Zaklada za MSFI provela je 2018. značajne aktivnosti informiranja kako bi pružila potporu i nadzirala provedbu MSFI-ija 17 Ugovori o osiguranju. IASB je u studenome 2018. razmotrio sveobuhvatan popis poteškoća u poslovanju koje nastaju zbog provedbe standarda te je, kako bi olakšao primjenu, odlučio razmotriti potencijalne izmjene. Odbor je privremeno odlučio pomaknuti datum primjene standarda MSFI 17 s 1. siječnja 2021. na 1. siječnja 2022. te produljiti mogućnost odgode MSFI-ja 9 koja je odobrena sektoru osiguranja. Nacrt za javnu raspravu objavljen je u lipnju 2019. s namjerom da se do sredine 2020. dovrši revidirani standard. Postupak odobravanja standarda MSFI 17 u EU-u u međuvremenu je suspendiran.

·Prilog: Privremena ocjena programa – sadržava Komisijinu ocjenu napretka programa financiranja prema ostvarivanju ciljeva tog programa u razdoblju od 2014. do 2019.

Naposljetku, na temelju članka 9. stavka 8. Uredbe br. 258/2014 u Prilogu ovom Izvješću iznosi se ocjena postignuća programa financiranja kojom je obuhvaćeno razdoblje od 2014. do 2019.

Ovim su Izvješćem obuhvaćene aktivnosti Zaklade za međunarodne standarde financijskog izvještavanja (Zaklada za MSFI), Europske savjetodavne skupine za financijsko izvještavanje (EFRAG) i Odbora za nadzor javnog interesa (PIOB) tijekom 2018. Određeni događaji iz 2019. isto se tako navode kada se to smatralo korisnim za potrebe ovog Izvješća.

Godine 2018. nije objavljen nijedan važan standard u pogledu kojeg bi trebalo objaviti zasebno izvješće o analizi učinka. Međutim, u prethodno navedenom nacrtu za javnu raspravu iz 2019. o Priručniku o propisanom postupku predlaže se izmjena Priručnika Zaklade o propisanom postupku kako bi se naglasilo da bi u IASB-ovim analizama učinka u središtu trebala biti poboljšanja financijskog izvještavanja, pri čemu treba uzeti u obzir troškove provedbe i razmotriti način na koji veća transparentnost može utjecati na financijsku stabilnost. U nacrtu za javnu raspravu predlaže se i uključivanje analize učinka u cjelokupni postupak izrade standarda. Kad je riječ o dalekosežnijim ekonomskim učincima novih zahtjeva za financijsko izvještavanje, predloženim se izmjenama naglašava da kvantitativne procjene uglavnom nisu izvedive, no da Odbor prema potrebi može procijeniti posebne ekonomske učinke. Tim se nacrtom izmjene u cijelosti ne ispunjavaju očekivanja koja je Europska komisija izrazila kao član Nadzornog odbora jer se njome možda neće dostatno premostiti jaz između ograničenog opsega IASB-ove procjene učinka i kriterija odobravanja europskog javnog dobra koji su utvrđeni u Uredbi o međunarodnim računovodstvenim standardima.

IASB-ovi zahtjevi propisanog postupka navedeni su u Priručniku o propisanom postupku. Njegovu primjenu u praksi prati odbor upravitelja – Odbor za nadzor propisanog postupka. Zahtjevi propisanog postupka 2018. nisu izmijenjeni. Međutim, Odbor za nadzor propisanog postupka u studenome 2017. pokrenuo je preispitivanje Priručnika o propisanom postupku, a dovršetak se očekuje do 2020. Preispitivanje uključuje razmatranje promjena postupka analize učinka. Nacrt za javnu raspravu objavljen je u travnju 2019. radi savjetovanja o predloženim izmjenama. Jednom izmjenom uvrštenom u nacrt za javnu raspravu predlaže se da se IASB-u omogući objava materijala s objašnjenjima kako bi se prije dana početka primjene odgovorilo na pitanja o provedbi standarda koja se pojavljuju nakon njegove objave. Cilj je poduprijeti dosljednu provedbu prije stvarnog datuma početka primjene.

