U okviru evaluacije provedene prije ove revizije zaključeno je da je Direktiva o energetskim svojstvima zgrada usklađena s drugim elementima zakonodavstva EU-a. Prijedlog je dosljedan i s drugim sastavnicama paketa „Čista energije za sve Europljane” poput nove Uredbe o upravljanju energetskom unijom i ažuriranja zaknodavstva o energiji iz obnovljivih izvora. Direktivom o energetskim svojstvima zgrada izravno će se doprinijeti cilju predložene Direktive o energetskoj učinkovitosti, a to je povećanje energetske učinkovitosti od 30 % do 2030. Njome se dopunjuje mjere koje države članice moraju poduzeti prema Direktivi o energetskoj učinkovitosti te zakonodavstvo EU-a o energetskoj učinkovitosti proizvoda. Zakonodavstvom o ekološkom dizajnu i označivanju energetske učinkovitosti utvrđeni su zahtjevi za energetsku učinkovitost proizvoda povezanih sa zgradama kao što su kotlovi, dok su države članice utvrdile minimalne zahtjeve za nadograđene ili zamijenjene dijelove zgrada u okviru nacionalnih građevinskih propisa. Dijelovi zgrada obično se sastoje od nekoliko proizvoda, npr. sustav grijanja čine kotao, cijevi i kontrole. Dosljednost se osigurava od slučaja do slučaja tijekom postupka razvoja specifičnih mjera za provedbu ekološkog dizajna i/ili energetskog označivanja, imajući na umu zahtjeve propisane Direktivom o energetskim svojstvima zgrada. Primjerice, odlučeno je da se neće utvrditi zahtjevi ekološkog dizajna za toplinsku izolaciju jer su oni već obuhvaćeni nacionalnom provedbom Direktive o energetskim svojstvima zgrada.

Konačno, djelovanje EU-a dovodi do modernizacije nacionalnih propisa u sektoru stambenih zgrada, čime se otvaraju šira tržišta za inovativne proizvode te se omogućuje smanjenje troškova. Prije donošenja Direktive o energetskim svojstvima zgrada 2002. mnoge države članice nisu ugradile zahtjeve energetske učinkovitosti ili instrumente za promidžbu u svoje zakone i građevinske propise. Nakon donošenja direktiva 2002. i 2010. u nacionalne građevinske propise svih država članica ugrađeni su zahtjevi energetske učinkovitosti postojećih i novih zgrada. Direktiva o energetskim svojstvima zgrada iz 2010. dovela je do znatne modernizacije nacionalnih građevinskih propisa uvođenjem koncepta optimalnih troškova te posljedičnim donošenjem zahtjeva gotovo nulte energije.

Vizija za cijeli sektor određena je ciljem da sve nove zgrade do 2020. moraju imati gotovo nultu potrošnju energije; ta je vizija otporna na buduće promjene, a dionici su joj prilagodili svoje djelovanje. No ciljevi u pogledu postojećih zgrada nisu jednako ambiciozni.

Čini se da je iznos od 48,9 milijuna tona ekvivalenata nafte iz 2014. stoga u skladu s procjenom učinka iz 2008. koja podupire Direktivu o energetskim svojstvima zgrada, kojom je procijenjeno da će se njome do 2020. ostvariti uštede krajnje energije od 60 do 80 milijuna tona ekvivalenata nafte.

Ta opcija obuhvaća prijedloge iz Opcije I., no ide korak dalje i zahtijeva ciljane izmjene postojeće Direktive kako bi se opsežnije riješilo uzroke problema. No za razliku od Opcije III., ta je opcija u skladu s okvirom postojeće Direktive, pri čemu se krajnjim korisnicima pružaju bolje informacije te se daju dostatni minimalni zahtjevi energetske učinkovitosti kojima se izbjegavaju neoptimalni zahvati na zgradama.

–sadašnji članak 4. o obnovi zgrada iz Direktive o energetskoj učinkovitosti prebacuje se u ovu Direktivu radi veće usklađenosti te će obuhvaćati razmatranje pitanja energetskog siromaštva, potporu za pametno financiranje obnove zgrada i viziju dekarbonizacije zgrada do 2050., sa specifičnim ključnim etapama 2030. Dugoročne strategije obnove zgrada uklopit će se u integrirane nacionalne planove u području energije i klime (te će im se pridodati), a države članice o tome će obavijestiti Komisiju do 1. siječnja 2019. za razdoblje nakon 2020., u skladu s postupkom utvrđenim u Uredbi o upravljanju energetskom unijom. Strategijom će se obuhvatiti obnova nacionalnog fonda stambenih i nestambenih zgrada,

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,

djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

(1)Unija je predana održivom, konkurentnom, sigurnom i dekarboniziranom energetskom sustavu. U energetskoj uniji i okviru klimatske i energetske politike do 2030. utvrđene su ambiciozne obveze Unije za dodatno smanjenje emisija stakleničkih plinova (za najmanje 40 % do 2030. u usporedbi s 1990.), za povećanje udjela utrošene obnovljive energije (za najmanje 27 %) te za uštedu energije od najmanje 27 %, uz reviziju tih razina imajući na umu cilj od 30 % ušteda na razini Unije te poboljšanje energetske sigurnosti, konkurentnosti i održivosti Europe.

