EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 28.4.2021. COM(2021) 213 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Europski strukturni i investicijski fondovi 2014.-2020.



Sažeto izvješće o godišnjim izvješćima o provedbi programa za 2020.



kojim je obuhvaćena provedba u razdoblju 2014.-2019. {SWD(2021) 86 final}



Europski strukturni i investicijski fondovi 2014.–2020. Sažeto izvješće o godišnjim izvješćima o provedbi programa za 2020.

kojim je obuhvaćena provedba u razdoblju 2014.–2019. 1.Uvod Europski strukturni i investicijski fondovi (ESI fondovi) sastoje se od pet instrumenata kojima zajednički upravljaju Europska komisija i države članice: Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond (ESF), Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR). Iz ESI fondova financiraju se ulaganja koja znatno pridonose strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast. ESI fondovima, koji su u razdoblju 2014.–2020. činili 44 % proračuna EU-a, promiče se usklađen, uravnotežen i održiv razvoj Unije, donosi se snažna europska dodana vrijednost i pridonosi gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji i konvergenciji, što su važni preduvjeti za dobro funkcioniranje ekonomske i monetarne unije. ESI fondovi važan su izvor financiranja za nekoliko glavnih ambicija Komisije Ursule von der Leyen. Potpora niskougljičnom gospodarstvu, zaštiti okoliša te ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi tim promjenama pomaže u ostvarenju ambicioznih ciljeva europskog zelenog plana. Ulaganja kojima se podupiru uvođenje širokopojasnog interneta, digitalna transformacija gospodarstva te tehnologije, usluge i vještine pridonose postizanju cilja Europe spremne za digitalno doba. Podupiranje poduzeća kako bi postala produktivnija i konkurentnija, ulaganje u zdravstvenu i socijalnu skrb, obrazovanje, vještine i stanovanje, ali i rješavanje specifičnih problema s kojima se suočavaju ruralna područja i njihovi stanovnici potrebni su za izgradnju gospodarstva u interesu građana. ESI fondovi omogućuju trajna poboljšanja u gospodarstvu i kvaliteti života za sve, pri čemu nijedna osoba ni regija nisu zapostavljene u tranziciji prema zelenom i digitalnom gospodarstvu. Iako se njima prvenstveno podupiru dugoročne investicijske strategije, ESI fondovi mogu se iskoristiti i za odgovor na nove potrebe. Kako bi se smanjili negativni učinci zdravstvene i gospodarske krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, sredstva dostupna iz ESI fondova brzo su preusmjerena u ublažavanje posljedica krize. ESI fondovi, koji se retroaktivno primjenjuju na izdatke nastale od veljače 2020., omogućili su neophodan hitni odgovor na krizu financiranjem nabave medicinske opreme te podupiranjem poduzeća, radnika i ranjivih skupina stanovništva u suočavanju s krizom, čime su pokazali svoju fleksibilnost i sposobnost brzog reagiranja u nepredvidivim okolnostima. Zbog toga je do kraja 2020. mobiliziran iznos od oko 20 milijardi EUR, koji je preusmjeren u nove hitne potrebe. U ovom se Izvješću razmatra provedba ESI fondova u razdoblju 2014.–2019. Sadržava informacije o napretku u financijskoj provedbi te o fizičkim ostvarenjima i rezultatima postignutima do kraja 2019. zahvaljujući fondovima. Temelji se na informacijama o praćenju iz godišnjih izvješća o provedbi programâ ulaganja za 2019. koja su države članice podnijele Komisiji. Rok za podnošenje godišnjih izvješća o provedbi programâ produljen je s 30. lipnja na 30. rujna 2020. u skladu s izmjenom Uredbe o zajedničkim odredbama koja se odnosi na Investicijsku inicijativu kao odgovor na koronavirus. Objava ovog Izvješća odgođena je u skladu s tim, što je Komisiji omogućilo da već pruži određene informacije o financijskoj provedbi ESI fondova u 2020. i njihovoj mobilizaciji radi ublažavanja učinka pandemije bolesti COVID-19. U ovom Sažetom izvješću za 2020. analizira se ubrzani tempo financijske provedbe koji je 2019. zadržan u svim tematskim područjima. To pokazuje da je razina financijske provedbe u skladu s višegodišnjim karakterom politika financiranih iz ESI fondova. Do kraja 2019. potrošeno je više od 260 milijardi EUR, odnosno 41 % ukupnih dodijeljenih sredstava. Napredak u financijskoj provedbi razlikovao se s obzirom na različite teme, a najveći uspjeh zabilježen je u područjima potpore konkurentnosti malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi), prilagodbe klimatskim promjenama i sprječavanja rizika te prometnih i energetskih mrežnih infrastruktura. Rezultati ostvareni 2019. po mnogim su stavkama znatno nadmašili kumulativna postignuća u razdoblju 2014.–2018. utvrđena na temelju određenih pokazatelja. Prošla su iskustva pokazala da su postignuća sufinanciranih operacija koje se podupiru iz ESI fondova uvelike usklađena s razinom financijske provedbe u državama članicama. 2.Pregled provedbe 2.1.Financijska provedba Sredstva ESI fondova u iznosu od 461 milijarde EUR izdvojena su za razdoblje 2014.–2020., no troškovi korisnika projekata prihvatljivi su za sufinanciranje iz fondova do kraja 2023. (u slučaju EPFRR-a do kraja 2025.). To znači da ESI fondovi imaju desetogodišnje razdoblje provedbe, a 2019. bila je šesta godina tog razdoblja. Kad ih se dopuni nacionalnim sufinanciranjem, fondovima se pokreću ukupna ulaganja u iznosu od 643 milijarde EUR u programskom razdoblju 2014.–2020. Financijski obujam projekata koje su države članice odabrale za potporu iz ESI fondova do kraja 2019. iznosi 570,6 milijardi EUR, odnosno 89 % ukupnih dodijeljenih sredstava. To je znatno povećanje od 17 postotnih bodova u usporedbi sa situacijom krajem 2018., koje potvrđuje da se 2019. nastavilo ubrzanje u odabiru projekata započeto 2016. Iako postoje razlike među fondovima, ukupna su kretanja ohrabrujuća i pokazuju da države članice dobro napreduju u odabiru projekata i idu u smjeru potpunog iskorištavanja dodijeljenih sredstava dostupnih u programskom razdoblju 2014.–2020. Za dugoročne investicijske politike uobičajeni su vremenski razmaci između različitih faza: programiranje, odabir operacija, provedba i izdaci. Iskustvo pokazuje da je financijska provedba ESI fondova obično spora u prvim godinama provedbe, a nakon toga se znatno ubrzava. To je bio slučaj i u programskom razdoblju 2014.–2020. Stopa potrošnje iznosila je samo 7 % krajem 2016. i znatno se ubrzala 2017., te je do kraja 2019. dosegnula 41 % (i čak 53 % za EPFRR). Očekuje se da će se stopa potrošnje u narednim godinama dodatno ubrzati. Najnoviji financijski podaci koje su države članice dostavile za 2020. potvrđuju pozitivna kretanja u stopi odabira, koja je do kraja 2020. dosegnula 101 %, i u stopi potrošnje, koja je dosegnula 56 %. Povećanje potrošnje od 15 postotnih bodova 2020. veće je od povećanja 2019. Iz toga proizlazi da se stopa provedbe nije usporila u izvanrednim okolnostima krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. Kad je riječ o plaćanjima iz proračuna EU-a državama članicama, do kraja 2019. plaćen je ukupan neto iznos od 182,2 milijarde EUR (39,5 %, uključujući pretfinanciranje i međuplaćanja prijavljenih izdataka te umanjeno za povrate), koji se do kraja 2020. povećao na 253,7 milijardi EUR (55 %). U 2019. opozvano je 130,3 milijuna EUR. 2.2.Glavna postignuća ESI fondova Regulatornim okvirom za ESI fondove za razdoblje 2014.–2020. predviđen je skup zajedničkih pokazatelja koji Komisiji omogućuju pouzdano i dosljedno praćenje uspješnosti investicija i njihovih rezultata. Do kraja 2019. više od 13 milijuna projekata odabrano je za potporu iz fondova.