IASB je dovršio preispitivanje nakon uvođenja MSFI-ja 13 Mjerenje fer vrijednosti i zaključio da je zbog standarda došlo do poboljšanja u financijskom izvještavanju i pritom nisu nastale velike nedosljednosti u provedbi ili neočekivani troškovi. Međutim, u skladu s EFRAG-ovim očitovanjem IASB je odlučio MSFI 13 obuhvatiti prethodno navedenim preispitivanjem zahtjeva o objavljivanju na razini standarda.

Nakon savjetovanja provedenoga 2015., planom rada IASB-a za razdoblje od 2017. do 2021. nastoje se poboljšati i poduprijeti postojeći standardi, promicati bolja komunikacija i poduprijeti provedba. Kad je riječ o projektu „Bolja komunikacija”, IASB je 2018. nastavio promišljati o mogućim poboljšanjima strukture i sadržaja primarnih financijskih izvještaja pri čemu je naglasak stavljen na izvještaj o financijskom rezultatu. Taj je odbor u okviru preispitivanja zahtjeva o objavljivanju iz MSFI-ja objavio izmjenu kojoj je svrha poboljšati relevantnost primjenom načela značajnosti i pokrenuo je dvije nove inicijative, uključujući preispitivanje zahtjeva o objavljivanju na razini standarda iz dva postojeća standarda.

Zabilježeni doprinosi smanjili su se 2018. za 10,6 % (9,7 % nakon obračuna učinka fluktuacije valutnog tečaja). Najznačajnije promjene potaknule su međunarodne revizorske mreže (–32 %), Kina (+25 %) i Sjedinjene Američke Države (–13 %). Pregled financiranja prema glavnim geografskim područjima naveden je u Dodatku 2. U tom se pregledu posebno ističe da unatoč jednakoj zastupljenosti EU-a i SAD-a u Odboru upravitelja (svako po šest upravitelja) i IASB-u (svako po četiri člana) područje „Sjeverna i Južna Amerika” uplaćuje samo do 6 % sredstava Zaklade, dok Europa uplaćuje 35,7 % ukupnih doprinosa, a područje Azije i Oceanije 32,7 %. Relativni udio proračuna EU-a i država članica povećao se u odnosu na 2017. (s 32,4 % na 35,7 %). Smanjenje zabilježenih doprinosa međunarodnih revizorskih mreža djelomično je nadoknađeno poslovnim dogovorom na temelju kojeg je došlo do povećanja prihoda od licenciranja.

Odbor EFRAG-a pod nadzorom Opće skupštine EFRAG-a jedanput godišnje preispituje uspješnost i učinkovitost svojih članova. U preispitivanju iz 2018. kojim je bila obuhvaćena mješavina strateških, upravljačkih i operativnih pitanja pokazalo se da je upravljačka struktura uglavnom dobro funkcionirala, što je dovelo do povećanja vjerodostojnosti organizacije. Doneseno je nekoliko preporuka za daljnje poboljšanje učinkovitosti aktivnosti EFRAG-a u budućnosti.

EFRAG je isto tako na zahtjev Komisije i u skladu s vremenskim rasporedom predviđenim u Akcijskom planu o financiranju održivog rasta iz ožujka 2018. osnovao Europski laboratorij za korporativno izvješćivanje pri toj skupini (Europski laboratorij). Namjera je da se u okviru Europskog laboratorija potiču inovacije u korporativnom izvješćivanju razmjenom dobre prakse. Upravljačka skupina Europskog laboratorija svoj je prvi sastanak održala u studenome 2018. i potvrdila prvi projekt o izvješćivanju o informacijama povezanima s klimom. Nakon što su u prosincu kandidati pozvani da podnesu prijavu uspostavljena je prva radna skupina za provedbu projekta izvješćivanja o informacijama povezanima s klimom, koja je počela s radom u veljači 2019. Odluku o uvrštavanju projekta u program rada Europskog laboratorija donosi Upravljačka skupina tog laboratorija koja će uzeti u obzir stajališta dionika javnog savjetovanja koje je objavljeno u srpnju i traje do 30. rujna 2019.

