ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
To na trgovačka društva utječe na nekoliko načina. Primjerice, ona koja djeluju prekogranično snose znatne troškove usklađivanja, a ona koje se koriste agresivnim poreznim planiranjem ostvaruju korist na štetu ostalih trgovačkih društava i građana.

Ti problemi nastaju zbog internacionalizacije trgovačkih društava i sve mobilnije dobiti. S druge strane porezne osnovice određuju se na nacionalnoj razini. To potiče države članice da jednostrano zaštite svoje porezne osnovice i privuku mobilnu dobit. Jednostranim djelovanjem ne mogu se riješiti ti ključni problemi koji povećavaju složenost, dodatno otežavaju razvoj jedinstvenog tržišta i ometaju ulaganja i rast.

U ovom trenutku zbog postojanja 28 različitih sustava porez na dobit u EU-u velike su mogućnosti za agresivno porezno planiranje, što negativno utječe na porezni moral i pravednost oporezivanja. Takve razlike među poreznim sustavima uzrokuju i visoke troškove usklađivanja te otežavaju ulaganja. U većini se nacionalnih poreznih sustava prednost daje zaduživanju, a ne financiranju dioničkim kapitalom, čime se povisuje razina zaduživanja te se narušava otpornost gospodarstva. Uz to poduzeća u EU-u nedovoljno ulažu u istraživanje i razvoj u usporedbi s drugim velikim gospodarstvima.

Glavna opcija politike koja se razmatra prijedlog je zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit. Potrebno je donijeti ključnu odluku o području primjene takve porezne osnovice, to jest o tome na koga bi se ona primjenjivala. Dvije su glavne razmotrene opcije da CCCTB postane obvezan za sva poduzeća ili samo za podskupinu poduzeća. Razmotrene su razne opcije kako bi se riješio problem povlaštenog poreznog tretmana zaduživanja koji uzrokuju važeći porezni sustavi. Moguće je poduzeti dvije glavne mjere: omogućiti istodobno odbijanje troškova financiranja zaduživanjem i vlasničkim kapitalom ili ga onemogućiti za obje opcije. U pogledu poticaja za istraživanje i razvoj glavnim se opcijama predviđa porezna olakšica za troškove ulaganja u istraživanje i razvoj s različitim stupnjevima povoljnosti.

Ponovno uvođenje CCCTB-a dobilo je opću potporu svih skupina dionika. Najveće su razine potpore među nevladinim organizacijama, pojedincima i drugim sudionicima savjetovanja, ali i među trgovačkim društvima, posebice malim i srednjim poduzećima. Nevladine organizacije, mala i srednja poduzeća i pojedinci zalažu se i za to da CCCTB bude (djelomično) obvezan; velika su trgovačka društva protiv. S druge strane uvjerljiva je većina svih dionika za otvaranje mogućnosti dobrovoljnog prihvaćanja CCCTB-a. Trgovačka društva, velika i mala, uvelike podupiru i povlašteni odnos prema istraživanju i razvoju te prijedlog da se u okviru ponovnog uvođenja riješi pitanje nejednakog odnosa prema zaduživanju i vlasničkom kapitalu olakšicom za vlasnički kapital.

C. Učinci opcije kojoj se daje prednost
C. Učinci opcija kojima se daje prednost

Koje su prednosti opcije kojoj se daje prednost (uz one glavne)?
C. Učinci odabrane opcije

Koje su prednosti odabrane opcije (uz one glavne)?

