EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 29.9.2021. COM(2021) 590 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o Izvješću o migracijama i azilu



1.UVOD Donošenjem novog pakta u rujnu 2020. Komisija je predložila novi početak u obliku sveobuhvatnog paketa kojim bi se osigurao snažan i uravnotežen sustav migracija i azila koji odgovara budućim izazovima. Paket se temelji se na znatnom intenziviranju rada u području migracija posljednjih godina. To je dovelo do ulaganja u državama članicama pod pritiskom i operativne potpore za njih; novih alata za jačanje vanjskih granica i povećanje djelotvornosti agencija EU-a; te prisnije suradnje s ključnim vanjskim partnerima radi postizanja migracijskih ciljeva EU-a na svim rutama, kao i do novih zakonodavnih promjena. Paktom se utvrđuje detaljan plan ključnih koraka. Mnogi od njih prošle su godine provedeni ili se s njima napredovalo, no predstoje dodatni napori. Migracijske situacije koje se brzo mijenjaju mogu rezultirati znatnim pritiskom na vanjske granice EU-a. Svaka država članica, bez obzira na svoj zemljopisni položaj, može se suočiti sa složenim migracijskim izazovima. Ponekad do njih dolazi jer ugrožene osobe napuštaju svoje domove zbog sukoba, klimatskih promjena, demografije, kršenja ljudskih prava ili nemogućnosti pristupa osnovnim potrebama. No uvijek postoji rizik od novih izazova. Dobar su primjer nedavna migracijska kretanja koja podupire država, primjerice slučaj Bjelarusa, koji je iskoristio migraciju kao politički alat za destabilizaciju Europske unije i njezinih država članica. Na uspostavljenim rutama, kao što je središnja sredozemna ruta, 2021. zabilježen je novi nagli porast broja migranata. Kriza u Afganistanu mogla bi dodatno povećati rizik od prisilnog raseljavanja, migracijskih tokova u regiji i krijumčarenja migranata prema EU-u. Osim toga, uloženi su i veliki globalni napori za njezino rješavanje, pružanjem humanitarne potpore na terenu, evakuacijama i preseljenjem osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, kao i pružanjem potpore afganistanskim susjedima koji primaju izbjeglice. EU i države članice trebali bi u potpunosti izvršavati svoju ulogu s pomoću paketa potpore Afganistanu, koji je u svom govoru najavila predsjednica von der Leyen, i u neposrednoj budućnosti i s obzirom na srednjoročne i dugoročne potrebe. Ti događaji pokazuju da je potreba za održivim europskim okvirom za azil i migracije nužnija no ikad. Tim zajedničkim okvirom moraju se riješiti višestruki izazovi s kojima se suočava EU: osiguravanje sigurnosti, jasnoće i dostojanstvenih uvjeta za muškarce, žene i djecu koji pristižu u EU, jačanje kapaciteta EU-a za učinkovito upravljanje svojim granicama, borba protiv krijumčarenja migranata, smanjenje broja nezakonitih ruta i osiguravanje učinkovitijeg vraćanja uz blisku suradnju s partnerskim zemljama podrijetla, tranzita i odredišta te promicanje održivih i sigurnih zakonitih putova. On bi građanima trebao pokazati da su migracije normalan dio modernog života koji se može držati pod kontrolom te kojim se može upravljati učinkovitom i humanom suradnjom. Na razini EU-a, i unutar i izvan njega, postoje nedovršeni poslovi. Iako je napredak izvan EU-a ključan, mora ga pratiti napredak unutar njega kako bi se dovršio rad na sveobuhvatnoj politici EU-a u području migracija i azila. To prije svega podrazumijeva dovršetak zakonodavnog rada na prijedlozima u okviru novog pakta o migracijama i azilu . Sljedeći ključni element nadovezat će se na schengensku strategiju utvrđenu u lipnju 2021. U nadolazećim mjesecima Komisija će predložiti preostale inicijative opisane u planu. U ovom se izvješću razmatra ostvareni napredak i ključna kretanja u području migracijske politike i politike azila u posljednjih godinu i pol, opisuje se kontekst u kojem se napredak nastoji ostvariti, utvrđuju se ključni izazovi, ističu se izgledi za napredak te se utvrđuju koraci koji će dovesti do snažnije, održivije i pravednije migracijske politike i politike azila. 2.TRENUTAČNO STANJE KLJUČNIH RUTA Općenito, ukupni broj nezakonitih migranata na svim rutama i dalje je znatno ispod razina prije krize 2015., čak i ako se uzme u obzir pad svih aktivnosti 2020. i 2021. kao posljedica pandemije. Međutim, broj dolazaka počeo je rasti, a broj nezakonitih prelazaka na svim vanjskim granicama EU-a u devet mjeseci 2021. dosegao je oko 120 000, u usporedbi s približno 77 000 u istom razdoblju 2020. i nešto više od 91 000 u istom razdoblju 2019. Nezakoniti prelasci granice na tri glavne rute (izvor: Frontex) Na središnjoj sredozemnoj ruti tijekom 2021. zabilježen je najveći porast (+82 %) u odnosu na ostale. Iako je ukupan broj dolazaka u Maltu 2021. iznosio 470, smanjenje od 78 % u odnosu na isto razdoblje 2020. trebalo bi se promatrati u kontekstu naglog porasta dolazaka u Italiju, s više od 41 000 ukupnih dolazaka, od čega je gotovo polovina iz Libije. Migracije iz Tunisa i dalje su visoke u usporedbi s prethodnim godinama te čine gotovo 40 % dosadašnjih nezakonitih migracija u Italiju ove godine. Značajan je i trend povećanja broja izravnih dolazaka u Italiju, za razliku od dolazaka nakon traganja i spašavanja. Ukupan broj dolazaka u Španjolsku 2021. iznosi 25 852 (do 19. rujna 2021.), što je 54 % više nego u istom razdoblju 2020. To je prvenstveno zbog toga što je broj dolazaka na Kanarske otoke više nego dvostruko veći. Alžir je glavna zemlja odlaska migranata koji zapadnosredozemnom rutom pristižu u kontinentalnu Španjolsku, a slijedi ga Maroko. Glavne su zemlje odlaska na atlantskoj ruti prema Kanarskim otocima Maroko, Mauritanija i Senegal. Na istočnosredozemnoj ruti ukupan broj 2021. manji je u odnosu na prošlu godinu, uz znatno dosadašnje smanjenje dolazaka u Grčku u 2021. od 58 %. S druge strane, broj dolazaka u Cipar 2021. porastao je za oko 47 %, a broj dolazaka izravno iz Turske u Italiju za značajnih 208 %, sa 6 175 dolazaka u Italiju iz Turske 2021. u odnosu na 2 007 u 2020. U Cipru je 2021. do danas prijavljeno 6 026 dolazaka u područja pod kontrolom vlade, 5 413 nakon prelaska zelene crte razgraničenja te 613 izravno brodom, u usporedbi s otprilike 4 100 dolazaka prelaskom zelene crte razgraničenja i brodom u istom razdoblju prošle godine, od čega je zabilježeno 5 400 dolazaka prelaskom zelene crte razgraničenja, a 496 izravno brodom u područja pod kontrolom ciparske vlade, iz Libanona, Sirije ili Turske (334 iz Turske). Zabrinjavajuća je pojava instrumentalizacija migracija u političke svrhe na različitim vanjskim granicama EU-a . Međutim, najviše zabrinjava događaj iz lipnja 2021. kada je Republika Bjelarus organizirala i sponzorirala krijumčarenje migranata u EU. To je uslijedilo nakon političkih previranja u Bjelarusu i međunarodne reakcije na prisilno slijetanje putničkog zrakoplova u Minsku. Organizirani su letovi i putovanja unutar zemlje kako bi se olakšao tranzit migranata, najprije u Litvu, a zatim u Latviju i Poljsku, a migranti su većinom bili irački državljani. Broj nezakonitih dolazaka u Litvu 2021. više je od pedeset puta veći od broja dolazaka 2020., a u Poljskoj i Latviji zabilježen je znatno veći broj nezakonitih prelazaka granice iz Bjelarusa. Kao rezultat usklađenih napora EU-a (vidjeti u nastavku), broj dnevnih nezakonitih dolazaka naglo se smanjio, ali i dalje postoji migracijski pritisak iz Bjelarusa.

