(21)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Finskoj u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Konkretno, plan obuhvaća izmjene zakona o klimatskim promjenama, ulaganja u kontinuirano učenje te reforme socijalne i zdravstvene zaštite. Obuhvaća i mjere za poticanje zapošljavanja, kao i mjere za jačanje borbe protiv pranja novca i potporu uspostavi registra obveza po kreditima.

(20)Finski sustav socijalne sigurnosti pokriva mnogo i učinkovito štiti od siromaštva, ali karakteriziraju ga i velika složenost i određene temeljne neučinkovitosti. To se ponajprije odnosi na kombiniranje dohotka od rada i socijalnih naknada te postupanje s dugotrajnom nezaposlenošću. Sveobuhvatna reforma socijalne sigurnosti bit će ključna za pojednostavnjenje sustava, povećanje poticaja za rad uz očuvanje socijalne zaštite i povećanje stope zaposlenosti u skladu s dugoročnim ciljevima vlade. Trebala bi povećati državne prihode od poreza na dohodak i povećati učinkovitost potrošnje za socijalnu zaštitu te tako poduprijeti održivost javnih financija. Posebni parlamentarni odbor dobio je 2020. zadaću izrade reforme do 2027. Odbor je u siječnju 2022. objavio pregled problema koje je utvrdio, a sljedeća se faza sastoji od pronalaženja mogućih rješenja za te probleme i predlaganja alternativnih načina organizacije socijalne sigurnosti. Donošenje vladina plana reforme socijalne sigurnosti, na temelju rada tog odbora, trebalo bi potaknuti napredak u pripremi reforme i stvoriti uvjete za njezine provedbu.

(19)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 1,4 % BDP-a u 2024. i na 1,8 % BDP-a do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države tijekom trajanja programa ostati ispod 3 % BDP-a. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati do 2025., točnije na 68,0 % u 2024. i zatim na 69,1 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju srednje razine.

(18)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi 0,3 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Finska 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti ekspanzivan i iznositi 0,1 postotni bod BDP-a. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2023. imati kontrakcijski učinak od 0,4 postotna boda na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za amortizaciju povećanje cijena energije (0,1 % BDP-a) i dodatne troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a).

(17)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz finskog Programa stabilnosti za 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti poticajan i iznositi -0.6 % BDP-a. Finska namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a povećati za 0,2 postotna boda BDP-a u odnosu na 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti ekspanzivan i iznositi 0,2 postotna boda BDP-a. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Finska namjerava zadržati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2022. imati uglavnom neutralan učinak od 0,1 postotni bod na opći smjer fiskalne politike. To uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (0,1 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a).

(16)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Finskoj da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući impuls iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Finska, kad to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(15)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 1,7 % BDP-a u 2021. na 0,2 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 0,1 % BDP-a u 2022. i 0,0 % BDP-a u 2023. Te se mjere uglavnom sastoje od privremenih poreznih mjera (npr. odbitak za putne troškove). Mjere su bile najavljene kao privremene, no ako cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od tih mjera mogle bi se nastaviti. Na državni deficit utječu i troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,1 % BDP-a u 2022. i 0,2 % u 2023, te povećanje troška rashoda za obranu za 0,3 % BDP-a u 2022. i 0,1 % BDP-a u 2023.

(14)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022. je realan. Vlada predviđa se da će se realni BDP povećati za 1,5 % u 2022. i za 1,7 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se malo veći rast realnog BDP-a od 1,6 % u 2022. i 1,7 % u 2023. Vlada u Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će se ukupni deficit smanjiti na 2,2 % BDP-a u 2022. i na 1,7 % BDP-a u 2023. Smanjenje u 2022. uglavnom je posljedica snažnog rasta gospodarske aktivnosti i ukidanja većine hitnih mjera. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u povećati na 66,2 % u 2022. i zatim na 66,9 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 2,2 % BDP-a za 2022. odnosno 1,7 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 65,9 % u 2022. i 66,6 % u 2023.

