HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 26.4.2022.  
COM(2022) 180 final  
 
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
o primjeni Priloga  XI. Pravilniku o osoblju i njegova članka  66.a  
 
1 
 IZVJEŠĆE  KOMISIJE  EUROPSKOM  PARLAMENTU  I VIJEĆU  
o primjeni Priloga  XI. Pravilniku o osoblju i njegova članka  66.a 
 
1. UVOD 
U skladu s člankom  15. stavkom  2. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju kako je zadnje izmijenjen 
2013.1 Komisija je do 31.  ožujka  2022. dužna podnijeti izvješće Europskom parlamentu i 
Vijeću u kojem će uzeti u obzir istraživanje provedeno u skladu s člankom  2. tog priloga i 
procijen iti usklađenost razvoja kupovne moći primitaka od rada i mirovina dužnosnika Unije 
s promjenama kupovne moći plaća u nacionalnim središnjim državnim službama. Na temelju 
tog izvješća Komisija prema potrebi na temelju članka  336. Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije podnosi prijedlog izmjene Priloga  XI. Pravilniku o osoblju i njegova 
članka  66.a.  
Ovim se izvješćem provodi prethodno spomenuta odredba procjenom ispunjavanja potreba 
institucija EU -a za zapošljavanjem na način da se opisuje postupak i ishod p rovedbe pravila 
za ažuriranje primitaka od rada i mirovina na temelju Priloga  XI. Pravilniku o osoblju (dalje u 
tekstu „metoda”) te nameta solidarnosti u skladu s člankom  66.a za razdoblje od 2014. do 
2021.  
2. POTREBE INSTITUCIJA EU-A ZA ZAPOŠLJAVANJEM  
2.1. Zakons ka obveza ispitivanja potreba za zapošljavanjem  
Člankom  2. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju predviđeno je da Komisija redovito ispituje 
potrebe institucija za zapošljavanjem.  
Iako je cilj zapošljavanja s operativnog stajališta popunjavanje slobodnih radni h mjesta u 
institucijama EU -a, člankom  27. Pravilnika o osoblju te člancima 12. i 82. Uvjeta zaposlenja 
ostalih službenika zahtijeva se, s jedne strane, da dužnosnici i službenici zadovoljavaju 
najviše standarde sposobnosti, učinkovitosti i integriteta te,  s druge strane, da se zapošljavaju 
na najširoj mogućoj zemljopisnoj osnovi među državljanima država članica EU -a. 
2.2. Zapažanja o potrebama za zapošljavanjem  
Za odabir dužnosnika, koji čine najveći udio osoblja EU -a, zadužen je Europski ured za 
odabir osoblja  (EPSO). Institucije EU -a redovito ga obavješćuju o svojim potrebama za 
zapošljavanjem, a on utvrđuje godišnji plan za provođenje natječaja te definira metode i 
postupke odabira, uključujući pravila ocjenjivanja za svaki natječaj. Kao i provjerama koje se 
provode pri zapošljavanju, time se osigurava da svi zaposlenici zadovoljavaju najviše 
standarde sposobnosti, učinkovitosti i integriteta, u skladu s člankom  27. Pravilnika o osoblju.  
2.2.1.  Smanjenje broja prijava na natječaje EU -a 
Usporedba potreba institucija E U-a za zapošljavanjem nejezičnih administratora (izraženih 
brojem traženih uspješnih kandidata) sa stvarnim ishodom natječaja iz Priloga  1. pokazuje da 
je EPSO u pravilu uspio odabrati traženi broj uspješnih kandidata.  
                                                 
1  Uredba (EU, Euratom) br.  1023/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 22.  listopada  2013.  
 
2 
 Međutim, broj kandidata za opće natje čaje u razredu AD smanjio se za sve skupine država 
članica (Prilog  2.). Za države koje su postale članice prije 2004. takvo je smanjenje započelo 
nakon reforme Pravilnika o osoblju iz 2004., dok je za one koje su postale članice nakon 
2004. smanjenje započ elo nakon reforme Pravilnika o osoblju iz 2014. (Prilog  3.)2. To je 
utjecalo na sposobnost institucija EU -a da ispune svoje potrebe za zapošljavanjem i osiguraju 
zemljopisno uravnoteženo zapošljavanje.  
2.2.2.  Pragmatično rješenje koje Komisija primjenjuje kako bi  se ispunile 
posebne potrebe za zapošljavanjem  
Kako bi odgovorila na svoje potrebe za zapošljavanjem, Komisija je na stalnim radnim 
mjestima koja obično popunjavaju stalno zaposleni dužnosnici sve više zapošljavala 
privremene djelatnike. U Komisiji se nji hov ukupan broj izvan jezičnih usluga povećao s 461 
u 2013. (od čega 118 na administrativnoj razini) na 1  672 u 2020. (od čega 825 na 
administrativnoj razini).  
2.2.3.  Zemljopisno neuravnoteženo zapošljavanje  
Komisija je naišla na poteškoće pri zapošljavanju osob lja na najširoj mogućoj zemljopisnoj 
osnovi. U izvješću iz 2018., donesenom u skladu s člankom  27. Pravilnika o osoblju3, 
Komisija je posebno utvrdila problem privlačnosti, koji je doveo do niske razine sudjelovanja 
u natječajima EU -a u usporedbi s brojem relevantnog stanovništva nekih država članica. 
Zbog toga neka državljanstva nisu dovoljno zastupljena na EPSO -ovim popisima uspješnih 
kandidata. U Prilogu  4. prikazano je kako su od 2018. prijave na natječaje EU -a ostale 
neuravnotežene4, što je dovelo do z emljopisno neuravnoteženog zapošljavanja. Konkretno, 
broj znatno podzastupljenih nacionalnosti među mlađim administratorima porastao je na 13, a 
to su: austrijska, češka, estonska, njemačka, danska, finska, ciparska, luksemburška, 
malteška, nizozemska, pol jska, slovačka i švedska5.  
2.3. Korelacija između privlačnosti institucija EU -a i različitih 
makroekonomskih i socioekonomskih čimbenika, uključujući primitke od 
rada  
Tablica u nastavku sadržava informacije o razini sudjelovanja u natječajima EU -a za svaku 
državu članicu u razdoblju od 2013. do 2019. U analizu su uključene sve države članice osim 
Belgije, država članica s najmanjim brojem stanovnika te onih čija je razina sudjelovanja od 
80 do 120  %, tj. blizu idealnog „ciljanog” sudjelovanja6. Točnije, isključene su sljedeće 
države članice:  
                                                 
2  Samo se broj grčk ih i ciparskih kandidata povećao ili ostao stabilan.  
3  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 15.  lipnja  2018. kako je ispravljeno 
24. kolovoza  2018. izvješćem COM(2018)  377 final/2.  
4  U okviru ovog izvješća razina sudjelovanja svake države č lanice definirana je omjerom između udjela 
kandidata i udjela stanovništva EU -a u razdoblju 2013. –2019. Za pojednostavnjivanje podataka 
upotrebljava se sedmogodišnje razdoblje jer se natječaji EU -a ne raspisuju redovito. Nadalje, zbog 
pandemije i njezinih posljedica za organizaciju tih natječaja 2020. i 2021. smatraju se netipičnim godinama, 
stoga su isključene iz analize.  
5  Stanje na dan 31.  prosinca  2021.  
6  Budući da se „cilj” (razina sudjelovanja 100  %) iz statističkih razloga nikad ne može dostići, odlučeno je da 
će se analizirati samo države članice u kojima postoji jasna neravnoteža. Razina granične vrijednosti 
 
3 
 - Belgija zato što je prekomjerna zastupljenost belgijskih građana među 
kandidatima EPSO -a povezana sa statusom Bruxellesa kao sjedišta nekoliko 
institucija EU -a7, 
- Cipar, Luksemburg i Malta zato što analiza udjela kandidata na natječajima EU -a 
u usporedbi s nacionalnim stanovništvom nije statistički pouzdana s obzirom na 
njihov mali broj stanovnika, te  
- Mađarska, Slovačka i Finska s obzirom na to da je njihova razina  sudjelovanja 
(kad se razina sudjelovanja usporedi s postotkom stanovništva EU -a) mjerena 
tijekom sedam godina između 80  % i 120  % te je stoga blizu cilja.  
 
Kako bi se procijenili čimbenici koji utječu na razinu sudjelovanja u natječajima EU -a za 
svaku dr žavu članicu, potrebno je ispitati privlačnost institucija EU -a u cijeloj Uniji. S 
obzirom na to da su prijave na natječaj EU -a i dalje osobni izbor koji se može temeljiti na 
raznim čimbenicima, Komisija je razmotrila postojanje mogućih korelacija između s kupa 
makroekonomskih i socioekonomskih čimbenika te zapaženih kretanja u pogledu razine 
sudjelovanja među državama članicama (prilozi od 5. do 5.7.). Konkretno, Komisija je 
razmotrila relativne neto dohotke u državama članicama (prilozi 5.1. i 5.2.), razin e 
nezaposlenosti (Prilog  5.3.), stanje zaposlenosti na nacionalnoj razini (Prilog  5.4.), predodžbu 
o EU -u (Prilog  5.5.), osobne financijske izglede (Prilog  5.6.) i OECD -ov indeks poboljšanja 
životnih uvjeta (Prilog  5.7.).  
                                                                                                                                                        
utvrđena je na ±20  % u usporedbi s razinom sudjelovanja od 100  %. To je u skladu s pristupom 
primijenjenim u izvješću Komisije donesenom u skladu s člankom  27. Pravilnika o osoblju za dužnosnike i 
člankom  12. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije (zemljopisna uravnoteženost) – 
COM(2018)  377 final.  
7  Ista pojava zabilježena je u sjedištima drugih međunarodnih organizacija. Na pr imjer, njemačko osoblje 
prekomjerno je zastupljeno u Europskoj središnjoj banci.  

