P7_TA(2014)0220

Provedba jedinstvenog europskog neba ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenog europskog neba (preinaka) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2017/C 378/60)

Europski parlament,

(1) Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2) SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

P7_TC1-COD(2013)0186

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom 12. ožujka 2014. radi donošenja Uredbe (EU) br. …/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenoga europskog neba

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (1),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (2),

budući da:

(1) Uredba (EZ) br. 549/2004 od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenoga europskog neba (Okvirna uredba) (3), Uredba (EZ) br. 550/2004 od 10. ožujka 2004. o pružanju usluga u zračnoj plovidbi u jedinstvenom europskom nebu (Uredba o pružanju usluga) (4), Uredba (EZ) br. 551/2004 od od 10. ožujka 2004. o organizaciji i korištenju zračnog prostora jedinstvenog europskog neba (Uredba o zračnom prostoru) (5) i Uredba (EZ) br. 552/2004 od 10. ožujka 2004.o interoperabilnosti Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (Uredba o interoperabilnosti) (6) znatno su izmijenjene. Budući da su potrebne daljnje izmjene, potrebno ih je preinačiti radi jasnoće.

(2) Provedba zajedničke prometne politike zahtijeva učinkovit sustav zračnog prometa koji omogućuje sigurno i redovito pružanje usluga u zračnom prometu, a time olakšava slobodno kretanje roba, osoba i usluga. [Am. 1]

(3) Donošenjem prvog paketa zakonodavstva o jedinstvenom europskom nebu, koji su donijeli Europski parlament i Vijeće, to jest Uredbe (EZ) br. 549/2004, Uredbe (EZ) br. 550/2004, Uredbe (EZ) br. 551/2004 te Uredbe (EZ) br. 552/2004, utvrđena je čvrsta pravna osnova za jedinstven, interoperabilan i siguran sustav upravljanja zračnim prometom (ATM). Donošenje drugog paketa, to jest Uredbe (EZ) br. 1070/2009, uvođenjem koncepata programa izvedbe i upravitelja mreže radi daljnjeg poboljšanja izvedbe europskog sustava upravljanja zračnim prometom dodatno je ojačalo inicijativu za jedinstveno europsko nebo.

(4) U članku 1. Čikaške konvencije o civilnom zrakoplovstvu iz 1944. države ugovornice priznaju da „svaka država ima potpuni i isključivi suverenitet nad zračnim prostorom iznad svojeg teritorija”. U okviru takve suverenosti države članice Unije, prema primjenjivim međunarodnim konvencijama, prilikom kontroliranja zračnog prometa primjenjuju ovlasti javnog tijela vlasti.

(5) Provedba zajedničke prometne politike zahtijeva učinkovit sustav zračnog prometa koji omogućuje sigurno, redovito i održivo pružanje usluga zračnog prijevoza, optimizira kapacitet i olakšava slobodno kretanje roba, osoba i usluga.

(5a) Kako bi se izbjeglo da očekivani porast zračnog prometa stvara ili pojačava zagušenje europskog zračnog prostora, uz sve troškove koje ono uključuje kad je riječ o gospodarstvu, okolišu i sigurnosti, potrebno je okončati rascjepkanost tog zračnog prostora te provesti ovu Uredbu što je prije moguće. [Am. 2]

(5b) Pokretanje jedinstvenog europskog neba trebalo bi imati pozitivan učinak na rast, zapošljavanje i konkurentnost u Europi, poebice poticanjem potražnje za visoko-kvalificiranim radnim mjestima. [Am. 3]

(6) Istodobno ostvarivanje ciljeva povećanja standarda sigurnosti zračnog prometa i poboljšanja cjelokupne izvedbe ATM-a i ANS-a u općem zračnom prometu u Europi zahtijeva uzimanje u obzir ljudskog faktora. Stoga države članice trebaju razmotriti uvođenje bi osim uvođenja načela „kulture pravičnosti” u shemu izvedbe jedinstvenog europskog neba trebalo ugraditi odgovarajuće pokazatelje izvedbe . [Am. 4]

(7) Države članice donijele su opću izjavu o vojnim pitanjima povezanima s jedinstvenim europskim nebom (7). Prema toj izjavi, države članice trebale bi posebno unaprijediti civilno-vojnu suradnju i, ako i u mjeri u kojoj to sve dotične države članice smatraju potrebnim, olakšati suradnju između njihovih oružanih snaga u pogledu svih pitanja u vezi s upravljanjem zračnim prometom kako bi omogućile fleksibilnu upotrebu zračnog prostora . [Am. 5]

(8) Odluke u vezi sa sadržajem, opsegom ili provedbom vojnih operacija i obuke u skladu s člankom 100. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije ne potpadaju pod nadležnost Unije.

(9) Države su članice povećanjem razine autonomije i slobode pružanja usluga u različitim stupnjevima restrukturirale svoje nacionalne pružatelje usluga u zračnoj plovidbi. Potrebno je osigurati postojanje zajedničkog tržišta koje dobro funkcionira za usluge koje se mogu pružati prema tržišnim uvjetima te da su za te usluge koje se prema trenutačnim tehnološkim uvjetima smatraju prirodnim monopolom zadovoljeni minimalni zahtjevi javnog interesa.

(10) Kako bi se osigurao dosljedan , jasan i neovisan jasan nadzor nad pružanjem usluga u Europi, nacionalnim nadzornim zrakoplovnim tijelima trebalo bi osigurati dostatnu neovisnost i potrebne resurse , kako po pitanju financija tako iosoblja . Neovisnost ne bi smjela sprečavati ta tijela u obavljanju njihovih zadaća unutar upravnog okvira. [Am. 6]

(11) Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela imaju ključnu ulogu u provedbi jedinstvenoga europskog neba. pa Komisija i Europska agencija za zrakoplovstvo (EAA) trebale bi stoga treba olakšati svoju međusobnu suradnju kako bi omogućila omogućile razmjenu najboljih praksi i razvio razvile zajednički pristup, također uključujući putem poboljšane suradnje na regionalnoj razini osiguravanjem platforme za takve razmjene . Ova suradnja trebala bi se odvijati na redovitoj osnovi. [Am. 7]

(12) Za provedbu jedinstvenog europskog neba, socijalni partneri trebali bi biti bolje obaviješteni i s njima bi se trebalo bolje savjetovati u vezi sa svim mjerama koje imaju znatne socijalne posljedice. Na razini Unije trebalo bi se savjetovati i s Odborom za sektorski dijalog, uspostavljenim Odlukom Komisije 98/500/EZ (8). [Am. 8]

(13) Pružanje usluga komunikacije, plovidbe usluga u plovidbi i usluga nadzora, kao i usluga meteorološkog i zrakoplovnog informiranja treba te informiranja o projektiranju zračnog prostora, zajedno s uslugama formatiranja i dostave podataka općem zračnom prometu moglo bi se organizirati u skladu s tržišnim uvjetima, uzimajući pritom u obzir posebne značajke takvih usluga i održavajući osiguravajući visoku razinu sigurnosti i smanjujući učinak na klimu . [Am. 9]

(14) Ne smije biti diskriminacije među korisnicima zračnog prostora kad je riječ o pružanju jednakih usluga u zračnoj plovidbi.

(15) Koncept zajedničkih projekata u cilju pružanja pomoći korisnicima zračnog prostora i/ili pružateljima usluga u zračnoj plovidbi radi unapređenja infrastrukture zračne plovidbe, pružanja usluga u zračnoj plovidbi i uporabe zračnog prostora, posebice onih koji mogu biti potrebni za provedbu glavnog plana ATM-a poduprtog Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (9), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007, ne bi trebao dovoditi u pitanje prethodne projekte sa sličnim ciljevima o kojima je odlučila jedna država članica ili više njih. Odredbe o financiranju provedbe zajedničkih projekata ne bi trebale utjecati na način pripreme tih zajedničkih projekata. Komisija može predložiti financiranje iz fondova primjerice Transeuropske mreže Instrumenta za povezivanje Europe, Obzora 2020. ili Europske investicijske banke za potporu zajedničkih projekata, posebno za ubrzanje razvoja programa SESAR, u višegodišnjem financijskom okviru. Ne dovodeći u pitanje pristup tim sredstvima, države članice trebale bi slobodno odlučivati o tome kako će upotrijebiti prihode od javne prodaje prava zrakoplovnog sektora u skladu sa sustavom trgovanja emisijama te da u tom smislu razmotre bi li se dio tih prihoda mogao upotrijebiti za financiranje zajedničkih projekata na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora. Zajednički bi projekti po potrebi trebali imati za cilj omogućiti postojanje osnovnih interoperabilnih kapaciteta u svim državama članicama. [Am. 10]

(15a) Osim ako se ne omoguće posebni mehanizmi, može doći do nekoordiniranog odvijanja projekata ulaganja u zraku i na tlu u vezi s glavnim planom ATM-a, što bi moglo odgoditi djelotvoran razvoj tehnologija SESAR. [Am. 11]

(16) Koncept subjekta upravitelja mreže ključan je za poboljšanje uspješnosti upravljanja zračnim prometom na razini mreže tako da centralizira pružanje određenih usluga koje se najbolje provode na razini mreže. Kako bi se olakšalo suočavanje sa zračnom krizom, koordinaciju takve mjera koje treba usvojiti za sprečavanje krize i odgovor na nju trebao bi osigurati upravitelj mreže. U tom smislu Komisija bi trebala biti odgovorna za osiguravanje da ne dođe do sukoba interesa između pružanja centraliziranih usluga i uloge tijela za reviziju. [Am. 12]

(17) Komisija je uvjerena da se sigurno i učinkovito korištenje zračnim prostorom može postići samo bliskom suradnjom među civilnim i vojnim korisnicima zračnog prostora koja se uglavnom zasniva na konceptu fleksibilnog korištenja zračnim prostorom i djelotvorne civilno-vojne koordinacije kao što je utvrđeno ICAO-om te naglašava važnost unapređivanja civilne vojne suradnje među civilnim i vojnim korisnicima zračnog prostora radi olakšavanja fleksibilne uporabe zračnog prostora . [Am. 13]

(18) Točnost informacija o stanju u zračnom prostoru i posebnim situacijama u zračnom prometu te pravodobna raspodjela tih informacija na civilne i vojne kontrolore imaju izravan učinak na sigurnost i učinkovitost operacija te bi trebala poboljšati njihovu predvidljivost . Pravodobni pristup najnovijim informacijama o stanju u zračnom prostoru nužan je za sve strane koje žele iskoristiti strukture zračnog prostora koje su raspoložive prilikom podnošenja ili ponovnog podnošenja njihovih planova leta. [Am. 14]

(19) Pružanje suvremenih, potpunih, visokokvalitetnih i pravodobnih zrakoplovnih informacija ima znatan utjecaj na sigurnost i na olakšavanje pristupa zračnom prostoru Unije i slobodi kretanja unutar njega. Vodeći računa o glavnom planu ATM-a, Unija bi u suradnji s upraviteljem mreže trebala pokrenuti inicijativu za modernizaciju tog sektora te osigurati da korisnici mogu pristupiti tim podacima na jedinstvenim javnim pristupnim točkama, pružajući suvremene i potvrđene cjelovite obavijesti kojima se lako koristiti.

(20) Kako bi se uzele u obzir promjene uvedene Uredbom (EZ) br. 1108/2009 i (EZ) br. 1070/2009, potrebno je, u skladu s člankom 65.a Uredbe (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. veljače 2008. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Europske agencije za zrakoplovnu sigurnost (10), uskladiti sadržaj ove Uredbe sa sadržajem Uredbe (EZ) br. 216/2008.

(21) Nadalje, trebalo bi ažurirati tehničke pojedinosti Uredbe (EZ) br. 549/2004, (EZ) br. 550/2004, (EZ) br. 551/2004 i (EZ) br. 552/2004, dogovorene 2004. i 2009., kao i izvršene tehničke ispravke koji prate napredak.

(22) Trebalo bi izmijeniti geografsko područje primjene ove Uredbe nad NAT područjem ICAO-a uzimajući u obzir postojeće i planirane dogovore o pružanju usluga i potrebu za osiguranjem dosljednosti u primjeni tih pravila na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi i korisnike zračnog prostora na tom području. [Am. 15]

(23) U skladu s njegovim ulogama operativne organizacije i stalnom reformom Eurocontrola, funkciju upravitelja mreže trebalo bi dalje razvijati prema partnerstvu koje predvodi zrakoplovni sektor.

(24) Koncept funkcionalnih blokova zračnog prostora oblikovan kako bi poboljšao suradnju između pružatelja usluga u zračnom prometu važan je alat za poboljšanje uspješnosti europskog sustava ATM-a. Radi daljnjeg poboljšanja nadopune tog alata, funkcionalne blokove pružatelji usluga u zračnoj plovidbi trebali bi moći slobodno ulaziti u industrijska partnerstva na temelju izvedbe koja se mogu preklapati s uspostavljenim funkcionalnim blokovima zračnog prostora trebalo bi više usredotočiti na uspješnost te bi mu na temelju sektorskih partnerstava, a sektoru bi trebalo pružiti više slobode za njihovo modificiranje radi postizanja i, gdje je moguće, premašivanja ciljeva izvedbe. [Am. 16]

(25) Funkcionalni blokovi zračnog prostora trebali bi funkcionirati na fleksibilan način, okupljajući pružatelje usluga diljem Europe kako bi mogli profitirati od međusobnih prednosti. Fleksibilnost bi trebala omogućiti traženje sinergija među pružateljima neovisno o njihovu zemljopisnom položaju ili nacionalnosti te, u potrazi za poboljšanjima izvedbi, omogućiti nastanak promjenjivih formata pružanja usluga.

