ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4.1.

Ovlašteno nadležno tijelo (krajnji korisnik) trebalo bi imati jedinstveni pristup cijelom sustavu. Umjesto šest pretraživanja pokretalo bi se samo jedno (policija, carina itd.), čime bi istodobno pretraživalo više baza u potrazi za potrebnim podacima, a nijedan od tih podataka ne bi pohranjivalo. Ako ti podaci postoje, sustav će ih naći. Ako postoji sumnja o zločinu ili terorističkoj aktivnosti, prva pretraga za osobu nad kojom se provodi nadzor možda neće donijeti rezultate (nepostojanje podataka, eng. no-hit ), ali ako se podatak podudara s drugim podatkom (postojanje podataka, eng. hit ) koji postoji u bazama kao što su SIS, EES ili ETIAS, to može dovesti do detaljnijeg pretraživanja i do istrage.
10.4.

Među novijim pozitivnim primjerima na području trgovine može se navesti sporazum EU-a i Japana, u kojemu su zadržane jednakovrijedne norme i nije došlo do većeg istjecanja ugljika ili gubitka radnih mjesta. Za razliku od toga, predloženi dogovor EU-a s Mercosurom podrazumijeva znatno istjecanje ugljika zbog stalnog uništenja amazonskih prašuma, dodatne emisije stakleničkih plinova i gubitak radnih mjesta. Emisije stakleničkih plinova od brazilske govedine procjenjuju se na 80 kg ekvivalenta CO 2 po kilogramu, u usporedbi s proizvodnjom u EU-u, koja iznosi 19 kg ekvivalenta CO 2 po kilogramu. Prilikom sklapanja sporazuma o gospodarskom partnerstvu sa zemljama u razvoju treba imati na umu posljedice tih sporazuma po zapošljavanje i socijalne standarde u zemljama odredišta.
Study to assess the benefits delivered through the enforcement of EU environmental legislation

U Komunikaciji Komisija navodi da se troškovi neusklađenosti procjenjuju na 50 milijardi EUR godišnje. U Studiji u svrhu ocjenjivanja koristi ostvarenih kroz izvršavanje zakonodavstva EU-a o okolišu ( ( 9 ) koju je izradila Komisija opisane su i goleme gospodarske koristi koje se mogu ostvariti poštovanjem propisa o okolišu. Osim interesa povezanih s okolišem, zdravljem i vladavinom prava mora postojati i jasan gospodarski interes u smislu sprječavanja daljnje štete učinkovitim kontrolama i korektnom primjenom postojećeg zakonodavstva EU-a u području okoliša.
Kad su posrijedi žene i djevojčice s invaliditetom, EU i države članice nemaju dosljedne i usporedive podatke i pokazatelje o stanju u pogledu ljudskih prava, a ne postoje ni istraživanja o položaju žena i djevojčica s invaliditetom u EU-u ( 17 ) . EGSO preporučuje da europske agencije, posebice Eurofound, Cedefop, FRA i EIGE, usvoje sustavniji pristup radu u pogledu osoba s invaliditetom i njihova položaja na tržištu rada i u društvu. U okviru toga potrebno je posebno uzeti u obzir položaj žena i činjenicu da intersekcionalnost može dovesti do višestruke diskriminacije. EGSO nadalje preporučuje da se to pitanje jasno uvrsti u njihove programe rada. Na razini EU-a i na nacionalnoj razini pitanja žena i djevojčica s invaliditetom trebaju biti uključena u zbirku podataka i statistike u pogledu spola i dobi, kao i u postojeće statističke nizove i ispitivanja u skladu s načelima UNCRPD-a. Radi usmjeravanja planiranja politike potrebno je uspostaviti mehanizam za praćenje napretka i financiranje prikupljanja podataka, studija i istraživanja o ženama i djevojčicama s invaliditetom te o višestrukoj diskriminaciji s kojom se one suočavaju, pri čemu je potrebno obuhvatiti i najmarginaliziranije društvene skupine kao što su etničke i vjerske manjine. U svim istraživanjima o pravima osoba s invaliditetom valja uzeti u obzir rodnu perspektivu, a u istraživanjima o ženama i djevojčicama valja uzeti u obzir perspektivu invaliditeta.
4.6.

