C 294/33

P9_TA(2020)0034

Europska središnja banka – godišnje izvješće za 2018.

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. veljače 2020. o Godišnjem izvješću Europske središnje banke za 2018. (2019/2129(INI))

(2021/C 294/05)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir Godišnje izvješće Europske središnje banke (ESB) za 2018.,

— uzimajući u obzir Statut Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i ESB-a, a posebno njegov članak 15.,

— uzimajući u obzir članak 127. stavke 1. i 2., članak 130. i članak 284. stavak 3. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

— uzimajući u obzir saslušanje s kandidatkinjom za predsjednicu Europske središnje banke Christine Lagarde održano 4. rujna 2019.,

— uzimajući u obzir monetarni dijalog Marija Draghija u svojstvu predsjednika Europske središnje banke s Europskim parlamentom, koji je održan 23. rujna 2019.,

— uzimajući u obzir izvješće radne skupine G7 o stabilnim kriptovalutama od 18. listopada 2019. naslovljeno „Investigating the impact of global stablecoins”,

— uzimajući u obzir povratne informacije ESB-a o komentarima Europskog parlamenta iz Rezolucije o Godišnjem izvješću ESB-a za 2017.,

— uzimajući u obzir završno izvješće stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje od 31. siječnja 2018. naslovljeno „Financiranje održivog europskog gospodarstva”,

— uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 29. svibnja 2018. o održivom financiranju (1) i svoju zakonodavnu rezoluciju od 28. ožujka 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja (2),

— uzimajući u obzir Program UN-a za održivi razvoj do 2030. i ciljeve održivog razvoja,

— uzimajući u obzir Pariški sporazum donesen u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC),

— uzimajući u obzir članak 142. stavak 1. Poslovnika,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0016/2020),

A. budući da, prema Komisijinoj gospodarskoj prognozi iz jeseni 2019., najnoviji podaci za 2019. ukazuju na usporavanje rasta BDP-a u europodručju u odnosu na 2018., s 1,9 % na 1,1 % 2019., te u EU-27 s 2,1 % 2018. na 1,4 % 2019., što je posljedica nedavnog jačanja trgovinskih tenzija, s tim povezane nesigurnosti te Brexita;

B. budući da je, prema podacima Eurostata, stopa nezaposlenosti u kolovozu 2019. u EU-u iznosila 6,2 %, a u europodručju 7,4 %, što je najniža stopa od srpnja 2008.; budući da je stopa nezaposlenosti i dalje neujednačena diljem Europske unije; budući da je visoka stopa nezaposlenosti mladih, koja je više nego dvostruko veća od prosječne, i dalje ozbiljan problem u EU-u koji je potrebno riješiti; budući da su i dalje prisutne znatne regionalne nejednakosti kako unutar država članica tako i među njima;

C. budući da će prema makroekonomskim projekcijama službi Eurosustava iz rujna 2019. godišnja inflacija u europodručju mjerena harmoniziranim indeksom potrošačkih cijena (HIPC) iznositi 1,2 % 2019., 1,0 % 2020. i 1,5 % 2021., što znači da se neće ispuniti cilj održavanja stope inflacije ispod, ali blizu 2 %; budući da projekcije za inflaciju znatno variraju diljem europodručja;

D. budući da je na kraju 2018. veličina bilance Eurosustava dosegla rekordnu razinu od 4,7 bilijuna EUR i tako premašila 40 % BDP-a europodručja, što predstavlja povećanje od 4,25 % (0,2 bilijuna) u odnosu na kraj 2017.;

E. budući da je neto dobit ESB-a 2018. iznosila 1,575 milijardi EUR, u odnosu na 1,275 milijardi EUR 2017. godine; budući da se to povećanje uglavnom može pripisati povećanju neto kamatnog prihoda u portfelju američkog dolara i portfelju programa kupnje vrijednosnih papira (APP);

F. budući da bi snažnija uloga eura i njegova povećana upotreba kao valute pričuve dovela do jačanja sposobnosti EU-a da oblikuje svoje političko stajalište neovisno o drugim globalnim velesilama, te da je ona isto tako ključan element u očuvanju europske ekonomske suverenosti;

G. budući da europodručje, kako bi euro ostvario jaču globalnu ulogu, mora dokazati da je u stanju izdržati recesiju, a da pritom nijedna od država članica ne pribjegne otpisu dijela javnog duga (bilo dobrovoljnom ili ne);

