EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 18.5.2022. JOIN(2022) 23 final ZAJEDNIČKA KOMUNIKACIJA EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Vanjsko djelovanje EU-a u području energetike u svijetu koji se mijenja {SWD(2022) 152 final}



1.Uvod Europska unija i svijet suočeni su s egzistencijalnom prijetnjom klimatskih promjena i sve težom energetskom krizom. Ako ne ubrzamo borbu protiv klimatskih promjena i ne spriječimo gubitak biološke raznolikosti, ciljevi dogovoreni u Parizu bit će nedostižni, a time i mogućnost izbjegavanja potpune klimatske krize s razornim posljedicama za ljude i okoliš diljem svijeta. U šestom izvješću Međuvladinog panela o klimatskim promjenama zaključuje se da se globalne emisije stakleničkih plinova moraju smanjiti za 43 % do 2030. kako bi se održala mogućnost ograničavanja globalnog zatopljenja na 1,5 °C. Budući da je energetski sektor presudan za postizanje smanjenja emisija stakleničkih plinova, bit će u središtu te tranzicije. Istodobno je Rusija pregazila međunarodna pravila ničim izazvanom i neopravdanom agresijom na Ukrajinu. To je poremetilo energetska i prehrambena tržišta, što je dovelo do povećane nestabilnosti cijena i energetske nesigurnosti te ne utječe samo na neposredno susjedstvo, nego i na cijeli svijet. Zato je potreban odgovor kojim se uzimaju u obzir kratkoročne potrebe i dugoročne posljedice za EU i njegove partnere. EU se potpuno solidarizira s Ukrajinom i nastavlja podupirati njezin energetski sustav. Prijelaz na zelenu energiju jedina je mogućnost kojom se istodobno osigurava održiva, sigurna i cjenovno pristupačna energija diljem svijeta. EU je stoga odlučan zadržati smjer i surađivati s partnerima diljem svijeta kako bi potaknuo partnerske zemlje da povećaju svoje klimatske ambicije i definiraju planove za ostvarivanje klimatske neutralnosti, ali i da uspostave dugoročne uzajamno korisne odnose, posebno u području energetike. EU će nastaviti i pojačati svoj angažman diljem svijeta putem posebnih partnerstava. To se može postići financijskom potporom, pružanjem pomoći, prijenosom tehnologije i/ili poboljšanim trgovinskim odnosima. Zadržavanje tog smjera potreba je cijele Europe. Unatoč diversifikaciji i mjerama unutarnje energetske sigurnosti koje su poduzete nakon plinske krize 2009., Europa još uvijek previše ovisi o dobavljaču koji je spreman upotrebljavati energiju kao oružje. Kako bi se prevladala ta ranjivost, Europska komisija predstavila je 8. ožujka 2022. komunikaciju o planu REPowerEU, u kojoj je iznijela nacrt za zaustavljanje uvoza fosilnih goriva iz Rusije znatno prije 2030. To podrazumijeva diversifikaciju opskrbe energijom u EU-u, povećanje ušteda energije i energetske učinkovitosti te ubrzavanje prelaska na zelenu energiju. Sve su to odgovori na izazove u svijetu i energetskom okruženju koji se brzo mijenjaju. U nadolazećim godinama i desetljećima pojavit će se nove mogućnosti za proizvodnju energije, zajedno s novim trgovinskim tokovima i prometnim potrebama. Iako će se trgovina konvencionalnim energetskim proizvodima postupno smanjivati, na međunarodnoj razini uspostavit će se trgovina novim proizvodima kao što su vodik i amonijak, a povećat će se potražnja za tehnologijama s niskim emisijama stakleničkih plinova. Za uspostavljanje pouzdanijih i uzajamno korisnih partnerstava s pomoću pristupa utemeljenog na pravilima bit će potrebni novi standardi i mehanizmi upravljanja. Europska unija mora biti spremna djelovati u tom novom okruženju i oblikovati ga. Europa će imati nove mogućnosti za iskorištavanje svoje predvodničke pozicije u području zelene tehnologije i promicanje pravednijeg i održivijeg razvoja diljem svijeta, ali će se suočiti i s novim izazovima za energetsku sigurnost i otpornost lanaca opskrbe, posebno najvažnijim sirovinama, koje su ključne za energetsku tranziciju. Kriza je ujedno mnogim zemljama prilika za brzu tranziciju s razvoja koji podrazumijeva visoke emisije ugljika i ostvarivanje koristi od zelenijeg i ravnopravnijeg gospodarstva koje milijunima ljudi osigurava pristup energiji. EU će u skladu sa sedmim ciljem održivog razvoja raditi na osiguravanju pravedne i uključive energetske tranzicije. Europska komisija i Visoki predstavnik surađivat će i podupirati one koji se odluče na zelenu tranziciju olakšavanjem dugoročnih održivih ulaganja, među ostalim u okviru strategije Global Gateway, plana Europske unije i prijedloga koji se temelji na vrijednostima za velika ulaganja u razvoj infrastrukture diljem svijeta. U skladu sa zaključcima Vijeća za vanjske poslove od 25. siječnja 2021. za sve te elemente potrebno je jačanjem suradnje s partnerima i klimatske i energetske diplomacije unaprijediti vanjsku energetsku strategiju Europske unije, s obzirom na to da je proteklo više od deset godina od donošenja prethodne strategije. Kako bi se to postiglo, vanjskom energetskom politikom EU-a nastojat će se: ·povećati energetska sigurnost, otpornost i otvorena strateška autonomija diversifikacijom opskrbe energijom u EU-u te povećanjem ušteda i učinkovitosti energije; ·ubrzati globalnu zelenu i pravednu energetsku tranziciju kako bi se osigurala održiva, sigurna i cjenovno pristupačna energija za EU i svijet; ·podupirati Ukrajinu i druge zemlje koje su izravno ili neizravno pogođene ruskom agresijom; ·izgraditi dugotrajna međunarodna partnerstva i promicati industrije čiste energije u EU-u diljem svijeta. 2.Vanjska energetska politika EU-a za REPowerEU Kako je utvrđeno u planu REPowerEU od 18. svibnja 2022. objavljenom usporedo s ovom strategijom, europski energetski sustav povećat će svoju učinkovitost i prijeći na zelene izvore energije brže nego što se očekivalo prije početka ruske agresije na Ukrajinu. Iako je tranzicija na zelenu energiju u središtu djelovanja EU-a za energetsku neovisnost, odmak od ruskih fosilnih goriva zahtijevat će njihovu zamjenu fosilnim gorivima od drugih međunarodnih dobavljača, s obzirom na to da je domaća proizvodnja nafte i plina u EU-u znatno smanjena: uvozom pokrivamo 90 % svoje potrošnje plina, 97 % nafte i 70 % ugljena. Budući da će se potražnja za plinom u EU-u smanjiti brže nego što se očekivalo te kako bi se rizik od neupotrebljivih ulaganja i imovine sveo na najmanju moguću mjeru, EU će dati prednost strategijama diversifikacije koje obuhvaćaju ulaganja i u plin i u zeleni vodik. 2.1.Diversifikacija opskrbe plinom u EU-u

