HR Službeni list Europske unije C 67/53

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „aktu o jedinstvenom tržištu – određivanje mjera koje nedostaju” (dodatno mišljenje)

2014/C 67/09

Izvjestiteljica: Benedicte FEDERSPIEL

Suizvjestitelji: Martin SIECKER i Ivan VOLEŠ

Dana 14. veljače 2013., sukladno pravilu 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi mišljenje o sljedećem dokumentu:

Akt o jedinstvenom tržištu - određivanje mjera koje nedostaju

(dodatno mišljenje).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 2. listopada 2013.

Europski socijalni i gospodarski odbor usvojio je mišljenje na 493. plenarnom zasjedanju održanom 16. i 17. listopada 2013. (sastanak od 16. listopada 2013.), sa 119 glasova za, 4 protiv i 13 suzdržanih.

1. Uvod

1.1 Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) od samog početka 2010. prati inicijative Komisije za ponovno pokretanje jedinstvenog tržišta. U svojem mišljenju o Aktu o jedinstvenom tržištu I. (1), nabrojao je nekoliko mjera za koje je smatrao da nedostaju u prijedlozima Komisije (2). U obzir treba uzeti komentare i zaključke "Izvješća o građanstvu EU-a za 2010.: uklanjanje prepreka za ostvarivanje prava građana EU-a" (3). EGSO skreće pozornost Komisije na činjenicu da na jedinstvenom tržištu danas ima više prepreka nego u vrijeme kada je ono uspostavljeno (4).

1.2 EGSO je jedan od većih partnera u organizaciji Mjeseca jedinstvenog tržišta. Doprinos organizacija civilnog društva ključan je kako bi se pravilno usmjerile mjere nužne za ponovno pokretanje jedinstvenog tržišta, budući da one utječu na takve organizacije.

1.3 Nakon otprilike 30 godina treba preusmjeriti ekonomski smjer EU-a i stati na kraj uvjerenju da slobodno tržište uvijek može ispraviti nefunkcionalno ponašanje na tržištu. Nedavna gospodarska i financijska kriza snažno je utjecala na građane: njihove žrtve moraju rezultirati novim perspektivama ili će doći do daljnjeg smanjenja podrške europskoj integraciji. U tom pogledu smatra se da usvajanje i provedba inicijativa iz Akta o jedinstvenom tržištu I. i II. idu presporo.

1.4 Nužne su konkretne mjere za borbu protiv svake vrste siromaštva, npr. na području energije, potrošnje, prezaduženosti itd., koje je uzrokovala financijska kriza i koje potkopavaju rast i dostignuća jedinstvenog tržišta.

1.5 EGSO je opetovano inzistirao da države članice preuzmu odgovornost kroz pravilnu provedbu i primjenu zakona kako bi jedinstveno tržište pravilno funkcioniralo. Provođenju zakona mora se dati nova prekogranična dimenzija, koja uključuje suradnju. Jedinstveno tržište spremno za budućnost mora se temeljiti na održivom, visoko konkurentnom gospodarstvu koje se zasniva na održivim procesima i proizvodima, pristojnom radnom okruženju i inovacijama. Važno je da Komisija stavi 500 milijuna građana EU-a u samo središte jedinstvenog tržišta. Oni su važna gospodarska snaga jer, kao što stoji u Komisijinom Programu za potrošače /Consumer Agenda/ (5), njihova potrošnja čini 56 % BDP-a EU-a.

1.6 Jedinstveno tržište mora biti instrument s opipljivim rezultatima, sukladan socijalnoj i ekološkoj pravnoj stečevini. Inicijative iz Akta o jedinstvenom tržištu I. i II. moraju se koordinirati s mjerama i koracima koji se poduzimaju kako bi se ojačala Ekonomska i monetarna unija (Fiskalni pakt, Europski stabilizacijski mehanizam (ESM), Euro plus itd.).

