IZVJEŠĆE KOMISIJE

Francuska



Izvješće pripremljeno u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

1. Uvod

Člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU ili Ugovor) utvrđuje se postupak u slučaju prekomjernog deficita (EDP). Taj je postupak dodatno razrađen u Uredbi (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita , koja je dio Pakta o stabilnosti i rastu (PSR). Posebne odredbe o postupku u slučaju prekomjernog deficita za države članice europodručja utvrđene su u Uredbi (EU) br. 473/2013 .

U skladu s člankom 126. stavkom 2. UFEU-a, Komisija mora nadzirati poštovanje proračunske discipline na temelju sljedećih dvaju kriterija: (a) prelazi li omjer planiranog ili stvarnog državnog deficita i bruto domaćeg proizvoda (BDP) referentnu vrijednost od 3 % osim ako omjer znatno i postojano opada te je dosegnuo razinu koja je blizu referentne vrijednosti; ili ako je premašivanje referentne vrijednosti samo iznimno i privremeno, a omjer ostaje blizu referentne vrijednosti; i (b) prelazi li udio državnog duga u BDP-u referentnu vrijednost od 60 %, osim ako se taj udio smanjuje u dovoljnoj mjeri i približava referentnoj vrijednosti zadovoljavajućim tempom.

U članku 126. stavku 3. UFEU-a predviđa se da Komisija mora pripremiti izvješće ako država članica ne ispunjava zahtjeve na temelju jednog ili oba navedena kriterija. U tom izvješću Komisija „vodi računa o tome je li državni deficit veći od državnih investicijskih izdataka i uzima u obzir sve ostale odgovarajuće čimbenike, uključujući srednjoročni gospodarski i proračunski položaj države članice”.

U ovom Izvješću, koje je prvi korak u postupku u slučaju prekomjernog deficita, analizira se usklađenost Francuske s kriterijem deficita i duga iz Ugovora, vodeći pritom računa o gospodarskom kontekstu i drugim relevantnim čimbenicima.

Podaci koje su francuska tijela dostavila 29. ožujka 2019. i koje je potom potvrdio Eurostat pokazuju da je deficit opće države u Francuskoj dosegnuo 2,5 % BDP-a u 2018., dok je dug iznosio 98,4 % BDP-a, što je iznad referentne vrijednosti od 60 % BDP-a iz Ugovora. Prema tim se podacima predviđa deficit od 3,1 % BDP-a i udio duga od 98,9 % BDP-a za 2019. U francuskom Programu stabilnosti za 2019. (Program stabilnosti), koji je Komisija zaprimila 26. travnja 2019., ta su predviđanja potvrđena. U Programu stabilnosti predviđa se da će deficit u 2020. ponovno pasti ispod 3 % BDP-a. Ta predviđanja potvrđuje Komisijina proljetna prognoza 2019., koja je objavljena 7. svibnja 2019.

Člankom 2. stavkom 1.a Uredbe (EZ) br. 1467/97 predviđeno je da države članice koje su na dan 8. studenoga 2011. podlijegale postupku u slučaju prekomjernog deficita na raspolaganju imaju trogodišnje prijelazno razdoblje koje počinje u godini nakon smanjenja prekomjernog deficita, tijekom kojeg se očekuje da će dovoljno napredovati prema usklađenju s referentnim mjerilom za smanjenje duga. U slučaju Francuske prijelazno razdoblje traje od 2018. do 2020. (tj. tri godine nakon smanjenja prekomjernog deficita). U „Specifikacijama za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernicama u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije” od 15. svibnja 2017. utvrđeno je kako se definira i ocjenjuje zahtjev za strukturni saldo. Njima se posebno definira minimalna linearna strukturna prilagodba strukturnog salda (MLSA), kojom se osigurava da se referentno mjerilo za smanjenje duga zadovolji do kraja prijelaznog razdoblja. Iz dostavljenih podataka vidljivo je da Francuska u 2018. nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađenosti s referentnim mjerilom za smanjenje duga (vidjeti tablicu 1) jer razlika do potrebnog MLSA-a iznosi 0,5 postotnih bodova BDP-a. Prema proljetnoj prognozi Komisije 2019. očekuje se da Francuska neće ostvariti dovoljan napredak prema usklađenosti s referentnim mjerilom za smanjenje duga u 2019. i 2020. jer se predviđa da će strukturni napor u obje godine ostati 0,0 % BDP-a, a potrebni MLSA iznosi 0,9 % odnosno 1,8 % BDP-a.

