IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU O VANJSKIM AKTIVNOSTIMA EIB-A S PRORAČUNSKIM JAMSTVOM EU-A U 2013. TE O PROVEDBI ODLUKE BR. 1080/2011/EU OD 25. LISTOPADA 2011., KOJIM SU OBUHVAĆENE OPERACIJE FINANCIRANJA EIB-A ZAKLJUČENE TIJEKOM RAZDOBLJA OD 2007. DO 30. LIPNJA 2014. /* COM/2014/0674 final */





1. UVOD Odlukom br. 1080/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o odobravanju jamstva EU-a Europskoj investicijskoj banci (EIB) za gubitke po zajmovima i jamstvima za projekte izvan Unije[1] („Odluka” ili „jamstvo EU-a”) od Komisije se zahtijeva da godišnje izvješćuje o EIB-ovim operacijama financiranja provedenim na temelju jamstva EU-a u skladu s godišnjim izvješćima EIB-a. Ovo izvješće sadržava i sažetak operacija na vlastiti rizik koje je EIB 2013. proveo u regijama obuhvaćenima Odlukom. Operacije EIB-a u Africi, na Karibima i Pacifiku (ACP) kao i u prekomorskim zemljama i teritorijima (OCT) obuhvaćene su posebnim godišnjim izvješćem[2]. Člankom 17. Odluke od Komisije se zahtijeva da Europskom parlamentu i Vijeću predstavi završno izvješće o primjeni te Odluke. Završno izvješće nalazi se u Prilogu i obuhvaća vanjske operacije financiranja EIB-a zaključene u razdoblju od 2007. do 30. lipnja 2014. nakon produženja Odluke za šest mjeseci. Podrobniji podaci i statističke tablice o prethodno navedenim aktivnostima, uključujući one na projektnoj, sektorskoj, državnoj i regionalnoj razini, nalaze se u priloženom radnom dokumentu službi Komisije („SWD”). Nakon druge godine provedbe novog okvira za mjerenje rezultata EIB-a (REM), ovo izvješće pruža podrobnije podatke o očekivanim rezultatima na temelju EIB-ovih operacija financiranja zaključenih u 2013. U radnom dokumentu službi Komisije prikazani su stvarno postignuti rezultati na temelju šest odabranih studija slučaja o operacijama koje su u tijeku. Dana 16. travnja 2014. Europski parlament i Vijeće donijeli su novu Odluku br. 466/2014/EU[3] kojom se dodjeljuje jamstvo EU-a Europskoj investicijskoj banci protiv gubitaka u okviru financijskih operacija kojima se podržavaju ulagački projekti izvan Unije u razdoblju 2014. – 2020. 2. KLJUČNI REZULTATI Odlukom se utvrđuje ukupna gornja granica općeg mandata od 27 484 milijuna EUR i dodatnih 2 000 milijuna EUR za mandat za klimatske promjene koji je aktiviran. Unatoč zahtjevnom poslovnom okruženju u 2013. EIB je povećao broj zaključenih operacija u regijama obuhvaćenima Odlukom na 6,8 milijardi EUR (6,5 milijardi EUR u 2012.). Financiranje na temelju jamstva EU-a povećalo se za oko 0,4 milijarde EUR na 4,4 milijarde EUR, dok se financiranje na vlastiti rizik EIB-a smanjilo za 0,1 milijardu EUR na 2,4 milijarde EUR. EIB je nastavio dokazivati svoju snažnu predanost potpori programu EU-a za klimatsku politiku. Sveukupno, zaključene operacije za klimatsku politiku u regijama obuhvaćenima vanjskim mandatom kako je utvrđeno u Odluci iznosile su 2,1 milijardu EUR u 2013., odnosno 31 % ukupnih zaključenih operacija. U siječnju 2012. EIB je pokrenuo okvir REM kojim se unapređuje mjerenje i izvješćivanje o rezultatima i učinku operacija u skladu sa zahtjevima iz Odluke. Razvijen je sveobuhvatan skup objektivno mjerljivih pokazatelja koji se mogu pratiti, a na kojem će se temeljiti procjena tijekom životnog ciklusa projekta. U radnom dokumentu službi Komisije sažeto su prikazani očekivani rezultati svih EIB-ovih operacija zaključenih u 2013. Vlastito izvješće EIB-a o rezultatima svojih operacija izvan EU-a objavljeno je na web-mjestu EIB-a[4]. U Odluci se naglašava jače usklađivanje vanjske aktivnosti EIB-a s vanjskim politikama, programima i instrumentima EU-a. Tijekom 2013. EIB je nastavio blisko surađivati s Komisijom i Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) na jačanju dosljednosti i usklađenosti aktivnosti EIB-a s vanjskim politikama EU-a. U tom kontekstu ažuriran je Memorandum o razumijevanju između EZ-a i EIB-a te je proširen na ESVD, a stranke su ga potpisale 12. rujna 2013. 