Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o promicanju međugeneracijske dimenzije u području mladih radi poticanja dijaloga i socijalne kohezije

(2022/C 495/03)

VIJEĆE I PREDSTAVNICI VLADA DRŽAVA ČLANICA, KOJI SU SE SASTALI U OKVIRU VIJEĆA,

PREPOZNAJUĆI DA:

1. europskim ciljem za mlade br. 3 u strategiji EU-a za mlade, naslovljenom „Uključiva društva”, nastoji se „pružiti više prostora, mogućnosti, resursa i programa za poticanje dijaloga (1) i socijalne kohezije i boriti se protiv diskriminacije i segregacije”, dok je cilj europskog cilja za mlade br. 4 naslovljenog „Informacije i konstruktivan dijalog” osigurati da mladi sudjeluju u participativnom i konstruktivnom dijalogu;

2. polazeći od postojećih mogućnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, u okviru Europske godine mladih (2022.) prepoznaje se potreba da se mlade osnažuje, da im se oda priznanje, da ih se podupire i da se s njima surađuje kako bi se osiguralo da se njihovi interesi i potrebe na odgovarajući način uzmu u obzir u političkim djelovanjima u svim područjima politika (2). Međugeneracijska dimenzija politika za mlade ključna je pak za postizanje ciljeva Europske godine mladih i osiguravanje njezina nasljeđa na društveno kohezivan način;

3. rad s mladima može, među ostalim, doprinijeti uključivanju mladih različitog podrijetla i životnih uvjeta, uključujući one s manje mogućnosti, u različite vrste međugeneracijskih projekata i aktivnosti te može poslužiti kao vrijedan instrument za promicanje međugeneracijskog dijaloga te međugeneracijske solidarnosti i pravičnosti, kao i za izgradnju pozitivnih odnosa među osobama različitih generacija;

4. vijeća mladih, organizacije mladih, strukture za rad s mladima, mreže mladih i neformalne skupine mladih mogu imati važnu ulogu u promicanju međugeneracijskog dijaloga, pravičnosti i solidarnosti. Mladi s pomoću svojeg stručnog (3) i praktičnog znanja stvaraju prostor za eksperimentiranje i mogu doprinijeti otkrivanju inovativnih rješenja i načina međugeneracijske suradnje;

5. pandemija bolesti COVID-19 i ruski agresivni rat protiv Ukrajine, koji je 2022. uzrokovao dosad nezabilježen priljev ukrajinskih izbjeglica u Europu, ukazali su na to koliko su za društvo važni volonteri svih dobnih skupina u smislu promicanja društvene otpornosti u kriznim situacijama. Mladi koji su volontirali u državama članicama tijekom pandemije i priljeva izbjeglica dokazali su da imaju potencijal za promicanje međugeneracijske solidarnosti i stvaranje međugeneracijskih veza između mladih osoba i drugih dobnih skupina (4);

6. međugeneracijsko volontiranje okuplja mlađe i starije osobe u svrsishodnim i uzajamno korisnim aktivnostima, programima i projektima kojima se promiču solidarnost, bolje razumijevanje i poštovanje među generacijama te doprinosi izgradnji povezanijih zajednica;

7. digitalni jaz ukazuje na dugogodišnju nejednakost u razvoju vještina i osiguravanju pristupa novim tehnologijama. U Zelenoj knjizi Komisije o starenju prepoznaje se da se „ulaganjem u digitalne vještine, razvoj zajednice i međugeneracijsku koheziju može [...] spriječiti pogoršanje mentalnog zdravlja i dobrobiti te smanjiti nejednakosti” (5). Razmjena digitalnih vještina i znanja područje je u kojem mladi mogu imati vodeću ulogu i doprinijeti stvaranju snažnijeg osjećaja međugeneracijske povezanosti s osobama starijima od njih (6);

8. programi i inicijative EU-a kao što su Erasmus+, Europske snage solidarnosti, dijalog EU-a s mladima, Europska godina mladih 2022., Konferencija o budućnosti Europe, Novi europski Bauhaus te europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF), uključujući inicijativu ALMA (Aim, Learn, Master, Achieve) u okviru Europskog socijalnog fonda+ i Instrument Europske unije za oporavak (NextGenerationEU), mogli bi biti vrijedni instrumenti za promicanje međugeneracijskog dijaloga i poticanje međugeneracijske solidarnosti u području mladih na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Projekti koji se temelje na volontiranju i aktivnostima solidarnosti živi su dokaz predanosti mladih, među ostalim, aktivnom sudjelovanju u međugeneracijskom dijalogu i solidarnosti;

