·u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) države članice pokrenule su različite suradničke projekte. Projekt vojne mobilnosti okuplja dvadeset pet država članica i trećih zemalja radi koordinacije relevantnih nacionalnih mjera, uključujući one koje su države članice dogovorile preuzevši obvezu vojne mobilnosti 25. lipnja 2018. Projekt logističkih čvorišta uključuje 17 država članica koje surađuju na povezivanju svojih logističkih skladišta i sposobnosti radi skraćivanja vremena reakcije i optimizacije upotrebe kapaciteta.

U Akcijskom planu razmatra se potreba za dodatnim povećanjem kapaciteta prometne infrastrukture kako bi odgovarala težini, dimenzijama i intenzitetu vojnih transporta, što uključuje nove mjere za određivanje prioriteta u našem radu i uključivanje zahtjeva lanca opskrbe gorivom za vojni prijevoz. Nastavak je to nastojanja da se pojednostave i usklade složena, dugotrajna i različita nacionalna pravila i postupci, među ostalim uvođenjem novih mjera za podupiranje daljnje digitalizacije administrativnih postupaka. Dodaje se novi stup pripravnosti i otpornosti, koji obuhvaća razvoj sposobnosti strateškog mosta u skladu s izvješćem o koordiniranom godišnjem preispitivanju u području obrane (CARD) iz studenoga 2020. Predlažu se mjere za poboljšanje zaštite sektora prometa od kibernapada i drugih hibridnih prijetnji te za poboljšavanje njegove otpornosti na klimatske promjene i njegove energetske sigurnosti. U sklopu novog stupa partnerstva iznose se prijedlozi za jačanje dijaloga, suradnje i povezivosti s nizom vanjskih partnera.

U Strateškom kompasu za sigurnost i obranu, koji je Europsko vijeće odobrilo u ožujku 2022., naglašeno je sljedeće: „Vojna agresija Rusije na Ukrajinu potvrdila je hitnu potrebu za znatnim poboljšanjem vojne mobilnosti naših oružanih snaga unutar i izvan Unije.” S obzirom na „nove obveze s ciljem znatnog poboljšanja vojne mobilnosti i ulaganja u nju”, poziva se na „ambicioz[an] i revidiran[…] akcijsk[i] plan[…] do kraja 2022.”. Akcijskim planom za vojnu mobilnost 2.0 odgovara se na taj poziv.

Komisija je 14. prosinca 2021. predložila reviziju Uredbe o mreži TEN-T iz 2013. Prije svega, predložila je da se koridori osnovne mreže prošire na zapadnobalkanske partnere. Pri reviziji Uredbe o mreži TEN-T Komisija je u postojeću geografsku mrežu uključila dodatne ceste i željezničke dionice kako bi se smanjile razlike u odnosu na vojnu mrežu. Cilj je bio povećati sinergije između upotrebe postojeće prometne infrastrukture u civilnom i vojnom sektoru. Osim toga, Komisija je predložila podizanje nekoliko tehničkih standarda za infrastrukturu mreže TEN-T. To će izravno koristiti kretanjima vojnih snaga i materijala, a time i poticati vojnu mobilnost unutar i izvan EU-a. Komisija je 27. srpnja 2022. donijela izmijenjeni prijedlog o mreži TEN-T kako bi uzela u obzir novi geopolitički kontekst nakon ruske ratne agresije na Ukrajinu. Predloženo je širenje četiriju europskih prometnih koridora na Ukrajinu i Republiku Moldovu kako bi se poboljšale veze između Unije i njezinih susjednih partnerskih zemalja. U Komisijinu prijedlogu razmatra se i pitanje različite širine željezničkih kolosijeka u Ukrajini, Moldovi i nekim državama članicama (baltičke države, Finska, Pirinejski poluotok), što otežava interoperabilnost željeznice, a time i otpornost mreže. Komisija je predložila mjere za postupni prelazak željezničkih pruga na europsku standardnu širinu kolosijeka .