3. OPERACIJE FINANCIRANJA 3,1. Pregled obujma EIB-ova financiranja u regijama obuhvaćenima Odlukom U tablici u nastavku prikazan je pregled obujma EIB-ova financiranja u 2013. u regijama obuhvaćenima Odlukom. Tablica 1.: EIB-ove vanjske operacije financiranja zaključene u 2013. Zemlje u kojima se operacije provode || Operacije na temelju mandata || Operacije EIB-a na vlastiti rizik || Ukupno (U milijunima EUR) || Sveobuhvatno jamstvo || Pokriće političkih rizika || Ukupno Pretpristupne zemlje || 960 || 0 || 960 || 1998 || 2958 Zemlje Sredozemlja || 397 || 133 || 530 || 0 || 530 Istočni susjedi, Rusija || 1126 || 560 || 1686 || 119 || 1805 Azija i Latinska Amerika || 782 || 215 || 997 || 242 || 1240 Južna Afrika || 0 || 260 || 260 || 0 || 260 Ukupno || 3265 || 1168 || 4433 || 2359 || 6793 Napomene: Pored prethodno navedenih iznosa iz EIB-ovih vlastitih sredstava u zemljama Sredozemlja zaključene su operacije financiranja vlasničkog kapitala i mikrofinanciranja u iznosu od 53 milijuna EUR sredstvima trećih strana. Udio aktivnosti na temelju mandata EU-a u ukupnom obujmu povećao se u 2013. za 4 %, dosegavši 4,43 milijarde EUR (3,96 milijardi EUR u 2012.) odnosno 65 % ukupnog financiranja u regijama obuhvaćenima Odlukom u 2013. Glavnina operacija financiranih na vlastiti rizik EIB-a (85 %) zaključena je u pretpristupnim zemljama. 74 % zajmova zaključenih na temelju mandata u 2013. bilo je obuhvaćeno sveobuhvatnim jamstvom (3,26 milijardi EUR), koje se upotrebljava za državne i poddržavne operacije, dok se za 26 % iskoristilo pokriće političkih rizika (1,17 milijardi EUR) za operacije u privatnom sektoru, gdje je sve ostale rizike snosio EIB. Obveze sirijske vlade da otplaćuje kamate i zajmove nisu ispunjene ni 2013.[5] Dok je EIB u 2012. pozvao sredstva iz Jamstvenog fonda u ukupnom iznosu od 42 milijuna EUR i realizirao povrat 2,1 milijuna EUR, u 2013. EIB je pozvao dodatna sredstva u ukupnom iznosu od 64,8 milijuna EUR. Grafikon 1.: Godišnji razvoj obujma vanjskog pozajmljivanja EIB-a iz vlastitih sredstava Krajem 2013. (vidi tablicu 2.) ukupan iznos zaključenih operacija na temelju Odluke (bez otkazivanja) bio je 27 milijardi EUR ili 92 % ukupne gornje granice na temelju mandata. Za nove EIB-ove operacije na temelju mandata bio je dostupan ukupan iznos od 2,46 milijardi EUR. Razdoblje Odluke automatski je produženo za šest mjeseci na kraju 2013. jer Europski parlament i Vijeće nisu donijeli novu odluku. Tablica 2.: Ukupne EIB-ove zaključene operacije i isplate na temelju mandata (2007. – 2013.) U millijunima EUR || Gornja granica || Neto zaključeni iznosi || Neto zaključeni iznosi kao % gornje granice || Isplate || Neto isplate kao % neto zaključenih iznosa Pretpristupne zemlje || 9 048 || 8 949 || 99 % || 5 648 || 63 % Zemlje Sredozemlja || 9 700 || 8 381 || 86 % || 4 145 || 49 % Istočni susjedi, Rusija || 3 848 || 3 844 || 100 % || 898 || 23 % Azija i Latinska Amerika || 3 952 || 3 284 || 83 % || 2 322 || 71 % Južna Afrika || 936 || 911 || 97 % || 558 || 61 % Opći mandat ukupno || 27 484 || 25 369 || 92 % || 13 571 || 53 % Mandat za klimatske promjene (2011. – 2013.) || 2 000 || 1 656 || 83 % || 217 || 13 % Ukupni mandat || 29 484 || 27 025 || 92 % || 13 788 || 51 % Napomena: Iznosi isplata izračunati su u protuvrijednosti u EUR na temelju tečaja na datum transakcije. U tablici 2., može se vidjeti da je EIB na kraju 2013. dosegao ili gotovo dosegao regionalne gornje granice u pretpristupnim zemljama, istočnom susjedstvu i u Južnoj Africi. Slobodnog prostora bilo je uglavnom još u zemljama Sredozemlja i zemljama Azije i Latinske Amerike (ALA). Odlukom se predviđa mogućnost preraspodjele do 10 % sredstava među regionalnim gornjim granicama. S obzirom na isplate, koje su pokazatelj napretka provedbe projekta, krajem 2013. isplaćeno je 51 % neto iznosa zaključenih na temelju Odluke (13,8 milijardi EUR). To odgovara prosječnom uobičajenom vremenu kašnjenja od zaključivanja do isplate. Azija i Latinska Amerika ostvarile su dobar napredak i povukle 71 % neto zaključenih iznosa, nakon njih slijede pretpristupne zemlje (63 %) i Južna Afrika (61 %). U istočnom susjedstvu i Rusiji isplate su ostale ispod prosjeka od 23 % neto zaključenih iznosa što je