U ovoj se nadnacionalnoj procjeni rizika fokusira na slabosti, koje su utvrđene na razini EU-a, i u pogledu pravnog okvira i u pogledu konkretne primjene. U procjeni se ne donose unaprijed mišljenja o mjerama za ublažavanje rizika koje neke države članice primjenjuju ili koje bi mogle odlučiti primijeniti reagirajući na vlastite nacionalne rizike od pranja novca i financiranja terorizma. One dakle možda već provode neke od preporuka navedenih u nastavku ili su donijele pravila koja su stroža od minimalnih pravila definiranih na razini EU-a. Procjenu mjera za ublažavanje slabosti utvrđenih u ovom izvješću trebalo bi stoga smatrati polaznom točkom koju bi se moglo prilagoditi ovisno o nacionalnim mjerama koje su već na snazi.

U ovoj je nadnacionalnoj procjeni rizika upotrijebljena definirana metodologija kako bi se napravila sustavna analiza rizika od pranja novca ili financiranja terorizma povezanih s načinima rada kojima se koriste počinitelji. Cilj procjene nije donijeti ocjenu o sektoru kao cjelini, nego utvrditi okolnosti u kojima bi se usluge ili proizvodi koji se u njemu pružaju mogli zloupotrijebiti u svrhu financiranja terorizma ili pranja novca. Ova se nadnacionalna procjena rizika temelji na Direktivi 2005/60/EZ (Treća direktiva o sprečavanju pranja novca), zakonodavnom aktu koji je bio na snazi u vrijeme izrade analize. U njemu su opisana područja u kojima u to vrijeme pravni okvir EU-a nije bio toliko usklađen ili potpun kao što će postati nakon stupanja na snagu naknadne revizije Treće direktive o sprečavanju pranja novca.

Na temelju članka 6. Direktive (EU) 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma (Četvrta direktiva o sprečavanju pranja novca) Komisija do 26. lipnja 2017. mora sastaviti izvješće u kojemu se utvrđuju, analiziraju i ocjenjuju rizici od pranja novca i financiranja terorizma na razini Unije. Objava ove nadnacionalne procjene rizika je i jedan od planiranih ciljeva Europskog programa sigurnosti i Akcijskog plana za borbu protiv financiranja terorizma .

U ovom izvješću predstavljeni su glavni rizici za unutarnje tržište u širokom spektru sektora i horizontalne slabe točke koje mogu utjecati na te sektore. Na temelju toga u ovom su izvješću predstavljene mjere koje bi za ublažavanje tih rizika trebalo provoditi na razini EU-a i na nacionalnoj razini te je iznesen niz preporuka za različite dionike uključene u borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma.

Iako Komisija potvrđuje da pojedine visokorizične treće zemlje predstavljaju rizik, analiza rizika prema zemljopisnim faktorima nije bila dio ove prve nadnacionalne procjene rizika jer se analiza rizika koje predstavljaju te jurisdikcije provodi trenutačno u kontekstu odvojenog procesa, odnosno delegiranih akata Komisije kojima se utvrđuju jurisdikcije trećih zemalja sa strateškim nedostacima koji predstavljaju značajnu prijetnju za financijski sustav EU-a u pogledu pranja novca ili financiranja terorizma.

2.Rezultati nadnacionalne procjene rizika

Komisija je utvrdila da postoji 40 proizvoda ili usluga koje se smatra potencijalno osjetljivima na rizike od pranja novca ili financiranja terorizma koji utječu na unutarnje tržište. Ti proizvodi i usluge obuhvaćaju 11 profesionalnih sektora, među kojima su svi sektori definirani u Četvrtoj direktivi o sprečavanju pranja novca, ali i neki koji su izvan područja primjene te Direktive, no koje se smatra bitnima za nadnacionalnu procjenu rizika . Komisija zbog toga sad može precizno identificirati područja unutarnjeg tržišta s najvišim rizikom, a koja kriminalci najčešće iskorištavaju. U nadnacionalnoj procjeni rizika fokus je prije svega na rizicima povezanima sa svakim relevantnim sektorom. Dok je Komisija procjenjivala mjere koje se preporučuju za suzbijanje tih rizika, istovremeno je promatrala koja su najraširenija sredstva kojima se koriste kriminalci.

2.1.Glavni rizici za unutarnje tržište u sektorima obuhvaćenima nadnacionalnom procjenom rizika

2.1.1.Financijski sektor

Financijski je sektor od 1991. obuhvaćen okvirom EU-a za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma te je dobro upoznat s rizicima. Iako teroristi i kriminalci u svojim aktivnostima još uvijek pokušavaju iskoristiti financijski sektor, procjena pokazuje da je razina rizika od pranja novca ili financiranja terorizma za financijski sektor umjerena jer su već uvedene mjere za ublažavanje tih rizika.

Međutim, u određenim segmentima financijskog sektora kao što su privatno bankarstvo i institucionalni ulagači (posebno ako posluju putem brokera) postoji i dalje značajan rizik od pranja novca zbog općenito visoke izloženosti rizicima koji se temelje na proizvodima i korisnicima, pritisaka konkurencije unutar sektora te činjenice da nadzornici nisu dostatno upoznati s vlastitim operativnim rizicima od pranja novca i financiranja terorizma. Smatra se da su usluge iznajmljivanja sefova isto tako znatno izložene rizicima od pranja novca jer obveznici imaju ograničene kapacitete za praćenje i kontrolu te zbog postojanja nereguliranih objekata za pohranu (npr. slobodne zone).

