Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 252/08)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od datuma ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„OKTOBERFESTBIER”

EU br.: PGI-DE-1034 – 23.8.2012.

ZOI ( ) ZOZP (X)

1. Naziv (nazivi) [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Oktoberfestbier”

2. Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 2.1. Pivo

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Pivo donjeg vrenja s

originalnim sadržajem slada u %: 13,6–14,0, sadržajem alkohola u % vol.: 5,3–6,6, bojom (EBC): 6,0–28,0 jedinica, gorkim tvarima (EBU): 16,0–28,0 jedinica,

svijetlom, zlatnom, jantarnom ili tamnom bojom, u rasponu od pune, izrazito blage, meke arome ili arome slada do blagih nota hmelja, vrlo blagom gorčinom ili moćnim, blago slatkim okusom.

Na te se vrijednosti primjenjuju dopuštena odstupanja utvrđena zakonom koja priznaju mjerodavna tijela za praćenje hrane u Bavarskoj.

Postupak proizvodnje odvija se u skladu s Minhenskim zakonom o čistoći iz 1487. kako je uvršten u odjeljak 9.1. Privremenog akta o pivu (VorlBierG).

Mora se upotrebljavati voda iz tercijarnih slojeva šljunčane ravnice s područja grada Münchena. Ovisno o lokaciji duboki bunari iz kojih se voda trenutačno vuče dosežu dubine od 140 do 250 m. Voda iz komunalne vodoopskrbe Münchena ne ispunjava te uvjete.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Obvezni su sastojci ječmeni slad, hmelj, kvasac i voda. Mora se upotrebljavati voda iz tercijarnih slojeva šljunčane ravnice s područja grada Münchena.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Cijeli postupak proizvodnje piva „Oktoberfestbier” mora se provesti na području grada Münchena. Započinje proizvodnjom slada i gnječenjem, a završava nakon razdoblja čuvanja od četiri do 11 tjedana, za vrijeme kojeg se „zeleno” pivo prirodno obogaćuje ugljičnom kiselinom i dozrijeva dok ne dosegne puni okus.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Pivo se naziva „Oktoberfestbier”. U skladu s člankom 12. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1151/2012 u vezi s člankom 13. stavkom 3. Provedbene uredbe (EU) br. 668/2014 na etiketama se nalazi simbol Unije povezan sa ZOI-jem te registrirani naziv.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje grada Münchena.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Ugled i posebnosti piva „Oktoberfestbier”, koje se proizvodi unutar granica grada Münchena, potječu od tradicionalne metode proizvodnje sačuvane tijekom stoljeća te iznimnog ugleda minhenskog Oktoberfesta.

Godine 1487. izglasan je „Minhenski zakon o čistoći”. Osim utvrđivanja sastojaka piva tim zakonom određeno je da pivo mora proći „pregled” (danas se to naziva kontrola kvalitete). To se pravilo i danas primjenjuje kao odjeljak 9.1. Privremenog akta o pivu (VorlBierG).

Još je jedna posebnost upotreba vode iz dubokih bunara s područja grada Münchena, a koja dolazi iz tercijarnih slojeva (do dubine od približno 250 m). Kao što se može pročitati u 2. dijelu knjige Geschichte der Spatenbrauerei (Povijest pivovare Spaten) Fritza Sedlmayra, sredinom 19. stoljeća iskopani su bunari na dubini od 200 m.

I u knjizi Wolfganga Behringera, Lowenbräu, spominju se duboki bunari iskopani oko 1900.

Prodaja piva na Oktoberfestu, u ono vrijeme najčišćeg pića, odvijala se još u vrijeme prvog Oktoberfesta 1810., kad se spominju „Traiteuren” (specijalizirani ugostitelji), koji su imali dopuštenje za posluživanje piva i vina. (Usp. 175 Jahre Oktoberfest (175 godina Oktoberfesta), prigodnu publikaciju grada Münchena, München, 1985. ili „tz” od 16. srpnja 2010.)

