5.Ako se elektroničkim pretraživanjem za imatelja računa otkrije nalog za zadržavanje pošte ili adresa iz usluge u državi članici i nijedna druga adresa i nijedna druga indicija navedena u točki B točki 2. podtočkama od (a) do (e), izvještajna financijska institucija mora, prema redoslijedu koji je najprikladniji s obzirom na okolnosti, primijeniti pretraživanje evidencija koje se vode na papiru koje je opisano u točki C točki 2., ili mora od imatelja računa nastojati dobiti izjavu o rezidentnosti ili dokumentirani dokaz radi utvrđivanja rezidentnosti u svrhu oporezivanja takvog imatelja računa. Ako se pretraživanjem evidencija na papiru ne utvrdi indicija, a pokušaj dobivanja izjave o rezidentnosti od imatelja računa ili dokumentiranog dokaza ne bude uspješan, izvještajna financijska institucija mora prijaviti takav račun nadležnom tijelu svoje države članice kao nedokumentirani račun.

4.Otkrije li se elektroničkim pretraživanjem bilo koja od indicija navedenih u točki B točki 2. podtočkama od (a) do (e) ili izmijenjene okolnosti dovedu do toga da se jedna ili više indicija mogu povezati s računom, izvještajna financijska institucija tada mora imatelja računa u svrhu oporezivanja tretirati kao da je rezident u svakoj državi članici za koju je utvrđena indicija, osim ako odluči primijeniti točku B točku 6. i ako se jedan od izuzetaka iz Ö te Õ točke primjenjuje na taj račun.

7.Kada jednom izvještajna financijska institucija primijeni postupke napredne provjere opisane u točki C na račun velike vrijednosti, od izvještajne financijske institucije ne zahtijeva se da ponovno primjenjuje takve postupke, osim provjere osobnog bankara opisane u točki C točki 4., na isti račun velike vrijednosti u bilo kojoj narednoj godini, osim ako je račun nedokumentiran, a u tom bi ih slučaju izvještajna financijska institucija trebala primjenjivati jednom godišnje sve dok takav račun prestane biti nedokumentiran.

6.Ako na dan 31. prosinca 2015. postojeći račun fizičke osobe nije Ö bio Õ račun velike vrijednosti, no postane račun velike vrijednosti na posljednji dan sljedeće kalendarske godine, izvještajna financijska institucija mora provesti postupke napredne provjere tog računa, opisane u točki C, u kalendarskoj godini koja slijedi nakon godine u kojoj je taj račun postao račun velike vrijednosti. Ako se na temelju te provjere za takav račun utvrdi da je račun o kojem se izvješćuje, izvještajna financijska institucija mora dostaviti tražene informacije o takvom računu s obzirom na godinu u kojoj je utvrđeno da se radi o računu o kojem se izvješćuje i za sljedeće godine na godišnjoj razini, osim ako imatelj računa prestane biti osoba o kojoj se izvješćuje.

(c)Ako je naprednom provjerom računa velike vrijednosti opisanom u točki C utvrđen nalog za zadržavanje pošte ili adresa iz usluge te za imatelja računa nije utvrđena ni jedna druga adresa i ni jedna druga indicija navedena u točki B točki 2. podtočkama od (a) do (e), izvještajna financijska institucija mora od tog imatelja računa dobiti izjavu o rezidentnosti ili dokumentirani dokaz radi utvrđivanja rezidentnosti imatelja računa u svrhu oporezivanja. Ako izvještajna financijska institucija ne može dobiti takvu izjavu o rezidentnosti imatelja računa ili dokumentirani dokaz, ona mora nadležnom tijelu svoje države članice prijaviti račun kao nedokumentirani račun.

(b)Ako se naprednom provjerom računa velike vrijednosti opisanom u točki C otkrije bilo koja indicija iz točke B točaka 2. od podtočke (a) do (e) ili nastupi li naknadna promjena okolnosti na temelju koje se jedna ili više indicija mogu povezati s računom, izvještajna financijska institucija mora smatrati takav račun računom o kojem se izvješćuje s obzirom na svaku državu članicu za koju je indicija utvrđena, osim ako odluči primijeniti točka B točka 6. i ako se na taj račun odnosi jedna od iznimki iz te točke.

