„Ruralni” je stoljećima značilo „poljoprivredni” i odnosilo se na milijune poljoprivrednika koji opskrbljuju europsko društvo. Život u mnogim ruralnim područjima, posebno u udaljenijim i rubnim dijelovima, i dalje je neodvojivo povezan s poljoprivredom s obzirom na to da se više od 40 % zemljišta u ruralnim područjima upotrebljava za poljoprivredu. S vremenom se udio poljoprivrede, šumarstva i ribarstva u gospodarstvu i zapošljavanju u ruralnim regijama smanjio na 12 % svih radnih mjesta i 4 % bruto dodane vrijednosti, no uspjela se očuvati prijeko potrebna sigurnost opskrbe hranom u EU-u.

Ruralna područja aktivni su sudionici u zelenoj i digitalnoj tranziciji EU-a. Zahvaljujući održivoj proizvodnji hrane, očuvanju bioraznolikosti i borbi protiv klimatskih promjena, ona imaju ključnu ulogu u postizanju ciljeva europskog zelenog plana, strategije „od polja do stola” i strategije za bioraznolikost Europske unije. Pritom će uvođenje novih tehnologija u ruralna područja biti neophodno za ostvarivanje digitalnog desetljeća Europe. Postizanjem digitalnih ambicija EU-a za 2030. može se stvoriti više mogućnosti za održivi razvoj ruralnih područja koji nije usmjeren samo na poljoprivredu, stočarstvo i šumarstvo. To može potaknuti razvoj novih perspektiva za rast i zemljopisnu raspodjelu proizvodnje, a posebno usluga.

Ruralne zajednice mogle bi imati i veće troškove klimatske tranzicije. Veće udaljenosti do npr. bolnica, škola i trgovina, zajedno s većom ovisnošću o osobnim automobilima zbog oskudnih usluga javnog prijevoza, dovode do većih putnih troškova. Maloprodaja, liječnici, ljekarne, banke, poštanski uredi, javni prijevoz, ustanove za skrb za djecu i škole ključni su za život i radna mjesta u ruralnim područjima i za osiguravanje da nijedan pojedinac i nijedno područje ne budu zapostavljeni. Nepostojanje tih usluga može brzo dovesti do osjećaja udaljenosti i društvene isključenosti. Manji gradovi mogu biti korisni pokretači privlačnosti i razvoja ruralnih područja te okolnim ruralnim područjima osiguravati dostupnost niza usluga. Važno je razmotriti i ispitati nove načine organiziranja nacionalnih i regionalnih javnih usluga te pritom iskoristiti prednosti digitalizacije.

Na pristup javnim uslugama i infrastrukturi utječu gustoća naseljenosti i blizina ljudi, koje se razlikuju među ruralnim područjima država članica te između ruralnih područja u blizini većeg grada i udaljenih ruralnih područja. Što je područje manje urbanizirano i udaljenije, to je veća prosječna cestovna udaljenost do najbliže usluge.

Problemi i prilike s kojima se suočavaju ruralna područja, od kojih će neki vjerojatno i dalje postojati u budućnosti, temelj su za utvrđivanje vizije. Građani i organizacije iz ruralnih područja bili su uvelike uključeni u oblikovanje ove vizije o razvoju ruralnih područja do 2040. Osim toga, proveden je i poseban postupak predviđanja. U njemu su uzeti u obzir megatrendovi koji pokreću transformacije do 2040. i utvrđeni su glavni temeljni čimbenici promjene, odnosno „pokretači”, za koje se očekuje da će oblikovati budućnost ruralnih područja (vidjeti grafikon 1.). Istaknuto je da su demografija i upravljanje pokretači koji ostavljaju najveće posljedice, ali su i najneizvjesniji, te su na temelju njih utvrđena četiri scenarija. Svaki od njih prikazuje moguću budućnost ruralnih područja 2040., ovisno o njihovoj sposobnosti privlačenja novih stanovnika i kvaliteti višerazinskog upravljanja. U scenarijima se razmatraju i međuovisnosti ruralnih i gradskih područja.

Komisija će djelovati kao posrednik kako bi Pakt bio uspješan okvir. Nacionalna tijela i dionici moći će razmjenjivati ideje o načinima postizanja zajedničkih ciljeva vizije. Razmjenom iskustava i najbolje prakse u osmišljavanju strategija, akcijskih planova i konkretnih poduzetih mjera pomoći će se osigurati da do 2040. sva ruralna područja budu jača, povezana, otporna i prosperitetna. Države članice, regionalne i lokalne vlasti koje još nisu osmislile strategiju i akcijski plan za rješavanje problema s kojima se suočavaju ruralna područja bit će pozvane da to učine. Poseban naglasak stavit će se na upravljanje strukturnim tranzicijama te višerazinsko i participativno upravljanje kako bi se osmislila i provela rješenja koja su najprimjerenija za ruralna područja.

