Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci – Godišnji pregled održivog rasta 2022.

(COM(2021) 740 final)

(2022/C 275/09)

Izvjestiteljica: Judith VORBACH

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 21.1.2022. Pravna osnova: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna Stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 8.2.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 23.2.2022. Plenarno zasjedanje br.: 567 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 140/5/38

1. Zaključci i preporuke

1.1. EU je davno prije izbijanja pandemije COVID-a 19 bio suočen s nepovoljnim kretanjima i krizama, a 2020. ušao je u najdublju gospodarsku recesiju u svojoj povijesti, dok postojeći problemi nisu bili ni približno riješeni. EU je poduzeo nezabilježene mjere potpore kako bi ublažio udarac i izbjegao nestabilnost. Međutim, protiv pandemije se može boriti samo na transnacionalnoj razini, pa EGSO poziva na suradnju okrenutu budućnosti u pogledu zdravstvene politike EU-a, kao i na povećanje procijepljenosti i primjenu globalnog pristupa kako bi se na razini EU-a održala otvorena rasprava o privremenom i dobrovoljnom izuzeću u pogledu trgovinskih aspekata prava intelektualnog vlasništva (TRIPS).

1.2. EGSO se zalaže za politiku okrenutu prosperitetu i podržava program EU-a za konkurentnu održivost. Njegove četiri dimenzije – okolišna održivost, produktivnost, pravednost i makroekonomska stabilnost – i konkurentnost trebaju imati jednaku važnost kako bi se postigli željeni učinci međusobnog jačanja i ostvarila uspješna transformacija. Na primjer, pravednost i socijalna održivost ključni su elementi konkurentnosti i obrnuto. Što su manje uključeni parlamenti, socijalni partneri i druge organizacije civilnog društva, to je vjerojatnije da će se nejednakosti povećati, a prihvaćenost smanjiti, naročito kad je riječ o transformaciji gospodarstva radi postizanja klimatske neutralnosti.

1.3. Jedan od izazova koji stoje pred nama jest u najvećoj mogućoj mjeri odvojiti ekonomski prosperitet od uništavanja okoliša. I za to je potreban holistički pristup kojim se uzimaju u obzir sve vrste štete koje se nanose okolišu. Obveze u pogledu očuvanja socijalne dobrobiti ne smiju završiti kao mrtvo slovo na papiru. Od presudne je važnosti osigurati pravednu raspodjelu napora koji se ulažu u tranziciju i prednosti koje ona donosi. EGSO ističe važnost pouzdanog poslovnog okruženja i zadržavanja snažnih industrijskih lanaca vrijednosti u Europi te poziva europsko industrijsko vodstvo da intenzivno radi na postizanju održivosti. Mehanizam za ugljičnu prilagodbu na granicama mora biti osmišljen na djelotvoran način, a mjere državne potpore trebaju biti povezane sa stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta i poštovanjem radničkih prava i fiskalnih obveza. Naposljetku, EGSO naglašava da pomak prema ekološkom oporezivanju za sobom ne smije povlačiti regresivne distribucijske učinke ili energetsko siromaštvo.

1.4. EGSO pozdravlja prijedloge Komisije o reformama i ulaganjima te promicanju pravednog jedinstvenog tržišta kako bi se osigurala snažna gospodarska osnova. Mjere za promicanje jedinstvenog tržišta i poboljšanje poslovnog okruženja presudne su za poticanje inovacija i produktivnosti. Povrh toga, pravedan pristup produktivnosti ključan je pokretač konkurentnosti i uzlazne konvergencije u dugoročnom razdoblju. Međutim, socijalna i radnička prava od temeljne su važnosti, ali ne spadaju među slobode unutarnjeg tržišta koje su zaštićene ustavom. EGSO poziva na iznošenje odgovarajućih prijedloga o tome kako zajamčiti nacionalna pravila koja nisu zaštićena ugovorima. EGSO preporučuje ublažavanje negativnog učinka velikog povećanja cijena energije na proizvodnju i distribuciju te pozdravlja pomnije praćenje rizika na financijskim tržištima koji proizlaze iz klimatske krize. Produbljivanje unije tržišta kapitala i bankovne unije trebalo bi konsolidirati kanale financiranja, promicati ulaganja i povećati otpornost.

1.5. EGSO ističe da će istodobno nastojanje da se provede poštena i pravedna zelena i digitalna tranzicija, za koju su potrebni održivi socijalni uvjeti, biti temelj za budući prosperitet i otpornost. Dobro osmišljene politike tržišta rada i sustavi socijalne zaštite osnova su za otpornost i uključiv rast. EGSO se u potpunosti slaže s time da bi države članice trebale intenzivnije raditi na poboljšanju ishoda učenja u svojim sustavima obrazovanja i osposobljavanja te da je potrebno osigurati pristup cjeloživotnom učenju. EGSO poziva Komisiju da pomno prouči distribucijske učinke isplata iz višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) i instrumenta NextGenerationEU te da se pobrine za to da doprinose razvoju zelenijeg i digitaliziranijeg gospodarstva i uzlaznoj socijalnoj konvergenciji.

