HR   HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 2.2.2022.  
COM(2022) 30 final  
 
Normizacijski paket  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
o provedbi Uredbe (EU) br. 1025/2012 od 2016. do 2020.   
 
1 
 1. Uvod  
Uredbom (EU) br.  1025/20121 (dalje u tekstu „Uredba”) predviđa se pravni okvir koji 
Komisiji omogućuje da od europskih organizacija za normizaciju (ESO -i)2 zatraži izradu 
normi i normizacijskih dokumenata za robe i usluge koji podupiru politike i pravo Unije kako 
bi EU pružio potporu funkcioniranju europskog normizacijskog sustava (ESS) te se utvrđuju 
ključni kriteriji za funkcioniranje ESS -a.  
Na temelju čl anka  24. stavka  3. Uredbe Komisija podnosi izvješće o provedbi te uredbe 
svakih pet godina. Prvo je izvješće3 objavljeno 2016., a odnosilo se na razdoblje od 2013. do 
2015. Ovo se izvješće uglavnom odnosi na razdoblje od 2016. do 2020., s tim da su neki 
podaci bili dostupni samo do 2019., ali u izvješće su uključene i ažurirane činjenice i podaci 
do 2021. kad god je to bilo moguće. U članku  24. stavcima 1. i 2. Uredbe zahtijeva se od 
ESO -a i drugih organizacija koje primaju financijska sredstva EU -a da podn ose godišnja 
izvješća o svojim aktivnostima. Ta su izvješća uzeta u obzir u pripremi ovog izvješća. 
Naručena je neovisna studija4 kao potpora prikupljanju podataka.  
2.  Provedba Uredbe  
Komisija je pokrenula brojne inicijative i mjere kako bi podržala provedbu  Uredbe. Komisija 
je u okviru normizacijskog paketa5 iz 2016.pokrenula Zajedničku inicijativu o normizaciji 
(JIS) kao potporu strategiji jedinstvenog tržišta6 iz 2015. Ovom se inicijativom nastoji 
modernizirati ESS i zadržati njegovu privlačnost, djelotvor nost i učinkovitost primjenom 
pristupa više interesnih skupina i partnerstva. Inicijativa je podijeljena u 15 različitih 
podmjera, a dokumenti su javno dostupni7. Informacije o trenutačnom stanju8 objavljene su u 
siječnju 2018. Uzimajući u obzir i te inici jative i mjere, stanje trenutačne provedbe Uredbe 
sažeto je prikazano u nastavku.  
2.1. Transparentnost među tijelima za normizaciju (članak  4.) 
U članku  4. Uredbe utvrđuju se zahtjevi koji se odnose na transparentnost normi između ESO -
a i nacionalnih tijela za normizaciju (NSB -i) te između tih subjekata i Komisije.  
Internetski alati olakšali su pristup nacrtima normi i poboljšali transparentnost normi za druge 
ESO -e, NSB -e i Komisiju kako je propisano člankom  4. Pristup nacrtima normi i 
transparentnost normi iz članka  4. Uredbe olakšani su na europskoj razini internetskim 
alatima koje su ESO -i počeli primjenjivati 2015. kad su uveli mehanizam koji  
                                                           
1 Uredba (EU) br.  1025/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25.  listopada  2012. o europskoj normizaciji, o 
izmjeni direktiva Vijeća 89/686/EEZ i 93/15/EEZ i direktiva 94/9/EZ, 94/25/EZ, 95/16/EZ, 97/23/EZ, 98/34/EZ, 
2004/22/EZ, 2007/23/EZ, 2009/23/EZ i 200 9/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage 
Odluke Vijeća 87/95/EEZ i Odluke br.  1673/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, SL  L 316, 14.11.2012., 
str. 12. 
2 Tri su europske organizacije za normizaciju u smislu Uredbe Europski odbor  za normizaciju (CEN), Europski 
odbor za elektrotehničku normizaciju (CENELEC) i Europski institut za telekomunikacijske norme (ETSI).  
3 COM(2016)  212 final.  
4 Studija o provedbi Uredbe (EU) br.  1025/2012 (članak  24.), https://doi.org/10.2873/504681  i 
https://doi.org/10.2873/593923 .  
5 COM(2016)  358 final.  
6 COM(2015)  550 final.  
7 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#jis   
8 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52018SC0015   
 