odraz početnih kašnjenja u provedbi projekata i administrativnih kašnjenja u zemljama primateljicama. Stopa isplata na temelju mandata za klimatske promjene relativno je niska jer je aktiviran tek na kraju 2011. Tablica 3.: Godišnje zaključene operacije pozajmljivanja na temelju važeće Odluke (2007. – 2013.) U millijunima EUR || 2007. (*) || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. || 2013. || Ukupno bruto || Otkazivanja || Ukupno neto Pretpristupne zemlje || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 610 || 9 096 || 147 || 8 949 Zemlje Sredozemlja || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 530 || 8 680 || 299 || 8 381 Istočni susjedi, Rusija || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 1 443 || 4 085 || 241 || 3 844 Azija i Latinska Amerika || 305 || 469 || 1 051 || 643 || 310 || 300 || 584 || 3 662 || 378 || 3 284 Južna Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 260 || 1 008 || 96 || 912 Opći mandat ukupno || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 3 427 || 26 530 || 1 161 || 25 369 Mandat za klimatske promjene (2011. – 2013.) || || || || || 150 || 500 || 1 006 || 1 656 || -- || 1 656 Pretpristupne zemlje || || || || || 150 || - || 350 || || -- || 500 Zemlje Sredozemlja || || || || || || 350 || - || 350 || -- || 350 Istočni susjedi, Rusija || || || || || || - || 243 || 243 || -- || 243 Azija i Latinska Amerika || || || || || || 150 || 413 || 563 || -- || 563 Južna Afrika || || || || || || - || - || - || -- || - Ukupni mandat || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 4 433 || 28 186 || 1161 || 27 025 || (*) Do 31. srpnja 2007. pozajmljivanje se provodilo i na temelju prethodne odluke za razdoblje 2000. – 2007. S obzirom na broj projekata, na temelju Odluke u 2013. zaključene su 42 nove operacije u usporedbi s 43 u 2012. Vidi tablicu u nastavku. Tablica 4.: Broj zaključenih operacija po regijama i sredstvima u 2013. Regije || Mandat || EIB na vlastiti rizik || Ukupno || Sredstva trećih strana Azija i Latinska Amerika || 11 || 2 || 13 || - Zemlje Sredozemlja || 7 || - || 7 || 9 Pretpristupne zemlje || 6 || 19 || 25 || - Istočni susjedi, Rusija || 16 || 1 || 17 || - Južna Afrika || 2 || - || 2 || - Višeregionalno* || - || 4 || 4 || - Ukupno || 42 || 26 || 68 || 77 * Zaključene operacije s naglaskom na dvije regije ili više njih Pretpristupne zemlje i dalje su činile glavnu regiju korisnika EIB-ova financiranja izvan EU-a u 2013. s 2,96 milijardi EUR zaključenih operacija (25 novih operacija), što čini 43,5 % ukupnog financiranja u regijama iz Odluke. EIB je dao prioritet kreditnim linijama za MSP-ove i transeuropske infrastrukturne projekte. Pozajmljivanje na temelju jamstva EU-a smanjilo se na 0,96 milijardi EUR, a pozajmljivanje na temelju pretpristupnih instrumenata na vlastiti rizik iznosilo je 2 milijarde EUR u usporedbi s 2,3 milijarde EUR u 2012. (vidi tablicu 1.). Zbog političkih događaja zemlje Sredozemlja našle su se 2013. u zahtjevnom poslovnom okruženju. Aktivnosti EIB-a smanjile su se za 66 %, s 1,7 milijardi EUR u 2012. na 0,6 milijardi EUR (16 novih operacija). Kao i prethodnih godina, sektori energetike i prometa bili su najveći korisnici EIB-ova financiranja u sredozemnoj regiji. EIB je pojačao i pozajmljivanje privatnom sektoru s 9 zaključenih operacija financiranja privatnog vlasničkog kapitala i mikrofinanciranja sredstvima trećih strana. Financiranje EIB-a u istočnom susjedstvu i Rusiji povećalo se sa 17 novih operacija na 1,8 milijardi EUR (vidi tablice 1. i 4.). To je uglavnom bilo zbog aktivnosti u Rusiji. Međutim, politička događanja prisilila su EIB da odgodi tri operacije u Ukrajini i Rusiji koje bi inače bile zaključene tijekom razdoblja mandata. Zaključivanje daljnjih mogućih operacija u Rusiji ovisit će o odgovarajućim sankcijama EU-a. Komisija će pratiti i ocijeniti vjerojatnost daljnjeg aktiviranja (i moguću potrebu za popunjavanjem) Jamstvenog fonda. Nadalje, dijalozi između EU-a i Rusije o prometu zamrznuti su od 2012. Uvjeti za ponovno pokretanje suradnje u području prometa dosad nisu ostvareni, a širi bilateralni