Rusija je trenutačno najveći dobavljač plina u Europi. Cilj plana REPowerEU je što prije okončati našu ovisnost o ruskom plinu. Većina te potražnje za plinom bit će zamijenjena energijom iz obnovljivih i niskougljičnih izvora te uštedama energije i povećanjem energetske učinkovitosti. Preostala potreba za prirodnim plinom pokrit će se diversificiranjem opskrbljivača. Kako bi se osigurala opskrba plinom potrebna u nadolazećim godinama, EU mora povećati uvoz plina iz neruskih izvora: uglavnom ukapljenog prirodnog plina (UPP) (+ 50 milijardi m³), ali i plina iz plinovoda (+ 10 milijardi m³). U tu je svrhu EU pokrenuo platformu EU-a za energetsku kupnju kako bi objedinio potražnju, koordinirao upotrebu infrastrukture i pregovarao s međunarodnim partnerima radi olakšavanja zajedničke nabave plina i vodika, kako je utvrđeno u krovnoj Komunikaciji o REPowerEU-u. To se nadovezuje na rad koji je Europska komisija obavila od prošle jeseni, a odnosi se na kontakte s našim glavnim dobavljačima ukapljenog prirodnog plina i plina iz plinovoda. Ti su napori doveli do rekordnih mjesečnih isporuka UPP-a od 12,5 milijardi m³ u travnju 2022. i 42 milijarde m³ od siječnja do travnja 2022. Platforma će objedinjavati stalne mjere država članica EU‑a za diversifikaciju i biti otvorena za Ukrajinu, Moldovu i Gruziju, kao i za zapadni Balkan. Kako bi se olakšala diversifikacija, Europska komisija i SAD dogovorili su suradnju na isporučivanju dodatnih količina UPP-a u EU (najmanje 15 milijardi m³ 2022. i približno 50 milijardi m³ godišnje barem do 2030.) izvozom iz SAD-a, ali i u suradnji s drugim međunarodnim partnerima. Komisija je osnovala i posebnu radnu skupinu s Kanadom kako bi se razmotrile moguće isporuke UPP-a i vodika u nadolazećim godinama.. Prije ljeta EU namjerava sklopiti trilateralni sporazum s Egiptom i Izraelom o opskrbi Europe ukapljenim prirodnim plinom. Japan i Koreja već su preusmjerili niz tereta ukapljenog prirodnog plina u Europu te će nastaviti s radom na toj opciji i u budućnosti. Katar je spreman olakšati razmjene s azijskim zemljama. Kad je riječ o plinu iz plinovoda, Norveška je već povećala svoje isporuke u Europu, a i Alžir i Azerbajdžan izrazili su spremnost da to učine. EU će nastojati ponovno pokrenuti dijalog o energiji s Alžirom te će pojačati suradnju s Azerbajdžanom s obzirom na stratešku važnost južnog plinskog koridora. Povećanjem kapaciteta transjadranskog plinovoda povećala bi se opskrba EU-a i zemalja zapadnog Balkana plinom. Zemlje supsaharske Afrike, a posebno zemlje u zapadnoj Africi kao što su Nigerija (koja već opskrbljuje 15 % uvoza u EU 2021.), Senegal i Angola, također nude neiskorišteni potencijal ukapljenog prirodnog plina. Potpuna i djelotvorna provedba Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana olakšala bi razmatranje o potencijalu Irana da postane pouzdan dobavljač plina za Europu. EU će nastojati osigurati da se dodatna opskrba plinom od postojećih i novih dobavljača plina poveže s ciljanim mjerama za rješavanje problema curenja metana te ispuštanja i spaljivanja na bakljama, čime će se stvoriti dodatna likvidnost na globalnim tržištima i istodobno osigurati znatne koristi za klimu. U tu će svrhu EU surađivati s partnerima za opskrbu fosilnim gorivima kako bi se smanjile emisije metana. Najmanje 46 milijardi m³ prirodnog plina godišnje gubi se zbog ispuštanja i spaljivanja na bakljama u zemljama koje bi tim količinama mogle opskrbljivati EU. Postoji tehnologija za održivo i ekonomično hvatanje većine tog metana (od kojeg se pretežito sastoji prirodni plin). EU je spreman pružiti tehničku pomoć partnerima kako bi se uspostavili takvi uzajamno korisni programi „Vi prikupljate – mi kupujemo”. EU će okupiti i partnere kao što su Europska investicijska banka (EIB), Europska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Svjetska banka kako bi se stvorili poticaji za brzo prikupljanje otpadnih fosilnih plinova, uključujući metan, i objedinjavanje tih gubitaka u smislene proizvode koji se mogu prodati međunarodnim kupcima. Djelovanja EU-a u pogledu diversifikacije odvijaju se u kontekstu rastuće globalne potražnje i visokih cijena UPP-a. U tim se mjerama moraju uzeti u obzir interesi globalnih partnera. S obzirom na srednjoročni razvoj kombinacije izvora energije u EU-u i partnerskim zemljama, EU će promicati šira energetska partnerstva, kombinirajući suradnju u području plina s dugoročnom energetskom suradnjom u području vodika, plinova iz obnovljivih izvora (uključujući biometan) i drugih izvora zelene energije kako bi se spriječio nastanak neupotrebljive imovine i osigurala zelena tranzicija. Energetskom politikom EU-a ujedno će se nastojati osigurati otvorena, fleksibilna, likvidna i funkcionalna globalna tržišta UPP-a, u suradnji sa zemljama koje su veliki proizvođači (SAD, Australija, Katar, Nigerija, Egipat itd.) i potrošači (Kina, Japan, Koreja). To je ostvarivo u okviru skupine G7 i G20, Međunarodne agencije za energiju (IEA) i drugih međunarodnih foruma. Najvažnije mjere ·osiguravanje brzog puštanja u rad EU-ove energetske platforme i njezinih regionalnih platformi; ·potpuna provedba zajedničkih izjava sa SAD-om i Kanadom; ·pregovaranje o političkim obvezama s postojećim ili novim dobavljačima plina kako bi se povećale isporuke UPP-a u Europu; ·uspostavljanje programa za hvatanje prirodnog plina i metana te trgovinu pod nazivom „Vi prikupljate – mi kupujemo”. 2.2.Pripremanje EU-a za trgovinu vodikom iz obnovljivih izvora Planom REPowerEU utvrđeno je da do 2030. dodatnih 15 milijuna tona (mt) vodika iz obnovljivih izvora, uz 5,6 milijuna tona koje su već planirane u okviru inicijative Spremni za 55 %, može zamijeniti oko 27 milijardi m³ uvezenog ruskog plina. To uključuje 10 milijuna tona uvezenog vodika. Kapacitet za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora znatno je ravnomjernije raspoređen diljem svijeta od rezervi nafte i plina s obzirom na globalne resurse vjetra i solarne energije. Međutim, to se tržište tek treba razviti i na globalnoj razini zahtijeva znatno širenje proizvodnje iz obnovljivih izvora i dostupnost vode. Kako bi se olakšao uvoz 10 milijuna tona vodika u EU, Europska komisija namjerava sklopiti partnerstva za vodik s pouzdanim partnerskim zemljama kako bi se osigurali otvoreni i neometani trgovinski i ulagački odnosi za goriva iz obnovljivih izvora i niskougljična goriva. Njime se predviđaju tri glavna koridora za uvoz vodika iz regije Sjevernog mora (Norveška i Ujedinjena Kraljevina), južnog Sredozemlja i Ukrajine čim to uvjeti dopuste.

