(3)[U preporuci Vijeća o ekonomskoj politici europodručja državama članicama europodručja preporučuje se da i u okviru svojih planova za oporavak i otpornost poduzmu mjere kojima se, među ostalim, osigurava usmjerenost politika na potporu oporavku i dodatno jača konvergencija, otpornost te održiv i uključiv rast. Vijeće je preporučilo i da se jačaju nacionalni institucionalni okviri, osigura makrofinancijska stabilnost, dovrši ekonomska i monetarna unija i jača međunarodna uloga eura.] [Ako se Preporuka Vijeća ne donese do donošenja Provedbene odluke Vijeća, molimo izbrišite ovu uvodnu izjavu]

(19)Simulacije službi Komisije pokazuju da bi se ovim planom BDP Slovenije do 2026. mogao povećati za 1,1 % do 1,7 % BDP-a. BDP bi nakon 20 godina mogao biti viši za 0,5 %. Očekuje se da će gospodarski poticaj predviđen u planu imati pozitivan učinak i na javne financije.

(18)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (c) i odjeljkom 2.3. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će plan za oporavak i otpornost snažno utjecati (ocjena A) na jačanje potencijala za rast, otvaranje radnih mjesta i ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost države članice, čime se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i promicanjem politika za djecu i mlade, te na ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, i time ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i konvergenciju u Uniji.

(32)Očekuje se da će provedba reformi predviđenih planom za oporavak i otpornost dovesti do znatnih strukturnih promjena u javnoj upravi i poboljšati njezinu djelotvornost i učinkovitost. Kako bi se modernizirao sustav upravljanja ljudskim resursima u slovenskoj javnoj upravi, predviđeno je donošenje strategije upravljanja javnim službama, osnivanje centra za kompetencije i reforma zakonodavstva o javnoj službi. Planom se također nastoje poboljšati vještine javnih službenika, uključujući digitalne vještine, a očekuje se da će novi sustav plaća u javnom sektoru biti poticajniji i poboljšati uspješnost. U okviru zakonodavnih paketa za smanjenje birokracije trebale bi biti donesene dodatne mjere za pojednostavnjenje postojećih zakona i drugih propisa. Reformski napori trebali bi biti usmjereni i na uspostavu učinkovitijeg upravljanja nacionalnim i općinskim prostornim planiranjem te na modernizaciju sustava javne nabave u Sloveniji u skladu s odgovarajućim propisima EU-a. Trebalo bi se poboljšati i pružanje javnih e-usluga građanima i poduzećima, a upravljanje ojačati osnivanjem Vijeća za informatički razvoj, koje bi trebalo osigurati usklađenost i troškovnu učinkovitost aktivnosti informatičkog razvoja u javnoj upravi. Važno je napomenuti da se planom također nastoji povećati razina kibersigurnosti kako bi digitalna infrastruktura zemlje postala otpornija.

(28)Plan je snažno usmjeren na digitalizaciju javne uprave te se u njemu predlaže sveobuhvatan paket reformi i ulaganja kako bi se ubrzala digitalna transformacija zemlje i pružile interoperabilne i sigurne usluge usmjerene na korisnika. Plan uključuje donošenje plana za širokopojasnu mrežu kako bi se osigurala pokrivenost u cijeloj Sloveniji do 2025., poboljšanje kapaciteta za odgovor na kiberincidente, uvođenje nacionalnog e-identiteta i pojednostavnjenje registracije korisnika za upotrebu javnih e-usluga. Planom se podupire razvoj digitalne infrastrukture te naprednih i korisniku prilagođenih digitalnih rješenja i usluga u raznim područjima javne uprave, kao što su unutarnja sigurnost, obrazovanje, znanost i sport, prostorno planiranje i okoliš, poljoprivreda, hrana i šumarstvo, kultura, pravosuđe i e-zdravstvo. Kad je riječ o privatnom sektoru, plan uključuje strategiju za digitalnu transformaciju poduzeća, uvođenje jedinstvene digitalne osobne iskaznice za poduzeća i donošenje smjernica za inovativnu nabavu kako bi se ojačao inovacijski potencijal malih i srednjih poduzeća u području visoke tehnologije. Takve mjere temelje se na ulaganjima usmjerenima na transformaciju poslovnih procesa i premošćivanje digitalnog jaza za tradicionalnija poduzeća.