Još jedan primjer potrebe za stalnim praćenjem promjene obrazaca jest povećanje broja prelazaka iz EU-a u Ujedinjenu Kraljevinu preko kanala La Manche. Do rujna 2021. zabilježeno je 13 500 prelazaka tim putom, u usporedbi s 8 500 prelazaka u cijeloj 2020. Broj nezakonitih dolazaka iz Afganistana u EU nije se znatno promijenio nakon nedavnih previranja. Unatoč tome, EU i države članice odlučni su učiti iz prošlih iskustava, koordinirano radeći na rješavanju humanitarnih izazova, te su spremni na moguća migracijska kretanja i nove sigurnosne rizike. Stanje u Afganistanu – hitan odgovor EU-a Nakon dramatičnih događaja u Afganistanu političko i sigurnosno stanje i dalje je vrlo nestabilno. Samo je ove godine interno raseljeno oko 635 000 Afganistanaca, a procjenjuje se da je u regiji već bilo primljeno više od 2 milijuna registriranih izbjeglica, uz oko 3 milijuna neregistriranih izbjeglica. U tijeku je provedba niza mjera EU-a. •Evakuacije su uključivale cjelokupno lokalno osoblje EU-a s uzdržavanim osobama, kao i znatan broj osoba koje su blisko surađivale s EU-om ili državama članicama. Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti postojeće mogućnosti za zadovoljavanje neposrednih potreba evakuiranih Afganistanaca, među ostalim uporabom neiskorištenih sredstava u okviru postojećih nacionalnih programa. Potrebna je daljnja suradnja kako bi se nastavile evakuacije onih Afganistanaca kojima je zaštita najpotrebnija, posebno onih čiji su životi ugroženi, kao što su branitelji ljudskih prava, suci i stručnjaci pravosudnog sustava, novinari i aktivisti civilnog društva. •Humanitarni partneri EU-a i dalje djeluju na terenu gdje to sigurnosna situacija dopušta. Pružena pomoć uključuje zdravstvene usluge, distribuciju hrane, hitnu pomoć u obliku vode i sanitarnih uvjeta te brzi odgovor za nedavno raseljene osobe. Na ministarskom sastanku UN-a na visokoj razini o humanitarnoj situaciji u Afganistanu 13. rujna EU i njegove države članice najavili su ukupan iznos obveza od oko 677 milijuna EUR. To uključuje humanitarnu pomoć EU-a u iznosu većem od 200 milijuna EUR u 2021. •Forum EU-a na visokoj razini usmjeren na pružanje zaštite ugroženim Afganistancima održat će se 7. listopada, a na njemu će se okupiti ministri vanjskih poslova i ministri unutarnjih poslova kako bi raspravljali o sveobuhvatnim održivim rješenjima za Afganistance kojima je međunarodna zaštita najpotrebnija. To uključuje buduće napore EU-a u pogledu preseljenja, kao i dodatne zakonite putove kao što su spajanje obitelji, sponzorstvo zajednice ili prihvat radi studiranja ili rada, uz dodatnu financijsku potporu EU-a za usklađivanje političkih obveza i integracijskih napora država članica. Posebna pozornost trebala bi se posvetiti afganistanskim borcima za ljudska prava, sucima i stručnjacima iz pravosudnog sustava, novinarima i aktivistima civilnog društva čiji su životi ugroženi. •U skladu sa zaključcima Vijeća od 21. rujna 2021. EU će pokrenuti i regionalnu političku platformu za suradnju s neposrednim susjedima Afganistana kako bi se pomoglo u sprečavanju negativnih učinaka prelijevanja u regiji te pružila potpora gospodarskoj otpornosti i regionalnoj gospodarskoj suradnji, kao i humanitarnim potrebama i potrebama u pogledu zaštite. •Kako bi se osiguralo da stanje u Afganistanu ne dovede do novih sigurnosnih prijetnji za građane EU-a, izrađen je akcijski plan za borbu protiv terorizma u Afganistanu koji je predstavljen EU-ovom Stalnom odboru za operativnu suradnju u području unutarnje sigurnosti (COSI). U okviru jedne od preporučenih mjera COSI se poziva da odobri protokol kojim se utvrđuje trorazinski postupak za pojačane sigurnosne provjere svih osoba koje prelaze vanjske granice EU-a ili su ih prešle nakon događaja u Afganistanu, čime će se omogućiti pravodobne, jedinstvene i pojačane sigurnosne provjere, uz potporu agencija EU-a, namijenjene identificiranju pojedinaca koji bi mogli predstavljati rizik za unutarnju sigurnost EU-a. U skladu sa zaključcima Europskog vijeća od 24. i 25. lipnja Komisija je zajedno s visokim predstavnikom kao odgovor na događaje u Afganistanu predložila akcijski plan za migracije u kojem se ističu trenutačne i kratkoročne mjere EU-a, što odražava izjavu koju su donijeli ministri na izvanrednom sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove 31. kolovoza. Rad EU-a na srednjoročnim i dugoročnim mjerama koji je uslijedio kao odgovor na izjavu opisan je u nastavku ovog izvješća. 3.UPRAVLJANJE MIGRACIJAMA U EU-U Utjecaj bolesti COVID-19 na upravljanje migracijama Pandemija bolesti COVID-19 znatno je utjecala na dolazak migranata u 2020., i zakonit i nezakonit, te je stvorila nekoliko novih izazova u području upravljanja migracijama; istodobno, pandemija je pokazala i da strani radnici imaju ključnu ulogu u gospodarstvu EU-a te da su takve zakonite migracije od ključne važnosti. Smanjenje broja zahtjeva za vizu diljem svijeta zabilježeno je i u EU-u, s 2,9 milijuna zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak u državama članicama 2020., 83 % manje nego 2019. Nekoliko država članica donijelo je mjere kojima se osigurava da ne dođe do nepravilnosti u slučajevima državljana trećih zemalja koji ne mogu napustiti EU zbog ograničenja putovanja. Pandemija je privremeno zaustavila i registraciju novih zahtjeva za azil. Broj od 485 000 zahtjeva za međunarodnu zaštitu podnesenih u zemljama EU+ 2020. bio je otprilike tri puta manji nego 2019., a ukupan broj zahtjeva 2021. i dalje je ispod razina prije pandemije , iako je u nekim državama članicama zabilježen porast. Osim toga, zbog pandemije manje je podnositelja zahtjeva za azil preusmjereno u dublinski postupak radi transfera u odgovornu državu članicu, a broj je od 2019. do 2020. prepolovljen . U 2021. i dalje su zabilježene niže razine transfera. Zahtjevi za azil 2020. i 2021. u području EU+ (izvor: EASO) Osim toga, ograničenja putovanja uvedena radi obuzdavanja pandemije otežala su uspješnu provedbu vraćanja. Broj odluka o vraćanju izdanih u državama članicama 2020. smanjio se za 19 % u odnosu na 2019., ali je broj učinkovitih vraćanja u treće zemlje bio više nego dvostruko manji . Stopa vraćanja pala je na manje od 18 % u 2020., u usporedbi s 29 % u 2019. Polako se nastavlja s operacijama vraćanja jer se ograničenja postupno ukidaju. Međutim, neke zemlje zadržavaju ograničenja uvedena tijekom pandemije. Turska je u ožujku 2020. obustavila operacije vraćanja iz Grčke zbog pandemije, a EU će nastaviti poticati Tursku da nastavi s vraćanjem, u skladu s obvezama preuzetima na temelju Izjave EU-a i Turske. Tijekom tog razdoblja Komisija je nastojala pomoći državama članicama da svedu učinak pandemije na najmanju moguću mjeru. To je uključivalo smjernice , praktičnu potporu agencija i razmjenu primjera najbolje prakse u područjima kao što su vođenje intervjua na daljinu i provođenje postupaka na internetu . Izmijenjena su i pravila financiranja kako bi se rizik od kašnjenja sveo na najmanju moguću mjeru i kako bi se prilagodili zahtjevi za kontrole i revizije čime bi se omogućila provedba koraka kao što je češća upotreba digitalnih dokaza . Financijska sredstva bila su usmjerena i na posebne potrebe, s bespovratnim sredstvima u iznosu od 25,3 milijuna EUR za jačanje sposobnosti Grčke za borbu protiv bolesti COVID-19 u prihvatnim objektima i javnim bolnicama, što je popraćeno i potporom 14 država članica u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (UCPM). Općenito, pandemija je još jednom naglasila važnost izgradnje modernijeg i usklađenijeg pristupa upravljanju migracijama. Pravovremena razmjena informacija pokazala se ključnom, a Plan za pripravnost i upravljanje krizama u području migracija pokazao se vrijednom platformom za razmjenu informacija o odgovoru na pandemiju. Upravljanje granicama i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) Stupanje na snagu Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži u prosincu 2019. bilo je važan iskorak u upravljanju granicama i poslužilo je kao pravi primjer europske integracije u području upravljanja vanjskim granicama. Prvi timovi stalnih snaga europske granične i obalne straže uspješno su raspoređeni od 1. siječnja 2021. Međutim, potrebno je ubrzati zapošljavanje i osposobljavanje stalnih snaga. Dosad su raspoređene tri četvrtine od 700 članova statutarnog osoblja predviđenog za raspoređivanje do siječnja 2021. Trebalo bi uložiti dodatne napore kako bi se ostvario cilj postavljen za 2021. te kako bi se osiguralo zapošljavanje dodatnih 500 članova statutarnog osoblja predviđeno za 2022. Potrebno je ubrzati i upućivanje službenika graničnog nadzora i drugih službenika iz država članica. Broj članova osoblja koje su države članice stavile na raspolaganje Agenciji i dalje je daleko od ciljeva dogovorenih u Uredbi. Agencija bi najkasnije do 2027. trebala moći mobilizirati 10 000 pripadnika operativnog osoblja za stalne snage. Kako bi se osigurala djelotvorna potpora Agencije državama članicama u složenim situacijama i dok se u potpunosti ne uspostave stalne snage, do 2024. na raspolaganju je pričuva za brzu reakciju (tj. kategorija 4 stalnih snaga) od 1 500 službenika . I dalje su očite važnost i dodana vrijednost Frontexove operativne potpore državama članicama pogođenima nezakonitim migracijama. Nedavni događaji na granici s Bjelarusom potvrdili su snažnu potrebu za novim mandatom Frontexa radi pripravnosti i sposobnosti reagiranja potrebnih za trenutačnu operativnu reakciju. U okviru tekućih operativnih aktivnosti velik broj službenika graničnog i obalnog nadzora, stručnjaka i opreme trenutačno je raspoređen u Grčkoj, Italiji, Španjolskoj, Bugarskoj, Rumunjskoj, Litvi i zemljama zapadnog Balkana . Komisija je vrlo ozbiljno shvatila navode o neprimjerenom ponašanju službenika europske granične i obalne straže na vanjskim granicama EU-a. Iako je važno zaštititi vanjske granice, neophodno je da sve poduzete mjere budu razmjerne, nužne i da se njima poštuju temeljna prava i vrijednosti, uključujući pravo na azil. Aktivnosti i postupke Agencije 2021. preispitalo je nekoliko kontrolnih tijela EU-a, posebno Radna skupina za nadzor Frontexa Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE), Ombudsman EU-a, Europski revizorski sud i Radna skupina upravnog odbora Frontexa za temeljna prava i pravne operativne aspekte operacija. Iako nije potvrđeno da je osoblje Frontexa počinilo bilo kakvo kršenje ljudskih prava, navedena kontrolna tijela ukazala su na razne nedostatke i iznijela preporuke za poboljšanja. Agencija trenutačno uzima u obzir te preporuke. Komisija pozdravlja ojačani okvir Agencije za praćenje poštovanja temeljnih prava i imenovanje službenika Frontexa za temeljna prava koji je preuzeo tu dužnost 1. lipnja 2021. Trenutačno mu pomaže 20 od ukupno 40 promatrača za temeljna prava. Agencija bi sada trebala u potpunosti provesti taj okvir i brzo zaposliti preostalih 20 promatrača za temeljna prava. Frontexova suradnja s partnerima u trećim zemljama sada uključuje sporazume o statusu s Albanijom, Crnom Gorom i Srbijom , a sporazum o statusu sa Sjevernom Makedonijom tek treba potpisati. Sporazum o statusu s Bosnom i Hercegovinom parafiran je u siječnju 2019., ali Bosna i Hercegovina još ga nije potpisala. Kako bi se dodatno ubrzala suradnja s partnerskim zemljama, Komisija će do kraja 2021. donijeti predložak radnog dogovora i predložak sporazuma o statusu radi uspostavljanja okvira za suradnju Frontexa s trećim zemljama . Predviđa se da će se novim predloškom sporazuma o statusu operacionalizirati mogućnost zajedničkih operacija duž granica između trećih zemalja. Od 2020. odobreni su radni dogovori između Frontexa i Republike Gvineje te Gruzije i revidirani su dogovori s Albanijom, čime je omogućena strukturirana suradnja između Agencije i tih zemalja .

