S obzirom na odredbe članka 14. stavka 1. Uredbe br. 609/2014 kojima se ograničava mogućnost Komisije da se služi sredstvima u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršenje proračuna, svaka naknada primijenjena na te račune bila bi jednaka smanjenju sredstava raspoloživih za proračun EU-a. U tom je smislu potrebno izbjegavati i negativne kamate jer imaju isti negativni učinak kao i naknade. Primjena naknada ili negativnih kamata na neke od računa Komisije isto bi tako imala za posljedicu nejednako postupanje prema državama članicama jer bi, u skladu s načelima solidarnosti i zajedničkog financiranja proračuna EU-a, druge države članice morale nadoknaditi taj gubitak sredstvima koja se temelje na BND-u. Stoga se predlaže da bi država članica na koju se to odnosi trebala u proračunu EU-a nadoknaditi sve naknade ili negativne kamate primijenjene na račun za vlastita sredstva koji je otvorila na ime Komisije u skladu s člankom 9. Uredbe 609/2014.

U skladu s člankom 9. Uredbe br. 609/2014 države članice trebaju voditi račun za vlastita sredstva na ime Komisije pri svojim državnim riznicama ili imenovati tijelo u tu svrhu. U praksi, sve države članice koje se nisu odlučile za državnu riznicu imenovale su nacionalnu središnju banku. Člankom 9. trebala bi se odražavati ta praksa tako da se njime odredi da je moguće imenovati samo središnje banke. Osim toga, time će se spriječiti izloženost proračuna EU-a potencijalnim financijskim rizicima povezanima s Komisijinim držanjem vlastitih sredstava na računima otvorenima u poslovnim bankama; tu je situacija potrebno izbjeći s obzirom na to da su ovom Uredbom Komisiji ograničene mogućnosti služenja sredstvima s računa za vlastita sredstva. Kako bi se osigurala dosljednost, ta se izmjena umeće i u članak 6. Uredbe br. 609/2014 koji se odnosi na knjiženje i izvještavanje te u članak 15. koji se odnosi na izvršenje platnih naloga.

Prema trenutačnim odredbama države članice trebale bi Komisiji dostaviti podatke o ukupnom BND-u i njegovim sastavnim dijelovima do 22. rujna svake godine (članak 2. stavak 2. Uredbe br. 1287/2003) dok se promjene BND-a mogu uzeti u obzir samo do 30. rujna četvrte godine nakon određene financijske godine. Stoga je razdoblje za procjenu svih promjena prenesenih u godini n + 4 u usporedbi s godinom n vrlo kratko. Kako bi se osiguralo da Odbor za BND još uvijek može provjeriti i potvrditi podatke o BND-u za godinu n, razdoblje ograničenja u skladu s člankom 10. stavkom 7. Uredbe br. 609/2014 potrebno je produžiti s 30. rujna na 30. studenoga godine n + 4.

Nacionalna računovodstvena pravila EU-a navedena su u Europskom sustava računa (ESA 2010.). U tim se pravilima na bilježenje ekonomskih tokova primjenjuje obračunsko načelo – „kada se stvori, pretvori ili izgubi ekonomska vrijednost ili kada se jave, pretvore ili ukinu potraživanja i obveze.” U skladu s ESA-om 2010. proračunski doprinosi koji se temelje na PDV-u i BND-u država članica bilježe se kao rashodi opće države, kao još jedan tekući transfer u okviru posebne kategorije D.76 koji utječu na državni deficit. Doprinosi vraćeni državama članicama EU-a prebijaju se s tim tekućim transferima. Bilježenje utjecaja usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u na rashode države potrebno je provesti u trenutku kad ti iznosi nepovratno utvrde i stoga postanu dospjeli. S obzirom na to da se predlaže da se ti iznosi nepovratno utvrđuju i da dospijevaju u godini n + 1, ta godina trebala bi biti relevantna za vođenje statistike usklađenja, kao i za potrebe Pakta o stabilnosti i rastu.

