RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UČINKA Priložen uz dokument Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o širenju satelitskih podataka o promatranju Zemlje u komercijalne svrhe /* SWD/2014/0184 final */





RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UČINKA Priložen uz dokument Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o širenju satelitskih podataka o promatranju Zemlje u komercijalne svrhe Izjava o odricanju odgovornosti: Ovaj sažetak obvezuje samo službe Komisije koje su sudjelovale u njegovoj pripremi i ne utječe na završni oblik bilo koje odluke koju će donijeti Komisija. 1. Definicija problema (a) Pozadina U ovoj procjeni učinka razmatraju se prepreke razvoju tržišta koje proizlaze iz činjenice da su satelitski podaci visoke razlučivosti (engl. high resolution satellite data, HRSD) danas u državama članicama EU-a regulirani na različite načine te mogućnosti svladavanja tih prepreka slobodnom protoku satelitskih podataka uz očuvanje interesa sigurnosti. U savjetovanju s dionicima, uključujući preprodavatelje podataka i pružatelje usluga s dodanom vrijednošću (engl. value-adding service, VAS), otkriveno je da razvoj tržišta HRSD-a trenutačno koči nedostatak transparentnosti, predvidljivosti i jednakog tretmana, što je posljedica fragmentiranih regulatornih okvira koji se primjenjuju na HRSD u državama članicama. Trenutačno ne postoji zajedničko tržište HRSD-a. (b) Najviše pogođene poslovne djelatnosti Pružatelji podataka: iako doživljavaju razvoj tržišta kao priliku, transparentniji okvir kojim se otvaraju mogućnosti za ulazak drugih strana u sektor pružanja podataka mogao bi predstavljati prijetnju. No s druge strane, na njihovo poslovanje negativno utječu postojeće ili tekuće regulatorne prepreke s obzirom na to da one većinom nastaju u fazi širenja HRSD-a od pružatelja podataka do preprodavatelja podataka i VAS-a. Preprodavatelji podataka / VAS: njihovo poslovanje sputavaju učinci fragmentiranoga regulatornog okvira za HRSD kojima je ograničen slobodan protok HRSD-a. Velika većina njih (99 %) mala su ili srednja poduzeća/mikro poduzeća koja su zbog svoje fleksibilnosti osobito dobro opremljena za inovacije na temelju neobrađenih podataka i pružanje širokog raspona usluga i proizvoda na osnovi HRSD-a. Poduzeća krajnji korisnici: na njih utječu ograničenja koja u smislu (pravovremene) raspoloživosti HRSD-a osjećaju preprodavatelji podataka. (c) Potreba za javnom intervencijom Tri države članice (tj. Njemačka, Francuska i Italija) dosad su razvile civilne satelitske sustave ili satelitske sustave dvojne namjene koji su sposobni proizvoditi HRSD i uspostavile regulatorne režime kojima se omogućava distribucija potencijalno osjetljivih podataka na komercijalno tržište. Međutim, s obzirom na manjak dosljednog pristupa, ti individualni okviri sadržavaju praznine i razlike koje sputavaju razvoj tržišta HRSD-a. Još najmanje dvije zemlje, Ujedinjena Kraljevina i Španjolska, razvit će tehnološke sposobnosti za HRSD u najbliskijoj budućnosti. Druge će možda krenuti za njima. Kako se bude povećavao broj država članica sa sposobnostima za HRSD, pojavom sve više fragmentiranih regulatornih okvira vjerojatno će se pogoršati opisani problemi. Nadzor nad distribucijom HRSD-a potreban je zbog sigurnosnih razloga. Države članice koje imaju nadležnost nad satelitskim sustavima visoke razlučivosti uspostavile su različite regulatorne okvire za nadzor HRSD-a koji negativno utječu na razvoj tržišta HRSD-a, a mogu dovesti i do sigurnosnih propusta. Postoji konsenzus da se javnom intervencijom na razini EU-a u smislu usklađivanja određenih ključnih aspekata tih regulatornih okvira mogu otkloniti ti problemi. 