemljopisnom području te ljudski čimbenici; a u tom se pogledu navodi povijesna komponenta i naglašava specifično umijeće proizvođača sira „Bleu d’Auvergne” (ishrana mliječnih krava u kojoj je najviše zastupljena trava, miješanje zrna u proizvodnim bačvama, cijeđenje bez prešanja, soljenje, probadanje i zrenje). Dio koji se odnosi na „posebnosti proizvoda” ažuriran je uvođenjem elemenata u opis proizvoda. Konačno, točkom „uzročna veza” opisane su interakcije između prirodnih i ljudskih čimbenika te proizvoda.

U rubriku „Kontrole proizvoda” dodano je sljedeće: „ispitivanja se provode uzorkovanjem sireva najmanje 28 dana od datuma sirenja, u skladu s postupcima opisanima u planu kontrole”. Te su odredbe preuzete u planu kontrole zaštićene oznake izvornosti koji je izradilo kontrolno tijelo.

U rubrici „Upućivanja koja se odnose na kontrolna tijela” ažurirani su naziv i podaci za kontakt kontrolnog tijela.

Konačno, dodana je tablica s glavnim točkama koje je potrebno provjeriti i metodom ocjenjivanja.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„BLEU D’AUVERGNE”

EU br.: PDO-FR-02214 – 4.1.2017.

ZOI ( X ) ZOZP ( )

1. Naziv

„Bleu d’Auvergne”

2. Država članica ili treća zemlja

Francuska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.3. Sirevi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Sir „Bleu d’Auvergne” proizvodi se isključivo od usirenog kravljeg mlijeka te ima neprešano, nekuhano, fermentirano i posoljeno tijesto s plemenitom plijesni.

Sir je dostupan u plosnatom cilindričnom obliku promjera od 19 do 23 cm, visine od 8 do 11 cm te mase između 2 i 3 kg.

Udio masnoća mora iznositi najmanje 50 % nakon potpunog isušivanja, dok udio suhe tvari ne smije biti manji od 51 %.

Sir se smije staviti na tržište pod zaštićenom oznakom izvornosti „Bleu d’Auvergne” tek od 28. dana od dana sirenja.

Kora sira „Bleu d’Auvergne” zdrava je, bez tragova vlage ili eksudacije. Nema samo jednu ujednačenu boju. Može imati plijesan bijele, sive, zelene, plave i crne boje.

Tijesto je bijele boje do boje slonovače, s otvorima i pravilno raspodijeljenom plijesni plave do zelene boje.

Ta je plijesan veličine zrna pšenice do zrna kukuruza.

Tekstura je topiva, kremasta i glatka.

Okus sira „Bleu d’Auvergne” intenzivan je, tipičan, uravnotežen, s aromama plave plijesni, raslinja ili gljiva. Može imati blagu slanu i gorku notu. Ovisno o zrenju, okus je pojačan okusima koji nastaju djelovanjem plijesni Penicillium roqueforti.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Tijekom cijele godine osnovni obrok mliječnih krava sastoji se od isključivo krmiva koja potječu sa zemljopisnog područja zaštićene oznake izvornosti. U pogledu dodataka ishrani koji se daju mliječnom stadu, reljef i klima srednje visokog gorja zemljopisnog područja tehnički ne omogućuju njihovu proizvodnju u zemljopisnom području. Za mliječne krave unos dodataka ishrani ograničen je na 1 800 kg suhe tvari godišnje po mliječnoj kravi, što je prosjek za sve mliječne krave. Za junice dodaci ishrani u prosjeku ne smiju premašivati 30 % ukupnog obroka u suhoj tvari tijekom godine. Prema tome, iz tih odredbi proizlazi da najmanje 70 % suhe tvari u ukupnom osnovnom obroku stavljenom na raspolaganje mliječnom stadu čine proizvodi koji potječu sa zemljopisnog područja.

Uz iznimku krstašica, koje su zabranjene u obliku krmiva za sve životinje na gospodarstvu, sva krmiva mogu činiti sastav osnovnog obroka mliječnog stada, uključujući lucernu duge stabljike koja se suši u stručcima.

Godišnja količina svježe trave, suhog ili prosušenog sijena ili silirane trave u prosjeku treba činiti najmanje 70 % osnovnog obroka mliječnih krava, izraženo suhom tvari.