H. budući da se člankom 127. stavkom 5. UFEU-a od ESBB-a zahtijeva da pomaže u očuvanju financijske stabilnosti;

I. budući da je MSP-ovima, koji su i dalje okosnica gospodarstva i društava EU-a te koji osnažuju ekonomsku i socijalnu koheziju, potrebna dodatna potpora;

J. budući da je globalno izdavanje zelenih obveznica poraslo s manje od 1 milijarde EUR 2008. na više od 120 milijardi EUR 2017., a neto izdavanje zelenih obveznica denominiranih u eurima povećalo se deset puta od 2013.; budući da je jaz između razlika u prinosima zelenih obveznica i obveznica u sveukupnom industrijskom sektoru postupno zatvoren;

K. budući da, unatoč tom pozitivnom trendu, zelene obveznice još uvijek čine samo 1 % ukupne ponude obveznica denominiranih u eurima;

L. budući da se obujam transakcija u virtualnim valutama drastično povećao i da predstavlja izazov za zadržavanje dominantnog položaja sustava tradicionalnih zakonskih sredstava plaćanja; budući da su virtualne valute alternativne mogućnosti plaćanja, a ne zakonsko sredstvo plaćanja;

M. budući da je prema istraživanju Eurobarometra iz prosinca 2018. potpora javnosti kada je riječ o euru 2018. godine porasla na 75 %;

Opći pregled

1. pozdravlja ulogu ESB-a u zaštiti stabilnosti eura; ističe da je statutarna neovisnost ESB-a, kako je utvrđeno u Ugovorima, preduvjet da bi ESB mogao ostvariti svoj mandat održavanja stabilnosti cijena;

2. naglašava da je euro ne samo gospodarski, već i politički projekt; ističe nepovratnu prirodu jedinstvene valute; podsjeća na Ugovorima utvrđenu obvezu svih država članica, osim Danske, da uvedu jedinstvenu valutu nakon što ispune konvergencijske kriterije iz Maastrichta; smatra da sudjelovanje u bankovnoj uniji valja shvaćati kao prednost za države koje žele biti dijelom europodručja;

3. zabrinut je zbog toga što se nakon kratkoga gospodarskog oporavka rast u europodručju usporio na 1,1 % BDP-a; zabrinut je, nadalje, zbog smanjenja rasta industrijske proizvodnje i svjetske trgovine; stoga napominje, kako je istaknuo i Mario Draghi, da je potrebno održavati i odgovarajuće likvidnosne uvjete i određenu razinu monetarne akomodacije;

4. naglašava da se održivi rast i stabilnost cijena ne mogu postići samo monetarnom politikom, već da je također nužna i adekvatna fiskalna politika te društveno uravnotežene strukturne reforme kojima se potiče produktivnost;

5. ističe da se akomodativna monetarna politika ne smije smatrati zamjenom za strukturne reforme;

6. ističe zaključke stručne skupine ESSB-a o sporom rastu plaća ( 3 ) , u kojima se analizira nerazmjeran odnos između rasta plaća i oporavka tržišta rada; ti zaključci ukazuju na to da se spor rast plaća tijekom posljednjih godina poglavito može objasniti šokovima u području tehnologije i pregovaranja o plaćama (na koje utječu promjene u strukturama pregovaranja o plaćama zbog kojih se smanjila pregovaračka moć zaposlenika), te propisima u području tržišta rada, uglavnom u zemljama koje su najviše pogođene krizom te kombinacijom nedovoljne iskorištenosti radne snage, niske stope inflacije i slabog rasta produktivnosti;

7. naglašava da jačanje uloge eura iziskuje dobre strukturne uvjete, među kojima su: — produbljivanje europske monetarne unije, što uključuje fiskalni kapacitet za europodručje koji može osigurati protucikličku stabilizacijsku funkciju; — dovršetak bankovne unije, — dovršetak unije tržišta kapitala;

8. ističe da sve države članice, s iznimkom Danske, moraju uvesti jedinstvenu valutu kad ispune konvergencijske kriterije iz Maastrichta; poziva ESB da nastavi uspješnu suradnju s državama članicama EU-a koje su izvan europodručja;

Monetarna politika

9. ističe da su operacije na otvorenom tržištu i nestandardne mjere monetarne politike koje je ESB proveo pridonijele gospodarskom oporavku, poboljšanju uvjeta financiranja preko nekoliko transmisijskih kanala te komprimiranju prinosa u širokom rasponu kategorija financijskih instrumenata; traži od ESB-a da i dalje prati potencijalne rizike u svojim bilancama, inflaciju cijena imovine, moguću pogrešnu raspodjelu sredstava i nepogodnosti za štediše;