Europska sredstva iz EPFRR-a, EFRR-a, ESF+ i Instrumenta za povezivanje Europe (CEF), Mehanizma za oporavak i otpornost te nacionalna i privatna sredstva trebalo bi zajednički iskoristiti za ulaganje u infrastrukturu, tehnologiju i ljude. Tim će se ulaganjima pridonijeti postizanju cilja 100 %-tne brze širokopojasne pokrivenosti u ruralnim područjima do 2025. Treba napomenuti da bi najmanje 20 % sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost trebalo izdvojiti za potporu digitalnoj tranziciji. Kako je navedeno u Komunikaciji o digitalnom desetljeću, sva europska kućanstva trebala bi do 2030. biti obuhvaćena gigabitnom mrežom, a sva naseljena područja 5G mrežom.

Cilj je EU-a do 2030. osigurati da demokratski život i javne usluge budu u potpunosti dostupni svima na internetu. U skladu s Digitalnim kompasom 2030. ključne javne usluge pružale bi se europskim građanima i poduzećima u cijelosti putem interneta; svi europski građani imali bi pristup medicinskoj dokumentaciji (e-zapisima); a 80 % građana koristilo bi se do 2030. digitalnim identifikacijskim sredstvom.

„Bez obzira na to koliko se truda uloži u obrazovanje, promicanje turizma, razvoj novih gospodarskih inicijativa itd., pristupačnost je i dalje ključna za uspjeh svih razvojnih inicijativa. Loša pristupačnost i loša povezivost utječu na svaku razvojnu strategiju koja se provodi u ruralnim područjima.” (aktivnosti savjetovanja o dugoročnoj viziji)„Bez obzira na to koliko se truda uloži u obrazovanje, promicanje turizma, razvoj novih gospodarskih inicijativa itd., pristupačnost je i dalje ključna za uspjeh svih razvojnih inicijativa. Loša pristupačnost i loša povezivost utječu na svaku razvojnu strategiju koja se provodi u ruralnim područjima.” (aktivnosti savjetovanja o dugoročnoj viziji)Vodeće inicijative za poticanje povezanih ruralnih područja

Regije će se poduprijeti u razvoju strategija kojima se na najbolji način iskorištavaju njihove unutarnje prednosti, posebno u područjima povezanima sa zelenim planom te u proizvodnom, uslužnom i kreativnom sektoru, uz očuvanje samodostatnosti i održivosti proizvodnje hrane. Stoga su razvoj i tranzicija industrijskih i uslužnih sektora u ruralnim područjima od ključne važnosti, kao i lanci vrijednosti povezani sa sektorom sirovina i energetskim sektorom, ali se njima ne odvraća od poljoprivredne proizvodnje niti se zadire u održivu upotrebu poljoprivrednog zemljišta. Proizvodni, energetski te kulturni i kreativni sektori usko su povezani s drugim sektorima u ruralnim područjima te podupiru rast produktivnosti i zapošljavanja u njima.

U Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava utvrđen je cilj da do 2030. bude zaposleno 78 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine. Da bi se to postiglo, potrebno je osigurati sudjelovanje na tržištu rada osoba koje žive (među ostalim) u ruralnim područjima. U akcijskom planu dodatno je utvrđeno da bi do 2030. 60 % svih odraslih osoba trebalo sudjelovati u osposobljavanju svake godine. Sredstvima iz fonda ESF+ podupirat će se osposobljavanje stanovnika ruralnih područja kako bi im se osigurali alati potrebni za njihovu konkurentnost na tržištu rada koje se stalno mijenja. Inicijativama planiranima u okviru europskog prostora obrazovanja pridonijet će se poticanju kvalitete i uključivosti nacionalnih sustava obrazovanja i osposobljavanja, što će utjecati i na ruralna i udaljena područja.

Promicat će se sljedeća opsežna mjera:

·Poduzetništvo i socijalna ekonomija u ruralnim područjima.

Komisija će poduzeti niz mjera, uključujući aktivnosti financiranja istraživanja i inovacija, pri čemu će posebnu pozornost posvetiti malim i srednjim poduzećima koja su već smještena ili će biti smještena u ruralnim područjima. Poduzetnicima i malim poduzećima omogućit će se da se presele u ruralna područja i pridonesu njihovoj prilagodbi promjenjivom gospodarskom okruženju, stvorit će se prilike za inovativnu poslovnu praksu, suradnju i klastere te razviti novi gospodarski sektori. To će se djelomično postići financiranjem iz programa Obzor Europa i Komisijina programa jedinstvenog tržišta, koje će biti posebno usmjereno na potrebe malih i srednjih ruralnih poduzeća.

