HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 2.5.2022.  
COM(2022) 134 final/2  
2022/0089 (COD)  
 
CORRIGENDUM  
This document replaces COM(2022)134 final of 31.03.2022.  
Addition of the cross -references to the linked SWD and SEC documents.  
Concerns all language versions.  
 
The text shall read as follows :  
Prijedlog  
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA  
o oznakama zemljopisnog podrijetla Europske unije za vino, jaka alkoholna pića i 
poljoprivredne proizvode i sustavima kvalitete za poljoprivredne proizvode, o izmjeni 
uredaba (EU)  br. 1308/2013, (EU)  2017/1001 i (EU)  2019/787 te o stavljanju izvan snage 
Uredbe (EU) br.  1151/2012  
{SEC(2022)  197 final}  - {SWD(2022)  135 final}  - {SWD(2022)  136 final}   
 
HR 1  HR OBRAZLOŽENJE  
1. KONTEKST  PRIJEDLOGA  
• Razlozi i ciljevi prijedloga  
Oznakama zemljopisnog podrijetla (OZP) označuju se proizvodi čija se kvaliteta, 
karakteristike ili ugled temelje na prirodnim i ljudskim čimbenicima povezanima s njihovim 
mjestom podrijetla. One predstavljaju pravo intelektualnog vlasništva kojim se promiče 
pošteno tržišno natjecanje među proizvođačima i sprečava upotreba n aziva u zloj vjeri te 
prijevarne i obmanjujuće prakse. Oznake zemljopisnog podrijetla potrošačima jamče 
autentičnost i omogućuju razlikovanje proizvoda na tržištu, što omogućuje da se ostvari veća 
vrijednost prodaje i izvoza. Oznake zemljopisnog podrijetla  međunarodno su priznate od 
1883.1, a Unija ih je postupno zaštitila od 1970 -ih (vino) do 1992. (poljoprivredni i 
prehrambeni proizvodi), s tim da su registri2 dovršeni 2020. Danas registar oznaka 
zemljopisnog podrijetla EU -a sadržava gotovo 3500 naziva vi na, jakih alkoholnih pića, 
poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda.  
Sustav oznaka zemljopisnog podrijetla Unije dobar je, međutim evaluacija politike i postupak 
procjene učinka pokazali su da ima prostora za poboljšanje, posebno u smislu jačanja njegove 
ključne uloge u opskrbi visokokvalitetnom hranom i zaštiti kulturne, gastronomske i lokalne 
baštine u Uniji. To se uglavnom odnosi na sljedeća pitanja:  
• kako najbolje zaštititi temeljno pravo proizvođača povezano s pravom intelektualnog 
vlasništva za njiho ve oznake zemljopisnog podrijetla. Proizvođači koji imaju oznaku 
zemljopisnog podrijetla kao nematerijalnu imovinu imaju pravo na njezinu zaštitu, 
koju Unija nastoji što učinkovitije i djelotvornije pružiti, pogotovo u vrijeme 
povećanog korištenja internet om, 
• kako spriječiti gospodarske subjekte koji nemaju prava ili nisu povezani s 
autentičnim proizvodom u zloupotrebi naziva proizvoda. Potrebno je preispitati i 
provedbu, posebno na internetu, te provjeru pridržavanja propisa,  
• kako povećati održivu proi zvodnju proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla. 
Kao instrument kojim se vrednuju proizvodi koji su neodvojivo povezani s prirodnim 
čimbenicima i znanjem i iskustvom proizvođača na lokalnom području, oznake 
zemljopisnog podrijetla u tu se svrhu nedovo ljno upotrebljavaju,  
• kako se potrošači mogu bolje informirati o autentičnim proizvodima kako bi se 
riješilo pitanje asimetričnih informacija. Prepoznatljivost posebnih simbola Unije 
među potrošačima vrlo je niska, što upućuje na teškoće u komunikaciji,  
• kako osigurati da proizvođači ostvare pravedan povrat za svoj proizvod s obzirom na 
njegovu kvalitetu povezanu s proizvodnjom te ojačaju svoj položaj u lancu opskrbe 
hranom.  
Sustav zajamčeno tradicionalnih specijaliteta (ZTS) nakon 30 godina postojanja nije donio 
očekivane koristi za proizvođače i potrošače. U cilju boljeg prepoznavanja i promidžbe 
tradicionalnih poljoprivrednih proizvoda u Uniji, sustav zajamčeno tradicionalnih specijaliteta 
trebalo bi pojednostavniti i pojasniti.  
                                                 
1 https://www.wipo.int/treaties/en/ip/paris/  
2 https://ec.europa.eu/info/food -farming -fisheries/food -safety -and-quality/certification/quality -
labels/geographical -indications -register/  
 
HR 2  HR Prijedlogom se pridono si ciljevima zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), posebno 
poboljšanju odgovora poljoprivrede Unije na zahtjeve društva u pogledu gospodarske, 
socijalne i okolišne održivosti poljoprivredne proizvodnje. Ojačat će se postojeći sustav 
oznaka zemljopisnog  podrijetla kao prava intelektualnog vlasništva. Prijedlogom će se 
poboljšati  gospodarski, socijalni i okolišni rezultati proizvoda s oznakom zemljopisnog 
podrijetla, proizvođačima dati veće ovlasti i odgovornosti, smanjiti novi oblici povreda 
(internet),  poboljšati učinkovitost provedbe i provjera kojima se jamči autentičnost proizvoda, 
ukloniti zakonodavni nedostaci i povećati učinkovitost postupaka registracije. Osim oznaka 
zemljopisnog podrijetla, u prijedlogu se razmatraju i pravila za zajamčeno tradi cionalne 
specijalitete, posebno pojašnjenjem njihove definicije. S druge strane, prijedlogom se ne 
mijenjaju pravila o neobveznim izrazima kvalitete; one su uvedene tek 2012., a države članice 
tek trebaju u potpunosti istražiti njihov potencijal. Naposljet ku, prijedlog se ne odnosi na 
oznake zemljopisnog podrijetla za nepoljoprivredne proizvode; namjera je Komisije predložiti 
zaseban zakonodavni akt za njih.  
Opći je cilj revizije oznaka zemljopisnog podrijetla olakšati primjenu oznaka zemljopisnog 
podrijetl a u cijeloj Uniji kao instrumenata intelektualnog vlasništva koji su dostupni svim 
poljoprivrednicima i proizvođačima proizvoda koji su povezani karakteristikama ili ugledom 
te njihovim mjestom proizvodnje. Ne predlažu se nikakve promjene temeljne struktur e 
sustava oznaka zemljopisnog podrijetla, čime se zadržava uloga država članica u postupku 
podnošenja zahtjeva povezanih s oznakama zemljopisnog podrijetla i zajamčeno 
tradicionalnim specijalitetima; visoka razina zaštite prava intelektualnog vlasništva; 
posebnosti oznaka zemljopisnog podrijetla u sektoru vina i jakih alkoholnih pića; i nacionalna 
provedba u okviru Uredbe o službenim kontrolama i alata za provedbu prava intelektualnog 
vlasništva.  
Proizvodnja kvalitetnih poljoprivrednih proizvoda jedna je od  prednosti europske 
poljoprivrede, ali postoje geografske neravnoteže u pogledu broja registriranih oznaka 
zemljopisnog podrijetla u Uniji. One odražavaju različita „polazišta” i iskustva u očuvanju 
gastronomske i kulturne baštine država članica. Pri reviz iji oznaka zemljopisnog podrijetla 
posebnu pozornost trebalo bi posvetiti poticanju prihvaćanja oznaka zemljopisnog podrijetla u 
onim državama članicama u kojima je njihova primjena nedovoljno iskorištena. Oznakama 
zemljopisnog podrijetla proizvođači se na građuju za trud koji ulažu u proizvodnju raznovrsnih 
i kvalitetnih proizvoda, što može povoljno utjecati na ruralno gospodarstvo. To se posebno 
odnosi na područja u nepovoljnom položaju, planinska područja i najudaljenije regije, u 
kojima poljoprivredni se ktor predstavlja važni dio gospodarstva, a troškovi proizvodnje su 
visoki i ograničenja znatna. Cilj je povećati i broj registriranih oznaka zemljopisnog podrijetla 
za svaku državu članicu u kojoj je njihova primjena niža od prosjeka Unije.  
Prijedlog je st oga usmjeren na sljedeće opće ciljeve:  
1. osiguravanje djelotvorne zaštite prava intelektualnog vlasništva u Uniji, uključujući 
učinkovite postupke registracije, kako bi se proizvođače pravedno nagradilo za 
njihov trud;  
2. povećanje upotrebe oznaka zemljop isnog podrijetla u cijeloj Uniji čime bi se 
povoljno utjecalo na ruralno gospodarstvo.  
Ta dva opća cilja detaljno su raščlanjena u šest posebnih ciljeva:  
1. poboljšati provedbu pravila o oznakama zemljopisnog podrijetla kako bi se bolje 
zaštitila prava int elektualnog vlasništva i bolje zaštitile oznake zemljopisnog 
podrijetla na internetu, među ostalim od zlonamjernih registracija i prijevarnih i 
 
HR 3  HR obmanjujućih praksi te upotreba u sustavu naziva domena, te kako bi se suzbilo 
krivotvorenje;  
2. racionalizirati  i pojasniti pravni okvir kako bi se pojednostavnili i uskladili postupci 
za podnošenje zahtjeva za registraciju novih naziva i izmjene specifikacija 
proizvoda;  
3. pridonijeti većoj održivosti prehrambenog sustava Unije integriranjem posebnih 
kriterija održivosti;  
4. osnažiti proizvođače i skupine proizvođača da bolje upravljaju vrijednošću svojih 
oznaka zemljopisnog podrijetla i poticati razvoj struktura i partnerstava u lancu 
opskrbe hranom;  
5. povećati točnu tržišnu percepciju i svijest potrošača o po litici oznaka zemljopisnog 
podrijetla i simbolima Unije kako bi se potrošačima omogućilo donošenje 
informiranih odluka o kupnji;  
6. zaštititi tradicionalne nazive hrane kako bi se bolje vrednovali i očuvali tradicionalni 
proizvodi i metode proizvodnje.  
• Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području  
Zakonodavstvom Unije predviđena je zaštita oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog 
podrijetla za vina od početka 1970 -ih, jaka alkoholna pića od 1989. te poljoprivredne i 
prehrambene proizvode od 19 92. Njime se proizvođačima s priznatim znanjem i iskustvom 
omogućuje registracija vrijednih naziva proizvoda proizvedenih u skladu sa specifikacijom 
proizvoda na određenom zemljopisnom području. Prijedlog je u skladu s postojećim 
odredbama politike u podru čju oznaka zemljopisnog podrijetla. Njegov je cilj poboljšati 
postojeće odredbe i osigurati pojednostavnjen i racionaliziran skup pravila uz istodobno 
jačanje određenih elemenata zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla, posebno osnaživanjem 
skupina proizvođ ača i povećanjem razine zaštite na internetu. Potiče skupine proizvođača s 
oznakom zemljopisnog podrijetla da u specifikacije proizvoda dobrovoljno uključe 
ambicioznije zahtjeve gospodarske, socijalne i okolišnom održivosti. Kako bi se poboljšala 
kvaliteta  registracija i obrada zahtjeva, Komisiji se dodjeljuju ovlasti za korištenje tehničke 
pomoći agencije pri ispitivanju zahtjeva, pri čemu Komisija zadržava odgovornost za 
registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla i opću odgovornost za politiku o oznakama  
zemljopisnog podrijetla.  
• Dosljednost u odnosu na druge politike Unije  
Prijedlog je u skladu s općim pravnim okvirom uspostavljenim za ZPP. Prijedlogom se 
dopunjuju druge mjere usmjerene na osiguravanje kvalitete i raznolikosti proizvodnje 
poljoprivredni h proizvoda, vina i jakih alkoholnih pića u Uniji, pravedno nagrađivanje 
proizvođača za njihov trud, zaštitu temeljnih prava proizvođača u području vlasništva te 
informiranje građana i potrošača o prepoznatljivim posebnim karakteristikama proizvoda iz 
prethodno navedenih sektora, posebno onima povezanima s njihovim zemljopisnim 
podrijetlom.  
Komisija se u strategiji „od polja do stola”3 obvezala da će pridonijeti prelasku na održiv 
prehrambeni sustav, ojačati zakonodavni okvir o oznakama zemljopisnog podrije tla i prema 
potrebi u njega uključiti posebne kriterije održivosti. Oznake zemljopisnog podrijetla 
spominju se i u vezi s poboljšanim pravilima za jačanje položaja poljoprivrednika i skupina 
proizvođača u vrijednosnom lancu. U Akcijskom planu „od polja do stola” najavljuju se druge 
                                                 
3 https://ec.europa.eu/food/horizontal -topics/farm -fork-strategy_en  
 
HR 4  HR inicijative koje utječu na proizvode s oznakom zemljopisnog podrijetla, a posebno prijedlog 
zakonodavnog okvira za održive prehrambene sustave, koji će biti podnesen 2023.  Ova 
inicijativa o oznakama zemljopisnog podrijetla uključ ena je u program rada Komisije za 
2021.4 u okviru inicijativa REFIT5 u vezi s europskim zelenim planom6. 
Kad je riječ o cilju klimatske neutralnosti i klimatskim ciljevima Unije za 2030. i 2040., ovaj 
prijedlog neće negativno utjecati na klimu.  
Osim toga,  Komisija je u Komunikaciji o akcijskom planu za intelektualno vlasništvo7 
najavila da će ojačati sustav zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla kako bi postao 
učinkovitiji, među ostalim u cilju borbe protiv povreda prava intelektualnog vlasništva.  
U Zaklju čcima Vijeća o strategiji „od polja do stola”8 pozdravljena je bolja integracija 
održivog razvoja u europsku politiku kvalitete te je Komisija pozvana da ponovno potvrdi 
relevantnost i važnost europskih sustava kvalitete te da ojača zakonodavni okvir o ozn akama 
zemljopisnog podrijetla.  
2. PRAVNA  OSNOVA,  SUPSIDIJARNOST  I PROPORCIONALNOST  
• Pravna osnova  
Prijedlog je obuhvaćen područjem primjene ZPP -a (članak  43. UFEU -a9) i prava 
intelektualnog vlasništva (članak  118. UFEU -a). 
U pogledu ZPP -a, zahtjevi i prav ila za stavljanje poljoprivrednih proizvoda, prehrambenih 
proizvoda, vina, aromatiziranih proizvoda od vina i jakih alkoholnih pića na unutarnje tržište 
te osiguravanje cjelovitosti unutarnjeg tržišta u osnovi su u nadležnosti Unije.  
• Supsidijarnost (za n eisključivu nadležnost)  
Uredbom (EU) br.  1308/2013, Uredbom (EU) 2019/787 i Uredbom (EU) br.  1151/2012 Unija 
je uspostavila sveobuhvatan sustav zaštite naziva određenih proizvoda radi promicanja 
njihovih jedinstvenih karakteristika, povezanih s njihovim ze mljopisnim podrijetlom te 
tradicionalnim znanjem i iskustvom u području poljoprivrednih proizvoda, vina i jakih 
alkoholnih pića.  Države članice stoga ne mogu pojedinačno djelovati kako bi postigle taj cilj 
politike. Jačanje postojećeg sustava oznaka zemlj opisnog podrijetla može se postići samo 
djelovanjem na razini Unije, odnosno revizijom tih uredbi.  
• Proporcionalnost  
Prijedlog obuhvaća ograničene i ciljane izmjene postojećeg zakonodavnog okvira za oznake 
zemljopisnog podrijetla koje ne nadilaze ono što je potrebno za postizanje cilja jačanja 
sustava oznaka zemljopisnog podrijetla. Zadržavaju se posebnosti sektora, a usklađuju se 
pravila koja su zajednička svim sektorima, posebno postupci za registraciju naziva ili izmjenu 
specifikacije proizvoda, zaštita  naziva te provjere i provedba.  
                                                 
4 https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/2021_commission_work_programme_annexes_en.pdf  
5 https://ec.europa.eu/info/law/law -making -process/evaluating -and-improving -existing -laws/refit -
making -eu-law-simpler -less-costly -and-future -proof_hr  
6 https://ec.europ a.eu/info/strategy/priorities -2019 -2024/european -green -deal_hr  
7 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/12510 -Intellectual -property -
action -plan_hr  
8 https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST -12099 -2020 -INIT/hr/pdf  
9 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=EN  
 
HR 5  HR • Odabir instrumenta  
Za politiku o oznakama zemljopisnog podrijetla nužna je njezina izravna primjenjivost u 
državama članicama. Uredba Europskog parlamenta i Vijeća primjeren je instrument za 
reviziju sustava oznaka zemljop isnog podrijetla, uzimajući u obzir činjenicu da se 
zakonodavstvo koje je trenutačno na snazi sastoji od:  
• oznaka zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne i prehrambene proizvode – Uredba 
(EU) br.  1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21.  studenoga  2012. o 
sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode10, 
• oznaka zemljopisnog podrijetla za vino – Uredba (EU) br.  1308/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 17.  prosinca  2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije 
tržišta poljoprivredni h proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća 
(EEZ)  br. 922/72, (EEZ)  br. 234/79, (EZ)  br. 1037/2001 i (EZ)  br. 1234/200711, 
• oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića – Uredba (EU) 2019/787 
Europskog parlamenta i Vijeća od 17.  travnja  2019. o definiranju, opisivanju, 
prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih 
pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka 
zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etil nog alkohola i destilata 
poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe 
(EZ) br.  110/200812. 
Prijedlog iziskuje stavljanje izvan snage prve prethodno navedene uredbe i izmjene dviju 
potonjih.  
3. REZULTATI  EX POST  EVALUACIJA,  SAVJETOVANJA  S DIONICIMA  I 
PROCJENA  UČINKA  
• Ex post  evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva  
Provedena je evaluacija politike Unije o oznakama zemljopisnog podrijetla i zajamčeno 
tradicionalnim specijalitetima zaštićenima u Uniji. Njezini su nalazi objavljeni 
21. prosinca  2021. u radnom dokumentu službi Komisije13. Njome je obuhvaćeno ukupno 
gotovo 3  400 oznaka zemljopisnog podrijetla i 64 zajamčeno tradicionalna specijaliteta 
podrijetlom iz država članica. Svrha evaluacije bila je p rocijeniti u kojoj je mjeri politika 
oznaka zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalnih specijaliteta postigla svoje ciljeve. 
Evaluacijom su ispitani djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, usklađenost i dodana 
vrijednost okvira za oznake zemljop isnog podrijetla i zajamčeno tradicionalne specijalitete na 
razini Unije.   
Ciljevi oznaka zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalnih specijaliteta općenito su 
učinkovito  postignuti. S politikom se povezuje širok raspon mogućih koristi za dionike, k ao 
što su osiguravanje pravednog povrata i tržišnog natjecanja za proizvođače.  Međutim, one 
nisu sustavne u svim državama članicama. Glavna su ograničenja niska razina osviještenosti i 
razumijevanja politike među potrošačima u nekim državama članicama i od ređeni nedostaci 
kontrola u kasnijim fazama lanca vrijednosti. Općenito su postignuti drugi ključni ciljevi 
politike – osiguravanje poštovanja oznaka zemljopisnog podrijetla kao prava intelektualnog 
                                                 
10 SL L 343, 14.12.2012., str.  1. 
11 SL L 347, 20.12.2013., str.  671. 
12 SL L 130, 17.5.2019., str.  1. 
13 https://ec.europa.eu/info/food -farming -fisheries/key -policies/common -agricultural -
policy/cmef/products -and-markets/geographical -indications -and-traditional -specialities -guaranteed -
protected -eu_hr  
 
HR 6  HR vlasništva i cjelovitosti unutarnjeg tržišta, a u pogledu  zajamčeno tradicionalnih specijaliteta, 
pomoć proizvođačima u zaštiti tradicionalnih metoda proizvodnje i recepata.  
Procjenjuje se da je okvir za oznake zemljopisnog podrijetla/zajamčeno tradicionalne 
specijalitete učinkovit . Oznake zemljopisnog podrijetl a i zajamčeno tradicionalnih 
specijaliteta proizvođačima donose nekoliko koristi14, dok su troškovi za javna tijela (na razini 
Unije i na nacionalnoj razini) niski, procijenjeni na 0,12  % ukupne prodajne vrijednosti u 
okviru oznake zemljopisnog podrijetla/z ajamčeno tradicionalnog specijaliteta. Međutim, ima 
prostora za pojednostavnjenje i smanjenje administrativnog opterećenja, posebno u pogledu 
dugotrajnih postupaka registracije i izmjene, kako na nacionalnoj razini tako i na razini Unije.  
Procjenjuje se da  je politika relevantna  i za privatne dionike i za javna tijela. Ciljevi oznaka 
zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalnih specijaliteta odnose se na stvarne potrebe 
različitih dionika. Oznake zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalnih spec ijaliteta 
smatraju se snažnom prednošću za ruralna područja i važnim instrumentom za promicanje 
regionalnog identiteta. Jačanjem oznaka zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalnih 
specijaliteta u okviru potpore ruralnom razvoju prvenstveno se odgova ra na potrebu za 
poboljšanjem integracije. Iako zaštita okoliša i dobrobit životinja nisu glavni ciljevi 
proizvodnje proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla/zajamčeno tradicionalnih 
specijaliteta, ispitane skupine proizvođača izjavile su da se u nekim specifikacijama proizvoda 
uzimaju u obzir pitanja okoliša i dobrobiti životinja.  
S obzirom na pitanja usklađenosti , nije utvrđena veća neusklađenost u pogledu oznaka 
zemljopisnog podrijetla i žigova Unije, oznaka zemljopisnog podrijetla/zajamčeno 
tradicion alnih specijaliteta i nacionalnih/regionalnih sustava te oznaka zemljopisnog 
podrijetla/zajamčeno tradicionalnih specijaliteta i drugih politika Unije.  
Osim toga, postoji jasna dodana vrijednost Unije  jer oznake zemljopisnog podrijetla i 
zajamčeno tradicio nalni specijaliteti posebno pridonose cjelovitosti unutarnjeg tržišta i 
poštenoj trgovini s trećim zemljama.  
Kad je riječ o stečenim iskustvima , osim prethodno navedenih nedostataka u području 
kontrole i provedbe (silazno tržište) te niske razine osviješte nosti i razumijevanja među 
potrošačima, mogu se istaknuti sljedeće točke:  
• razlike u primjeni uzrokuju teškoće u provedbi prava intelektualnog vlasništva 
proizvođača izvan države članice proizvodnje. Osim toga, oznake zemljopisnog 
podrijetla obuhvaćaju ši roku paletu proizvoda i prodaju se putem različitih prodajnih 
mjesta (uključujući prodaju na internetu), što dodatno otežava njihovu učinkovitu 
provedbu,   
• drugo je pitanje usko povezano s novim političkim ciljevima Komisije, posebno s 
europskim zelenim p lanom i strategijom „od polja do stola”. Pitanja održivosti 
posljednjih su godina dobila na važnosti, a ne uzimaju se u obzir ili se ne uzimaju 
sustavno u obzir u proizvodnji proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla i 
proizvodnji zajamčeno tradicionalni h specijaliteta,  
                                                 
14 Prosječna cijena proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla/zajamčeno tradicionalnog specijaliteta 
dvostruko je viša od cijene u sporedivih proizvoda koji nisu obuhvaćeni oznakom zemljopisnog 
podrijetla/zajamčeno tradicionalnog specijaliteta; relativna niža varijabilnost cijena za proizvode s 
oznakom zemljopisnog podrijetla; pošteno tržišno natjecanje za proizvođače u vrijednosnom l ancu 
oznaka zemljopisnog podrijetla/zajamčeno tradicionalnog specijaliteta; diversifikacija djelatnosti na 
poljoprivrednim gospodarstvima, npr. prerada, nove vrste prodaje (izravna prodaja, e -prodaja) i 
agroturizam.  
 
HR 7  HR • skupine proizvođača imaju ključnu ulogu u primjeni oznaka zemljopisnog podrijetla 
i zajamčeno tradicionalnih specijaliteta. Međutim, evaluacijom je utvrđeno da se 
zadaće za koje su ovlašteni znatno razlikuju među različitim sektorima i m eđu 
državama članicama jer su na razini Unije definirane samo za poljoprivredno -
prehrambeni sektor, ali ne i za vina i jaka alkoholna pića,  
• dugotrajni i složeni postupci za registraciju i izmjene na nacionalnoj i europskoj 
razini smatraju se glavnom prep rekom za proizvođače i izvorom administrativnog 
opterećenja,  
• ograničen broj proizvoda registriranih kao zajamčeno tradicionalni specijaliteti, koji 
ne čine pravo intelektualnog vlasništva, upućuje na nedostatak interesa za taj sustav i 
na teškoće u zašti ti tradicionalnih metoda proizvodnje u Uniji.  
• Savjetovanja s dionicima  
Strategija savjetovanja razrađena za ovu inicijativu obuhvaćala je sve aspekte inicijative čiji je 
cilj jačanje sustava oznaka zemljopisnog podrijetla. Njome su obuhvaćene različite k ategorije 
dionika: javna tijela, organizacije iz poljoprivrednog sektora, organizacije iz prerađivačkog 
sektora, europska, nacionalna i sektorska udruženja i privatna poduzeća, organizacije 
potrošača, organizacije iz sektora trgovine i maloprodaje; treće z emlje, akademski i 
istraživački instituti, šira javnost i drugi.  
Sve aktivnosti najavljene u komunikacijskoj strategiji provedene su prema planu: povratne 
informacije o planu djelovanja – početnoj procjeni učinka, konferencija dionika, sastanci 
skupine za građanski dijalog i upitnik za tu skupinu, sastanci država članica i upitnik za 
države članice te ciljana savjetovanja sa stručnjacima iz nevladinog sektora.  
Povratne informacije o planu djelovanja – početnoj procjeni učinka    
Dionici su općenito pozdravil i smjernice zacrtane u dokumentu „Planu djelovanja – početna 
procjena učinka”15 objavljenom 28.  listopada  2020. radi prikupljanja povratnih informacija. 
Zaprimljen je 51 odgovor o planu djelovanja.  
Velika većina ispitanika pozdravila je inicijativu Komisije  za jačanje Unijina sustava oznaka 
zemljopisnog podrijetla. Povratne informacije uglavnom su bile usmjerene na aspekte 
održivosti koje treba uključiti u specifikaciju proizvoda te na potrebu za boljom zaštitom i 
pojašnjenjem zakonodavstva. Oni koji su kome ntirali budućnost sustava zajamčeno 
tradicionalnih specijaliteta smatrali su da bi ga trebalo nastaviti, pojasniti i pojednostavniti. 
Manji broj ispitanika spomenuo je pitanja povezana s pojednostavnjenjem, kontrolama i 
provedbom, osnaživanjem skupina proi zvođača s oznakom zemljopisnog podrijetla i 
pitanjima povezanima s upotrebom simbola Unije na etiketi.  
Konferencija o jačanju zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla, 25. i 26.  studenoga  2020.  
Komisija i Ured Europske unije za intelektualno vlasništvo (EUIPO) zajednički su 
organizirali konferenciju na visokoj razini koja je dionicima poslužila kao središnja platforma 
za iznošenje stajališta o nizu pitanja kojima se bavi postupak revizije oznaka zemljopisnog 
podrijetla. To je događanje okupilo široku pub liku, koja se sastojala od proizvođača s 
oznakom zemljopisnog podrijetla, dionika u vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda, 
dužnosnika država članica, međunarodnih organizacija i organizacija civilnog društva, 
dužnosnika EU -a te studenata i zainteresira ne javnosti.  
Osim otvaranja i zatvaranja plenarne sjednice, održano je petnaest panela za raspravu o 
različitim pitanjima revizije oznaka zemljopisnog podrijetla. Raspravljalo se i o pitanjima 
                                                 
15 file:///C:/Users/dufouva/Downloads/090 166e5d5274a42%20(1).pdf  
 
HR 8  HR održivosti i osnaživanju proizvođača kako bi se razmotrila inic ijativa „od polja do stola”, kao 
i načini za povećanje privlačnosti oznaka zemljopisnog podrijetla te za modernizaciju i bolju 
provedbu oznaka zemljopisnog podrijetla u skladu s akcijskim planom za intelektualno 
vlasništvo.  
Snimljena konferencija i sav mat erijal (PowerPoint prezentacija /video/audio/galerija) 
dostupan je na internetskoj stranici EUROPA do studenoga 2022.16 
Javno savjetovanje  
Komisija je od 15.  siječnja  2021. do 9.  travnja  2021. provela otvoreno javno savjetovanje na 
svim službenim jezicima EU-a putem aplikacije EU SURVEY. Cilj mu je bio prikupiti 
stajališta javnih tijela, dionika i javnosti. Zaprimljena su 302 odgovora ispitanika iz 21 države 
članice.  
Ispitanici su utvrdili glavne izazove  za reviziju oznaka zemljopisnog podrijetla:  
• zbog po većanog iskorištavanja ugleda oznaka zemljopisnog podrijetla na internetu 
potrebno je spriječiti prijevare  i krivotvorenje proizvoda s oznakom zemljopisnog 
podrijetla,  
• skupine proizvođača s oznakom zemljopisnog podrijetla trebale bi imati veće ovlasti 
i odgovornosti za upravljanje, promicanje i provedbu zaštite svojih oznaka . 
Zasad ne mogu donositi odluke koje bi bile obvezujuće za njihove članove,  
• ne postoji dovoljna svijest o logotipu , što je posljedica nedostatka informacija i 
publiciteta o prednosti ma oznaka zemljopisnog podrijetla.  
Savjetovanje sa Skupinom za građanski dijalog o kvaliteti i promidžbi  
Članovi Skupine za građanski dijalog zastupaju interese proizvođača, prerađivača, trgovaca 
na malo, potrošača, aktivista za zaštitu okoliša i drugih. Komisija se savjetovala sa Skupinom 
za građanski dijalog o kvaliteti i promidžbi na sastancima:  
• 5. studenoga  2020.: informacije o postupku; prva rasprava o reviziji oznaka 
zemljopisnog podrijetla,  
• 9.  ožujka  2021.: rasprava o glavnim potrebama za reviz iju oznaka zemljopisnog 
podrijetla, s naglaskom na nekim elementima, uključujući održivost,  
• 1. srpnja  2021.: rezultati javnog savjetovanja i ciljanog savjetovanja sa Skupinom za 
građanski dijalog; rasprava o ciljevima i mogućnostima,  
• 30. studenoga  2021 .: predstavljanje ishoda postupka procjene učinka.  
Slično tome, kako je prethodno navedeno, Komisija se savjetovala i sa Skupinom za 
građanski dijalog o vinu na sastancima 5.  svibnja i 8.  studenoga  2021. te sa Skupinom za 
građanski dijalog o jakim alkoholn im pićima 9.  ožujka i 29.  listopada  2021.  
Komisija se s članovima Skupine za građanski dijalog o kvaliteti i promidžbi savjetovala i 
putem pisanog upitnika o održivosti oznaka zemljopisnog podrijetla, označivanju i zajamčeno 
tradicionalnim specijalitetima.  
• Prikupljanje i primjena stručnog znanja  
Komisija se savjetovala sa stručnjacima iz država članica u okviru stručne skupine za 
kvalitetu i održivost poljoprivrede i ruralnog razvoja. Sastanci te stručne skupine održani su:  
                                                 