Nakon rezolucije Europskog parlamenta o MSFI-ju 9 i kao odgovor na Komisijine zahtjeve za razmatranje mogućih učinaka MSFI-ja 9 na dugoročna ulaganja u vlasničke instrumente (što je istaknuto i u Komisijinu Akcijskom planu o financiranju održivog rasta) EFRAG je objavio i na javno savjetovanje uputio dokument za raspravu Vlasnički instrumenti – umanjenje vrijednosti i recikliranje. EFRAG je izvršio i pregled akademske literature o MSFI-ju 9 i dugoročnim ulaganjima. Svoj savjet o računovodstvenom tretmanu vlasničkih instrumenata na temelju MSFI-ja 9 EFRAG je iznio u studenome 2018., a zaključak je glasio da to tijelo nije prikupilo dovoljno dokaza o štetnom učinku na odluke o (dugoročnim) ulaganjima kapitala da bi moglo u kratkom roku preporučiti izmjenu standarda. Međutim, EFRAG je započeo i s radom na Komisijinu drugom zahtjevu da istraži moguće alternativne računovodstvene tretmane za mjerenje fer vrijednosti portfelja dugoročnih ulaganja vlasničkih instrumenata i instrumenata poput vlasničkih.

Prema prvotnom vremenskom rasporedu EFRAG-a Komisija je savjet trebala dobiti do kraja 2018., no projekt se nije odvijao u skladu s tim rasporedom. U EFRAG-ovoj studiji slučaja i aktivnostima informiranja utvrđeno je nekoliko razloga za zabrinutost te je Odbor EFRAG-a odlučio IASB-u uputiti dopis kako bi istaknuo pojedine aspekte MSFI-ja 17 o kojima bi, prema mišljenju EFRAG-a, trebalo dodatno promisliti. Tada je IASB odlučio privremeno izmijeniti standard te je u lipnju 2019. objavio nacrt za javnu raspravu kako bi otklonio neke razloge za zabrinutost koje je utvrdio EFRAG. EFRAG je u srpnju 2019. donio svoj nacrt očitovanja i pokrenuo javno savjetovanje kako bi prikupio stajališta europskih institucija, tijela i agencija. U nacrtu očitovanja posebno se ističe da su prijelazni zahtjevi iz MSFI-ja 17 i razina sažimanja koja se primjenjuje za mjerenje ugovora o osiguranju i dalje uzrok znatnih poteškoća u poslovanju. Oba su problema utvrđena u Prijedlogu rezolucije Europskog parlamenta iz 2018. o MSFI-ju 17.

Broj prijava znatno se razlikuje, no posebno je manji broj ženskih kandidata i kandidata iz srednje i istočne Europe. Međutim, EFRAG je uspio u upravljačku skupinu Europskog laboratorija i njegovu radnu skupinu za provedbu projekta privući veliki broj ženskih kandidata te kandidata iz srednje i istočne Europe (u Dodatku 4. vidjeti detaljnu situaciju na dan 31. prosinca 2018.).

EFRAG je od svojeg osnutka uspostavio transparentan javni propisani postupak koji se s vremenom dodatno razvijao. Tim propisanim postupkom svim je europskim institucijama, tijelima i agencijama omogućeno da EFRAG-u dostave svoje mišljenje i jamči se da EFRAG pri utvrđivanju svojih stajališta uzima u obzir različite računovodstvene i ekonomske modele i stajališta u Europi. To je nužno kako bi se osiguralo da novi MSFI-ji odgovaraju potrebama Europe.

