HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Strasbourg, 18.10.2022.  
COM(2022) 553 final  
 
KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM 
VIJEĆU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I 
ODBORU REGIJA  
Izvanredna energetska situacija – zajednička priprema, nabava i zaštita EU -a  
 
1 UVOD 
Neopravdana vojna agresija Rusije na Ukrajinu i njezino korištenje energijom kao oružjem 
izazvali su dosad nezabilježenu energetsku krizu. Došlo je do naglog rasta cijene energije, a 
ugrožena nam je i sigurnost opskrbe energijom. Kriza je ušla u novu fazu zbog ruske odluke da 
prekine opskrbu kroz Sjeverni tok 1.  
Europska unija nastupila je jedinstveno. Već ove zime osjetit će se učinci plana i propisa za 
smanjenje potrošnje plina1 te hitnih mjera za intervenciju na energetskim tržištima2, koje je 
predložila Komisija. Od početka ruske agresije Unija smanjuje potrošnju plina3. Sve je brži i 
postupak kojim se EU prestaje oslanjati na ruska goriva: u rujnu 2022. ruski plin činio je 9  % naše 
opskrbe plinom iz plinovoda, odnosno 14  % ako se računa i ukapljeni prirodni plin, a u 2021. iz 
Rusije je dolazilo 41  % plina iz plinovoda, odnosno 45  % ako se računa i ukapljeni prirodni plin. 
Pojačanom s uradnjom s pouzdanim partnerima u opskrbi nadoknađujemo nagli pad uvoza ruskog 
plina. Do sredine listopada popunjenost naših skladišta plina prešla je 91  %. Sada smo u boljem 
položaju nego prije nekoliko mjeseci.   
No unatoč tim mjerama situacija je na poč etku zime i dalje veoma zahtjevna. Europski potrošači i 
poduzeća i dalje su izloženi previsokim i nestabilnim cijenama. Nepredvidivi događaji, kao što je 
sabotaža plinovoda, mogu još više narušiti sigurnost naše opskrbe, a napetost na tržištima plina 
vjero jatno će se nastaviti i nakon zime.  
Europsko vijeće na neformalnom sastanku u Pragu 6. listopada, ministri energetike na 
neformalnom sastanku 12. listopada te Europski parlament u rezoluciji o odgovoru EU -a na 
povećanje cijena energije u Europi4 zatražili  su od Komisije da predloži mjere za koordinaciju 
solidarnih napora, sigurnu opskrbu energijom, stabilizaciju cijena te potporu kućanstvima i 
poduzećima suočenima s visokom cijenom energije.  
U pismu šefovima država i vlada predsjednica von der Leyen predstavila je daljnje korake  koji 
se temelje na četiri skupa mjera: smanjenje cijene koju plaćamo za uvoz plina bez ugrožavanja 
sigurnosti opskrbe, suradnja s državama članicama radi ograničavanja  cijena na tržištu prirodnog 
plina, ograničavanje učinka cijene plina na cijenu električne energije uz očuvanje ravnopravnih 
uvjeta na jedinstvenom tržištu i brži prelazak na energetsku neovisnost. Nužno je hitno djelovati i 
radi jačanja spremnosti EU -a da se suprotstavi mogućim napadima na kritičnu infrastrukturu, a uz 
paket energetskih mjera Komisija predstavlja i prijedlog preporuke Vijeća o jačanju otpornosti 
kritične infrastrukture.  
Komisija danas predlaže poboljšani okvir djelovanja radi provedbe tog  plana i odgovora na 
energetske izazove ove zime, kao i za pripremu za sljedeću zimu.  
                                                           
1 EUR -Lex - 52022DC0360 - EN - EUR -Lex (europa.eu)  
2 EUR -Lex - 52022PC0473 - HR - EUR -Lex (europa.eu)   
3 Potvrdit će se izvješćima država članica o provedbi Uredbe o štednji plina koja se trebaju dostaviti do 15. listopada  
4 Rezolucija Europskog parlamenta od 5. listopada 2022. o odgovoru EU -a na povećanje cijena energije u Europi 
(2022/2830(RSP)  
 
