HR Službeni list Europske unije C 296/20

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2017/C 296/05)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„JAJCA IZPOD KAMNIŠKIH PLANIN”

EU br.: PGI-SI-02112 – 4.11.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Naziv(i)

„Jajca izpod Kamniških planin”

2. Država podnositeljica zahtjeva

Slovenija

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.4. Ostali proizvodi životinjskog podrijetla (jaja, med, mliječni proizvodi osim maslaca itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Jajca izpod Kamniških planin” imaju glatku ljusku ravnomjerne debljine po cijeloj površini i privlačan mat izgled koji daje dojam trajne svježine. Ljuska jajeta je čvrsta. Prosječna destruktivna sila potrebna za deformiranje ljuske jajeta iznosi najmanje 32 N. Žumanjak je ravnomjerne, karakteristično žute boje, pigmentacijske vrijednosti prema DSM-LaRochevoj ljestvici od najmanje 11. S obzirom na masu jaja se mogu stavljati na tržište kao jaja različitih veličina, s najmanjom neto masom pakiranja ili razvrstana po masi u razrede S, M, L i XL. „Jajca izpod Kamniških planin” odlikuju se povećanim udjelom polinezasićenih masnih kiselina, osobito alfa-linolenske masne kiseline. Njihov maseni udio ukupnih omega-3 masnih kiselina iznosi najmanje 2,5 %, a omjer između omega-6 i omega-3 masnih kiselina najviše 8:1. Taj je omjer vrlo dobar s nutritivnog i zdravstvenog gledišta i u skladu je s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO).

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Kalcijev karbonat dobiven iz kamenoloma u Stahovici pokraj Kamnika upotrebljava se kao mineralni dodatak hrani za nesilice. Nesilice se smiju napajati samo vodom koja se crpi iz vodonosnika gornjeg toka rijeka Kamniške Bistrice i Savinje. Na odgovarajući način prerađeno laneno sjeme izvor je omega-3 masnih kiselina.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Uzgoj kokoši i proizvodnja jaja moraju se odvijati unutar zemljopisnog područja.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje prostire se oko Kamniško-Savinjskih Alpa i obuhvaća prostor u okviru sljedećih prometnica i državne granice između Republike Austrije i Republike Slovenije:

— autoceste od Šentruperta do Domžala

— lokalne ceste od Domžala do Zaboršta pri Dobu

— glavne ceste od Zaboršta pri Dobu do Broda

— autoceste od Broda do Kranja istok

— regionalne ceste od Kranja do Zgornjeg Jezerskog

— granice s Austrijom

— regionalne ceste od Pavličevog sedla do Šentruperta.

Sva naselja koja navedene ceste povezuju nalaze se unutar područja.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

„Jajca izpod Kamniških planin” postala su poznata već krajem 19. stoljeća kada su brojne seoske žene iz kamničkog kraja tom vrijednom namirnicom opskrbljivale ljubljanske kuhinje i tržnicu. Zemljopisno područje Kamničkih planina već je tada zbog kvalitetne vode omogućavalo odličan temelj za proizvodnju konzumnih jaja jer je uglavnom nenaseljeno i većinom nedirnute prirode, što osigurava vrhunsku kvalitetu pitke vode. Na proizvodnju jaja oduvijek je povoljno djelovao i kamenolom vapnenca u Stahovici nad Kamnikom (karbonatna stijena koju tamo iskopavaju sedimentna je, nastala prije 200 milijuna godina i iznimno kemijski čista zbog termičke metamorfoze). Specifična podalpska mikroklima s umjerenim temperaturama također je u prošlosti utjecala na razvoj proizvodnje jaja u zemljopisnom području.

Ti prirodni resursi pružili su vrhunsku osnovu za razvoj proizvodnje konzumnih jaja na brojnim poljoprivrednim gospodarstvima. Zahvaljujući razvijenoj proizvodnji lana na zemljopisnom području za potrebe prerade lanenih vlakana u platno, na tom se području razvila industrija predenja u Mengešu. Iako je lan uzgajan radi vlakana, njegovo sjeme bilo je nusproizvod koji se upotrebljavao za prehranu životinja, prije svega peradi. Dostupna je opsežna literatura o preradi lana na području proizvodnje „jajca izpod Kamniških planin”. Ona započinje upisom u katastar feudalnog posjednika u Jablju iz 1493. u kojem se lan spominje među obvezama podanika, a završava prikazom razvoja pogona za preradu lanenih vlati Induplati Jarše (1953.).

Budući da laneno sjeme sadržava oko 40 % masti, od čega polovinu čine omega-3 masne kiseline (alfa-linolenska kiselina), jaja su zbog toga bila vrlo kvalitetna i zdrava. Tradicija uporabe lanenog sjemena u hrani za kokoši nesilice tako se nastavlja s „jajcima izpod Kamniških planin”. Time se „jajca izpod Kamniških planin” razlikuju od proizvoda brojnih drugih proizvođača jaja koji za obogaćivanje omega-3 masnim kiselinama upotrebljavaju manje tradicionalne sirovine, npr. denaturirano riblje ulje i alge.

U usporedbi s drugim jajima „jajca izpod Kamniških planin” sadržavaju najmanje dvaput više omega-3 masnih kiselina, a od drugih jaja obogaćenih omega-3 masnim kiselinama razlikuju se po visokom udjelu alfa-linolenske kiseline.

Seoske žene iz Kamnika i njegova zaleđa uključivale su se kao proizvođačice konzumnih jaja u opskrbni lanac grada Ljubljane sve do Drugog svjetskog rata, kada je dotad živu trgovinu onemogućila granica i dvostruki obruč od bodljikave žice kojim je okupator okružio glavni grad. Narodna pjesma „Katarina Barbara”, koju je 1895. zapisao slavist i sakupljač narodnih pjesama dr. Karel Štrekelj, govori o ukradenoj kokoši namijenjenoj opskrbi Ljubljane. Nakon Drugog svjetskog rata neko je vrijeme potrajalo dok se uzgoj kokoši pod Kamničkim planinama nije obnovio. Međutim otada je samo jačao. Ugled „jajca izpod Kamniških planin” dugo se podrazumijevao. Tek krajem prošlog stoljeća proizvođači su ih počeli aktivno oglašavati. Dokaze današnjeg ugleda „jajca izpod Kamniških planin” nalazimo u raznim člancima u časopisima, kulinarskim revijama i na internetskim stranicama, u televizijskim emisijama, trgovačkoj dokumentaciji i različitim lecima. Primjerice, Boštjan Šaver u svojoj knjizi „Nazaj v planinski raj: alpska kultura slovenstva in mitologija Triglava” (2005.), „jajca izpod Kamniških planin” navodi kao jedan od primjera naziva proizvoda koji upućuje na povezanost stanovnika Slovenije s Alpama odnosno planinama u Sloveniji. „Jajca izpod Kamniških planin” predstavljena su u brošuri „Okusiti Slovenijo” koju je izdala Slovenska turistička organizacija i koja je namijenjena predstavljanju bogate slovenske gastronomske baštine. O njima govori i brojna druga literatura (revije, ljetopisi), primjerice „Gorenjska hrana” (2011.), „Slovenska kulinarika”, članci Saveza potrošača Slovenije koji „jajca izpod Kamniških planin” među ostalim predstavljaju u svojoj brošuri „Slovenska tradicionalna živila”, članku „To so dobra jajca” itd.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/JAJCA_IZPOD_KAMNISKIH_PLANIN-splet.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.