Nedavnom uspostavom posebnog odjela za vraćanje i budućim imenovanjem zamjenika izvršnog direktora odgovornog za vraćanje ojačat će se sposobnost Agencije za pružanje potpore državama članicama u svim područjima povezanima s vraćanjem, ponovnim prihvatom i reintegracijom. Koordinator za vraćanje, kojeg će se uskoro imenovati, promicat će koordinaciju i usklađenost prakse država članica u pogledu vraćanja, osigurati njezinu usklađenost s postupcima ponovnog prihvata i promicati provedbu mjera solidarnosti u području vraćanja, djelujući kao posrednik u kontekstu sponzorstva vraćanja. Odjel za koordiniranje vraćanja upravljat će mrežom predstavnika država članica na visokoj razini te će blisko surađivati sa zamjenikom izvršnog direktora Frontexa odgovornim za vraćanje. Unatoč ograničenjima uzrokovanima pandemijom broj operacija vraćanja koje provodi Frontex vraća se na razine prije pandemije bolesti COVID-19. Dosad je Frontex 2021. koordinirao 232 operacije vraćanja koje su države članice provele čarter-letovima u 28 trećih zemalja, pri čemu je vraćeno gotovo 8 000 državljana trećih zemalja. To je otprilike dvostruko više aktivnosti od onih provedenih 2020 . Frontex podupire i dobrovoljna vraćanja i dobrovoljne odlaske, a do 5. rujna u 2021. Frontex je omogućio 2 741 vraćanje, od kojih je svako provedeno redovnim letom. Nedavni događaji na vanjskim granicama potvrdili su ključnu ulogu Frontexa u pružanju pomoći državama članicama te promicanju i koordinaciji razvoja zajedničkog integriranog upravljanja granicama na razini EU-a, kao i u doprinosu tom razvoju. Snažna, djelotvorna i funkcionalna europska granična i obalna straža mora biti zajednički cilj EU-a, a Europski parlament, Vijeće i Komisija sudjeluju u osiguravanju odgovornosti i djelotvornosti Agencije. Države članice imaju ključnu ulogu i u okviru Upravnog odbora kako bi se osiguralo dobro i razborito upravljanje Agencijom te njezina potpuna transparentnost, što je sve važnije s obzirom na povećanje odgovornosti Agencije. Komisija će nastaviti surađivati s Frontexom i njegovim Upravnim odborom kako bi se osigurao odgovarajući sustav provjere i ravnoteže unutar Agencije, ojačala kultura transparentnosti i odgovornosti te osiguralo poštovanje temeljnih prava. Komisija će nastaviti ulagati dugotrajne napore u ispravnu provedbu mandata Agencije. Naposljetku, Komisija će do kraja 2021. predstaviti politički dokument kojim će se pokrenuti višegodišnji ciklus strateške politike i koji će služiti za usmjeravanje rasprava o europskom integriranom upravljanju granicama na razini EU-a tijekom sljedećih pet godina. Azil i operativna potpora Europskog potpornog ureda za azil Godina 2020. obilježila je deset godina potpune operativnosti Europskog potpornog ureda za azil (EASO). EASO pruža operativnu potporu državama članicama pod pritiskom u skladu s bilateralnim operativnim planovima koje je sklopio sa sedam država članica, Ciprom, Grčkom, Italijom, Maltom, Španjolskom, Litvom i Latvijom. Trenutačno je u okviru tih operacija EASO-a raspoređeno 1 007 stručnjaka i članova osoblja. Pomoć je prilagođena potrebama svake države članice i može obuhvaćati potporu za ubrzavanje obrade zahtjeva za azil ili potporu za nacionalne sustave prihvata kako bi se osiguralo da standardi ispunjavaju zahtjeve pravne stečevine EU-a u području azila. Manjak stručnjaka koje raspoređuju države članice i dalje predstavlja izazov i onemogućuje EASO-u da u potpunosti ispuni svoju ulogu. Države članice potiče se da rasporede više stručnjaka u okviru operacija EASO-a. Postignut je dogovor o novom, ojačanom mandatu nove Agencije Europske unije za azil. To bi trebalo omogućiti stupanje na snagu do kraja godine. Ojačana agencija pridonijet će boljoj učinkovitosti i dosljednosti sustava azila većom operativnom i tehničkom potporom državama članicama te zajedničkim operativnim standardima, pokazateljima, smjernicama i najboljoj praksi za pomoć u provedbi zakonodavstva Unije o azilu. To će značiti i bolje praćenje sustava azila i prihvata država članica kako bi se osigurala dosljednija praksa te će se time uvesti dodatna jamstva i mjere za osiguravanje poštovanja temeljnih prava. Novim mandatom uspostavlja se i pričuva od 500 stručnjaka u području azila iz država članica koji će biti na raspolaganju Agenciji. Doprinos svake države članice pričuvi stručnjaka utvrđen je uredbom o novom mandatu. Izravna potpora državama članicama koje se suočavaju s migracijskim izazovima Tijekom posljednjih šest godina Komisija je pružala kontinuiranu operativnu, tehničku i financijsku potporu državama članicama koje su najviše pogođene nezakonitim migracijama. Financijska sredstva Unije od ključne su važnosti, a povećana sredstva dogovorena za migracijske i granične politike tijekom sljedećeg financijskog razdoblja dokaz su djelotvornosti te solidarnosti. Potpora se pruža u različitim oblicima. U nekim slučajevima, primjerice u Grčkoj, dugoročna potpora omogućila je razvoj novih radnih struktura te čvrstu i održivu osnovu za suradnju. Potpora EU-a Grčkoj Od migracijske krize 2015. EU pruža veliku operativnu i financijsku potporu Grčkoj. ·Financijska sredstva Unije dosegla su više od 3,3 milijarde EUR. Ta su sredstva pridonijela poboljšanju kapaciteta za prihvat, životnih uvjeta i medicinske skrbi za izbjeglice i migrante, kao i ubrzavanju postupaka azila, povećanju broja vraćanja i poboljšanju zaštite granica. Omogućila su dodatnu usredotočenost na najugroženije skupine, kao što su maloljetnici bez pratnje. Po prvi puta nakon 2016. broj migranata prisutnih na Egejskim otocima pao je na oko 5 000, u usporedbi s 30 000 u lipnju 2020. ·Nakon požara koji su uništili Centar za prihvat i identifikaciju Moria na Lezbosu u rujnu 2020., Komisija je odmah ponudila potporu i zaštitu. Financirala je hitan transfer maloljetnika bez pratnje na kopno te je dosad više od 8 400 izbjeglica i ugroženih migranata premješteno s Lezbosa na kopno. Od jednake važnosti bili su i opsežni radovi na prilagodbi privremene lokacije Mavrovouni zimskim uvjetima. · Osim bilateralnih doprinosa, 14 zemalja pokazalo je solidarnost s Grčkom slanjem pomoći nakon požara u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu. Unija je koordinirala isporuku više od 171 000 skloništa i sufinancirala prijevoz u Grčku. ·U rujnu 2020. suradnja je ušla u novu fazu osnivanjem Europske radne skupine za upravljanje migracijama. Radna skupina blisko surađuje s grčkim vlastima i agencijama EU-a kako bi se uspostavili novi višenamjenski centri za prihvat i identifikaciju te poboljšali uvjeti prihvata u skladu s pravom i standardima Unije. Bespovratnim sredstvima u iznosu od 276 milijuna EUR podupire se izgradnja prihvatnih centara na pet grčkih otoka, uključujući izgradnju velikog novog objekta na Lezbosu. Novi centar na Samosu otvoren je 18. rujna 2021. Centri na Kosu i Lerosu otvorit će se do kraja 2021., a radovi na centru na Lezbosu započet će u jesen. ·Ključni dio tog rada jest neovisan i vjerodostojan mehanizam praćenja koji razvijaju Komisija i grčke vlasti, a koji će pomoći u sprečavanju kršenja temeljnih prava na granicama i osigurati uspostavu postupaka za učinkovitu istragu svih navoda o takvim kršenjima. To bi trebalo pratiti na razini EU-a u okviru prijedloga Komisije o uredbi o provjerama kako bi se uspostavio neovisan mehanizam praćenja za sve države članice na vanjskim granicama. Tijekom ljeta u Hrvatskoj je stupio na snagu neovisni mehanizam praćenja granica s ciljem povećanja transparentnosti istraga i osiguravanja potpune usklađenosti s temeljnim pravima. Potpora EU-a došla je i u obliku brzog odgovora na situaciju koja se brzo mijenja. U nedavnom slučaju iznenadnog povećanja broja nezakonitih prelazaka granice iz Bjelarusa, EU je u rekordnom vremenu osigurao kombinaciju operativne, financijske i diplomatske potpore za rješavanje neočekivane krize na svojoj istočnoj vanjskoj granici. Reakcija EU-a na dolaske iz Bjelarusa Litva se u ljeto 2021. suočila s iznenadnim povećanjem migracijskog pritiska na granici s Bjelarusom. Bjelarus je kasnije poticao i nezakonite prelaske granice u Latviju i Poljsku. EU je oštro osudio djelovanje Bjelarusa te je djelovao brzo upotrijebivši širok raspon alata. ·Agencije EU-a brzo su pružile konkretnu potporu. Samo nekoliko dana nakon što je Litva zatražila brzu graničnu intervenciju, Frontex je započeo s raspoređivanjem dodatne potpore. U spomenute tri države članice sada su raspoređena 103 službenika Frontexa. EASO je u srpnju započeo i s raspoređivanjem stručnjaka u Litvu te je tamo trenutačno raspoređeno 56 njegovih stručnjaka, uz 10 stručnjaka u Latviji. ·Litvi je pružena hitna potpora EU-a u iznosu većem od 36,7 milijuna EUR za zadovoljavanje najhitnijih potreba tražitelja azila te potreba materijalne pomoći i privremenog skloništa. To će olakšati rad na otkrivanju potencijalnih žrtava trgovanja ljudima te pomoći osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita. Potrebe koje se neprestano mijenjaju redovito će se preispitivati. Litva je aktivirala i Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, a na poziv je odgovorilo 18 država članica i Norveška. ·Komisija i Frontex blisko surađuju s relevantnim litavskim nadležnim tijelima kako bi ojačali kapacitete Litve za vraćanje, olakšavajući razmjenu najbolje prakse s drugim državama članicama i pružajući tehničke i operativne smjernice o postupcima vraćanja. ·Pojačana je suradnja s glavnim uključenim zemljama podrijetla i tranzita, što je konkretno dovelo do odluke Iraka da privremeno obustavi letove u Minsk i olakša dobrovoljno vraćanje iz Litve. ·Pojačan je diplomatski pritisak na Bjelarus, uz svijest o potrebi za pružanjem potpore bjelaruskom narodu. Uporaba migracija kao političkog instrumenta nije prihvatljiva EU-u i neće dovesti do ukidanja sankcija. Komisija sada predlaže i djelomičnu suspenziju Sporazuma EU-a o pojednostavljenju izdavanja viza s Bjelarusom. Komisija podupire države članice i olakšavanjem i koordinacijom dobrovoljnih premještanja. S pomoću mehanizma dogovorenog u okviru Izjave iz Malte iz 2019. Komisija uz potporu EASO-a koordinira premještanja u slučaju kada operacije traganja i spašavanja dovedu do iskrcavanja u Italiji i u Malti. Od početka 2019. više od 2 100 podnositelja zahtjeva premješteno je u druge države članice EU-a . Komisija neprestano potiče države članice da doprinose dobrovoljnom premještanju, u očekivanju predvidljivijeg mehanizma solidarnosti, te redovito koordinira napore u tu svrhu. Postupak će se nastaviti, među ostalim kako bi se zaključile nepodmirene obveze preuzete prije 2021. i provele ograničene nove obveze preuzete za iskrcavanja u 2021. U okviru akcijskog plana za hitne mjere potpore Grčkoj predstavljenog u ožujku 2020., do početka rujna 2021. iz Grčke je premješteno ukupno 4 307 osoba, uključujući 984 maloljetnika bez pratnje.

