ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
28.

ističe da, iako se napadi i prijetnje događaju svugdje u svijetu, posebna izvjestiteljica UN-a za položaj boraca za ljudska prava navodi da je situacija posebno teška u Latinskoj Americi i Aziji, gdje neki međunarodni ulagači, poduzeća i lokalne vlasti ignoriraju opravdanu zabrinutost stanovništva; primjećuje da u mnogim slučajevima do sukoba i kršenja prava dolazi u kontekstu gospodarske nejednakosti i socijalne isključenosti; osuđuje sudski progon i kriminalizaciju aktivista za zaštitu okoliša u Amazoniji, gdje su napadi, ubojstva i progon aktivista za zaštitu okoliša u porastu; osuđuje sve veći broj napada na aktiviste za zaštitu okoliša u Hondurasu i njihov progon te nedavno ubojstvo aktivista za zaštitu okoliša iz Guapinola; napominje da je u posljednje tri godine zabilježeno 578 ubojstava boraca za prava povezana s okolišem, zemljištem i autohtonim narodima; naglašava da su Filipini stalno na vrhu popisa zemalja u kojima je najopasnije biti borac za prava u području okoliša; ponavlja svoj poziv Komisiji da, s obzirom na ozbiljnost kršenja ljudskih prava u zemlji i na to da nije došlo do znatnog poboljšanja ili spremnosti na suradnju filipinskih vlasti, pokrene postupak koji bi mogao dovesti do privremenog ukidanja povlastica u okviru općeg sustava povlastica plus (OSP+);
—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 6. listopada 2020. u predmetu C-623/17 Privacy International protiv Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs i ostali (3),
U.

budući da sportska događanja nisu predmet zaštite autorskim pravima u okviru zakonodavstva Unije, ali su kao takva jedinstvena i do te mjere originalna, što ih može pretvoriti u sadržaj koji zaslužuje zaštitu usporedivu sa zaštitom autorskih djela; budući da u pravu Unije ne postoji usklađena zaštita za organizatore sportskih događanja kao takve; budući da je, međutim, zakonodavstvom nekih država članica predviđena posebna zaštita organizatora sportskih događanja, zbog čega dolazi do pravne nesigurnosti i do fragmentacije regulatornog okvira Unije;
74.

podsjeća na to da umjetna inteligencija može dovesti do pristranosti, a time i do raznih oblika diskriminacije na temelju spola, rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih osobina, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili bilo kakvog drugog mišljenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi ili seksualne orijentacije; u tom pogledu podsjeća da se mora zajamčiti puna zaštita prava za sve građane te da inicijative u području umjetne inteligencije ne smiju dovesti do bilo kakvog oblika diskriminacije; ističe da ta pristranost i diskriminacija mogu proizaći iz već pristranih skupova podataka, koji su odraz aktualne diskriminacije u društvu; naglašava da se u području umjetne inteligencije mora izbjeći pristranost koja dovodi do zabranjene diskriminacije te da umjetna inteligencija ne smije dovesti do reproduciranja diskriminatornih procesa; ističe da o spomenutim rizicima treba voditi računa pri osmišljavanju tehnologija u kojima se upotrebljava umjetna inteligencija te da je važno surađivati s pružateljima tehnologije umjetne inteligencije kako bi se odgovorilo na trajne manjkavosti koje omogućuju diskriminaciju; preporučuje da se u sastavu timova zaduženih za osmišljavanje i razvoj umjetne inteligencije odražava raznolikost društva;
Q.

