Rumunjska je donijela i provela nove građanske i kaznene zakone u cilju modernizacije materijalnog prava te poboljšanja učinkovitosti i dosljednosti sudskog postupka. Novi građanski zakonik stupio je na snagu 2011., zakon o građanskom postupku 2013., a novi kazneni zakoni 2014. Postupno se prelazilo na nove građanske zakone koji se sada primjenjuju na gotovo sve slučajeve. Sve su se odredbe kaznenih zakona primjenjivale od prvog dana, tako da su 2014., 2015. i 2016. bile posvećene osiguravanju njihove dosljedne provedbe u svim sudovima i državnim odvjetništvima i stabilizaciji tih pravnih odredbi. Prilagodbom toj velikoj reformi cijeli pravosudni sustav pokazao je svoju profesionalnost. Dokazano je da su ubrzanje sudskih postupaka, sve veće poštovanje prava na pošteno suđenje i veća dosljednost sudskih odluka rezultat tih velikih reformi koje će uskoro biti dovršene. Međutim, dovršenje tih velikih reformi zakona, što je preporučeno u izvješću o CVM-u iz 2016., bilo je teško i upućuje na trajne nedostatke. Kada je riječ o građanskom zakoniku, odredbe kojima se zahtijeva nova infrastruktura više su se puta odgađale, što upućuje na nedostatke u planiranju. Kada je riječ o kaznenim zakonima, neizbježan postupak poboljšavanja s pomoću presuda ustavnog suda dodatno je otežan zbog nepredvidljivog zakonodavnog pristupa u parlamentu. Važne izmjene kaznenih zakona koje je podnijela vlada radi usklađivanja odredbi s presudama ustavnog suda u prosincu 2016. i dalje su bile u postupku donošenja, dok su se u parlamentu razmatrale izmjene oko kojih je zbog slabljenja pravnog okvira u području korupcije došlo do polemike, premda one nisu bile ni donesene. Vlada je 18. siječnja 2017. dala na raspravu dva nacrta pravilnika po hitnom postupku, o pomilovanju te o izmjeni kaznenog zakona i zakona o kaznenom postupku.

Vrhovno sudsko vijeće odgovorno je i za sankcioniranje profesionalnih propusta i disciplinskih prekršaja sudaca. Istraga takvih slučajeva i dalje je u nadležnosti Pravosudne inspekcije. Velikom reformom iz 2012. Pravosudna inspekcija konsolidirana je u neovisnu i stručnu instituciju. To joj je omogućilo veću učinkovitost i vjerodostojnost, što potvrđuju i njezini rezultati u 2016. Protiv disciplinskih odluka Vrhovnog sudskog vijeća može se podnijeti žalba pred Visokim i kasacijskim sudom, a izvješće o CVM-u iz 2016. upućuje na to da su te odluke postale predvidljivije i dosljednije.

Smatra se da su i striktni postupci izbora za sudske institucije za čije je članstvo potreban obvezan tečaj u organizaciji Nacionalnog pravosudnog instituta imali važnu ulogu u konsolidaciji profesionalnosti i neovisnosti sudstva. Kada je riječ o imenovanju viših sudaca i državnih odvjetnika, u posljednjem je izvješću o CVM-u 2016. proglašena probnom godinom za imenovanja. To se osobito odnosilo na imenovanje članova rukovodstva državnog odvjetništva i njihove zamjenike. U pogledu rezultata ni kod jednog imenovanog kandidata nisu zabilježeni problemi povezani s integritetom ili profesionalnošću te nije bilo polemika unutar sudstva ili civilnog društva, a rad nekih od njih već pokazuje vrlo dobre rezultate. Međutim, postupak kojim se koristilo za odabir kandidata nije bio dovoljno jasan, otvoren i transparentan kako bi se uspostavio konsolidiran, stabilan i trajan sustav.