 
4 
 Na temelju tih podataka Komisija je procijenila moguće korelacije između niske razine 
sudjelovanja u natječajima EU -a i tih socioekonomskih i makroekonomskih čimbenika. 
Doneseni su sljedeći zaključci:  
- sudjelovanje državljana EU -a u natječajima EU -a prilično je povezano s neto 
dohotkom u državama članicama i percepcijom izgleda za zapošljavanje na 
nacionalnoj razini,  
 
- ako je analiza ograničena na države članice s najvišim i najnižim plaćama, razina 
sudjelovanja u natječajima EU -a i razina neto dohotka u gotovo su savršenoj 
korelaciji8. To posebno vrijedi za Njemačku, Francusku, Nizozemsku, Austriju, 
Dansku, Irsku, Švedsku, Portugal, Sloveniju, Litvu, Rumunjsku, Hrvatsku, Latviju 
i Bugarsku. Međutim, kad je riječ o državama članicama sa srednjim plaćama, 
rezultati su složeniji te je u obzir potrebno uzeti i druge socioekonomske 
čimbenike,  
 
- razina sudjelovanja u natječajima EU -a usko je povezana s OECD -ovim indeksom 
poboljšanja životnih uvjeta,  
 
- razina sudjelovanja slabo je povezana ili nije povezana s razinom nezaposlenosti 
na nacionalnoj ra zini, predodžbom o EU -u među građanima te percepcijom 
poboljšanja osobne financijske situacije u nadolazećoj godini.  
3. PROVEDBA ČLANKA  65. PRAVILNIKA O OSOBLJU  
3.1. Načelo paralelizma  
Načelo paralelnog razvoja kupovne moći znači da kupovna moć članova osoblja EU -a prati, 
prema gore i prema dolje, razvoj prosječne kupovne moći državnih službenika u nacionalnim 
središnjim vladama. Procjenom provedbe načela paralelizma tijekom promatranog razdoblja 
mogu se dodatno razjasniti poteškoće uočene kad je riječ o potrebama institucija EU -a za 
zapošljavanjem.  
U skladu s člankom  65. stavkom  1. Pravilnika o osoblju ažuriranja primitaka od rada i 
mirovina odražavaju godišnja kretanja od 1.  srpnja pre thodne godine do 1.  srpnja tekuće 
godine9: 
- realnih plaća državnih službenika u središnjim državnim službama u uzorku od 
10 država članica koje čine najmanje 75  % bruto domaćeg proizvoda EU -a (EU 
BDP)10. Za svaku od tih država članica godišnja promjena realn ih plaća 
                                                 
8  Ujedinjeni narodi (UN) rješavaju taj problem primjenom takozvanog „načela Noblemaire”, tj. formule 
kojom se u osnovi razina plaće UN -a određuje s obzirom na visinu plaće ko ju isplaćuje javna služba države 
članice s najvećim plaćama (u posljednjih nekoliko godina to su stalno bile Sjedinjene Američke Države). 
Slijedom toga UN može jamčiti interes kandidata iz svih država članica.  
9  Metodologija se temelji na usporedbi prikaz a nacionalnog sustava primitaka od rada države članice u srpnju 
tekuće godine s jednakovrijednim prikazom iste države članice u srpnju prethodne godine.  
10  Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Austrija, Poljska i Šved ska. 
Unatoč povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije uzorak od 10 država članica i dalje čini više od 
75 % bruto domaćeg proizvoda EU -a, kako se zahtijeva člankom  1. stavkom  4. Priloga  XI. Pravilniku o 
osoblju.  
 
5 
 izračunava se bez inflacije i naziva se posebni pokazatelj. Ukupni posebni 
pokazatelj  (GSI)  je prosjek svih posebnih pokazatelja ponderiranih BDP -om 
svake države članice,  
- godišnje inflacije u Bruxellesu i Luxembourgu (razmjerno raspodjeli osoblja 
EU-a između tih dvaju gradova). Taj se element naziva zajednički indeks .  
GSI i zajednički indeks množe se kako bi se izračunala vrijednost ažuriranja. Vrijednost 
ažuriranja izraže na je kao postotak koji se primjenjuje na sve neto primitke od rada i 
mirovine cjelokupnog osoblja EU -a s učinkom od 1.  srpnja11.  
U tom je kontekstu važno istaknuti da se metodom ne dopušta „dvostruko računanje” 
inflacije, već se njome jamči usporedni razv oj plaća osoblja EU -a i nacionalnih državnih 
službenika, bez inflacije. U tu svrhu GSI se najprije izračunava bez inflacije na uzorku od 10 
država članica te se tek nakon toga kombinira sa zajedničkim indeksom. Podrobne 
informacije o razvoju GSI -ja i zajed ničkog indeksa nalaze se u dijelu  3. 
3.2. Posebni pokazatelji  
U ovom se poglavlju istražuje odražava li uzorak država članica koji se trenutačno 
upotrebljava za izračun GSI -ja stvarne promjene kupovne moći svih nacionalnih državnih 
službenika te jesu li opća i posebna odstupanja od načela paralelizma svojstvena metodi 
dovela do znatnog gubitka kupovne moći javnih službenika EU -a. 
3.2.1.  Izračun ukupnog posebnog pokazatelja kako je utvrđen metodom iz 2013.  
U skladu s metodom donesenom 2013. GSI se od 1.  srpnja  2015. izr ačunava primjenom 
uzorka od jedanaest referentnih država članica (ponderiranih s BDP -om): Belgija, Njemačka, 
Španjolska, Francuska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Austrija, Poljska, Švedska i 
Ujedinjena Kraljevina.  
Od 1.  siječnja  2021. Ujedinjena Kralje vina više se ne smatra državom članicom EU -a te stoga 
od tog datuma nije uključena u uzorak za izračun GSI -ja. U Prilogu  6. prikazano je da nakon 
povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije uzorak i dalje dostiže prag od 75  % 
utvrđen u članku  1. sta vku 4. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju te ga stoga ne treba mijenjati. 
U provedbi dogovorenog međuinstitucijskog pristupa u pogledu upućivanja na Ujedinjenu 
Kraljevinu u zakonodavstvu EU -a za potrebe članka  1. stavka  4. Priloga  XI. Eurostat sada 
koristi u zorak koji se sastoji od deset preostalih država članica.  
Godišnji i kumulativni podaci po državi članici iz primjenjivog uzorka  
U Prilogu  7. prikazani su vremenski nizovi posebnih pokazatelja za primjenjivi uzorak od 
jedanaest država članica od 1.  srpnja  2015., zajedno s jednostavnom aritmetičkom srednjom 
vrijednošću za to razdoblje. U Prilogu  8. prikazani su isti podaci, ali iskazani kao kumulativni 
indeks (2014.  = 100).  
Ukupni posebni pokazatelj za primjenjivi uzorak  
                                                 
11  Kako bi se uzele u obzir znatne promjene troškova života u Bruxellesu i Luxembourgu, od 1.  siječnja može 
se provesti intermedijarno ažuriranje u skladu s člancima od 4. do 7. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju.  
 
6 
 Kumulativni učinak izračunanog GSI -ja i GSI -ja koji se primjenjuje od 1.  srpnja  2015. 
prikazan je u Prilogu  9. Izračunani GSI odgovara razvoju kupovne moći državnih službenika 
u uzorku država članica tijekom razdoblja (ponderiranog s BDP -om izraženim u standardima 
kupovne moći). U skladu s na čelom paralelizma (vidjeti dio  3.1.) kupovna moć osoblja EU -a 
pratila je isti razvoj kao i uzorak, osim od 1.  srpnja  2020., što je posljedica provedbe klauzule 
o izuzećima (vidjeti dio  3.2.4.).  
U Prilogu  10. prikazan je vremenski niz GSI -ja od 1.  srpnja  2015., zajedno sa zajedničkim 
indeksom i naknadnim godišnjim ažuriranjem za osoblje EU -a. Primijenjeni GSI izračunan 
kao jednostavan prosjek za sedmogodišnje razdoblje iznosi 100,6, a kumulativni učinak GSI -
ja primijenjenog na srpanj 2014. (2014.  = 100) izno si 103,4.  
3.2.2.  Ukupni posebni pokazatelj kako je utvrđen primjenom prethodnih metoda  
Trenutačno zakonodavno rješenje koje se oslanja na korištenje uzorka od 10 država članica 
za izračunavanje GSI -ja nije oduvijek bio pristup koji je primjenjivao zakonodavac. P rije 
2004. GSI se izračunavao na temelju statističkih podataka za sve države članice (npr. 15 
država članica 2003.), a u razdoblju od 2004. do 2012. upotrebljavao se uzorak od osam 
referentnih država članica.  
Odluka zakonodavca o donošenju nove metode bil a je motivirana retrospektivnom analizom 
podataka koja je upućivala na to da bi kretanja u tom uzorku vjerno odražavala prosječni 
razvoj u svim državama članicama. Međutim, treba napomenuti da je naknadna analiza 
pokazala da je stvarni razvoj kupovne moći u odabranom uzorku nakon 2004. bio manji od 
prosjeka za sve države članice. Suzakonodavac je 2013. odlučio zadržati načelo primjene 
uzorka država članica, ali ga je povećao s 8 na 11 država članica.  
Kako bi se ispunio zakonski zahtjev da se analizira je li  razvoj kupovne moći dužnosnika 
Unije bio u skladu s promjenama kupovne moći državnih službenika u središnjim državnim 
službama iz svih država članica, u ovom se poglavlju navode simulacije razvoja GSI -ja u 
slučajevima da je u razdoblju od 2015. do 2021. u potrijebljen uzorak EU  8 odnosno da nije 
upotrijebljen nikakav uzorak.  
S uzorkom od osam država članica12 jednostavni prosjek godišnjeg GSI -ja za razdoblje od 
2015. do 2021. iznosio bi 100,4, a kumulativni učinak (2014.  = 100) iznosio bi 102,5. Sa 
svim državama članicama jednostavni prosjek godišnjeg GSI -ja za razdoblje od 2015. do 
2021. iznosio bi 101,1, a k umulativni učinak (2014.  = 100) iznosio bi 106,5.  
U Prilogu  11. ovom izvješću uspoređuje se razvoj GSI -ja izračunanog na temelju prethodno 
spomenutih alternativnih uzoraka. Ti podaci pokazuju da je kao posljedica uzorka država 
članica koji je 2013. defini rao suzakonodavac kupovna moć osoblja EU -a dosegla tek 
polovinu promjena kupovne moći plaća u nacionalnim središnjim državnim službama, što je 
možda smanjilo privlačnost EU -a kao poslodavca.  
3.2.3.  Posebni pokazatelj: kretanja za pojedinačne države članice   
Izrač uni i brojke koji se odnose na određene pokazatelje u državama članicama temelje se na 
podacima koje dostavljaju i potvrđuju nadležna statistička tijela u državama članicama. U tu 
svrhu s vremenom je razvijen i ažuriran upitnik o primitcima. Metodološki pr iručnici za 
                                                 
12  Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Italija, Luksemburg, Nizozemska i  Ujedinjena Kraljevina.  
 