budući da je održivo i konkurentno vodično gospodarstvo prilika za EU da ojača svoje gospodarstvo, posebno nakon gospodarskog pada uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19, jer bi se njime moglo otvoriti do milijun izravnih visokokvalitetnih radnih mjesta do 2030. i 5,4 milijuna do 2050. te budući da bi to mogla biti prilika za regije koje trenutačno uvelike ovise o tradicionalnim izvorima energije i koje će biti izložene riziku od siromaštva nakon postupnog ukidanja fosilnih goriva; budući da se potencijal za otvaranje radnih mjesta u sektoru vodika iz obnovljivih izvora procjenjuje na 10 300 radnih mjesta za svaku uloženu milijardu eura, čemu treba dodati i radna mjesta u sektoru električne energije iz obnovljivih izvora;
44.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog toga što škole i ostali pružatelji usluga obrazovanja postaju sve više ovisni o uslugama obrazovne tehnologije (edtech), uključujući aplikacije umjetne inteligencije, koje nudi nekoliko privatnih trgovačkih društava koja imaju dominantan položaj na tržištu; smatra da bi to trebalo nadzirati u skladu s pravilima Unije o tržišnom natjecanju; u tom pogledu ističe da je važno poduprijeti uvođenje umjetne inteligencije u mala i srednja poduzeća u obrazovnom, kulturnom i audiovizualnom sektoru prikladnim poticajima kojima se stvaraju jednaki uvjeti za sve; u tom kontekstu poziva na ulaganje u europska trgovačka društva u području IT-a kako bi se razvile potrebne tehnologije u Uniji s obzirom na to da velika društva koja trenutačno pružaju umjetnu inteligenciju imaju sjedište izvan Unije; izričito podsjeća na to da su podaci o maloljetnicima strogo zaštićeni Općom uredbom o zaštiti podataka i da se mogu obrađivati samo ako su u cijelosti anonimizirani ili ako je nositelj roditeljske odgovornosti za dijete dao privolu za to, uz strogo poštovanje načela smanjenja količine podataka i ograničavanja svrhe; poziva na snažniju zaštitu i zaštitne mjere u obrazovnom sektoru kada su u pitanju podatci o djeci te poziva Komisiju da poduzme učinkovitije korake u tom pogledu; poziva na to da se djeci i njihovim roditeljima pružaju jasne informacije o mogućoj upotrebi i obradi podataka o djeci, među ostalim u okviru kampanja za podizanje razine osviještenosti i informativnih kampanja;
podsjeća da će za energetsku tranziciju biti potrebna ulaganja u infrastrukturu u iznosu od 520 do 575 milijardi EUR godišnje kao i razmjerno i učinkovito korištenje obnovljive energije; poziva Komisiju da izradi planove za uključive, integrirane i realistične scenarije, u kojima se dodatno uzimaju u obzir energetska učinkovitost i integracija energetskog sustava, u skladu s Planom ulaganja za održivu Europu; napominje da je potrebno poštovati kriterije održivog ulaganja utvrđene u Uredbi (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja ( 23 ) i financijskih instrumenata koji su u potpunosti u skladu s klimatskim i energetskim ciljevima za 2030. te klimatskom neutralnosti najkasnije do 2050. kako bi se osiguralo da ne dođe do neupotrebljive imovine; ističe da razni europski programi i financijski instrumenti imaju ključnu ulogu u poticanju energetske tranzicije; naglašava da je potrebno osigurati da upotreba izvora energije kao što je prirodni plin bude samo prijelazne prirode, s obzirom na cilj postizanja klimatske neutralnosti; naglašava da bi se integracijom sustava u najvećoj mogućoj mjeri trebala iskoristiti postojeća energetska infrastruktura koja može pomoći u ostvarenju troškovno učinkovitog prijelaza u mnogim sektorima;
11.

poziva Komisiju da osigura da pitanje streljiva bačenog u europska mora bude uključeno u horizontalne programe kako bi se omogućilo podnošenje projekata koji obuhvaćaju regije s istim problemom (Jadransko i Jonsko more, Sjeverno more i Baltičko more) i olakšala razmjena iskustava i najboljih praksi;
1.

žali što je na europskom tržištu došlo do narušavanja tržišnog natjecanja između fosilnih goriva, koja profitiraju od povoljnijeg poreznog tretmana, i čistih alternativnih goriva iz obnovljivih izvora; poziva Komisiju da to ispravi i predloži da se ponovno uspostave pravila pravednog tržišnog natjecanja i to primjenom načela „onečišćivač plaća” na pomorski promet i poticanjem, uključujući poreznim olakšicama, na uporabu alternative za teška goriva u pomorskom sektoru koje znatno smanjuju utjecaj na klimu i okoliš;
—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda, osobito cilj održivog razvoja br. 3.6 koji je usmjeren na to da se do 2020. prepolovi broj smrtnih slučajeva i ozljeda u prometnim nesrećama u svijetu i cilj održivog razvoja br. 11.2 koji je usmjeren na to da se do 2030. svima osigura pristup sigurnim, cjenovno pristupačnim, dostupnim i održivim prometnim sustavima, čime bi se poboljšala sigurnost na cestama, osobito širenjem mreže javnog prijevoza, uz obraćanje posebne pozornosti na potrebe ranjivih skupina, žena, djece, osoba s invaliditetom i starijih osoba;
6.

