EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 18.11.2021. COM(2021) 713 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Politika tržišnog natjecanja spremna za nove izazove



1.Uvod Od osnivanja Europske unije politika tržišnog natjecanja pridonosi očuvanju i poticanju gospodarskog blagostanja Unije. Energična provedba pravila tržišnog natjecanja pomaže europskim potrošačima i kupcima – građanima i poduzećima, omogućavajući im donošenje odluka na tržištu i korištenje inovativnim proizvodima i uslugama po pristupačnim cijenama. Pridonosi i razvijanju dinamičnog i energičnog tkiva našega europskog gospodarstva koje čine poduzetnici, novoosnovana poduzeća i svjetski predvodnici u pojedinim sektorima bez obzira na veličinu, od malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) do multinacionalnih konglomerata. Pandemija bolesti COVID-19 još je jedanput pokazala da europsko gospodarstvo, zahvaljujući svojoj otpornosti i kapacitetima za inovaciju, može preuzeti vodeću ulogu: europska industrija upregnula je sve svoje snage u razvoj učinkovitih cjepiva protiv bolesti COVID-19 te ih u rekordnom vremenu stavila na globalno tržište. Uspješno se prilagodila kriznim potrebama prenamjenom proizvodnih linija za proizvodnju maski i osobne zaštitne opreme u korist svih Europljana. Europska poduzeća brzo su promijenila poslovne modele i mnoga su preko noći prešla na e-trgovinu. To ne bi bilo moguće bez fleksibilnosti, poticanja inovacija i usmjerenosti na uspjeh ugrađenih u europsko gospodarstvo tijekom desetljeća provedbe i reguliranja tržišnog natjecanja. Politika tržišnog natjecanja imala je važnu ulogu i u Unijinu paketu instrumenata za odgovor na krizu, što upućuje na njezinu intrinzičnu sposobnost brzog odgovora na iznenadne gospodarske promjene. Privremeni okvir za državne potpore, koji je Komisija donijela u ožujku 2020., poduzećima kojima je to potrebno omogućava nužnu i razmjernu potporu država članica uz osiguravanje jednakog postupanja i ograničavanje neopravdanog narušavanja tržišnog natjecanja koje bi ugrozilo jedinstveno tržište. Privremeni okvir za procjenu protumonopolskih pitanja iz travnja 2020. poduzećima pruža smjernice i pravnu sigurnost, npr. pri suradnji na očuvanju lanaca opskrbe u slučaju zatvaranja granica ili rješavanju problema nestašice najvažnijih bolničkih lijekova i medicinske opreme ili uskih grla u proizvodnji cjepiva. Politika tržišnog natjecanja neometano se primjenjuje uz druge socijalne i gospodarske politike Unije u različitim područjima radi pružanja potpore najpogođenijim sektorima i radnicima te ublažavanja učinka krize na poduzeća, uključujući MSP-ove i novoosnovana poduzeća. Zahvaljujući uspjehu kampanja cijepljenja te postupnom ponovnom pokretanju društvenih i gospodarskih aktivnosti, europsko gospodarstvo sad je na putu snažnog oporavka, iako još uvijek nejednakim tempom i uz rizike zbog sve većih napetosti u lancima opskrbe, rasta cijena energije i ponovnog širenja zaraze bolešću COVID-19 u nekim državama članicama. Iako smo svjedočili otpornosti, dosjetljivosti i prilagodljivosti industrije EU-a, izloženi smo i novim ranjivostima i starijim ovisnostima, kao i socioekonomskim i teritorijalnim nejednakostima koje je potrebno ukloniti. Kriza je razotkrila međuovisnost globalnih lanaca vrijednosti i važnost globalno integriranog jedinstvenog tržišta. Zadaća koja je pred nama može se činiti zastrašujućom: prijeći težak put oporavka od krize uzrokovane bolešću COVID-19 i izvući pouke iz uočenih ranjivosti, omogućiti europskim industrijama da ojačaju otpornost i pozicioniraju se kao predvodnice zelene i digitalne tranzicije, a pritom nikoga ne zapostaviti. Europsko se gospodarstvo doista nalazi na važnoj prekretnici – potreban mu je gospodarski oporavak od teške krize obilježene ekstremnim razlikama u ponudi i potražnji, unutar i izvan Europe, kao i temeljite promjene poslovnih praksi i modela te velika dugoročna ulaganja radi osiguravanja zelene i digitalne tranzicije, vlastite buduće konkurentnosti i otvorene strateške autonomije u globalnom kontekstu. Dugoročni proračun EU-a za razdoblje 2021.–2027. i instrument NextGenerationEU, posebno putem mehanizma za oporavak i otpornost i paketa pomoći za oporavak za koheziju i europska područja (REACT-EU), pružaju priliku za ulaganje u gospodarstvo koje će biti uistinu otporno na buduće promjene. Iako može pomoći u osiguravanju sredstava, javna potpora sama po sebi nije dovoljna za promjene na terenu: i poduzeća moraju imati potrebu za inovacijama koja će ih potaknuti na osmišljavanje novih, učinkovitijih rješenja i razmjerna ulaganja. Tržišno natjecanje pridonosi tim kretanjima jer potiče poduzeća na inovacije i ulaganja kako bi uspjela na tržištu, a pritom osigurava pravedne uvjete europskim poduzećima svih veličina i kontinuiranu dobrobit od tržišnog natjecanja europskim potrošačima. Kako bi ostvarila te ciljeve, Europi je potrebno snažno i otporno jedinstveno tržište kojim se podupiru sve faze poduzetništva te se poduzećima svih veličina omogućava da što bolje iskoriste prednosti europske ekonomije razmjera i sama je dosegnu kako bi se uspješnije natjecala u globaliziranom gospodarstvu. Potrebna su joj konkurentna tržišta koja daju odgovarajuće cjenovne signale za poticanje ulaganja kako bi se omogućile i uvele revolucionarne inovacije za zelenije proizvode, usluge i lance vrijednosti, naprednija digitalna infrastruktura i alati (npr. oblak, mikroprocesori, umjetna inteligencija) te proizvodne tehnologije koje su učinkovitije i manje onečišćuju. Europi je potrebno pravedno tržište rada s konkretnim mjerama za rješavanje postojećih i novih nedostataka vještina i nejednakosti povezanih s radnom snagom. Potrebna joj je mogućnost izbora proizvoda i usluga, kojom se pridonosi pouzdanosti i raznovrsnosti lanaca opskrbe te pravodobno zadovoljava potražnja europskih poduzeća i potrošača. Taj izbor treba biti cjenovno pristupačan svima, posebno kućanstvima i MSP-ovima. Europa treba očuvati koheziju na jedinstvenom tržištu kako njegovo jačanje ne bi dovelo do povećavanja gospodarskih, socijalnih i teritorijalnih nejednakosti. Sve to zahtijeva snažnu i djelotvornu politiku tržišnog natjecanja i njezinu provedbu, čime će se europskom gospodarstvu olakšati put do oporavka te ostvarivanje zelene i digitalne ambicije na održiv i društveno i teritorijalno uključiv način. Komisija radi ostvarivanja tih ciljeva u Europskoj uniji surađuje s nacionalnim tijelima država članica nadležnima za tržišno natjecanje pod nadzorom sudova Unije. Trenutačno provodi dosad najambicioznije i najopsežnije preispitivanje instrumenata politike tržišnog natjecanja kako bi se osiguralo da svi instrumenti tržišnog natjecanja (kontrola koncentracija, suzbijanje monopola i kontrola državnih potpora) i dalje odgovaraju svrsi. Komisija se istodobno nastoji opremiti novim instrumentima za rješavanje nadolazećih izazova na jedinstvenom tržištu, kao što su digitalni nadzornici pristupa ili štetni učinci stranih subvencija. Tim se preispitivanjem, zajedno s kontinuiranom snažnom provedbom pravila tržišnog natjecanja, industrijama EU-a nastoji osigurati vodeća uloga u dvostrukoj tranziciji i poticati otpornost jedinstvenog tržišta. Pojedinosti i vremenski okviri tih aktivnosti navedeni su u Prilogu ovoj Komunikaciji. Istodobno, izvan europskih granica u sve većem broju jurisdikcija radi se na učinkovitijoj provedbi te međunarodnom usklađivanju politika tržišnog natjecanja i provedbenih praksi. To je važno za osiguravanje poštenog tržišnog natjecanja u svim sektorima i omogućavanje europskim poduzećima da dosegnu učinkovite razmjere. Očekuje se da će se 85 % rasta svjetskog BDP-a 2024. ostvariti izvan EU-a. Međunarodni monetarni fond nedavno je naglasio važnu ulogu tržišnog natjecanja u sprečavanju prekomjerne koncentracije tržišta, poticanju inovacija i podupiranju zdravog oporavka. Slične rasprave održane su na razini skupine G7, a partneri istomišljenici primjenjuju međusektorski usuglašen pristup kako bi promicali tržišno natjecanje u gospodarstvima svojih zemalja. Međutim, to vjerojatno neće biti slučaj u svim jurisdikcijama. Stoga se takvom suradnjom i zagovaranjem međunarodnog tržišnog natjecanja dopunjuju alati trgovinske politike EU-a kojima se nastoji osigurati slobodna i poštena trgovina na globalnoj i bilateralnoj razini, a dopunjuju se i inicijative EU-a za poticanje međunarodnog razvoja i suradnje, kao što su međunarodna partnerstva za rješavanje strateških ranjivosti opskrbnog lanca. U tom se kontekstu ovom Komunikacijom utvrđuje sljedeće: -put prema postupnom ukidanju kriznih mjera na temelju privremenog okvira za državne potpore, zajedno s mjerama za pokretanje i privlačenje privatnih ulaganja u fazi oporavka (2. odjeljak), i -doprinos aktualnog, dalekosežnog preispitivanja politike tržišnog natjecanja i njegove provedbe nastojanjima Unije da ostvari zelenu i digitalnu tranziciju na otpornom jedinstvenom tržištu (3. odjeljak). 