16 https://ec.europa.eu/info/events/strengthening -geographical -indications -digital -conference -2020 -nov-
25_en  
 
HR 9  HR • 23. veljače  2021.: kontekst, izazovi i ciljevi te povratne informacije o planu 
djelovanja,  
• 22. travnja  2021.: rezultati javnog savjetovanja i ciljanog savjetovanja sa stručnom 
skupinom; opći pristup,  
• 23. rujna  2021.: opcije politike.  
Prije tih sastanaka Komisija je prikupila i isk ustvo o provedbi sustava zajamčeno 
tradicionalnih specijaliteta na sastanku Odbora za politiku kakvoće poljoprivrednih proizvoda 
19. listopada  2020., među ostalim u obliku upitnika.  
Komisija se savjetovala i s članovima stručne skupine putem pisanog upitni ka o održivosti 
oznaka zemljopisnog podrijetla, pojednostavnjenju sustava oznaka zemljopisnog podrijetla s 
naglaskom na nacionalnom postupku, odnosima s politikom ruralnog razvoja i sustavom 
zajamčeno tradicionalnih specijaliteta.  
Kad je riječ o održivosti , prevladavalo je mišljenje da se održivost ne bi trebala nametnuti 
proizvođačima s oznakom zemljopisnog podrijetla, već da bi se trebala poticati i pratiti. 
Potrebno je prepoznati i promicati postojeće prakse u pogledu održivosti. Stručnjaci iz država 
članica posebno su naglasili važnost postupne integracije zahtjeva održivosti. Postoji potreba 
za većom potporom (npr. certificiranje održivosti, relevantna ulaganja) i drugim oblicima 
poticaja (npr. prioritet u financiranju) te mjerama informiranja i promidž be. Kad je riječ o 
pitanjima hranjive vrijednosti hrane i zdrave prehrane, glavno mišljenje bilo je da naglasak na 
hranjivim vrijednostima i prehrambenim potrebama ne bi smio oslabiti koncept podrijetla u 
oznakama zemljopisnog podrijetla, tj. kvalitete koj a se postiže korelacijom između ljudskih i 
prirodnih čimbenika na određenom zemljopisnom području.  
Iako su stručnjaci pozdravili daljnje pojednostavnjenje postupaka  i smanjenje 
administrativnog opterećenja, naveli su i da je važnije temeljito i točno razma tranje zahtjeva 
za oznake zemljopisnog podrijetla od njihova brzog rješavanja. Nekoliko stručnjaka 
zagovaralo je bolje usklađivanje postupovnih pravila za sve sektore i zalagalo se za bolje 
smjernice i razmjenu informacija kako bi se olakšalo širenje najbo ljih praksi, u kombinaciji s 
učinkovitijom informatičkom aplikacijom.  
Kad je riječ o glavnim teškoćama u nacionalnom postupku , ističu se dva glavna elementa. 
Prvo, čini se da je povezivanje proizvođača u aktivnu organizaciju teško zbog ograničenog 
vremena i ograničenih resursa. Proizvođači nisu skloni surađivati u ranoj fazi registracije 
oznake zemljopisnog podrijetla i moguća su neslaganja s definicijom proizvodnog postupka u 
specifikaciji proizvoda. Izrada specifikacije proizvoda druga je teškoća s kojom se susreću 
proizvođači: poteškoće u prikupljanju dokaza o tome da proizvod ispunjava zahtjeve za 
oznaku zemljopisnog podrijetla, nejasan opis posebnosti proizvoda, nedostatak znanja o tome 
koje su informacije potrebne itd.  
Kad je riječ o odnosu s intervenc ijama u području ruralnog razvoja , većina stručnjaka 
navela je da cilj ne bi trebao biti samo podizanje svijesti potrošača i promicanje politike 
oznaka zemljopisnog podrijetla, već i povećanje konkurentnosti proizvođača, poticanje 
proizvođača na podnošenje  zahtjeva za zaštitu i poboljšanje održivosti.  
Stručnjaci su objasnili da se postupak registracije zajamčeno tradicionalnih specijaliteta  
smatra složenim i opterećujućim te bi se stoga moglo predvidjeti pojašnjenje kriterija. 
Ustrajali su na činjenici da proizvođači nisu skloni sudjelovati u tom sustavu zbog toga što je 
omogućena slobodna proizvodnja zajamčeno tradicionalnih specijaliteta i zvan zemlje njihova 
podrijetla te oni stoga ne uviđaju korist od preuzimanja tereta registracije.  
 
HR 10  HR • Procjena učinka  
Na procjeni učinka radilo se od listopada  2020. do rujna  2021. te se u tom razdoblju 
međusektorska upravljačka skupina  sastala četiri puta.  U skupini su sudjelovali predstavnici 
dvanaest glavnih uprava i službi Komisije te EUIPO -a. Sadržaj izvješća o procjeni učinka 
dorađen je i poboljšan doprinosima i komentarima službi koje su aktivno sudjelovale u toj 
skupini.  
Odbor za nadzor regulative iz dao je negativno mišljenje o nacrtu izvješća o procjeni učinka 
nakon sastanka 30.  lipnja  2021. Glavne primjedbe Odbora bile su:  
• u izvješću se ne navode jasni argumenti i dostatni dokazi kojima bi se potkrijepila 
potreba za djelovanjem u području održivos ti, zdrave prehrane, upotrebe logotipa i 
neravnoteža u lancu opskrbe,  
• u izvješću nisu dovoljno jasno istaknute opcije politike koje je moguće odabrati. Nisu 
dovoljno istražene alternativne kombinacije mjera politike koje bi mogle ponuditi 
bolju kombinaci ju mjera ili koje su politički najrelevantnije,  
• izvješće nije dovoljno jasno u pogledu sudjelovanja agencije i povezanih troškova,  
• u izvješću se stajališta različitih dionika o ključnim pitanjima ne razlikuju u 
dovoljnoj mjeri.  
U razdoblju od 10. do 15 . rujna  2021. s međusektorskom upravljačkom skupinom provedeno 
je pisano savjetovanje o revidiranoj verziji izvješća o procjeni učinka nakon primjedbi Odbora 
za nadzor regulative. Primjedbe su na odgovarajući način uzete u obzir u revidiranoj verziji.  
Potrebna pojašnjenja i dopune dodani su u izvješće o procjeni učinka i njegove priloge te su 
ponovno dostavljeni Odboru 25.  rujna  2021. Na temelju toga, Odbor je 24.  listopada  2021. 
dao pozitivno mišljenje sa zadrškama17. Iako priznaje poboljšanja u izvješću, O dbor je 
zatražio dodatna pojašnjenja o sljedećim pitanjima:  
• odabir najpoželjnijeg skupa mjera politike nije usklađen s ostatkom izvješća. U 
izvješću se ne navodi jasan opis i dosljedna procjena i usporedba paketa alternativnih 
mjera politike,  
• u izvješć u nije dostatno obrazložena najpoželjnija mjera politike u pogledu 
uključivanja agencije,  
• stajališta različitih kategorija dionika nisu u dovoljnoj mjeri uzeta u obzir u glavnom 
izvješću.  
Sve primjedbe Odbora uzete su u obzir u konačnoj verziji izvješća o procjeni učinka i njegovu 
sažetku18. 
U postupku procjene učinka ispitane su tri opcije politike za reviziju oznaka zemljopisnog 
podrijetla.  
U prvoj opciji – poboljšanje i potpora – namjerava se poboljšati postojeće instrumente i 
pružiti dodatna potpora pr oizvođačima, tijelima država članica i drugim dionicima. Glavni je 
naglasak na smjernicama (npr. povezanima s provedbom, ocjenom dokumentacije i pravnim 
tumačenjem/pojašnjenjem), pojačanoj suradnji među državama članicama i aktivnostima 
izgradnje kapacitet a, među ostalim u pogledu pitanja održivosti. Postupci će se poboljšati 
njihovim usklađivanjem među sektorima. Fleksibilniji pristup logotipima Unije usmjeren je 
na njihovu povećanu upotrebu među proizvođačima.  
                                                 
17 Umetnuti poveznicu nakon objave.  
18 Umetnuti poveznicu nakon objave.  
 
HR 11  HR Sustav zajamčeno tradicionalnih specijaliteta  zamjenjuje se sustavom u kojem nadležna tijela 
država članica službeno priznaju tradicionalne poljoprivredne i prehrambene proizvode, s 
ograničenim popisom kriterija koje treba utvrditi na razini Unije, dok države članice 
obavješćuju Komisiju o nazivima t radicionalnih proizvoda radi njihove objave.  
U drugoj opciji – bolje definiranje i jačanje – jača se zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla 
i poboljšava ravnopravnost uvjeta za gospodarske subjekte jedinstvenim skupom postupaka 
kontrole za sve sektore i iz radom detaljnih pravila o poštovanju oznaka zemljopisnog 
podrijetla u internetskoj prodaji. Definira se i uloga koju skupine proizvođača s oznakom 
zemljopisnog podrijetla mogu imati, na dobrovoljnoj osnovi, u rješavanju društvenih pitanja u 
pogledu održivo sti, uključivanjem kriterija održivosti u specifikacije proizvoda, te u 
poboljšanju upravljanja vrijednošću njihovih oznaka zemljopisnog podrijetla i jačanju njihove 
provedbe. Posebne uloge skupina proizvođača s oznakom zemljopisnog podrijetla koje 
priznaj u nadležna tijela država članica proširile bi se na sve sektore. Upotreba logotipa na 
etiketi proizvoda nije obvezna i proizvođači mogu odlučiti o njegovoj veličini i mjestu na 
etiketi. Zakonodavstvo će se poboljšati pojašnjenjima pravne terminologije, ugr ađenom 
fleksibilnošću u pogledu postupka proizvodnje i stvaranjem jedinstvenog skupa 
pojednostavnjenih postupovnih pravila.  
U okviru ove opcije ojačale bi se upravljačke strukture Unije za ocjenjivanje oznaka 
zemljopisnog podrijetla uključivanjem postojeće  agencije u postupak registracije. Iako bi 
ocjena na nacionalnoj razini ostala u nadležnosti država članica, agencija bi Komisiji pružila 
tehničku pomoć tijekom razmatranja zahtjeva i prigovora na razini EU -a. Iako se u izvješću o 
procjeni učinka implicitn o predviđa i da agencija donosi odluke, Komisija radi zadržavanja 
strogog zakonodavnog nadzora donosi sve pravne odluke.  
U trećoj opciji – usklađenost i modernizacija  – osigurava se potpuna usklađenost 
stvaranjem jedinstvene uredbe koja sadržava jedinstven a pravila o provedbi i kontroli. Isto 
tako, odredbe koje se odnose na zaštitu i postupovna pravila objedinjuju se u jedinstvenom 
temeljnom aktu. Upotreba propisanih logotipa obvezna je u svim sektorima. Međutim, 
usklađivanje neće utjecati na definicije ozn aka zemljopisnog podrijetla i zadržat će se 
posebnosti pojedinih sektora. Kriteriji održivosti za proizvodnju proizvoda s oznakom 
zemljopisnog podrijetla definirali bi se u zakonodavstvu Unije i provodili bi se njihovim 
uključivanjem u specifikaciju proizv oda, čime bi podlijegali službenim kontrolama. Uz mjere 
predviđene prethodnom opcijom politike, posebnim smjernicama o funkcioniranju skupina 
proizvođača s oznakom zemljopisnog podrijetla ojačat će se njihov položaj u lancima 
vrijednosti oznaka zemljopisno g podrijetla i omogućiti bolje upravljanje vrijednošću njihovih 
oznaka zemljopisnog podrijetla.  
Ovom se opcijom predviđa da se postupak registracije u cijelosti povjeri postojećoj agenciji i 
pruža se mogućnost žalbe žalbenom tijelu. Omogućuju se različiti stupnjevi uključenosti 
država članica: početna procjena na nacionalnoj razini u skladu s postojećim pravilima, 
savjetovanje s državama članicama ili neuključivanje država članica.  
Odustalo bi se od sustava zajamčeno tradicionalnih specijaliteta. Ti tradici onalni nazivi hrane 
koji mogu ispuniti kriterije ZOI -ja ili ZOZP -a mogli bi se registrirati kao takvi, dok bi se 
drugi tradicionalni nazivi mogli registrirati kao žig.  
U procjeni učinka zaključeno je da druga opcija ima najviše prednosti . Ta je opcija dobi la 
najvišu ocjenu kad je riječ o usporedbi troškova i koristi za proizvođače s oznakom 
zemljopisnog podrijetla. Dok će proizvođači imati koristi od brže i bolje zaštite, smanjit će se 
troškovi, posebno povezani s trajanjem postupka registracije i potrebnim  resursima. 
Dobrovoljno uključivanje kriterija prihvatljivosti u specifikaciju proizvoda podrazumijevalo 
bi dodatne troškove usklađivanja i certificiranja za skupine proizvođača s oznakom 
 
HR 12  HR zemljopisnog podrijetla koji to učine, a ti bi se troškovi djelomičn o mogli kompenzirati 
mjerama potpore u okviru politike ruralnog razvoja; time bi se ispunila očekivanja potrošača u 
pogledu proizvoda s većim ambicijama po pitanjima održivosti.  
• Primjerenost i pojednostavnjenje propisa  
Prijedlog se temelji na provjeri pr imjerenosti propisa i analizi potencijala za 
pojednostavnjenje.  
Predloženom uredbom pojednostavnjuje se upravljanje oznakama zemljopisnog podrijetla jer 
se osigurava jedinstven skup postupovnih pravila i pravila kontrole za sve sektore. Njome se 
usklađuju i odredbe o zaštiti za sve sektore. Time se osigurava dosljednost, a sustav oznaka 
zemljopisnog podrijetla postat će razumljiviji dionicima.  
Glavni su elementi pojednostavnjenja sljedeći:  
• jedinstveni skup pravila za postupke podnošenja zahtjeva i kontrol e, s koristima u 
smislu usklađenosti pravila među sektorima, čime se staje na kraj postojećim 
razlikama u postupcima,  
• uvode se pojašnjenja, posebno u vezi s pravima intelektualnog vlasništva,  
• uvode se jednostavniji koncepti, posebno u sustavu zajamčeno  tradicionalnih 
specijaliteta, kako bi se poboljšalo njihovo razumijevanje među proizvođačima i 
potrošačima.  
Kad je riječ o smanjenju administrativnog opterećenja, prijedlogom se predviđa tehnička 
pomoć postojeće agencije EU -a u postupku registracije i ops ežno korištenje digitalnih alata. 
Procjena učinka pokazuje da će tehnička pomoć dovesti do poboljšanja u pogledu potrebnog 
vremena, kvalitete zahtjeva (zbog sustava povratnih informacija), kvalitete ocjenjivanja i 
smanjenja opterećenja za proizvođače i drž ave članice. Za to će biti potrebno manje 
kapaciteta i resursa javne uprave te će se skratiti vrijeme registracije.  
Novi sustav informiranja i upozoravanja o nazivima domena koji će uspostaviti EUIPO 
osigurava podnositeljima zahtjeva za oznaku zemljopisnog  podrijetla dodatni digitalni alat 
kao dio postupka podnošenja zahtjeva, u cilju bolje zaštite i provedbe njihovih prava na 
oznake zemljopisnog podrijetla.  
• Temeljna prava  
Unija je na temelju Povelje EU -a o temeljnim pravima19 (članak  17. stavak  2.) obvezn a štititi 
intelektualno vlasništvo. Predviđenim mjerama stvorit će se bolji uvjeti za zaštitu oznaka 
zemljopisnog podrijetla i smanjiti rizik od prisvajanja, oponašanja i aludiranja na oznake 
zemljopisnog podrijetla, čime će se pridonijeti osiguravanju pri hoda proizvođača. Usklađeniji 
pristup postupovnim pravilima trebao bi dovesti do učinkovitijeg postupka registracije, s 
kraćim rokovima registracije, smanjenjem opterećenja za proizvođače i većom kvalitetom 
postupaka registracije, čime bi se poštovala obve za Komisije da zahtjeve za oznaku 
zemljopisnog podrijetla rješava nepristrano, pravedno i u razumnom roku.  
4. UTJECAJ  NA PRORAČUN  
Prijedlog nema utjecaja na proračun.  
                                                 
19 https://ec.europa.eu/info/aid -development -cooperatio n-fundamental -rights/your -rights -eu/eu -charter -
fundamental -rights_hr  
 
HR 13  HR 5. DRUGI  ELEMENTI  
• Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja  
Provedba mjera pratit će se i o njoj će se izvješćivati na temelju ključnih pokazatelja praćenja 
glavnih operativnih ciljeva navedenih u izvješću o procjeni učinka.  
Radi praćenja doprinosa oznaka zemljopisnog podrijetla održivom razvoju i osiguravanja 
transpa rentnosti, baza podataka GIview sadržava odjeljak za svaku registriranu oznaku 
zemljopisnog podrijetla u koji će nadležna tijela država članica uključiti izjavu o održivosti.  
U Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. navodi se d a su tri 
institucije suglasne da sustavno razmotre primjenu klauzula o preispitivanju u zakonodavstvu 
te uzmu u obzir vrijeme potrebno za provedbu i skupljanje dokaza o rezultatima i učincima. 
Na temelju toga Komisija provodi evaluaciju najranije pet godin a nakon datuma početka 
primjene uredbe. Evaluacija će se provoditi u skladu sa smjernicama Komisije za bolju 
regulativu.  
• Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga  
Prijedlog se sastoji od niza pravila osmišljenih za uspostavu usklađenog sustava z a oznake 
zemljopisnog podrijetla čiji je cilj pomoći proizvođačima da bolje komuniciraju o kvaliteti, 
karakteristikama i svojstvima svojih proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla te osigurati 
odgovarajuće informiranje potrošača. Nadalje, prijedlogom se  pojašnjava i poboljšava sustav 
zajamčeno tradicionalnih specijaliteta, a sustav neobveznih izraza kvalitete se ne mijenja.  
Prijedlog uključuje sljedeće odredbe:  
Glava  I.: Opće odredbe  
U općim odredbama definira se područje primjene kao oznake zemljopisnog  podrijetla i 
zaštita naziva vina, jakih alkoholnih pića i poljoprivrednih proizvoda. U njima se navode i 
definicije posebnih pojmova koji se upotrebljavaju u Uredbi te pravila o zaštiti podataka.  
Glava  II.: Oznake zemljopisnog podrijetla  
Poglavlje  1.: Opć e odredbe  
Općim odredbama objašnjava se da je cilj sustava oznaka zemljopisnog podrijetla da se 
osigura jedinstven i ekskluzivan sustav zaštite naziva vina, jakih alkoholnih pića i 
poljoprivrednih proizvoda koji imaju karakteristike, svojstva i ugled koji su povezani s 
njihovim mjestom proizvodnje. [LS: U njima se utvrđuje klasifikacija obuhvaćenih proizvoda. 
U njima se navode i definicije posebnih pojmova koji se upotrebljavaju u toj glavi.  
Poglavlje  2.: Registracija oznaka zemljopisnog podrijetla  
U tom se  poglavlju posebno propisuju jedinstvena pravila za registraciju, kako na nacionalnoj 
razini tako i na razini Unije, uključujući postupak prigovora; definira se podnositelj zahtjeva i 
navode se uvjeti za podnositelja zahtjeva; određuje se sadržaj dokumenta cije zahtjeva i 
definira uloga registra. Utvrđuju se prijelazna zaštita i prijelazne mjere. Poglavlje sadržava i 
odredbe o izmjenama specifikacije proizvoda i poništenju registrirane oznake zemljopisnog 
podrijetla.  
Poglavlje  3.: Zaštita oznaka zemljopisnog  podrijetla  
U tom se poglavlju utvrđuje razina zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla. Utvrđuju se i 
pravila za oznake zemljopisnog podrijetla kad se upotrebljavaju kao sastojci, pojašnjavaju se 
generički nazivi i registracija homonimnih oznaka zemljopisno g podrijetla, kao i odnos prema 
žigovima. Utvrđuju se pravila za priznate skupine proizvođača. Definira se odnos prema 
upotrebi izraza u nazivima internetskih domena. Naposljetku, to poglavlje uključuje pravila za 
 
HR 14  HR upotrebu simbola Unije, oznaka i kratica n a etiketama i promidžbenom materijalu predmetnog 
proizvoda.  
Poglavlje  4.: Provjere i provedba  
U tom se poglavlju utvrđuju pravila o provjerama, uključujući provjeru je li proizvod označen 
oznakom zemljopisnog podrijetla proizveden u skladu s odgovarajućom specifikacijom 
proizvoda, te praćenje upotrebe oznaka zemljopisnog podrijetla na tržištu. Propisuje se i 
uzajamna pomoć među tijelima država članica. Naposljetku, zahtijeva se da provedbena tijela 
na zahtjev proizvođača dostave dokaz o certificiranju.  
Poglavlje  5.: Dodatni elementi postupka registracije  
U tom poglavlju utvrđuju se kriteriji za praćenje rada Ureda Europske unije za intelektualno 
vlasništvo (EUIPO) koji će Komisiji pružati tehničku pomoć u vezi s razmatranjem zahtjeva.  
Poglavlje  6.: Oznake zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih proizvoda  
U tom se poglavlju utvrđuje definicija zaštićene oznake izvornosti i zaštićene oznake 
zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne proizvode. Propisuje se sadržaj specifikacije 
proizvoda i jedinstvenog dokumenta za oznake zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih 
proizvoda. Osim toga, poglavlje sadržava posebna pravila za taj sektor, posebno o biljnim 
sortama i životinjskim pasminama, podrijetlu hrane za životinje i sirovina.  
Poglavlje  7.: Postupovne odred be 
Tim se poglavljem utvrđuje da Komisiji pomaže Odbor za oznake zemljopisnog podrijetla.  
Poglavlje  8.: Prijelazne i završne odredbe (oznake zemljopisnog podrijetla)  
Tim se poglavljem utvrđuje da Komisiji pomaže Odbor za oznake zemljopisnog podrijetla. 
Osigurava se i kontinuitet registara te se pojašnjavaju pravila za zahtjeve podnesene prije 
stupanja na snagu ove Uredbe.  
Glava  III.: Sustavi kvalitete  
Poglavlje  1.: Zajamčeno tradicionalni specijaliteti  
U tom se poglavlju utvrđuju pravila za sustav zajamčeno  tradicionalnih specijaliteta. U 
usporedbi s postojećim pravilima pojašnjavaju se kriteriji za registraciju zajamčeno 
tradicionalnih specijaliteta; konkretno, više se ne postavlja zahtjev da ti specijaliteti imaju 
specifična svojstva. Osim toga, pojašnjava ju se i pojednostavnjuju postupovna pravila.  
Poglavlje  2.: Neobvezni izrazi kvalitete  
U tom se poglavlju utvrđuju pravila za neobvezne izraze kvalitete. Postojeće zakonodavstvo u 
tom području nije izmijenjeno.  
Poglavlje  3.: Postupovne odredbe  
Tim se poglav ljem utvrđuje da Komisiji pomaže Odbor za politiku kakvoće poljoprivrednih 
proizvoda.  
Glava  IV.: Izmjene uredbi (EU)  br. 1308/2013, (EU)  2019/787 i (EU)  2017/1001 [BT: 
redoslijed uredbi]  
Ta glava sadržava odredbe o izmjeni Uredbe (EU) br.  1308/2013 i Uredb e (EU) 2019/787, 
posebno zbog novog usklađenog skupa pravila o zaštiti, postupku registracije te kontroli i 
provedbi utvrđenih u prethodnim poglavljima ove Uredbe. Uredba (EU) 2017/1001 
izmjenjuje se kako bi se EUIPO -u dodijelile zadaće upravljanja oznakam a zemljopisnog 
podrijetla.  
 
HR 15  HR Glava  V.: Prijelazne i završne odredbe  
Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u 
uredbi. U tom se poglavlju osim toga pojašnjavaju prijelazna pravila, posebno da zahtjevi 
podnesen i prije stupanja na snagu ove Uredbe moraju biti u skladu s pravilima koja se 
primjenjuju prije njezina stupanja na snagu. Određuje se stupanje na snagu Uredbe [...] dana 
od objave u  Službenom listu Europske unije.  
 
HR 16  HR 2022/0089 (COD)  
Prijedlog  
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA  
o oznakama zemljopisnog podrijetla Europske unije za vino, jaka alkoholna pića i 
poljoprivredne proizvode i sustavima kvalitete za poljoprivredne proizvode, o izmjeni 
uredaba (EU)  br. 1308/2013, (EU)  2017/1001 i (EU)  2019/787 te o stavljanju izvan snage 
Uredbe (EU) br.  1151/2012  
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak  43. 
stavak  2. i p rvi stavak članka  118.,  
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,  
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,  
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora20, 
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija21, 
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,  
budući da:  
(1) Europskim zelenim planom22 među politikama za preobrazbu gospodarstva Unije za 
održivu budućnost navodi se osmišljavanje pravednog, zdravog i ekološki 
prihvatljivog prehrambenog sustava („o d polja do stola”).  
(2) U Komunikaciji Komisije od 20.  svibnja  2020. o strategiji „od polja do stola” za 
pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav uz prelazak na održive 
prehrambene sustave poziva se i na jačanje zakonodavnog okvira o oznak ama 
zemljopisnog podrijetla, u koji bi se prema potrebi uključili posebni kriteriji 
održivosti. Komisija se u Komunikaciji obvezala da će, među ostalima, ojačati položaj 
proizvođača proizvoda s oznakama zemljopisnog podrijetla, njihovih zadruga i 
organizac ija proizvođača u lancu opskrbe hranom.  
(3) U Komunikaciji od 25.  studenoga  2020. naslovljenoj „Iskorištavanje inovacijskog 
potencijala EU -a – Akcijski plan za intelektualno vlasništvo za oporavak i otpornost 
EU-a” Komisija se obvezala razmotriti načine za  jačanje, modernizaciju, 
pojednostavnjenje i bolju zaštitu oznaka zemljopisnog podrijetla za poljoprivredne 
proizvode, vino i jaka alkoholna pića.  
(4) Kvaliteta i raznovrsnost proizvodnje vina, jakih alkoholnih pića i poljoprivrednih 
proizvoda u Uniji jedn a je od njezinih važnih prednosti koja proizvođačima Unije daje 
konkurentsku prednost i uvelike pridonosi njezinoj živućoj kulturnoj i gastronomskoj 
baštini. To se može zahvaliti vještinama i odlučnosti proizvođača Unije koji su 
                                                 
20 SL C XX, XX.X.2022., str.  XX. 
21 SL C XX, XX.X.2022., str.  XX. 
22 https://ec.europa.eu/info/publications/communication -european -green -deal_en  
 
HR 17  HR sačuvali običaje u isto vri jeme uvažavajući razvoj novih proizvodnih metoda i 
materijala.  
(5) Građani i potrošači Unije sve više zahtijevaju kvalitetne i tradicionalne proizvode. 
Osim toga, zainteresirani su za održavanje raznolikosti poljoprivredne proizvodnje u 
Uniji. Time se stva ra potražnja za vinima, jakim alkoholnim pićima i poljoprivrednim 
proizvodima s prepoznatljivim posebnim karakteristikama, pogotovo onima 
povezanima s njihovim zemljopisnim podrijetlom.  
(6) Zaštita fizičkih osoba pri obradi osobnih podataka temeljno je pra vo. Uredba (EU) 
2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća23 propisuje pravila o zaštiti pojedinaca u 
vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije 
i o slobodnom kretanju takvih podataka. Potrebno je jasno definirati ulo gu Komisije i 
država članica u vezi s obradom osobnih podataka u postupcima za koje su nadležne 
kako bi se osigurala visoka razina zaštite. Obrada osobnih podataka zakonita je kad je 
nužna za izvršavanje zadaća koje se obavljaju u javnom interesu. Trebalo bi pravilno 
provesti postupke za registraciju, izmjenu ili poništenje oznaka zemljopisnog 
podrijetla i zajamčeno tradicionalnih specijaliteta koji se provode u okviru ove 
Uredbe, Uredbe (EU) br.  1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća24 i Uredbe (EU) 
2019/7 87 Europskog parlamenta i Vijeća25. Za ispravno upravljanje tim postupcima 
potrebno je obraditi podatke o podnositeljima zahtjeva u postupku registracije, 
izmjene ili poništenja, podnositeljima prigovora, korisnicima prijelaznih razdoblja te 
tijelima i fizi čkim osobama kojima su delegirane određene zadaće službenih kontrola u 
kontekstu postupaka registracije, izmjene ili poništenja oznaka zemljopisnog podrijetla 
i zajamčeno tradicionalnih specijaliteta. Osim toga, ti su postupci javni. Potrebna je 
transparen tnost kako bi se omogućilo pošteno tržišno natjecanje među gospodarskim 
subjektima i javno utvrdili privatni i javni gospodarski interesi povezani s tim 
postupcima. Kako bi se smanjila količina otkrivenih osobnih podataka, trebalo bi u 
najvećoj mogućoj mje ri izbjeći da se u dokumentima koji se podnose u relevantnim 
postupcima zahtijevaju osobni podaci. Ipak, Komisija i države članice možda će 
morati obrađivati informacije koje sadržavaju osobne podatke, kao što su osobna 
imena i podaci za kontakt. U tom okv iru, zbog javnog interesa i u skladu s Uredbom 
(EU) 2018/1725, Komisiji i državama članicama trebalo bi dopustiti obradu takvih 
osobnih podataka i njihovo otkrivanje ili objavu ako je to potrebno za identifikaciju 
podnositelja zahtjeva u postupku registrac ije, izmjene ili poništenja, podnositelja 
prigovora u postupku prigovora, korisnika prijelaznog razdoblja kojima je odobreno 
odstupanje u pogledu zaštite registriranog naziva te tijela ovlaštenih za provjeru 
usklađenosti sa specifikacijom proizvoda.   
                                                 
23 Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta  i Vijeća od 23.  listopada  2018. o zaštiti pojedinaca u 
vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom 
kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br.  45/2001 i Odluke 
br. 1247/2002/ EZ, SL  L 295, 21.11.2018., str.  39.–98. 
24 Uredba (EU) br.  1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17.  prosinca  2013. o uspostavljanju 
zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća 
(EEZ)  br. 922/72, (EEZ ) br. 234/79, (EZ)  br. 1037/2001 i (EZ)  br. 1234/2007, SL  L 347, 20.12.2013., 
str. 671.–854. 
25 Uredba (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17.  travnja  2019. o definiranju, opisivanju, 
prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi na ziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i 
označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna 
pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju 
izvan snage Uredbe (EZ) br.  110/2008, SL  L 130, 17.5.2019., str.  1.–54. 
 