Oktoberfest je nastao 1810. iz konjskih utrka koje su se održale na livadi izvan grada u čast vjenčanja princa Ludviga I. Bavarskog i princeze Tereze od Saxe-Hildburghausena. Danas se Oktoberfest, koji stanovnici Münchena od milja zovu „Wies’n” (livade), održava svake godine od sredine rujna do početka listopada na istoj livadi od 42 hektara, „Theresienwiese”, koja se nalazi usred grada i na kojoj se i dalje nalaze tragovi trkališta iz tog vremena. Osim Oktoberfesta svake četiri godine održava se Središnji poljoprivredni festival, koji je prvi put održan 1811. Dvjestoti Oktoberfest održan je 2010. s posebnim „povijesnim dijelom”, koji je uključivao konjske utrke i izložbe životinja. U međuvremenu taj je dio donekle izmijenjen i preimenovan u „Oide Wiesn” (Stari Oktoberfest).

Oktoberfest započinje nakon što aktualni gradonačelnik Münchena udari u prvu bačvu s pivom „Oktoberfestbier”, što je tradicija koju je 1950. započeo tadašnji gradonačelnik Thomas Wimmer. Prije udarca u prvu bačvu piva ugostitelji kočijama ukrašenima cvijećem stižu u svoje šatore na lokaciji Oktoberfesta, a prate ih gradonačelnici i vijećnici, osoblje na kolima koja vuku konji te raskošna kola minhenskih pivovara. Ulazak ugostitelja i pivovara te udaranje prve bačve emitiraju se širom svijeta putem televizije i interneta, kao i najveća svjetska parada kostima i lovaca, koja se održava idući dan, a mnogi je smatraju vrhuncem otvorenja Oktoberfesta.

Svjetski ugled piva „Oktoberfestbier” danas se djelomično temelji na tome što su inovacije u proizvodnji uvedene u Münchenu rano, što je imalo odlučujući utjecaj na kvalitetu piva. Te inovacije prije svega uključuju prvi stroj za hlađenje, koji je 1873. razvio Carl von Linde. Prvi je put upotrijebljen u pivovari u Münchenu, a uspjeh je postigao kad su ga preuzele ostale minhenske pivovare, a poslije i ostatak svijeta u obliku hladnjaka. Taj je stroj bio važan jer je prvi put bilo moguće kontinuirano i u željenoj količini proizvoditi i čuvati pivo dosljedno visoke kvalitete neovisno o klimi i vanjskoj temperaturi. To je omogućilo proizvodnju velikih količina piva unaprijed namijenjenog velikim događanjima te čuvanje i posluživanje piva na lokaciji bez gubitka kvalitete.

Jedan je od ključnih čimbenika iznimnog ugleda piva „Oktoberfestbier” jest to što je proizvedeno posebno za Oktoberfest. Taj je proizvod vrhunske kvalitete dostupan na Oktoberfestu, ali prodaje se i širom svijeta s oznakom „Oktoberfestbier”.

Iako grad München nije promicao Oktoberfest od 1985., 91 % ispitanika u službenoj globalnoj anketi odgovorilo je da zna za Oktoberfest. S tim u vezi u članku u novinama Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung od 20. listopada 1997. objavljeno je sljedeće: „Festival je izrazito međunarodan! Iako se zove minhenski Oktoberfest, jasno je da su brojni posjetitelji došli iz inozemstva i govore engleski, talijanski, francuski, japanski i druge manje prepoznatljive jezike, a pravi bavarski dijalekt jedva se može čuti.”