9. vrlo je važno promicati međugeneracijsku pravičnost putem politika povezanih s mladima (7) na svim razinama, posebno u ruralnim, udaljenim, perifernim, slabije razvijenim područjima i najudaljenijim regijama. Smanjenje udjela mlađih generacija u različitim državama članicama (8) i „odljev mozgova” ozbiljan su izazov za mnoge od tih zajednica, zbog čega je za osiguranje kohezije ključno veću pozornost posvetiti međugeneracijskoj pravičnosti, i to oblikovanjem potpornih politika povezanih s mladima (9);

10. pri poticanju međugeneracijske dimenzije u politikama povezanima s mladima i radu s mladima potrebno je osigurati rodnu ravnopravnost (10). Kako bi se to ostvarilo, napore moraju uložiti ne samo vlade, već i civilno društvo, među ostalim organizacije mladih, voditelji mladih, osobe koje rade s mladima, mediji i privatni sektor;

11. dijalog EU-a s mladima kao najveći mehanizam za uključivanje mladih u EU-u i sustav zajedničkog upravljanja Vijeća Europe osiguravaju prostor za konceptualizaciju međugeneracijskog dijaloga kao procesa u kojem osobe različitih dobnih skupina mogu zajednički promišljati i stvarati. Tijekom Konferencije EU-a za mlade u Pragu od 11. do 13. srpnja 2022. mladi su izrazili mišljenje da međugeneracijski dijalog ne bi trebao zamijeniti izravan dijalog mladih s oblikovateljima politika, već bi se trebao odvijati usporedno s njime.

SMATRAJU DA:

12. važno je promicati dijalog među mladima te između njih i starijih generacija. Objedinjavanje iskustva i kompetencija različitih generacija donosi znatne koristi i doprinosi izgradnji mirnih i povezanih društava koja se temelje na uzajamnom poštovanju, empatiji, solidarnosti i razumijevanju potreba svih dobnih skupina;

13. sudjelovanje mladih u međugeneracijskom dijalogu i međugeneracijskim projektima solidarnosti, uključujući volonterske aktivnosti, omogućuje mladima stjecanje transverzalnih kompetencija i društvenih vještina koje se mogu primijeniti u drugim područjima njihova života. Aktivno sudjelovanje različitih generacija u međugeneracijskom dijalogu doprinosi razvoju međuljudskih vještina i uzajamnoj prilagodljivosti te izgradnji društvene otpornosti i dobrobiti putem društvenog angažmana, stvaranja društvenih veza i sprečavanja društvene izolacije;

14. promicanje međugeneracijske pravičnosti holističkim pristupom razvoju politika povezanih s mladima usmjerenim na budućnost doprinosi socijalnoj koheziji. Oblikovatelji politika koje podupiru istraživači, osobe koje rade s mladima, organizacije mladih, drugi stručnjaci (11) i ostali relevantni dionici trebali bi pokazati snažnu političku predanost uklanjanju nejednakosti unutar različitih generacija i među njima te odgovaranju na međugeneracijske izazove. Trebali bi imati pristup postojećim nacionalnim ili europskim podacima i dokazima, razvrstanima prema dobi, kojima se prate nejednakosti među mladima različitog podrijetla i životnih uvjeta te među dobnim skupinama;

15. oblikovatelji politika, organizacije mladih, uključujući lokalna vijeća mladih, mladi, osobe koje rade s mladima, voditelji mladih, istraživači, edukatori i drugi relevantni dionici trebali bi, prema potrebi, razmotriti dodatne mjere i inovativne pristupe kojima se mladi mogu povezati s drugim dobnim skupinama u postupcima donošenja odluka;

16. heterogenost generacija, u smislu različitih pojedinačnih i skupnih obilježja, uključujući mentalne i fizičke sposobnosti, socioekonomske uvjete i njihove identitete, mora se poštovati kako bi sve generacije imale jednake mogućnosti za potpuno i učinkovito sudjelovanje u međugeneracijskom dijalogu na svim razinama donošenja odluka koje utječu na njihov osobni, poslovni i društveni život;

17. važno je podupirati osobe koje rade s mladima, uz naknadu i volonterski, u promicanju i provedbi međugeneracijske dimenzije u njihovu radu. Trebalo bi, tamo gdje je to primjereno, prilagoditi obrazovanje i osposobljavanje osoba koje, uz naknadu i volonterski, rade s mladima o međugeneracijskoj dimenziji kako bi se promicala međugeneracijska solidarnost i pravičnost pri njihovu radu s mladima i volonterskim aktivnostima;