poziva države članice da daju prednost financiranju prava djeteta u skladu s utvrđenim potrebama na nacionalnoj i regionalnoj razini te ih snažno potiče da im dodijele veća financijska sredstva nego što je unaprijed određeno programima financiranja EU-a; poziva države članice da informiraju, osposobljavaju i podupiru lokalna i regionalna tijela u pribavljanju financijskih sredstava EU-a; poziva države članice da osiguraju koordiniran pristup u planiranju i provedbi programa financiranja iz europskih fondova te da ubrzaju njihovu upotrebu i da ulože sva moguća nacionalna sredstva u borbu protiv siromaštva i društvene isključenosti djece, uz potporu iz europskih fondova kao što su Europski socijalni fond plus (ESF+), Pomoć za oporavak za koheziju i europska područja (ReactEU), Mehanizam za oporavak i otpornost, Europski fond za regionalni razvoj (EFRF), InvestEU, Erasmus+, Fond za azil i migracije (AMF) te EU4Health; podsjeća da države članice za pristup fondu moraju u svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost uključiti namjenske mjere ulaganja u djecu i mlade, u skladu sa stupom RRF-a pod nazivom „Sljedeća generacija”; podsjeća na mogućnosti inicijative Next Generation EU za pružanje financijske potpore i organizacijama, primjerice NVO-ima i humanitarnim organizacijama, te socijalne pomoći obiteljima kojima je pomoć potrebna; u tom pogledu poziva sve države članice, a ne samo one u kojima je siromaštvo djece najizraženije, da najmanje 5 % sredstava iz fonda ESF+ u okviru podijeljenog upravljanja dodijele za potporu aktivnostima u okviru Europskog jamstva za djecu;
4.

pozdravlja snažnu komponentu Sporazuma usmjerenu na robu, s obzirom na intenzitet trgovine robom između EU-a i Ujedinjene Kraljevine, te ističe da je to logična posljedica povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a, a posebno ukidanja slobode kretanja, te ističe da su mogućnosti za gospodarstvo Ujedinjene Kraljevine koje se uglavnom temelji na uslugama u velikoj mjeri smanjene, s obzirom na to da se više ne primjenjuju načelo zemlje podrijetla ili sustav putovnice te automatsko priznavanje stručnih kvalifikacija i s obzirom na činjenicu da se pružatelji usluga iz Ujedinjene Kraljevine potencijalno suočavaju s 27 različitih skupova pravila i time povećanom birokracijom; ističe da je to prvi sporazum u povijesti EU-a u kojem se pregovorima nastojalo postići divergenciju, a ne konvergenciju, zbog čega je bilo neizbježno više napetosti, prepreka i troškova za građane i poduzeća;
31.

stoga smatra da bi EU, bez obzira na napredak pregovora u sklopu Uključivog okvira skupine G20 i OECD-a, trebao imati rezervno stajalište i biti spreman dati vlastiti prijedlog za oporezivanje digitalnog gospodarstva do kraja 2021., osobito s obzirom na to da se prijedlozi OECD-a odnose samo na malu skupinu poduzeća i da možda neće biti dovoljni; poziva Komisiju da poštuje međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. o suradnji u proračunskim pitanjima tako da predstavi svoje prijedloge o digitalnom nametu do lipnja 2021., te da pritom anticipira njihovu usklađenost s reformom na temelju Uključivog okvira skupine G20 i OECD-a, ako se o njoj postigne sporazum; preporučuje da Komisija izradi plan kojim bi se uzeli u obzir različiti scenariji, posebno scenarij koji uključuje dogovor na razini OECD-a i scenarij koji ga ne uključuje, do sredine 2021.;
prima na znanje komunikaciju Komisije o odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19 u okviru fiskalne politike ( 11 ) u kojoj se iznose razmatranja o koordiniranju vođenja fiskalne politike na razini EU-a te novoj fazi usklađenog pristupa suzbijanju pandemije, održavanju gospodarstva, podupiranju održivog oporavka i očuvanju fiskalne održivosti u srednjoročnom razdoblju; priznaje da opća klauzula o odstupanju državama članicama omogućuje privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, pod uvjetom da se time ne ugrozi fiskalna održivost u srednjoročnom razdoblju i ne vodi do obustave postupaka u okviru Pakta; prima na znanje procjenu Komisije da su se rizici za održivost povećali zbog ozbiljnog učinka krize i da će to vjerojatno dovesti do manje povoljnih fiskalnih putanja i rasta u srednjoročnom razdoblju; ističe poziv Komisije da se na najbolji način iskoriste opća klauzula o odstupanju i instrument Next Generation EU;
15.

