Ustavni sud proglasio je pravila kojima se uređuju parlamentarne istrage neustavnima zbog nedostatka zaštitnih mjera za neovisnost sudstva. Kako je navedeno u Izvješću o vladavini prava za 2020., Odbor za parlamentarnu istragu 2019. je pokrenuo istragu kako bi preispitao postupke državnih odvjetnika i sudaca u konkretnim kaznenim predmetima. Međutim, Ustavni Sud kasnije je obustavio primjenu Zakona o parlamentarnoj istrazi, na kojem se istraga temeljila, zbog rizika za neovisnost sudaca i državnih odvjetnika . U siječnju 2021. Ustavni sud utvrdio je da su Zakon o parlamentarnoj istrazi i Poslovnik o parlamentarnoj istrazi neustavni jer ne sadržavaju postupovna jamstva za osiguravanje neovisnosti sudaca pri pokretanju parlamentarne istrage. Sud je naveo da sudstvo nije u potpunosti isključeno iz parlamentarnog nadzora koji se provodi parlamentarnim istragama s obzirom na to da parlament može ispitati, primjerice, kretanja u sudstvu ili povijesne događaje koji su isto tako predmet sudskih postupaka. Međutim, Sud je naglasio da parlament ne smije ometati sudske postupke niti ni na koji način utjecati na suce u konkretnim postupcima, među ostalim ex post raspravom o zakonitosti ili primjerenosti pojedinačnih presuda. Osim toga, suce se ne može pozvati kao svjedoke ili osumnjičenike u okviru parlamentarne istrage o tim pitanjima koja se odnose na otvoreni i zatvoreni sudski postupak, jer bi se time narušila neovisnost sudstva. Ustavni sud dao je parlamentu godinu dana da ukloni neustavne elemente iz Zakona o parlamentarnoj istrazi. Dok se utvrđena neustavnost ne ukloni, Sudbeno vijeće može zatražiti od Ustavnog suda da provjeri poštuje li se novom parlamentarnom istragom neovisnost sudstva. Još nije podnesen zakonodavni prijedlog kojim bi se riješio problem utvrđene neustavnosti.

Pogoršava se stanje slobode i pluralizma medija. Neovisnost regulatornog tijela za medije zaštićena je zakonom, no i dalje postoje problemi kad je riječ o resursima kojima raspolaže za obavljanje širokog spektra svojih zadaća i predanosti daljnjem jačanju svoje neovisnosti. Još je u tijeku revizija zakonâ o medijima i audiovizualnim medijskim uslugama. Bojazan u pogledu tih nacrta i dalje je prisutna, no određenim izmjenama Zakona o medijima predloženima 2020. mogla bi se poboljšati transparentnost vlasništva nad medijima. Dodjela državnog oglašavanja nije zakonski uređena i često je netransparentna, osobito u slučaju lokalnih medija. Za javnost i novinare dobivanje pristupa javnim informacijama i dalje je dugotrajno. Uznemiravanje ili prijetnje upućene novinarima na internetu sve su veći razlog za zabrinutost, a zabilježeno je nekoliko tužbi protiv novinara s učinkom zastrašivanja. Nacionalni i međunarodni dionici izrazili su zabrinutost nakon što su nadležna tijela odbila dodijeliti financijska sredstva za 2021. Slovenskoj novinskoj agenciji. Za medijski sektor nisu poduzete posebne mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19; međutim, novinari su imali pristup općim mjerama potpore.

U slovenskom pravosudnom sustavu došlo je do pozitivnih pomaka, među ostalim u pogledu pitanja istaknutih u Izvješću o vladavini prava za 2020. Ponajprije, presuda Ustavnog suda kojom se pravila kojima se uređuju parlamentarne istrage proglašavaju neustavnima zbog nedostatka zaštitnih mjera za neovisnost sudstva omogućuje važnu zaštitu sucima. Sudstvo je pokrenulo raspravu o poboljšanju okvira za disciplinske postupke protiv sudaca. S imenovanjima državnih odvjetnika neopravdano se kasni, a izostanak pravodobnog prijedloga delegiranih europskih tužitelja izaziva zabrinutost. Izazovi u pogledu predmeta iz područja gospodarskog i financijskog kriminala i dalje su prisutni. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da je potrebno ubrzati poboljšanja alata elektroničke komunikacije. Pristup sudskim dokumentima i dokumentima državnog odvjetništva postao je osjetljivo pitanje, što je dovelo do presude Vrhovnog suda i zakonodavne izmjene.