odnosi dodatno su se pogoršali tijekom 2014. nakon krize u Ukrajini. U Aziji i Latinskoj Americi ukupno pozajmljivanje povećalo se na 1,24 milijarde EUR (u usporedbi sa 700 milijuna EUR u 2012.). Kao što je prikazano u tablici 5., kreditne linije financijskim institucijama za razvoj privatnog sektora činile su najistaknutiju aktivnost po obujmu zaključenih operacija u 2013., posebice u regiji pretpristupnih zemalja i istočnom susjedstvu. Zatim slijede energetika, posebno u regijama Azije i Latinske Amerike, promet i urbani razvoj. Raščlamba po sektoru i regiji navedena je u nastavku. Tablica 5.: Sektorska raščlamba vanjskih operacija zaključenih u 2013. na temelju mandata i na vlastiti rizik EIB-a U millijunima EUR || Pretpristupne zemlje || Zemlje Sredozemlja || Istočno susjedstvo, Rusija || Azija i Latinska Amerika || Južna Afrika || Ukupno Energetika || 199 || 253 || 105 || 867 || 110 || 1 534 Promet || 460 || 50 || 438 || - || || 948 Voda, kanalizacija || 6 || 77 || 64 || 60 || || 207 Kreditne linije || 1 450 || 80 || 1 193 || 283 || || 3 006 Poljoprivreda, ribarstvo, šumarstvo || 150 || || 6 || 21 || || 177 Industrija || || 20 || || 9 || || 29 Financijske usluge || 192 || || || - || || 192 Telekomunikacije || 300 || || || - || || 300 Urbani razvoj || 200 || 50 || || - || 150 || 400 Ukupno || 2 958 || 530 || 1 805 || 1 240 || 260 || 6 793 Napomene: Pored prethodno navedenih iznosa, u zemljama Sredozemlja zaključene su operacije financiranja vlasničkog kapitala i mikrofinanciranja u iznosu od 53 milijuna EUR sredstvima trećih strana. 3,2. Doprinos ciljevima politike EU-a Odlukom su utvrđena tri horizontalna cilja visoke razine za sve regije obuhvaćene proračunskim jamstvom EU-a („ciljevi mandata”): i. ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima; ii. razvoj društvene i gospodarske infrastrukture; iii. razvoj lokalnog privatnog sektora, posebice potpora MSP-ovima. Dodatni osnovni ciljevi obuhvaćaju doprinos općim načelima za provedbu vanjskog djelovanja, kako je navedeno u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), i regionalnoj integraciji među partnerskim zemljama, uključujući gospodarsku integraciju pretpristupnih zemalja, susjednih zemalja i Unije. Cilj je regionalnih tehničkih operativnih smjernica[6] osigurati da EIB-ovo financiranje na temelju jamstva EU-a u različitim regijama obuhvaćenima Odlukom bude usklađeno s odgovarajućim vanjskim politikama, programima i instrumentima EU-a te da ih nadopunjuje. Doprinos ciljevima mandata prikazan je u grafikonu u nastavku, uzimajući u obzir operacije iz 2013. na temelju mandata i na temelju instrumenata na vlastiti rizik. Gotovo polovina operacija pridonosi više nego jednom cilju. To je osobito značajno za projekte klimatske politike. Grafikon 2.: Doprinos cilju mandata (%) Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba njima EIB je u 2013. nastavio jačati pozajmljivanje u području klimatske politike. Dodatnom omotnicom mandata za klimatske promjene od 2 milijarde EUR omogućeno je da se pored novorastućih tržišnih gospodarstava uključi više zemlja u razvoju u kojima se ulaže u klimatsku politiku. U pogledu zaključenih operacija, do kraja 2013. iskorišteno je 83 % omotnice u iznosu od 2 milijarde EUR (izdane u listopadu 2011.), a ostatak je već bio u potpunosti predviđen za daljnje planirane operacije, koje su doista i bile zaključene prije isteka mandata u lipnju 2014. Pozajmljivanje u području klimatske politike u Aziji i dalje je bilo snažno s gotovo 90 % zaključenih operacija, u Latinskoj Americi i Srednjoj Aziji doseglo je približno 50 %, a u Južnoj Africi obujam novog financiranja iznosio je 88 %. U zemljama Sredozemlja 50 % operacija financiranja zaključenih u 2013. poduprlo je klimatsku politiku. Mobilizirana su i znatna financijska sredstva klimatske politike za projekte u regijama pretpristupnih zemalja i zemalja istočnog susjedstva, ali ukupni je udio tamo manji zbog drugih važnih prioriteta za pozajmljivanje, posebice za razvoj privatnog sektora. Tablica 6.: Zaključene operacije vanjskog pozajmljivanja za klimatsku politiku u 