U Kodeksu se ujedno od članova Odbora i osoblja zahtijeva da se ponašaju na način koji je povoljan za njihov status članova međunarodne organizacije koja je usmjerena na zaštitu javnog interesa, a to mogu postići ako postupaju s integritetom, nepristrano i diskretno.

Člankom 9. stavkom 5. Uredbe propisuje se da Komisija, ako financijska sredstva IFAC-a u određenoj godini dosegnu više od dvije trećine ukupnog godišnjeg financiranja PIOB-a, mora predložiti da se njegov godišnji doprinos za tu godinu ograniči na najviše 300 000 EUR. To nije bio slučaj 2018. (kao ni u razdoblju 2014.–2016.). Stoga, s obzirom na to da financijska sredstva IFAC-a nisu dosegnula kritični prag propisan Uredbom (66,66 %), Komisija ne mora preispitivati njegov doprinos PIOB-u iz 2018.

Sredstva IFAC-a u određenoj godini maksimalni su zajamčeni doprinos koji je na raspolaganju PIOB-u bez daljnjeg utjecaja IFAC-a. Doprinosi koji nisu primljeni od IFAC-a zamjenjuju, a time i smanjuju doprinose IFAC-a u određenoj godini. U idealnom slučaju, udio financijskih sredstava od IFAC-a u ukupnim godišnjim rashodima PIOB-a trebao bi biti manji od polovine ukupnih financijskih sredstava, no vrlo je teško pronaći druge javne sponzore.

Od njegova osnivanja 2005. pa sve do 2010., kada se počeo provoditi program financiranja Zajednice uspostavljen Odlukom 716/2009/EZ, PIOB se financirao isključivo sredstvima IFAC-a (osim doprinosa Španjolske u naravi (tj. najma ureda u Madridu koji je 2018. procijenjen na 128 154 EUR).

Od 6 do 14

U ocjeni se utvrđuje da se programom financiranja tijekom razmatranog razdoblja pridonijelo predviđenom cilju te je on i dalje relevantan s obzirom na izmjene europskog okvira za korporativno izvješćivanje te je u skladu s ostalim političkim prioritetima Europske unije.

U njemu se ocjenjuje ukupna primjerenost i koherentnost programa, učinkovitost njegove provedbe te opća i pojedinačna učinkovitost programa rada korisnika u smislu ostvarivanja cilja iz članka 2. Uredbe 258/2014, a to je poboljšati uvjete učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta podupiranjem transparentnog i neovisnog razvoja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja te revizijskih standarda.

Ovaj je Prilog privremena ocjena programa financiranja koji služi podupiranju posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije. Njime se ocjenjuje napredak programa financiranja u ostvarivanju ciljeva tog programa u razdoblju od 2014. do 2019.

§poticanje konvergencije računovodstvenih standarda koji se primjenjuju u svijetu s krajnjim ciljem, a to je izrada jedinstvenog skupa računovodstvenih standarda,

Međutim, kako je navedeno u statutu Zaklade za MSFI, Odbor za međunarodne računovodstvene standarde ima potpunu slobodu u izradi i provedbi svojeg tehničkog programa pod uvjetom da se savjetuje s upraviteljima i savjetodavnim vijećem Zaklade i svake pete godine provede javno savjetovanje. To znači da se Europska komisija može pridržavati samo programa rada koji je utvrdio IASB.

Pristup

Ocjena je dana u skladu sa zahtjevima članka 9. stavka 8. Uredbe 258/2014. Njome je obuhvaćeno razdoblje od 2014. do 2019., no ne preostalo razdoblje (tj. razdoblje do kraja 2020.).

U izvješću se primjenjuje retroaktivan pristup te se u njemu ne razmatraju eventualne alternative politici. Ono je nastalo u okviru procjene učinka kojom se podupire Komisijin prijedlog o uspostavi Programa za jedinstveno tržište u razdoblju od 2021. do 2027.