2.Doprinos privremenog okvira za državne potpore bržem oporavku Pojavom pandemije bolesti COVID-19 u ožujku 2020. društveni i gospodarski život u Uniji naglo se zaustavio: od građana je zatraženo da ostanu kod kuće, škole, trgovine i uredi su zatvoreni, tvornice su prestale s radom. Bez izvanredne javne potpore inače održiva poduzeća bila bi prisiljena povući se s tržišta, čime bi nebrojeni građani ostali bez sredstava za život. Komisija je u potpunosti iskoristila fleksibilnost pravila o državnim potporama za iznimne okolnosti kako bi donijela privremeni okvir za državne potpore te državama članicama osigurala prilagođene alate za potporu gospodarstvu tijekom tog zahtjevnog razdoblja. Tijekom proteklih 18 mjeseci Komisija je nastavila prilagođavati pravila novim potrebama država članica i poduzeća s pomoću pet izmjena okvira, čime je državama članicama omogućeno poduzimanje širokog raspona mjera potpore. Komisija je do danas donijela više od 670 odluka kojima se u svih 27 država članica odobrava više od 3 bilijuna EUR državne potpore za različite vrste potpora u raznim gospodarskim sektorima, uključujući onu namijenjenu MSP-ovima. Te su odluke donesene u rekordnom roku zahvaljujući posebnim postupcima donošenja i bliskoj suradnji Komisije i država članica. Privremeni okvir za državne potpore sadržava zaštitne mjere kojima se osigurava da se javnom potporom ne narušavaju jednaki uvjeti na jedinstvenom tržištu. No Komisija je i dalje oprezna u pogledu učinka izvanredne potpore s obzirom na znatne razlike u sposobnosti nacionalnih proračuna država članica da odgovore na krizu i osiguraju potporu. Komisija će provesti i ex post evaluaciju primjene privremenog okvira za državne potpore i izvući pouke za budućnost s obzirom na postupovne aspekte i učinke različitih vrsta potpora predviđenih okvirom, npr. potpora MSP-ovima, na tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu. Postupno ukidanje privremenog okvira za državne potpore na putu do oporavka Kako je već utvrđeno u ažuriranoj industrijskoj strategiji, mjere potpore u kriznim situacijama treba postupno ukidati kad to gospodarska situacija dopusti, pri čemu treba izbjegavati naglu obustavu potpore. Time bi se izbjegli asimetričan oporavak i rizik od još veće gospodarske divergencije na jedinstvenom tržištu. Gospodarstvo EU-a može se snažno oporaviti samo ako se oporavimo zajedno.

U tom kontekstu Komisija danas donosi šestu izmjenu privremenog okvira za državne potpore s dva cilja: Prvo, utvrđuje se put prema postupnom ukidanju kriznih mjera s obzirom na zabilježeni gospodarski oporavak i u skladu s razvojem pandemije. Šestomjesečnim produljenjem postojećih mjera na temelju privremenog okvira za državne potpore do 30. lipnja 2022. izbjeći će se naglo ukidanje javne potpore poduzećima koja im je još uvijek potrebna jer je ozbiljni poremećaj koji utječe na gospodarstva država članica i dalje prisutan. Time će se omogućiti usklađeno postupno ukidanje razine potpore s obzirom na različite brzine oporavka, tj. činjenicu da određeni sektori u različitim državama članicama i dalje zaostaju za drugima. Drugo, izmjenom se uvode dva nova alata za pokretanje i privlačenje privatnih ulaganja koja će omogućiti brži, održiviji i digitalniji oporavak: -potpora ulaganjima za održivi oporavak (do 31. prosinca 2022.): tim se alatom državama članicama omogućuje stvaranje izravnih poticaja za privatna ulaganja radi pokretanja gospodarstva. Države članice mogu se koristiti tim alatom za potporu sektorima ili raznim poduzećima kako bi pomogle u prevladavanju investicijskog jaza koji je nastao zbog pandemije bolesti COVID-19. Kako bi se spriječilo neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja, uspostavljaju se zaštitne mjere kojima se, na primjer, jamči da će programi koje uvode države članice biti od koristi znatnom broju poduzeća, kao i dostatni vlastiti doprinos tih poduzeća. Tim se alatom države članice mogu koristiti za ubrzavanje zelene i digitalne tranzicije podupiranjem svih ulaganja koja smatraju važnima za ubrzavanje gospodarskog oporavka nakon razornih posljedica pandemije na način koji je održiv i otporan na buduće promjene. U pravilu, ulaganja kojima se nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima vjerojatno neće imati dovoljno pozitivnih učinaka koji bi nadmašili njihove negativne učinke na tržišno natjecanje i trgovinu. Ovisno o različitim potrebama u gospodarstvima, na državama članicama je da utvrde prioritete i osmisle programe potpore kojima se potiču privatna ulaganja. Takvi programi mogu, na primjer, uključivati: ouvođenje ili nadogradnju digitalne infrastrukture za digitalizaciju poduzeća, oponovno opremanje proizvodnih linija za nove proizvode (npr. oprema za digitalizaciju, električna vozila), oulaganja u nove proizvodne linije ili strojeve za proširenje proizvodnje radi rješavanja problema nestašice u opskrbi, ozamjenu starih strojeva ili opreme učinkovitijom ili manje onečišćujućom opremom, oulaganja u opremu potrebnu za poboljšanje kružnog gospodarstva/recikliranja i održivog pristupa resursima, opotporu za povećavanje energetske učinkovitosti zgrada, opotporu poduzećima koja žele nabaviti e-bicikle, električna vozila ili druge vrste prijevoznih sredstava koja ne onečišćuju, i/ili opotporu programima prekvalifikacije/usavršavanja radi osiguravanja dostupnosti kvalificirane radne snage; -potpora solventnosti (do 31. prosinca 2023.): tom se mjerom državama članicama omogućuje upotreba privatnih sredstava koja postaju dostupna za ulaganje u MSP-ove, uključujući novoosnovana poduzeća i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Taj je alat iznimno važan s obzirom na povećanje razine zaduženosti tijekom krize, posebno manjih poduzeća. Njime se osigurava pristup financiranju vlasničkim kapitalom, koji ta poduzeća često ne mogu lako privući pojedinačno. Na primjer, države članice mogu dati jamstva namjenskim investicijskim fondovima kojima će se smanjiti rizici za privatne ulagače i povećati privlačnost ulaganja u MSP-ove, novoosnovana poduzeća i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Ti novi alati mogu pridonijeti i provedbi plana za oporavak i otpornost. 3.Doprinos politike tržišnog natjecanja zelenom, digitalnom i otpornom jedinstvenom tržištu Blagostanje Unije duboko je ukorijenjeno u njezinu predanost načelima socijalnog tržišnog gospodarstva, kako je utvrđeno u Ugovoru iz Lisabona. Politika tržišnog natjecanja dio je opsežnog regulatornog i provedbenog paketa; na taj se način osigurava da tržišta djeluju u korist kupaca i potrošača. Politikom tržišnog natjecanja, kojom se tržišta održavaju otvorenima i konkurentnima te se osiguravaju jednaki uvjeti, pridonosi se ostvarivanju širih prioriteta Unije utvrđenih mjerodavnim regulatornim politikama.