7 
 pojedine zemlje i izvješća o procjeni isto tako se objavljuju kako bi se podigla razina 
transparentnosti13. 
U Prilogu  12. prikazan je sažetak dostupnih podataka za svaku državu članicu za razdoblje od 
2015. do 2021. zajedno s jednostavnom aritme tičkom prosječnom vrijednošću za to 
razdoblje. U Prilogu  13. prikazani su isti podaci, ali iskazani kao kumulativni indeks 
(2014.  = 100). Među državama članicama koje čine dio uzorka najveća neto povećanja od 
2015. zabilježena su u Poljskoj (121), Njemačko j (109,8), Austriji (109,6) i Nizozemskoj 
(109). Manja povećanja zabilježena su u Luksemburgu (101,6) i Belgiji (101,8), a unutar 
uzorka samo su središnji državni službenici u Francuskoj doživjeli smanjenje svoje neto 
kupovne moći (97,9).  
Budući da se razvoj primitaka od rada osoblja EU -a izračunava na temelju ponderiranog 
prosjeka uzorka država članica i, kako je detaljno opisano u dijelu  3.2.1., tijekom istog 
razdoblja, primici od rada osoblja EU -a povećali su se za 103,4.  
Među državama članicama koje ne čine dio uzorka najveća neto povećanja primitaka od rada 
zabilježena su u Slovačkoj (186,4), Češkoj (167,1), Bugarskoj (156,3) i Rumunjskoj (148,1). 
Iz Priloga  14. vidljivo je da su posebni pokazatelji većine država članica koje čine dio uzorka 
i koje imaju niske stope sudjelovanja u natječajima EU -a koje organizira EPSO bili puno 
bolji od GSI -ja na temelju kojih su bile ažurirane plaće osoblja EU -a, kao što je prikazano u 
dijelu  2. Drugim riječima, relativna privlačnost kupovne moći EU -a za te se zemlje smanjila.  
3.2.4.  Opće odstupanje od načela paralelizma: primjena klauzula o ograničenju i 
izuzećima  
Odstupajući od načela paralelizma razvoja kupovne moći, klauzulom o ograničenju 
ograničavaju se velika povećanja i veliki gubici kupovne moći za od ređenu godinu. Ako 
izračunano povećanje kupovne moći (GSI) prelazi 2  % ili ako se kupovna moć smanji za više 
od 2  %, promjena kupovne moći za osoblje EU -a ograničava se na 2  %. Dio povećanja ili 
gubitka kupovne moći koji prelazi 2  % primjenjuje se devet mj eseci kasnije, od 1.  travnja 
sljedeće godine.  
Drugo je opće odstupanje klauzula o izuzećima kojom se ograničava povećanje kupovne 
moći osoblja EU -a kad dođe do gospodarskog pada na razini EU -a. Ako je u realnom BDP -u 
Unije predviđeno smanjenje, a zabilježe no je povećanje kupovne moći koja se mjeri GSI -jem, 
tada se ovisno o veličini smanjenja realnog BDP -a dio povećanja kupovne moći odgađa. Ako 
se realni BDP EU -a smanjio za više od 3  %, povećanje kupovne moći na temelju metode 
odobrava se kad se gospodarstvo  EU-a oporavi, odnosno kad realni BDP EU -a dostigne 
razinu na kojoj je bio prije pada (klauzula o oporavku). Ako se konačni podaci o realnom 
BDP -u Unije koje je dostavila Komisija razlikuju od predviđanja do te mjere da to utječe na 
način primjene klauzule  o izuzećima, provode se potrebni ispravci, uključujući pozitivna ili 
negativna retroaktivna usklađivanja14. 
                                                 
13  Opći metodološki priručnik za izračun posebnih pokazatelja dostupan je na internetskim stranicama 
Eurostata. Osim toga, od kraja 2018. već je objavljeno 13 procjena pojedinih zemalja, a trenutačno se u 
suradnji s drugim državnim tijelima radi na povećanju broja objavljenih procjena (vidjeti sljedeću 
poveznicu: https://ec.europa.eu/eurostat/web/civil -servants -remune ration/specific -indicators/country -
assessments ).  
14  Radna skupina za članke 64. i 65. Pravilnika o osoblju odlučila je da će se „konačni podaci” koje je 
Komisija dostavila o BDP -u EU -a za određenu godinu tumačiti kao podaci dostupni do 30.  rujna sljedeće 
 
8 
 Klauzula o ograničavanju:  u razdoblju od 2015. do 2021. Eurostat je propisno provjerio 
iznose ažuriranja u odnosu na kriterije za klauzule o ogranič avanju i izuzećima, kako je 
utvrđeno u člancima 10. i 11. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju. GSI je premašio zakonsko 
ograničenje od +  2 %/–2 % samo u 2020., kad je izmjereni GSI (+  2,5 %) bio iznad praga 
potrebnog za aktiviranje klauzule o ograničavanju. S  obzirom na istodobnu primjenu klauzule 
o izuzećima u istoj godini (2020.) i u skladu s člankom  10. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju 
klauzula o ograničavanju nije se primjenjivala.  
Klauzula o izuzećima:  godišnja prognoza rasta BDP -a EU -a dostupna u vrijeme  svakog 
godišnjeg izvješća Eurostata bila je pozitivna, osim 2020. kad je zbog pandemije bolesti 
COVID -19 predviđeni razvoj realnog BDP -a Unije bio negativan ( –7,4 %)15. Stoga se 
klauzula o izuzećima iz članka  11. stavka  1. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju primjenjivala 
2020. Budući da je smanjenje BDP -a Unije bilo veće od 3  %, GSI nije upotrijebljen za 
izračunavanje vrijednosti ažuriranja primitaka od rada i mirovina. Stoga će cijeli GSI koji bi 
se uzeo u obzir u godišnjem ažuriranju za 2020. (+2,5  %) biti osnova za izračun budućeg 
ažuriranja nakon što kumulativno povećanje realnog BDP -a Unije bude pozitivno, u skladu s 
člankom  10. i člankom  11. stavkom  4. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju.  
Primjena zakonskih općih odstupanja od načela paralelizma i, konkret nije, klauzule o 
izuzećima 2020. strogo je provedena, čime je omogućeno ograničavanje godišnjeg ažuriranja 
koje proizlazi iz metode u vrijeme gospodarskog pada te su tako ostvarene neto uštede za 
proračun EU -a. S druge strane, ta primjena klauzule o izuzeć ima utjecala je na usporedni 
razvoj kupovne moći javnih službenika EU -a jer je u istom razdoblju kupovna moć državnih 
službenika nacionalnih vlada iz uzorka praktički u prosjeku porasla za 2,5  %, zbog čega se 
privlačnost EU -a nakon 2020. smanjila.  
Isto tak o, godišnje ažuriranje za 2020. pokazalo je djelotvornost klauzule o automatskom 
ograničavanju koja je također uvedena 2014. Da se istodobno nije aktivirala klauzula o 
izuzećima, klauzulom o ograničavanju automatski bi se ograničilo povećanje GSI -ja do 
travnja 2021.  
Općenito se može zaključiti da automatizam metode (tj. ažuriranja primitaka od rada na 
temelju statističkih podataka koja proizvode učinke na temelju Pravilnika o osoblju i bez 
intervencije bilo kojeg drugog pravnog akta) od 2014. dobro funkcion ira. Automatska metoda 
bila je svrsishodna i omogućila je da se uzmu u obzir gospodarske okolnosti i kretanja 
kupovne moći uz znatno smanjenje administrativnog opterećenja u usporedbi s godišnjom 
upotrebom redovnog zakonodavnog postupka koji se primjenjiva o prije 2014.  
3.2.5.  Posebno odstupanje od općeg načela paralelizma  
Kako bi se uzeo u obzir tadašnji izuzetno težak gospodarski i društveni kontekst Unije, u 
okviru reforme iz 2014. odlučeno je i da će se ažuriranje primitaka od rada i mirovina 
cjelokupnog osoblj a institucija te drugih tijela i agencija Unije primjenom metode obustaviti 
za 2013. i 2014. te da će se moguće prednosti za dužnosnike i ostale službenike Europske 
unije proizišle iz primjene metode dovesti u ravnotežu tako što će se od 1.  siječnja  2014. 
ponovno uvesti namet solidarnosti koji se oduzima od plaća osoblja EU -a po povećanoj stopi.  
                                                                                                                                                        
godine. Smatralo se da je to pojašnjenje potrebno jer se podaci o BDP -u često mogu revidirati mnogo 
godina nakon referentne godine.  
15  Konačni iznos koji je Eurostat izmjerio za smanjenje realnog BDP -a EU -a 2020. iznosio je –5,9 % u 2021.  
 
9 
 3.2.5.1.  Dvogodišnja obustava ažuriranja plaća (2013. –2014.)  
U okviru reforme Pravilnika o osoblju iz 2013. Europsko vijeće pozvalo je na dvogodišnju 
obustavu usklađivanja primitaka od rada i mirovina cjelokupnog osoblja institucija Unije koje 
se provodi primjenom metode. Stoga 2013. i 2014. nije bilo ažuriranja primitaka od rada i 
mirovina16 u skladu s jasnim tekstom Pravilnika o osoblju. Prema Europskom revizorskom 
sudu, ti m zamrzavanjem na dvije godine ostvarena je ušteda od 1,5  milijardi  EUR u 
višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje od 2014. do 2020.17   
Iako se zbog obustave ažuriranja prestalo primjenjivati načelo paralelizma za razdoblje od 
2013. do 2014., koefici jenti ispravka nastavili su se ažurirati kako bi se osigurala jednaka 
kupovna moć na različitim mjestima zaposlenja.  
3.2.5.2.  Učinak nameta solidarnosti EU -a 
Namet solidarnosti je odbitak od primitaka od rada osoblja EU -a koji je od 1.  siječnja  2014. 
ponovno uveden  po uvećanoj stopi. Stopa nameta solidarnosti, koja se primjenjuje na 
osnovicu utvrđenu u članku  66.a stavku  3. Pravilnika o osoblju, iznosi 6  %. Povećana je na 
7 % za osoblje u razredu AD  15, stupnju  2 i više. U nacrtu proračuna za 2022.18 očekuje se da 
će prihodi od nameta solidarnosti dosegnuti 106  milijuna  EUR. U Prilogu  15. prikazan je 
razvoj tih prihoda od 2012.  
3.2.5.3.  Procjena posebnih odstupanja od načela paralelizma  
Zbog tih posebnih odstupanja osoblje EU -a doživjelo je znatan gubitak stvarne kupovne 
moći.  Osoblje EU -a izgubilo je oko 10,3  % svoje kupovne moći, uglavnom zbog 
kombiniranog učinka reformi Pravilnika o osoblju iz 2004. i 2013., smanjenja usklađivanja 
plaća i provedbe klauzule o izuzećima 2020. U istom razdoblju kupovna moć državnih 
službenika u  središnjim državnim službama država članica povećala se za prosječno 0,9  %19. 
3.3. Zajednički indeks  
Zajedničkim indeksom mjere se promjene troškova života osoblja EU -a u Belgiji i 
Luksemburgu u skladu s raspodjelom osoblja koje radi u tim dvjema državama članicama, na 
temelju harmoniziranih indeksa potrošačkih cijena (HIPC) kad je riječ o Belgiji te indeksa 
potrošačkih cijena (CPI) kad je riječ o Luksemburgu, u skladu s člankom  1. Priloga  XI. 
Pravilniku o osoblju. Zbog specifičnih pondera potrošnje koji se  upotrebljavaju za 
objedinjavanje zajedničkog indeksa20 mogu se pojaviti razlike između njegova razvoja i 
                                                 
16  U skladu s čl ankom  65. stavkom  4. Pravilnika o osoblju.  
17  Europski revizorski sud, Tematsko izvješće br.  15/2019, Provedba paketa kadrovskih reformi iz 2014. 
godine u Komisiji: ostvarene su velike uštede, ali ne bez posljedica za osoblje.  
18  Nacrt općeg proračuna Euro pske unije za financijsku godinu 2022., COM(2021)  300. 
19  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o podacima koji se odnose na utjecaj koji na proračun 
ima godišnje ažuriranje za 2021. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Eu ropske 
unije te koeficijenti ispravka koji se na njih primjenjuju, COM(2021)  729.  
20  U usporedbi s redovnim ponderima koji se upotrebljavaju za statističke podatke o cijenama, glavna je 
razlika u objedinjavanju zajedničkog indeksa upotreba pondera za stan arine kojima su obuhvaćeni vlasnici -
stanari (umjesto da se uzimaju u obzir samo stanari).  
 