Fond Kumulativni broj projekata odabranih do kraja 2019. Kohezijski fond 216 088 EPFRR 1 523 204 EFPR 47 038 EFRR 3 211 554 ESF/Inicijativa za zapošljavanje mladih 8 801 758 Ukupno 13 015 692 Za te su projekte do kraja 2019. dostavljeni sljedeći ukupni podaci o uspješnosti: ·2,1 milijun poduzeća odabrano je za primanje potpore iz ESI fondova, od čega je 1,6 milijuna poduzeća već dobivalo potporu, ·otvoreno je 184 000 novih radnih mjesta uz potporu iz EFRR-a, ·36,4 milijuna sudionika ostvarilo je korist od projekata s potporom ESF-a i Inicijative za zapošljavanje mladih, ·dosad je osigurana potpora za 1,5 milijuna projekata kao pomoć poljoprivrednom sektoru i ruralnim poduzećima da postanu konkurentniji te za otvaranje i održavanje radnih mjesta u ruralnim područjima; 31 milijun hektara poljoprivrednog zemljišta ili 18 % korištene poljoprivredne površine (KPP) odabrano je za potporu upravljanju zemljištem radi bolje zaštite bioraznolikosti, ·61 % ukupnog ruralnog stanovništva (176 milijuna stanovnika) zastupljeno je u gotovo 3 500 odabranih lokalnih akcijskih skupina (LAG-ovi) programa LEADER uz potporu iz EPFRR-a, ·367 lokalnih akcijskih skupina u ribarstvu (FLAG-ovi) primilo je potporu iz EFPR-a do kraja 2019. Bilo je operativno njih gotovo 93 %. 2.3.Financijsko reprogramiranje nakon pregleda uspješnosti U skladu s pojačanom usmjerenošću ESI fondova na uspješnost u programskom razdoblju 2014.–2020. izdvojena je pričuva za ostvarenje postignuća u iznosu od najviše 6 % tih fondova te je odlučeno da će konačna dodjela tih sredstava ovisiti o ostvarivanju ključnih etapa uspješnosti za 2018. koje su dogovorene na početku programskog razdoblja. Komisija je 2019. izvršila pregled uspješnosti programa sufinanciranih iz ESI fondova. U tom su pregledu rezultati programa do kraja 2018. uspoređeni s ključnim etapama uspješnosti. Pričuva za ostvarenje postignuća tada je dodijeljena prioritetima čije su ključne etape uspješnosti ostvarene. Općenito je velika većina prioriteta, na koju se odnosi 84 % sredstava dodijeljenih za pričuvu za ostvarenje postignuća, ocijenjena kao uspješna. To odgovara iznosu od 22 milijarde EUR iz ukupne pričuve za ostvarenje postignuća od 26,1 milijarde EUR. Za preostale prioritete, čije ključne etape nisu ostvarene, države članice morale su predložiti preraspodjelu odgovarajuće pričuve za ostvarenje postignuća (4,1 milijarda EUR) na uspješne prioritete. Glavni razlozi zbog kojih ključne etape tih prioriteta nisu ostvarene uglavnom su poteškoće i nedostaci u provedbi, kao što su manja potražnja za financiranjem od očekivane, spori administrativni postupci koji uzrokuju kašnjenja u provedbi projekata, uspostava povoljnijih nacionalnih instrumenata koji istiskuju ESI fondove i vanjski čimbenici koje programska tijela ne mogu kontrolirati. Pregled uspješnosti potaknuo je znatno reprogramiranje, koje se u nekim slučajevima nije zadržalo samo na preraspodjeli pričuve za ostvarenje postignuća, već je uključivalo i daljnje financijske preraspodjele među tematskim područjima programa. Nakon što je ocijenila prijedloge reprogramiranja koje su dostavile države članice, Komisija je krajem 2019. i početkom 2020. donijela izmijenjene programe. Pregled uspješnosti općenito je doveo do optimizacije dodjele sredstava iz fondova tematskim područjima koja su se pokazala uspješnima. Reprogramiranjem se osigurava veća dodana vrijednost i učinkovitost doprinosa ESI fondova postizanju ciljeva programa. 2.4.Potpora iz ESI fondova u borbi protiv krize uzrokovane bolešću COVID-19 Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 izaziva brojne poteškoće u cijeloj Europskoj uniji. Nacionalne, regionalne i lokalne zajednice na prvoj su liniji borbe protiv te bolesti i njezinih socioekonomskih učinaka. Komisija je u ožujku i travnju 2020. pokrenula dva paketa mjera, Investicijsku inicijativu kao odgovor na koronavirus (CRII) i Investicijsku inicijativu plus kao odgovor na koronavirus (CRII+), kako bi se mobilizirala kohezijska politika EU-a radi suočavanja s krizom. Europski parlament i Vijeće EU-a brzo su donijeli ta dva prijedloga . Iako paketi u okviru inicijative CRII ne nude nova financijska sredstva EU-a, osiguravaju likvidnost i fleksibilnost za preusmjeravanje nepotrošenih sredstava onamo gdje su najpotrebnija. Ta se fleksibilnost, među ostalim, odnosi na: prenošenje nedodijeljenih sredstava EU-a među fondovima i kategorijama regija, hitno povećanje likvidnosti radi poboljšanja novčanog toka, mogućnost povećanja stope sufinanciranja EU-a na 100 % za računovodstvenu godinu 2020.–2021. i mogućnost uvođenja zahtjeva za nadoknadu troškova povezanih s bolešću COVID-19 koji su nastali nakon 1. veljače 2020. Ulaganja koja provode države članice usmjerena su na zdravstveni sektor kako bi se osigurala osobna zaštitna oprema, financirala testiranja i podržale bolnice kupnjom dodatne medicinske opreme; poslovni sektor radi pružanja obrtnog kapitala MSP-ovima, lakše digitalizacije i uspostave ili preoblikovanja financijskih instrumenata; i potporu građanima radi provedbe programa zadržavanja radnih mjesta i pomoći ranjivim skupinama. Do kraja 2020. ukupni podaci o uspješnosti koji su se odnosili na obujam sredstava preusmjerenih u okviru fondova kohezijske politike (EFRR, ESF i Kohezijski fond) bili su sljedeći: Reprogramiranje: ·7 milijardi EUR za mjere u zdravstvu, ·11 milijardi EUR za potporu poduzećima,