2013. u regijama obuhvaćenima mandatom || Klimatska politika na temelju || Klimatske politika ukupno || Kao % ukupnih zaključenih operacija U milijunima EUR || mandata za klimatske promjene || općeg mandata || instrumenta EIB-a na vlastiti rizik Azija || 286 || 127 || 51 || 464 || 88 % Srednja Azija || 127 || || || 127 || 58 % Latinska Amerika || || 52 || 191 || 243 || 49 % Zemlje Sredozemlja || || 253 || || 253 || 48 % Pretpristupne zemlje || 350 || || 159 || 509 || 17 % Istočni susjedi, Rusija || 243 || 5 || 19 || 267 || 15 % Južna Afrika || || 230 || || 230 || 88 % Ukupno u regijama mandata || 1006 || 667 || 421 || 2 094 || 31 % U smislu obujma financiranja klimatske politike, najveći dio odnosio se na energetski sektor (1.3 milijarde EUR i 16 projekata), što odražava posebno veliku potražnju za ulaganjima u energetsku učinkovitost i obnovljive izvore energije. Drugi projekti koji su pridonijeli EIB-ovu cilju klimatske politike bili su u području održivog prometa (357 milijuna EUR) i urbanog razvoja (177 milijuna EUR) te u sektoru „prirodnih resursa” (120 milijuna EUR). Zaključene operacije u području klimatske politike u 2013. iznosile su 2,1 milijardu EUR, što čini 31 % ukupnog vanjskog financiranja EIB-a u regijama koje su obuhvaćene Odlukom. Taj je omjer iznad EIB-ova globalnog cilja od 25 %. Relativno velik broj zaključenih operacija u 2013. može se objasniti zaključivanjem relativno velikog broja projekata. Razvoj društvene i gospodarske infrastrukture EIB je zaključio ukupno 46 vanjskih operacija u vrijednosti od 3,6 milijardi EUR kako bi se pomoglo razvoju socijalne i gospodarske infrastrukture u raznim sektorima. To uključuje 9 posrednih operacija u kojima stvarna sektorska raspodjela nije unaprijed poznata. Kao i prethodnih godina, najveći dio odnosio se na sektore energetike (18 projekata) i prometa (10 projekata). Razvoj lokalnog privatnog sektora, posebice potpora MSP-ovima EIB podržava razvoj privatnog sektora na lokalnoj razini na različite načine, najčešće osiguravanjem kreditnih linija financijskim posrednicima (većinom banke) za daljnje pozajmljivanje malim i srednjim poduzećima. Sveukupno, od 51 vanjske operacije koje su pridonijele razvoju privatnog sektora na lokalnoj razini 36 njih činili su zajmovi posrednicima kojima je osigurano financiranje u iznosu od 3,3 milijarde EUR za daljnje pozajmljivanje malim i srednjim poduzećima ili poduzećima srednje tržišne kapitalizacije. Daljnjih 12 % tih operacija činili su izravni zajmovi većim privatnim poduzećima, a devet operacija čini ulaganja u fondove privatnog kapitala i institucije za mikrofinanciranje. Regionalna integracija Očekuje se da će projekti u brojnim sektorima doprinijeti regionalnoj integraciji. Od 17 projekata (1,1 milijarda EUR) koji pridonose regionalnoj integraciji, šest njih čine izravne operacije u sektoru prometa. To su uglavnom prekogranične ceste i regionalne mreže zračne plovidbe. Četiri projekta pridonose putem energetskog sektora. Ova je dimenzija najizraženija u regijama pretpristupnih zemalja i zemalja istočnog susjedstva u kojima je koncentrirano oko tri četvrtine ukupnog obujma za vanjsko pozajmljivanje kao podrška regionalnoj integraciji. 3,3. Učinak i dodana vrijednost EIB-ovih operacija Okvirom REM omogućuje se procjena operacija financiranja EIB-a tijekom njihova životnog vijeka. Njime se olakšava odabir dobrih projekata koji su u skladu s prioritetima EU-a na temelju konkretnih rezultata i za koje će sudjelovanje EIB-a imati dodanu vrijednost. Prilikom ocjenjivanja utvrđuju se pokazatelji rezultata s polaznim i ciljanim vrijednostima koje obuhvaćaju očekivane gospodarske, društvene i ekološke rezultate operacije. Postizanje tih utvrđenih mjerila uspjeha prati se tijekom životnog vijeka projekta, a izvješće o tome podnosi se na kraju dviju ključnih etapa: po završetku projekta i tri godine nakon završetka projekta („nakon završetka”) za izravne operacije; na kraju razdoblja ulaganja i na kraju životnog vijeka fondova privatnog kapitala; i na kraju razdoblja dodjele za posredno pozajmljivanje. Projekti se ocjenjuju na temelju