REPowerEU temelji se na potpunoj provedbi prijedlogâ iz paketa „Spremni za 55 %” podnesenih prošle godine, a da se pritom ne mijenja cilj smanjenja neto emisija stakleničkih plinova od najmanje 55 % do 2030. i klimatske neutralnosti do 2050. u skladu s europskim zelenim planom. Pozitivno će utjecati na smanjenje emisija u EU-u tijekom ovog desetljeća. Međutim, brzo postupno napuštanje uvoza fosilnih goriva iz Rusije utjecat će na putanju tranzicije ili način na koji ostvarujemo klimatski cilj u usporedbi s prethodnim pretpostavkama.

Pravednost i solidarnost temeljna su načela europskog zelenog plana. Naše zajedničko djelovanje za što brži prelazak na čistu energiju stoga povećava potrebu za učinkovitim politikama zapošljavanja, politikama stjecanja vještina i socijalnim politikama, u skladu s europskim stupom socijalnih prava. Ovisnost o ruskim izvorima energije razlikuje se među državama članicama jer se stanje u području energije i kombinacije izvora energije razlikuju od zemlje do zemlje. Te su razlike uzete u obzir u pristupu primijenjenom u ovom planu REPowerEU te se predlaže niz uravnoteženih odgovora koji odgovaraju specifičnim potrebama država članica, a istodobno se EU u cjelini usmjerava prema klimatskoj neutralnosti do 2050.

·agregiranje i strukturiranje potražnje: objedinjavanjem potražnje utvrdit će se i agregirati sporne količine na temelju dugoročnih ugovora koji istječu, kao i fleksibilne količine u okviru postojećih dugoročnih ugovora o plinu, što bi kratkoročno moglo dovesti do potražnje od 30 do 70 milijardi m3. Osim toga, Komisija će poticati diversifikaciju ponude i razmotrit će zakonodavne mjere koje će s vremenom zahtijevati takvu diversifikaciju. Objedinjavanje potražnje podupirat će se elektroničkim alatima koji će postupak učiniti sigurnim, automatiziranim i pristupačnim za korisnike,

Države članice također bi trebale u potpunosti iskoristiti mjere potpore kao što su snižene stope PDV-a za visokoučinkovite sustave grijanja i izolaciju u zgradama te druge mjere za određivanje cijena energije kojima se potiče prelazak na dizalice topline i kupnja učinkovitijih uređaja. Takvim bi se mjerama trebali ublažiti socijalni i distribucijski učinci, npr. stavljanjem u prvi plan ranjivih kućanstava koja ne mogu platiti račune za energiju i ublažavanjem mogućeg učinka ubrzane energetske tranzicije, koja bi mogla dovesti do neposrednih potreba za usavršavanjem i prekvalifikacijom, na tržište rada.

Dok se ne postigne dogovor o zakonodavnim mjerama, neposredne uštede energije mogu se ostvariti promjenom našeg ponašanja. Europska komisija pokrenula je, u suradnji s Međunarodnom agencijom za energiju (IEA), plan od devet točaka „Playing my part” („Moja uloga”) za smanjenje potrošnje energije u EU-u. Na temelju doprinosa dionika IEA procjenjuje da bi se tim vrstama kratkoročnih mjera za uštedu energije moglo postići petpostotno smanjenje potražnje za plinom (oko 13 milijardi m3) i potražnje za naftom (oko 16 Mtoe).

Osim toga, Komisija poziva Parlament i Vijeće da Direktivom o energetskim svojstvima zgrada omoguće dodatne uštede i povećanje energetske učinkovitosti u zgradama te da podrže ambiciju Komisijina Prijedloga uredbe o ekološkom dizajnu održivih proizvoda, čija će brza primjena dovesti do daljnjih ušteda energije zahvaljujući poboljšanoj energetskoj i resursnoj učinkovitosti širokog raspona proizvoda.

Provedbom paketa „Spremni za 55 %” naša potrošnja plina smanjila bi se za 30 % do 2030., pri čemu bi više od trećine tih ušteda bilo ostvareno ispunjavanjem cilja EU-a u pogledu energetske učinkovitosti. Izradom ažuriranih modela procjenjuje se učinak postupnog ukidanja ovisnosti o ruskim fosilnim gorivima u smislu viših cijena energije i manje uporabe prirodnog plina. Daljnje smanjenje potrošnje energije u usporedbi s prethodnim prijedlogom Direktive o energetskoj učinkovitosti i ambiciozniji ciljevi u pogledu energije iz obnovljivih izvora omogućili bi EU-u da u potpunosti ispuni ciljeve REPowerEU-a, pri čemu se ostali dijelovi paketa „Spremni za 55 %” ne bi mijenjali.

Platforma će djelovati i u okviru regionalnih radnih skupina, koje će utvrditi potrebe i diversifikaciju mogućnosti opskrbe te koordinirati ugovorna pitanja. U okviru Platforme uspostavit će se poseban postupak u suradnji s državama članicama u području zajedničke nabave vodika.

Stručno znanje industrije o globalnom energetskom tržištu bit će važno za uspjeh Platforme. Savjetodavna skupina obavještavat će Platformu o pitanjima kao što su trgovina ukapljenim prirodnim plinom, financiranje, zaštita od rizika i drugi elementi u lancu vrijednosti. Informacije će se morati razmjenjivati u skladu s protumonopolskim pravilima.