1.6. Gospodarski oporavak i stabilan uključiv rast preduvjeti su za održive javne proračune. Politike moraju ostati poticajne uz mogućnost da se reagira na bilo koji trajniji poremećaj. EGSO pozdravlja činjenicu da će opća klauzula o odstupanju ostati aktivirana. U trenutku njezine deaktivacije bit će potrebno razmotriti razinu gospodarske aktivnosti te stope zaposlenosti i siromaštva u usporedbi s razinama prije krize. Osim toga, EGSO poziva Komisiju da prije stupanja na snagu moderniziranog okvira predloži smjernice za prijelazno razdoblje. EGSO upozorava na to da treba izbjegavati poticanje politika kojima se smanjuju tekući rashodi povezani sa socijalnim, obrazovnim i zdravstvenim troškovima te poziva na pravedne politike prihoda. Osim toga, smatra da se u nadzoru tijekom postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže nedovoljno uzimaju u obzir interakcije među novim gospodarskim izazovima i ujedno poziva na praćenje socijalnih neravnoteža.

1.7. EGSO smatra da ulazimo u novu fazu ekonomske politike, a izmjene europskog semestra 2022. prilika su za poboljšanje gospodarske, okolišne i socijalne održivosti. Uravnotežen pristup programa konkurentne održivosti trebao bi se odražavati u predstojećim preporukama za pojedinačne zemlje, a socijalni partneri i organizirano civilno društvo već su odavno trebali biti više uključeni. Preporuke po državama članicama dobivaju veću političku važnost jer je usklađenost s najavljenim reformama uvjet za isplatu bespovratnih sredstava iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Veća važnost koja se pridaje načelima europskog stupa socijalnih prava je dobrodošla, ali ostaje nejasno u kojoj će se mjeri to zaista odraziti u preporukama za pojedinačne zemlje i planovima za oporavak i otpornost. Gospodarsko upravljanje treba biti integrirano u postupak europskog semestra na način kojim bi se osiguralo demokratsko sudjelovanje parlamenata, socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva.

2. Opće napomene

2.1. EU je i prije izbijanja pandemije COVID-a 19 bio suočen s nepovoljnim ekonomskim i socijalnim kretanjima i krizama. Nakon dugog razdoblja gospodarskog pada uslijed krize financijskog tržišta 2008., gospodarstvo EU-a konačno se počelo oporavljati 2014. i zatim je ušlo u razdoblje rasta i povećanja stopa zaposlenosti. Međutim, javna ulaganja pala su ispod razina koje su potrebne da stanje javnog kapitala kao udjela u BDP-u ostane stabilno. Iako je po svjetskim standardima EU u cjelini relativno prosperitetan, u našim društvima i dalje su postojale razlike među državama i regijama te nejednakosti i rodna neravnopravnost. Već su bile očite i prijetnje povezane s klimatskom krizom i izazovi koji proizlaze iz tehnoloških promjena.

2.2. Next Generation EU , koja bi trebala pomoći ne samo u prevladavanju krize već i, kako i treba, u provedbi procesa tranzicije. Cjelokupni poticajni i kohezivni pristup politike ulio je povjerenje i uspješno je ublažio socioekonomske posljedice krize, koje su u protivnom mogle dovesti do gospodarske i političke destabilizacije. U ožujku 2020. situacija se dramatično promijenila zbog pandemije COVID-a 19 i mjera poduzetih radi njezina suzbijanja. EU je ušao u „najdublju gospodarsku recesiju u svojoj povijesti” ( 1 ) , dok su postojeći problemi bili daleko od toga da budu riješeni. No nisu samo pandemija i njezini učinci bili bez presedana – i EU je poduzeo nezabilježeno velik broj mjera solidarnosti kako bi ublažio tešku situaciju, uključujući aktivaciju opće klauzule o odstupanju i instrument SURE ( 2 ) . EGSO osobito cijeni činjenicu da je EU usred tako teške krize uspio osmisliti i donijeti tako sveobuhvatnu inicijativu kao što je, koja bi trebala pomoći ne samo u prevladavanju krize već i, kako i treba, u provedbi procesa tranzicije. Cjelokupni poticajni i kohezivni pristup politike ulio je povjerenje i uspješno je ublažio socioekonomske posljedice krize, koje su u protivnom mogle dovesti do gospodarske i političke destabilizacije.

2.3. Bliska veza između gospodarstva i pandemije isto je tako postala očigledna iz gospodarskog oporavka koji je potaknulo poboljšanje epidemiološke situacije sredinom 2021. U jesenskoj gospodarskoj prognozi 2021. predviđa se prelazak iz faze oporavka u fazu rasta, uključujući stopu rasta od 4,3 % u 2022., pri čemu se očekuje da će taj rast pratiti stvaranje radnih mjesta ( 3 ) . Budući da je došlo do novog vala pandemije i da se pojavila varijanta omicron, ti se pozitivni izgledi nažalost možda neće ostvariti. EGSO ističe visoku razinu neizvjesnosti i znatan utjecaj pandemije na gospodarsku aktivnost.