·3,1 milijarda EUR za izravnu potporu građanima, uključujući radnike i ranjive skupine. Financiranje i izmijenjena pravila: ·hitno povećanje likvidnosti za 7,6 milijardi EUR, ·za 166 programa kohezijske politike odabrano je sufinanciranje EU-a od 100 %, čime je nacionalno sufinanciranje smanjeno za 6,2 milijarde EUR, koje su se mogle iskoristiti za druge nacionalne mjere za odgovor na krizu, ·5,5 milijardi EUR preneseno je među fondovima i među kategorijama regija. Do kraja 2020. mobilizirana/reprogramirana su sredstva kohezijske politike u ukupnom iznosu od 19,7 milijardi EUR za potrebe suzbijanja krize. Na informativnoj stranici o koronavirusu na Platformi za otvorene podatke navode se ažurirane informacije o tim brojkama. Kako bi se lakše ublažio socioekonomski učinak pandemije na poljoprivredu i ruralna područja, uvedena je nova mjera EPFRR-a kojom se pruža privremena potpora za likvidnost poljoprivrednicima i ruralnim poduzećima koji su posebno pogođeni krizom uzrokovanom bolešću COVID-19. Ta je nova mjera do kraja 2020. aktivirana u okviru više od 40 nacionalnih ili regionalnih programa ruralnog razvoja u 14 država članica. Za nju je izdvojeno više od 700 milijuna EUR. Nadalje, zahvaljujući inicijativi CRII+ uvedene su nove mogućnosti za primjenu financijskih instrumenata s potporom iz EPFRR-a kako bi se financirali samostalni zajmovi i jamstva za obrtni kapital za MSP-ove. Do kraja 2020. te su mogućnosti uvedene u okviru sedam financijskih instrumenata s potporom iz EPFRR-a u kontekstu izmjena programa ruralnog razvoja povezanih s bolešću COVID-19. Ujedno su uspostavljeni različiti oblici fleksibilnosti kako bi se državama članicama i korisnicima pomoglo u suočavanju s učinkom pandemije. Na primjer, izmijenjeni su postupci za izmjene i pravila kontrole za regionalne programe ruralnog razvoja, a u nekim su slučajevima korisnici ranije primili isplate i produljeni su rokovi za podnošenje zahtjeva za potporu. Slično tomu, u okviru EFPR-a zbog bolesti COVID-19 uvedena je hitna potpora kako bi se nadoknadili privremeni prestanak ribolovnih aktivnosti i obustava ili smanjenje proizvodnje i prerade. Očekuje se da će mjere omogućiti zadržavanje dostatne razine provedbe 2020., očuvanje ulaganja i aktivnosti u kontekstu pandemije te nastavak trenda općeg poboljšanja opisanog u odjeljku 2.1. Okvir 1.: Primjer doprinosa ESI fondova odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 •Projekt „Mijenjamo se!” osigurava MSP-ovima u švedskom gradu Gävleborgu suočenima s poteškoćama zbog pandemije bolesti COVID-19 potporu i savjete kako bi postali inovativniji, digitaliziraniji, održiviji i konkurentniji. U okviru projekta pokrenut će se i platforma za učenje radi razmjene iskustava i analize učinka krize uzrokovane bolešću COVID-19 u cijeloj regiji Norra Mellansverige. Polovina troškova tog projekta pokrivena je bespovratnim sredstvima iz EFRR-a u iznosu od 2,7 milijuna EUR. 3.Provedba po ključnim temama Sljedeći odjeljci sadržavaju pregled postignuća fondova po glavnim područjima politike. Objavljivanje ovog Sažetog izvješća za 2020. podudara se s ažuriranjem Platforme za otvorene podatke ESI fondova, na kojoj se prikazuje financijski obujam odabira projekata i izdataka te prognoze i postignuća za zajedničke pokazatelje koje su programska tijela dostavila za 2019. Na Platformi su prikazane najnovije dostavljene vrijednosti, koje se mogu razlikovati od podataka dostupnih kad ovaj tekst bude dovršen. 3.1.Pametan rast: istraživanje i inovacije, informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) i konkurentnost MSP-ova Ukupni planirani iznos (EU + nacionalna sredstva, milijarde EUR) Pametnim ciljevima, koji obuhvaćaju istraživanje, tehnološki razvoj i inovacije, IKT i konkurentnost MSP-ova, namijenjeno je ukupno 189 milijardi EUR, odnosno 30 % ukupnih sredstava. Do kraja 2019. za projekte odabrane za te ciljeve izdvojene su 144 milijarde EUR, odnosno 88 % ukupnih dodijeljenih sredstava (dodijeljeno projektima u grafikonu u nastavku), dok je 64,5 milijardi EUR, odnosno 40 % dodijeljenih sredstava, već bilo isplaćeno korisnicima projekata (potrošeno u okviru projekata). Dodijeljeno projektima Potrošeno u okviru projekata Financijska provedba (% ukupnog planiranog iznosa) Istraživanje i inovacije Informacijske i komunikacijske tehnologije Konkurentnost MSP-ova

Upotreba ESI fondova za promicanje istraživanja i inovacija nužna je da bi države članice i regije lakše stvorile potrebne uvjete za inovacije, istraživanje i razvoj na terenu. Podupiranje inovacija s pomoću strategija pametne specijalizacije važno je za niz prioriteta Komisije, posebno za europski zeleni plan, gospodarstvo u interesu građana i Europu spremnu za digitalno doba. Do kraja 2019. zabilježena su znatna postignuća u području istraživanja i inovacija. Na primjer, zahvaljujući potpori iz EFRR-a više od 34 000 poduzeća surađivalo je s istraživačkim ustanovama (53 % ciljne vrijednosti) i više od 17 000 poduzeća predstavilo je nove proizvode na tržištu (59 % ciljne vrijednosti i povećanje od 20 postotnih bodova od 2018.). ESI fondovi znatno pridonose digitalnoj transformaciji europskog gospodarstva tako što poboljšavaju infrastrukturu IKT-a te ljudima, poduzećima i javnim tijelima osiguravaju novu generaciju tehnologija i vještina. U odabiru projekata 2019. zabilježeno