Zakon o integritetu i sprječavanju korupcije osnovni je zakon kojim je u Sloveniji uspostavljen institucijski i zakonodavni okvir za sprječavanje i borbu protiv korupcije. U studenome 2020. Zakon je, među ostalim, izmijenjen novim odredbama o ustrojstvu i radu Komisije za sprječavanje korupcije te pravilima o lobiranju i zaštiti zviždača. Tim su izmjenama ažurirana i pravila o sukobu interesa, izvješćivanju o imovinskom stanju, lobiranju i „rotirajućim vratima”. Komisija za sprječavanje korupcije autonomno je i neovisno državno tijelo odgovorno za borbu protiv korupcije. Komisija redovito surađuje s policijom i Specijaliziranim državnim odvjetništvom, ali zadržava nadzorne i upravne istražne ovlasti te je odgovorna za nadzor provedbe odredbi o sukobu interesa, integritetu, izvješćivanju o imovinskom stanju, darovima i „rotirajućim vratima”. Nacionalni istražni ured specijalizirana je jedinica za kaznene istrage zadužena za otkrivanje i istrage teških kaznenih djela, osobito korupcije te gospodarskog, financijskog i organiziranog kriminala.

Percepcija među stručnjacima i direktorima poduzeća jest da je razina korupcije u javnom sektoru i dalje relativno niska. Prema indeksu percepcije korupcije za 2020. koji je objavio Transparency International, Slovenija ima 60 od 100 bodova i nalazi se na 11. mjestu u Europskoj uniji i 35. u svijetu. Ta je percepcija relativno stabilna tijekom posljednjih pet godina.

Zakon o integritetu i sprječavanju korupcije nedavno je ojačan. U studenome 2020. Zakon je izmijenjen odredbama o imenovanju predsjednika i zamjenikâ predsjednika Komisije za sprječavanje korupcije. Izmjenama se jasnije definiraju i različiti postupci upravnih istraga pred Komisijom te pravila koja se na nju primjenjuju pri njihovu provođenju, kao i ubrzani prekršajni postupci i drugi javnopravni postupci, pa tako i postupovna prava osoba koje su predmet istrage te mogućnost žalbe na odluke Komisije. Ta postupovna prava uvedena su kao odgovor na presude Upravnog i Vrhovnog suda u kojima su istaknuti nedostaci u pogledu prava osoba protiv kojih se pred Komisijom vodi upravni postupak. Uvrštene su i odredbe o integritetu koje se odnose na darove, lobiranje i nadzor izvješća o imovinskom stanju .

Do isteka razdoblja za koje je donesena, nacionalna strategija borbe protiv korupcije uglavnom je provedena, ali na neke mjere još uvijek se čeka, a dosad nije donesen nikakav novi plan. U izvješću o provedbi treće nacionalne strategije borbe protiv korupcije (2017.–2019.) , koje je doneseno u travnju 2020., navodi se da se, premda je velik dio mjera proveden, na druge još uvijek čeka, i to ponajprije na mjere povezane s razvojem alata za jačanje integriteta u određenim područjima (kao što su državna imovina, vanjski poslovi, znanost, obrazovanje i sport) . Ministarstvo javne uprave, koje je odgovorno za praćenje provedbe strategije, izvijestilo je da na provedbi preostalih mjera radi zajedno s drugim javnim institucijama (kao što su Ministarstvo unutarnjih poslova, Ministarstvo pravosuđa, Ministarstvo zdravstva i Komisija za sprječavanje korupcije). Nova strategija borbe protiv korupcije za razdoblje nakon 2019. još nije predložena.