Razlike u primjeni postojeće Uredbe ipak će utjecati na troškove za pojedine države članice i za one koji su uključeni u zakonitu distribuciju i uporabu ograničenih proizvoda. S obzirom na to da su za djelovanje u okviru sadašnjeg sustava bili potrebni brojni prekršajni nalozi, moglo bi doći do oklijevanja u prihvaćanju pristupa koji se isključivo temelji na dozvolama, bez obzira na dugoročne koristi. Spominje se kontrola prodaje putem interneta, no nema upuštanja u daljnje analize jer je riječ o području koje je u nacionalnoj nadležnosti.
1.6.

EGSO izražava bojazan da će se troškovi usklađivanja s propisima u pogledu novih iskaznica prenijeti na građane, i to u neutvrđenom, neprilagođenom i neproporcionalnom iznosu, s obzirom na to da to pitanje u potpunosti ovisi o nacionalnim upravama.
Uz ostale inicijative povezane sa smanjenjem rizika, pitanje loših kredita ( 10 ) i njihove nejednake raspodjele po državi zasigurno mora i dalje ostati jedan od prioriteta, jer je ključno za postizanje napretka u tom području. Kako je nedavno navedeno, napredak je u cjelini ostvaren, ali prosječne vrijednosti nisu uvijek pravi odraz stanja ( 11 ) . Uz banke koje učinkovito rješavaju to pitanje ili se barem kreću u pravom smjeru, još uvijek postoje i one banke koje poriču problem ili ga ne rješavaju dovoljno ambiciozno. Sada kada gospodarstvo ponovno raste važno je tome dati prioritet te razriješiti pitanja naslijeđena iz prethodnih razdoblja te ona buduća. Izazov je ostvariti učinkovite rezultate na terenu. To je iznimno važno radi ostvarivanja napretka u provedbi trećeg stupa bankovne unije.
2.15.

EGSO primjećuje da se interes EU-a za brzom i djelotvornom integracijom zemalja zapadnog Balkana u EU smanjio zbog drugih političkih prioriteta i nepostojanja europske strategije proširenja, ali i zbog različitih pristupa politici među državama članicama. U proteklih je nekoliko godina zbog neispunjenih očekivanja došlo do porasta euroskepticizma u zemljama zapadnog Balkana. To je dovelo do slabljenja učinka pristupnih kriterija i usporavanja reformi. To je osobito vidljivo u pogledu jamčenja vladavine prava, slobode medija i sprečavanja korupcije.
1.4.

EGSO izražava žaljenje zbog toga što u Trećem izvješću o stanju energetske unije nije razrađena dugoročna perspektiva za energetsku uniju te poziva Europsku komisiju da u energetsku uniju u cijelosti uključi perspektivu do 2050. godine i iznese prijedlog za ažuriranje plana za 2050. godinu u skladu s Pariškim sporazumom. To bi bilo u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta da se do 2018. godine izradi strategija za smanjenje emisija na nulu do sredine stoljeća (2017/2620 (RSP)).
1.5.

Ostaje otvoreno pitanje hoće li jednostranost uvođenja posebnog pravnog okvira koje provodi Unija za investicijska društva koja posluju u EU-u, ne uzimajući pritom u obzir tržišta kao što su SAD, Japan, Kina i Indija s obzirom na globalizaciju i elektroničku trgovinu, dovesti do odlaska ulagača iz Europe. Vrlo složen pravni okvir MiFID-a II i obveza registracije financijskih proizvoda doveli su do povlačenja iz ponude 20 do 50 % proizvoda. Stoga je potrebno nadzirati i fleksibilno mijenjati nove odredbe posebnog pravnog okvira za investicijska društva u slučaju negativnih reakcija financijskih tržišta. EGSO se slaže da su financijske transakcije, koje čine do 54 % globalnog BDP-a, znatan rizik. Međutim, one su i velika prilika za financiranje razvoja. Ako se pravni okvir fleksibilno ne izmijeni, investicijska društva iz Ujedinjene Kraljevine premjestit će se u SAD, a ne u EU, unatoč dobrim namjerama.
3.3.