tri „stupa”: i. stupom 1. ocjenjuju se očekivani doprinos EU-u i prioritetima zemalja te prihvatljivost u skladu s ciljevima mandata EIB-a; ii. stupom 2. ocjenjuju se kvaliteta i solidnost projekata na temelju očekivanih rezultata; iii. stupom 3. ocjenjuje se očekivana financijska i nefinancijska dodana vrijednost EIB-a. U radnom dokumentu službi Komisije prikazani su detaljniji podaci o konceptualnom okviru REM. Budući da će biti potrebno nekoliko godina za postizanje stvarnih rezultata putem operacija na temelju okvira REM koji je uveden 2012., šest odabranih studija slučaja iz SWD-a prikazuje stvarno postignute rezultate u okviru projekata koji su u tijeku. Stoga se u nastavku prikazuju i obrazlažu očekivani rezultati svih zaključenih operacija u regijama obuhvaćenima mandatom. Grafikon 3.: Raspodjela očekivanih ocjena na temelju okvira REM po stupovima za projekte koji su zaključeni u 2013. Očekivani rezultati svih zaključenih operacija u 2013. u regijama obuhvaćenima mandatom: Kako pokazuje raspodjela ocjena prema stupu 1., od više od polovine operacija zaključenih u 2013. očekuje se izvrstan doprinos ciljevima mandata, tj. velik doprinos i vlastitim ciljevima razvoja zemalja i prioritetima EU-a za zemlju i/ili regiju. Oni projekti od kojih se očekuje „dobar” doprinos u skladu su s ciljevima mandata i mogli bi dati veliki doprinos bilo vlastitim ciljevima razvoja zemalja ili ciljevima EU-a kao i umjereni doprinos drugim ciljevima. U pogledu stupa 2. od 9 % zaključenih operacija očekuje se izvrsna ocjena, uključujući izravne operacije s ekonomskom stopom povrata (ESP) većom od 15 %, ili posredne operacije (kreditne linije) koje čine izvanredan doprinos povećanju pristupa financiranju kao i razvoju financijskog sektora u okruženju s relativno niskim rizicima. Za više od 86 % operacija očekuje se da će biti „dobre”. To su izravne operacije s prosječnim ESP-om od 10 % do 15 %, ili posredne operacije koje pridonose povećanju pristupa financiranju i razvoju financijskog sektora, međutim, u okruženju visokog rizika s malom vjerojatnošću postizanja rezultata. Ocjene prema stupu 3. pokazuju da se od oko 21 % operacija zaključenih u 2013. očekuje dodana vrijednost, obično produženje krajnjeg dospijeća dugovne obveze koja je zajmoprimcu dostupna na tržištu za više od 100 %; pokriće ekonomskog vijeka trajanja imovine koja će se financirati sa barem 80 %; preuzimanje vodeće uloge u pripremi projekata, oblikovanju i/ili provedbi potpore. Od daljnjih 62 % očekuje se da daju dobar doprinos, pruže znatnu dodanu vrijednost, obično kombinirajući znatan doprinos bilo u smislu tehničkih i sektorskih aspekata ili u smislu viših standarda i osiguranja. Kod 17 % zaključenih operacija koje su ocijenjene kao operacije s umjerenim očekivanjima dodane vrijednosti bilo je riječ o tipičnim standardnim proizvodima za koje je bio potreban ograničen doprinos za izradu projekta, oblikovanje ili provedbu. 4. SURADNJA S KOMISIJOM U priloženom radnom dokumentu službi Komisije nalazi se popis postojećih okvira suradnje između EIB-a i Komisije u 2013. u cilju jačanja usklađenosti ukupne potpore EU-a u regijama obuhvaćenima Odlukom, kao i sažet tablični prikaz zaključenih financijskih poslova EIB-a koji se odnose na upravljanje proračunskim sredstvima EU-a. Osim toga, u radnom dokumentu službi Komisije prikazane su neke od glavnih aktivnosti koje su te dvije institucije zajednički koordinirale u 2013. 5. SURADNJA S MEĐUNARODNIM FINANCIJSKIM INSTITUCIJAMA Suradnja s ostalim međunarodnim financijskim institucijama sastavni je dio aktivnosti EIB-a, a uključuje dijalog o institucijskim pitanjima, horizontalne teme i tematska pitanja te uzajamno savjetovanje kao i bolje oblike operativnog sufinanciranja i podjele posla. Sufinanciranje s ostalim međunarodnim financijskim institucijama ili europskim dvostranim institucijama u 2013. iznosilo je 47 % ukupnih zaključenih operacija EIB-a s jamstvom EU-a. U radnom dokumentu službi Komisije nalazi se popis sufinanciranih operacija zaključenih 2013. u regijama obuhvaćenima mandatom. Dijalog među međunarodnim financijskim