2 
 članovima/interesnim skupinama ESO -a, Komisiji i Europskom udruženju slobodne trgovine 
(EFTA) daje izravan pristup putem interneta nacrtima europskih normi i normizacijskim 
dokumentima. Kad je riječ o NSB -ima, u 2019. približno je 70  % njih imalo internet ske alate 
koji olakšavaju pristup nacrtima nacionalnih normi za relevantne interesne skupine. Unatoč 
tome, na temelju izvješća organizacija civilnog društva te malih i srednjih poduzeća (MSP -
ovi), pristup aktivnostima NSB -a još uvijek je teško ostvariv.  
2.1.1.  Smjernice  
Kao dodatan potez za promicanje transparentnosti Komisija je 2015. u suradnji s ESO -ima 
pripremila Priručnik9 u kojem se predstavnicima ESO -a, službenicima Komisije, državama 
članicama EU -a i interesnim skupinama daju smjernice o ulozi Komisijinih  zahtjeva za 
normizaciju10, načinu pripreme i donošenja zahtjeva za normizaciju11 i načinu njihova 
izvršavanja12. Komisija je 2016.13 objavila i opći kontrolni popis  kako bi ESO -i mogli 
provesti samoprocjenu  za vrijeme pripreme i donošenja usklađenih normi kojima se 
podupire pravo Unije radi promicanja kvalitete normi i normizacijskih dokumenata i 
uspješnog citiranja u Službenom listu. U nekim slučajevima14, za određena područja politika, 
kontrolna lista prila gođena je posebnostima zakonodavstva i drugim sektorskim zahtjevima.  
U okviru Komisijinih sveobuhvatnih smjernica o provedbi pravila EU -a o proizvodima „Plavi 
vodič”15 sadržava posebnu točku o normama (točka  4.1.2. i Prilog  VI.).  
2.2. Uključivost i sudjelovanje  interesnih skupina, uključujući istraživačka tijela 
(članci 5. i 9.)  
Člankom  5. Uredbe propisano je da su ESO -i dužni poticati i olakšavati odgovarajuću 
zastupljenost i učinkovito sudjelovanje svih relevantnih interesnih skupina, uključujući MSP -
ove, organizacije potrošača te ekološke i društvene interesne skupine u njihovi m 
normizacijskim aktivnostima. Organizacije interesne skupine za koje je utvrđeno da 
trenutačno primaju financijska sredstva EU -a (poznate i kao „organizacije iz Priloga  III.”) 
uključuju Norme za mala poduzeća (SBS), Glas europskih potrošača u normizaciji (ANEC), 
Ekološku koaliciju za norme – Europsku ekološku građansku organizaciju za normizaciju 
(ECOS) i Europsku konfederaciju sindikata (ETUC), koje predstavljaju MSP -ove, potrošače, 
ekološke interese i interese radnika.  
Na europskoj razini (članak  5. sta vak 1. Uredbe) organizacije iz Priloga  III. mogu 
sudjelovati na razini politike u upravljačkim tijelima svih ESO -a i na tehničkoj razini u 
tehničkim tijelima odbora CEN -CENELEC i tehničkim odborima ETSI -ja. Od posljednjeg 
izvješća provedene su nove inicija tive kako bi se dodatno poboljšala njihova uključenost i 
djelotvorno sudjelovanje.  
                                                           
9 SWD(2015)  205 final od 27.10.2015.  
10 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13507/attachments/1/translations   
11 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13508/attachments/1/translations   
12 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/13509/attachments/1/translations   
13 Ares(2016)6548298 od 22.11.2016.  
14Na primjer direktive 2014/30/EU i 2014/53/EU.  
15 https://ec.europa.eu/growth/single -market/goods/building -blocks_en#blue -guide   
 