(a)Ako naprednom provjerom računa velike vrijednosti opisanom u stavku C nije utvrđena ni jedna indicija iz točke B točke 2. i ako je utvrđeno da računa ne drži osoba o kojoj se izvješćuje iz točke C točke 4., nije potrebno provoditi daljnje mjere sve dok ne nastupi promjena okolnosti na temelju koje se s računom može povezati jedna ili nekoliko indicija.

(a)Provjera informacija koje se čuvaju u regulatorne svrhe ili radi odnosa s klijentom (uključujući informacije prikupljene u skladu s postupcima AML/KYC) kako bi se utvrdilo ukazuju li te informacije na to da je imatelj računa rezident u državi članici. Podaci koji u tu svrhu upućuju na to da je imatelj računa rezident u državi članici uključuju podatke o mjestu osnivanja ili organiziranja ili adresu u državi članici.

4.Pojam „središnja banka” znači institucija koja je po zakonu ili slijedom odobrenja najviše državne vlasti glavno tijelo, osim same Vlade države članice, za izdavanje sredstava namijenjenih optjecaju u svojstvu valute. Takva institucija može uključivati tijelo odvojeno od vlade države članice, bez obzira na to je li u cijelosti ili djelomično u vlasništvu države članice.

Neće se smatrati da financijski račun koji inače ispunjava zahtjev iz točke C točaka 17. podtočke (b) podpodtočke iv. ne ispunjava taj zahtjev isključivo zbog toga što navedeni financijski račun može primati sredstva prenesena s jednog ili više financijskih računa koji ispunjavaju zahtjeve iz točke C točake 17. podtočaka (a) ili (b) ili sredstva prenesena iz jednog ili više fondova mirovinskog osiguranja koji ispunjavaju neki od zahtjeva iz točke B točaka 5., 6. i 7.;

Neće se smatrati da financijski račun koji inače udovoljava zahtjevima iz točke C točke 17. podtočke (a) podpodtočke v. ne ispunjava taj zahtjev isključivo zbog toga što navedeni financijski račun može primati sredstva prenesena s jednog ili više financijskih računa koji ispunjavaju zahtjeve iz točke C točke 17. podtočaka (a) ili (b) ili sredstva prenesena iz jednog ili više fondova mirovinskog osiguranja koji ispunjavaju neki od zahtjeva iz točke B točaka 5., 6. i 7.;

(g)svaki drugi račun za koji postoji mali rizik od njegove zloporabe u svrhu porezne utaje, koji je u znatnoj mjeri sličnih obilježja kao bilo koji račun opisan u točki C točki 17. podtočkama od (a) do (f), te je naveden na popisu isključenih računa iz članka 8. stavka 7. pod uvjetom da status takvog računa kao isključenog računa ne ugrožava postizanje ciljeva ove Direktive.

Ako se izvještajna financijska institucija oslanja na test adrese prebivališta opisan u Prilogu I. odjeljku III. točki B točki 1. te je došlo do promjene okolnosti zbog kojih izvještajna financijska institucija sazna ili ima razloga vjerovati da su originalni dokumentirani dokazi (ili druga jednakovrijedna dokumentacija) netočni ili nepouzdani, izvještajna financijska institucija mora do kasnijeg od sljedeća dva datuma: posljednjeg dana odgovarajuće kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja ili 90 kalendarskih dana nakon obavijesti o takvoj promjeni okolnosti ili njezinog otkrivanja, dobiti izjavu o rezidentnosti imatelja računa i novi dokumentirani dokaz radi utvrđivanja rezidentnosti u svrhu oporezivanja imatelja računa. Ako izvještajna financijska institucija ne može dobiti izjavu o rezidentnosti imatelja računa i novi dokumentirani dokaz do tog datuma, izvještajna financijska institucija mora provesti postupak elektroničkog pretraživanja evidencije opisan u Prilogu I. odjeljku III. točki B točkama od 2. do 6.

