Tom komponentom plana za oporavak i otpornost Poljske pridonosi se svladavanju nekoliko izazova povezanih s otpornošću i konkurentnošću poljskog gospodarstva. Prvi sveobuhvatni izazov povezan je s investicijskom klimom i poslovnim okruženjem, koji su posljednjih godina otežani regulatornim nedostacima, opterećujućim administrativnim zahtjevima i postupcima te čestim promjenama ključnih zakona. Drugo, Poljska tek treba povećati svoj inovacijski kapacitet kako bi unaprijedila svoj model rasta, od troškovne konkurentnosti do održivosti i aktivnosti s većom dodanom vrijednošću. Ukupni rashodi za istraživanje i razvoj i dalje su niski te su 2020. iznosili 1,4 % BDP-a u odnosu na 2,3 % BDP-a u EU-u. Iako su se poslovni izdaci za istraživanje i razvoj u posljednjih deset godina više nego učetverostručili, i dalje su ispod prosjeka EU-a. Treće, digitalna transformacija i druge gospodarske tranzicije zahtijevaju napore za poboljšanje relevantnosti vještina za tržište rada i modernizaciju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Četvrto, žene, starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe s nižim kvalifikacijama na tržištu rada sudjeluju mnogo manje nego u mnogim drugim državama članicama EU-a. To proizlazi iz nekoliko čimbenika, uključujući ograničen pristup skrbi za djecu i dugotrajnoj skrbi, kao i nisku zakonsku i stvarnu dob za umirovljenje. Osim toga, fleksibilnost tržišta rada ograničena je nereformiranim posebnim mirovinskim sustavima i nedostatkom fleksibilnosti u pogledu radnog vremena. Naposljetku, udio ugovora o radu na određeno vrijeme i dalje je visok, iako se stalno smanjuje.

To će se postići stupanjem na snagu izmjena nekoliko zakonodavnih akata, nakon postupka preispitivanja postojećih koordinacijskih mehanizama i u bliskoj suradnji s lokalnim i regionalnim vlastima. Reformom se utvrđuju prava i odgovornosti regija u koordinaciji politika u području vještina i utječe na ponude usavršavanja institucija za cjeloživotno učenje na temelju operativnih programa provedbe (nacionalne) integrirane strategije za vještine do 2030. na regionalnoj razini. Te izmjene uključuju pravnu uspostavu regionalnih koordinacijskih timova (po jedan u svakom poljskom „vojvodstvu”) koji koordiniraju politiku strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, visoko obrazovanje i cjeloživotno učenje; upravljačka struktura koja uključuje odgovornosti regija i socijalnih partnera; obvezu donošenja operativnih programa provedbe nacionalne integrirane strategije za vještine do 2030. na regionalnoj razini (po jedan za svako „vojvodstvo”) i ažuriranja programa svakih pet godina te osiguravanja da ponuda učenja bude prilagođena dijagnosticiranim potrebama za vještinama. Izmjene uključuju odredbe o funkcioniranju koordinacijskog ureda (pružanje usluga za regionalne koordinacijske timove) i plan provedbe za praćenje i evaluaciju.

Osim toga, s općim ciljem razvoja 16 operativnih provedbenih programa na regionalnoj razini (po jedan za svako „vojvodstvo”), uspostavljeni regionalni koordinacijski timovi za strukovno obrazovanje i osposobljavanje i cjeloživotno učenje razvijaju najmanje 14 operativnih provedbenih programa na regionalnoj razini. To su provedbeni programi za nacionalnu integriranu strategiju za vještine do 2030. na regionalnoj razini.

A4.2. Reforma za poboljšanje položaja roditelja na tržištu rada povećanjem pristupa visokokvalitetnoj skrbi za djecu do tri godine

Glavni je cilj reforme olakšati pristup ustanovama za skrb o djeci do tri godine i osigurati visoke standarde obrazovanja i kvalitete za usluge skrbi o djeci. U tu svrhu cilj je reforme i. racionalizirati upravljanje domaćim i vanjskim fondovima za osnivanje i funkcioniranje ustanova za skrb o djeci; ii. provesti stabilno dugoročno financiranje usluga skrbi za djecu do tri godine; te iii. provesti niz obvezujućih minimalnih standarda obrazovanja i kvalitete za ustanove za skrb o djeci.