1.7 Pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini treba koristiti za stvaranje jednakih pravila igre za sve, primjerice, reciprociteta carinskih tarifa, uz istovremeno zadržavanje visokih standarda kada je riječ o zaštiti potrošača, okoliša i društva. U natjecanju s globalnim igračima EU mora osigurati elemente koji će mu povećati konkurentnost, na primjer dostupne energetske resurse, školovanu radnu snagu i fleksibilno tržište rada.

2. Jedinstveno digitalno tržište

2.1 U nedavno usvojenoj Uredbi o selektivnoj distribuciji zadržana je diskriminacija između tradicionalne i internetske distribucije jer je ostavljena mogućnost da se od određenih distributera zahtijeva da imaju fizičku trgovinu i ured prije nego što se uključe u internetsku prodaju. Novom se uredbom neće spriječiti selektivna distribucija svakodnevnih proizvoda, što može škoditi konkurenciji i izboru za potrošače.

2.2 Europska komisija treba biti odlučna i potvrditi načelo neutralnosti pretraga, prema kojem tražilice ne bi trebale iz vlastitih komercijalnih interesa manipulirati prirodnim rezultatima. Rješenja koja se temelje na označavanju rezultata pretraga nisu dovoljna kako bi se ponovno uspostavila konkurencija, spriječilo nekonkurentno ponašanje i unaprijedila dobrobit potrošača.

2.3 Zaštita podataka

2.3.1 Nakon što se usvoji revidirana Uredba o zaštiti podataka, bit će važno da se državama članicama dostave smjernice za konkretne odredbe, čime će se osigurati njihova dosljedna provedba.

2.3.2 Posebna se pažnja treba posvetiti razvoju standardnih obavijesti o zaštiti privatnosti. U novoj se uredbi nalazi odredba koja zahtijeva da informacije o zaštiti privatnosti budu transparentne i razumljive za potrošače. Razvoj standardnih obavijesti o privatnosti doprinijet će tome da se potrošači adekvatno informiraju o obradi svojih osobnih podataka i tome da informacije o zaštiti privatnosti više ne budu u formi složenih pravnih tekstova. Treba osigurati da poduzeća, posebice mala i srednja, zbog toga nemaju nesrazmjerna administrativna opterećenja i troškove.

2.4 Autorska prava

2.4.1 Nakon preporuka bivšeg povjerenika Vitorina, Europska komisija mora nastaviti aktivnosti kako bi osigurala da se postupno ukinu sadašnji sustavi naknada za autorska prava. Kratkoročno treba reformirati sadašnji sustav i treba jasno reći da se za digitalne sadržaje koji podliježu sporazumima o davanju licenci neće plaćati dodatne naknade samo zato što ih davatelj usluga postavlja ili pohranjuje u oblak. Također je važno da se naknade za autorska prava učine vidljivima krajnjim korisnicima te da se izračunavaju na temelju gospodarske štete koju prouzrokuje privatno kopiranje.

2.4.2 Direktiva o autorskim pravima iz 2001. nije uspjela ispuniti ciljeve o usklađivanju zakona o autorskim pravima među državama članicama EU-a. Postoje znatne razlike kada je riječ o iznimkama i ograničenjima, što stvara pravnu nesigurnost i za potrošače i autore. Prioritet treba biti revizija ove direktive.

2.4.3 Sadašnji sustav distribucije audiovizualnih sadržaja, koji se zasniva na platformi i teritorijalnim rokovima izdavanja, treba se prilagoditi digitalnom okruženju i odgovoriti na očekivanja potrošača. Treba smanjiti kronološko izdavanje filmova na različitim medijima (kina, DVD, video na zahtjev) i teritorijima te dopustiti određenu razinu fleksibilnosti. Ima prostora za eksperimentiranje s inovativnim poslovnim modelima koji bi omogućili se da audiovizualni sadržaji u zemljama sa zajedničkim kulturnim i lingvističkim tradicijama izdaju na isti datum.

2.5 Digitalni proizvodi

2.5.1 Da bi se odgovorilo na izazove digitalne ekonomije, potrebno je nastaviti s procesom usklađivanja koji je počeo s Direktivom o pravima potrošača iz 2011., a kojom se revidirala i ažurirala Direktiva o prodaji potrošačima iz 1999. godine. Hitno su potrebna rješenja za slučajeve neispravnih digitalnih proizvoda.