2.Odstupajući od točke 1., ako se primjenjuje najmanje jedan uvjet iz točke 1. podtočke (b), subjekt opisan u točki 1. ne mora podnijeti izvješće po zemljama za bilo koju izvještajnu fiskalnu godinu, ako je skupina MNP-ova čiji je on sastavni subjekt stavila na raspolaganje izvješće po zemljama u skladu s člankom 10. stavkom 3. za tu fiskalnu godinu putem zamjenskog matičnog društva, koje podnosi to izvješće po zemljama poreznom tijelu u jurisdikciji u kojoj ima poreznu rezidentnost na datum ili prije datuma iz članka 10. stavka 1. i koje, u slučaju da je zamjensko matično društvo porezni rezident u jurisdikciji izvan Unije, zadovoljava sljedeće uvjete:

_____________

ê (EU) 2018/822 čl. 1. toč. 8. i Prilog

PRILOG IV.

OBILJEŽJA

Dio I.Ispitivanje osnovne koristi

Opća obilježja u okviru kategorije A i posebna obilježja u okviru kategorije B i točke C točke 1. podtočke (b) podpodtočke i. i točke C točke 1. podtočaka (c) i (d) mogu se uzeti u obzir samo ako zadovoljavaju „ispitivanje osnovne koristi”.

To se ispitivanje smatra zadovoljenim ako se može utvrditi da je ostvarivanje porezne pogodnosti osnovna korist ili jedna od osnovnih koristi za koje, uzimajući u obzir sve relevantne činjenice i okolnosti, osoba može razumno očekivati da će proizići iz aranžmana.

U kontekstu obilježja u okviru točke 1. kategorije C, prisutnost uvjeta utvrđenih u točki C točki 1. podtočki (b) podpodtočki i. i točki C točki 1. podtočkama (c) ili (d) ne može samo po sebi biti razlog za zaključivanje da aranžman zadovoljava ispitivanje osnovne koristi.

Dio II.Kategorije obilježja

AOpća obilježja povezana s ispitivanjem osnovne koristi

1.Aranžman u kojem se relevantni porezni obveznik ili sudionik u aranžmanu obvezuje ispuniti uvjet povjerljivosti kojim se od njega može zahtijevati da drugim posrednicima ili poreznim tijelima ne otkriva način na koji bi se tim aranžmanom mogla osigurati porezna pogodnost.

2.Aranžman u kojem posrednik ima pravo na naknadu (ili udio, naknadu za trošak financiranja ili druge naknade) za aranžman i ta je naknada određena uzimajući u obzir:

(a)iznos porezne pogodnosti koja je proizišla iz aranžmana; ili

(b)pitanje je li ta porezna pogodnost zaista proizišla iz aranžmana. To bi uključivalo obvezu posrednika da djelomično ili u cijelosti izvrši povrat naknada ako se namjeravana porezna pogodnost proizišla iz aranžmana ne ostvari djelomično ili u cijelosti.

3.Aranžman koji obuhvaća bitno standardiziranu dokumentaciju i/ili strukturu te je dostupan više nego jednom relevantnom poreznom obvezniku bez potrebe za bitnim prilagodbama radi provedbe.

BPosebna obilježja povezana s ispitivanjem osnovne koristi

1.Aranžman na temelju kojega sudionik u aranžmanu poduzima umjetne korake koji obuhvaćaju stjecanje poduzeća koje posluje s gubitkom, prekid glavne djelatnosti tog poduzeća i upotrebu njegovih gubitaka radi smanjenja svoje porezne obveze, među ostalim prijenosom tih gubitaka u drugu jurisdikciju ili ubrzanom primjenom tih gubitaka.

2.Aranžman koji ima učinak pretvaranja prihoda u kapital, darove ili druge kategorije prihoda koje se oporezuju nižom poreznom stopom ili su oslobođene od poreza.

3.Aranžman koji uključuje kružne transakcije koje za posljedicu imaju fiktivno trgovanje financijskim sredstvima (round-tripping), i to uključivanjem posrednih subjekata bez druge primarne komercijalne funkcije ili transakcija koje se međusobno prebijaju ili poništavaju ili koje imaju slične značajke.