Komisija za sprječavanje korupcije ojačana je, pa tako i njezina neovisnost, iako potpunu djelotvornost tek treba postići. Komisija i dalje djeluje kao autonomno državno tijelo zaduženo za sprječavanje korupcije. Nakon izmjena Zakona o integritetu i sprječavanju korupcije neovisnost Komisije povećana je novim postupkom imenovanja njezina vodstva: predsjednika Komisije i njegovih dvaju zamjenika. Izmjenama se utvrđuju novi kriteriji radi povećanja transparentnosti postupka imenovanja vodstva. Izmjenama se predviđa kandidacijski odbor (umjesto odbora za odabir) koji predlaže kandidate, a isključuje one koji dolaze iz političkih krugova. Osim toga, kandidacijski odbor obavlja provjeru osobne primjerenosti kandidata. Vodstvo sada imenuje predsjednik Republike na temelju popisa kandidata koje predlaže kandidacijski odbor . Kad je riječ o postupcima upravnih istraga, izmijenjenim Zakonom o integritetu i sprječavanju korupcije pojašnjena su i ojačana prava pojedinaca koje Komisija ispituje, pa tako i mogućnost osporavanja odluka koje je donijela Komisija. Kad je riječ o resursima, Komisija je u travnju 2021. zapošljavala 40 službenika (tj. predsjednika, dva zamjenika i 37 javnih službenika). Međutim, još uvijek nije kadrovski popunjena . Komisija 2021. i 2022. planira zaposliti još pet službenika godišnje . To je omogućeno povećanjem financijskih sredstava u iznosu od oko 200 000 EUR godišnje od 2019. Međutim, zbog općih ograničenja javne potrošnje Komisija do svibnja 2021. nije mogla zaposliti dodatno osoblje ni preraspodijeliti resurse unatoč tome što su joj dodijeljena potrebna proračunska sredstva . Unatoč tim pomacima, Komisija se i dalje suočava sa stanovitim teškoćama povezanima s tehničkim (tj. podatkovno-analitičkim) vještinama i resursima.

I dalje su prisutni problemi povezani s istragama gospodarskog i financijskog kriminala te vodstvom Nacionalnog istražnog ureda. Resursi kojima raspolaže policija (broj, radni staž i specijalizacija policijskih službenika) i dalje su problem koji, prema navodima nadležnih tijela, utječe na kvalitetu i trajanje istraga, osobito u predmetima iz područja gospodarskog i financijskog kriminala. Nedostatak resursa u nekim policijskim upravama dovodi i do kašnjenja u istražnom postupanju po zahtjevima državnih odvjetnika. U izvješćima se iznose navodi o političkom uplitanju u rad tijela nadležnih za istrage i kazneni progon, osobito kad je riječ o Nacionalnom istražnom uredu , specijaliziranoj jedinici za kaznene istrage koja je osnovana 2009. radi otkrivanja i istraga teških kaznenih djela, ponajprije korupcije te gospodarskog, financijskog i organiziranog kriminala. U listopadu 2020., slijedom odluke Upravnog suda o nezakonitosti razrješenja bivšeg ravnatelja i u očekivanju žalbenog postupka, vlada je raspisala javni natječaj za popunjavanje dužnosti ravnatelja. U lipnju 2021. na čelu Ureda još je bio vršitelj dužnosti ravnatelja. Čini se da je to što su se na čelu Nacionalnog istražnog ureda u posljednjih 14 mjeseci izmijenila četiri različita ravnatelja dovelo do kašnjenja u njegovu radu. Istrage Ureda u predmetima korupcije na visokoj razini nisu dovele ni do kakvih konkretnih rezultata.