Konkretnije, politikom tržišnog natjecanja nastoji se putem učinkovite javne intervencije spriječiti i otkloniti narušavanje tržišta. Kontrola koncentracija poduzećima omogućava rast preuzimanjem drugih poduzetnika, uključujući konkurente, dobavljače ili kupce, a istodobno osigurava da na predmetnom tržištu i dalje posluje dovoljno drugih poduzeća koja mogu ponuditi alternative, čime se pridonosi pouzdanim i raznovrsnim lancima opskrbe. Provedbom protumonopolskih pravila osigurava se da partnerstva među poduzećima donose korist i pritom ne dovode do štetnih kartela ili drugih protutržišnih sporazuma kojima se ograničava dostupnost proizvoda ili povećavaju cijene. Njima se osigurava i da poduzeća u vladajućem položaju ne upotrebljavaju svoju tržišnu snagu kako bi isključila konkurente s tržišta ili iskorištavala kupce. Kontrolom državnih potpora uređuje se upotreba ograničenih javnih sredstava država članica za potporu ciljevima javne politike, čime se pridonosi postizanju optimalnih razina ulaganja u europsko gospodarstvo bez istiskivanja privatnih ulaganja ili sudjelovanja u štetnim subvencijskim utrkama koje narušavaju jedinstveno tržište. Velika većina javne potrošnje ne uključuje državne potpore, a gotovo sva sredstva koja su obuhvaćena kontrolom državnih potpora države članice izravno dodjeljuju poduzećima i pritom nije potrebno prethodno obavijestiti Komisiju ni tražiti njezino odobrenje. U tom kontekstu dokazano je da politika tržišnog natjecanja održava svoju učinkovitost jer reagira na nova tržišna kretanja i promjenjive ciljeve politike Unije. Pravila tržišnog natjecanja odlikuje inherentna sposobnost prilagodbe jer se primjenjuju na pojedinačne slučajeve, uzimajući u obzir posebnosti poduzeća i tržišta u trenutku ocjene, na temelju ažuriranih informacija o trenutačnim uvjetima i predvidivim kretanjima na tržištu koje dostavljaju subjekti u tržišnom gospodarstvu. Pri stalnom preispitivanju pravila tržišnog natjecanja primjenjuje se iskustvo utemeljeno na slučajevima. Tijekom godina takva su preispitivanja dovela do nekoliko ciklusa prilagodbi pravila tržišnog natjecanja u skladu s potrebama, kao i do stvaranja novih instrumenata. Zahvaljujući tim prilagodbama politikom tržišnog natjecanja i dalje potiču inovacije i, u skladu s Ugovorima, čuva visoko konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo koje u konačnici služi građanima EU-a. Trenutačno preispitivanje svih instrumenata tržišnog natjecanja (kontrola koncentracija, suzbijanje monopola i kontrola državnih potpora) omogućit će industrijama EU-a da budu predvodnice u dvostrukoj tranziciji i povećati otpornost jedinstvenog tržišta, a kupcima i potrošačima omogućiti pravedno sudjelovanje u prednostima koje to donosi, kako će biti objašnjeno u sljedećim pododjeljcima. Politikom tržišnog natjecanja održavaju se tržišta koja dobro funkcioniraju i istodobno rješavaju relevantni tržišni nedostaci, čime se pridonosi dvostrukoj tranziciji i otpornosti jedinstvenog tržišta. Komisija će u svojoj praksi i dalje uzimati u obzir zelene i digitalne aspekte te aspekte otpornosti u mjeri koja je relevantna za ocjenu tržišnog natjecanja. Preispitivanje koje je u tijeku uključuje preispitivanje horizontalnih alata za tržišno natjecanje koji su relevantni u svim sektorima i za sve instrumente. Konkretno, Komisija će ažurirati svoju Obavijest o utvrđivanju tržišta iz 1997. uzimajući u obzir znatan razvoj događaja u proteklih dvadeset godina, posebno digitalizaciju i nove načine ponude robe i usluga, te sve povezaniju i globaliziraniju prirodu trgovinske razmjene . U tom je kontekstu utvrđivanje tržišta važan korak u Komisijinoj ocjeni predmeta povezanih s koncentracijama i suzbijanjem monopola jer objašnjava konkurentno okruženje u kojem poduzeća posluju u određenom trenutku i tijekom duljeg razdoblja. Budući da tržišta nisu statična, tu je analizu potrebno ponavljati za svaki pojedini slučaj kako bi se uzele u obzir promjene u proizvodnim postupcima i sklonostima potrošača te druge posebnosti tržišta, kao što su inovacijski ciklusi, lanci opskrbe, posebnosti digitalnih tržišta i povezanih poslovnih modela te jednostavnost pristupa novim dobavljačima ili kako bi se odgovorilo na regulatorne promjene. I zemljopisni opseg tržišta potrebno je iznova ocijeniti u svakom pojedinom slučaju, što može dovesti do toga da se tržišta utvrđuju u rasponu od lokalnih do globalnih, ovisno o tome kako funkcioniraju u praksi, posebno sa stajališta potrošača i kupaca. Komisija ne odlučuje kako bi tržišta trebala izgledati. Na temelju dokaza koje su dostavili sudionici na tržištu Komisija kao polazišnu točku za ocjenu tržišnog natjecanja ispituje kako određeno tržište funkcionira u praksi. U pojedinačnoj ocjeni predmeta Komisija će kontinuirano poboljšavati svoje analitičke alate kako bi uzela u obzir vjerojatne buduće trendove i kretanja na tržištu, među ostalim u pogledu poslovnih modela, tehnologija i trgovinskih obrazaca, u okviru ocjene tržišnog natjecanja u predmetima povezanima sa suzbijanjem monopola i koncentracijama u smislu potencijalnog tržišnog natjecanja, kao i vjerojatnosti ulaska i/ili širenja konkurenata, među ostalim i onih izvan EU-a. U konačnici, politika tržišnog natjecanja EU-a i njezina provedba odgovor su na trenutačne i predvidive tržišne uvjete. Nadalje, Komisija trenutačno preispituje Okvir za državne potpore za promicanje provedbe važnih projekata od zajedničkog europskog interesa (VPZEI). Tim se okvirom državama članicama i industriji omogućava da zajedno prevladaju tržišne nedostatke ili društvene izazove transparentnom i uključivom uspostavom ambicioznih paneuropskih projekata s pozitivnim učincima na gospodarstvo EU-a u cjelini. Evaluacija postojećeg okvira pokazala je da on dobro funkcionira. Ipak su potrebne određene ciljane prilagodbe, uz istodobno održavanje postojećeg opsega okvira kako bi se omogućio razvoj revolucionarnih inovacija do prve industrijske primjene i ulaganja u infrastrukturu uz neophodno javno financiranje. 