(2)Kako bi se ostvarili ti ciljevi, u reviziji zakonodavstva o energetskoj učinkovitosti za 2016. objedinjeno je sljedeće: i. nova procjena cilja energetske učinkovitosti EU-a za 2030. kao što je to 2014. zatražilo Europsko vijeće; ii. revizija temeljnih članaka Direktive o energetskoj učinkovitosti i Direktive o energetskim svojstvima zgrada; iii. jačanje pogodnog financijskog okruženja, što uključuje europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) te Europski fond za strateška ulaganja (EFSI), kojima će se u konačnici poboljšati financijski uvjeti na tržištu za ulaganja u području energetske učinkovitosti.

(3)U članku 19. Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od Komisije se traži provedba revizije najkasnije do 1. siječnja 2017. u svjetlu stečenih iskustava i napretka učinjenog tijekom njezine primjene Direktive, te po potrebi davanje prijedloga.

(4)Kako bi se pripremila za reviziju, Komisija je poduzela niz koraka za prikupljanje dokaza o provedbi Direktive 2010/31/EU u državama članicama, usredotočujući se na aktivnosti koje daju rezultate i koje bi se mogle poboljšati.

(5)Ishod evaluacije i ocjene učinka upućuje na to da je nužan niz izmjena kako bi se ojačale trenutačne odredbe Direktive 2010/31/EU te kako bi se neki njezini aspekti pojednostavnili.

(6)Unija je predana razvoju održivog, konkurentnog, sigurnog i dekarboniziranog energetskog sustava do 2050. Kako bi se taj cilj ispunio, države članice i ulagači trebaju utvrditi ključne etape kako bi se zgrade dekarbonizirale do 2050. Kako bi se to provelo do 2050., države članice trebale bi utvrditi prijelazne korake za postizanje srednjoročnih (2030.) i dugoročnih (2050.) ciljeva.

(7)Odredbe o dugoročnim strategijama obnove zgrada iz Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi premjestiti u Direktivu 2010/31/EU, u koju se bolje uklapaju.

(8)Programi digitalnog jedinstvenog tržišta i energetske unije trebaju se uskladiti i služiti zajedničkim ciljevima. Digitalizacijom energetskog sustava energetski se okoliš brzo mijenja, a te promjene obuhvaćaju sve od integracije obnovljivih izvora energije pa do pametnih mreža i zgrada s podrškom za pametne tehnologije. Kako bi se građevinski sektor digitalizirao, potrebno je osigurati ciljane poticaje za promicanje sustava s podrškom za pametne tehnologije i digitalnih rješenja u izgrađenim zgradama.

(9)Kako bi se ova Direktiva prilagodila tehničkom napretku, ovlast donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije treba delegirati Komisiji kako bi ona Direktivu dopunila definicijom pokazatelja pripremljenosti za pametne tehnologije i omogućivanjem njezine provedbe. Pokazatelj pripremljenosti za pametne tehnologije trebalo bi upotrebljavati za mjerenje kapaciteta zgrade za uporabu sustava IKT-a i elektroničkih sustava za optimiziranje rada i interakciju s mrežom. Primjenom pokazatelja pripremljenosti za pametne tehnologije povećat će se svijest među vlasnicima zgrada i stanarima o vrijednosti tehnologija za automatizaciju zgrada i elektronički nadzor tehničkih sustava zgrada, a stanari zgrada uvjerit će se u stvarne uštede koje se ostvaruju tim novim i poboljšanim funkcionalnostima.

(10)Inovacija i nove tehnologije omogućuju i potporu ukupnoj dekarbonizaciji gospodarstva kroz sektor građevinarstva. Primjerice, zgrade mogu potaknuti razvoj potrebne infrastrukture za pametno punjenje električnih vozila i osigurati temelje kako bi se u državama članicama, ako to žele, akumulatori mogli koristiti kao izvor struje. Potrebno je proširiti definiciju tehničkih sustava zgrada kako bi odražavala taj cilj.

(11)Procjenom učinka utvrđena su dva postojeća skupa odredbi čiji bi se cilj mogao postići učinkovitije no što se to čini u trenutačnoj situaciji. Ponajprije, obveza provođenja studije isplativosti visokoučinkovitih alternativnih sustava prije početka gradnje postaje nepotrebno opterećenje. Zatim, utvrđeno je da se odredbama povezanima s pregledima sustava grijanja i klimatizacije nisu u dostatnoj mjeri i na učinkovit način osigurali početni i daljnji rezultati tih tehničkih sustava. Danas se nedovoljno razmatraju čak i jeftina tehnička rješenja koja se mogu isplatiti u vrlo kratkom roku, primjerice hidrauličko uravnoteživanje sustava grijanja i ugradnja/zamjena termostatskih kontrolnih ventila. Izmjenjuju se odredbe povezane s pregledima radi osiguravanja boljeg rezultata pregleda.

(12)Automatizacija zgrada i elektronički nadzor tehničkih sustava zgrada pokazali su se, posebno kod velikih postrojenja, kao učinkovita zamjena za preglede. Ugradnju takve opreme trebalo bi smatrati troškovno najučinkovitijom alternativom pregledima u velikim nestambenim zgradama i zgradama dovoljne veličine s većim brojem stanova, gdje je trošak ugradnje opreme isplativ za manje od tri godine. Stoga se briše postojeća mogućnost odabira alternativnih mjera. Kada je riječ o manjim postrojenjima, dokumentacijom o radu sustava koju pripremaju instalateri te registriranjem tih podataka u bazama podataka o certifikatima energetske učinkovitosti poduprijet će se provjera usklađenosti s minimalnim postavljenim zahtjevima za sve tehničke sustave zgrada i ojačati uloga energetskih certifikata. K tomu, postojeći redoviti sigurnosni pregledi i programirano održavanje i dalje će biti prilika za davanje izravnih savjeta o poboljšanju energetske učinkovitosti.