2 Europa može iskoristiti snažno jedinstveno tržište za uspješnu zajedničku nabavu i kontrolu 
tržišnih cijena, a može i ograničiti izvanredna povećanja cijena te maksimalno iskoristiti postojeću 
infrastrukturu da bi plin tekao onamo gdje je najpotrebniji.  
Sada treba djelovati, za ovu zimu i za ubuduće. Danas su predložene nove iznimne i privremene 
nove energetske mjere, koje su odgovor na aktualnu krizu i rješenje za trenutnu pomoć. Međutim, 
one su i temelj za strukturne mjere kojima će se dodatno ojačati ot pornost i djelotvornost 
energetske unije.  
Na temelju današnjih mjera Komisija će pripremiti redovne zakonodavne prijedloge kako bi ih 
razmotrili suzakonodavci, koji imaju ključnu ulogu u osiguravanju sigurnije, cjenovno 
pristupačnije i čiste energije u Eu ropi nakon trenutačne krize. Jedan od tih prijedloga bavit će se 
reformom modela tržišta električne energije.  
U međuvremenu će Komisija blisko surađivati s Europskim parlamentom i osnovati kontaktnu 
skupinu za dijalog u stvarnom vremenu o hitnom odgovoru na energetsku krizu.  
 
1. ZAJEDNIČKA KUPNJA PLI NA I ZAŠTITA SIGURNE  OPSKRBE  
Iako EU može izdržati ovu zimu, nužno se pripremiti za moguće nove poremećaje i postaviti dobar 
temelj za sljedeću zimu. Sadašnje projekcije pokazuju da bi nedovoljna popunjenost sklad išta u 
ožujku 2023. mogla dovesti do nesigurnosti na zimu 2023./2024. Iako će Unija boljom štednjom 
plina smanjiti svoju izloženost visokim uvoznim cijenama, trebala bi iskoristiti i svoj tržišni utjecaj 
da osigura plin po globalno konkurentnim cijenama.  
Komisija je pojačala veze s pouzdanim dobavljačima plina i UPP -a. Sklopila je sporazume sa 
SAD -om, Kanadom, Norveškom, Azerbajdžanom, Egiptom i Izraelom. EU i Norveška u listopadu 
su osnovali radnu skupinu za stabilizaciju energetskih tržišta. U listopadu je nastavljen i dijalog o 
energiji između EU -a i Alžira. Komisija će nastaviti koordinirati i jačati suradnju s pouzdanim 
partnerima.  
EU će i dalje surađivati sa svojim partnerima u skladu sa Zajedničkom komunikacijom „Vanjsko 
djelovanje EU -a u području energetike u svijetu koji se mijenja”5, a jača i suradnju i solidarnost sa 
svojim najbližim susjedima, zemljama zapadnog Balkana i Istočnog partnerstva. Platforma EU -a 
za energiju otvorena je našim partnerima iz energetske zajednice. Početkom ove godine 
elektroenergetske mreže Ukrajine i Moldove sinkronizirane su s kontinentalnom mrežom, a 
početkom ovog mjeseca  otvoren je novi spojni plinovod između Bugarske i Grčke, koji će 
opsluživati i Sjevernu Makedoniju i Srbiju. Budući da zbog ruskog energetskog rata cijelu tu regiju 
čeka teška zima, trebalo bi intenzivirati takva nastojanja da se cijela regija bolje integrira u našu 
energetsku uniju.  
Uz potporu Platforme EU -a za energiju, uspostavljene u travnju 2022., Komisija će nastaviti 
produbljivati svoju dugoro čnu suradnju i pružati potporu svim pouzdanim dobavljačima kako bi 
povećala globalnu proizvodnju plina iz postojećih i novih plinskih polja i njime zamijenila ruski 
                                                           
5 JOIN(2022) 23 final  
 
3 plin te osigurala nastavak dotoka plina, posebno UPP -a, u Europu. Komisija postavlja i teme lje 
partnerstava u području vodika kako bi se ostvario cilj plana REPowerEU, da se 2030. uvozi 10 
milijuna tona zelenog vodika. Razgovori s međunarodnim partnerima obuhvaćaju i cijenu plina 
koji oni isporučuju Europi u okviru uzajamno korisnih sporazuma.  
 