Mjere provedene u okviru prvog akcijskog plana za vojnu mobilnost uključivale su sufinanciranje projekata prometne infrastrukture dvojne namjene u vojnoj mreži EU-a i mreži TEN-T. Trenutačna mreža TEN-T, koju su Europski parlament i Europsko vijeće uveli 2013., uključuje ceste, željeznice, luke i zračne luke u Europskoj uniji. Službe Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) provele su 2019. analizu razlika kako bi usporedile mrežu TEN-T i vojnu mrežu EU-a. Osim toga, analizom razlika iz 2019. uspoređeni su vojni zahtjevi za prometnu infrastrukturu i tehnički zahtjevi za prometnu infrastrukturu mreže TEN-T. Usporedba vojne mreže država članica i mreže TEN-T ukazala je na preklapanje od 93 % između dviju mreža. To znači da se ulaganjima u prometnu infrastrukturu transeuropske prometne mreže izravno poboljšava vojna mobilnost. Cilj je do 2030. realizirati osnovnu mrežu transeuropske prometne mreže.

U skladu s tim pristupom i odražavajući ključnu ulogu država članica, u Akcijskom planu utvrđuju se preporučene mjere te se države članice pozivaju da ih poduzmu na komplementaran i usklađen način, uz potpuno poštovanje suvereniteta država članica EU-a nad njihovim nacionalnim državnim područjem i nacionalnim postupcima odlučivanja o vojnim kretanjima. To uključuje mjere država članica putem projekata u okviru PESCO-a.

·poboljšana održivost, otpornost i pripravnost sposobnosti civilnog i vojnih sposobnosti za most i logističkih sposobnosti.

·da do sredine 2023. predstave službama Komisije i ESVD-u svoje nacionalne procjene sposobnosti fizičkih mreža da ispune zahtjeve za infrastrukturu utvrđene u vojnim zahtjevima, kako bi se uzele u obzir u prethodno navedenoj studiji,

·do ljeta 2023. ESVD će se, uz savjetovanje sa službama Komisije i EDA-om, povezati s državom članicom koja to bude željela kako bi organizirali prvo godišnje događanje o vojnoj mobilnosti, donoseći pristup koji uključuje sve razine vlasti s relevantnim dionicima;

·do sredine 2023. službe Komisije u suradnji s ESVD-om provest će studiju radi utvrđivanja mogućnosti za hitna kretanja velikih razmjera te s tim u vezi poboljšanja u pogledu opskrbe gorivom, dugoročnog planiranja infrastrukture i njezine optimalne upotrebe. Studija će uključivati analizu do koje mjere fizička vojna prometna mreža EU-a ispunjava zahtjeve u pogledu infrastrukture kako su utvrđeni u vojnim zahtjevima, po potrebi uz savjetovanje s NATO-om. Na temelju informacija koje dostave nacionalna tijela, službe Komisije i ESVD analizirat će moguće nedostatke i predložiti mjere za njihovo otklanjanje;

Potreban je dodatan rad i na utvrđivanju nedostataka i uskih grla fizičke prometne infrastrukture u državama članicama. Službe Komisije i ESVD (uključujući Vojni stožer EU-a) dosad su radili na smanjenju razlika između mreže TEN-T i vojnih mreža EU-a revizijom mreže TEN-T i osiguravanjem sredstava za vojnu mobilnost u okviru CEF-a radi potpore projektima dvojne namjene. Nastojanja bi se sad trebala usredotočiti na osiguravanje najdjelotvornije upotrebe infrastrukture pri kretanju vojnih snaga. Cilj je povećati kapacitet infrastrukture i optimizirati njezinu upotrebu u civilne i vojne svrhe. Za to su potrebni velika otpornost infrastrukture, popratne tehnologije i pristup energiji, što bi omogućilo vojnim snagama da premještaju znatne kapacitete u vrlo kratkom roku.

Vježbe različitih formata neophodne su za testiranje naših infrastrukturnih i postupovnih poboljšanja te utvrđivanje preostalih prepreka i uskih grla. Rasprava o vojnoj mobilnosti na temelju scenarija održana je u siječnju 2021. kao popratno događanje vježbe EU-a za upravljanje krizama pod nazivom „Integrated Resolve 2020”. Trebali bismo nastaviti te simulacijske vježbe i uključiti ciljeve vojne mobilnosti u taktičke vježbe, uključujući one predložene u kontekstu kapaciteta za brzo raspoređivanje iznesenog u Strateškom kompasu ili sudjelovanjem u drugim multinacionalnim vježbama, uključujući po potrebi vježbe NATO-a.