3 
 CEN i CENELEC uveli su 2017. promjenu prema kojoj neindustrijske organizacije iz 
Priloga  III. (ANEC, ETUC i ECOS) mogu dostaviti formalna mišljenja o nacrtima normi 
(takozva no „pravo na mišljenje”). Ako dostave nepovoljno mišljenje, tehnički odbor nadležan 
za izradu predmetne norme razmatra obrazloženje tog mišljenja i dostavlja povratne 
informacije. To može uzrokovati i revidiranje nacrta norme. Od svih formalnih mišljenja k oja 
su dostavile društvene interesne skupine njih 76  % bilo je povoljno.  
ETSI je 2017. pokrenuo „Program 3SI” kako bi se povezao s organizacijama iz Priloga  III. 
Taj program uključuje okrugle stolove s dužnosnicima iz ETSI -ja i predstavnikom interesnih 
skupina unutar ETSI -ja („zastupnik Programa 3SI”) kako bi se raspravljalo o pitanjima 
uključivosti. ETSI nije uveo nijedan mehanizam sličan mehanizmima CEN -a i CENELEC -a 
kojima se neindustrijskim organizacijama iz Priloga  III. daje strukturna uloga u postupk u 
razvijanja normi, kao što je formalno pravo na mišljenje. SBS je izrazio nezadovoljstvo 
uključivošću ETSI -ja u ljeto 2021. za vrijeme javnog savjetovanja o planu16 buduće strategije 
Komisije za normizaciju kad je komentirao da „ETSI dosad nije izdvojio do statne resurse i 
proračunska sredstva da bi poboljšao svoju uključivost”17, a slično je mišljenje dalo i drugo 
udruženje MSP -ova18. Druge organizacije koje se financiraju na temelju Uredbe iznijele su 
slična mišljenja u relevantnim izvješćima na temelju član ka 24. Primjerice, u izvješću ANEC -
a za 2019.19 navodi se: „ETSI ne želi proširiti svoje odredbe o uključivosti jer smatra da su 
trenutačne odredbe u skladu s Uredbom.  Međutim, organizacije iz Priloga  III. smatraju da 
odredbe ETSI -ja nisu u skladu s Uredbom .” Slično tome, ECOS je naveo20: „Sudjelovanje 
organizacija iz Priloga  III. u ETSI -ju još je uvijek složenije u usporedbi s druga dva ESO -a.” 
Oni tvrde da se uključivost postupka ne može odvojiti od glasačkih prava jer su u ETSI -ju 
glasačka prava industrijs kih interesnih skupina veća od zbroja glasačkih prava svih drugih 
kategorija interesnih skupina ili tijela. U ETSI -ju udio glasačkih prava NSB -a iz država 
članica EU -a iznosi otprilike 2  %. Glasačka prava drugih neindustrijskih interesnih skupina 
(civilnog  društva, akademske zajednice, istraživačke zajednice) jedva da se mogu brojati za 
vrijeme glasanja.  
Te su bojazni iznijele i određene druge kategorije interesnih skupina, posebno kad je riječ o 
pristupačnosti, pri čemu neki predstavnici osoba s invalidite tom nisu smatrali da je postupak 
uključiv i morali su se oslanjati na svoje veze s potrošačkim udrugama. Iako, strogo gledano, 
takvo povezivanje putem potrošačkih udruga nije protivno Uredbi, bojazni različitih 
kategorija interesnih skupina otvaraju pitanj e posvećuje li se dovoljno pažnje uključivosti.  
2.2.1.  Istraživačka tijela  
Kad je riječ o provedbi članka  5. stavka  2. i članka  9. Uredbe, u izvješćima ESO -a21 ističe se 
da su istraživačke organizacije sudjelovale u različitim aktivnostima. Međutim, iz izvješća 
                                                           
16 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Strategija -za-normizaciju_hr   
17 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Strategija -za-
normizaciju/F2665680_hr  
18 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/13099 -Strategija -za-
normizaciju/F2665677_hr  
19 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44748   
20 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44749   
21 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#article24   
 