institucijama odvija se uglavnom u okviru periodičnih sastanaka specijaliziranih radnih skupina na kojima se razmjenjuje najbolja praksa ili rješavaju posebna pitanja. Jedna od tih skupina radi na usklađivanju rezultata među financijskim institucijama koje djeluju u privatnom sektoru, a slična radna skupina osnovana je 2013. godine radi usklađivanja rezultata projekata u javnom sektoru. Osim toga, osnovane su ad hoc radne skupine za rješavanje specifičnih pitanja, npr. G- 20 i G- 8 često traže doprinos Svjetske banke i multilateralne razvojne banke. EIB sudjeluje u drugim inicijativama za dijalog kao što je sastanak šefova multilateralnih razvojnih banaka (siječanj 2014.) koji je organizirao EIB. EIB također igra ključnu ulogu u platformi EU-a za mješovita sredstva u vanjskoj suradnji. [1] SL L 280, 27.10.2011., str. 1. [2] EIB – 06/2014 – ISBN 978-92-861-2059-6 „Godišnje izvješće za 2013. o aktivnostima EIB-a u Africi, na Karibima i Pacifiku te prekomorskim teritorijima” [3] SL L 135, 8.5.2014., str. 1. [4] http://www.eib.org/attachments/country/eib_rem_annual_report_2013_en.pdf [5] Vidi izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o Jamstvenom fondu i upravljanju njime u 2013. – COM(2014) 463 završna verzija od 16. srpnja 2014. i povezani SWD (2014) 241 završna verzija. [6] Vidi radni dokument službi Komisije SWD – COM(2012) 357 završna verzija. U skladu s Odlukom br. 1080/2011/EU od 25. listopada 2011. Komisija Europskom parlamentu i Vijeću predstavlja završno izvješće o primjeni ove Odluke. Njime su obuhvaćene operacije financiranja EIB-a zaključene tijekom razdoblja obuhvaćenog Odlukom[1] od 2007. do 30. lipnja 2014. nakon produženja Odluke za šest mjeseci. Ovim se izvješćem upotpunjuje analiza godišnjeg izvješća za 2013. za vanjske aktivnosti EIB-a s proračunskim jamstvom EU-a te uzima u obzir cjelokupno razdoblje važenja, uključujući produženje od šest mjeseci u 2014. Najviša gornja granica za operacije financiranja EIB-a u na temelju jamstva EU-a (29,5 milijardi EUR) raščlanjena je u Odluci na opći mandat od 27,5 milijardi EUR i mandat za klimatske promjene od 2 milijarde EUR. Opći mandat raščlanjen je na regionalne gornje granice i podograničenja. Iskorištenost vanjskog mandata Konačna iskorištenost mandata na dan 30. lipnja 2014. ukupno iznosi 99 % (98 % za dio mandata za klimatske promjene), s malim regionalnim razlikama kako je prikazano u tablici u nastavku (iznosi u milijunima EUR). Politička događanja prisilila su EIB da odgodi tri operacije u Ukrajini i Rusiji koje bi inače bile zaključene prije kraja lipnja. Zbog tih nepredviđenih okolnosti iznos koji je preraspodijeljen tijekom posljednjih 6 mjeseci za istočno susjedstvo u konačnici se mogao samo djelomično iskoristiti (82 milijuna EUR od 200 milijuna EUR). Događaji u Tajlandu imali su sličan učinak na jednu operaciju. Tablica 1.: Iskorištenost vanjskog mandata za razdoblje 2007. – 2014. (do 30. lipnja 2014.) Poddržavne operacije na temelju mandata Mogućnost financiranja na poddržavnoj razini pokazala se kao izrazito korisna i dobro je ispunjavala ciljeve vanjske politike EU-a jer je time EIB-u omogućeno da podrži niz vrlo važnih projekata, kao što su potpora MSP-ovima, razvoj komunalne infrastrukture, socijalno stanovanje i klimatska politika. Gornja granica od 2,6 milijardi EUR za operacije na poddržavnoj razini na temelju sveobuhvatnog jamstva EU-a iscrpljena je krajem lipnja 2014. Zaključeno je 27 operacija u 9 zemalja. Isplate zajmova za projekte koji primaju potporu na temelju mandata Krajem lipnja 2014. zajmoprimci su povukli 14,4 milijarde EUR, što čini 50 % neto zaključenih iznosa za investicijske projekte koji primaju potporu na temelju mandata. Uzimajući u obzir činjenicu da je dio aktivnosti pozajmljivanja završen tek nedavno i uobičajeno dugo vrijeme provedbe projekata, očekuje se postupno povećanje stope ovih isplata tijekom sljedećih godina. Tablica 2.: Ukupni neto zaključeni iznosi i isplate u okviru mandata krajem lipnja 2014. Financiranje EIB-a općenito, na temelju mandata i na temelju potpunog vlastitog rizika EIB-a Općenito, u