10 
 strukture razvoja HIPC -a u slučaju Belgije i CPI -ja u slučaju Luksemburga21 za određenu 
godinu.  
U Prilogu  16. prikazani su vremenski nizovi zajedničkog  indeksa (godišnje povećanje od 
lipnja do lipnja u odnosu na prethodnu godinu), zajedno s informacijama za belgijski HIPC i 
luksemburški CPI. Prosječni zajednički indeks za razdoblje od 2015. do 2021. iznosi 101,4. 
Kumulativni indeks za cijelo razdoblje do  lipnja 2021. (osnovica za lipanj 2014.  = 100) 
iznosi 110,6. Za usporedbu, prosječni HIPC u Belgiji u tom razdoblju iznosio je 101,6, a 
kumulativni iznos za to razdoblje iznosio je 111,4. Prosječni CPI u Luksemburgu u tom 
razdoblju iznosio je 101,2, a kumu lativni iznos za to razdoblje iznosio je 108,8.  
Kao posljedica uvođenja zajedničkog indeksa reformom Pravilnika o osoblju iz 2014. dio 
ažuriranja koji odgovara inflaciji izmjerenoj u Bruxellesu i Luxembourgu omogućio je 
dosljednost između usklađivanja plać a osoblja EU -a i inflacije izmjerene u Bruxellesu i 
Luxembourgu. U Prilogu  17. prikazano je da bi, da je kao osnova za ažuriranje primitaka od 
rada i dalje služio međunarodni indeks za Bruxelles kao što je to bio slučaj u okviru 
prethodne metode, kumulativ na inflacija izmjerena tijekom referentnog razdoblja bila gotovo 
jednaka onoj izračunanoj na temelju zajedničkog indeksa22. Kumulativni iznos zajedničkog 
indeksa niži je od belgijskog HIPC -a i viši od luksemburškog CPI -ja.   
4. PROVEDBA ČLANKA  64. PRAVILNIKA O  OSOBLJU  
4.1. Načelo jednake kupovne moći osoblja EU -a – koeficijenti ispravka  
Koeficijentom ispravka provodi se opće načelo jednakog postupanja u praksi, što u ovom 
konkretnom slučaju odgovara osiguranju jednake kupovne moći cjelokupnog osoblja 
institucija, ti jela i agencija EU -a, neovisno o njihovu mjestu zaposlenja. Dok se iste tablice 
plaća i osnovni iznosi primjenjuju na cjelokupno osoblje EU -a, koeficijenti ispravka 
primjenjuju se na osoblje koje radi na mjestima rada izvan Bruxellesa i Luxembourga, koje 
ne bi smjelo biti u težem financijskom položaju zbog većih troškova života u svojim 
mjestima zaposlenja ili pak ostvarivati financijsku korist zbog nižih troškova života23. 
Stoga koeficijent ispravka djeluje kao postotak usklađivanja plaća kako bi se nadokna dila 
razlika (pozitivna ili negativna) u troškovima života u svakom mjestu zaposlenja. Koeficijent 
ispravka primjenjuje se prema sljedećoj formuli:  
 
 
  
                                                 
21  Prikazane vrijednosti odnose se na ukupni agregatni indeks; stvarni izračuni provode se na detaljnoj razini.  
22  Valja napomenuti da su u referentnom razdoblju sto pe inflacije bile povijesno niske za sve sastavne 
podindekse. Treba napomenuti i da se u izračunu upotrebljava obrazac potrošnje samo za Belgiju te da bi 
mogao dati neznatno drugačije rezultate ako se primijeni kombinacija s posebnim obrascem potrošnje za 
Luksemburg.  
23  Članovi osoblja raspoređeni u delegacijama mogu u skladu s člankom  11. Priloga  X. zatražiti isplatu svojih 
primitaka od rada u eurima s ponderom koji se primjenjuje u Bruxellesu.  Plaća u 
Bruxellesu   
 
(u EUR)  Devizni tečaj   
 
(= 1 za zemlje 
europodručja)  Plaće u mjestu 
zaposlenja   
 
(u EUR za zemlje 
europodručja)  Koeficijent 
ispravka  
(= gospodarski 
paritet/devizni 
tečajevi)  X X = 
 
11 
  
Koeficijenti ispravka ažuriraju se barem jednom godišnje s učinkom od 1.  srpnja24. 
Eurostat u suradnji s nacionalnim zavodima za statistiku utvrđuje i redovito poboljšava 
metodologiju za izračun koeficijenata ispravaka. Za promatrano razdoblje vrijedi spomenuti 
sljedeća kretanja:  
- provedba razvijenije metodologije za usporedbu troškova zdravstvene skrbi i 
obrazovanja, uključujući ško le za koje se plaća naknada, u državama članicama,  
- rad na prikupljanju podataka prilagođen je u kontekstu Brexita i posljedica 
pandemije bolesti COVID -19, 
- sve više organizacija spremno je surađivati s Eurostatom25 i upotrebljavati 
podatke Eurostata u različ ite svrhe.  
U Prilogu  18. prikazane su vrijednosti koeficijenta ispravka za pojedina mjesta zaposlenja u 
EU-u26 za razdoblje od 2013. do 2021. Iz te je tablice očito da su tijekom vremena 
koeficijenti ispravka za različita mjesta pratili različita kretanja. Tijekom tog razdoblja 
smanjili su se na 15 mjesta, dok je na 16 mjesta zabilježeno njihovo povećanje.  
Od stupanja na snagu izmijenjenog Priloga  XI. Pravilniku o osoblju na snazi je novi postupak 
za izradu ili ukidanje koeficijenata ispravka izvan glavnog g rada, u skladu s njegovim 
člankom  9.27 Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije koeficijent ispravka 
koji se primjenjuje u Ujedinjenoj Kraljevini od 1.  veljače  2020. izračunava se u skladu s 
metodologijom koja se primjenjuje na treće zemlje28. 
                                                 
24  U slučaju znatne promjene troškova života između lipnja i prosinca može se provesti intermedijarno 
ažuriranje s učinkom od 1.  siječnja.  
25  Na primjer, „istraživanja o obiteljskom proračunu” provedena radi utvrđivanja pondera potrošnje u 
potpunosti su usklađena s koordiniranim organizacijama (npr. OECD, Vijeće Eur ope) te su Ujedinjeni 
narodi 2015. odlučili upotrijebiti izvorne podatke Eurostata o koeficijentima ispravka kao ulazne podatke za 
usklađivanje plaća njihova osoblja koje radi u EU -u (kao što Eurostat upotrebljava podatke UN -a za brojne 
lokacije izvan EU -a). 
26  U skladu s člancima 12. i 13. Priloga  X. Pravilniku o osoblju posebni ponderi (koeficijenti ispravka) mogu 
se primjenjivati i na primitke od rada osoblja zaposlenog izvan EU -a. Ažurirana vrijednost tih ponderiranja 
dodana je godišnjim izvješćima koje  je donijela Komisija o podacima koji se odnose na proračunski učinak 
ažuriranja. Eurostat je razvio posebnu metodologiju u suradnji s nacionalnim statističkim tijelima.  
27  Taj postupak posebice uključuje donošenje delegiranog akta Komisije na temelju služ benog zahtjeva koji su 
podnijela nadležna tijela predmetnih država članica, uprava institucije Unije ili predstavnici dužnosnika 
Unije na određenom mjestu zaposlenja. Kad je riječ o osoblju raspoređenom u Bonnu, njemački nacionalni 
zavodi za statistiku pre stali su dostavljati podatke za izračun tog koeficijenta ispravka u Bonnu 2021. 
Budući da relevantni nacionalni zavodi za statistiku nisu dostavili podatke i s obzirom na vrlo ograničen 
broj predmetnog osoblja, koeficijent ispravka koji se primjenjuje u Bo nnu obustavljen je te se od 2021. 
zamjenjuje koeficijentom ispravka koji se primjenjuje u Njemačkoj.  
28  SL C 211/8 od 25.  lipnja  2020. i SL  C 501, 13.  prosinca  2021.  
 
12 
 4.2. Problemi sa sustavom koeficijenata ispravka s kojima se suočava Komisija  
4.2.1.  Percepcija koeficijenata ispravka kao negativnog učinka na kupovnu moć i 
privlačnost javne službe EU -a 
Kako je utvrđeno 2018. u privremenom izvješću Komisije o provedbi Priloga  XI.29, 
koeficijenti ispravka često se pogrešno percipiraju kao pokretači smanjenja kupovne moći 
osoblja EU -a. Dionici, uključujući osoblje, predstavnike osoblja i predstavnike država 
domaćina, službama Komisije često postavljaju pitanja o ulozi koeficijenata is pravka i 
metodologiji za njihovo izračunavanje. Taj se problem posebice javlja u slučajevima koji 
uključuju osoblje čije mjesto zaposlenja podliježe koeficijentu ispravka manjem od 100, 
osobito kad je taj određeni koeficijent podložan ažuriranju na manje i znose30.  
Koeficijenti ispravka namijenjeni su isključivo održavanju jednake kupovne moći osoblja 
zaposlenog u različitim državama članicama i osoblja zaposlenog u Bruxellesu tijekom 
vremena. S druge strane, koeficijenti ispravka nisu namijenjeni održavanju  kupovne moći na 
određenoj razini. Stoga je, s obzirom na smanjenu kupovnu moć osoblja u Bruxellesu od 
2004. (dio  3.2.5.), razmjerno smanjena kupovna moć osoblja na svim mjestima zaposlenja. 
Koeficijenti ispravka stoga su samo sredstvo putem kojeg se provo di usklađivanje na 
mjestima izvan Bruxellesa i Luxembourga.  
Istodobno, prethodno spomenuta percepcija koeficijenata ispravka i dalje ostaje pitanje koje 
je povezano s privlačnošću javne službe EU -a u nekim državama članicama. Brojne agencije 
EU-a smještene  u državama članicama u kojima se primjenjuje koeficijent ispravka manji od 
100 u tom su pogledu Komisiji prijavile vidljivi negativni učinak koeficijenata ispravka na 
njihovu sposobnost zapošljavanja i zadržavanja visoko kvalificiranog i zemljopisno 
uravn oteženog osoblja. Isto tako, i agencije smještene u državama članicama s visokim 
koeficijentima ispravka prijavile su slične poteškoće, ističući pritom smanjenje neto kupovne 
moći osoblja EU -a zabilježeno u mnogim mjestima zaposlenja, neovisno o primjenjiv om 
koeficijentu ispravka.  
U tom kontekstu Komisija osigurava da se pri svakom ažuriranju koeficijenata ispravka 
drugim institucijama pruže sveobuhvatne informacije o kontekstu ažuriranja te dostave 
detaljna objašnjenja o oscilaciji različitih koeficijenata  ispravka i razvoju kupovne moći 
osoblja.  
4.2.2.  Zanemarivanje troškova nastalih izvan mjesta zaposlenja  
U skladu s Pravilnikom o osoblju Eurostat i nacionalni zavodi za statistiku odgovorni su za 
određivanje statističke metodologije koja se primjenjuje na izraču n koeficijenata ispravka i 
njezinu provedbu. Postojeća metodologija koju je razvio Eurostat u suradnji s nacionalnim 
zavodima za statistiku temelji se na pretpostavci da troškovi članova osoblja u potpunosti 
nastaju na njihovu mjestu zaposlenja. Taj se pri stup trenutačno analizira jer ukupni obrasci 
                                                 