3.1.Potpora zelenoj tranziciji Borba protiv klimatskih promjena i uništavanja okoliša glavni je izazov s kojim se suočava naša generacija. Kako bi osigurala održivost okoliša i postala klimatski neutralna do 2050., Unija je u središte svoje vizije i strategije rasta stavila europski zeleni plan. Cilj smanjenja emisija za najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. postao je pravno obvezujući stupanjem na snagu europskog propisa o klimi. Za ostvarivanje tih ciljeva potreban je čvrst i poticajan regulatorni okvir kojim se utvrđuju obvezujući standard, povećavaju ambicije i dionici potiču na prilagodbu ponašanja. Komisija je prošlog srpnja donijela paket „Spremni za 55 %” s nizom prijedloga kako do 2030. politikama EU-a u području klime, energetike, upotrebe zemljišta, prometa i oporezivanja smanjiti emisije stakleničkih plinova za najmanje 55 %. Nizom drugih strategija u okviru zelenog plana nastoji se riješiti šira ekološka kriza i postići resursno učinkovito, čisto i kružno gospodarstvo. Politika tržišnog natjecanja može dopuniti regulatorni okvir osiguravanjem snažnih i konkurentnih tržišta s kojih se šalju odgovarajući cjenovni signali za usmjeravanje nužnih ulaganja u tehnologije potrebne za tranziciju, bez povećanja troškova poreznih obveznika. Takva politika može pridonijeti određivanju odgovarajućih poticaja poduzećima za učinkovitu upotrebu resursa, izbjegavanje neupotrebljive imovine i inovaciju u proizvodnim procesima radi veće održivosti. Osim toga, može poduprijeti pravednu tranziciju kojom se ublažavaju socioekonomske i regionalne posljedice koje proizlaze iz prelaska na klimatski neutralna gospodarstva. U tom je kontekstu Komisija 2020. pokrenula postupak promišljanja o ulozi politike tržišnog natjecanja u zelenoj tranziciji. Pritom je uočeno postojanje usklađenih stajališta o važnosti politike tržišnog natjecanja u kontekstu Unijinih politika u području okoliša, klime i energetike. Za postizanje ciljeva zelenog plana doista je potrebno učinkovito međudjelovanje regulatornog okvira i politike tržišnog natjecanja. Premošćivanje jaza u zelenim ulaganjima i omogućivanje pravedne tranzicije Za postizanje ciljeva europskog zelenog plana bit će potrebna velika javna i privatna ulaganja, zbog čega će najmanje 30 % od 1,8 bilijuna EUR iz novog dugoročnog europskog proračuna i instrumenta NextGenerationEU biti utrošeno na borbu protiv klimatskih promjena. U okviru mehanizma za oporavak i otpornost, glavnog alata instrumenta NextGenerationEU, najmanje 37 % sredstava dodijeljenih državama članicama mora se odnositi na klimatske mjere kojima se pridonosi zelenoj tranziciji. To javno financiranje bit će važno i za poticanje privatnih ulaganja kojima će se nužno financirati velik dio potrebnih ulaganja. Pravila o državnim potporama već su pokazala svoju vrijednost: na primjer, Smjernice o državnim potporama za energiju i okoliš pridonijele su pokretanju dobro osmišljenih programa javne potpore za postizanje klimatskih ciljeva za 2020., čime je u gospodarstvo dodano više od 202 milijarde EUR, među ostalim za povećanje upotrebe obnovljivih izvora energije u slučajevima u kojima su se privatna ulaganja pokazala nedostatnima. Privatna ulaganja pridonijela su i djelotvornoj upotrebi ograničenih javnih sredstava: budući da se pravilima o državnim potporama počela zahtijevati provedba konkurentnih natječaja za potpore velikim postrojenjima za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora, trošak tih potpora u nekim se slučajevima više no prepolovio, a neki projekti vjetroelektrana na moru u Europi sad se provode bez ikakvih javnih subvencija. Komisijino opsežno preispitivanje pravila o državnim potporama dodatno će poduprijeti ambiciozne klimatske, energetske i okolišne ciljeve, s naglaskom na privlačenje privatnih ulaganja. Nekoliko primjera: revidiranim Smjernicama o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju (EEAG), koje se nazivaju i Smjernicama o potporama za klimu, energiju i okoliš (CEEAG) i čija je primjena predviđena od 2022., kao i revizijom povezanih odjeljaka Uredbe o općem skupnom izuzeću (GBER), nastoji se osigurati dosljedan i fleksibilan okvir usmjeren na budućnost kako bi se državama članicama omogućilo pružanje potpore potrebne za ostvarenje zelenog plana. U tu svrhu Komisija predviđa da bi se novim CEEAG-om, na primjer, omogućila potpora naporima koje industrija ulaže u dekarbonizaciju na temelju bilo koje tehnologije kojom se može provesti zelena tranzicija, i to primjenom instrumenata kao što su ugovori o kompenziranju razlike u odnosu na ugljik, na primjer u pogledu opskrbe niskougljičnim vodikom. Predlaže, na primjer, i potporu mjerama kojima proizvodni procesi s nultim ili niskim emisijama ugljika postaju gospodarski održivi (uključujući prenamjenu postojećih postrojenja u kontekstu u kojem je potrebna povećana elektrifikacija). U skladu s potrebnim širim pristupom Komisija namjerava olakšati potporu i u područjima kao što su kružno gospodarstvo i biološka raznolikost te čista mobilnost ili mobilnost bez emisija i energetska učinkovitost zgrada. Aktualnim preispitivanjem pravila o državnim potporama nastoji se i osigurati usklađenost s utvrđenim i novim regulatornim načelima relevantnima za europski zeleni plan, kao što je načelo „onečišćivač plaća”. U tim se pravilima posebna pozornost posvećuje i načelu „nenanošenja bitne štete” u okviru individualizirane procjene pozitivnih i negativnih učinaka. U tu bi se svrhu nacrtom CEEAG-a poduprlo postupno ukidanje fosilnih goriva, uz pojašnjenje da se državna potpora projektima koji uključuju takva goriva, kao što su nafta, ugljen i lignit, vjerojatno neće smatrati sukladnom pravilima o državnim potporama. Općenito, Komisija prema potrebi može u okviru procjene negativnih učinaka potpore na tržišno natjecanje i trgovinu uzeti u obzir negativne eksternalije. U europskom zelenom planu zahtijevaju se i odgovarajući poticaji za inovacije i osiguravanje čišćih proizvoda za potrošače. Iako se to uglavnom uređuje propisima, politika tržišnog natjecanja može pridonijeti daljnjem poticanju potražnje za čišćim proizvodima i stvaranju odgovarajućih okvirnih uvjeta. Na primjer, u nacrtu CEEAG-a predlaže se olakšavanje ostvarivanja potpore za nabavu vozila s nultim/niskim emisijama ugljika i za ulaganja u povezanu infrastrukturu za punjenje i opskrbu, čime će se osigurati potpora zelenijim proizvodnim procesima. U Komisijinoj Strategiji za održivu i pametnu mobilnost posebno se ističe doprinos prava tržišnog natjecanja postizanju dvostruke tranzicije u svim vrstama prijevoza. Aktualnim preispitivanjem pravila o državnim potporama relevantnima za sektor prijevoza poduprijet će se njegov održiv oporavak od pandemije bolesti COVID-19 i potaknuti sposobnost postizanja klimatske neutralnosti do 2050., konkretno tako što će se vrstama prijevoza koje manje onečišćuju pružiti bolja mogućnost za tržišno natjecanje pod jednakim uvjetima i omogućiti okvir za zelena ulaganja. Komisija je od 2008. odobrila oko 130 mjera za promicanje učinkovitosti i održivosti tržišta prijevoza u EU-u, među ostalim poboljšavanjem digitalizacije i interoperabilnosti željezničkog prijevoza te podupiranjem održivijih prometnih rješenja od cestovnog prijevoza, kao što su prijevoz unutarnjim plovnim putovima i intermodalni prijevoz. Preispitivanjem pravila o državnim