(13)Vijeće je 20. srpnja 2020. Finskoj preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021. poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Finska, kad to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, deficit opće države u Finskoj smanjio se s 5,5 % BDP-a u 2020. na 2,6 % u 2021. Finska je odgovorom u okviru fiskalne politike pomogla gospodarski oporavak u2021., a privremene mjere hitne potpore smanjile su se s 2,8 % BDP-a u 2020. na 1,7 % u 2021. Mjere koje je Finska poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. bile su privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Prema podacima koje je potvrdio Eurostat, dug opće države 2021. iznosio je 65,8 % BDP-a.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Finsku za 2022. Ocijenila je napredak Finske u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala provedbu plana za oporavak i otpornost Finske na temelju tablice pokazatelja oporavka i otpornosti. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Finske u provedbi europskog stupa socijalnih prava i postizanju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(4)Uzimajući u obzir gospodarsku i geopolitičku situaciju koja se ubrzano mijenja, europski semestar u 2022. nastavlja opsežnu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja te se istodobno razvija u skladu sa zahtjevima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u Godišnjem pregledu održivog rasta 2022. Provedba donesenih planova za oporavak i otpornost ključna je za ostvarivanje političkih prioriteta u postupku europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih u ciklusima semestra 2019. i 2020. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i 2020. i dalje su jednako relevantne i za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241, uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma dostave izmijenjenog plana.

(23)Komisija je 5. svibnja 2022. odobrila programske dokumente kohezijske politike za Finsku, osim za Fond za pravednu tranziciju i program kohezijske politike za Ålandske otoke. Ålandski otoci dostavili su program kohezijske politike 4. travnja 2022. U skladu s Uredbom (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. Finska je uzela u obzir relevantne preporuke za pojedinu zemlju pri programiranju fondova kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. To je preduvjet za poboljšanje učinkovitosti i maksimalno povećanje dodane vrijednosti financijske potpore koju će primiti iz fondova kohezijske politike, uz istodobno promicanje koordinacije, komplementarnosti i usklađenosti između tih fondova i drugih instrumenata i fondova Unije. Uspješna provedba Mehanizma za oporavak i otpornost i programa kohezijske politike ovisi i o uklanjanju prepreka ulaganjima radi potpore zelenoj i digitalnoj tranziciji i uravnoteženom teritorijalnom razvoju.

(24)Na temelju ovlasti koje su šefovi država ili vlada EU-a utvrdili u Izjavi iz Versaillesa, planom REPowerEU nastoji se čim prije postupno ukinuti ovisnost Europske unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. U tu svrhu, u dijalogu s državama članicama utvrđuju se najprikladniji projekti, ulaganja i reforme na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a. Cilj je tih mjera smanjiti sveukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i potaknuti odmak od uvoza fosilnih goriva iz Rusije.