Međunarodna agencija za obnovljivu energiju (IRENA): Tehnički potencijal za proizvodnju zelenog vodika po cijeni od 1,5 USD/kg do 2050., u eksadžulima Regija s posebno visokim potencijalom za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora jest južno Sredozemlje. Kako bi se i za regiju i za EU stvorile prilike od kojih svi imaju koristi, Europska komisija radi na mediteranskom partnerstvu za zeleni vodik između EU-a i zemalja južnog Sredozemlja. Taj se rad oslanja na postojeću novu agendu EU-a za Sredozemlje i povezani gospodarski i investicijski plan, a započet će partnerstvom za vodik između EU-a i Egipta. Time bi se osigurala prva polazišna točka za širu suradnju Europe, Afrike i zemalja Perzijskog zaljeva u području vodika iz obnovljivih izvora, što je još jedno područje obilnih resursa za proizvodnju vodika. Ako se provodi uzimajući u obzir lokalne društvene, gospodarske i okolišne potrebe, suradnjom u tom području promicala bi se lokalna proizvodnja i potrošnja električne energije i vodika iz obnovljivih izvora te razvoj vrijednosnih lanaca zelene industrije u partnerskim zemljama. Regulatornim okvirom EU-a za vodik trebali bi se osigurati jednaki uvjeti za vodik iz uvoza i iz domaćih izvora. Kad je riječ o supsaharskoj Africi, Južna Afrika i Namibija već napreduju u razvoju svojeg sektora vodika iz obnovljivih izvora i privlače interes industrije EU-a. Pojačana suradnja u području vodika iz obnovljivih izvora dio je i bilateralne suradnje EU-a sa zemljama kao što su Egipat i Maroko, u okviru koje je Europska komisija započela rad na zelenom partnerstvu EU-a i Maroka. U tijeku je i rad na strateškom partnerstvu s Ukrajinom u pogledu plinova iz obnovljivih izvora, uključujući vodik i biometan, s ciljem njegova znatnog povećanja čim to uvjeti dopuste. U našem neposrednom susjedstvu EU je spreman poduprijeti razvoj mreže revidiranom Uredbom o transeuropskim energetskim mrežama (TEN-E). Projekti sa zemljama izvan EU-a koji znatno doprinose ciljevima TEN-E-a mogu dobiti status projekata od zajedničkog interesa, uz oznaku kojom se označavaju zajednički projekti u području prijenosa električne energije, transporta vodika i mreže CO2 te objekata za skladištenje koji ispunjavaju stroge sigurnosne standarde EU-a. Istodobno će biti potrebna ulaganja kako bi se osigurali prijevozni kapaciteti i logistika za prijevoz te robe. Novo svjetsko tržište vodika mora se temeljiti na zajedničkim pravilima, posebno kad je riječ o standardima, certificiranju i dobroj regulatornoj praksi u pogledu pristupa infrastrukturi i trgovine. Regulatorni okvir EU-a za vodik najnapredniji je u svijetu. Na temelju tog iskustva EU bi trebao predvoditi razvoj pouzdanog okvira za transparentno globalno tržište vodika koje se temelji na pravilima. Taj bi se proces trebao voditi iskustvima iz tržišta plina i nafte kako bi se omogućio slobodan protok tih novih energetskih proizvoda preko granica, čime bi se ojačala naša energetska sigurnost tijekom prelaska s fosilnih goriva. Kako bi se pokrenulo globalno tržište vodika iz obnovljivih izvora, EU razmatra razvoj globalnog europskog instrumenta za vodik, kako je navedeno u krovnoj Komunikaciji o REPowerEU-u. Najvažnije mjere: ·sklapanje partnerstava za vodik, posebno u susjedstvu EU-a i u Africi, kako bi se olakšao uvoz 10 milijuna tona vodika do 2030. i razvoj lokalnih tržišta vodika; ·potpisivanje memoranduma o suradnji u području vodika s Japanom do kraja 2022.; ·promicanje transparentnog globalnog tržišta vodika utemeljenog na pravilima koje se oslanja na iskustva EU-a; ·pokretanje prvih trgovinskih čvorišta za čisti vodik u Europi i njihova uspostava kao referentne vrijednosti za transakcije povezane s vodikom izražene u eurima; ·uspostavljanje strateškog partnerstva s Ukrajinom u području plinova iz obnovljivih izvora u 2022.; ·razvijanje globalnog europskog instrumenta za vodik. 2.3.Smanjenje ovisnosti o uvozu energije iz Rusije osim plina Sa svakodnevnim izvozom od 8 milijuna barela, Rusija je najveći svjetski izvoznik nafte. Stoga je invazija Rusije na Ukrajinu dovela do previranja i nesigurnosti na svjetskom tržištu nafte, pri čemu su se cijene povremeno približile rekordnoj razini od 150 USD po barelu. Kao posljedica ruske invazije na Ukrajinu, nestabilnost i ograničenost tržišta vjerojatno će se nastaviti pa će utjecati ne samo na EU, nego i na sve potrošače nafte diljem svijeta, posebno one najranjivije. EU surađuje s međunarodnim partnerima kako bi se osigurala dostatna opskrba naftom na globalnoj razini i po pristupačnim cijenama. Zajedno s ministrima energetike iz skupine G7, EU poziva zemlje koje proizvode naftu da razmotre povećanje isporuka na globalno tržište potpunim iskorištavanjem dostupnih rezervnih kapaciteta. U tom kontekstu, potpuna i djelotvorna provedba Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana olakšala bi ulazak na tržište dostupnih naftnih rezervi iz Irana, čime bi se smanjio pritisak potražnje i nestabilnost cijena. U Komunikaciji o strateškom partnerstvu sa Zaljevom, objavljenoj usporedno s ovom strategijom, utvrđuje se pristup EU-a jačanju odnosa sa zemljama Vijeća za suradnju u Zaljevu koje obiluju naftnim resursima. Članice Međunarodne agencije za energiju istodobno su jednoglasno dogovorile puštanje u promet 120 milijuna barela iz zaliha nafte za slučaj nužde, što je najveće puštanje zaliha u povijest Međunarodne agencije za energiju. To je pokazalo važnost zaliha za slučaj nužde kao sredstva za ublažavanje šokova. Iako su odluke o puštanju zaliha u promet u nadležnost država članica, iskustvo sa zajedničkim postupkom Međunarodne agencije za energiju pokazuje da je korisno da EU preuzme koordinacijsku ulogu ako budu potrebna dodatna puštanja zaliha.