4 
 nije potpuno jasno koliko su aktivnosti bile djelotvorne, odnosno na koji su način utjecale na 
donošenje konkretnih normi ili povećanje sudjelovanja.  
Slično tome, u listopadu 2016. CEN, CENELEC i Zajednički istraživački centar Europske 
komisije (JRC) potpisali su sporazum o suradnji kako bi povezali istraživanje i inovacije s 
normizacijom, kako bi se lakše mogle predvidjeti potrebe za normizacijom i kako bi se 
uskladili strateški prioriteti, a u listopadu 2021.22 sporazum su i produljili.  
JRC se u okviru JIS -a povezao i s udruženjem COST radi informiranja i osposobljavanja o 
prednostima normizacije za istraživanje i inovacije koji se provode u projektima CO ST-a. U 
okviru te suradnje CEN -CENELEC je od 2019. proveo nekoliko modula osposobljavanja.  
2.2.2.  Alati IKT -a 
ESO -i su izvijestili o ulaganju i upotrebi alata IKT -a kako bi se poboljšala učinkovitost ESS -a 
i olakšale aktivnosti normizacije (kao što su suradnja među članovima, sastanci, rad na izradi 
nacrta, pristup radnim dokumentima i normizacijskim dokumentima t e daljinska 
komunikacija i odobravanja).  
2.3. Suradnja između NSB -a i ESO -a  
NSB -i i ESO -i uspostavili su mehanizme kojima lakše razmjenjuju najbolje prakse, a koji 
uključuju savjetodavne skupine, odbore za praćenje, sastanke i smjernice. Tri ESO -a 
upotrebljavaju brojne alate za olakšavanje i poboljšanje razmjene najboljih praksi, i 
međusobno i među nacionalnim delegacijama (kao što su sastanci voditelja nacionalnih 
delegacija koje održava ETSI). ESO -i surađuju i u aktivnostima koje uključuju obrazov anje, 
osposobljavanje te istraživanje i razvoj u različitim područjima povezanima s normizacijom, 
kao što su zajedničke aktivnosti osposobljavanja o normizaciji koje provodi CEN -CENELEC.  
Krajem 2021. neki NSB -i poveli su raspravu o pitanju njihove uloge u ETSI -ju. U tijeku su 
rasprave između ETSI -ja i nekih europskih NSB -a o priznavanju njihove uloge strateških 
partnera u normizaciji.  
2.4. Pristup MSP -ova normama (članak  6.) 
Na temelju članka  6. stavka  3. Uredbe NSB -i pripremaju godišnje izvješće o svojim 
aktiv nostima za poticanje i poboljšanje pristupa MSP -ova normama i postupcima razvoja 
normi. To uključuje i izvješćivanje o razmjenama najboljih praksi kojima se nastoji poboljšati 
sudjelovanje MSP -ova (članak  6. stavak  2. Uredbe). Studija koja potkrepljuje ovo  izvješće 
sadržava precizne statističke podatke o toj temi23 i prikazuje broj NSB -a koji povezanoj 
kategoriji interesnih skupina omogućuju da budu zastupljeni, kako je navedeno u tablici u 
nastavku. Primjerice, prva vrijednost u tablici (29/33) pokazuje da je 29 NSB -a omogućilo 
MSP -ovima da budu zastupljeni u CEN -u od ukupno 33 NSB -a povezana s tim ESO -om. 
                                                           
22 https://www.cencenelec.eu/news -and-events/news/2021/pressrelease/2021 -10-21-jrc-cen-cenelec -renewed -
cooperation/   
23 https://doi.org/10.2873/504681   
 
5 
 Interes
ne 
skupine
/ESO/g
odina  CEN  CENELEC  ETSI  
2016.  2017.  2018.  2019.  2016.  2017.  2018.  2019.  2016.  2017.  2018.  2019.  
MSP -
ovi 29/33  30/34  31/34  31/34  29/33  30/34  31/34  31/34  28/39  29/39  29/39  30/39  
Potroša
či 25/33  24/34  25/34  25/34  20/33  20/34  22/34  22/34  26/39  27/39  27/39  27/39  
Ekološk
e 
interesn
e 
skupine  24/33  24/34  26/34  26/34  18/33  20/34  23/34  23/34  22/39  23/39  23/39  23/39  
Društve
ne 
interesn
e 
skupine  21/33  20/34  23/34  22/34  17/33  18/34  20/34  20/34  19/39  20/39  20/39  20/39  
 
Treba istaknuti da je u nekim slučajevima ukupni broj povezanih NSB -a znatno veći od broja 
država EU -a i EGP -a. Tomu je tako jer ESO -i u svoje razvojne postupke uključuju NSB -e iz 
država koje nisu članice EU -a i EGP -a.    
Jedna iznenađujuća informacija iz studije jest to da su NSB -i u CEN -u i CENELEC -u 
„odobravali sve više posebnih tarifa MSP -ovima za sudjelovanje u aktivnostima normizacije u 
razdoblju od 2015. do 2019., dok je kod NSB -a ETSI -ja zabilježeno silazno kretanje 
odobravanja takvih posebnih tarif a”. U izvješću ETSI -ja iz 2019.24 o tome se navodi i 
sljedeće: „ETSI ne djeluje na temelju načela nacionalnog delegiranja zbog čega njihovi 
[MSP -ovi] sudjeluju u tehničkoj organizaciji i radu ETSI -ja izravno svojim članstvom u 
ETSI -ju […].  Te interesne skup ine trebaju dostaviti svoje komentare putem NSB -a ETSI -ja 
samo u postupku javnog odobrenja.”  
2.5. Sudjelovanje državnih tijela u europskoj normizaciji (članak  7.) 
Kad je riječ o provedbi članka  7. Uredbe, u izvješćima koja se dostavljaju Komisiji nema 
dovoljno sustavnih i službenih informacija o sudjelovanju državnih tijela u aktivnostima 
normizacije. Izvješća ESO -a25 obično upućuju na mjere 4. i 9. JIS -a26 kao odgovarajuće 
ostvarivanje tog prava. S obzirom na to da nema preciznih podataka, u budućnosti će se 
možd a razmotriti uvođenje nadzornog instrumenta.  
2.6. Godišnji programi rada Unije  (članak  8.) 
U skladu s člankom  8. Komisija je donijela godišnje programe rada Unije za europsku 
normizaciju27. Komisija u godišnjim programima rada Unije ESO -ima daje smjernice o radu  
na normama i normizacijskim dokumentima i o tome kako povećati sudjelovanje malih i 
srednjih poduzeća i društvenih interesnih skupina u tom postupku. Taj se dokument postupno 
                                                           