(26)Plan pridonosi i drugim ciljevima politike Unije u području okoliša. Očekuje se da će se planom povećati učinkovitost sustava upravljanja vodama i ubrzati prelazak na kružno gospodarstvo, prvenstveno integriranjem načela kružne javne nabave i uvođenjem zelenog proračunskog planiranja. Plan ne sadržava mjere čiji je cilj bioraznolikost. Međutim, neke mjere za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima mogu biti korisne i za očuvanje bioraznolikosti s obzirom na to da su klimatske promjene jedna od glavnih prijetnji bioraznolikosti. Očekuje se da se planom neizravno podupre bioraznolikost zahvaljujući ključnoj reformi za očuvanje i razvoj šuma promicanjem prirodnih rješenja za mjere prilagodbe klimatskim promjenama i prioritetnom nadogradnjom sustava otpadnih voda s pozitivnim učinkom na područja mreže Natura 2000. Slovenija je provela sustavnu procjenu usklađenosti s načelom nenanošenja bitne štete koja upućuje na to da nijedna predložena mjera ne šteti bioraznolikosti.

(25)Kad je riječ o doprinosu ciljevima Unije u području klime i energetike u razdoblju 2030.–2050. i cilju postizanja klimatske neutralnosti Europske unije do 2050., planom se nastoji odgovoriti na neke od ključnih izazova politike utvrđenih u preporukama Komisije za slovenski nacionalni klimatski i energetski plan. Plan uključuje ključne reforme i ulaganja za promicanje energije iz obnovljivih izvora uklanjanjem regulatornih prepreka i razvojem novih kapaciteta za njezinu proizvodnju te nadogradnjom elektroenergetske distribucijske mreže, uzimajući pritom u obzir potrebe za zaštitom prirode. U planu se predviđaju i ulaganja u energetsku učinkovitost, s naglaskom na javne zgrade, i promiču ulaganja u energetsku učinkovitost u industriji. Dodatno se promiče korištenje javnog prijevoza, željezničkog prijevoza putnika i tereta, upotreba alternativnih goriva u prijevozu te digitalna transformacija željezničkog i cestovnog prometa. Nastoji se povećati otpornost na klimatske promjene, s posebnim naglaskom na rizike od poplava. Očekuje se da će kombinirani učinak tih mjera pridonijeti znatnom smanjenju emisija stakleničkih plinova, potaknuti otvaranje zelenih radnih mjesta i omogućiti smanjenje računa za energiju, čime će se osigurati bolje životno okruženje za stanovništvo i bolji radni uvjeti za gospodarske subjekte.

(24)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (e) i odjeljkom 2.5. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava mjere koje u velikoj mjeri (ocjena A) doprinose zelenoj tranziciji, uključujući bioraznolikost, ili svladavanju izazova koji iz toga proizlaze. Mjerama potpore klimatskim cijevima dodijeljeno je 42,4 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, izračunato u skladu s metodologijom iz Priloga VI. Uredbi (EU) 2021/241. U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost usklađen je s informacijama koje su uključene u Nacionalni energetski i klimatski plan do 2030.

(47)Plan za oporavak i otpornost Slovenije uključuje četiri višedržavna projekta. Projekti u područjima europske zajedničke podatkovne infrastrukture i usluga, odnosno procesora male snage i poluvodičkih čipova mogli bi biti u obliku važnih projekata od zajedničkog europskog interesa. Ciljevi prijašnjeg projekta (infrastruktura i usluge u oblaku sljedeće generacije ) uključuju razvoj nove generacije infrastrukture i usluga za uštedu energije od ruba do oblaka sve do konačnog opremanja Unije globalnim, naprednim i iznimno sigurnim zelenim kapacitetima za obradu industrijskih podataka, dok je cilj drugonavedenog projekta jačanje sposobnosti planiranja i povećanje inovativnosti i otpornosti poluvodičkih vrijednosnih lanaca u EU-u. Osim toga, višedržavni projekti povezani s europskom infrastrukturom za usluge lanaca blokova i europskom kvantnom komunikacijskom infrastrukturom usmjereni su na integraciju s nizom nacionalnih infrastruktura i uspostavu nacionalne mreže kvantne komunikacijske infrastrukture povezane s nacionalnim mrežama susjednih zemalja.

(42)Ključna etapa koju je potrebno dovršiti prije prve isplate uključuje osnivanje koordinacijskog tijela, donošenje nacionalne uredbe i smjernica koordinacijskog tijela kojima se utvrđuju postupci za provođenje revizija i kontrola u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije i nacionalnim propisima te nadogradnju nacionalnog IT sustava.

(52)U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 izračun maksimalnog financijskog doprinosa za Sloveniju ažurirat će se do 30. lipnja 2022. U skladu s člankom 23. stavkom 1. te uredbe iznos za Sloveniju trebalo bi sada staviti na raspolaganje za pravne obveze do 31. prosinca 2022. Bude li to potrebno nakon ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa, Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo izmijeniti ovu Odluku tako da se bez nepotrebne odgode uključi ažurirani maksimalni financijski doprinos.