Ta nastojanja konkretan su iskorak prema europskoj solidarnosti u praksi. Međutim, takve ad hoc mjere nisu dovoljne ni održive. One odražavaju potrebu za predvidljivijim mehanizmom solidarnosti, kakav je predviđen u prijedlogu uredbe o upravljanju azilom i migracijama. Nedopuštena kretanja unutar EU-a Nedopuštenim kretanjima tražitelja azila unutar EU-a potkopavaju se vjerodostojnost i integritet sustava azila. Pandemija je dodatno pogoršala situaciju, među ostalim i zbog poteškoća u nastavku transfera u skladu s Dublinskom uredbom (vidjeti gore). U prvih osam mjeseci 2021. pri pretraživanju baze podataka Eurodac za 131 000 zahtjeva za azil koje su registrirala nacionalna tijela kao rezultat prikazana je „usporedba podataka iz kategorije 1 s podacima iz kategorije 1”, što znači da je osoba već registrirala barem jedan zahtjev za azil u drugoj državi članici . U istom razdoblju za više od 23 000 zahtjeva za azil (podaci iz kategorije 1 u Eurodacu) dobiven je rezultat s podacima registriranim nakon nezakonitog prelaska vanjske granice (podaci iz kategorije 2 u Eurodacu). Međutim, neke od tih registracija zahtjeva u dvije ili više država članica ili u državi članici različitoj od one koja je registrirala nezakonit prelazak mogu se obaviti nakon transfera u skladu s Dublinskom uredbom te se stoga ne mogu smatrati „nedopuštenim kretanjem”. Naposljetku, tijekom istog razdoblja 71 620 pretraživanja u Eurodacu koja se odnose na otiske prstiju osoba s nezakonitim boravkom (podaci iz kategorije 3 u Eurodacu) dalo je rezultate s podacima iz kategorije 1, što znači da se nakon registracije zahtjeva za azil u jednoj državi članici osoba preselila u drugu državu članicu u kojoj je uhićena zbog nezakonitog boravka. Teško je prikupiti pouzdane podatke o razmjerima nedopuštenih kretanja unutar EU-a, ali podaci iz Eurodaca daju određene naznake o odlascima i odredištima. Neke su države članice suočene i s povećanjem broja nedopuštenih kretanja osoba koje su već korisnici međunarodne zaštite, a koje se zakonito presele u drugu državu članicu s važećim putnim ispravama koje im je izdala država članica koja im je odobrila status te zatim drugi put podnose zahtjev za međunarodnu zaštitu i ostaju u zemlji nakon dopuštenog razdoblja od 90 dana. Obje vrste nedopuštenog kretanja ometaju dobro funkcioniranje zajedničkog europskog sustava azila koji se temelji na uzajamnom povjerenju među državama članicama i nepotrebno opterećuju nacionalne sustave azila. Komisija surađuje s predmetnim državama članicama kako bi pronašla kratkoročna rješenja. Takva rješenja uključuju olakšavanje transfera tijekom pandemije u skladu s pravilima iz Dublinske uredbe i veću potporu integraciji korisnika međunarodne zaštite. Rješavanje problema nedopuštenog kretanja bilo je važan cilj prijedlogâ pakta usmjerenih na jačanje povjerenja među državama članicama. Predloženom uredbom o kvalifikaciji nastoje se ublažiti postojeći poticaji za nedopušteno kretanje, kao što su znatne razlike u stopama priznavanja u državama članicama te nejednaka razina prava i izgleda za integraciju korisnika međunarodne zaštite. Predloženim izmjenama Direktive o uvjetima prihvata utvrdilo bi se da bi uvjete prihvata trebalo pružati samo u odgovornoj državi članici. Uredbom o upravljanju azilom i migracijama smanjili bi se poticaji za nedopušteno kretanje omogućavanjem transfera u skladu s Dublinskom uredbom za priznate izbjeglice, kao i proširenjem definicije članova obitelji na braću i sestre i obitelji osnovane tijekom tranzita te uklanjanjem postupovnih poticaja za nedopuštena kretanja i bijeg. Predložena preinaka Uredbe o Eurodacu uključuje niz poboljšanja koja bi, uz to što su ključna za okvir za interoperabilnost, pridonijela boljoj prevenciji i praćenju nedopuštenih kretanja. Financiranje Financijska potpora EU-a državama članicama za migracije i azil pojačana je za financijsko razdoblje od 2021. do 2027. kako bi se podržali ciljevi novog pakta. Temeljni pravni akti relevantni za Fond za azil, migracije i integraciju (FAMI), Instrument za upravljanje granicama i vize (BMVI) i Fond za unutarnju sigurnost (FUS) stupili su na snagu 15. srpnja 2021. Sljedeći je korak da države članice u roku od pet mjeseci službeno podnesu svoje programe za razdoblje od 2021. do 2027. na odobrenje Komisiji. Komisija će nastaviti podupirati države članice tijekom te faze podnošenja programa kako bi osigurala da se sredstva dodjeljuju na strukturiran i strateški način, u skladu s utvrđenim potrebama i prioritetima EU-a. Novi fondovi iznose 18 milijardi EUR (u usporedbi s iznosom od 12,4 milijarde EUR za prethodno razdoblje), čime se jača financijska sposobnost za odgovor na potrebe na terenu. Radi rješavanja problema nedovoljne fleksibilnosti uveden je tematski instrument za nepredviđene financijske potrebe i nove prioritete koji pokriva između 30 % i 42,5 % sredstava. Po prvi će put navedena tri fonda biti dio Uredbe o zajedničkim odredbama kojom su obuhvaćeni drugi fondovi s podijeljenim upravljanjem, čime će se omogućiti bolja usklađenost potrošnje EU-a i veća usmjerenost na horizontalne ciljeve i temeljna prava. Udio sredstava dodijeljenih programima država članica iznosi do 70 %, ovisno o fondu. Otprilike 10 % ukupnih sredstava bit će dodijeljeno državama članicama u sredini razdoblja na temelju ažuriranih kriterija, uključujući stope apsorpcije. Time će se državama članicama omogućiti da ulažu u strateške, dobro strukturirane sustave za upravljanje migracijama i osigurati da se hitna pomoć može pravilno usmjeriti na nepredviđene krize. 4.JAČANJE ZAKONODAVNOG OKVIRA Zbog stalnih migracijskih izazova na različitim dijelovima vanjskih granica EU-a, ali i unutar schengenskog prostora, i dalje su uočljivi postojeći nedostaci. Iz iskustva s Bjelarusom jasno se vidi da nezakonite migracije mogu utjecati na sve države članice. Dok se ne provede sveobuhvatna reforma sustava azila i migracija EU-a, kako je utvrđeno u novom paktu u rujnu 2020., EU će ostati ranjiviji i manje pripremljen za reagiranje na promjenjive okolnosti. U zakonodavnim prijedlozima u okviru pakta zastupljen je sveobuhvatan pristup kojim su obuhvaćeni svi aspekti migracijske politike i politike azila, čime se potiče ravnoteža interesa i potrebâ svih država članica. Na temelju pakta jamči se da će države članice obrađivati zahtjeve za azil za koje su odgovorne i da će se strukturiranim i predvidljivim mehanizmom solidarnosti osigurati da nijedna država članica ne bude preopterećena. Kako bi se postigla istinska zajednička migracijska politika i politika azila, potrebni su politička volja i vizija te angažman i predanost svih. Godinu dana nakon predstavljanja novog pakta ostvaren je dobar napredak na tehničkoj razini, no i dalje nije postignut politički dogovor o nekim ključnim elementima. Važan korak naprijed u pogledu zakonite migracije ostvaren je političkim dogovorom postignutim u svibnju 2021. o novoj Direktivi o plavoj karti. Novim sustavom uvest će se učinkovita pravila za privlačenje visokokvalificiranih radnika u EU, uključujući fleksibilnije uvjete prihvata, veća prava i mogućnost lakšeg kretanja i rada u različitim državama članicama. Napredak postignut u pogledu plave karte i (prethodno opisane) Agencije EU-a za azil pokazuje da je moguće napredovati i postići kompromise o reformama u području migracija i azila. U radu s Europskim parlamentom i Vijećem pod vodstvom predsjedništava Vijeća sada se treba usredotočiti na postizanje odlučujućeg napretka, korak po korak, u pregovorima o drugim zakonodavnim prijedlozima koji su u postupku. Još jedna važna mjera u okviru plana za provedbu pakta, schengenska strategija za jačanje schengenskog prostora slobodnog kretanja, donesena je u lipnju i sada je u fazi provedbe. U okviru daljnjeg djelovanja planiran je predstojeći prijedlog Zakonika o schengenskim granicama. U tijeku su i drugi ključni radni procesi, uključujući sastanke nove Europske kontaktne skupine za traganje i spašavanje i Schengenskog foruma. Potpora dionika ključna je kako bi se osiguralo da se nove politike učinkovito provode i da imaju učinak ondje gdje su najpotrebnije. Neki prijedlozi iz pakta dobro su unaprijeđeni i donijeli bi neposredne koristi u smislu sigurnosti naših vanjskih granica i usklađenosti odgovora EU-a s novim izazovima. Prijedlog o Eurodacu bit će ključan za okvir za interoperabilnost i jedan je od posljednjih elemenata za dovršetak našeg sustava upravljanja granicama, s dodanom vrijednošću