2.4. Suzbijanje pandemije i sprečavanje pojave novih varijanti virusa ne može se postići samo na nacionalnoj razini. Za to je potreban transnacionalni pristup. EGSO poziva na blisku suradnju okrenutu budućnosti u pogledu zdravstvene politike EU-a, što će pomoći ne samo u prevladavanju zdravstvene krize već i u ublažavanju njezinog učinka na gospodarstvo. EGSO preporučuje da povećanje procijepljenosti ostane glavni prioritet i poziva na globalni pristup, među ostalim i zato što je dostatna opskrba cjepivom u cijelom svijetu u interesu i samog EU-a. EGSO stoga traži od Komisije da na razini EU-a organizira otvorenu raspravu o privremenom i dobrovoljnom izuzeću u pogledu trgovinskih aspekata prava intelektualnog vlasništva (TRIPS), koje bi se primjenjivalo na cjepiva protiv COVID-a 19, kao i na liječenje od te bolesti i testiranje ( 4 )

2.5. EGSO pozdravlja višedimenzionalni pristup koji se u pregledu održivog rasta primjenjuje na program konkurentne održivosti. To je u skladu s politikom okrenutom prosperitetu za koju se EGSO zalagao u svojim prethodnim mišljenjima pozivajući na razmatranje nekoliko ciljeva, a to su okolišna i socijalna održivost, održiv i uključiv rast, puna zaposlenost i kvalitetan rad, pravedna raspodjela, zdravlje i kvalitetan život, stabilnost financijskih tržišta, stabilnost cijena, uravnotežena trgovina koja se temelji na pravednoj i konkurentnoj industrijskoj i gospodarskoj strukturi te stabilne javne financije. Ti su ciljevi u skladu s ciljevima navedenima u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji i međusobno su čvrsto povezani. Na primjer, pristup održivog rasta koji izlazi iz okvira ograničenog samo na rast BDP-a ključan je za postizanje klimatski neutralnog gospodarstva 2050.

2.6. Povrh toga, četiri dimenzije programa konkurentne održivosti – okolišna održivost, produktivnost, pravednost i makroekonomska stabilnost – usko su međusobno povezane i jednako važne. Sve su to dijelovi iste slagalice i jedni ne mogu postojati bez drugih, tako da nijedan od tih elemenata nije podređen nekom drugom elementu. Komisija s pravom ističe da se te dimenzije trebaju međusobno podupirati. EGSO pozdravlja taj stav, ali i ukazuje na opasnost od kontrakcijskih učinaka. Što je uključenost parlamenata, socijalnih partnera i drugih organizacija civilnog društva slabija, to je vjerojatnije da ove četiri dimenzije neće biti usklađene.

2.7. EGSO usto ističe da, osim što su te četiri dimenzije međusobno povezane, s njima je usko povezana i jednako važna i konkurentnost, kao i uravnotežena trgovina, koja je jedan od ključnih gospodarskih ciljeva. Na primjer, pravednost i socijalna održivost ključni su elementi konkurentnosti i obrnuto. Europski socijalni model, a naročito europski stup socijalnih prava, ključne su sastavnice konkurentnosti EU-a. Isto vrijedi i u obrnutom smjeru: uravnotežena trgovina utemeljena na pravednoj, konkurentnoj industrijskoj i gospodarskoj strukturi važan je preduvjet za uključiv rast, pravednost i socijalnu održivost EU-a.

3. Posebne napomene

3.1 Okolišna održivost

3.1.1. Jedan od najvećih izazova ovog stoljeća jest u najvećoj mogućoj mjeri odvojiti gospodarski prosperitet od ugrožavanja ili uništavanja okoliša. EGSO se u potpunosti slaže s Komisijom da klimatske promjene i uništavanje okoliša zahtijevaju hitno djelovanje. EGSO u potpunosti podupire borbu protiv klimatske krize, ali poziva na holistički pristup kojim se jednako uzimaju u obzir sve vrste štete u okolišu, kao što su prijetnje bioraznolikosti, vodi ili tlu, onečišćenje zraka te nuklearni otpad i druge vrste toksičnog otpada.

3.1.2. i prednosti koje ona donosi. EGSO ističe da ključnu ulogu u ostvarivanju toga imaju socijalni dijalog, potpuno uvažavanje autonomije socijalnih partnera, jačanje kolektivnog pregovaranja, pouzdano korporativno upravljanje u kojem sudjeluju radnici Komisija posve ispravno ističe socijalnu i gospodarsku dimenziju te tranzicije i naglašava važnost zaštite prosperiteta i dobrobiti. EGSO naglašava da je od najveće važnosti da ti proglasi ne završe kao mrtvo slovo na papiru i poziva Komisiju da detaljno mapira i analizira učinak koji će tranzicija imati na zapošljavanje i vještine ( 5 ) . Također je od presudne važnosti osigurati pravednu raspodjelu napora koji se ulažu u tranzicijuprednosti koje ona donosi. EGSO ističe da ključnu ulogu u ostvarivanju toga imaju socijalni dijalog, potpuno uvažavanje autonomije socijalnih partnera, jačanje kolektivnog pregovaranja, pouzdano korporativno upravljanje u kojem sudjeluju radnici ( 6 ) i uključenost socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva u izradu politika. Time će se osigurati preuzimanje odgovornosti za proces tranzicije, a to je prije svega i od presudne važnosti za osiguravanje uravnoteženog i uključivog procesa tranzicije.

