ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO IZVJEŠĆE EUROPSKOG REVIZORSKOG SUDA „JAMSTVO ZA MLADE EU-a: PODUZETI SU PRVI KORACI, NO RIZICI U PROVEDBI TEK PREDSTOJE” /* COM/2015/0143 final - 2015/ ( ) */





ODGOVORI KOMISIJE NA POSEBNO IZVJEŠĆE EUROPSKOG REVIZORSKOG SUDA „JAMSTVO ZA MLADE EU-a: PODUZETI SU PRVI KORACI, NO RIZICI U PROVEDBI TEK PREDSTOJE” SAŽETAK V. Prva točka: Komisija uzima u obzir preporuku upućenu državama članicama i zaista bi u određenim slučajevima pozdravila bolji pregled procijenjenih troškova svih planiranih mjera za borbu protiv nezaposlenosti mladih. U predlošku koji je izradila Komisija tražilo se od država članica da dostave informacije o izvorima financiranja na razini EU-a, nacionalnoj, regionalnoj/lokalnoj razini i razini poslodavaca te o ostalim izvorima financiranja, čime se države članice potaknulo da dostave potpune informacije o ukupnim troškovima i financiranju Jamstva za mlade (uključujući nedostatak financiranja). Od 28 država članica 19 ih je dostavilo te informacije (različitog stupnja razrađenosti). Druga točka: Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično provedenom, posebno zahvaljujući Preporuci Vijeća o kvalitativnom okviru za stažiranje, Europskom savezu za naukovanje i povezanoj Izjavi Vijeća te praćenju kvalitete zapošljavanja u okviru europskog semestra. U pogledu promicanja kvalitativnih svojstava, Komisija će nastaviti poticati promišljanje o „kvalitetnim” ponudama, uzimajući u obzir kvalitativna svojstva navedena u Smjernicama za evaluaciju Inicijative za zapošljavanje mladih. Komisija će posebno: potaknuti raspravu o konceptu „kvalitetnih” ponuda na sljedećem sastanku nacionalnih koordinatora programa Jamstvo za mlade, pozvati države članice da rasprave koncept „kvalitetne” ponude u kontekstu djelovanja Odbora za zapošljavanje, istražiti mogućnost rješavanja pitanja „kvalitetnih” ponuda Jamstva za mlade u okviru Programa uzajamnog učenja i omogućiti daljnje smjernice o „kvaliteti” u dokumentu s odgovorima na najčešće postavljena pitanja o Jamstvu za mlade. Komisija napominje da će se ex-post evaluacijama pružiti dokazi o kvaliteti ponuda za posao, kako je preporučeno u smjernicama za evaluaciju Inicijative za zapošljavanje mladih. Treća točka: Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično provedenom zahvaljujući okviru pokazatelja kako ga je podržalo Vijeće za zapošljavanje i socijalna pitanja (EPSCO), relevantnim mehanizmima utvrđenima u članku 19. Uredbe o Europskom socijalnom fondu (ESF) i prilozima I. i II. toj Uredbi te relevantnim odredbama iz Uredbe o zajedničkim odredbama (CPR) povezanima s praćenjem i evaluacijom u slučaju mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje mladih te zahvaljujući njezinoj obvezi izvješćivanja o provedbi Jamstva za mlade Europskom parlamentu i Vijeću u 2016. Aktivnosti praćenja bit će uključene u Komisijinu ocjenu provedbe Jamstva za mlade u okviru budućih europskih semestara. U okviru njih dostavit će se i informacije za izvješće Komisije o provedbi Jamstva za mlade za 2016. koje će se primjerenim putem službeno podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću. UVOD 15. Komisija napominje da je dodatnih 11 milijardi EUR namijenjeno za mjere poput osuvremenjivanja službi za zapošljavanje i mjere za samozapošljavanje kojima će se neizravno omogućiti i potpora zapošljavanju mladih. Više od 26 milijardi EUR potrošit će se na obrazovne mjere uključujući cjeloživotno obrazovanje među čijim će glavnim korisnicima vjerojatno biti mladi. ZAPAŽANJA 37. Komisija podsjeća da djeluje u području neobvezujućeg zakonodavstva, na temelju preporuke Vijeća, i da, iako je, prema potrebi, mnogo podelemenata Jamstva za mlade poželjno, ne moraju svi biti dio određenog nacionalnog sustava. Nadalje, evaluacija podnesenog plana provedbe Jamstva za mlade bila je samo prvi korak u