Posebnosti proizvoda

U službenoj publikaciji grada Münchena posvećenoj 200. godišnjici Oktoberfesta navodi se da se „prepoznatljivo pivo ,Oktoberfestbier’ postupno razvijalo tek od 1872.”. U knjizi 175 Jahre Oktoberfest 1810 bis 1895 (175 godina Oktoberfesta 1810.–1895.) Richarda Bauera i Fritza Fenzla navodi se da se 1872. posluživalo naročito jako pivo visokog originalnog sadržaja slada. U knjizi München, Bier, Oktoberfest (München, pivo i Oktoberfest) Hans Glöckle piše da su u ono vrijeme stanovnici Münchena plaćali visoku cijenu od 12 krajcara za pivo „Oktoberfestbier”; no umjesto da se žale na cijenu, pili su pivo „s poštovanjem i zadovoljno cijeneći njegovu posebnu kvalitetu”. Nastavlja: „Od 1872. pivo ,Märzen‚ (,ožujsko pivo’), originalnog sadržaja slada od 13 % i sadržaja alkohola od 4,1 %, postalo je par excellence pivo Oktoberfesta te je zadržalo svoj poseban status do razdoblja nakon Drugog svjetskog rata.” Od 1950. pojavljuje se lakša verzija, koja se više svidjela tadašnjim posjetiteljima Oktoberfesta, iako pivo jantarne boje trenutačno doživljava renesansu.

„Oktoberfestbier” je pivo koje se proizvodi u pivovarama unutar zemljopisnog područja posebno za Oktoberfest, na kojem se poslužuje u znatnim količinama; taj aspekt potrošači prvenstveno očekuju. „Oktoberfestbier” se razlikuje od ostalih festivalskih piva s obzirom na upotrijebljenu vodu, viši minimalan originalni sadržaj slada od 13,6 %, niži maksimalan originalni sadržaj slada od 14,0 %, viši sadržaj alkohola od 5,3 do 6,6 % te višu osnovnu vrijednost za gorčinu od 16 EBC jedinica zajedno s nižom maksimalnom vrijednošću za gorčinu od 28 EBC jedinica. Zbog maksimalne vrijednosti od 28 jedinica gorčine pivo nije naročito gorko i obično je zaokruženog, vrlo blagog okusa, kako ga desetljećima vole potrošači u južnoj Bavarskoj.

Metode proizvodnje koje se temelje na Zakonu o čistoći iz 1487. te izvanredno iskustvo i stručnost pivovara na zemljopisnom području znače da potrošači od piva „Oktoberfestbier” očekuju izvanrednu kvalitetu.

Poseban status i ugled piva „Oktoberfestbier” priznati su u Njemačkoj i izvan nje. Brojni članci u europskim novinama spominju Oktoberfest u više-manje bliskoj vezi s pivom. U 74 novinska članka objavljena od 1995. do 2012. u Ujedinjenoj Kraljevini pivo i Oktoberfest opisuju se kao „najpoznatiji”, „svjetski poznati”, „slavni” itd. U nekim se člancima čak opisuje pivo. U članku u časopisu Industrie-Kurier-Düsseldorf iz 1955. Dr. Kuballe napisao je sljedeće o Oktoberfestu: „Iako je u posljednjem stoljeću bio prvenstveno godišnja proslava u Münchenu, festival je postao najveći u Europi.” Dodaje: „U turističkim brošurama u Europi i SAD-u postaje sve veći hit koji treba barem iskusiti.” Paul Delany pisao je 1996. u novinama The Sun: „Posjetitelji najvećeg pivskog festivala na svijetu popili su gotovo devet MILIJUNA piva prošle godine. A ove godine organizatori njemačkog 163. Oktoberfesta u Münchenu očekuju da će sedam milijuna posjetitelja popiti još i više.” Derek Scally pisao je 2003. u novinama The Irish Times: „... originalno pivo Oktoberfestbeer. Teško se pronalazi izvan Münchena, ali vrijedi ga potražiti.” U novinama Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung iz 2006. Oktoberfest je nazvan „najvećim pivskim festivalom u Sunčevu sustavu”. U istim novinama iz 2011. napisano je da „nijedna počast Münchenu nije potpuna bez Oktoberfesta”. Iz toga je jasno koliko su Oktoberfest i „Oktoberfestbier” važni Münchenu.