(25)Premda je finsko gospodarsko jedno od energetski najintenzivnijih u EU-u, Finska si je postavila cilj da do 2035. postane ugljično neutralna i prvo društvo blagostanja bez fosilnih goriva. Energetika, industrija, promet i zgradarstvo glavni su sektori koji će morati doprinijeti velikim smanjenjima emisija stakleničkih plinova. Ostvarenje tog cilja otežavaju, među ostalim, znatan nedostatak privatnih i javnih ulaganja te kašnjenja ulaganja u obnovljivu energiju zbog neriješenih okolišnih dozvola. Prema podacima iz 2020., Finska uvelike ovisi o uvozu ruskog plina (67 % u odnosu na 44 % u EU-u), nafte (84 % u odnosu na 26 % u EU-u) i ugljena (55 % u odnosu na 54 % u EU-u). Ipak, finsko gospodarstvo samo ograničeno ovisi o uvozu plina (udio od 6,9 % u strukturi izvora energije 2020.) i uvozi svih triju resursa mogu se u velikoj mjeri zamijeniti drugim gorivima ili uvozom iz drugih zemalja. Finska ima izvanredne mjere za osiguranje nastavka rada sektora koji ovise o tim gorivima u slučaju poremećaja u opskrbi i poduzima mjere za diversifikaciju uvoza energenata radi odvajanja od Rusije. Finska upotrebljava minimalne količine plina za grijanje kućanstava, a elektrane plin za vlastitu potrošnju uglavnom mogu zamijeniti drugim gorivima. Finska nema domaće objekte za skladištenje plina, ali očekuje da će u drugoj polovini ove godine dovršiti svoj treći terminal za UPP, a usto je 2020. u rad pušten dvosmjerni plinovod Balticconnector. Kad se tome pribroje dva postojeća terminala za UPP i mogući budući projekti, očekuje se da će ukupni kapacitet uvoza plina uskoro pokrivati znatan dio finskih potreba za uvozom plina. Preporučuje se da nova ulaganja u plinsku infrastrukturu i mreže budu, ako je moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost. Nafta i ugljen čine otprilike trećinu finske strukture izvora energije, no Finska nastoji diversificirati uvoz ugljena i nafte radi odvajanja od Rusije. Udio nuklearne energije u strukturi izvora energije 2020. iznosio je 17 %, pri čemu je Rusija bila važan izvor nuklearnog goriva. Finska elektroenergetska interkonekcijska povezanost trenutačno je 29 %, ali očekuje se da će se u srednjoročnom razdoblju povećati. Finski nacionalni sustav prijenosa električne energije mogao bi se unaprijediti. Općenito, iako se Finska udaljava od ograničene ovisnosti o uvozu fosilnih goriva iz Rusije, trenutačne okolnosti iziskuju ubrzanje i povećanje ulaganja u dekarbonizaciju i osiguravanje energetske učinkovitosti i sigurnosti opskrbe. To uključuje dodatno pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola kako bi se obradili neriješeni energetski projekti i olakšala nova prioritetna ulaganja. Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađenja Finske s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.

(26)Iako će ubrzanje prelaska na ugljičnu neutralnost i napuštanja fosilnih goriva stvoriti znatne troškove restrukturiranja u više sektora, Finska može iskoristiti mehanizam za pravednu tranziciju u kontekstu kohezijske politike kako bi smanjila socioekonomske posljedice tranzicije u najteže pogođenim regijama. Osim toga, Finska može iskoristiti i Europski socijalni fond plus kako bi poboljšala mogućnosti za zapošljavanje i ojačala socijalnu koheziju.

(27)Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program stabilnosti za 2022. i njegovo je mišljenje navedeno u preporuci 1. u nastavku.

(28)Imajući u vidu blisku međusobnu povezanost gospodarstava država članica europodručja i njihov zajednički doprinos funkcioniranju ekonomske i monetarne unije, Vijeće je državama članicama europodručja preporučilo da mjere za provedbu preporuke o ekonomskoj politici europodručja poduzmu i u okviru svojih planova za oporavak i otpornost. Za Finsku se to posebno odražava u preporukama 1. i 2. u nastavku.

PREPORUČUJE da Finska u 2022. i 2023. poduzme mjere kojima je cilj:

1.Osigurati da rast tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike, uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Pripremiti se za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, među ostalim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost, plana RePowerEU i drugih fondova EU-a. U razdoblju nakon 2023. provoditi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija. Iznijeti prijedloge politika za reformu socijalne sigurnosti s ciljem povećanja učinkovitosti sustava socijalnih naknada, povećanja poticaja za rad i podupiranja dugoročne održivosti javnih financija.

2.Nastaviti s provedbom plana za oporavak i otpornost, u skladu s ključnim etapama i ciljnim vrijednostima iz Provedbene odluke Vijeća od 29. listopada 2021. Nastaviti s provedbom dogovorenog programa kohezijske politike za Finsku za razdoblje 2021.–2027. i brzo dovršiti pregovore s Komisijom o programskim dokumentima kohezijske politike za Ålandske otoke i Fond za pravednu tranziciju za razdoblje 2021.–2027. kako bi se mogli početi provoditi.

3.Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i diversificirati uvoz fosilnih goriva ubrzavanjem uvođenja obnovljivih izvora energije, među ostalim dodatnim pojednostavnjenjem postupaka izdavanja dozvola i povećanjem ulaganja u dekarbonizaciju industrije i elektrifikaciju prometa. Razviti energetsku infrastrukturu kako bi se povećala sigurnost opskrbe.

Sastavljeno u Bruxellesu