Najčešće uređenje EGTS-a uključuje suradnju od dva do 20 lokalnih tijela, sa strukturama suradnje od manje do srednje veličine. Drugo najistaknutije uređenje je prekogranična suradnja regionalnih tijela.

Do 31. prosinca 2017. postojalo je ukupno 68 EGTS-ova.

Tijekom 2017. četiri EGTS-a imala su članove iz trećih zemalja. Budući da se u Uredbi o EGTS-u do njezine izmjene nisu izričito spominjali EGTS-ovi s vanjskom dimenzijom, ne može se očekivati brzi nastanak takvih EGTS-ova.

Neki EGTS-ovi odgovorni su za provedbu fondova za male projekte u posebnim programima ETS-a: EGTS RDV i EGTS Via Carpatia upravljaju fondom za male projekte u svojim zemljopisnim područjima u okviru programa Interreg Mađarska-Slovačka. Dva EGTS-a jedini su korisnici projekata ETS-a, a EGTS GO provodi integrirano teritorijalno ulaganje (ITI).

ügraničnim regijama omogućuje se da pojačaju zajedničko planiranje i provedbu strategija u različitim područjima izražavanjem zajedničkih interesa i zajedničke vizije za granično područje. Od kada su donesene izmjene to uključuje bolje pružanje usluga,

Najmanje 10 EGTS-ova sudjelovalo je u pružanju prekograničnih usluga, neizravno ili u izravnoj upravljačkoj ulozi. Postojeći EGTS-ovi planiraju u budućnosti pružati širi opseg usluga ili pridonijeti njihovu pružanju, primjerice kad je riječ o sustavima upozoravanja u slučaju prirodnih katastrofa i prekograničnom recikliranju otpada. To pokazuje da su izmjene Uredbe o EGTS-u relevantne.

Povećao se i broj članova EGTS-ova za više od 30 % s više od 600 (21. lipnja 2014.) na više od 800 do kraja 2017. Broj članova postojećih EGTS-ova povećao se 2016. i 2017. znatno više nego prethodnih godina, što pokazuje da se izmjenama Uredbe o EGTS-u olakšalo proširenje EGTS-ova. Tim promjenama pridonijela je i činjenica da su Uredbom o EGTS-u pojašnjena pravila u tom pogledu.

Od 21. lipnja 2014. do prosinca 2017. osnovan je ukupno 21 novi EGTS. To je znatno povećanje ukupnog broja EGTS-ova od 44 % i pokazuje da se nastavlja dinamika osnivanja od početnog odobrenja Uredbe o EGTS-u.

U godišnjem izvješću Odbora regija o praćenju EGTS-a navedeno je da će se u državama članicama pojačati aktivnosti potpore EGTS-ovima. Sve više država članica promiče EGTS-ove, ali tome pristupa na različite načine. Djelotvornost tih aktivnosti odražava se u proširenju primjene instrumenta EGTS-a u pogledu obuhvaćenih tema i u pogledu pokrivenih zemljopisnih područja. Djelotvornost aktivnosti promicanja EGTS-ova znatno se razlikuje jer sve države članice ne sudjeluju aktivno u tim aktivnostima. Unatoč postignućima u promicanju EGTS-ova, čini se da još uvijek postoje neke poteškoće u pristupanju sredstvima za financiranje ETS-a. To znači da je potrebno uložiti dodatne napore u promicanje EGTS-ova.

3.2. Učinkovitost Uredbe o EGTS-u

Učinkovitost se odnosi na odnos između upotrijebljenih resursa ili ulaznih vrijednosti i ostvarenih promjena ili rezultata.

U slučaju EGTS-ova izvršena je usporedba između EGTS-ova i drugih usporedivih struktura u skladu s nacionalnim ili međunarodnim pravom te je na temelju te usporedbe zaključeno da su u većini slučajeva troškovi osnivanja EGTS-a previše ograničeni da bi se mogli upotrijebiti kao relevantni pokazatelj učinkovitosti.