29  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni Priloga  XI. Pravilniku o oso blju i njegova 
članka  66.a, COM(2018)  830.  
30  Pitanje koje se redovito postavlja odnosi se na lokalno područje primjene na temelju kojeg se izračunavaju 
koeficijenti ispravka. Koeficijenti ispravka izračunavaju se na temelju usporedbe troškova života u gl avnim 
gradovima država članica, osim u slučajevima u kojima se za neke države članice izračunavaju lokalni 
koeficijenti ispravka; u tom se slučaju odražavaju lokalni troškovi (u tom smislu vidjeti predmet T -618/20, 
FZ protiv Komisije ). 
 
13 
 potrošnje članova osoblja obuhvaćaju i troškove izvan mjesta zaposlenja („troškovi izvan 
područja”).  
Eurostat i nacionalni zavodi za statistiku u tom su se pogledu složili se da je potrebno 
ažurirati istraživanja o obiteljskom proračunu kako bi se kvantificirao učinak „troškova izvan 
područja” na potrošnju osoblja EU -a u inozemstvu. Na temelju toga, stati stičari Komisije i 
država članica raspravljali su o rezultatima ispitivanja. Konkretno, Eurostat je počeo 
istraživati mogućnost boljeg odražavanja obrazaca izdataka osoblja uključivanjem troškova 
nastalih izvan mjesta zaposlenja. U Prilogu  19. prikazani su  rezultati tog preliminarnog rada, 
a posebno učinak poravnavanja koji proizlazi iz uključivanja „troškova izvan područja” u 
obrasce potrošnje osoblja EU -a.  
Kad je riječ o obrascima potrošnje osoblja EU -a, sustav koeficijenata ispravka usmjeren je na 
bilateralne usporedbe između Bruxellesa i mjesta zaposlenja, no moguće je zamisliti da se 
njime uzmu u obzir i troškovi „izvan područja”. Očekuje se da će trenutačni eksperimentalni 
rad Eurostata na „troškovima izvan područja” u narednim godinama biti razrađen kao 
statistička mjera te da bi mogao dovesti do razvoja primijenjene statističke metodologije, 
ovisno o dogovoru statističara u radnoj skupini za članke 64. i 65. Pravilnika o osoblju. 
Međutim, neke od tih promjena mogle bi se provesti u okviru postojećeg zakonskog okvira.  
4.2.3.  Troškovi života u Luxembourgu  
Povodom posljednje reforme Pravilnika o osoblju 2014., suzakonodavci su ostali pri trajnom 
zakonskom rješenju da se nijedan koeficijent ispravka ne primjenjuje na primitke od rada 
osoblja u Bruxellesu i Luxe mbourgu, uzimajući u obzir posebne referentne uloge tih mjesta 
zaposlenja kao glavnih i izvornih sjedišta većine institucija. Istodobno su odlučili izraditi 
zajednički indeks kako bi uzeli u obzir inflaciju u Luxembourgu.  
Dionici i određeni predstavnici osoblja dovode u pitanje nedostatak koeficijenta ispravka u 
Luxembourgu na temelju Pravilnika o osoblju. U tom je pogledu nakon privremenog izvješća 
Komisije o Prilogu  XI.31 ta institucija naručila studiju o troškovima života u Luxembourgu 
kako bi procijeni la je li zakonodavno rješenje utvrđeno u Pravilniku o osoblju i dalje 
svrsishodno. Komisija je angažirala AIRINC za provedbu studije.  
Prema AIRINC -u, troškovi smještaja u gradu Luxembourgu 2019. bili su oko 53  % veći nego 
u Bruxellesu. Najamnina je glavni pokretač sve slabije kupovne moći članova osoblja koji 
rade i borave u Luxembourgu u usporedbi s članovima osoblja koji rade i borave u 
Bruxellesu.  
Međutim, AIRNC je zaključio da se Luxembourg nalazi u jedinstvenoj situaciji jer ima tisuće 
zaposlenika eur opskih institucija koji borave u pograničnim regijama, u kojima su troškovi 
života znatno niži nego u Bruxellesu. Međutim, ti članovi osoblja i dalje ne borave na 
udaljenosti većoj od one koja bi bila u skladu s pravilnim obavljanjem njihovih dužnosti32. 
Zbog te zemljopisne posebnosti Luxembourga uvođenjem koeficijenta ispravka izračunanog 
                                                 
31  COM(2018)  830.  
32  Taj je zahtjev utvrđen člankom  20. Pravilnika o osoblju.  
 
14 
 na temelju troškova zabilježenih u Luxembourgu možda se neće u potpunosti obuhvatiti 
posebnosti tog grada kao mjesta zaposlenja EU -a33.  
Osim toga, među 80 kategorija koje je Eurostat upotrijebio za usporedbu razlika između 
mjesta zaposlenja stanovanje je glavna kategorija u kojoj su troškovi života u Luxembourgu 
očito veći od onih u Bruxellesu34. 
Nadalje, neki članovi osoblja svoje su stambene objekte možda stekli u vrijeme kad su 
troškovi stanovanja u Luxembourgu bili niži ili slični onima u Bruxellesu te su možda 
doživjeli kretanje cijena imovine zbog kojeg se razlikuju od novozaposlenog/postojećeg 
osoblja koje prije nije posjedovalo imovinu35.  
Stoga se smatra da uvođenje k oeficijenta ispravka u ovoj fazi možda neće doprinijeti 
osiguravanju jednake kupovne moći među osobljem EU -a. Osim toga, uvođenjem 
koeficijenta ispravka isključivo na temelju različitih razina/kretanja cijena za pojedinačnu 
komponentu, može se unijeti elem ent nestabilnosti, ako razina/kretanje cijene te pojedinačne 
komponente više ne bude odstupala u budućnosti.  
Komisija u tom pogledu zajedno s drugim predmetnim institucijama procjenjuje mjere 
kojima se omogućuje djelotvorno rješavanje problema visokih troš kova stanovanja s kojim se 
suočava dio osoblja s boravištem u Luxembourgu. Takvim bi se mjerama omogućio 
pronalazak rješenja za posebnosti Luxembourga, a posebno situacije osoblja EU -a koje je 
zaposleno u Luxembourgu, ali boravi u susjednim zemljama.  
Radn a skupina predstavnika uprava institucija EU -a s osobljem u Luxembourgu trenutačno 
raspravlja o mogućnostima za rješavanje problema s kojima se suočavaju najranjiviji članovi 
osoblja koji rade i borave u Luxembourgu36. 
Komisija istodobno razmatra metodološk i razvoj „troškova izvan područja” koji bi mogao 
poslužiti kao dodatni element u razmatranju uvođenja koeficijenta ispravka za Luxembourg.  
Procjena učinaka ciljane socijalne mjere na privlačnost Luxembourga kao mjesta zaposlenja, 
zajedno sa statističkim r adom na „troškovima izvan područja”, trebala bi biti dio razmatranja 
mogućnosti za predviđanje bilo kakvog razvoja postojećeg pravnog okvira radi jačanja 
jednakosti kupovne moći među osobljem EU -a.  
                                                 
33 
https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/study_on_the_cost_of_living_for_eu_staff_posted_in_luxembou
rg_-_final_report_v26 -09-2019_0_0.pdf   
34  Budući da EU počinje izlaziti iz dugog razdoblja povijesno niske inflacije, a gospodarstva Luksemburga i 
Belg ije i dalje se razvijaju, čini se da se počinju javljati razlike kod nekih drugih proizvoda i usluga kao što 
su zdravstvena skrb, obrazovanje, opremanje, alkoholna pića i duhan.   
35  To bi se moglo dogoditi i u drugim mjestima zaposlenja, ali u puno manjoj  mjeri zbog fluktuacije pri 
zapošljavanju.  
36  U skladu s člankom  1. točkom  (e) Pravilnika o osoblju mogla bi se donijeti socijalna mjera koja bi bila 
ograničena na osoblje najnižeg ranga, uzimajući u obzir njegovu pojedinačnu situaciju.  
 
15 
 5. ZAKLJUČCI  
Člankom  15. stavkom  3. Priloga  XI. Pravilniku o  osoblju predviđeno je da se metoda i 
članak  66.a Pravilnika o osoblju nastave primjenjivati i nakon 2023., sve dok Europski 
parlament i Vijeće ne donesu uredbu na temelju prijedloga Komisije.  
Komisija od 2014. primjećuje da opći natječaji EPSO -a nisu jed nako privlačni svim 
kandidatima, što je dovelo do zemljopisne neravnoteže među osobljem Komisije. Tijekom 
istog razdoblja primici od rada osoblja EU -a porasli su (+3,4) upola manje od kupovne moći 
plaća u nacionalnim središnjim državnim službama (+6,5).  
Istodobno je automatskom metodom iz Priloga  XI. Pravilniku o osoblju ostvareno sljedeće:  
- uklonjene su međuinstitucijske napetosti i izbjegnuti sudski sporovi kakvi su 
pokretani u prošlosti, a metoda je pritom ostala pod stalnim nadzorom 
Europskog parlamen ta i Vijeća putem godišnjih izvješća Komisije,  
- dokazana je učinkovitost metode, među ostalim 2020., kad su automatskom 
provedbom klauzule o izuzećima ograničena povećanja plaća u vrijeme 
gospodarskog pada i ostvarene neto uštede za proračun EU -a, 
- došlo je do umjerenog povećanja plaća te je, počevši od 2015., spriječen daljnji 
gubitak kupovne moći osoblja EU -a zahvaljujući kumulativnom godišnjem 
ažuriranju (114,3) uz kumulativnu godišnju inflaciju mjerenu zajedničkim 
indeksom u Bruxellesu i Luxembourgu (110, 6), 
- kupovna moć osoblja EU -a 2021. smanjena je za 0,2  %, 
- osiguran je kontinuirani doprinos osoblja EU -a konsolidaciji javnih financija u 
Uniji ponovnim uvođenjem nameta solidarnosti uz povećanu stopu,  
- metoda je uspješno prošla pravnu kontrolu pred europskim sudovima u nekoliko 
pojedinačnih predmeta pokrenutih protiv nje te su izbjegnute društvene napetosti 
jer u tom razdoblju u institucijama nije bilo većih štrajkova.  
Stoga Komisija u ovoj fazi smatra da je prije podnošenja prijedloga za izmjenu Pri loga XI. 
Pravilniku o osoblju potrebno dodatno ocijeniti moguća metodološka poboljšanja sustava 
koeficijenata ispravka te procijeniti mogućnost proširenja uzorka država članica koji se 
upotrebljava za izračun GSI -ja.  
Slijedom toga i u skladu s člankom  15. stavkom  3. Priloga  XI. Pravilniku o osoblju Komisija 
će se nakon 2023. oslanjati na privremenu primjenu postojeće metode i nastaviti izvješćivati 
Europski parlament i Vijeće o podacima koji se odnose na proračunski učinak primitaka od 
rada i mirovina.  
  