Napredak u strukturnim reformama u određenim područjima koja se odnose na učinkovitost, resurse i radno opterećenje nije brzo pokazao znatne promjene, premda kvaliteta informacija koje Ministarstvo pravosuđa proteklih godina dostavlja Komisiji upućuje na razvoj u pogledu informacija o funkcioniranju pravosudnog sustava koje su Ministarstvu i Vrhovnom sudskom vijeću sada na raspolaganju. U posljednje tri godine Ministarstvo pravosuđa, Vrhovno sudsko vijeće i pravosuđe pokazali su spremnost i sposobnost raditi zajedno i pronalaziti rješenja za napredak reforme. Kao potporu tome posljednje su dvije vlade povećale sredstva dodijeljena pravosuđu. Međutim, spor je napredak u rješavanju pitanja kao što su raspodjela radnog opterećenja među sudovima i unutar njih, razlike u radnom opterećenju među velikim i malim sudovima te raspodjela zadaća među sucima i sudskim službenicima. Zakonodavstvo kojim bi se riješili ti problemi nije napredovalo u 2016., a pokazalo se da se samo mjerama u području upravljanja ne može doći do rješenja. Znatan je napredak činjenica da su sada uvedeni svi alati za praćenje funkcioniranja sudova i stanja u ljudskim resursima te da postoji sveobuhvatna Strategija razvoja pravosuđa za razdoblje 2015. – 2020.

Prvo se mjerilo odnosi na pravosudni sustav i usredotočeno je na uspostavu neovisnog, nepristranog i učinkovitog ustava, povećanje dosljednosti pravosudnog postupka i poboljšanje transparentnosti i odgovornosti. U tom je području ostvaren znatan institucijski i zakonodavni napredak. Od 2012. Vrhovno sudsko vijeće upravitelj je pravosudnog sustava i s vremenom je sve više pokazivalo spremnost ispuniti svoju ustavnu ulogu, a osobito svoju glavnu ulogu obrane neovisnosti pravosuđa koja će sada pripasti nedavno izabranom novom Vrhovnom vijeću. Ankete su 2016. i dalje pokazivale veliko povjerenje javnosti u neovisnost pravosuđa i pravosuđe općenito. No kako su pokazala prethodna izvješća o CVM-u, bilo je i reakcija na taj trend u obliku političkih i medijskih napada na suce i pravosudne institucije. Napadi na Nacionalnu upravu za borbu protiv korupcije (DNA) bili su vrlo intenzivni u 2016.

Uz osvrt na napredak u pogledu preporuka iz izvješća o CVM-u iz 2016., u ovom se dijelu iznosi cjelokupna procjena deset godina reformi. Najrelevantniji događaji i rezultati detaljno su opisani u priloženom tehničkom izvješću. Premda je svako mjerilo samostalna kategorija, među njima postoje važne povezanosti kojima se utječe na njihovo ispunjenje. Procjena napretka obuhvaćala je osvrt na strukturne uvjete (kao što su zakoni, institucije i resursi), rezultate i činjenicu može li se napredak poništiti. Također treba napomenuti da je otkada su dogovorena mjerila CVM-a došlo do velikih promjena sudske prakse Europskog suda za ljudska prava, međunarodnih standarda i najbolje prakse te usporednih informacija o nacionalnim pravosudnim sustavima u EU-u, što je pomoglo rumunjskim vlastima u reformama te dalo objektivnu i usporedivu mjeru razvoja pravosudnog sustava i borbe protiv korupcije u Rumunjskoj u okviru četiriju mjerila.

U ovom se izvješću dugoročnom perspektivom nastoje utvrditi glavni koraci koje je još potrebno poduzeti za ostvarivanje ciljeva CVM-a. Zbog dosadašnjeg napretka moguće je staviti naglasak na te preostale korake koje je potrebno poduzeti. Nakon što se poduzmu koraci u pogledu mjerila utvrđenih u ovom izvješću, smatrat će se da je odgovarajuće mjerilo privremeno ispunjeno. CVM će biti zaključen kada se ispune sva mjerila. Utvrđene preporuke stoga se mogu smatrati dostatnima za ispunjavanje tog cilja, osim ako zbog razvoja događaja dođe do poništenja postignutog napretka. Komisija smatra da bi zbog toga rumunjske vlasti i EU u cjelini trebali ubrzati proces reformi. Kada je riječ o mjerilima za koje se smatra da je postignut znatan napredak, Komisijino je stajalište da bi se sustavnom provedbom te održavanjem brzine i dosljednog smjera reforme moglo omogućiti njihovo skoro ispunjavanje, dok je za druga mjerila taj proces zahtjevniji. Stoga Komisija namjerava već krajem 2017. podnijeti sljedeće izvješće i spremna je pružiti dodatnu pomoć kako bi se zadržao napredak i posljedično zaključio mehanizam.