(26) Kako bi se poboljšala usmjerenost pružatelja usluga u zračnoj plovidbi prema korisnicima te povećala mogućnost da korisnici zračnog prostora utječu na odluke koje ih se tiču, savjetovanje s dionicima i njihovo sudjelovanje u velikim operativnim odlukama pružatelja usluga u zračnoj plovidbi trebalo bi biti djelotvornije. [Am. 17]

(27) Program izvedbe središnji je instrument ekonomske regulacije ATM-a te bi kvalitetu i neovisnost njegovih odluka trebalo očuvati i, kad je to moguće, unaprijediti.

(28) U cilju uzimanja u obzir tehničkog ili operativnog razvoja, posebice izmjenama priloga ili nadopunom odredbi o upravljanju mrežom, programom izvedbe, odabirom tijela odgovornog za provedbu glavnog plana ATM-a (rukovoditelja uspostave) i utvrđivanjem njegove odgovornosti, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji. Sadržaj i područje primjene svakog delegiranja detaljno su određeni u mjerodavnim člancima. Posebno je važno da Komisija tijekom svojih pripremnih aktivnosti provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući savjetovanja na stručnoj razini. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se odgovarajući dokumenti istodobno, pravodobno i primjereno dostave Europskom parlamentu i Vijeću. [Am. 18]

(29) Pri nadopuni popisa usluga upravljanja mrežom, Komisija bi trebala provesti odgovarajuće savjetovanje s dionicima iz industrije i socijalnim partnerima . [Am. 19]

(30) Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, posebice povezano s izvršavanjem ovlasti nacionalnih nadzornih zrakoplovnih tijela, pružanjem usluga potpore na isključivoj osnovi koje provodi pružatelj usluga ili udruženja pružatelja, korektivnim mjerama za osiguravanje usklađenosti s ciljevima izvedbe diljem Unije i povezanim lokalnim ciljevima, provjerom usklađenosti u pogledu sustava naknada, vođenjem i donošenjem zajedničkih projekata za funkcije povezane s mrežom, funkcionalnim blokovima zračnog prostora, načinima sudjelovanja dionika u glavnim operativnim odlukama pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, pristupom podacima i njihovom zaštitom, elektroničkim zrakoplovnim informiranjem i upravljanjem tehnološkim razvojem i interoperabilnošću zračnog prometa, provedbene ovlasti trebalo bi prenijeti na Komisiju. Te bi se ovlasti trebale primjenjivati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (11). [Am. 20]

(31) U skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 postupak ispitivanja za provedbene akte donesene ovom Uredbom trebalo bi upotrebljavati za općenito donošenje provedbenih akata.

(32) Za donošenje pojedinačnih provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati savjetodavni postupak.

(33) Kazne predviđene za kršenja ove Uredbe trebale bi biti djelotvorne, razmjerne i odvraćajuće, bez snižavanja razine sigurnosti.

(34) Po potrebi, nabavu usluga potpore trebalo bi izvršiti u skladu s Direktivom 2004/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka za sklapanje ugovora o javnim radovima, ugovora o javnoj nabavi robe te ugovora o javnim uslugama (12) i Direktivom 2004/17/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o usklađivanju postupaka nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga (13). Trebalo bi voditi računa i o smjernicama navedenim u izdanoj Komunikaciji Komisije o zakonodavstvu Zajednice primjenjivom na sklapanje ugovora koji ne podliježu ili ne podliježu potpuno odredbama direktiva o javnoj nabavi (14), prema potrebi. [Am. 21]

(35) Izjava ministara o zračnoj luci Sporazume za bliskiju suradnju u vezi s uporabom zračne luke Gibraltar, dogovorena na prvom ministarskom sastanku Foruma za dijalog o Gibraltaru 18. rujna 2006. u Córdobi (Izjava ministara), zamijenit će Zajedničku izjavu o zračnoj luci donesenu Kraljevina Španjolska i Ujedinjena Kraljevina sklopile su u Londonu 2. prosinca 1987.u Londonu, pri čemu će se poštovanje svih odredbi te Izjave smatrati poštovanjem odredbi izjave iz 1987. zajedničkom izjavom ministara vanjskih poslova tih dviju država . Sporazumi se još ne provode. [Am. 22]

(36) Ova se Uredba potpuno primjenjuje na zračnu luku Gibraltar u smislu Izjave ministara i u skladu s njom. Ne dovodeći u pitanje Izjavu ministara, primjena svih mjera povezanih s njezinom provedbom na zračnu luku Gibraltar potpuno je usklađena s tom Izjavom i sa svim sporazumima koji su u njoj sadržani. [Am. 23]

(37) Budući da cilj ove Uredbe, odnosno provedbu jedinstvenoga europskog neba, ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice, zbog međudržavnih razmjera djelovanja, te se ona stoga može bolje ostvariti na razini Unije, Unija može usvojiti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je navedeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi što je potrebno u postizanju tog cilja.

DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Članak 1.

Predmet i područje primjene

1. Ovom se Uredbom utvrđuju pravila za stvaranje i pravilno funkcioniranje jedinstvenoga europskog neba kako bi se osigurali najnoviji standardi sigurnosti u zračnom prometu, kako bi se pridonijelo održivom razvoju sustava zračnog prometa , primjerice smanjenjem učinka na klimu, i kako bi se poboljšala cjelokupna izvedba upravljanja zračnim prometom (ATM) i usluge u zračnoj plovidbi (ANS) za opći zračni promet u Europi radi ispunjavanja zahtjeva svih korisnika zračnog prostora. Jedinstveno europsko nebo uključuje usklađenu paneuropsku i, u skladu s određenim dogovorima sa susjednim zemljama, mrežu ruta u trećim zemljama , cjelovit operativni zračni prostor, upravljanje mrežom i sustave za upravljanje zračnim prometom koji se temelje isključivo na sigurnosti, učinkovitosti i interoperabilnosti na dobrobit svih korisnika zračnog prostora. [Am. 24]

2. Provedba ove Uredbe ne dovodi u pitanje suverenost država članica nad njihovim zračnim prostorom niti zahtjeve država članica u vezi s pitanjima javnog reda, javne sigurnosti i obrane, kako je navedeno u članku 38. Ova Uredba ne obuhvaća vojne operacije i obuku.

3. Primjena ove Uredbe ne dovodi u pitanje prava i dužnosti država članica iz Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. (Čikaška konvencija). Ova Uredba u tom smislu nastoji, na područjima koja obuhvaća, pomagati državama članicama u ispunjavanju njihovih obveza iz Čikaške konvencije, postavljajući temelje zajedničkog tumačenja i ujednačene provedbe njezinih odredbi te jamčeći poštovanje tih odredbi u okviru ove Uredbe i pravila za njezinu provedbu.

4. Ova se Uredba primjenjuje na zračni prostor unutar područja EUR i AFI i NAT ICAO-a na kojima su države odgovorne za pružanje usluga zračnog prometa u skladu s ovom Uredbom. Države članice mogu također primjenjivati ovu Uredbu na zračni prostor pod svojom odgovornošću unutar drugih područja ICAO-a, uz uvjet da o tome obavijeste Komisiju i druge države članice. [Am. 25]

5. Primjena ove Uredbe na zračnu luku Gibraltar ne dovodi u pitanje pravni položaj Kraljevine Španjolske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u pogledu spora nesuglasica o suverenosti nad državnim područjem na kojem se nalazi zračna luka. [Am. 26]

5a. Primjena ove Uredbe na zračnu luku Gibraltar obustavit će se do primjene dogovora utvrđenog Zajedničkom deklaracijom ministara vanjskih poslova Kraljevine Španjolske i Ujedinjene Kraljevine od 2. prosinca 1987. Vlade Španjolske i Ujedinjene Kraljevine priopćuju Vijeću datum početka primjene. [Am. 27]

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

1. „usluga kontrole zračnog prometa (ATC)” znači usluga koja se pruža u svrhu: (a) sprečavanja sudara: — između zrakoplova i — između zrakoplova i prepreka na području za manevriranje, i (b) ubrzavanja i održavanja pravilnog toka zračnog prometa.

2. „usluga kontrole zračne luke” znači usluga kontrole zračnog prometa za promet na zračnoj luci;

3. „usluga zrakoplovnog informiranja” znači usluga uspostavljena na utvrđenom području pokrivenosti čija je svrha davanje zrakoplovnih informacija i podataka potrebnih za sigurnu, redovitu i učinkovitu zračnu plovidbu;

4. „usluge u zračnoj plovidbi” znači usluge zračnog prometa; komunikacijske usluge, usluge plovidbe i nadzora; meteorološke usluge za zračnu plovidbu; usluge zrakoplovnog informiranja;

5. „pružatelji usluga u zračnoj plovidbi” znači bilo koji javni ili privatni subjekt koji pružaju usluge u zračnoj plovidbi za opći zračni promet;

6. „blok zračnog prostora” znači zračni prostor utvrđenih dimenzija u prostoru i vremenu u kojem se pružaju usluge u zračnoj plovidbi;

7. „upravljanje zračnim prostorom” znači uslugu planiranja čiji je glavni cilj postizanje najveće moguće iskorištenosti raspoloživog zračnog prostora zahvaljujući dinamičnoj vremenskoj raspodjeli zračnog prostora i, povremeno, njegovoj raspodjeli među različitim kategorijama korisnika zračnog prostora na temelju njihovih kratkoročnih potreba te strateškoj funkciji povezanoj s projektiranjem zračnog prostora ; [Am. 28]

8. „korisnici zračnog prostora” znači operatore zrakoplova kojima se upravlja kao općim zračnim prometom;

9. „upravljanje protokom zračnog prometa” znači uslugu uspostavljenu kako bi se osiguranjem najveće moguće iskorištenosti kapaciteta ATC-a, kao i usklađenosti opsega prometa s kapacitetima koje su prijavili odgovarajući pružatelji usluga zračnog prometa, doprinijelo sigurnom, redovitom i brzom protoku zračnog prometa;

10. „upravljanje zračnim prometom (ATM)” znači skup usluga koje se obavljaju u zraku i na tlu (usluge u zračnom prometu, upravljanje zračnim prostorom i upravljanje protokom zračnog prometa) koje su potrebne kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito kretanje zrakoplova tijekom svih faza leta;

11. „usluge zračnog prostora” znači različite usluge informacija o letovima, usluge obavješćivanja, savjetodavne usluge u vezi sa zračnim prometom te usluge kontrole zračnog prometa (usluge pa te prilazne kontrole i kontrole zračne luke);

12. „usluga područne kontrole” znači usluga usluga kontrole zračnog prometa za kontrolirane letove u bloku zračnog prostora; na kontrolnom području ; [Am. 29]

13. „usluga prilazne kontrole” znači usluga kontrole zračnog prometa za kontrolirane letove koji stižu ili polaze;

14. „glavni plan ATM-a” znači plan potvrđen Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (15), u skladu s člankom 1. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (16);

15. „zračna kriza” znači okolnosti pod kojima je kapacitet zračnog prostora iznimno smanjen kao rezultat krajnje nepovoljnih vremenskih uvjeta ili neraspoloživosti velikih dijelova zračnog prostora zbog na temelju prirodnih , zdravstvenih, sigurnosnih, vojnih ili političkih razloga; [Am. 30]

16. „paket usluga” znači dvije ili više usluga u zračnoj plovidbi koje pruža isti subjekt ; [Am. 31]

17. „svjedodžba” znači dokument koji izdaje Europska agencija za zrakoplovstvo ili nacionalno nadzorno zrakoplovno tijelo u bilo kojem obliku koji je u skladu s nacionalnim pravom odgovarajućim zakonom , kojim se potvrđuje da određeni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi zadovoljava zahtjeve za pružanje vršenje određene usluge aktivnosti ; [Am. 32]

18. „komunikacijske usluge” znači zrakoplovne nepokretne i pokretne usluge za omogućivanje komunikacije zemlja-zemlja, zrak-zemlja i zrak-zrak u svrhe kontrole zračnog prometa;

18a. „Europska mreža za upravljanje zračnim prometom” (EATMN) znači paneuropska mreža sustava i sastavnih dijelova te planova djelovanja za osnovne operativne i tehnološke promjene opisane u glavnom planu ATM-a koja omogućuje pružanje potpuno interoperabilnih usluga u zračnoj plovidbi, uključujući sučelja na granicama s trećim zemljama, u cilju ostvarivanja ciljeva izvedbe utvrđenih ovom Uredbom; [Am. 33]

19. „sastavni dijelovi” znači materijalni predmeti, poput hardvera, i nematerijalni predmeti, poput softvera, o kojima ovisi interoperabilnost Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (EATMN-a); [Am. 34]

19a. „Rukovoditelj uspostave” znači skupinu operativnih dionika koje je odabrala Komisija pozivom za podnošenje prijedloga odgovornih za rukovodstvenu razinu upravljanja ostvarivanjem glavnog plana ATM-a; [Am. 35]

20. „izjava” za potrebe ATM-a/ANS-a znači bilo koja pisana izjava: — o sukladnosti ili prikladnosti za uporabu sustava i sastavnih dijelova koju izdaje organizacija uključena u projektiranje, proizvodnju i održavanje sustava i sastavnih dijelova ATM-a/ANS-a; — o usklađenosti s primjenjivim zahtjevima usluge ili sustava koji se stavlja u uporabu, a koju izdaje pružatelj usluga; — o sposobnosti i sredstvima za ispunjavanje obveza povezanih s određenim uslugama informacija o letovima.