 
16 
  
PRILOZI  
Prilog  1.: EPSO -ovi nejezični AD natječaji (svi profili) po godini objave  
AD Traženi uspješni 
kandidati  Zaposleni uspješni 
kandidati  Ispunjavanje 
potreba  
2013.  474 457 96 % 
2014.  340 359 106 % 
2015.  375 383 102 % 
2016.  351 361 103 % 
2017.  290 313 108 % 
2018.  423 435 103 % 
2019.  585 591 101 % 
 
Prilog  2.: Broj sudionika općih otvorenih natječaja razine AD (Izvor: EPSO)  
  1998.  rujan 
2005.  ožujak 
2010.  ožujak 
2014.  ožujak 
2015.  ožujak 
2017.  ožujak 
2018.  ožujak 
2019.  prosjek 
2017. –
2019. 
naspram 
prosjeka 
1998. –
2005.  prosjek 
2014. -
2015. 
naspram 
prosjeka 
1998. –
2005.  prosjek 
2017. –
2019. 
naspram 
prosjeka 
2014. –
2015.  
AT 755 1 162 259 397 453 376 471 373 –58 % –56 % –4 % 
BE 2 735 3 905 1 745 2 036 2 111 1 635 1 537 1 423 –54 % –38 % –26 % 
DK 531 1 179 130 273 233 153 161 169 –81 % –70 % –36 % 
FI 795 538 298 258 265 304 223 330 –57 % –61 % 9 % 
FR 3 647 4 745 1 696 2 015 2 176 1 668 1 643 1 623 –61 % –50 % –22 % 
DE 2 836 3 573 1 418 1 947 2 115 1 473 1 521 1 464 –54 % –37 % –27 % 
EL 1 075 873 1 381 1 812 2 146 2 533 2 164 1 844 124 % 103 % 10 % 
IE 425 279 153 182 172 167 176 191 –49 % –50 % 1 % 
IT 8 918 7 212 3 676 4 608 6 982 5 071 4 712 5 331 –38 % –28 % –13 % 
LU 106 92 33 42 70 56 54 67 –40 % –43 % 5 % 
NL 662 750 252 584 530 602 642 622 –12 % –21 % 12 % 
PT 1 098 1 746 556 1 083 1 133 736 629 595 –54 % –22 % –41 % 
ES 4 335 3 397 1 786 3 602 3 818 3 108 3 050 3 356 –18 % –4 % –15 % 
SE 1 314 943 276 248 253 221 208 211 –81 % –78 % –15 % 
EUR  14 29 232 30 394 13 659 19 087 22 457 18 103 17 191 17 599 –41 % –30 % –15 % 
CY  189 84 117 157 123 143 143   0 % 
CZ  420 319 283 348 214 235 404   –10 % 
EE  105 140 234 279 111 92 91   –62 % 
HU  667 572 747 673 459 442 380   –40 % 
LV  145 247 193 197 128 146 118   –33 % 
LT  342 447 377 468 290 302 267   –32 % 
MT  174 79 91 100 70 78 74   –23 % 
PL  1 097 1 086 1 146 1 300 855 838 778   –33 % 
SK  378 454 370 391 259 243 274   –32 % 
SI  201 209 237 318 201 196 162   –33 % 
EUR  10 29 232 3 718 3 637 3 795 4 231 2 710 2 715 2 691   –33 % 
BG   1 078 1 065 1 142 773 734 656   –35 % 
RO   2 332 2 323 2 278 1 558 1 530 1 490   –34 % 
EUR  2   3 410 3 388 3 420 2 331 2 264 2 146   –34 % 
HR    725 713 435 393 372   –44 % 
Na natječaj iz ožujka 2010. utjecale su posebne okolnosti te se održao tek 2013. Stoga se ne 
uzima u obzir za potrebe usporedbe.  
 
 
 Prilog  3.: Broj sudionika općih otvorenih natječaja razine administratora (po funkcijskim 
skupinama)  
 
 
 
 15000170001900021000230002500027000290003100033000
1998, 2005, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019,Države članice prije 2004 .
1500200025003000350040004500
2005, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019,Države članice poslije 2004 .
EUR 10 EUR 2
300350400450500550600650700750
2014, 2015, 2017, 2018, 2019,Hrvatska
 
 Prilog  4.: Prijave na natječaje EU -a prema državljanstvu  
Natječaji 
od 2013. do 
2019.  Prijave  
(broj)  Prijave po 
stanovniku  Prijave  
(udio)  Stanovništvo  
(udio)  Orijentacijska 
stopa  Prijave  
u odnosu na 
stanovništvo  Prijave  
u odnosu na  
orijentacijsku 
stopu 
EL 19 847 1 851 8,7 % 2,4 % 3,1 % 362 % 281 % 
CY 1 278 1 459 0,6 % 0,2 % 0,8 % 286 % 72 % 
BE 16 314 1 423 7,1 % 2,6 % 3,1 % 279 % 229 % 
MT 676 1 370 0,3 % 0,1 % 0,6 % 268 % 46 % 
BG 8 722 1 246 3,8 % 1,6 % 2,4 % 244 % 158 % 
LT 3 235 1 158 1,4 % 0,6 % 1,5 % 227 % 95 % 
HR 4 185 1 027 1,8 % 0,9 % 1,6 % 201 % 116 % 
EE 1 304 984 0,6 % 0,3 % 0,8 % 193 % 71 % 
RO 18 236 940 8,0 % 4,3 % 4,5 % 184 % 177 % 
SI 1 927 926 0,8 % 0,5 % 1,0 % 181 % 88 % 
LU 524 856 0,2 % 0,1 % 0,8 % 168 % 31 % 
LV 1 577 821 0,7 % 0,4 % 1,0 % 161 % 72 % 
PT 8 397 817 3,7 % 2,3 % 3,1 % 160 % 120 % 
IT 47 460 777 20,8 % 13,6 % 11,2 % 152 % 186 % 
ES 29 352 625 12,8 % 10,5 % 8,9 % 122 % 144 % 
SK 2 963 544 1,3 % 1,2 % 1,8 % 106 % 73 % 
HU 4 862 498 2,1 % 2,2 % 3,0 % 97 % 71 % 
FI 2 402 436 1,1 % 1,2 % 1,8 % 85 % 59 % 
AT 3 296 373 1,4 % 2,0 % 2,6 % 73 % 56 % 
IE 1 656 338 0,7 % 1,1 % 1,6 % 66 % 45 % 
FR 17 009 254 7,4 % 15,0 % 11,6 % 50 % 64 % 
DK 1 459 252 0,6 % 1,3 % 1,8 % 49 % 36 % 
NL 4 338 249 1,9 % 3,9 % 3,9 % 49 % 49 % 
CZ 2 539 241 1,1 % 2,4 % 3,1 % 47 % 36 % 
PL 9 025 238 3,9 % 8,5 % 8,2 % 47 % 48 % 
SE 1 880 184 0,8 % 2,3 % 2,7 % 36 % 30 % 
DE 14 057 169 6,2 % 18,5 % 13,8 % 33 % 45 % 
 
 
 
 
 Prilog  5.: Korelacija između privlačnosti institucija EU -a i različitih makroekonomskih i socioekonomskih čimbenika, uključujući primitke od 
rada 
Koeficijent korelacije je mjera linearne  korelacije  između dva skupa podataka. Riječ je o omjeru između  kovarijance  dviju varijabli i rezultata 
njihovih  standardnih devijacija ; stoga je to u osnovi normalizirano mjerenje kovarijance na način da je vrijednost rezultata uvijek između –1 i 1. 
U okviru ovog izvješća svaka brojka između –0,7 i –1 odnosno između 0,7 i 1 upućuje na snažnu korelaciju.  
Od država članica uključenih u analizu neke su isključene jer bi njihovo uključivanje ugrozilo statističku pouzdanost korelac ija iz sljedećih 
razloga. Belgija je isključena jer je prekomjerna zastupljen ost belgijskih građana među kandidatima EPSO -a povezana sa statusom Bruxellesa 
kao sjedišta nekoliko institucija EU -a. Cipar, Luksemburg i Malta isključeni su jer analiza udjela kandidata na natječajima EU -a u usporedbi s 
nacionalnim stanovništvom nije sta tistički pouzdana s obzirom na njihov mali broj stanovnika. Mađarska, Slovačka i Finska isključene su s 
obzirom na to da je njihova razina sudjelovanja (kad se razina sudjelovanja usporedi s postotkom stanovništva EU -a) mjerena tijekom sedam 
godina između 80 % i 120  % te je stoga blizu cilja.  
Prilog  5.1.: Korelacija između neto dohotka i razine sudjelovanja u natječajima EU -a – baza podataka Eurostata  
Godišnji neto prihodi u državama članicama, tj. „neto plaća”, potječu iz baze podataka Eurostata i označava ju bruto dohodak od kojeg su 
odbijeni porezi na dohodak i socijalni doprinosi te kojima su dodani obiteljski doplatci. U analizi se u obzir uzima godišnji  neto dohodak 2019. u 
državama članicama. Neto dohodak izračunava se na temelju četiriju istraživanja provedenih u privatnom i javnom sektoru. Da bi se uklonio 
učinak razlika u razinama cijena među državama članicama, upotrijebljeni su pariteti kupovne moći kako bi se zarada izrazila u standardima 
kupovne moći, u skladu sa standardnom metodologijom Eurosta ta. S obzirom na to da europske institucije nastoje privući kandidate bez partnera 
i kandidate s obiteljima, razmotrena su dva različita skupa podataka koji odražavaju dvije različite situacije. Prva situacij a odnosi se na osobu 
bez partnera i djece koja z arađuje 167  % prosječne plaće radnika, a druga na par s dvoje djece u kojem obje osobe zarađuju 100  % prosječne 
plaće radnika.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Udio kandidata naspram udjela 
stanovništva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Podzastupljene  = –1 
Prezastupljene  = 1 1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
 