EU je u okviru svojeg petog paketa sankcija u travnju 2022. odlučio zaustaviti sav uvoz ugljena iz Rusije. Kako bi se kratkoročno prevladala ta kriza, to znači da se uvozom u velikoj mjeri zamjenjuje od 44 do 56 milijuna tona ugljena. Dugoročno će se ugljen postupno ukinuti u EU-u, u većini zemalja do 2030. Donošenjem EU-ova embarga na ruski ugljen cijene u EU-u povećale su se za oko 15 % na 325 EUR za tonu, no ne očekuju se velike poteškoće s opskrbom ugljenom jer su se krajem travnja cijene vratile na razinu prije embarga. Diversifikacija opskrbe gorivom za nuklearne elektrane važan je aspekt rada jer su neke države članice EU-a i dalje u potpunosti ovisne o ruskom nuklearnom gorivu. EU će pomagati nabavu nuklearnih sirovina i opreme ubrzavanjem postupka izdavanja dozvola za alternativno gorivo za ruske reaktore tipa VVER i rad s međunarodnim organizacijama kao što su Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) i Agencija za nuklearnu energiju (NEA) u okviru Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) kako bi se ostvarila suradnja u području sigurnosti opskrbe. Suradnja s partnerima kao što je Kanada već je u tijeku. Najvažnije mjere: ·suradnja sa skupinama G7, G20 i drugim međunarodnim forumima te bilateralno s relevantnim zemljama kako bi se osigurala dobra opskrbljena naftna tržišta koja dobro funkcioniraju; ·nastavak dijaloga s Organizacijom zemalja izvoznica nafte (OPEC) kako bi se osigurala stabilnost i cjenovna pristupačnost na naftnom tržištu; ·koordiniranje odgovora EU-a na pritisak na naftna tržišta, uključujući moguća puštanja u promet zaliha nafte u okviru zajedničkog djelovanja Međunarodne agencije za energiju ili odgovora EU-a na poremećaje u opskrbi; ·ubrzavanje diversifikacije opskrbe nuklearnih elektrana gorivom, među ostalim u suradnji s EURATOM-om. 2.4.Davanje prednosti uštedama i učinkovitosti energije Kako se EU odmiče od ruske opskrbe energijom, prednost će se dati uštedama energije i energetskoj učinkovitosti radi postizanja kratkoročnog smanjenja potražnje za naftom i plinom za 5 %. Time će se smanjiti pritisak na cijene i potražnja na globalnim tržištima. EU će surađivati i s međunarodnim partnerima kako bi ušteda energije i energetska učinkovitost postali globalni prioritet. U suradnji s drugim razvijenim gospodarstvima EU će se posebno usredotočiti na smanjenje potrošnje energije, među ostalim na temelju kampanje Međunarodne agencije za energiju „Moja uloga” („Playing my part”). Energetska učinkovitost donosi brojne koristi za okoliš, društvo i gospodarstvo. U slučaju ostvarenja nultog neto scenarija Međunarodne agencije za energiju, svjetsko gospodarstvo poraslo bi za 40 % do 2030., ali bi upotrebljavalo 7 % manje primarne energije, za što su rješenja već danas tehnički spremna, isplativa i dostupna za sve sektore. Najveći potencijal uštede može se ostvariti u grijanju i hlađenju javnih i privatnih zgrada. Dodatne velike uštede energije mogu se ostvariti učinkovitijim procesima, prijelazom na kružno gospodarstvo i u prometu te učinkovitijim uređajima u kućanstvima (kao što su dizalice topline) i u industriji. Međunarodna agencija za energiju: Udvostručivanje stope poboljšanja energetskog intenziteta u sljedećem desetljeću pomaže smanjiti potražnju za energijom za 95 eksadžula EU ima iskustvo u području regulative, zakonodavstva, utvrđivanja standarda i označivanja koje može poslužiti kao polazište za mnoge zemlje. EU će promicati te standarde i prakse na međunarodnoj razini, uvažavajući pritom posebne okolnosti svojih partnera. Presudna je i mobilizacija velikih kapitalnih ulaganja iz javnog i privatnog sektora. Najbolje prakse EU-a u pogledu financiranja energetske učinkovitosti mogu se podijeliti i proširiti u bliskoj suradnji s financijskim institucijama i međunarodnim partnerima. Kad je riječ o zaustavljanju curenja metana vidljivo je da mjere štednje energije mogu dovesti do negativnih troškova smanjenja emisija: do 70 % emisija metana iz sektora nafte, plina i ugljena može se zaustaviti upotrebom danas dostupne tehnologije, a gotovo polovina njih uz ostvarivanje dobiti ili besplatno. Europska komisija već je donijela strategiju EU-a za metan i zakonodavni prijedlog za rješavanje problema emisija metana koje imaju jasnu međunarodnu dimenziju. Na međunarodnoj razini EU je zajedno s SAD-om osnovao Globalnu obvezu smanjenja emisija metana. Zemlje sudionice obvezale su se da će do 2030. smanjiti ukupne emisije metana za najmanje 30 % u odnosu na razine iz 2020. Toj se obvezi već pridružilo više od 110 zemalja, što predstavlja otprilike polovinu globalnih emisija metana uzrokovanih ljudskim djelovanjem. ·Najvažnije mjere: suradnja s partnerima kako bi energetska učinkovitost i uštede energije postali globalni prioriteti; ·potpora globalnog prijelaza na kružno gospodarstvo kako bi se smanjila potrošnja energije; ·olakšavanje dostupnosti i pristupa financiranju za ulaganja u energetsku učinkovitost i uštedu energije; ·provedba globalne obveze smanjenja emisija metana i vanjske dimenzije strategije EU-a za metan;

3.potpora partnerima na koje je utjecala ruska invazija na Ukrajinu. Ruska vojna agresija u svim svojim aspektima uzrokuje alarmantne sistemske učinke na svjetsko gospodarstvo koje je već narušeno pandemijom bolesti COVID-19 i klimatskim promjenama, s posebno teškim posljedicama na zemlje u razvoju. Prema nedavnim predviđanjima UNCTAD-a procjenjuje se da će rast BDP-a svjetskog gospodarstva biti za puni postotni bod manji od očekivanog zbog ruske invazije na Ukrajinu, koja ozbiljno narušava već ograničena tržišta hrane i energije te financijska tržišta.. Cijene robe dosežu rekordno visoke vrijednosti: cijene sirove nafte povećale su se za oko 60 %, cijene plina i gnojiva više su se nego udvostručile, a cijene hrane su 34 % više nego prošle godine. Nedavne procjene Ujedinjenih naroda pokazuju da će trećina od 1,7 milijardi ljudi koji već žive u siromaštvu biti izložena poremećajima u prehrambenom, energetskom i financijskom sustavu. Zbog toga će mnoge zemlje u razvoju dodatno izgubiti gospodarski zamah, dok je njihova ranjivost povećana zbog sve većih geopolitičkih napetosti i sve veće gospodarske nesigurnosti. Uvažavajući taj učinak, Europska unija iskoristit će sve raspoložive instrumente kako bi nastavila podupirati gospodarstva u razvoju, posebno u Africi i susjedstvu EU-a, kako bi se oporavila od pandemije bolesti COVID-19 i kako bi se postigao uključiv i održiv rast, uz istodobnu izgradnju otpornosti gospodarstva koja je potrebna za suočavanje s tim šokovima i s krizom uzrokovanom klimatskim promjenama. Za taj su rad ključna djelovanja EU-a za potporu globalnoj, pravednoj i zelenoj energetskoj tranziciji, navedena u poglavlju 4. Europska unija pratit će i ublažavati utjecaj ruske agresije na partnere putem bilateralnog i multilateralnog angažmana te raditi na ujedinjenom globalnom odgovoru. 