(53)Osim toga, Slovenija je radi potpore dodatnim reformama i ulaganjima zatražila potporu u obliku zajma. Maksimalni opseg zajma koji je zatražila Slovenija ne prelazi iznos od 6,8 % njezina bruto nacionalnog dohotka u 2019. u tekućim cijenama. Iznos procijenjenih ukupnih troškova plana za oporavak i otpornost veći je od ukupnog iznosa financijskog doprinosa koji je na raspolaganju Sloveniji i zatražene potpore u obliku zajma.

(54)Potpora će se financirati zaduživanjem Komisije u ime Unije na temelju članka 5. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053. Potpora bi se trebala isplatiti u obrocima nakon što Slovenija u zadovoljavajućoj mjeri ostvari relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana za oporavak i otpornost.

(55)Slovenija je zatražila pretfinanciranje u iznosu od 13 % financijskog doprinosa. Taj bi iznos trebalo staviti na raspolaganje Sloveniji u skladu sa sporazumom o financiranju iz članka 23. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/241, ovisno o njegovu stupanju na snagu.

(56)Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje ishod drugih postupaka koji se odnose na dodjelu sredstava Unije u okviru drugog programa Unije osim u okviru Uredbe (EU) 2021/241 ili postupaka koji se odnose na narušavanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta koji se mogu poduzeti, posebno u skladu s člancima 107. i 108. Ugovora. Njome se ne poništava zahtjev iz članka 108. Ugovora da države članice obavijeste Komisiju o slučajevima planirane dodjele državne potpore,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Odobrenje ocjene plana za oporavak i otpornost

Odobrava se ocjena plana za oporavak i otpornost Slovenije na temelju kriterija iz članka 19. stavka 3. Uredbe (EU) 2021/241. Reforme i projekti ulaganja u okviru plana za oporavak i otpornost, aranžmani i vremenski raspored za praćenje i provedbu plana za oporavak i otpornost, uključujući relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti i dodatne ključne etape i ciljne vrijednosti povezane s isplatom zajma, relevantni pokazatelji ostvarenja predviđenih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti te aranžmani kojima se Komisiji pruža potpun pristup osnovnim relevantnim podacima utvrđeni su u Prilogu ovoj Odluci.

Članak 2.

Financijski doprinos

1.Unija Sloveniji stavlja na raspolaganje financijski doprinos u obliku bespovratne financijske potpore u iznosu od 1 776 927 281 EUR. Iznos od 1 280 114 102 EUR na raspolaganju je za preuzimanje pravnih obveza do 31. prosinca 2022. Ako se nakon ažuriranja iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Sloveniju izračuna iznos koji je jednak ili veći od tog iznosa, dodatni iznos od 496 813 179 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.

2.Komisija Sloveniji stavlja na raspolaganje financijski doprinos Unije u obrocima u skladu s Prilogom ovoj Odluci. Iznos od 231 000 547 EUR stavlja se na raspolaganje kao plaćanje pretfinanciranja, koje je jednako iznosu od 13 % financijskog doprinosa. Komisija pretfinanciranje i obroke može isplatiti u jednoj ili više tranši. Veličina tranši ovisi o raspoloživosti sredstava.

3.Pretfinanciranje se isplaćuje ovisno o stupanju na snagu i u skladu sa sporazumom o financiranju iz članka 23. stavka 1. Uredbe (EU) 2021/241. Iznos pretfinanciranja poravnava se proporcionalnim smanjenjem iznosa obroka za isplatu.

4.Isplata obroka u skladu sa sporazumom o financiranju ovisi o raspoloživim financijskim sredstvima i odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/241, da je Slovenija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u vezi s provedbom plana za oporavak i otpornost. Ovisno o stupanju na snagu pravnih obveza iz stavka 1., da bi se ispunili uvjeti za plaćanje, ključne etape i ciljne vrijednosti moraju biti ostvarene najkasnije do 31. kolovoza 2026.

Članak 3.

Potpora u obliku zajma

1.Unija Sloveniji stavlja na raspolaganje zajam u maksimalnom iznosu od 705 370 000 EUR.

2.Komisija Sloveniji stavlja na raspolaganje potporu u obliku zajma u obrocima u skladu s Prilogom ovoj Odluci. Komisija obroke može isplatiti u jednoj ili više tranši. Veličina tranši ovisi o raspoloživosti sredstava.

3.Isplata sredstava u obrocima u skladu sa sporazumom o zajmu ovisi o raspoloživim financijskim sredstvima i odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. Uredbe (EU) 2021/241, da je Slovenija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila dodatne ključne etape i ciljne vrijednosti obuhvaćene zajmom i utvrđene u vezi s provedbom plana za oporavak i otpornost. Da bi se ispunili uvjeti za plaćanje, dodatne ključne etape i ciljne vrijednosti obuhvaćene zajmom moraju biti ostvarene najkasnije do 31. kolovoza 2026.

Članak 4.

Adresati

Ova je Odluka upućena Republici Sloveniji.

Sastavljeno u Bruxellesu