postupku stalnog praćenja provedbe Jamstva za mlade u državama članicama. Komisija prati provedbu programâ Jamstvo za mlade u okviru europskog semestra. Procesom europskog semestra obuhvaćen je širok spektar nacionalnih politika koje su povezane s ostvarivanjem programa Jamstvo za mlade. Prva alineja: U kontekstu europskog semestra potreba za unaprjeđivanjem vještina IKT / digitalnih vještina naglašena je prema potrebi. Druga alineja: Komisija smatra da se neuvažavanjem poveznice između neprihvaćanja razumne ponude i nezaposlenosti ili naknada socijalne pomoći nužno ne ograničava djelotvornost programa Jamstvo za mlade. U radnom dokumentu službi Komisije utvrđeno je da bi se načela uzajamne obveze poput sudjelovanja u aktivnim politikama tržišta rada mogla razmotriti pri osmišljavanju programa Jamstvo za mlade[1]. U Preporuci Vijeća poziva se na načelo uzajamne obveze u kontekstu rane intervencije i aktivacije (preporuka 10.). Iako „uzajamna obveza” može imati važne prednosti, ne nalazi se u tablici za procjenu jer bi bilo pretjerano preskriptivno procijeniti program na temelju uključivanja te obveze u slučaju da država članica odluči ne temeljiti svoj program na njoj ili u slučaju da nije dopuštena u okviru njezinih nacionalnih odredbi i prakse. Prioritet se stoga daje procjeni glavnih elemenata Jamstva za mlade te predviđenom postojanju i obuhvaćenosti ponuda. 41. U kontekstu donošenja operativnog programa koji sadržava mjere povezane s Inicijativom za zapošljavanje mladih potrebno je uspostaviti „strateški okvir politike za promicanje zapošljavanja mladih” prije svih Komisijinih isplata sredstava. Procjena Komisije u pogledu tog preduvjeta (takozvani ex-ante uvjet za Inicijativu za zapošljavanje mladih) temelji se na samoprocjeni države članice i informacijama koje su ondje navedene. U svim slučajevima kada je država članica uputila na dodatne nacionalne strategije za zapošljavanje mladih osim plana provedbe Jamstva za mlade, Komisija je morala izraditi svoju procjenu ispunjivanja ex-ante uvjeta za Inicijativu za zapošljavanje mladih na temelju svih strateških dokumenata za zapošljavanje mladih na koje su države članice uputile. Bez obzira na to, pri procjeni ex-ante uvjeta za Inicijativu za zapošljavanje mladih Komisija provjerava dosljednost s planom provedbe Jamstva za mlade kako bi ulaganja ESF-a odgovarala ciljevima politike dotične države članice. 42. Komisija napominje da okvir za procjenu za plan provedbe Jamstva za mlade nije jednak kao za ex-ante uvjet za Inicijativu za zapošljavanje mladih s obzirom na to su ciljevi tih dvaju postupaka različiti; za Jamstvo za mlade riječ je o cilju politike, a za Inicijativu za zapošljavanje mladih cilj je pravna sukladnost. Kriterijima za ispunjivanje ex-ante uvjeta zahtijeva se „postojanje strateškog okvira politike za promicanje zapošljavanja mladih, što među ostalim obuhvaća i provedbu programa Jamstvo za mlade.” Podkriteriji prema kojima bi službe Komisije trebale procijeniti taj „okvir strateške politike” također su utvrđeni u Uredbi. U potonjima se ne upućuje na postojanje plana provedbe Jamstva za mlade, a zbog toga ni na njegovu pozitivnu procjenu Komisije. Stoga ne postoji automatska poveznica između procjene plana provedbe Jamstva za mlade koja je dana iz perspektive politike i s obzirom na preporuku za Jamstvo za mlade i procjene ex-ante uvjeta povezanog s Inicijativom za zapošljavanje mladih koja je dana uz pomoć utvrđenog skupa kriterija čije su pojedinosti navedene u Uredbi o zajedničkim odredbama. Komisija napominje da je Komisija predložila tu poveznicu, kojom bi postojanje plana provedbe Jamstva za mlade postao zakonski zahtjev za ispunjenje ex-ante uvjeta za Inicijativu za zapošljavanje mladih, ali je Vijeće odbacilo njezin prijedlog tijekom zakonodavnog postupka. 43. Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 42. Ponekad nijansirani ili neznatno različiti rezultati dvaju postupaka objašnjeni su njihovom različitom iako u određenoj mjeri međusobno povezanom prirodom. Podkriteriji prema kojima bi se „strateški okvir politike za promicanje zapošljavanja mladih” trebao procijeniti sadržavaju i kvalitativne elemente poput utvrđivanja ključnih dionika, uključujući uključena javna tijela i mehanizme za koordinaciju s partnerima, uspostavu sustavâ rane intervencije i aktivacije te mehanizama za praćenje. Procjena tih kvalitativnih elemenata nije samo čista provjera formalnosti. Uz to, u mjeri u kojoj je to moguće, kontekst Komisijine procjene ispunjenja ex-ante uvjeta za Inicijativu za zapošljavanje mladih poslužio je kao kanal za traženje određenih izmjena plana provedbe Jamstva za mlade (primjerice u slučaju Francuske). Zajednički odgovor Komisije na odlomke 45. i 46. Komisija se slaže i želi istaknuti da je ulaganje u Jamstvo za mlade ključno za održavanje budućeg potencijala rasta EU-a. Znatna financijska potpora EU-a može biti od pomoći, posebno potpora iz Europskog socijalnog fonda i u kontekstu Inicijative za zapošljavanje mladih. Ali kako bi se Jamstvo za mlade ostvarilo, potrebno je i da prioritet u nacionalnim proračunima država članica budu mjere za zapošljavanje mladih. 47. Od 28 država članica 19 ih je dostavilo informacije o predviđenim izvorima financiranja njihova programa Jamstvo za mlade (s različitim stupnjem razrađenosti). No u nekim slučajevima Komisija bi pozdravila bolji pregled procijenjenih troškova svih planiranih mjera iako je svjesna da su sve procjene troškova Jamstva za mlade podložne upozorenjima. 49. U preporuci za Jamstvo za mlade nisu propisani detaljni načini na koje će države članice provesti Jamstvo za mlade jer će u velikoj mjeri ovisiti o nacionalnoj situaciji (tj. o broju mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u obrazovanje ili osposobljavanje u toj državi i njihovim posebnim karakteristikama). Učinci će stoga ovisiti o odabiru države članice u pogledu usmjeravanja i osmišljavanja potpore. Kako je objašnjeno u obrazloženju Prijedloga Komisije, on je popraćen Radnim dokumentom službi, u kojem je navedeno više pojedinosti o tome što je Jamstvo za mlade te su obuhvaćena pitanja o troškovima i prednostima takvih programa i opisan svaki sastojak potreban za uspjeh Jamstva za mlade. Nadalje, u Prilogu Radnom dokumentu službi predstavljene su politike kojima se podupire zapošljavanje mladih koje su već na snazi u 27 država članica i Hrvatskoj te su time prikazane različite početne točke tih zemalja na putu prema uspostavi potpuno razvijenih programa Jamstvo za mlade. Stvarni troškovi programa Jamstvo za mlade ovisit će i o nacionalnim okolnostima i načinu na koji je uspostavljen i proveden u svakoj državi članici. Stoga su sve procjene troškova Jamstva za mlade podložne nizu upozorenja. U tom pogledu primjeri Austrije, Finske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine mogli bi se smatrati pokazateljem mogućih troškova aktivnosti koje su države članice predvidjele za provedbu Jamstva za mlade. 50. Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 15. 53. Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 47. 54. Komisija zaista jest obavijestila Francusku da kvantitativni ukupni ciljevi plana nisu dovoljno jasni te je navela da i dalje postoje sumnje o kvalitativnim aspektima ponuda koje će zavod za zapošljavanje (Pôle Emploi) dati mladima koji su nezaposleni i nisu uključeni u obrazovanje ili osposobljavanje kako bi bio u skladu s Jamstvom za mlade. U kontekstu europskog semestra odvija se daljnje praćenje. Irska je u svojem planu provedbe Jamstva za mlade dostavila tablicu u kojoj su navedene informacije o prosječnom sudjelovanju, priljevu novih sudionika, očekivanom priljevu mladih i indikativnim troškovima mjera za mlade. Irska nadležna tijela nisu sklona predviđanju