je znatno povećanje od 3 milijarde EUR, čime je dosegnuto 83 % ukupnih dodijeljenih sredstava. Plaćanja, koja zaostaju za drugim područjima politike (27 % ukupnih dodijeljenih sredstava), brzo napreduju te su se 2019. povećala za 12 postotnih bodova. Uz brojna ulaganja čija se provedba očekuje 2020. i kasnije ESI fondovi pomoći će Europi da bude spremna za digitalno doba. Više od 4,5 milijuna kućanstava već ostvaruje koristi od poboljšanog pristupa širokopojasnoj mreži zahvaljujući projektima koji primaju potporu iz EFRR-a. Očekuje se da će gotovo 12 milijuna kućanstava dobiti bolji pristup do kraja programskog razdoblja. U ruralnim je područjima za više od 1 400 operacija ulaganja osigurana potpora iz EPFRR-a u ukupnom iznosu većem od 830 milijuna EUR za povećanje pristupačnosti, upotrebe i kvalitete IKT-a. Više od 5 milijuna ljudi u ruralnim područjima dobilo je pristup poboljšanoj IT infrastrukturi ili uslugama. Budući da je 16 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz ESI fondova usmjereno na MSP-ove, EFRR, EPFRR i EFPR najveći su izvori financiranja EU-a za MSP-ove te pridonose Komisijinu prioritetu poticanja „gospodarstva u interesu građana”. Fondovi trgovačkim društvima pružaju neophodnu potporu za rast i postizanje veće produktivnosti i konkurentnosti, a poduzećima omogućuju uvođenje inovativnih rješenja. S obzirom na to da je 90 % planiranog iznosa već bilo dodijeljeno projektima, a potrošeno je gotovo 50 %, to je područje potpore krajem 2019. bilo jedno od najuspješnijih. U istom je razdoblju za potporu iz EFRR-a u obliku bespovratnih sredstava, financijskih instrumenata ili nefinancijske potpore odabran 1,1 milijun poduzeća. Njih 600 000 već je primilo potporu i provelo svoje projekte, što čini znatno povećanje (42 postotna boda) u odnosu na rezultat krajem 2018. Zahvaljujući potpori iz EFRR-a otvorene su već 184 000 radnih mjesta u poduzećima koja primaju potporu (46 % ciljne vrijednosti), a na temelju projekata koji su već odabrani očekuje se otvaranje dodatnih 190 000 radnih mjesta. Gotovo 45 % dodijeljene potpore iz EFPR-a namijenjeno je poboljšanju konkurentnosti MSP-ova, od kojih većina posluje u udaljenim zajednicama. Okvir 2.: Primjeri doprinosa ESI fondova pametnom rastu •Slovenija podupire nekoliko inovativnih, istraživačko-razvojnih projekata kako bi pomogla poduzećima da razviju nove ili poboljšane proizvode, postupke ili usluge visoke dodane vrijednosti i visokog tržišnog potencijala. Jedan od njih je HIQ Home, sustav uređaja i softvera za automatizaciju doma. Glavna mu je funkcija kontroliranje kućanskih uređaja (svjetla, zaštitne zavjese, grijanje i hlađenje). Može uključivati i naprednije funkcije, kao što je gospodarenje energijom. Projekt sustava HIQ Home prima doprinos iz EFRR-a u iznosu od 400 000 EUR. •U Zajednici Valenciji (Španjolska) korisnici mogu s pomoću mobilne aplikacije komunicirati sa zdravstvenim djelatnicima, upravljati liječničkim pregledima i izbjeći čekanje u redu, i to zahvaljujući operaciji „GVA-Salut: promicanje digitalnih javnih usluga u e-zdravstvu”. Tom je aplikacijom povećana učinkovitost, dostupnost i kvaliteta zdravstvenih usluga u cijeloj regiji. Nakon izbijanja bolesti COVID-19 uvedena je nova funkcija kojom se svim korisnicima distribuiraju informacije o mjerama i preporukama. Do travnja 2019. broj korisnika prešao je 400 000, dok se broj zakazanih termina povećao na približno 200 000. Ukupno su u taj projekt uložena 34 milijuna EUR, od čega je 17 milijuna EUR primljeno iz EFRR-a. •Regadio de Precisão – precizno navodnjavanje (Portugal): osnovana je operativna skupina mreže EIP-AGRI uz potporu iz EPFRR-a, čiji je cilj razvoj novih poljoprivrednih alata koji će poljoprivrednicima olakšati primjenu navodnjavanja sa središnjim raspršivačem. Projekt poljoprivrednicima omogućuje učinkovitije navodnjavanje i gnojidbu na temelju informacija i prilagođenih savjeta, uzimajući u obzir svojstva tla, zalihe vode u tlu i usjev o kojem je riječ. •Razvoj artizanalnog ribolova i akvakulturnih poduzeća na području FLAG-ova zapadne Litve veoma je važan dio gospodarskog razvoja regija kao što su Klaipeda i Priekulė. Tim projektom, koji provodi malo lokalno poduzeće, nastoji se poboljšati prerada lokalnih proizvoda ribarstva i akvakulture s pomoću niza strateških ulaganja financiranih iz EFPR-a. 3.2.Održivi rast: niskougljično gospodarstvo, klimatske promjene, okoliš te prometne i energetske mreže Ukupni planirani iznos (EU + nacionalna sredstva, milijarde EUR) ESI fondovi (posebno EPFRR, EFRR i Kohezijski fond) podupiru klimatski neutralna ulaganja i ulaganja u čisto i kružno gospodarstvo te ulaganja u okoliš i prilagodbu klimatskim promjenama, čime znatno pridonose ambicijama europskog zelenog plana. Iz tih je programa izdvojeno 250,6 milijardi EUR za održivi rast, odnosno 39 % ukupnih dodijeljenih sredstava. Do kraja 2019. projektima je dodijeljeno 208,6 milijardi EUR (92 % namijenjenih sredstava), a potrošnja je iznosila 101,4 milijarde EUR (45 % ukupnog planiranog iznosa). Dodijeljeno projektima Potrošeno u okviru projekata Niskougljično gospodarstvo Prilagodba klimatskim promjenama i sprječavanje rizika Zaštita okoliša i učinkovitost resursa Mrežne infrastrukture u prometu i energetici Financijska provedba (% ukupnog planiranog iznosa) U razdoblju 2014.