zabrinut je zbog činjenice da su nadzorna tijela iz 21 države članice od ukupno 31 države koja primjenjuje Opću uredbu o zaštiti podataka, točnije svih država članica Europske unije, Europskog gospodarskog prostora i Ujedinjene Kraljevine, izričito izjavila da nemaju dovoljno ljudskih, tehničkih i financijskih resursa niti prostorija i infrastrukture za učinkovito obavljanje svojih zadaća i izvršavanje svojih ovlasti; zabrinut je zbog nedostatka tehničkog osoblja u većini nadzornih tijela diljem EU-a, što otežava istrage i provedbu; sa zabrinutošću primjećuje da su nadzorna tijela pod pritiskom s obzirom na sve veću neusklađenost između njihovih zaduženja u pogledu zaštite osobnih podataka i resursa koje za to imaju; napominje da će digitalne usluge postati sve složenije zbog povećane upotrebe inovacija kao što je umjetna inteligencija (tj. to će dovesti do pogoršanja problema ograničene transparentnosti obrade podataka, posebno za algoritamsko osposobljavanje); stoga ističe da je važno da nadzorna tijela EU-a i Europski odbor za zaštitu podataka raspolažu dostatnim financijskim, tehničkim i ljudskim resursima kako bi se mogli brzo, ali temeljito nositi sa sve većim brojem složenih slučajeva koji zahtijevaju velike resurse te koordinirati i olakšati suradnju među nacionalnim tijelima za zaštitu podataka, pravilno pratiti primjenu Opće uredbe o zaštiti podataka i štititi temeljna prava i slobode; izražava zabrinutost da bi nedovoljna sredstva za tijela za zaštitu podataka, posebno kada se ta sredstva uspoređuju s prihodima velikih tehnoloških poduzeća, mogla dovesti do sporazuma o nagodbama jer bi se time ograničili troškovi dugotrajnih i složenih postupaka;
G.

budući da se svaki dan u Sredozemno more ispušta 730 tona otpada; budući da prema izvješću Svjetskog fonda za prirodu (WWF) iz lipnja 2019. svake godine 11 200 tona plastike ispuštene u okoliš dospijeva u Sredozemno more; budući da se svake godine u Sredozemno more ispušta količina plastičnog otpada jednaka onoj koju bi istovarilo 66 000 smetlarskih vozila; budući da mikroplastika u Sredozemlju dostiže rekordnu koncentraciju od 1,25 milijuna komadića po km2; budući da čestice male veličine čine oko 90 % ukupne količine plastike koja pluta u Sredozemnom moru, što znači oko 280 milijardi čestica plutajuće mikroplastike; budući da prosječni potrošač sredozemnih školjkaša godišnje u prosjeku proguta 11 000 komadića plastike; budući da je zbog toga Sredozemlje jedno od najonečišćenijih mora na svijetu;
—

uzimajući u obzir Opći program djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta”, Prijedlog Komisije o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2030. i njezinu viziju do 2050.,
10.

žali zbog toga što se u okviru instrumenta „Next Generation EU” ne osigurava izravno financiranje sektora turizma te poziva države članice, regionalne i lokalne vlasti da sektore turizma i putovanja uključe u svoje planove oporavka i u inicijativu „React-EU”, uz poštovanje okolišnih i socijalnih standarda; naglašava da, iako je važno da mjere u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost budu retroaktivno prihvatljive za potporu sektoru i sprečavanje stečajeva, one same po sebi nisu dovoljne; poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere za europske regije u kojima turizam ima znatnu ulogu u bruto domaćem proizvodu te za otoke i najudaljenije regije; u tom kontekstu naglašava da financijska potpora iz fondova EU-a koja se raspodjeljuje u državama članicama u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ne dopire uvijek do onih pružatelja turističkih usluga kojima je hitno potrebno izravno financiranje u cilju nastavka i održavanja njihovih gospodarskih aktivnosti;
I.

