Povećana vojna prisutnost u ruskom dijelu Arktika odražava i globalno strateško pozicioniranje i domaće prioritete, uključujući dvojnu namjenu infrastrukture. Osim pitanja povezanih sa sigurnošću, to bi moglo pogoršati i posljedice klimatskih promjena. Toj vojnoj prisutnosti vjerojatno doprinosi sve veća pristupačnost duge sjeverne obale te regije, ali uglavnom je povezana s pitanjima koja se ne odnose na Arktik . Mnoge zemlje, uključujući SAD, Norvešku, Ujedinjenu Kraljevinu, Dansku, Kanadu i Island, i Organizacija Sjevernoatlantskog ugovora (NATO) pomno prate razvoj događaja kako bi bile spremne odgovoriti na sve veću rusku prisutnost u arktičkim vodama i zračnom prostoru. Primijećena je i veća aktivnost drugih aktera, uključujući Kinu, te veći interes u područjima kao što su vlasništvo nad kritičnom infrastrukturom, izgradnja podmorskih vodova, globalni pomorski promet, kiberprostor i dezinformacije.

Broj zemalja s interesima u arktičkim regijama proteklih se godina naglo povećao. To bi moglo dovesti do geopolitičkog natjecanja oko Arktika i naštetiti interesima EU-a. Osim interesa za arktičke resurse i prometne putove povećala se i vojna aktivnost u mnogim dijelovima Arktika. EU se zalaže za sigurnost, stabilnost, održivost i dobrobit Arktika, koji mora ostati regija mirne multilateralne suradnje i bez većih napetosti. U zaključcima o klimatskoj i energetskoj diplomaciji iz siječnja 2021. Vijeće EU-a istaknulo je važnost pitanja okoliša i klimatskih promjena za sigurnost i obranu te potrebu za bliskom suradnjom s partnerskim zemljama, međunarodnim organizacijama kao što je sustav Ujedinjenih naroda (UN) i suradnjom u okviru multilateralnih partnerstava.

Ovo je desetljeće presudno za borbu protiv kriza u području klime i bioraznolikosti. EU je jedan od globalnih predvodnika u toj borbi te je spreman učiniti sve što može i preuzeti svoj dio globalne odgovornosti. To će učiniti na temelju novog zakona o klimi i paketa zakonodavnih prijedloga za ostvarivanje cilja od 55 % , uoči konferencije COP26. Djelovanje u području klime za Arktik je posebno važno zbog znatnih posljedica njegova zagrijavanja. Zakonodavni prijedlozi u okviru europskog zelenog plana i novi pristup EU-a za održivo plavo gospodarstvo bit će u središtu djelovanja EU-a na Arktiku, a potpora tim djelovanjima bit će znanost, inovacije i regionalna ulaganja.

Klimatske promjene najšira su prijetnja s kojom se Arktik suočava, a dosegle su dosad najkritičniju točku . Arktik posebno pogađa globalno zagrijavanje – u posljednjih 50 godina zagrijavao se tri puta brže od Zemljina prosjeka. Ledeni pokrov na Arktičkom oceanu trenutačno je na najnižoj razini barem od 1850., a predviđa se da će najmanje jednom prije 2050. ljetna najniža razina zapravo biti bez ledenog pokrova. Osim toga, smanjuje se grenlandska ledena ploča, a sve se brže otapa i vječni led na Arktiku. Te međusobno povezane promjene na Arktiku uzrokuju podizanje razine mora, ometaju vremenske sustave i dovode do erozije obale, gubitka bioraznolikosti i uništenja ekosustava na koje to utječe. Zbog otapanja morskog leda gubi se njegova mogućnost refleksije, tzv. albedo efekt, a u kombinaciji s otpuštanjem stakleničkih plinova zbog otapanja vječnog leda ubrzavaju se klimatske promjene i prijeti nam dosezanje kritičnih klimatskih točaka. Teške posljedice tih promjena, koje prati i uništavanje okoliša, pogađaju cijeli planet i ozbiljno utječu na prirodu i ljude na niz načina, neke od kojih tek sada prepoznajemo. To pogoršanje stanja posebno teško pogađa autohtone narode i prijeti dobrobiti budućih generacija. U nedavnom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) ponovno se naglašava da treba hitno i odlučno djelovati .