potporama koja se primjenjuju na željeznički prijevoz omogućit će se njihovo potpuno usklađivanje s ključnim prioritetima Unije. Cilj je poduprijeti prelazak na održivije vrste prijevoza, a skupnim izuzećima i dalje pojednostavnjivati postupke za mjere potpore u području zelenijeg kopnenog i intermodalnog prijevoza. U tu svrhu Komisija razmatra i donošenje prijedloga uredbe Vijeća kojom se Komisiji omogućuje donošenje uredbi o skupnom izuzeću u području kopnenog prijevoza, u skladu s člankom 93. UFEU-a. Politika državnih potpora ima važnu ulogu i u omogućavanju revolucionarnih inovacija potrebnih za ostvarenje zelenog plana, kad su rizici preveliki da bi ih jedno poduzeće ili država članica mogli samostalno preuzeti. S više od 6 milijardi EUR financijskih sredstava država članica kojima su potaknuta dodatna privatna ulaganja u iznosu od 14 milijardi EUR dvama VPZEI-jima u vrijednosnom lancu baterija omogućena su znatna ulaganja u istraživanje i inovacije te prvu industrijsku primjenu novih baterijskih tehnologija, uz istodobne pozitivne učinke na europsku industriju u cjelini. Komisija će nastaviti i aktivno podupirati države članice u osmišljavanju VPZEI-ja za potporu tehnologijama i sustavima u kojima se upotrebljava čisti vodik. Naposljetku, novim se Smjernicama o regionalnim državnim potporama državama članicama omogućava pružanje potpore tijekom zelene i klimatske tranzicije regijama u najnepovoljnijem položaju, kao i regijama koje se suočavaju s tranzicijskim i strukturnim izazovima, posebno regijama za koje je uspostavljen Fond za pravednu tranziciju, pri čemu se osiguravaju jednaki uvjeti za sve države članice. To je važno jer se pravilima o državnim potporama mora i dalje čuvati integritet unutarnjeg tržišta, uzimajući u obzir kohezijske ciljeve sadržane u ugovorima EU-a koji su okosnica europske integracije.

Provedba i suradnja u svrhu promicanja ciljeva europskog zelenog plana Osim omogućivanjem nužnog javnog financiranja, Komisija ciljeve europskog zelenog plana može promicati i odlučnom provedbom protumonopolskih pravila i pravila o koncentracijama. Na primjer, Komisija je u srpnju 2021. zbog tajnih dogovora o usporavanju tehničkog razvoja koji bi mogao smanjiti onečišćenje koje uzrokuju automobili izrekla novčanu kaznu u iznosu od 875 milijuna EUR za pet proizvođača automobila. Politika tržišnog natjecanja može dodatno pridonijeti zelenoj tranziciji tako što će poduzećima omogućiti da surađuju i zajednički provode istinski zelene inicijative, a istovremeno sprečavati manipulativni zeleni marketing koji bi štetio potrošačima. U ocjenjivanju tržišnog natjecanja u obzir bi se, kad god je to moguće, trebala uzeti sklonost potrošača održivim proizvodima, uslugama i tehnologijama. Na primjer, sporazumi kojima se ograničava tržišno natjecanje potencijalno bi se mogli izuzeti iz zabrane iz članka 101. stavka 1. UFEU-a ako prednosti koje donose kupcima nadoknađuju štetu koju im uzrokuju. Takve prednosti mogu uključivati, na primjer, zamjenu neodrživog proizvoda održivim, a time i povećanje njegova vijeka trajanja ili poboljšanje drugih značajki, čime se povećava vrijednost koju potrošači pripisuju tom proizvodu. Nadalje, kako bi se europskim poljoprivrednicima pomoglo u rješavanju problema onečišćenja, klimatskih promjena i drugih izazova povezanih s održivošću, reformom zajedničke poljoprivredne politike predviđa se novo odstupanje od protumonopolskih pravila u odnosu na sporazume o poljoprivrednoj održivosti. Komisija će izraditi smjernice za pomoć dionicima u provedbi novog odstupanja. Komisija je spremna na zahtjev poduzeća ponuditi smjernice kojima se pruža pravna sigurnost, među ostalim i u slučajevima u kojima poduzeća razmatraju sporazume za ostvarivanje ciljeva održivosti. Istodobno se u okviru aktualnog preispitivanja uredbi i smjernica o horizontalnom skupnom izuzeću savjetuje i o uvjetima u kojima suradnja među konkurentima može pridonijeti održivijim proizvodima ili proizvodnim procesima. 3.2. Potpora digitalnoj tranziciji Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 dovela je do velikog ubrzanja digitalne transformacije europskoga gospodarstva. Gotovo preko noći počelo se raditi i studirati na daljinu, poduzeća su u dosad nezabilježenim razmjerima prešla na e-trgovinu, a javne uprave uvele su digitalne aplikacije za pružanje javnih usluga. To pokazuje prirodnu prilagodljivost i inovacijski potencijal Europe. Međutim, to ne bi trebao biti razlog za samodopadnost – mnogi sektori europskog gospodarstva i više regija, osobito one najslabije razvijene, još uvijek zaostaju u pogledu digitalne transformacije, od pristupa odgovarajućim vještinama ili uvođenja najsuvremenijih infrastruktura i kapaciteta do upotrebe digitalnih alata u poduzećima kako bi se povećala produktivnost. Komunikacijom „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” utvrđuju se ciljevi digitalne transformacije EU-a do 2030. radi stvaranja digitalne budućnosti za europske građane i poduzeća koja je održiva, prosperitetna i usmjerena na čovjeka. Komisija je 15. rujna 2021. predložila da suzakonodavci donesu odluku o uspostavi programa politike „Put u digitalno desetljeće” koji sadrži digitalne ciljeve i osigurava konkretne alate za njihovo postizanje suradnjom između Komisije i država članica. Najmanje 20 % sredstava dodijeljenih državama članicama u okviru mehanizma za oporavak i otpornost mora se upotrijebiti za mjere koje pridonose digitalnoj tranziciji. S obzirom na sve veću važnost digitalnoga gospodarstva, EU ne bi trebao zaostajati u napretku digitalizacije, a istodobno bi trebao očuvati tržišno natjecanje i jednake uvjete na jedinstvenom digitalnom tržištu. Politika državnih potpora može pridonijeti rješavanju potreba za velikim ulaganjima kako bi se podržao razvoj potrebne infrastrukture kao osnove digitalnoga gospodarstva, što bi pridonijelo premošćivanju digitalnog jaza bez istiskivanja privatnih ulaganja. Istodobno, održavanje konkurentnosti digitalnih tržišta i dalje je glavni cilj politike tržišnog natjecanja. Kad je riječ o internetskim platformama koje obično odlikuju snažni mrežni učinci i dinamika u kojoj se ojačavaju već snažni akteri, kao i znatne ekonomije razmjera i gotovo nikakvi granični troškovi, ključno je od samog početka osigurati otvorenost, pravednost i mogućnost neograničenog tržišnog natjecanja. S obzirom na njihove posebnosti, potrebno je i dalje provoditi pravila tržišnog natjecanja te upotpuniti paket instrumenata kako bi se internetske platforme i podatkovno gospodarstvo iskoristili na najbolji način. Premošćivanje jaza u ulaganjima u digitalne tehnologije Postoje različite vrste digitalne infrastrukture, a i dalje