Nacionalni okviri politika osmišljeni su tako da u svakoj državi članici osiguraju minimalnu infrastrukturu za alternativna goriva do 2020., 2025. i 2030. Glavne elemente te infrastrukture čine električna energija, stlačeni prirodni plin (SPP), ukapljeni prirodni plin (UPP) i vodik. Prema procjenama potrebnih infrastrukturnih ulaganja u državama članicama u skladu s Direktivom 2014/94/EU vrijede sljedeće brojke: — Struja: najviše 904 milijuna EUR do 2020. (nacionalni okviri politika uključuju ciljeve samo za 2020.). — SPP: najviše 357 milijuna EUR do 2020., odnosno najviše 600 milijuna EUR do 2025. za cestovna vozila na ovu vrstu goriva (na temelju ukupnih troškova za nova mjesta za opskrbu SPP-om planirana u okviru nacionalnih okvira politika: 937 do 2020. i 1 575 do 2025.). — UPP: najviše 257 milijuna EUR do 2025. za cestovna vozila na ovu vrsta goriva. Kad je riječ o UPP-u u vodnom prometu, najviše 945 milijuna EUR u morske luke spojene koridorima osnovne mreže TEN-T-a do 2025., odnosno 1 milijarda EUR u luke na unutarnjim plovnim putovima koridora osnovne mreže TEN-T-a do 2030. — Vodik: najviše 707 milijuna EUR do 2025. (vidjeti COM(2017) 652 final).
2.33.

EGSO smatra da je takva provjera ulaganja koja obuhvaća i strateški značajne ključne razvojne tehnologije predviđena pravilima Svjetske trgovinske organizacije. EU je proveo Sporazum o subvencijama i kompenzacijskim mjerama (Agreement on Subsidies and Countervailing Measures – ASCM). Stoga je moguće odbiti izravna strana ulaganja ako su u pitanju ključni sigurnosti interesi, do čega dolazi, prema mišljenju EGSO-a, kada je potrebno održavanje društvenih vrijednosti. Šire ograničavanje izravnih stranih ulaganja moguće je ako ulagača kontrolira vlada ili je s njom u bliskom odnosu.
3.2.

Predlaže se donošenje nove uredbe o CO 2 za osobne automobile i laka gospodarska vozila za razdoblje nakon 2020. U skladu s tim, proizvođači osobnih automobila i lakih gospodarskih vozila trebaju smanjiti emisije CO 2 iz svog novog voznog parka u EU-a za 15 % do 2025., odnosno za 30 % do 2030. Ti relativni ciljevi smanjenja zamijenit će se apsolutnim vrijednostima emisija CO 2 čim budu dostupni podaci novog globalno usklađenog postupka testiranja za laka vozila (WLTP) (ne očekuje se prije 2020.).
5.4.

U prijelaznom razdoblju (do 2025.) laka vozila s emisijama nižima od određene granične vrijednosti stope emisija iz ispušne cijevi također se smatraju čistim vozilima; međutim, ona se obračunavaju s faktorom ponderiranja od samo 0,5. Granične vrijednosti iznose 40 CO 2 g /km za kombije i 25 CO 2 g /km za kombije za prijevoz putnika, što u ovom trenutku mogu postići samo hibridna vozila na punjenje. Ovi pragovi bit će promijenjeni čim se provede novi globalni usklađeni postupak testiranja za laka vozila, što će biti znatno prije 2025. Stoga je prijelazno razdoblje podijeljeno na dva dijela. Dionici na temelju informacija navedenih u Direktivi neće moći predvidjeti posljedice tih promjena. EGSO sumnja, s obzirom na te nesigurnosti, da će prijelazno razdoblje do 2025. zaista pomoći u premošćivanju tehnološkog jaza dok tehnologija za nultu stopu emisija iz ispušne cijevi ne postane široko dostupna i vjeruje da će to samo dodatno zbunjivati donositelje odluka u području javne nabave. Kao posljedica toga, pri javnoj nabavi moglo bi doći ili do znatnih zastoja ili čak do ubrzanja, ali sa starom tehnologijom koja bi u tom slučaju blokirala moguća buduća ulaganja u nove tehnologije bez emisija.
3.6.