2. Analiza supsidijarnosti Navedeni problemi koče razvoj unutarnjeg tržišta EU-a u domeni satelitskih podataka. Tijekom savjetovanja zaključeno je da trenutačno ne postoji unutarnje tržište HRSD-a. Temelj za djelovanje EU-a jest članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, koji se odnosi na usklađivanje zakonodavstava država članica radi postizanja ciljeva članka 26. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, to jest pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Odabir članka 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije opravdan je potrebom da se odrede granice unutarnjeg tržišta HRSD-a i osigura slobodan protok proizvoda i usluga koji se temelje na satelitskim podacima širom EU-a. Djelovanje EU-a predviđeno u ovom izvješću u skladu je i s načelom supsidijarnosti zbog sljedećih razloga: – – dosljedan pravni okvir za širenje satelitskih podataka neće se osigurati samo nacionalnom inicijativom. Dosljedan okvir može se postići samo kroz usklađenu mjeru država članica u okviru EU-a ili mjeru na razini EU-a. – Pristup na razini EU-a jedini je način kojim će se privatnim poduzećima u lancu vrijednosti omogućiti da iskoriste mogućnosti koje nudi unutarnje tržište EU-a stvaranjem transparentnog, predvidljivog i poštenoga pravnog okvira kojim se jamči načelo slobodnog protoka. Predviđene mogućnosti, koje se oslanjaju na fleksibilan pristup ograničenog usklađivanja ključnih regulatornih elemenata, ne prelaze ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva inicijative. Stoga se može potvrditi da inicijativa u skladu i s načelom supsidijarnosti. 3. Ciljevi Opći je cilj politike ove inicijative poticanje razvoja tržištâ za promatranje Zemlje (engl. Earth observation, EO) u Europi, osobito tržišta usluga, poticanje konkurentnosti EO sektora EU-a i poticanje konkurentnosti poduzeća korisnika EO-a u Europi. Konkretno, nastoji se olakšati širenje HRSD-a u Europi uz potpunu zaštitu interesa sigurnosti, uspostaviti pouzdaniji pristup HRSD-u, osigurati dobru i dovoljnu razinu informacija o dostupnosti HRSD-a VAS-u/preprodavateljima podataka i poduzećima korisnicima te olakšati tržišno natjecanje na razini pružatelja podataka. Svi su ti ciljevi usmjereni na poticanje unutarnjeg tržišta HRSD-a. Operativni je cilj uspostaviti temeljne elemente potrebne za ostvarenje potpunoga tržišnog potencijala HRSD-a, a osobito olakšati širenje i pristup HRSD-u: – uvođenjem zajedničke definicije HRSD-a, kojom se određuje koji bi satelitski podaci mogli biti važni po pitanju sigurnosti, a koji su „spremni za poslovanje”, – uvođenjem zajedničkih normi o transparentnosti, predvidljivosti / pravnoj sigurnosti i poštenom tretmanu i – uvođenjem zajedničkih normi o učinkovitosti i provedbi prilagođenoj poduzećima, osobito u pogledu postupaka koji se moraju slijediti. 4. Opcije politike U ovoj procjeni učinka utvrđene su tri opcije – pored osnovnog scenarija – kojima se ciljevi žele postići uspostavljanjem pravnog okvira za rukovanje podacima visoke razlučivosti o promatranju Zemlje i njihovo širenje u Europskoj uniji: 1. opcija: Osnovni scenarij 2. opcija: Preporuke i smjernice (OMU) 3. opcija: Osnovni zakonodavni instrument 4. opcija: Prošireni zakonodavni instrument 1. opcija podrazumijevala bi da se ne bi uspostavio zajednički okvir, a kako bi sve više država članica stjecalo sposobnost za HRSD i uspostavljalo vlastite nacionalne okvire, vjerojatno bi došlo do daljnje fragmentacije. 