postoji velik jaz u ulaganjima. Mreže za povezivanje zaslužuju posebnu pozornost jer su temelj digitalnoga gospodarstva i društva i relevantne su za gotovo sva poduzeća i potrošače. Digitalizacija podrazumijeva da potrebe korisnika za sve većim kapacitetima za preuzimanje i slanje podataka stalno rastu. Komunikacija Digitalni kompas predviđa da bi najkasnije do 2030. sva europska kućanstva trebala biti obuhvaćena gigabitnom mrežom, a sva naseljena područja mrežom 5G. U telekomunikacijsku infrastrukturu većinom ulažu privatni ulagači. Kako bi se povećala ekonomičnost postavljanja njihovih mreža, Komisija potiče privatne operatere da sudjeluju u tzv. „dijeljenju mreže”, osiguravajući pritom da ono neopravdano ne smanji tržišno natjecanje u svakom pojedinačnom slučaju. Komisija bi u budućnosti mogla ponuditi dodatne smjernice za dijeljenje mreže u okviru revizije horizontalnih smjernica. Politika državnih potpora ima ključnu poticajnu funkciju u postizanju ciljeva digitalnog desetljeća na način kojim se pridonosi premošćivanju digitalnog jaza osiguravanjem više razine širokopojasne pokrivenosti i veće gustoće širokopojasnih priključaka, posebno u ruralnim i udaljenim područjima, te promicanjem kvalitetnijih i pristupačnijih usluga. Smjernice o državnim potporama za širokopojasne mreže i pravila Uredbe o općem skupnom izuzeću olakšavaju ciljano i održivo postavljanje sigurnih i učinkovitih mreža u slučajevima u kojima nije vjerojatno da će se privatni pružatelji usluga odlučiti na ulaganje ili da će osigurati odgovarajuću razinu infrastrukture za potrebe kupaca koje se brzo mijenjaju. Aktualnom revizijom smjernica nastoje se dodatno olakšati uvođenje i upotreba širokopojasnih mreža, čime se ubrzava digitalna tranzicija i povećava povezivost. Na primjer, Komisija novim smjernicama nastoji učiniti znatan pomak kad je riječ o ulaganjima u povezivanje koja se obično smatraju nužnima kao odgovor na nove potrebe, pri čemu državama članicama i dalje omogućuje da utvrde o kojim je naprednijim potrebama riječ. Nadalje, Komisija predviđa proširenje područja primjene smjernica na ulaganja u mobilnu infrastrukturu i mjere za poticanje korištenja tehnologija, npr. vaučere za povezivost i socijalne vaučere, u skladu s tehnološkim razvojem te digitalnim i društvenim ciljevima Unije. Naposljetku, revizijom okvira za istraživanje, razvoj i inovacije te odgovarajućih pravila Uredbe o općem skupnom izuzeću želi se ažurirati ta pravila kako bi odražavala najnovija tržišna i tehnološka kretanja te tako olakšala ulaganja privatnog sektora kojima se ubrzava dvostruka tranzicija. Nadziranje tržišne snage dominantnih platformi Komisija je globalna predvodnica u provedbi protumonopolskih pravila u digitalnom sektoru. Trenutačno u nekoliko slučajeva istražuje jesu li dominantne digitalne platforme prekršile protumonopolska pravila EU-a, na primjer diskriminacijom trećih strana u pogledu pristupa podacima ili zloupotrebom svoje uloge nadzornika pristupa kako bi distribuirale sadržaj putem trgovine aplikacijama. Ako se njezine sumnje potvrde, Komisija može izreći novčane kazne i okončati prakse kojima se narušava tržišno natjecanje ili prihvatiti obveze usmjerene na budućnost kojima se mijenjaju načini poslovanja relevantnih poduzeća u EU-u. Komisija je već nekoliko puta dosad sankcionirala protutržišno postupanje dominantnih digitalnih aktera. Na primjer, Komisija je u lipnju 2017. Googleu izrekla novčanu kaznu u iznosu od 2,42 milijarde EUR zbog nezakonitog davanja prednosti vlastitim uslugama uspoređivanja cijena u odnosu na usluge svojih konkurenata. Opći sud je 10. studenoga 2021. podržao odluku Komisije i potvrdio da je njezin pristup bio ispravan i pravno utemeljen. Google je stoga izmijenio tzv. „prozor za kupnju” kako bi se u njemu oglašavale i usluge uspoređivanja cijena trećih strana. Danas oko 75 % svih proizvoda koji se oglašavaju u tom prozoru potječe od trećih strana, dok se prije intervencije Komisije takvi proizvodi uopće nisu prikazivali. Komisija je u srpnju 2018. Googleu izrekla novčanu kaznu u iznosu od 4,34 milijarde EUR zbog niza nezakonitih poslovnih praksi povezanih s operacijskim sustavom Android i aplikacijama za taj sustav, čiji je cilj bio zaštititi i ojačati vladajući položaj Googlea u općem pretraživanju interneta. Google je zbog toga odustao od zabrane proizvođačima mobitela da lansiraju modele s verzijama operacijskog sustava Android otvorenog koda koje nisu Googleove. Google je za nove uređaje Android uveo i zaslon s izborom na kojem se trenutačno tijekom postavljanja uređaja korisnicima prikazuje do jedanaest konkurentskih pružatelja usluga pretraživanja. S obzirom na važnost podataka kao ključnog elementa inovacijskog potencijala poduzeća, provedbom pravila o tržišnom natjecanju dopunjuju se regulatorne mjere Komisije za promicanje razmjene podataka i ujednačavanje uvjeta između nadzornika pristupa i manjih poduzeća. Pristup podacima ili njihovo prikupljanje imali su ulogu u nizu nedavnih slučajeva koncentracija i ključni su za teorije štete u nekim prethodno navedenim protumonopolskim predmetima koji su u tijeku. Istodobno, Komisija je u svojoj provedbenoj praksi prepoznala važnost privatnosti kao parametra tržišnog natjecanja te je preuzela obveze u pogledu osiguravanja, među ostalim, očuvanja te dimenzije tržišnog natjecanja. Nadalje, Komisija se nastoji prilagoditi vrlo promjenjivoj prirodi i posebnostima digitalnih tržišta. Na primjer, Komisija je poduzela privremene mjere kojima se od društva Broadcom zahtijevalo da prestane s praksom nametanja uvjeta isključivosti svojim kupcima čipova za modeme i prijamnike za televizore te će se i dalje koristiti tim mjerama kako bi učinkovito otklonila svaki rizik od ozbiljne i nepopravljive štete za tržišno natjecanje. Općenito, Komisija će kontinuirano preispitivati učinkovitost svojih postupovnih i analitičkih protumonopolskih alata kako bi bili u skladu s izazovima digitalnog doba. Komisija je iskoristila i sektorska istraživanja kako bi u ranoj fazi i na sveobuhvatan način utvrdila moguće probleme s tržišnim natjecanjem na pojedinim sektorskim tržištima. Najnovije sektorsko istraživanje pokrenuto je u srpnju 2020., a odnosi se na potrošački internet stvari, rastući sektor koji obuhvaća proizvode i usluge povezane s mrežom i kojim se može upravljati na daljinu putem glasovnog asistenta ili mobilnog uređaja. U preliminarnom izvješću iz lipnja 2021. utvrđeni su mogući problemi, kao što su sporazumi o isključivosti ili vezanoj prodaji, pitanja interoperabilnosti i prikupljanje podataka, koji će se uzeti u obzir u provedbi pravila tržišnog natjecanja i tekućim regulatornim pitanjima na kojima radi Komisija.