Organizacije socijalne ekonomije imaju znatan potencijal za povećanje privlačnosti područja za stanovanje i jačanje položaja građana i zajednica. U okviru europskog akcijskog plana za socijalnu ekonomiju i europske platforme za suradnju klastera pokušat će se odgovoriti na probleme i iskoristiti prilike promicanjem inovacija socijalne ekonomije i socijalnih poduzeća te pružanjem pomoći u objedinjavanju poslovnih resursa u ruralnim područjima i u podupiranju dionika socijalne ekonomije u inovacijama, otvaranju kvalitetnih radnih mjesta i društvenoj uključenosti. Umrežavanje ruralnih poduzeća poboljšat će se i putem Europske poduzetničke mreže, najveće europske mreže malih i srednjih poduzeća, i pozivima na međuregionalnu suradnju u okviru europskih misija socijalne ekonomije. Poseban naglasak stavit će se na kratke lance opskrbe poljoprivredno-prehrambenim proizvodima, čime će se proizvođače izravno povezati s potrošačima.

Vodeća inicijativa dopunit će se mjerama kojima se, među ostalim, razvijaju mogućnosti zapošljavanja i učenja za mlade te održivi razvoj biogospodarstva.





4.Provedba akcijskog plana EU-a za ruralna područja

Komisija će podupirati i pratiti provedbu akcijskog plana EU-a za ruralna područja te ga redovito ažurirati kako bi osigurala njegovu relevantnost i uzela u obzir nove mjere politike EU-a. Redovito će surađivati s državama članicama, dionicima, tijelima i institucijama kako bi osigurala platformu za razmjenu informacija o ruralnim pitanjima. Predviđa se da će postojeće ruralne mreže na razini EU-a i na nacionalnoj razini, mreže kohezijske politike, mreža Inform EU i buduće mreže ZPP-a imati aktivnu ulogu u uključivanju dionika, razmjeni primjera dobre prakse i poduzimanju daljnjih mjera u širokom rasponu predloženih tema i mjera.

4.1. Procjena učinka na ruralna područja

S obzirom na višedimenzionalnu prirodu ruralnog razvoja i činjenicu da je cilj Ugovorâ gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, postoji potreba za preispitivanjem politika EU-a iz ruralne perspektive, uzimajući u obzir potencijalne učinke i posljedice politika na radna mjesta i rast u ruralnim područjima, na mogućnosti razvoja, socijalnu dobrobit i jednake mogućnosti za sve te na kvalitetu okoliša ruralnih područja.

U okviru agende za bolju regulativu uspostavit će se mehanizam za procjenu učinka na ruralna područja, osobito kako bi se procijenio očekivani učinak važnijih zakonodavnih inicijativa EU-a na ruralna područja. Njegova je svrha osigurati usklađenost, dosljednost i komplementarnost politika u korist ruralnih područja i zajednica. Političke inicijative za procjenu učinka na ruralna područja povećat će njihov učinak u praksi. Uspostava takvog mehanizma preporučena je u Deklaraciji Cork 2.0 – „Bolji život u ruralnim područjima” te potvrđena u Komunikaciji Komisije o budućnosti hrane i poljoprivrede iz 2017. i nedavno donesenoj Komunikaciji o boljoj regulativi, a njezinu su važnost u okviru savjetovanja istaknule lokalne i regionalne vlasti i ruralni dionici. Temeljit će se, među ostalim, na procjenama teritorijalnog učinka i boljem praćenju stanja u ruralnim područjima. Pratit će se način na koji se ruralna područja uključuju u politike EU-a, posebno redovitim izvješćivanjem o provedbi relevantnih politika.

Komisija isto tako poziva države članice da razmotre provedbu načela procjene učinka na ruralna područja na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

4.2.Opservatorij EU-a za ruralna područja

Za razumijevanje ruralne dimenzije gospodarskih, socijalnih i demografskih uvjeta i za djelovanje u skladu s njima ključna je veća količina kvalitetnijih podataka. U okviru Komisije uspostavit će se opservatorij za ruralna područja kako bi se dodatno poboljšalo prikupljanje podataka o ruralnim područjima i njihova analiza. Opservatorij će također pružati dokaze na temelju kojih će se donositi politike povezane s ruralnim razvojem i podupirat će cjelokupnu provedbu akcijskog plana za ruralna područja. Bit će zadužen za:

·centralizaciju i analizu podataka te osiguranje povezivanja izvora podataka putem portala za podatke o ruralnim područjima, Ovisno o dostupnosti, upotrebljavat će se podaci razvrstani prema spolu.