2. opcija, otvorena metoda usklađivanja (OMU), mogla bi se upotrijebiti za usklađivanje nacionalnih politika u području HRSD-a kako bi se postigli zajednički ciljevi. U okviru te opcije nastojao bi se uspostaviti dosljedan pravni okvir za HRSD u državama članicama, pri čemu bi Komisija imala koordinacijsku ulogu. Međutim, učinci tog postupka mogli bi se pojaviti tek nakon duljeg vremena. Slični se rezultati mogu postići preporukom Komisije koja bi mogla proizići i iz OMU-a, iako je velika većina država članica tijekom postupka savjetovanja izričito izjavila da nije uvjerena u učinkovitost te opcije zbog sigurnosnih razloga i nedostatka jamstava za nepoštovanje uzajamnosti. Zbog tih je razloga preporuka Komisije odbačena kao opcija. 3. opcija uključuje zakonodavnu mjeru na razini EU-a radi usklađivanje ključnih komponenata nacionalnih regulatornih okvira koji se odnose na distribuciju HRSD-a: Ta bi zakonodavna mjera obuhvaćala: – uspostavljanje zajedničkih tehničkih parametara za definiciju HRSD-a; – razvoj zajedničkih kriterija za postupak probira, koje daljnje utvrđuju države članice kako bi se odredilo treba li HRSD proći postupak odobrenja; – utvrđivanje određenih normi za postupak odobrenja i – uvođenje načela slobodnog protoka HRSD-a koji kod prvog širenja nadzire druga država članica EU-a u skladu s primjenjivim postupcima, pri čemu se poštuje područje primjene probira/odobravanja. 4. opcija temelji se na istim elementima kao opcija 3., ali uključuje i uspostavljanje zajedničkih kriterija za izdavanje dozvola pružatelja HRSD-a (dozvole izdaju nacionalna tijela). Zajednički kriteriji uključivali bi: – tehničke i organizacijske mjere za sprečavanje neodobrenog pristupa trećih strana postrojenjima koja se koriste za primanje, obradu ili skladištenje podataka koje proizvodi sustav visokih performansi za daljinsko istraživanje Zemlje; – mjere zaštite nenamjernog otkrivanja HRSD-a stranama bez odobrenja tijekom prijenosa podataka između različitih postrojenja pod svojim nadzorom ili prijenosa drugom pružatelju podataka; – mjere zaštite nenamjernog otkrivanja HRSD-a stranama bez odobrenja tijekom prijenosa podataka između različitih postrojenja pod svojim nadzorom ili prijenosa drugom pružatelju podataka; – zahtjeve sigurnosne provjere za osoblje koje ima pristup upravljačkim postrojenjima koja se koriste za primanje, skladištenje i dostavu HRSD-a. 5. Procjena učinaka Za razliku od 1. opcije, 2., 3. i 4. opcija usmjerene su na uspostavljanje dosljednog i jasnoga pravnog okvira za HRSD širom Europe temeljenog na nizu ključnih elemenata, pri čemu razlika leži u vrsti odabranog instrumenta i područja primjene predviđene intervencije EU-a. Međutim, one bi se razlikovale po učinkovitosti i efikasnosti, administrativnom opterećenju i rokovima. Opcije 2. – 4. imale bi pozitivne gospodarske učinke zbog visoke razine transparentnosti, pravne sigurnosti i poslovne predvidljivosti. Kroz njih će nastati pozitivni učinci za osnivanje i rad poduzeća poticanjem stvaranja unutarnjeg tržišta HRSD-a i povećavanjem konkurentnost poduzeća iz EU-a u odnosu na konkurente iz trećih zemalja, što je pitanje od posebne važnosti za najranjiviji segment sektora HRSD-a – mala i srednja poduzeća / mikropoduzeća. Pored izravnog stvaranja radnih mjesta u poduzećima preprodavatelja podataka/usluga s dodanom vrijednošću i poduzećima pružatelja podataka, vjerojatno će se stvoriti radna mjesta i na drugim razinama lanca vrijednosti (tj. poduzećima korisnicima HRSD-a, proizvođačima i operaterima satelita) zbog kvalitetnijih usluga i konkurentnijih cijena. Nadalje, očekuje se i neizravan porast broja radnih mjesta, s obzirom na to da stvaranje