Danas predlažemo da se EU opremi pravnim mehanizmom za zajedničku kupnju plina. 
Platforma bi prije svega trebala koordinirati punjenje skladišta plina u skladu s našim ciljevima 
popunjenosti. U slučaju potpunog ruskog prekida opskrbe u zimama do 2025., ukl jučujući i zimu 
s 2023. na 2024., potražnja koja trenutno nije pokrivena ugovorima procjenjuje se na 100 milijardi 
m³ godišnje. Ako se uskladištene zalihe iscrpe do kraja ove zime, moglo bi ih biti teže nego ove 
godine napuniti na 90  % do studenoga 2023. k ako je propisano Uredbom EU -a o skladištenju plina.  
Radi zajedničke nabave, osobito za punjenje skladišta plina, Komisija predlaže:  
 objedinjavanje potražnje na razini EU -a i partnera iz energetske zajednice, tako da se 
grupiraju potrebe za uvozom plina i na temelju toga traže ponude na tržišt u, 
 u objedinjavanju potražnje EU -a države članice obvezno sudjeluju s najmanje 15 % 
svojih obveza skladištenja,  
 dobrovoljni sustav nabave koji poduzećima omogućuje osnivanje europskog konzorcija za 
kupnju plina. Komisija je spremna pratiti poduzeća u osnivanju konzorcija i brzo donijeti 
odluku o neprimjenjivosti članaka 101. i/ili 102. UFEU -a ako se poštuju relevant ne zaštitne 
mjere.  
Zajedničkom nabavom olakšat će se ravnopravniji pristup novim dobavljačima i međunarodnim 
tržištima, a europski će uvoznici imati veću snagu u pregovorima. Ruski izvori opskrbe neće moći 
sudjelovati u Platformi.  
Zajednička nabava bit će doista korisna samo ako Komisija i države članice osiguraju 
transparentnost  Energetske platforme EU -a za planirane i sklopljene ugovore o opskrbi plinom 
diljem Unije, kako bi se moglo procijeniti jesu li ispunjeni ciljevi sigurnost i opskrbe i energetske 
solidarnosti . Dobra koordinacija država članica među sobom i prema trećim zemljama putem 
Energetske platforme osigurat će veći zajednički utjecaj Unije. To će spriječiti rast cijene do kojega 
bi došlo zbog međusobnog nadmetanja držav a članica i uvoznika plina.  
Uspjeh zajedničke nabave ovisit će o raspoloživim kapacitetima terminala za UPP i plinovoda. U 
izvanrednoj situaciji to je još važnije jer zagušenje plinovoda i terminala stvara uska grla u opskrbi 
plinom, što otežava i punjenj e skladišta. Stoga ovaj prijedlog sadržava pravila o transparentnosti 
neiskorištenih dugoročnih kapaciteta terminala i plinovoda za slučaj kratkoročnog zagušenja.  
Solidarnost i dostupnost plina ondje gdje je potreban  
EU je ojačao alate za uštedu plina i električne energije . Međutim, te dogovorene propise danas 
moramo maksimalno iskoristiti kako bismo ostvarili cilj smanjenja potrošnje. To će nam pomoći 
da izdržimo buduće poremećaje u opskrbi plinom i smanjimo pritisak na međunarodna tržišta 
plina, a time i na cijene. Komisija će pomno pratiti mjere za smanjenje potrošnje i njihove 
 