10. napominje da je ESB 12. rujna 2019. najavio opsežan paket poticaja koji uključuje neto kupnje u sklopu programa kupnje vrijednosnih papira (APP) koji će se provoditi u iznosima od 20 milijardi EUR mjesečno, smanjenje od 10 baznih bodova za kamatnu stopu na depozite, dvorazinski sustav za naknadu za pričuve i jednostavnije uvjete za ciljane operacije dugoročnog refinanciranja (TLTRO-III.); primjećuje izostanak jednoglasnosti te smatra da bi vodstvo ESB-a i predsjednica Lagarde trebali raditi na premošćivanju podjela unutar Upravnog vijeća ESB-a;

11. napominje da bi ograničenje za izdavatelja od 33 % koje se primjenjuje na ESB-ov program kvantitativnog ublažavanja moglo ograničiti mogućnost ESB-a da kupuje obveznice nekoliko država članica; smatra da bi u pogledu tog ograničenja za izdavatelja mogle biti potrebne promjene s obzirom na to da obnovljeni program kvantitativnog ublažavanja nema vremensko ograničenje i da bi za kupnju obveznica kada je riječ o nekim državama članicama moglo biti potrebno premašiti ograničenje od 33 %; napominje da je program kvantitativnog ublažavanja osmišljen za kupnju državnih obveznica država članica proporcionalno na temelju veličine gospodarstva i stanovništva;

12. prima na znanje namjeru Upravnog vijeća ESB-a da onoliko dugo koliko je to potrebno nastavi ponovno ulagati isplate glavnica za vrijednosne papire koji dospijevaju;

13. napominje da su negativni učinci na neto kamatne prihode banaka dosad imali protutežu u obliku koristi od povećanja bankovnih zajmova i nižih troškova za rezervacije i gubitke; zabrinut je zbog poteškoća s kojima se osobito suočavaju male banke; poziva ESB da prati mogućnost nastanka balona cijena imovine;

14. ističe da vrlo niske ili negativne kamatne stope stvaraju mogućnosti za potrošače, poduzeća, uključujući MSP-ove, radnike i zajmoprimce, koji mogu ostvariti koristi od snažnijeg ekonomskog zamaha, niže stope nezaposlenosti i nižih troškova zaduživanja; međutim, postoji zabrinutost u vezi s mogućim učinkom na mirovinske sustave i sustave osiguranja zbog niskih povrata, ekonomskih nejednakosti i izazova za pojedinačne štediše; napominje, nadalje, da neke države članice nisu iskoristile okružje niskih kamatnih stopa kako bi konsolidirale svoje proračune i provele strukturne reforme;

15. prima na znanje namjeru Upravnog vijeća ESB-a da nastavi s ponovnim ulaganjem isplata glavnice za vrijednosne papire koji dospijevaju, onoliko dugo koliko je potrebno za održavanje povoljnih likvidnosnih uvjeta i dovoljne razine monetarne akomodacije;

16. zabrinut je zbog dugotrajno potisnutog inflacijskog pritiska i pretjeranog oslanjanja na monetarnu politiku ESB-a za održavanje rasta, kao i zbog sve ograničenijih opcija koje su mu preostale u okviru sadašnjeg paketa instrumenata;

17. prima na znanje poziv predsjednika Draghija na bolje usklađivanje monetarne politike ESB-a i fiskalnih politika država članica, naglašavajući da bi uravnoteženija kombinacija makroekonomske politike omogućila da se niskim kamatnim stopama ostvari isti stupanj poticaja kao u prošlosti, ali s manje nuspojava;

18. naglašava da je za ostvarivanje srednjoročnih ciljeva inflacije važna suradnja među središnjim bankama, kako u Europskoj uniji, tako i na globalnoj razini;

Borba protiv klimatskih promjena

19. podsjeća da ESB, kao instituciju EU-a, obvezuje Pariški sporazum o klimatskim promjenama i da bi se to trebalo odražavati u njegovim politikama, ali uz puno poštovanje njegova mandata i njegove neovisnosti; pozdravlja činjenicu da se počelo razgovarati o ulozi središnjih banaka i nadzornih tijela u podupiranju borbe protiv klimatskih promjena; poziva ESB da u svoje politike uključi okolišna, socijalna i upravljačka načela (ESG), pritom u potpunosti poštujući svoj mandat i neovisnost;