Certifikacija bi se provodila samo u jednoj državi članici. Predloženim političkim djelovanje trebalo bi se povećati učinkovitost tržišta EU-a, poboljšati slobodno kretanje robe, poboljšati izbor koji se pruža kupcima, smanjiti administrativno opterećenje, poboljšati vrijeme stavljanja na tržište i poboljšati konkurentnost europskih proizvođača. To bi trebalo dovesti do općeg povećanja prodaje proizvođača iz EU-a u trećim zemljama te povećati opću stopu zaposlenosti u sektoru.
Postoji velika potražnja za službenim europskim statistikama jer se one izrađuju i objavljuju u skladu s posebnim načelima i stoga imaju „dodanu vrijednost” za korisnika u usporedbi s drugim izvorima podataka. Potrebno je ukloniti niz statističkih nedostataka kako bi se statistikom mogle podupirati politike EU-a. Treba hitno poboljšati pravodobnost nekih statistika kako bi se njima mogli osigurati podaci potrebni u kontekstu Europskog semestra. Relevantnost postojećih europskih statistika dovodi se u pitanje zbog potreba za statistikom koje proizlaze iz 10 političkih prioriteta Komisije i sve veće složenosti društava. Iako su nacionalni statistički sustavi uložili veliki napor u modernizaciju svojih načina izrade uz potporu europskog statističkog programa za razdoblje od 2013. do 2017. (ESP), postojeća infrastruktura za izradu statističkih podataka još uvijek nije dovoljno fleksibilna za isporuku novih statistika kada je to potrebno i istovremeno ograničavanje povezanih troškova i administrativnog opterećenja. Ako se postojeća razina ulaganja ne poveća, Europski statistički sustav (ESS) neće moći zadovoljiti rastuću potražnju za statistikom ni potrebu za bržim stavljanjem statistika na raspolaganje. Prijedlog bi najviše utjecao na korisnike statistika (npr. donositelje politika, medije i istraživače), izrađivače statistika (nacionalne zavode za statistiku (NZS) i ostala nacionalna tijela (ONT)) i ispitanike (kućanstva i poduzeća).
Mogućnostima kojima se daje prednost pridonijet će se povezivosti putem mreža vrlo velikoga kapaciteta, skraćivanju vremena potrebnog za stavljanje na tržište resursa radiofrekvencijskog spektra i pravovremenom uvođenju tehnologije 5G kao i korištenju aplikacijama „interneta stvari” i inovativnih usluga. Time će se povećati globalna konkurentnost EU-a kako se koristi od povezivosti i tehnologije 5G budu širile u druge industrije, kao što su automobilska industrija i poljoprivreda, zdravstvo i promet. Njima će se ojačati unutarnje tržište stvaranjem standardnog prostora za pristup proizvoda u EU-u kako bi se uklanjanjem prepreka ulasku osiguralo da svaki operator može sudjelovati u tržišnom natjecanju u EU-u. Njima će se osigurati povezivost za građane i poduzeća u EU-u po pristupačnim cijenama, putem održivog tržišnog natjecanja i univerzalne usluge kada je to potrebno. Njima će se osigurati bolja zaštita za krajnje korisnike rješavanjem novih i budućih pitanja u pogledu prava na temelju tržišnih kretanja. Njima će se pojednostavniti regulatorna intervencija i prilagoditi upravljačka struktura kako bi se osigurala veća dosljednost u dodjeli spektra i usklađeni minimalni skup nadležnosti za neovisna državna regulatorna tijela u skladu sa zadaćama BEREC-a. Ocijenjene sukoristi i troškovi mogućnosti kojoj se daje prednost, no za neka područja (univerzalna usluga, numeriranje, obvezno podržavanje te u određenoj mjeri usluge i upravljanje) nije bilo moguće kvantificirati učinke. Modelom upotrijebljenim u toj procjeni učinka predviđa se – s ograničenjima – da će, ako se sve mogućnosti kojima se daje prednost zajednički provedu u praksi, porasti ulaganja i potrošnja te će do 2025. doći do kumulativnog učinka na rast od 1,45 % i na zapošljavanje od 0,18 %, uz pretpostavku da se reforme provedu do 2020. Očekuje se i povećanje radne produktivnosti za 0,8 % tijekom razdoblja od 2020. do 2025.