3.1.Obnova kapaciteta ukrajinskog energetskog sustava i suradnja s bliskim susjedstvom Od početka ruske vojne agresije pomoć Ukrajini i drugim zemljama koje su izravno pogođene ratom središnji je dio energetske politike EU-a. Rad EU-a bio je usmjeren na osiguravanje neometane opskrbe energije, kao i očuvanje nuklearne sigurnosti u Ukrajini. Hitno usklađivanje elektroenergetske mreže s Ukrajinom i Moldovom velik je korak prema zajamčenoj sigurnosti opskrbe Sljedeći je politički prioritet omogućiti trgovinu električnom energijom s EU-om na temelju postupnog povećanja kapaciteta dostupnog za trgovanje. Tokovi plina u suprotnom smjeru već danas omogućuju opskrbu plinom iz Slovačke i Mađarske u Ukrajinu. Jasan je znak potpore i otvaranje platforme EU-a za zajedničku nabavu plina, ukapljenog prirodnog plina i vodika za Ukrajinu, Moldovu, Gruziju i zapadni Balkan. Oštećena energetska oprema u Ukrajini popravlja se slanjem specijalizirane energetske opreme iz država članica u Ukrajinu u okviru Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu. Roba koju države članice ne mogu isporučiti nabavljat će se preko Fonda energetske pomoći za Ukrajinu, koji je osnovala Energetska zajednica. Kako bi se omogućila buduća potpuna integracija ukrajinskog energetskog tržišta, EU pruža tehničku potporu kako bi se provele reforme tržišta. Reformama će se omogućiti i bolja integracija energije iz obnovljivih izvora i prilagodba klimatskim ambicijama EU-a. Taj se rad odvija u okviru Sporazuma o pridruživanju i u okviru strateškog partnerstva EU-a i Ukrajine. Energetska zajednica i novoosnovana Radna skupina za energiju u Ukrajini imaju važnu ulogu u tom radu. Nuklearna sigurnost i dalje je glavni prioritet, posebno s obzirom na neodgovorno i opasno ponašanje Rusije na ukrajinskim nuklearnim lokacijama. EU je u potpunosti usklađen s nastojanjima Međunarodne agencije za atomsku energiju da u svakom trenutku očuva sigurnost ukrajinskih nuklearnih postrojenja. EU će mobilizirati Europski instrument za međunarodnu suradnju u području nuklearne sigurnosti kako bi odgovorio na hitne potrebe i ponovno uspostavio nuklearnu sigurnost, čime će se uskladiti s međunarodnim pravnim okvirom te nastaviti s dugotrajnom potporom ukrajinskom regulatornom tijelu. Spreman je pomoći u obnovi potrebnih kapaciteta za nuklearnu sigurnost. Kad je riječ o budućnosti, EU je u Komunikaciji o hitnoj humanitarnoj pomoći i obnovi Ukrajine utvrdio svoj pristup dugoročnom okviru za obnovu. EU će surađivati s Ukrajinom na pripremi inicijative REPowerUkraine za „poboljšavanje kroz obnovu” ukrajinskog energetskog sustava radi njegove dekarbonizacije, čime bi se osigurala energetska neovisnost Ukrajine. Fokus bi trebao biti na energetskoj učinkovitosti, energiji iz obnovljivih izvora, vodiku iz obnovljivih izvora, biometanu i infrastrukturi otpornoj na buduće promjene. EU će i financijski i tehnički podupirati taj proces. Kad je riječ o suradnji sa zapadnim Balkanom, EU će nastaviti podupirati zeleni program i energetsku neovisnost regije promicanjem reformi s kojima regija nastavlja na svojem europskom putu. Energetska zajednica uz potporu Europske komisije radi na utvrđivanju energetskih i klimatskih ciljeva za 2030. Time će se poslati pravi signali za ulaganja i osigurati politička predanost postupnom ukidanju iskorištavanja ugljena i općenito energetskoj tranziciji. Provedbom najvažnijih pravnih akata koje je Energetska zajednica donijela u studenome 2021. omogućit će se bolja integracija energije iz obnovljivih izvora, skladištenja energije i upravljanja potrošnjom. EU će predložiti potpunu integraciju zapadnog Balkana u unutarnje tržište električne energije EU-a kako bi se ostvario prijelaz na proizvodnju energije iz obnovljivih izvora i dekarbonizacija opskrbe energijom u jugoistočnoj Europi. Postupno uvođenje određivanja cijena ugljika moglo bi doprinijeti većoj usklađenosti s EU-om. Najvažnije mjere: ·potpora popravcima i obnovi energetske infrastrukture u Ukrajini; ·povećanje prekograničnih kapaciteta radi omogućivanja trgovanja električnom energijom; ·olakšavanje protoka plina u suprotnom smjeru, u Ukrajinu preko Slovačke, Mađarske i Poljske te u Moldovu i Ukrajinu preko Rumunjske (transbalkanski plinovod); ·pozivanje Ukrajine, Moldove, Gruzije i zemalja zapadnog Balkana na sudjelovanje u dobrovoljnom programu kupnje plina EU-a; ·ubrzavanje domaćih reformi i najvažnijih energetskih projekata iz gospodarskih i investicijskih planova za zapadni Balkan, Istočno partnerstvo i južno susjedstvo, prilagođenih trenutačnoj situaciji, kako bi se ubrzalo uvođenje energije iz obnovljivih izvora, osigurao prijelaz na zelenu energiju i pomoglo smanjiti ovisnost o ruskom plinu; ·iskorištavanje okvira Energetske zajednice za poticanje ambicioznih energetskih i klimatskih ciljeva i tržišnih reformi te za poticanje energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti;

·pokretanje inicijative „REPower Ukraine” radi osiguravanja opskrbe energijom i ponovne izgradnje ukrajinskog energetskog sektora nakon rata. 4.Predvođenje i ubrzavanje globalne zelene i pravedne energetske tranzicije Tranzicija na zelenu energiju ključna je za ograničavanje globalnog zatopljenja na 1,5 stupnjeva, za poticanje rasta, pružanje prilika i poboljšanje životnih uvjeta diljem svijeta, kao i za ublažavanje rizika u pogledu cijena i energetske sigurnosti. Prema scenariju od 1,5 stupnja, rast BDP-a bio bi 2,3 % veći od rasta BDP-a do 2030. u usporedbi sa scenarijem bez novih mjera i stvorilo bi se 85 milijuna novih radnih mjesta povezanih s energetskom tranzicijom. EU je predan ulozi predvodnika i ubrzavanju globalne zelene tranzicije te podupiranju svojih međunarodnih partnera u tom procesu. To uključuje suradnju u području energije iz obnovljivih izvora, energetske učinkovitosti i ušteda energije, kružnog gospodarstva, zelenog rasta, zaštite prirodnih resursa, kritičnih sirovina, čistih tehnologija i infrastrukture otporne na promjene u budućnosti. Europska komisija i visoka predstavnica EU-a pokrenuli su Global Gateway, novu europsku strategiju za poticanje pametnih, čistih i sigurnih veza u digitalnom, energetskom i prometnom sektoru te za jačanje zdravstvenih, obrazovnih i istraživačkih sustava diljem svijeta, u skladu s Programom održivog razvoja do 2030. i Pariškim sporazumom. Strategija Global Gateway, uključujući snažan poticaj za prijelaz na zelenu energiju, ostvarit će se djelovanjem u okviru Tima Europa, koji će okupiti EU, njegove države članice i njihove financijske i razvojne institucije, uključujući EIB i EBRD, kako bi se u razdoblju 2021. – 2027. potaknula ulaganja u iznosu do 300 milijardi EUR. EU podupire globalnu zelenu tranziciju i financiranjem borbe protiv klimatskih promjena. Za borbu protiv klimatskih promjena predviđeno je 30 % omotnice razvojne pomoći EU-a, među ostalim u energetskom sektoru. EU vjerojatno najviše doprinosi globalnoj obvezi najrazvijenijih zemalja da godišnje osiguraju 100 milijardi USD za financiranje borbe protiv klimatskih promjena te će nastaviti poticati druge partnere kako bi postupili u skladu s time. Kako bi bila uspješna, zelena tranzicija mora biti pravedna i socijalno poštena. Socijalni aspekti preoblikovanja energetskih sustava moraju biti prioritet za tranziciju, posebno u kontekstu sporog oporavka, gospodarskih previranja i globalnih posljedica ruske agresije na Ukrajinu. Za EU to je prioritet i sastavni dio naše vanjske energetske politike. S jedne strane, to znači smanjenje društvenih i gospodarskih posljedica postupnog ukidanja fosilnih goriva (posebno ugljena), a s druge znači pružanje novih mogućnosti putem zelenih tehnologija (poglavlje 4.1.) uz istodobno rješavanje pitanja kao što su pristup energiji, subvencije za fosilna goriva i distribucijski učinci tranzicije. Iako ugljen nije jedino fosilno gorivo, riječ je o