4 distribucijske učinke, i osigurat će pravednost u naporima i doprinosu svih dijelova gospodarstva 
i društva, a spremna je i izdati upozorenje na razini EU -a te čak preispitati ci ljeve smanjenja 
potrošnje za plinom ako se dobrovoljne mjere za smanjenje potrošnje pokažu nedovoljnima za 
opskrbu dovoljnim količinama plina ove zime.  
Kako bi pojačala pripravnost za moguće hitne situacije tijekom zime, Komisija predlaže mjere 
kojima se državama članicama omogućuje da iznimno smanje potrošnju koja nije nužna , kao 
što je grijanje na otvorenom, kako bi osigurale opskrbu plinom drugim, ključnim sektorima, 
uslugama i industrijama. To ni u kojem slučaju ne bi smjelo utjecati na potrošnju kućan stava koja 
su u kategoriji ugroženih potrošača.  
Solidarnost  je u temeljima Unije i presudna je za njezinu učinkovitost. Pet godina od postizanja 
dogovora o Uredbi o sigurnosti opskrbe, od 40 mogućih bilateralnih sporazuma o solidarnosti 
među državama član icama potpisano ih je tek šest. To je presporo. Komisija predlaže utvrđivanje 
zadanih pravila o  solidarnosti radi jačanja sposobnosti Unije da brzo reagira u hitnim slučajevima, 
kako bi država članica suočena s izvanrednim stanjem sigurno dobila plin od dr ugih država članica 
uz pravednu naknadu. Tim bi se prijedlogom obuhvatile države članice koje su povezane izravno 
ili preko treće zemlje, ali i države članice koje imaju terminale za UPP čak i ako nisu izravno 
povezane. Ove i sljedeće godine jedinstveno eu ropsko tržište plina i neprekinuta trgovina plinom 
unutar Unije preduvjet su sigurne zime za sve Europljane.  
 
2. RJEŠAVANJE PROBLEMA V ISOKE CIJENE ENERGIJ E  
Iako su se veleprodajne cijene smanjile u odnosu na vrhunac iz ljeta 2022., i dalje su za sve veći 
broj Europljana neizdržive. Sve više građana upada ili je na rubu energetskog siromaštva. 
Najpogođeniji su ugroženi potrošači, ali skupi računi za plin i ele ktričnu energiju sve više 
opterećuju i poduzeća i kućanstva, pa i ona sa srednjim dohotkom.  
To zahtijeva djelovanje, posebno u odnosu na plin, koji je veoma važan za kućanstva i industriju, 
a utječe i na cijenu električne energije.  
Cijena plina na glavno j europskoj burzi plina, tj. trgovinskom čvorištu Title Transfer Facility 
(TTF), doseže dosad nezabilježenu razinu i vrlo je nestabilna. Iako je on odraz specifične situacije 
u sjeverozapadnoj Europi zbog lokalnih nestašica i infrastrukturnih uskih grla, T TF često utječe 
na cijenu u dugoročnim ugovorima izvan sjeverozapadne Europe i na mnoge transakcije UPP -a. 
Potrebni su nam indeksi cijena koji odražavaju stvarne tržišne uvjete.  
Komisija stoga predlaže da se uvede nova  komplementarna referentna cijena za U PP. 
Referentna cijena koja se temelji na UPP -u bila bi točnija osnova za transakcije ukapljenog 
prirodnog plina, što bi značilo i pravedniji i transparentniji indeks cijena. Agencija Europske unije 
za suradnju energetskih regulatora (ACER) trebala bi do kr aja 2022. prikupiti informacije nužne 
za pripremu te nove referentne vrijednosti, a indeks bi trebao biti dostupan početkom 2023., za 
sljedeću sezonu punjenja.  
Nadalje, Komisija kao odgovor na aktualnu energetsku krizu predlaže uspostavu mehanizma, koji 
bi se aktivirao prema potrebi, a služio bi za ograničavanje cijene putem TTF -a, glavne europske 
 