21. „fleksibilna uporaba zračnog prostora” znači koncept upravljanja zračnim prometom koji se primjenjuje na prostoru europske konferencije civilnog zrakoplovstva na temelju „Priručnika za upravljanje zračnim prostorom za primjenu koncepta fleksibilne uporabe zračnog prostora”, koji je izdala Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol) (17);

22. „usluge informacija o letovima” znači usluga koja se pruža radi pružanja savjeta i informacija korisnih za sigurno i učinkovito obavljanje letova;

23. „usluga obavješćivanja” znači usluga koja se pruža radi obavješćivanja odgovarajućih organizacija o zrakoplovima za koje su potrebni potraga i spašavanje te, prema potrebi, pomaganje takvim organizacijama;

24. „funkcionalni blok zračnog prostora” znači blok zračnog prostora koji se temelji na operativnim zahtjevima i koji se uspostavlja je uspostavljen bez obzira na državne granice, u kojem se pružanje usluga u zračnoj plovidbi i s njima povezanih usluga temelji na učinkovitosti i optimizaciji, s ciljem da se u svaki funkcionalni blok uvede poboljšana suradnja između pružatelja putem poboljšane suradnje među pružateljima usluga u zračnoj plovidbi ili, ako je to primjereno, integrirani pružatelj integriranog pružatelja usluga; [Am. 36]

25. „opći zračni promet” znači svako kretanje civilnih zrakoplova, kao i državnih zrakoplova (uključujući vojne, carinske i policijske zrakoplove), koje se obavlja u skladu s postupcima Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO), osnovane Čikaškom konvencijom o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944.;

25a. „ljudski čimbenik” znači društveni i kulturni uvjeti te uvjeti osoblja u sektoru upravljanja zračnim prometom; [Am. 37]

26. „interoperabilnost” znači niz funkcionalnih, tehničkih i operativnih značajki koje moraju imati sustavi i sastavni dijelovi EATMN-a, kao i postupaka za njegovo djelovanje kako bi se osigurao njegov siguran, neometan i učinkovit rad. Interoperabilnost se postiže usklađivanjem sustava i njegovih sastavnih dijelova s temeljnim zahtjevima;

27. „meteorološke usluge” znači oprema i usluge koji zrakoplovima pružaju meteorološke prognoze, sažetke i primjedbe, kao i sve druge meteorološke informacije i podatci koje države pružaju za zrakoplovnu uporabu;

28. „usluge navigacije” znači oprema i usluge koji zrakoplovima pružaju informacije o položaju i vremenu;

29. „operativni podaci” znači sve informacije u vezi sa svim fazama leta koje su potrebne za operativno odlučivanje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, korisnika zračnog prostora, operatora zračnih luka i drugih uključenih dionika;

30. „stavljanje u uporabu” znači prvu operativnu uporabu nakon prve instalacije ili nadogradnje sustava;

31. „mreža ruta” znači mreža mrežu utvrđenih ruta za usmjeravanje protoka općeg zračnog prometa koja je potrebna za najučinkovitije pružanje usluga kontrole zračnog prometa; [Am. 38]

32. „usluge nadzora” znači uređaji i usluge koji se upotrebljavaju za utvrđivanje položaja zrakoplova kako bi se osigurao siguran razmak među njima;

33. „sustav” znači skup sastavnih dijelova na zrakoplovu i i/ili na tlu, kao i i/ili satelitskih uređaja, koji su potpora uslugama zračne plovidbe u svim fazama leta; [Am. 39]

34. „nadogradnja” znači svaka izmjena koja mijenja operativne značajke sustava;

35. „prekogranične usluge” znače svaka situacija u kojoj usluge u zračnoj plovidbi u jednoj državi članici pruža pružatelj usluga koji posjeduje svjedodžbu u drugoj državi članici;

36. „nacionalno nadzorno zrakoplovno tijelo” znači nacionalno tijelo ili tijela kojima koje je akreditirala EAA i kojem je država članica povjerila zadaće nadzora u skladu s ovom Uredbom te nacionalna nadležna tijela kojima su povjerene zadaće predviđene člankom 8.b iz ove Uredbe i iz Uredbe (EZ) br. 216/2008; [Am. 40]

37. „usluge podrške” su usluge u zračnoj plovidbi različite od CNS-a (komunikacijske usluge, usluge plovidbe i nadzora), usluge MET-a (meteorološke usluge) i AIS-a ( usluga zračnog prometa zrakoplovnog informiranja) , kao i drugih usluga druge usluge i aktivnosti koje su povezane s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi i podupiru ih; [Am. 41]

38. „lokalni ciljevi izvedbe” znači ciljevi izvedbe koje su postavile države članice na lokalnoj razini, to jest na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora, nacionalnoj razini, razini naplatne zone ili zračne luke.

38a. „industrijsko partnerstvo” znači dogovori o suradnji na temelju ugovora u svrhu unapređenja upravljanja zračnim prometom među različitim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, uključujući upravitelja mreže, korisnike zračnog prometa, zračne luke ili ostale usporedive gospodarske aktere; [Am. 42]

38b. „integrirani operativni zračni prostor” znači kontrolirani zračni prostor definiranih dimenzija koji uključuje europski i, ovisno o odgovarajućim dogovorima, zračni prostor susjednih trećih zemalja u kojem se primjenjuju dinamična struktura dodjele i vremenska raspodjela, resursi za kontrolu poboljšani putem izvedbe, potpuno interoperabilne usluge u zračnoj plovidbi i kombinirana rješenja kako bi se postiglo optimalno, predvidljivo i sigurno korištenje zračnog prostora u cilju ostvarivanja jedinstvenog europskog neba; [Am. 43]

38c. „lokalni planovi izvedbe” znači planovi koje je uspostavilo jedno ili više nacionalnih zrakoplovnih tijela na lokalnoj razini, i to u funcionalnom bloku zračnog prostora, na regionalnoj ili nacionalnoj razini; [Am. 44]

38d. „osposobljeni subjekt” znači tijelo kojemu Agencija ili nacionalno zrakoplovno tijelo može dodijeliti zadaće posebnog zaduženja u pogledu certificiranja ili nadzora te koje je pod nadzorom i u nadležnosti navedene Agencije, odnosno navedenog tijela. [Am. 45]

POGLAVLJE II.

NACIONALNA TIJELA

Članak 3.

Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela [Am. 46]

1. Države članice, zajednički ili pojedinačno, imenuju ili uspostavljaju tijelo ili tijela kao svoje nacionalno nadzorno tijelo za zrakoplovstvo kako bi preuzimale zadaće koje se takvom tijelu dodjeljuju na temelju ove Uredbe i Uredbe (EZ) br . 216/2008. [Am. 47]

2. Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela pravno su različita i neovisna o svim poduzećima , organizacijama, javnim ili privatnim subjektima ili osoblju koji pripadaju opsegu djelatnosti tijela iz ove Uredbe i članka 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008 ili imaju interes u aktivnosti tih subjekata, osobito u organizacijskom i hijerarhijskom pogledu te pogledu donošenja odluka, o svim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi ili svim privatnim ili javnim subjektima koji imaju interes u vezi s aktivnostima tih pružatelja. uključujući zasebnu dodjelu godišnjeg proračuna . [Am. 48]

3. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela mogu se udruživati u organizacijskom smislu s ostalim regulatornim tijelima i/ili tijelima nadležnima za sigurnost. [Am. 49]

4. Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela koja se pravno ne razlikuju od svakog pružatelja usluga u zračnoj plovidbi ili svakog privatnog ili javnog subjekta zbog interesa koji imaju u vezi s aktivnostima takvih pružatelja iz stavka 2. osiguravaju usklađenost s odredbama iz ovog članka na dan stupanja na snagu ove Uredbe, ispunjavaju ovaj zahtjev ili najkasnije do 1. siječnja 2020 2017 . [Am. 50]

5. Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela izvršavaju svoje ovlasti nepristrano, neovisno i transparentno. Organizirana su, raspolažu osobljem te su upravljana i financirana na način koji im omogućuje izvršavanje ovlasti na takav način. [Am. 51]

6. Osoblje nacionalnih nadzornih zrakoplovnih tijela: [Am. 52]

(a) zapošljava se u skladu s jasnim i transparentnim pravilima i kriterijima kojima se jamči njihova neovisnost, a kad je riječ o osobama zaduženima za strateške odluke, imenuje ih nacionalni ured ili vijeće ministara ili drugo javno tijelo koje nema izravnu kontrolu nad pružateljima usluga u zračnoj plovidbi ili koristi od njih; [Am. 53]

(b) odabiru se u transparetnom transparentnom postupku na temelju njihovih posebnih kvalifikacija, uključujući odgovarajuće sposobnosti vještine i relevantno iskustvo među ostalim na području revizije, usluga u zračnoj plovidbi i sustava zračne plovidbe; [Am. 54]

(ba) ne upućuju ih pružatelji usluga u zračnoj plovidbi ni trgovačka društva pod njihovim nadzorom; [Am. 55]

(c) djeluje neovisno, osobito o svakom interesu povezanom s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, i ne traži niti dobiva upute od bilo koje vlade ili drugog javnog ili privatnog tijela pri provođenju funkcija nacionalnoga nadzornog zrakoplovnog tijela , ne dovodeći u pitanje blisku suradnju s drugim mjerodavnim nacionalnim tijelima ; [Am. 56]

(d) u pogledu osoba koje donose strateške odluke, donosi izjavu o obvezama i izjavu o interesima u kojima navodi svaki izravni i neizravni interes koji se može smatrati štetnim za njihovu neovisnost i koji može utjecati na uspješnost njihovih funkcija i

(e) kad je riječ o osobama zaduženima koje su bile zadužene za strateške odluke, revizije ili ostale funkcije koje su izravno povezane s nadzorom ili ciljevima izvedbe pružatelja usluga u zračnoj plovidbi dulje od šest mjeseci , one ne obnašaju profesionalan položaj niti snose odgovornost za bilo kojeg pružatelja usluga u zračnoj plovidbi nakon svog mandata u nacionalnom nadzornom tijelu za zrakoplovstvo na razdoblje od: najmanje jedne godine. [Am. 57] (i) najmanje 12 mjeseci za osoblje na upravljačkim položajima; [Am. 58] (ii) najmanje šest mjeseci za osoblje na neupravljačkim položajima. [Am. 59]

(ea) vrhovno rukovodstvo tijela imenuje se na fiksno razdoblje od tri do sedam godina, uz mogućnost jednog produljenja, i tijekom mandata mogu se osloboditi dužnosti samo ako više ne ispunjavaju uvjete iz ovog članka ili su u okviru nacionalnog zakonodavstva okrivljeni zbog povrede radne dužnosti. [Am. 60]

7. Države članice osiguravaju da nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela imaju potrebna sredstva i mogućnosti za učinkovito i pravovremeno izvršavanje zadaća koje su im dodijeljene ovom Uredbom. Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela imaju potpunu ovlast zapošljavanja svog osoblja i upravljanja njime na temelju svojih vlastitih odobrenih proračunskih sredstava koja potječu iz među ostalim rutnih naknada koje treba utvrditi razmjerno zadacima koje tijelo treba ispuniti u skladu s člankom 4. [Am. 61]

8. Države članice obavješćuju Komisiju o nazivima i adresama nacionalnih nadzornih zrakoplovnih tijela, kao i o promjenama tih podataka, te o mjerama poduzetim u svrhu osiguranja sukladnosti s ovim člankom. [Am. 62]

9. Komisija utvrđuje detaljna pravila kojima se određuju načini zapošljavanja i postupci odabira za primjenu stavka 6. točaka (a) i (b). Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka sukladno članku 27. stavka stavku 3. i njima se utvrđuje: [Am. 63]

(a) razina razdvajanja koju tijelo za imenovanje zahtijeva od bilo kojeg poduzeća, organizacije, javnog ili privatnog subjekta ili osoblja koje potpada pod područje djelatnosti tijela kao što je utvrđeno člankom 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008 ili ima interes za djelatnosti takvih subjekata u cilju očuvanja ravnoteže između izbjegavanja sukoba interesa i upravne učinkovitosti; [Am. 64]

(b) relevantne tehničke kvalifikacije koje se zahtijevaju za osoblje uključeno u revizije. [Am. 65]

Članak 4.