gorivu koje najviše onečišćuje s udjelom od 40 % u svjetskim emisijama stakleničkih plinova. Stoga je u središtu djelovanja EU-a u pogledu pravedne tranzicije koja su posebno usmjerena na zemlje s najvećom potrošnjom ugljena. Nakon konferencije COP26 te zajedno sa svojim državama članicama, Francuskom i Njemačkom te svojim međunarodnim partnerima, SAD-om i Ujedinjenom Kraljevinom, EU uspostavlja partnerstvo za pravednu tranziciju s Južnom Afrikom, s proračunom od 8,5 milijardi USD za ubrzavanje dekarbonizacije gospodarstva s naglaskom na postupno ukidanje iskorištavanja ugljena i minimiziranje troškova socijalne prilagodbe u toj zemlji. EU istražuje mogućnost sklapanja partnerstva za pravednu tranziciju s drugim partnerima kao što su Vijetnam, Indonezija i Indija. U skladu s proklamiranim ambicijama Kine da smanji svoju ovisnost o ugljenu i ostvari napredak prema cilju postizanja ugljične neutralnosti do 2060., platforma EU-a i Kine za suradnju u području energije (ECECP) i godišnji energetski dijalog EU-a i Kine na visokoj razini usmjereni su na tržišta ugljika, energetske sustave, energiju iz obnovljivih izvora, energetsku učinkovitost i poslovnu suradnju. EU je usto uspostavio dijaloge o radu i socijalnoj politici s Indijom, Kinom i južnim susjedstvom putem regionalne platforme za zapošljavanje i rad u okviru Unije za Mediteran. EU također pruža potporu postupnom ukidanju ugljena na zapadnom Balkanu i u Ukrajini u okviru svoje inicijative „Rudarske regije u tranziciji”. Najvažnije mjere: ·ubrzavanje globalnog prelaska na zelenu energiju olakšavanjem održivih ulaganja i povezivosti putem strategije „Global Gateway”; ·suradnja na pravednoj tranziciji i postupnom ukidanju iskorištavanja ugljena s partnerskim zemljama EU-a, uključujući susjedstvo EU-a; ·rad na osiguravanju globalne obveze od 100 milijardi USD godišnje za financiranje borbe protiv klimatskih promjena i doprinos EU-a za potporu zelenoj, pravednoj tranziciji; ·provedba zajedničkog partnerstva za energetsku tranziciju s Južnom Afrikom i istraživanje mogućnosti za stvaranje drugih globalnih partnerstava u skladu s tim modelom; ·provedba inicijative za „Rudarske regije u tranziciji” u Ukrajini i na zapadnom Balkanu; ·usklađivanje i provedba globalnih inicijativa za ukidanje subvencija za fosilna goriva i suradnja sa zemljama koje se u velikoj mjeri oslanjaju na energiju dobivenu iskorištavanjem ugljena; ·suradnja s Međunarodnom agencijom za energiju, Međunarodnom agencijom za obnovljivu energiju i Međunarodnom organizacijom rada na promicanju pravedne i uključive tranzicije na globalnoj razini. 4.1.Promicanje tehnologija u području energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti u partnerskim zemljama Električna energija koja se proizvodi iz energije vjetra i solarne energije sada je najjeftinija opcija za proizvodnju energije u većini regija svijeta. U kontekstu zadržavanja globalnog zagrijavanja na 1,5 stupnja, energija iz obnovljivih izvora mogla bi do 2050. činiti 90 % svjetske proizvodnje energije. Procjenjuje se da će do 2050. globalno tržište energije iz obnovljivih izvora vrijediti 24 bilijuna EUR, a energetska učinkovitost 33 bilijuna EUR. To je velika prilika za svjetsko gospodarstvo.

Rast energije iz obnovljivih izvora promijenit će dinamiku globalnog energetskog sustava. Resursi ugljikovodika koncentrirani su u nekoliko zemalja, dok s druge strane sve zemlje imaju potencijal za razvoj energije iz obnovljivih izvora i sudjelovanje u trgovini energijom. Danas oko 80 % svjetskog stanovništva živi u zemljama koje su neto uvoznici energije. To će se uskoro promijeniti. EU, koji je odgovoran za 9 % globalnih emisija, ima snažan interes za poticanje uporabe energije iz obnovljivih izvora i poboljšanje energetske učinkovitosti diljem svijeta. Kako bi se ubrzalo uvođenje fotonaponskih sustava, Europska komisija zajedno s ovom strategijom objavljuje europsku strategiju za solarnu energiju. Učinkovito uvođenje energije iz obnovljivih izvora i povećanje energetske učinkovitosti zahtijeva širi „sustavni pristup” kojim se uzima u obzir proizvodnja, prijenos i potrošnja električne energije u cjelini. Izgradnja kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora najučinkovitija je ako je taj kapacitet integriran u otvorena i fleksibilna regionalna tržišta. EU je prvi pokrenuo uspostavljanje velikog integriranog energetskog tržišta, a naše iskustvo može pomoći međunarodnim partnerima u ubrzavanju tranzicije. Mnoge zemlje zapadnog Balkana, Istočnog partnerstva i južnog susjedstva postupno povećavaju upotrebu energije iz obnovljivih izvora u svojoj regiji. Zemlje kao što su Indija i Maroko već su postavile ambiciozne ciljeve za uvođenje energije iz obnovljivih izvora, koje su provele i dodatno ojačale u okviru partnerstva EU-a i Indije za čistu energiju i klimu te zelenog partnerstva EU-a i Maroka. Sličan je rad u tijeku u okviru partnerstva s Kinom (uključujući sustave trgovanja emisijama koji se temelje na sustavu EU-a). Pravedna i recipročna energetska suradnja s Afrikom važan je prioritet kako bi se osigurao pristup energiji za 570 milijuna ljudi koji trenutačno nemaju električnu energiju u supsaharskoj Africi, ali i kako bi se poduprla ulaganja u održive energetske sustave i trgovinu vodikom iz obnovljivih izvora nakon što se zadovolje lokalne potrebe. Cilj je Afričke inicijative za zelenu energiju do 2030. poduprijeti uvođenje najmanje 50 GW električne energije iz obnovljivih izvora, čime će se omogućiti pristup električnoj energiji za najmanje 100 milijuna ljudi. Kako bi se postigao taj cilj, ključno će biti privući ulaganja iz privatnog sektora. EU će u okviru inicijative Global Gateway mobilizirati 2,4 milijarde EUR bespovratnih sredstava za supsaharsku Afriku i 1,08 milijardi EUR za sjevernu Afriku kao potporu za energiju iz obnovljivih izvora, energetsku učinkovitost, pravednu tranziciju i ozelenjivanje lokalnih lanaca vrijednosti. Time će se poduprijeti i Akcijski plan Afričke unije za zeleni oporavak kojim se nastoji povećati kapacitet za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora barem za dodatnih 300 GW do 2030. Ubrzanje iskorištavanja energije iz obnovljivih izvora diljem svijeta prilika je i za jačanje trgovinskih odnosa. Kako bi razvile svoj domaći potencijal energije iz obnovljivih izvora, većini zemalja u svijetu potreban je pristup inovativnim tehnologijama, znanju i kapitalu, a EU‑ova industrija zelenih tehnologija u dobroj je poziciji da bude partner u tim nastojanjima. Polovina svjetske energije dobivene iz vjetra potječe od turbina proizvedenih u Europi. Zahvaljujući Europskom savezu za baterije poduzeća iz EU-a predvodnici su u važnim segmentima industrije fotonaponskih panela, vodika i dizalica topline te sustižu konkurente iz Azije u području tehnologija baterija. Kako bi napredovala i dodatno rasla, industriji zelenih tehnologija nužni su pouzdan regulatorni okvir, pošteno tržišno natjecanje, dostatna ulaganja i jednaki fiskalni uvjeti, što je jednako važno i korisno za EU i lokalne aktere. Vanjska energetska politika mora biti usklađena s industrijskom i trgovinskom politikom EU-a, osigurati pristup tržištu za našu industriju i probleme rješavati sporazumima o slobodnoj trgovini i provedbenim mjerama. Razvoj poslovnih odnosa zahtijeva stalnu pažnju: događanja za poslovno umrežavanje organizirana u okviru Vijeća