Ocijenjena su tri paketa mogućnosti politika: – 1. paket mogućnosti politika: vrlo uključiv sustav kojim se znatno proširuje plava karta, među ostalim na neke srednjekvalificirane radnike uvođenjem plaće i stručne spreme kao alternativnih uvjeta, uz ograničena dodatna prava, – 2. paket mogućnosti politika: sustav kojim se izmjenjuju uvjeti prihvata i prava i koji je usmjeren na visokokvalificirane radnike s tri podmogućnosti: (a) uključiviji, fleksibilniji i prilagodljiviji sustav za širu skupinu visokokvalificiranih radnika kojim se olakšavaju postupci i odobrava više prava i omogućuje veća mobilnost unutar EU-a, (b) selektivniji sustav za „vrhunske” visokokvalificirane radnike kojim se odobrava još više prava i još veća mobilnost i (c) dvoslojni sustav koji je kombinacija sustava pod (a) i (b). – 3. paket mogućnosti politika: selektivna, standardna plava karta u cijelom EU-u s (visokim) ujednačenim pragom plaće i znatnim pojednostavnjenjem i pravima, uključujući potpunu mobilnost. Nadalje, ocijenjene su tri horizontalne mogućnosti politika, kao komplementarne ili neovisne: – mogućnost politike A: nezakonodavno djelovanje (snažnija suradnja, bolja promidžba, brže priznavanje kvalifikacija itd.), – mogućnost politike B: proširenje područja primjene na inovativne poduzetnike, – mogućnost politike C: proširenje područja primjene na visokokvalificirane korisnike međunarodne zaštite i tražitelje azila. Mogućnost kojoj se daje prednost jest 2. paket mogućnosti politika (podmogućnost (a)) uz mogućnost politike A. Nadalje, utvrđeno je da je mogućnost politike C izvediva, ali s ograničenim pozitivnim učinkom te da će se o njoj razmatrati na političkoj razini.
Sporazum su sklopili socijalni partneri EU-a u sektoru morskog ribarstva. Europski savez transportnih radnika (ETF): predstavlja radnike u sektoru morskog ribarstva i ima članove u 11 država članica (BE, BG, DE, DK, ES, FR, IT, NL, PL, PT i UK). Europêche: okuplja poslodavce u sektoru, obrtnike i velike poslodavce iz 11 država članica (BE, DE, DK, ES, FR, EL, IT, NL, PL, SE i UK) i još dvije države koje imaju status promatrača (LV i LT). COGECA: predstavlja opće i posebne interese europskih poljoprivrednih, šumarskih, ribarskih i poljoprivredno-prehrambenih zadruga i okuplja članove iz 11 nacionalnih organizacija (CY, DE, EE, ES, FR, EL, IE, IT, MT, NL i SI). Zastupljeno je ukupno 16 država članica aktivnih u sektoru morskog ribarstva. Nadalje, u odboru EU-a za socijalni dijalog zastupljeno je osam država članica (ES, IT, PT, EL, FR, NL, PL i UK) koje čine 84 % sektora prema ukupnoj stopi zaposlenosti i 87 % prema ekvivalentu punog radnog vremena. Stoga se može zaključiti da su socijalni partneri koji su potpisali Sporazum reprezentativni za sektor i da mogu opravdano tražiti od Komisije da donese zakonodavni akt za provedbu Sporazuma u skladu s člankom 155. UFEU-a. Sve države članice glasale su za Konvenciju ILO-a C188 kad je donesena 2007. Francuska je jedina država članica EU-a koja ju je ratificirala. Nekoliko država članica EU-a (UK, NL, EE i DK) priprema se za ratifikaciju Konvencije.