Reforma se sastoji od donošenja izmjena zakona o skrbi o djeci do tri godine i uspostave namjenskog višegodišnjeg programa za osnivanje i funkcioniranje ustanova za skrb o djeci. Izmjenom se, među ostalim, objedinjuje upravljanje trima različitim izvorima financiranja za osnivanje i funkcioniranje ustanova za skrb o djeci: domaće financiranje, Europski socijalni fond+ i Mehanizam za oporavak i otpornost. Reforma se sastoji i od osmišljavanja relevantnog programa i osiguravanja dostatnih sredstava za uspostavu stabilnog dugoročnog domaćeg financiranja usluga skrbi za djecu do tri godine. Naposljetku, reforma se sastoji od provedbe strateškog preispitivanja postojećih standarda skrbi i obrazovanja za djecu mlađu od tri godine, razvoja relevantnih obrazovnih smjernica i potpora za ustanove za skrb o djeci te provedbe relevantnih pravnih promjena na temelju tog preispitivanja s ciljem uspostave skupa obvezujućih minimalnih standarda obrazovanja i kvalitete za ustanove za skrb o djeci kako bi se osigurala visoka kvaliteta obrazovanja i skrbi od rane dobi.

Provedba reforme mora biti dovršena do 30. lipnja 2024.

A4.2.1. Potpora ustanovama za skrb o djeci do tri godine (jaslice, dječji klubovi) u programu Maluch+

Glavni je cilj tog ulaganja povećati dostupnost ustanova za skrb o djeci do tri godine subvencioniranjem troškova izgradnje ustanova za skrb o djeci i uspostavom financijskog sustava upravljanja ustanovama za skrb o djeci za djecu do tri godine. U tu svrhu cilj ulaganja je i. uvođenje informatičkog sustava za upravljanje financiranjem i stvaranjem ustanova za skrb o djeci do tri godine te ii. stvaranje novih mjesta u ustanovama za skrb o djeci (jaslice, dječji klubovi) za djecu do tri godine.

Ulaganja se sastoje od razvoja i uvođenja informatičkog sustava za upravljanje financiranjem i stvaranjem ustanova za skrb o djeci do tri godine. Sustav će kombinirati različite izvore financiranja skrbi za djecu (europski fondovi, nacionalno financiranje iz središnjeg proračuna, financiranje lokalnih vlasti).

Ulaganje se također sastoji od stvaranja 47500 novih mjesta u jaslicama i dječjim klubovima izgradnjom novih objekata i obnovom (renovacija i prilagodba) postojećih objekata. Iznimno, ako je potrebno, to može uključivati kupnju nekretnina i infrastrukture (kupnja zemljišta ili prostora).

Poštuje se jasna granica između financiranja iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih europskih sredstava.

Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026.

A4.3. Provedba pravnog okvira za razvoj socijalne ekonomije

Glavni je cilj reforme povećati stopu profesionalne aktivnosti osoba kojima prijeti socijalna isključenost i poduprijeti deinstitucionalizaciju socijalnih usluga. U tu svrhu cilj je reforme u zakonodavstvu utvrditi okvir za funkcioniranje aktera socijalne ekonomije.

Reforma se sastoji od donošenja zakona o socijalnoj ekonomiji. Zakonom se utvrđuju osnovna pravila povezana s ovim sektorom, uključujući posebno načela funkcioniranja i potpore socijalnom poduzeću, nove načine suradnje između subjekata socijalne ekonomije i lokalne uprave u provedbi socijalnih usluga, kao i načela koordinacije politika u području razvoja socijalne ekonomije.

Provedba reforme mora biti dovršena do 30. lipnja 2022.

A4.3.1. Programi potpore ulaganjima kojima se osobito omogućuje razvoj aktivnosti, povećanje sudjelovanja u pružanju socijalnih usluga, poboljšanje kvalitete reintegracije u subjekte socijalne ekonomije

Glavni je cilj ovog ulaganja maksimalno povećati učinak subjekata socijalne ekonomije na socijalnu i profesionalnu reintegraciju osoba kojima prijeti socijalna isključenost te poduprijeti deinstitucionalizaciju socijalnih usluga. U tu svrhu cilj je ulaganja pomoći subjektima da steknu status socijalnog poduzeća i zadrže radna mjesta u subjektima socijalne ekonomije.

Ulaganje se sastoji od pripreme i provedbe programa kojima se prihvatljivim subjektima osiguravaju bespovratna sredstva. Ciljevi za mjerenje ostvarenja ulaganja jesu i. dodjela statusa socijalnog poduzeća 1400 subjekata i ii. pružanje financijske potpore za najmanje 1000 socijalnih subjekata.