Provedbeno iskustvo Komisije u predmetima u području tržišnog natjecanja pridonijelo je zakonodavnom prijedlogu Akta o digitalnim tržištima, novom regulatornom instrumentu kojim se utvrđuju pravila za velike digitalne platforme koje djeluju kao nadzornici pristupa na digitalnim tržištima. Nakon donošenja, Akt o digitalnim tržištima i provedba pravila tržišnog natjecanja djelovat će usporedno: Aktom o digitalnim tržištima utvrdit će se ex ante pravila koja će se primjenjivati na imenovane nadzornike pristupa kako bi se osigurala digitalna tržišta koja su pravedna i omogućuju neograničeno tržišno natjecanje, a pravila o tržišnom natjecanju i dalje će se primjenjivati ex post na pojedinačnoj osnovi. Pravila tržišnog natjecanja kao odraz posebnosti digitalnih tržišta Kako bi ojačala svoju sposobnost borbe protiv svih stjecanja koja bi mogla negativno utjecati na tržišno natjecanje, Komisija je izdala smjernice o primjeni članka 22. Uredbe o koncentracijama kako bi potaknula države članice da prema potrebi upućuju potencijalno problematične transakcije na preispitivanje čak i ako one ne ispunjavaju nacionalne pragove za prijavu. To bi posebno mogao biti slučaj s određenim stjecanjima inovativnih digitalnih poduzeća čiji je potencijal za tržišno natjecanje veći nego što bi se očekivalo na temelju njihova prometa. Komisijin prijedlog Akta o digitalnim tržištima sadržava odredbu kojom bi se Komisiji trebalo omogućiti dobivanje informacija od digitalnih nadzornika pristupa o stjecanjima poduzeća koja pružaju digitalne usluge, čime bi se povećala njezina upoznatost s tim transakcijama i njihovim poslovnim načelima te poboljšali njezini analitički alati i sposobnost otkrivanja transakcija koje bi mogle imati negativan učinak na tržišno natjecanje. U tom novom poslovnom okruženju u kojem su podaci postali pokretači inovacija i rasta poduzeća moraju znati kada i koje vrste podataka mogu dijeliti s konkurentima, dobavljačima ili kupcima. Predvidljivost u pogledu usklađenosti s pravilima tržišnog natjecanja bit će od presudne važnosti za pojačanu razmjenu podataka koja se promiče u inicijativama Komisije o podacima, kao što su Akt o upravljanju podacima i predstojeći Akt o podacima. Kao odgovor na tu potrebu, aktualna revizija horizontalnih smjernica ponudit će ažurirane upute o razmjeni podataka kako bi poduzeća mogla na najbolji način upotrijebiti podatke bez narušavanja tržišnog natjecanja, čime će se omogućiti ostvarivanje punog potencijala Akta o upravljanju podacima i Akta o podacima u tom pogledu. Slično tome, zbog rasta internetske trgovine i platformi poduzeća moraju znati koja ograničenja mogu zakonski uključiti u ugovore sa svojim dobavljačima ili internetskim distributerima. Kako bi se odgovorilo na te potrebe, revizijom uredbe i smjernica o vertikalnom skupnom izuzeću poduzećima će se ponuditi ažurirane smjernice, među ostalim o novim modelima opskrbe i distribucije. Poduzeća će možda trebati surađivati kako bi na tržištu ponudila inovativna, učinkovitija rješenja koja pridonose digitalnoj tranziciji. Uzimajući u obzir brz razvoj i posebnosti digitalnih tržišta, Komisija je, prema potrebi, spremna pružiti smjernice kako bi olakšala sporazume kojima se potiče tržišno natjecanje i u okviru kojih prednosti koje se na drugi način ne bi mogle ostvariti prevladavaju nad potencijalnom štetom za potrošače. Na primjer, Komisija je nedavno poslala dopis organizaciji Gaia-X, čiji je cilj promicanje i olakšavanje razvoja otvorenog softvera i infrastrukture za razmjenu podataka te udruženih usluga računalstva u oblaku u Europi, u kojem je dostavila povratne informacije o tome kako procijeniti usklađenost s protumonopolskim pravilima u odnosu na članstvo i pravila rada te organizacije. Rast digitalnih platformi povećao je fleksibilnost i pristupačnost tržišta rada, ali je u nekim slučajevima doveo do teških radnih uvjeta u ekonomiji platformi i šire. Usporedno sa zakonodavnom inicijativom Komisije za poboljšanje radnih uvjeta u ekonomiji platformi, Komisija je pokrenula inicijativu za razjašnjavanje okolnosti u kojima pravila tržišnog natjecanja ne ometaju kolektivne ugovore samozaposlenih osoba koje nisu u položaju da poboljšaju svoje radne uvjete. 3.3Povećavanje otpornosti jedinstvenog tržišta Posljednji su nas mjeseci podsjetili i na ulogu jedinstvenog tržišta kao glavnog čimbenika rasta, konkurentnosti i zapošljavanja u Uniji te kao ključnog sredstva za izgradnju snažnijeg, uravnoteženijeg i pravednijeg gospodarstva. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 jasno je pokazala da jedinstveno tržište mora biti otporno i fleksibilno kako bi se brzo prilagodilo promjenjivim okolnostima i oduprlo krizama. Istaknula je i prijetnje koje za jedinstveno tržište predstavljaju ograničenja slobodnog kretanja osoba, robe, usluga i kapitala, poremećaji u lancima opskrbe i nedostatak osnovnih proizvoda. Kako bi se bolje pripremila za buduće krize, Komisija je najavila i da namjerava predložiti instrument jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve kao strukturno rješenje za zaštitu otpornosti, jednakih uvjeta i dobrog funkcioniranja jedinstvenog tržišta i njegovih lanaca opskrbe u kontekstu mogućih budućih kriza. Budući da se radi o instrumentu za odgovor na krizu, prijedlog za instrument jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve ovisi o stalnim zalaganjima za očuvanje i daljnje jačanje jedinstvenog tržišta. U većini je slučajeva sama industrija u najboljem položaju da svojim poslovnim odlukama poboljša otpornost i smanji ovisnost koja može dovesti do slabosti, među ostalim diversifikacijom dobavljača, povećanom upotrebom sekundarnih sirovina i zamjenom drugim ulaznim materijalima. Ako to nije moguće, u situacijama u kojima koncentracija proizvodnje ili izvora ograničava dostupnost alternativnih dobavljača, Komisija je u ažuriranju nove industrijske strategije predstavila paket instrumenata kojima se podupiru nastojanja industrije da se suoči s tim ovisnostima i izgradi potrebne strateške kapacitete: diversifikacijom ponude i potražnje, oslanjanjem na različite trgovinske partnere kad god je to moguće, ali i stvaranjem zaliha i autonomnim djelovanjem kad god je to potrebno. Politika i provedba tržišnog natjecanja dopunjuju te ciljeve i djeluju kao ključni stup otpornosti jedinstvenog tržišta jer se njima osigurava otvorenost i dinamičnost tržišta. Utvrđuju predvidljive tržišne uvjete u kojima poduzeća mogu napredovati, s posebnim naglaskom na MSP-ove i novoosnovana poduzeća, omogućuju jake i raznolike lance opskrbe i suzbijaju ponašanja koja dovode do fragmentacije jedinstvenog tržišta, kao što su sporazumi kojima se sprečava slobodan protok robe preko nacionalnih granica. Istodobno valjda imati na umu da su uvjeti i narušavanje tržišnog natjecanja izvan granica Unije, uključujući djelovanja vlada, često relevantni za konkurentnost europskih poduzeća i našu ukupnu otpornost. Konkretno, europska kontrola koncentracija može pridonijeti sprečavanju ovisnosti i povećanju otpornosti gospodarstva EU-a osiguravanjem diversifikacije lanaca opskrbe. Time se poduzećima omogućuju rast i postizanje potrebnih razmjera za tržišno natjecanje, pod uvjetom da na tržištu ostane dovoljno konkurencije i mogućnosti izbora kako bi se stalno poticali inovacije i ulaganja. Slično tome, u slučaju koncentracija