Gospodarski učinci bili bi pozitivni jer bi se okvirnim pristupom potaknula regionalizacija čime bi se doprinijelo postizanju najvećeg održivog prinosa za sve stokove, smanjenju neželjenog ulova i dobrom stanju okoliša u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji. To bi dovelo do povećanih ribolovnih mogućnosti te povećalo prihod od iskrcavanja veće i vrednije ribe (procjenjuje se za 10 % – 40 %). Situacija bi se s vremenom poboljšavala. U okviru te opcije razine nezaposlenosti ubrzo bi se stabilizirale, a postoji i potencijal za povećanje zaposlenosti. Jednom kad se postignu razine najvećeg održivog prinosa, ribolovne mogućnosti će se povećati (za najmanje 20 % do 2020.). To znatno povećanje potencijalno će stvoriti nova radna mjesta u sektoru ulova. Ribolovom održivih stokova povećali bi se i prihodi i plaće, a time i privlačnost radnih mjesta. Kao rezultat održivog ribolova, prosječne plaće će se gotovo udvostručiti. Okolišni učinci bili bi pozitivni. Okvir bi omogućio prijelaz na regionalizaciju uz osiguravanje neugroženosti ciljeva okolišne održivosti ZRP-a. Dugoročno bi od toga imali koristi i riblji stokovi, a poboljšala bi se i zaštita osjetljivih vrsta i staništa.
Opcija kojoj se daje prednost, opcija 3., mogla bi uzrokovati administrativne troškove i za Komisiju i za države članice. Na razini EU-a, na prvoj razini ex-ante procjene svakog novog ili obnovljenog sporazuma podnesenog Komisiji vjerojatno bi radila dva službenika u GU ENER najdulje dva puna radna dana. Procjenjuje se da bi pravna služba Komisije i ostale relevantne glavne uprave, s kojima bi se također trebalo savjetovati, morale odrediti jednog do dva službenika koji bi na tome radili jedan do dva dana. Na nacionalnoj razini, glavna pravna procjena i izrada nacrta potrebne za sklapanje međuvladina sporazuma s trećom zemljom provele bi se bez obzira na to postoji li odredba o obveznoj ex-ante obavijesti. Stoga bi na nacionalnoj razini dodatni troškovi za tu opciju bili povezani s podnošenjem dokumenata Komisiji za ex-ante procjenu. Utvrdi li se neusklađenost s pravom EU-a, trebalo bi se savjetovati i s drugim pravnim stručnjacima. Ovisno o složenosti međuvladina sporazuma, možda bude potrebno nekoliko krugova savjetovanja s nacionalnim nadležnim tijelima, što bi značilo da bi više službenika na hijerarhijskim razinama nacionalne uprave trebalo tom pitanju posvetiti dodatne sate tijekom faze koja prethodi potpisivanju.
Prijevoz unutarnjim vodnim putovima oblik je prijevoza kojim se ostvaruju uštede troškova i energetska učinkovitost, a koji ima velik neiskorišteni kapacitet za potporu ciljevima energetske učinkovitosti, rada i industrijskog razvoja EU-a. Međutim, budući doprinos sektora prijevoza unutarnjim vodnim putovima tim ciljevima politike EU-a otežavaju poteškoće u pogledu mobilnosti radnika, nedostatka radne snage i neusklađenosti između postojećih i potrebnih vještina. Unatoč pokušajima u sektoru da se ti problemi riješe na bilateralnoj i multilateralnoj razini, zbog tih poteškoća unutarnja plovidba ne može u potpunosti pridonijeti poboljšanju učinkovitosti multimodalne logistike o kojoj europske industrije ovise u smislu konkurentnosti i daljnjeg rasta. Utvrđena su dva uzroka problema: 1. radnici se susreću s poteškoćama pri uzajamnom priznavanju stručnih kvalifikacija; 2. zahtjevima za znanje o posebnim situacijama mogu se stvoriti nepotrebne prepreke mobilnosti radnika. Očekuje se da će problemi i njihovi uzroci i dalje biti prisutni u razdoblju od 2030. do 2050.

