U članku 11. Uredbe (EU) br. 549/2013 o Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (dalje u tekstu „ESA 2010”) propisano je da Komisija do 2018. Europskom parlamentu i Vijeću podnosi dodatno izvješće u kojem ocjenjuje opseg u kojem informacije o obvezama koje je Komisija (Eurostat) objavila predstavljaju ukupne implicitne obveze, uključujući i potencijalne obveze, osim državnih. Prethodno izvješće Komisije (Eurostat) o tom pitanju objavljeno je 2015. i u njemu su navedene tada dostupne informacije o javno-privatnim partnerstvima (JPP-i) i drugim implicitnim obvezama, uključujući potencijalne obveze, izvan opće države.

„Dodatak o potencijalnim obvezama upitniku koji se odnosi na EDP” nacionalna statistička tijela trebaju poslati Eurostatu jednom godišnje do 31. prosinca godine T. Podaci bi trebali obuhvaćati barem četiri godine (T-1 do T-4) te na dobrovoljnoj osnovi revizije povijesnih podataka (iz godine T-5 i starije). Upitnik o subjektima pod kontrolom države koji su klasificirani izvan opće države trebao bi biti dostavljen do istog roka i trebao bi se odnositi na godinu T-1 (ili T-2 ako noviji podaci nisu dostupni).

2.3.Opis pokazatelja

U ovom odjeljku navode se dogovoreni koncepti i definicije za objavu podataka o potencijalnim obvezama, dok se način na koji ih države članice primjenjuju u podacima dostavljenima Eurostatu opisuje u odjeljku 3. Potrebno je naglasiti da su pokazatelji navedeni u nastavku heterogeni i predstavljaju različite vrste potencijalnog učinka na javne financije. Osim toga, u nekim se slučajevima isti fiskalni rizik može odražavati u dva ili više pokazatelja. Primjerice, kada država jamči za obvezu subjekta pod kontrolom države koji je klasificiran izvan opće države, potencijalni rizici obuhvaćeni su podacima koji su navedeni za jamstva i obveze subjekata pod kontrolom države koji su klasificirani izvan opće države. S obzirom na to, kad bi se ukupni rizik za javne financije ocjenjivao zbrajanjem svih pokazatelja, potencijalni učinak mogao bi se precijeniti.

2.3.1.Državna jamstva

Eurostat prikuplja informacije o nedospjelim iznosima jamstava koje je dala opća država. Izvješćivanjem su obuhvaćena samo jamstva dana subjektima koji su klasificirani izvan opće države. Dostupna je raščlamba po podsektorima, osim za fondove socijalne sigurnosti, za koje raščlamba nije relevantna za većinu država članica. Podaci se iskazuju u nominalnoj vrijednosti.

Podaci obuhvaćaju i jednokratna i standardizirana jamstva. Jednokratna jamstva definirana su kao pojedinačna, a davatelji jamstava nisu u mogućnosti pouzdano procijeniti rizik od aktiviranja. Jednokratna su jamstva povezana s dužničkim instrumentima (npr. zajmovi, obveznice). Podaci se odnose na ukupno stanje duga koji jamče državne jedinice, ne uključujući dug koji je država već preuzela, kako je iskazano u računima ESA-e 2010. Dostupna je dodatna raščlamba za jednokratna jamstva izdana javnim društvima i financijskim društvima.

Standardizirana su jamstva ona koja su izdana u velikom broju, obično za prilično male iznose i pod istim uvjetima. Nije moguće točno procijeniti rizik od nevraćanja za pojedinačne zajmove, ali s obzirom na velik broj izdanih zajmova, moguće je procijeniti koliko ih ukupno neće biti vraćeno. Primjeri su jamstva za hipotekarne zajmove, jamstva za studentske zajmove itd. Podaci o standardiziranim jamstvima odnose se na ukupni iznos imovine obuhvaćene tim instrumentom.

2.3.2.Izvanbilančni JPP-i

Za JPP-e koji nisu iskazani u državnoj bilanci smatra se da njihova imovina nije u ekonomskom vlasništvu države i ta se bruto investicija u fiksni kapital ne bilježi kao izdatak države u trenutku njegova nastanka.

Eurostat prikuplja podatke o ukupnim nedospjelim obvezama koje nisu iskazane u bilanci. One bi trebale biti iskazane u prilagođenoj vrijednosti kapitala koja odgovara početnoj ugovorenoj vrijednosti kapitala postupno umanjenoj tijekom vremena za iznos „ekonomske amortizacije” izračunane na temelju procjena ili stvarnih podataka. Prilagođena vrijednost kapitala odražava trenutačnu vrijednost imovine u trenutku izvješćivanja. Taj iznos predstavlja procjenu bruto investicija u fiksni kapital i učinak duga u slučaju da država mora preuzeti imovinu tijekom trajanja ugovora. Podaci se prikupljaju za opću državu i za sve podsektore te se iskazuju u nominalnoj vrijednosti.

2.3.3.Loši krediti opće države

Prikupljaju se informacije o iznosu loših kredita (državne imovine) koje je dala opća država. Kredit se smatra lošim ako je rok za plaćanje kamata ili glavnice premašen za 90 ili više dana, ili ako su dospjele kamate nakon 90 ili više dana kapitalizirane, refinancirane ili sporazumno odgođene, ili ako se s plaćanjima kasni manje od 90 dana, ali postoje drugi dobri razlozi (npr. objava stečaja dužnika) za sumnju u to da će plaćanja biti izvršena u potpunosti. Podaci se iskazuju u nominalnoj vrijednosti. Objavljuju se konsolidirani podaci za sektor opće države i pojedinosti po podsektorima.

2.3.4.Obveze subjekata pod kontrolom države koji su klasificirani izvan opće države (javna društva)

Subjekti pod kontrolom države jedinice su za koje država može odrediti opću politiku ili program (točka 20.18. Priloga A ESA-i 2010). Ti subjekti pod kontrolom države (javna društva) klasificiraju se izvan opće države, u većini slučajeva zato što se ponašaju kao tržišne jedinice.

Obveze subjekata pod kontrolom države koji su klasificirani izvan opće države (javna društva) definirane su kao iznos obveza na kraju godine, obično na temelju poslovnih računa društava. Države članice mogu odabrati hoće li za izvješćivanje koristiti koncept poslovnih računa (uključujući sve obveze iz financijskih izvještaja trgovačkog društva) ili koncept nacionalnih računa (isključujući druge dospjele obveze). Može se dostaviti i podatke o obvezama za elemente duga po kriterijima iz Maastrichta ako su dostupni.

Podacima su obuhvaćeni subjekti pod kontrolom države koji su iskazali obveze veće od 0,01 % BDP-a i koji su u skladu s ESA-om 2010 klasificirani u sektore nefinancijskih i financijskih društava te ostatka svijeta. Podaci se dostavljaju za pojedinačne jedinice, a ne za konsolidirane financijske izvještaje grupe.

U podacima su raščlanjene obveze jedinica koje su uključene u financijske djelatnosti i obveze jedinica koje su uključene u druge djelatnosti, uključujući nefinancijske jedinice koje stvaraju gubitke. Osim toga, i kontrolni podsektor opće države može se odrediti iz podataka.





3.Rezultati Eurostatova prikupljanja podataka o potencijalnim obvezama