Komisija ističe da bi u okviru novog sustava, utemeljenog na načelu zemlje odredišta, moglo doći do narušavanja tržišnog natjecanja za određene usluge ili proizvode. Kako bi se to ispravilo, predlaže da se na temelju statističke klasifikacije sastavi „negativan popis” proizvoda i usluga na koje valja primjenjivati standardnu stopu PDV-a. EGSO podupire Komisijin prijedlog i ističe obvezu država članica da se pridržavaju tog popisa, no istodobno napominje važnost toga da se pri sastavljanju takvog popisa ne ograniči neopravdano manevarski prostor država članica za određivanje sniženih stopa za određene proizvode od općeg interesa. Državama članicama također bi trebalo biti dopušteno da i dalje primjenjuju snižene stope na proizvode koji podliježu sniženim stopama u skladu s postojećim odstupanjima navedenima u Direktivi 2006/112/EZ, koja je trenutačno na snazi. Negativni popis koji je predložila Europska komisija (Prilog III.a) u obzir bi stoga trebao uzimati pravila ustaljena u državama članicama. Svakako treba pojasniti da se ta snižena stopa PDV-a može zadržati za pružanje radno intenzivnih usluga, osobito u slučaju MSP-ova.
Zahtjev da se prvo iscrpe domaći pravni lijekovi temeljno je načelo međunarodnog običajnog prava i međunarodnog prava o ljudskim pravima. Postoji i nekoliko sporazuma o ulaganju sklopljenih između država članica EU-a i trećih zemalja u kojim se od podnositelja zahtjeva izričito traži da iscrpe domaće pravne lijekove ( 29 ) . To pravilo počiva na pretpostavci da se time državi u kojoj se kršenje dogodilo daje mogućnost da to kršenje otkloni vlastitim pravnim sredstvima, u okviru vlastitog pravnog sustava, a primjenjuje se kad su međunarodni i domaći postupci oblikovani tako da se njima postiže isti rezultat ( 30 ) . Međunarodni sud zaključio je da je to toliko važno da se ne može smatrati implicitno poništenim na temelju međunarodnog sporazuma ( 31 ) . Iz tog razloga neki dionici smatraju važnim da se to pravilo izričito navede u sporazumu kojim se uspostavlja MIC.
5.4.2.

EGSO poziva Komisiju da pruži više informacija i usluge mentorstva za MSP-ove kako bi se proširio opseg njihove strateške vizije i poboljšala njihova sposobnost korištenja financiranja dioničkim kapitalom. S obzirom na to da su se MSP-ovi tradicionalno oslanjali na financiranje zaduživanjem, njihova osviještenost i razumijevanje alternativnih instrumenata ograničeni su, a njihovi bihevioristički pristupi financiranju poduzetničkim kapitalom suzdržani. Iako prepoznaje nedavna nastojanja Komisije da poveća poznavanje pojedinačnih financijskih instrumenata, EGSO naglašava da to nije dovoljno i poziva na podržavanje i poticanje poslovnih organizacija da kod MSP-ova razviju dugoročni strateški pristup financiranju poslovanja. S obzirom na to da su one u svakodnevnom kontaktu s MSP-ovima, mogu im pomoći da bolje shvate kako različiti instrumenti mogu poslužiti različitim financijskim potrebama MSP-ovima u različitim fazama njihova životnog ciklusa.
4.3.1.