za energetiku EU-a i SAD-a, čija je nedavna tema bila energija vjetra na moru, model su koji treba raširiti. Diljem Azije (na primjer u Republici Koreji i Tajvanu) uspostavljene su radne skupine kako bi se ostvarile nove poslovne prilike za poduzeća iz EU-a koja posluju u području zelenih tehnologija. Instrumenti za smanjenje rizika i za izvozne kredite također su ključni za potporu ulasku na nova tržišta. Poduzeća EU-a za čistu tehnologiju sve se više natječu sa stranim poduzećima koja primaju izravnu financijsku potporu svojih vlada. Komisija će razviti strategiju EU-a za izvozne kredite u korist poduzeća koja posluju u području zelenih tehnologija kako bi se uspostavili ravnopravniji uvjeti za poduzeća iz EU-a na tržištima zemalja izvan EU-a. Komisija ujedno nastoji izmijeniti pravila OECD-a kako bi se dodatno potaknuli izvozni krediti za klimatski prihvatljive tehnologije. Najvažnije mjere: ·ubrzavanje uvođenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti u cijelom svijetu, među ostalim na zapadnom Balkanu, u Africi, na Sredozemlju i u indo-pacifičkoj regiji; ·provedba uzajamno korisne inicijative EU-a i Afrike za zelenu energiju; ·podupiranje zelene tranzicije u središnjoj Aziji putem regionalne inicijative Tima Europa za okoliš/energiju/vodu; ·intenziviranje uvođenja energije iz obnovljivih izvora u gradovima i ruralnim općinama, na primjer u okviru misije urbane tranzicije koja je dio misije za inovacije; ·unaprjeđivanje čistih tehnologija u kontekstu Vijeća za trgovinu i tehnologiju EU‑a i SAD-a; ·razvoj strategije EU-a za izvozne kredite. 4.2.Suradnja u području istraživanja i tehnologije Mnoge tehnologije potrebne za postizanje potpune dekarbonizacije globalnog gospodarstva još nisu dovoljno razvijene ili konkurentne u odnosu na toplinsku i električnu energiju koja se temelji na fosilnim gorivima. Međunarodna suradnja ključna je za ubrzanje inovacija u području zelene energije i njihovo uvođenje, uz istodobno smanjenje njihovih troškova, posebno za energiju iz obnovljivih izvora i vodik. Druga ključna istraživačka područja za tranziciju koja počiva na inovacijama uključuju razvoj pametnih, kibersigurnih i fleksibilnih energetskih mreža, dugotrajnog skladištenja energije, održivost sirovina, male modularne reaktore i održiva goriva za industriju i promet. Budući da energija iz obnovljivih izvora i vodik neće moći zamijeniti sva fosilna goriva u kombinaciji izvora energije, bit će potrebno i uklanjanje ugljika, posebno u industrijskim sektorima u kojima elektrifikacija ili opcije temeljene na vodiku nisu isplativi. EU će surađivati sa svojim susjedima i drugim zemljama kako bi se na globalna tržišta uvela inovativna rješenja za energetsku učinkovitost s nultom potrošnjom, kao i tehnologije kao što su tehnologije hvatanja, uporabe i skladištenja ugljika.

EU će nastaviti podupirati međunarodnu suradnju i multilateralne inicijative u skladu sa svojim globalnim pristupom istraživanju i inovacijama. Komisija će osigurati sredstva za međunarodnu suradnju iz programa Obzor Europa, EU-ova programa za javno financiranje istraživanja i inovacija. EU će usto intenzivirati suradnju s glavnim međunarodnim inicijativama, kao što su Misija za inovacije i ministarski sastanci za čistu energiju, kako bi se zajedno razvila rješenja za zelenu energiju budućnosti. Najvažnije mjere: ·razvoj tehnika sekvestracije i skladištenja CO2 do faze pripremljenosti za uvođenje na tržište, uključujući i u suradnji s Norveškom; ·nastavak dugoročnog zajedničkog partnerstva EU-a i Afričke unije za istraživanje i inovacije u području obnovljive energije i proširenje njegova područja primjene na vodik iz obnovljivih izvora. 4.3.Osiguravanje pristupa najvažnijim sirovinama Iako je EU odlučan u namjeri da okonča svoju ovisnost o ruskoj energiji, jednako je važno izbjeći nove ovisnosti u budućnosti. Budući da se potražnja za fosilnim gorivima smanjuje, povećana potražnja za sirovinama, uključujući potražnju za rijetkim zemnim metalima i rijetkim metalima, mogla bi dovesti do novih poteškoća u opskrbi tijekom energetske tranzicije. Prema studiji predviđanja o kritičnim sirovinama u tehnologijama i sektorima, potražnja za kritičnim sirovinama koje su potrebne u energetskom sektoru s niskim emisijama ugljika i njihove cijene znatno će se povećati do 2050. EU u tom sektoru prvenstveno ovisi o rijetkim zemnim metalima, litiju, magneziju, niobiju, germaniju, boratima i skandiju, od kojih se neki ne mogu nabaviti na domaćem tržištu.. Kako bi nastavila napredovati u energetskoj tranziciji, poduzeća iz EU-a morat će te materijale nabaviti na ograničenim tržištima ili ih dugoročno zamijeniti novim industrijskim procesima. Mogućnosti za smanjenje buduće ovisnosti EU-a u tom strateškom području uključuju daljnju diversifikaciju globalnih lanaca opskrbe, davanje prednosti mjerama energetske učinkovitosti, poticanje dugoročnih ulaganja u nove aktivnosti rudarstva i rafiniranja unutar EU-a te poticanje kružnog gospodarstva kako bi se osiguralo da se materijali što dulje zadrže u gospodarstvu i da se otpad reciklira. Komisija će intenzivirati rad na opskrbi kritičnim sirovinama i pripremiti zakonodavni prijedlog. Cilj ove inicijative bit će jačanje europskog vrijednosnog lanca utvrđivanjem projekata u području mineralnih resursa i sirovina od europskog strateškog interesa, uz istodobno osiguravanje visoke razine zaštite okoliša. EU je već s Kanadom i Ukrajinom uspostavio partnerstva za održive vrijednosne lance za sirovine. Kako bi dodatno diversificirala opskrbne lance, Komisija radi na uspostavi dodatnih uzajamno korisnih partnerstava za vrijednosne lance za sirovine u Africi (npr. Namibiji), Latinskoj Americi, na zapadnom Balkanu i s Australijom putem trgovinskih sporazuma ili memoranduma o razumijevanju. Barem srednjoročno, pristup dobro diversificiranoj opskrbi s međunarodnih tržišta bit će ključan za osiguravanje otpornosti. Trgovinska politika EU-a ima presudnu ulogu u tom pogledu jer razvojem i provedbom trgovinskih sporazuma osigurava otvoren pristup opskrbi i izbjegava narušavanja tržišta. Središnju ulogu u tome imaju poglavlja o energiji i sirovinama o sporazumima EU-a o slobodnoj trgovini. Najvažnije mjere: ·uspostavljanje uzajamno korisnih partnerstava u lancu vrijednosti sirovina izvan Ukrajine i Kanade; ·jačanje suradnje u vrijednosnim lancima sirovina s Norveškom u okviru Zelenog saveza EU-a i Norveške; ·jačanje uporabe instrumenata gospodarske i trgovinske politike EU-a kako bi se osigurao pristup međunarodnim tržištima; ·promicanje globalne učinkovitosti u upotrebi resursa i načela kružnog gospodarstva, posebno uz pomoć mjera usmjerenih na dizajn proizvoda; ·suradnja s međunarodnim organizacijama kao što su OECD, IEA i IRENA na lancima opskrbe kritičnim sirovinama koje se upotrebljavaju u energetskoj tranziciji. 5.Uspostavljanje temelja novog globalnog energetskog sustava 5.1.Jačanje uspostavljenih saveza i izgradnja novih partnerstava Novi globalni energetski sustav ne znači da će se fosilna goriva jednostavno zamijeniti energijom iz obnovljivih izvora, nego će se suštinski i strukturno razlikovati od današnjeg. Suradnja i partnerstva bit će ključni za njegovo funkcioniranje. U svojim nastojanjima za ostvarivanje globalne zelene tranzicije, EU će biti u kontaktu sa svim dionicima u svijetu, uvažavati njihova stajališta i surađivati s njima.