Poseban status piva „Oktoberfestbier” odražava se u njemačkim i međunarodnim djelima mnogih žanrova. Primjeri uključuju Manuale della birra (Pivski priručnik) i odlomke iz sljedećih knjiga: L’Oktoberfest de Munich: portée sociale et politique (Društveno-politički utjecaj minhenskog Oktoberfesta) Thomasa Landwehrlena, 2005.: … première place la Wiesn-Bier (ou Oktoberfestbier), cette bière spécialement brassée pour l’occasion … (... prvo mjesto, Wiesn-Bier ili Oktoberfestbier, pivo koje se posebno proizvodi za tu prigodu) te The Oxford Companion to Beer Olivera Garreta i Toma Colicchija, 2011.: „Današnje pivo Oktoberfestbier iz Spatena i dalje se uglavnom temelji na tom receptu iz 1872. U 19. [stoljeću] ... veći dio osnovnog slada u pivu Märzenbier i Oktoberfestbier ...” Sljedeći se tekst može pronaći u knjizi Bena McFarlanda iz 2009., World’s Best Beers – One thousand craft brews from cask to glass (Najbolja piva na svijetu – tisuću craft piva od bačve do čaše): „Pravo pivo Oktoberfesta mogu proizvoditi pivari isključivo unutar granica grada Münchena, a koji sudjeluju na ...”

Superiornost piva „Oktoberfestbier” priznaju pivovare, ali i novine i književnost. Na primjer, u novinama Welt am Sonntag iz 2005. „Oktoberfestbier” spominje se u kontekstu boja na njemačkoj zastavi, Savezne vlade i boja glavnih političkih stranaka u Njemačkoj: „Nakon što u subotu počne Oktoberfest, više ćemo razmišljati o pivu nego o izborima.” A zatim: „Tad neće vladati crna ili crvena, već zlatna, tekuće zlato, najbolje bavarsko pivo.” Jedan članak iz novina iz 2009. opisuje „Oktoberfestbier” iz perspektive međunarodnih potrošača sljedećim riječima: „Pivo u koje su uperene sve oči svijeta.” U članku iz 2011. o pivu „Oktoberfestbier” jasno i sažeto piše: „Jedna je stvar jasna: sva su piva ‚Wiesnbiere’ koja su pivovare proizvele za ovogodišnji Oktoberfest odlična.” Te ocjene tiskanih medija podudaraju se s izvješćem pisca Thomasa Wolfea pri posjetu Oktoberfestu 1928., u kojem ističe superiornost piva „Oktoberfestbier”: „Pripovjedač, anoniman kao i divljenje i euforija koji ga obuzmu na Wiesnu, mora postaviti pitanje kako bi shvatio prizor: ,Pivo?‚ pitao sam. ,Zašto pivo? Zašto ljudi dolaze ovamo piti pivo? Zašto su slavne pivovare podigle ove dvorane ako je cijeli München poznat po svojem pivu, a grad ima stotine pivnica?’ Njegov pratilac Heinrich odgovorio je da je u pravu, ali: ‚Ovo je Oktoberfestbier.’” Slavni novinar specijaliziran za pivo, Michael Jackson, opisao je neusporediv karakter piva „Oktoberfestbier” na sljedeći način: „‚Oktoberfestbier’ ima pjenu enormnih dimenzija i ukusne natruhe kreme i slada ...”