jednog novog radnog mjesta u svemirskoj industriji dovodi do pet novih radnih mjesta u drugim sektorima. Još jedno pitanje koje treba naglasiti u smislu učinaka važnost je dosljedne politike HRSD-a za poboljšanja u područjima politike u kojima se znatno koriste HRSD proizvodi i usluge, npr. sigurnost i obrana, lokalno i regionalno planiranje, praćenje okoliša i klime ili službe za izvanredne događaje. Jedan od primjera razmotrenih tijekom savjetovanja, značajan se udio HRSD proizvoda i usluga koristi u praćenju okoliša. Stoga bi svako poboljšanje kvalitete tih usluga moglo pridonijeti primjerice postizanju ambicioznih ciljeva EU-a u pogledu klimatskih promjena, osiguranjem troškovno učinkovitog i preciznog praćenja stakleničkih plinova i biomase širom svijeta. Pravilno će funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU-a za HRSD imati i pozitivan učinak na raspoloživost podataka koji se mogu koristiti za druge društveno korisne ciljeve, na primjer u edukativne ili istraživačke svrhe. U sljedećoj se tablici daje kratak pregled detaljnih učinaka različitih opcija: || Gospodarski || Administrativni trošak/opterećenje || Strateški i politički || Socijalni 1. opcija: Osnovni scenarij || Prepreke gospodarskom razvoju sektora zbog: – nedostatka transparentnosti – prepreka trgovini – nedostatka poslovne predvidljivosti – nedostatka tržišnog natjecanja || Nema dodatnoga administrativnog opterećenja. || Različiti pristupi mogli bi imati nepovoljan učinak na sigurnost. || Potencijal stvaranja radnih mjesta nije potpuno iskorišten. Ograničena raspoloživost podataka za uporabu i aplikacije. 2. opcija: Preporuke i smjernice[1] || Pozitivan gospodarski učinak zbog veće razine transparentnosti, poslovne predvidljivosti i pravne sigurnosti (slobodan protok HRSD-a). Pozitivni učinci na osnivanje i rad poduzeća. Nastanak unutarnjeg tržišta HRSD-a. || Za poduzeća: Manje birokratskih prepreka za industriju i manje potrebnog napora za poštovanje nacionalnih propisa. Za države članice: Zanemarivi dodatni administrativni troškovi. || Države članice uskladile bi svoja zakonodavstva, taj bi dijalog bio potaknut strateškim interesima Unije i došlo bi do poboljšanja u stupnju zaštite tih interesa. || Značajan potencijal stvaranja radnih mjesta. Bolja dostupnost HRSD-a za aplikacije. 3. opcija: Osnovni zakonodavni instrument || Slično kao kod 2. opcije. Pored toga, 3. opcija vjerojatno bi brže dovela do rješenja i imala bi raniji utjecaj na tržište nego 2. opcija (čak i pod pretpostavkom da 2. opcija daje najbolje rezultate). || Za poduzeća, slično 2. opciji, ali učinci bi se osjetili ranije. Države članice imale bi ograničene administrativne troškove prijenosa direktive u nacionalno zakonodavstvo. || Pozitivan učinak postigao bi se brže i sigurnije nego kod 2. opcije. || Kao kod 2.opcije ali s ranijim učinkom. 4. opcija: Prošireni zakonodavni instrument || Kao kod 2. opcije, uz više tržišnog natjecanja na razini pružatelja podataka. Međutim, postoji opasnost da bi uspostavljanjem zajedničkih, ali složenih kriterija za izdavanje dozvola mogle nastati nepredviđene administrativne poteškoće kako se tržište bude razvijalo. || Za poduzeća, manje administrativno opterećenje ako djeluju u više od jedne države članice. S obzirom na to da bi direktiva sadržavala daljnji element, trošak prijenosa bio bi veći nego kod 3. opcije. Nastali bi i dodatni administrativni troškovi za one države članice koje moraju prilagoditi svoje mehanizme nadzora djelatnosti pružatelja podataka. || Kao kod 3. opcije. || Poboljšana opskrba HRSD-om potaknula bi korištenje HRSD-a u provedbi socijalnih i ekoloških politika. Najpoželjnija mogućnost jest 3. opcija, u kojoj se kombinira dobra razina gospodarskih, strateških i socijalnih koristi s vrlo visokom razinom učinkovitosti i efikasnosti, a istovremeno se državama članicama ostavlja što je više moguće prostora za nadzor poduzeća koja pružaju podatke na njihovu državnom području. 