budućih brojki u pogledu sudjelovanja dok se ne donese odluka o dodjeli nacionalnih proračunskih sredstava, pa stoga nije dostavila brojke za godine nakon 2014. Zbog toga se nije smatralo nužnim ni primjerenim od njih tražiti više informacija. Zajednički odgovor Komisije na odlomke 55. i 56. Komisija je smatrala da je od najveće važnosti vidjeti je li uz sredstva EU-a dodijeljeno (dovoljno) nacionalnih sredstava. Stoga je državama članicama dostavila predložak u kojem je od njih zatraženo da pruže informacije o dostupnim izvorima financiranja, tj. hoće li se ono omogućiti na razini EU-a, nacionalnoj, regionalnoj/lokalnoj razini, razini poslodavaca i/ili će biti riječ o drugim izvorima financiranja. Raščlamba različitih sredstava EU-a u toj je fazi bila na drugom mjestu jer su uskoro trebali uslijediti operativni programi. Komisija je smatrala da će se detaljna raščlamba izvora financiranja EU-a po sredstvima ESF-a / Inicijative za zapošljavanje mladih dostaviti u okviru relevantnih operativnih programa, posebno s obzirom na to da su neslužbeni pregovori o financijskim planovima operativnih programa između država članica i Komisije i dalje bili u tijeku. 57. Komisija napominje da će pravilnost rashoda Inicijative za zapošljavanje mladih biti podložna provjerama kao dio uobičajenog postupka izgradnje povjerenja u okviru kojeg se posebni rizici propisno uzimaju u obzir. Zajednički odgovor Komisije na odlomke 61. i 62. Komisija se slaže da je „kvaliteta” ključan element za provedbu Jamstva za mlade. Komisija promiče skup kvalitativnih svojstava za stažiranje (preko Preporuke Vijeća o kvalitativnom okviru za stažiranje) i pripravničku praksu (preko Europskog saveza za naukovanje i povezane Izjave Vijeća). Za radna mjesta Komisija prati kvalitetu zapošljavanja u okviru europskog semestra, a posebnu pozornost pridaje plaćenim prijelazima iz škole na posao i pitanjima povezanima sa segmentiranjem tržišta rada. U pogledu kvalitete zapošljavanja na otvorenom tržištu, Komisija smatra da će sve procjene kvalitete ovisiti o situaciji na relevantnom tržištu rada, uključujući aspekte poput zakona o radu ili trenutačne gospodarske situacije. Komisija će nastaviti poticati promišljanje o „kvalitetnim” ponudama, uzimajući u obzir kvalitativna svojstva navedena u Smjernicama za evaluaciju Inicijative za zapošljavanje mladih. Komisija će posebno potaknuti raspravu o konceptu „kvalitetnih” ponuda na sljedećem sastanku nacionalnih koordinatora programa Jamstvo za mlade, pozvati države članice da rasprave koncept „kvalitetne” ponude u kontekstu djelovanja Odbora za zapošljavanje, istražiti mogućnost obrade „kvalitetnih” ponuda u pogledu Jamstva za mlade u okviru Programa uzajamnog učenja i omogućiti daljnje smjernice o „kvaliteti” u dokumentu o najčešće postavljenim pitanjima o Jamstvu za mlade. 63. Komisija upućuje na svoj zajednički odgovor na odlomke 61. i 62. Uz to, Komisija smatra da dosljedna provedba Jamstva za mlade i univerzalni pristup nisu mogući niti su u skladu s preporukom Vijeća u kojoj je jasno navedeno da bi programi Jamstva za mlade trebali biti u skladu s lokalnim, regionalnim i nacionalnim okolnostima. Međutim Komisija se slaže da je djelotvorna provedba Jamstva za mlade od iznimne važnosti. Pristup koji se temelji na rezultatima i koji je primjenjivala Komisija ima mnogo prednosti u pogledu procjene djelotvornosti mjera u okviru programa Jamstva za mlade jer se njime uzimaju u obzir različite situacije na tržištu rada i prikladnost ponude za pojedince. U tom pogledu Komisija smatra da je, općenito, ponuda kvalitetna ako osoba kojoj je upućena ostane povezana s tržištem rada na održiv način, odnosno ako nakon toga ne izgubi posao ili postane neaktivna; stoga se kvaliteta ponude može izmjeriti njezinim rezultatima. Kako je prethodno navedeno (vidi zajednički odgovor na odlomke 61. i 62.), Komisija će nastaviti poticati promišljanje o „kvalitetnim” ponudama. Komisija napominje da su ponude za pripravničku praksu, stažiranje i nastavak obrazovanja, bez obzira jesu li subvencionirane (poput ponuda financiranih u okviru programa Inicijative za zapošljavanje mladih / ESF-a ili u okviru nacionalnih programa) ili ne, već obuhvaćene standardima kvalitete. 