5 burze plina.  Mehanizmom korekcije cijena privremeno bi se uspostavilo dinamično ograničenje 
cijena za transakcije na TTF -u. Time će se izbjeći ekstremna volatilno st i pretjerane cijene. 
Komisija je tu mogućnost već predložila u ožujku 2022. S obzirom na dosad nezabilježenu prirodu 
energetske krize, a na temelju sada uspostavljenog okvira mjera smanjenja potrošnje, došlo je 
vrijeme za takav mehanizam.  
Da bi ogranič ila dnevnu volatilnost , Komisija predlaže uvođenje novog privremenog dnevnog 
mehanizma ograničavanja rasta cijena . Time bi se izbjegla prekomjerna volatilnost cijena i 
spriječio ekstreman rast cijena na tržištu energetskih izvedenica. On će osigurati bolji  sustav 
formiranja cijena na tim tržištima i zaštititi energetske operatere u EU -u od znatnog porasta cijena 
unutar jednog dana te im pomoći da srednjoročno osiguraju opskrbu energijom.  
U suradnji s državama članicama Komisija će pripremiti način da se ogr aniči utjecaj visoke 
cijene plina na cijenu električne energije . Ograničavanje cijene plina koji se upotrebljava za 
proizvodnju električne energije snizilo je cijene u Španjolskoj i Portugalu. Budu li se neka otvorena 
pitanja mogla zadovoljavajuće riješiti , bilo bi vrijedno razmotriti uvođenje tog ograničenja u cijeloj 
Uniji. Među državama članicama velike su razlike u kombinacijama izvora energije, priključcima 
i energetskim sustavima. Potrebno je osmisliti rješenje koje odgovara svima njima, a sprečava ra st 
potrošnje plina, rješava problem nejednakog financijskog učinka u državama članicama i upravlja 
tokovima izvan granica EU -a.  
Naposljetku, Komisija podupire novu radnu skupinu koju su radi pozornog praćenja kretanja na 
energetskom tržištu uspostavili AC ER i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta 
kapitala (ESMA), zajedno s nacionalnim nadzornim tijelima za energetska i financijska tržišta. 
Takvim će se zajedničkim djelovanjem bolje pratiti obrasci i dinamika trgovanja u raznim 
segmentima  tržišta plina i električne energije, a ojačat će se i nadzor tržišta i sve potrebne 
provedbene mjere koje provode tijela za nadzor tržišta.   
 
3. UBLAŽAVANJE UČINKA VI SOKE CIJENE PLINA  
Osim što su poduzele mjere u pogledu cijena, Komisija i države članice izradile su financijske i 
druge mjere za zaštitu potrošača i poduzeća pogođenih vanjskim šokom cijena energije. Potrebno 
je očuvati jedinstveno tržište, koje je Uniji pomoglo u rješavanju prethodnih kriza, te zadržati 
visoku razinu zaposlenosti. Komisija ć e pomno pratiti razvoj događaja. Ključno je da se 
zajedničkim rješenjima na razini Unije izbjegnu nesustavna nacionalna rješenja koja ovise o 
različitom fiskalnom prostoru država članica.  
Komisija namjerava državama članicama dati veći manevarski prostor za potporu svojim 
poduzećima tako što će izmijeniti privremeni okvir za krizne situacije  i očuvati ravnopravne 
uvjete na tržištu. Produljit će se rokovi za državnu potporu, a države članice  moći će podržati 
poduzeća koja nastoje smanjiti potrošnju električne energije kako bi naše kratkoročno djelovanje 
bilo u skladu s našim dugoročnim ciljevima. Taj će okvir državama članicama više omogućiti da 
pruže potporu poduzećima kojima je to najpotreb nije te će pojednostavniti određene zahtjeve i 
očuvanje ravnopravnih uvjeta na Unijinu tržištu. Komisija će pobrinuti da se svi zahtjevi država 
članica za privremenu potporu riješe brzo i dosljedno.  
 
6 Tržišta izvedenica ključna su da bi energetska poduzeća m ogla i dalje poslovati. Međutim, nagli 
porast cijena i izrazito volatilna tržišta energetskih izvedenica uzrokovali su manjak likvidnosti  
energetskih poduzeća. Najvažnije je našim energetskim poduzećima dati dodatni manevarski 
prostor kako bi u srednjoročn om razdoblju mogla osigurati opskrbu i kupnju energetskih 
proiz voda. Zato Komisija, u skladu s ESMA -inim savjetom, donosi dvije delegirane uredbe za 
ublažavanje povećanog likvidnosnog pritiska na nefinancijske sudionike na tržištu nastalog 
povećanjem zahtj eva za iznos nadoknade.  
 