Područje u kojem to šire okruženje pokazuje pozitivne korake jest transparentnost. U mnogim područjima rada CVM-a i u protekloj se godini može opaziti trend pružanja kvalitetnijih informacija o pravosudnom sustavu i o korupciji te veća otvorenost prema omogućivanju dostupnosti tih informacija. Daljnji koraci brojnih rumunjskih institucija u tom smjeru učvrstili bi taj trend u praksi, što bi pomoglo u pokazivanju napretka. Stoga se u ovom izvješću nalaze brojne preporuke iz područja rada CVM-a u pogledu intenzivnijeg izvješćivanja i transparentnosti. Kratkoročno bi to moglo pomoći Komisiji pri donošenju konačnih zaključaka, a nakon zaključivanja CVM-a naglašavanjem odgovornosti pružila bi se i potpora održivosti reforme.

Kao što je Vijeće više puta naglasilo , CVM će se zaključiti kada sva četiri mjerila koja se primjenjuju na Rumunjsku budu uspješno ispunjena. Mjerila su definirana u vrijeme pristupanja i njima su obuhvaćena pitanja koja su ključna za rad država članica, a to su neovisnost pravosuđa i učinkovitost, integritet i borba protiv korupcije. Za njihovo ispunjavanje potrebna je kombinacija zakonodavnih i institucijskih koraka. Osim toga, ti se koraci mogu u cijelosti ocijeniti samo ako se preispita je li njihov željeni učinak vidljiv u praksi i može li se smatrati da su uključeni u pravni i institucijski okvir Rumunjske te da ih se ne može poništiti. To će omogućiti da građani vjeruju da se odlukama i praksom u Rumunjskoj u cijelosti poštuje vladavina prava te čini osnovu za uzajamno povjerenje potrebno za djelotvornu provedbu prava EU-a.

Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije glavni je instrument javne uprave za sprečavanje korupcije na nacionalnoj i lokalnoj razini. Do 2011. strategije za borbu protiv korupcije nisu proizvele puno rezultata. Nacionalna strategija za borbu protiv korupcije za razdoblje 2012. – 2015. uspješnije je uključila brojne institucije, uključujući i na lokalnoj razini, s pomoću metodologije rasprava na sektorskim platformama, aktivne uloge svih institucija i pregleda stručnjaka nevladinih organizacija. Međutim, ocjena iz 2015. pokazala je da je napredak polagan, primjena mjera za sprečavanje nedjelotvorna i da nema dovoljno političke volje na najvišoj razini institucija kako bi se provele mjere za sprečavanje korupcije. Vlada je u kolovozu 2016. donijela novu strategiju za borbu protiv korupcije za razdoblje 2016. – 2020. koja je osobito usmjerena na utvrđene nedostatke pojedinačnih mjera. Glavni izazov bit će djelotvorna provedba mjera u svim sektorima i na lokalnoj razini jer mnogi smatraju da upravo na lokalnoj razini postoje vrlo visoki rizici korupcije.

Četvrto mjerilo odnosi se na daljnje mjere sprečavanja i borbe protiv korupcije, a osobito u tijelima lokalne vlasti. Rasprostranjeno je mišljenje da je korupcija na srednjoj i niskoj razini u Rumunjskoj problem koji utječe na gospodarski i društveni razvoj Rumunjske. Primjerice, javna nabava područje je u kojem sveopće prisutna korupcija koči poticajni učinak ulaganja. Korupcija ozbiljno utječe i na područje zdravstva. Sprečavanje korupcije i proaktivni pristup javne uprave u onemogućavanju korupcije moraju nadopuniti djelatnosti državnog odvjetništva u progonu počinitelja kaznenih djela. Osnivanjem nove Nacionalne agencije za upravljanje zaplijenjenom imovinom koja je započela s radom u siječnju 2017. ubrzat će se napredak u području povrata imovine. Progon korupcije na nižim razinama sada je uobičajeni dio djelatnosti državnog odvjetništva te je i dalje na popisu njegovih prioriteta. No potrebno je poduzeti dodatne korake kako bi se taj rasprostranjeni problem mogao djelotvorno riješiti.

U izvješćima o CVM-u zabilježena je i izravna veza između djelotvornosti tog okvira te sveopćih medijskih i političkih reakcija u smislu javne kritike pojedinačnih sudaca i pravosudnog sustava općenito. Također je zabilježeno da ne postoji sustavan pristup kojim bi se objasnilo zbog čega je odbijeno ukidanje imuniteta zastupnika radi istrage ili preventivnih mjera. No sveukupno gledajući, postignuća Rumunjske u ovom području s pravom su naišla na opće odobravanje te se može reći da je u pogledu trećeg mjerila ostvaren znatan napredak.