20. ponavlja stajališta koja su izrazili članovi Izvršnog odbora ESB-a o važnosti razvoja istinski europskih sustava plaćanja s otpornošću na vanjske poremećaje (uključujući poremećaje političke naravi); poziva ESB da nastavi s radom na projektu europske inicijative plaćanja (EPI) s ciljem očuvanja suvereniteta i gospodarske učinkovitosti EU-a za sve korisnike i pružatelje usluga, kao i jamčenja poštenog tržišnog natjecanja;

21. prima na znanje izjavu predsjednice ESB-a Christine Lagarde od 4. rujna 2019. u kojoj je podržala „postupan prijelaz prema eliminaciji ugljične imovine” iz portfelja ESB-a i pozdravila sudjelovanje ESB-a u Mreži za ekologizaciju financijskog sustava (NGFS) i njegovu predanost pružanju pomoći pri utvrđivanju i mjerenju izloženosti financijskog sustava rizicima povezanima s klimatskim promjenama te poticanju zelenijeg financijskog sustava, uz potpuno poštovanje mandata ESB-a u pogledu stabilnosti cijena i drugih ciljeva;

22. predlaže da ESB u svoje prioritete istraživanja uvrsti pitanje kako središnje banke i nadzor banaka mogu doprinijeti održivom gospodarstvu i borbi protiv klimatskih promjena; u tu svrhu predlaže da ESB, osim s NGFS-om, surađuje i s drugim međunarodnim mrežama, osobito s Mrežom za održivo bankarstvo i inicijativom o načelima UN-a za odgovorno bankarstvo;

23. zabrinut je zbog činjenice da se 62,1 % ESB-ove kupnje korporativnih obveznica odnosi na sektore koji su odgovorni za 58,5 % emisija stakleničkih plinova u europodručju; poziva ESB da provede studiju o utjecaju APP-a na klimatske promjene, a posebno utjecaju programa kupnje vrijednosnih papira korporativnog sektora (CSPP), kao preliminarni korak prema preoblikovanju CSPP-a na društveno i okolišno održiv način; u tom kontekstu predlaže da se izradi okvir za koordinaciju između ESB-a i Europske investicijske banke, uključujući InvestEU;

Ostali aspekti

24. prepoznaje važnost mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća u EU-u; poziva ESB da i dalje vodi računa o pristupu kreditima za ta poduzeća, posebno u svjetlu sporog poboljšanja njihove financijske situacije; u tom pogledu ističe potrebu za poticanjem javnih i privatnih ulaganja u EU-u te stoga poziva na daljnje napore kako bi se osiguralo financiranje realnog gospodarstva;

25. poziva ESB da nastavi s pripremnim djelovanjem kako bi osigurao stabilnost financijskih tržišta EU-a kada je riječ o svim mogućim nepredviđenim situacijama i negativnim posljedicama, posebno u pogledu povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije, uzimajući u obzir činjenicu da su neke regije i zemlje izravnije pogođene od drugih;

26. zabrinut je zbog rizika povezanih s kašnjenjem u uspostavi bankovne unije i poziva na njezino brzo dovršenje; prima na znanje opetovane pozive ESB-a na uspostavu Europskog sustava osiguranja depozita (EDIS) kao trećeg stupa bankovne unije;

27. naglašava da bi se posebna načela rada i posebna misija zadružnih i uzajamnih banaka trebala poštovati i odražavati u politikama i pristupima ESB-a;

28. poziva na ubrzanje projekta unije tržišta kapitala kako bi se produbila financijska integracija, poboljšao pristup MSP-ova financiranju, omogućila učinkovita mobilizacija kapitala u Europi, a čime bi se pomoglo promicanju održivog rasta u realnom gospodarstvu u korist svih građana i poboljšala financijska stabilnost i otpornost Unije na šokove; prepoznaje snažnu potporu ESB-a uspostavi istinske unije tržišta kapitala; u tom kontekstu pozdravlja doprinos sljedeće radne skupine za uniju tržišta kapitala;

29. poziva ESB i sva nadzorna tijela da pojačaju nadzor nad kriptoimovinom i povećanim rizicima u pogledu kibersigurnosti i pranja novca kako bi se spriječili negativni učinci na stabilnost, integritet i sigurnost financijskog sektora; slaže se s mišljenjem EBA-e br. 2014/08 u kojem se predlaže da se ne koristi termin „virtualne valute” jer upotreba riječi „valuta” može biti obmanjujuća iz različitih razloga;