Iako se broj kaznenih progona povećao, i dalje je malo predmeta u kojima su sudovi donijeli presudu, osobito kad je riječ o korupciji na visokoj razini. U 2020. zabilježen je veći broj kaznenih progona u predmetima povezanima s korupcijom u odnosu na prethodnu godinu (298 u 2020. u usporedbi sa 185 u 2019., što je porast od oko 62 %) . Kad je riječ o sudovima, u predmetima povezanima s korupcijom 2020. je doneseno tek 15 presuda (uključujući dvije kazne zatvora) , od kojih se nijedna nije odnosila na korupciju na visokoj razini . To znači da je broj predmeta povezanih s korupcijom u kojima je donesena presuda i dalje u padu. U nekim predmetima na visokoj razini sudovi nisu održali ročište više od godinu i pol dana. Specijalizirano državno odvjetništvo nadležno je za progon kaznenih djela povezanih s korupcijom u javnom i privatnom sektoru. Usmjerava rad Nacionalnog istražnog ureda, Glavne policijske uprave i sektora kriminalističke policije regionalnih policijskih uprava. U svojem radu oslanja se na 28 državnih odvjetnika posvećenih rješavanju različitih kaznenih predmeta. Nedostatak kvalificiranih ljudskih resursa (ponajprije državnih odvjetnika) utječe na određivanje prioriteta među predmetima korupcije na visokoj razini. Državno odvjetništvo ukazalo je i na manjkavosti u pogledu stručnog znanja o financijskoj analizi i analizi podataka. Ovlast za ispitivanje financijskih podataka prenesena je na policiju ili Ured za sprječavanje pranja novca (jedinicu za financijske istrage). Međutim, zbog spomenutog nedostatka ljudskih i tehničkih resursa u policiji, njezina kašnjenja u dovršavanju istraga problem su za Specijalizirano državno odvjetništvo. U Specijaliziranom državnom odvjetništvu ukazuju na još neke probleme kao što su institucijska rascjepkanost (pri čemu su različitim subjektima dodijeljene slične uloge), kasno otkrivanje kaznenih djela financijskog kriminala, izostanak specijalizacije sudaca i manjkavosti u elektroničkoj komunikaciji s policijom .

Osim nedostatka stručnog znanja i resursa, u kaznenom progonu korupcije problemi se javljaju i zbog zastare. Pored već navedenih manjkavosti u pogledu stručnog znanja i resursa državnog odvjetništva, prema navodima nadležnih tijela kazneni progon korupcije dodatno otežava i zastara. Za kaznena djela općenito je propisan rok zastare od deset godina. Izmjene tog zakonski propisanog roka nisu u planu . Osim toga, odlukom predsjednika Vrhovnog suda kazneni progon u svim predmetima (pa tako i onima povezanima s korupcijom) obustavljen je tijekom pandemije bolesti COVID-19, osim ako je postojala opasnost da će zastara za navodno kazneno djelo nastupiti u idućih šest mjeseci .

Obveza izvješćivanja o imovinskom stanju proširena je na dodatne kategorije dužnosnika, ali objavljivanje tih izvješća i dalje je problem. Izmijenjenim Zakonom o integritetu i sprječavanju korupcije proširen je popis osoba koje su dužne podnositi izvješća o imovinskom stanju kako bi, uz visoke, imenovane i izabrane dužnosnike, obuhvatio i članove Državnog vijeća i nadzornih tijela poduzeća u državnom vlasništvu . Komisija za sprječavanje korupcije odgovorna je za praćenje izvješća o imovinskom stanju javnih dužnosnika, a nedavno se udružila s Ministarstvom javne uprave kako bi pokrenula novu elektroničku platformu za izvješćivanje. Zbog ograničenih ljudskih resursa Komisije za sprječavanje korupcije i s obzirom na broj zaprimljenih izvješća (svake godine oko 4 500 izvješća i 4 300 drugih s time povezanih podnesaka), provjere se provode na slučajnom uzorku izvješća. Ispitivanja pokazuju da je netočnost izvješća (nepotpunost ili pogreške) ograničena i zanemariva te da nema potrebe za podnošenjem kaznenih prijava državnom odvjetništvu . U 2020. samo su tri službenika Komisije radila na provjeri izvješća o imovinskom stanju pristiglih od 18 470 dužnosnika koji su ih obvezni podnositi, pri čemu su obavili 16 nadzora nad 923 fizičke osobe i 67 sudova. Izmijenjenim Zakonom o integritetu i sprječavanju korupcije proširen je popis dužnosnika koji su obvezni podnositi izvješća o imovinskom stanju, ali je istodobno skraćen popis dužnosnika čija će se izvješća objaviti. Unatoč tome što je Komisija za sprječavanje korupcije počela unaprjeđivati svoj informatički sustav i internetsku platformu kako bi udovoljila zakonskoj obvezi objavljivanja, izvješća o imovinskom stanju javnih dužnosnika još nisu objavljena.