Stupanjem na snagu novih kaznenih zakona u 2014. Rumunjska je dobila nov sveobuhvatan pravni okvir za borbu protiv korupcije. Od samih je početaka stabilnost pravnog okvira bila stalni izvor zabrinutosti i kao što je prethodno navedeno, redovito se pokušavaju izmijeniti zakoni kojima se osuđuje korupcija, i to često bez savjetovanja s glavnim državnim i pravosudnim institucijama u tom području.

Općenito, Rumunjska je ostvarila znatan napredak u pogledu drugog mjerila, a može se smatrati da je Nacionalna agencija za integritet postala ugledna institucija. To dokazuje i činjenica da joj je 2016. povjeren razvoj informatičkog sustava „Prevent”, sustava za ex ante provjeru sukoba interesa u javnoj nabavi, čije će se funkcioniranje pokazati 2017. Ona također ima važnu ulogu u Nacionalnoj strategiji za borbu protiv korupcije za razdoblje 2016. – 2020. za sprečavanje korupcije.

U svojim preporukama iz srpnja 2013. Komisija je izrazila očekivanje da ministri pruže primjer u pogledu pravila o integritetu, a isto bi se trebalo očekivati u pogledu optužbi zbog djela korupcije. To je iznimno važno za vjerodostojnost vlade i parlamenta u javnosti.

Međutim, u parlamentu se redovito otvaraju rasprave o pravnom okviru integriteta, odnosno o skupu zakona kojim se definiraju situacije u kojima postoje sukobi interesa te nespojivosti za javne službenike te izabrane ili imenovane dužnosnike. Zasad nije bilo moguće uspostaviti jasan i konsolidiran pravni okvir na kojem bi se temeljila održivost, premda je Visoki i kasacijski sud 2015. i 2016. povećao napore radi promicanja dosljedne primjene zakonâ o integritetu. Također je uočen trajan problem otpora provedbi izvješća agencije, čak i kada su potvrđena sudskim odlukama, te zadrški odgovornih institucija i tijela u primjeni zahtijevanih sankcija (najčešće su to prekid obavljanja javne funkcije i administrativne novčane kazne). U posljednje se dvije godine opća situacija znatno poboljšala, no čini se da određenim odlukama parlament i dalje dovodi u pitanje provedbu konačnih sudskih odluka kojima se potvrđuju izvješća agencije ili kasni s njom.

U skladu s preporukom iz posljednjeg izvješća o CVM-u Nacionalna agencija za integritet je 2016. također blisko surađivala s trajnim izbornim tijelom kako bi se osiguralo da se odluke o integritetu poštuju pri utvrđivanju ispunjavanja uvjeta prihvatljivosti kandidata. To se pokazalo djelotvornim jer su kandidati, koji su unatoč odlukama o integritetu izabrani na lokalnim izborima, kasnije bili smijenjeni ili su dali ostavku, a stranke i izborna tijela upotrebljavali su informacije Nacionalne agencije za integritet kako bi izbjegli kandidiranje na parlamentarnim izborima kandidata koji ne ispunjavaju uvjete. Čini se da postoji samo jedan neriješeni predmet kandidata koji ne ispunjava uvjete.

U Rumunjskoj sada postoji sveobuhvatan okvir integriteta za javne dužnosnike, a Nacionalna agencija za integritet postala je neovisna institucija za provedbu tih propisa. Kada se njezine odluke i sankcije koje se mogu primijeniti dovedu u pitanje, sudovi ih dosljedno potvrđuju. Rezultati agencije u provjeravanju nezakonito stečene imovine, nespojivosti i administrativnog sukoba interesa postupno su se poboljšali. Od 2013. primijećeni su znatni rezultati, što je potvrđeno i 2016. Važno je naglasiti da Nacionalna agencija za integritet i dalje proizvodi dobre rezultate unatoč promjenama u upravljačkom tijelu koje je uzrokovala ostavka njezina predsjednika . Informatički sustav „Prevent” dodatni je alat koji će Nacionalnoj agenciji za integritet omogućiti ex ante provjere u javnoj nabavi, za čiju je upotrebu u jesen 2016. u parlamentu doneseno odgovarajuće zakonodavstvo, i koji bi trebao uključivati sve sukobe interesa kako su definirani novim zakonima o javnoj nabavi.