poduzeća koja posluju na različitim razinama lanca opskrbe, kontrolom koncentracija osigurava se da pristup ključnim resursima za konkurente na silaznom tržištu ostane dostupan svim poduzećima na jedinstvenom tržištu pod konkurentnim uvjetima ili da se konkurentima na uzlaznom tržištu ne onemogući pristup dovoljnom broju kupaca na silaznom tržištu. Pri ocjeni koncentracija Komisija uzima u obzir niz čimbenika kao što su cijena, kvaliteta, izbor i inovacije. Parametri kvalitete koje vrednuju kupci mogu se razlikovati i uključuju, na primjer, pouzdanost opskrbe ili predvidljivost isporuke. Politika tržišnog natjecanja istodobno poduzećima u EU-u omogućuje da udruže snage radi unapređenja u području istraživanja i razvoja, osmišljavanja, proizvodnje i komercijalizacije proizvoda ili zajedničke nabave proizvoda ili usluga koji bi im mogli biti potrebni za poslovanje. Time se može pridonijeti smanjivanju ovisnosti i povećavanju otpornosti gospodarstva. Na primjer, privremenim okvirom za procjenu protumonopolskih pitanja poduzećima je omogućena suradnja kako bi se spriječila nestašica ključnih lijekova za bolničko liječenje pacijenata oboljelih od bolesti COVID-19 ili kako bi se riješilo pitanje zastoja u proizvodnji cjepiva. Poduzeća mogu sklapati sporazume o zajedničkoj proizvodnji ako im suradnja omogućuje da udruže kapacitete radi uvođenja novog proizvoda ili usluge. Osim toga, poduzeća mogu sklapati sporazume u području istraživanja i razvoja, na primjer kombiniranjem komplementarnih vještina i imovine, što može rezultirati razvojem poboljšanih ili novih proizvoda i tehnologija koji se stavljaju na tržište brže nego što bi to inače bio slučaj, čime se osigurava otpornost gospodarstva EU-a. Aktualnom revizijom uredbi i smjernica o horizontalnom i vertikalnom skupnom izuzeću ažurirat će se protumonopolski instrumenti kako bi se poduprli sporazumi koji pogoduju tržišnom natjecanju. Slično tome, Komisija je razvila program usklađivanja s pravilima tržišnog natjecanja kao smjernicu za osnivanje industrijskih udruženja u ključnim strateškim područjima kao što su baterije, poluvodiči, računalstvo u oblaku i računalstvo na rubu mreže. To će omogućiti čvršću suradnju i zajedničko djelovanje svih zainteresiranih partnera na otvoren i transparentan način, bez ugrožavanja učinkovitog tržišnog natjecanja i uzimajući u obzir moguću globalnu dimenziju. Kako bi se postigli dostatni razmjeri za financiranje velikih istraživačkih i infrastrukturnih projekata, potrebno je udružiti javne i privatne snage. Jedan od dostupnih instrumenata jest i okvir za VPZEI-je, kojim se potiče kombiniranje nacionalnih sredstava s financiranjem EU-a ili privatnim financiranjem. Na primjer, Komisija je spremna omogućiti sufinanciranje mogućeg VPZEI-ja za zdravlje sredstvima EU-a kako bi se pridonijelo ostvarenju ciljeva EU-a povezanih sa zdravljem i otpornošću osmišljavanjem nove generacije medicinskih protumjera ili revolucionarnih proizvodnih tehnologija. Nadalje, pravila o državnim potporama EU-a nude i niz alata u svrhu pripravnosti za moguće buduće zdravstvene krize povezane s proizvodnim kapacitetima i odgovor na njih. Države članice mogle bi, na primjer, koordinirano djelovati kako bi osigurale opskrbu cjepivima i ograničile rizik od nestašice u kriznim vremenima, u skladu s uvjetima okvira za usluge od općeg gospodarskog interesa, na temelju kojeg su državama članicama priznate široke diskrecijske ovlasti pri utvrđivanju ciljeva usluga od općeg gospodarskog interesa. Takvi bi se projekti mogli povjeriti poduzećima na temelju otvorenog javnog natječaja na europskoj razini i biti dopuna radu EU-a na osnivanju tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA). Pravila o državnim potporama pružaju i niz mogućnosti za jačanje otpornosti EU-ova sektora mikroprocesora. Na primjer, nakon uspjeha prvog VPZEI-ja u mikroelektronici i kako bi se omogućila potpora razvoju inovativnih mikroelektroničkih tehnologija i komponenti te njihovoj prvoj industrijskoj primjeni, Komisija aktivno podržava rad država članica na pripremi drugog VPZEI-ja. Nadalje, u nedavnoj izmjeni Uredbe o općem skupnom izuzeću Komisija je pojednostavnila pravila o državnim potporama koja se primjenjuju na nacionalno financiranje projekata ili financijske instrumente obuhvaćene programom Obzor Europa, središnjim programom EU-a za financiranje istraživanja i inovacija, te fondom InvestEU, koji je osmišljen kako bi se mobilizirala javna i privatna ulaganja radi postizanja ciljeva politike EU-a. Na taj se način jačaju sinergije među nacionalnim politikama financiranja i politikama financiranja sredstvima EU-a u cilju jačanja buduće konkurentnosti EU-a, među ostalim u području poluvodiča. Nadalje, najavljen je Europski akt o čipovima u kontekstu globalne nestašice poluvodiča koja je pokazala iznimnu važnost te industrije za brojne europske sektore, od automobilskog do zdravstvenog. S obzirom na zahtjeve za povezivošću, kibersigurnošću i energetskom učinkovitošću koji će pratiti ubrzanje dvostruke tranzicije, ta će važnost u budućnosti eksponencijalno rasti. Postizanje stabilne i sigurne opskrbe poluvodičima za europsku industriju preduvjet je za ostvarivanje težnji digitalnog desetljeća i ciljeva za 2030., koje je podržalo Europsko vijeće. Nestašica je pokazala i koliko Europa ovisi o nabavi od ograničenog broja poduzeća i iz ograničenih zemljopisnih područja te koliko na nju utječu izvozna ograničenja trećih zemalja i drugi poremećaji u aktualnom geopolitičkom kontekstu. Nadalje, tu ovisnost pogoršavaju iznimno velike prepreke ulasku u taj sektor i potreban intenzitet kapitala, kao i činjenica da je sektor poluvodiča od posebne važnosti za postojeće i buduće primjene u području sigurnosti i obrane. Sve u svemu, Komisija bi na temelju članka 107. stavka 3. UFEU-a mogla predvidjeti odobravanje javne potpore kako bi se popunile moguće praznine u financiranju u ekosustavu poluvodiča, posebno za uspostavu prvih takvih europskih postrojenja u Uniji. Takve potpore morale bi podlijegati strogim zaštitnim mjerama kako bi se osiguralo da budu nužne, primjerene i razmjerne, da se neopravdano narušavanje tržišnog natjecanja svede na najmanju moguću mjeru te da koristi budu dostupne u cijelom europskom gospodarstvu bez diskriminacije. Svi slučajevi povezani s opskrbom ključnim proizvodima moraju se rigorozno ispitati na temelju svojih inherentnih kvaliteta. U globaliziranom svijetu s međunarodnim vrijednosnim lancima europska otpornost nije moguća bez učinkovitih multilateralnih i bilateralnih trgovinskih režima. Otvorenost jedinstvenog tržišta prema trgovini i ulaganju snažan je izvor rasta i otpornosti Unije kao velikog uvoznika i izvoznika. Međutim, razmjer i jednaki uvjeti koje jedinstveno tržište nudi možda neće osigurati konkurentnost europskih poduzeća ako pravedno tržišno natjecanje nije osigurano i na globalnoj razini. Otvorenost se mora temeljiti na pravednom pristupu i u Uniji i izvan nje. Komisija je 5. svibnja 2021. predložila novu uredbu kako bi odgovorila na negativne učinke stranih subvencija na jedinstvenom tržištu. Njome se namjeravaju riješiti regulatorni nedostaci dopunjavanjem raznih postojećih instrumenata jedinstvenog tržišta i tržišnog natjecanja te trgovinske politike, čime će se pridonijeti pravednijim i konkurentnijim europskim tržištima. 4.Zaključak