EU-ove usluge upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus već uključuju praćenje, rano upozoravanje i mapiranje prije i neposredno nakon katastrofa. EU-ov globalni sustav za upozoravanje i koordinaciju u slučaju katastrofa (GDACS) omogućit će bolje upozoravanje i koordinaciju nakon velikih iznenadnih katastrofa. EU će ojačati kapacitete programa Copernicus i Europske mreže nadgledanja i prikupljanja podataka o moru (EMODNet) radi uspješnijeg predviđanja učinaka ekstremnih vremenskih prilika, s posebnim naglaskom na Arktiku. Buduća Galileova usluga upozoravanja u hitnim situacijama koristit će se za izravno dopiranje do stanovništva kojem prijeti katastrofa, posebno u udaljenim područjima koja nisu pokrivena zemaljskim mrežama za povezivost.

U skladu s Odlukom o prekomorskom pridruživanju Grenland s EU-om vodi širok politički dijalog, ima na snazi povlaštene trgovinske dogovore u svrhu pristupa tržištu EU-a te je jedan od glavnih primatelja potpore EU-a po stanovniku u prekomorskim zemljama i područjima (za razdoblje od 2021. do 2027. predviđeno je 225 milijuna EUR). Time se podupire održivi razvoj Grenlanda i diversifikacija njegova gospodarstva. Dugoročna suradnja na razini EU-a dosad je posebno doprinijela jačanju obrazovnog sustava i poboljšanju mogućnosti učenja, s obzirom na to da su znanje i vještine ključni za društveno-gospodarski razvoj Grenlanda.

Istraživanja na području Arktika EU je upotrijebio kao diplomatski alat i izgradio snažne međunarodne mreže te je među ostalim sklopio bilateralne sporazume o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji s Kanadom, Rusijom i SAD-om. Od 2016. EU podupire znanstvenu diplomaciju putem ministarskih sastanaka o znanosti na području Arktika . Za jačanje istraživanja na području Arktika mobiliziran je Sveatlantski savez za istraživanje oceana, a EU će raditi na uspostavi Sveatlantskog saveza za istraživanje od Sjevernog do Južnog pola. EU će uključiti pitanja Arktika u dijaloge s Arktikom i drugim dionicima, uključujući SAD, Kanadu, Norvešku, Island, Rusiju, Kinu, Japan, Republiku Koreju i Indiju te regionalna tijela. Funkcija posebnog izaslanika za pitanja povezana s Arktikom uspostavljena je u okviru Europske službe za vanjsko djelovanje kao glavna točka za diplomatsko djelovanje EU-a na Arktiku.

U okviru Partnerstva sjeverne dimenzije za zaštitu okoliša (NDEP) poboljšava se pročišćavanje otpadnih voda u slijevu Baltičkog mora i ograničavaju emisije crnog ugljika. Projekti se provode u okviru NDEP-ova fonda za potporu (ukupne vrijednosti 350 milijuna EUR), kojim upravlja Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i koji je produljen do 2027. Nuklearni okvir NDEP-a je multilateralni mehanizam financiranja usmjeren na uklanjanje rizika povezanih sa sovjetskim nuklearnim naslijeđem u sjeverozapadnoj Rusiji. U području Barentsovog mora nalazi se jedna od najvećih akumulacija istrošenog nuklearnog goriva i radioaktivnog otpada na svijetu. Donatori su od 2002. za nuklearni okvir osigurali 166,3 milijuna EUR. EU je okviru za okoliš pridonio s 44 milijuna EUR, a nuklearnom okviru s 40 milijuna EUR. Projekti u okviru NDEP-a dramatično su poboljšali stanje okoliša u regiji Baltičkog mora i smanjili opasnost od radioaktivnog zagađenja arktičkih voda.

Politika EU-a temelji se na načelima utvrđenima u UNCLOS-u, UN-ovu Programu održivog razvoja do 2030. i ciljevima održivog razvoja te na njegovoj uključenosti u rad Arktičkog vijeća, Euroarktičkog vijeća za regiju Barentsovog mora i okvir politike sjeverne dimenzije (vidjeti fokus 1.).