za unutarnju sigurnost i bolje upravljanje migracijama. Novim Eurodacom pomoći će se u praćenju neovlaštenih kretanja i nezakonitih migracija te poboljšati izgledi za vraćanje. Europska komisija sa zadovoljstvom očekuje donošenje izvješća Europskog parlamenta i potiče Vijeće da brzo postigne dogovor o pregovaračkom mandatu. Stanje u Afganistanu podsjetnik je na snažnu potrebu da se u okviru zajedničkog pristupa EU-a ugroženim osobama kojima je potrebna međunarodna zaštita osigura sigurna ruta prema Europi. Potrebno je nastaviti s privremenim dogovorom o Uredbi o okviru Unije za preseljenje koji su 2018. postigli Europski parlament i Vijeće kako bi EU u budućnosti imao stabilan i predvidljiv okvir za politike preseljenja i humanitarnog prihvata. Međutim, sposobnost EU-a da uspostavi dovoljno čvrst okvir za migracije i azil neizbježno će ovisiti o konkretnom napretku u pogledu cijelog niza prijedloga, uključujući temeljne instrumente upravljanja migracijama i azilom. U Vijeću bi trebalo što prije zaključiti tekući rad na Uredbi o upravljanju azilom i migracijama i Uredbi o postupcima azila, kao i na Uredbi o kriznim situacijama i situacijama više sile koja se nadovezuje na ta dva instrumenta. U Europskom parlamentu Komisija sa zadovoljstvom iščekuje skoro predstavljanje izvješća izvjestitelja i postizanje dogovora o pregovaračkim mandatima do kraja godine. Mogle bi postojati i mogućnosti za napredovanje rasprava o Uredbi o dubinskoj provjeri kako bi obje institucije donijele ovlasti do kraja godine, s obzirom na dobar napredak koji je postignut na tehničkoj razini.

Za uspješan ishod pregovora potrebno je da sveobuhvatan pristup uključuje i solidarnost i odgovornost, tako da se o njihovu nastavku uz pravu ravnotežu tih čimbenika mora detaljnije raspravljati na političkoj razini. Postoji opći zajednički dogovor o potrebi za pomakom prema predvidljivom obveznom i fleksibilnom okviru za solidarnost, prilagođenom posebnim potrebama država članica koje su pod pritiskom, čime bi se omogućili premještanje, sponzorstvo vraćanja i izgradnja kapaciteta. Potrebne su detaljnije rasprave o različitim oblicima solidarnosti. Iako je moguća određena fleksibilnost u pogledu vrsta solidarnosti koje države članice mogu pružiti, ključno je jamstvo u pogledu učinka predmetnih mjera kako bi se osiguralo ispunjavanje potreba država članica. Komisija je Europskom parlamentu i Vijeću predstavila kvantitativne simulacije različitih političkih opcija u različitim hipotetskim budućim scenarijima kako bi se predvidio učinak mehanizama solidarnosti i olakšale rasprave koje je potrebno nastaviti. Isto tako, mora se utvrditi razina odgovornosti svake države članice za upravljanje migrantima na njenim granicama ili državnom području, uz veću fleksibilnost, prema potrebi, i potporu agencija EU-a. Komisija je spremna surađivati s Europskim parlamentom i Vijećem kako bi se ta ravnoteža prilagodila. Kad je riječ o drugim neriješenim pravnim prijedlozima predstavljenima 2016., u lipnju 2018. postignut je privremeni dogovor o preinaci Direktive o uvjetima prihvata i Uredbe o kvalifikaciji. Odgađanjem stupanja na snagu tih tekstova EU-u se onemogućuju znatna poboljšanja postojećeg okvira. Napredak u tim elementima usko je povezan s hitnom potrebom za napretkom u pogledu prijedloga preinake Direktive o vraćanju, koja će biti ključna za izgradnju zajedničkog sustava EU-a za vraćanje. Jačanjem sustava vraćanja povećala bi se vjerodostojnost sustava migracija i azila u cjelini. Komisija će predstaviti i dodatne prijedloge za dovršetak sveobuhvatne reforme utvrđene u novom paktu. Predstojeći paket o vještinama i talentima bit će usmjeren na uklanjanje ključnih nedostataka u postojećem zakonodavstvu o zakonitim migracijama koji su utvrđeni provjerom prikladnosti provedenom 2019. U taj će se paket uvrstiti dva zakonodavna prijedloga: revizija Direktive o osobama s dugotrajnim boravištem kako bi se poboljšali prava i mobilnost migranata unutar EU-a koji su već dobro integrirani u naša društva; te preispitivanje Direktive o jedinstvenoj dozvoli kako bi se racionalizirali i pojednostavnili postupci prihvata u korist poslodavaca, tijela nadležnih za migracije i migranata te poboljšala zaštita radnika iz trećih zemalja. Komisija će utvrditi i mogućnosti za razvoj EU-ove baze talenata, platforme za međunarodno zapošljavanje na razini EU-a kojom bi se povezivalo vještine radnika migranata s potrebama poslodavaca u EU-u. Osim toga, Komisija će predstaviti prijedlog za digitalizaciju postupaka za izdavanje viza. Time bi se smanjili troškovi povezani s postupcima za izdavanje viza za države članice i državljanima trećih zemalja olakšalo podnošenje zahtjeva za vizu, uz istodobno povećanje sigurnosti EU-a i njegove privlačnosti kao odredišta putovanja. Osim brojnih prednosti u pogledu logistike, financija i provedbe, postupak za izdavanje viza u okviru internetske platforme na razini cijelog schengenskog prostora donosi političku korist, budući da se na taj način uspostavlja jedinstvena ulazna točka za podnositelje zahtjeva za vizu iz cijelog svijeta. Sljedeći ključni koraci ·Europski parlament i Vijeće trebaju formalno donijeti politički dogovor o Uredbi o Agenciji Europske unije za azil. ·Europski parlament i Vijeće trebali bi što prije donijeti prijedloge uredbe o Eurodacu i uredbe o okviru Unije za preseljenje, koji će uskoro biti dovršeni. To je ključno s obzirom na razvoj situacije u Afganistanu. ·Vijeće i Europski parlament trebaju produbiti političke rasprave o solidarnosti i odgovornosti kako bi se postigao brz dogovor o Uredbi o upravljanju azilom i migracijama, Uredbi o postupcima azila, Uredbi o dubinskoj provjeri i instrumentu za rješavanje krize. ·Države članice trebale bi osigurati brzo prenošenje i provedbu Direktive o plavoj karti. Komisija je spremna pomoći državama članicama da na optimalan način prenesu Direktivu. ·Komisija će predstaviti zakonodavne prijedloge za daljnje postupanje u vezi sa schengenskom strategijom predstavljenom u lipnju 2021., uključujući Prijedlog uredbe o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama, paket o vještinama i talentima te Prijedlog uredbe o digitalizaciji postupaka za izdavanje viza. 5.SURADNJA S NAŠIM MEĐUNARODNIM PARTNERIMA Pristup na temelju novog pakta Izgradnja sveobuhvatnih, prilagođenih i uzajamno korisnih partnerstava sa zemljama podrijetla i zemljama tranzita ključna je kako bi se osiguralo sigurno i pravilno upravljanje migracijama. To je neizostavna sastavnica novog pakta o migracijama i azilu te ključni cilj Komisije posljednjih godina. Iz iskustva je jasno da će migracijska politika biti djelotvorna samo ako bude ugrađena kao ključni element naših vanjskih odnosa, a Komisija i Visoki predstavnik pojačaju politički dijalog s partnerima kako bi naglasili da je izgradnja snažnih partnerstava u području migracija prioritet EU-a. Bliska razmjena i koordinacija između ministara vanjskih i unutarnjih poslova važan je alat za postizanje takvog rezultata. Taj pristup odrazio se u radu zajedničkog vijeća i ministara vanjskih i unutarnjih poslova u ožujku 2021. te je postignut dogovor o potrebi da migracije budu ključni element naših ukupnih bilateralnih odnosa s ključnim trećim zemljama. Uspješna partnerstva temelje se na povjerenju i svijesti o potrebama i ciljevima naših partnera. Rad koji se trenutačno provodi s mnogim ključnim partnerima čvrst je temelj za prilagođena partnerstva usmjerena na zajednički utvrđene prioritete EU-a i njegovih partnera. To će biti trajan proces kojim će se postići održivi rezultati samo uz dugoročnu predanost obiju strana. U zaključcima Europskog vijeća od 24. i 25. lipnja utvrđena su tri glavna elementa rada na vanjskim aspektima migracija te se Komisija i Visoki predstavnik pozivaju da bez odgode pojačaju mjere i potporu za prioritetne zemlje podrijetla i tranzita; da do jeseni predlože akcijske planove za prioritetne zemlje u kojima se navode jasni ciljevi, daljnje mjere potpore i konkretni rokovi, u bliskoj suradnji s državama članicama; te se Komisija poziva da do studenoga izvijesti o najboljem načinu na koji namjerava iskoristiti 10 % Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – financijske omotnice Globalna Europa namijenjene mjerama povezanima s migracijama. Na navedenom se trenutačno radi u različitim područjima utvrđenim u novom paktu. -Suradnja s ključnim partnerima u području migracija Dijalog i suradnja s mnogim ključnim partnerima u