Tim će se delegiranim uredbama:  
 prag poravnanja za nefinancijske druge ugovorne strane povećati na 4 milijarde 
EUR6. Zahtjev za iznos nadoknade neće se odnositi na neuvrštene energetske 
izvedenice onih nefinancijskih drugih ugovor nih strana koje su ispod tog praga ,  
 na godinu dana proširiti popis prihvatljive imovine koju središnje druge ugovorne 
strane mogu prihvatiti za pokriće svojih rizika7. To će nefinancijskim poduzećima8 i 
svim sudionicima na tržištu omogućiti da pod posebni m uvjetima koriste dodatne vrste 
jamstava kako bi podmirili pozive za uplatu marže9. 
 
Komisija predlaže i da okvir kohezijske politike za razdoblje 2014. – 2020. postane još 
fleksibilniji  kako bi se ciljanim, privremenim i izvanrednim mjerama pomoglo državama 
članicama i regijama u suočavanju s izazovima trenutačne energetske krize, s najviše 10  % 
sredstava koja bi se dodijelila državama članica, a riječ je o iznosu od gotovo 40 milijardi EUR. 
Iznosi će ovisiti o raspoloživom financiranju, u skladu s ograničenjima višegodišnjeg financijskog 
okvira. Time će se pomoći MSP -ovima koji su posebno pogođeni povećanjem cijena energije, 
pružanjem potpore ranjivim kućanstvima pomoći će se u rješavanj u pitanja energetskog 
siromaštva, a očuvanjem radnih mjesta zaposlenika i samozaposlenih osoba, skraćenim radnim 
vremenom i sličnim programima olakšat će se pristup tržištu rada.   
Kako bi se odgovorilo na energetsku krizu potrebno je zaštititi temelje našeg gospodarstva, a 
osobito jedinstveno tržište i visoku razinu zaposlenosti. Ujedinjen i zajednički europski pristup 
neophodan je za otklanjanje ozbiljnog rizika od fragmentacije Unije.  
Konkretno, brže napuštanje ruskih fosilnih goriva zahtijeva ponovnu  procjenu mjera i tempa 
tranzicije predloženih u planu REPowerEU. Komisija će stoga provesti procjenu potreba za plan 
REPowerEU. Tom će se procjenom obuhvatiti ulaganja u prekograničnu infrastrukturu, 
uključujući ključne paneuropske veze10, skladištenje ene rgije, energetsku učinkovitost i obnovljive 
                                                           
6 Delegirana  uredba  Komisije  (EU)  br. XX o dopuni  Uredbe  (EU)  br. 648/2012  Europskog  parlamenta  i Vijeća  (EMIR)  
u pogledu  vrijednosti  praga  poravnanja  za robne  izvedenice  
7 Delegirana  uredba  Komisije  (EU)  br. XX o izmjeni  regulatornih  tehničkih  standarda  utvrđenih  u Delegiranoj  uredbi  
(EU)  br. 153/2013  u pogledu  privremenih  hitnih  mjera  u vezi sa zahtjevima  za kolateral  
8 Koja  su članovi  sustava  poravnanja.  
9 U svojim  javnim  pitanjima  i odgovorima  ESMA  će potvrditi  i da se druga  imovina,  kao što su kratkoročni  dužnički  
instrumenti  koje izdaju  poduzeća  ili obveznice  Unije,  može  upotrijebiti  kao kolateral  za podmirivanje  poziva  za 
uplatu  marže.  
10 Prednost  bi trebalo  dati projektima  kojima  se dovršava  unutarnje  energetsko  tržište  i projektima  s izraž enom  
prekograničnom  dimenzijom,  primjerice  kritičnoj  povezanosti  Portugala,  Španjolske  i Francuske  te 
 
7 izvore energije koji su potrebni za brži prelazak na čistu energiju i izbjegavanje fragmentiranja 
jedinstvenog tržišta. Razmotrit će se i sposobnost apsorpcije ulaganja. Na temelju te procjene 
Komisija će donijet i prijedloge za povećanje financijskih kapaciteta Unije za plan REPowerEU 
kako bi se osigurala konkurentnost europske industrije i energetska neovisnost u Uniji.  
 
