-uključiti UN-ove ciljeva održivog razvoja da se zajamči doprinos svakog zakonodavnog prijedloga Programu održivog razvoja do 2030.; i osigurati da se načelo „ne nanosi bitnu štetu” primjenjuje u svim politikama u skladu s obvezama iz europskog zelenog plana,

-pozvat će države članice, regije i ključne dionike da pomognu ukloniti prepreke i prekomjernu birokraciju koje usporavaju izgradnju infrastrukture 21. stoljeća. To će ubrzati ulaganja i provedbu instrumenta NextGenerationEU. Bolja regulativa imat će presudnu ulogu u tim nastojanjima, a platformom Fit for Future (F4F) podržat će se rad na pojednostavnjenju i prilagodbi zakonodavstva EU-a budućim potrebama,

U potpunosti smo svjesni važnosti MSP-ova za gospodarstvo EU-a i poteškoća koje su pretrpjeli zbog krize uzrokovane bolešću COVID‑19. Izaslanik EU-a za MSP-ove pomoći će u provjeri inicijativa EU-a kako bi se utvrdilo kojem učinku na MSP-ove treba posvetiti posebnu pozornost. Izaslanik će pomoći i u oblikovanju programa rada platforme Fit for Future, a u suradnji s mrežama RegHub Odbora regija usmjerit će aktivnosti na zakonodavstvo koje je najproblematičnije u praksi.

Prikupljanje dokaza i omogućavanje pristupa dokazima

Temelj našeg pristupa boljoj regulativi jest učenje iz prošlosti evaluacijom postojećeg zakonodavstva. Praćenje je od ključne važnosti u ciklusu politike i zahtijeva sustavno prikupljanje podataka. Klauzule o praćenju i preispitivanju u zakonodavstvu osiguravaju prikupljanje i evaluaciju potrebnih podataka. Zajednička je odgovornost suzakonodavaca pobrinuti se da te odredbe budu kvalitetne kako bi se djelotvornost zakonodavstva EU‑a u državama članicama mogla odgovarajuće ocijeniti.

Znanstveni dokazi još su jedan su temelj bolje regulative, od ključne važnosti za detaljan opis problema, istinsko razumijevanje uzročno-posljedičnih veza i time logike intervencije te za evaluaciju učinka. Kvalitetna istraživanja ne mogu se provesti preko noći, pa je za osiguravanje da su odgovarajući dokazi na raspolaganju kad je to potrebno nužno bolje predvidjeti i uskladiti potrebe za dokazima. To znači i bolju mobilizaciju i uključivanje istraživačke zajednice u regulatorni postupak od samog početka, što su mnoge vlade i činile tijekom pandemije.

Komisija, Europski parlament i Vijeće imaju različite baze podataka u kojima prikupljaju dokaze upotrijebljene u zakonodavnom postupku. Zajedničkim nastojanjima za uspostavu zajedničkog registra dokaza, tj. Zajedničkog zakonodavnog portala, svima koje zanima oblikovanje politika EU-a omogućio bi se jednostavan pristup svim dokazima na kojima se temelji određena inicijativa politike. Boljom suradnjom na zajedničkom registru integrirala bi se različita nastojanja i omogućila bi se djelotvornija komunikacija među oblikovateljima politika na razini EU-a i na nacionalnoj razini.

Uključivanje građana u oblikovanje politika EU-a

Uložit ćemo više truda u objavljivanje naših javnih savjetovanja kako bismo privukli više sudionika i kvalitetne doprinose. Kao što je najavljeno u „Komunikaciji o analizi stanja”, bliže ćemo surađivati s Odborom regija, Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, nacionalnim tijelima, socijalnim partnerima i drugim predstavničkim udruženjima kako bismo informirali javnost o mogućnostima doprinosa oblikovanju politika Komisije. Primjerice, zamolit ćemo ih da nam pomognu u širenju naših „poziva na očitovanje” na nacionalnoj i regionalnoj razini. Ta će nastojanja podržati i predstavništva Komisije u državama članicama i delegacije EU-a.