18. trebalo bi razmotriti mogućnost uključivanja istraživača u razvoj dugoročnih strukturnih mjera za promicanje međugeneracijske solidarnosti i pravde, primjerice tako da se izrade pokazatelji o međugeneracijskoj pravičnosti ili izdaju periodične istraživačke publikacije kojima se ispituje međugeneracijska pravičnost;

19. inovativnim inicijativama za međugeneracijski dijalog o razvoju digitalnih vještina mlade Europljane može se potaknuti da olakšaju sudjelovanje svojih vršnjaka i starijih osoba u digitalnoj tranziciji. Takve inicijative, usmjerene na osnaživanje zajednica kako bi ojačale svoje vještine digitalne pismenosti, mogu smanjiti usamljenost članova zajednice, doprinijeti njihovoj dobrobiti i povećati njihovu socijalnu uključenost te tako pomoći u izgradnji povezanih zajednica;

20. koncept održivog razvoja, kako je naveden u ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda, i potreba za jačanjem njegove socijalne dimenzije podrazumijevaju aktivno sudjelovanje građana svih dobnih skupina u izgradnji sigurnih, uključivih i povezanih zajednica. Društveno priznavanje različitih potreba i odgovornosti različitih dobnih skupina može se ojačati događanjima i volonterskim aktivnostima u kojima se okupljaju predstavnici različitih dobnih skupina kako bi se mlađim i starijim generacijama pružila prilika za interakciju i razmjenu mišljenja o temama povezanima s održivom Europom;

21. razumijevanje generacijske raznolikosti ima važne posljedice u smislu izgradnje kapaciteta za razvoj zdravih međugeneracijskih odnosa i socijalne kohezije. Kako bi se promicao dijalog između mlađih i starijih generacija, i djeci bi trebalo pružiti priliku za sudjelovanje u međugeneracijskom dijalogu s ciljem stvaranja zajedničkog iskustva konstruktivnog dijaloga uz razvoj uzajamnog poštovanja i empatije od rane dobi.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE DA NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA:

22. podižu svijest o pitanjima međugeneracijske pravičnosti među oblikovateljima politika i osiguraju im dokaze, informacije, podatke i druge relevantne resurse potrebne za jačanje ravnopravnosti na temelju dobi u donošenju politika;

23. istraže mogućnosti da se u strategije i politike za mlade, prema potrebi, uključe ciljevi i mjere koji odražavaju međugeneracijsku dimenziju. Ti ciljevi i mjere trebali bi se oblikovati na temelju znanja, dokaza i dobre prakse te uz savjetovanje s različitim skupinama mladih, njihovim predstavničkim organizacijama i drugim relevantnim dionicima kako bi se postigli rezultati politike koji su prilagođeniji i uključiviji;

24. promiču i olakšavaju, u bliskoj suradnji s organizacijama mladih, vijećima mladih te lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima i zajednicama, savjetovanja s mladima i njihovo aktivno i smisleno sudjelovanje u razvoju, provedbi i vrednovanju međugeneracijske dimenzije svih politika povezanih s mladima;

25. olakšaju stvaranje mogućnosti i pristupačnih prostora za mlade kako bi mogli sudjelovati u smislenom međugeneracijskom dijalogu u javnim postupcima donošenja odluka u svim područjima politika koja utječu na njihov život i njihovu dobrobit, provedbom ciljanih mjera kojima se posebno omogućuje sudjelovanje mladih s manje mogućnosti i nedovoljno zastupljenih skupina mladih;

26. razmotre načine za stvaranje prostora za povezivanje oblikovatelja politika, istraživača, osoba koje rade s mladima i mladih kako bi mogli razviti alate za međugeneracijski dijalog, kao što su skupovi alata za međugeneracijski dijalog, te olakšaju jednak pristup informacijama o tome kako se glas mladih može čuti u okviru mogućnosti za međugeneracijski dijalog;

27. iskoriste mogućnosti dostupne u okviru programa Europske snage solidarnosti i Erasmus+ kako bi pružile potporu razvoju i provedbi strategija za izgradnju kapaciteta organizacija mladih i mladih osoba, koje doprinose razvoju volontiranja u zajednici uspostavom partnerstava koja odražavaju raznolikost cijele zajednice i potrebe različitih generacija;

28. razmotre mogućnosti kojima postojeći okviri koji se temelje na kompetencijama (12) za formalno i neformalno obrazovanje, učenje i osposobljavanje u području rada s mladima mogu doprinijeti tome da se u aktivnostima rada s mladima odražava međugeneracijska dimenzija.