području migracija već su dobro uhodani. Na temelju tih postojećih struktura uložen je znatan trud u razvoj prilagođenih partnerstava u području migracija, s naglaskom na zajednički utvrđenim prioritetima EU-a i njegovih partnera. Sažetak nedavne i trajne suradnje s ključnim partnerima nalazi se u Prilogu II. Suradnja se odvija u okviru bilateralnih dijaloga i regionalnih foruma kao što su Budimpeštanski i Khartoumski proces te Euro-afrički dijalog o migracijama i razvoju (Rabatski proces) te s regionalnim partnerima kao što je Afrička unija. EU djeluje u okviru političkog dijaloga i angažmana u kombinaciji s djelovanjima u različitim područjima koja su istaknuta u paktu i koja financira EU: zaštita migranata i raseljenih osoba, rješavanje uzroka nezakonitih migracija i prisilnog raseljavanja, upravljanje migracijama i granicama, vraćanje i reintegracija nezakonitih migranata te zakoniti putovi. To djelovanje usko je povezano s inicijativama EU-a za poticanje ulaganja i suradnje s partnerima u širem smislu, kao što su zapadni Balkan i južno susjedstvo . -Zaštita osoba kojima je potrebna pomoć i potpora zemljama domaćinima Zaštita ugroženih izbjeglica i migranata u središtu je politika EU-a. EU i države članice vodeći su pružatelji humanitarne pomoći izbjeglicama, tražiteljima azila, interno raseljenim osobama i zajednicama domaćinima diljem svijeta. Razvojnu pomoć EU-a sve više koriste i prisilno raseljene osobe tijekom dugog razdoblja, čime se podupiru zaštita, sredstva za život i samodostatnost. Potporama u sirijskoj krizi EU i države članice postali su najveći donatori u svijetu, pri čemu je od 2011. mobilizirano 24,9 milijarde EUR. U lipnju 2021. Europsko vijeće postiglo je dogovor o nastavku pružanja potpore sirijskim i drugim izbjeglicama te njihovim zajednicama domaćinima. Komisija je utvrdila četverogodišnji paket koji će iznositi više od 5,7 milijardi EUR, od čega je više od 3,5 milijardi EUR namijenjeno izbjeglicama u Turskoj, a 2,2 milijarde EUR korisnicima u Siriji, Libanonu, Jordanu i Iraku. Turska ·Unatoč nekim izazovima, Izjavom EU-a i Turske iz ožujka 2016. pružena je potpora milijunima izbjeglica i migranata u Turskoj, uključujući Sirijce i druge, u okviru šireg paketa. Izjavom je postignuto znatno smanjenje broja gubitaka ljudskih života uzrokovanih opasnim putovanjima u Europu i znatno smanjenje nezakonitih prelazaka iz Turske u EU. ·Iz Instrumenta za izbjeglice u Turskoj izdvojeno je 6 milijardi EUR za potporu sirijskim izbjeglicama i zajednicama domaćinima. Među opipljivim je učincima izravna potpora za više od 1,8 milijuna ugroženih izbjeglica kako bi se zadovoljile njihove osnovne potrebe i omogućilo da više od 680 000 djece redovito pohađa školu. ·Do danas je u skladu s Izjavom EU-a i Turske u države članice EU-a preseljena gotovo 31 000 osoba. EU će i dalje ispunjavati svoj dio i očekuje od Turske da ispuni svoje obveze i sve elemente Izjave, uključujući sprečavanje nezakonitih odlazaka u sve države članice, sprečavanje novih migracijskih ruta i brz nastavak ponovnog prihvata povratnika s grčkih otoka, koji je Turska obustavila u ožujku 2020. Dijalog EU-a i Turske na visokoj razini o migracijama i sigurnosti planira se u listopadu. Proračun EU-a za humanitarnu pomoć i razvoj, kojim se uspostavlja veza između humanitarne pomoći, razvoja i mira, raspoređuje se diljem Afrike, gdje su milijuni interno raseljeni ili imaju status izbjeglica. Humanitarnim financiranjem kratkoročno se podupiru osobe pogođene sukobima, epidemijama, prirodnim katastrofama i njihove zajednice domaćini te se pridonosi tome da se migranti uključe u kampanje cijepljenja protiv pandemije bolesti COVID-19. Razvojna pomoć pruža se na temelju duljeg višegodišnjeg planiranja s ciljem poticanja otpornosti i samodostatnosti prisilno raseljenih osoba s pomoću kvalitetnog obrazovanja, pristupa gospodarskim prilikama i socijalne zaštite. U Aziji EU podupire izbjeglice iz etničke skupine Rohingya u Bangladešu, kao i Afganistance (vidjeti u nastavku). U Latinskoj Americi humanitarnom i razvojnom pomoći EU-a pruža se potpora raseljenim osobama u venezuelskoj krizi, najvećem raseljavanju stanovništva u povijesti Sjeverne i Južne Amerike i drugom po razmjerima na svjetskoj razini u današnje vrijeme. Kad je riječ o trenutačnoj situaciji u Afganistanu, važno je biti spreman na sve moguće ishode i raditi s dugoročnom vizijom te ojačati našu suradnju sa zemljama duž migracijske rute iz Afganistana prema EU-u i potporu tim zemljama.

Afganistan je čak i prije nedavnih događaja bio prioritet EU-a u pogledu migracija i prisilnog raseljavanja. Bit će potrebno nastaviti rješavati izazove prisilnog raseljavanja unutar Afganistana, gdje će se interno raseljavanje koje već jest masovno vjerojatno pogoršati. Isplata sredstava za razvoj Afganistana trenutačno je obustavljena i podlijegat će strogim uvjetima koji se posebno odnose na poštovanje temeljnih prava. Iako je danas naglasak na humanitarnim potrebama, potrebno je imati na umu druge čimbenike, uključujući zdravlje, obrazovanje i sredstva za život, kao i čimbenike za stabilizaciju. Procjenjuje se da je više od 5 milijuna Afganistanaca (15 % stanovništva) već raseljeno u Pakistan i Iran, uključujući milijune koji nisu registrirani. Angažman EU-a u pogledu raseljavanja unutar Afganistana i iz njega uključuje ulogu predsjedatelja uže skupine platforme za potporu strategiji rješenja za afganistanske izbjeglice 2021. S tog će položaja EU nastojati ojačati međunarodni odgovor na stanje u vezi s izbjeglicama u Afganistanu i potaknuti preuzimanje daljnjih političkih, financijskih i materijalnih obveza. EU bi se u narednim mjesecima trebao usredotočiti na konkretne prijedloge za rješavanje izazova duž cijele rute. To će uključivati rješavanje potreba zemalja u susjedstvu Afganistana, uz ciljeve koji uključuju potporu sustavima zaštite, potrebe zajednica domaćina i pojačane programe za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva u borbi protiv mreža za krijumčarenje migranata i trgovinu ljudima (uz potporu Europola), kao i jačanje zakonitih putova. Europski potporni ured za azil istražit će mogućnosti za intenziviranje svog vanjskog djelovanja za izgradnju kapaciteta za azil. Komisija će dati prednost i namjenskim informativnim kampanjama za pružanje jasnih i dosljednih informacija o rizicima od opasnih nezakonitih putovanja. Kako su se dogovorili ministri vanjskih poslova EU-a, EU će raditi na razvoju regionalne političke platforme za suradnju sa susjedima Afganistana radi rješavanja, među ostalim, pitanja upravljanja migracijskim tokovima iz Afganistana, sprečavanja širenja terorizma i borbe protiv organiziranog kriminala, uključujući narkotike. Na izvanrednom sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove održanom 31. kolovoza pozvalo se i na to da se suradnji sa susjedima Afganistana na rješavanju posljedica raseljavanja u regiji pristupi u okviru skupine Team Europe. EU će surađivati i sa zemljama tranzita prema EU-u, uključujući zapadni Balkan i Tursku, na jačanju njihovih sustava zaštite i kapaciteta za upravljanje granicama te sprečavanju krijumčarenja migranata i nezakonitih migracija iz regije, među ostalim putem potpore agencija EU-a. -Razvoj gospodarskih prilika i djelovanje usmjereno na rješavanje temeljnih uzroka nezakonitih migracija Za rješavanje temeljnih uzroka nezakonitih migracija i prisilnog raseljavanja potrebna je stalna suradnja s partnerima kako bi se poticao rad na sprečavanju sukoba, zaštiti temeljnih prava, gospodarskom i društvenom razvoju te djelovanje u području klime. Taj se rad preklapa s mnogim prioritetima razvojne politike EU-a. Na primjer, supsaharske zemlje, pogođene gospodarskom, socijalnom i političkom krizom, i dalje su glavne zemlje podrijetla i tranzita prema EU-u. Potpora EU-a usmjerena je na gospodarske prilike i mogućnosti zapošljavanja, kao i na otpornost zajednica te bolje upravljanje migracijama. S obzirom na nedavne događaje, sigurnost je postala jedno od najvažnijih pitanja. Slično tome, sjevernoafričke zemlje, kao zemlje podrijetla, tranzita i odredišta, suočavaju se s nizom izazova u pogledu upravljanja migracijama i prisilnog raseljavanja, koji su dodatno pogoršani širim političkim i gospodarskim problemima koji se nastoje riješiti prilagođenim pristupima bilateralne potpore EU-a. -Partnerstva za jačanje upravljanja migracijama Potpora razvoju odgovarajućih okvira za upravljanje migracijama važan je cilj djelovanja