Naposljetku, pouke koje su proizašle iz ruskog rata u Ukrajini pokazuju da civilni sektor ima ograničeni kapacitet za ispunjavanje hitnih i potencijalno opsežnih potreba vojske u kriznim vremenima. Kako bi se prevladalo načelo „prvi po redoslijedu”, potrebno je uspostaviti izvanredne mjere kojima bi se osiguralo da se u slučaju prepoznavanja sigurnosne krize na razini EU-a vojsci može pružiti prioritetan pristup prometnoj infrastrukturi, kapacitetima ili pravcima – na primjer nadovezivanjem na okvirne ugovore i druge praktične korake kako bi se pripremilo za takve situacije i uz potpuno poštovanje suvereniteta država članica EU-a nad njihovim nacionalnim državnim područjem i postupcima odlučivanja o vojnim kretanjima. U tom kontekstu trebalo bi smanjiti i ovisnost o fosilnim gorivima gdje je to moguće. Slijedeći tu logiku, EU bi mogao procijeniti mogućnosti za osiguravanje pristupa sposobnostima strateškog mosta, na primjer putem okvirnih ugovora s civilnim pružateljima, među ostalim za dvojnu namjenu u scenarijima pomoći u slučaju katastrofa i velikih nesreća (npr. za slanje medicinske infrastrukture i infrastrukture za dekontaminaciju KBRN-a). Kako bi se osigurale dostatne sposobnosti mosta, ključno je usklađivanje s civilnim partnerima, počevši od mapiranja svih relevantnih civilnih aktera za svaku vrstu prijevoza.

Kako bi se najbolje iskoristile sposobnosti zračnog mosta, EU bi trebao poboljšati koordinaciju sposobnosti kretanja, među ostalim povezivanjem s različitim multinacionalnim strukturama za koordinaciju kretanja u Europi. To uključuje razvoj veza između ESVD-a i EDA-e te takvih struktura kako bi se odgovorilo na konkretne zahtjeve i koordinirali širi logistički izazovi.

U skladu s područjem interesa „Poboljšana vojna mobilnost” EU treba utvrditi i otkloniti nedostatke i manjkove naših logističkih sposobnosti, uključujući sposobnosti kopnenog mosta (što obuhvaća i unutarnje plovne putove), pomorskog mosta i zračnog mosta, koje su potrebne za djelotvorno i učinkovito kretanje snaga velikih razmjera. U tom pogledu potrebne su poboljšane europske sposobnosti strateškog zračnog mosta u ključnom području tereta izvanredne veličine ili specijaliziranog tereta (npr. prijevoz streljiva). Okvirom EDA-e mogla bi se poduprijeti prilagodba civilnih resursa za teret izvanredne veličine u vojne svrhe, čime bi se povećale civilno-vojne sinergije i uzele u obzir aktivnosti projekta u okviru PESCO-a pod nazivom „Strateški zračni prijevoz tereta izvanredne veličine (SATOC)”. Nadalje, trebalo bi utvrditi moguće zahtjeve za pomorski most i specijalizirane željezničke prijevozne resurse.

·da do kraja 2023. ispune cilj od najviše pet radnih dana za postupke prelaska granica kao dio obveze vojne mobilnosti koju je Vijeće preuzelo u lipnju 2018. i da istraže mogućnost skraćivanja tog vremena na tri radna dana za jedinice za brzu reakciju, radi mogućeg ažuriranja te obveze,

·do 2024. EDA će razraditi koncept logističke informatičke mreže na razini EU-a kako bi omogućila razmjenu logističkih podataka među različitim sudionicima; do 2023. EDA će predstaviti rezultate studije o mapiranju nacionalnih i komercijalnih logističkih informacijskih sustava, uključujući softver za praćenje i sljedivost te upravljanje resursima poduzeća, koji će služiti kao osnova za uvođenje daljnjih mjera,

3.3.3. Zaštita od sigurnosnih rizika u sektoru prometa

Sve veće ranjivosti u našem vojnom prometnom sustavu mogu se iskoristiti kako bi se poremetila vojna mobilnost. Stoga postoji hitna potreba da se pronađe rješenje za otpornost mreže koju uspostavljamo radi njezine zaštite od hibridnih i drugih prijetnji, među ostalim u pogledu civilnog i komercijalnog sektora prometa. Daljnji rad u tom području imat će koristi od aktualnih mjera za suzbijanje hibridnih prijetnji i mjera za zaštitu kritične infrastrukture, među ostalim u svjetlu nedavnog Prijedloga preporuke Vijeća o koordiniranom pristupu Unije za jačanje otpornosti kritične infrastrukture (2022/0338 (NLE)).