Zadaće nacionalnih nadzornih zrakoplovnih tijela [Am. 66]

1. Nacionalnim nadzornim zrakoplovnim tijelima iz članka 3. povjeravaju se posebice sljedeći zadaci: [Am. 67]

(a) osiguravanje nadzora nad primjenom ove Uredbe i Uredbe (EZ) br. 216/2008 , posebice u vezi sa sigurnim i učinkovitim radom pružatelja usluga u zračnoj plovidbi koji pružaju usluge vezane uz zračni prostor u nadležnosti države članice koja je imenovala ili uspostavila odgovarajuće tijelo [Am. 68]

(b) izdavanje svjedodžbi pružateljima usluga u zračnoj plovidbi u skladu s člankom izvršavanje ili prenošenje, u cijelosti ili djelomično, zadaća popisanih u člancima 8.b, 8.c i 10. Uredbe (EZ) br. 216/2008 i provođenje izvršavanje zadaće osiguravanja nadzora nad primjenom uvjeta pod kojima su oni izdani; ove Uredbe, posebice kad je riječ o sigurnom i učinkovitom radu pružatelja usluga u zračnoj plovidbi vezano uz zračni prostor u nadležnosti tih država članica ; [Am. 69]

(c) izdavanje dozvola, ocjena, odobrenja i svjedodžbi kontrolorima zračnog prometa u skladu s člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008 te nadgledanje primjene uvjeta pod kojim su izdani. [Am. 70]

(d) izrada planova izvedbe i nadzor njihove provedbe u skladu s člankom 11.

(e) nadziranje provedbe sustava naplate pristojbi u skladu s člancima 12. i 13. , uključujući odredbe o namirivanju gubitaka iz drugih dobitaka iz članka 13. stavka 7. ; [Am. 71]

(f) odobravanje uvjeta pristupa operativnim podacima u skladu s člankom 22.; i

(g) nadziranje izjava i puštanje sustava u uporabu.

(ga) podnošenje godišnjeg izvješća o svojim aktivnostima i izvršavanju svojih zadaća odgovarajućim tijelima države članice, EAA-u i Komisiji. Takva izvješća sadržavaju poduzete mjere i postignute rezultate u pogledu svakog od zadataka navedenih u ovom članku. [Am. 72]

2. Svako nacionalno nadzorno zrakoplovno tijelo organizira odgovarajuće inspekcije i preglede kako bi provjerilo poštuju li se zahtjevi iz ove Uredbe. Predmetni pružatelj usluga u zračnoj plovidbi omogućuje izvođenje ovih zadaća , a odgovarajuća država članica nudi svu potrebnu pomoć kako bi osigurala djelotvornost nadzora usklađenosti . [Am. 73]

Članak 5.

Suradnja među nacionalnim nadzornim zrakoplovnim tijelima [Am. 74]

1. Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela razmjenjuju informacije o svom radu i načelima, praksama i postupcima donošenja odluka te o provedbi zakonodavstva Unije. Surađuju u svrhu koordiniranja svog odlučivanja diljem Unije. Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela sudjeluju i zajedno rade u mreži koja se sastaje u redovitim intervalima. vremenskim razmacima, a najmanje jednom godišnje . Komisija i Europska agencija za zrakoplovstvo (u daljnjem tekstu „EAA”) članice su mreže, koordiniraju i podupiru rad mreže te joj daju preporuke kad je to potrebno. Komisija i EAA omogućuju aktivnu suradnju nacionalnih nadzornih zrakoplovnih tijela te razmjene i angažiranje osoblja među nacionalnim nadzornim zrakoplovnim tijelima na osnovi skupa stručnjaka koji treba uspostaviti EAA u skladu s člankom 17. stavkom 2. točkom (f) Uredbe (EZ) br. 216/2008.

Ta mreža može, između ostalog:

(a) proizvoditi i širiti usmjerenije metodologije i smjernice za provedbu zadaća tijela navedenih u članku 4.;

(b) pružati pomoć pojedinačnim nacionalnim zrakoplovnim tijelima u vezi s regulatornim pitanjima;

(c) davati Komisiji i Europskoj agenciji za zrakoplovstvo mišljenja o uspostavi pravila i izdavanju svjedodžbi;

(d) davati mišljenja, smjernice i preporuke osmišljene za olakšavanje pružanja prekograničnih usluga;

(e) osmišljavati zajednička rješenja koja se trebaju provesti u dvije ili više država radi postizanja ciljeva glavnog plana ATM-a ili Čikaške konvencije. [Am. 75]

Podložno pravilima o zaštiti podataka iz članka 22. ove Uredbe i Uredbe (EZ) br. 45/2001, Komisija podupire predviđa platformu za razmjenu informacija iz prvog i drugog podstavka ovog stavka među članovima mreže, po mogućnosti elektroničkim alatom, poštujući pritom povjerljivost poslovnih tajni pružatelja usluga u zračnoj plovidbi svih uključenih poduzeća, organizacija i poslovnih subjekata . [Am. 76]

2. Nacionalna nadzorn zrakoplovna a tijela blisko surađuju, također u vidu radnih dogovora, u svrhe pružanja uzajamne pomoći u njihovim zadaćama praćenja i provođenja istraga i pregleda. [Am. 77]

3. Što se tiče funkcionalnih blokova zračnog prostora koji prelaze preko zračnih prostora pod nadležnošću više od jedne države članice, predmetne države članice zaključuju sporazum o nadzoru predviđen ovim člankom 4., koji se odnosi na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi koji pružaju usluge za te blokove. Predmetna nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela uvode plan kojim utvrđuju načine svoje suradnje u cilju primjene tog sporazuma. [Am. 78]

4. Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela ostvaruju blisku međusobnu suradnju kako bi se osigurao odgovarajući nadzor nad pružateljima usluga u zračnoj plovidbi koji imaju valjanu svjedodžbu iz jedne države članice, a također pružaju usluge koje se odnose na zračni prostor pod nadležnošću neke druge države članice. Takva suradnja uključuje dogovore o obradi predmeta koji uključuju nepoštovanje ove Uredbe i zajedničkih zahtjeva koji se primjenjuju i koji su doneseni u skladu s člankom 8.b stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 216/2008. [Am. 79]

5. Pri pružanju usluga u zračnoj plovidbi u zračnom prostoru pod nadležnošću neke druge države članice dogovori iz stavaka 2. , 3. i 4. uključuju sporazum o uzajamnom priznavanju zadaća nadzora utvrđenih člankom 4. stavcima 1. i 2. te rezultata tih zadaća. Ovo uzajamno priznavanje također se primjenjuje kada se donose dogovori između nacionalnih nadzornih tijela o priznavanju postupka izdavanja svjedodžbi pružateljima usluga. [Am. 80]

6. Ako to dopušta nacionalno zakonodavstvo i radi regionalne suradnje, nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela mogu također zaključiti sporazume o raspodjeli odgovornosti u vezi sa zadaćama nadzora. [Am. 81]

Članak 6.

Kvalificirani subjekti

1. EAA i nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela mogu odlučiti da u cijelosti potpunosti ili djelomično prenesu inspekcije , preglede i preglede iz članka 4. stavka 2. druge zadaće predviđene ovom Uredbom na kvalificirane subjekte koji ispunjavaju zahtjeve iz Priloga I. [Am. 82]

2. Takav prijenos koji odobrava nacionalno nadzorno tijelo vrijedi unutar Unije tijekom razdoblja od tri godine koje se može obnoviti. EAA i nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela mogu za izvođenje ovih inspekcija i pregleda zadužiti bilo koje kvalificirane subjekte smještene na području Unije. [Am. 83]

3. Države članice EAA i nacionalna zrakoplovna tijela obavješćuju Komisiju, EAA i ostale države članice , a po potrebi i EAA, o kvalificiranim subjektima na koje su u skladu sa stavkom 1. prenijele zadaće navodeći područje odgovornosti svakog subjekta te njihove identifikacijske brojeve i sve vrste promjena. Komisija objavljuje u Službenom listu Europske unije popis kvalificiranih subjekata, njihove identifikacijske brojeve i njihova područja odgovornosti te redovito ažurira taj popis. [Am. 84]

4. Države članice EAA i nacionalna zrakoplovna tijela povlače prijenos na kvalificiranog subjekta koji više ne ispunjava zahtjeve iz Priloga I. Smjesta o tome obavješćuju Komisiju, EAA i ostale države članice. [Am. 85]

5. Tijela imenovana kao prijavljena tijela u skladu s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 552/2004 prije stupanja ove Uredbe na snagu smatraju se kvalificiranim subjektima za potrebe ovog članka.

Članak 7.

Savjetovanje s dionicima

1. Nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela, koja djeluju u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, uspostavljaju mehanizme savjetovanja za odgovarajuće uključivanje dionika, uključujući predstavnička tijela profesionalnog osoblja, u provedbu jedinstvenoga europskog neba radi izvršavanja njihovih zadaća. [Am. 86]

2. Dionici mogu obuhvaćati:

— pružatelje usluga u zračnoj plovidbi

— operatore zračne luke

— odgovarajuće korisnike zračnog prostora ili odgovarajuće skupine koje predstavljaju korisnike zračnog prostora

— vojne vlasti

— proizvođačku industriju

— predstavnička tijela profesionalnog osoblja.

POGLAVLJE III.

PRUŽANJE USLUGA

Članak 8.

Certificiranje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi

1. Pružanje svih usluga u zračnoj plovidbi u Uniji podložno je pribavljanju svjedodžbe nacionalnog nadzornog zrakoplovnog tijela ili EEA-a EEA-a ili davanju izjava tim tijelima, u skladu s člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008. [Am. 87]

2. Postupkom izdavanja svjedodžbe osigurava se i da podnositelji zahtjeva mogu dokazati dovoljnu financijsku snagu te da su osigurali pokrivenost obveza i osiguranja, kada to ne jamči dotična država članica.

3. Svjedodžba omogućuje nediskriminacijski pristup uslugama za korisnike zračnog prostora, osobito u pogledu na sigurnost. Izdavanje svjedodžbe podliježe uvjetima navedenima u Prilogu II.

4. Izdavanje svjedodžbi pružateljima usluga u zračnoj plovidbi nudi mogućnost pružanja njihovih usluga državama članicama svakoj državi članici , drugim pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, korisnicima zračnog prostora i zračnim lukama unutar Unije. Radi usluga potpore ta mogućnost mora biti te susjednim trećim zemljama, a također prema potrebi unutar funkcionalnih blokova zračnog prostora u skladu s člankom 10. stavkom 2 uzajamnim sporazumom među uključenim strankama. [Am. 88]

Članak 9.

Imenovanje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi

1. Države članice osiguravaju pružanje usluga u zračnom prometu na isključivoj osnovi unutar određenih blokova zračnog prostora u zračnom prostoru pod njihovom nadležnošću. U tu svrhu države članice određuju pružatelja usluga u zračnom prometu koji ima valjanu svjedodžbu ili izjavu u Uniji.

2. Za pružanje prekograničnih usluga države članice osiguravaju da njihov nacionalni zakonodavni sustav ne sprečava usklađivanje s ovim člankom i člankom 18. stavkom 3. zahtijevajući da pružatelji usluga u zračnom prometu koji pružaju usluge u zračnom prostoru pod odgovornošću te države članice ispunjavaju jedan od sljedećih uvjeta:

(a) u izravnom su ili većinskom vlasništvu te države članice ili njezinih državljana

(b) imaju glavno mjesto rada ili registrirano sjedište na području te države članice;

(c) upotrebljavaju samo opremu u toj državi članici.

3. Države članice utvrđuju prava i obveze koje imenovani pružatelji usluga u zračnom prometu moraju ispuniti. Obveze mogu obuhvaćati uvjete za pravodobno pružanje odgovarajućih informacija koje omogućuju utvrđivanje kretanja svih zrakoplova u zračnom prostoru pod njihovom odgovornošću.

4. Države članice imaju diskrecijsku ovlast odabira pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, uz uvjet da on posjeduje svjedodžbu ili je za njega podnesena izjava u skladu s Uredbom (EZ) br. 216/2008.

5. U vezi funkcionalnih blokova s funkcionalnim blokovima zračnog prostora uspostavljenih uspostavljenim u skladu s člankom 16., koji se protežu preko zračnog prostora pod nadležnošću više od jedne države članice, te države članice predmetne države članice zajednički, u skladu sa stavkom 1. ovog članka, određuju jednog ili više pružatelja usluga u zračnom prometu, najmanje jedan mjesec prije uspostave bloka zračnog prostora. [Am. 89]

6. Države članice o svim odlukama u okviru ovog članka u vezi s imenovanjem pružatelja usluga u zračnom prometu u određenim blokovima zračnog prostora u zračnom prostoru pod njihovom odgovornošću odmah obavješćuju Komisiju i druge države članice.

Članak 10.

Pružanje usluga potpore

1. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere, u skladu s ovim člankom, da osiguraju da ne postoje zakonske prepreke za osiguravanje da se pružatelji pružatelje usluga podrške mogu natjecati koje bi spriječile njihovu mogućnost natjecanja u Uniji na temelju jednakih, nediskriminirajućih i transparentnih uvjeta u svrhu pružanja tih usluga.

Zahtjev iz ovog članka ispunjava se najkasnije do 1. siječnja 2020.

2. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere da osiguraju da je pružanje pružatelji usluga zračnog prometa odvojeno od pružanja u zračnoj plovidbi prilikom izrade svojih poslovnih planova traže ponude od različitih pružatelja usluga podrške s ciljem odabira financijski i kvalitativno najpovoljnijeg pružatelja . Tijelo za reviziju izvedbe iz članka 11 . stavka 2. nadzire razinu usklađenosti s odredbama iz ovog stavka pri ocjeni planova izvedbe. To odvajanje podrazumijeva uvjet da usluge zračnog prometa i potpore pružaju različita poduzeća.