Ponekad je osoblju vlaka teško utvrditi tko su putnici s invaliditetom, te će to biti sada još i teže s obzirom na predloženo uključivanje mentalnih i psiholoških invaliditeta u definiciju osoba smanjene pokretljivosti. U slučaju sumnje na prijevaru, to bi moglo dovesti do kritičnih situacija i operativnih poteškoća. Tom pitanju trebalo bi posvetiti odgovarajuću pozornost tijekom izobrazbe osoblja (članak 26.).
Prema Zajedničkom izvješću o zapošljavanju „… rast plaća u većini je država i dalje skroman … u razdoblju od 2014. do 2016. realni rast plaća zaostajao je za radom produktivnosti. To je dugoročni trend: u EU-u je od 2000. do 2016. realna produktivnost po zaposlenoj osobi porasla za 14,3 %, a realna naknada po zaposleniku za 10,2 %.” ( 10 ) Iako je u većini država stopa rasta plaća niža od stope rasta produktivnosti, u nekima je i viša. EGSO zato naglašava da bi realni rast plaća, uključujući i minimalnih plaća, ako postoje, trebao biti usklađen s rastom produktivnosti. EGSO smatra da bi pravedna raspodjela dohotka i bogatstva koji proizlaze iz rasta produktivnosti trebala povećati jednakost i pozitivno utjecati na domaću i globalnu potražnju unutar EU-a. Domaću potražnju trebalo bi stimulirati kao ključni uvjet održavanja rasta, savladavanja krize i jačanja zapošljavanja. Jedan od najboljih načina za postizanje tih ciljeva u europskom gospodarstvu i društvu jest povišenje plaća, posebice onih nižih ( 11 )
5.5.2.

2 (GtCO 2 e) do 2020. i 26,8 GtCO 2 e do 2050., u usporedbi s razinama iz 1990. godine. Ukupnim učinkom 7494 gradske i lokalne uprave, koje predstavljaju više od 680 milijuna građana i koje su se obvezale na Globalni sporazum gradonačelnika za klimu i energiju, moglo bi se do 2030. ostvariti zajedničko smanjenje od 1,3 GtCO 2 e godišnje, čime bi se od 2010. do 2030. postiglo ukupno smanjenje od 15,64 GtCO 2 e ( 14 ). Više od 1 000 lokalnih i regionalnih uprava iz 86 zemalja, koje predstavljaju 804 milijuna građana, na platformi „carbonn Climate Registry” prijavilo je svoje ciljeve smanjenja emisija ugljika, koji bi, ako se postignu, doveli do smanjenja od 5,6 gigatona ekvivalenta CO(GtCOe) do 2020. i 26,8 GtCOe do 2050., u usporedbi s razinama iz 1990. godine. Ukupnim učinkom 7494 gradske i lokalne uprave, koje predstavljaju više od 680 milijuna građana i koje su se obvezale na Globalni sporazum gradonačelnika za klimu i energiju, moglo bi se do 2030. ostvariti zajedničko smanjenje od 1,3 GtCOe godišnje, čime bi se od 2010. do 2030. postiglo ukupno smanjenje od 15,64 GtCO
1.5.

Međutim, EGSO poziva Komisiju da u svom prijedlogu obzir uzme određene prijedloge, a to su: (a) prijedlog ne bi smio dovesti do smanjenja jamstvenog roka u određenim državama članicama niti do stvaranja hijerarhije prava; (b) odstupanje od obvezujuće prirode direktive putem jednostavnog sporazuma sklopljenog među ugovornim stranama trebalo bi biti moguće samo ako taj sporazum garantira učinkovitu zaštitu potrošača i autonomiju; (c) prijedlog bi potrošačima trebao omogućiti izravno pokretanje sudskih postupaka protiv proizvođača; (d) u odredbe Direktive trebalo bi uključiti kriterij trajnosti (zalihe zamjenskih dijelova); (e) prijedlog bi trebao uključiti pravila o produljenju jamstva zbog nedostupnosti proizvoda koji je na popravku ili nedostupnosti usluge; (f) prijedlog bi trebao uključivati detaljne informacije o sigurnosti platformi za plaćanje ili o suodgovornosti platformi za kupnju (eng. Marketplace) u slučaju prijevare ili aktiviranja jamstva; (g) u slučajevima kad potrošač odluči popraviti ili zamijeniti robu, proizvođač i prodavatelj trebali bi snositi zajedničku odgovornost, ne dovodeći u pitanje pravo na pravnu zaštitu iz članka 16. i prethodno kontaktiranje prodavatelja; (h) trebalo bi pojasniti odredbe koje se odnose na rok od 14 dana za povrat proizvoda i novca.
3.4.1.