HR 18  HR (7) Za potrebe primjene Uredbe (EU) 2018/1725 Komisija je tijelo kod kojeg vlasnici 
osobnih podataka mogu ostvarivati povezana prava slanjem primjedbi, postavljanjem 
pitanja, iznošenjem nedoumica ili podnošenjem pritužbe u vezi s prikupljanjem i 
upotrebom osobn ih podataka. Stoga bi trebalo pojasniti da se Komisija smatra 
voditeljem obrade u smislu Uredbe (EU) 2018/1725 kad je riječ o obradi osobnih 
podataka u postupcima za koje je nadležna u skladu s ovom Uredbom, Uredbom (EU) 
br. 1308/2013, Uredbom (EU) 2019/78 7 i odredbama donesenima na temelju njih.    
(8) Uredba (EU) 2016/67926 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuje se na obradu 
osobnih podataka koju provode države članice u okviru relevantnih postupaka. Za 
potrebe primjene te uredbe nadležna tijela država č lanica tijela su kod kojih vlasnici 
osobnih podataka mogu ostvarivati povezana prava slanjem primjedbi, postavljanjem 
pitanja, iznošenjem nedoumica ili podnošenjem pritužbe u vezi s prikupljanjem i 
upotrebom osobnih podataka. Stoga bi trebalo pojasniti da se države članice smatraju 
voditeljem obrade u smislu Uredbe (EU) 2016/679 kad je riječ o obradi osobnih 
podataka u postupcima za koje su nadležne u skladu s ovom Uredbom, Uredbom (EU) 
br. 1308/2013, Uredbom (EU) 2019/787 i odredbama donesenima na temelju njih.  
(9) Osiguravanje jednakog priznavanja i zaštite prava intelektualnog vlasništva u cijeloj 
Uniji u vezi s nazivima zaštićenima u Uniji prioritet je koji se može učinkovito 
ostvariti samo na razini Unije. Oznake zemljopisnog podrijetla kojima se štite  nazivi 
vina, jakih alkoholnih pića i poljoprivrednih proizvoda koji imaju karakteristike, 
svojstva ili ugled povezan s mjestom proizvodnje u isključivoj su nadležnosti Unije. 
Stoga je potrebno osigurati jedinstven i ekskluzivan sustav oznaka zemljopisnog 
podrijetla. Oznake zemljopisnog podrijetla kolektivno su pravo koje imaju svi 
prihvatljivi proizvođači na određenom području koji se žele pridržavati specifikacije 
proizvoda. Proizvođači koji djeluju zajednički imaju veće ovlasti od pojedinačnih 
proizvođač a i preuzimaju kolektivnu odgovornost za upravljanje svojim oznakama 
zemljopisnog podrijetla, među ostalim odgovarajući na potražnju društva za 
proizvodima iz održive proizvodnje.  Upravljanjem oznakama zemljopisnog podrijetla 
proizvođači se pravedno nagrađ uju za svoj trud u proizvodnji raznovrsnih i kvalitetnih 
proizvoda. Istodobno, to može biti korisno za ruralno gospodarstvo, posebno na 
područjima s prirodnim ograničenjima ili drugim posebnim ograničenjima, kao što su 
planinska područja i najudaljenija po dručja, u kojima poljoprivredni sektor čini znatan 
dio gospodarstva, a troškovi proizvodnje su visoki. Na taj način sustavi kvalitete mogu 
pridonijeti politici ruralnog razvoja te politici potpore tržištu i dohotku u okviru ZPP -a 
te ih dopuniti. Posebno mo gu pridonijeti razvoju u poljoprivrednom sektoru, prije 
svega u područjima s otežanim uvjetima gospodarenja. Okvir Unije kojim se štite 
oznake zemljopisnog podrijetla na temelju njihova upisa u registar na razini Unije 
potiče razvoj poljoprivrednog sektora  jer ujednačeniji pristup koji iz njega proizlazi 
osigurava pošteno tržišno natjecanje među proizvođačima proizvoda koji nose takve 
oznake i povećava povjerenje potrošača u te proizvode.  Cilj je sustava oznaka 
zemljopisnog podrijetla potrošačima omogućiti donošenje informiranijih odluka o 
kupnji te im označivanjem i oglašavanjem pomoći da ispravno identificiraju proizvode 
na tržištu. Oznake zemljopisnog podrijetla, kao vrsta prava intelektualnog vlasništva, 
pomažu gospodarskim subjektima i poduzećima da vre dnuju svoju nematerijalnu 
imovinu. Kako bi se izbjeglo stvaranje nepoštenih uvjeta tržišnog natjecanja i održalo 
unutarnje tržište, svaki bi proizvođač, uključujući proizvođače iz trećih zemalja, trebao 
moći upotrebljavati registrirani naziv i stavljati na  tržište proizvode koji nose oznake 
zemljopisnog podrijetla u cijeloj Uniji i u elektroničkoj trgovini, pod uvjetom da 
                                                 
26 referenti dokumenti.  
 
HR 19  HR predmetni proizvod ispunjava zahtjeve odgovarajuće specifikacije i da je taj 
proizvođač obuhvaćen sustavom kontrola. S obzirom na iskustv o stečeno provedbom 
uredaba (EU)  br. 1308/2013, (EU)  2019/787 i (EU)  br. 1151/2012 Europskog 
parlamenta i Vijeća27, potrebno je riješiti određena pravna pitanja, pojasniti i 
pojednostavniti neka pravila te racionalizirati postupke.  
(10) Radi usklađivanja s definicijom poljoprivrednih proizvoda u međunarodnom okviru, 
tj. Svjetskoj trgovinskoj organizaciji, trebalo bi predvidjeti upotrebu kombinirane 
nomenklature za oznake zemljopisnog podrijetla.  
(11) Unija već neko vrijeme nastoji pojednostavniti regulatorni  okvir zajedničke 
poljoprivredne politike. Taj bi pristup trebalo primijeniti i na propise u području 
oznaka zemljopisnog podrijetla, a da se pritom ne dovode u pitanje posebne 
karakteristike svakog sektora. Kako bi se pojednostavnili dugotrajni postupci 
registracije i izmjene, trebalo bi u jednom pravnom instrumentu utvrditi usklađena 
postupovna pravila za oznake zemljopisnog podrijetla za vino, jaka alkoholna pića i 
poljoprivredne proizvode, uz zadržavanje odredbi specifičnih za pojedine proizvode, i 
to za vino iz Uredbe (EU) br.  1308/2013, za jaka alkoholna pića iz Uredbe (EU) 
2019/787 i za poljoprivredne proizvode iz ove Uredbe. Postupke za registraciju, 
izmjene specifikacije proizvoda i poništenje registracije oznaka zemljopisnog 
podrijetla iz Unije, uk ljučujući postupke prigovora, trebale bi provoditi države članice 
i Komisija. Države članice i Komisija trebale bi biti odgovorne za različite faze svakog 
postupka. Države članice trebale bi biti odgovorne za prvu fazu postupka, koja se 
sastoji od zapriman ja zahtjeva skupine proizvođača, njegove ocjene, uključujući 
provođenje nacionalnog postupka prigovora, a nakon rezultata te ocjene podnošenja 
zahtjeva Komisiji. Komisija bi trebala biti odgovorna za razmatranje zahtjeva u drugoj 
fazi postupka, uključujući  provođenje postupka prigovora na globalnoj razini, i za 
donošenje odluke o odobravanju ili neodobravanju zaštite oznake zemljopisnog 
podrijetla. Oznake zemljopisnog podrijetla trebale bi se registrirati samo na razini 
Unije. Međutim, s učinkom od datuma p odnošenja zahtjeva Komisiji za registraciju na 
razini Unije, državama članicama trebalo bi omogućiti da odobre prijelaznu zaštitu na 
nacionalnoj razini bez utjecaja na unutarnje tržište ili međunarodnu trgovinu. Zaštita 
koja se nakon registracije pruža na temelju ove Uredbe trebala bi biti jednako dostupna 
oznakama zemljopisnog podrijetla trećih zemalja koje ispunjavaju odgovarajuće 
kriterije i koje su zaštićene u njihovoj zemlji podrijetla. Komisija bi trebala provoditi 
odgovarajuće postupke za oznake zeml jopisnog podrijetla iz trećih zemalja.  
(12) Kako bi se pridonijelo prelasku na održiv prehrambeni sustav i odgovorilo na zahtjeve 
društva za održivim, ekološki i klimatski prihvatljivim metodama proizvodnje kojima 
se osigurava dobrobit životinja i koje su resursno učinkovite i društveno i etički 
odgovorne, proizvođače s oznakom zemljopisnog podrijetla trebalo bi poticati da se 
pridržavaju standarda održivosti koji su stroži od obveznih standarda i nadilaze dobru 
praksu. Takvi posebni zahtjevi mogli bi se ut vrditi u specifikaciji proizvoda.   
(13) Kako bi se osiguralo usklađeno donošenje odluka o zahtjevima za zaštitu i u sudskim 
postupcima u kojima se oni osporavaju, Komisiju bi trebalo pravodobno i redovito 
obavješćivati o pokretanju postupaka pred nacionaln im sudovima ili drugim tijelima u 
vezi sa zahtjevom za registraciju koji je država članica proslijedila Komisiji te o 
njihovim konačnim rezultatima.  Iz istog razloga, ako država članica smatra da će 
nacionalna odluka na kojoj se temelji zahtjev za zaštitu vjerojatno biti poništena kao 
                                                 
27 Uredba (EU) br.  1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21.  studenoga  2012. o sustavima 
kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL  L 343, 14.12.2012. , str. 1.).  
 
HR 20  HR rezultat nacionalnog sudskog postupka, trebala bi o tome obavijestiti Komisiju. Ako 
država članica zatraži suspenziju razmatranja zahtjeva na razini Unije, Komisija bi 
trebala biti izuzeta od obveze poštovanja roka za razmatra nje koji je u njemu 
utvrđen.  Kako bi se podnositelja zahtjeva zaštitilo od obijesnog parničenja i kako bi se 
očuvalo pravo podnositelja zahtjeva na osiguravanje zaštite naziva u razumnom roku, 
izuzeće bi trebalo ograničiti na slučajeve u kojima je zahtjev za registraciju na 
nacionalnoj razini poništen odmah primjenjivom, ali ne i konačnom sudskom odlukom 
ili slučajeve u kojima država članica smatra da se postupak za osporavanje valjanosti 
zahtjeva temelji na valjanim razlozima.  
(14) Kako bi se gospodarskim subjektima na čije interese utječe registracija naziva 
omogućilo da nastave upotrebljavati taj naziv tijekom ograničenog razdoblja u 
suprotnosti sa sustavom zaštite utvrđenim u članku  27., trebal o bi odobriti posebna 
odstupanja za upotrebu naziva u obliku prijelaznih razdoblja. Takva se razdoblja mogu 
odobriti i radi prevladavanja privremenih poteškoća te za ostvarivanje dugoročnog 
cilja da svi proizvođači budu usklađeni sa specifikacijom proizvod a. 
(15) Kako bi se osigurala transparentnost i ujednačenost u državama članicama, potrebno je 
uspostaviti i održavati elektronički registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije 
registriranih kao zaštićene oznake izvornosti ili zaštićene oznake zemljopisnog  
podrijetla. Registar bi trebao osigurati informacije potrošačima i onima koji sudjeluju 
u trgovini. Registar bi trebao biti elektronička baza podataka pohranjena u 
informacijskom sustavu i trebao bi biti dostupan javnosti.   
(16) Unija pregovara sa svojim trgovinskim partnerima o međunarodnim sporazumima, 
uključujući one koji se odnose na zaštićene oznake izvornosti i oznake zemljopisnog 
podrijetla. Kako bi se omogućilo obavješćivanje javnosti o nazivima zaštićenima tim 
međunarodnim sporazumima te posebno r adi osiguranja zaštite i nadzora nad 
upotrebom tih naziva, nazivi se mogu upisati u registar oznaka zemljopisnog podrijetla 
Unije. Osim ako su u takvim međunarodnim sporazumima posebno označeni kao 
oznake izvornosti, nazive treba upisati u registar kao zaš tićene oznake zemljopisnog 
podrijetla.  
(17) Za optimalno funkcioniranje unutarnjeg tržišta važno je da proizvođači i drugi 
uključeni gospodarski subjekti, nadležna tijela i potrošači mogu brzo i lako pristupiti 
relevantnim informacijama o registriranoj zaš tićenoj oznaci izvornosti ili zaštićenoj 
oznaci zemljopisnog podrijetla. Te bi informacije trebale uključivati, prema potrebi, 
podatke o identitetu skupine proizvođača priznate na nacionalnoj razini.  
(18) Trebalo bi zaštititi nazive upisane u Unijin regist ar oznaka zemljopisnog podrijetla 
kako bi se osiguralo da se oni pošteno upotrebljavaju i spriječile prakse koje bi 
potrošače mogle dovesti u zabludu.  Kako bi se ojačala zaštita oznaka zemljopisnog 
podrijetla i učinkovitije borilo protiv krivotvorenja, zaš tita oznaka izvornosti i oznaka 
zemljopisnog podrijetla trebala bi se primjenjivati i na nazive domena na internetu.  
(19) Kako bi se utvrdilo jesu li proizvodi usporedivi s proizvodima koji su registrirani kao 
proizvodi s oznakom zemljopisnog podrijetla, t rebalo bi uzeti u obzir sve relevantne 
čimbenike. Među ostalim, trebalo bi razmotriti imaju li proizvodi zajedničke 
objektivne karakteristike, kao što su metoda proizvodnje, fizički izgled ili upotreba 
iste sirovine; u kojim se okolnostima proizvodi korist e sa stajališta relevantne javnosti; 
distribuiraju li se često istim kanalima; te podliježu li sličnim tržišnim pravilima.  
(20) S obzirom na poslovnu praksu i sudsku praksu Unije potrebna je jasnoća u pogledu 
upotrebe oznake zemljopisnog podrijetla u proda jnom nazivu prerađenog proizvoda 
 
HR 21  HR čiji je sastojak proizvod označen oznakom zemljopisnog podrijetla. Trebalo bi 
osigurati da je ta upotreba u skladu s poštenom poslovnom praksom te da ne umanjuje 
i ne narušava ugled proizvoda koji nosi oznaku zemljopisnog p odrijetla niti mu šteti. 
Kako bi se omogućila takva upotreba, trebalo bi zahtijevati suglasnost velike većine 
predmetnih proizvođača proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla.   
(21) Pravila koja se odnose na daljnju upotrebu generičkih naziva trebalo bi pojasniti tako 
da generički nazivi koji su slični ili su dio naziva ili izraza koji je zaštićen sačuvaju 
svoj generički status.  
(22) Trebalo bi pojasniti opseg zaštite koja se dodjeljuje na temelju ove Uredbe, posebno u 
pogledu ograničenja registracije nov ih žigova utvrđenih u Direktivi (EU) 2015/2436 
Europskog parlamenta i Vijeća28 koji su u suprotnosti s registracijom oznaka 
zemljopisnog podrijetla.  Takvo pojašnjenje potrebno je i u pogledu nositelja prava 
prvenstva za intelektualno vlasništvo, posebno oni h koja se odnose na žigove i 
homonime registrirane kao oznake zemljopisnog podrijetla.  
(23) Skupine proizvođača imaju ključnu ulogu u postupku podnošenja zahtjeva za 
registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla, kao i u izmjeni specifikacija i zahtjevima 
za poništenje. Trebalo bi im omogućiti da bolje označe posebne karakteristike svojih 
proizvoda i utrže ih. Stoga bi trebalo pojasniti ulogu skupine proizvođača.  
(24) Budući da su proizvođači proizvoda koji nose oznake zemljopisnog podrijetla 
uglavnom mala ili srednja poduzeća, suočavaju se s konkurencijom drugih 
gospodarskih subjekata u lancu opskrbe hranom, što može dovesti do nepoštenog 
tržišnog natjecanja između lokalnih proizvođača i onih koji imaju širi opseg 
poslovanja. U tom kontekstu, u interesu svi h predmetnih proizvođača, potrebno je 
omogućiti da jedna skupina proizvođača provodi određene aktivnosti u ime 
proizvođača. U tu bi svrhu trebalo utvrditi kategoriju priznate skupine proizvođača, 
zajedno s kriterijima na temelju kojih bi se priznata skupin a proizvođača kvalificirala 
kao takva i povezanim posebnim dodatnim pravima, posebno kako bi se priznatim 
skupinama proizvođača osigurali odgovarajući alati za bolju provedbu zaštite njihovih 
prava intelektualnog vlasništva od nepoštenih praksi.  
(25) Treba lo bi pojasniti odnos između naziva internetskih domena i zaštite oznaka 
zemljopisnog podrijetla s obzirom na područje primjene korektivnih mjera, 
priznavanje oznaka zemljopisnog podrijetla u rješavanju sporova i pravednu upotrebu 
naziva domena. Osobe s le gitimnim interesom u pogledu oznake zemljopisnog 
podrijetla koje su podnijele zahtjev za registraciju prije registracije naziva domene 
trebale bi moći zatražiti opoziv ili prijenos naziva domene u slučaju sukoba.  
(26) Trebalo bi pojasniti odnos između žigo va i oznaka zemljopisnog podrijetla s obzirom 
na kriterije za odbijanje prijava za registraciju žiga, poništenja žigova i istodobno 
postojanje žigova i oznaka zemljopisnog podrijetla.  
(27) Kako bi se izbjeglo stvaranje nepoštenih uvjeta tržišnog natjecanja , svaki bi 
proizvođač, uključujući proizvođače iz trećih zemalja, trebao moći upotrebljavati 
registriranu oznaku zemljopisnog podrijetla, pod uvjetom da je dotični proizvod u 
skladu sa zahtjevima odgovarajuće specifikacije proizvoda ili jedinstvenog dokume nta 
ili jednakovrijednog dokumenta, tj. s cjelovitim sažetkom specifikacije 
proizvoda.  Sustav koji uspostave države članice trebao bi jamčiti da proizvođači koji 
poštuju pravila imaju pravo biti obuhvaćeni provjerom sukladnosti sa specifikacijom 
proizvoda.  
                                                 
28 SL L 336, 23.12.2015., str.  1. 
 
HR 22  HR (28) Simboli, oznake i kratice kojima se označuju registrirane oznake zemljopisnog 
podrijetla te s njima povezana prava koja pripadaju Uniji trebalo bi zaštiti u Uniji i u 
trećim zemljama kako bi se osiguralo da se upotrebljavaju na izvornim proizvodima i  
da se potrošači ne dovode u zabludu u pogledu kvalitete proizvoda.   
(29) Označivanje vina, jakih alkoholnih pića i poljoprivrednih proizvoda trebalo bi 
podlijegati općim pravilima utvrđenima u Uredbi (EU) br.  1169/2011 Europskog 
parlamenta i Vijeća29, a po sebno odredbama usmjerenima na sprečavanje označivanja 
koje bi moglo zbuniti potrošača ili ga dovesti u zabludu.  
(30) Upotreba simbola ili oznaka Unije na ambalaži proizvoda označenih oznakom 
zemljopisnog podrijetla trebala bi biti obvezna kako bi se potro šači bolje upoznali s 
tom kategorijom proizvoda i s njima povezanim jamstvima te kako bi se omogućila 
lakša identifikacija tih proizvoda na tržištu i tako olakšale provjere. Međutim, s 
obzirom na posebnu prirodu proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom, trebalo bi 
zadržati posebne odredbe o označivanju vina i jakih alkoholnih pića. Upotreba takvih 
simbola ili oznaka trebala bi ostati dobrovoljna za oznake zemljopisnog podrijetla 
trećih zemalja i oznake izvornosti.  
(31) Dodana vrijednost oznaka zemljopisnog podrij etla temelji se na povjerenju potrošača. 
Sustav oznaka zemljopisnog podrijetla u velikoj se mjeri oslanja na samokontrolu, 
dužnu pažnju i individualnu odgovornost proizvođača, dok je uloga nadležnih tijela 
država članica da poduzmu potrebne korake za spreč avanje ili zaustavljanje upotrebe 
naziva proizvoda kojom se krše pravila kojima su uređene oznake zemljopisnog 
podrijetla. Uloga je Komisije intervenirati u slučaju sustavnog neprimjenjivanja prava 
Unije. Oznake zemljopisnog podrijetla trebale bi podlijega ti sustavu službenih 
kontrola, u skladu s načelima utvrđenima u Uredbi (EU) 2017/625 Europskog 
parlamenta i Vijeća30, koji bi trebao uključivati sustav kontrola u svim fazama 
proizvodnje, prerade i distribucije. Svaki gospodarski subjekt trebao bi podlijega ti 
sustavu kontrole kojim se provjerava sukladnost sa specifikacijom proizvoda. 
Uzimajući u obzir činjenicu da vino podliježe posebnim kontrolama definiranima u 
sektorskom zakonodavstvu, ovom bi se Uredbom trebale utvrditi kontrole samo za 
jaka alkoholna p ića i poljoprivredne proizvode.  
(32) Da bi se osigurala njihova nepristranost i učinkovitost, nadležna tijela imenovana za 
provjeru sukladnosti sa specifikacijom proizvoda trebala bi ispunjavati niz operativnih 
kriterija. Trebalo bi predvidjeti odredbe o d elegiranju određenih nadležnosti za 
obavljanje posebnih zadaća kontrole tijelima za certificiranje proizvoda kako bi se 
olakšala zadaća kontrolnih tijela i povećala učinkovitost sustava.   
(33) Informacije o nadležnim tijelima i tijelima za certificiranje p roizvoda trebalo bi 
objaviti kako bi se osigurala transparentnost i zainteresiranim stranama omogućilo da s 
njima stupe u kontakt.  
(34) Europske norme koje je razvio Europski odbor za normizaciju i međunarodne norme 
koje je razvila Međunarodna organizacija  za normizaciju trebale bi se primjenjivati za 
akreditaciju kontrolnih tijela, a ona bi ih trebala primjenjivati u svojem radu. 
Akreditacija tih tijela trebala bi se provoditi u skladu s Uredbom (EZ) br.  765/2008 
Europskog parlamenta i Vijeća31. 
                                                 
29 SL L 304, 22.11.2011., str.  18. 
30 SL L 95, 7.4.2017., str.  1.  
31 SL L 218, 13.8.2008., str.  30. 
 
HR 23  HR (35) Proved ba oznaka zemljopisnog podrijetla na tržištu važna je kako bi se spriječile 
prijevarne i obmanjujuće prakse, čime se osigurava da proizvođači budu primjereno 
nagrađeni za dodanu vrijednost svojih proizvoda koji nose oznaku zemljopisnog 
podrijetla i da se n ezakonitim korisnicima tih oznaka onemogući prodaja njihovih 
proizvoda. Kontrole bi se trebale provoditi na temelju procjene rizika ili obavijesti 
gospodarskih subjekata te bi trebalo poduzeti odgovarajuće administrativne i 
pravosudne korake kako bi se spr iječila ili zaustavila upotreba naziva na proizvodima 
ili uslugama koja bi bila protivna zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla.  
(36) Internetske platforme sve se više upotrebljavaju za prodaju proizvoda, uključujući 
proizvode označene oznakom zemljop isnog podrijetla, a u nekim slučajevima mogu 
predstavljati važan prostor za sprečavanje prijevara. U tom bi pogledu ovom Uredbom 
trebalo utvrditi pravila kako bi se osiguralo odgovarajuće označivanje proizvoda koji 
se prodaju putem internetskih platformi i  kako bi se državama članicama dale ovlasti 
za onemogućavanje pristupa sadržaju koji je u suprotnosti s pravilima. Tim se 
pravilima ne bi smjela dovoditi u pitanje Uredba (EU) br.  2022/XX Europskog 
parlamenta i Vijeća32. 
(37) Uzimajući u obzir činjenicu da se proizvod označen oznakom zemljopisnog podrijetla 
proizveden u jednoj državi članici može prodavati u drugoj državi članici, trebalo bi 
osigurati administrativnu pomoć među državama članicama kako bi se omogućile 
učinkovite kontrole te bi trebalo utvrdit i praktične aspekte takve pomoći.  
(38) Da bi unutarnje tržište moglo optimalno funkcionirati, važno je da proizvođači u 
raznim situacijama, na primjer pri provjerama koje provode carinski službenici, 
tržišnim inspekcijama ili na zahtjev trgovačkih subjekat a, brzo i jednostavno dokažu 
da su ovlašteni upotrebljavati zaštićeni naziv. U tu bi svrhu proizvođaču trebalo staviti 
na raspolaganje službeni certifikat ili drugi dokaz o certificiranju iz kojeg je vidljivo 
da imaju pravo na proizvodnju proizvoda s oznak om zemljopisnog podrijetla.  
(39) Postupci registracije, izmjene i poništenja oznaka zemljopisnog podrijetla, uključujući 
postupak razmatranja i prigovora, trebali bi se provoditi na najučinkovitiji način. To se 
može postići korištenjem pomoći Ureda Europsk e unije za intelektualno vlasništvo 
(EUIPO) pri razmatranju zahtjeva. Iako je razmatrano djelomično povjeravanje tih 
zadaća EUIPO -u, Komisija bi i dalje bila odgovorna za registraciju, izmjenu i 
poništenje zbog snažne povezanosti sa zajedničkom poljoprivre dnom politikom i 
stručnog znanja potrebnog kako bi se osigurala odgovarajuća procjena posebnosti 
vina, jakih alkoholnih pića i poljoprivrednih proizvoda.  
(40) Trebalo bi utvrditi kriterije za ocjenjivanje rezultata rada EUIPO -a. Tim bi se 
kriterijima treb ala osigurati kvaliteta, dosljednost i učinkovitost pružene pomoći. 
Komisija bi trebala pripremiti izvješće Parlamentu i Vijeću o rezultatima i iskustvima 
u vezi s EUIPO -vim izvršavanjem tih zadaća.  
(41) Imajući u vidu postojeću praksu, potrebno je zadržat i dva različita instrumenta za 
označivanje povezanosti između proizvoda i njegova zemljopisnog podrijetla, odnosno 
oznaku izvornosti i oznaku zemljopisnog podrijetla. Trebalo bi pojasniti pravila i 
definicije biljnih sorti i životinjskih pasmina kako bi se  bolje razumjela njihova 
povezanost s oznakama zemljopisnog podrijetla u slučaju sukoba. Pravila o podrijetlu 
hrane za životinje i sirovina trebala bi ostati nepromijenjena.  
                                                 
32 Uredba (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća od [...] o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (DSA) 
i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (SL  L …, XXX, dd.mm.gggg., str.  X.). 
 
HR 24  HR (42) Proizvod koji nosi oznaku zemljopisnog podrijetla trebao bi ispunjavati određ ene 
uvjete utvrđene u specifikaciji proizvoda. Kako bi te informacije bile lako razumljive i 
zainteresiranim stranama, specifikaciju proizvoda trebalo bi sažeti u jedinstvenom 
dokumentu.  
(43) U provedbi pravila o oznakama zemljopisnog podrijetla Komisiji b i trebao pomagati 
odbor sastavljen od delegata država članica.  
(44) Poseban je cilj sustava zajamčeno tradicionalnih specijaliteta pružiti pomoć 
proizvođačima tradicionalnih proizvoda u informiranju potrošača o svojstvima dodane 
vrijednosti njihovih proizv oda. Kako bi se izbjeglo stvaranje nepoštenih uvjeta 
tržišnog natjecanja, svaki proizvođač, uključujući proizvođače iz trećih zemalja, trebao 
bi moći koristiti registrirani naziv zajamčeno tradicionalnog specijaliteta, pod uvjetom 
da predmetni proizvod isp unjava zahtjeve odgovarajuće specifikacije i da je 
proizvođač obuhvaćen sustavom kontrola.  
(45) Budući da je registrirano samo nekoliko naziva, postojeći sustav zajamčeno 
tradicionalnih specijaliteta nije uspio ostvariti svoj potencijal. Stoga je potrebno 
poboljšati, pojasniti i precizirati postojeće odredbe da bi sustav postao razumljiviji, 
funkcionalniji i privlačniji potencijalnim podnositeljima zahtjeva. Kako bi se osigurala 
registracija naziva izvornih tradicionalnih proizvoda, trebalo bi prilagoditi k riterije i 
uvjete za registraciju naziva, posebno ukidanjem uvjeta da zajamčeno tradicionalni 
specijaliteti imaju specifična svojstva.  
(46) Kako bi se osigurala sukladnost zajamčeno tradicionalnih specijaliteta sa 
specifikacijom i njihova dosljedna kvalite ta, proizvođači organizirani u skupine trebali 
bi u specifikaciji proizvoda sami definirati proizvod. Mogućnost registracije naziva 
kao zajamčeno tradicionalnog specijaliteta trebala bi biti dostupna proizvođačima iz 
trećih zemalja.  
(47) Kako bi se osigura la transparentnost, zajamčeno tradicionalne specijalitete trebalo bi 
upisati u registar.  
(48) Kako bi se izbjeglo stvaranje nepoštenih uvjeta tržišnog natjecanja, svaki proizvođač, 
uključujući proizvođače iz trećih zemalja, trebao bi moći koristiti registr irani naziv 
zajamčeno tradicionalnog specijaliteta, pod uvjetom da predmetni proizvod ispunjava 
zahtjeve odgovarajuće specifikacije i da je proizvođač obuhvaćen sustavom kontrola. 
Za zajamčeno tradicionalne specijalitete proizvedene u Uniji na etiketi bi s e trebao 
nalaziti simbol Unije te bi ga trebalo biti moguće povezati s oznakom „zajamčeno 
tradicionalni specijalitet”. Upotrebu naziva, simbola Unije i oznake trebalo bi 
regulirati kako bi se osigurao jedinstven pristup na cijelom unutarnjem tržištu.  
(49) Zajamčeno tradicionalne specijalitete trebalo bi učinkovito zaštiti na tržištu kako bi 
njihovi proizvođači bili na odgovarajući način nagrađeni za njihovu dodanu vrijednost 
i kako bi se spriječilo da nezakoniti korisnici oznake zajamčeno tradicionalnih 
specijaliteta prodaju svoje proizvode.   
(50) Kako se potrošače ne bi dovelo u zabludu, registrirane zajamčeno tradicionalne 
specijalitete trebalo bi zaštititi od svake zloupotrebe ili imitacije, što uključuje i 
proizvode koji se upotrebljavaju kao sastojci, i li od bilo koje druge prakse koja bi 
potrošača mogla dovesti u zabludu. S istim bi ciljem trebalo utvrditi pravila za 
posebne upotrebe oznake zajamčeno tradicionalnih specijaliteta, posebno u pogledu 
upotrebe generičkih naziva u Uniji te označivanja koje s adržava naziv biljne sorte ili 
životinjske pasmine i žigova ili se od njih sastoji.  
 