65. Komisija želi istaknuti da je dugotrajan postupak postizanja konsenzusa bio potreban radi utvrđivanja zajedničkog okvira za praćenje. Time se možda odgodilo donošenje Preporuke Vijeća za Jamstvo za mlade u ključnom trenutku, pa je stoga onemogućeno brzo postizanje rezultata. 68. Komisija želi istaknuti da su rezultati praćenja uključeni u ključne dokumente koje je donijela Europska komisija u kontekstu europskog semestra (radni dokumenti službi Komisije, detaljna preispitivanja, prijedlozi za preporuke po državama članicama). Komisija i Europski parlament redovito razmjenjuju informacije o događanjima u okviru europskog semestra. Nadalje, s obzirom na zaključke Europskog vijeća od 27. – 28. lipnja 2013., Komisija će u 2016. izvijestiti Europski parlament i Vijeće o provedbi Jamstva za mlade i o djelovanju Inicijative za zapošljavanje mladih. Zajednički odgovor Komisije na odlomke 69. i 70. Komisija napominje da je na sastanku Odbora za zapošljavanje održanom 3. prosinca 2014. obavljen drugi pregled napretka o provedbi programâ Jamstvo za mlade u 21 državi članici te su doneseni zaključci za svaku pregledanu državu članicu. Daljnji koraci poduzet će se u svibnju 2015. Svi pregledi Odbora za zapošljavanje iz prosinca 2014. u velikoj su mjeri bili usmjereni na programe Jamstvo za mlade na dosljedan način, prema metodama rada koje su primijenjene na sve države članice. O pregledima iz svibnja i prosinca 2014. raspravljalo se na sljedećim sastancima Vijeća za zapošljavanje i socijalna pitanja o nezaposlenosti mladih i Jamstvu za mlade. 71. Odbor za zapošljavanje je 22. rujna 2014. podržao okvir pokazatelja za praćenje programa Jamstvo za mlade. Vijeće za zapošljavanje i socijalna pitanja u prosincu 2014. podržalo je ključne poruke Odbora za zapošljavanje o okviru pokazatelja za praćenje programa Jamstvo za mlade u kojima je zatražio snažnu političku predanost u cilju uklanjanja postojećih prepreka sakupljanju podataka i osiguravanja zdravog sustava praćenja Jamstva za mlade na razini EU-a i država članica, na temelju predloženog okvira. Vidi i odgovor Komisije na odlomak 65. 72. Komisija se slaže da je potrebna stalna predanost država članica. Ogledno sakupljanje podataka o Jamstvu za mlade pokrenula je skupina za pokazatelje Odbora za zapošljavanje u listopadu 2014. Cilj je bio testirati metodologiju predloženu za redovno sakupljanje administrativnih podataka za praćenje provedbe Jamstva za mlade i procijeniti prepreke s kojima se suočavaju države članice te načine na koje se mogu zaobići s obzirom na pokretanje redovnog sakupljanja podataka u lipnju 2015. Do 18. veljače samo tri države članice nisu poslale svoje doprinose. Preostali doprinosi očekuju se uskoro. 73. Tumačenje pregleda ključnih pokazatelja o zaposlenosti i socijalnih pokazatelja dopunjeno je dodatnim informacijama proizašlih iz, inter alia, instrumenta za praćenje uspješnosti zapošljavanja i procjene mjera politike koje su poduzele države članice. Zajednički odgovor Komisije na odlomke od 74. do 76. Komisija naglašava da je oblikovanje i donošenje preporuka po državama članicama ponajprije politički postupak u kojem na temelju analiza po državama članicama iz radnih dokumenata službi Komisija donosi prijedlog nakon čega ga u okviru multilateralnog postupka nadzora pregledavaju Odbori i skupine Vijeća, a nakon toga ga podržava Europsko vijeće. U prijedlozima Komisije za preporuke po državama članicama u obzir su uzete posebnosti situacije u svakoj državi. Okvir 7. – Preporuke za pojedine države u 2013. – primjer Litve i Italije Komisija smatra da su preporukama za Litvu i Italiju u obzir uzete posebnosti situacije svake države. 