EU-a s partnerskim zemljama. Njima se promiče propisna politika upravljanja migracijama u predmetnim partnerskim zemljama i štite prava pojedinaca u pokretu. Primjerice, uz znatnu potporu EU-a, partneri sa zapadnog Balkana ojačali su i uskladili svoje nacionalne sustave azila i migracija sa standardima EU-a tijekom posljednjeg desetljeća u okviru pregovora o pristupanju EU-u. Posljednjih je godina uz potporu EU-a doneseno novo zakonodavstvo o suzbijanju krijumčarenja migranata i trgovanja ljudima u zemljama kao što su Niger i Mauritanija. Jačanje kapaciteta za upravljanje migracijama, azil i vraćanje i dalje će biti glavni cilj suradnje u budućnosti. Izgradnja kapaciteta za upravljanje granicama još je jedno ključno područje rada. Sporazumima o statusu europske granične i obalne straže između EU-a i partnera sa zapadnog Balkana započeta je nova faza granične suradnje s partnerima u regiji. Ti sporazumi pomažu u intenzivnijem radu na sprečavanju nezakonitih migracija i borbi protiv krijumčarenja migranata, u interesu EU-a i njegovih partnera. Upravljanje granicama bilo je i glavna tema programskog dijela za sjevernu Afriku Kriznog uzajamnog fonda EU-a za Afriku, kojim se podupire pružanje osposobljavanja i osiguravanje opreme u Libiji, Maroku i Tunisu, a to će se nastaviti i nakon isteka Uzajamnog fonda. Prilagođena partnerstva u području migracija razvijaju se i primjenom mjera proračunske potpore kojima se jačaju područja kao što su kapaciteti za upravljanje granicama u partnerskim zemljama poput Maroka. Potporom EASO-a trećim zemljama pridonosi se jačanju sustava azila i prihvata te upravljanju migracijama pri kojemu se uzima u obzir zaštita. Aktivnosti uključuju osposobljavanje, mentorstvo na radnom mjestu, doprinose tehničkim dokumentima, radionice itd. EASO trenutačno surađuje sa zemljama zapadnog Balkana i Turskom, posebno u kontekstu provedbe dogovorenih planova za jačanje sustava azila i prihvata, uz potporu izgradnji kapaciteta na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi. Libija Desetljeće nasilnih sukoba uzrokovalo je znatne migracijske izazove u Libiji, pri čemu su migranti i izbjeglice izloženi ozbiljnim kršenjima ljudskih prava i nesigurnim uvjetima, a zbog vala krijumčarenja migranata riskira se gubitak velikog broja životâ na moru. Uspostavljen je sveobuhvatan niz mjera za pomoć Libiji u poboljšanju upravljanja migracijama, koja je dobila portfelj od 455 milijuna EUR potpore povezane s migracijama u okviru programskog dijela za sjevernu Afriku Kriznog uzajamnog fonda za Afriku. EU svojim djelovanjem nastoji zaštititi one kojima je potrebna pomoć i boriti se protiv krijumčarenja migranata, kao i trgovine ljudima. To uključuje: ·suradnju s agencijama UN-a i međunarodnim nevladinim organizacijama u cilju pružanja zaštite i traženja alternativa zadržavanju kako bi se odgovorilo na potrebe najugroženijih, odnosno djece i žena te žrtava trgovanja ljudima ili rodno uvjetovanog nasilja. Potpora se pruža i za poboljšanje životnih uvjeta izbjeglica i migranata te zajednicama domaćinima. ·pružanje izravne pomoći onima kojima je potrebna međunarodna zaštita omogućavanjem pristupa zakonitim putovima, uključujući preseljenje. Zahvaljujući suradnji s Uredom Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) i Afričkom unijom od studenoga 2017. evakuirano je oko 6 379 ugroženih izbjeglica i tražitelja azila. Mehanizmima za hitni tranzit olakšava se evakuacija najugroženijih izbjeglica i tražitelja azila iz Libije u Niger i Ruandu. Omogućen je pristup utvrđivanju statusa izbjeglice, preseljenju ili čak lokalnoj integraciji. ·potporu migrantima u dobrovoljnom povratku i reintegraciji u zemlje podrijetla, pri čemu je dosad više od 53 000 migranata koristilo program dobrovoljnog povratka i reintegracije. Rad EU-a u Libiji temelji se i na zajedničkom radu u okviru radne skupine EU-a, Afričke unije i UN-a koja se od 2017. bavi pitanjima povezanima sa zaštitom. ·suradnju s libijskom obalnom stražom na suzbijanju krijumčarenja migranata, spašavanju života i osiguravanju kapaciteta za upravljanje granicama uz poštovanje ljudskih prava. ·Inicijativa skupine Team Europe planirana za središnju sredozemnu rutu bit će važna za nastavak rada na mnogim migracijskim izazovima s kojima se Libija suočava. - Poticanje suradnje u području vraćanja, ponovnog prihvata i reintegracije Djelotvorno vraćanje, ponovni prihvat i reintegracija važni su elementi sveobuhvatnog pristupa migracijama i azilu utvrđenog u paktu te pridonose uzajamno korisnim partnerstvima u području migracija. Proširenje i poboljšanje provedbe postojećih sporazuma i dogovora EU-a o ponovnom prihvatu važan je dio odnosa s ključnim partnerima . Komisija je 10. veljače 2021. predstavila svoje prvo izvješće o ocjeni razine suradnje s partnerskim zemljama u pogledu ponovnog prihvata u skladu sa Zakonikom o vizama za 2019. Cilj je osigurati strukturirani pristup poboljšanju suradnje u području ponovnog prihvata u slučajevima u kojima su utvrđeni jasni nedostaci u okviru kontinuiranog dijaloga s partnerima o tom pitanju. Izvješće je u srpnju 2021. popraćeno prijedlozima Vijeću za donošenje posebnih privremenih mjera o vizama za kratkotrajni boravak koje će se primjenjivati na podnositelje zahtjeva za vizu koji su državljani Bangladeša, Iraka i Gambije. Vijeće će sada donijeti odluku o prijedlogu Komisije uzimajući u obzir razvoj suradnje u pogledu ponovnog prihvata. Uz potporu Frontexa i na temelju informacija primljenih od država članica Komisija trenutačno priprema drugo izvješće za procjenu suradnje u pogledu ponovnog prihvata u 2020. Komisija je u travnju 2021. donijela EU-ovu strategiju dobrovoljnog povratka i reintegracije kako bi se poboljšali djelotvornost, koordinacija i učinak programa EU-a i nacionalnih programa u tom području. Strategijom se utvrđuju praktične mjere za jačanje pravnog i operativnog okvira za dobrovoljan povratak iz Europe i zemalja tranzita, poboljšanje kvalitete programa vraćanja i održive reintegracije, uspostavljanje boljih veza s razvojnim inicijativama i učvršćivanje suradnje s partnerskim zemljama. U kontekstu provedbe te strategije Frontex je ostvario dobar napredak u primjeni svojeg mandata za reintegraciju, surađujući s državama članicama na pokretanju pilot-projekta zajedničkih usluga reintegracije u nekoliko trećih zemalja u svibnju 2021., čime je otvoren put za prijenos aktivnosti iz Europske mreže instrumenata za vraćanje i reintegraciju koji bi trebao biti dovršen u lipnju 2022. Rad u tom području ne odnosi se samo na vraćanje iz EU-a u treće zemlje, već i na potporu vraćanju iz zemalja tranzita duž migracijskih ruta u zemlje podrijetla. Važan je primjer takvog rada zajednička inicijativa EU-a i Međunarodne organizacije za migracije (IOM). Tom je inicijativom od svibnja 2017. do travnja 2021. pružena potpora više od 50 000 migranata spašenih ili presretnutih na moru ili u pustinji. Osim toga, više od 95 000 migranata dobrovoljno se vratilo, uglavnom iz Libije i Nigera, kao i iz Malija i Džibutija. U zemljama podrijetla tom je zajedničkom inicijativom već pružena potpora EU-a reintegraciji više od 112 000 migranata. -Izgradnja zakonitih putova u Europu Potpora zakonitim putovima još je jedan ključni stup suradnje s vanjskim partnerima. Ovaj prioritet EU-a nije nov: od 2015. više od 81 000 osoba pronašlo je zaštitu u EU-u preseljenjem. U razdoblju od siječnja 2020. do lipnja 2021., unatoč preprekama uzrokovanima pandemijom, države članice preselile su približno 13 500 osoba kojima je potrebna zaštita. Na 11. forumu o preseljenju, humanitarnom prihvatu i drugim dodatnim mehanizmima u srpnju 2021. Komisija je pozvala države članice da preuzmu obveze za sljedeći ad hoc program preseljenja u 2022. Na forumu na visokoj razini koji je prvi put organiziran uz sudjelovanje ministara Kanade i SAD-a dogovoreno je da će se pojačati zajednička nastojanja u pogledu preseljenja. EU sudjeluje i u radu skupine G7 na suradnji, među ostalim, sa susjednim i drugim zemljama u regiji koje primaju izbjeglice, oko koordiniranog pristupa sigurnim i zakonitim rutama za preseljenje. Predstojeći Forum EU-a na visokoj razini usmjeren na pružanje zaštite ugroženim Afganistancima koji će se održati u listopadu ključna je prilika za definiranje doprinosa paketu potpore Afganistanu u pogledu preseljenja i drugih sigurnih i zakonitih putova do zaštite kao alternativâ nezakonitoj migraciji za Afganistance kojima je zaštita najpotrebnija.