Ojačane su odredbe o upravljanju sukobima interesa i njihovom sprječavanju, iako je njihova djelotvorna provedba i dalje problematična. U skladu sa Zakonom o integritetu i sprječavanju korupcije, svaki javni dužnosnik koji je prije preuzimanja dužnosti obavljao djelatnost ili obnašao dužnost koja je nespojiva s njegovom trenutačnom dužnošću mora prestati obavljati tu djelatnost najkasnije 30 dana od datuma njegova izbora, imenovanja ili potvrde njegova mandata. Izmijenjenim Zakonom o integritetu i sprječavanju korupcije proširena su ograničenja nakon prestanka radnog odnosa za javne službenike koji se zapošljavaju u privatnom sektoru. Komisija za sprječavanje korupcije može pokrenuti postupak provjere nespojivosti dužnosti ako smatra da bi obavljanje te djelatnosti moglo predstavljati nerazmjeran rizik za objektivno i nepristrano obavljanje poslova iz djelokruga dužnosti ili ugroziti njezin integritet. U svibnju 2021. Komisija je uputila vladi inicijativu za ujednačavanje propisa o sukobima interesa i povredi integriteta u odnosu na sve dužnosnike, čime bi se prema mišljenju Komisije poboljšali nadzor, jednakost postupanja prema dužnosnicima i dopušteni postupci povezani s integritetom bivših dužnosnika. Komisija trenutačno radi na predmetima povezanima s navodnim sukobima interesa koji izazivaju velik interes javnosti.

Odredbe o lobiranju za javne službenike i izabrane osobe nastavljaju se poboljšavati. Dužnosnici i javni službenici na nacionalnoj i lokalnoj razini moraju prijaviti kontakte s lobistima i svojem poslodavcu i Komisiji za sprječavanje korupcije. Komisija obrađuje i objavljuje podatke povezane s lobiranjem na svojoj internetskoj stranici (tzv. Erar) , zajedno s informacijama sadržanima u registru lobiranja. U skladu s izmijenjenim Zakonom o integritetu i sprječavanju korupcije, godišnje izvješće moraju objavljivati i lobisti (koji uz pojedinačne lobiste sada obuhvaćaju i interesne skupine).

Javni podaci, posebice oni povezani s javnim rashodima, i dalje su transparentni. Osim podataka povezanih s lobiranjem, internetska stranica Erar služi i za objavljivanje podataka o javnoj upravi, pa tako i o postupcima javne nabave i s njome povezanim informacijama. Prema trenutačnim procjenama Erar sadržava podatke o približno 200 milijuna financijskih transakcija nacionalnih vlasti i lokalnih tijela od 2003. nadalje. Škrinja (Skrinja) je još jedna internetska platforma javne uprave na kojoj korisnici mogu dobiti podatke i izvješća o plaćama u javnom sektoru . Revizorski sud revidirao je 2020. financijsko poslovanje 13 političkih stranaka (za 2018. ili 2019.) te je dao šest pozitivnih mišljenja i sedam mišljenja s rezervom, uključujući preporuke za poboljšanje financijskog poslovanja i povećanje transparentnosti (npr. u pogledu zajmova, doprinosa itd.).

Etička pravila za zastupnike u parlamentu donesena su 2020. Za praćenje provedbe etičkog kodeksa odgovoran je kolegij predsjednika parlamenta koji u slučaju nedoličnog ponašanja može izreći i sankcije . Od donošenja etičkog kodeksa izrečena je jedna sankcija parlamentarnom zastupniku zbog manje povrede.