POZIVAJU DRŽAVE ČLANICE I EUROPSKU KOMISIJU DA U SVOJIM PODRUČJIMA NADLEŽNOSTI I NA ODGOVARAJUĆIM RAZINAMA, PRIDRŽAVAJUĆI SE NAČELA SUPSIDIJARNOSTI:

29. razmotre upotrebu postojećih smjernica, paketa instrumenata (13) i mehanizama kao što su paneli građana (14) da se podupre uključivanje dimenzije mladih u sektorske politike i time poboljša usklađenost politika kako bi se osigurale politike i usluge koje bolje odgovaraju potrebama mladih;

30. nastave upotrebljavati postojeće mehanizme i platforme za sudjelovanje, kao što su simulacijske sjednice parlamenta mladih i dijalog o politikama s oblikovateljima politika na lokalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i europskoj razini kako bi se na svim razinama promicao međugeneracijski dijalog između mladih i dionika s ovlastima za donošenje odluka;

31. upotrebljavaju postojeće mreže i alate, uključujući mrežu Eurodesk i Europski portal za mlade, za promicanje pristupačnih informacija o različitim mogućnostima EU-a za razvoj i provedbu projekata i inicijativa kojima se podupiru međugeneracijski dijalog, međugeneracijska solidarnost i međugeneracijska pravičnost;

32. u cilju povećanja društvene kohezije u lokalnim zajednicama omoguće lakšu razmjenu dobrih praksi koje obuhvaćaju zajedničko sudjelovanje mlađih i starijih građana u aktivnostima solidarnosti, kao i planiranje zajednice, kako je to razvijeno u programima kao što su Erasmus+ i Europske snage solidarnosti, te cjeloživotno učenje putem postojećih alata i platformi EU-a;

33. organiziraju aktivnosti uzajamnog učenja, kao što su seminari, aktivnosti suradničkog učenja ili drugi relevantni oblici suradnje među dionicima iz različitih područja politike, mladima i organizacijama mladih, o promicanju međugeneracijskog dijaloga, međugeneracijske solidarnosti i međugeneracijske pravičnosti;

34. podupiru i, ako je to moguće, razmotre kako bi se mogli uspostaviti prostori i inicijative za mlade u okviru postojećeg financijskog okvira i postojećih programa. Kako bi se ojačala društvena kohezija, omoguće mladima da osmisle aktivnosti kojima se promiče međugeneracijski dijalog i sudjeluju u njima;

POZIVA EUROPSKU KOMISIJU DA U SKLADU S NAČELOM SUPSIDIJARNOSTI:

35. potiče sinergije između politike za mlade i drugih politika i programa relevantnih za mlade kako bi se ostvarili ciljevi strategije EU-a za mlade, među ostalim europski ciljevi za mlade br. 3 „Uključiva društva” i br. 4 „Informacije i konstruktivan dijalog”, pri čemu podciljevi potonjeg uključuju dijalog i društvenu koheziju, kao i sudjelovanje u dijalogu uz poštovanje i nenasilan govor;

36. naglasi ulogu koordinatora EU-a za mlade u podizanju svijesti o potrebi za razmatranjem pitanja međugeneracijske dimenzije u svim relevantnim područjima politika;

37. omogući lakšu razmjenu dobrih praksi među državama članicama u pogledu poticanja međugeneracijskog dijaloga i međugeneracijske solidarnosti upotrebom Europskog portala za mlade, mreže Youth Wiki te programa i inicijativa EU-a kao što su Erasmus+, Europske snage solidarnosti, Kreativna Europa i Novi europski Bauhaus.

POZIVAJU SVE AKTERE UKLJUČENE U EUROPSKE AKTIVNOSTI SURADNJE U PODRUČJU MLADIH DA:

38. promiču Europski dan međugeneracijske solidarnosti, koji se od 2009. obilježava 29. travnja svake godine i Uniji pruža dobru priliku da obnovi svoju predanost jačanju međugeneracijske solidarnosti i suradnje u cilju promicanja pravednog i održivog društva (15);

39. potiču međugeneracijski dijalog u cilju borbe protiv dobne diskriminacije i predrasuda tako da povežu različite dobne skupine i omoguće im da se bolje upoznaju, uče jedni od drugih i surađuju u svakodnevnom životu;

40. ulože zajedničke napore u provedbu europskog cilja za mlade br. 4 angažiranjem različitih generacija putem zajedničkih aktivnosti usmjerenih na uključivanje lokalnih zajednica u borbu protiv ciljanih kampanja dezinformiranja i propagandnih kampanja. Prema potrebi, trebalo bi vrednovati programe medijske pismenosti usmjerene na izgradnju otpornosti društva s obzirom na ciljane kampanje dezinformiranja i pogrešnih informacija te razmotriti mogućnost da se ti programi prošire u okruženjima formalnog obrazovanja i neformalnog učenja. To je posebno važno u kontekstu kampanja dezinformiranja i pogrešnih informacija u kriznoj situaciji, primjerice u slučaju pandemije bolesti COVID-19 i ruskog agresivnog rata protiv Ukrajine 2022.