–2020. na projekte s ciljevima u području klime troši se 25 % ESI fondova. Oni uključuju mnoštvo različitih djelovanja u područjima niskougljičnog gospodarstva, kružnog gospodarstva, sprječavanja rizika, zaštite okoliša, čiste urbane mobilnosti te povezanih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti. Doprinos ESI fondova varira od 57 % ukupne proračunske omotnice EPFRR-a dodijeljene klimatskim ciljevima do 27 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz Kohezijskog fonda, 19 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz EFPR-a i 17 % ukupnih dodijeljenih sredstava iz EFRR-a. Iznosi koji su dodijeljeni projektima s ciljevima ublažavanja klimatskih promjena i koji su potrošeni u okviru njih znatno su se povećali 2019. usporedno s ubrzanjem provedbe programa, iako je njihov udio u ukupnim iznosima i dalje manji od planiranog obujma za Kohezijski fond, EFRR i EFPR. EPFRR i ESF premašuju planirana dodijeljena sredstva klimatskim ciljevima. U Prilogu 3. nalaze se pojedinosti o dodijeljenim i potrošenim sredstvima iz fondova u području klime. Među različitim temama postoje važne razlike u financijskom napretku. Prilagodba klimatskim promjenama i sprječavanje rizika jedan je od tematskih ciljeva koji najbrže napreduju u pogledu iznosa koje su korisnici već potrošili. S druge strane, ulaganja u niskougljično gospodarstvo zaostaju zbog veoma sporog početka u ranim godinama programskog razdoblja, koji se još nije uspio nadoknaditi ubrzanjem zabilježenim u posljednje tri godine. To se može pripisati činjenici da je velik udio ESI fondova namijenjen infrastrukturnim ulaganjima, kao što su energetska učinkovitost u zgradama, obnovljiva energija, pametne elektroenergetske distribucijske mreže ili održivi gradski prijevoz, u kojima se obično bilježi dulji ciklus provedbe projekta. Do kraja 2019. zabilježena su sljedeća konkretna postignuća: · kapaciteti proizvodnje obnovljive energije povećat će se za 5 800 MW (81 % ciljne vrijednosti), od čega je 2 100 MW već instalirano, što je gotovo dvostruko više od kapaciteta instaliranog do kraja 2018., ·poboljšat će se energetska učinkovitost 598 000 kućanstava (96 % ciljne vrijednosti); čak 285 000 kućanstava već je imalo koristi od poboljšanih uvjeta krajem 2019., što je 100 000 više nego do kraja 2018., ·potrošnja energije u javnim zgradama smanjit će se za 6,1 teravatsat godišnje (92 % ciljne vrijednosti), od čega se uštedjelo već 1,2 teravatsati godišnje, čime je udvostručen rezultat postignut krajem 2018.,

·21 milijun ljudi imat će koristi od poboljšane opskrbe vodom (čime se ciljna vrijednost već premašuje za 80 %), koja je već osigurana za 2,5 milijuna ljudi (dvostruko više u odnosu na rezultat krajem 2018.), ·mjere zaštite od poplava smanjit će ugroženost gotovo 40 milijuna ljudi (161 % ciljne vrijednosti), od čega 7,5 milijuna više nije izloženo riziku od poplava zahvaljujući ulaganjima koja se podupiru iz ESI fondova, ·u projektima čistog javnog prijevoza sagrađena su 102 km novih ili poboljšanih tramvajskih linija ili linija podzemne željeznice (21 % ciljne vrijednosti), a još 400 km sagradit će se u okviru projekata čija je provedba u tijeku, ·zahvaljujući boljem gospodarenju poljoprivrednim i šumskim zemljištima EU je dosegnuo 99 % ciljne vrijednosti EPFRR-a za 2023. u pogledu sekvestracije i pohrane ugljika te smanjenja emisija stakleničkih plinova i amonijaka u poljoprivredi, ·40 % potpore iz EFPR-a dodijeljene sektorima ribarstva i akvakulture u okviru tematskog cilja „Očuvanje i zaštita okoliša te promicanje učinkovitosti resursa” izdvojeno je za očuvanje i zaštitu okoliša, primjerice u okviru zaštite područja mreže Natura 2000, te za promicanje učinkovitosti resursa i smanjenje otpada. Okvir 3.: Primjeri doprinosa ESI fondova održivom rastu • U češkom gradu Zlínu bespovratnim sredstvima iz ERFF-a u iznosu od 3 milijuna EUR financirana je kupnja sedam novih trolejbusa s inovativnim sustavom ugrađenih baterija, koji će u tom gradu prometovati novom produženom prometnom rutom. Zahvaljujući baterijama ta vozila mogu putovati do 12 kilometara izvan uobičajenih linija trolejbusa, zbog čega će se više stanovnika grada moći služiti tim sigurnim i ekološkim načinom prijevoza. •Most Mary Elmes u Irskoj omogućava prijeko potreban multimodalni prelazak preko rijeke Lee u središtu grada Corka. Mostom se promiče ekološkiji promet tako što se do 11 000 pješaka i biciklista svakodnevno njime služi za prelazak iz jednog važnog dijela grada u drugi. Za taj su projekt dodijeljena bespovratna sredstva iz ERFF-a u iznosu od 1,5 milijuna EUR. •U bugarskom gradu Varni EFPR je osigurao potporu ribarskom društvu Lavrak Ltd ulaganjem u poboljšanje financijske i okolišne održivosti njegovih ribolovnih aktivnosti. Riječ je o obiteljskom poduzeću koje se bavi ribolovom, prodajom, marketingom i komunikacijom. EFPR mu je pomogao da se proširi i prebrodi pandemiju bolesti COVID-19. •Jedno obiteljsko poljoprivredno gospodarstvo u Sloveniji dodatno je unaprijedilo svoj ekološki uzgoj vinove loze zahvaljujući potpori EPFRR-a te razvilo metode prerade s nultom stopom otpada, u okviru kojih se svi nusproizvodi grožđa upotrebljavaju na održiv i potpuno kružan način. Sjemenke, ulje i brašno koji se pritom proizvode stekli su veliku popularnost među potrošačima. Vinogradom se gospodari bez herbicida i uz minimalnu primjenu insekticida. U postupku proizvodnje vina nastaje 0 % otpada zahvaljujući kružnim praksama i razvoju novih proizvoda. 