Unatoč desetljeću rada država članica i komisija za rijeke na uklanjanju poteškoća na tržištu rada EU-a na bilateralnoj i multilateralnoj razini, i dalje su prisutne prepreke mobilnosti radnika. Trenutačni organizacijski i pravni okviri kojima se sektor uređuje pokazali su se kao velika prepreka rješavanju tih problema. Novim regulatornim okvirom EU-a koji se oslanja na nedavno osnovani odbor CESNI I područje primjene pravnog okvira EU-a proširit će se i na rijeku Rajnu, na kojoj se obavlja 67 % ukupnog prijevoza unutarnjim vodnim putovima, te omogućiti pravedan i siguran pristup profesiji temeljen na kompetencijama. To je jačanje unutarnjeg tržišta EU-a za prijevoz unutarnjim vodnim putovima bitno za poboljšanje energetske učinkovitosti prijevoza, razvoj industrijskih temelja EU-a i učinkovito funkcioniranje mreže TEN-T.
Razmotrene su sljedeće četiri opcije politika: 1. — Bez djelovanja EU-a: Države članice EU-a neovisno će donijeti odluke o dodjeli usluga i odobravanju frekvencijskog pojasa 700 MHz (DTT i/ili WBB), o dostupnim frekvencijama i odgovarajućim tehničkim i pristupnim uvjetima. 2. — Koordinirano određivanje i odobravanje pojasa 700 MHz. To bi uključivalo sljedeće: rok za dodjelu i za prekograničnu koordinaciju; promicanje obveza pokrivenosti za dozvole u pojasu 700 MHz; rezervacije pojasa ispod 700 MHz za DTT i audio PMSE. Ocjena tržišta na razini EU-a predviđena je do 2025. kako bi se ponovno ocijenila pravila o pojasu ispod 700 MHz. 3. — Koordinirano određivanje i odobravanje pojasa 700 MHz (kao u opciji 2.) i koordinirano određivanje pojasa ispod 700 MHz isključivo za uporabu samo silazne veze pod uvjetom da su pružanje audiovizualnih medijskih usluga (AVMS) masovnoj publici, uključujući distribuciju besplatnih kodiranih televizijskih kanala, i uporaba audio PMSE-a zaštićeni ako postoji potražnja na nacionalnoj razini. Ocjena tržišta na razini EU-a predviđena je do 2025. kako bi se ponovno ocijenila pravila o pojasu ispod 700 MHz. 4. — Koordinirano određivanje i odobravanje cijelog UHF pojasa za usluge bežičnog širokopojasnog pristupa do 2020. Trećoj opciji politike daje se prednost jer se njome osigurava uravnoteženo i fleksibilno rješenje kojim se podupire digitalno gospodarstvo, europski audiovizualni model i koristi za građane.
Kad je riječ o troškovima provedbe, države članice koje još nisu uvele posebne propise za bespilotne zrakoplove lakše od 150 kg morat će to učiniti. Daljnji će troškovi nastati i zbog potrebe za dodatnim osposobljavanjem. Tijela za nadzor tržišta (prijavljena tijela) morat će steći stručna znanja o bespilotnim zrakoplovima i njihovim tehnologijama, no to bi donekle bio slučaj i da se zadrži početno stanje. Uz to, nacionalna tijela nadležna za zrakoplovstvo morat će snositi troškove prilagodbe na nova pravila i nadzora sve većeg broja bespilotnih zrakoplova ili njihovih operacija.
Aktualnom Uredbom o ribolovnim odobrenjima ne omogućuje se učinkovito i transparentno praćenje vanjske flote EU-a. Takva situacija predstavlja prijetnju održivom iskorištavanju ribolovnih resursa i mogla bi se negativno odraziti na ugled Europske unije na međunarodnoj razini. Konkretno, mnoge odredbe aktualne Uredbe nisu dovoljno jasne i nisu u skladu s drugim pravilima, osobito onima povezanim s kontrolom i suzbijanjem nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN). Dolazi i do preklapanja između različitih razina uprave, što dovodi do nedosljednosti i zamornih postupaka. U slučaju izravnih odobrenja koje treće zemlje dodjeljuju plovilima EU-a izvan okvira sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu (oko 150 do 180 godišnje) ne postoji okvir za izdavanje odobrenja niti su uspostavljeni kriteriji, što za posljedicu ima to da aktivnosti vanjske flote EU-a u velikoj mjeri ostaju netransparentne. Naposljetku, nije riješeno pitanje zlouporabe zamjene zastave niti pitanje zakupljivanja.