HR 25  HR (51) Sudjelovanje u sustavu zajamčeno tradicionalnih specijaliteta trebalo bi osigurati da 
svaki gospodarski subjekt koji poštuje pravila tog sustava ima pravo biti obuhvać en 
provjerom sukladnosti sa specifikacijom proizvoda.  
(52) Države članice i Komisija trebale bi provoditi postupke za registraciju, izmjene 
specifikacije proizvoda i poništenje registracije za zajamčeno tradicionalne 
specijalitete podrijetlom iz Unije, ukl jučujući postupke prigovora. Države članice i 
Komisija trebale bi biti odgovorne za različite faze svakog postupka. Države članice 
trebale bi biti odgovorne za prvu fazu postupka, koja se sastoji od zaprimanja zahtjeva 
skupine proizvođača i njegove ocjene,  uključujući provođenje nacionalnog postupka 
prigovora, te, nakon rezultata te ocjene, podnošenja zahtjeva na razini Unije Komisiji. 
Komisija bi trebala biti odgovorna za razmatranje zahtjeva, uključujući provođenje 
postupka prigovora na globalnoj razini, i za donošenje odluke o odobravanju ili 
neodobravanju zaštite zajamčeno tradicionalnog specijaliteta. Zaštita koja se nakon 
registracije pruža na temelju ove Uredbe trebala bi biti jednako dostupna zajamčeno 
tradicionalnim specijalitetima trećih zemalja ko ji ispunjavaju odgovarajuće kriterije i 
koji su zaštićeni u njihovoj zemlji podrijetla. Komisija bi trebala provoditi i 
odgovarajuće postupke za zajamčeno tradicionalne specijalitete podrijetlom iz trećih 
zemalja.  
(53) Sustav neobveznih izraza kvalitete uveden je Uredbom (EU) br.  1151/2012. Odnosi se 
na posebne horizontalne karakteristike jedne ili više kategorija proizvoda, metoda 
uzgoja ili svojstava prerade koji se primjenjuju na određenim područjima. Neobvezni 
izraz kvalitete „planinski proizvod” ispu njava uvjete utvrđene za neobvezne izraze 
kvalitete i utvrđen je tom uredbom. Time je proizvođačima s planinskih područja 
osiguran učinkovit instrument koji im omogućuje da bolje prodaju svoje proizvode i 
da smanje rizik od zbunjivanja potrošača u pogledu planinskog podrijetla proizvoda na 
tržištu. Trebalo bi zadržati mogućnost da proizvođači upotrebljavaju neobvezne izraze 
kvalitete jer program još nije u potpunosti ispunio svoj potencijal u državama 
članicama zbog kratkog razdoblja njegove primjene.  
(54) U provedbi pravila o zajamčeno tradicionalnim specijalitetima i neobveznim izrazima 
kvalitete utvrđenih u ovoj Uredbi Komisiji bi trebao pomagati odbor sastavljen od 
delegata država članica.  
(55) Odredbe o oznakama zemljopisnog podrijetla iz Uredbe (EU) br . 1308/2013 koje se 
odnose na sektor vina i Uredbe (EU) 2019/787 koje se odnose na sektor jakih 
alkoholnih pića potrebno je izmijeniti kako bi se uskladile sa zajedničkim pravilima o 
registraciji, izmjeni, prigovoru, poništenju, zaštiti i kontrolama oznaka  zemljopisnog 
podrijetla utvrđenima u ovoj Uredbi. Posebno za vino potrebne su dodatne izmjene 
definicije zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla u skladu sa Sporazumom o 
trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva. Radi dosljednosti s ovom 
Uredbom trebalo bi izmijeniti i odredbu o zadaćama EUIPO -a iz Uredbe (EU) 
2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća33. 
(56) Kako bi se dopunili ili izmijenili određeni elementi ove Uredbe koji nisu ključni, 
Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akat a u skladu s člankom  290. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s definiranjem standarda održivosti i 
utvrđivanjem kriterija za priznavanje postojećih standarda održivosti; pojašnjenjem ili 
dodavanjem elemenata koje treba dostaviti kao dio popratn ih informacija; 
povjeravanjem EUIPO -u zadaća povezanih s razmatranjem prigovora i postupkom 
                                                 
33 Uredba (EU) 2017/1001 Europskog parlamenta i Vijeća od 14.  lipnja  2017. o žigu Europske unije 
(SL L 154, 16.6.2017., str.  1.). 
 
HR 26  HR prigovora, radom registra, objavom standardnih izmjena specifikacije proizvoda, 
savjetovanjem u kontekstu postupka poništenja, uspostavom i upravljanjem sustavom 
upozoravanja kojim se podnositelji zahtjeva obavješćuju o dostupnosti njihove oznake 
zemljopisnog podrijetla kao naziva domene, razmatranjem oznaka zemljopisnog 
podrijetla trećih zemalja, osim oznaka zemljopisnog podrijetla u skladu sa Ženevskim 
aktom Lisabo nskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog 
podrijetla34, predloženih za zaštitu na temelju međunarodnih pregovora ili 
međunarodnih sporazuma; utvrđivanjem odgovarajućih kriterija za praćenje rezultata 
rada EUIPO -a u izvršavanju zadaća koj e su mu povjerene; utvrđivanjem dodatnih 
pravila o upotrebi oznaka zemljopisnog podrijetla za označivanje sastojaka u 
prerađenim proizvodima; utvrđivanjem dodatnih pravila za generički status naziva; 
utvrđivanjem ograničenja i odstupanja u pogledu izvora h rane za životinje u slučaju 
oznake izvornosti; utvrđivanjem ograničenja i odstupanja u pogledu klanja živih 
životinja i u pogledu izvora sirovina; utvrđivanjem pravila za određivanje upotrebe 
naziva biljne sorte ili životinjske pasmine; utvrđivanjem pravil a kojima se 
ograničavaju informacije sadržane u specifikaciji proizvoda za oznake zemljopisnog 
podrijetla i zajamčeno tradicionalne specijalitete; utvrđivanjem dodatnih pojedinosti o 
kriterijima prihvatljivosti za zajamčeno tradicionalne specijalitete; utv rđivanjem 
dodatnih pravila kako bi se predvidjeli odgovarajući postupci certificiranja i 
akreditacije koji se primjenjuju u pogledu tijela za certificiranje proizvoda; 
utvrđivanjem dodatnih pravila za detaljnije određivanje zaštite zajamčeno 
tradicionalnih  specijaliteta; utvrđivanjem dodatnih pravila za zajamčeno tradicionalne 
specijalitete za određivanje generičkog statusa naziva, uvjeta za upotrebu naziva 
biljnih sorti i životinjskih pasmina te odnosa s pravima intelektualnog vlasništva; 
utvrđivanjem doda tnih pravila za zajedničke zahtjeve koji se odnose na više od jednog 
državnog područja i dopunjavanjem pravila postupka podnošenja zahtjeva za 
zajamčeno tradicionalne specijalitete; dopunjavanjem pravila za postupak prigovora za 
zajamčeno tradicionalne spe cijalitete radi utvrđivanja detaljnih postupaka i rokova; 
dopunjavanjem pravila o postupku podnošenja zahtjeva za izmjenu za zajamčeno 
tradicionalne specijalitete; dopunjavanjem pravila o postupku poništenja za zajamčeno 
tradicionalne specijalitete; utvrđi vanjem detaljnih pravila o kriterijima za neobvezne 
izraze kvalitete; rezerviranjem dodatnog neobveznog izraza kvalitete te utvrđivanjem 
uvjeta njegove upotrebe; utvrđivanjem odstupanja u pogledu upotrebe izraza 
„planinski proizvod” i utvrđivanjem metoda p roizvodnje i drugih kriterija za primjenu 
tog neobveznog izraza kvalitete, posebno utvrđivanjem uvjeta pod kojima sirovine ili 
hrana za životinje mogu dolaziti s područja koja nisu planinska. Posebno je važno da 
Komisija tijekom svojeg pripremnog rada prov ede odgovarajuća savjetovanja, 
uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s 
načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva35 
od 13.  travnja  2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnoprav nog sudjelovanja u 
pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente 
istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup 
sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu deleg iranih 
akata.            
(57) Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo 
dodijeliti provedbene ovlasti u pogledu definiranja tehničkog prezentiranja i 
internetskog pristupa klasifikaciji proizvoda označenih oznakama zemljopisnog 
                                                 
34 https://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=3983  
35 SL L 123, 12.5.2016., str.  1. 
 
HR 27  HR podrijetla u skl adu s kombiniranom nomenklaturom; utvrđivanja usklađenog 
prezentiranja obveza održivosti; utvrđivanja formata i prikaza na internetu prateće 
dokumentacije te propisivanja izuzimanja ili anonimizacije zaštićenih osobnih 
podataka; utvrđivanja detaljnih pravi la o postupcima, obliku i prezentiranju zahtjeva 
za registraciju na razini Unije, uključujući zahtjeve koji se odnose na više od jednog 
državnog područja; utvrđivanja formata i prikaza na internetu prigovora i službenih 
primjedbi te propisivanja izuzimanja  ili anonimizacije zaštićenih osobnih podataka; 
odobravanja prijelaznog razdoblja kako bi se omogućila upotreba registriranog naziva 
uz druge nazive koja bi inače bila protivna registriranom nazivu te produljenja tog 
prijelaznog razdoblja; odbijanja zahtje va; odlučivanja o registraciji oznake 
zemljopisnog podrijetla ako nije postignut sporazum; registriranja oznaka 
zemljopisnog podrijetla koje se odnose na proizvode trećih zemalja koje su zaštićene u 
Uniji na temelju međunarodnog sporazuma čija je ugovorna stranka Unija; utvrđivanja 
sadržaja i prezentiranja registra oznaka zemljopisnog podrijetla Unije; utvrđivanja 
formata i prikaza na internetu izvadaka iz registra oznaka zemljopisnog podrijetla 
Unije te propisivanja izuzimanja ili anonimizacije zaštićenih osobnih podataka; 
utvrđivanja detaljnih pravila o postupcima, obliku i prezentiranju zahtjeva za izmjenu 
na razini Unije te o postupcima i obliku standardnih izmjena i njihovu priopćavanju 
Komisiji; poništenja registracije oznake zemljopisnog podrijetla; u tvrđivanja detaljnih 
pravila o postupcima i obliku poništenja registracije te prezentiranju zahtjeva za 
poništenje; utvrđivanja simbola Unije za oznake zemljopisnog podrijetla, određivanja 
tehničkih karakteristika simbola Unije i oznaka kao i pravila za nj ihovu upotrebu na 
proizvodima koji se stavljaju na tržište pod registriranom oznakom zemljopisnog 
podrijetla, uključujući pravila o odgovarajućim jezičnim inačicama koje će se 
upotrebljavati; detaljnog navođenja prirode i vrste informacija koje se razmjenj uju te 
metoda razmjene informacija u okviru uzajamne pomoći za potrebe kontrola i 
provedbe; utvrđivanja pravila o obliku specifikacije proizvoda za oznake zemljopisnog 
podrijetla poljoprivrednih proizvoda; utvrđivanja formata i prikaza na internetu 
jedinst venog dokumenta za oznake zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih proizvoda 
i propisivanja izuzimanja ili anonimizacije zaštićenih osobnih podataka; za zajamčeno 
tradicionalne specijalitete: utvrđivanja pravila o obliku specifikacije proizvoda; 
utvrđivanja  detaljnih pravila o obliku i sadržaju registra zajamčeno tradicionalnih 
specijaliteta Unije; utvrđivanja simbola Unije za zajamčeno tradicionalne specijalitete; 
utvrđivanja pravila za ujednačenu zaštitu oznaka, kratica i simbola Unije, pravila o 
njihovoj upotrebi i o tehničkim karakteristikama simbola Unije; utvrđivanja 
postupovnih i formalnih zahtjeva za zaštitu zajamčeno tradicionalnih specijaliteta; 
utvrđivanja detaljnih pravila o postupcima, obliku i prezentiranju zahtjeva za 
registraciju, uključujući zahtjeve koji se odnose na više od jednog državnog područja, 
prigovora i zahtjeva za izmjene specifikacije proizvoda te zahtjeva za poništenje 
registracije; prijelaznih razdoblja za upotrebu zajamčeno tradicionalnih specijaliteta; 
odbijanja zahtjeva za reg istraciju; odlučivanja o registraciji zajamčeno tradicionalnog 
specijaliteta ako nije postignut sporazum; poništenja registracije zajamčeno 
tradicionalnog specijaliteta;  za neobvezne izraze kvalitete i sustave kvalitete: 
utvrđivanja tehničkih detalja potre bnih za obavješćivanje o neobveznim izrazima 
kvalitete i sustavima kvalitete; utvrđivanja pravila povezanih s obrascima, postupcima 
ili drugim tehničkim detaljima; utvrđivanja pravila za upotrebu neobveznih izraza 
kvalitete. Te bi ovlasti trebalo izvršavat i u skladu s Uredbom (EU) br.  182/2011 
Europskog parlamenta i Vijeća36.             
                                                 
36 SL L 55, 28.2.2011., str.  13. 
 
HR 28  HR (58) Komisiju bi trebalo ovlastiti za donošenje provedbenih akata bez primjene Uredbe 
(EU) br.  182/2011 u pogledu: registriranja naziva ako nema prihvatljivog prigovora ili 
ako je, u slučaju da prihvatljivi prigovor postoji, postignut sporazum za oznake 
zemljopisnog podrijetla i zajamčeno tradicionalne specijalitete te, prema potrebi, u 
pogledu izmjena objavljenih podataka, pod uvjetom da te izmjene nisu znatne; 
uspostavljanj a i održavanja javno dostupnog elektroničkog registra oznaka 
zemljopisnog podrijetla i elektroničkog registra zajamčeno tradicionalnih specijaliteta; 
odobrenja prijelaznog razdoblja za upotrebu oznaka zemljopisnog podrijetla nakon 
podnošenja prigovora u na cionalnom postupku;  poništenja oznaka zemljopisnog 
podrijetla registriranih protivno potpuno ili djelomično homonimnoj oznaci 
zemljopisnog podrijetla za koju je već podnesen zahtjev ili je registrirana;  utvrđivanja 
načina objave imena i adresa nadležnih ti jela i tijela za certificiranje proizvoda za 
zajamčeno tradicionalne specijalitete.  
(59) Uredbe (EU)  br. 1308/2013, (EU)  2017/1001 i (EU)  2019/787 stoga bi trebalo na 
odgovarajući način izmijeniti, a Uredbu (EU) br.  1151/2012 trebalo bi staviti van 
snage.    
(60) Zaštićene oznake izvornosti, zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla i zajamčeno 
tradicionalni specijaliteti koji su već registrirani u skladu s Uredbom (EU) 
br. 1151/2012, zaštićene oznake izvornosti i zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla 
koje su već registrirane u skladu s Uredbom (EU) br.  1308/2013 te oznake 
zemljopisnog podrijetla koje su već registrirane u skladu s Uredbom (EU) 2019/787 
trebale bi i dalje biti zaštićene u skladu s ovom Uredbom te bi ih trebalo automatski 
uključiti u odgovar ajući registar.  
(61) Trebalo bi predvidjeti odgovarajuće aranžmane kako bi se omogućio neometan 
prelazak s pravila utvrđenih u uredbama (EU)  br. 1151/2012, (EU)  br. 1308/2013 i 
(EU)  2019/787 na pravila utvrđena ovom Uredbom,  
DONIJELI SU OVU UREDBU:  
Glava  I.  
Opće odredbe  
Članak  1. 
Područje primjene  
Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o:  
(a) oznakama zemljopisnog podrijetla za vino, jaka alkoholna pića i poljoprivredne proizvode;  
(b) zajamčeno tradicionalnim specijalitetima i neobveznim izrazima kvalitete za 
poljoprivredne proizvode.   
Članak  2. 
Definicije  
1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:  
(a) „skupina proizvođača” znači svako udruženje, bez obzira na njihov pravni 
oblik, sastavljeno uglavnom od proizvođača ili prerađivača istog proizvo da; 
(b) „tradicionalan” i „tradicija”, u vezi s proizvodom podrijetlom s određenog 
zemljopisnog područja, znači dokazanu povijesnu upotrebu od strane 
 
HR 29  HR proizvođača u zajednici u razdoblju koje omogućava prijenos s generacije na 
generaciju; to razdoblje mora trajati najmanje 30 godina, a navedena upotreba 
može uključivati izmjene koje su bile potrebne zbog promjene higijenskih i 
sigurnosnih praksi  
(c) definicija „označivanja” iz članka  2. stavka  2. točke  (j) Uredbe (EU) 
br. 1169/2011;  
(d) „faza proizvodnje” zn ači bilo koji korak u proizvodnji, preradi, pripremi ili 
starenju, do točke u kojoj je proizvod u obliku u kojem se stavlja na unutarnje 
tržište;  
(e) „prerađeni proizvodi” znači hrana nastala preradom neprerađenih proizvoda u 
smislu članka  2. točaka (m) i (o) Uredbe 852/2004;  
(f) „tijela za certificiranje proizvoda” znači tijela u smislu glave  II. poglavlja  III. 
Uredbe (EU) 2017/625 koja potvrđuju da su proizvodi označeni oznakama 
zemljopisnog podrijetla ili zajamčeno tradicionalni specijaliteti u skladu sa  
specifikacijom proizvoda;  
(g) „generički naziv” znači:  
i. naziv proizvoda koji je, unatoč povezanosti s mjestom, regijom ili zemljom u 
kojoj se proizvod prvotno proizvodio ili stavljao na tržište, postao uobičajeni 
naziv proizvoda u Uniji;  i 
ii. uobičajeni izraz kojim se opisuju vrste proizvoda, svojstva proizvoda ili 
drugi izrazi koji se ne odnose na određeni proizvod;  
(h) „naziv biljne sorte” znači oznaka određene sorte koja je u širokoj primjeni ili je 
službeno registrirana u skladu s direktiva ma Vijeća 2002/53/EZ37, 
2002/55/EZ38, 2008/90/EZ39 ili Uredbom Vijeća (EU) br.  2100/9440, na jeziku 
ili jezicima na kojima se tako upotrebljava odnosno na kojima je tako 
navedena, na dan podnošenja zahtjeva za registraciju predmetne oznake 
zemljopisnog podrije tla;  
(i) „naziv životinjske pasmine” znači nazivi pasmina u smislu članka  2. Uredbe 
(EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća41 koji su navedeni u matičnim 
knjigama ili uzgojnim upisnicima, na jeziku ili jezicima na kojima su tako 
navedeni, na dan podno šenja zahtjeva za registraciju predmetne oznake 
zemljopisnog podrijetla.  
                                                 
37 Direktiva Vijeća 2002/53/EZ od 13.  lipnja  2002. o zajedničkom katalogu sorata poljoprivrednih biljnih 
vrsta (SL  L 193, 20.7.2002., str.  1.). 
38 Direktiva Vijeća 2002/55/EZ od 13.  lipnja  2002. o stavljanju na tržište sjemena povrća (SL  L 193, 
20.7.2002., str.  33.).  
39 Direktiva Vijeća 2008/90/EZ od 29.  rujna  2008. o stavljanju na tržište reprodukcijskog sadnog 
materijala i sadnica namijenjenih proi zvodnji voća (SL  L 267, 8.10.2008., str.  8.).  
40 Uredba Vijeća (EZ) br.  2100/94 od 27.  srpnja  1994. o oplemenjivačkim pravima na biljnu sortu 
Zajednice (SL  L 227, 1.9.1994., str  1.). 
41 Uredba (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8.  lipnja  2016. o zootehničkim i 
genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih 
svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni 
Uredbe (EU) br.  652/2014, direktiva Vijeć a 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage 
određenih akata u području uzgoja životinja („Uredba o uzgoju životinja”) (SL  L 171, 29.6.2016., 
str. 66.). 
 
HR 30  HR Članak  3. 
Zaštita podataka  
1. Komisija i države članice obrađuju i objavljuju osobne podatke zaprimljene tijekom 
postupaka registracije, odobrenja izmjena, poništenja, prigovora, odob renja 
prijelaznog razdoblja i kontrole u skladu s ovom Uredbom, Uredbom (EU) 
br. 1308/2013 i Uredbom (EU) 2019/787 te uredbama (EU)  2018/1725 i 
(EU)  2016/679.   
2. Komisija je voditelj obrade u smislu Uredbe (EU) 2018/1725 kad je riječ o obradi 
osobnih poda taka u postupku za koji je nadležna u skladu s Uredbom (EU) 2019/787, 
Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/123542 i ovom Uredbom.  
3. Nadležna tijela država članica voditelji su obrade u smislu Uredbe (EU) 2016/679 
kad je riječ o obradi osobnih podataka u postupcima za koje su nadležna u skladu s 
Uredbom (EU) 2019/787, Delegiranom uredbom (EU) 2021/1235 i ovom Uredbom.  
Glava  II.  
Oznake zemljopisnog podrijetla  
Poglavlje  1.  
Opće odredbe  
Članak  4. 
Ciljevi  
1. Ovom se glavom predviđa jedinstven i ekskluzivan sustav oznaka zemljopisnog 
podrijetla kojim se štite nazivi vina, jakih alkoholnih pića i poljoprivrednih 
proizvoda koji imaju karakteristike, svojstva ili ugled povezan s mjestom 
proizvodnje, čime se osigurava sljedeće:  
(a) da proizvođači koji djeluju kol ektivno imaju potrebne ovlasti i odgovornosti za 
upravljanje svojom oznakom zemljopisnog podrijetla, među ostalim za 
odgovor na potražnju društva za proizvodima iz održive proizvodnje u 
njezinim trima dimenzijama gospodarske, okolišne i društvene vrijednos ti, te 
za poslovanje na tržištu;   
(b) pošteno tržišno natjecanje za proizvođače u lancu stavljanja na tržište;  
(c) da potrošači dobiju pouzdane informacije i jamstvo autentičnosti takvih 
proizvoda i da ih mogu lako identificirati na tržištu, među ostalim u  
elektroničkoj trgovini;  
(d) učinkovita registracija oznaka zemljopisnog podrijetla uzimajući u obzir 
odgovarajuću zaštitu prava intelektualnog vlasništva; i  
(e) učinkovita provedba propisa i stavljanje na tržište u cijeloj Uniji i u 
elektroničkoj trgovini , čime se osigurava cjelovitost unutarnjeg tržišta.  
                                                 
42 Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1235 od 12.  svibnja  2021. o dopuni Uredbe (EU) 2019/787 
Europskog parlamenta i Vijeća pravilima koja se odnose na zahtjeve za registraciju oznaka 
zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića, izmjene specifikacije proizvoda, poništenje registracije i 
registar (SL  L 270, 29.7.2021., str.  1.). 
 
HR 31  HR Članak  5. 
Područje primjene  
1. Ova glava obuhvaća vino, jaka alkoholna pića i poljoprivredne proizvode, 
uključujući prehrambene proizvode i proizvode ribarstva i akvakulture navedene u 
poglavljima od 1. d o 23. kombinirane nomenklature iz Priloga  I. Uredbi Vijeća 
(EEZ) br.  2658/8743, te dodatne poljoprivredne proizvode pod tarifnim brojevima i 
oznakama kombinirane nomenklature iz Priloga  I. ovoj Uredbi.  
2. Registracijom i zaštitom oznaka zemljopisnog podrije tla ne dovodi se u pitanje 
obveza proizvođača da se pridržavaju drugih propisa Unije, osobito onih koji se 
odnose na stavljanje proizvoda na tržište, sanitarna i fitosanitarna pravila, zajedničku 
organizaciju tržišta, pravila tržišnog natjecanja i pružanje  informacija o hrani 
potrošačima.  
3. Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća44 ne primjenjuje se na 
sustav oznaka zemljopisnog podrijetla utvrđen u ovoj Uredbi.  
Članak  6. 
Klasifikacija  
1. U skladu s kombiniranom nomenklaturom, proizvodi označ eni oznakama 
zemljopisnog podrijetla klasificiraju se na dvoznamenkastoj, četveroznamenkastoj ili 
šesteroznamenkastoj razini. Ako oznaka zemljopisnog podrijetla obuhvaća proizvode 
iz više od jedne kategorije, navodi se svaki unos. Klasifikacija proizvoda 
upotrebljava se samo u svrhu registracije, statistike i vođenja evidencije. Navedena 
klasifikacija ne upotrebljava se za određivanje usporedivih proizvoda u svrhu zaštite 
od izravne i neizravne komercijalne upotrebe iz članka  27. stavka  1. točke  (a).  
2. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuje tehničko prezentiranje 
klasifikacije iz stavka  1. i internetski pristup toj klasifikaciji. Ti se provedbeni akt i 
donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
Članak  7. 
Definicije  
1. Za potrebe ove glave primjenjuju se sljedeće definicije:  
(a) „oznaka zemljopisnog podrijetla”, osim ako je drukčije navedeno, znači oznake 
izvornosti i oznake zemljopisnog podrijetla vina kako su definirane u 
članku  93. Uredbe (EU) br.  1308/2013, oznake izvornosti i oznake 
zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih proizvoda kako su defini rane u 
članku  48. ove Uredbe te oznake zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića 
kako su definirane u članku  3. točki  4. Uredbe (EU) 2019/787 za koje je 
podnesen zahtjev za registraciju ili k oje su upisane u registar oznaka 
zemljopisnog podrijetla Unije iz članka  23.; 
                                                 
43 Uredba Vijeća (EEZ ) br.  2658/87 od 23.  srpnja  1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o 
Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL  L 256, 7.9.1987., str.  1.). 
44 Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9.  rujna  2015. o utvrđivanju postupka 
pružanja informacija  u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva 
(SL L 241, 17.9.2015., str.  1.). 
 
HR 32  HR (b) „vino” znači proizvodi iz dijela  II. točke 1., točaka od 3. do 6. te točaka 8., 9., 
11. 15. i 16. Priloga  VII. Ur edbi (EU) br.  1308/2013;  
(c) „jaka alkoholna pića” kako su definirana u članku  2. Uredbe (EU) 2019/787;  
(d) „poljoprivredni proizvodi” znači proizvodi iz članka  5. stavka  1., osim vina i 
jakih alkoholnih pića;  
(e) „kombinirana nomenklatura” znači nomenklat ura robe utvrđena člankom  1. 
Uredbe (EEZ) br.  2658/87;  
(f) „priznata skupina proizvođača” znači formalno udruženje koje ima pravnu 
osobnost i koje su nadležna nacionalna tijela priznala kao jedinu skupinu koja 
djeluje u ime svih proizvođača;  
(g) „proizvođa č” znači gospodarski subjekt koji sudjeluje u bilo kojoj fazi 
proizvodnje proizvoda zaštićenog oznakom zemljopisnog podrijetla i 
obuhvaćenog specifikacijom proizvoda, uključujući aktivnosti prerade.  
Poglavlje  2.  
Registracija oznaka zemljopisnog podrijetla  
Članak  8. 
Podnositelj zahtjeva  
1. Zahtjeve za registraciju oznaka zemljopisnog podrijetla može podnijeti samo skupina 
proizvođača proizvoda („skupina proizvođača koja podnosi zahtjev”) čiji se naziv 
predlaže za registraciju. Regionalna ili lokalna javna tijela mogu pomoći u pripremi 
zahtjeva i u povezanom postupku.   
2. Kad je riječ o oznakama zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića, tijelo koje 
imenuje država članica može se za potrebe ove glave smatrati skupinom proizvođača 
koja podnosi zahtjev ako  predmetni proizvođači zbog svojeg broja, geografske 
lokacije ili organizacijskih karakteristika ne mogu formirati skupinu.  U tom se 
slučaju razlozi za to navode u zahtjevu iz članka  9. stavka  2. 
3. Za potrebe ove glave pojedinačni proizvođač može se smatrati skupinom 
proizvođača koja podnosi zahtjev ako se dokaže da su ispunjena oba sljedeća uvjeta:  
(a) dotična osoba jedini je proizvođač koji je voljan podnijeti zahtjev za 
regist raciju oznake zemljopisnog podrijetla; i  
(b) predmetno zemljopisno područje određeno je prirodnim obilježjima, bez 
upućivanja na granice posjeda, te ima karakteristike koje se znatno razlikuju od 
karakteristika susjednih područja ili su karakteristike proi zvoda različite od 
karakteristika proizvoda proizvedenih na susjednim područjima.  
4. U slučaju oznake zemljopisnog podrijetla kojom se označuje prekogranično 
zemljopisno područje, nekoliko skupina proizvođača iz različitih država članica ili 
trećih zemalja  može podnijeti zajednički zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog 
podrijetla.  
Članak  9. 
Nacionalna faza postupka registracije   
 
HR 33  HR 1. Zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla za proizvod podrijetlom iz 
Unije upućuje se nadležnim tijelima drž ave članice podrijetla proizvoda.  
2. Zahtjev iz stavka  1. sadržava:  
(a) specifikaciju proizvoda iz članka  11.; 
(b) jedinstveni dokument iz članka  13.; 
(c) prateće dokumente iz članka  14. stavka  1. točaka (b), (c) i (d).  
3. Država članica razma tra zahtjev za registraciju kako bi provjerila ispunjava li uvjete 
za registraciju iz odgovarajućih odredbi o vinu, jakim alkoholnim pićima ili 
poljoprivrednim proizvodima, ovisno o slučaju.  
4. U okviru razmatranja zahtjeva iz stavka  3. država članica provodi nacionalni 
postupak prigovora. U okviru nacionalnog postupka prigovora osigurava se objava 
zahtjeva za registraciju i utvrđuje razdoblje od najmanje dva mjeseca od datuma 
objave u koje m svaka fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom i poslovnim 
nastanom ili boravištem na državnom području države članice podrijetla proizvoda 
toj državi članici može podnijeti prigovor na zahtjev za registraciju.  
5. Država članica utvrđuje modalitet e postupka prigovora. Ti modaliteti mogu 
uključivati kriterije za prihvatljivost prigovora, razdoblje savjetovanja između 
skupine proizvođača koja podnosi zahtjev i svakog podnositelja prigovora te 
podnošenje izvješća skupine proizvođača koja podnosi zahtj ev o ishodu savjetovanja, 
uključujući izmjene koje je skupina proizvođača koja podnosi zahtjev unijela u 
zahtjev za registraciju.  
6. Ako nakon razmatranja zahtjeva za registraciju, ocjene rezultata zaprimljenih 
prigovora i izmjena zahtjeva dogovorenih sa skupinom proizvođača koja podnosi 
zahtjev država članica smatra da su zahtjevi iz ove Uredbe ispunjeni, ona može 
donijeti pozitivnu odluku i podnijeti zahtjev na razini Unije iz članka  15. 
7. Država članica osigurava da se njezina odluka, bez obzira na to je li ona pozitivna ili 
ne, objavi te da svaka fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom može podnijeti 
žalbu. Država članica osigurava i objavu specifikacije proizvoda na kojoj se temelji 
njezina pozitivna odluka, kao i elektronički pristup specifikaciji proizvoda.  
Članak  10. 
Prijelazna nacionalna zaštita  
1. Država članica može na privremenoj osnovi odobriti prijelaznu zaštitu naziva na 
nacionalnoj razini s učinkom od datuma podnošenja zaht jeva za registraciju na razini 
Unije Komisiji.  
2. Takva nacionalna zaštita prestaje na dan stupanja na snagu provedbenog akta kojim 
se odlučuje o zahtjevu za registraciju, donesenog u skladu s člankom  22., ili na dan 
povlačenja zahtjeva za registraciju.  
3. Ako se naziv ne registrira u skladu s ovom Uredbom, posljedice prijelazne 
nacionalne zaštite isključiva su odgovornost predmetne države članice.  
4. Mjere koje države članice poduzimaju u skladu s ovim člankom proizvode učinke 
samo na nacionalnoj razini i nemaju nikakvog učinka na unutarnje tržište niti na 
međunarodnu trgovinu.  
 