budući da 42 % Europljana još nema ni osnovne digitalne vještine (16) i da pritom postoje znatne razlike u državama članicama i među njima kao i razlike na temelju socioekonomskog statusa, starosti, roda, prihoda, stupnja obrazovanja i radnog mjesta; budući da samo 35 % osoba u dobi od 55 do 74 godine ima osnovne digitalne vještine, dok u dobnoj skupini od 16 do 24 godine taj udio iznosi 82 % (17), što starije osobe čini izloženijima digitalnoj isključenosti; budući da se Programom vještina želi osigurati da 70 % osoba u dobi od 16 do 74 godine do 2025. ima osnovne digitalne vještine, što bi predstavljalo prosječno godišnje povećanje od dva postotna boda, za razliku od godišnjeg povećanja od 0,75 postotnih bodova u razdoblju između 2015. i 2019.; budući da učenici nikad neće imati ravnopravne uvjete za stjecanje digitalnih vještina sve dok postoji tako veliki jaz u razinama osnovnih vještina;
—

uzimajući u obzir radni dokument 26760 iz serije Nacionalnog ureda za ekonomska istraživanja NBER, autora Ethana Ilzetzkija (London School of Economics), Carmen M. Reinhart (Harvard University) i Kennetha S. Rogoffa (Harvard Kennedy School) iz veljače 2020. naslovljen „Why is the euro punching below its weight?” (Zašto euro ne ostvaruje svoju punu snagu) (12),
—

uzimajući u obzir Mišljenje Agencije za temeljna prava br. 3/2019 od 4. ožujka 2019. naslovljeno „Ažuriranje mišljenja Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2016. o temeljnim pravima u žarišnim točkama uspostavljenima u Grčkoj i Italiji” (Update of the 2016 Opinion of the European Union Agency for Fundamental Rights on fundamental rights in the ‘hotspots’ set up in Greece and Italy),
37.

potpuno podupire preporuke Europskog ombudsmana Vijeću nakon strateške istrage, i to: (a) da sustavno evidentira stajališta koja države članice iznose u raspravama s pripremnim tijelima, (b) da osmisli jasne i javno dostupne kriterije za označivanje dokumenata oznakom „LIMITE” i (c) da sustavno preispituje status dokumenata s oznakom „LIMITE” prije konačnog donošenja određenoga zakonodavnog akta i da se to preispitivanje provede prije neformalnih pregovora u okviru trijaloga, jer Vijeće do tog trenutka već donese početno stajalište; apelira na Vijeće da primijeni sve mjere potrebne za što skoriju provedbu preporuka Ombudsmana kako bi se zajamčila transparentnost zakonodavnih rasprava u njegovim pripremnim tijelima;
L.

budući da će ambicija europskog plana da se do 2050. postigne klimatska neutralnost i cilj smanjenja emisija CO2 za 60 % do 2030. značiti prijelaz na klimatski neutralno, kružno i energetski učinkovito gospodarstvo; budući da će to imati znatan utjecaj na sve sektore gospodarstva, pri čemu će prekvalifikacija radne snage i naglasak na zelenim vještinama u svim područjima obrazovanja biti ključni za ostvarenje pravedne tranzicije u kojoj nitko nije zapostavljen;
I.

budući da, prema nedavnim studijama, kružno gospodarstvo ima potencijal povećati BDP EU-a za dodatnih 0,5 % i stvoriti više od 700 000 novih radnih mjesta do 2030. (24), a istodobno ima i potencijal poboljšati kvalitetu radnih mjesta; budući da se od 2012. do 2018. broj radnih mjesta povezanih s kružnim gospodarstvom u EU-u povećao za 5 % i dostigao brojku od 4 milijuna; budući da se očekuje, uz poticajne politike i industrijska ulaganja, da bi do 2030. ponovna proizvodnja EU-a mogla dosegnuti godišnju vrijednost od oko 70 milijardi EUR do 100 milijardi EUR uz povezano zapošljavanje od oko 450 000 do gotovo 600 000 ljudi;
—