24 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/44751   
25 https://ec.europa.eu/growth/single -market/ european -standards/notification -system_en#annual   
26Mjera  4.: podizanje svijesti o normizaciji na razini nacionalnih tijela vlasti; mjera  9.: uključivost, 
transparentnost i učinkovito sudjelovanje svih dionika europskog normizacijskog sustava.  
27 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#annual   
 
6 
 prilagođavao na način da su se odredili prioriteti u odnosu na politike EU -a kak o bi se iz 
perspektive oblikovatelja politika odredio smjer kretanja i očekivanja te kako bi se interesnim 
skupinama normizacije pružile bolje smjernice u pogledu izrade.   
2.7. Zahtjevi za normizaciju (članak  10.) 
Komisija je izdala 35 zahtjeva za normizaciju u razdoblju od 2015. do 2019. i devet dodatnih 
zahtjeva 2020. Od ta 44 zahtjeva za normizaciju šest je odbijeno (13,6  %). ESO -i su često 
navodili sljedeće razloge odbijanja: neslaganje u pogledu određenih zatraženih normi, 
neslaganje u pogledu nekih zahtjeva iz dostavljenog zahtjeva za normizaciju, neslaganje u 
pogledu toga da su određene zatražene tehničke specifikacije potr ebne za određeni ključni 
zahtjev ili neslaganje u pogledu rokova određenih za izradu zatraženih normi.  
Odbijanje zahtjeva za normizaciju može znatno utjecati na: i. uspostavu pravednog i 
djelotvornog unutarnjeg tržišta, ii. konkurentnost industrija, iii. sudjelovanje društvenih 
interesnih skupina i iv. tehnološki suverenitet Unije. Može dovesti i do oslanjanja na norme 
trećih zemalja, za koje možda neće biti poznato u kojoj je mjeri postupak bio uključiv.  
Za vrijeme izvršavanja zahtjeva za normizaciju dog ađalo se i da je CEN prihvatio zahtjev za 
normizaciju, ali je unatoč tome samo dio zahtjeva izvršen28. 
2.7.1.  Potpora Komisije izvršavanju zahtjeva za normizaciju (HAS)  
Do 2018. provodio se ugovor o uslugama („savjetnici novog pristupa”) u svrhu pružanja 
pomoći E SO-ima u provjeravanju jesu li nacrti usklađenih normi usklađeni sa zahtjevom 
Komisije. Na temelju tog ugovora stopa uspješnosti normizacijskih dokumenata citiranih u 
Službenom listu bila je ograničena i stvorili su se značajni zaostaci u pogledu necitiran ih 
normi. U ožujku 2017. u internoj bazi podataka Komisije zabilježeno je 596 neobrađenih 
usklađenih normi koje su podnijeli ESO -i. Komisija je pozvala na sklapanje novog ugovora o 
uslugama29 („HAS”) radi ostvarivanja djelotvorne usluge provedbe Uredbe. U o kviru 
provedbe novog sustava Komisija je nastojala riješiti neke probleme utvrđene u prošlosti i 
osigurati:  
 dobrovoljnu narav usluge za ESO -e, što je bilo u skladu i s prethodnim programom 
savjetnika novog pristupa,  
 jasno razdvajanje uloga – savjetnici ne izrađuju usklađene norme ni ne pregovaraju o 
njihovu sadržaju, oni su usredotočeni na ocjenjivanje ispunjavaju li usklađene norme 
zahtjeve prava Unije,  
 dostupnost sektorskih usluga kao pomoći kod novih dvojbi, pitanja ili problema koji 
se mogu javiti za vr ijeme izrade usklađenih normi, i  
 ulogu Komisije u konačnoj odluci o citiranju usklađenih normi u Službenom listu.  
Komisija je oblikovala rad savjetnika za HAS tako da ne uzrokuje odgodu u donošenju 
usklađenih normi.  
                                                           
28 Kad je riječ o Direktivi 2014/90/EU o pomorskoj opre mi, unatoč tome što je CEN prihvatio zahtjev za 
normizaciju M/557, odgovorni tehnički odbor nije ga izvršio u pogledu protupožarnih crijeva.  
29 https://ec. europa.eu/growth/content/technical -assistance -area-harmonised -standards_en   
 