EU bi posebno trebao poboljšati suradnju radi rješavanja sljedećih pitanja:

·jačanja fizičke otpornosti onih tijela koja pružaju ključne usluge u sektoru prometa na prirodne prijetnje i prijetnje izazvane ljudskim djelovanjem. To uključuje provedbu Direktive o otpornosti kritičnih subjekata (Direktiva o CER-u) u sektoru prometa, kao i olakšavanje brzog donošenja i provedbe Prijedloga preporuke Vijeća o koordiniranom pristupu Unije za jačanje otpornosti kritične infrastrukture, pri čemu je promet jedan od ključnih sektora;

·kibersigurnosti sektora civilnog prometa i njegovih sustava potpore, uključujući sustave kontrole prometa (zračni, željeznički, pomorski most), sustave upravljanja kontejnerskim terminalima, kontrolne sustave za brodske prevodnice, mostove, tunele itd. To uključuje ubrzavanje prenošenja i provedbe nedavno donesene revidirane Direktive o mjerama za provedbu Direktive o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti (Direktiva NIS2) u sektoru prometa i provedeni rad na osnovama otpornosti u kontekstu suzbijanja hibridnih prijetnji. U slučaju kiberkrize ključno je osigurati pravilnu razmjenu potrebnih informacija kako bi se osigurala najpotpunija moguća informiranost o stanju u sektoru vojnog i civilnog prometa. To bi trebalo uključivati i suradnju između relevantnih sektorskih tijela odgovornih za promet, nadležnih tijela za kibersigurnost i timova za odgovor na računalne sigurnosne incidente (CSIRT-ovi) i, u skladu s njezinim zadaćama predviđenima u Direktivi NIS2, preko Europske mreže organizacija za vezu za kiberkrize (EU-CyCLONe). Potrebno je istražiti sinergije s mrežom TEN-T. Države članice pozivaju se i da iskoriste kratkoročni program potpore koji Komisija provodi s ENISA-om kako bi se unaprijedila pripravnost ključnih subjekata u sektoru prometa, na primjer penetracijskim testiranjima;

·izravna strana ulaganja subjekata izvan EU-a u infrastrukture i prijevoz unutar EU-a koji su ujedno ključni za vojni promet mogu predstavljati sigurnosni rizik za EU i njegove države članice. Izravna strana ulaganja trećih zemalja u infrastrukturu dvojne namjene unutar EU-a mogu predstavljati rizike za njezinu sigurnost i javni red. To posebno vrijedi ako treće zemlje upotrebljavaju financijske mjere kako bi negativno utjecale na povezivost ili kad osjetljivi obavještajni podaci postanu dostupni ulagačima iz trećih zemalja. Snažno preklapanje između civilne i vojne infrastrukture znači dodatnu ranjivost u kontekstu izravnih stranih ulaganja. Takva ulaganja pomno će se provjeravati u okviru Uredbe o provjeri izravnih stranih ulaganja i mreže TEN-T;

·utjecaja koji klimatske promjene i prelazak na zelenu energiju imaju na otpornost i energetsku sigurnost vojne prometne infrastrukture i sposobnosti država članica EU-a. Zbog porasta razine mora i ekstremnijih vremenskih uvjeta javljaju se novi zahtjevi za vojna postrojenja, a smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima u vojnom prometu ima posljedice i za sigurnost i dostupnost obnovljive energije i povezanih tehnologija. Taj rad temeljit će se na relevantnim rezultatima Savjetodavnog foruma za održivu energiju u sektoru obrane i sigurnosti (CF SEDSS), uključujući istraživačke studije o prilagodbi na klimatske promjene i utjecaju hibridnih prijetnji na obranu, te će se njime utvrditi prilike za upotrebu obnovljivih izvora energije, npr. vodika, u vojnom prometu.