4. ZAŠTITA I OPTIMIZACIJ A INFRASTRUKTURE  
Zbog rastućih prijetnja Unija treba biti stalno na oprezu i spremna na prilagodbe. Agresivni rat 
Rusije protiv Ukrajine donio je nove prijetnje, koje često prate hibridni napadi. Jedna od njih je 
ugrožavanje kritične infrastrukture od europskog interesa. T o je postalo sasvim jasno očitom 
sabotažom plinovoda Sjeverni tok.  
Nakon tih eksplozija na plinovodu Komisija je najavila mjere za unaprjeđenje sigurnosti kritične 
infrastrukture. Stoga danas predlaže preporuku Vijeća za jačanje Unijine potpore povećanju 
otpornosti kritične infrastrukture te osiguravanju koordinacije pripravnosti i odgovora na razini 
Unije te jačanja suradnje u području infrastrukture od prekograničnog interesa. Tim se prijedlogom 
nastoji što više povećati i ubrzati rad na zaštiti imovine,  objekata i sustava potrebnih za 
funkcioniranje gospodarstva i pružanje ključnih usluga na unutarnjem tržištu, na koje se građani 
oslanjaju, te ublažiti učinak eventualnog napada što bržim oporavkom. Komisija će surađivati s 
državama članicama na testiranj u njihove kritične infrastrukture na stres, počevši s energetskim 
sektorom, a zatim i drugih visokorizičnih sektora kao što su komunikacije, promet i svemir. 
Testiranje otpornosti na stres dopunit će Plan za incidente i krize kritične infrastrukture, koji će se 
izraditi uz savjetovanje s državama članicama i potporu relevantnih agencija Unije. Cilj je Plana 
opisati i utvrditi ciljeve i načine suradnje između država članica te Unijinih institucija, tijela, ureda 
i agencija u odgovoru na incidente povezane s kritičnom infrastrukturom, posebno ako uzrokuju 
znatne poremećaje u pružanju ključnih usluga na unutarnjem tržištu. Nadalje, Komisija i Visoki 
predstavnik ojačat će suradnju ključnih partnera u području otpornosti kritične infrastrukture, kao 
i suradnju s NATO -om putem strukturiranog dijaloga Unije i NATO -a, a u tu će se svrhu s NATO -
om osnovati radna skupina.  
Kako bi se optimizirala upotreba infrastrukture za UPP, Komisija istodobno predlaže nove alate 
za pružanje više  informacija o dostupnim infrastruktu rnim kapacitetima  i nove mehanizme 
koji će spriječiti poduzeća da rezerviraju kapacitete, a ne iskoriste ih. Budući da takvi mehanizmi 
već postoje, ali preraspodjela kapaciteta može trajati nekoliko mjeseci, našim prijedlogom nastoji 
se ubrzati reakcija, p osebno u slučaju kratkoročnog zagušenja. Funkcionalna infrastruktura 
                                                           
elektroenergetskoj  povezanosti  sjevera  i juga  u srednjoistočnoj  i južnoj  Europi.  Projekti  koji se podupiru  trebali  bi 
poboljšati  povezanost  europskih  plinskih i elektroenergetskih  mreža,  skladištenje  energije  i izgradnju  infrastrukture  
za vodik.   
 
 
 
8 posebno je važna za države članice bez izlaza na more, koje nemaju neposredan pristup UPP -u pa 
imaju manje mogućnosti diversifikacije svoje opskrbe.  
Moramo ubrzati i proizvodnju energije  iz obnovljivih izvora u Uniji te ostvariti svoje dugoročne 
klimatske ciljeve. Postupci izdavanja dozvola za projekte u području obnovljivih izvora 
energije  i dalje predugo traju. Bitno je da novi projekti ne ugrožavaju bioraznolikost i da ih građani 
dobro  prihvate, ali bi se postupci za ispunjavanje tih zahtjeva ipak mogli skratiti. U okviru plana 
REPowerEU Komisija je već iznijela prijedloge za brže izdavanje dozvola. S obzirom na hitnu 
potrebu za osiguravanjem opskrbe i bržom proizvodnjom energije iz obn ovljivih izvora, Komisija 
poziva zakonodavce da brzo postignu dogovor o tim prijedlozima. Posebno će predložiti da se u 
cijeloj Uniji na koordiniran i usklađen način izravno pojednostavne i skrate administrativni 
postupci izdavanja dozvola za određene proj ekte u području energije iz obnovljivih izvora.  
 