Drugo se mjerilo odnosi na osnivanje agencije za integritet odgovorne za provjeru imovine, nespojivosti i mogućih sukoba interesa te za donošenje obvezujućih odluka na temelju kojih se mogu primijeniti odvraćajuće sankcije. Dosadašnji razvoj događaja u pogledu tog mjerila pokazuje zbog čega je važno posvetiti pažnju postojanosti. Premda je Nacionalna agencija za integritet osnovana 2007., tijekom prvih godina postojanja njezina se legitimnost često dovodila u pitanje. Odlukom ustavnog suda 2010. poništen je zakon o osnivanju agencije, a bez javnog pritiska ne bi došlo do uspostave novog pravnog okvira šest mjeseci kasnije.

Općenito, u posljednjih je deset godina Rumunjska ostvarila velik napredak u ispunjavanju mjerila CVM-a. Osnovane su brojne važne institucije, doneseno je relevantno zakonodavstvo i rezultati su vidljivi u mnogim područjima. Komisija također smatra da je Rumunjska dokazala da su uspostavljene brojne zaštitne mjere unutar sustava kojima se može zaustaviti naglo poništavanje napretka. Međutim, i dalje postoje veliki nedostaci koji se moraju riješiti. Reforme se moraju nastaviti kao do sada i potrebno je ojačati zaštitne mjere unutar sustava kako bi se osigurala postojanost potrebna za uspješno ispunjavanje mjerila. Stoga se u ovom dijelu utvrđuju koraci koje je još potrebno poduzeti kako bi se ostvarili ciljevi CVM-a.

3.1. Neovisnost pravosuđa

Imenovanja

U dosadašnjim je izvješćima o CVM-u naglašeno da, premda postoji trend transparentnijih imenovanja utemeljenih na objektivnim kriterijima, zakon o imenovanju državnih odvjetnika i njegova provedba nisu dostatno stabilni u smislu izbjegavanja prevelike političke diskrecije u imenovanjima. Iskustvo je pokazalo da to može uzrokovati sumnju u neovisnost kandidata, kašnjenje u imenovanjima zbog političkih zastoja ili pak imenovanje sudaca koje se poslije može dovesti u pitanje zbog integriteta. U Europi postoje različite pravne tradicije u pogledu imenovanja glavnog državnog odvjetnika (i sličnih radnih mjesta na visokoj razini u državnom odvjetništvu) koje priznaje Venecijanska komisija. No od ključne je važnosti osigurati odgovarajuće zaštitne mjere u smislu transparentnosti i ravnoteže, čak i u slučajevima kada se konačna odluka donosi na političkoj razini.

Preporuka: Uz potporu Venecijanske komisije uspostaviti pouzdan i neovisan sustav imenovanja državnih odvjetnika na visokoj razini utemeljen na jasnim i transparentnim kriterijima.

Poštovanje sudaca i sudskog postupka

Uspješan progon i osuđivanje mnogih istaknutih rumunjskih političara pokazatelj su neovisnosti pravosuđa i činjenice da čak ni visoki dužnosnici nisu iznad zakona ako počine kazneno djelo. Međutim, čini se da je to uzrok napada koji su često izravno usmjereni na pojedine suce, a koji prelaze okvire kritike ili neodobravanja presude ili odluke da se presuda dovede u pitanje dostupnim pravnim sredstvima. Napadi usmjereni na diskreditiranje pojedinih sudaca ili pravosudnih institucija mogu ugroziti povjerenje javnosti u pravosudni sustav u cjelini te mogu zastrašiti pojedine suce. Prevelikom ili osobnom kritikom sudaca parlament i vlada djeluju u suprotnosti s načelima međusobnog poštovanja institucija i poštovanja neovisnosti pravosuđa.

Prema ustavu je Vrhovno sudsko vijeće glavni branitelj neovisnosti pravosuđa. Njegovi su zaključci važna potpora sucima, no poteškoće u osiguravanju jednake zastupljenosti Vrhovnog sudskog vijeća u medijima u odnosu na zastupljenost početnih kritika odraz su problema s kojima se suočava pravosuđe kada je riječ o medijima. Premda se odluke Vrhovnog sudskog vijeća uvijek prosljeđuju Nacionalnom audio-vizualnom vijeću, nije ostvaren nikakav napredak kako bi se djelotvorno uklonili ili ispravili navodi u medijima koji su pokrenuli napade ili koji su prenosili o napadima, a rezultat toga su šira pitanja slobode izražavanja u skladu sa standardima Vijeća Europe i sudske prakse Europskog suda za ljudska prava. Premda je šire pitanje reguliranja medija i kleveta u medijima izvan područja primjene CVM-a, postoji izravna povezanost tog pitanja s neovisnošću pravosuđa. Novo Vrhovno sudsko vijeće i vlada mogli bi poduzeti daljnje korake u vezi s preporukom da se uspostavi stabilniji mehanizam s pomoću kojeg bi Vrhovno sudsko vijeće moglo poduprijeti suce koji se žele braniti pred sudom ili sam braniti suce pred sudom.