Daljnje smanjenje ciljnih vrijednosti za CO 2 za 30 % do 2030. na temelju ciljnih vrijednosti za 2021. od 95 g/km za osobna i 147 g/km za laka gospodarska vozila do 2021. (testni ciklus NEDC-a). Ciljne vrijednosti za CO 2 trebale bi se smanjiti za 15 % kao srednjoročni cilj, kako bi se što prije postigao krajnji cilj (a to za industriju podrazumijeva i sigurnost ulaganja).
3.4.

To ne mijenja ni činjenica da se pojam nezakonitog sadržaja u digitalnim okruženjima razlikuje ovisno o pravnom stajalištu u svakoj državi članici i od osobe do osobe prema njihovu etičkom stajalištu. Tako se mogu iznijeti primjeri koji nisu tako očiti poput navedenih, u kojima će ocjenjivanje nezakonitog sadržaja ovisiti o tumačenju i rješavanju sporova u kojima dolazi do sukoba temeljnih prava, kao što su sloboda izražavanja i druga priznata prava, a ta prava stoga u najvećoj mogućoj mjeri trebaju biti ujednačena kako bi se spriječili takvi sukobi. Međutim, potrebno je naglasiti kako je važno poduzeti mjere protiv širenja lažnih vijesti, zbog čega EGSO smatra da internetske platforme korisnicima trebaju omogućiti korištenje alata za prijavljivanje lažnih vijesti kako bi se druge korisnike obavijestilo o sadržaju čija je vjerodostojnost upitna. Pored toga, internetske platforme mogle bi razviti partnerstva s provjerenim označivačima, odnosno certificiranim stranicama za provjeru podataka kako bi se povećalo povjerenje njihovih korisnika u valjanost sadržaja na internetu.
3.3.

EGSO smatra da je potrebno postići pravednu ravnotežu između socijalne i gospodarske održivosti pri oblikovanju politika tržišta rada. U posljednjem desetljeću došlo je do povećanja razlika i nejednakosti među europskim građanima u pogledu pristupa socijalnim uslugama i mogućnosti zapošljavanja na tržištu rada, kao i u pogledu raširenosti nestandardnih oblika rada (na što statistike uvelike ukazuju). To je dovelo do povećanja dojma nesigurnosti u pogledu mogućnosti poboljšanja općih životnih uvjeta europskih građana. Taj dojam osobito je naglašen među mladima i ženama te svim skupinama stanovništva izloženima većem riziku. U tom pogledu EGSO smatra da je ključno promicati integraciju migranata na tržište rada s obzirom na to da je njihov doprinos sustavima socijalne sigurnosti u mnogim slučajevima presudan za stabilnost sustava socijalne sigurnosti i mreža socijalne sigurnosti.
3.5.

Smjernice za zapošljavanje i dalje se provode s pomoću otvorene metode koordinacije, a provedba stupa je kombinacija neobvezujućeg prava i zakonodavstva EU-a. To je oduvijek bio slučaj za smjernice, pa njihova učinkovitost zbog toga ne gubi na snazi. Budući da se uz stup u njegovoj ranoj fazi veže visok politički prioritet, možemo pretpostaviti da će se to prenijeti na smjernice za zapošljavanje, no dugoročno gledajući, to se možda neće dogoditi.
3.8.1.

Do brojnih inovacija dolazi u razvoju digitalni procesa. U digitalnom sektoru inovacije nastaju izuzetno velikom brzinom. To pokreće pitanja o sigurnosti i povjerljivosti i znatno otežava zaštitu „intelektualnog vlasništva”, iako je ne čini nemogućom. Potrebno je utvrditi sve stranke, posebice one prisutne na internetu, kako bi se otkrili lažni računi koji trguju po nepoštenim cijenama.
2.5.

