1.Uvod

Energija iz obnovljivih izvora ključni je element suočavanja EU-a s izazovima povezanima s klimatskim promjenama i okolišem, što je istaknuto i u Izvješću o stanju energetske unije, objavljenom 18. listopada 2022. U okviru europskog zelenog plana Europska komisija predložila je novu strategiju kojom bi se gospodarstvo i društvo EU-a preobrazili te postupno učinili održivijima. Povećane ambicije da se do 2030. neto emisije stakleničkih plinova smanje za najmanje 55 % u usporedbi s razinama iz 1990. te da Europa do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent mogu se ostvariti samo uvođenjem integriranog energetskog sustava koji se uglavnom temelji na energiji iz obnovljivih izvora. Stoga je Komisija u srpnju 2021. predložila izmjenu Direktive (EU) 2018/2001 o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (Direktiva RED II) i povećanje udjela energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije 2030. na najmanje 40 %, u odnosu na cilj utvrđen u Direktivi RED II koji iznosi najmanje 32 %.

Nakon ničim izazvane i neopravdane vojne agresije Rusije na Ukrajinu, EU je objavio svoj plan REPowerEU u cilju brzog smanjenja ovisnosti EU-a o ruskim fosilnim gorivima. U okviru plana REPowerEU predlaže se dodatni skup mjera za uštedu energije, diversifikaciju opskrbe i zamjenu fosilnih goriva ubrzavanjem prelaska Europe na čistu energiju. Za ostvarenje plana REPowerEU bit će potrebno ubrzati uvođenje energije iz obnovljivih izvora, pojačano financirati njezinu primjenu već na početku te transformirati industrijske procese kako bi se zamijenili plin, nafta i ugljen. U okviru plana REPowerEU Komisija je predstavila novi prijedlog izmjene Direktive RED II. U njemu Komisija predlaže da se cilj u pogledu energije iz obnovljivih izvora do 2030. poveća na najmanje 45 %. Ovim prijedlogom nastoji se osigurati brže pokretanje projekata u području energije iz obnovljivih izvora daljnjim pojednostavnjenjem i skraćivanjem administrativnih postupaka za izdavanje dozvola, strateškim planiranjem koje provode države članice i poticanjem projekata u područjima posebno pogodnima za uvođenje energije iz obnovljivih izvora.

Energija iz obnovljivih izvora stoga je presudna za postizanje klimatskih ciljeva, sigurnost opskrbe energijom i neovisnost od uvoza energije iz Rusije.

Okvir za potporu energiji iz obnovljivih izvora do 2030. temelji se na napretku postignutom prema Direktivi 2009/28/EZ o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora (Direktivi RED I), koja je bila na snazi do 30. lipnja 2021. Prema Direktivi RED I, države članice morale su ispuniti pojedinačne nacionalne ciljeve za 2020. koji su bili u skladu s ciljem u pogledu energije iz obnovljivih izvora od najmanje 20 % na razini cijelog EU-a. Kako je predviđeno člankom 27. Uredbe o upravljanju (EU) 2018/1999, države članice morale su do 30. travnja 2022. izvijestiti Komisiju o postizanju svojih nacionalnih ciljeva u pogledu energije iz obnovljivih izvora za 2020.

Informacije koje su države članice dostavile u svojim izvješćima, dopunjene podacima Eurostata i podacima iz dostupne znanstvene literature, sažete su i analizirane u ovom dokumentu.

Ovo izvješće Komisije sastoji se od pet poglavlja. Nakon uvoda, u poglavlju 2. iznosi se opća procjena napretka u uvođenju energije iz obnovljivih izvora na razini EU-a. U poglavlju 3. razmatraju se prethodni nalazi s obzirom na učinke pandemije bolesti COVID-19. U poglavlju 4. dodaje se detaljnija analiza nalaza u pojedinačnim državama članicama, uključujući primjere najbolje prakse. U poglavlju 5. navedeni su zaključci.

2.Napredak u uvođenju energije iz obnovljivih izvora u EU-u

EU je 2020. dosegnuo udio od 22,1 % energije iz obnovljivih izvora u konačnoj bruto potrošnji energije, čime je premašio udio od 20 % predviđen Direktivom RED I. Od 2011. ukupni se udio energije iz obnovljivih izvora u prosjeku povećavao za 0,8 postotnih bodova godišnje, uz znatno veće povećanje od 2,2 postotna boda u razdoblju od 2019. do 2020. Osim toga, u pojedinačnim sektorima – sektorima električne energije, grijanja i hlađenja te prometa – udjeli energije iz obnovljivih izvora tijekom prošlog su se desetljeća stalno povećavali.

Relativni udio energije iz obnovljivih izvora bio je najveći u sektoru električne energije (energija iz obnovljivih izvora u sektoru električne energije) te je 2020. iznosio 37,5 %. U ovom je sektoru od 2018. do 2019. zabilježeno znatno povećanje od dva postotna boda, a od 2019. do 2020. povećanje od 3,4 %. Udio energije iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja i hlađenja (energija iz obnovljivih izvora u sektoru grijanja i hlađenja) dostigao je 23,1 % u 2020. te se time povećao za 5,7 postotnih bodova u posljednjih deset godina. U sektoru prometa (energija iz obnovljivih izvora u sektoru prometa) udjeli su 2020. dostigli 10,2 %; općenito, razvoj je tekao slabije i sporije.

Grafikon 1. Udjeli energije iz obnovljivih izvora u EU-27 u razdoblju 2011.–2020. (%) Izvor: Eurostatov SHARES.

Bioenergija je i dalje glavni obnovljivi izvor energije u EU-u, s udjelom od 58,1 % u 2020. Sljedeće su energija vjetra s 14,3 %, hidroenergija s 12,4 %, solarna energija (6,9 %), okolna toplina (5,5 %) i geotermalna energija (2,9 %).

Najveći udio bioenergije čine kruta biogoriva sa 69,5 %. Ostali su oblici bioenergije tekuća biogoriva (12,9 %), bioplin (10,6 %), obnovljivi udio komunalnog otpada (6,9 %) i drveni ugljen (0,2 %).

Grafikon 2. Bruto potrošnja energije iz obnovljivih izvora u EU-u po vrsti (2020., % i Mtoe). Izvor: Eurostat.