Preporuka: Osigurati da kodeks ponašanja zastupnika koji se trenutačno izrađuje u parlamentu sadržava jasne odredbe o međusobnom poštovanju institucija i kojima se jasno utvrđuje da bi zastupnici i parlamentarni postupak trebali poštovati neovisnost pravosuđa. Predlaže se donošenje sličnog kodeksa ponašanja i za ministre.

Vrhovno sudsko vijeće bi trebalo nastaviti izvješćivati o mjerama koje je poduzeo kako bi obranio neovisnost pravosuđa i zaštitio ugled, neovisnost i nepristranost sudaca te organizirati javnu raspravu u kojoj su vlada, parlament i Nacionalno audio-vizualno vijeće pozvani da se očituju o njegovu izvješću.

3.2. Reforma pravosuđa

Novi zakoni

Potrebno je zaključiti sadašnju fazu reformi građanskih i kaznenih zakona. Kada je riječ o kaznenom zakonu i zakonu o kaznenom postupku, u sljedećoj bi fazi parlament trebao ispuniti svoje planove za donošenje izmjena koje je vlada predložila 2016. radi osiguravanja stabilnosti pravnog okvira.

U slučaju zakona o građanskom postupku vlada je u prosincu 2016. odlučila odgoditi primjenu preostalih odredbi novog zakona o građanskom postupku za dvije godine, odnosno do 1. siječnja 2019. Ministarstvo pravosuđa objavilo je plan da će do 30. lipnja 2017. odrediti točne potrebe sustava kako bi se omogućila potpuna primjena preostalih odredbi i pružilo dovoljno vremena za njihovu provedbu do kraja 2018.

Preporuka: Potrebno je zaključiti sadašnju fazu reforme kaznenih zakona u Rumunjskoj na način da parlament ispuni svoje planove za donošenje izmjena koje je vlada predložila 2016. nakon savjetovanja s pravosudnim tijelima. Ministar pravosuđa, Vrhovno sudsko vijeće i Visoki i kasacijski sud trebali bi dovršiti akcijski plan kojim bi se osiguralo poštovanje novog roka za provedbu preostalih odredbi zakona o građanskom postupku.

Preporuka: Kako bi se dodatno unaprijedila transparentnost i predvidljivost zakonodavnog postupka te ojačale zaštitne mjere unutar sustava u interesu postojanosti, vlada i parlament trebali bi osigurati potpunu transparentnost i uzeti u obzir savjetovanja s relevantnim tijelima i dionicima uključenima u donošenje odluka i zakonodavnu djelatnost o kaznenom zakonu i zakonu o kaznenom postupku, zakonima o korupciji, zakonima o integritetu (nespojivost, sukob interesa, nezakonito stečena imovina), zakonima o pravosuđu (koji se odnose na organizaciju pravosudnog sustava) te građanskom zakoniku i zakonu o građanskom postupku vodeći se primjerom transparentnosti u donošenju odluka koju je uvela vlada u 2016.

Dosljednost sudskih odluka

Visoki i kasacijski sud nastavio je 2016. nuditi rješenja za nedosljednost sudskih odluka s pomoću pravnog mehanizma žalbe u cilju zaštite zakonitosti i prethodnih pitanja. Promijenio se i stav redovnih sudaca koji su sada svjesniji potrebe da uzimaju u obzir odluke drugih sudova u sličnim predmetima. Pravosudna uprava i Nacionalni pravosudni institut morat će nastaviti promicati dosljednost prava i prakse te razvijati alate za lakšu dosljednu primjenu zakona jer koraci koje javna uprava poduzima u vezi sa sudskom praksom i preveliko radno opterećenje sudova i dalje utječu na dosljednost sudskih odluka. Dodatne prepreke dosljednosti sudskih odluka više se odnose na opća pitanja u pogledu zakonodavnog postupka.

Poštovanje sudskih odluka

Poštovanje i provedba sudskih odluka sastavni je dio učinkovitosti pravosudnog sustava kako je i utvrđeno prvim mjerilom . Neprovedba ili zakašnjela provedba sudskih odluka od strane javne uprave slabi povjerenje u pravosuđe, a zbog dodatnih se predmeta ili pritužbi povezanih s odlukama koje se ponavljaju gube vrijeme i resursi.