3.1.3. To sudjelovanje osobito treba intenzivirati u okviru paketa mjera „Spremni za 55 %”, koji sadrži velik broj dalekosežnih prijedloga politike. EGSO ističe važnost zadržavanja snažnih industrijskih lanaca vrijednosti u Europi te poziva Europu da u nastojanjima da se postigne okolišna održivost preuzme industrijsko vodstvo. Prijedlog za uvođenje „mehanizma za ugljičnu prilagodbu na granicama” ima potencijal da poveća stabilnost zaposlenja u klimatski prihvatljivim transformiranim poduzećima te stoga ima ključnu važnost i mora biti osmišljen na djelotvoran način. U kontekstu pomaka prema ekološkom oporezivanju, kao što je oporezivanje aktivnosti koje uzrokuju zagađenje, od presudne je važnosti spriječiti regresivne distribucijske učinke i energetsko siromaštvo. S tim u vezi potrebno je promisliti o pitanju poreznog opterećenja rada.

3.1.4. Komisija ističe da će ostvarivanje ambicioznog europskog zelenog plana iziskivati znatna ulaganja u iznosu od oko 520 milijardi eura godišnje, a za tranzicije na tržištu rada bit će potrebna dodatna ulaganja. U tom kontekstu EGSO ukazuje na dodatne potrebe za ulaganjima zbog digitalne tranzicije, kao i u području zdravstva, obrazovanja i osposobljavanja, socijalne zaštite te istraživanja i razvoja. EGSO ističe da je radi osiguravanja odgovarajuće razine ulaganja izuzetno važno preusmjeriti i povećati i privatna i javna ulaganja. Međutim, ostvarivanje okolišne održivosti predstavlja javno dobro koje za sobom povlači rizik od nefunkcioniranja tržišta.

3.1.5. 2 . EGSO naglašava potrebu za zdravom poslovnom klimom i pozdravlja nastojanja da se privatna sredstva usmjere prema otpornosti na klimatske promjene i okolišnoj održivosti, kako je predviđeno novom strategijom za održivo financiranje Next Generation EU , u podupiranju privatnih ulaganja pružanjem ciljane potpore uz potpuno poštovanje članka 107. UFEU-a. Međutim, EGSO poziva na povezivanje mjera državne potpore sa stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta i poštovanjem prava radnika, okolišnih standarda i fiskalnih obveza. Privatna ulaganja imaju ključnu ulogu u ekonomskom ciklusu radi promicanja gospodarskog razvoja i otvaranja radnih mjesta. Ulaganja i inovacije u privatnom sektoru naročito su potrebni kako bi se postigao cilj okolišne održivosti, primjerice u području novih baterija za automobile i proizvodnje čelika s nultom stopom emisija CO. EGSO naglašava potrebu za zdravom poslovnom klimom i pozdravlja nastojanja da se privatna sredstva usmjere prema otpornosti na klimatske promjene i okolišnoj održivosti, kako je predviđeno novom strategijom za održivo financiranje ( 7 ) . EGSO također izražava podršku za ulogu javnog sektora, osobito ulogu programa InvestEU i relevantnih mjera instrumenta, u podupiranju privatnih ulaganja pružanjem ciljane potpore uz potpuno poštovanje članka 107. UFEU-a. Međutim, EGSO poziva na povezivanje mjera državne potpore sa stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta i poštovanjem prava radnika, okolišnih standarda i fiskalnih obveza.

3.2 Produktivnost

3.2.1. Produktivnost označava učinkovitost gospodarske proizvodnje te je u osnovi definirana omjerom izlaznih i ulaznih elemenata. Rast produktivnosti na pravedan i održiv način dugoročno pridonosi konkurentnosti, prosperitetu i uzlaznoj konvergenciji. Međutim, nastojanja da se produktivnost poveća na nepravedan i neodrživ način mogla bi dovesti do stvaranja većeg pritiska na zaposlenike i poslodavce, narušavanja okolišne održivosti i tržišnog natjecanja te povećanja nejednakosti i ometanja procesa tranzicije. Imajući to na umu, EGSO pozdravlja Komisijin pristup povećanju produktivnosti na način okrenut prosperitetu promicanjem naprednih tehnologija i inovacija, unapređenjem vještina ljudi, poboljšanjem osposobljavanja i obrazovanja, jačanjem prijenosa i vrednovanja znanja te promicanjem učinkovitosti resursa. EGSO naročito ističe činjenicu da je i socijalna održivost važan element pravednog pristupa produktivnosti.

3.2.2. EGSO naglašava potrebu za novim ulaganjima općenito, a naročito u digitalnom sektoru, te izričito podržava poziv Komisije da se planovi za oporavak i otpornost fokusiraju na razvijanje i uvođenje najsuvremenijih digitalnih kapaciteta. Mehanizam za oporavak i otpornost doista može i treba pomoći državama članicama da provedu ulaganja i reforme kojima se, među ostalim, omogućuje umjetna inteligencija, računalstvo visokih performansi, kibersigurnost, mikroelektroničke i elektroničke komponente te sigurna povezivost. Osim poticanja digitalnih vještina na svim razinama, to će osigurati čvrst temelj za povećanje produktivnosti i konkurentnosti te će stoga dugoročno promicati snažnu gospodarsku osnovu i blagostanje.