3. Pri odabiru vanjskog pružatelja usluga podrške poštuju se odredbe Direktive 2004/18/EZ. Pritom su troškovna i energetska učinkovitost , cjelokupna kvaliteta usluga, interoperabilnost i sigurnost usluga, kao i transparentnost postupka nabave posebno obvezujući kriteriji odabira za subjekt koji nabavlja te usluge. u obzir troškovnu učinkovitost, cjelokupnu kvalitetu te sigurnost usluga.

4. Pružatelja usluga potpore ne može se odabrati za pružanje usluga u zračnom prostoru države članice osim ako:

(a) ima svjedodžbu u skladu s člankom 8.b Uredbe (EZ) br. 216/2008

(b) njegovo se glavno mjesto poslovanja nalazi na teritoriju jedne od država članica

(c) države članice i/ili državljani država članica imaju vlasništvo nad više od 50 % pružatelja usluga i u praksi imaju kontrolu nad njime, bilo izravno, bilo neizravno stavljanjem pružatelja usluga u vlasništvo jednoga ili više posredničkih poduzeća, osim kako je predviđeno sporazumom s trećom zemljom čiji je Unija potpisnik; i

(d) pružatelj usluga ispunjava nacionalne sigurnosne i obrambene zahtjeve.

5. Usluge potpore povezane s operacijama Europske mreže upravljanja zračnim prometom mogu se osigurati centraliziranim načinom preko upravitelja mreže dodajući te usluge uslugama iz članka 17. stavka 2. u skladu s člankom 17. stavkom 3. Također se mogu na jednak način osigurati na isključivoj osnovi koju provodi pružatelj usluga zračnog prometa ili grupacija takvih pružatelja usluga, osobito onih povezanih s opskrbom infrastrukture za upravljanje zračnim prometom. Komisija određuje načine odabira pružatelja usluga ili grupacija pružatelja usluga na temelju stručne sposobnosti i sposobnosti pružanja usluga na neovisan i troškovno učinkovit način te utvrđuje ukupno procjenjivanje predvidljivih troškova i prednosti opskrbe uslugama potpore na centraliziran način. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. Komisija određuje pružatelje usluga ili grupacije takvih pružatelja usluga u skladu s tim provedbenima aktima.

5.a Komisija uspostavlja detaljna pravila kojima se utvrđuju načini za odabir usluga obuhvaćenih ovim člankom. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

5.b Komisija provodi sveobuhvatnu studiju o operativnim, gospodarskim, sigurnosnim i društvenim učincima uvođenja tržišnih načela za pružanje usluga podrške i do 1. siječnja 2016. je dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. Tom se studijom uzima u obzir primjena glavnog plana ATM-a i učinak tehnologija SESAR na sektor usluga podrške. [Am. 90]

Članak 11.

Program izvedbe

1. Za poboljšanje izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i funkcija za upravljanje mrežom u jedinstvenom europskom nebu uspostavlja se program izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i funkcija za upravljanje mrežom. Taj program mora obuhvaćati sljedeće:

(a) ciljeve izvedbe na razini Unije i povezane lokalne ciljeve izvedbe za ključna područja sigurnosti, okoliša, kapaciteta i učinkovitosti troškova u skladu s visokim ciljevima glavnog plana ATM-a utvrđenog za čitavo referentno razdoblje ; [Am. 91]

(b) nacionalne lokalne planove izvedbe ili planove za funkcionalne blokove zračnog prostora, uključujući ciljeve izvedbe, pri čemu se osigurava pridržavanje ciljeva izvedbe na razini Unije i odgovarajućih lokalnih ciljeva; te [Am. 92]

(c) redoviti pregled, praćenje i vrednovanje izvedbe usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih usluga.

2. Komisija imenuje neovisno, nepristrano i stručno tijelo kao „tijelo za reviziju izvedbe” (PRB) . PRB pod nadzorom Komisije uspostavlja europski ekonomski regulator od 1. srpnja 2015. Uloga tijela za reviziju izvedbe PRB-a pomaganje je Komisiji, u suradnji s nacionalnim nadzornim zrakoplovnim tijelima, i pomaganje nacionalnim nadzornim tijelima, na njihov zahtjev, te njihovo praćenje pri provedbi programa izvedbe iz stavka 1. PRB je funkcionalno i pravno odvojen od svakog pružatelja usluga, bilo na nacionalnoj ili paneuropskoj razini. Tehničku pomoć tijelu za reviziju izvedbe PRB-u mogu pružati EAA , upravitelj mreže, i Eurocontrol ili neko drugo stručno nadležno tijelo. [Am. 93]

3. Lokalne planove na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora izvedbe iz stavka 1. točke (b) izrađuju nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela, a donosi ih država članica (države članice). Ti planovi uključuju povezivanje lokalnih ciljeva i odgovarajući program poticaja kakav je prihvatila država članica (države članice). Izrada planova uključuje savjetovanje s Komisijom, PRB-om, pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, predstavnicima korisnika zračnog prostora i, kada je potrebno, s operatorima zračnih luka i koordinatorima zračnih luka. [Am. 94]

4. Usklađenost s planovima na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora lokalnih planova izvedbe i lokalnih ciljeva s ciljevima izvedbe na razini Unije ocjenjuje Komisija u suradnji s tijelom za reviziju izvedbe. [Am. 95]

U slučaju da Komisija utvrdi da lokalni planovi na nacionalnoj razini izvedbe ili na razini funkcionalnog bloka zračnog prostora ili lokalni ciljevi nisu u skladu s ciljevima na razini Unije, ona može od dotičnih država članica zatražiti poduzimanje potrebnih korektivnih mjera. Ti se provedbeni akti donose prema savjetodavnom postupku iz članka 27. stavka 2. [Am. 96]

5. Referentno razdoblje programa izvedbe iz stavka 1. obuhvaća najmanje tri, a najviše pet godina. Tijekom tog razdoblja, u slučaju neispunjenja lokalnih ciljeva, dotične države članice utvrđuju i primjenjuju mjere izrađene za ispravljanje situacije. Kada Komisija smatra da te mjere nisu dovoljne za ispravljanje situacije, ona može odlučiti o tome da dotična država članica mora poduzeti korektivne mjere ili dobiva sankcije. Ti se provedbeni akti donose prema savjetodavnom postupku iz članka 27. stavka 2.

6. Komisija i EEA zajedno s tijelom za reviziju izvedbe redovito ocjenjuje ocjenjuju ostvarivanje ciljeva na razini Unije i odgovarajućih lokalnih ciljeva izvedbe. [Am. 97]

7. Program izvedbe iz stavka 1. temelji se na:

(a) prikupljanju, vrednovanju, ispitivanju, ocjenjivanju i prosljeđivanju relevantnih podataka povezanih s izvedbom usluga u zračnoj plovidbi i mrežnih funkcija, dobivenih od svih strana, uključujući pružatelje usluga u zračnoj plovidbi, korisnike zračnog prostora, EEA-u, operatore zračnih luka, nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela, države članice i Eurocontrol [Am. 98]

(b) izbor odgovarajućih ključnih područja izvedbe na temelju dokumenta ICAO-a br. 9854 pod nazivom ‚Operativna „Operativna koncepcija upravljanja globalnim zračnim prometom’” i u skladu s onima koja su utvrđena u okviru izvedbe iz glavnog plana ATM-a, uključujući područja sigurnosti, okoliša, kapaciteta i učinkovitosti troškova i ljudskih čimbenika , koja se prema potrebi prilagođavaju kako bi se uvažile posebne potrebe jedinstvenog europskog neba i odgovarajućih ciljeva za ta područja, te definicije ograničenog skupa ključnih pokazatelja izvedbe za mjerenje izvedbe. Posebna pažnja pridaje se pokazateljima uspješnosti u području sigurnosti ; [Am. 99]

(c) uspostavljanju i ocjeni ciljeva izvedbe na razini Unije i povezanih lokalnih ciljeva koji se definiraju uvažavajući ulazne podatke utvrđene na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora. Ciljevi izvedbe na razini Unije uspostavljaju se kako bi se osiguralo da svaki funkcionalni blok zračnog prostora zadrži dovoljnu fleksibilnost za postizanje najboljih rezultata. ; [Am. 100]

(d) mjerila za uspostavljanje nacionalnih lokalnih planova izvedbe ili planova izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora od strane nacionalnih nadzornih zrakoplovnih tijela, koji sadrže lokalne ciljeve izvedbe i shemu poticaja. Planovi izvedbe: [Am. 101] (i) temelje se na poslovnim planovima pružatelja usluga u zračnoj plovidbi , što bi se provedbom glavnog plana ATM-a trebalo uzeti u obzir ; [Am. 102] (ii) bave se svim komponentama troškovne osnovice nacionalnog ili funkcionalnog bloka zračnog prostora (iii) uključuju obvezujuće lokalne ciljeve uspješnosti usklađene s ciljevima uspješnosti na razini Unije.

(e) ocjena lokalnih ciljeva provedbe izvedbe na temelju nacionalnog lokalnog plana izvedbe ili plana izvedbe funkcionalnih blokova zračnog prostora; [Am. 103]

(f) praćenje nacionalnih lokalnih planova izvedbe ili planova funkcionalnih blokova zračnog prostora, uključujući odgovarajuće mehanizme uzbunjivanja [Am. 104]

(g) kriteriji za određivanje sankcija i mehanizama naknade za nepridržavanje ciljeva izvedbe na razini Unije i odgovarajućih lokalnih ciljeva tijekom referentnih referentnog razdoblja i za potporu mehanizmima uzbunjivanja; [Am. 105]

(h) općim načelima za uspostavljanje programa poticaja država članica

(i) načelima koja se odnose na primjenu prijelaznog mehanizma potrebnog za adaptaciju rada programa izvedbe, na rok ne dulji od 12 mjeseci nakon usvajanja delegiranog akta iz ovog stavka

(j) odgovarajućim referentnim razdobljima i intervalima za ocjenu ostvarivanja ciljeva izvedbe i postavljanja novih ciljeva

(k) potrebnim povezanim vremenskim rasporedima.

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. radi donošenja ciljeva izvedbe na razini Unije i utvrđivanja detaljnih pravila za pravilno funkcioniranje programa izvedbe u skladu s točkama navedenim u ovom stavku. [Am. 106]

8. Uspostavljanje programa izvedbe uzima u obzir da su usluge tijekom leta, usluge terminala i mrežne usluge drugačije te da se sukladno tome prema njima treba tako odnositi, prema potrebi i u svrhe mjerenja izvedbe.

8a. Komisija provodi studiju o učinku koji ponašanje sudionika sustava ATM-a koji nisu pružatelji usluga u zračnoj plovidbi, na primjer operatora zračne luke, koordinatora zračne luke i operatora zračnog prijevoza, mogu imati na učinkovito funkcioniranje europske mreže ATM-a.

Opseg studije obuhvaća, ali nije i ograničen na:

(a) utvrđivanje sudionika koji nisu pružatelji usluga u zračnoj plovidbi u sustavu ATM-a koji mogu utjecati na izvedbu mreže;

(b) učinak koji ponašanje takvih sudionika ima na izvedbu usluga zračne plovidbe u odnosu na ključna područja izvedbe (KPI) sigurnosti, ekologije i kapaciteta;

(c) izvedivost razvoja pokazatelja izvedbe i ključnih pokazatelja izvedbe za te sudionike;

(d) sve koristi za europsku mrežu ATM-a koje mogu nastati od provedbe dodatnih pokazatelja izvedbe i ključnih pokazatelja izvedbe; te sve prepreke za postizanje optimalne izvedbe.

Ovu studiju trebalo bi započeti najkasnije 12 mjeseci nakon objave ove Uredbe i dovršiti najkasnije za 12 mjeseci; Komisija i države članice tada razmatraju njezine rezultate s ciljem proširenja opsega sheme izvedbe radi uključivanja dodatnih pokazatelja izvedbe i ključnih pokazatelja izvedbe za buduća referentna razdoblja, u skladu s odredbama ovog članka. [Am. 107]

Članak 12.

Opće odredbe za sustav naplate pristojbi

U skladu sa zahtjevima članaka 13. i 14. sustav naplate pristojbi za usluge u zračnoj plovidbi doprinosi većoj transparentnosti pri utvrđivanju, nametanju i provedbi pristojbi korisnicima zračnog prostora te doprinosi troškovnoj isplativosti pružanja usluga u zračnoj plovidbi i isplativosti letova, održavajući pritom optimalnu razinu sigurnosti. Sustav je također usklađen s člankom 15. Čikaške konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu iz 1944. i s sustavom naplate Eurocontrola za pristojbe tijekom leta.

Članak 13.

Načela za sustav naplate pristojbi

1. Sustav naplate pristojbi temelji se na troškovima koje pružatelji usluga imaju za usluge u zračnoj plovidbi radi koristi korisnika zračnog prostora. Sustav te troškove raspodjeljuje među kategorijama korisnika.

2. Prilikom određivanja baze troškova za utvrđivanje pristojbi primjenjuju se načela iz stavaka 3. do 8.

3. Trošak koji se dijeli među korisnicima zračnog prostora utvrđeni je trošak pružanja usluga u zračnoj plovidbi, uključujući odgovarajuće iznose za kamate na kapitalno ulaganje i amortizaciju imovine, kao i troškove održavanja, rada, upravljanja i administracije, uključujući troškove koje za odgovarajuće zadaće tijela nameće Europska agencija za zrakoplovstvo. Utvrđeni troškovi su troškovi koje je utvrdila država članica na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora na početku referentnog razdoblja svake kalendarske godine ili svakog referentnog razdoblja iz članka 11. stavka 5. ili tijekom referentnog razdoblja nakon odgovarajućih prilagodbi za primjenu mehanizama uzbunjivanja navedenih u članku 11.