7 
 Od uvođenja sustava savjetnika za HAS, prema podacima iz prosinca 2021., broj zaostalih 
neocijenjenih i obrađenih usklađenih normi koje su ESO -i dostavili za citiranje u Službenom 
listu smanjen je na samo dvije norme iz 2018. i pet iz 2019. za koje se trenutačno čeka odluka 
Komisije.  
Do 9.  prosinca 2021. ugovorni suradnik Komisije koji upravlja savjetnicima za HAS zaprimio 
je 3 312 zahtjeva za ocjenu nacrta usklađenih normi od ESO -a na temelju 21 zakonodavnog 
akta EU -a, od čega su obrađena 2  944 zahtjeva, a 368 zahtjeva nije bilo prihvatljivo30. Samo 
je 27,58  % usklađenih normi HAS u svim sektorima ocijenjeno pozitivno31, prvenstveno zbog 
neusklađenosti s pravom Unije, što ukazuje na to da je potrebno uložiti dodatne napore u 
postupak izrade normi, primjerice u okviru rada tehničkih odbora, kako bi  njihov rad u većoj 
mjeri ispunjavao političke i pravne zahtjeve.  
2.7.2.  Donošenje i citiranje usklađenih normi  
U 2016. i 2017. interesne skupine otvorile su pitanje zakašnjelog citiranja određenih 
usklađenih normi. Zbog toga Komisija od 2018. nadzire različite f aze postupka, a s time 
povezani rezultati navode se u ovom izvješću i za 2020.  
U razdoblju od 2018. do 2020. Komisija je zaprimila 1 247 usklađenih normi  kojima se 
podupire zakonodavstvo EU -a. Od njih su 238 postojeće usklađene norme koje su ponovno 
dostavljene na temelju novih propisa. Stoga je 1 009 normi dostavljeno prvi put, uključujući 
76 ispravaka i 267 izmjena.  
U analizi u nastavku naglasak je na novodostavljenim normama raspoređenima prema godini i 
prema ESO -u kako slijedi:  
Dostavljene usklađene norme  2018.  2019.  2020.  Ukupno  
CEN  231  216 129 576  
CENELEC  134  161 104 399  
ETSI  8 11 15 34 
Ukupno  373  388 248 1009  
 
Do 9.  prosinca  2021. 576 usklađenih normi citirano je u Službenom listu, 17 je u postupku 
citiranja, 371 norma nije prihvaćena, a za 45 normi čeka se odluka.   
Na temelju Komisijine interne baze podataka, koja je povezana s informatičkim alatima ESO -
a, srednje vrijeme od trenutka kad CEN, CENELEC ili ETSI donese usklađenu normu d o 
formalnog dostavljanja norme Komisiji radi citiranja u Službenom listu iznosi 100 dana. To 
znači da može proći više od tri mjeseca da ESO -i Komisiji dostave normu nakon što je javno 
objave (odnosno nakon što ona postane dostupna za kupnju) prije nego što  Komisija može 
                                                           
30 Primjerice, zbog toga što nisu povezani s usklađenim normama ili su zahtjevi suvišni.  
31 Napomena: jedna se norma ocjenjuje od dva do četiri puta i svaka od tih ocjena broji se za sebno u ovim 
statističkim podacima. Prikazani broj stoga ne ukazuje na negativne ocjene donesene u kasnijoj fazi postupka.  
 
8 
 početi ocjenjivati i obrađivati usklađenu normu za citiranje u Službenom listu32. Prosječno 
vrijeme (navedeno u zagradama u tablici u nastavku) znatno je više zbog nekih ekstremnih 
slučajeva33.   
Srednje (i prosječno) vrijeme (u 
danima) od ESO -ova donošenja norme 
do njezina dostavljanja Komisiji  2018.  2019.  2020.  Ukupno  
CEN  75 (115)  105 (199)  70 (91)  83 (141)  
CENELEC  218 (424)  189 (1  374) 82 (481)  186 (822)  
ETSI  29 (27)  49 (58)  20 (29)  28 (38)  
Ukupno  109 (224)  117 (683)  75 (251)  100 (407)  
 