HR 34  HR Članak  11. 
Specifikacija proizvoda  
Za potrebe ove glave „specifikacija proizvoda” oznake zemljopisnog podrijetla dokument  je 
iz: 
(a) članka  94. Uredbe (EU) br.  1308/2013 za vino;  
(b) članka  22. Uredbe (EU) 2019/787 za jaka alkoholna pića;  
(c) članka  51. ove Uredbe za poljoprivredne proizvode.  
Članak  12. 
Obveze održ ivosti  
1. Skupina proizvođača može dogovoriti obveze održivosti koje se moraju poštovati u 
proizvodnji proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla. Cilj je takvih obveza 
primjenjivati viši standard održivosti od onog koji je propisan pravom Unije ili 
nacio nalnim pravom i u bitnim aspektima nadmašiti dobru praksu u pogledu 
socijalnih, okolišnih ili gospodarskih obveza. Takve su obveze specifične, njima se 
uzimaju u obzir postojeće održive prakse koje se primjenjuje za proizvode označene 
oznakama zemljopisnog  podrijetla te mogu upućivati na postojeće sustave održivosti.  
2. Obveze održivosti iz stavka  1. uključuju se u specifikaciju proizvoda.  
3. Obvezama održivosti iz stavka  1. ne dovode se u pitanje zahtjevi u pogledu 
usklađenosti s higijenskim i sigurnosnim standardima te pravilima tržišnog 
natjecanja.  
4. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima s e 
definiraju standardi održivosti u različitim sektorima i utvrđuju kriteriji za 
priznavanje postojećih standarda održivosti kojih se mogu pridržavati proizvođači 
proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla.   
5. Komisija može donijeti provedbene akte kojim a se utvrđuje usklađeno prezentiranje 
obveza održivosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz 
članka  53. stavka  2. 
Članak  13. 
Jedinstveni dokument  
1. „Jedinstveni dokument” za oznaku zemljopisnog podrijetla odnosi se na:  
(a) dokument koji sadržava sažetak specifikacije proizvoda iz članka  94. Uredbe 
(EU) br.  1308/2013 za vino;  
(b) dokument iz članka  23. Uredbe (EU) 2019/787 za jaka alkoholna pića;  
(c) dokument iz članka  52. ove Uredbe za poljoprivredne proizvode.  
Članak  14. 
Prateća dokumentacija  
1. Prateća dokumentacija uz zahtjev za registraciju sadržava:  
 
HR 35  HR (a) informacije o svim predloženim ograničenjima upotrebe ili zaštite oznake 
zemljopisnog podrijetla i, prema potrebi, svim prijelaznim mjerama koje 
predlaže skupina proizvođača koja podnosi zahtjev ili nadležna nacionalna 
tijela, posebno nakon nacionalnog postupka razmatranja i prigovora;  
(b) ime i podatke za kontakt skupine proizvođača koja podnosi zahtjev;  
(c) ime i podatke za kontakt nadležnog tijela i/ili tijela za certificiranje proizvoda 
koje provjerava sukladnost s odredbama specifikacije proizvoda u skladu s:  
i. člankom  116.a Uredbe  (EU) br.  1308/2013 u pogledu vina;  
ii.  člankom  39. ove Uredbe u pogledu poljoprivrednih proizvoda i jakih 
alkoholnih pića;  
(d) sve druge informacije koje država članica ili, prema potrebi, skupina 
proizvođača koja podnosi zahtjev smatra primjerenima.  
2. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje odredbama kojima se pojašnjav aju zahtjevi ili navode dodatni 
elementi prateće dokumentacije koju treba dostaviti.  
3. Komisija može donijeti provedbene akte o utvrđivanju formata i prikaza na internetu 
prateće dokumentacije iz stavka  1. i izuzimanju ili anonimizaciji zaštićenih osobnih 
podataka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz 
članka  53. stavka  2. 
Članak  15. 
Zahtjev za registraciju na razini Unije  
1. Za oznake zemljopisnog podrijetla koje se odnose na proizvode podrijetlom iz Unije, 
zahtjev za registraciju na razini Unije sadržava:    
(a) jedinstveni dokument iz članka  13.; 
(b) prateću dokumentaciju iz članka  14.; 
(c) izjavu države članice kojoj je zahtjev prvotno upućen kojom se potvrđuje da 
zahtjev ispunjava uvjete za registraciju; i  
(d) upućivanje na elektroničku objavu specifikacije proizvoda, koja se redovito 
ažurira.  
2. Za oznake zemljopisnog podrijetla koje se odnose na proizvode podrijetlom izvan 
Unije, zahtjev za registraciju na razini Unije sadržava:  
(a) specifikaciju proizvoda i upuć ivanje na njezinu objavu;  
(b) jedinstveni dokument iz članka  13.; 
(c) prateću dokumentaciju iz članka  14.;  
(d) pravni dokaz o zaštiti  oznake zemljopisnog podrijetla u zemlji podrijetla;  i 
(e) punomoć, ako podnositelja zahtjeva predstavlja zastupnik.  
3. Zajednički zahtjev za registraciju iz članka  8. stavka  4. Komisiji podnosi jedna od 
predmetnih država članica ili skupina proizvođača koja podnosi zahtjev u trećoj 
zemlji, i to izravno ili preko tijela te treće zemlje.  
 
HR 36  HR 4. Zajednički zahtjev za registraciju iz članka  8. stavka  4. uključuje, prema potrebi, 
dokumente navedene u stavku 1. ili 2. iz svih država članica i predmetnih trećih 
država.  Povezani nacionalni postupci, uključujući fazu prigovora, provode se u svim 
predmetnim državama č lanicama.  
5. Dokumenti iz ovog članka sastavljaju se na jednom od službenih jezika Unije.  
6. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se 
utvrđuju postupci i uvjeti primjenjivi na pripremu i podnošenje zahtjeva za 
registraciju na razini Unije.  
7. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila o 
postupcima, obliku i pre zentiranju zahtjeva za registraciju na razini Unije, 
uključujući zahtjeve koji se odnose na više od jednog državnog područja. Ti se 
provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
Članak  16. 
Podnošenje zahtjeva za registraciju na razini Unije   
1. Zahtjev za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla na razini Unije podnosi se 
Komisiji elektronički putem digitalnog sustava. Digitalni sustav omogućuje 
podnošenje zahtjeva nacionalnim tijelima države članice te omogućuje da ga država 
članica upotrebljava u svojem nacionalnom postupku.  
2. Ako se zahtjev za registraciju odnosi na zemljopisno područje izvan Unije, zahtjev se 
podnosi Komisiji, izrav no ili posredovanjem nadležnih tijela predmetne treće zemlje. 
Digitalni sustav iz stavka  1. omogućuje podnošenje zahtjeva skupina proizvođača s 
poslovnim nastanom izvan Unije i nacionalnih tijela u predmetnim trećim zemljama.  
3. Komisija objavljuje zahtjev  za registraciju na razini Unije putem digitalnog sustava 
iz stavka  1.  
Članak  17. 
Razmatranje od strane Komisije i objava u svrhu prigovora  
1. Komisija razmatra svaki zahtjev za registrac iju koji zaprimi u skladu s člankom  16. 
stavkom  1. Razmatranje se sastoji od provjere ima li očitih pogrešaka, jesu li 
informacije dostavljene u skladu s člankom  15. potpune te je li jedinstveni dokument 
iz članka  13. precizan i tehničke prirode. Pritom uzima u obzir ishod nacionalnog 
postupka koji je provela predmetna država članica. Posebno se usredotočuje na 
jedinstv eni dokument iz članka  13. 
2. Razmatranje ne bi smjelo trajati dulje od šest mjeseci. U slučaju da razmatranje traje 
dulje od šest mjeseci ili je vjerojatno da će premašiti taj rok, Komisija u pi sanom 
obliku obavješćuje podnositelja zahtjeva o razlozima kašnjenja.  
3. Komisija može od podnositelja zahtjeva zatražiti dodatne informacije.  
4. Ako na temelju razmatranja provedenog u skladu sa stavkom  1. Komisija smatra da 
su uvjeti propisani ovom Uredb om te uredbama (EU)  br. 1308/2013 i 
(EU)  2019/787, ovisno o slučaju, ispunjeni, u Službenom listu Europske unije  
objavljuje jedinstveni dokument i upućivanje na objavu specifikacije proizvoda.  
 
HR 37  HR 5. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje pravilima o povjeravanju zadaća utvrđenih u ovom članku 
EUIPO -u. 
Članak  18. 
Osporavanje zahtjeva za registraciju na nacionalnoj razini  
1. Države članice o bavješćuju Komisiju o svim nacionalnim upravnim ili sudskim 
postupcima koji bi mogli utjecati na registraciju oznake zemljopisnog podrijetla.  
2. Komisija se izuzima od obveze poštovanja roka za provedbu razmatranja iz 
članka  17. stavka  2. i obavješćivanja podnositelja zahtjeva o razlozima kašnjenja ako 
primi obavijest države članice u vezi sa zahtjevom za registraciju u skladu s 
člankom  9. stavkom  6. kojom se:  
(a) Komisiju obavješćuje da je odluka iz članka  9. stavka  6. poništena na nacionalnoj 
razini odmah primjenjivom, ali ne i konačnom sudskom odlukom; ili  
(b) od Komisije traži da suspendira razmatranje jer je započet nacionalni upravni ili 
sudski postupak kako bi se osporila valjanost zahtjeva, a država članica smatra da se 
taj postupak temelji na valjanim razlozima.  
3. Izuzeće proizvodi učinke dok država članica ne obavijesti Komisiju da je valjanost 
prvotnog zahtjeva potvrđena ili da država članica povlači svoj zahtjev za suspenziju.  
4. Ako je zahtjev poništen konačnom odlukom nacionalnog suda,  država članica prema 
potrebi razmatra odgovarajuće mjere kao što su povlačenje ili izmjena zahtjeva za 
registraciju na razini Unije.  
Članak  19. 
Postupak prigovora na razini Unije  
1. U roku od tri mjeseca od datuma objave jedinstvenog dokumenta i upućivanj a na 
specifikaciju proizvoda u Službenom listu Europske unije  u skladu s člankom  17. 
stavkom  4., tijela države članice ili treće zemlje, ili fizička ili pravna osoba s 
legitimni m interesom koja ima poslovni nastan ili boravište u trećoj zemlji, mogu 
Komisiji podnijeti prigovor ili obavijest o primjedbama.  
2. Svaka fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom koja ima poslovni nastan ili 
boravište u državi članici koja nije drž ava članica iz koje je podnesen zahtjev za 
registraciju na razini Unije može podnijeti prigovor državi članici u kojoj ima 
poslovni nastan ili boravište u roku koji omogućuje podnošenje prigovora ili 
obavijesti o primjedbama u skladu sa stavkom  1. 
3. U prigovoru se izjavljuje da bi zahtjevom mogli biti prekršeni uvjeti utvrđeni u ovoj 
Uredbi, Uredbi (EU)  br. 1308/2013 ili Uredbi (EU)  2019/787, ovisno o slučaju, te se 
navodi obrazloženje. Pr igovor koji ne sadržava navedenu izjavu ništavan je.   
4. Komisija provjerava prihvatljivost prigovora. Ako smatra da je prigovor prihvatljiv, 
Komisija u roku od pet mjeseci od datuma objave u Službenom listu Europske unije  
poziva tijelo ili osobu koja je p odnijela prigovor i tijelo ili skupinu proizvođača koja 
podnosi zahtjev da pristupe odgovarajućim savjetovanjima tijekom razumnog 
razdoblja koje nije dulje od tri mjeseca. U bilo kojem trenutku tijekom tog razdoblja 
Komisija može na zahtjev tijela ili skup ine proizvođača koja podnosi zahtjev 
produljiti rok za savjetovanje za najviše tri mjeseca.  
 
HR 38  HR 5. Tijelo ili osoba koja je podnijela prigovor i tijelo ili skupina proizvođača koja je 
podnijela zahtjev bez odlaganja započinju odgovarajuće savjetovanje. Oni si 
međusobno dostavljaju relevantne informacije kako bi mogli procijeniti je li zahtjev 
za registraciju u skladu s ovom Uredbom, Uredbom br.  1308/2013 ili Uredbom 
(EU)  2019/787, ovisno o slučaju.  
6. U roku od mjesec dana od završetka savjetovanja iz stavka  4. skupina proizvođača 
koja podnosi zahtjev s poslovnim nastanom u trećoj zemlji ili tijela države članice ili 
treće zemlje iz koje je podnesen zahtjev za registraciju na razini Unije obavje štavaju 
Komisiju o rezultatima savjetovanja, uključujući sve razmijenjene informacije, o 
tome je li postignut sporazum s jednim ili svim podnositeljima prigovora te o svim 
posljedičnim izmjenama zahtjeva za registraciju. Tijelo ili osoba koja je podnijela 
prigovor Komisiji isto tako može obavijestiti Komisiju o svojem stajalištu na kraju 
savjetovanja.  
7. Ako su nakon završetka savjetovanja iz stavka  4. podaci objavljeni u skladu s 
člankom  17. stavkom  4. izmijenjeni, Komisija ponovno razmatra izmijenjeni zahtjev 
za registraciju. Ako je zahtjev za registraciju znatno izmijenjen , a Komisija smatra da 
izmijenjeni zahtjev ispunjava uvjete za registraciju, ponovno objavljuje zahtjev u 
skladu s tim stavkom.   
8. Dokumenti iz ovog članka sastavljaju se na jednom od službenih jezika Unije.  
9. Nakon završetka postupka prigovora Komisija dovršava ocjenu zahtjeva za 
registraciju na razini Unije, uzimajući u obzir sve zahtjeve za prijelazna razdoblja, 
ishod postupka prigovora, sve obavijesti o primjedbama i sva druga pitanja koja se 
pojave nakon razmatranja i koja bi mogla podrazumijevati iz mjenu jedinstvenog 
dokumenta.  
10. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje detaljnim postupcima i rokovima za postupak prigovora, za 
službeno podnošenje primjedbi nacionalnih tijela i osoba s legitimnim interesom 
kojima se ne pokreće postupak prigovora te pravilima o povjeravanju njezinih zadaća 
iz ovog članka EUIPO -u. 
11. Prema potrebi, Komisija može donijeti provedbene akte kojima se ut vrđuje format i 
prikaz na internetu prigovora i službenih primjedbi te propisuje izuzimanje ili 
anonimizacija zaštićenih osobnih podataka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s 
postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
Članak  20. 
Razlozi za prigovor  
1. Prigovor podnesen u skladu s člankom  19. prihvatljiv je samo ako podnositelj 
prigovora dokaže:  
(a) da predložena oznaka zemljopisnog podrijetla nije u skladu s definicijom 
oznake zemljopisnog podrijetla ili sa zahtjevima iz ove Uredbe, Uredbe (EU) 
br. 1308/2013 ili Uredbe (EU)  2019/787, ovisno o slučaju;  
(b) da bi registracija predložene oznake zemljopisnog podrijetl a bila spriječena 
jednom ili više okolnosti iz članka  29., članka  30., članka  31. ili članka  49. 
stavka 1.; 
 
HR 39  HR (c) da bi registracija predložene oznake zemljopisnog podrijetla ugrozila 
opstojnost posve ili djelomično identičnog naziva ili žiga ili opstojn ost 
proizvoda koji su zakonito dostupni na tržištu najmanje pet godina prije 
datuma objave iz članka  17. stavka  4. 
2. Komisija ocjenjuje prihvatljivost prigovora u odnosu na pod ručje Unije.  
Članak  21. 
Prijelazno razdoblje za upotrebu oznaka zemljopisnog podrijetla  
1. Komisija može donijeti provedbene akte o odobravanju prijelaznog razdoblja od 
najviše pet godina kako bi se za proizvode podrijetlom iz države članice ili treće 
zeml je čija se oznaka sastoji od naziva koji je u suprotnosti s člankom  27. stavkom  1. 
ili sadržava takav naziv omogućila daljnja upotreba te oznake pod kojom su stavljeni 
na tržišt e, pod uvjetom da se prihvatljivim prigovorom u skladu s člankom  9. 
stavkom  4. ili člankom  19. na zahtjev za registra ciju oznake zemljopisnog podrijetla 
s čijom je zaštitom u suprotnosti dokaže:  
(a) da bi registracija predmetne oznake zemljopisnog podrijetla ugrozila opstojnost 
posve ili djelomično identičnog naziva u oznaci proizvoda; ili  
(b) da su se takvi proizvodi s tim nazivom u oznaci proizvoda na predmetnom 
državnom području zakonito stavljali na tržište najmanje pet godina prije 
objave iz članka  17. stavka  4. točke  (a). 
2. Provedbeni ak ti iz stavka  1. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  53. 
stavka  2., osim onih u vezi s kojima je prihvatljivi prigovor podnesen u skladu s 
člankom  9. stavkom  4., koji se donose bez primjene tog postupka ispitivanja.   
3. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se prijelazno razdoblje odobreno na 
temelju stavka  1. produljuje do 15 godina ili kojima se dopušta daljnja upotreba do 
najviše 15 godina pod uvjetom da se dodatno dokaže:  
(a) da se naziv u oznaci iz stavka  1. ovog članka zakonito i pošteno neprekidno 
upotrebljava najmanje 25 godina prije podnošenja zahtjeva za registraciju 
predmetne oznake zemljopisnog podrijetla Komisiji;  
(b) da svrha upotrebe naziva u oznaci iz stavka  1. ni u jednom trenutku nije bila 
iskorištavanje ugleda naziva proizvoda registriranog kao oznaka zemljopisnog 
podrijetla; i  
(c) da potrošači nisu bili niti su mogli biti u zabludi u vezi s pr avim podrijetlom 
proizvoda.  
4. Provedbeni akti iz stavka  3. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  53. 
stavka  2., osim onih u vezi s kojima je prihvatljivi prigovo r podnesen u skladu s 
člankom  9. stavkom  4., koji se donose bez primjene tog postupka ispitivanja.  
5. Pri upotrebi oznake iz stavaka 1. i 3. na etiketi se mora jasno i vidljivo n avesti zemlja 
podrijetla.  
6. Kako bi se prevladale privremene poteškoće u pogledu dugoročnog cilja 
osiguravanja da svi proizvođači proizvoda s oznakom zemljopisnog podrijetla na 
predmetnom području udovoljavaju povezanoj specifikaciji proizvoda, država 
članica može odobriti prijelazno razdoblje za usklađivanje u trajanju do 10 godina, 
koje počinje od dana podnošenja zahtjeva Komisiji, pod uvjetom da su predmetni 
gospodarski subjekti zakonito stavljali na tržište te proizvode uz upotrebu 
 
HR 40  HR predmetnih naziva u neprekinutom razdoblju od najmanje pet godina prije 
podnošenja zahtjeva tijelima države članice i da su to naveli u nacionalnom postupku 
prigovora iz članka  9. stavka  4. 
7. Stava k 6. primjenjuje se mutatis mutandis  na oznaku zemljopisnog podrijetla koja se 
odnosi na zemljopisno područje koje se nalazi u trećoj zemlji, osim postupka 
prigovora.  
Članak  22. 
Odluka Kom isije o zahtjevu za registraciju  
1. Ako na temelju informacija koje su joj dostupne iz razmatranja provedenog u skladu 
s člankom  17. smatra da bilo koji od zahtjeva iz tog članka nije ispunjen, Komisija 
donosi provedbene akte kojima se odbija zahtjev za registraciju. Ti se provedbeni 
akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
2. Ako ne zaprimi ni jedan prihvatljivi prigovor, Komisija bez primjene postupka iz 
članka  53. stavka  2. donosi provedbene akte o re gistraciji oznake zemljopisnog 
podrijetla.  Komisija može uzeti u obzir obavijesti o primjedbama zaprimljene u 
skladu s člankom  19. stavkom  1.    
3. Ako Komisija zaprimi prihvatljivi prigovor, ona, nakon savjetovanja iz članka  19. 
stavka  4. te uzimajući u obzir rezultate savjetovanja:   
(a) ako je postignut sporazum, nakon provjere usklađenosti s porazuma s pravom 
Unije donosi provedbeni akt o registraciji oznake zemljopisnog podrijetla bez 
primjene postupka iz članka  53. stavka  2. i, prema potrebi, izmjenjuje 
informacij e objavljene u skladu s člankom  17. stavkom  4., pod uvjetom da 
takve izmjene nisu znatne; ili  
(b) ako sporazum nije postignut, donosi provedbene akte kojima se odlučuje o 
zahtje vu za registraciju.  Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom 
ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
4. Aktima o registraciji oznake zemljopisnog podrijetla propisuju se uv jeti koji se 
primjenjuju na registraciju te ponovna objava, u informativne svrhe, jedinstvenog 
dokumenta objavljenog u svrhu prigovora u Službenom listu Europske unije  u slučaju 
bilo kakvih potrebnih izmjena koje nisu znatne.  
5. Uredbe o registraciji i odl uke o odbijanju objavljuju se u Službenom listu Europske 
unije , seriji L.  
Članak  23. 
Registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije  
1. Komisija bez primjene postupka iz članka  53. stavka  2. donosi provedbene akte koji 
sadržavaju odredbe o uspostavljanju i održavanju javno dostupnog elektroničkog 
registra oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićenih u skladu s ovom Uredbom 
(„registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije”). Registar se  sastoji od tri dijela koji 
se odnose na oznake zemljopisnog podrijetla vina, jakih alkoholnih pića i 
poljoprivrednih proizvoda.  
2. Svaka oznaka zemljopisnog podrijetla vina i poljoprivrednih proizvoda navodi se u 
registru oznaka zemljopisnog podrijetla Un ije kao „zaštićena oznaka izvornosti” ili 
 
HR 41  HR „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”, ovisno o slučaju, a svaka oznaka 
zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića kao „oznaka zemljopisnog podrijetla”.  
3. Oznake zemljopisnog podrijetla koje se odnose na p roizvode iz trećih zemalja koji su 
zaštićeni u Uniji na temelju međunarodnog sporazuma čija je ugovorna stranka Unija 
mogu se upisati u registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije. Komisija registrira 
takve oznake zemljopisnog podrijetla provedbenim akti ma donesenima u skladu s 
postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. Kad je riječ o vinima i poljoprivrednim 
proizvodima, osim ako su u tim sporazumima posebno označeni kao za štićene 
oznake izvornosti, nazivi takvih proizvoda upisuju se u registar oznaka zemljopisnog 
podrijetla Unije kao zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla.  
4. Svaka oznaka zemljopisnog podrijetla upisuje se u registar oznaka zemljopisnog 
podrijetla Unije n a svojem izvornom pismu. Ako izvorno pismo nije latinica, oznaka 
zemljopisnog podrijetla transkribira se na latinicu, a obje inačice oznake 
zemljopisnog podrijetla upisuju se u registar oznaka zemljopisnog podrijetla Unije i 
imaju jednak status.  
5. Komisij a objavljuje i redovito ažurira popis međunarodnih sporazuma iz stavka  3., 
kao i popis oznaka zemljopisnog podrijetla zaštićenih na temelju tih sporazuma.  
6. Komisija čuva dokumentaciju ko ja se odnosi na registraciju oznake zemljopisnog 
podrijetla u digitalnom ili papirnatom obliku tijekom razdoblja valjanosti oznake 
zemljopisnog podrijetla, a u slučaju njezina poništenja 10 godina nakon poništenja.  
7. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje pravilima o povjeravanju EUIPO -u upravljanja registrom oznaka 
zemljopisnog podrijetla Unije.  
8. Komisija može donijeti provedbene ak te kojima se utvrđuju sadržaj i prezentiranje 
registra oznaka zemljopisnog podrijetla Unije. Ti se provedbeni akti donose u skladu 
s postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
Članak  24. 
Izvadci iz registra oznaka zemljopisnog podrijetla Unije  
1. Svaka osoba može preuzeti službeni izvadak iz registra oznaka zemljopisnog 
podrijetla Unije kojim se dokazuje registracija oznake zemljopisnog podrijetla, kao i 
relevantne podatke, u ključujući datum podnošenja zahtjeva za registraciju oznake 
zemljopisnog podrijetla ili drugi datum prvenstva. Taj se službeni izvadak može 
upotrebljavati kao vjerodostojna potvrda u sudskim postupcima na sudu, arbitražnom 
sudu ili pri sličnom tijelu.  
2. Ako su skupinu proizvođača priznala nacionalna tijela u skladu s člankom  33., ta se 
skupina navodi kao nositelj prava na oznaku zemljopisnog podrijetla u registru 
oznaka zemljopisnog podrijetla Un ije i u službenom izvatku iz stavka  1. 
3. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuje format i prikaz na 
internetu izvadaka iz registra oznaka zemljopisnog podrijetla Unije te propisuje 
izuzimanje ili anonimizacija zaštićenih osobnih podataka. Ti se provedbeni akti 
donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
Članak  25. 
Izmjene spec ifikacije proizvoda  
 
HR 42  HR 1. Skupina proizvođača s legitimnim interesom može podnijeti zahtjev za odobrenje 
izmjene specifikacije proizvoda registrirane oznake zemljopisnog podrijetla.  
2. Izmjene specifikacije proizvoda dijele se u dvije kategorije:  
(a) izmjene na razini Unije za koje je propisan postupak prigovora na razini 
Unije;  i 
(b) standardne izmjene koje se rješavaju na razini države članice ili treće zemlje.  
3. Izmjena se smatra izmjenom na razini Unije ako podrazumijeva izmjenu 
jedinstvenog dokumenta i:  
(a) uključuje promjenu naziva ili upotrebe naziva ili, za vino i jaka alkoholna pića, 
promjenu kategorije proizvoda ili proizvoda označenih oznakom zemljopisnog 
podrijetla ili, za jaka alkoholna pića, promjenu pravnog naziva; ili  
(b) postoji rizik od gubit ka povezanosti sa zemljopisnim područjem iz 
jedinstvenog dokumenta;  ili 
(c) podrazumijeva daljnja ograničenja u pogledu stavljanja proizvoda na tržište.  
4. Svaka druga izmjena specifikacije proizvoda registrirane oznake zemljopisnog 
podrijetla, koja nije i zmjena na razini Unije u skladu sa stavkom  3., smatra se 
standardnom izmjenom.  
5. Standardna izmjena smatra se privremenom izmjenom kad se odnosi na privremenu 
izmjenu specifikacije proizvoda do koje je došlo jer su javna tijela uvela obvezne 
sanitarne i f itosanitarne mjere ili privremenu izmjenu koja je potrebna zbog prirodnih 
katastrofa ili nepovoljnih vremenskih uvjeta koje su službeno priznala nadležna 
tijela.  
6. Izmjene na razini Unije odobrava Komisija. Postupak odobrenja slijedi mutatis 
mutandis  postupak utvrđen u člancima od 8. do 22. 
7. Zahtjevi za izmjenu na razini Unije koje podnose treća zemlja ili proizvođači iz treće 
zemlje sa državaju dokaz da je tražena izmjena u skladu s propisima o zaštiti oznaka 
zemljopisnog podrijetla koji su na snazi u toj trećoj zemlji.   
8. Ako zahtjev za izmjenu specifikacije proizvoda registrirane oznake zemljopisnog 
podrijetla na razini Unije uključuj e i standardne izmjene ili privremene izmjene, 
Komisija razmatra samo izmjenu na razini Unije.  Smatra se da standardne izmjene ili 
privremene izmjene nisu podnesene. Razmatranje takvih zahtjeva usmjereno je na 
predložene izmjene na razini Unije. Komisija i li predmetna država članica može 
prema potrebi pozvati podnositelja zahtjeva da izmijeni druge elemente specifikacija 
proizvoda.  
9. Standardne izmjene odobravaju države članice ili treće zemlje na čijem se državnom 
području nalazi zemljopisno područje pred metnog proizvoda te ih priopćuju 
Komisiji. Komisija objavljuje te izmjene.   
10. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje odredbama koji ma se EUIPO -u povjerava objava standardnih 
izmjena iz stavka  9. 
11. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila o 
postupcima, obliku i prezentiranju zahtjeva  za izmjenu na razini Unije te o 
postupcima, obliku i priopćavanju standardnih izmjena Komisiji. Ti se provedbeni 
akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
 
HR 43  HR Članak  26. 
Poništenje registracije  
1. Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na valjano obrazložen zahtjev države 
članice, treće zemlje ili bilo koje fizičke ili pravne osobe s legitimnim interesom, 
donijeti provedbene akte za poništenje registra cije oznake zemljopisnog podrijetla u 
sljedećim slučajevima:  
(a) ako se više ne može osigurati sukladnost sa zahtjevima za specifikaciju 
proizvoda; ili  
(b) ako najmanje sedam uzastopnih godina nijedan proizvod s oznakom 
zemljopisnog podrijetla nije stavlje n na tržište.  
2. Komisija može donijeti i provedbene akte kojima se poništava registracija na zahtjev 
proizvođača proizvoda koji se stavlja na tržište pod registriranim nazivom.  
3. Provedbeni akti iz stavaka 1. i 2. donose se u skladu s postupkom ispitivan ja iz 
članka  53. stavka  2. 
4. Na postupak poništenja primjenjuju se mutatis mutandis  članak  9., članci od 15.do 
20. i članak  22.. 
5. Prije donošenja provedbenih akata iz stavaka 1. i 2. Komis ija se savjetuje s tijelima 
države članice, tijelima treće zemlje ili, ako je to moguće, proizvođačem iz treće 
zemlje koji je prvotno podnio zahtjev za registraciju predmetne oznake zemljopisnog 
podrijetla, osim ako poništenje izravno traže ti prvotni podn ositelji zahtjeva.  
6. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje pravilima o povjeravanju EUIPO -u zadaća utvrđenih u stavku  5. 
7. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila o 
postupcima i obliku poništenja registracije, kao i o prezentiranju zahtjeva iz stavaka 
1. i 2. Ti se provedbeni akti don ose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  53. 
stavka  2. 
Poglavlje  3.  
Zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla  
Članak  27. 
Zaštita oznaka zemljopisnog podrijetla  
1. Oznake zem ljopisnog podrijetla upisane u registar oznaka zemljopisnog podrijetla 
Unije zaštićene su od:  
(a) svake izravne ili neizravne komercijalne upotrebe oznake zemljopisnog 
podrijetla za proizvode koji nisu obuhvaćeni registracijom, ako su ti proizvodi 
usporedi vi s proizvodima registriranima pod tim nazivom ili ako se upotrebom 
naziva iskorištava, umanjuje ili narušava ugled zaštićenog naziva ili mu se 
šteti;  
(b) svake zloupotrebe, imitacije ili aludiranja, čak i ako je pravo podrijetlo 
proizvoda ili usluga navedeno ili ako je zaštićeni naziv preveden ili ako mu je 
dodan izraz kao što je „stil”, „vrsta”, „metoda” „kako se proizvodi u”, 
„imitacija”, „aroma”, „kao” ili slično;  
 
HR 44  HR (c) svake druge lažne oznake ili oznake koja dovodi u zabludu u pogledu izvora, 
podrijetla, prirode ili ključnih osobina proizvoda na unutarnjoj ili vanjskoj 
ambalaži, na promidžbenom materijalima, u dokumentima ili informacijama na 
internetskim stranicama koje se odnose na predmetni proizvod te od pakiranja 
proizvoda u ambalažu koja može stvoriti pogrešnu predodžbu o njegovu 
podrijetlu;  
(d) svih drugih postupaka kojima bi se potrošača moglo dovesti u zabludu o 
pravom podrijetlu proizvoda.  
2. Za potrebe stavka  1. točke  (b), o aludiranju na oznaku zemljopisnog podrijetla riječ 
je posebno ako su po mišljenju razumno opreznog potrošača naziv, znak ili drugo 
sredstvo za označivanje ili pakiranje izravno i jasno povezani s proizvodom 
obuhvaćenim registriranom oznak om zemljopisnog podrijetla, čime se iskorištava, 
umanjuje ili narušava ugled zaštićenog naziva ili mu se šteti.  
3. Stavak  1. primjenjuje se i na naziv domene koji sadržava registriranu ozn aku 
zemljopisnog podrijetla ili se od nje sastoji.  
4. Zaštita iz stavka  1. primjenjuje se i na:  
(a) robu koja ulazi na carinsko područje Unije, a nije puštena u slobodan promet 
unutar tog područja; i  
(b) robu koja se prodaje na daljinu, primjerice u okviru elektroničke trgovine.   
5. Priznata skupina proizvođača ili bilo koji gospodarski subjekt koji ima pravo 
upotrebljavati zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku zemljopisnog 
podri jetla ima pravo spriječiti sve treće strane da u okviru trgovine u Uniju unose 
robu koja u njoj nije puštena u slobodan promet ako ta roba, uključujući ambalažu, 
dolazi iz trećih zemalja, a njome se krši stavak  1.. 
6. Oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene u skladu s ovom Uredbom ne postaju 
generičke u Uniji.  
7. Ako je oznaka zemljopisnog podrijetla složenica koja sadržava naziv koji se smatra 
generičkim, upotreba tog naziva ne predstavlj a postupanje iz stavka  1. točaka (a) i 
(b). 
Članak  28. 
Sastojci u prerađenim proizvodima  
1. Člankom  27. ne dovodi se u pitanje upotreba oznake zemljopisnog podrijetla od 
strane gospodarskih subjekata u skladu s člankom  36. kako bi se naznačilo da 
prerađeni proizvod sadržava, kao sastojak, proizvod označen tom oznakom 
zemljopisnog podrijetla, pod uvjetom da je takva upotreba u skladu s poštenom 
poslovnom praksom i da ne umanjuje i ne narušava ugled oznake zemljopisnog 
podrij etla niti mu šteti.  
2. Oznaka zemljopisnog podrijetla kojom se označava sastojak proizvoda ne smije se 
upotrebljavati u nazivu hrane povezanog prerađenog proizvoda, osim u slučaju 
sporazuma sa skupinom proizvođača koja čini dvije trećine proizvođača.   
3. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje dodatnim pravilima o upotrebi oznaka zemljopisnog podrijetla za 
označivanje sastojaka u prerađe nim proizvodima iz stavka  1. ovog članka.  
 