3.Bolja komunikacija s dionicima i općom javnosti

Dobro oblikovanje politika uključuje one na koje odluke utječu. Da bi održali povjerenje u Europsku uniju, u politikama EU-a moraju se uzeti u obzir i izražavati vrijednosti i interesi građana. Aktivno sudjelovanje dionika, uključujući građane, od ključne je važnosti – posebno u neizvjesnim vremenima. Istodobno, savjetovanja ne bi trebala predstavljati nepotrebna opterećenja. Stoga zainteresiranim stranama želimo olakšati sudjelovanje u našim savjetovanjima.

Tijekom krize dionici su navodili da im je bilo teško davati doprinose u zadanim rokovima. Komisija je kao odgovor na to, kad je to bilo moguće, za do šest tjedana produžila javna savjetovanja i mogućnosti davanja povratnih informacija za inicijative koje su se provodile u 2020. ili početkom 2021. Ubuduće ćemo uvesti optimiraniji, uključiviji i jednostavniji sustav, koji se temelji na jednom „pozivu na očitovanje” i jasnijim upitnicima, uz poštovanje prava socijalnih partnera.

Optimiraniji i pristupačniji sustav: pozivi na očitovanje

Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) smatra da Komisija ima najbolji pristup savjetovanju. Unatoč tome svoj pristup želimo još više poboljšati.

U okviru našeg trenutačnog sustava savjetovanja nude se brojne mogućnosti doprinosa oblikovanju politika, uključujući razdoblja za dostavljanje povratnih informacija za početne procjene učinka i planove djelovanja, internetska javna savjetovanja, ciljana savjetovanja i razdoblja za povratne informacije o donesenim zakonodavnim prijedlozima i nacrtima provedbenih i delegiranih akata.

Međutim, više savjetovanja o istoj inicijativi može predstavljati opterećenje i stvarati pritisak na resurse dionika. Zbog toga sada predlažemo da sustav savjetovanja bude usmjereniji, jasniji i jednostavan za upotrebu. Svoja ćemo javna savjetovanja objediniti u jedan „poziv na očitovanje” na našem internetskom portalu Iznesite svoje mišljenje. Spojit ćemo dva koraka koja su do sada dolazila jedan za drugim: razdoblja za davanje povratnih informacija o planovima djelovanja/početnim procjenama učinka, koji će se i dalje objavljivati na portalu Iznesite svoje mišljenje kao pozivi na očitovanje, i javna savjetovanja na temelju upitnika.

Pozivi na očitovanje sadržavat će opis inicijative i, prema potrebi, poveznicu na javno savjetovanje. U pravilu će biti dostupni na svim službenim jezicima EU-a, a razdoblje za odgovor trajat će 12 tjedana.

Olakšavanje doprinosa dionika

Za sudjelovanje u javnim savjetovanjima potrebni su vrijeme i resursi sudionika. Stoga želimo što više olakšati doprinos dionika i osigurati da se s javnosti savjetujemo samo kad je to potrebno.

Evaluacije će se i dalje oslanjati na stajališta onih na koje prijedlog utječe, ali ćemo se, kad to bude moguće, s javnosti savjetovati samo jednom pri reviziji postojećeg zakonodavstva i evaluaciji programâ potrošnje sredinom provedbenog razdoblja, umjesto da imamo zasebna savjetovanja za evaluaciju i procjenu učinka. Izbjegavat ćemo i javna savjetovanja o vrlo tehničkim pitanjima koja nisu zanimljiva široj javnosti, pri čemu je ciljano savjetovanje dionika bolje sredstvo za prikupljanje potrebnih dokaza.

Analizom stanja za bolju regulativu pokazalo se da su upitnici za javno savjetovanje trenutačno često dugi i previše tehnički te da u njima nije postignuta odgovarajuća ravnoteža između otvorenih i zatvorenih pitanja. Poboljšat ćemo strukturu, sadržaj i jezik upitnikâ kako bismo riješili te nedostatke.

Širenje dosega