Dnevna količina svježe trave, suhog ili prosušenog sijena ili silirane trave čini najmanje 30 % osnovnog obroka mliječnih krava, izraženo suhom tvari.

Izvan razdoblja ispaše mliječne krave svakodnevno dobivaju najmanje 3 kg sijena po kravi, izraženo suhom tvari. Pod pojmom sijeno podrazumijeva se pokošena i osušena trava s više od 80 % suhe tvari.

U razdoblju kada je trava dostupna, obvezna je ispaša mliječnih krava u laktaciji čim to klimatski uvjeti dopuste. U svakom slučaju trajanje ispaše ne smije biti kraće od 150 dana godišnje.

U dodacima ishrani i aditivima koji se daju mliječnim kravama dopušteni su jedino sirovine i aditivi koji su navedeni u pozitivnom popisu.

U ishrani životinja dopušteni su jedino bilje, suproizvodi i dodaci ishrani koji potječu od genetski nemodificiranih proizvoda.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja mlijeka, izrada, zrenje i čuvanje sireva u razdoblju do 28 dana od dana sirenja provode se unutar zemljopisnog područja.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Sir „Bleu d’Auvergne” može se stavljati na tržište u komadima svih oblika.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na etiketi obvezno mora biti naveden naziv oznake izvornosti koji je napisan slovima čija veličina doseže najmanje dvije trećine veličine najvećih slova na etiketi.

Zabranjena je upotreba pridjevaka ili druge oznake uz predmetnu oznaku podrijetla pri označivanju, oglašavanju, na računima ili vrijednosnicama, uz izuzetak posebnih trgovačkih ili proizvodnih marki.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne” obuhvaća sljedeće područje:

Departman Aveyron:

općine Brommat, Lacroix-Barrez, Mur-de-Barrez, Murols, Taussac, Thérondels.

Departman Cantal:

kantoni Arpajon-sur-Cère, Aurillac-1, Aurillac-2, Aurillac-3, Mauriac, Murat, Naucelles, Riom-ès-Montagnes, Saint-Flour-1, Saint-Flour-2, Saint-Paul-des-Landes, Vic-sur-Cère, Ydes.

općine Alleuze, Anglards-de-Saint-Flour, Boisset, Celoux, Chaliers, Chazelles, Clavières, Lavastrie, Leynhac, Lorcières, Marcolès, Maurs, Mourjou, Neuvéglise, Quézac, Rageade, Roannes-Saint-Mary, Rouziers, Ruynes-en-Margeride, Saint-Antoine, Saint-Constant-Fournoulès, Saint-Etienne-de-Maurs, Saint-Georges, Saint-Julien-de-Toursac, Saint-Mamet-la-Salvetat, Sansac-de-Marmiesse, Soulages, Vabres, Val d’Arcomie, Védrines-Saint-Loup, Vitrac.

Departman Corrèze:

općine Altillac, Auriac, Bassignac-le-Bas, Bassignac-le-Haut, Bort-les-Orgues, Camps-Saint-Mathurin-Léobazel, La Chapelle-Saint-Géraud, Confolent-Port-Dieu, Darazac, Eygurande, Feyt, Goulles, Hautefage, Lafage-sur-Sombre, Lamazière-Basse, Lapleau, Laroche-près-Feyt, Latronche, Laval-sur-Luzège, Liginiac, Margerides, Mercœur, Merlines, Mestes, Monestier-Merlines, Monestier-Port-Dieu, Neuvic, Palisse, Reygade, Rilhac-Xaintrie, Saint-Bonnet-les-Tours-de-Merle, Saint-Bonnet-près-Bort, Saint-Cirgues-la-Loutre, Saint-Étienne-aux-Clos, Saint-Exupéry-les-Roches, Saint-Fréjoux, Saint-Geniez-ô-Merle, Saint-Hilaire-Foissac, Saint-Hilaire-Luc, Saint-Julien-aux-Bois, Saint-Julien-le-Pèlerin, Saint-Julien-près-Bort, Saint-Pantaléon-de-Lapleau, Saint-Privat, Saint-Victour, Sarroux, Sérandon, Servières-le-Château, Sexcles, Soursac, Thalamy, Ussel, Veyrières.