uzimajući u obzir mjere iz Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 2528 od 25. lipnja 2020. o produljenju do 1. srpnja 2021. mjera u vezi s embargom na oružje protiv DR Konga, uvedenih Rezolucijom Vijeća sigurnosti 2293 (2016), i produljenju do 1. kolovoza 2021. mandata stručne skupine osnovane na temelju Rezolucije 1533 (2004), kojima je do 1. srpnja 2021. produljen niz sankcija kao što su embargo na oružje za oružane skupine u DR Kongu, zabrana putovanja pojedincima i zamrzavanje imovine pojedinaca i subjekata koje je Odbor za sankcije uvrstio na popis,
napominje da se Komisija obvezala provesti mnoge prijedloge Europskog ombudsmana, poput prijedloga da se od pojedinaca koji prelaze u privatni sektor zatraži da dostave dodatne informacije o organizaciji kojoj će se pridružiti te da dostave više pojedinosti o vrsti profesionalne aktivnosti kojom će se baviti; naglašava da se takve prijelaze ne smije shvatiti olako jer bi mogli dovesti do sukoba interesa u slučaju da se bivši javni dužnosnici zaposle u nekom poduzeću kako bi lobirali u vezi s politikama na kojima su radili u zakonodavnom ili nekom drugom svojstvu; napominje da je jedno nedavno izvješće ( 8 ) pokazalo da je Komisija odobrila 99 % zahtjeva za prijelaz u privatni sektor te da je stopa odbijanja iznosila svega 0,62 %, što ukazuje na potrebu za pojačanim nadzorom; podsjeća da etička pravila nisu puka formalnost i da bi ih se sve institucije trebale pridržavati; poziva Komisiju da provede sve preporuke Europskog ombudsmana, da odlučnije pristupi pitanju „rotirajućih vrata” te da predložene mjere provede do kraja, među ostalim da zabrani nove aktivnosti ako postoje dokazi da bi one dovele do sukoba javnim interesom te da pravodobno i izravno na svojoj internetskoj stranici posvećenoj etici objavi sve informacije povezane sa svim slučajevima bivših viših članova osoblja koji su podvrgnuti procjeni s ciljem provedbe zabrane lobiranja i zagovaranja u trajanju od godine dana;
9.

podsjeća međunarodnu zajednicu na težinu i razmjer kršenja ljudskih prava u Siriji za koja su odgovorne različite strane u sukobu; ističe golemu odgovornost sirijskog režima za njegovu odluku o tome da na mirne prosvjede odgovori sveobuhvatnom represijom i neizrecivim sredstvima; podsjeća na važnost izvješća Caesar, koje je Francuska 2014. predstavila Vijeću sigurnosti UN-a, te potvrde o vjerodostojnosti fotografija 11 000 identificiranih zatvorenika koji su od 2011. do 2013. bili izgladnjeni i mučeni do smrti u centrima za pritvor i vojnim bolnicama oko Damaska; odlučno poziva Europsku uniju i njezine države članice da podrže preporuku Istražnog povjerenstva UN-a iz ožujka 2021. o olakšavanju uspostave neovisnog mehanizma s međunarodnim mandatom i pristupu vođenom žrtvama za pronalaženje nestalih osoba ili njihovih posmrtnih ostataka, uključujući one pronađene u masovnim grobnicama;
12.

naglašava da bi strategije dužne pažnje trebale biti usklađene s ciljevima održivog razvoja i ciljevima politike Unije u području ljudskih prava i okoliša, uključujući europski zeleni plan, i obvezom smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. te s međunarodnom politikom Unije, posebno Konvencijom o biološkoj raznolikosti i Pariškim sporazumom i njegovim ciljevima održavanja porasta prosječne globalne temperature manjim od 2 o C iznad predindustrijske razine i nastojanjima da se porast temperature ograniči na 1,5 o C iznad predindustrijske razine; traži od Komisije da uz konkretno sudjelovanje relevantnih tijela, ureda i agencija Unije izradi niz smjernica o dužnoj pažnji, uključujući smjernice za pojedine sektore, o tome kako postupati u skladu s postojećim i budućim Unijinim i međunarodnim obveznim pravnim instrumentima te da one budu u skladu s dobrovoljnim okvirima dužne pažnje, uključujući dosljedne metodologije i jasne parametre za mjerenje utjecaja i napretka u području ljudskih prava, okoliša i dobrog upravljanja, ponavlja da bi takve smjernice bile posebno korisne za mala i srednja poduzeća;
7.

ukazuje na činjenicu da velik broj normi ne obuhvaća u potpunosti sve temeljne zahtjeve koji su nužni za korištenje građevnih proizvoda u građevinskim radovima; zabrinut je zbog toga što je ta nepotpunost usklađivanja djelomično dovela do dodatnih nacionalnih zahtjeva i obveznih nacionalnih oznaka za građevne proizvode, što dovodi do stvaranja neopravdanih prepreka, fragmentacije i slabljenja unutarnjeg tržišta te stvaranja pravne nesigurnosti za poduzeća, graditelje, izvođače radova, planere i arhitekte, što pak dovodi do potencijalnih sigurnosnih rizika za građevinske radove;