4.Rezultati ocjene

4.1.Učinkovitost cjelokupnog programa

Iako se detaljne ocjene napretka navode u godišnjim izvješćima Komisije, u ovom se odjeljku nastoji pružiti uvid u to jesu li se tijekom razmatranog razdoblja i dalje ispunjavali ciljevi programa zbog aktivnosti Zaklade za MSFI, EFRAG-a i PIOB-a.

Ključni nalazi

Tri korisnika mogla su zbog sredstava programa izraditi standarde kojima se poboljšava transparentnost i usporedivost financijskih informacija o financijskim instrumentima, priznavanju prihoda i ugovorima o najmu. Projekt Zaklade za MSFI „Bolja komunikacija”, koji je u tijeku, primjer je daljnjeg poboljšanja usporedivosti jačanjem dosljednosti u definiciji ključnih pokazatelja uspješnosti i prezentiranju financijskih izvještaja.

Programom se pridonijelo globalnom prihvaćanju MSFI-ja kao referentnog skupa računovodstvenih standarda visoke kvalitete.

EFRAG je Europskoj komisiji dostavio kvalitativne savjete o odobravanju novih ili izmijenjenih standarda te to tijelo nadzire aktivnosti izrade standarda koje IASB poduzima radi zaštite europskih interesa. U tom je pogledu program Unije pridonio jačanju kapaciteta EFRAG-a za izvršenje procjena dalekosežnijih ekonomskih posljedica novih MSFI-ja na razini cijelog EU-a.

Kad je riječ o financijskoj neovisnosti korisnika, zbog diversifikacije njihova financiranja povećala se razina njihove vjerodostojnosti i tehničkog kapaciteta. Međutim, nije ispunjen cilj uspostave nacionalnog sustava financiranja proporcionalnog bruto domaćem proizvodu određene zemlje iz kojeg bi se financirala Zaklada za MSFI. Provedbom Maystadtove reforme povećala se skupina zainteresiranih strana koje sudjeluju u radu EFRAG-a te je zahvaljujući njoj postignuta bolja koordinacija među europskim dionicima u području financijskog izvještavanja.

Zaklada za MSFI i EFRAG, odnosno korisnici, uveli su stroga pravila o propisanom postupku te su na dobrom putu da uspostave registre transparentnosti.

Kad je riječ o PIOB-u, bespovratna sredstva EU-a bila su pomoć u privlačenju drugih javnih sponzora te su poslužila da se osigura minimalna razina neovisnosti od IFAC-a i revizorske struke.

4.2.Pojedinačna učinkovitost korisnika

Zaklada za MSFI

4.2.1.Ključna postignuća Zaklade za MSFI

Nakon javnog savjetovanja Odbor za međunarodne računovodstvene standarde utvrdio je plan rada za razdoblje 2015.–2020. kojim se nastoji poboljšati i poduprijeti provedba postojećih standarda te unaprijediti način objave podataka u financijskim izvještajima. Zaklada za MSFI objavila je u razdoblju 2014.–2018. četiri važna standarda, uključujući: MSFI 15 – Prihodi na temelju ugovora s kupcima, MSFI 9 – Financijski instrumenti, MSFI 16 – Najmovi i MSFI 17 – Ugovori o osiguranju. Osim toga, u prosincu 2018. Europska komisija je na temelju taksonomije koju održava Zaklada za MSFI donijela regulatorni tehnički standard za specifikaciju Europskog jedinstvenog elektroničkog formata za izvještavanje kojim se od 2020. nadalje zahtijeva da izdavatelji vrijednosnih papira koji su uvršteni na uređeno tržište EU-a sastave svoje financijske izvještaje u skladu s MSFI-jima u formatu iXBRL.

4.2.2.Koliko je učinkovita Zaklada za MSFI dosad bila u postizanju planiranih ciljeva ili napretku prema njima?

Ključni nalazi

Osiguravanje usporedivosti i transparentnosti financijskih izvještaja trgovačkih društava u cijeloj Uniji