 Neto dohodak 2019. za osobu bez 
partnera i djece koja zarađuje 167  % 
prosječne plaće (u PPS -u). BG  = 1  1 1,33 2,12 2,40 1,36 2,03 1,46 1,81 2,00 1,09 1,64 1,02 1,20 2,49 2,30 1,48 1,28 1,15 1,26 1,98 
Korelacija  –0,76 
Neto dohodak 2019. za par s dvoje 
djece u kojem obje osobe zarađuju 
100 % prosječne plaće (u PPS -u). 
BG = 1 1 1,48 2,43 2,80 1,54 2,44 1,76 1,99 2,29 1,29 1,93 1,12 1,32 2,99 2,79 1,69 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelacija  –0,76 
 
Prilog  5.2.: Korelacija između neto dohotka u državama članicama s najvišim i najnižim plaćama i razine sudjelovanja u natječajima EU -a – 
baza podataka Eurostata  
Kad se analiza ograniči na države članice s najvišim i najnižim plaćama, razina sudjelovanja u natječajima EU -a i razina neto dohotka u gotovo 
su savršenoj korelaciji. To posebno vrijedi za Njemačku, Francusku, Nizozemsku, Austriju, Dansku, Irsku, Švedsku, Portugal, Sloveniju, Lit vu, 
Rumunjsku, Hrvatsku, Latviju i Bugarsku. Međutim, kad je riječ o državama članicama sa srednjim plaćama, rezultati su složeni ji te je u obzir 
potrebno uzeti i druge socioekonomske čimbenike.  
Države članice  BG DK DE IE FR HR LV LT NL AT PT RO SI SE 
Udio kandidata naspram udjela 
stanovništva  244 
% 49 % 33 % 66 % 50 % 201 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Podzastupljene  = –1 
Prezastupljene  = 1 1 –1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 –1 1 1 1 –1 
Neto dohodak 2019. za osobu bez 
partnera i djece koja zarađuje 167  % 1 2,12 2,40 2,03 2,00 1,09 1,02 1,20 2,49 2,30 1,28 1,15 1,26 1,98 
 
 prosječne plaće (u PPS -u). BG  = 1  
Korelacija  –0,96 
Neto dohodak 2019. za par s dvoje 
djece u kojem obje osobe zarađuju 
100 % prosječne plaće (u PPS -u). 
BG = 1 1 2,43 2,80 2,44 2,29 1,29 1,12 1,32 2,99 2,79 1,46 1,18 1,44 2,41 
Korelacija  –0,96 
 
Prilog  5.3.: Korelacija između razina nezaposlenosti i razine sudjelovanja u natječajima EU -a – baza podataka Eurostata  
U ovom se Prilogu procjenjuje određuje li gospodarsko stanje u državama članicama, u određenoj mjeri, spremnost na rad u stra noj zemlji i za 
europske institucije. Makroekonom ski pokazatelj koji bi mogao utjecati na taj izbor je stopa nezaposlenosti, koju je dostavio i Eurostat. Kako bi 
se postigla usklađenost s demografskim podacima kandidata EPSO -a, u analizu su uključene samo nezaposlene osobe u dobi između 25 i 49 
godina u drugom tromjesečju 2019.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Udio kandidata naspram udjela 
stanovništva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Podzastupljene  = –1 
Prezastupljene  = 1 1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Razina nezaposlenosti  4,3 % 1,8 % 4,8 % 3,2 % 4,0 % 4,2 % 17,6 
% 12,7 
% 7,5 % 6,9 % 10,5 
% 6,1 % 6,0 % 2,5 % 4,5 % 2,9 % 5,3 % 3,2 % 3,9 % 5,3 % 
 
 Korelacija  0,43 
 
Prilog  5.4.: Korelacija između percepcije stanja zaposlenosti na nacionalnoj razini i razine sudjelovanja u natječajima EU -a – Eurobarometar 
2019.  
Među više od 200 pitanja u Eurobarometru37, jedno se odnosi na mišljenje građana o stanju zaposlenosti u svojoj zemlji.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Udio kandidata naspram udjela 
stanovništva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Podzastupljene  = –1 
Prezastupljene  = 1 1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Postotak stanovništva koje smatra da 
je stanje zaposlenosti u njihovoj 
zemlji dobro  28 % 80 % 90 % 73 % 60 % 65 % 7 % 13 % 22 % 24 % 14 % 37 % 45 % 85 % 66 % 65 % 38 % 38 % 45 % 65 % 
Korelacija  –0,73 
 
  
                                                 
37  Eurobarometar je  skup anketa koje institucije EU -a upotrebljavaju za praćenje javnog mnijenja o različitim temama. U kontekstu te studije podaci potječu iz standardnog 
Eurobarometra br.  92 provedenog u svim državama članicama EU -a krajem 2019.  
 
 Prilog  5.5.: Korelacija između percepcije EU -a i razine sudjelovanja u natječajima EU -a – Eurobarometar 2019.  
Brojna pitanja u Eurobarometru odnose se na predodžbu građana o Europskoj uniji kao cjelini, a posebno o  institucijama EU -a. Iako kandidati 
EPSO -a ne predstavljaju nužno građane EU -a (osobito u pogledu dobnih skupina), može se pretpostaviti da građani država članica koje najviše 
sudjeluju u europskom projektu imaju veće izglede da se prijave na natječaje EU -a. 
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Udio kandidata naspram udjela 
stanovništva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Podzastupljene  = –1 
Prezastupljene  = 1 1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Postotak stanovništva koje ima 
pozitivnu predodžbu o EU -u 61 % 31 % 55 % 50 % 49 % 63 % 31 % 39 % 36 % 41 % 33 % 42 % 50 % 43 % 38 % 50 % 59 % 52 % 44 % 50 % 
Korelacija  –0,04 
 
Prilog  5.6.: Korelacija između osobnih financijskih izgleda i razine sudjelovanja u natječajima EU -a – Eurobarometar 2019.  
U okviru Eurobarometra od građana se traži da navedu svoja očekivanja u pogledu financijske situacije svojeg kućanstva u nado lazećoj godini. 
Očekivanja u pogledu osobne financijske situacije ovise o globalnim izgledima za zapošljavanje, kao i o osobnim stavovima u v ezi s 
očekivanom razinom plaće, stabilnošću radnog mjesta itd.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Udio kandidata naspram udjela 
stanovništva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
 
 Podzastupljene  = –1 
Prezastupljene  = 1 1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
Postotak stanovništva koje smatra da 
će se njihova financijska situacija 
poboljšati u sljedećih 12 mjeseci  26 % 24 % 21 % 17 % 31 % 18 % 23 % 20 % 24 % 29 % 23 % 31 % 25 % 15 % 16 % 23 % 27 % 31 % 20 % 27 % 
Korelacija  –0,56 
 
Prilog  5.7.: Korelacija između indeksa poboljšanja životnih uvjeta OECD -a i razine sudjelovanja u natječajima EU -a – OECD  
OECD -ov „indeks poboljšanja životnih uvjeta” skup je statističkih podataka namijenjen uspoređivanju dobrobiti među zemljama. Dobro bit 
obuhvaća materijalne ži votne uvjete, uvjete stanovanja, zapošljavanje, obrazovanje itd. Za potrebe usporedbe, pokazatelj odabran u kontekstu 
studije je ukupno zadovoljstvo životom.  
Države članice  BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT LV LT NL AT PL PT RO SI SE 
Udio kandidata naspram udjela 
stanovništva  244 
% 47 % 49 % 33 % 193 
% 66 % 362 
% 122 
% 50 % 201 
% 152 
% 161 
% 227 
% 49 % 73 % 47 % 160 
% 184 
% 181 
% 36 % 
Podzastupljene  = –1 
Prezastupljene  = 1 1 –1 –1 –1 1 –1 1 1 –1 1 1 1 1 –1 –1 –1 1 1 1 –1 
OECD -ov indeks poboljšanja 
životnih uvjeta   6,7 7,6 7,0 5,7 7,0 5,4 6,3 6,5  6,0 5,9 5,9 7,4 7,1 6,1 5,4  5,9 7,3 
Korelacija  –0,84 
 
 
 
 Prilog  6.: Razvoj uzorka država članica i njihov odgovarajući ponder (2014.  = 100) 
 
 
  

 
 Prilog  7.: Godišnji posebni pokazatelji država članica iz uzorka (2014.  = 100) 
 
Prilog  8.: Kumulativni godišnji posebni pokazatelji država članica iz uzorka (2014.  = 100) 
 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11]
BE DE ES FR IT LU NL AT PL SE UK
2015. 99,6 102,9 101,2 100,3 100,4 101,2 100,7 100,7 101,7 101,9 100,5
2016. 100,8 103,7 107,2 100,4 100,6 100,4 106,9 105,0 109,5 104,9 101,1
2017. 101,3 106,0 106,4 101,9 100,1 102,7 104,2 104,1 111,4 103,4 99,9
2018. 100,5 106,7 103,0 99,5 102,5 101,3 105,6 103,7 110,5 104,0 98,6
2019. 102,6 108,1 105,4 98,6 102,0 102,8 106,4 104,6 108,8 106,3 99,2
2020. 104,2 109,7 108,0 98,7 106,4 105,1 108,8 110,6 116,6 107,6 102,4
2021. 101,8 109,8 107,5 97,9 105,0 101,6 109,0 109,6 121,0 107,6 :
 
 Prilog  9.: Izračunani i primijenjeni globalni posebni pokazatelj  
 
Prilog  10.: Globalni posebni pokazatelj, zajednički indeks i godišnje ažu riranje (2014.  = 100) 
 
  
100101102103104105106107
2014. 2015. 2016. 2017. 2018. 2019. 2020. 2021.Ukupni posebni pokazatelj (razvoj kupovne moći)
kumulativni podaci: 2014. =100
Primijenjeni GSI Izračunani GSI
GSIKumulativno 
2014. = 100Zajednički 
indeks Kumulativno 
2014. = 100Godišnje 
ažuriranjeKumulativno 
2014. = 100
2015. 101,2 101,2 101,2 101,2 102,4 102,4
2016. 101,9 103,1 101,4 102,6 103,3 105,8
2017. 100,4 103,5 101,1 103,7 101,5 107,4
2018. 99,6 103,1 102,1 105,9 101,7 109,2
2019. 100,5 103,6 101,5 107,5 102,0 111,4
2020. 102,5 103,6 100,7 108,3 100,7 112,2
2021. 99,8 103,4 102,1 110,6 101,9 114,3
 
 Prilog  11.: Usporedba alternativnog GSI -ja izračunanog na temelju različitih uzoraka  
 
Prilog  12.: Godišnji posebni pokazatelji svih država članica (2014.  = 100) 
 