3.2.3. Pravedno jedinstveno tržište koje dobro funkcionira promiče održiv i uključiv rast i zapošljavanje. EGSO se slaže s Komisijom da su poštovanje vladavine prava, kvalitetan i učinkovit sustav pravosuđa, djelotvorne protukorupcijske strukture, učinkovita uprava, uključujući poreznu upravu, te okvir za sprečavanje pranja novca i suzbijanje prijevare važni čimbenici za poboljšanje poslovnog okruženja i zaštitu poštenog tržišnog natjecanja među poduzećima. Nažalost, i dalje postoji neravnoteža između ekonomskih sloboda i socijalnih odnosno radničkih prava. Socijalna i radnička prava od temeljne su važnosti, ali ne spadaju među slobode unutarnjeg tržišta koje su zaštićene ustavom. Prava kojima se radnice i radnici štite na nacionalnoj razini ponekad se kategoriziraju kao administrativne prepreke na tržištu. Zbog toga mnogi radnici unutarnje tržište doživljavaju kao prijetnju. EGSO poziva da se iznesu primjereni prijedlozi o tome kako ispraviti tu neravnotežu i zajamčiti nacionalna pravila koja nisu zaštićena ugovorima. EGSO usto odlučno preporučuje da se dosljedno nastavi s ulaganjem napora u inicijativu „izvan okvira BDP-a” ( 8 )

3.2.4. EGSO odlučno preporučuje rješavanje pitanja negativnih ekonomskih i distribucijskih učinaka velikog povećanja cijena energije. Moguće je da je to naglo povećanje cijena posljedica velikog porasta gospodarske aktivnosti nakon stanke i poremećaja na strani ponude te da će se smanjiti kad gospodarski razvoj postane stabilniji. Međutim, time se izravno opterećuje proizvodna strana i konkurentnost industrije. Povrh toga, visoke veleprodajne cijene energije vjerojatno će se odraziti na maloprodajne cijene te time uzrokovati dodatno opterećenje cijena hrane. Čak i ako ti učinci budu prolazni, mogli bi prouzročiti pritisak na snižavanje kupovne moći plaće, tako da bi kućanstva s nižim prihodima mogla biti izložena siromaštvu. EGSO podupire nastojanja da se zaustave takva kretanja.

3.3 Pravednost

3.3.1. Slaba socijalna zaštita, neravnoteže i nejednakosti predstavljali su problem mnogo prije krize izazvane pandemijom COVID-a 19. Budući da je mnogo više od 20 % građana EU-a izloženo riziku siromaštva i socijalne isključenosti, Europska središnja banka (ESB) zaključila je 2016. da je raspodjela neto bogatstva „vrlo neravnomjerna” ( 9 ) . Prema izvješću Svjetske banke o siromaštvu u svijetu (2018.) ( 10 ) , u protekla tri desetljeća iz apsolutnog siromaštva izvuklo se tek nešto više od milijarde ljudi, uglavnom zbog smanjenja siromaštva u Kini. Pandemija je usporila taj pozitivni trend. Međutim, bogatstvo je i dalje koncentrirano na samom vrhu piramide, a vrlo bogate osobe u posljednjih 25 godina zapravo su se još više obogatile ( 11 ) . Komisija s pravom ističe sve veće nejednakosti uzrokovane pandemijom. Nejednakost nije problem samo sama po sebi. Ona i ograničava gospodarski razvoj jer umanjuje privatnu potražnju i služi kao plodno tlo za razvoj socijalnih napetosti. Stoga su povećanje broja kvalitetnih radnih mjesta, solidna plaća i radni uvjeti, zapošljavanje skupina u nepovoljnom položaju te pravo na kolektivno pregovaranje od ključne važnosti. EGSO naglašava važnost poštovanja nacionalnih radnih odnosa i autonomije socijalnih partnera pri promicanju takvih politika.

3.3.2. EGSO cijeni Komisijinu tvrdnju da pravednost mora biti u središtu oporavka. U kontekstu problematične nejednakosti, zabrinjavajućih podataka o siromaštvu i političkih napetosti, socijalna održivost, rodna ravnopravnost, jednake mogućnosti, nediskriminacija i pravedna raspodjela važni su ciljevi sami po sebi. Slijedom toga, EGSO odlučno preporučuje da se pozornost posveti ne samo zelenoj i digitalnoj, takozvanoj dvostrukoj tranziciji, nego i nastojanjima da se ostvari i socijalna održivost. EGSO ističe da će istodobno nastojanje da se provede poštena i pravedna zelena i digitalna tranzicija, za koju su potrebni održivi socijalni uvjeti, biti temelj za budući prosperitet i otpornost.

3.3.3. Dobro osmišljene aktivne politike tržišta rada, javne službe za zapošljavanje i sustavi socijalne zaštite, koji ljudima pomažu da očuvaju svoj životni standard u vrijeme gospodarskih turbulencija, kao i u slučaju pojedinačne potrebe, osnova su za otpornost i uključiv rast. Provedba mjera za očuvanje radnih mjesta, kao što su programi skraćenog radnog vremena, znatno je pomogla pri uklanjanju negativnih posljedica krize na tržišta rada. No iako se potporom dohotku i sustavima socijalne zaštite spriječio veliki pad prihoda, pandemija COVID-a 19 razotkrila je i razlike u pristupu socijalnoj zaštiti. EGSO poziva na uzlaznu socijalnu konvergenciju koja doprinosi općoj otpornosti EU-a na krize.