Međunarodna agencija za obnovljivu energiju (IRENA): Promjene vrijednosti trgovine energetskim proizvodima 2020. – 2050. EU će nastaviti surađivati s SAD-om, s kojim su prioriteti dobro usklađeni u cijelom spektru energetske politike. EU će u okviru Vijeća za energetiku EU-a i SAD-a te na međunarodnim forumima nastojati utjecati da se ostvare pozitivne promjene u globalnom energetskom okruženju. Energetski odnosi s Kanadom znatno su se intenzivirali, nadovezujući se na postojeći dijalog na visokoj razini o energetici. Istočno i južno susjedstvo i dalje će biti vrlo važni za EU. U skladu s obvezama preuzetima na šestom sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u prosincu 2021., bit će potrebno ojačati i preispitati odnose u području energetike sa zemljama Istočnog partnerstva, istodobno nastavljajući rad na održivoj energetskoj sigurnosti i tranziciji na zelenu energiju. Otpornost, energetska sigurnost i zelena tranzicija Ukrajine, Moldove i zapadnog Balkana povezani su s EU-ovim pa su stoga središnji prioritet EU-a. Trebalo bi nastaviti suradnju s Turskom na dekarbonizaciji kako bi se osiguralo usklađivanje turskog pravnog okvira s pravnom stečevinom EU-a, među ostalim putem turske platforme za ulaganja. Za južno susjedstvo trebalo bi razviti zajedničku mediteransku energetsku politiku na temelju Ministarske izjave Unije za Mediteran sastavljene u lipnju 2021. EU će podupirati regionalnu suradnju u regiji istočnog i južnog Sredozemlja u pogledu energetske tranzicije i oslobađanja potencijala energije iz obnovljivih izvora. EU će nastaviti suradnju u području dekarbonizacije, među ostalim u pogledu emisija metana, sa svim dobavljačima fosilnih goriva u regiji, kao što su Egipat, Izrael i Alžir. Afrika je ključni partner EU-a. Povrh ciljeva politike suradnje, očekuje se snažnija suradnja s afričkim zemljama u području trgovine i ulaganja jer te zemlje sve više postaju brzorastuća tržišta za tehnologije zelene energije. Afričke zemlje mogu pridonijeti i energetskoj sigurnosti EU-a, danas opskrbom naftom i ukapljenim prirodnim plinom, a u budućnosti zelenim vodikom i obnovljivim gorivima te sirovinama ključnima za prijelaz na zelenu energiju. EU će nastaviti surađivati s partnerima kao što su Norveška, Japan, Australija, Čile, Ujedinjena Kraljevina i drugi na temu energetske tranzicije i uzajamno relevantnih prioriteta. EU trenutačno pregovara o sporazumu o slobodnoj trgovini s Australijom. Budući da će Australija u budućnosti biti važan proizvođač zelenog vodika, bolje povezivanje u području energetike trebalo bi biti prioritet. Očekuje se i da će Čile u budućnosti postati veliki proizvođač zelenog vodika i opskrbljivač kritičnim sirovinama kao što je litij. EU će u okviru partnerstva EU-a i Indije za čistu energiju i klimu pojačati svoju energetsku suradnju s Indijom kako bi se ubrzali lokalno uvođenje energije iz obnovljivih izvora i dekarbonizacija industrije u Indiji. EU će podupirati zajedničke aktivnosti u područjima energije vjetra na moru i solarne energije te njihovu integraciju putem pametnih mreža. EU nastavlja suradnju s Kinom na dekarbonizaciji, reformi tržišta električne energije te povećanju djelotvornosti i učinkovitosti energetskog sustava. Suradnja je usmjerena na sustave trgovanja emisijama, elektroenergetske sustave, oblikovanje mreža, financiranje energetske učinkovitosti i poslovnu suradnju. Kako je utvrđeno u Zajedničkoj komunikaciji o strateškom partnerstvu sa Zaljevom, EU će blisko surađivati sa zemljama Perzijskog zaljeva na promicanju tranzicije na zelenu energiju, uključujući ulaganja u južnom susjedstvu. Kako bi bolje strukturirala svoju suradnju sa Zaljevom, Komisija je predložila održavanje godišnjih ministarskih sastanaka o zelenoj tranziciji dopunjenih s time povezanim inicijativama privatnog sektora. Središnja Azija ključna je regija bogata resursima. Oslanjajući se na potencijal te regije u području solarne energije, energije vjetra i hidroelektrične energije, EU će poticati reforme energetskog sektora u središnjoj Aziji i tranziciju na niskougljično gospodarstvo, kao i suradnju u području kritičnih sirovina sa zemljama kao što je Kazahstan. 5.2.Geopolitika i globalna energetska arhitektura Ruska invazija na Ukrajinu snažan je podsjetnik na to da je svijet obilježen velikim geopolitičkim i gospodarskim suparništvima. Ako se ne uravnoteže, odnosi između velikih sila mogli bi postati sve više konfliktni i jednostrani, što bi dovelo do suprotstavljenih vizija i programa. Globalna tranzicija na zelenu energiju može pomoći EU-u u postizanju njegovih širih geopolitičkih ciljeva za jačanje otpornosti i otvorenu stratešku autonomiju. Europska komisija i Visoki predstavnik promicat će energetske ciljeve EU-a jačanjem uloge energetske diplomacije u vanjskoj i sigurnosnoj politici. To će zahtijevati jačanje mehanizama praćenja te predviđanja i procjene strateških posljedica globalne energetske tranzicije na partnerske zemlje. Za djelotvorno odgovaranje na izazove globalne energetske tranzicije potrebno je povjerenje i suradnja unutar međunarodne zajednice. EU će intenzivirati svoje multilateralne aktivnosti za potporu ciljevima EU-a i globalnim obvezama na načelima djelotvornog multilateralizma utemeljenog na pravilima koja su utvrđena u Zajedničkoj komunikaciji iz 2021. o povećanju doprinosa EU-a multilateralizmu utemeljenom na pravilima. Potrebna su snažnija partnerstva s UN-om, skupinama G20 i G7 te bliža suradnja s međunarodnim financijskim institucijama. Multilateralne organizacije i forumi u području energetike kao što su IRENA, IEA, Energetska zajednica, Međunarodni savez za solarnu energiju, ministarski sastanci za čistu energiju i Misija za inovacije, Globalni sporazum gradonačelnika za klimu i energiju odgovorne su za promicanje energetske tranzicije na globalnoj razini. Nekim organizacijama, kao što je Energetska povelja, hitno je potrebna temeljita modernizacija kako bi ih se uskladilo s ciljevima za 2050., na čemu EU aktivno radi. Ako se svrsishodna reforma Ugovora o energetskoj povelji ne može postići, EU će razmotriti povlačenje svojeg članstva. EU će nastaviti podupirati veću zastupljenost gospodarstava u usponu i gospodarstava u razvoju u međunarodnim institucijama. Zajedno sa svojim državama članicama, EU će u okviru pristupa Tima Europa sve više doprinositi predvodništvu i uključivom oblikovanju odluka većim sudjelovanjem u upravljačkim tijelima relevantnih organizacija. EU bi usto trebao razmotriti prednosti prelaska s kolektivne prisutnosti na punopravno članstvo u energetskim forumima koji se smatraju ključnim i strateškim za unapređenje europskog zelenog plana i ove strategije. Nadalje, EU će radi rješavanja zajedničkih izazova i radi suradnje na međunarodnoj razini intenzivirati suradnju u okviru multilateralnih i regionalnih organizacija te nastojati ostvariti bližu suradnju s Unijom za Mediteran, Afričkom unijom i njezinim agencijama, Organizacijom za energiju Latinske Amerike (OLADE) ili Udruženjem država jugoistočne Azije (ASEAN). Najvažnije mjere: ·redovito praćenje geopolitičkog učinka zelene tranzicije; ·pokretanje preispitivanja angažmana EU-a u međunarodnim energetskim forumima koji su presudni za globalnu energetsku tranziciju;