30. prima na znanje primjedbe Christine Lagarde sa sastanka Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku od 4. rujna 2019. u pogledu nove regulacije kriptoimovine u kojima se navodi da bi „ESB i središnje banke općenito trebali pratiti ta kretanja i doprinositi aktualnom radu na političkim odgovorima na međunarodnoj razini”; traži od ESB-a da, u suradnji s Komisijom, analizira pravni i regulatorni okvir EU-a za e-novac, financijske instrumente i virtualnu imovinu kako bi imao sveobuhvatan okvir za nadzor financijskih instrumenata, subjekata ili infrastruktura za potrebe sprečavanja pranja novca i održavanja stabilnosti, kao i za prekograničnu suradnju i koordinaciju; traži od ESB-a da surađuje s Komisijom na izradi okvira za te nove valute koji će u sebi objediniti inovacije, potrebe građana, očuvanje financijske stabilnosti i vladavinu prava;

31. pozdravlja stalna nastojanja ESB-a da dodatno ojača svoje kapacitete za odgovor i oporavak u slučaju kibernapada na vlastitu organizaciju;

32. poziva ESB da se pobrine za pronalaženje odgovarajuće ravnoteže između financijskih inovacija, uključujući Fintech, i financijske stabilnosti;

33. potiče ESB da s Komisijom i svim relevantnim dionicima radi na tome da se ojača uloga eura kao valute pričuve; smatra da se to može postići različitim kanalima poput institucionalne zastupljenosti ili europskih financijskih proizvoda koji ostvaruju dobre rezultate;

34. slaže se s izjavom predsjednice ESB-a Christine Lagarde o tome da je preispitivanje okvira monetarne politike ESB-a potrebno i opravdano kako bi se osiguralo da ESB raspolaže pravim alatima kojima će podupirati opće politike u EU-u, ne dovodeći pritom u pitanje svoj primarni cilj održavanja stabilnosti cijena; poziva ESB da u okviru tog procesa organizira javno savjetovanje kako bi navedeno preispitivanje bilo otvoreno za komentare i povratne informacije širokog raspona dionika; poziva ESB da uključi i Parlament u taj proces preispitivanja; također se slaže s predsjednicom ESB-a da ESB mora poboljšati svoju komunikaciju s građanima o učinku svojih politika;

35. ističe važnost gotovine kao sredstva plaćanja za građane EU-a; poziva ESB da, ne dovodeći u pitanje ovlasti država članica, uspostavi sustav za bolje praćenje velikih transakcija s ciljem borbe protiv pranja novca, utaje poreza i financiranja terorizma i organiziranog kriminala;

36. pozdravlja činjenicu da ESB od 2017. objavljuje potpuni popis svih udjela u CSPP-u, uključujući imena izdavatelja, zajedno s objedinjenim podacima o tim udjelima prema zemlji, riziku, rejtingu i sektoru; izražava žaljenje zbog činjenice da se slična politika nije primjenjivala na program kupnje vrijednosnih papira osiguranih imovinom (ABSPP) i treći program kupnje pokrivenih obveznica (CBPP3); ponavlja da je potrebna veća transparentnost, posebno za CBPP3, s obzirom na znatnu veličinu programa;

37. pozdravlja uvođenje eurske kratkoročne kamatne stope, nove prekonoćne referentne kamatne stope za tržišta novca europodručja; traži od ESB-a da u svoje sljedeće godišnje izvješće uvrsti prvu procjenu njezina razvoja i funkcioniranja na tržištu;

38. prima na znanje da ESB još nije uključio grčke obveznice u program kupnje vrijednosnih papira javnog sektora (PSPP) unatoč poboljšanjima koja je Grčka ostvarila u pogledu održivosti duga i ponovnom ulasku na tržišta obveznica;

39. ističe tehničku prirodu odluka o određivanju kamatnih stopa ESB-a i važnost javne potpore donošenju odluka na temelju mišljenja stručnjaka u tom području; stoga kritizira politizaciju političkih odluka ESB-a; poziva sve političare i bankare iz nacionalnih središnjih banaka da budu oprezni pri davanju izjava koje mogu narušiti povjerenje u politike ESB-a i potporu za njih;