3.3.4. Posebna pozornost mora se posvetiti i socijalnom učinku digitalne tranzicije, i zato što je pandemija ubrzala taj proces. EGSO pozdravlja činjenicu da Komisija među ostalim ističe nejednak pristup učenju na internetu, koji može imati dugoročne posljedice, uključujući nisku razinu osnovnih vještina, te stoga može pogoršati nejednakosti u obrazovanju. EGSO se u potpunosti slaže s time da bi države članice trebale intenzivnije raditi na poboljšanju ishoda učenja u svojim sustavima obrazovanja i osposobljavanja. Kako bi se riješio problem neusklađenosti vještina i spriječile sve veće socijalne podjele, potrebno je priznati pravo na cjeloživotno učenje i osigurati mu pristup. To se mora poduprijeti javnim sredstvima kako bi se odgovornim poduzećima pomoglo u provedbi kvalitetnog cjeloživotnog osposobljavanja. Kako bi se smanjio digitalni jaz, posebnu pozornost treba posvetiti pristupačnosti digitalnih usluga za osobe s invaliditetom i starije osobe.

3.3.5. Novi višegodišnji financijski okvir i instrument Next Generation EU , a naročito Mehanizam za oporavak i otpornost, iznose oko 1 824 bilijuna eura, s pomoću kojih će se državama članicama pružiti potpora u pronalaženju rješenja za izazove s kojima se trenutačno suočavaju. EGSO poziva Komisiju da nadzire pravilnu provedbu najavljenih mjera politike kako bi dodjela sredstava služila konkretnom ostvarivanju ciljeva zelene i digitalne tranzicije. Prije svega, rashodi koji su već bili planirani ne bi se smjeli prihvaćati u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost. To bi pomoglo i da se izbjegne potreba za povećanjem nacionalnih doprinosa ili smanjenjem potrošnje iz proračuna EU-a.

3.3.6. Nadalje, potrebno je pažljivo pratiti i distribucijske učinke isplata iz fondova i njihov socijalni učinak kako bi se osiguralo da doprinose uzlaznoj socijalnoj konvergenciji. Komisija ispravno ukazuje na razne aspekte asimetričnog učinka krize na razne skupine stanovništva, sektore i regije. EGSO stoga poziva na posebno zalaganje kako bi se zaštitila kućanstva s niskim i srednjim prihodima te ranjive osobe, koje kriza i proces tranzicije najviše pogađaju. Ulaganja bi trebalo financirati pod uvjetom da vode stvaranju novih radnih mjesta i poštovanju prava radnika. Sve u svemu, važno je da buduće generacije imaju koristi od današnjih rashoda.

3.4 Makroekonomska stabilnost

3.4.1. Šok izazvan pandemijom povećao je već postojeće slabosti i doveo do zastoja u smanjivanju neravnoteže između država članica, a usto je i stvorio veću neizvjesnost. Gospodarstvo i monetarna politika stoga moraju ne samo nastaviti pružati potporu nego i biti agilni i spremni reagirati na svaku turbulenciju i šok te jamčiti otpornost EU-a. EGSO zbog toga pozdravlja činjenicu da će opća klauzula o odstupanju ostati aktivirana. U trenutku njezine deaktivacije, bit će potrebno razmotriti razinu gospodarske aktivnosti te stope zaposlenosti i siromaštva u usporedbi s razinama prije krize. Štoviše, fiskalne politike na nacionalnoj razini i na razini EU-a te monetarne politike trebalo bi razborito koordinirati kako bi zajednički ojačale željene učinke potpore i stabilizacije.

3.4.2. EGSO poziva na osmišljavanje prelaska na gospodarsko upravljanje okrenuto prosperitetu, kao što je navedeno u raznim mišljenjima ( 12 ) . Stoga, ponovno pokretanje revizije okvira gospodarskog upravljanja, čija je svrha promicanje odgovarajućih fiskalnih politika i u dobrim i lošim vremenima, kasni zbog zastoja uzrokovanog pandemijom. Nedostaci postojećeg fiskalnog okvira bili su očiti još 2020., a kriza je donijela još veće izazove. Analiza upućuje na to da 23 države članice neće ispuniti kriterij u pogledu deficita, a njih 13 kriterij u pogledu duga.