2.5.2 Komisija treba izraditi smjernice za primjenu zakonodavstva o nepoštenim ugovornim odredbama (Direktiva 1993/13/EEZ) na potrošačke ugovore o isporuci digitalnih sadržaja.

3. Roba i usluge

3.1 U rujnu 2013. Europska komisija predložila je zakonodavni paket za dovršetak jedinstvenog tržišta telekomunikacija. EGSO žali što je u tom prijedlogu propuštena prilika da se dodatno smanje cijene roaminga i tako jedinstveno tržište učini boljim za europske građane. EGSO pozdravlja predložena pravila za olakšavanje promjene operatera, osiguravanje pravednijih ugovornih uvjeta i poslovne prakse, kao i bolju provedbu zakona i dostupnost pravne zaštite. Pravila o neutralnosti interneta korak su u pravome smjeru, ali ih još treba poboljšati.

3.2 Omjer usklađenih i neusklađenih sektora zadovoljava osnovne potrebe gospodarstva. Svi se daljnji pokušaji usklađivanja drugih robnih sektora moraju zasnivati na temeljitoj analizi. Za neusklađene sektore obuhvaćene načelom međusobnog priznavanja Komisija bi trebala izdati smjernice o ulozi i pravnom statusu privatnih tijela za testiranje koja ne prihvaćaju certifikate koje su izdala tijela iz drugih zemalja. Treba dovršiti dvojezični popis neusklađenih proizvoda na internetskim stranicama Europske komisije.

3.3 Još uvijek ne postoji jedinstveno tržište maloprodajnih financijskih usluga za građanstvo. Potrošačima je, zbog poslovnih i komercijalnih prepreka, praktički nemoguće koristiti financijske usluge u inozemstvu. Zbog velikih trenutnih razlika u kvaliteti i cijenama bankovnih računa, štednih računa i hipotekarnih kredita među državama članicama, potrošačima bi moglo biti zanimljivo koristiti financijske usluge iz drugih zemalja. EGSO poziva Europsku komisiju da analizira ovu situaciju i predloži inicijative. Potrošači često ne dobivaju objektivne i nepristrane preporuke ili savjete kada se radi o velikim financijskim odlukama povezanima sa mirovinskom štednjom, ostalim ulaganjima ili dugoročnim kreditima. Diljem Europe treba promicati neovisne i cjenovno pristupačne modele financijskog savjetovanja.

3.4 Kada je riječ o financijskim uslugama, provođenje zakona još nije zadovoljavajuće: u nekim državama članicama ne postoji javno tijelo zaduženo za zaštitu potrošača. Ako i postoji, njegove su pravne ovlasti često previše ograničene. Također, europska nadzorna tijela – Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (European Banking Authority, EBA), Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (European Securities and Markets Authority, ESMA) i Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (European Insurance and Occupational Pensions Authority, EIOPA) – koja su utemeljena prije dvije godine, nemaju dovoljno snažne ovlasti na području zaštite potrošača. U tom pogledu treba proširiti njihove nadležnosti te se ta tijela moraju moći koordinirati s nacionalnim tijelima.

3.5 Jedinstveno tržište usluga, uključujući usluge mrežne infrastrukture (telekomunikacije, električnu energiju, plin, prijevoz i osiguranje) posjeduje najveći potencijal za daljnja poboljšanja. Poboljšana izvedba jedinstvenih kontaktnih točaka u svim državama članicama preduvjet je za to da direktiva doprinese rastu i stvaranju radnih mjesta. Komisija treba izdati regulatorne preporuke za uklanjanje prepreka utvrđenih međusobnom revizijom provedbe direktive (6). EGSO poziva na to da se na temelju potpune baze svih sustava izdavanja dozvola odrede najbolje regulatorne prakse i identificiraju nepotrebni i neprihvatljivi zahtjevi tijela koja izdaju dozvole.