EU sa zanimanjem i, u određenim aspektima, zabrinutošću prati razvoj događaja u području sigurnosti. Sigurnost na Arktiku uključuje elemente okoliša, gospodarstva i političko-vojne elemente, koji se ne mogu tumačiti zasebno. Klimatske promjene i otapanje leda povećavaju geopolitički interes i potencijal za strateško natjecanje. EU će ojačati svoje kapacitete za strateško predviđanje, u skladu s različitim područjima djelovanja iz izvješća o strateškim predviđanjima iz 2021., kako bi bolje razumio posljedice klimatskih promjena po Arktik, među ostalim i po sigurnost na globalnoj razini. Surađivat će sa svojim partnerima, uključujući SAD, Kanadu, Norvešku i Island te NATO u području strateškog predviđanja, od srednjoročnih do dugoročnih razmatrati učinke klimatskih promjena na sigurnost te razmjenjivati studije i podatke u okviru šire tekuće razmjene s NATO-om o klimatskim promjenama i sigurnosti.

-zalagati se za Sveatlantski savez za istraživanje od Sjevernog do Južnog pola,

Tijelo za pripravnost i odgovor na hitne zdravstvene situacije (HERA) imat će ključnu ulogu u predviđanju budućih prijetnji zdravlju, uključujući moguću ponovnu aktivaciju klica koje se oslobode otapanjem vječnog leda. U potencijalnoj budućoj izvanrednoj situaciji u području zdravlja to bi tijelo podupiralo europski sustav zdravstvene sigurnosti u odgovoru na prijetnje te bi se angažirale i agencije, uključujući Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti.

Potrebna su daljnja istraživanja kako bi se oblikovale mjere prilagodbe i ublažavanja rizika te povećalo znanje o njihovu utjecaju na zajednice i održivi razvoj. EU već podupire te aktivnosti kroz program Obzor 2020. u okviru projekta Nunataryuk. Projekt Arctic Passion temeljit će se na tom radu, praćenju i prognoziranju otapanja vječnog leda i mapiranju parametara vječnog leda s pomoću satelita programa Copernicus i promatranja in situ, uključujući podatke koje dostavljaju autohtone skupine.

-Zdravstveni aspekti: nacionalna zdravstvena tijela pratit će i ocjenjivati rizike za zdravlje ljudi, životinja i biljaka. To uključuje rizike od patogena, kao što je antraks, ili onečišćujućih tvari kao što je živa sadržana u vječnom ledu, oštećenja kanalizacijskih cjevovoda i prijenos patogena u područja vječnog leda zbog migracije vrsta i ljudskih aktivnosti.

2.POVEĆANJE OTPORNOSTI ARKTIKA NA KLIMATSKE PROMJENE I UNIŠTAVANJE OKOLIŠA

EU prepoznaje i nastavit će procjenjivati svoj utjecaj na Arktik . Taj utjecaj nastoji suzbiti na koordiniran način, u bliskoj suradnji s nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima te arktičkim zajednicama. EU će raditi na uklanjanju glavnih izvora onečišćenja koji utječu na arktičke regije u zraku, na kopnu i na moru, kao što su plastika/morsko smeće, crni ugljik, kemikalije i emisije iz prometa te neodrživo iskorištavanje prirodnih resursa.