3.3.Uključivi rast: zapošljavanje, socijalna uključenost i obrazovanje EU se i dalje snažno zalaže za svoj socijalni program, posebno od donošenja europskog stupa socijalnih prava. ESI fondovi u tom kontekstu podupiru strukturne reforme, uključujući modernizaciju javnih službi, poticanje zapošljavanja mladih, smanjenje siromaštva i nejednakosti te bavljenje pitanjem rodne ravnopravnosti, ali i aspekte socijalne uključenosti kao što su beskućništvo i isključenost u pogledu stanovanja. Ukupni planirani iznos (EU + nacionalna sredstva, milijarde EUR) Za to su područje predviđene 174 milijarde EUR, posebno iz ESF-a. Do kraja 2019. za projekte odabrane za potporu izdvojene su 123 milijarde EUR ili 85 % ukupnih dodijeljenih sredstava, a ukupna potrošnja iznosila je 57,5 milijardi EUR ili 40 % ukupnog planiranog iznosa. Dodijeljeno projektima Potrošeno u okviru projekata Financijska provedba (% ukupnog planiranog iznosa) Održivo i kvalitetno zapošljavanje Socijalna uključenost Obrazovanje i strukovno osposobljavanje Za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja odabrani su projekti u vrijednosti od 49 milijardi EUR, a u njima je sudjelovalo 36,4 milijuna osoba koje su primile potporu iz ESF-a i Inicijative za zapošljavanje mladih, uključujući gotovo 14,6 milijuna nezaposlenih i 13,9 milijuna neaktivnih sudionika. Do kraja 2019. 4,5 milijuna osoba pronašlo je posao zahvaljujući potpori iz ESF-a i Inicijative za zapošljavanje mladih. Niskokvalificirane osobe činile su 49 % tih sudionika, a 15 % činili su migranti, osobe stranog podrijetla ili pripadnici manjina. Sudjelovanje žena i muškaraca u aktivnostima koje se financiraju iz ESF-a gotovo je jednako raspoređeno na razini EU-a (52 % čine žene). Povećanje broja sudionika ESF-a i Inicijative za zapošljavanje mladih od kraja 2016. jasno ukazuje na snažno ubrzanje provedbe projekata na terenu. Ulaganja u zapošljavanje ostvaruju dobre rezultate. Inicijativa za zapošljavanje mladih nastavila je uz ESF pružati znatna sredstva mladim ljudima u prihvatljivim državama članicama. Ta inicijativa dobro napreduje, pa su u okviru nje do kraja 2019. dodijeljene 10,4 milijarde EUR za 227 000 projekata. Prijavljeni izdaci upućuju na dobru provedbu na terenu; do kraja 2019. oko 3 milijuna mladih bilo je uključeno u mjere koje se podupiru iz Inicijative za zapošljavanje mladih: ·oko 2 milijuna sudionika završilo je intervenciju Inicijative za zapošljavanje mladih, ·više od 900 000 sudionika primilo je ponudu za zaposlenje, nastavak obrazovanja, naukovanje ili osposobljavanje i ·oko 1,4 milijuna osoba koje su se obrazovale ili osposobljavale steklo je kvalifikaciju ili je bilo zaposleno, uključujući samozaposlene osobe.

Za odabrane projekte usmjerene na socijalnu uključenost, kojima najviše pridonosi ESF, izdvojeno je gotovo 57 milijardi EUR. Zahvaljujući potpori iz ESF-a, 2,5 milijuna sudionika s invaliditetom, 5,6 milijuna migranata, sudionika stranog podrijetla ili pripadnika manjina te 6,5 milijuna drugih osoba u nepovoljnom položaju do kraja 2019. primilo je pomoć za poboljšanje mogućnosti zapošljavanja i razvoj odgovarajućih vještina za tržište rada. Iznos od 41,8 milijardi EUR dodijeljen je konkretnim projektima u području obrazovanja i osposobljavanja. Do kraja 2019. zahvaljujući potpori iz ESF-a 17,8 milijuna niskokvalificiranih osoba primilo je pomoć, 5,5 milijuna steklo je kvalifikaciju, a 1,8 milijuna ušlo je u sustav obrazovanja i osposobljavanja. Na temelju potpore iz ERFF-a povećan je kapacitet infrastrukture za skrb o djeci i obrazovanje za 15 milijuna ljudi (8,7 milijuna više nego krajem 2018.), a 39 milijuna ljudi sada ostvaruje koristi od poboljšanih zdravstvenih usluga u cijelom EU-u (11,3 milijuna više nego krajem 2018.). Potpora iz EPFRR-a osigurana je za više od 63 000 operacija za poboljšanje socijalne uključenosti u ruralnim područjima. Osigurana je potpora i lokalnim ruralnim zajednicama koje su provodile vlastite strategije lokalnog razvoja. Gotovo 3 500 lokalnih akcijskih skupina obuhvaća više od 60 % ruralnog stanovništva u EU-u i okuplja javne i privatne dionike te dionike civilnog društva na nekom određenom području. Okvir 4.: Primjeri doprinosa ESI fondova uključivom rastu •Zbog pandemije bolesti COVID-19 Centar znanja kreativnih industrija Technocité u blizini grada Monsa u belgijskoj Valonskoj regiji pokrenuo je virtualna predavanja kako bi sudionici mogli nastaviti svoje tečajeve osposobljavanja. Oko 3,3 milijuna EUR iz ESF-a omogućilo je predavačima i polaznicima da nastave svoje tečajeve u centru za vještine Technocité. Tečajevi osposobljavanja usmjereni su na teme kao što su kibersigurnost, umjetna inteligencija, virtualna stvarnost, internet stvari, dizajn zvuka itd. ESF podupire i „Stuyfplek”, mrežu koja potiče osobni rast ljudi u nepovoljnom položaju i osoba s invaliditetom kako bi lakše pronašli posao. Taj je projekt primio sredstva EU-a u iznosu od 377 000 EUR i iznimno je brzo prilagođen kako bi se tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 pronašli novi načini osposobljavanja i komuniciranja u obliku predavanja i obuke na internetu. •Španjolski projekt „Empleaverde”, koji ima proračun od 47 milijuna EUR i sufinanciran je iz ESF-a, stvara zelena radna mjesta, promiče poduzetništvo i pomaže u izgradnji pravednijeg, zelenijeg