U skladu s Preporukom Komisije o zakonitim putovima do zaštite u EU-u , Komisija je započela rad na promicanju dodatnih mehanizama uz preseljenje, povezanih sa studiranjem i radom. Šest projekata povezanih s dodatnim mehanizmima odabrano je za financiranje s ciljem promicanja prihvata izbjeglica i izgradnje kapaciteta u državama članicama . EASO razvija rad na europskom pristupu sponzorstvu u zajednici da bi državama članicama pomogao u uvođenju ili jačanju programa sponzorstva u zajednici kako bi civilno društvo i zajednica dobili bolje strukturiranu ulogu u prihvatu i integraciji izbjeglica. U području zakonitih migracija u tijeku je niz pilot-projekata kojima se istražuju mogućnosti za ciljane migracije radne snage u interesu država članica i partnera, uglavnom u sjevernoj Africi . Partnerstva za privlačenje talenata temeljit će se na tom iskustvu. Novi financijski i operativni alati -Borba protiv krijumčarenja migranata i rješavanje uzrokâ nezakonitih migracija Komisija danas donosi ažurirani akcijski plan EU-a protiv krijumčarenja migranata za razdoblje 2021.–2025. kojim se utvrđuju mjere za suzbijanje krijumčarenja i zaštitu temeljnih prava migranata, čime se nadovezuje na važan rad u borbi protiv krijumčarenja migranata koji je već u tijeku te se bavi novim izazovima, među ostalim iskorištavanjem migracija u političke svrhe. Komisija će surađivati s partnerskim zemljama kako bi uspostavila prilagođena operativna partnerstva za borbu protiv krijumčarenja kao važan dio sveobuhvatnih partnerstava u okviru novog pakta. Izgledi za zapošljavanje, čak i nezakonito zapošljavanje, ključan su čimbenik koji potiče nezakonite migracije. U skladu s novim paktom Komisija je najavila da će procijeniti kako ojačati učinkovitost Direktive o sankcijama za poslodavce, a u danas donesenoj komunikaciji predlažu se daljnji koraci za jačanje provedbe, s naglaskom na sankcijama protiv poslodavaca, mjerama za zaštitu pravâ nezakonitih migranata i inspekcijama. -Partnerstva za privlačenje talenata Partnerstva za privlačenje talenata, pokrenuta na konferenciji na visokoj razini održanoj 11. lipnja, mogu pomoći EU-u da strateški djeluje u razvoju snažnih, uravnoteženih i uzajamno korisnih partnerstava u području migracija s ključnim partnerskim zemljama, pri čemu će privlačiti talente koji su potrebni Europi. Njima će se osigurati sveobuhvatan okvir politike i financiranja radi boljeg usklađivanja vještina i potreba EU-a i ciljanih partnerskih zemalja, povezujući alate EU-a i država članica za suradnju u području zakonitih migracija i mobilnosti. Komisija će surađivati s državama članicama i poslodavcima, socijalnim partnerima i obrazovnim agencijama na pokretanju prvih partnerstava za privlačenje talenata, nadovezujući se time na postojeće iskustvo s nekim sjevernoafričkim zemljama, a u skladu s interesom država članica, daljnja partnerstva za privlačenje talenata mogla bi se postupno uvoditi drugdje. -Inicijative skupine Team Europe Skupina Team Europe sastoji se od EU-a i njegovih država članica, kao i Europske investicijske banke (EIB) i Europske banke za obnovu i razvoj (EBRD), a cilj joj je ojačati koordinaciju, usklađenost i komplementarnost mjera radi povećanja utjecaja EU-a. Inicijativama skupine Team Europe na razini pojedinih zemalja i više zemalja, koje su ugrađene u financijske programe EU-a, države članice potiču se na provedbu prioriteta migracijske politike EU-a. Trenutačno su u razvoju dvije multinacionalne inicijative skupine Team Europe za migracije, jedna za zapadnosredozemnu i atlantsku rutu na temelju prijedloga Španjolske, a druga za središnju sredozemnu rutu na temelju prijedloga Italije i Francuske. Komisija predlaže trećinu kako bi odgovorila na afganistansku regionalnu krizu raseljavanja. -Financiranje Uredbom o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju Globalna Europa utvrđeno je da bi okvirno 10 % ukupne financijske omotnice od 79,8 milijardi EUR trebalo namijeniti posebno mjerama povezanima s migracijama u trećim zemljama. U njoj se utvrđuju ključni ciljevi i posebna područja suradnje i intervencije koja treba obuhvatiti. Priprema nacionalnih, regionalnih i tematskih višegodišnjih okvirnih programa u tijeku je i trebala bi biti dovršena do kraja godine. Time će se omogućiti i da se odluke o prvim mjerama donesu prije kraja 2021. Komisija će u studenome izvijestiti o načinu na koji namjerava iskoristiti dodijeljena okvirna sredstva u iznosu od 10 % za migracije, kako je zatražilo Europsko vijeće. U dosadašnjim pripremama pokazalo se da će migracije i prisilno raseljavanje imati važnu ulogu u programskim dokumentima te da će ih se smatrati prioritetnim područjem aktivnosti u višegodišnjim okvirnim programima pripremljenima za zemlje koje su od ključnog interesa za EU i u kojima je njegov angažman najveći. Ako migracije i prisilno raseljavanje nisu utvrđeni kao prioritet na nacionalnoj razini, takve će se mjere uključiti u druga prioritetna područja rada. Migracije će imati istaknutu ulogu i u svim regionalnim višegodišnjim okvirnim programima, posebno u onima koji obuhvaćaju supsaharsku Afriku, Aziju i južno susjedstvo. To će uključivati namjenske programe u nekoliko zemalja regije, kojima će se, primjerice, obuhvatiti migracijske rute ili zemlje sa sličnim problemima. Regionalnim višegodišnjim okvirnim programima moći će se osigurati i dodatna sredstva za određene zemlje na temelju fleksibilnog pristupa kojim se mogu potaknuti angažman i partnerstvo s EU-om. Neke mjere u području migracija i prisilnog raseljavanja provodit će se zajedno kao inicijative skupine Team Europe kombiniranjem rada EU-a i država članica. Svim migracijskim rutama posvetit će se odgovarajuća pozornost, a financijska sredstva uskladit će se s povećanim ambicijama i razinom izazova s kojima se suočava migracijska politika EU-a. Za susjedstvo se može očekivati da će ulaganja u migracije premašiti okvirnu razinu od 10 % navedenu u Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju Globalna Europa. Budući migracijski programi u pretpristupnim zemljama koji se financiraju iz Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) isto će se tako provoditi u okviru bilateralnih i regionalnih programa. Planiranim mjerama na zapadnom Balkanu nastavit će se jačati upravljanje migracijama i sustavi azila, kao i upravljanje granicama. Trajna pozornost morat će se posvetiti stanju prihvata u Bosni i Hercegovini. 6.INTEGRACIJA I UKLJUČIVANJE EU nastoji i poduprijeti države članice u rješavanju važnog izazova integracije migranata i građana EU-a migrantskog podrijetla. Učinkovitim integracijskim politikama podupire se dobro upravljanje migracijama, a one su i ključna značajka socijalne politike EU-a u okviru europskog stupa socijalnih prava u kojem se naglašava da će poboljšanje situacije u kojoj se nalaze osobe migrantskog podrijetla biti ključno za postizanje utvrđenih ciljeva . Komisija je u studenome 2020. donijela Akcijski plan za integraciju i uključivanje za razdoblje 2021.–2027. kao prvi ključni rezultat nakon donošenja novog pakta, s gotovo 60 mjera u područjima obrazovanja, zapošljavanja i vještina, zdravlja i stanovanja. Njegova provedba već dobro napreduje, uključujući objavu skupa alata s praktičnim smjernicama za uključivanje u rani i predškolski odgoj i obrazovanje . Komisija je u ožujku 2021. uspostavila partnerstvo s Odborom regija radi pokretanja političkog dijaloga i promicanja učenja i razmjena informacija o integraciji među lokalnim i regionalnim tijelima . Objavila je i skup alata o upotrebi financijskih sredstava EU-a za integraciju osoba migrantskog podrijetla za razdoblje 2021.–2027. U suradnji s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom Komisija se u okviru Europskog migracijskog foruma redovito savjetuje i vodi dijalog s organizacijama civilnog društva . Aktivno uključivanje migranata, tražitelja azila i izbjeglica u osmišljavanje i provedbu politika migracija, azila i integracije ključno je za njihovu veću djelotvornost i prilagođenost potrebama na terenu. Komisija je osnovala stručnu skupinu sastavljenu od organizacija koje predstavljaju interese migranata i stručnjaka za migracije migrantskog podrijetla kako bi savjetovala Komisiju o politikama u području migracija, azila i integracije migranata. Prvi sastanak stručne skupine održan je u studenome 2020., nakon čega su se održavali redoviti sastanci. 7.ZAKLJUČAK Krajnji je cilj migracijske politike EU-a osigurati da se migracije odvijaju na siguran i zakonit način te da se njima dobro upravlja, osposobiti EU i njegove partnere za svladavanje izazova nezakonitih migracija i prisilnog raseljavanja te iskoristiti brojne prednosti koje migracije donose. U tu svrhu EU nastavlja provoditi politike kako bi postigao najbolji ishod za svoje države članice i partnere u svijetu u kojem su nezakonite migracije, prisilno raseljavanje i zakonita mobilnost stalni izazov te kako bi izgradio djelotvoran sustav kojim se upravlja migracijama, štite temeljna prava i privlače prijeko potrebni talenti i vještine. Rute i kretanja migranata, od kojih su mnogi ugroženi, i dalje se mijenjaju. Oni će se pomno pratiti i, gdje je to moguće, predvidjeti kako bi se osigurala spremnost EU-a da odgovori na nove trendove. Nedavni događaji u Bjelarusu i Afganistanu pokazuju da EU mora stalno procjenjivati nove trendove i biti spreman reagirati na njih, prilagođavajući postojeće propise i predviđajući nove mjere za zaustavljanje zlouporabe sustava migracija i azila u vidu mreža za krijumčarenje migranata ili kriminalnih mreža pod pokroviteljstvom država.