Departman Haute-Loire:

općine Ally, Arlet, Autrac, Auvers, La Besseyre-Saint-Mary, Blesle, Bonneval, La Chaise-Dieu, La Chapelle-Geneste, Charraix, Chastel, Chazelles, Cistrières, Cronce, Desges, Espalem, Ferrussac, Grenier-Montgon, Lubilhac, Malvières, Mercœur, Pébrac, Pinols, Saint-Austremoine, Saint-Cirgues, Saint-Étienne-sur-Blesle, Sembadel, Tailhac.

Departman Lot:

općine Anglars, Bannes, Bessonies, Le Bourg, Le Bouyssou, Cahus, Cardaillac, Cornac, Espeyroux, Frayssinhes, Gorses, Labastide-du-Haut-Mont, Labathude, Lacapelle-Marival, Latouille-Lentillac, Latronquière, Lauresses, Laval-de-Cère, Leyme, Molières, Montet-et-Bouxal, Prendeignes, Sabadel-Latronquière, Saint-Bressou, Saint-Cirgues, Saint-Hilaire, Saint-Maurice-en-Quercy, Saint-Médard-Nicourby, Saint-Perdoux, Saint-Vincent-du-Pendit, Sainte-Colombe, Sénaillac-Latronquière, Sousceyrac-en-Quercy, Terrou, Teyssieu, Viazac.

Departman Lozère:

kantoni Langogne, Saint-Chély-d’Apcher.

općine Albaret-le-Comtal, Arzenc-d’Apcher, Aumont-Aubrac, Les Bessons, Brion, Chambon-le-Château, Chauchailles, Chaulhac, La Chaze-de-Peyre, Estables, La Fage-Montivernoux, La Fage-Saint-Julien, Fau-de-Peyre, Fontans, Fournels, Grandrieu, Javols, Julianges, Lachamp, Lajo, Les Laubies, Le Malzieu-Forain, Le Malzieu-Ville, Les Monts-Verts, Noalhac, La Panouse, Paulhac-en-Margeride, Ribennes, Rieutort-de-Randon, Saint-Alban-sur-Limagnole, Saint-Amans, Saint-Denis-en-Margeride, Saint-Gal, Saint-Juéry, Saint-Laurent-de-Veyrès, Saint-Léger-du-Malzieu, Saint-Paul-le-Froid, Saint-Privat-du-Fau, Saint-Sauveur-de-Peyre, Saint-Symphorien, Sainte-Colombe-de-Peyre, Sainte-Eulalie, Serverette, Servières, Termes, La Villedieu.

Departman Puy-de-Dôme:

općine Aix-la-Fayette, Ambert, Les Ancizes-Comps, Anzat-le-Luguet, Apchat, Arlanc, Augerolles, Aurières, Auzelles, Avèze, Baffie, Bagnols, Bertignat, Besse-et-Saint-Anastaise, Beurières, Bongheat, Bort-l’Étang, La Bourboule, Bourg-Lastic, Briffons, Bromont-Lamothe, Brousse, Bulhon, La Celle, Ceilloux, Ceyssat, Chambon-sur-Dolore, Chambon-sur-Lac, Chaméane, Champagnat-le-Jeune, Champétières, Chapdes-Beaufort, La Chapelle-Agnon, La Chapelle-sur-Usson, Charbonnières-les-Vieilles, Charensat, Charnat, Chastreix, Chaumont-le-Bourg, Cisternes-la-Forêt, Combrailles, Compains, Condat-en-Combraille, Condat-lès-Montboissier, Courpière, Crevant-Laveine, Cros, Culhat, Cunlhat, Domaize, Doranges, Dorat, Dore-l’Église, Échandelys, Égliseneuve-d’Entraigues, Égliseneuve-des-Liards, Églisolles, Escoutoux, Espinchal, Estandeuil, Esteil, Fayet-le-Château, Fayet-Ronaye, Fernoël, La Forie, Fournols, Gelles, Giat, La Godivelle, La Goutelle, Grandrif, Grandval, Herment, Heume-l’Église, Isserteaux, Job, Jumeaux, Labessette, Landogne, Laqueuille, Larodde, Lastic, Lezoux, Limons, Luzillat, Manglieu, Manzat, Marat, Marsac-en-Livradois, Mauzun, Mayres, Mazaye, Mazoires, Medeyrolles, Messeix, Miremont, Le Monestier, Mons, Mont-Dore, Montel-de-Gelat, Montfermy, Montmorin, Murat-le-Quaire, Murol, Nébouzat, Néronde-sur-Dore, Neuville, Noalhat, Novacelles, Olby, Olliergues, Olmet, Orcival, Orléat, Paslières, Perpezat, Peschadoires, Peslières, Picherande, Pontaumur, Pontgibaud, Prondines, Pulvérières, Puy-Saint-Gulmier, Queuille, Roche-Charles-la-Mayrand, Rochefort-Montagne, Saillant, Saint-Alyre-d’Arlanc, Saint-Alyre-ès-Montagne, Saint-Amant-Roche-Savine, Saint-Anthème, Saint-Avit, Saint-Bonnet-le-Bourg, Saint-Bonnet-le-Chastel, Saint-Bonnet-près-Orcival, Saint-Clément-de-Valorgue, Saint-Dier-d’Auvergne, Saint-Donat, Saint-Éloy-la-Glacière, Saint-Étienne-des-Champs, Saint-Étienne-sur-Usson, Saint-Ferréol-des-Côtes, Saint-Flour, Saint-Genès-Champanelle, Saint-Genès-Champespe, Saint-Genès-la-Tourette, Saint-Georges-de-Mons, Saint-Germain-près-Herment, Saint-Germain-l’Herm, Saint-Gervais-sous-Meymont, Saint-Hilaire-les-Monges, Saint-Jacques-d’Ambur, Saint-Jean-d’Heurs, Saint-Jean-des-Ollières, Saint-Jean-en-Val, Saint-Jean-Saint-Gervais, Saint-Julien-Puy-Lavèze, Saint-Just, Saint-Martin-des-Olmes, Saint-Martin-d’Ollières, Saint-Nectaire, Saint-Ours, Saint-Pierre-Colamine, Saint-Pierre-le-Chastel, Saint-Pierre-Roche, Saint-Priest-des-Champs, Saint-Quentin-sur-Sauxillanges, Saint-Romain, Saint-Sauves-d’Auvergne, Saint-Sauveur-la-Sagne, Saint-Sulpice, Saint-Victor-la-Rivière, Sainte-Agathe, Sainte-Catherine, Sallèdes, Saulzet-le-Froid, Sauvagnat, Sauvessanges, Sauviat, Sauxillanges, Savennes, Sermentizon, Singles, Sugères, Tauves, Thiers, Thiolières, Tortebesse, La Tour-d’Auvergne, Tours-sur-Meymont, Tralaigues, Trémouille-Saint-Loup, Trézioux, Valbeleix, Valz-sous-Châteauneuf, Vernet-la-Varenne, Le Vernet-Sainte-Marguerite, Verneugheol, Vernines, Vertolaye, Villosanges, Vinzelles, Viverols, Voingt.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zemljopisno područje proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne” odgovara središnjem i sjevernom dijelu Središnjeg masiva.

Zemljopisno područje u najvećoj mjeri leži na hercinskim stijenama Središnjeg masiva, koje čine metamorfske i granitne stijene, uz vulkansku pokrivenost.

Riječ je o srednje visokom gorju čiji se najviši vrhovi najčešće nalaze na više od 1 000 m te koje uvijek ima nadmorsku visinu iznad 500 m.

Uvelike je obilježeno nijansiranom planinskom klimom, koja je na zapadu izložena utjecajima promjenljive oceanske klime, a na istoku utjecajima izmijenjene kontinentalne klime. U okviru te ponekad složene klime parametar s najvećim utjecajem jest količina padalina, koja znatno uvjetuje obilnu proizvodnju trave na tom području. Dakle, zemljopisno područje odgovara dijelovima u kojima količina padalina premašuje 800 mm godišnje.