Kad je riječ o Komisijinoj vlastitoj obradi usklađenih normi, srednje (prosječno) vrijeme od 
ESO -ove dostave norme Komisiji do citiranja u Službenom listu34 sustavno se smanjuje, kako 
je navedeno u tablici u nastavku. Dulje trajanje Komisijine obrade 2019. proizašlo je iz 
promjene u načinu objave (iz serije C Službenog lista u seriju L Službenog lista), za što je bilo 
potrebno prijelazno razdoblje prilagodbe.  Otada je Komisija znatno smanjila trajanje svojih 
postupaka. Komisija je 2020. i 2021. ostvarila bolje rezultate nego 2018. (kad se citiranje 
usklađenih normi u Službenom listu i dalje provodilo prema postupcima objavljivanja u seriji 
C Službenog lista).  
 2018.  2019.  2020.  2021.  
Srednje (i prosječno) vrijeme (u 
danima) od dostavljanja norme 
Komisiji do citiranja u Službenom 
listu 238 (298)  292 (322)  228 (231)  108 (121)  
 
2.8. Formalni prigovori (članak  11.) 
U razdoblju od 2015. do 2019. ukupno je podneseno 20 formalnih prigovora protiv konkretnih 
usklađenih normi u skladu s odredbama članka  11. Uredbe. U 2020. podnesena su još tri 
prigovora35. Prosječno trajanje formalnog prigovora (koje se računa kao vrijeme između 
njegova podnošenja i donošenja odluke o pri govoru) iznosi 1  084 dana, odnosno tri godine.  
                                                           
32Komisija ne može pokrenuti vlastitu unutarnju obradu usklađenih normi dok ih ESO -i formalno ne dostave 
Komisiji.  
33 Razlog velikog odstupanja za CENELEC skupno je dostavljanje određenih starih normi i povezanih novijih 
izmjena. Budući da neke od tih starih normi datiraju iz 1990 -ih, u prosjek su uračunane zakašnjele dostave i 
rezultati su stoga iskrivljeni. Konkretno, većina normi kod kojih se javljaju takva velika kašnjenja mogu se svesti 
na normizacijske dokumente iz Komisijinih zahtjeva za normizaciju povezanih sa zakonodavstvom u području 
ekološkog dizajna.  
34 To obuhvaća cijelo razdoblje koje je Komisiji potrebno da  prvo ocijeni usklađene norme koje primi od ESO -a, 
a zatim provede unutarnji postupak koji vodi do citiranja usklađenih normi u Službenom listu.  
35 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en#objections   
 
9 
 2.9. Obavješćivanje organizacija interesnih skupina (članak  12.) 
Komisija je uspostavila namjensku internetsku stranicu36 za obavijesti iz članka  12.  
2.10. Specifikacije IKT -a (članci 13. i 14.)  
Mnoge od najčešćih tehnič kih specifikacija IKT -a u posljednje su vrijeme izradili privatni 
forumi i konzorciji. Člankom  13. Uredbe propisano je da Komisija može odrediti tehničke 
specifikacije IKT -a na koje je moguće upućivati u javnoj nabavi. Time se postiže veća 
konkurentnost u tom području i smanjuje se rizik od ovisnosti o zaštićenim vlasničkim 
sustavima. Popis primjerenih tehničkih specifikacija objavljen je na internetskim stranicama 
Komisije37.  
Osim toga, zajedničkim normama IKT -a osigurava se interoperabilnost. To je sve va žnije jer 
se sve više uređaja međusobno povezuje. Komisija je u Komunikaciji o prioritetima 
normizacije IKT -a38 iz 2016. predložila da se resursi i zajednice za normizaciju usmjere na pet 
prioritetnih područja. Važnost normi IKT -a ponovno je istaknuta u Eur opskoj industrijskoj 
strategiji39 iz 2020.  
Uspostavljena je europska platforma za više interesnih skupina o normizaciji IKT -a40 i ona 
savjetuje Komisiju o pitanjima povezanima s provedbom politika normizacije IKT -a, 
uključujući određivanje prioriteta te odre đivanje specifikacija. Utvrđeno je više od 150 mjera, 
koje su zatim grupirane u tematska područja.  
3. Financiranje ESS -a (članci 15., 16. i 17.)  
Financiranje aktivnosti ESO -a i organizacija iz Priloga  III. sredstvima EU -a utvrđeno je na 
temelju članaka 15., 16. i 17. Uredbe.  
U razdoblju od 2015. do 2019. bespovratna sredstva EU -a za normizacijske aktivnosti ukupno 
su iznosila približno 105,3  milijuna  EUR (85  milijuna  EUR dodijeljenih ESO -ima i 
20 milijuna  EUR za organizacije iz Priloga  III.). EU i EFTA sufina nciraju dio troškova i 
aktivnosti organizacija. Bespovratna sredstva dodjeljuju se u obliku bespovratnih sredstava za 
operativne troškove i za mjere. Bespovratna sredstva za operativne troškove pridonose 
operativnom proračunu za provođenje godišnjih progra ma rada u kojima se utvrđuju planirane 
aktivnosti za svaku godinu u skladu s Komisijinim ciljevima normizacije. Bespovratna 
sredstva za operativne troškove za razdoblje od 2015. do 2019. obuhvaćaju širok spektar 
svakodnevnih aktivnosti. Bespovratnim sredst vima za mjere financirale su se specifične 
aktivnosti za potporu zakonodavstvu i politikama EU -a. Bespovratna sredstva za mjere činila 
su 2019. 66  % financijskih sredstava EU -a za ESO -e i organizacije iz Priloga  III. Komisija 
prati provođenje financiranih aktivnosti putem izvješća koja podnose ESO -i. 
                                                           