Razlika između pojedinačnog iznosa usklađenja PDV-a i BND-a za određenu državu članicu i rezultata preraspodjele za tu državu članicu knjiži se na račune za vlastita sredstva u skladu s člankom 9. prvog radnog dana u lipnju godine n + 1. Budući da će prema predloženom postupku države članice biti obaviještene dovoljno unaprijed, posebna pravila za iznose koji su izuzetno visoki ne bi više trebala biti potrebna. Novo vrijeme usklađenja PDV-a i BND-a više se neće podudarati s usklađenjem zbog nesudjelovanja u skladu s člankom 11. Uredbe br. 609/2014 za države članice koje ne sudjeluju u financiranju određenog djelovanja ili politike Unije. Za usklađenje zbog nesudjelovanja, čiji je financijski učinak ograničen, zadržava se postojeći datum dospijeća, to jest prvi radni dan u prosincu.

Komisija bi istovremeno dostavila izračun prema kojem bi se ukupan iznos usklađenja preraspodijelio među državama članicama prema njihovom odnosnom udjelu u BND-u svih država članica („ključ BND-a”) proračuna za godinu n + 1. U tom pogledu neće biti daljnjih izmjena proračuna jer će se usklađenja preraspodijeliti automatski i bez odgode. To je veliko pojednostavnjenje postojećeg sustava.

Iako se predloženom izmjenom zadržava metoda izračuna, mijenja se vrijeme priopćavanja te datum dospijeća do kojeg usklađenja moraju biti stavljena na raspolaganje. Osim toga, rješava se pitanje visokih negativnih usklađenja.

Uredba 1150/2000, kako je izmijenjena Uredbom 1377/2014, bit će stavljena izvan snage kad Uredba br. 609/2014 stupi na snagu, to jest, istog dana kad i Odluka o vlastitim sredstvima br. 335/2014 nakon što tu Odluku odobre sve države članice u skladu sa svojim odgovarajućim ustavnim zahtjevima. Stoga je ovom izmjenom potrebno riješiti i pitanje usklađenja za PDV i BND.

Vijeće je stoga na prijedlog Komisije 18. prosinca 2014. donijelo Uredbu 1377/2014 o izmjeni Uredbe 1150/2000 kojom se državama članicama dopušta da retroaktivno od 30. studenoga 2014. u iznimnim okolnostima stave na raspolaganje usklađenja do prvog radnog dana u rujnu sljedeće godine.

Ta se usklađenja razlikuju svake godine te mogu biti pozitivna (od država članica zahtijevaju se dodatna plaćanja) ili negativna (iznosi se vraćaju državama članicama). U iznimnim okolnostima iznosi tih usklađenja mogu biti vrlo visoki. Obveza stavljanja na raspolaganje tih visokih iznosa može državama članicama predstavljati veliko financijsko opterećenje koje može prouzročiti snažan fiskalni pritisak, posebno krajem godine. Slično tome, s obzirom na to da je Komisija obvezna vratiti visoke iznose ako je ukupan iznos usklađenja negativan, to može dovesti do teške situacije u riznici u tom razdoblju godine.

3. Racionalizacija godišnjih usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u (članak 10. stavci 4. do 7. Uredbe br. 609/2014)

U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe 609/2014, ovisno o stanju gotovine u Uniji, za posebne potrebe plaćanja iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), države članice mogu biti pozvane da do jednog ili dva mjeseca u prvom tromjesečju godine unaprijed knjiže mjesečne dvanaestine vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u.

Radi pravne sigurnosti potrebno je pojasniti da se računi za vlastita sredstva Komisije iz članka 9. mogu teretiti samo u skladu s uputama Komisije u slučajevima u kojima je neto iznos vlastitih sredstava koji dospijeva određenog datuma negativan (to jest, u slučajevima u kojima država članica treba primiti sredstva). Sva knjiženja na taj račun izvršavaju se u skladu s prethodnim načelom. To je izričito pojašnjenje već postojećih zahtjeva.