6. Praćenje i evaluacija Ciljevi || Indikatori Opći cilj || Poticanje razvoja tržišta promatranja Zemlje u EU-u, osobito tržišta usluga. Poticanje konkurentnosti sektora promatranja Zemlje u EU-u. Poticanje konkurentnosti poduzeća korisnika EO-a. || Rast prometa tržišta promatranja Zemlje u EU-u. Rast broja i veličine poduzeća. Pozitivan/negativan poslovni dojam o radu unutarnjeg tržišta HRSD-a. Posebni cilj || Bolje poslovanje širom država članica za širenje HRSD-a. Pouzdaniji pristup HRSD-u. Pouzdane informacije o dostupnosti HRSD-a za VAS/preprodavatelje podataka i kupce. Povećanje tržišnog natjecanja na razini pružatelja podataka. Poticanje unutarnjeg tržišta HRSD-a. || Razina transparentnosti i predvidljivosti postojećih propisa i propisa u razvoju. Praćenje kvote konačno odbijenih zahtjeva za HRSD-om zbog sigurnosnih razloga. Razina transparentnosti i javnosti postojećih propisa i propisa u razvoju. Broj konkurenata, cijena HRSD-a Praćenje kvote HRSD transakcija kupcima/VAS-u/preprodavateljima podataka s naznakom njihove lokacije: domaći, EU, treće zemlje. Operativni cilj || Uspostava temeljnih elemenata za iskorištavanje punoga komercijalnog potencijala HRSD-a, a osobito olakšanje širenja i pristupa:: – uvođenjem temelja za zajedničko shvaćanje HRSD-a, – zajedničkim normama o transparentnosti, predvidljivosti/pravnoj sigurnosti i poštenom tretmanu, – zajedničkim normama o učinkovitosti i provedbi prilagođenoj poduzećima, osobito u pogledu postupaka koji se moraju slijediti. || Odabrani operativni ciljevi omogućavaju praćenje provjerom jesu li elementi uvedeni u nacionalnom pravu. Zakonodavnim dokumentom predvidjet će se redovito praćenje provedbe predložene inicijative, osobito u pogledu provođenja postupaka koje su razvila nacionalna tijela. Za praćenje su potrebna redovita ažuriranja od strane nacionalnih tijela (npr. na godišnjoj osnovi) dostavom sljedećih zbirnih statistika Komisiji: – broj poduzeća koja djeluju kao pružatelji podataka u različitim državama članicama; – ukupan broj podatkovnih transakcija koje su prošle probir (čime se omogućava procjena tržišnog interesa za HRSD); – postotak „neosjetljivih” i „osjetljivih” zahtjeva, iz čega se mogu izvući zaključci o ukupnoj učinkovitosti probira (postotak „osjetljivih” transakcija može se koristiti kao indikator učinkovitosti filtara koje primjenjuju pružatelji podataka i može ukazivati na stupanj ispunjenja potreba poduzeća); – postotak domaćih, prekograničnih (unutar EU-a) i globalnih poslovnih djelatnosti na razini pružatelja podataka; – broj osjetljivih zahtjeva koji su dostavljeni na naknadno odobrenje; – postotak odbijenih odobrenja (iz kojeg se mogu izvući zaključci o tome kako se učinkovite potrebe poduzeća uzimaju u obzir kod postupka probira). Komisija će redovito obavješćivati Europski parlament i Vijeće o provedbi direktive, a ocjena novog instrumenta provodi se tri godine nakon isteka razdoblja prijenosa. Ocjena će se temeljiti na pokazateljima u prethodnoj tablici, a cilj joj je utvrditi u kojoj su mjeri instrumentom ispunjeni ciljevi i postoji li potreba za revizijom. [1] Međutim, s obzirom na to da je neizvjesna učinkovitost i efikasnost postupka u okviru otvorene metode usklađivanja, stajalište o gospodarskom učinku ostaje nejasno.