U pogledu ljudskih čimbenika zona Puy-de-Dôme, koja se nalazi zapadno od gorja Auvergne te koja je pogodna za rast trave i proizvodnju mlijeka, izvorno je područje proizvodnje sira „Bleu d’Auvergne”, koji se pojavio sredinom 19. stoljeća. Taj dio čini izvornu jezgru zaštićene oznake izvornosti, iz koje se postupno razvijala proizvodnja. Iako se proizvodnja prvotno odvijala na farmama, u drugoj polovini 19. stoljeća postupno se proširila na mljekare, među ostalim zahvaljujući tehničkim inovacijama Antoinea Roussela, lokalnog stanovnika koji je uveo probadanje sira. Širenje te metode krajem 19. stoljeća dovelo je do nastanka druge jezgre proizvodnje u jugozapadnom dijelu masiva Cantal, nakon čega se proizvodnja sira „Bleu d’Auvergne” postupno proširila na čitavo zemljopisno područje. Godine 1934. ministarstvo poljoprivrede utvrdilo je definiciju sira „Bleu d’Auvergne”, a proizvodu je u ožujku 1975. dodijeljena zaštićena oznaka izvornosti.

Ishranom mliječnih krava i dalje dominira trava uzgojena na zemljopisnom području, koja na godišnjoj razini u prosjeku čini više od dvije trećine osnovnog obroka. Ispaša je obvezna najmanje 150 dana godišnje.

Osim toga, u proizvodnji sira „Bleu d’Auvergne” primjenjuju se specifične vještine. Zrna gruša miješaju se u bačvi za proizvodnju kako bi se mogla pročešljati, odnosno kako bi se mogla obaviti tankim slojem, što sprječava međusobno prianjanje tijekom kalupljenja. Nakon toga stavljaju se u kalup. Nakon toga slijedi cijeđenje bez prešanja, pri čemu se provode okretanja. Na kraju cijeđenja sir se soli utrljavanjem ili posipanjem soli po čitavoj površini, nakon čega se probada samo jedanput kako bi se tijesto prozračilo. Konačno se provodi zrenje u vlažnom i prozračenom podrumu.

Sir „Bleu d’Auvergne” jest sir od kravljeg mlijeka mase između 2 i 3 kg; njegovo tijesto ima plijesan plave do zelene boje veličine zrna pšenice do zrna kukuruza koja je jednako raspodijeljena po čitavoj površini.

Okus sira intenzivan je, tipičan, uravnotežen, s aromama plave plijesni, raslinja ili gljiva. Okus je pojačan okusima koji nastaju djelovanjem plijesni Penicillium roqueforti.

Proizvodnja sira „Bleu d’Auvergne” ukorijenjena je na području srednje visokog gorja koje svojom visinom i klimom obilježenom obilnim padalinama doprinosi proizvodnji trave koja se upotrebljava za ishranu mliječnih krava, osobito ispašom.

Osim toga, te uzvisine vulkanskog i granitnog sastava središnjeg platoa, s dugim i oštrim zimama, odavno utječu na specifične proizvodne običaje.

Proizvodnja sira mase između 2 i 3 kg omogućivala je dugačko razdoblje čuvanja i predstavljala je rješenje za probleme prerade i prijenosa koji su nastajali zbog klimatskih značajki i ljudskih potreba. Osim toga, ta je proizvodnja dugo predstavljala alternativu za proizvodnju sira „Cantal” za male proizvođače koji nisu imali dovoljno mlijeka za proizvodnju sira „Cantal”.

Organoleptička svojstva sira „Bleu d’Auvergne” nastaju, među ostalim, zahvaljujući upotrebi specifične proizvodne tehnologije. Pročešljavanjem zrna s pomoću miješanja u bačvi i cijeđenja bez prešanja potiče se nastanak ravnomjerno raspoređenih otvora u tijestu. Probadanjem se stvara prostor za prolazak zraka kroz tijesto. Ulazak kisika putem tih prolaza omogućuje razvoj plijesni Penicillium roqueforti u otvorima. Time se objašnjava izrazito sitna (veličine zrna pšenice do zrna kukuruza) i ravnomjerno raspoređena plijesan plavozelene boje na siru „Bleu d’Auvergne”. Djelovanje plijesni Penicillium roqueforti pridonosi i razvoju okusa proizvoda. Soljenje utrljavanjem ili posipanjem soli po čitavoj površini sira omogućuje provedbu cijeđenja i ima važnu ulogu u razvoju intenzivnog okusa svojstvenog siru „Bleu d’Auvergne”. Konačno, zrenje u vlažnim i prozračenim podrumima omogućuje razvoj karakterističnih aroma plave plijesni, raslinja i gljiva sira „Bleu d’Auvergne”.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-710d3e0c-449b-40f1-a1ee-bada81ef7a31/telechargement

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.