77. Komisija napominje da će u državama članicama semestar, uzimajući u obzir čitav njegov proces, u srednjem roku dovesti do znatnih nastojanja u području reformi. 80. Komisija smatra da se u većini slučajeva već u planovima provedbe Jamstva za mlade koje su podnijele države članice pruža koristan opći pregled svih mjera u području Jamstva za mlade. Nadalje, Komisija je uspostavila sustav praćenja za Jamstvo za mlade. Strukturne reforme prate se preko europskog semestra, uključujući Odbor za zapošljavanje. Mjere usmjerene na pojedince pratit će se preko okvira pokazatelja za praćenje programa Jamstvo za mlade, a u slučaju mjera koje se financiraju iz Inicijative za zapošljavanje mladih preko relevantnih mehanizama utvrđenih u članku 19. Uredbe o ESF-u i prilozima I. i II. toj Uredbi te relevantnim odredbama Uredbe o zajedničkim odredbama povezanima s praćenjem i evaluacijom. 84. Pokazatelji iz Priloga II. Uredbi o ESF-u za Inicijativu za zapošljavanje mladih osmišljeni su za praćenje zajedničkih pokazatelja iz Priloga I. Uredbi o ESF-u u najvećoj mogućoj mjeri. Istovremeno oni odražavaju posebnu prirodu Inicijative za zapošljavanje mladih. Prva alineja: Radi osiguravanja kvalitetnog rezultata s obzirom na pružena financijska sredstva (Inicijativa za zapošljavanje mladih), Komisija je zainteresirana za mjerenje sveukupnih rezultata s obzirom na promjenu statusa pojedinca, odnosno prelaska iz statusa mlade osobe koja je nezaposlena i nije uključena u obrazovanje ili osposobljavanje u fazi ulaska u program u status moguće promjene nakon pružene potpore u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih. U okviru Jamstva za mlade postoje vlastiti zahtjevi za praćenje kojima se dopušta praćenje vrsta ponuda pruženih u okviru Jamstva za mlade od 2016. nadalje. Druga alineja: Pokazatelji za Inicijativu za zapošljavanje mladih slijede logiku i uzorak zajedničkih pokazatelja za ESF. Daljnjim praćenjem nekadašnjih sudionika u mjerama u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih dodatno se opterećuju sudionici i administrativna sredstva. Za neke se mjere takvo obvezno praćenje može činiti skupim i prekomjernim. Učinci promatrani nakon duljeg vremena smanjuju i uzročno-posljedičnu vezu između opažanja i intervencija, čime se smanjuje dodana vrijednost tih opažanja. Međutim države članice mogu, uz obvezno praćenje, donijeti odluku o dodatnim dugoročnijim pokazateljima, primjerice o ponavljanju ankete nakon šest mjeseci. Također, države članice su obvezne provesti procjene učinka, kojima će se pružiti uvid u dugoročne učinke intervencija poput razlika u prihodima za sljedeću godinu i slične pokazatelje uz one koji su navedeni u Prilogu II. Treća alineja: Komisija je zatražila da država članica, kada u svojem operativnom programu navede da planira proširiti ciljnu skupinu na ispod 30 godina, uključi dodatne pokazatelje po programima kako bi se obuhvatila i skupina 25 – 29. Pokazatelji rezultata nisu povezani s dobi i njima se ne obuhvaća nijedna dobna skupina poput 15 – 18 itd. Međutim Komisija traži od država članica da uključe izlazne pokazatelje po programima za dobnu skupinu 25 – 29 u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih ako se odluče usmjeriti na tu skupinu. Takvim pokazateljima omogućit će se ocjena djelotvornosti intervencija ako se budu upotrijebili s pokazateljima rezultata za Inicijativu za zapošljavanje mladih iz Priloga II. ZAKLJUČCI I PREPORUKE 87. Vidi odgovor Komisije na odlomak 37. 