Klimatske promjene i bioraznolikost: dvije strane iste medalje

Klimatske promjene i bioraznolikost međusobno su ovisne. EU je jedna od vodećih sila u pregovorima na temelju Okvirne konvencije UN-a o promjeni klime (UNFCCC) i Konvencije o biološkoj raznolikosti. Nedavno je donio zakon o klimi, u kojem je utvrdio ciljeve ostvarenja klimatske neutralnosti do 2050., jačanja otpornosti i smanjenja osjetljivosti na klimatske promjene. Predloženim paketom zakonodavnih prijedloga za ostvarivanje cilja od 55 % nastoji se politikama EU-a u području klime, energetike, uporabe zemljišta, prometa i oporezivanja omogućiti smanjenje neto emisija stakleničkih plinova za najmanje 55 % do 2030. Taj će se cilj pretvoriti u čvrste politike i obveze od kojih će koristi imati i Arktik. EU podupire i globalni cilj „30 * 30”, koji se odnosi na zaštitu 30 % kopna i 30 % oceana do 2030. uspostavom mreže zaštićenih morskih područja i drugim djelotvornim mjerama za očuvanje. Osim toga, EU odlučno zagovara i provedbeni sporazum UNCLOS-a o očuvanju i održivom iskorištavanju morske bioraznolikosti područja koja se nalaze izvan nacionalne jurisdikcije (BBNJ).

Očuvanje i održivo iskorištavanje arktičkih živih morskih resursa, uključujući riblje stokove, od ključne je važnosti. EU je stranka Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru (usp. fokus 4.).

FOKUS 4.: Uspjeh Sporazuma za sprečavanje nereguliranog ribolova na otvorenome moru u središnjem Arktičkom

oceanu Stupanje na snagu tog sporazuma primjer je uspjeha za Arktik. On štiti morske ekosustave primjenom predostrožnog i znanstveno utemeljenog pristupa svem budućem ribolovu u središnjem Arktičkom oceanu. EU je znatno pridonio pregovorima i pripremnom radu prije nego što je Sporazum stupio na snagu. EU će podupirati njegovu brzu provedbu, uključujući uspostavu zajedničkog znanstvenog programa, mjere očuvanja i upravljanja za istraživački ribolov te potrebne institucionalne dogovore. EU će također provoditi istraživanja u središnjem Arktičkom oceanu kao dio svojeg doprinosa zajedničkom znanstvenom programu.

Radi zaštite Arktika EU podupire i određivanje zaštićenih morskih područja u Arktičkom oceanu, među ostalim na temelju Konvencije o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika.

Zajednička znanstvena inicijativa EU-a i Europske svemirske agencije o znanosti o Zemljinu sustavu pokazala se iznimno važnom za razumijevanje klimatskih promjena. Program Copernicus upravlja namjenskim centrom za praćenje i predviđanje na području Arktičkog oceana, s posebnim naglaskom na praćenje morskog leda. EU će dodatno proširiti usluge programa Copernicus za Arktik te se za to služiti saznanjima i podacima prikupljenima u okviru projekata kao što je Arctic Passion programa Obzor 2020. Podržat će osnivanje tematskog centra za Arktik u okviru programa Copernicus kako bi se na jednom mjestu moglo pristupiti svim relevantnim uslugama za praćenje polova, i to na kopnu i na moru.

Rješavanje problema onečišćenja plastikom/morskim smećem

EU na snazi ima ciljeve smanjenja količine plastičnog otpada za 50% i mikroplastike za 30 % do 2030. Sada nastoji postići globalni sporazum o plastici za borbu protiv onečišćenja plastikom, koji bi se vodio pristupom kružnog gospodarstva i odnosio na cijeli životni ciklus plastike. Osim toga, u okviru akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja zraka, vode i tla zalagat će se za netoksični okoliš u cijelom svijetu. EU aktivno sudjeluje u radu Arktičkog vijeća i primjeni OSPAR-a, koji se posebno odnosi na morsko smeće, uključujući plastiku.

Promicanje zajedničkog djelovanja radi smanjenja crnog ugljika na Arktiku

Smanjenje emisija crnog ugljika čiji se utjecaj osjeća na Arktiku i dalje predstavlja velik izazov. Kao klimatski onečišćivač kratkog vijeka, crni ugljik uzrokuje zatamnjenje visokoreflektirajućih površina i upija Sunčevo zračenje u zraku te na taj način uzrokuje snažno regionalno zagrijavanje. Usto, on je i onečišćivač zraka štetan za zdravlje. Za oko 36 % crnog ugljika koji se taloži na Arktiku i dovodi do zagrijavanja atmosfere, ali i površine tla i leda, odgovoran je EU. On stoga promiče sveobuhvatnu politiku za rješavanje tog pitanja (vidjeti fokus 4.).