4. Slobodno kretanje radnika

4.1 EGSO pozdravlja korake za poboljšanje slobodnog kretanja radnika, uključujući uklanjanje prepreka kao što je priznavanje kvalifikacija. Osobito je nužno modernizirati i liberalizirati ovaj sustav, povećati koordinaciju u sektoru zdravstva kako bi se spriječilo pomanjkanje radne snage u zemljama emigracije, kao i produbiti koordinaciju sustava socijalne zaštite te osnovati točke na kojima se može obaviti "sve na jednom mjestu" kako bi se pojednostavili postupci registracije (7).

4.2 Rezultat opće okvirne direktive, s njom povezanih direktiva i stalnog praćenja kroz višegodišnje strateške planove je usklađivanje sigurnosnih pravila (uključujući minimalne uvjete) koje priznaju radnici, uključujući i one koji se nalaze u (privremenim i mobilnim) prekograničnim situacijama. Od 1978. taj se proces neprekinuto provodio pomoću uzastopnih akcijskih planova. Kada je u prosincu 2012. posljednji završio, Komisija nije pokrenula novi akcijski plan. Kako bi se proces usklađivanja nastavio, Europska komisija trebala bi hitno usvojiti novi Strateški akcijski plan EU-a kojim bi promicala visoke standarde sigurnosti (kao što je naglasio Savjetodavni odbor za sigurnost i zaštitu zdravlja na radu) u bliskoj suradnji sa socijalnim partnerima.

4.3 Povlačenje Uredbe Monti II. ne rješava probleme nastale presudama Europskog suda koje se temelje na neadekvatnom zakonodavstvu EU-a o upućivanju radnika (8) i njegovoj provedbi. Europski socijalni partneri o tome nisu uspjeli postići dogovor. Ipak, Komisija treba razmisliti o tome da državama članicama predloži da se europskim ugovorima priloži protokol o socijalnom napretku u kojem bi stajalo da socijalna prava nisu manje važna od ekonomskih sloboda. Time bi se pojasnilo da jedinstveno tržište nije cilj samo po sebi, već da je pokrenuto u cilju postizanja društvenog napretka i blagostanja za sve građane EU-a (9).

4.4 Ako dođe do povrede pozitivnih prava EU-a, radnici, potrošači i poduzeća moraju moći prisilno ostvariti prava koja im daje zakonodavstvo EU-a. Međutim, EU se u ovom kontekstu poziva samo na prava potrošača i poduzeća. Nužno je da radnici imaju istu mogućnost prisilno ostvariti prava iz zakonodavstva EU-a u prekograničnim radnim sporovima. Iako se često tvrdi da radnici na lokalnim sudovima u zemlji domaćinu mogu tražiti pravdu i naknadu štete, poštovanje uvjeta rada te pravnih odredbi, u praksi ih se usmjerava na sudove u njihovoj zemlji porijekla (10).

5. Prenošenje, provedba i provođenje zakona

5.1 Novi izazov za ostvarivanje prava potrošača dolazi od velikih međunarodnih kompanija i udruženja koji provode paneuropske marketinške kampanje s kojima se nacionalni koncepti provođenja zakona više ne mogu nositi. Cilj treba biti bolja suradnja između nacionalnih tijela za provođenje zakona i istaknutija uloga Europske komisije u zajedničkom koordiniranju takvih aktivnosti. Treba bolje koristiti sinergiju između javnih i privatnih tijela za provođenje zakona, poput udruga potrošača.

5.2 Suradnja između državnih tijela za provođenje zakona postala je ključna tema, ali do danas nije bila pretjerano uspješna. Europska komisija treba imati snažniju ulogu u koordiniranju nacionalnih aktivnosti provođenja zakona u slučajevima kada se radi o povredi zakona o zaštiti potrošača na razini cijele Europe. Nadalje, davanje većih ovlasti Europskoj komisiji za provođenje zakona EU-a o zaštiti potrošača (kao što je slučaj sa zakonom o konkurenciji) (11) treba dodatno razmotriti.