(c) Dodatno pojašnjenje:

Tom se izmjenom nadalje osigurava da na proračun EU-a ne utječe negativno Odluka 2014/337/EU (ESB/2014/23) Europske središnje banke od 5. lipnja 2014. kojom se određuju negativna kamatna stopa koja predstavlja obvezu plaćanja imatelja depozita relevantnoj nacionalnoj središnjoj banci (NSB), uključujući pravo tog NSB-a da na odgovarajući način tereti relevantni državni depozit ili slične odluke drugih središnjih banaka EU-a prema kojima se vlastita sredstva EU-a moraju čuvati u skladu s člankom 9. Uredbe br. 609/2014. Obvezom kompenzacije potrebno je osigurati da trošak svih negativnih kamata koje su već primijenjene na račune za vlastita sredstva u skladu s tom Odlukom ESB-a ne snosi proračun EU-a, to jest, da ga ne snose sve države članice. U tom je kontekst potrebno podsjetiti da Komisija do sad nije zatražila od država članica da remuneriraju račune za vlastita sredstva u slučaju pozitivnih stopa depozita ESB-a.

–je li do gubitka vlastitih sredstava došlo isključivo zbog zakašnjelog obavješćivanja ili knjiženja na račune obuhvaćene kaznenim istragama, te

Novim Carinskim zakonikom Unije (CZU) koji stupa na snagu 1. svibnja 2016. omogućava se državama članicama da odgode obavješćivanje i knjiženje carinskog duga na račune sve do trenutka kad se time više ne dovode u pitanje kaznene istrage. Promptno obavješćivanje dužnika koje se sumnjiči za kaznena djela zaista može otežati borbu protiv prijevara i razbijanje mreža kriminala. Nadalje, u skladu s člankom 325. UFEU-a države članice obvezne su pri suzbijanju prijevara koje utječu na financijske interese Unije poduzeti iste mjere kao i za svoje financijske interese. Prikrivene istrage učinkovite su i potrebne mjere za zaštitu financijskih interesa EU-a i država članica.

S druge strane, budući da bi postojeća pravila mogla dovesti do vrlo visokih kamatnih stopa za duga razdoblja kašnjenja, maksimalno godišnje uvećanje osnovne stope potrebno je ograničiti na 20 postotnih bodova pri čemu bi se uvećana stopa primjenjivala na cijelo razdoblje kašnjenja. Tim se ograničenjem osigurava proporcionalnost jer se nakon 5,5 godina kašnjenja kamatna stopa više neće uvećavati. Tom bi se izmjenom trebao riješiti najveći problem nekih država članica u pogledu pojedinačnih slučajeva vrlo visokih kamatnih stopa zbog dugih kašnjenja u području tradicionalnih vlastitih sredstava. Na temelju podataka o iznosima naplaćenih kamata u posljednjih pet godina, ograničenje na 20 postotnih bodova de facto bi rezultiralo smanjenjem kamata koje države članice duguju za više od 30 %.

Kako bi se ojačalo nesmetano funkcioniranje sustava, odnosno uplaćivanje vlastitih sredstava pravovremeno i u potpunosti, fiksno uvećanje potrebno je povećati na 3,5 postotnih bodova (to je, među ostalim, stopa koja se primjenjuje na iznose koje je potrebno naplatiti u skladu s člankom 83. stavkom 2. točkom (b) Pravila za primjenu Financijske uredbe ako se obveza ne temelji na ugovoru o javnoj nabavi roba ili usluga). Time bi se trebalo osigurati da se plaćanja vlastitih sredstava ne uskraćuju ako su troškovi refinanciranja na tržištima novca niži od naplative kamate. Prijedlogom bi se osobito trebala spriječiti (kraća) kašnjenja u stavljanju na raspolaganje mjesečnih dvanaestina vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u koja trenutačno čine više od 80 % proračunskih prihoda EU-a.