 
100101102103104105106107
2014. 2015. 2016. 2017. 2018. 2019. 2020. 2021.Usporedba alternativnog GSI -ja na temelju 
različitih uzoraka
EU8 EU11 Sve države članice
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015. 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016. 101,2 105,9 134,9 100,7 100,8 113,3 103,6 100,0 105,9 100,1 102,3 100,2 102,0 106,3 102,7 99,2 101,9 101,8 106,2 104,3 107,7 101,9 111,9 101,9 108,5 100,3 102,9 100,6
2017. 100,5 102,5 106,9 101,0 102,2 98,7 103,7 99,1 99,3 101,5 102,4 99,5 100,3 95,0 99,3 102,3 109,1 101,1 97,5 99,1 101,7 101,0 111,0 100,5 109,2 99,1 98,6 98,8
2018. 99,2 117,3 110,7 102,0 100,7 100,5 102,7 98,9 96,8 97,6 108,7 102,4 100,0 103,7 100,2 98,6 100,5 102,2 101,3 99,6 99,2 99,2 109,2 98,6 113,5 99,9 100,6 98,7
2019. 102,1 104,3 97,9 100,5 101,3 108,5 99,9 100,1 102,3 99,1 102,5 99,5 101,2 100,7 113,6 101,5 97,4 100,9 100,8 100,9 98,5 99,8 108,3 102,0 112,3 102,7 102,2 100,6
2020. 101,6 104,7 99,5 101,7 101,5 102,1 102,2 102,9 102,5 100,1 104,7 104,3 103,2 104,1 107,3 102,2 102,1 102,0 102,3 105,7 107,2 100,2 98,1 105,4 115,0 101,1 101,2 103,2
2021. 97,7 110,4 106,2 99,6 100,1 112,5 100,3 99,4 99,5 99,2 102,3 98,7 99,3 100,8 100,7 96,7 101,7 105,0 100,2 99,1 103,8 101,2 98,1 98,9 106,2 100,6 100,0 :
 
 Prilog  13.: Kumulativni godišnji posebni pokazatelji svih država članica (2014.  = 100) 
[1] [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [10] [11] [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] [21] [22] [23] [24] [25] [26] [27] [28]
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
2015. 99,6 101,8 101,2 99,7 102,9 105,4 100,9 101,1 101,2 100,3 99,9 100,4 102,1 108,8 102,4 101,2 100,6 101,1 100,7 100,7 101,7 96,7 104,7 100,8 101,0 100,0 101,9 100,5
2016. 100,8 107,8 136,5 100,4 103,7 119,4 104,5 101,1 107,2 100,4 102,2 100,6 104,1 115,7 105,2 100,4 102,5 102,9 106,9 105,0 109,5 98,5 117,2 102,7 109,6 100,3 104,9 101,1
2017. 101,3 110,5 145,9 101,4 106,0 117,8 108,4 100,2 106,4 101,9 104,7 100,1 104,4 109,9 104,5 102,7 111,8 104,0 104,2 104,1 111,4 99,5 130,1 103,2 119,7 99,4 103,4 99,9
2018. 100,5 129,6 161,5 103,4 106,7 118,4 111,3 99,1 103,0 99,5 113,8 102,5 104,4 114,0 104,7 101,3 112,4 106,3 105,6 103,7 110,5 98,7 142,1 101,8 135,9 99,3 104,0 98,6
2019. 102,6 135,2 158,1 103,9 108,1 128,5 111,2 99,2 105,4 98,6 116,6 102,0 105,7 114,8 118,9 102,8 109,5 107,3 106,4 104,6 108,8 98,5 153,9 103,8 152,6 102,0 106,3 99,2
2020. 104,2 141,6 157,3 105,7 109,7 131,2 113,6 102,1 108,0 98,7 122,1 106,4 109,1 119,5 127,6 105,1 111,8 109,4 108,8 110,6 116,6 98,7 151,0 109,4 175,5 103,1 107,6 102,4
2021. 101,8 156,3 167,1 105,3 109,8 147,6 113,9 101,5 107,5 97,9 124,9 105,0 108,3 120,5 128,5 101,6 113,7 114,9 109,0 109,6 121,0 99,9 148,1 108,2 186,4 103,7 107,6 :
 
 
Commission européenne/Europese Commissie, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË – Tel. +32  22991111  
Ured:  L107  21/007  – Izravna tel. linija  +32 229-90515  
 
Europska komisija, 2920 Luxembourg, LUKSEMBURG – Tel. +352  43011 
 
Gertrud.Ingestad@ec.europa.eu   
Prilog  14.: Kumulativni posebni pokazatelji država članica iz uzorka i država članica čije 
je sudjelovanje u natječajima EU -a na niskoj razini  
 
 
Prilog  15.: Prihodi od nameta solidarnosti od 2012. do  2022.  
 
 
 
 
 95,0100,0105,0110,0115,0120,0125,0
2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021,Kumulativni GSI podzastupljeniz država članica iz 
uzorka
DE NL AT PL SE FR EU
€20.000.000,00 €30.000.000,00 €40.000.000,00 €50.000.000,00 €60.000.000,00 €70.000.000,00 €80.000.000,00 €90.000.000,00 €100.000.000,00 €110.000.000,00 
2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019, 2020, 2021, 2022,Prihodi od nameta solidarnosti od 2012 .do2022 .
 
31 Prilog  16.: Zajednički indeks Belgije i Luksemburga, belgijski indeks HIPC i 
luksemburški CPI  
 
Prilog  17.: Razvoj troškova života u Bruxellesu (međunarodni indeks za Bruxelles)  
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Godina lipanj t–1 = 100Kumulativno lipanj 2014. 
= 100
2015. 101,2 101,2
2016. 101,4 102,6
2017. 101,1 103,7
2018. 102,1 105,9
2019. 101,5 107,5
2020. 100,7 108,3
2021. 102,1 110,5Mjera za povećanje 
 troškova života u Bruxellesu*. 
lipanj t
 
32 Prilog  18.: Razvoj koeficijenata ispravka  
 
  
LOKACIJA/VRIJEME 2012. 2013. 2014. 2015. 2016 2017 2018 2019 2020 2021
BE/LU 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100 100,0 100,0 100,0
BG 58,4 57,5 55,1 52,1 51,1 53,4 55,2 57,5 59,1 61,7
CZ 80,6 80,0 75,0 73,4 73,2 78,3 83 85,5 85,2 88,1
DK 135,3 134,8 133,0 131,8 133,1 133,9 131,9 129,3 131,3 134,2
DE 95,8 96,8 97,2 96,6 96,1 97,5 99,3 99,4 101,9 101,4
Karlsruhe 93,8 92,8 95,0 93,8 93,0 94,6 96,7 96,5 98,0 96,9
München 106,4 108,2 107,7 106,0 105,5 107,5 110 110,3 113,9 113,4
Bonn 94,1 94,9 94,6 93,4 92,6 93,9 95,6 95,1 95,8
EE 77,6 78,9 78,6 78,0 77,6 80,3 82,2 83,3 82,3 86,3
IE 110,6 113,0 115,9 116,6 118,3 119,8 117,7 119,2 129,0 133,6
EL 90,5 91,2 86,8 79,9 79,3 79,9 81,8 81,8 81,4 85,2
ES 97,1 96,3 94,5 90,2 88,1 88,7 91,7 91,6 94,2 96,3
FR 117,7 117,4 116,8 114,6 113,8 114,8 116,7 117,7 120,5 119,9
HR : 80,0 77,6 74,6 73,5 74,9 76,4 75,9 75,8 78,3
IT 104,2 104,4 100,4 99,4 97,9 97,3 96,5 95,2 95,0 95,2
Varese 93,4 92,8 93,1 92,2 90,4 90,9 90,9 90,0 90,7 91,2
CY 84,1 83,7 81,2 77,3 74,3 74,4 77,9 78,9 78,2 82,2
LV 77,6 76,1 76,5 74,2 73,0 74,9 77,6 78,6 77,5 80,0
LT 71,5 71,9 71,4 69,0 69,7 74,3 73,6 75,1 76,6 80,1
HU 78,3 76,1 71,4 69,0 70,0 74,5 71,9 75,3 71,9 76,1
MT 83,3 84,4 83,4 84,5 85,7 86,5 90,2 92,0 94,7 94,0
NL 105,3 108,9 107,8 107,8 108,0 108,3 109,9 111,5 113,9 111,4
AT 106,4 108,3 107,2 105,9 104,7 106,3 106,3 106,0 107,9 109,6
PL 74,2 73,0 74,1 71,8 66,7 70,6 68,6 71,1 70,9 70,6
PT 83,5 83,1 82,2 79,2 80,6 82,4 85,7 88,6 91,1 91,4
RO 68,8 69,8 69,5 64,8 63,8 63,9 64 65,3 66,6 68,5
SI 85,3 85,4 84,7 81,2 80,7 81,5 84,6 84,6 86,1 84,9
SK 79,7 80,2 79,0 76,4 75,7 77,3 78,5 79,0 80,6 79,9
FI 122,1 123,7 123,0 119,7 118,6 119,9 118,5 118,1 118,4 118,6
SE 131,9 132,9 127,5 127,9 127,4 127,9 122 120,5 124,3 130,3
UK 147,8 139,2 150,7 166,9 141,8 133,5 134,7 132,9
Culham 112,5 107,6 116,7 127,7 107,3 100,5 102,6 102,0
 
33 Prilog  19.: Učinci istraživačkog rada ESTAT -a u pogledu troškova izvan područja  
 Trenutačni koeficijenti 
ispravka –  
srpanj 2021.  Predviđeni koeficijent ispravka  
uključujući troškove izvan 
područja  Promjena  
BE 100 100 0,0 % 
BG 61,7 64,8 5,0 % 
CZ 88,1 89,4 1,5 % 
DK 134,2  129,8  –3,3 % 
DE 101,4  100,9  –0,5 % 
DE Karlsruhe  96,9 96,8 –0,1 % 
DE München  113,4  111,6  –1,6 % 
EE 86,3 87,7 1,6 % 
IE  133,6  128,7  –3,7 % 
EL 85,2 86,2 1,2 % 
ES 96,3 96,4 0,1 % 
FR  119,9  117,2  –2,3 % 
HR 78,3 80,3 2,6 % 
IT 95,2 95,3 0,1 % 
IT Varese  91,2 91,8 0,7 % 
CY 82,2 83,7 1,8 % 
LV 80,0 82,1 2,6 % 
LT 80,1 81,8 2,1 % 
HU 76,1 78,6 3,3 % 
MT 94,0 94,5 0,5 % 
NL 111,4  109,6  –1,6 % 
AT 109,6  107,3  –2,1 % 
PL 70,6 73,7 4,4 % 
PT 91,4 91,9 0,5 % 
RO 68,5 71,2 3,9 % 
SI 84,9 86,1 1,4 % 
SK 79,9 81,6 2,1 % 
FI 118,6  115,7  –2,4 % 
SE  130,3  126,4  –3,0 %