3.4.3. EGSO se slaže s Komisijom da se je potrebno suzdržati od pokretanja postupka u slučaju prekomjernog deficita protiv bilo koje države članice, kao i s njezinom preporukom da bi države članice trebale, kada to gospodarski uvjeti dopuste i uz očuvanje fiskalne održivosti, srednjoročno nastaviti pružati fiskalnu potporu. To je u skladu s tvrdnjom EGSO-a da se treba podržati održivi rast, čime bi se omogućilo jačanje javnih financija ( 13 ) . Međutim, EGSO također poziva na to da se uvaži hitna potreba za povećanjem ulaganja kako bi se uhvatilo u koštac s procesom tranzicije. Povrh toga, prije nego što revidirani okvir stupi na snagu, Komisija bi trebala predstaviti smjernice za prijelazno razdoblje tijekom kojega se ne bi smjeli pokretati postupci u slučaju prekomjernog deficita, ali bi trebala postojati mogućnost primjene „klauzule o neuobičajenim događajima” za pojedine zemlje ( 14 )

3.4.4. EGSO se slaže s Komisijom da se u nadzoru tijekom postupka u slučaju makroekonomskih neravnoteža možda nisu dovoljno uzimale u obzir interakcije između novih gospodarskih izazova, posebno onih povezanih s pritiscima na okoliš ( 15 ) . Osim toga, potrebno je pratiti socijalne neravnoteže kako bi se kompenzirala činjenica da prevladavaju fiskalni i makroekonomski zahtjevi ( 16 ) . Budući da socijalna neravnoteža i neravnoteža u zapošljavanju mogu imati štetne prekogranične učinke, važno je da se otkriju i isprave u ranoj fazi. Naposljetku, EGSO pozdravlja rad Komisije na izradi zelenog proračuna.

3.4.5. Gospodarski oporavak i stabilan uključiv rast preduvjeti su za održive javne proračune i stvaranje fiskalnih rezervi. Budući da će javna ulaganja koja se financiraju na nacionalnoj razini i dalje imati ključnu ulogu, primjena „zlatnog pravila” od presudnog je značenja ako želimo da proces tranzicije bude uspješan. Pritom se ne smije ugroziti srednjoročna fiskalna održivost i vrijednost eura. No, u kontekstu velike neizvjesnosti, EGSO jednako tako upozorava na opasnost koju donosi smanjenje tekućih rashoda povezanih s troškovima socijalne skrbi, obrazovanja i zdravstva. Automatski stabilizatori koji dobro funkcioniraju ključni su za sprečavanje socijalnih poteškoća, kao i za stabiliziranje potražnje i za otpornost na svaku krizu. S druge strane, nepoštene porezne politike, kao i porezne prijevare i agresivno porezno planiranje, ugrožavaju fiskalni manevarski prostor potreban kako bi se moglo reagirati na šokove i uhvatiti se u koštac s procesom tranzicije. Stoga su dobrodošle napomene Komisije u pogledu prihodovne strane. To vrijedi i za reforme predložene u kontekstu Mehanizma za oporavak i otpornost u pogledu veće učinkovitosti porezne uprave u cilju poboljšanja naplate poreza i smanjenja troškova usklađivanja za poduzeća i pojedince.

3.4.6. Važan aspekt makroekonomske stabilnosti je stabilnost financijskih tržišta. Produbljivanje unije tržišta kapitala i bankovne unije trebalo bi biti usmjereno na jačanje kanala financiranja i promicanje doprinosa privatnog sektora ulaganjima. EGSO poziva da se pri tome uspostavi ispravna ravnoteža između podjele i smanjenja rizika te osobito pozdravlja nastojanja da se pojača praćenje sistemskih rizika koji proizlaze iz klimatske krize. Osim toga, važno je i obratiti pozornost na rizike povezane sa socijalnom održivosti, koji, kao rezultat povećanja distribucijskih razlika, ugrožavaju socijalnu koheziju. Propisima o financijskom tržištu trebala bi se dati prednost učinkovitosti u odnosu na složenost te osigurati visoka razina zaštite potrošača.

3.5. Promjene u europskom semestru

3.5.1. EGSO naglašava da je zahvaljujući instrumentu Next Generation EU Unija stupila u novu fazu ekonomske politike i napravila odlučan korak prema solidarnosti. Promjene u europskom semestru 2022. prilika su da se poveća gospodarska, okolišna i socijalna održivost. EGSO poziva na predanost promicanju održivog i uključivog rasta, pune zaposlenosti i stvaranja kvalitetnih radnih mjesta te na odlučno jačanje demokratskog stava. Nadalje, uvelike se kasni s većim uključivanjem socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva u proces europskog semestra.

3.5.2. Provedba Mehanizma za oporavak i otpornost kroz europski semestar povećava značaj tog postupka. Osim toga, povezivanje provedbe reformi – koje su navedene u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost i u velikoj se mjeri temelje na preporukama za pojedinačne zemlje – s isplatom financijskih sredstava daje veću političku važnost preporukama za pojedinačne zemlje. Zbog toga je obavezna veća uključenost socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva u razvoj i provedbu nacionalnih planova za oporavak i otpornost. EGSO poziva na utvrđivanje minimalnih standarda za takvo savjetovanje ( 17 ) . Stroga pravila kohezijske politike o savjetovanju s dionicima, a posebno načelo partnerstva, trebali bi, kao minimum, biti model za postupke povezane s Mehanizmom za oporavak i otpornost ( 18 )

3.5.3. U brojnim empirijskim studijama naglašava se da se u većini dosadašnjih preporuka za pojedinačne zemlje naglasak stavljao na poticanje konkurentnosti i konsolidaciju javnih proračuna. EGSO poziva Komisiju da uravnotežen pristup koji se koristi u programu konkurentne održivosti prenese na predstojeće preporuke za pojedinačne zemlje. Poseban naglasak treba staviti na preporučivanje reformi kao što su aktivne i uključive politike tržišta rada i programi cjeloživotnog učenja, uključujući programe za prekvalifikaciju i potporu promjeni karijere, i to i za skupine u nepovoljnom položaju, kao što su osobe s invaliditetom i starije osobe.