Odgovornost

40. pozdravlja povećanje odgovornosti ESB-a prema Europskom parlamentu pod predsjedanjem Marija Draghija te se raduje još većoj odgovornosti, dijalogu i otvorenosti u suradnji s predsjednicom Christine Lagarde, na što se obvezala na saslušanju pred Odborom za ekonomsku i monetarnu politiku održanom 4. rujna 2019.;

41. smatra da bi ESB trebao omogućiti dostatan pristup dokumentima i informacijama za potrebe revizija povezanih s nadzorom banaka koje provodi Europski revizorski sud; u tom kontekstu pozdravlja Memorandum o razumijevanju između Europskog revizorskog suda i ESB-a iz listopada 2019. o praktičnim aranžmanima za razmjenu informacija tijekom revizija nadzornih aktivnosti ESB-a koje provodi Europski revizorski sud;

42. podsjeća da je kandidature za članove Izvršnog odbora potrebno pažljivo pripremiti, uz potpunu transparentnost i u suradnji s Parlamentom, u skladu s Ugovorima; poziva Vijeće da izradi rodno ujednačeni uži popis za sve buduće pozicije i da ga proslijedi Parlamentu, čime će mu se omogućiti smislenija savjetodavna uloga u postupku imenovanja; žali zbog toga što dosad nije postignut zadovoljavajući napredak; podsjeća na važnost stavka 4. Rezolucije Parlamenta od 14. ožujka 2019. o rodnoj ravnoteži u imenovanjima u području ekonomske i monetarne politike EU-a ( 4 ) , u kojem se Parlament obvezao da neće uzimati u obzir uže popise kandidata ako se ne bude poštovalo načelo rodne ravnoteže;

43. od ESB-a traži, priznajući pritom činjenicu da je tijekom posljednjeg desetljeća došlo do širenja njegovih funkcija, kao i do potrebe za većim brojem osoblja zaposlenih pod različitim uvjetima, da izvršava zadaće koje su mu dodijeljene, da probleme povezane s ljudskim resursima koji su se pojavili riješi pravedno, transparentno i brzo za sve članove osoblja;

44. ističe potrebu za većom i učinkovitijom odgovornošću ESB-a u kontekstu u kojem su od početka globalne financijske krize njegove zadaće proširene; ponovno poziva na veću transparentnost i odgovornost ESB-a prema Parlamentu; u tu je svrhu spreman unaprijediti format monetarnog dijaloga s predsjednicom ESB-a; prepoznaje napore koje je ESB uložio u tom pogledu, a posebno usvajanje jedinstvenog Kodeksa ponašanja za sve visoke dužnosnike ESB-a, koji uključuje obvezu objavljivanja izjava o interesima članova Upravnog vijeća te postavlja jasne smjernice i zahtjeve u pogledu transparentnosti, kao i odgovarajuća ograničenja u pogledu sastanaka s dionicima; mišljenja je da bi u okviru pojačane transparentnosti trebalo osigurati barem sljedeće elemente: — osiguravanje postojanja neovisnih članova u Odboru za reviziju, kao i Odboru za etiku; — donošenje novih politika za zviždače, — utvrđivanje posebnih zahtjeva u pogledu stavova institucije u okviru programa financijske pomoći, kao i u multilateralnim forumima kao što je Bazelski odbor;

45. pozdravlja važne i detaljne povratne informacije raščlanjene po područjima koje je ESB dao kao odgovor na rezoluciju Parlamenta o Godišnjem izvješću ESB-a za 2017.; poziva ESB da i dalje ispunjava i dodatno unapređuje svoje obveze u području odgovornosti i da nastavi svake godine objavljivati pisane povratne informacije kao odgovor na rezolucije Parlamenta o godišnjim izvješćima ESB-a;

46. naglašava da je ESB poboljšao svoju komunikaciju; smatra, međutim, da bi trebao nastaviti ulagati trud u to da svoje odluke učini dostupnima i razumljivima za sve građane te i dalje provoditi mjere za održavanje stabilnosti cijena u europodručju i na taj način očuvati kupovnu moć jedinstvene valute;

o

o o

47. nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Europskoj središnjoj banci.

(1) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2018)0215.

(2) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0325.

(3) ESB Occasional Paper Series br. 232 / rujan 2019.: Understanding low wage growth in the euro area and European countries. https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op232~4b89088255.en.pdf

(4) Usvojeni tekstovi, P8_TA(2019)0211