Najpoželjnijom mogućnošću politike uklonit će se prepreke za prekograničnu internetsku trgovinu povezane s ugovornim pravom za potrošače i trgovce. Uklanjanje tih prepreka poticaj je za prekograničnu trgovinu: ako se uklone prepreke povezane s ugovornim pravom, broj poduzeća koja se bave prekograničnom prodajom na internetu moći će se povećati za pet postotnih bodova. Prema vrlo skromnoj procjeni, to bi značilo da bi se dodatne 122 000 poduzeća bavilo prekograničnom prodajom na internetu. Izvoz unutar EU-a povećat će se za 0,04 %, što odgovara iznosu od približno jedne milijarde eura. Povećanje internetskog maloprodajnog natjecanja dovest će do smanjenja maloprodajnih cijena u svim državama članicama u prosjeku za – 0,25 % na razini EU-a. Posljedica tog smanjenja cijena i povećanja povjerenja potrošača proizišlog iz jedinstvenih prava EU-a bit će dodatna potražnja potrošača. Potrošnja kućanstava, koja je odraz dobrobiti potrošača, povećat će se u svakoj državi članici u prosjeku za + 0,23 % na razini EU-a, što odgovara iznosu od približno 18 milijardi eura. Broj potrošača koji kupuju na internetu u drugim zemljama mogao bi se povećati za gotovo sedam postotnih bodova. To znači da bi osam do 13 milijuna dodatnih potrošača počelo kupovati na internetu u drugim zemljama. Prosječan iznos koji svaki prekogranični kupac potroši godišnje isto bi se tako povećao za 40 eura. To će povećanje ponude i potražnje imati izravne učinke na glavne makroekonomske varijable u svakoj državi članici i u EU-u kao cjelini. Očekuje se ukupno povećanje stvarnog BDP-a EU-a za 0,03 %, što predstavlja trajno povećanje godišnjeg BDP-a EU-a od približno 4 milijarde eura.
MSP-ovi: MSP-ovi koji žele prikupiti kapital javnom ponudom ili uvrštenjem na multilateralnu trgovinsku platformu ili rastuće tržište MSP-ova imat će koristi od izmijenjenih propisa o razmjernoj obvezi objavljivanja jer će se zahvaljujući tom obliku smanjiti troškovi izrade prospekta. Dodatne uštede očekuju se za MSP-ove koji su uvršteni na uređenom tržištu i ostvaruju koristi od propisa o razmjernoj obvezi objavljivanja kojima se uređuju sekundarna izdanja (vidi u nastavku). Primjena propisa o razmjernoj obvezi objavljivanja mogla bi, prema okvirnim procjenama, dovesti do ukupnih ušteda za MSP-ove od otprilike 45 milijuna EUR godišnje. Konkurentnost za velike i male izdavatelje: konkurentnost bi se povećala jer se u podatcima koje su dostavile države članice upućuje na to da se 70 % svih prospekata odobrenih u određenoj referentnoj godini odnosi na sekundarno izdanje vrijednosnih papira društava koja su već uvrštena za trgovanje na uređenom tržištu ili multilateralnoj trgovinskoj platformi. Ekstrapolacijom dostupnih podataka o prospektima za vlasničke vrijednosne papire otprilike 700 prospekata godišnje moglo bi ostvariti koristi od propisa o razmjernoj obvezi objavljivanja za sekundarna izdanja. U podatcima o troškovima sastavljanja prospekta koji su proizašli iz javnog savjetovanja upućuje se na to da bi to moglo dovesti do ušteda od oko 130 milijuna EUR godišnje. Nadalje, povećana upotreba univerzalnog registracijskog dokumenta za prospekte za vlasničke i nevlasničke vrijednosne papire mogla bi dovesti do bržih odobrenja prospekata, čime bi se broj prospekata