EIB je nastavio dokazivati svoju predanost potpori programu Unije za klimatsku politiku. U rujnu 2015. upravni odbor EIB-a prilagodio je strategiju klimatske politike kako bi se njome vodile sve aktivnosti EIB-a unutar i izvan Unije. EIB-ove operacije financiranja potpisane u regijama obuhvaćenim Odlukom i dalje su znatno iznad praga od 25 % utvrđenog Odlukom. Do kraja 2015. kumulativna stopa za klimatsku politiku tijekom mandatnog razdoblja 2014. – 2020. dosegnula je 35 %. Tijekom 2015. regijama obuhvaćenima mandatom za vanjsko pozajmljivanje pozajmljeno je 2,1 milijardi EUR u okviru klimatske politike. Azija najviše pridonosi tom cilju, s obzirom na to da je klimatska politika definirana kao ključni prioritet za tu regiju.

Iscrpniji podaci i statističke tablice o prethodno navedenim aktivnostima, uključujući one na projektnoj, sektorskoj, državnoj i regionalnoj razini, nalaze se u priloženom radnom dokumentu službi Komisije („SWD”). Nakon četvrte godine provedbe okvira za mjerenje rezultata (ReM) EIB-a, ovo izvješće sadržava informacije o očekivanim rezultatima na temelju EIB-ovih operacija financiranja potpisanih u 2015.

S obzirom na to da su uzroci i učinci klimatskih promjena globalni, osiguravanje i širenje financiranja u području klime izvan granica Unije važan je dio vanjske i razvojne politike Unije. EIB ima središnju ulogu u tim naporima. Njegova potpora klimatskoj politici ostala je visoka i 2015., s potpisanim financiranjima u ukupnom iznosu od 2 milijarde EUR, što je 30 % svih potpisanih financiranja u regijama mandata. Taj je iznos sličan prošlogodišnjem iznosu i znatno je viši od EIB-ovog globalnog cilja od 25 % sveukupnog iznosa pozajmljivanja . Prema tome, mandat znatno pridonosi ciljevima u području klimatskih promjena, pri čemu se snažan naglasak stavlja na operacije ublažavanje posljedica klimatskih promjena na što se odnosi 92 % EIB-ovih operacija, dok se 8 % odnosi na prilagodbu klimatskim promjenama.

Razvoj socijalne i gospodarske infrastrukture – sve od cesta i energetskih sustava do zdravstvene infrastrukture i usluga širokopojasnog interneta – jedan je od stupova razvojnog procesa, a posebno ondje gdje je javno financiranje često od ključne važnosti, pri čemu su infrastrukturna dobra često javna dobra koja imaju velike pozitivne učinke prelijevanja na gospodarstvo, okoliš i ljudsko blagostanje. EIB podupire infrastrukturne projekte u velikom nizu sektora.

U ostatku odjeljka izvješćuje se o očekivanim i postignutim rezultatima u pogledu ciljeva politika EU-a , kako je zabilježeno okvirom ReM. S obzirom na očekivane rezultate, tim odjeljkom nisu obuhvaćeni svi ugovori potpisani 2015., nego svi projekti za koje je prvi ugovor o financiranju potpisan 2015. (nazivaju se „novi projekti”). Takvim se pristupom izbjegava dvostruko računanje rezultata za projekte s više ugovora o financiranju potpisanih tijekom više uzastopnih godina. To znači da iznosi zajmova iz tog odjeljka predstavljaju ukupne odobrene iznose samo za nove projekte. Osim toga, zbog primijenjene metodologije, iznosi zajmova i broj projekata možda nisu uvijek strogo usporedivi.

Novi projekti iz područja klimatske politike 2015. obuhvaćaju šest projekata iz prometnog sektora. Obuhvaćaju, između ostalog, izgradnju linija podzemne željeznice i uspostavu sustava masovnog gradskog prijevoza.

Osam novih projekata u energetskom sektoru 2015. pridonijet će ublažavanju posljedica klimatskih promjena, kao i niz projekata u koje je uključeno više sektora, a koji imaju komponentu usmjerenu na proizvodnju obnovljive energije.