Smatra se da je sektor elektroničkog novca ili sektor usluga prijenosa novčane vrijednosti (npr. novčane pošiljke) u znatnoj, čak i izrazito znatnoj, mjeri izložen rizicima od pranja novca ili financiranja terorizma: prvi od ta dva sektora zbog anonimnosti usluga osiguranih na temelju Treće direktive o sprečavanju pranja novca, a drugi zbog neujednačenih nadzornih kapaciteta među obveznicima. Za mjenjačnice i novčane pošiljke primjena pravila za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma samo na povremene transakcije veće od 15 000 EUR čini se problematičnom jer kriminalci tijekom dužeg razdoblja mogu izvršavati više prijenosa manjih iznosa. To je poseban problem jer ne postoji zajednička definicija radnji koje su povezane ili uključuju stvaran element trajnosti.

Čini se da su novi proizvodi, kao što su platforme za skupno financiranje i virtualne valute, znatno izloženi rizicima od pranja novca ili financiranja terorizma Neke su države članice odlučile nacionalnim pravom rješavati probleme povezane s tim financijskim proizvodima, ali opći pravni okvir EU-a na temelju Treće direktive o sprečavanju pranja novca i dalje nije prikladan. Cilj je financijske tehnologije (FinTech) uvođenje novih tehnoloških rješenja za brže, sigurnije i učinkovitije financijske proizvode, ali ona bi mogla također stvoriti prilike za kriminalce. Za prilagodbu trenutačnim tehnološkim kretanjima bit će potrebna dodatna analiza kako bi se razumjelo koje sve rizike mogu predstavljati proizvodi u tom brzorastućem sektoru i kako bi se mogućnosti koje pružaju nove tehnologije iskoristile za unapređenje rada na suzbijanju pranja novca i financiranja terorizma.

U procjeni se naposljetku pokazalo da je u nedavnim slučajevima povezanima s terorizmom redovita praksa bila zloupotreba potrošačkih kredita i zajmova male vrijednosti. Na nacionalnoj se razini zahtjevi za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma slabo poznaju te se različito primjenjuju u praksi.

2.1.2.Sektor igara na sreću

Uz iznimku kasina sektor igara na sreću na temelju Treće direktive o sprečavanju pranja novca ne podliježe zahtjevima za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma. Na temelju Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca svi pružatelji usluga igara na sreću postaju obveznicima. Ipak, države članice mogu odlučiti o odobravanju potpunih ili djelomičnih izuzeća pružateljima određenih usluga igara na sreću na temelju dokazane niske rizičnosti. Države članice trebale bi uzeti u obzir relevantne zaključke ove nadnacionalne procjene rizika.

Smatra se da su u ovom trenutku određeni proizvodi u sektoru igara na sreću znatno izloženi rizicima od pranja novca. Kad je riječ o kockanju i pokeru koji se igraju na fizičkim lokacijama, čini se da su glavni uzrok neučinkovite kontrole. Razlog je ili to što te aktivnosti po svojoj prirodi podrazumijevaju velik obujam brzih i anonimnih transakcija, često gotovinskih, ili to što uključuju element dogovaranja bez odgovarajućeg nadzora. Kad je riječ o internetskim igrama na sreću, izloženost je riziku visoka zbog ogromnog obujma transakcija / financijskih tokova i činjenice da se posluje s nenazočnom strankom. U internetskim igrama na sreću dopuštena su anonimna sredstava plaćanja, ali one istodobno omogućuju sljedivost transakcija, što je važan element koji smanjuje rizik. Razina rizika od pranja novca ili financiranja terorizma umjerena je kad je riječ o lutrijama i automatima za igre na sreću (izvan kasina) Lutrije su razvile određenu razinu kontrole, posebno radi suzbijanja rizika povezanih s velikim dobicima. Iako je izloženost visokom riziku svojstvena kasinima, njihovo je uvrštenje u okvir za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma od 2005. snizilo rizike od pranja novca i financiranja terorizma. Bingo na fizičkim lokacijama smatra se igrom s niskom razinom rizika od pranja novca ili financiranja terorizma zbog relativno niskih uloga i dobitaka.

2.1.3. Određena nefinancijska poduzeća i zanimanja

Općenito se smatra da je razina izloženosti nefinancijskog sektora rizicima od pranja novca ili financiranja terorizma značajna, pa čak i vrlo značajna. Čini se da je glavna slabost u tom sektoru utvrđivanje stvarnog vlasnika stranke, posebno za pružatelje usluga trusta i trgovačkih društava, porezne savjetnike, revizore, vanjske računovođe, javne bilježnike i druge neovisne pravne stručnjake. Analiza pokazuje da sâm pojam stvarnog vlasnika ponekad nije pravilno shvaćen ili ga se ne provjerava na odgovarajući način pri stupanju u poslovni odnos.

U konkretnom slučaju stručnjaka koji obavljaju djelatnosti obuhvaćene načelom čuvanja povjerljivosti (porezni savjetnici, revizori, vanjski računovođe, javni bilježnici i drugi neovisni pravni stručnjaci), provedba pravila za suzbijanje pranja novca i financiranja terorizma čini se zahtjevnom. Čuvanje povjerljivosti važno je i priznato načelo na razini EU-a. Odraz je osjetljive ravnoteže koja izvire iz sudske prakse Suda Europske unije o pravu na pošteno suđenje, koja sâma odražava načela Europskog suda za ljudska prava i Povelje Europske unije o temeljnim pravima (kao što je članak 47.).