i otpornijeg gospodarstva u Španjolskoj. Njegove aktivnosti, koje su nastavljene i tijekom pandemije bolesti COVID-19, uključuju poboljšanje transverzalnih vještina, strategije aktivnog traženja posla, stvaranje mreža i profesionalnih kontakata te razvoj emocionalne inteligencije. Dosad je tim programom sufinancirano 339 projekata i ostvarena je suradnja s 500 organizacija. Pružena je potpora za 1,3 milijuna korisnika i pridonijelo se pokretanju 2 600 poduzeća. •U Luksemburgu su uz potporu iz EPFRR-a otvoreni prodavaonica prehrambenih proizvoda i kafić s društveno korisnom namjenom kako bi se osobama s intelektualnim teškoćama olakšao ulazak na tržište rada. Organizirano je oko 40 radionica s više od 500 sudionika. Neke osobe s intelektualnim teškoćama postale su asistenti u nastavi na radionicama izrade sapuna i svijeća. Otvorena su dva radna mjesta za osobe s posebnim potrebama. U suradnji s organizacijom Fairtrade Luxembourg nastala je robna marka čaja s ekološkim certifikatom. Pakiranje se izrađuje na radionici za osobe s posebnim potrebama. •Novi dom za starije i nemoćne u poljskom obalnom gradu Sopotu osmišljen je tako da starijim stanovnicima Pomeranskog vojvodstva pruža pristup širokom rasponu specijaliziranih medicinskih usluga koje lokalno nisu bile dostupne. Osim stacionarnog i ambulantnog liječenja na licu mjesta, te usluge uključuju danonoćno pružanje skrbi na daljinu za pacijente, njihove obitelji i njegovatelje. Otvaranjem tog doma otvoreno je i 70 novih radnih mjesta. Projekt je primio doprinos iz EFRR-a od 4,6 milijuna EUR, a ukupno je na njega potrošeno 6,6 milijuna EUR. •Talijanska lokalna akcijska skupina u ribarstvu (FLAG) za grad Chioggia i područje delte rijeke Po uspješno je uvjerila jednu srednju školu da pokrene službeni program osposobljavanja za komercijalni ribolov i proizvodnju ribe. Zahvaljujući potpori iz EFPR-a taj je FLAG u suradnji s dionicima u ribarstvu i širom lokalnom zajednicom provodio aktivnosti animiranja financirane iz EFPR-a kako bi privukao prve skupine učenika koji će postati poduzetnici budućnosti. 3.4.Jačanje institucionalnih kapaciteta i učinkovite javne uprave Financijska provedba (% ukupnog planiranog iznosa) Ukupni planirani iznos (EU + nacionalna sredstva, milijarde EUR) Do kraja 2019. projektima koji su posvećeni institucionalnim kapacitetima i reformama dodijeljeno je oko 5,2 milijarde EUR, odnosno 83 % planiranog iznosa od 6,2 milijarde EUR (uglavnom iz programa ESF-a). Potrošnja na terenu iznosila je 1,8 milijardi EUR (30 % ukupnog planiranog iznosa). Uz potporu u okviru ESI fondova to je ulaganje nadopunjeno i sredstvima iz Programa potpore strukturnim reformama, koji je sada preoblikovan u Instrument za tehničku potporu. Dodijeljeno projektima Potrošeno u okviru projekata Učinkovita javna uprava U okviru ovog cilja: ·487 782 sudionika primilo je potporu iz ESF-a, ·2 331 projekt usmjeren na nacionalne, regionalne ili lokalne javne uprave ili javne službe primio je potporu iz ESF-a. Provedba projekata namijenjenih izgradnji kapaciteta za dionike u području obrazovanja, cjeloživotnog učenja, osposobljavanja te politika zapošljavanja i socijalnih politika zaostaje te je stopa odabira projekata i dalje niža od 40 %. Razlozi kašnjenja razlikuju se među državama članicama i uključuju pravne promjene koje utječu na provedbu ili poteškoće povezane s inovativnim i složenim značajkama intervencije. Okvir 5.: Primjeri potpore ESI fondova jačanju institucionalnih kapaciteta •U okviru jednog projekta ESF-a u Italiji nastoje se poboljšati administrativni kapaciteti malih općina (tj. onih koje imaju do 5 000 stanovnika i onih nastalih spajanjem općina od kojih je svaka imala do 5 000 stanovnika) te se promiču učinkovite javne službe, dobro upravljanje i izgradnja institucionalnih kapaciteta na lokalnoj razini. Projekt ima ukupan proračun od 42 milijuna EUR i utjecat će na kvalitetu usluga za građane i poduzeća, poboljšati vještine lokalnih javnih tijela u provedbi politika koje primaju potporu iz ESI fondova zahvaljujući odgovarajućim aktivnostima digitalne reorganizacije i pristupu podacima, ojačati višerazinsko upravljanje i pratiti postupak reforme lokalnih tijela. 3.5. Teritorijalni i urbani razvoj

U razdoblju 2014.–2020. za integrirani teritorijalni razvoj i održivi urbani razvoj dodijeljene su približno 32 milijarde EUR. U ranim godinama programskog razdoblja bilo je određenih kašnjenja u provedbi tih strategija zbog zaostataka u njihovu dovršenju i uspostavi administrativnih postupaka kojima se osigurava decentralizirana provedba. U okviru fondova kohezijske politike projektima su do kraja 2019. dodijeljene 23 milijarde EUR, što je činilo 73 % planiranih sredstava. Razina izdataka projekata znatno se ubrzala, te je do kraja 2019. dosegla 8,3 milijarde EUR (26 % planiranih sredstava). To je golemo povećanje u odnosu na 1,2 milijarde EUR krajem 2017. Projektima koji su do kraja 2019. odabrani u okviru integriranih strategija razvoja ostvarit će se sljedeće: 42 milijuna kvadratnih metara obnovljenog ili novoizgrađenog otvorenog urbanog prostora (141 % ciljne vrijednosti) koji je dostupan javnosti, 2,6 milijuna kvadratnih metara obnovljenih ili novoizgrađenih javnih zgrada (111 % ciljne vrijednosti) i gotovo 21 000 obnovljenih stambenih jedinica (88,1 % ciljne vrijednosti). U skladu s financijskom provedbom, i