6. Konkretni problemi potrošača

6.1 EGSO žali što je, nakon toliko godina i unatoč tome što su provedena četiri savjetovanja, predložena samo neobvezujuća inicijativa o kolektivnoj pravnoj zaštiti. Uz to, načela koja se nalaze u preporukama Europske komisije ne zadovoljavaju potrebe potrošača, a u nekim državama članicama ne odražavaju ni postojeće stanje.

6.2 Nepoštena poslovna praksa

6.2.1 Cilj treba biti bolje provođenje Direktive o nepoštenoj poslovnoj praksi, osobito u digitalnom okruženju: to ponajprije vrijedi za e-trgovinu (npr. prakse koje obmanjuju potrošače o njihovim zakonski zajamčenim pravima, netransparentni i nepravedni uvjeti ugovora) i sektor zračnog prijevoza kada se radi o rezervacijama preko interneta itd.

6.3 Standardizacija predugovornih informacija za potrošačke ugovore

6.3.1 EGSO pozdravlja inicijativu predloženu u Programu za potrošače iz 2012. o standardizaciji predugovornih informacija, kao što stoji u člancima 5. i 6. Direktive o pravima potrošača. Zahvaljujući tome predugovorne informacije trebale bi postati sveobuhvatne, transparentne, lako dostupne i čitljive. Taj poduhvat zahtijeva pomoć i podršku udruga potrošača, a u obzir će se morati uzeti istraživanja o ponašanju potrošača suočenih s velikim količinama informacija (npr. SWD(2012) 235 final, 19. srpnja).

6.4 E-trgovina i prekogranična dostava

6.4.1 Potrebno je riješiti problem visokih (viših) cijena za prekograničnu dostavu u usporedbi s dostavom unutar zemlje te stvoriti konkurentnija internetska tržišta. Cijena prekogranične dostave često je toliko visoka da kupovina u inozemstvu nije prava prednost za potrošače, čak i ako je cijena robe niža. U studiji koja je 2011. (12) provedena za Europsku komisiju potvrdilo se da su cijene objavljene za prekograničnu dostavu paketa u prosjeku dva puta više od standardnih domaćih cijena.

6.5 Informiranje potrošača

6.5.1 Velik se dio europskog prava i prava pojedinih država temelji na postavci da su informirani potrošači osnaženi potrošači koji su u stanju izabrati najbolje proizvode i usluge. Informiranje potrošača i dalje je jedan od glavnih regulatornih instrumenata, ali su ograničenja opće poznata, budući da potrošači često ne čitaju ili ne razumiju podatke iz ugovora koji su nerazumljivo napisani i prezentirani. Komisija stoga to treba proučiti i potom pripremiti mjere politike osmišljene tako da poboljšaju informiranje potrošača te uključe tvrtke, regulatore i udruge potrošača.

6.5.2 Rad koji je Komisija započela na načelima za instrumente uspoređivanja, poput neovisnosti i nepristranosti, treba hitno dovesti do konkretnih mjera, uključujući smjernica za regulatore i poduzeća.

6.6 Održivi proizvodi

6.6.1 Održivost i sigurnost proizvoda, s jedne strane, i povjerenje potrošača s druge zapravo su dvije strane iste medalje. Planirano zastarijevanje proizvoda (ugrađeno ograničeno trajanje) kao komercijalna strategija u suprotnosti je s načelima održive proizvodnje i potrošnje. Europska komisija treba razmotriti moguću potrebu da se očekivanja potrošača u vezi s trajanjem proizvoda usklade sa zakonskim jamstvenim rokom. Odbor naglašava da bi mjere o trajanju i vijeku uporabe, servisu nakon prodaje i rezervnim dijelovima promicale održivu potrošnju i proizvodnju (13).

7. Poslovno okruženje

7.1 EGSO poziva na smanjenje administrativnog opterećenja, osobito za mala i srednja poduzeća, te istovremeno naglašava da je na nacionalnoj razini i razini EU-a potrebno primjenjivati pametno donošenje propisa (14). Države članice trebaju na internetu, i to u realnom vremenu, pokazati da u nacionalne propise prenose zakonodavstvo EU-a te u taj postupak prenošenja uključiti civilno društvo i podizati svijest o novim propisima.