Unatoč postojećim zakonskim odredbama o zaštiti zviždača, i dalje se kasni s njihovom djelotvornom provedbom. Zakon o integritetu i sprječavanju korupcije sadržava poglavlje posvećeno isključivo zaštiti zviždača. Međutim, prijave zviždača i zahtjevi za njihovu zaštitu na temelju Zakona i dalje su malobrojni . Isto tako, premda se u Zakonu navodi mogućnost imenovanja osoba zaduženih za zaprimanje prijava neetičnog ili nezakonitog ponašanja u javnim institucijama, čini se da takvi dužnosnici nisu imenovani ili nisu u potpunosti počeli s radom . Međutim, tijekom pandemije po prijavi zviždača otvoren je barem jedan predmet koji je privukao pozornost javnosti . Državno odvjetništvo smatra da se postojeće odredbe o zaštićenim svjedocima, koje su sadržane u Zakonu o kaznenom postupku, ne mogu primijeniti na zviždače ako ih se smatra i osumnjičenicima (npr. u predmetu povezanom s korupcijom).

U vrijeme pandemije bolesti COVID-19 provedeno je nekoliko mjera radi procjene, sprječavanja i otklanjanja rizika od korupcije, posebice u javnoj nabavi. U vrijeme pandemije bolesti COVID-19 Komisija za sprječavanje korupcije izdala je niz smjernica za otkrivanje i otklanjanje rizika od korupcije, prije svega u postupcima javne nabave. Na zahtjev parlamenta Revizorski sud sastavio je nacionalno revizijsko izvješće o nabavi medicinske opreme za borbu protiv bolesti COVID-19, koje je objavljeno u veljači 2021. Nalazi su ukazali na 13 slučajeva u kojima postoje sumnje na korupciju i koji su potom proslijeđeni državnom odvjetništvu. Državna komisija za reviziju postupaka javne nabave prijavila je 2020. određene slučajeve povrede postupaka javne nabave, što je dovelo do otvaranja novih predmeta. Od siječnja 2021. zahtjeve za reviziju postupaka javne nabave moguće je podnijeti i putem interneta, a odluke o tome isto se tako objavljuju na internetu . U tom smislu Ministarstvo javne uprave pokrenulo je postupak javnog savjetovanja o izmjenama Zakona o javnoj nabavi, a Ministarstvo zdravstva osnovalo je radnu skupinu za izradu preporuka za izmjenu propisa o javnoj nabavi radi učinkovitije nabave medicinske opreme .

III.Medijski pluralizam i sloboda medija

U Sloveniji je pravni okvir za slobodu izražavanja i informiranja utvrđen Ustavom, a medijski pluralizam osiguran je posebnim sekundarnim zakonodavstvom. Regulatorno tijelo za medije, Agencija za komunikacijske mreže i usluge (AKOS), neovisno je tijelo, pravno i funkcionalno odvojeno od vlade. Prema pravilima o transparentnosti vlasništva nad medijima poduzeća su tijelima nadležnima za tržišno natjecanje dužna prijaviti vlasnički ili upravljački utjecaj koji prelazi određeni prag. Znatna promjena vlasništva zahtijeva i suglasnost nadležnog ministarstva. Još se čeka na zakonodavstvo kojim će se prenijeti Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama .

Neovisnost Agencije za komunikacijske mreže i usluge predviđena je zakonom, no i dalje postoje problemi kad je riječ o njezinim resursima i predanosti jačanju vlastite neovisnosti. Agenciji za komunikacijske mreže i usluge odobrena su dodatna sredstva kako bi mogla ispunjavati svoje nove zadaće nakon predstojećeg prenošenja Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama. Međutim, tek treba utvrditi jesu li dodatna sredstva Agenciji dovoljna da u potpunosti izvršava širok djelokrug zadatakaa koji su joj povjereni . Još uvijek zabrinjava i to što nema mjera zaštite od političkog uplitanja . Stoga je u alatu za praćenje medijskog pluralizma (MPM 2021) ocijenjeno da su neovisnost i djelotvornost tijela nadležnog za medije izložene srednjem riziku . Status AKOS-a uređen je Zakonom o elektroničkim komunikacijama , a njegove provedbene ovlasti u području audiovizualnih medija utvrđene su Zakonom o medijima i Zakonom o audiovizualnim medijskim uslugama . Vlada je 2020. predložila reviziju Zakona o medijima koja bi trebala biti dovršena do kraja 2021. Revizija Zakona o audiovizualnim medijskim uslugama, koja obuhvaća prenošenje Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, još je u tijeku, a vlada je planira dovršiti do kraja 2021. U lipnju 2020. otvoreno je javno savjetovanje o reviziji Zakona o audiovizualnim medijskim uslugama, a u revidirani zakon uvrštena je izričita odredba o neovisnosti Agencije. Međutim, trenutačna verzija nacrta zakona koju je vlada podnijela parlamentu u ožujku 2021. ne sadržava takvu odredbu. Stoga je i dalje upitno hoće li to što su se vlasti obvezale na jačanje neovisnosti Agencije zaista i dovesti do ostvarenja tog cilja. Vlada je u listopadu 2020. predložila zakon kojim bi se osam regulatornih tijela, uključujući AKOS , spojilo u dvije agencije. Taj je prijedlog izazvao zabrinutost u pogledu neovisnosti regulatornog tijela . U travnju 2021. predloženi zakon nije dobio potporu u parlamentu, tako da je parlamentarni postupak njegova donošenja okončan.

Slovenija ima posebne odredbe o transparentnosti vlasništva nad medijima, ali i dalje postoji zabrinutost u pogledu djelotvornog utvrđivanja vlasničkih struktura. Izdavači ili radiotelevizijske kuće moraju prijaviti pojedinačne vlasničke ili upravljačke udjele u poduzećima u iznosu od 5 % ili više. Informacije o vlasništvu nad medijima objavljuju se u registru medija koji je javno dostupan na internetskim stranicama Ministarstva kulture. U srpnju 2020. vlada je objavila nacrt izmjena Zakona o medijima kojim bi se ojačao sustav transparentnosti vlasništva nad medijima uklanjanjem minimalnog praga od 5 %, osim za poduzeća organizirana kao dionička društva. Tim bi se izmjenama, ako se donesu, poboljšala transparentnost vlasništva nad medijima. Međutim, alatom za praćenje medijskog pluralizma 2021. (MPM 2021) utvrđeno je da stvarne vlasnike trenutačno nije uvijek moguće identificirati u registru. Stoga je u zaključku o transparentnosti vlasništva nad medijima u Sloveniji utvrđena srednja razina rizika. U dvogodišnjoj studiji istraživačkih novinara utvrđene su netransparentne integrirane vlasničke strukture, posebno u slučaju višestrukih kaskadnih vlasnika, zbog čega je teško odrediti krajnjeg vlasnika ili osobu koja ima utjecaj na medijske kuće . Kad je riječ o koncentraciji informativnih medija, Zakonom o medijima predviđen je prag vlasničkog udjela od 20 posto kako bi se ograničila medijska koncentracija, ali u Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. navodi se nedostatak podataka i izostanak redovne analize kojom bi se omogućila ocjena stanja.

Prijavljeni su slučajevi političkog uplitanja u medije. Alatom za praćenje medijskog pluralizma 2021. (MPM 2021) utvrđena je visoka razina rizika u području političke neovisnosti medija u Sloveniji. Izražena je zabrinutost zbog mogućih promjena u pogledu financiranja javne radiotelevizijske kuće, kako je predviđeno nacrtom izmjena Zakona o medijima, te zbog pritiska nad nacionalnom novinskom agencijom, koje su dionici smatrali politički motiviranima . Konkretno, nakon određenih kašnjenja u isplati financijskih sredstava za 2020. Slovenskoj novinskoj agenciji (STA), Ured vlade za komunikaciju (UKOM) nije agenciji isplatio sredstva za 2021. Na zahtjev slovenskih nadležnih tijela 29. travnja 2021. Europska komisija navela je da je iznos od 2,5 milijuna EUR koji je Slovenija dodijelila Slovenskoj novinskoj agenciji za izvršavanje njezine zadaće pružanja javnih usluga u potpunosti u skladu s pravom EU-a. Međutim, ta sredstva još nisu isplaćena. Različiti dionici izrazili su zabrinutost u pogledu općeg stanja medijskog pluralizma u Sloveniji.