Sve to dovelo je nedavno (7) do objavljivanja Komunikacije o preispitivanju akcijskog plana za uniju tržišta kapitala sredinom programskog razdoblja (8). U okviru tog preispitivanja (a) opisuje se aktualno stanje provedbe prvotnog akcijskog plana; (b) najavljuje se niz novih zakonodavnih inicijativa povezanih s mjerama koje su još na čekanju; te (c) najavljuju se razne nove prioritetne mjere.
1.6.

EGSO podržava namjeru da se plan nadoveže na UN-ov Program održivog razvoja do 2030. i da se u njega uključe posebne značajke Europskog razvojnog fonda. To nadopunjava novi europski konsenzus o razvoju, čiji glavni cilj je iskorjenjivanje siromaštva, uz istovremenu integraciju gospodarske, socijalne i ekološke dimenzije održivog razvoja. Međutim, Odbor je razočaran činjenicom da Program održivog razvoja do 2030. nije stavljen u središte budućeg sporazuma i ne jača ključna načela kao što su univerzalnost, upravljanje i međusobna povezanost te nedjeljivost ciljeva održivog razvoja.
2.6.

U svojim prethodnim mišljenjima o prijevozu (4) Odbor je tvrdio da bi EGSO, kako bi se smanjile razlike u interpretaciji i strogosti primjene u državama članicama, trebao podupirati pomak iz direktive u uredbu. Odbor vjeruje da je to načelo i dalje valjano, ali priznaje da bi u ovom slučaju potpuna preinaka Direktive bila nerazmjerna. Odbor također primjećuje da, iako pravni oblik direktive omogućuje državama članicama veću fleksibilnost u prijenosu i provedbi, postoji veća vjerojatnost da bi to dovelo do trajnih nepravilnosti i razlika u tumačenju među državama članicama.
3.8.

EGSO-u nije jasno kako države članice koje se obvežu na razvojni projekt mogu dokazati da je „razumno očekivati da će razvoj dovesti do nabave”, s obzirom na to da u području vojnih istraživanja postoji mnogo primjera razvijenih projekata koje države kasnije nisu naručile (5). Mogućnošću sufinanciranja rane faze razvoja novih kapaciteta iz proračuna EU-a nastoje se smanjiti industrijski rizici, no to je ostvarivo samo ako se klijenti obvežu na kupnju uspješno razvijenih kapaciteta.
4.6

Nije ostvaren stvarni potencijal pojednostavljenja pomoću razvoja rješenja informacijske tehnologije. U postupak razvoja IT alata nisu bili uključeni svi akteri CLLD-a i to je prouzročilo teškoće u uporabi tih sustava. Treba imati povjerenja u praktična znanja lokalnih akcijskih grupa pri osmišljavanju IT alata koji će se isporučiti. Upravljačka tijela izradila su IT platforme koje trebaju odgovarati potrebama svih aktera CLLD-a. Lokalnim akcijskim grupama potrebno je pružiti fleksibilne i otvorene platforme kako bi se omogućila provedba njihovih strategija lokalnog razvoja u skladu s posebnostima njihovog područja. Treba izbjegavati standardizaciju.
1.3.

Ključni problem za uspjeh politike u području biološke raznolikosti zasigurno su mjere za poticanje ili očuvanje biološke raznolikosti, a koje vlasnicima i korisnicima zemljišta sada većinom ne predstavljaju izvor prihoda, nego faktor troška. Mjere za biološku raznolikost – bez obzira na to primjenjuju li se na područjima u mreži Natura 2000 ili izvan nje – moraju biti ekonomski isplative za one koji bi trebali osigurati njihovu provedbu. Provedba mjera ne smije i ne može pasti njima na teret. U svim programima koje su EU i države članice do sad izradili ovu osnovnu dvojbu u stvarnosti nije bilo moguće umanjiti, a akcijski plan, u kojem se često spominju situacije u kojima su svi na dobitku, nažalost ne nudi svrsishodne polazišne točke.