3.5.4. Točnije, EGSO pozdravlja ishod socijalnog samita u Portu, konkretno to što bi revidirani pregled socijalnih pokazatelja trebao pomoći u praćenju napretka u provedbi načela europskog stupa socijalnih prava i uključivanju tog praćenja u postupak europskog semestra. Stoga je dobrodošao veći naglasak koji se u Zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2022. stavlja na načela stupa socijalnih prava, kao i činjenica da su u njegovu analizu uključeni glavni ciljevi za 2030. i glavni pokazatelji revidiranog pregleda socijalnih pokazatelja. Međutim, ostaje nejasno u kojoj će se mjeri ti zaključci odražavati u preporukama za pojedinačne zemlje i u planovima za oporavak i otpornost. Usto, ciljevi održivog razvoja trebali bi služiti kao referentne točke.

3.5.5. EGSO ujedno poziva na provedbu reformi kojima se jamči djelotvorna apsorpcija sredstava iz fondova EU-a, primjerice, izgradnjom tehničkog kapaciteta javnih uprava za upravljanje investicijskim projektima, sustavima javne nabave koji se temelje na načelu ekonomski najpovoljnije (a ne najjeftinije) ponude, a time i uzimanjem u obzir radnih, socijalnih i okolišnih aspekata i, naposljetku, reformama za uklanjanje drugih nemonetarnih prepreka djelotvornoj politici ulaganja. EGSO naročito poziva Komisiju da spriječi svaku zlouporabu sredstava i korupciju.

3.5.6. Gospodarsko upravljanje, a naročito pravila okvira fiskalne politike moraju se integrirati u postupak europskog semestra na način kojim će se osigurati demokratsko sudjelovanje Europskog parlamenta, nacionalnih parlamenata, socijalnih partnera i organiziranog civilnog društva. Štoviše, trebalo bi ga i reformirati u cilju poticanja multilateralnog i demokratskog dijaloga o makroekonomskim, socijalnim i okolišnim izazovima te u cilju podupiranja koordinacije politika.

Bruxelles, 23. veljače 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Proljetna gospodarska prognoza Europske komisije za 2020.

(2) Europski instrument za privremenu potporu radi smanjenja rizika od nezaposlenosti u izvanrednoj situaciji.

(3) Jesenska gospodarska prognoza za 2021.

(4) Mišljenje EGSO-a „Izađimo iz pandemije jači: Izvlačenje prvih pouka iz pandemije bolesti COVID-19” (SL C 152, 6.4.2022., str. 116.).

(5) Mišljenje EGSO-a „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (SL C 275, 18.7.2022., str. 101.). Još nije objavljeno.

(6) Mišljenje EGSO-a „Socijalni dijalog kao važan stup gospodarske održivosti” (SL C 10, 11.1.2021., str. 14.).

(7) Mišljenje EGSO-a „Obnovljena strategija održivog financiranja” (SL C 152, 6.4.2022., str. 97.).

(8) Background – Beyond GDP (Osnovne informacije – Izvan okvira BDP-a), Europska komisija.

(9) Europska središnja banka, The Household Finance and Consumption Survey: results from the second wave (Istraživanje o financijskom stanju i potrošnji kućanstava: rezultati drugog kruga), br. 18 / prosinac 2016.

(10) Grupa Svjetske banke: Poverty and shared prosperity 2018. Piecing together the poverty puzzle. Overview (Siromaštvo i opći prosperitet 2018. Sastavljanje slagalice siromaštva. Pregled), slika 01, str. 2.

(11) U Izvješću o globalnoj nejednakosti za 2022. izneseni su najnoviji i najpotpuniji podaci o nejednakosti u svijetu.

(12) Mišljenja EGSO-a „Revizija gospodarskog upravljanja za 2020.” (SL C 429, 11.12.2020., str. 227.) i „Preoblikovanje fiskalnog okvira EU-a za održiv oporavak i pravednu tranziciju” (SL C 105, 4.3.2022., str. 11.).

(13) Mišljenje EGSO-a „Revizija gospodarskog upravljanja 2020.” (SL C 429, 11.12.2020., str. 227.).

(14) Mišljenje EGSO-a „Preoblikovanje fiskalnog okvira EU-a za održiv oporavak i pravednu tranziciju” (SL C 105, 4.3.2022., str. 11.).

(15) COM(2021) 662 final.

(16) Mišljenje EGSO-a „Europski stup socijalnih prava” (SL C 286, 16.7.2021., str. 13.).

(17) Rezolucija EGSO-a „Uključenost organiziranog civilnog društva u nacionalne planove za oporavak i otpornost” (SL C 155, 30.4.2021., str. 1.).

(18) Mišljenje EGSO-a „Kohezijska politika u borbi protiv nejednakosti – komplementarnosti/preklapanja s Mehanizmom za oporavak i otpornost” (SL C 517, 22.12.2021., str. 1.).