HR 45  HR Članak  29. 
Generički nazivi  
1. Generički nazivi ne registriraju se kao oznake zemljopisnog podrijetla.  
2. Kako bi se utvrdilo je li neki naziv postao generički, potrebno je voditi računa o svim 
važnim čimbenicima, a posebno o:  
(a) postojećoj situaciji u području potrošnje;  
(b) relevantnim nacionalnim pravnim aktima ili pravnim aktima Unije.  
3. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje dodatnim pravilima za određivanje generičkog statusa naziva iz 
stavka  1. ovog č lanka.  
Članak  30. 
Homonimne oznake zemljopisnog podrijetla  
1. Oznaka zemljopisnog podrijetla za koju je podnesen zahtjev nakon što je u Uniji 
podnesen zahtjev za potpuno ili djelomično homonimnu oznaku zemljopisnog 
podrijetla ili nakon što je takva oznaka zaštićena u Uniji ne registrira se, osim ako u 
praksi postoji dovoljna razlika između uvjeta lokalne i tradicionalne upotrebe i 
prezentacije dviju homonimnih oznaka, uvažavajući potrebu da se osigura pravično 
postupanje prema predmetnim proizvođačima i da se potrošači ne dovode u zabludu 
u pogledu pravog identiteta ili zemljopisnog podrijetla proizvoda.  
2. Potpuno ili djelomično homonimni naziv kojim se potrošač dovodi u zabludu tako da 
vjeruje da proizvodi dolaze s drugog područja ne registrira se čak ni a ko je naziv za 
stvarno područje, regiju ili mjesto podrijetla predmetnih proizvoda točan.  
3. Za potrebe ovog članka, homonimna oznaka zemljopisnog podrijetla za koju je u 
Uniji podnesen zahtjev za zaštitu ili je zaštićena u Uniji odnosi se na:  
(a) oznake zemljopisnog podrijetla upisane u registar oznaka zemljopisnog 
podrijetla Unije;  
(b) oznake zemljopisnog podrijetla za koje je podnesen zahtjev za zaštitu, pod 
uvjetom da su naknadno upisane u registar oznaka zemljopisnog podrijetla 
Unije;  
(c) oznake izvor nosti i oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene u Uniji u skladu s 
Uredbom (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća45; i 
(d) oznake zemljopisnog podrijetla, oznake izvornosti i jednakovrijedne nazive 
zaštićene na temelju međunarodnog sporazuma između U nije i jedne ili više 
trećih zemalja.  
4. Komisija poništava oznake zemljopisnog podrijetla registrirane protivno stavcima 1. 
i 2. 
5. Provedbeni akti iz stavka  4. donose se bez primjene postupka iz članka  53. stavka  2. 
                                                 
45 Uredba (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća od 23.  listopada  2019. o djelovanju Unije 
nakon njezina pristupanja Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama 
zemljopisnog podrijetla (SL  L 271, 24.10.2019., str.  1).  
 
HR 46  HR Članak  31. 
Žigovi  
Naziv se ne registrira kao oznaka zemljopisnog podrijetla ako bi, s obzirom na ugled i 
poznatost žiga, registracija naziva predloženog kao oznaka zemljopisnog podrijetla mogla 
potrošača dovesti u zabludu u pogledu pravog identiteta proi zvoda.  
Članak  32. 
Skupine proizvođača  
1. Skupina proizvođača osniva se na inicijativu zainteresiranih dionika, uključujući 
poljoprivrednike, dobavljače koji opskrbljuju poljoprivredna gospodarstva, 
međuprerađivače i krajnje prerađivače, kako su odredila na cionalna tijela i u skladu s 
prirodom predmetnog proizvoda. Države članice provjeravaju djeluje li skupina 
proizvođača na transparentan i demokratski način te imaju li svi proizvođači 
proizvoda označenog oznakom zemljopisnog podrijetla pravo članstva u sku pini. 
Države članice mogu predvidjeti da i javni službenici i drugi dionici, kao što su 
skupine potrošača, trgovci na malo i dobavljači, sudjeluju u radu skupine 
proizvođača.  
2. Skupina proizvođača može izvršavati ponajprije sljedeće ovlasti i odgovornosti : 
(a) izraditi specifikaciju proizvoda i upravljati unutarnjim kontrolama kojima se 
osigurava sukladnost proizvodnih faza proizvoda označenog oznakom 
zemljopisnog podrijetla s navedenom specifikacijom;  
(b) poduzeti pravne radnje kako bi se osigurala zaštita oznake zemljopisnog 
podrijetla i prava intelektualnog vlasništva koja su s njom izravno povezana;   
(c) dogovoriti obveze održivosti, bez obzira na to jesu li uključene u specifikaciju 
proizvoda ili su dio zasebne inicijative, uključujući mehanizme za provjeru 
usklađenosti s tim obvezama, te im osigurati primjeren publicitet, posebno u 
informacijskom sustavu koji osigurava Komisija;   
(d) poduzeti mjere za poboljšanje rezultata oznake zemljopisnog podrijetla, 
uključujući:  
i. razvoj, organizaciju i pro vođenje zajedničkih marketinških i 
promidžbenih kampanja;  
ii. širenje informacija i promotivne aktivnosti čiji je cilj informiranje 
potrošača o svojstvima proizvoda označenog oznakom zemljopisnog 
podrijetla;  
iii. provođenje analiza gospodarskih rezultata, održivosti proizvodnje, 
nutritivnog profila i organoleptičkog profila proizvoda označenog 
oznakom zemljopisnog podrijetla;    
iv. širenje informacija o oznaci zemljopisnog podrijetla i odgovarajućem 
simbolu Unije;  i 
v. savjetovanje i osposobljavanje sadašnj ih i budućih proizvođača, među 
ostalim o rodno osviještenoj politici i rodnoj ravnopravnosti;  
(e) suzbijati krivotvorenje i moguće prijevarne upotrebe oznake zemljopisnog 
podrijetla na unutarnjem tržištu za označivanje proizvoda koji nisu u skladu sa 
speci fikacijom proizvoda praćenjem upotrebe oznake zemljopisnog podrijetla 
 
HR 47  HR na cijelom unutarnjem tržištu i na tržištima trećih zemalja na kojima su oznake 
zemljopisnog podrijetla zaštićene, među ostalim i na internetu, te, prema 
potrebi, obavijestiti tijela za izvršavanje zakonodavstva koristeći se dostupnim 
povjerljivim sustavima.  
Članak  33. 
Priznate skupine proizvođača  
1. Na zahtjev skupina proizvođača koje ispunjavaju uvjete iz stavka  3., države članice u 
skladu sa svojim nacionalnim pravom imenuju jednu skup inu proizvođača kao 
priznatu skupinu proizvođača za svaku oznaku zemljopisnog podrijetla koja potječe s 
njihova državnog područja, a koja je registrirana ili je predmet zahtjeva za 
registraciju, ili za nazive proizvoda koji su mogući predmet zahtjeva za re gistraciju.  
2. Skupina proizvođača može se imenovati priznatom skupinom proizvođača podložno 
prethodnom sporazumu sklopljenom između najmanje dvije trećine proizvođača 
proizvoda koji nosi oznaku zemljopisnog podrijetla, a koji obuhvaćaju najmanje 
dvije tre ćine proizvodnje tog proizvoda na zemljopisnom području navedenom u 
specifikaciji proizvoda. Iznimno, tijelo iz članka  8. stavka  2. i pojedinačni 
proizvođač iz članka  8. stavka  3. smatraju se priznatom skupinom proizvođača.  
3. Osim ovlasti i odgovornosti i z članka  32. stavka  2., priznata skupina proizvođača 
može izvršavati sljedeće ovlasti i odgovornosti:  
(a) surađivati s tijelima za provedbu prava intelektualnog vlasništva i tijelima za 
borbu protiv krivotvorenja te sudjelovati u mrežama za provedbu prava 
intelektualnog vlasništva kao nositelj prava na oznaku zemljopisnog podrijetla;  
(b) poduzimati provedbene mjere, među ostalim podnositi zahtjeve za postupanje 
carinskim tijel ima, kako bi se spriječile ili suzbile sve mjere koje su štetne ili bi 
mogle biti štetne za ugled njihovih proizvoda;  
(c) preporučiti nadležnim nacionalnim tijelima obvezujuće propise koje treba 
donijeti u skladu s člankom  166.a Uredbe (EU) br.  1308/2013 z a uređivanje 
opskrbe proizvodima označenima oznakom zemljopisnog podrijetla;  
(d) s ciljem zaštite oznake zemljopisnog podrijetla u sustavima naziva internetskih 
domena izvan nadležnosti Unije, registrirati pojedinačni, zajednički ili 
certifikacijski žig, o visno o predmetnom sustavu žigova, koji kao jedan od 
istaknutih elemenata sadržava oznaku zemljopisnog podrijetla i ograničen je na 
proizvod koji je u skladu s odgovarajućom specifikacijom proizvoda.  
4. Ovlasti i odgovornosti iz stavka  2. podliježu prethod nom sporazumu sklopljenom 
između najmanje dvije trećine proizvođača proizvoda označenog oznakom 
zemljopisnog podrijetla koji obuhvaćaju najmanje dvije trećine proizvodnje tog 
proizvoda na zemljopisnom području navedenom u specifikaciji proizvoda.  
5. Države  članice provode provjere kako bi osigurale da su ispunjeni uvjeti iz stavka  2. 
Ako nadležna nacionalna tijela utvrde da ti uvjeti nisu ispunjeni, države članice 
poništavaju odluku o priznavanju skupine proizvođača.  
Članak  34. 
Zaštita prava na oznaku zemlj opisnog podrijetla u nazivima domena  
 
HR 48  HR 1. Registri naziva nacionalnih vršnih domena uspostavljeni u Uniji mogu na zahtjev 
fizičke ili pravne osobe s legitimnim interesom ili pravima opozvati ili prenijeti naziv 
domene registriran pod takvom nacionalnom vršno m domenom priznatoj skupini 
proizvođača proizvoda s predmetnom oznakom zemljopisnog podrijetla, nakon 
odgovarajućeg postupka alternativnog rješavanja sporova ili sudskog postupka, ako 
je taj naziv domene registrirao njezin nositelj bez prava na oznaku zeml jopisnog 
podrijetla ili legitimnog interesa za nju ili ako je registrirana ili se upotrebljava u zloj 
vjeri i ako je njezina upotreba u suprotnosti s člankom  27. 
2. Registri naziva nacionalnih vr šnih domena uspostavljeni u Uniji osiguravaju da se u 
svakom postupku alternativnog rješavanja sporova uspostavljenom za rješavanje 
sporova povezanih s registracijom naziva domena iz stavka  1. priznaju oznake 
zemljopisnog podrijetla kao prava na temelju kojih se može spriječiti registracija ili 
upotreba naziva domene u zloj vjeri.  
3. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje odredba ma kojima se EUIPO -u povjerava uspostava sustava 
informiranja i upozoravanja o nazivima domena te upravljanje tim sustavom kojim bi 
se podnositelju zahtjeva, nakon podnošenja zahtjeva za oznaku zemljopisnog 
podrijetla, pružile informacije o dostupnosti ozn ake zemljopisnog podrijetla kao 
naziva domene te, na dobrovoljnoj osnovi, o registraciji naziva domene koji je 
identičan njegovoj oznaci zemljopisnog podrijetla. Taj delegirani akt uključuje i 
obvezu registara naziva nacionalnih vršnih domena uspostavljeni h u Uniji da 
EUIPO -u dostave relevantne informacije i podatke.   
Članak  35. 
Suprotstavljeni žigovi  
1. Registracija žiga čija bi upotreba bila u suprotnosti s člankom  27. odbija se ako je 
zahtjev z a registraciju žiga podnesen nakon datuma podnošenja zahtjeva za 
registraciju oznake zemljopisnog podrijetla Komisiji.  
2. EUIPO i, prema potrebi, nadležna nacionalna tijela poništavaju žigove registrirane u 
suprotnosti sa stavkom  1. 
3. Žig čija je upotreba u suprotnosti s člankom  27., a za koji je podnesen zahtjev ili je 
registriran ili, ako je ta mogućnost predviđena u predmetnom  zakonodavstvu, 
uspostavljen upotrebom u dobroj vjeri na području Unije prije datuma podnošenja 
zahtjeva za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla Komisiji može se i dalje 
upotrebljavati i obnavljati neovisno o registraciji oznake zemljopisnog podrije tla, uz 
uvjet da ne postoje razlozi za poništenje ili opoziv žiga na temelju Direktive  (EU) 
2015/2436 ili Uredbe (EU) 2017/1001. U tim slučajevima dopuštena je upotreba 
oznake zemljopisnog podrijetla, ako je tada registrirana, i oznake relevantnog žiga.  
4. Za oznake zemljopisnog podrijetla registrirane u Uniji bez podnošenja zahtjeva za 
registraciju na razini Unije, prvi dan zaštite jest dan podnošenja Komisiji zahtjeva za 
registraciju oznake zemljopisnog podrijetla za potrebe stavaka 1. i 3.     
5. Ne dovo deći u pitanje Uredbu (EU) br.  1169/2011, jamstveni ili certifikacijski žigovi 
iz članka  28. stavka  4. Direktive (EU) 2015/2436 i zajednički žigovi iz članka  29. 
stavka  3. te direktive mogu se upotrebljavati na etiketama zajedno s oznakom 
zemljopisnog podr ijetla.  
 
HR 49  HR Članak  36. 
Pravo upotrebe  
Registriranu oznaku zemljopisnog podrijetla može upotrebljavati svaki gospodarski subjekt 
koji stavlja na tržište proizvod koji je u skladu s odgovarajućom specifikacijom proizvoda ili 
jedinstvenim dokumentom ili njemu jed nakovrijednim dokumentom.  
Države članice osiguravaju da svaki gospodarski subjekt koji poštuje pravila utvrđena u ovoj 
glavi bude obuhvaćen provjerom sukladnosti sa specifikacijom proizvoda uspostavljenom u 
skladu s člankom  39. Države članice mogu zaračunati naknadu za pokrivanje svojih troškova 
upravljanja sustavom kontrola.   
Okolnost da se oznaka zemljopisnog podrijetla sastoji od imena gospodarstva pojedinačnog 
proizvođača koji je podnio zahtje v ili da sadržava takvo ime ne sprečava druge proizvođače i 
gospodarske subjekte da upotrebljavaju registriranu oznaku zemljopisnog podrijetla pod 
uvjetom da se upotrebljava za označivanje proizvoda koji je u skladu sa specifikacijom 
proizvoda.  
Članak  37. 
Simboli Unije, oznake i kratice  
1. Utvrđuju se sljedeći simboli Unije namijenjeni označivanju oznaka zemljopisnog 
podrijetla i informiranju javnosti o njima:  
(a) simbol kojim se označuju zaštićene oznake izvornosti vina i poljoprivrednih 
proizvoda; i  
(b) simbol kojim se označuju zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla vina i 
poljoprivrednih proizvoda te oznake zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih 
pića.  
2. U slučaju proizvoda podrijetlom iz Unije koji se stavljaju na tržište pod oznakom 
zemljopisnog podrijetla, na etiketi i promidžbenom materijalu mora se nalaziti 
simbol Unije koji je s njom povezan. Oznaka zemljopisnog podrijetla mora se 
nalaziti u istom vidnom polju kao i simbol Unije.  Zahtjevi u pogledu označivanja 
utvrđeni u članku  13. stavku  1. Uredbe (EU) br.  1169/2011 za prezentiranje obveznih 
podataka primjenjuju se na oznaku zemljopisnog podrijetla.  
3. Odstupajući od stavka  2., u slučaju vina i jakih alkoholnih pića podrijetlo m iz Unije 
koja se stavljaju na tržište pod oznakom zemljopisnog podrijetla, simboli Unije mogu 
se izostaviti s etikete i iz promidžbenog materijala predmetnog proizvoda.  
4. Simbol Unije za zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla utvrđen u skladu sa 
stavk om 1. može se upotrebljavati za opisivanje, prezentiranje i označivanje jakih 
alkoholnih pića čiji su nazivi oznake zemljopisnog podrijetla.  
5. Ako su vino, poljoprivredni proizvodi ili ja ka alkoholna pića označeni oznakom 
zemljopisnog podrijetla, oznake „zaštićena oznaka izvornosti” ili „zaštićena oznaka 
zemljopisnog podrijetla” moraju se navesti na etiketi vina, oznake „zaštićena oznaka 
izvornosti” ili „zaštićena oznaka zemljopisnog podri jetla” mogu se navesti na etiketi 
poljoprivrednih proizvoda, a oznaka „oznaka zemljopisnog podrijetla” može se 
navesti na etiketi jakih alkoholnih pića.   
Kratice „ZOI” ili „ZOZP” koje odgovaraju oznakama „zaštićena oznaka izvornosti” i 
„zaštićena oznaka ze mljopisnog podrijetla” mogu se nalaziti na etiketama vina i 
poljoprivrednih proizvoda označenih oznakom zemljopisnog podrijetla.  
 
HR 50  HR 6. Oznake, kratice i simboli Unije mogu se upotrebljavati na etiketi i promidžbenom 
materijalu prerađenih proizvoda ako se ozna ka zemljopisnog podrijetla odnosi na 
sastojak tih proizvoda. U tom se slučaju oznaka, kratica ili simbol Unije navodi uz 
naziv sastojka koji je jasno naveden kao sastojak. Simbol Unije ne smije se navesti u 
vezi s nazivom hrane u smislu članka  17. Uredbe ( EU) br.  1169/2011 niti na način 
koji bi potrošača upućivao na to da je prerađeni proizvod, a ne sastojak, predmet 
registracije.  
7. Nakon podnošenja zahtjeva za registraciju oznake zemljopisnog podrijetla na razini 
Unije proizvođači mogu na etiketi i pri pr ezentiranju proizvoda navesti da je 
podnesen zahtjev za registraciju u skladu s pravom Unije.  
8. Simboli Unije koji označuju zaštićenu oznaku izvornosti ili zaštićenu oznaku 
zemljopisnog podrijetla i oznake Unije „zaštićena oznaka izvornosti”, „zaštićena 
oznaka zemljopisnog podrijetla” i „oznaka zemljopisnog podrijetla” te, prema 
potrebi, kratice „ZOI” ili „ZOZP” mogu se označiti na etiketi tek nakon objave akta 
o registraciji te oznake zemljopisnog podrijetla.  
9. Ako se zahtjev odbije, svi proizvodi koji s u označeni u skladu sa stavkom  6. mogu se 
stavljati na tržište do isteka zaliha.  
10. Na etiketi se može nalaziti i sljedeće:  
(a) prikaz zemljopisnog područja podrijetla iz specifikacije pr oizvoda;  i 
(b) tekst, grafički prikazi ili simboli koji se odnose na državu članicu i regiju u 
kojoj je to zemljopisno područje podrijetla smješteno.   
11. Simboli Unije povezani s oznakama zemljopisnog podrijetla upisanima u registar 
oznaka zemljopisnog po drijetla Unije kojima se označuju proizvodi podrijetlom iz 
trećih zemalja mogu se nalaziti na etiketi i promidžbenom materijalu proizvoda, pri 
čemu se simboli upotrebljavaju u skladu sa stavcima 2. i 4. 
12. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju simboli Unije za oznake 
zemljopisnog podrijetla te određuju tehničke karakteristike simbola Unije za oznake 
zemljopisnog podrijetla, kao i pravila o njihovoj upotrebi i upotrebi oznaka i kratica 
na proizvodima koji se stavljaju na tržište pod registriranom oznakom zemljopisnog 
podrijetla, uključujući pravila o odgovarajućim jezičnim verzijama koje će s e 
upotrebljavati. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz 
članka  53. stavka  2. 
Poglavlje  4.  
Kontrole i provedba  
Članak  38. 
Područje primjene  
1. Ovo pog lavlje obuhvaća kontrole i provedbu oznaka zemljopisnog podrijetla jakih 
alkoholnih pića i poljoprivrednih proizvoda.  
2. Za potrebe ovog poglavlja kontrole uključuju:  
(a) provjeru je li proizvod označen oznakom zemljopisnog podrijetla proizveden u 
skladu s  odgovarajućom specifikacijom proizvoda; i  
(b) praćenje upotrebe oznaka zemljopisnog podrijetla na tržištu.  
 
HR 51  HR 3. Pri obavljanju kontrola i provedbenih aktivnosti predviđenih ovom glavom 
odgovorna nadležna tijela i tijela za certificiranje proizvoda postupaju  u skladu sa 
zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2017/625. Međutim, glava  VI. poglavlje  1. 
Uredbe (EU) 2017/625 ne primjenjuje se na kontrole oznaka zemljopisnog podrijetla.  
Članak  39. 
Provjera sukladnosti sa specifikacijom proizvoda  
1. Države članice sast avljaju i ažuriraju popis proizvođača proizvoda označenih 
oznakama zemljopisnog podrijetla koje su upisane u registar oznaka zemljopisnog 
podrijetla Unije i koje potječu s njihova državnog područja.  
2. Proizvođači su odgovorni za unutarnje kontrole kojima se osigurava sukladnost sa 
specifikacijom proizvoda označenog oznakom zemljopisnog podrijetla prije 
stavljanja proizvoda na tržište.  
3. Osim unutarnjih kontrola iz stavka  2., prije stavljanja na tržište proizvoda označenog 
oznakom zemljopisnog podrijetla p odrijetlom iz Unije sukladnost sa specifikacijom 
proizvoda provjerava treća strana, i to:  
(a) jedno ili više nadležnih tijela u smislu članka  3. točke  3. Uredbe (EU) 
2017/625; ili  
(b) jedno ili više tijela za certificiranje proizvoda kojima su delegirane 
odgovornosti kako je navedeno u glavi  II. poglavlju  III. Uredbe (EU) 
2017/625.   
4. Kad je riječ o oznakama zemljopisnog podrijetla kojima se označuju proizvodi 
podrijetlom iz treće zemlje, provjeru sukladnosti sa specifikacijom proizvoda prije 
stavljanja p roizvoda na tržište provodi:  
(a) javno nadležno tijelo koje je imenovala treća zemlja; ili  
(b) jedno ili više tijela za certificiranje proizvoda.  
5. Ako, u skladu sa specifikacijom proizvoda, određenu fazu proizvodnje provode jedan 
ili više proizvođača u z emlji koja nije zemlja podrijetla oznake zemljopisnog 
podrijetla, u specifikaciji proizvoda utvrđuju se odredbe za provjeru sukladnosti tih 
proizvođača. Ako se odgovarajuća faza proizvodnje odvija u Uniji, o proizvođačima 
se obavješćuju nadležna tijela drž ave članice u kojoj se odvija ta faza proizvodnje te 
oni podliježu provjeri kao proizvođač proizvoda označenog oznakom zemljopisnog 
podrijetla.  
6. Ako država članica primjenjuje članak  8. stavak  2., provjeru sukladnosti sa 
specifikacijom proizvoda osigurava tijelo koje se ne smatra skupinom proizvođača u 
skladu s tim stavkom.  
7. Troškove provjere sukladnosti sa specifikacijom proizvoda mogu snositi gospodarski 
subjekti koji podlij ežu tim kontrolama. Tim troškovima mogu doprinijeti i države 
članice.  
Članak  40. 
Javne informacije o nadležnim tijelima i tijelima za certificiranje proizvoda  
1. Države članice objavljuju nazive i adrese nadležnih tijela i tijela za certificiranje 
proizvod a iz članka  39. stavka  3. i ažuriraju te informacije.  
 
HR 52  HR 2. Komisija objavljuje imena i adrese nadležnih tijela i tijela za certificiranje proizvoda 
iz članka  39. stavka  4. i periodički ažurira te informacije.  
3. Komisija može uspostaviti digitalni portal na kojem se objavljuju imena i adrese 
nadležnih tijela i tijela za certificiranje proizvoda iz stavak a 1. i 2.  
Članak  41. 
Akreditacija tijela za certificiranje proizvoda  
1. Tijela za certificiranje proizvoda iz članka  39. stavka  3. točke  (b) i članka  39. 
stavka  4. točke  (b) moraju biti usklađena i akreditirana u skladu s:  
(a) europskom normom ISO/IEC 17065:2012 „Ocjenjivanje sukladnosti — 
Zahtjevi za tije la koja provode certifikaciju proizvoda, procesa i usluga”, 
uključujući europsku normu ISO/IEC 17020:2012 „Ocjenjivanje sukladnosti 
— Zahtjevi za rad različitih vrsta tijela koja provode inspekciju”;  ili  
(b) drugim prikladnim, međunarodno priznatim normam a, uključujući sve revizije 
ili izmijenjene verzije europskih normi iz točke (a).  
2. Akreditaciju iz stavka  1. provodi akreditacijsko tijelo priznato u skladu s Uredbom 
(EZ) br.  765/2008 koje je član Europske organizacije za akreditaciju ili 
akreditacijsko  tijelo izvan Unije koje je član Međunarodnog akreditacijskog foruma.  
Članak  42. 
Kontrole i provedba oznaka zemljopisnog podrijetla na tržištu  
1. Države članice imenuju jedno ili više provedbenih tijela, koja mogu biti istovjetna 
nadležnim tijelima iz član ka 39. stavka  3., odgovornih za kontrole na tržištu i 
provedbu oznaka zemljopisnog podrijetla nakon što je proizvod označen oznakom 
zemljopisnog podrijetla prošao sve faze proiz vodnje, bez obzira na to je li u 
skladištu, provozu, distribuciji ili je ponuđen na prodaju na veleprodajnoj ili 
maloprodajnoj razini, uključujući elektroničku trgovinu.  
2. Provedbeno tijelo provodi kontrole proizvoda označenih oznakama zemljopisnog 
podrij etla kako bi se osigurala sukladnost sa specifikacijom proizvoda ili 
jedinstvenim dokumentom ili njemu jednakovrijednim dokumentom.  
3. Države članice poduzimaju odgovarajuće administrativne i pravosudne korake radi 
sprečavanja ili zaustavljanja upotrebe na ziva proizvoda ili usluga koji se proizvode, 
pružaju ili stavljaju na tržište na njihovu državnom području, a koja je u suprotnosti 
sa zaštitom oznaka zemljopisnog podrijetla predviđenom u člancima 27. i 28. 
4. Nadležno tijelo imenovano u skladu sa stavkom  1. koordinira provedbu oznaka 
zemljopisnog podrijetla među relevantnim službama, agencijama i tijelima, 
uključujući policiju, agencij e za borbu protiv krivotvorenja, carinu, urede za 
intelektualno vlasništvo, tijela nadležna za propise o hrani i maloprodajne inspektore.  
Članak  43. 
Obveze koje se primjenjuju na pružatelje usluga posredovanja  
 
HR 53  HR 1. Prodaja robe kojoj osobe s poslovnim nastan om u Uniji imaju pristup, a koja je u 
suprotnosti s člankom  27., smatra se nezakonitim sadržajem u smislu članka  2. 
točke  (g) Uredbe (EU) 2022/xxx Europskog parlamenta i Vijeća46. 
2. Nadležna tije la država članica mogu izdati nalog za postupanje u skladu s člankom  8. 
Uredbe (EU) 2022/xxx protiv nezakonitog sadržaja kako je navedeno u stavku  1. 
ovog članka.   
3. U skladu s člankom  14. Uredbe (EU) 2022/xxx svaka osoba ili subjekt može 
obavijestiti pružatelje usluga smještaja informacija na poslužitelju o prisutnosti 
određenog sadržaja koji je u suprotnosti s člankom  27. ove Uredbe.  
4. Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje Uredba (EU) 2022/xx x. 
Članak  44. 
Uzajamna pomoć i razmjena informacija  
1. Države članice uzajamno si pomažu u obavljanju kontrola i provedbi propisanima u 
ovom poglavlju u skladu s Uredbom (EU) 2017/625.  
2. Komisija može donijeti provedbene akte u kojima se detaljno navode p riroda i vrsta 
informacija koje se razmjenjuju te načini razmjene informacija za potrebe kontrola i 
provedbe u skladu s ovim poglavljem.  Ti se provedbeni akti donose u skladu s 
postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
3. Administrativna pomoć može uključivati, prema potrebi i dogovorom predmetnih 
nadležnih tijela, sudjelovanje nadležnih tijela države članice u provjerama na terenu 
koje provode nadležna tijela druge države čl anice.  
4. U slučaju moguće povrede zaštite dodijeljene oznaci zemljopisnog podrijetla, države 
članice poduzimaju mjere za olakšavanje prijenosa informacija o takvoj mogućoj 
povredi od tijela za izvršavanje zakonodavstva, javnih tužitelja i pravosudnih tijela 
nadležnim tijelima iz članka  39. stavka  3. 
5. U posebnu svrhu olakšavanja razmjene informacija o neusklađenosti ili prijevarama 
povezanima s registriranim oznakama zemljo pisnog podrijetla, države članice 
upotrebljavaju sustav za upravljanje informacijama uspostavljen Uredbom (EU) 
2017/625 ili bilo koji drugi sustav koji bi se u budućnosti mogao uspostaviti u tu 
svrhu.  
Članak  45. 
Certifikati o odobrenju proizvodnje  
1. Proiz vođač za čiji je proizvod nakon provjere sukladnosti iz članka  39. utvrđeno da 
je u skladu sa specifikacijom proizvoda oznake zemljopisnog podrijetla zaštićene u 
skladu s ovom Uredbom ima pravo n a službeni certifikat, ili drugi dokaz o 
certificiranju, o prihvatljivosti za proizvodnju proizvoda označenog predmetnom 
oznakom zemljopisnog podrijetla u pogledu faza proizvodnje koje provodi navedeni 
proizvođač.  
2. Dokaz o certificiranju iz stavka  1. sta vlja se na raspolaganje, na njihov zahtjev, 
provedbenim tijelima, carinskim ili drugim tijelima u Uniji nadležnima za provjeru 
                                                 
46 Uredba (EU) [...] Europskog parlamenta i Vijeća od [...] o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (DSA) 
i izmjeni Direktive 2000/31/EZ (SL  L …, XXX, dd.m m.gggg., str.  X.).  
 