Utvrđeno je da su pri usporedbi EGTS-a i struktura osnovanih u skladu s nacionalnim ili međunarodnim pravom relevantniji neki drugi aspekti:

üpridaje se velika vrijednost mnogostranosti EGTS-ova. EGTS-ovi se, kad se osnuju, mogu upotrebljavati u različite svrhe. U okviru zadaća EGTS-a koje su često vrlo općenito opisane, stvarna područja rada mogu se lako prilagoditi bez temeljne promjene njegove strukture i

üjedna je od jedinstvenih i najvažnijih prednosti EGTS-ova da imaju pravnu osobnost i stoga mogu obavljati aktivnosti u predmetnim zemljama.

3.3. Relevantnost Uredbe o EGTS-u

Pokazatelj relevantnosti odnosi se na mjeru u kojoj ciljevi i odredbe Uredbe o EGTS-u odgovaraju potrebama mogućih članova EGTS-a.

Kada je riječ o izmjeni Uredbe o EGTS-u, kojom je proširen cilj stvaranja EGTS-a i njegovo područje primjene, možemo zaključiti da znatan broj trenutačnih EGTS-ova upotrebljava za podupiranje svojih posebnih tematskih ciljeva i druga sredstva EU-a osim ETS-a.

Od početka programskog razdoblja 2014.–2020. sudjelovanje EGTS-ova u ETS-u u načelu se podupiralo snažnijim pravnim vezama između Uredbe o EGTS-u i uredaba o kohezijskoj politici EU-a te se znatno povećalo ukupno sudjelovanje EGTS-ova u programima suradnje. Gotovo polovina EGTS-ova sada sudjeluje u provedbi programâ ETS-a, većinom u okviru partnerstava u jednom ili više projekata.

Izmjena Uredbe o EGTS-u, međutim, nije dovela do osnivanja novih EGTS-ova koji će djelovati kao upravljačka tijela za programe ETS-a. EGTS-ovi vrlo rijetko upotrebljavaju i mogućnost da djeluju kao jedinstveni korisnik operacije. To je možda zbog toga što je, posebno u ranoj fazi programskog razdoblja 2014.–2020., bilo potrebno puno pojašnjenja programâ ETS-ate je to možda obeshrabrivalo dodatne zahtjeve mogućih jedinstvenih korisnika.

I dalje postoje neke nejasnoće. U članku 8. stavku 2. Uredbe o EGTS-u razlikuje se između prava o provođenju konvencije (točka (g)), prava u skladu s kojim djeluju tijela EGTS-a (točka (h)) i prava koje se odnosi na aktivnosti EGTS-a (točka (j)). Jasno je da će se u konvenciji definirati primjenjivo pravo u pogledu sva tri elementa, ali nije jasno koliko bi trebao biti detaljan popis primjenjivog prava „koje se izravno odnosi na aktivnosti EGTS-a”. Komisija smatra da bi pravo koje se „izravno odnosi” na te aktivnosti trebalo biti blisko povezano sa „specificiranim zadaćama”: EGTS osnovan za upravljanje bolnicom ima specifičnije zadaće od EGTS-a osnovanog za općeniti razvoj svojega područja.

3.4. Europska dodana vrijednost

Pokazateljem dodane vrijednosti EU-a razmatra se jesu li EGTS-ovi osnovani zbog Uredbe o EGTS-u. Dodana vrijednost EU-a blisko je povezana s uobičajenim koristima koje su utvrđene za EGTS-ove. Na temelju prednosti EGTS-a u usporedbi sa sličnim pravnim osobama mogu se dobiti vrijedne kvalitativne informacije za procjenu dodane vrijednosti EU-a za EGTS.

U literaturi se ističu sljedeće prednosti:

üEGTS-ovi kao pravne osobe omogućuju brže i učinkovitije donošenje odluka u prekograničnim okruženjima kada je uključeno nekoliko nadležnih tijela,

üEGTS-ovi omogućuju dosljednost, trajnost i koordinaciju, potiču zajedničke ciljeve i stabiliziraju suradnju u prekograničnim područjima,

üEGTS-ovi se smatraju neovisnima o izoliranim političkim odlukama i događajima koji bi mogli spriječiti donošenje ili provedbu korisnih mjera za područja suradnje koja se protežu preko nacionalnih granica,

üEGTS-ovi daju područjima suradnje pregovaračke ovlasti koje im omogućuju da brane svoje interese i