razdoblju od 2007. do lipnja 2014. EIB je zaključio operacije financiranja u iznosu od 47,2 milijarde EUR u regijama obuhvaćenima mandatom, od čega je 64 % (30,4 milijardi bruto zaključenih iznosa) s jamstvom EU-a, dok su ostatak činili instrumenti za pozajmljivanje na potpuni vlastiti rizik EIB-a. Sveobuhvatno jamstvo EU-a pokriva 22,7 milijardi EUR zajmova partnerima na državnoj ili poddržavnoj strani, dok jamstvo od političkih rizika pokriva 7,7 milijardi EUR zajmova privatnom sektoru. Tablica 3.: Operacije financiranja EIB-a u zemljopisnim područjima mandata prema vrsti pokrića jamstva Tijekom razdoblja mandata EIB je zaključio zajmove u 46 zemalja koje su obuhvaćene Odlukom. U 40 zemalja financiranje je osigurano na temelju mandata uz jamstvo EU-a, a u 26 zemalja na temelju EIB-ovih instrumenata na vlastiti rizik. Sve osim triju zemlja korisnica (Hrvatska, Izrael i Rusija[2]) zemlje su u razvoju u skladu s popisom OECD-a o korisnicima službene razvojne pomoći (ODA). 25 % obujma financiranja EIB-a zaključeno je u zemljama s nižim srednjim prihodima (17 zemalja korisnica), s niskim prihodima (Tadžikistan) ili najmanje razvijenim zemljama (Bangladeš i Nepal). Podrška razvoju infrastrukture čini najznačajnije pravce djelovanja, posebno u sektoru energetike i prometa koji zajedno predstavljaju oko polovine (52 %) zaključenih iznosa na temelju mandata. Razvoj privatnog poduzetništva, prvenstveno putem kreditnih linija za banke posrednice, na drugom je mjestu s 47 % zajmova na vlastiti rizik EIB-a i 20 % zaključenih operacija na temelju mandata. Financiranje za unaprjeđenje sustava za opskrbu vodom i kanalizacijskih sustava kao i ulaganja u zdravstvo i obrazovanje izvršeno je gotovo isključivo na temelju mandata. Doprinos općenitom pozajmljivanju za ciljeve politika EU-a Od 2007. EIB je zaključio 437 operacija, od kojih 271 na temelju mandata, 132 na temelju instrumenata na vlastiti rizik i 34 na temelju operacija rizičnog kapitala sredstvima trećih strana. Grafikon u nastavku prikazuje doprinos svih tih operacija ciljevima mandata u pogledu obujma i omjera operacija zaključenih u razdoblju od 2007. do lipnja 2014. Grafikon 1.: Kumulativni doprinos ciljevima mandata[3] Tijekom mandata financirano je 108 projekata sa znatnim klimatskim komponentama. Financiranje borbe protiv klimatskih promjena doseglo je 12 milijardi EUR, što čini 25 % ukupnog obujma zaključenih operacija EIB-ovim vlastitim sredstvima (isključujući operacije financirane sredstvima trećih strana). Udjel na temelju samog mandata iznosi 26 %. Tablica 4.: Klimatska politika u razdoblju od 2007. do lipnja 2014. u regijama obuhvaćenima mandatom Sufinanciranje s drugim međunarodnim financijskim institucijama i spajanje zajmova i bespovratnih sredstava Tijekom cijelog razdoblja mandata, 58 % obujma financiranja EIB-a na temelju mandata sufinancirano je s drugim međunarodnim financijskim institucijama. Tablica 5.: Operacije financiranja EIB-a koje su spojene s bespovratnim sredstvima EU-a ili sufinancirane s drugim međunarodnim financijskim institucijama 27 % zajmova na temelju mandata povezano je s bespovratnim sredstvima, uglavnom u obliku subvencija za ulaganja ili tehničke pomoći. U pogledu izdvajanja iz proračuna EU-a, okvir za ulaganja na zapadnom Balkanu (WBIF) i instrument za poticanje ulaganja u inozemstvu (NIF) primili su najveće doprinose u razdoblju 2007. – 2013., tj. WBIF 229 milijuna EUR i NIF 223 milijuna EUR. U tom razdoblju, ulagački instrument za Latinsku Ameriku (LAIF) primio je 25 milijuna EUR, ulagački instrument za Aziju (AIF) 5,7 milijuna EUR i ulagački instrument za Srednju Aziju (IFCA) 4,3 milijuna EUR. Spajanje zajmova i bespovratnih sredstava izvršeno je u više od polovine (22 od 40) zemalja u kojima je EIB pružio financiranje na temelju mandata. [1] Provedba mandata započela je 1. kolovoza 2007. (nakon potpisivanja sporazuma o jamstvu EU-a) i produljena je do 30. lipnja 2014. godine. [2] Zaključivanje daljnjih mogućih operacija u Rusiji ovisit će o odgovarajućim sankcijama EU-a. [3] Jedan projekt može pridonijeti više nego jednom cilju mandata.