U skladu sa zaključcima Europskog vijeća Platforma EU-a za energiju otvorena je za ugovorne stranke Energetske zajednice (zapadni Balkan, Ukrajina, Moldova, Gruzija). Platforma bi trebala koristiti i partnerima EU-a u bliskom susjedstvu, partnerima koji su se obvezali na poštovanje pravila unutarnjeg tržišta EU-a i zajedničku sigurnost opskrbe. Blisko će surađivati s Tajništvom Energetske zajednice kako bi pomogla ugovornim strankama da što bolje iskoriste Platformu.

Hitno usklađivanje elektroenergetskih mreža Ukrajine i Moldove s europskom mrežom sredinom ožujka pokazuje predanost osiguravanju međupovezanosti Ukrajine i Moldove s elektroenergetskom mrežom EU-a. Čim se dovrše nužna tehnička poboljšanja, države članice u regiji moći će kupiti višak električne energije iz Ukrajine, čime će se nadoknaditi dio smanjenog uvoza plina.

Uz potpunu provedbu plana REPowerEU, visoke cijene, alternative plinu (održivi biometan, vodik iz obnovljivih izvora), daljnje uvođenje obnovljivih izvora energije i strukturne mjere potražnje kao što je energetska učinkovitost, očekuje se da će se potražnja za plinom u EU-u smanjiti brže nego što je predviđeno u okviru paketa „Spremni za 55 %”. EU će svojim međunarodnim partnerima pružiti dugoročnu perspektivu za uzajamno korisnu suradnju integriranjem razvoja i trgovine vodikom i energijom iz obnovljivih izvora, kao i suradnju u pogledu strategija za smanjenje emisija metana u radu na diversifikaciji plina, kako je opisano u strategiji za vanjsko djelovanje u području energetike.

Mogućnosti diversifikacije važne su i za države članice koje trenutačno ovise o Rusiji kad je riječ o nuklearnom gorivu za reaktore koji služe za proizvodnju električne energije ili za druge namjene . Stoga je potrebno surađivati unutar EU-a i s međunarodnim partnerima kako bi se osigurali alternativni izvori uranija i povećali kapaciteti za pretvorbu, obogaćivanje i proizvodnju goriva dostupni u Europi ili globalnim partnerima EU-a. Osim diversifikacije vanjskih dobavljača, nastavak domaće proizvodnje prirodnog plina za države članice u kojima je to moguće može pridonijeti jačanju sigurnosti opskrbe.

3. Nadomještanje fosilnih goriva i ubrzavanje prelaska Europe na čistu energiju

Znatno ubrzanje primjene i povećanje udjela obnovljive energije u proizvodnji energije, industriji, zgradama i prometu ubrzat će naše postupno napuštanje uporabe ruskih fosilnih goriva. Zahvaljujući tome, s vremenom će se smanjiti i cijene električne energije i uvoz fosilnih goriva.

Poticanje energije iz obnovljivih izvora

·Na temelju modeliranja učinaka i izvedivosti Komisija predlaže povećanje cilja iz Direktive o energiji iz obnovljivih izvora na 45 % do 2030., što je povećanje u odnosu na 40 % iz prošlogodišnjeg prijedloga. Time bi se ukupni kapaciteti za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora povećali na 1 236 GW do 2030., u usporedbi s 1 067 GW do 2030. predviđenih u okviru paketa „Spremni za 55 %” za 2030.

·Solarni fotonaponski moduli jedna su od tehnologija koje je moguće najbrže uvesti. Stoga Komisija u planu REPowerEU postavlja cilj od više od 320 GW novopostavljenih solarnih fotonaponskih modula do 2025., odnosno dvostruko više od sadašnje razine, i gotovo 600 GW do 2030. U okviru povećanih ambicija u pogledu solarne energije Komisija:

·predstavlja strategiju EU-a za solarnu energiju,

·uvodi europsku inicijativu za solarne krovove koja se temelji na pravnoj obvezi EU-a u pogledu postavljanja solarnih krovova na određene kategorije zgrada.

Energija vjetra, posebno energija vjetra na moru, važna je prilika za budućnost: ti su resursi stabilni, obilni i bolje prihvaćeni u široj javnosti. Europa je globalni predvodnik u području energije vjetra na moru. Kako bi se dodatno ojačala globalna konkurentnost sektora energije vjetra u EU-u i postigla ambicija plana REPowerEU brzim iskorištavanjem energije vjetra, potrebno je ojačati lance opskrbe i drastično ubrzati izdavanje dozvola.

Europska unija trebala bi nastojati udvostručiti trenutačnu stopu uvođenja pojedinačnih dizalica topline, a rezultat bi bio kumulativno 10 milijuna jedinica u sljedećih pet godina. Države članice mogu ubrzati uvođenje i integraciju velikih dizalica topline, geotermalne i solarne toplinske energije na troškovno učinkovit način:

·razvojem i modernizacijom sustava centraliziranog grijanja koji mogu zamijeniti fosilna goriva u pojedinačnim sustavima grijanja,

·čistim komunalnim grijanjem, posebno u gusto naseljenim područjima i gradovima,