Otpornost se može poboljšati i istraživanjem mogućnosti za uzajamno priznavanje rezervnih dijelova civilnih i vojnih konfiguracija modela zrakoplova. Civilne zrakoplove i njihove dijelove koji se upotrebljavaju za održavanje i popravke trenutačno certificira Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA), a vojne zrakoplove i njihove dijelove zbog nacionalne sigurnosti certificiraju države članice. Taj pristup uzrokuje udvostručavanje te bi rezervne dijelove vojnih zrakoplova trebalo moći zamijeniti onima certificiranima za civilnu upotrebu pod uvjetom da su istovjetni. Bez izmjene kompetencija EASA-e ili država članica mogao bi se osmisliti novi mehanizam za pojednostavnjenje postupaka certificiranja i održavanja zrakoplova dopuštajući objedinjavanje komponenata i dijelova koje je certificirala EASA u bazu koju mogu zajednički upotrebljavati vojni i civilni operateri, čime bi se znatno smanjili troškovi održavanja vojnih zrakoplova, a istodobno povećala sigurnost letenja. Trebalo bi pokrenuti pilot-studiju za utvrđivanje sinergija između dvaju mehanizama certificiranja. Osim toga, operacije u zračnom području uvelike ovise o djelotvornoj razmjeni i dijeljenju digitalnih podataka među relevantnim civilnim i vojnim dionicima i operaterima.

Zbog toga je potreban zajednički civilno-vojni pothvat kako bi se osigurala otporna i pouzdana mreža za dijeljenje podataka s visokom razinom kibersigurnosti.

3.3.4. Rješenja za vojnu mobilnost koja se temelje na svemirskoj tehnologiji

Trenutačna i buduća komunikacija zaštićena svemirskom navigacijom (Galileo/EGNOS) i promatranje Zemlje (Copernicus) imaju potencijal znatno koristiti vojnoj mobilnosti. Trebali bismo procijeniti kako iskoristiti taj potencijal.

Javna regulirana usluga (PRS) najsigurnija je usluga u zračnoj plovidbi programa Galileo prikladna za državne primjene koja mora biti pouzdana čak i u kriznim situacijama, jednako kao M-kod globalnog položajnog sustava (GPS). PRS programa Galileo mogao bi donijeti izravne koristi za vojnu mobilnost pružanjem neometanih, sigurnih i točnih informacija za određivanje položaja, navigaciju i mjerenje vremena u konfliktnim okruženjima, čime bi se ispunile ključne operativne potrebe na operativnom području i pridonijelo informiranom odlučivanju te zapovijedanju i upravljanju.

Premda nije osmišljen za upotrebu u zoni sukoba, Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) može ponuditi važne operativne koristi za operacije logistike i prijevoza. U nepovoljnim vremenskim uvjetima može omogućiti siguran pristup zračnim bazama i regionalnim zračnim lukama koje nemaju druga sredstva.

Novim Programom Unije za sigurnu povezivost, za koji je Komisija predložila uredbu 15. veljače 2022., nastoji se osigurati pristup sigurnim uslugama državne satelitske komunikacije u cijelom svijetu. U tom kontekstu ispitan je niz scenarija upotrebe, među ostalim u području upravljanja prometom i vojnih misija. Ta analiza pokazuje da sigurna povezivost sve više postaje strateški resurs za upotrebu autonomnih vozila i zrakoplova. Potrebe vojne mobilnosti trebaju se na odgovarajući način uzeti u obzir pri definiranju portfelja usluga sustava za sigurnu povezivost.

Copernicus, program EU-a za promatranje Zemlje, nudi informacijske usluge koje se temelje na satelitskom promatranju Zemlje (iz satelita Copernicus Sentinel ili komercijalnih satelita) i in situ (nesvemirskim) podacima u trima glavnim područjima: 1. praćenje okoliša (kopno: referentni podaci o pokrovu i upotrebi zemljišta, digitalni model elevacije i podaci o mreži rijeka EU-a i vodnim tijelima; more; atmosfera; klimatske promjene), 2. upravljanje u kriznim situacijama (u slučaju prirodnih katastrofa ili katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem, npr. poplave, potresi, šumski požari) i 3. sigurnost (nadzor granica i pomorski nadzor te potpora vanjskom djelovanju EU-a). Moguće poveznice s vojnom mobilnošću mogu se dodatno istražiti.

Komisijinom inicijativom CASSINI za poticanje svemirskog poduzetništva u EU-u simulirat će se razvoj disruptivnih tehnologija, industrijskih procesa i usluga. Pojavom novih komercijalnih subjekata proširit će se raspon rješenja omogućenih svemirskom tehnologijom, među ostalim za vojnu mobilnost.