89. Komisija upućuje na svoj odgovor na odlomak 47. Komisija napominje da u Preporuci Vijeća nije propisan nijedan određeni način na koji će države članice provesti Jamstvo za mlade (npr. zapošljavanje, nastavak obrazovanja, pripravnička praksa ili stažiranje) jer će to ovisiti o nacionalnoj situaciji (tj. o broju mladih koji su nezaposleni i nisu uključeni u obrazovanje ili osposobljavanje te strukturi te skupine mladih). Usmjeravanjem i osmišljavanjem jasne potpore utječe se na troškove i koristi te se otežava procjena troškova i koristi svih mogućih opcija unaprijed. Međutim Komisija se slaže da bi mogao postojati rizik od nedovoljnih ukupnih financijskih sredstava za provedbu programâ Jamstvo za mlade, pa je potaknula države članice da u nacionalnim proračunima prioritet budu mjere za zapošljavanje mladih. Treba podsjetiti i da potpora iz fondova EU-a za Jamstvo za mlade nije omogućena samo za izravne mjere Inicijative za zapošljavanje mladih i ESF-a. Sredstvima ESF-a podupiru se i mjere za osuvremenjivanje usluga na tržištu rada, samozapošljavanje, obrazovanje i socijalnu uključenost, kojima se djelomično podupire zapošljavanje mladih s gledišta strukturnih reformi. Preporuka 1. Komisija uzima u obzir preporuku upućenu državama članicama i zaista bi u određenim slučajevima pozdravila bolji pregled procijenjenih troškova svih planiranih mjera za borbu protiv nezaposlenosti mladih. U predlošku koji je izradila Komisija tražilo se od država članica da dostave informacije o izvorima financiranja na razini EU-a, nacionalnoj, regionalnoj/lokalnoj razini i razini poslodavaca te o ostalim izvorima financiranja, čime se države članice potaknulo da dostave potpune informacije o ukupnim troškovima i financiranju Jamstva za mlade (uključujući nedostatak financiranja). Od 28 država članica 19 ih je dostavilo te informacije (različitog stupnja razrađenosti). 90. Komisija smatra da dosljedna provedba Jamstva za mlade i univerzalni pristup nisu mogući niti su u skladu s preporukom Vijeća u kojoj je jasno navedeno da bi programi Jamstva za mlade trebali biti u skladu s lokalnim, regionalnim i nacionalnim okolnostima. Komisija se slaže da je djelotvorna provedba Jamstva za mlade od iznimne važnosti. Pristup Komisije koji se temelji na rezultatima ima mnogo prednosti u pogledu procjene djelotvornosti mjera u okviru programa Jamstvo za mlade jer se njime uzimaju u obzir različite situacije na tržištu rada i prikladnost ponude za pojedince. U tom pogledu Komisija smatra da je, općenito, ponuda kvalitetna ako osoba kojoj je upućena ostane povezana s tržištem rada na održiv način, odnosno ako nakon toga ne izgubi posao ili postane neaktivna; stoga se kvaliteta ponude može izmjeriti njezinim rezultatima. Komisija napominje da su ponude za pripravničku praksu, stažiranje i nastavak obrazovanja, bez obzira jesu li subvencionirane (poput ponuda financiranih u okviru programa Inicijative za zapošljavanje mladih / ESF-a ili u okviru nacionalnih programa) ili ne, već obuhvaćene standardima kvalitete. U tom pogledu Komisija promiče skup kvalitativnih svojstava za stažiranje (Preporukom Vijeća o kvalitativnom okviru za stažiranje) i pripravničku praksu (preko Europskog saveza za naukovanje i povezanom Izjavom Vijeća). U području radnih mjesta Komisija u okviru europskog semestra prati kvalitetu zapošljavanja, a posebnu pozornost pridaje plaćenim prijelazima iz škole na posao i pitanjima povezanima sa segmentiranjem tržišta rada. U pogledu kvalitete zapošljavanja na otvorenom tržištu Komisija napominje da će sve procjene kvalitete ovisiti o situaciji na relevantnom tržištu rada, uključujući aspekte poput zakona o radu ili trenutačne gospodarske situacije. Preporuka 2. Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično provedenom, posebno zahvaljujući Preporuci Vijeća o kvalitativnom okviru za stažiranje, Europskom savezu za naukovanje i povezanoj Izjavi Vijeća te praćenju kvalitete zapošljavanja u okviru europskog semestra. U pogledu promicanja kvalitativnih svojstava Komisija će nastaviti poticati promišljanje o „kvalitetnim” ponudama, uzimajući u obzir kvalitativna svojstva navedena u Smjernicama za evaluaciju Inicijative za zapošljavanje mladih. Komisija će posebno: potaknuti raspravu o konceptu „kvalitetnih” ponuda na sljedećem sastanku nacionalnih koordinatora programa Jamstvo za mlade, pozvati države članice da rasprave koncept „kvalitetne” ponude u kontekstu djelovanja Odbora za zapošljavanje, istražiti mogućnost rješavanja pitanja „kvalitetnih” ponuda Jamstva za mlade u okviru Programa uzajamnog učenja i omogućiti daljnje smjernice o „kvaliteti” u dokumentu s odgovorima na najčešće postavljena pitanja o Jamstvu za mlade. Komisija napominje da će se ex-post evaluacijama pružiti dokazi o kvaliteti ponuda za posao, kako je preporučeno u smjernicama za evaluaciju Inicijative za zapošljavanje mladih. 91. Komisija prati provedbu Jamstva za mlade u okviru europskog semestra, uključujući bilateralne sastanke s državama članicama, i preko misija za utvrđivanje činjenica. Svojim članstvom u Odboru za zapošljavanje (EMCO) Komisija pri pripremi vijećanja Vijeća pridonosi i multilateralnom nadzoru provedbe Jamstva za mlade. Odbor za zapošljavanje održao je posebne preglede multilateralnog nadzora u tom pogledu jedanput u 2013. i dvaput u 2014. O pregledima iz svibnja i prosinca 2014. raspravljalo se na sljedećim sastancima Vijeća za zapošljavanje i socijalna pitanja o nezaposlenosti mladih i Jamstvu za mlade. Prema potrebi, Komisija predlaže preporuke po državama članicama samim državama, a zaključci multilateralnih pregleda Vijeća za zapošljavanje uključeni su u završne pregovore u pogledu preporuka po državama članicama. Vijeće za zapošljavanje je 22. rujna 2014. podržalo okvir pokazatelja za praćenje programa Jamstvo za mlade na makroekonomskoj razini, provedbenoj razini i razini naknadnog praćenja kojima će zajedno biti cilj pružiti cjelokupnu sliku utjecaja programâ Jamstvo za mlade na situaciju mladih na tržištu rada diljem Europe. Administrativni podaci potrebni za provedbenu razinu trenutačno se testiraju u okviru oglednog sakupljanja podataka u svih 28 država članica, a početak redovnog sakupljanja podataka planira se u 2015. Vijeće za zapošljavanje i socijalna pitanja 11. prosinca 2014. podržalo je ključne poruke o okviru pokazatelja i istaknulo političku predanost država članica u pogledu pružanja potrebnih podataka. Mjere usmjerene prema pojedincima pratit će se preko okvira pokazatelja za praćenje programa Jamstvo za mlade, a u slučaju mjera koje se financiraju iz Inicijative za zapošljavanje mladih preko relevantnih mehanizama utvrđenih u članku 19. Uredbe o ESF-u i prilozima I. i II. toj Uredbi te relevantnim odredbama Uredbe o zajedničkim odredbama povezanima s praćenjem i evaluacijom. U pogledu Inicijative za zapošljavanje mladih Komisija je uspostavila okvir za praćenje mjera Inicijative za zapošljavanje mladih provedenih u okviru Jamstva za mlade utvrđivanjem zajedničkih pokazatelja u Uredbi o ESF-u. Preporuka 3. Komisija prihvaća preporuku i smatra je djelomično provedenom zahvaljujući okviru pokazatelja kako ga je podržalo Vijeće za zapošljavanje i socijalna pitanja (EPSCO), relevantnim mehanizmima utvrđenima u članku 19. Uredbe o Europskom socijalnom fondu (ESF) i prilozima I. i II. toj Uredbi te relevantnim odredbama iz Uredbe o zajedničkim odredbama (CPR) povezanima s praćenjem i evaluacijom u slučaju mjera financiranih iz Inicijative za zapošljavanje mladih te zahvaljujući njezinoj obvezi izvješćivanja o provedbi Jamstva za mlade Europskom parlamentu i Vijeću u 2016. Aktivnosti praćenja bit će uključene u Komisijinu ocjenu provedbe Jamstva za mlade u okviru budućih europskih semestara. U okviru njih dostavit će se i informacije za izvješće Komisije o provedbi Jamstva za mlade za 2016. koje će se primjerenim putem službeno podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću. [1] Radni dokument službi Europske komisije, SWD(2012) 409 završna verzija, str. 4.