ZAKLJUČAK : SNAŽNIJA ENERGETSKA  UNIJA  
Trenutačna energetska kriza nezapamćenih je razmjera. Za njezino rješavanje potreban je hitan 
zajednički odgovor u duhu solidarnosti. Unija je već poduzela odlučne korake, a spremna je ići i 
dalje.  
Prošle je godine Komisija predstavila i provela nekoliko inicijativa, s pomoću kojih je postupno 
prešla s poticajnog djelovanja na nacionalnoj razini na uspostavu integrirane strategije za sigurnost 
opskrbe, a odnedavno i hitne mjere s ciljem odvajanja računa za električnu energiju potrošača i 
poduzeća od cijene plina, koordinacije smanjenja potražnje za električnom energijom, 
poboljšavanja paketa instrumenata država članica za zaštitu potrošača i poduzeća od visokih cijena  
energije te uvođenja solidarnog doprinosa za fosilni sektor.  
Novi paket hitnih mjera još se više temelji na solidarnosti i integraciji, čime se veličina 
jedinstvenog tržišta koristi za dodatni razvoj sigurnosti opskrbe, cjenovne pristupačnosti i 
održivos ti energije te sveopću dostupnost osnovnih usluga.  
Komisija je spremna surađivati s Vijećem i poduprijeti ga kako bi se napredak brzo ostvario, 
počevši od sastanka Vijeća za energetiku 25. listopada.  
Solidarno i zajedničko djelovanje najučinkovitiji je o dgovor na ovu krizu. Unija i njezine države 
članice krizu će zajedno prevladati i stvoriti konkurentnu energetsku uniju.   
  
 
9 PRILOG  
Mjere predložene u paketu  
ZAJEDNIČKA KUPNJA PLI NA I ZAŠTITA SIGURNE  OPSKRBE   
  
Koordinirani intenzivni pregovori o opskrbi energijom  sa svim pouzdanim partnerima   
  
Iskorištavanje europske tržišne moći putem platforme za zajedničku nabavu  radi pribavljanja 
dodatnih zaliha za punjenje skladišta (prijedlog u skladu s člankom 122.)  
  
Prijedlog Komisije za osnaživanje Unije za brzi odgovor u hitnim slučajevima utvrđivanjem 
zadanih pravila o solidarnosti  (prijedlog u skladu s člankom 122.)  
  
RJEŠAVANJE PROBLEMA V ISOKE CIJENE ENERGIJ E  
  
Komisija predlaže razvoj posebne referentne cijene za UPP  do kraja 2022. (prijedlog u skladu 
s člankom 122.)   
  
Komisija predlaže uspostavu mehanizma za ograničavanje cijena na glavnoj europskoj burzi 
plina  
  
Komisija predlaže novi privremeni dnevni mehanizam ograničavanja rasta cijena  za 
izbjegavanje prekomjerne volatilnosti cijena i usporavanje rasta cijena na tržištu energetskih 
izvedenica   
 
UBLAŽAVANJE UČINKA VI SOKE CIJENE PLINA  
  
Komisija će do kraja listopada izmijeniti privremeni okvir za državne potpore u kriznim 
situacijama  
Komisija će, u suradnji s Europskim nadzornim tijelom za vrijednosne papire i tržišta kapitala, 
predložiti dvije delegirane uredbe za ublažavanje povećanog likvidnosnog pritiska na 
nefinancijske sudionike na tržištu  nastalog povećanjem zahtjeva za iznos na doknade   
  
Dodatno financiranje  u okviru kohezijske politike (izmjena Uredbe o zajedničkim odredbama) 
i plana REPowerEU  
  
ZAŠTITA I OPTIMIZACIJ A INFRASTRUKTURE   
 
Preporuka Vijeća o kritičnoj infrastrukturi   
 
Prijedlog Komisije o upotrebi novih alata radi transparentnosti  u vezi s kapacitetima 
(prijedlog u skladu s člankom 122.)   
Ubrzavanje postupaka izdavanja dozvola radi bržeg prelaska na proizvodnju energije iz 
obnovljivih izvora