HR 54  HR upotrebe oznaka zemljopisnog podrijetla na robi koja je deklarirana za slobodan 
promet ili stavljena na unutarnje tržište. Dokaz o certificiranju proizvođač može dati 
na uvid javnosti ili svakoj osobi koja takav dokaz zatraži u sklopu redovnog 
poslovanja.  
Poglavlje  5.  
Tehnička pomoć  
Članak  46. 
 Razmatranje oznaka zemljopisnog podrijetla trećih zemalja  
Komisija je u skladu s članko m 84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova Uredba 
dopunjuje pravilima o povjeravanju EUIPO -u razmatranja oznaka zemljopisnog podrijetla 
trećih zemalja, osim oznaka zemljopisnog podrij etla u skladu sa Ženevskim aktom 
Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla, 
predloženih za zaštitu na temelju međunarodnih pregovora ili međunarodnih sporazuma.  
Članak  47. 
 Praćenje i izvješćivanje  
1. Ako Komisija izvrš i bilo koju od ovlasti predviđenih ovom Uredbom za povjeravanje 
zadaća EUIPO -u, ovlaštena je i donijeti delegirane akte u skladu s člankom  84. radi 
dopune ove Uredbe kriterijima za praćenje izvrš avanja tih zadaća. Ti kriteriji mogu 
uključivati:  
(a) opseg uključivanja poljoprivrednih čimbenika u postupak razmatranja;  
(b) kvalitetu ocjenjivanja;  
(c) usklađenost ocjena oznaka zemljopisnog podrijetla iz različitih izvora;  
(d) učinkovitost zadaća;  i 
(e) zadovoljstvo korisnika.  
2. Najkasnije pet godina nakon prvog delegiranja bilo koje zadaće EUIPO -u, Komisija 
priprema i podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o rezultatima i 
iskustvima u vezi s EUIPO -vim izvršavanjem tih zadaća.  
 
Poglavlje  6.  
Oznake zemljopisnog podrijetla poljoprivrednih proizvoda  
Članak  48. 
Oznake izvornosti i oznake zemljopisnog podrijetla  
1. „Oznaka izvornosti” poljoprivrednog proizvoda naziv je kojim se označava proizvod:  
(a) koji potječe iz određenog mjesta, određene regi je ili, u iznimnim slučajevima, 
određene zemlje;  
(b) čija kvaliteta ili karakteristike, u bitnom ili isključivo, nastaju pod utjecajem 
posebnih prirodnih i ljudskih čimbenika određenog zemljopisnog okruženja; i  
 
HR 55  HR (c) čije se sve faze proizvodnje odvijaju na definiranom zemljopisnom području.  
2.  „Oznaka zemljopisnog podrijetla” poljoprivrednog proizvoda naziv je kojim se 
označava proizvod:  
(a) koji potječe iz određenog mjesta, određene regije ili određene zemlje;  
(b) čija se kvaliteta, ugled ili druge karakte ristike u bitnom pripisuju njegovom 
zemljopisnom podrijetlu; i  
(c) kod kojeg se najmanje jedna faza proizvodnje odvija na definiranom 
zemljopisnom području.  
3. Sljedeći poljoprivredni proizvodi ne mogu biti obuhvaćeni zaštićenom oznakom 
izvornosti ili zašt ićenom oznakom zemljopisnog podrijetla:  
(a) proizvodi kojima se zbog njihove prirode ne može trgovati na unutarnjem 
tržištu i koji se mogu konzumirati samo u mjestu proizvodnje ili blizu njega, 
kao što su restorani;  
(b) proizvodi koji su, ne dovodeći u pit anje pravila iz članka  5. stavka  2., protivni 
javnom poretku ili prihvaćenim moralnim načelima i ne smiju se stavljati na 
unutarnje tržište.  
4. Neovisno o stavku  1., određeni nazivi registri raju se kao oznake izvornosti čak i ako 
sirovine za predmetne proizvode dolaze sa zemljopisnog područja koje je veće ili 
različito od definiranog zemljopisnog područja, pod uvjetom:  
(a) da je područje proizvodnje sirovina točno određeno;  
(b) da postoje pos ebni uvjeti za proizvodnju sirovina;  
(c) da postoje sustavi kontrole koji osiguravaju ispunjavanje uvjeta iz točke  (b); i  
(d) da su predmetne oznake izvornosti bile priznate kao oznake izvornosti u zemlji 
podrijetla prije 1.  svibnja  2004.  
Samo žive životin je, meso i mlijeko mogu se smatrati sirovinama za potrebe ovog 
stavka.  
5. Za potrebe stavka  2. točke  (b) „ostale karakteristike” mogu uključivati tradicionalne 
postupke proizvodn je, tradicionalna svojstva proizvoda i poljoprivredne prakse 
kojima se štiti ekološka vrijednost, uključujući bioraznolikost, staništa, nacionalno 
priznate ekološke zone i krajolik.  
6. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte o 
ograničenjima i odstupanjima u pogledu podrijetla hrane za životinje u slučaju 
oznake izvornosti.  
7. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte o 
ograničenjima i odstupanjima u pogledu klanja živih životinja ili u pogledu podrijetla 
sirovina. Tim se ograničenjima i odstupanjima, na temelju objektivnih kriterija, 
uzimaju u obzir kvaliteta ili upotreba i priznat o znanje i iskustvo ili prirodni 
čimbenici.  
Članak  49. 
Biljne sorte i životinjske pasmine  
 
HR 56  HR 1. Naziv se ne može registrirati kao oznaka zemljopisnog podrijetla ako je u sukobu s 
nazivom biljne sorte ili životinjske pasmine, što bi potrošača moglo dovesti u 
zabludu u pogledu pravog identiteta ili podrijetla proizvoda označenog oznakom 
zemljopisnog podrijetla ili dovesti do zabune između proizvoda označenih oznakom 
zemljopisnog podrijetla i predmetne sorte ili pasmine.  
2. Uvjeti iz stavka  1. ocjenjuju se u odnosu na stvarnu upotrebu naziva koji su u 
sukobu, među ostalim na upotrebu naziva biljne sorte ili životinjske pasmine izvan 
njezina područja podrijetla i upotrebu naziva b iljne sorte zaštićene oplemenjivačkim 
pravima na biljnu sortu Zajednice.  
3. Ovom se Uredbom ne sprečava stavljanje na tržište proizvoda koji nije u skladu sa 
specifikacijom proizvoda registrirane oznake zemljopisnog podrijetla, a čije 
označivanje uključuje  naziv ili dio naziva te oznake zemljopisnog podrijetla koji 
sadržava naziv biljne sorte ili životinjske pasmine ili se od njega sastoji, pod uvjetom 
da su ispunjeni sljedeći uvjeti:  
(a) predmetni proizvod sastoji se od navedene sorte ili pasmine ili je do biven iz 
nje; 
(b) potrošači se ne dovode u zabludu;  
(c) upotreba naziva sorte ili pasmine podrazumijeva pošteno tržišno natjecanje;  
(d) upotrebom se ne iskorištava ugled registrirane oznake zemljopisnog podrijetla; 
i 
(e) proizvodnja i stavljanje na tržište  predmetnog proizvoda proširili su se izvan 
područja podrijetla prije datuma podnošenja zahtjeva za registraciju oznake 
zemljopisnog podrijetla.  
4. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena do nijeti delegirane akte o pravilima za 
određivanje upotrebe naziva biljnih sorti i životinjskih pasmina.  
Članak  50. 
Posebna pravila o podrijetlu hrane za životinje i sirovina  
1. Za potrebe članka  48. hrana za životinje mora u cijelosti potjecati s definiranog 
zemljopisnog područja kad je riječ o proizvodima životinjskog podrijetla čiji je naziv 
registriran kao oznaka izvornosti.  
2. Ako nije tehnički izvedivo da hrana za životinje u cijelosti potječ e s definiranog 
zemljopisnog područja, hrana za životinje podrijetlom izvan tog područja može se 
dodati pod uvjetom da nema utjecaja na kvalitetu ili karakteristike proizvoda koji u 
bitnom nastaju pod utjecajem zemljopisnog okruženja. Hrana za životinje 
podrijetlom izvan definiranog zemljopisnog područja ne smije premašiti 50  % suhe 
tvari na godišnjoj osnovi.  
3. Sva ograničenja podrijetla sirovina navedena u specifikaciji proizvoda čiji je naziv 
registriran kao oznaka zemljopisnog podrijetla moraju biti opr avdana s obzirom na 
povezanost iz članka  51. stavka  1. točke  (f). 
Članak  51. 
Specifikacija proizvoda  
 
HR 57  HR 1. Proizvodi čiji su nazivi registrirani kao oznaka izvornosti ili  oznaka zemljopisnog 
podrijetla moraju biti u skladu sa specifikacijom proizvoda koja uključuje barem:  
(a) naziv koji se zaštićuje kao oznaka izvornosti ili oznaka zemljopisnog 
podrijetla, koji može biti ili zemljopisni naziv mjesta proizvodnje određenog 
proizvoda ili naziv koji se koristi u trgovini ili svakodnevnom govoru za opis 
određenog proizvoda na određenom zemljopisnom području;  
(b) opis proizvoda, uključujući, prema potrebi, predmetne sirovine, biljne sorte i 
životinjske pasmine, uključujući trgova čki naziv vrste i njezin znanstveni 
naziv, kao i glavna fizikalna, kemijska, mikrobiološka ili organoleptička 
svojstva proizvoda;  
(c) definiciju ograničenog zemljopisnog područja kojom se stvara povezanost iz 
točke  (f) podtočaka i. ili ii. te, prema potreb i, pojedinosti koje upućuju na 
usklađenost sa zahtjevima iz članka  48. stavka  4.; 
(d) dokaz da proizvod potječe s definiranog zemljopisnog područja utvrđenog u 
skladu s člankom  48. stavkom  1. točkom  (c) ili člankom  48. stavkom  2. 
točkom  (c); 
(e) opis metod e dobivanja proizvoda i, prema potrebi, tradicionalnih metoda i 
posebnih praksi koje se koriste; kao i podatke o pakiranju ako skupina koja 
podnosi zahtjev tako odredi i navede dovoljne razloge, specifične za proizvod, 
zbog kojih se pakiranje mora obaviti na definiranom zemljopisnom području 
kako bi se sačuvala kvaliteta ili osigurala izvornost ili kontrola, uvažavajući 
pravo Unije, posebno ono o slobodnom kretanju robe i slobodnom pružanju 
usluga;  
(f) pojedinosti kojima se uspostavlja sljedeće:  
i. s obziro m na oznake izvornosti, povezanost kvalitete ili karakteristika 
proizvoda i zemljopisnog okruženja iz članka  48. stavka  1. 
točke  (b). Pojedinosti koje se odnose na ljudske čimbenike tog 
zemljopisnog okruženja mogu se, prema potrebi, ograničiti na opis 
upravljanja tlom i krajobrazom, uzgojnih praksi ili bilo kojeg drugog 
relevantnog ljudskog doprinosa održavanju prirodnih čimbenika 
zemljopisnog okruženja iz te odredbe ; 
ii. s obzirom na oznaku zemljopisnog podrijetla, povezanost specifične 
kvalitete, ugleda ili druge karakteristike proizvoda i zemljopisnog 
podrijetla iz članka  48. stavka  2. točke  (b);   
(g) specifična pravila označivanja predmetnog proizvoda;  
(h) druge primjenjive zahtjeve, ako tako predvide države članice ili skupina 
proizvođača, prema potrebi, uzimajući u obzir činjenicu da takvi zahtjevi 
moraju biti objektivni, ne diskriminirajući i usklađeni s nacionalnim pravom i 
pravom Unije.  
2. Specifikacija proizvoda može uključivati i obveze održivosti.  
3. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte o pravilima 
kojima se ograničavaju informacije sadržane u specifikaciji proizvoda iz stavka  1. 
ovog članka kad je takvo ograničenje nužno za izbjegavanje pretjerano opsežnih 
zahtjeva za registraciju.  
 
HR 58  HR 4. Komisija može don ijeti provedbene akte kojima se utvrđuju pravila o obliku 
specifikacije proizvoda. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom 
ispitivanja iz članka  53. stavka  2.  
Članak  52. 
Jedinstveni dokument  
1. Jedinstveni dokument sadržava:  
(a) glavne točke specifikacije proizvoda, konkretno: naziv, opis proizvoda, 
uključujući, prema potrebi, specifična pravila koja se odnose na pakiranje i 
označivanje te sažetu definiciju zemljopisno g područja;  
(b) opis povezanosti između proizvoda i zemljopisnog okruženja ili zemljopisnog 
podrijetla iz članka  51. stavka  1. točke  (f), uključujući, prema potrebi, 
specifične elemente opisa proizvoda ili metode proizvodnje koji opravdavaju tu 
povezanost.  
2. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuje format i prikaz na 
internetu jedinstvenog dokumenta iz stavka  1. te propisuje izuzimanje ili 
anonimizacij a zaštićenih osobnih podataka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s 
postupkom ispitivanja iz članka  53. stavka  2. 
Poglavlje  7.  
Postupovne odredbe  
Članak  53. 
Postupak odbora  
1. Komisiji pomaže odbor pod nazivom Odbor za oznake zemljopisnog podrijetla. 
Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br.  182/2011.   
2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak  5. Uredbe (EU) br.  182/2011.  
Glava  III.  
Sustavi kvalitete  
Pogl avlje  1.  
Zajamčeno tradicionalni specijaliteti  
Članak  54. 
Cilj i opseg  
1. Sustav za zajamčeno tradicionalne specijalitete uspostavlja se kako bi se sačuvale 
tradicionalne metode proizvodnje i recepti i proizvođačima tradicionalnog proizvoda 
pomoglo pri st avljanju na tržište i informiranju potrošača o svojstvima dodane 
vrijednosti njihovih tradicionalnih recepata i proizvoda.  
2. Ovo se poglavlje primjenjuje na poljoprivredne proizvode.  
Za potrebe ovog poglavlja poljoprivredni proizvodi znači poljoprivredni proizvodi 
namijenjeni prehrani ljudi koji su navedeni u Prilogu  I. Ugovoru o funkcioniranju 
 
HR 59  HR Europske unije te drugi poljoprivredni i prehrambeni proizvodi navedeni u Prilogu  II. 
ovoj Uredbi.  
Ovo se poglavlje ne primjenjuje na jaka alkoholna pića, aromatizi rana vina i 
proizvode od vinove loze kako su definirani u Prilogu  VII. Uredbi (EU) 
br. 1308/2013, uz iznimku vinskog octa.  
3. Registracijom i zaštitom zajamčeno tradicionalnih specijaliteta ne dovodi se u pitanje 
obveza proizvođača da se pridržavaju drugih  propisa Unije, osobito onih koji se 
odnose na stavljanje proizvoda na tržište, jedinstvenu zajedničku organizaciju tržišta 
i označivanje hrane.  
Članak  55. 
Kriteriji prihvatljivosti  
1. Naziv je prihvatljiv za registraciju kao zajamčeno tradicionalni specij alitet ako 
opisuje specifični proizvod:  
(a) čiji način proizvodnje, prerada ili sastav odgovara tradicionalnoj praksi za taj 
proizvod ili prehrambeni proizvod; ili  
(b) koji se proizvodi od sirovina ili sastojaka koji se tradicionalno upotrebljavaju.  
2. Da bi se registrirao kao naziv za zajamčeno tradicionalni specijalitet, naziv mora:  
(a) biti tradicionalno upotrebljavan za označivanje proizvoda; ili  
(b) opisivati tradicionalna svojstva proizvoda.  
3.  Ako se u postupku prigovora iz članka  62. dokaže da se naziv upotrebljava i u 
drugoj državi članici ili u trećoj zemlji, odlukom o registraciji donesenom u skladu s 
člankom  65. stavkom  3. može se predvidjeti da naziv zajamčeno tradicionalnog 
specijaliteta bude popraćen tvrdnjom „proizvedeno prema tradiciji”, nakon koje 
neposredno slijedi naziv zemlje ili regije predmetnog proizvoda, kako bi se 
razlikovali usp oredivi proizvodi ili proizvodi istog ili sličnog naziva.  
4. Naziv se ne može registrirati ako se odnosi samo na tvrdnje općenite prirode koje se 
upotrebljavaju za niz proizvoda ili tvrdnje propisane posebnim zakonodavstvom 
Unije.  
5. Komisija je u skladu s  člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje dodatnim pojedinostima o kriterijima prihvatljivosti iz ovog 
članka.  
Članak  56. 
Specifikacija proizvoda  
1. Zajamčeno  tradicionalni specijalitet mora biti u skladu sa specifikacijom proizvoda 
koja uključuje:  
(a) naziv proizvoda koji se predlaže za registraciju, u odgovarajućim jezičnim 
inačicama;  
(b) opis proizvoda, uključujući njegova glavna fizikalna, kemijska, mikrobi ološka 
ili organoleptička svojstva;  
(c) opis metode proizvodnje koju proizvođači moraju slijediti, uključujući, prema 
potrebi, prirodu i karakteristike upotrijebljenih sirovina ili sastojaka te, ako je 
 
HR 60  HR relevantno, trgovački naziv uključene vrste i njezin z nanstveni naziv, kao i 
metodu pripreme proizvoda; i  
(d) ključne elemente koji određuju tradicionalna svojstva proizvoda.  
2. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte k ojima se 
utvrđuju pravila kojima se ograničavaju informacije sadržane u specifikaciji iz 
stavka  1. ovog članka kad je takvo ograničenje nužno za izbjegavanje podnošenja 
pretjerano opsežnih zahtjeva za registraciju.  
3. Komisija može donijeti provedbene akte  kojima se utvrđuju pravila o obliku 
specifikacije proizvoda. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom 
ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
Članak  57. 
Nacionalna faza po stupka registracije   
1. Zahtjeve za registraciju zajamčeno tradicionalnog specijaliteta mogu podnijeti samo 
skupine proizvođača proizvoda s nazivom koji treba zaštititi. Nekoliko skupina iz 
različitih država članica ili trećih zemalja može podnijeti zajedn ički zahtjev za 
registraciju.   
2. Zahtjev za registraciju naziva kao zajamčeno tradicionalnog specijaliteta sadržava:  
(a) naziv i adresu skupine proizvođača koja podnosi zahtjev;  
(b) specifikaciju proizvoda iz članka  56. 
3. Ako zahtjev priprema skupina proizvođača s poslovnim nastanom u državi članici, 
zahtjev se upućuje tijelima te države članice. Država članica razmatra zahtjev kako bi 
provjerila je li opravdan i ispunjava li uvjete kriterija pr ihvatljivosti iz članka  55. U 
okviru razmatranja država članica vodi nacionalni postupak prigovora. Ako država 
članica smatra da su zahtjevi iz ovog poglavlja ispunjeni, može donijeti pozitivnu 
odluku i Komisiji podnijeti zahtjev za registraciju na razini Unije.  
4. Država članica osigurava da se njezina odluka, bez obzira na to je li ona pozitivna ili 
ne, objavi te da je svaka fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom može 
osporiti. Država č lanica osigurava i objavu specifikacije proizvoda na kojoj se 
temelji njezina pozitivna odluka, kao i elektronički pristup specifikaciji proizvoda.  
5. Ako zahtjev, uključujući zajednički zahtjev, pripremaju skupina ili skupine 
proizvođača s poslovnim nastanom u trećoj zemlji, zahtjev se podnosi izravno ili 
preko tijela predmetne treće zemlje.  
Članak  58. 
Zahtjev za registraciju na razini Unije   
1. Zahtjev za registraciju zajamčeno tradicionalnog specijaliteta na razini Unije sastoji 
se od:  
(a) elemenata  iz članka  57. stavka  2.; i 
(b) samo za države članice, izjave države članice da smatra da zahtjev koji je 
podnijela skupina koja podnosi zahtjev ispunjava uvjete za registraci ju. 
2. Ako se podnese zajednički zahtjev iz članka  57. stavka  1., zahtjev Komisiji podnosi 
jedna od predmetnih država članica. Uključuje, prema potrebi, elemente iz članka  57. 
 
HR 61  HR stavka  2. kao i izjavu iz stavka  1. točke  (b) ovog članka svih predmetnih država 
članica. Povezani nacionalni postupci, uključujući fazu prigovora, provode se u svim 
predmetnim  državama članicama.   
3. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje dodatnim pravilima za zajedničke zahtjeve za registraciju 
zajamčeno t radicionalnog specijaliteta koji se odnose na više od jednog nacionalnog 
područja i postupak podnošenja zahtjeva.   
4. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila o 
postupcima, obliku i prezentiranju zahtjeva za registraciju, uključujući zahtjeve za 
registraciju zajamčeno tradicionalnog specijaliteta koji se odnose na više od jednog 
nacionalnog područja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja 
iz članka  80. stavka  2. 
Članak  59. 
Podnošenje zahtjeva za registraciju na razini Unije  
1. Zahtjev za registraciju zajamčeno tradicionalnog specijaliteta na razini Unije podnosi 
se Komisiji elektronički putem digitalnog sustava. Digitalni su stav omogućuje 
podnošenje zahtjeva nacionalnim tijelima države članice te omogućuje da ga država 
članica upotrebljava u svojem nacionalnom postupku.  
2. Digitalni sustav omogućuje podnošenje zahtjeva podnositelja zahtjeva s poslovnim 
nastanom izvan Unije i nacionalnih tijela trećih zemalja.  
3. Komisija objavljuje informacije o zahtjevima za registraciju na razini Unije nakon 
njihova podnošenja putem digitalnog sustava iz stavka  1. 
Članak  60. 
Razmatranje od strane Komisije i objava u svrhu prigovora  
1. Komisi ja razmatra svaki zahtjev koji zaprimi u skladu s člankom  65. stavkom  1. 
kako bi provjerila da u njemu nema očitih pogrešaka, da su informacije dostavljene u 
skladu s člankom  58. potpune, da je s pecifikacija proizvoda precizna i tehničke 
prirode te da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u člancima 55. i 56. Pri takvom 
razmatranju uzima se u obzir ishod nacionalne faze postupka koju je provela 
predmetna država članica.  
2. Razmatranje ne bi smjelo trajat i dulje od šest mjeseci. U slučaju da razmatranje traje 
dulje od šest mjeseci ili je vjerojatno da će premašiti taj rok, Komisija u pisanom 
obliku obavješćuje podnositelja zahtjeva o razlozima kašnjenja.  
3. Komisija može od podnositelja zahtjeva zatražiti dodatne informacije.  
4. Ako na temelju razmatranja provedenog u skladu sa stavkom  1. Komisija smatra da 
su uvjeti propisani ovim poglavljem ispunjeni, specifikaciju proizvoda objavljuje u 
Službenom listu Europske unije . 
Članak  61. 
Osporavanje zahtjeva za r egistraciju na nacionalnoj razini  
1. Države članice obavješćuju Komisiju o svim nacionalnim upravnim ili sudskim 
postupcima koji bi mogli utjecati na registraciju zajamčeno tradicionalnog 
 
HR 62  HR specijaliteta. U tom slučaju države članice mogu zatražiti od Komisi je da suspendira 
postupak ispitivanja na razdoblje od 12 mjeseci, koje se može obnoviti.  
2. Država članica bez odgode obavješćuje Komisiju ako je zahtjev Komisiji poništen na 
nacionalnoj razini odmah primjenjivom, ali ne i konačnom sudskom odlukom. U tom 
se slučaju Komisija izuzima od obveze poštovanja roka za provedbu razmatranja iz 
članka  60. stavka  2. i obavješćivanja podnositelja zahtjeva o razlozima kašnjenja.  
3. Ako je zahtjev Komisiji poništen konačnom odlukom koju je donio nacionalni sud, 
država članica razmatra odgovarajuće mjere kao što su povlačenje ili izmjena 
zahtjeva, prema potrebi.  
Članak  62. 
Postupak prigovora na razini Unije  
1. Tijela države članice ili tre će zemlje, ili fizička ili pravna osoba s legitimnim 
interesom i poslovnim nastanom u trećoj zemlji, mogu podnijeti prigovor Komisiji u 
roku od tri mjeseca od datuma objave specifikacije proizvoda u Službenom listu 
Europske unije  u skladu s člankom  60. sta vkom  4. 
2. Svaka fizička ili pravna osoba s legitimnim interesom koja ima poslovni nastan ili 
boravište u državi članici koja nije država članica iz koje je podnesen zaht jev za 
registraciju na razini Unije može podnijeti prigovor državi članici u kojoj ima 
poslovni nastan u roku koji omogućuje podnošenje prigovora u skladu s prvim 
stavkom.  
3. U prigovoru se izjavljuje da bi zahtjevom mogli biti prekršeni uvjeti utvrđeni u ovom 
poglavlju i navodi se obrazloženje. Prigovor koji ne sadržava navedenu izjavu 
ništavan je.   
4. Komisija provjerava prihvatljivost prigovora. Ako smatra da je prigovor prihvatljiv, 
Komisija u roku od pet mjeseci od datuma objave specifikacije proizvoda  u 
Službenom listu Europske unije  poziva tijelo ili osobu koja je podnijela prigovor te 
tijelo ili podnositelja zahtjeva koji je podnio zahtjev da se uključe u savjetovanje u 
razumnom roku koji nije dulji od tri mjeseca. U bilo kojem trenutku tijekom tog 
razdoblja Komisija može na zahtjev tijela ili podnositelja zahtjeva produljiti rok za 
savjetovanje za najviše tri mjeseca.  
5. Tijelo ili osoba koja je podnijela prigovor i tijelo ili podnositelj zahtjeva koji je 
podnio zahtjev bez odlaganja započinju savjet ovanje. Oni si međusobno dostavljaju 
relevantne informacije kako bi mogli procijeniti je li zahtjev za registraciju u skladu s 
uvjetima ove Uredbe.  
6. U roku od mjesec dana od završetka savjetovanja iz stavka  4. podnositelj zahtjeva s 
poslovnim nastanom u trećoj zemlji ili tijela države članice ili treće zemlje iz koje je 
podnesen zahtjev za registraciju na razini Unije obavješćuju Komisiju o rezultatima 
savjetovanja, uključujući sve razmijenjene informacije, o tome je li postignut 
sporazum s jednim ili svi m podnositeljima prigovora te o svim posljedičnim 
izmjenama zahtjeva. Tijelo ili osoba koja je podnijela prigovor Komisiji isto tako 
može obavijestiti Komisiju o svojem stajalištu na kraju savjetovanja.  
7. Ako je nakon završetka savjetovanja specifikacija proizvoda koja je objavljena u 
skladu s člankom  60. stavkom  4. izmijenjena, Komisija ponovno razmatra 
izmijenjeni zahtjev za registraciju. Ako je zahtjev znatno izmijenje n, a Komisija 
 
HR 63  HR smatra da izmijenjeni zahtjev ispunjava uvjete za registraciju, ponovno objavljuje 
zahtjev u skladu s tim stavkom.  
8. Dokumenti iz ovog članka sastavljaju se na jednom od službenih jezika Unije.  
9. Nakon završetka postupka prigovora Komisija dovršava ocjenu zahtjeva za 
registraciju na razini Unije, uzimajući u obzir sve zahtjeve za prijelazna razdoblja, 
ishod postupka prigovora i sva druga pitanja koja se pojave nakon razmatranja i koja 
bi mogla podrazumijevati izmjenu specifikacije proizvoda.  
10. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se 
dopunjuju pravila za postupak prigovora kako bi se utvrdili detaljni postupci i rokovi.  
11. Komisija može doni jeti provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila o 
postupcima, obliku i prezentiranju prigovora. Ti se provedbeni akti donose u skladu s 
postupkom ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
Članak  63. 
Razlozi za prigovor  
1. Prigovor podnesen u skladu s člankom  62. prihvatljiv je samo ako podnositelj 
prigovora:  
(a) navede valjano obrazložene razloge za neusklađenost pre dložene registracije s 
odredbama ovog poglavlja; ili  
(b) dokaže da je upotreba naziva zakonita, opće poznata i gospodarski značajna za 
slične poljoprivredne proizvode.  
2. Kriteriji iz stavka  1. točke  (b) ocjenjuju se u odnosu na područje Unije.  
Članak  64. 
Prijelazna razdoblja za upotrebu zajamčeno tradicionalnih specijaliteta  
1. Komisija može provedbenim aktima odobriti prijelazno razdoblje od najviše pet 
godina kako bi se za proizvode čija se oznaka sastoji od naziva koji je u suprotnosti s 
člankom  69. ili sadržava takav naziv omogućila daljnja upotreba te oznake pod 
kojom su stavljeni na tržište, pod uvjetom da se prihvatljivim prigovorom u skladu s 
člankom  57. stavkom  3. ili člankom  62. na zahtjev za registraciju zajamčeno 
tradicionalnog specijaliteta s čijom je zaštitom u suprotnosti dokaže da se takva 
oznaka zakonito upotrebljavala na unutarnjem tržištu najmanje pet godina prije 
datuma objave iz članka  60. stavka  4. 
2. Provedbeni akti iz stavka  1. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  80. 
stavka  2., osim onih u vezi s kojima je prihvatljivi prigovor podnesen u skladu s 
člankom  57. stavkom  3., koji se donose bez primjene tog postupka ispitivanja.  
Članak  65. 
Odluka Komisije o zahtjevu za registraciju  
1. Ako na temelju informacija koje su joj dostupne iz razmatranja provedenog u skladu 
s člankom  58. stav kom 3. smatra da bilo koji od zahtjeva iz tog članka nije ispunjen, 
Komisija donosi provedbene akte kojim se odbija zahtjev. Ti se provedbeni akti 
donose u skladu s postupkom is pitivanja iz članka  80. stavka  2. 
 