Ključne mjere na razini Europske unije: ·EDA će u bliskoj suradnji s državama članicama, ESVD-om i službama Komisije pratiti područje interesa CARD-a pod nazivom „Poboljšana vojna mobilnost” kako bi se otklonili nedostaci i manjkovi u pogledu otpornosti te logističkih sposobnosti i sposobnosti mosta potrebnih za kretanje snaga velikih razmjera, uključujući posebno teret izvanredne veličine ili specijalizirani teret (npr. opasan teret za koji su potrebne specifične mjere); ·do 2023. ESVD će procijeniti logistički otisak za misije i operacije ZSOP-a, posebno u pogledu certifikacija i inspekcija, te utvrditi moguće nedostatke sposobnosti mosta i pružiti preporuke za mogućnosti suradnje; ·do 2023. EDA će istražiti prilagodbu civilnih resursa za teret izvanredne veličine u vojne svrhe, uzimajući u obzir aktivnosti projekta u okviru PESCO-a pod nazivom „Strateški zračni prijevoz tereta izvanredne veličine (SATOC)”; ·do 2024. EDA će utvrditi moguće zahtjeve za specijalizirane željezničke prijevozne resurse i sposobnosti strateškog pomorskog mosta; ·ESVD, EDA i službe Komisije istražit će kako ojačati koordinaciju sposobnosti kretanja, među ostalim traženjem sinergija s multinacionalnim centrima za koordinaciju kretanja; ·do kraja 2024. službe Komisije pružit će pregled svih ključnih aktera u civilnoj domeni po vrstama prijevoza radi planiranja i koordinacije u hitnim situacijama i krizama; ·do 2024. EDA će, zajedno sa službama Komisije i ESVD-om (uključujući EUMS), procijeniti korist sposobnosti strateškog mosta za dvojnu namjenu, kao što je pomoć u slučaju katastrofa i velikih nesreća; ·ESVD, službe Komisije i EDA iskoristit će multinacionalne vježbe za usustavljivanje aktivnosti vojne mobilnosti (raspoređivanje, podupiranje i preraspoređivanje snaga), uključujući taktične vježbe EU-a, paralelne i usklađene vježbe s NATO-om te, po potrebi, sudjelovanje EU-a u vježbama NATO-a; ·ESVD će zajedno sa službama Komisije i EDA-om organizirati vježbe utemeljene na scenarijima, koje će uključivati stručnjake iz država članica; ·EDA i službe Komisije nastavit će raditi na tome da osiguraju pouzdanu i djelotvornu razmjenu i dijeljenje digitalnih podataka između relevantnih dionika u području civilnog i vojnog zrakoplovstva; ·službe Komisije, ESVD i Skupina za suradnju u području sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava, u koordinaciji s relevantnim civilnim i vojnim tijelima i agencijama te uspostavljenim mrežama, redovito će provoditi procjenu rizika i razvijati scenarije rizika iz perspektive kibersigurnosti, pri čemu će se usredotočiti na prioritetne ključne sektore. To će se provoditi kako bi se osigurala komplementarnost s testiranjem otpornosti kritičnih infrastruktura na stres, kako je utvrđeno u predsjedničinu planu od pet točaka i kasnijem prijedlogu za preporuku Vijeća o otpornosti kritične infrastrukture; ·EDA će se zajedno s ESVD-om i službama Komisije nadovezati na aktualne inicijative kako bi se poboljšala otpornost na klimatske promjene i energetska sigurnost vojnih postrojenja i prometnih kapaciteta potrebnih za vojnu mobilnost te će iznijeti preporuke državama članicama kao dio rada u području klime i obrane. Istražit će se i sinergije s mrežom TEN-T; ·do kraja 2023. službe Komisije zajedno s ESVD-om, i u suradnji s tijelima nadležnima za vojno zrakoplovstvo i vojnom industrijom, pokrenut će pilot-projekt radi uspostave mehanizma za uzajamno priznavanje dijelova koji se upotrebljavaju u civilnim i vojnim konfiguracijama modela zrakoplova. Projekt bi trebao uključivati sastavljanje sporazuma o civilno-vojnoj suradnji kako bi se definirale odgovornosti različitih strana. Pilot-projekt trebalo bi finalizirati najkasnije dvije godine nakon donošenja Akcijskog plana; ·službe Komisije, EDA i ESVD istražit će skup hitnih mjera kojima bi se vojsci omogućio prioritetan pristup prometnoj infrastrukturi, kapacitetima i pravcima, kad je to potrebno, u kriznim vremenima prepoznatima na razini EU-a. Kako bi se poboljšale civilno-vojne sinergije, procijenit će mogućnosti za osiguravanje pristupa sposobnostima strateškog mosta, na primjer putem okvirnih ugovora s civilnim pružateljima.