(1) Za potrebe ovih zaključaka Vijeća ‚dijalog’ znači ‚međugeneracijski dijalog’.

(2) Odluka (EU) 2021/2316 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2021. o Europskoj godini mladih (2022.), SL L 462, 28.12.2021., str. 1.

(3) Stručno znanje mladih podrazumijeva uvid mladih u ono što prema njihovim iskustvima dobro funkcionira.

(4) Odgovori država članica u redovito ažuriranim upitnicima o mjerama koje su države članice donijele u području obrazovanja i mladih tijekom pandemije bolesti COVID-19 u okviru hrvatskog, njemačkog, portugalskog i slovenskog predsjedanja.

(5) Zelena knjiga Komisije o starenju: Poticanje međugeneracijske solidarnosti i odgovornosti, COM(2021) 50 final, SL C 50, 27.1.2021., str. 21.

(6) Tematsko izvješće Euractiva Golden years: Opportunities for Europe’s ageing population (Zlatne godine: mogućnosti za europsko stanovništvo koje stari) od 22. lipnja 2022. s upućivanjem na izvješće društva Edwards Lifesciences od 21. lipnja 2022. Unifying Generations: Building the Pathway to Intergenerational Solidarity (Ujedinjavanje generacija: izgradnja puta prema međugeneracijskoj solidarnosti).

(7) Politike povezane s mladima politike su koje utječu na živote mladih i čiji je sastavni dio poboljšanje životnih uvjeta i mogućnosti mladih te potpora jednakim mogućnostima sudjelovanja u gospodarskom, društvenom i političkom životu.

(8) Sažetak politike UNECE-a o starenju br. 18, ožujak 2017.

(9) Potporne politike povezane s mladima temelje se na procjeni potreba mladih i bave se različitim aspektima javnih politika koji nisu obuhvaćeni općenitijim dokumentima o politikama, kao što su dobrobit, mentalno zdravlje, stanovanje, pristup infrastrukturi ili uslugama itd.

(10) Strategijom za rodnu ravnopravnost 2020.–2025 pruža se okvir za rad Europske komisije na rodnoj ravnopravnosti te se utvrđuju ciljevi politike i ključne mjere za razdoblje od 2020. do 2025. Komunikacija Komisije, COM (2020) 152 final.

(11) Za potrebe ovih zaključaka Vijeća „drugi stručnjak” znači osoba koja se, ovisno o pojedinom nacionalnom kontekstu, obično smatra mentorom, edukatorom, pripadnikom akademske zajednice, instruktorom ili predavačem, koja pruža izobrazbu ili osposobljavanje za oblikovatelje politika, osobe koje rade s mladima i volontere koji rade u području mladih kako bi im se omogućilo da nauče vještine koje su im potrebne u njihovu poslu ili aktivnostima.

(12) Vijeće Europe, Preporuka CM/Rec(2017)4 Odbora ministara državama članicama o radu s mladima.

(13) OECD (2020.), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for all Generations? (Upravljanje za mlade, povjerenje i međugeneracijsku pravdu: primjereno za sve generacije?), OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Pariz, ili United Nations Youth Strategy, Youth 2030 Working with and for young people (Strategija Ujedinjenih naroda za mlade, Mladi 2030.: rad s mladima i za njih), metodologija pokazatelja za mlade.

(14) COM(2022) 404 final: paneli građana omogućuju građanima da zajednički razmatraju teme koje su za njih relevantne. Primjerice, europski paneli građana i građanki bili su ključna značajka Konferencije o budućnosti Europe. Kao što je to bio slučaj na toj konferenciji, sudionike bi trebalo izabrati nasumično. Međutim, oni bi trebali odražavati različitosti i demografsku sliku Europe. Mladi bi trebali predstavljati trećinu sudionika. „Izvješće građana” uključit će se, prema potrebi, u procjenu učinka u kojoj su sažeti ishodi tih participativnih i deliberativnih procesa. U slučaju da su svi sudionici mladi, to će se nazivati „testom mladih”. Prvi iz te nove generacije panela građana organizirat će se u kontekstu govora o stanju Unije 2022.

(15) Odluka br. 940/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2011. o Europskoj godini aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti (2012.), SL L 246/5, 23.9.2011.