Ulaganje u poljoprivredu i šumarstvo može imati ključnu ulogu u ublažavanju posljedica klimatskih promjena sekvestracijom ugljika, ali i u jačanju otpornosti sustava za proizvodnju hrane na promjenjive klimatske uzorke. Projekt pošumljavanja ne pridonosi samo ublažavanju posljedica klimatskih promjena sekvestracijom ugljika, nego i prilagodbi učincima klimatskih promjena usredotočavanjem na kontrolu erozije tla. Potonja dimenzija zajmova u okviru klimatske politike često se zanemaruje zbog manjka potražnje za posuđivanjem za potrebe prilagodbe kao i zbog toga što taj sektor nije dovoljno privlačan ulagačima iz privatnog sektora. Međutim, prepoznajući da su regije obuhvaćene Odlukom posebno osjetljive na postojeću promjenjivost klime i buduće klimatske promjene, EIB povećava uključenost otpornosti na klimatske promjene u projekte. Time su obuhvaćene potpora za tehničku podršku i odgovarajuće mjere planiranja kao i potpora za posebna ulaganja u prilagodbu kao što su mjere zaštite i obrane od poplava.

Napori EIB-a u usmjeravanju klimatske politike obuhvaćaju aktivnost praćenja ugljičnog otiska u okviru kojim se procjenjuju emisije stakleničkih plinova iz njegovih projekata i o njima izvješćuje. Tijekom 2015. 23 projekta u regijama obuhvaćenim mandatom za vanjsko pozajmljivanje bila su uključena u aktivnost praćenja ugljičnog otiska za 2015. Ti projekti predstavljaju ukupna potpisana financiranja EIB-a ili odobrene raspodjele u iznosu od 2,7 milijardi EUR. Povezane ukupne apsolutne emisije stakleničkih plinova procjenjuju se na 1,4 Mt ekvivalenta CO2 godišnje (apsolutne brojke niske su zbog velikog broja projekata u šumarstvu kojima će se sekvestrirati CO2) uz ušteđene/izbjegnute emisije koje se procjenjuju na ukupno 1,3 Mt ekvivalenta CO2 godišnje iz istog financiranja.

U klimatskoj strategiji ELM-a kao i u nedavno odobrenoj klimatskoj strategiji EIB-a naglašava se promicanje pristupa upravljanju rizikom kako bi se pojačala otpornost imovine, zajednica i ekosustava povezanih s projektima EIB-a. EIB razvija alat za ocjenu klimatskog rizika i ranjivosti u sektorima i regijama kako bi utvrdio i otklonio ranjive aspekte projekata. To će omogućiti EIB-u da utvrdi prioritete i da u svojem financiranju podupre aktivnosti prilagodbe. EIB se obvezao Europskom parlamentu da će Banka u fazi prije ocjenjivanja sustavno provjeravati sve nove operacije u okviru ELM-a (i ACP-a) u odnosu na njihove klimatske rizike kako bi se otklonili ranjivi aspekti projekta. Sustav je još uvijek u završnoj fazi razvoja, ali planira se da će do 2017. biti uspostavljen u potpunosti integriran sustav. U 2015. svi projekti u okviru ELM-a bili su podvrgnuti toj provjeri. Većina projekata razvrstana je u razred srednjeg do visokog rizika.

Regionalna integracija

EIB je 2015. potpisao ukupno 16 ugovora o financiranju u iznosu od 2,3 milijardi EUR (1,6 milijardi EUR 2014.) kojima se pridonosi regionalnoj integraciji. S devet kreditnih linija (1 255 milijuna EUR) poduprijet će se regionalna integracija uglavnom u regiji pretpristupnih zemalja poticanjem međunarodne suradnje i podupiranjem konvergencije gospodarstava prema Uniji. U prometnom sektoru cilj tri potpisana projekta je omogućiti prekograničnu mobilnost (524 milijuna). Preostala četiri projekta potpisana 2015. u okviru regionalne integracije su iz sektora poljoprivrede, sektora voda, energetskog sektora i sektora krutog otpada.

3.2.PREGLED IZNOSA FINANCIRANJA EIB-a U REGIJAMA OBUHVAĆENIM ODLUKOM

U tablici 1. prikazan je pregled iznosa financiranja EIB-a tijekom 2015. u regijama obuhvaćenim Odlukom.

Tablica 1.: EIB-ove operacije financiranja potpisane 2015.

Zemlje operacija Financiranja na temelju jamstva EU-a Financiranja EIB-a na vlastiti rizik Ukupno (u milijunima EUR) Sveobuhvatno jamstvo Pokriće političkih rizika Ukupno Pretpristupne zemlje 957 0 957 1565 2522 Zemlje Sredozemlja 1211 65 1276 141 1417 Istočno susjedstvo, Rusija 1426 55 1481 0 1481 Azija i Latinska Amerika 821 150 971 150 1121 Južna Afrika 50 100 150 0 150 Ukupno 4465 370 4835 1856 6691

Napomene: Dodatno na prethodno navedene iznose iz EIB-ovih vlastitih sredstava, u zemljama Sredozemlja potpisano je jedno ulaganje u mikrofinancijski fond u iznosu od 2 milijuna EUR sredstvima trećih strana.