Nedostatan napredak Francuske u usklađivanju s referentnim mjerilom za smanjenje duga u 2018. i planirani deficit za 2019. dokaz su o prima facie postojanju prekomjernog deficita za potrebe Pakta o stabilnosti i rastu, no pritom nisu u obzir uzeti svi čimbenici koji se prikazuju u nastavku.

Komisija je stoga ovo Izvješće pripremila kako bi sveobuhvatno ocijenila nedovoljan napredak prema usklađenosti s referentnim mjerilom za smanjenje duga i predviđeno kršenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora te ispitala je li opravdano pokrenuti postupak u slučaju prekomjernog deficita nakon što se u obzir uzmu svi relevantni čimbenici. U odjeljku 2. Izvješća ispituje se kriterij deficita. U odjeljku 3. ispituje se kriterij duga. Odjeljak 4. odnosi se na javna ulaganja i druge relevantne čimbenike, uključujući ocjenu usklađenosti s potrebnim kretanjem prilagodbe prema ostvarenju srednjoročnog proračunskog cilja (SPC). U izvješću se uzima u obzir Komisijina proljetna prognoza 2019.

Tablica 1: Deficit i dug opće države (% BDP-a)

2.Kriterij deficita

Francuska je u 2018. zabilježila ukupni deficit od 2,5 % BDP-a. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2019. i predviđanja iz Programa stabilnosti očekuje se da će ukupni deficit opće države u Francuskoj u 2019. porasti na 3,1 % BDP-a, čime će prekoračiti referentnu vrijednost od 3 % BDP-a iz Ugovora. Iako prekoračuje 3 % BDP-a, predviđa se da će deficit opće države ostati blizu referentne vrijednosti iz Ugovora.

Istodobno, to prelaženje referentne vrijednosti iz Ugovora nije iznimno jer nije rezultat neuobičajenog događaja ni ozbiljnog gospodarskog pada za potrebe Ugovora i Pakta o stabilnosti i rastu. U Komisijinoj proljetnoj prognozi predviđa se da će rast realnog BDP-a u 2019. iznositi 1,3 %, što je 0,3 postotna boda manje nego prethodne godine, nakon čega će se ponovno povećati na 1,5 % u 2020. (nije kalendarski prilagođeno), dok se za jaz outputa predviđa da će postajati sve pozitivniji.

Prekoračenje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a privremeno je za potrebe Ugovora i Pakta o stabilnosti i rastu. Konkretno, u Programu stabilnosti i u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2019. predviđa se da će se deficit u 2020. vratiti ispod referentne vrijednosti. U Programu stabilnosti predviđa se da će deficit za 2020. iznositi 2,0 % BDP-a, dok će prema Komisijinoj prognozi doseći 2,2 % BDP-a. Razlika između ta dva predviđanja uglavnom proizlazi iz uobičajene pretpostavke da neće doći do promjene politike, na čemu se temelji Komisijina prognoza. Konkretno, u Komisijinoj prognozi za 2020. ne uzimaju se u obzir uštede koje proizlaze iz podindeksacije mirovina jer je francusko Ustavno vijeće tu mjeru ukinulo krajem 2018. Za iduće godine obuhvaćene Programom stabilnosti predviđa se deficit od 1,6 % BDP-a u 2021. i 1,2 % BDP-a u 2022.

Ukratko, predviđeni deficit za 2019. i dalje je blizu referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora, ali je prekoračuje. Smatra se da to prekoračenje nije iznimno, ali je za potrebe Ugovora i Pakta o stabilnosti i rastu privremeno. Stoga, prije nego što se u obzir uzmu svi relevantni čimbenici navedeni u nastavku, analiza upućuje na to da kriterij deficita za potrebe Ugovora i Uredbe (EZ) br. 1467/97 prima facie nije ispunjen na temelju Programa stabilnosti ni Komisijine proljetne prognoze 2019.

3.Kriterij duga