4. Troškovi koji se u ovom smislu uzimaju u obzir su oni troškovi koji se procjenjuju u odnosu na uređaje i usluge koji su predviđeni i koji se provode u skladu s ICAO-ovim regionalnim planom zračne plovidbe za Europsku regiju. Oni mogu također uključuju uključivati troškove nacionalnih nadzornih zrakoplovnih tijela i/ili kvalificiranih subjekata, kao i druge troškove ogovarajuće države članice i pružatelja usluga u vezi s pružanjem usluga u zračnoj plovidbi. Oni ne uključuju troškove kazni utvrđenih u članku 33. koje određuju države članice ni ili troškove korektivnih mjera ili sankcija iz članka 11. stavka 5. [Am. 108]

5. U odnosu na funkcionalne blokove zračnog prostora i kao dio odgovarajućih okvirnih sporazuma, države članice ulažu razumne napore kako bi se dogovorile o zajedničkim načelima politike zaračunavanja naknada , s ciljem da se postigne jedinstvena naknada u skladu s njihovim pojedinačnim planovima izvedbe . [Am. 109]

6. Trošak različitih usluga u zračnoj plovidbi utvrđuje se zasebno, kako je predviđeno člankom 21. stavkom 3.

7. Međusobno subvencioniranje između rutnih usluga i terminalnih usluga nije dopušteno. Troškovi koji se odnose i na terminalne i na rutne usluge raspodjeljuju se razmjerno na rutne i na terminalne usluge na temelju transparentne metodologije. Međusobno subvencioniranje između različitih usluga zračnog prometa u bilo kojoj od ovih dviju kategorija dopušteno je samo kada je to opravdano iz objektivnih razloga koji se moraju jasno utvrditi. Međusobno subvencioniranje nije dopušteno između usluga zračnog prometa i usluga potpore.

8. Zajamčena je transparentnost troškovne baze za pristojbe. Donose se provedbena pravila za informacije koje daju pružatelji usluga kako bi se omogućile revizije prognoza, stvarnih troškova i prihoda pružatelja. Informacije se redovito razmjenjuju između nacionalnih nadzornih tijela, pružatelja usluga, korisnika zračnog prostora, Komisije i Eurocontrola.

9. Države članice prilikom uspostavljanja pristojbi u skladu sa stavcima od 3. do 8. usklađuju se sa sljedećim načelima:

(a) pristojbe će biti uspostavljene za dostupnost usluga u zračnoj plovidbi prema nediskriminirajućim uvjetima prilikom nametanja pristojbi različitim korisnicima zračnog prostora za uporabu iste usluge, bez razlike u pogledu nacionalnosti ili kategorije korisnika

(b) može biti dopušteno izuzeće određenih korisnika, posebice laganih i državnih zrakoplova, uz uvjet da se trošak takvog izuzeća ne prenosi na druge korisnike

(c) pristojbe se utvrđuju po kalendarskoj godini na temelju utvrđenih troškova

(d) usluge u zračnoj plovidbi mogu ostvarivati dovoljan prihod kako bi omogućile razuman povrat na imovinu radi doprinosa potrebnim kapitalnim poboljšanjima

(e) pristojbe odražavaju troškove usluga u zračnoj plovidbi i opreme stavljene na raspolaganje korisnicima zračnog prostora, uključujući troškove koje ima EAA za odgovarajuće zadaće tijela, uzimajući u obzir relativne proizvodne kapacitete različitih vrsta predmetnih zrakoplova

(f) naknade potiču sigurno, djelotvorno, učinkovito i održivo pružanje usluga u zračnoj plovidbi radi postizanja visoke razine sigurnosti i rentabilnosti kao i ispunjavanja ciljeva izvedbe te stimuliraju pružanje integriranih usluga, smanjujući pri tom utjecaj zrakoplovstva na okoliš. Za potrebe ove točke (f) i u odnosu na nacionalne lokalne planove ili planove funkcionalnih blokova zračnog prostora, nacionalna nadzorna tijela mogu izvedbe, nacionalno zrakoplovno tijelo može uspostaviti mehanizme, uključujući poticaje koji se sastoje od financijskih prednosti i nedostataka, za poticanje pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i/ili korisnika zračnog prostora da podrže unaprjeđenja u pružanju usluga u zračnoj plovidbi u smislu povećanog kapaciteta, smanjenog zakašnjenja i održivog razvoja, održavajući pri tom optimalnu razinu sigurnosti. [Am. 110]

10. Komisija donosi mjere kojima se utvrđuju pojedinosti postupka za primjenu stavaka od 1. do 9. Komisija može predložiti financijske mehanizme za poboljšanje sinkronizacije kapitalnih izdataka u zraku i na kopnu u vezi s uvođenjem tehnologija SESAR. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. [Am. 111]

Članak 14.

Pregled usklađenosti s člancima 12. i 13.

1. Komisija u suradnji s državama članicama osigurava kontinuirani pregled usklađenosti s načelima i pravilima iz članaka 12. i 13. Komisija nastoji uspostaviti potrebne mehanizme za iskorištavanje stručnosti Eurocontrola te dijeli rezultate pregleda s državama članicama, Eurocontrolom i predstavnicima korisnika zračnog prostora.

2. Na zahtjev jedne ili više država članica, ili na vlastiti zahtjev, Komisija preispituje posebne mjere koje su nacionalna tijela donijela u odnosu na primjenu članaka 12. i 13. u vezi s utvrđivanjem troškova i pristojbi. Ne dovodeći u pitanje članak 32. stavak 1., Komisija dijeli rezultate istrage s državama članicama, Eurocontrolom i predstavnicima korisnika zračnog prostora. Komisija u roku od dva mjeseca od primitka zahtjeva, nakon što je saslušala dotičnu državu članicu, odlučuje o usklađenosti s člancima 12. i 13. te o tome može li se mjera i dalje primjenjivati. Ti se provedbeni akti donose prema savjetodavnom postupku iz članka 27. stavka 2.

Članak 14.a

Provedba glavnog plana ATM-a

Provedbu glavnog plana ATM-a koordinira Komisija. Upravitelj mreže, PRB te rukovoditelj uspostave doprinose provedbi glavnog plana ATM-a u skladu s odredbama ove Uredbe. [Am. 112]

Članak 14.b

Komisija donosi mjere kojima se uspostavlja upravljanje provedbom glavnog plana ATM-a, uključujući utvrđivanje i odabir tijela nadležnoga za upravljačku razinu (rukovoditelj uspostave). Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. [Am. 113]

Članak 14.c

Rukovoditelj uspostave preporučuje Komisiji obvezujuće rokove uvođenja te odgovarajuće popravne radnje za zakašnjelo uvođenje. [Am. 114]

Članak 15.

Zajednički projekti

1. Provedbu glavnog plana ATM-a mogu podupirati zajednički projekti. Oni podržavaju ciljeve ove Uredbe za poboljšanje izvedbe europskog zrakoplovnog sustava u ključnim područjima kao što su kapacitet, učinkovitost letova i troškova te okolišna održivost, u okviru prevladavajućih ciljeva sigurnosti. Cilj je zajedničkih projekata pravodobna, koordinirana i sinkronizirana sinhronizirana primjena funkcija ATM-a kako bi se ostvarile ključne operativne promjene utvrđene s ciljem realizacije ključnih operativnih promjena utvrđenih u glavnom planu ATM-a , uključujući utvrđivanje najprimjerenije geografske dimenzije, projektnu arhitekturu koja se temelji na učinkovitosti i pristup pružanju usluga koje će primijeniti rukovoditelj uspostave . Oblikovanje i pokretanje zajedničkih projekata po potrebi trebaju imati za cilj omogućiti postojanje osnovnih interoperabilnih kapaciteta u svim državama članicama. [Am. 115]

2. Komisija može donijeti mjere o utvrđivanju upravljanja zajedničkim projektima i poticajima za njihovu provedbu. Tijelo koje upravlja provedbom zajedničkih projekata je isto tijelo koje je zaduženo za provedbu temeljne razine glavnog plana ATM-a. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. Ovim se smjernicama ne dovode u pitanje dopunjuju mehanizmi razvoja takvih projekata u vezi s funkcionalnim blokovima zračnog prostora o kojima su se dogovorile stranke u tim blokovima. [Am. 116]

3. Komisija može usvojiti zajedničke projekte za funkcije povezane s mrežom koje su od posebne važnosti za poboljšanje cjelokupne uspješnosti upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi u Europi, utvrđujući funkcionalnosti upravljanja zračnim prometom koje su zrele za uporabu, zajedno s vremenskim rasporedom i geografskim opsegom uporabe. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. Zajednički se projekti mogu smatrati prihvatljivima za financiranje Unije u višegodišnjem financijskom okviru. U tu svrhu i ne dovodeći u pitanje nadležnost država članica za odlučivanje o uporabi njihovih financijskih sredstava, Komisija provodi neovisnu analizu troškova i koristi te odgovarajuća savjetovanja s državama članicama i relevantnim dionicima u skladu s člankom 28., istražujući sve odgovarajuće načine za financiranje njihove uporabe. Prihvatljivi troškovi uporabe zajedničkih projekata pokrivaju se u skladu s načelima transparentnosti i nediskriminacije.

3a. Zajednički projekti sredstvo su za koordiniranu i suvremenu provedbu operativnih poboljšanja razvijenih u sklopu okvira SESAR (Europski sustav upravljanja zračnim prometom). Oni na odlučujuć način pridonose postizanju ciljeva diljem Unije. [Am. 117]

Članak 16.

Funkcionalni blokovi zračnog prostora

1. Države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi osigurale uspostavu i provedbu operativnih funkcionalnih blokova zračnog prostora na temelju integriranog pružanja usluga zračnog prometa u zračnoj plovidbi radi postizanja potrebnog kapaciteta i učinkovitosti mreže za upravljanje zračnim prometom unutar jedinstvenoga europskog neba i održavanja visoke razine sigurnosti te doprinosa cjelokupnoj izvedbi sustava zračnog prometa i smanjenom utjecaju na okoliš. [Am. 118]

2. Funkcionalne blokove zračnog prostora uspostavlja se, gdje god je to moguće, na temelju suradničkih sektorskih partnerstava između pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, posebice u vezi s pružanjem usluga potpore u skladu s člankom 10. Sektorska partnerstva mogu radi povećanja uspješnosti podupirati jedan ili više funkcionalnih blokova zračnog prostora ili njihov dio. [Am. 119]

3. Države članice, kao nacionalna zrakoplovna tijela i pružatelji usluga u zračnom prometu, zračnoj plovidbi međusobno surađuju u najvećoj mogućoj mjeri kako bi osigurali usklađenost s ovim člankom. Suradnja po potrebi može uključivati i nacionalna zrakoplovna tijela i pružatelje usluga u zračnom prometu zračnoj plovidbi iz trećih država koje sudjeluju u funkcionalnim blokovima zračnog prostora. [Am. 120]

4. Funkcionalni blokovi zračnog prostora:

(a) poduprti su analizom sigurnosti

(b) biti oblikovana na način da traži najveće sinergije iz industrijskih partnerstava radi postizanja te gdje je moguće i premašivanja ciljeva izvedbe uspostavljenih u skladu s člankom 11.; [Am. 121]

(c) omogućuju optimalnu i fleksibilnu uporabu zračnog prostora, uzimajući u obzir tokove zračnog prometa [Am. 122]

(d) osiguravaju dosljednost s europskom mrežom ruta uspostavljenom člankom 17.

(e) opravdani su njihovom cjelokupnom dodanom vrijednošću, uključujući optimalnu uporabu tehničkih i ljudskih resursa, na temelju analiza troškova i koristi

(f) po potrebi osiguravaju neometan i fleksibilan prijenos nadležnosti za kontrolu zračnog prometa između jedinica pružanja usluga u zračnom prometu

(g) osiguravaju kompatibilnost između različitih konfiguracija zračnog prostora

(h) sukladni su uvjetima koji proizlaze iz regionalnih sporazuma sklopljenih u okviru ICAO-a

(i) poštuju regionalne sporazume koji su na snazi na dan stupanja ove Uredbe na snagu, posebice one koji uključuju europske treće zemlje.

(ia) ojačati nabavu infrastrukture ATM-a i imati za cilj povećanje interoperabilnosti postojeće opreme; [Am. 123]

(ib) omogućavaju sukladnost s ciljevima izvedbe na razini Unije. [Am. 124]

Zahtjevi iz stavka 4. točaka (c), (d) i (g) ispunjavaju se u skladu s optimizacijom oblikovanja zračnog prostora koju obavlja upravitelj mreže kako je utvrđeno člankom 17.

5. Zahtjevi iz ovog članka mogu se ispuniti sudjelovanjem pružatelja usluga u zračnoj plovidbi u jednom ili više funkcionalnih blokova zračnog prostora.