7.2 Odbor poziva Komisiju da pri procjenama utjecaja i izradi zakonodavnih tekstova uzme u obzir specifičnosti malih i mikropoduzeća unutar skupine malih i srednjih poduzeća. Mikropoduzeća, mala i srednja poduzeća trebaju se tretirati kao tri odvojene skupine, a ne kao jedna skupina definirana kao mala i srednja poduzeća (15).

7.3 Pristup financijama je bitan, osobito za mala i srednja poduzeća. EU mora podupirati prijelaz s (prevladavajućeg) bankovnog financiranja na ostale izvore kapitala kao što su poduzetnički kapital i tržišta kapitala. Kako bi to profunkcioniralo, ulagači moraju vidjeti da postoji stabilna ulagačka klima s dugoročnim strategijama.

7.4 EGSO preporučuje da se razmotri mogućnost osnivanja zajamčenog europskog financijskog fonda kojim bi mala i srednja poduzeća koja ispunjavaju određene temeljne kriterije dobivala financijska sredstva kroz sustav koji bi im omogućio jednostavan pristup kreditima bez jamstava ili drugih uvjeta koje obično zahtijevaju banke. U upravljanje tim sustavom treba uključiti reprezentativne poslovne organizacije zadužene za poduzeće koje ispunjava uvjete (16).

7.5 Povećanje transparentnosti i odgovornosti treba imati najviši stupanj prioriteta kako bi jedinstveno tržište moglo na učinkovit način doprinijeti razvoju pravnog okruženja u kojem se poštuju legitimni interesi svih dionika. Inicijative o korporativnoj društvenoj odgovornosti trebaju obuhvaćati moguće zloupotrebe uzimanja podizvođača i outsourcinga, ponajprije kada je riječ o prekograničnom pružanju usluga i/ili zapošljavanju radnika. Treba razmotriti pravne instrumente EU-a za borbu protiv zloupotreba tvrtki s registriranom adresom na području poreznih utočišta, a koje su nelojalna konkurencija malim i srednjim poduzećima, ne poštuju standarde rada i izbjegavaju plaćati zakonom propisane obveze. Pravne postupke protiv fiktivnih tvrtki koje posluju diljem EU-a treba olakšati ne samo u zemlji porijekla, već i u drugim državama članicama.

8. Oporezivanje

8.1 Borba protiv utaje poreza koja u EU-u iznosi bilijun eura, traži snažniju suradnju među državama članicama i, na globalnoj razini, na području transparentnosti i informacija o bankovnim računima. EGSO poziva na brzo postizanje sporazuma o Direktivi EU-a o štednji i o mandatima za pregovore o jačim poreznim sporazumima sa Švicarskom i drugim zemljama.

9. Mreže

9.1 Energija

9.1.1 Komunikacija Komisije „Za bolje djelovanje unutarnjeg tržišta“ iz studenog 2012. važan je korak prema stvaranju unutarnjeg energetskog tržišta do 2014. godine. Veći napredak treba postići uzimanjem u obzir stvarnosti s kojom su suočeni europski potrošači energije. Treba olakšati promjenu dobavljača energije, a potrošači moraju dobiti neovisne savjete kako bi mogli odlučiti što je za njih najbolje. Za jedinstveno tržište ključna su proaktivna državna regulatorna tijela s dovoljnim ovlastima za nadzor naplate, promjene dobavljača i pritužbi potrošača.

9.1.2 EU mora diversificirati izvore iz kojih uvozi energiju, pronaći alternative i stvoriti mreže. Podupiranje nekih izvora obnovljive energije može stvoriti nepravilnosti na tržištu pa takvu podršku treba postupno smanjivati. Treba osnovati točke na kojima se može obaviti "sve na jednom mjestu" kako bi se postupak izdavanja dozvola ubrzao te učinio transparentnijim i jednostavnijim. To bi znatno rasteretilo one koji su voljni unaprijediti i ulagati u energetsku infrastrukturu.