fizička je provedba u zaostatku te je ostvareno od 15 do 30 % ciljnih vrijednosti. Okvir 6.: Primjeri potpore ESI fondova teritorijalnom i urbanom razvoju •Postindustrijska zona i nekadašnje divlje parkiralište u predgrađu poljskoga grada Krakowa pretvoreni su u zeleni prostor za rekreaciju i druženje koji je otvoren za sve stanovnike. Javnost je uvelike sudjelovala u nastajanju parka Przystań Wisła, a sam koncept tog projekta odabran je u opsežnom javnom savjetovanju. Sadržaji parka uključuju kafić, igralište i umjetničku galeriju na otvorenom, u kojoj lokalni umjetnici mogu izložiti svoje radove. Park ujedno ima kišni vrt i javni povrtnjak. Omogućen je pristup osobama s invaliditetom. Ulaganje u taj projekt ukupno je iznosilo 603 462 EUR, od čega je 319 243 EUR dodijeljeno iz EFRR-a. 3.6.Teritorijalna suradnja EFRR pruža potporu programima teritorijalne suradnje u okviru kojih se ulaže u prekogranične, transnacionalne i međuregionalne projekte. Za te programe izdvojeno je 12,6 milijardi EUR planiranih sredstava, od čega je do kraja 2019. projektima već dodijeljeno 11,8 milijardi EUR. Projekti su zabilježili izdatke u iznosu od 3,8 milijardi EUR, odnosno 30 % planiranog iznosa. Zbog toga je financijska provedba programa suradnje do kraja 2019. i dalje bila sporija od provedbe nacionalnih/regionalnih programa. Određena postignuća programa teritorijalne suradnje uključena su u pokazatelje koji su objedinjeni u okviru prethodno spomenutih ključnih tema ulaganja, dok se određenim posebnim pokazateljima mjeri aspekt suradnje projekata koji primaju potporu: ·17 500 poduzeća i 3 600 istraživačkih ustanova sudjelovalo je u prekograničnim, transnacionalnim ili međuregionalnim istraživačkim projektima, ·107 000 osoba ostvarilo je koristi od inicijativa prekogranične mobilnosti, ·više od 80 000 ljudi sudjelovalo je u zajedničkim lokalnim inicijativama zapošljavanja i zajedničkim tečajevima osposobljavanja. Okvir 6.: Primjeri potpore ESI fondova teritorijalnoj suradnji •Na prekograničnom području između Francuske i Španjolske, koje je ponegdje teško pristupačno zbog svojeg planinskog terena, u okviru projekta EGAL-URG nastala je pokretna bolnica za slučajeve katastrofa i izvanrednih situacija, a među ostalim i za odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. U samo 20 minuta običan se kamion pretvara u bolnicu sa svom potrebnom opremom za zbrinjavanje 18 pacijenata, koja uključuje malu jedinicu intenzivne skrbi koja može primiti osam pacijenata. Za taj su projekt dodijeljena bespovratna sredstva iz ERFF-a u iznosu od 1,5 milijuna EUR. •Zahvaljujući projektu Interrega za alpski prostor pod imenom „Pametna sela”, udaljena su sela u Francuskoj, Italiji, Njemačkoj, Austriji, Švicarskoj, Lihtenštajnu i Sloveniji postala pametnija. Pristupom pametnih sela za planinska područja mogao bi se iskoristiti potencijal lokalnih aktera koji svoju regiju žele učiniti privlačnijim mjestom za život i rad. Projekt je sada dio makroregionalne strategije (EUSALP) i u potpunosti je uključen u Komisijinu strategiju pametnih sela. U njega je ukupno uloženo 2,6 milijuna EUR, od čega su iz EFRR-a dodijeljena 2 milijuna EUR. 4.Evaluacije koje provode države članice Evaluacije koje provode države članice prošle su godine znatno napredovale u pogledu ocjene postizanja ciljnih vrijednosti, postupaka ključnih za provedbu te ishoda i učinaka aktivnosti za koje je dodijeljena potpora. To pokazuje veliku predanost prikupljanju dokaza za oblikovanje politika, što je u skladu s većom usmjerenošću politike na rezultate. Evaluacijske aktivnosti znatno su se povećale u usporedbi s programskim razdobljem 2007.–2013., čemu su pridonijeli i različiti oblici potpore koje je osigurala Komisija. Zbog većeg broja dovršenih evaluacija prikupljeno je opsežno znanje o provedbi programa i njihovoj djelotvornosti. Iako je teško izvući općeniti zaključak iz nalaza, ESI fondovi bili su djelotvorni u brojnim područjima i pružili su konkretnu potporu različitim vrstama korisnika u javnim i privatnim sektorima, ali i pojedincima. Dodana vrijednost EU-a očitija je u području uključivog rasta i većina dosad provedenih procjena učinka bila je usmjerena na tu temu. Evaluacije u različitim područjima pružaju državama članicama vrijedne informacije za oblikovanje politika, koje uključuje pripremu za programe u razdoblju 2021.–2027. Dostupni nalazi bit će dopunjeni sve većim brojem procjena učinka u zadnjim godinama programskog razdoblja, kad se očekuje više rezultata. U trenutku kada bude trebalo procijeniti učinke uslijedit će novi izazovi. Komisija će i dalje pružati potporu državama članicama u okviru posebnih mreža i usluga. Radni dokument službi koji je priložen ovom Izvješću sadržava više pojedinosti o nalazima evaluacija koje su države članice i Komisija provele u pogledu programa s potporom iz ESI fondova. 5.Zaključci Ulaganja koja se podupiru iz programa ESI fondova imaju ključnu ulogu u podupiranju regija, gradova, ruralnih područja i obalnih zajednica, čime se poboljšava kvaliteta života milijuna Europljana u svakoj državi članici i regiji Europske unije. Znatno pridonose strateškim prioritetima Komisije, posebno zelenoj i digitalnoj tranziciji europskog gospodarstva te gospodarstvu u interesu građana, što je u skladu s vrijednostima izraženima u europskom stupu socijalnih prava, pri čemu nitko nije zapostavljen.