6. Operativni funkcionalni blok zračnog prostora koji se prostire zračnim prostorom u nadležnosti više od jedne države članice uspostavlja se na temelju međusobne odluke svih država članica i kada je primjereno trećih zemalja, koje imaju nadležnost nad bilo kojim dijelom zračnog prostora koji je uključen u funkcionalni blok zračnog prostora. [Am. 126]

Međusobna odluka kojom se uspostavlja funkcionalni blok zračnog prostora sadrži potrebne odredbe u vezi s načinom mogućnosti izmjene bloka te načinom na koji se država članica ili, kada je primjereno, treća država može povući iz bloka, uključujući prijenosne odredbe.

7. Države članice o uspostavljanju funkcionalnih blokova zračnog prostora obavješćuju Komisiju. Prije obavješćivanja Komisije o uspostavljanju funkcionalnog bloka zračnog prostora dotična država članica (države članice) Komisiji, drugim državama članicama i drugim zainteresiranim stranama dostavlja(ju) odgovarajuće informacije i pruža im priliku da dostave svoje primjedbe.

8. Kada između dviju ili više država članica dođe do teškoća u vezi s prekograničnim funkcionalnim blokom zračnog prostora koji se tiče zračnog prostora pod njihovom nadležnošću, dotične države članice mogu zajednički zatražiti mišljenje o tom problemu od Odbora za jedinstveno nebo. Mišljenje se upućuje dotičnim državama članicama. Ne dovodeći u pitanje stavak 6., države članice uzimaju mišljenje u obzir radi pronalaženja rješenja.

9. Nakon što od država članica primi obavijesti iz stavaka 6. i 7., Komisija ocjenjuje ispunjenje zahtjeva iz stavka 4. u svakom funkcionalnom bloku zračnog prostora te predstavlja rezultate državama članicama radi rasprave. Ako Komisija smatra da jedan ili više funkcionalnih blokova zračnog prostora ne ispunjavaju zahtjeve, pokrenut će razgovor s dotičnom državom članicom s ciljem postizanja konsenzusa o mjerama potrebnima za ispravljanje stanja.

10. Komisija može donijeti detaljne mjere u vezi sa zajedničkim imenovanjem pružatelja usluga u zračnom prometu iz stavka 6., utvrđujući načine odabira pružatelja usluga, razdoblje imenovanja, sporazume o nadzoru, dostupnost usluga koje će se pružati te sporazume o odgovornosti. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

11. Komisija može usvojiti mjere o informacijama koje se dostavljaju državi članici (državama članicama) iz stavka 6. Ti se provedbeni akti donose se u skladu s postupkom iz članka 27. stavka 3. Odredbama ovog stavka ne dovodi se u pitanje ni jedna odluka o funkcionalnom bloku zračnog prostora koja je na snazi na dan stupanja na snagu ove Uredbe ako te odluke ispunjavaju, a po mogućnosti i nadilaze ciljeve izvedbe utvrđene u skladu s člankom 11. [Am. 127]

Članak 16.a

Industrijska partnerstva

1. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi mogu surađivati radi uspostavljanja industrijskih partnerstava, posebice u vezi s pružanjem usluga podrške u skladu s člankom 10. Industrijska partnerstva mogu radi povećanja uspješnosti podupirati jedan ili više funkcionalnih blokova zračnog prostora ili bilo koji njihov dio.

2. Komisija i države članice poduzimaju sve napore kako bi osigurali uklanjanje svih prepreka partnerstvima između pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, posebno vodeći računa o pitanjima odgovornosti, modelima naplate pristojbi i preprekama interoperabilnosti. [Am. 128]

Članak 17.

Upravljanje mrežom i projektiranje

1. Usluge mreže za upravljanje zračnim prometom (ATM) omogućuju optimalnu i fleksibilnu uporabu zračnog prostora te korisnicima zračnog prostora osiguravaju uporabu preferiranih putanja, omogućujući pritom maksimalan pristup zračnom prostoru i uslugama u zračnoj plovidbi. Ove mrežne usluge usmjerene su na potporu inicijativa na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora i izvode se na način koji uzima u obzir razdvajanje regulatornih i operativnih zadaća. [Am. 129]

2. Kako bi se postigli ciljevi iz stavka 1. i ne dovodeći u pitanje odgovornosti država članica u vezi s nacionalnim rutama i strukturama zračnog prostora, Komisija osigurava izvođenje sljedećih usluga pod odgovornošću mrežnog upravitelja da sljedeće funkcije i usluge koordinira upravitelj mreže : [Am. 130]

(a) projektiranje europske mreže ruta;

(b) koordinacija oskudnih resursa u okviru zrakoplovnih frekvencijskih pojaseva koje upotrebljava opći zračni promet, posebice radijskih frekvencija, kao i koordinacija šifri radarskih transpondera;

(c) središnja funkcija za upravljanje protokom zračnog prometa;

(d) osiguravanje zrakoplovnoga informacijskog portala u skladu s člankom 23.;

(e) optimizacija oblikovanja zračnog prostora , uključujući sektore zračnog prostora i strukture zračnog prostora na područjima rute i terminala, u suradnji s pružateljima usluga u zračnoj plovidbi i funkcionalnim blokovima zračnog prostora iz članka 16.; [Am. 131]

(f) središnja funkcija za koordinaciju prilikom zrakoplovnih kriza.

Funkcije i usluge navedene u ovom stavku ne uključuju donošenje obvezujućih mjera općeg opsega ili provođenje političke diskrecije. One uvažavaju prijedloge utvrđene na nacionalnoj razini i na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora. Izvode se u suradnji s vojnim tijelima u skladu s dogovorenim postupcima u vezi s fleksibilnom uporabom zračnog prostora. [Am. 132]

Komisija može u skladu s provedbenim pravilima iz stavka 4. imenovati Eurocontrol ili drugo nepristrano i kompetentno tijelo da izvršava zadaće upravljanja mrežom. Te se zadaće izvršavaju na nepristran i troškovno učinkovit način te se obavljaju u ime Unije, država članica i dionika. One podliježu odgovarajućem upravljanju pri kojem se priznaju razdvojene odgovornosti za davanje usluga i regulaciju, uzimajući u obzir potrebe cjelokupne mreže ATM-a, uz potpunu uključenost korisnika zračnog prostora i pružatelja usluga u zračnoj plovidbi. Komisija do 1. siječnja 2020. 2016 . imenuje upravitelja mreže kao samostalnog pružatelja usluga, gdje je to moguće u obliku sektorskog partnerstva. [Am. 133]

3. Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. za dodavanje na popis usluga navedenih u stavku 2. radi njegova prilagođavanja tehničkom i operativnom napretku u odnosu na pružanje usluga potpore na centralizirani način.

4. Komisija donosi detaljna pravila u vezi s:

(a) postupcima koordinacije i usklađivanja radi poboljšanja učinkovitosti upravljanja zrakoplovnim frekvencijama, uključujući razvoj načela i kriterija

(b) središnjom funkcijom za koordinaciju ranog utvrđivanja i rješavanja frekvencijskih potreba u pojasevima dodijeljenim europskom općem zračnom prometu radi potpore projektiranju i radu europske zrakoplovne mreže

(c) dodatnim mrežnim uslugama utvrđenima u glavnom planu ATM-a

(d) detaljnim dogovorima za zajedničko odlučivanje država članica, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi i funkcije upravljanja mrežom za zadaće iz stavka 2.

(e) detaljnim dogovorima za upravljanje upravitelja mreže koji uključuju sve predmetne operativne dionike

(f) dogovorima za savjetovanje s odgovarajućim dionicima postupka odlučivanja, na nacionalnoj i na europskoj razini i

(g) dijeljenjem zadaća i odgovornosti između funkcije upravljanja mrežom i nacionalnih upravitelja frekvencijama u okviru radijskog spektra koji je općem zračnom prometu dodijelila Međunarodna telekomunikacijska unija, osiguravajući da nacionalne usluge upravljanja frekvencijama nastave obavljati one zadaće u vezi s frekvencijom koje nemaju utjecaja na mrežu. U tim slučajevima koji nemaju utjecaja na mrežu nacionalni upravitelji frekvencijama surađuju s odgovornima za funkciju upravljanja mrežom radi optimizacije uporabe frekvencija.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

5. Aspekti projektiranja zračnog prostora osim onih iz stavka 2. i stavka 4. stavka 4. točke (c) rješavaju se na nacionalnoj razini ili na razini funkcionalnih blokova zračnog prostora. Pri postupku projektiranja uvažavaju se zahtjevi i složenost prometa i lokalni , nacionalni planovi izvedbe ili planovi izvedbe za funkcionalne blokove zračnog prostora, uz potpuno savjetovanje s odgovarajućim korisnicima zračnog prostora ili odgovarajućim skupinama koje zastupaju korisnike zračnog prostora te, ako je primjereno, s vojnim tijelima. [Am. 134]

Članak 18.

Odnosi između pružatelja usluga

1. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi mogu se koristiti uslugama drugih pružatelja usluga koji posjeduju svjedodžbu ili je za njih podnesena izjava u Uniji.

2. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi svoj radni odnos formaliziraju pismenim sporazumima ili istovrijednim pravnim aranžmanima, navodeći posebne dužnosti i funkcije koje preuzima svaki pružatelj te omogućujući razmjenu operativnih podataka između svih pružatelja usluga u vezi s općim zračnim prometom. O tim se aranžmanima obavješćuje nadležno nacionalno nadzorno tijelo.

3. U slučajevima koji uključuju pružanje usluga zračnog prometa potrebno je odobrenje dotične države članice.

Članak 19.

Odnosi s dionicima

Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi uspostavljaju mehanizme savjetovanja radi savjetovanja s relevantnim skupinama korisnika zračnog prostora i operatora aerodroma u vezi sa svim glavnim pitanjima vezanima za pružene usluge i strateške planove ulaganja, osobito u pogledu aspekata za koje je potrebna sinkronizacija između uvođenja opreme u zraku i na kopnu ili odgovarajuće promjene konfiguracija zračnog prostora. Korisnici zračnog prostora su uključeni i u postupak odobravanja strateških planova ulaganja. Komisija donosi mjere koje kojima se utvrđuju pojedinosti načina savjetovanja i uključenosti korisnika zračnog prostora u odobravanje izradu strateških planova ulaganja s ciljem osiguravanja njihove dosljednosti u odnosu na glavni plan ATM-a i zajedničke projekte iz članka 15 . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3. [Am. 135]

Ne dovodeći u pitanje ulogu Odbora za jedinstveno nebo, Komisija uspostavlja savjetodavnu stručnu skupinu za ljudski čimbenik kojoj pripadaju europski socijalni partneri ATM-a i drugi stručnjaci iz predstavničkih tijela stručnog osoblja. Uloga te skupine je savjetovati Komisiju o međudjelovanju između operacija i ljudskog čimbenika u sektoru ATM-a. [Am. 136]

Članak 20.

Odnosi s vojnim vlastima

Države članice, u smislu zajedničke prometne politike, poduzimaju potrebne korake kako bi osigurale uspostavljanje ili obnavljanje pismenih sporazuma ili jednakovrijednih pravnih aranžmana između nadležnih civilnih i vojnih vlasti u odnosu na upravljanje posebnim blokovima zračnog prostora.

Članak 21.

Transparentnost računa

1. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi dužni su, bez obzira na svoj vlasnički sustav ili pravno uređenje, sastavljati, podnositi na reviziju i objavljivati računovodstvena izvješća. Ta izvješća trebaju biti u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima koje je usvojila Unija. Kada zbog pravnog statusa pružatelja usluga potpuna sukladnost s međunarodnim računovodstvenim standardima nije moguća, pružatelj usluga nastojat će takvu sukladnost postići u najvećoj mogućoj mjeri.

Države članice poduzimaju sve potrebne mjere da osiguraju usklađenost pružatelja usluga u zračnoj plovidbi s ovim člankom do 1. srpnja 2017. [Am. 137]

2. Pružatelji usluga u zračnoj plovidbi u svim slučajevima objavljuju godišnje izvješće i redovito pristupaju neovisnoj reviziji.

3. Prilikom pružanja skupa usluga pružatelji usluga u zračnoj plovidbi utvrđuju i objavljuju troškove i prihod koji nastaju od usluga u zračnoj plovidbi, raščlanjene u skladu sa sustavom naplate pristojbi za usluge u zračnoj plovidbi iz članka 12. te, prema potrebi, vode konsolidirane financijske izvještaje za druge usluge, koje nisu usluge u zračnoj plovidbi, kao što bi bili obavezni činiti da predmetne usluge pružaju različita poduzeća.

4. Države članice određuju nadležna tijela koja imaju pravo pristupa računovodstvenim izvještajima pružatelja usluga koji usluge pružaju u zračnom prostoru u njihovoj nadležnosti.

5. Države članice mogu primijeniti prijelazne odredbe članka 9. Uredbe (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (18) na pružatelje usluga u zračnoj plovidbi na koje se ta Uredba odnosi. [Am. 138]

Članak 22.

Pristup podacima i njihova zaštita

1. Kada je riječ o općem zračnom prometu, u stvarnom se vremenu između svih pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, korisnika zračnog prostora i zračnih luka razmjenjuju odgovarajući operativni podaci radi zadovoljavanja njihovih operativnih potreba. Podaci se upotrebljavaju samo u operativne svrhe.