9.2 Promet

9.2.1 Pitanje širenja nepoštenih uvjeta u ugovorima o zračnom prijevozu izaziva sve veću zabrinutost diljem EU-a. Posljednjih je godina nekoliko udruga potrošača pokrenulo sudske postupke protiv velikih europskih zračnih prijevoznika te su nacionalni sudovi presudili da su mnogi uvjeti koje zračni prijevoznici obično koriste nepošteni. Europska komisija propustila je priliku riješiti to pitanje u reviziji uredbe 261/2004 o pravima putnika u zračnom prometu. Europska komisija treba sastaviti obvezujući popis nepoštenih odredbi iz ugovora za putnike u zračnom prometu.

9.2.2 Kako bi jedinstveno tržište funkcioniralo bolje, potrebno je promicati usluge željezničkog prijevoza roba i multimodalni prijevoz (17). Potrebno je uložiti više napora u usvajanje Tehničkih specifikacija za interoperabilnost (18).

9.2.3 Cestovni prijevoznici roba još su uvijek ograničeni u prekograničnim aktivnostima. Trenutno ne postoje uvjeti koji bi omogućavali daljnje otvaranje tržišta EU-a za prijevoz tereta. Izmjene pravila EU-a o pristupu tržištu prijevoznih usluga (uključujući kabotažu) trebaju biti povezane s usklađivanjem u provođenju zakona te na socijalnom i fiskalnom području. Bez ovih preduvjeta postoji opasnost da bi izmjene pravila o kabotaži mogle imati negativan učinak na slobodnu konkurenciju i održivost sektora. U međuvremenu, postojeća se pravila moraju provoditi (19).

Bruxelles, 16. listopada 2013. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Henri MALOSSE

(1) SL C 24, 28.1.2012., str. 99.

(2) SL C 132, 3.5.2011., str. 47.; SL C 24, 28.1.2012., str. 99.; SL C 299, 4.10.2012., str. 165.

(3) COM(2010) 603 final.

(4) Vidi Katalog prepreka za jedinstveno tržište koji je objavila Promatračka skupina za jedinstveno tržište: http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.publications.24626.

(5) SL C 11, 15.1.2013., str. 54.

(6) EGSO-va Promatračka skupina za jedinstveno tržište procijenit će utjecaj Direktive o uslugama na građevinski sektor u nizu država članica s točke gledišta civilnog društva.

(7) C. Dhéret; A. Lazarowicz; F. Nicoli; Y. Pascouau; F. Zuleeg. Napredak na putu prema dovršetku jedinstvenog europskog tržišta rada /Making progress towards the completion of the Single European Labour Market/. Studija Europskog centra za politike (EPC), broj 75., svibanj 2013.

(8) Vidi mišljenje EGSO-a, SL C 76, 14.3.2013., str. 24.

(9) Članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji

(10) http://www.uva-aias.net/uploaded_files/publications/WP118-Cremers,Bulla.pdf.

(11) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-228_en.htm.

(12) Prekogranična dostava paketa unutar Zajednice /Intracommunity cross-border parcel delivery/ – studija za Europsku komisiju, FTI Consulting, London 2011.

(13) SL C 66, 3.3.1997., str. 5.

(14) Moguće bi rješenje moglo biti britansko načelo "one-in/one-out" (ako se donese novi propis, neki se drugi mora ukinuti).

(15) Mišljenje EGSO-a na temu: „Pametno donošenje propisa - odgovor na potrebe malih i srednjih poduzeća”SL C 327, 12. 11. 2013., str. 33.

(16) Vidi iskustva s tzv. "Seczenyi karticom" u Mađarskoj.

(17) Vidi mišljenja EGSO-a, SL C 143, 22. 5. 2012., str. 130. i SL C 24, 28. 1. 2012., str. 146.

(18) COM(2013) 32 final: Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o napretku u postizanju interoperabilnosti u željezničkom sustavu.

(19) Kao što su u okviru sektorskog socijalnog dijaloga dogovorili socijalni partneri,

http://www.iru.org/cms-filesystem-action/Webnews2012/CabotageStatement.E.pdf.