•Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

Ova je inicijativa usmjerena na smanjenje regulatornog opterećenja za izdavatelje tijekom postupka uvrštenja i nakon njihova uvrštenja. Stoga obuhvaća samo one aspekte propisa EU-a koje dionici smatraju preprekom pristupu i ostanku poduzeća na javnim tržištima.

Za potrebe ove inicijative službe Komisije prikupile su znatnu količinu podataka izravno od mjesta trgovanja i izdavatelja (uključujući udruženja MSP-ova). Tehnička stručna skupina dionika, koja je djelovala od listopada 2020. do svibnja 2021, dostavila je određene dokaze i mišljenja sudionika na tržištu. Komisija je u studenome 2020. od društva Oxera naručila i studiju o primarnim i sekundarnim tržištima vlasničkih instrumenata u EU-u, koja sadržava vrlo detaljan pregled tržišta kapitala u EU-u. Drugi korišteni izvori uključivali su opsežnu akademsku literaturu i istraživanja.

•Savjetovanja s dionicima

Komisija je 19. studenoga 2021. pokrenula javno i ciljano savjetovanje u trajanju od 14 tjedana u kojem je zatražila mišljenja dionika o tome kako povećati ukupnu privlačnost uvrštenja na javna tržišta u Uniji, uključujući sve moguće nedostatke regulatornog okvira koji odvraćaju poduzeća od prikupljanja sredstava na tržištima kapitala. Tijekom savjetovanja razmatrana su konkretna pitanja o Uredbi (EU) 2017/1129, Uredbi (EU) br. 596/2014, Direktivi 2001/34/EZ, Direktivi 2014/65/EU i područjima koja je općenito potrebno poboljšati.

Ukupno je zaprimljeno 108 odgovora od dionika iz 22 države članice, SAD-a, Ujedinjene Kraljevine i Švicarske.

Većina ispitanika (60 %) smatrala je da bi u razinu 1 bilo korisno uključiti uvjete pod kojima operater MTP-a može registrirati segment MTP-a kao rastuće tržište MSP-ova. Naglasili su da bi se time poboljšala pravna jasnoća. Dodali su da bi se takvom izmjenom moglo potaknuti i više MTP-ova da registriraju segmente kao rastuće tržište MSP-ova.

Mala većina ispitanika (51 %) smatrala je da novi sustav istraživanja uveden paketom za oporavak tržišta kapitala olakšava pristup MSP-ova tržištima kapitala. Većina tih ispitanika istaknula je da je učinak paketa za oporavak tržišta kapitala ipak vrlo ograničen. Neki su naglasili da se pokrivenost MSP-ova istraživanjem smatra neisplativom za upravitelje imovine i pružatelje usluga istraživanja te da izgleda da je to dugoročni trend. Međutim, nacionalna nadležna tijela i ponajviše poslovna udruženja istaknuli su da je još prerano da se utvrdi sveukupni učinak novog sustava. Velika većina ispitanika (72,9 %) smatrala je da je korisno nastaviti s rasterećenjem sustava istraživanja iz MiFID-a II. Iako su neki ispitanici predložili ukidanje praga za izuzeće kako bi se obuhvatio cijeli segment malih poduzeća i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, nekoliko poslovnih udruženja smatralo je da je povratak na potpuno objedinjenje cijena za izvršenje naloga i istraživanje društava jedino rješenje za poticanje istraživanja o MSP-ovima (koje je gotovo nestalo). Neki su ispitanici smatrali i da je sustav istraživanja iz MiFID-a II pogrešno osmišljen za društva svih veličina. Tvrdili su da sustav MiFID-a II neizravno potiče na raspodjelu većeg dijela vrijednosti usluga istraživanja nekolicini velikih aktera (što dovodi do konsolidacije u tom sektoru).

Većina ispitanika preporučila je da se od pravila o razdvajanju u potpunosti izuzmu istraživanja o fiksnom prinosu jer reforma nije imala nikakav učinak na raspone cijena niti je neovisne pružatelje usluga potaknula da provode više istraživanja. Međutim, nekoliko se ispitanika također snažno usprotivilo potpunom ponovnom objedinjenju, tvrdeći da bi se tako stvorili neprihvatljivi nejednaki uvjeti između istraživanja koja provode investicijska društva i drugi pružatelji usluga istraživanja – istraživanje mora biti neovisno bez obzira na to što subjekt koji ga provodi može obavljati druge aktivnosti ili pripadati grupi. Mnogi ispitanici predložili su da se potaknu istraživanja koja financiraju izdavatelji i tvrdili su da je to jedini način za razvoj istraživanja o MSP-ovima (i vlasničkim instrumentima i proizvodima s fiksnim prinosom). Predložili su međutim zaštitne mjere kako bi se povećala njihova prihvatljivost za ulagatelje, npr. tako da se na njih primjenjuju pravila iz kodeksa ponašanja i da se jasno označe kao istraživanja koja financira izdavatelj (a ne kao promidžbeni sadržaj). Velika većina ispitanika (58,5 %) smatrala je da je postojeću Direktivu o uvrštenju na burzu potrebno izmijeniti. Bila su podijeljena mišljenja ispitanika o tome bi li Direktivu o uvrštenju na burzu trebalo uključiti u neki drugi zakonodavni akt, izmijeniti je kao direktivu ili izmijeniti i preoblikovati u uredbu ili je staviti izvan snage. Više od 33 % ispitanika smatralo je da su zastarjele definicije u članku 1. Direktive o uvrštenju na burzu. Gotovo 47 % njih nije moglo odgovoriti na to pitanje. Vrlo mali broj ispitanika (20 %) smatrao je da definicije nisu zastarjele. Većina ispitanika (54 %) smatrala je da velika fleksibilnost koju Direktiva o uvrštenju na burzu dopušta državama članicama i nacionalnim nadležnim tijelima u pogledu primjene pravila za uvrštenje dionica i dužničkih vrijednosnih papira u službenu kotaciju odgovara uvjetima na lokalnom tržištu. Većina ispitanika koji su dali mišljenje smatrala je da su očekivana tržišna kapitalizacija (članak 43. stavak 1. Direktive o uvrštenju na burzu), objava prije inicijalne javne ponude (članak 44. Direktive o uvrštenju na burzu) i zahtjev za slobodnu prodaju (članak 48. stavak 5. Direktive o uvrštenju na burzu) vrlo ili prilično relevantni (67 %, 68 % odnosno 72 %). Dok su neki ispitanici smatrali da je fleksibilnost potrebna radi prilagodbe zahtjeva veličini tržišta ili izdavatelja (kako bi se mogao smanjiti prag za slobodnu prodaju), drugi su tvrdili da nacionalno diskrecijsko pravo ne bi bilo potrebno kad bi se na razini EU-a utvrdio odgovarajući minimalni prag.