odobrenih svake godine povećao za 150 % (vlasnički vrijednosni papiri) i 70 % (nevlasnički vrijednosni papiri). Jedinstvenim zahtjevom za objavu prospekta za izdavanje obveznica, neovisno o njihovoj nominalnoj vrijednosti, sve se izdavatelje dužničkih vrijednosnih papira potiče da odaberu nominalne vrijednosti zbog kojih će njihove obveznice biti privlačnije širem spektru ulagatelja. S druge strane, očekuje se da će široki spektar ulagatelja povećati interes za kupnju i prodaju obveznica, čime će se povećati likvidnost tržišta korporativnih obveznica u EU-u.
Uključenost mladih u institucije EU-a postići će se u okviru: Øplatforme EU-a za redoviti dijalog s organizacijama mladih kao novog elementa Foruma za razvojnu politiku. Njezine glavne značajke definirat će se u partnerstvu s organizacijama mladih do 2023., Øsavjetodavnog odbora mladih za međunarodna partnerstva Youth Sounding Board osnovanog 2021., kako bi Europsku komisiju savjetovao o sudjelovanju mladih u okviru vanjskog djelovanja, Øobveznih savjetovanja s organizacijama mladih u postupku planiranja Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (NDICI-Global Europe), Øplanova za pojedine zemlje za suradnju EU-a s civilnim društvom, u kojima se uključuje perspektiva mladih i osigurava konkretno sudjelovanje organizacija mladih, Øsavjetodavnih struktura mladih koje delegacijama EU-a pružaju savjete o prioritetima za pojedine zemlje. Do 2027. oni će biti uspostavljeni u većini partnerskih zemalja, Øpoboljšanih institucionalnih kapaciteta i stručnog znanja osoblja EU-a o tome kako raditi s mladima i za njih te o zaštiti djece osposobljavanjem, smjernicama i razmjenom primjera dobre prakse. Do 2024. 80 % delegacija EU-a imat će kontaktne točke za mlade.
Prijetnje oceanu •Zbog zatopljenja morske vrste nestaju dvostruko više nego kopnene. •Prekomjerno je izlovljeno 34,2 % svjetskih morskih ribolovnih područja. •Tijekom posljednjih četrdeset godina Arktik je ostao bez leda koji je zauzimao područje otprilike šest puta veće od Njemačke. •Više od 99 % koraljnih grebena nestalo bi uz zatopljenje od 2 °C. •Svake se godine proizvede 300 milijuna tona plastičnog otpada. Međutim, od toga se reciklira samo 9 %. •Srednja razina mora i dalje će rasti za oko 0,3 m do 2050. i 2 m do 2100. u slučaju vrlo visokih emisija stakleničkih plinova – riskirajući prisilnu migraciju ljudi – do 340 milijuna ljudi do 2050. i 630 milijuna ljudi do 2100.
o izmjeni Uredbe Vijeća (EU) No 833/2014 o mjerama ograničavanja s obzirom na djelovanja Rusije kojima se destabilizira stanje u Ukrajini

JOIN(2022) 11 final/2 DOWNGRADED on 5.7.2022

Etalon Scientific and Production Association

Dolgoprudniy Design Bureau of Automatics (DDBA JSC)

Automated Procurement System for State Defense Orders, LLC

All-Russian Research Institute of Optical and Physical Measurements

Ineko LLC

Informakustika JSC

Institut za visokoenergetsku fiziku

Institut za teoretsku i eksperimentalnu fiziku

Inteltech PJSC

ISE SO RAN Institute of High-Current Electronics

Joint Stock Company NPO Elektromechaniki

JSC Energiya

Kaluga Scientific-Research Institute of Telemechanical Devices JSC

Kulon Scientific-Research Institute JSC

Lutch Design Office JSC

Meteor Plant JSC

Moscow Communications Research Institute JSC

Moscow Order of the Red Banner of Labor Research Radio Engineering Institute JSC

OJSC Pella Shipyard

Omsk Production Union Irtysh JSC

Omsk Scientific-Research Institute of Instrument Engineering JSC

Optron, JSC

Polyot Chelyabinsk Radio Plant JSC

Pskov Distance Communications Equipment Plant