36 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/notification -system_en  
37 https://ec.europa.eu/growth/single -market/european -standards/ict -standardisation/ict -technical -
specifications_en  
38 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/HR/TXT/?uri=C ELEX%3A52016DC0176  
39 https://ec.europa.eu/growth/industry/policy_en - industrial -strategy -2020  
40 https://ec.europa.eu/transparency/expert -groups -register/screen/expert -
groups/consult?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2758&lang=hr   
 
10 
 CEN je bio glavni primatelj među ESO -ima te je primio približno 71  % ukupnih financijskih 
sredstava koja su u razdoblju od 2015. do 2019. dodijeljena ESO -ima, a nakon njega slijede 
ETSI (22  %) i CENELEC (7  %). Ukupni udjeli svih financijskih sredstava EU -a dodijeljenih 
ESO -ima u obliku bespovratnih sredstava za operativne troškove i za mjere općenito su ostali 
stabilni u izvještajnom razdoblju.  
Financijska potpora organizacijama iz Priloga  III. namijenjena je po boljšanju uključenosti 
njihovih interesnih skupina u razvoj normi i općenito se povećala u posljednjih pet godina. 
SBS i ANEC primili su najveće udjele (42,5  % i 34,5  %) ukupnih financijskih sredstava EU -a 
koja su u razdoblju od 2015. do 2019. dodijeljena organizacijama iz Priloga  III. ECOS je 
primio 15,7  % ukupnih financijskih sredstava, a ETUC 7,3  %. 
Kad je riječ o pojednostavnjenju financiranja ESS -a i smanjenju administrativnog tereta, 
Komisija je 2015. uvela paušalni mehanizam za financiranje određenih  troškova u okviru 
njihovih sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, kao što su potreban broj osoba/dana ili 
nastali putni troškovi. Taj je mehanizam pridonio smanjenju administrativnog tereta jer više 
nije bilo potrebno obrazložiti i bilježiti svaki po jedinačni slučaj u kojem nastaju ti troškovi. 
Međutim, analiza je pokazala da korisnici i dalje nisu bili sigurni koje su evidencije potrebne 
za moguće revizije.  
Kad je riječ o zahtjevima za izvješćivanje, interesne skupine smatraju da su određene 
aktivno sti izvješćivanja suviše složene. Izrada akcijskih planova i izvješća za bespovratna 
sredstva za operativne troškove oduzima najviše vremena i odlikuje se blagim povećanjem 
potrebnog broja osoba/dana od 2015. Međutim, iako podaci koje su dostavili ESO -i ukazuju 
na povećanje prosječnog vremena potrebnog za izradu prijedloga za bespovratna sredstva za 
mjere, oni pokazuju i smanjenje prosječnog vremena potrebnog za izvješćivanje o 
bespovratnim sredstvima za mjere.  
4. Zaključci  
Ovo drugo izvješće Europskom parlame ntu i Vijeću o provedbi Uredbe (EU) br.  1025/2012 
pokazuje da se europski normizacijski sustav poboljšao u nekim aspektima, primjerice u 
pogledu novih informatičkih alata, ali da još ima mjesta za poboljšanja u raznim područjima. 
To se posebice odnosi na a spekte uključivosti, ulogu NSB -â u ESS -u i vrijeme dostave 
usklađenih normi Komisiji, kako je prethodno opisano.  
Kad je riječ o vremenu za obradu normi i normizacijskih dokumenata, i ESO -i i Komisija 
moraju nastaviti ulagati napore u povećanje učinkovitost i unatoč tome što je Komisija u 
novije vrijeme uložila velik trud kako bi znatno smanjila vrijeme potrebno za donošenje 
odluka o objavi usklađenih normi.