2. Pristup odgovarajućim operativnim podacima na nediskriminirajućoj se osnovi odobrava odgovarajućim tijelima, pružateljima usluga u zračnoj plovidbi koji posjeduju svjedodžbu ili je za njih podnesena izjava, korisnicima zračnog prometa i zračnim lukama.

3. Pružatelji usluga koji posjeduju svjedodžbu ili je za njih podnesena izjava, korisnici zračnog prostora i zračne luke uspostavljaju standardne uvjete pristupa svojim odgovarajućim operativnim podacima, osim onih navedenih u stavku 1. Nacionalna nadzorna tijela odobravaju takve standardne uvjete. Komisija može utvrditi mjere za postupke kojih se treba pridržavati prilikom razmjene podataka te za vrstu dotičnih podataka u odnosu na te uvjete pristupa i njihovo odobravanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

POGLAVLJE IV.

ZRAČNI PROSTOR

Članak 23.

Elektroničko zrakoplovno informiranje

1. Ne dovodeći u pitanje objavljivanje zrakoplovnih informacija država članica, te na način koji odgovara tom objavljivanju, Komisija u suradnji s upraviteljem mreže osigurava dostupnost elektroničkog zrakoplovnog informiranja visoke kakvoće, predstavljenog na usklađen način i služeći zahtjevima svih odgovarajućih korisnika u smislu kakvoće podataka i pravodobnosti.

2. Komisija za potrebe stavka 1. osigurava razvoj infrastrukture za zrakoplovno informiranje u cijeloj Uniji u obliku elektroničkoga integriranog portala za obavješćivanje s neograničenim pristupom za zainteresirane dionike. Ta infrastruktura integrira pristup potrebnim elementima podataka i njihovo pružanje kao takvih, ali bez ograničavanja na zrakoplovne informacije, informacije ureda za izvješćivanje o uslugama zračnog prometa, meteorološke informacije i informacije upravljanja protokom.

3. Komisija donosi mjere za uspostavljanje i provedbu elektroničkoga integriranog portala za obavješćivanje. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

Članak 24.

Tehnološki razvoj i interoperabilnost upravljanja zračnim prometom

1. Komisija donosi detaljna pravila za promicanje tehnološkog razvoja i interoperabilnosti upravljanja zračnim prometom u vezi s razvojem i uvođenjem glavnog plana ATM-a. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 3.

2. U odnosu na pravila iz stavka 1. primjenjuje se članak 17. stavak 2. točka (b) Uredbe (EZ) br. 216/2008. Komisija prema potrebi traži da EAA uključi ta pravila u godišnji program rada iz članka 56. te Uredbe.

POGLAVLJE V.

ZAVRŠNE ODREDBE

Članak 25.

Prilagodba prilogâ

Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 26. radi nadopune ili izmjene zahtjeva za kvalificirane subjekte navedene u Prilogu I. i uvjeta u vezi sa svjedodžbama koje će se dodijeliti pružateljima usluga u zračnoj plovidbi navedenima u Prilogu II. kako bi se uzelo u obzir iskustvo koje su stekla nacionalna nadzorna tijela primjenjujući te zahtjeve i uvjete ili razvoj sustava upravljanja zračnim prometom u smislu interoperabilnosti i integriranog pružanja usluga u zračnoj plovidbi.

Članak 26.

Izvršavanje ovlasti

1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2. Ovlasti iz članka 11. stavka 7., članka 17. stavka 3. i članka 25 prenose se na Komisiju na neodređeno vrijeme razdoblje od sedam godina .

Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije isteka sedmogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće ovom produženju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. [Am. 139]

3. Delegiranje ovlasti iz članka 11. stavka 7., članka 17. stavka 3. i članka 25. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Ta odluka stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je u njoj naveden. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5. Delegirani akt donesen u skladu člankom 11. stavkom 7., člankom 17. stavkom 3. i člankom 25. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od 2 mjeseca od dostavljanja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Taj se rok produljuje za 2 mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Članak 27.

Postupak u odboru

1. Komisiji pomaže Odbor za jedinstveno nebo, dalje u tekstu „Odbor”. Odbor se smatra odborom u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

2. Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 4. Uredbe (EU) br. 182/2011.

3. Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

Članak 28.

Savjetovanje Komisije s dionicima

1. Komisija uspostavlja mehanizme savjetovanja na razini Unije radi savjetovanja o pitanjima u vezi s provedbom ove Uredbe, prema potrebi. Posebni Odbor za sektorski dijalog uspostavljen Odlukom Komisije 98/500/EC uključen je u savjetovanje.

2. Dionici mogu biti:

— pružatelji usluga u zračnoj plovidbi

— operatori zračne luke

— odgovarajući korisnici zračnog prostora ili odgovarajuće skupine koje predstavljaju korisnike zračnog prostora

— vojne vlasti

— proizvođačka industrija i

— predstavnička tijela profesionalnog osoblja.

Članak 29.

Industrijsko tijelo za savjetovanje

Ne dovodeći u pitanje ulogu Odbora i Eurocontrola, Komisija uspostavlja „industrijsko tijelo za savjetovanje” koje je sastavljeno od pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, udruženja korisnika zračnog prostora, predstavničkih tijela proizvođačke industrije i profesionalnog osoblja. Uloga tog tijela isključivo je savjetovanje Komisije o provedbi jedinstvenoga europskog neba.

Članak 30.

Odnosi s trećim zemljama

Unija i njezine članice imaju za cilj podupirati širenje jedinstvenoga europskog neba na države koje nisu članice Europske unije. Zbog toga u okviru sporazuma sklopljenih sa susjednim trećim zemljama, u smislu međusobnih odluka o funkcionalnim blokovima zračnog prostora ili sporazumima o mrežnim funkcijama, nastoje unapređivati ciljeve ove Uredbe na te države.

Članak 31.

Potpora vanjskih tijela

Komisija može zatražiti potporu od vanjskog tijela radi ispunjenja svojih zadaća iz ove Uredbe.

Članak 32.

Povjerljivost podataka

1. Ni nacionalna nadzorna zrakoplovna tijela, djelujući u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, ni Komisija ne smiju otkrivati informacije povjerljive prirode, posebno informacije o pružateljima usluga u zračnoj plovidbi, njihovim poslovnim odnosima ili njihovim stavkama troškova. [Am. 140]

2. Stavkom 1. ne dovodi se u pitanje pravo nacionalnih nadzornih zrakoplovnih tijela ili Komisije da otkriju informacije kada je to bitno za ispunjavanje njihovih dužnosti, a u tom slučaju takvo otkrivanje mora biti razmjerno i njime se moraju uzimati u obzir legitimni interesi pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, korisnika zračnog prostora, zračnih luka i drugih odgovarajućih dionika u vezi sa zaštitom njihovih poslovnih tajni. [Am. 141]

3. Informacije i podaci pruženi u skladu sa sustavom naplate pristojbi iz članka 12. javno se objavljuju.

Članak 33.

Kazne

Države članice propisuju kazne i mehanizme naknade za kršenje odredbi ove Uredbe, posebice za korisnike i pružatelje usluga u zračnom prostoru, i poduzimaju sve mjere koje su potrebne za osiguranje njihove provedbe. Predviđene kazne moraju biti učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. [Am. 142]

Članak 34.

Pregled i metode procjene učinka

1. Komisija redovito preispituje primjenu ove Uredbe i na kraju svakog referentnog razdoblja iz članka 11. stavka 5. točke (d) izvješćuje Europski parlament i Vijeće. Kada je to u tu svrhu opravdano, Komisija može od država članica tražiti informacije bitne za primjenu ove Uredbe.

2. Izvješća sadrže procjenu rezultata postignutih korištenjem mjera sukladno ovoj Uredbi, uključujući odgovarajuće informacije o događajima u sektoru, posebice u vezi s gospodarskim, socijalnim i ekološkim aspektima, aspektima zaposlenosti i tehnološkim aspektima, kao i o kakvoći usluge, u svjetlu prvotnih ciljeva i s obzirom na buduće potrebe.

Članak 35.

Zaštitne mjere

Ova Uredba ne sprečava primjenu mjera države članice u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za zaštitu bitnih interesa sigurnosne ili obrambene politike. Takve su mjere posebno one koje su nužne:

(a) za nadzor zračnog prostora koji je pod njezinom odgovornošću u skladu s sporazumima ICAO-a za regionalni plan zračne plovidbe, uključujući sposobnost za detektiranje, utvrđivanje i ocjenjivanje svih zrakoplova koji upotrebljavaju takav zračni prostor s ciljem zaštite sigurnosti letova te poduzimanja mjera za osiguravanje sigurnosnih i obrambenih potreba

(b) u slučaju teških unutarnjih poremećaja koji utječu na održavanje zakona i reda

(c) u slučaju rata ili ozbiljnih međunarodnih napetosti koje predstavljaju prijetnju od rata

(d) za ispunjavanje međunarodnih obveza države članice u odnosu na održavanje mira i međunarodne sigurnosti

(e) radi provođenja vojnih operacija i obuke, uključujući potrebne mogućnosti za vježbe.

Članak 36.

Agencija Europske unije za zrakoplovstvo (EAA)

Prilikom provedbe ove Uredbe države članice i Komisija, u skladu sa svojim ulogama predviđenima ovom Uredbom, koordiniraju se s EAA-om.

Članak 37.

Stavljanje izvan snage

Uredbe (EZ) br. 549/2004, 550/2004, 551/2004 i 552/2004 stavljaju se izvan snage.

Upućivanja na Uredbe stavljene izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu III.

Članak 38.

Stupanje na snagu

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u , Za Europski Parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik

(1) Još nije objavljeno u Službenom listu.

(2) Stajalište Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014.

(3) SL L 96, 31.3.2004., str. 1.

(4) SL L 96, 31.3.2004., str. 10.

(5) SL L 96, 31.3.2004., str. 20.

(6) SL L 96, 31.3.2004., str. 26.

(7) SL L 96, 31.3.2004., str. 9.

(8) SL L 225, 12.8.1998., str. 27.

(9) SL L 95, 9.4.2009., str. 41.

(10) SL L 79, 19.3.2008., str. 1.

(11) SL L 55, 28.2.2011., str. 13.

(12) SL L 134, 30.4.2004., str. 114.

(13) SL L 134, 30.04.2004., str. 1.

(14) SL C 179, 1.8.2006., str. 2.

(15) SL L 95, 9.4.2009., str. 41.

(16) SL L 64, 2.3.2007., str. 1.

(17) Eurocontrol uspostavljen je 13. prosinca 1960. Međunarodnom konvencijom u vezi sa suradnjom za sigurnost međunarodne zračne plovidbe, izmijenjenom protokolom od 12. veljače 1981. i revidiranom protokolom od 27. lipnja 1997.

(18) SL L 243, 11.9.2002., str. 1.

PRILOG I. ZAHTJEVI ZA KVALIFICIRANE SUBJEKTE 1. Kvalificirani subjekti moraju: — moći dokazati opsežno iskustvo u ocjenjivanju javnih i privatnih subjekata u sektorima zračnog prijevoza, posebice pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, te u drugim sličnim sektorima na jednom ili više područja obuhvaćenih ovom Uredbom, — imati sveobuhvatna pravila i propise za redovito ispitivanje gore navedenih subjekata koji su objavljeni i stalno se nadograđuju i poboljšavaju programima istraživanja i razvoja, — ne biti pod kontrolom pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, upravljačkih tijela zračne luke i drugih koji u komercijalne svrhe pružaju usluge u zračnoj plovidbi ili usluge zračnog prijevoza, — raspolagati s dostatnim tehničkim i upravljačkim osobljem, osobljem za potporu te istraživačkim osobljem u skladu sa zadaćama koje je potrebno obavljati, — sklopiti ugovor o osiguranju od odgovornosti, osim ako njegovu odgovornost ne preuzme država članica u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ili ako sama država članica nije izravno odgovorna za inspekcije. Kvalificirani subjekt, njegov direktor i osoblje ovlašteno za izvođenje provjera ne smiju ni izravno ni kao ovlašteni predstavnici sudjelovati u projektiranju, proizvodnji, stavljanju na tržište ili održavanju sastavnih dijelova ili sustava ili pri njihovoj uporabi. To ne isključuje mogućnost razmjene tehničkih informacija između proizvođača ili konstruktora. Osposobljeno tijelo mora provoditi provjere najvećom stručnom neovisnošću i najvećom mogućom tehničkom osposobljenošću te ne smije biti ni pod kakvim pritiskom ili poticajem, posebice financijske naravi, koji bi mogli utjecati na njegovu prosudbu ili rezultate njegovih inspekcija, osobito od osoba ili skupina osoba na koje utječu rezultati provjera. 2. Osoblje osposobljenog subjekta mora imati: — dobru tehničku i strukovnu izobrazbu — zadovoljavajuće poznavanje zahtjeva za inspekcije koje provodi te odgovarajuće iskustvo na takvim provjerama — potrebnu sposobnost sastavljanja izjava, evidencije i izvješća kojima dokazuje da su inspekcije provedene. — zajamčenu nepristranost. Naknada osoblja ne smije ovisiti o broju provedenih inspekcija ni o rezultatima tih inspekcija.

PRILOG II. UVJETI U VEZI SA SVJEDODŽBAMA 1. U svjedodžbama se navodi: (a) nacionalno nadzorno zrakoplovno tijelo koje izdaje svjedodžbu [Am. 143] (b) podnositelj (ime i adresa) (