Uzročno-posljedična povezanost zemljopisnog područja i posebne kvalitete, ugleda i drugih karakteristika proizvoda

Duga tradicija proizvodnje piva „Oktoberfestbier” za festival u Münchenu, njegova prodaja na svjetski poznatom Oktoberfestu, koji se održava više od 200 godina, te njegov poseban karakter zaokruženog, mekog piva, što se smatra objedinjujućim čimbenikom, doveli su „Oktoberfestbier” do toga da je postalo poznato i popularno pivo u Njemačkoj i izvan nje, čiji je ugled, gotovo kao ambasadora Münchena, neodvojivo povezan s gradom i njegovim načinom života. Festival s kojeg je potekao „Oktoberfestbier” i na kojem se on poslužuje poznat je u cijelom svijetu.

Jedno od prvih navođenja činjenice da se samo pivo proizvedeno u pivovarama na tom zemljopisnom području smije posluživati na Oktoberfestu pojavljuje se u odluci gradskih vlasti o Oktoberfestu koja se primjenjivala do 1850. U nizu radova Miscellanea Bavarica Monacensia, 100. izdanje pod naslovom Das Münchner Oktoberfest (Minhenski Oktoberfest), kratko se navodi kako je četirima ugostiteljima s okolnog područja Münchena zabranjeno posluživanje njihova piva koje je poteklo iz općine Tölz (približno 45 km od Münchena) na Oktoberfestu. Samo je 18 minhenskih ugostitelja, čije je pivo poteklo iz lokalnih pivovara, imalo dopuštenje da posluži svoje proizvode na Oktoberfestu. Četiri ugostitelja s okolnog područja dobila su dopuštenje za prodaju piva izvan Oktoberfesta, nešto dalje na području Sendlinger Höhe.

Građani Münchena povezuju „Oktoberfestbier” s poviješću i tradicijama Oktoberfesta, o kojima uče u osnovnoj školi. Razdoblje u kojem se održava Oktoberfest često se u Münchenu opisuje kao posebna sezona, slično kao „Starkbierzeit” („sezona jakog piva” u ožujku).

Posjetitelji iz cijelog svijeta hrle svake godine na Oktoberfest kako bi uživali u tom posebnom pivu u tradicionalnoj atmosferi. Prema podacima grada Münchena, u prosjeku je više od šest milijuna ljudi posjetilo Oktoberfest svake od deset godina prije 2010., a popili su u prosjeku 6,24 milijuna litara piva.

Dvije nedavne ankete među potrošačima ukazuju na to da se riječ „Oktoberfestbier” povezuje s pivom osobite kvalitete, ali i s gradom Münchenom.

Ispitanicima u anketi koja je u Njemačkoj provedena 1980. postavljeno je sljedeće pitanje: „Zamislite da vam prijatelji donesu ili da u pivnici dobijete bocu piva na čijoj etiketi piše ,Pivo Oktoberfest’. Što biste mislili gdje je proizvedeno?” Među ispitanicima je 70 % Nijemaca i 84 % Bavaraca odmah odgovorilo München.

Empirijskim istraživanjem tržišta provedenim u Austriji 2008. utvrđeno je da je 68,5 % povremenih pivopija upoznato s nazivom „Oktoberfestbier”, a 53,5 % iz te skupine povezuje taj naziv s gradom Münchenom.

Važnost piva „Oktoberfestbier” za Oktoberfest, grad München i šire među ostalim pokazuje činjenica da cijena čaše „Maß” od jedne litre ostaje predmet političke debate u Münchenu i Bavarskoj za razliku od cijene normalnog piva.

U članku Thiema Heega u novinama Frankfurter Allgemeine Sonntagszeitung od 21. rujna 2003. govori se o tome i navodi da je „najvažnije pitanje prije Oktoberfesta uvijek isto: koliko će litra piva koštati ove godine?”. U prošlosti se nije uvijek o tome raspravljalo. Primjerice, 1844. „teško naoružane” rezervne snage stavljene su u pripravnost zbog protesta protiv cijene piva te godine, a postojao je strah od ponavljanja protesta (službeni Wiesn časopis grada Münchena 200 Jahre Oktoberfest, Münchner Merkur i „tz”).

Upućivanje na objavljenu specifikaciju

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/29500

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.