HR 64  HR 2. Ako ne zaprimi ni jedan prihvatljivi prigovor, Komisija bez primjene postupka iz 
članka  80. stavka  2. donosi provedbene akte o registraciji zajamčeno tradicionalnog 
specijaliteta.    
3. Ako je zaprimljen prihvatljivi prigovor, Komisija:  
(a) ako je postignut sporazum, nakon provjere usklađenosti sporazuma s pravom 
Unije registrira naziv provedbenim aktima donesenima bez primjene postupka iz 
članka  80. stavka  2. i, prema potrebi, izmjenjuje informacije objavljene u skladu s 
člankom  60. stavk om 4. pod uvjetom da takve izmjene nisu znatne; ili  
(b) ako sporazum nije postignut, donosi provedbene akte kojima se odlučuje o 
zahtjevu za registraciju. Ti se provedben i akti donose u skladu s postupkom 
ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
4. Aktima o registraciji zajamčeno tradicionalnog specijaliteta propisuju se uvjeti koji 
se primjenjuju na  registraciju te ponovna objava, u informativne svrhe, jedinstvenog 
dokumenta objavljenog u svrhu prigovora u Službenom listu Europske unije  u slučaju 
bilo kakvih potrebnih izmjena koje nisu znatne.  
5. Uredbe o registraciji i odluke o odbijanju objavljuju se u Službenom listu Europske 
unije , seriji L.  
Članak  66. 
Registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta Unije  
1. Komisija bez primjene postupka iz članka  80. stavka  2. donosi provedbene akte o 
uspostavi i održavanju javno dostupnog elektroničkog registra zajamčeno 
tradicionalnih specijaliteta priznatih u skladu s ovom Uredbom („registar zajamčeno 
tradicionalnih specijaliteta Unije”).  
2. Komisija može donijeti provedbene  akte kojima se utvrđuju detaljna pravila o obliku 
i sadržaju registra zajamčeno tradicionalnih specijaliteta Unije. Ti se provedbeni akti 
donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
Članak  67. 
Izmjene specifikacije proizvoda    
1. Skupina proizvođača s legitimnim interesom može podnijeti zahtjev za odobrenje 
izmjene specifikacije proizvoda zajamčeno tradicionalnog specijaliteta. U zahtjevima 
se opisuju i navode razlozi zatraženih izmjena.  
2. Postupak izmjene specifikacije proizvoda slijedi mutatis mutandis  postupak utvrđen 
u člancima od 57. do 65. 
3. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se 
dopunjuju pravila u pogledu postupka izmjene specifikacije proizvoda.  
4. Komisija može donijeti prov edbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila o 
postupcima, obliku i prezentiranju zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda. Ti se 
provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
Članak  68. 
Poništenje registracije  
 
HR 65  HR 1. Komisija može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev bilo koje fizičke ili pravne osobe 
s legitimnim interesom, donijeti provedbene akte za poništenje registracije 
zajamčeno trad icionalnog specijaliteta u sljedećim slučajevima:  
(a) ako nije osigurana sukladnost sa specifikacijom proizvoda;  
(b) ako najmanje sedam godina na tržište nije stavljen nijedan proizvod pod 
nazivom zajamčeno tradicionalnog specijaliteta.  
2. Komisija može do nijeti provedbene akte kojima se poništava registracija i na zahtjev 
proizvođača proizvoda koji se stavlja na tržište pod registriranim nazivom.  
3. Provedbeni akti iz stavaka 1. i 2. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz 
članka  80. stavka  2. 
4.  Članci od 57. do 63. i članak  65. primjenjuju se mutatis mutandis  na postupak 
poništenja.  
5. Prije donošenja provedbenih akata iz stavaka 1. i 2. Komisija se savjetuje s tijelima 
predmetne države članice, tijelima predmetne tre će zemlje ili, ako je to moguće, 
proizvođačem iz treće zemlje koji je prvotno podnio zahtjev za registraciju 
zajamčeno tradicionalnog specijaliteta, osim ako poništenje izravno traže ti prvotni 
podnositelji zahtjeva.  
6. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se 
dopunjuju pravila u pogledu postupka poništenja.  
7. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju detaljna pravila o 
postupcima, obliku i p rezentiranju zahtjeva za poništenje registracije. Ti se 
provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
Članak  69. 
Ograničenje upotrebe registrir anih zajamčeno tradicionalnih specijaliteta  
1. Registrirani zajamčeno tradicionalni specijaliteti zaštićeni su od svake zloupotrebe ili 
imitacije, među ostalim u pogledu proizvoda koji se upotrebljavaju kao sastojci, i od 
svake druge prakse koja potrošača može dovesti u zabludu.  
2. Države članice osiguravaju da nazivi hrane koji se upotrebljavaju na nacionalnoj 
razini ne dovode do zabune u odnosu na registrirane zajamčeno tradicionalne 
specijalitete.  
3. Zaštita iz stavka  1. primjenjuje se i u vezi s proizvo dima koji se prodaju na daljinu, 
primjerice u okviru elektroničke trgovine.  
4. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se 
utvrđuju dodatna pravila za detaljni je određivanje zaštite zajamčeno tradicionalnih 
specijaliteta.   
5. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju postupovni i formalni 
zahtjevi za zaštitu zajamčeno tradicionalnih specijaliteta. Ti se provedbeni akti 
donose u skladu s postupkom  ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
Članak  70. 
Iznimke za određene upotrebe  
1. Odredbama ovog poglavlja ne dovodi se u pitanje:  
 
HR 66  HR (a) upotreba naziva koji su generički u Uniji, č ak i ako je generički naziv dio 
naziva koji je zaštićen kao zajamčeno tradicionalni specijalitet;  
(b) stavljanje na tržište proizvoda čije označivanje sadržava ili se sastoji od naziva 
biljne sorte ili životinjske pasmine koji se upotrebljava u dobroj vjer i; 
(c) primjenu pravila Unije ili pravila država članica kojima se uređuje 
intelektualno vlasništvo, a posebno onih koja se odnose na oznake 
zemljopisnog podrijetla i žigove te prava dodijeljena u skladu s tim pravilima.  
2. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje dodatnim pravilima za određivanje generičkog statusa naziva, 
uvjeta za upotrebu naziva biljnih sorti i životinjskih pasmina za  zajamčeno 
tradicionalni specijalitet te njihova odnosa s pravima intelektualnog vlasništva iz 
ovog članka.  
Članak  71. 
Naziv, simbol Unije i oznaka zajamčeno tradicionalnog specijaliteta  
1. Naziv registriran kao zajamčeno tradicionalni specijalitet može up otrebljavati svaki 
gospodarski subjekt koji na tržište stavlja proizvod koji je u skladu s odgovarajućom 
specifikacijom proizvoda.  
2. Utvrđuje se simbol Unije koji se upotrebljava za označivanje proizvoda koji su 
označeni kao zajamčeno tradicionalni specij alitet. Oznaka „zajamčeno tradicionalni 
specijalitet”, kratica „ZTS” i simbol Unije koji se odnosi na zajamčeno tradicionalni 
specijalitet mogu se upotrebljavati samo u vezi s proizvodima proizvedenima u 
skladu s odgovarajućom specifikacijom proizvoda.  
3. U slučaju proizvoda podrijetlom iz Unije koji se stavljaju na tržište kao zajamčeno 
tradicionalni specijalitet registriran u skladu s ovom Uredbom, simbol Unije iz 
stavka  2. ovog članka nalazi se na etiketi i promidžbenom materijalu. Na registrirani 
zajamč eno tradicionalni specijalitet primjenjuju se pravila o označivanju utvrđena u 
članku  13. stavku  1. Uredbe (EU) br.  1169/2011 za prezentiranje obveznih podataka. 
Oznaka „zajamčeno tradicionalni specijalitet” ili odgovarajuća kratica „ZTS” može 
se nalaziti na etiketi.  
4. Kod označivanja zajamčeno tradicionalnih specijaliteta proizvedenih izvan Unije 
upotreba simbola Unije nije obvezna.  
5. Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuje simbol Unije i uvjeti za njegovu 
obveznu upotrebu, propisuju pravila z a ujednačenu zaštitu oznake, kratice i simbola 
Unije iz stavka  2., njegovu upotrebu i tehničke karakteristike. Ti se provedbeni akti 
donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
Članak  72. 
Sudjelovanje u sustavima kvalitete  
1. Države članice osiguravaju da svaki gospodarski subjekt koji poštuje pravila 
utvrđena u ovom poglavlju bude obuhvaćen provjerom sukladnosti sa specifikacijom 
proizvoda utvrđenom u skladu s člankom  73. Države članice mogu zaračunati 
naknadu za pokrivanje svojih troškova provjere sukladnosti.  
 
HR 67  HR 2. Gospodarski subjek ti koji pripremaju i skladište proizvod koji se stavlja na tržište 
kao zajamčeno tradicionalni specijalitet ili koji takve proizvode stavljaju na tržište 
isto tako podliježu kontrolama i provedbenim mjerama iz članka  73. 
Članak  73. 
Kontrole i provedba  
1.  Kontrole zajamčeno tradicionalnih specijaliteta uključuju:  
(a) provjeru je li proizvod označen kao zajamčeno tradicionalni specijalitet 
proizveden u skladu s odgovarajućom specifikacijom proizvod a; i 
(b) praćenje upotrebe zajamčeno tradicionalnog specijaliteta na tržištu, među 
ostalim na internetu.  
2. U skladu s Uredbom (EU) 2017/625 države članice imenuju:  
(a) jedno ili više nadležnih tijela odgovornih za kontrole zajamčeno tradicionalnih 
specija liteta; i  
(b) jedno ili više provedbenih tijela, koja mogu biti istovjetna nadležnim tijelima iz 
točke  (a), odgovornih za provedbu pravila o zajamčeno tradicionalnim 
specijalitetima.   
3. Zadaće iz stavka  2. točke  (a) mogu se delegirati jednom ili više tijela za certificiranje 
proizvoda u skladu s Uredbom (EU) 2017/625.  
4. Države članice provode kontrole na temelju  analize rizika kako bi osigurale 
usklađenost sa zahtjevima iz ovog poglavlja te u slučaju kršenja primjenjuju 
odgovarajuće sankcije.  
5. Pri obavljanju kontrola i provedbenih aktivnosti predviđenih ovim člankom nadležna 
tijela i tijela za certificiranje pr oizvoda postupaju u skladu s odgovarajućim 
zahtjevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2017/625. Međutim, glava  VI. poglavlje  I. 
Uredbe (EU) 2017/625 ne primjenjuje se na kontrole zajamčeno tradicionalnih 
specijaliteta.  
6. Za proizvode podrijetlom iz trećih zemalj a koji su označeni kao zajamčeno 
tradicionalni specijalitet provjeru sukladnosti sa specifikacijom proizvoda prije 
stavljanja proizvoda na tržište provodi:  
(a) jedno ili više javnih tijela koja imenuje treća zemlja; i/ili  
(b) jedno ili više tijela za certi ficiranje proizvoda.  
7. Države članice objavljuju imena i adrese nadležnih tijela iz stavka  2. točke  (a) i tijela 
za certificiranje proizvoda iz stavka  3. i ažuriraju te informacije.  
8. Komisija objavljuje imena i adrese nadležnih tijela i tijela za certif iciranje proizvoda 
iz stavka  6. i periodički ažurira te informacije.  
9. Komisija može uspostaviti digitalni portal na kojem se objavljuju imena i adrese 
nadležnih tijela i tijela za certificiranje proizvoda iz stavka  2. točke  (a) te stavaka 3. i 
6. 
10. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje dodatnim pravilima kako bi se predvidjeli odgovarajući postupci 
certificiranja i akreditacije koji se primjenjuju u pogledu tijela za certificiranje 
proizvoda iz stavaka 2. i 5.  
 
HR 68  HR 11. Komisija može donijeti provedbene akte bez primjene postupka iz članka  80. 
stavka  2. kojima se utvrđuju načini objave imena i adresa nadležnih tijela i tijela za 
certificiranje proizvoda iz ovog članka.  
Poglavlje  2.  
Neobvezni izrazi kvalitete  
Članak  74. 
Cilj i područje primjene  
1. Uspostavlja se sustav neobveznih izraza kvalitete kako bi  se proizvođačima 
poljoprivrednih proizvoda olakšalo pružanje informacija o karakteristikama ili 
svojstvima dodane vrijednosti svojih proizvoda na unutarnjem tržištu.   
2. Ovo poglavlje obuhvaća poljoprivredne proizvode.  
Za potrebe ovog poglavlja poljoprivr edni proizvodi znači poljoprivredni proizvodi 
namijenjeni prehrani ljudi koji su navedeni na popisu u Prilogu  I. Ugovoru te drugi 
poljoprivredni i prehrambeni proizvodi navedeni u Prilogu  II. ovoj Uredbi.  
Ovo se poglavlje ne primjenjuje na jaka alkoholna p ića, aromatizirana vina i 
proizvode od vinove loze kako su definirani u dijelu  II. Priloga  VII. Uredbi (EU) 
br. 1308/2013, uz iznimku vinskog octa.  
Članak  75. 
Nacionalna pravila  
1. Države članice mogu zadržati nacionalna pravila o neobveznim izrazima kvali tete i 
sustavima kvalitete koji nisu obuhvaćeni ovom Uredbom, pod uvjetom da su ta 
pravila u skladu s pravom Unije.  
2. Komisija može uspostaviti digitalni sustav koji će sadržavati izraze i sustave iz 
stavka  1. u cilju poticanja znanja o proizvodima i sust avima diljem Unije. Komisija 
može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju tehničke pojedinosti potrebne za 
obavješćivanje o neobveznim izrazima kvalitete. Ti se provedbeni akti donose u 
skladu s postupkom ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
Članak  76. 
Neobvezni izrazi kvalitete  
1. Neobvezni izrazi kvalitete moraju ispunjavati sljedeće kriterije:  
(a) odnose se na karakteristiku jedne ili više kategorija proizvoda ili na svojst vo 
poljoprivredne proizvodnje ili prerade koja se primjenjuje na određenim 
područjima;  
(b) njihova upotreba dodaje vrijednost proizvodu u usporedbi s proizvodima 
sličnog tipa; i  
(c) od značaja su za cijelu Uniju.  
2. Neobvezni izrazi kvalitete kojima se opi suju tehničke značajke proizvoda s ciljem 
provođenja obveznih tržišnih standarda i čija namjera nije informiranje potrošača o 
značajkama tih proizvoda nisu obuhvaćeni područjem primjene ovog poglavlja.  
 
HR 69  HR 3. Neobvezni izrazi kvalitete ne uključuju neobvezne r ezervirane izraze koji podržavaju 
i dopunjuju specifične tržišne standarde utvrđene na sektorskoj osnovi ili na osnovi 
kategorije proizvoda.  
4. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donije ti delegirane akte kojima se ova 
Uredba dopunjuje detaljnim pravilima o kriterijima iz stavka  1. 
5. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se utvrđuju pravila povezana s 
obrascima, postupcima ili drugim tehničkim detaljima potrebnima za primjenu ovo g 
poglavlja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz 
članka  80. stavka  2. 
6. Pri donošenju delegiranih i provedbenih akata u skladu sa stavcima 4. i 5. Komisija 
uzima u obzir sve relevantne međunarodne standarde.  
Članak  77. 
Rezervacija dodatnih neobveznih izraza kvalitete  
1. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti delegirane akte k ojima se 
rezerviraju dodatni neobvezni izrazi kvalitete i utvrđuju uvjeti njihove upotrebe.  
Članak  78. 
Planinski proizvod  
1. Izraz „planinski proizvod” utvrđuje se kao neobvezni izraz kvalitete. Taj se izraz 
upotrebljava samo za opisivanje proizvoda namijenjenih prehrani ljudi koji su 
navedeni na popisu u Prilogu  I. Ugovoru:  
(a) za koje sirovine i hrana za životinje na poljoprivrednom gospodarstvu dolaze 
pretežno s planinskih područja;  
(b) u slučaju prerađenih proizvoda, čija se prerada također tako o dvija na 
planinskim područjima.  
2. Za potrebe ovog članka, planinska područja u Uniji su područja razgraničena u 
skladu s člankom  32. stavkom  2. Uredbe (EZ) br.  1305/2013 Europskog parlamenta i 
Vijeća47. Za proizvode trećih zemalja, planinska područja uključuju područja koja je 
treća zemlja službeno označila kao planinska područja ili koja ispunjavaju kriterije 
istovjetne onima iz tog stavka.  
3. U opravdanim slučajevima Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti 
delegirane akte kojima se utvrđuju odstupanja od uvjeta upotrebe iz stavka  1. ovog 
članka, osobito uvjeti pod kojima sirovine ili hrana za životinje mogu dolaziti s 
područja koja nisu planinska, uvjeti pod kojima se prerada p roizvoda može odvijati 
izvan planinskih područja na zemljopisnom području koje treba definirati te 
definicija tog zemljopisnog područja.  
4. Komisija je u skladu s člankom  84. ovlaštena donijeti d elegirane akte o utvrđivanju 
metoda proizvodnje i drugih kriterija relevantnih za primjenu neobveznog izraza 
kvalitete utvrđenog u stavku  1. ovog članka.  
                                                 
47 Uredba (EU) br.  1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17.  prosinca  2013. o potpori ruralnom 
razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe 
Vijeća (EZ) br.  1698/2005 (SL  L 347, 20.12.2013., str.  487.).  
 
HR 70  HR Članak  79. 
Ograničenja upotrebe i praćenje  
1. Neobvezni izraz kvalitete smije se upotrebljavati samo z a opisivanje proizvoda koji 
su u skladu s odgovarajućim uvjetima upotrebe.  
2. Komisija može donijeti provedbene akte kojima se propisuju pravila upotrebe 
neobveznih izraza kvalitete. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom 
ispitivanja iz članka  80. stavka  2. 
3. Države članice provode kontrole na temelju analize rizika kako bi osigurale 
usklađenost sa zahtjevima iz ovog poglavlja te u slučaju kršenja primjenjuju 
odgovara juće administrativne sankcije.  
Poglavlje  3.  
Postupovne odredbe   
Članak  80. 
Postupak odbora  
1. Komisiji pomaže odbor pod nazivom Odbor za politiku kakvoće poljoprivrednih 
proizvoda.  Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br.  182/2011.  
2. Pri upućivan ju na ovaj stavak primjenjuje se članak  5. Uredbe (EU) br.  182/2011.  
Glava  IV.  
Izmjene uredbi (EU)  br. 1308/2013, (EU)  2017/1001 i 
(EU)  2019/787  
Članak  81. 
Izmjene Uredbe (EU) br.  1308/2013  
Uredba (EU) br.  1308/2013 mijenja se kako slijedi:  
1. U članku  93. stavku  1. točka  (b) zamjenjuje se sljedećim:  
„(b) „oznaka zemljopisnog podrijetla” znači naziv, uključujući tradicionalno korišteni naziv, 
kojim se označava proizvod iz članka  92. stavka  1.: 
i. čija se specifična kvaliteta, ugled ili druge karakteristike  mogu pripisati zemljopisnom 
podrijetlu;  
ii. koji potječe iz određenog mjesta, određene regije ili određene zemlje;  
iii. u kojem najmanje 85  % grožđa upotrijebljenog za njegovu proizvodnju potječe isključivo 
s tog zemljopisnog područja;  
iv. čija se proizvo dnja odvija na tom zemljopisnom području; i  
v. koji je dobiven od sorti vinove loze koje pripadaju vrsti Vitis vinifera  ili su nastale 
križanjem vrste Vitis vinifera  s drugim vrstama iz roda Vitis.”; 
2. Članak  94. zamjenjuje se sljedećim:  
„Članak  94. 
Specifikacija proizvoda  
 
HR 71  HR 1. Specifikacija proizvoda omogućuje zainteresiranim stranama da provjere relevantne uvjete 
proizvodnje u odnosu na oznaku izvornosti ili oznaku zemljopisnog podrijetla. Specifikacija 
proizvoda sadržava:  
(a) naziv koji se želi zaštititi;  
(b) vrstu oznake zemljopisnog podrijetla, odnosno zaštićenu oznaku izvornosti ili 
zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla;  
(c) opis vina ili vinâ, uključujući glavna analitička organoleptička svojstva;  
(d) prema potrebi, posebne enološke postup ke koji se upotrebljavaju pri 
proizvodnji vina ili vinâ te relevantna ograničenja u njihovoj proizvodnji;  
(e) definiciju zemljopisnog područja, ograničenog s obzirom na povezanost iz 
točke  (h); 
(f) maksimalne prinose po hektaru;  
(g) sortu ili sorte vinove loze od kojih je proizvedeno vino odnosno vina;  
(h) detalje o povezanosti iz članka  93. stavka  1. točke  (a) podtočke  i. ili, ovisno o 
slučaju, točke  (b) podtočke  i.: 
i. u pogledu zaštićene oznake izvornosti, povezanost između kvalitete ili 
karakteristika p roizvoda i zemljopisnog okruženja iz članka  93. stavka  1. 
točke  (a) podtočke  i.; pojedinosti koje se odnose na ljudske čimbenike 
tog zemljopisnog okruženja mogu se, ako je to relevantno, ograničiti na 
opis upravljanja tlom, biljnim materijalom i krajobrazo m, uzgojnih praksi 
ili bilo kojeg drugog relevantnog ljudskog doprinosa održavanju 
prirodnih čimbenika zemljopisnog okruženja iz te točke;  
ii. u pogledu zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla, povezanost 
određene kvalitete, ugleda ili druge karakteristik e proizvoda i 
zemljopisnog podrijetla iz članka  93. stavka  1. točke  (b) podtočke  i.; 
(i) druge primjenjive zahtjeve, ako tako predvide države članice ili priznata 
skupina proizvođača, prema potrebi, uzimajući u obzir činjenicu da takvi 
zahtjevi moraju biti  objektivni, nediskriminirajući i usklađeni s nacionalnim 
pravom i pravom Unije.  
2. Specifikacija proizvoda može sadržavati obveze održivosti u skladu s člankom  12. Uredbe 
(EU) …/… Europskog parl amenta i Vijeća [Uredba o oznakama zemljopisnog podrijetla]* . 
3. Ako se vino ili vina mogu djelomično dealkoholizirati, specifikacija proizvoda sadržava i 
opis djelomično dealkoholiziranog vina odnosno vinâ u skladu sa stavkom  2. točkom  (c) 
mutatis mutandi s i, prema potrebi, posebne enološke postupke koji se upotrebljavaju za 
proizvodnju djelomično dealkoholiziranog vina ili vinâ, kao i relevantna ograničenja u 
njihovoj proizvodnji.  
* Uredba (EU) …/… Europskog parlamenta i Vijeća od […][…] (SL  L […, str.  …]).”; 
3. Članci od 95. do 99., članci od 101. do 106. i članak  107. brišu se.  
Članak  82. 
Izmjene Uredbe (EU) 2017/1001  
Uredba (EU) 2017/1001 mijenja se kako slijedi:  
 
HR 72  HR 1. U članku  151. stavku  1. umeće se sljedeća točka:  
„(f) upravljanje oznakama zemljopisnog podrijetla, posebno zadaće koje su mu dodijeljene 
delegiranim aktima Komisije donesenima u skladu s člankom […] Uredbe (EU) …/… 
Europskog parlamenta i Vijeća [Uredba o oznakama zemljopisnog podrijetla]*  
* Uredba (EU) …/… Europskog parlamenta i Vijeća od [… ][…] (SL  L […, str.  …]).”.  
Članak  83. 
Izmjene Uredbe (EU) 2019/787  
Uredba (EU) 2019/787 mijenja se kako slijedi:  
1. u članku  3. točke 6. i 7. brišu se;  
2. članci 16. i 21. brišu se;  
3. članak  23. zamjenjuje se sljedećim:  
„Članak  23. 
Jedinstveni dokument  
Jedinstveni dokument sadržava sljedeće:  
(a) glavne točke specifikacije proizvoda, uključujući naziv koji se zaštićuje, kategoriju kojoj 
jako alkoholno piće pripada ili izraz „jako alkoholno piće”, metodu proizvodnje, opis 
svojstava jakog alkoholnog pića, s ažetu definiciju zemljopisnog područja i, po potrebi, 
posebna pravila koja se odnose na pakiranje i označivanje;  
(b) opis povezanosti između jakog alkoholnog pića i njegova zemljopisnog podrijetla kako je 
navedeno u članku  3. točki  4., uključujući, prema p otrebi, posebne elemente opisa proizvoda 
ili metode proizvodnje koji opravdavaju tu povezanost.”;  
4. članci od 24. do 33. i članci od 35. do 40. brišu se.  
Glava  V.  
Delegiranje ovlasti, prijelazne i završne odredbe  
Članak  84. 
Delegiranje ovlasti  
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima 
utvrđenima u ovom članku.  
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka  12. stavka  4., članka  14. st avka  2., 
članka  15. stavka  6., članka  17. stavka  5., članka  19. stavka  10., članka  23. stavka  7., 
članka  25. stavka  10., članka  26. stavka  6., članka  28. stavka  3., članka  29. stavka  3., 
članka  34. stavka  3., članka  46. stavka  1., članka  46., članka  47. stavka  1., članka  48. 
stavka  6., članka  48. stavka  7., članka  49. stavka  4., članka  51. stavka  3., članka  55. 
stavka  5., članka  56. stavka  2., članka  73. stavka  10., članka  69. stavka  4., članka  70. 
stavka  2., članka  58. stavka  3., članka  62. stavka  10., članka  67. stavka  3., članka  68. 
stavka  6., članka  76. stavka  4., članka  77. stavka  1., članka  78. stavka  3., članka  78. 
stavka  4. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od sedam godina počevši od [datum 
stupanja na sna gu ove Uredbe].  Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti 
najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od sedam godina. Delegiranje ovlasti 
prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski 
 
HR 73  HR parlament ili Vijeće tom produl jenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja 
svakog razdoblja.  
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti 
iz članaka iz stavka  2. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u 
njoj navedeno. Opoz iv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave 
spomenute odluke u Službenom listu Europske  unije ili na kasniji dan naveden u 
spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.  
4. Prije donošenja delegiranog a kta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je 
imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u 
Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.  
5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i 
Vijeću.  
6. Delegirani akt donesen na temelju članaka iz stavka  2. stupa na snagu samo ako ni 
Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta 
Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor  ili ako su 
prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće 
podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog 
parlamenta ili Vijeća.  
Članak  85. 
Prijelazna odredba za klasifikaciju oznaka ze mljopisnog podrijetla  
Klasifikacija iz članka  6. stavka  1. oznaka zemljopisnog podrijetla koje su registrirane ili za 
koje je podnesen zahtjev prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe provodi se u skladu s 
tablicom iz Priloga  III. 
Članak  86. 
Prijelazne odredbe za zahtjeve u postupku  
1. Pravila primjenjiva prije stupanja na snagu ove Uredbe nastavljaju se primjenjivati 
na zahtjeve za registraciju, zahtjeve za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na 
razini Unije i zahtjeve za poništenje oznaka zemljopisnog podrijetla koje je Komisija 
zaprimila prije datuma stu panja na snagu ove Uredbe.   
2. Međutim, članci od 19. do 22. primjenjuju se na one zahtjeve koji se objave u 
Službenom listu Europske unije  u svrhu prigovora na zahtjev za registraciju, zahtjev 
za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije ili zahtjev za poništenje 
oznake zemljopisnog podrijetla nakon [datum stupanja na snagu ove Uredbe].  
3. Pravila primjenjiva prije stupa nja na snagu ove Uredbe nastavljaju se primjenjivati 
na zahtjeve za registraciju, zahtjeve za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na 
razini Unije i zahtjeve za poništenje zajamčeno tradicionalnih specijaliteta koje je 
Komisija zaprimila prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe.   
4. Međutim, članci od 62. do 65. primjenjuju se na one zahtjeve koji se objave u 
Službenom listu Europs ke unije  u svrhu prigovora na zahtjev za registraciju, zahtjev 
za odobrenje izmjene specifikacije proizvoda na razini Unije ili zahtjev za poništenje 
zajamčeno tradicionalnog specijaliteta nakon [datum stupanja na snagu ove Uredbe].   
 
HR 74  HR Članak  87. 
Kontinuitet  registara   
1. Svaka oznaka izvornosti i oznaka zemljopisnog podrijetla vina i poljoprivrednih 
proizvoda te svaka oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića, zajedno sa 
svim relevantnim podacima i podacima o zahtjevima za registraciju, izmjenu il i 
poništenje koji su u postupku, a koji su upisani u odgovarajuće registre oznaka 
zemljopisnog podrijetla, automatski se unose u registar oznaka zemljopisnog 
podrijetla Unije.   
2. Svaki zajamčeno tradicionalni specijalitet koji je na dan prije početka prim jene ove 
Uredbe upisan u registar zajamčeno tradicionalnih specijaliteta, zajedno sa svim 
relevantnim podacima i podacima o zahtjevima za izmjenu ili poništenje registracije 
koji su u postupku, automatski se unosi u registar zajamčeno tradicionalnih 
specij aliteta Unije.  
Članak  88. 
Stavljanje izvan snage  
Uredba (EU) br.  1151/2012 stavlja se izvan snage.  
Upućivanja na uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu.  
Članak  89. 
Stupanje na snagu  
Ova Uredba stupa na snagu […] dana od objave u Službenom listu Europske unije.  
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.  
Sastavljeno u Bruxellesu,  
Za Europski parlament  Za Vijeće  
Predsjednica  Predsjednik  
[…] […]