9. Pojašnjenje iznimnog upravljanja gotovinskim sredstvima isključivo u slučajevima nepodmirivanja obveza po zajmovima (članak 14. stavak 3. Uredbe br. 609/2014)

U skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe 609/2014 samo u slučaju nepodmirivanja obveza po zajmu koji je ugovoren ili osiguran jamstvom u skladu s uredbama i odlukama Vijeća, Komisija smije, ako nema drugih instrumenata predviđenih financijskim mehanizmima koji se odnose na te zajmove, iskoristiti više od ukupnog iznosa svojih sredstava kako bi se podmirili dugovi Unije, neovisno o uvjetima iz stavka 2. tog članka.

Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona, ovisno o nadležnosti prema kojoj su odobrena jamstva ili zajmovi, neke od uredbi i odluka koje je prethodno donosilo Vijeće sada donose Europski parlament i Vijeće. To se, na primjer, odnosi na odluke Europske investicijske banke (EIB) o operacijama financiranja EIB-a provedenima u okviru vanjskog mandata uz jamstvo EU-a ili za makrofinancijsku pomoć trećim zemljama (koje su, međutim, prvenstveno obuhvaćene Jamstvenim fondom za vanjska djelovanja). Iako se područje primjene ove odredbe neće proširivati, potrebno je samo pojasniti da su njime obuhvaćeni isti pravni akti koji su izvorno bili obuhvaćeni.

2015/0204 (NLE)

Prijedlog

UREDBE VIJEĆA

o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 322. stavak 2.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda,

budući da:

(1)Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 preinačena je Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014. Uredba (EU, Euratom) br. 609/2014 stupa na snagu na dan stupanja na snagu Odluke Vijeća 2014/335/EU, Euratom. Ta Odluka još nije stupila na snagu jer je trebaju odobriti sve države članice.

(2)Kako bi se temeljito razmotrilo vrijeme davanja mišljenja o podacima o bruto nacionalnom dohotku (BND) Odbora za BND te kako bi se dalo dovoljno vremena Komisiji (Eurostatu) za procjenu relevantnih podataka, sve promjene BND-a prethodnih financijskih godina trebale bi biti moguće do 30. studenoga četvrte godine nakon određene financijske godine. U skladu s tim razdoblje za čuvanja popratnih dokumenata koji se odnose na vlastita sredstva koja se temelje na porezu na dodanu vrijednosti (PDV) i BND-u potrebno je isto tako produžiti s 30. rujna na 30. studenoga četvrte godine nakon financijske godine na koju se odnose.

(3)Račune Komisije za potrebe vlastitih sredstava koje će otvoriti države članice u skladu s člankom 9. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 potrebno je voditi pri državnoj riznici države članice ili središnjoj banci države članice te ih je potrebno osloboditi naknada i kamata. Svim takvim naknadama ili negativnim kamatama smanjio bi se proračun Unije te bi one dovele do nejednakog postupanja prema državama članicama. Stoga bi države članice koje primjenjuju te naknade ili negativne kamate na račune Komisije za vlastita sredstva trebale to nadoknaditi u proračunu Unije.

(4)Potrebno je pojasniti da se računi za vlastita sredstva Komisije koje su države članice otvorile u skladu s člankom 9. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 mogu teretiti samo u skladu s uputama Komisije.

(5)Radi jasnoće i čitljivosti članak 10. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 potrebno je podijeliti na više članaka.

(6)Potrebno je osigurati da Komisija u svakom trenutku ima dostupna dostatna gotovinska sredstva kako bi zadovoljila regulatorne zahtjeve za plaćanja koji nastaju izvršavanjem proračuna koji su posebno učestali u prvih šest mjeseci godine, osobito za posebne potrebe plaćanja izdataka Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) u skladu s Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i europskih strukturnih i investicijskih fondova u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. Kako bi se smanjili rizici od kašnjenja u plaćanju do kojih je došlo u prethodnim godinama zbog privremenih manjaka sredstava iz državnih riznica, Komisiji je potrebno dopustiti da unaprijed knjiži do jedne dvanaestine više, u mjeri u kojoj je to opravdano potrebama za gotovinom.