EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 3.7.2019. COM(2019) 315 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja Europske unije te praćenju programa Obzor 2020. u 2018.



IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Aktivnosti istraživanja i tehnološkog razvoja u EU-u i praćenje programa Obzor 2020. u 2018. 1. Kontekst Ovogodišnje izvješće o aktivnostima istraživanja i tehnološkog razvoja u EU-u i širenju rezultata pripremljeno je u skladu s člankom 190. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i člankom 7. Ugovora o Euratomu. U njemu se daje sažet i neiscrpan pregled ključnih mjera koje su provedene 2018. 2. Politički kontekst Donošenjem Komunikacije Obnovljeni program za istraživanje i inovacije – prilika da Europa oblikuje svoju budućnost, koju je Komisija pripremila za neslužbeni sastanak Europskog vijeća u Sofiji 16. svibnja 2018., istraživanje i inovacije stavljeni su u središte programa za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene, ali i u središte priprema za budućnost EU-a. U tom je kontekstu Komisija donijela zakonodavne prijedloge programa potrošnje u okviru proračuna EU-a za razdoblje 2021.–2027. o kojima se trenutačno vode međuinstitucijski pregovori. Gospodarstvo EU-a 2018. se već petu godinu zaredom nastavilo širiti, no prijete globalne nesigurnosti. Makroekonomski pokazatelji kao što su zapošljavanje i ulaganja smanjili su se na razine prije krize, no spora poboljšanja produktivnosti i dalje koče gospodarski rast. Do studenoga je iz Europskog fonda za strateška ulaganja za projekte u svim državama članicama izdvojeno 360 milijardi EUR ukupne vrijednosti ulaganja, od čega dvije trećine sredstava potječu iz privatnih izvora. Obzor 2020. izravno je pridonio tim pozitivnim promjenama jer je u razdoblju od 2014. do 2018. stvoreno 592 000 novih radnih mjesta. Pitanja povezana s jedinstvenim digitalnim tržištem bila su među glavnim prioritetima EU-a. Osim što se njome jamči zaštita osobnih podataka, novom Općom uredbom o zaštiti podataka (koja je stupila na snagu 25. svibnja 2018.) poduprijet će se i istraživanje i inovacije. Komisija je pružila potporu objedinjavanju djelovanja na nacionalnoj razini u području umjetne inteligencije. I u tome je Obzor 2020. imao ključnu ulogu, konkretno pružanjem potpore osnivanju novog zajedničkog poduzeća za računalstvo visokih performansi koje bi trebalo zajamčiti stratešku autonomiju Europe u tom području. Energetska i klimatska pitanja i dalje su bila u središtu pozornosti na globalnoj i europskoj razini. U posebnom izvješću za oblikovatelje politika koje je sastavio Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC) osobito je istaknuta žurna potreba za rješavanjem pitanja klimatskih promjena. Komisija je nastavila provoditi obveze EU-a u okviru energetskih i klimatskih ciljeva u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama iz 2015. i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda. Komisija je stoga provela zakonodavstvo koje je potrebno za postizanje nacionalno utvrđenog doprinosa EU-a smanjenju emisija stakleničkih plinova za 40 % do 2030. (u odnosu na 1990.). Nadalje, u studenome 2018. Europska komisija predstavila je svoju viziju o postizanju nulte neto stope emisija stakleničkih plinova do 2050. U okviru te dugoročne strategije opisane su tehnološke, gospodarske i društvene promjene nužne kako bi se postigla klimatska neutralnost i zajamčio društveno pravedan prelazak. Ta bi razina predanosti trebala doprinijeti globalnom vodstvu EU-a u tom području, u skladu s utjecajnom ulogom koju je predsjednik Juncker zagovarao u svojem govoru o stanju Unije iz 2018. 3. Okvir politike Obzor Europa Komisija je 7. lipnja donijela svoje prijedloge programa Obzor Europa, okvira politike za istraživanje i inovacije za razdoblje 2021.–2027. (razdoblje sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira). Zakonodavni paket sastoji se od sljedećih prijedloga: ·Prijedloga uredbe o uspostavi Obzora Europa i utvrđivanju pravila za sudjelovanje; ·Prijedloga odluke o uspostavi posebnog programa za provedbu Obzora Europa; i ·Prijedloga uredbe o uspostavljanju Programa za istraživanje i osposobljavanje Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom) za razdoblje 2021.–2025. Tim se paketom nastoji dodatno pojednostavniti pravila te istodobno osigurati kontinuitet, npr. ključna načela okvirnih programa EU-a za istraživanje i inovacije (izvrsnost, učinak i otvorenost) i dalje će se primjenjivati. Paket je izrađen na temelju opsežnih savjetovanja s dionicima i javnim osobama te drugih važnih doprinosa kao što je izvješće LAB FAB APP – Investing in the European future we want (LAB FAB APP – Ulaganje u europsku budućnost kakvu želimo) koje je sastavila neovisna skupina na visokoj razini (pod vodstvom Pascala Lamyja) za postizanje najvećeg učinka programa EU-a za istraživanje i inovacije. Do kraja 2018. Vijeće za konkurentnost dogovorilo je djelomičan opći pristup u pogledu glavne uredbe, a Europski parlament na plenarnoj je sjednici podržao izvješće o paketu koje je izradio njegov Odbor za industriju, istraživanje i energetiku (ITRE). Okosnicu Komisijinih prijedloga čine tri stupa: ·otvorena znanost;

·globalni izazovi i industrijska konkurentnost; i ·otvorene inovacije. Prijedlozi će sadržavati i dodatni dio o jačanju europskog istraživačkog prostora (EIP). S obzirom na važnost rješavanja pitanja klimatskih promjena u skladu s obvezama Unije u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja, cilj koji se odnosi na uvrštavanje klimatskih pitanja u program Obzor Europa iznosit će najmanje 35 % ukupne financijske omotnice. Kad je riječ o otvorenosti pri izradi programa, predložen je postupak strateškog planiranja koji će omogućiti višegodišnje strateško usmjerenje na temelju pristupa zajedničke izrade u kojoj će sudjelovati države članice i dionici. U okviru tog uključivog postupka poticat će se i sinergije s drugim programima i politikama EU-a te stalni dijalog s civilnim društvom. Drugi stup („globalni izazovi i industrijska konkurentnost”) obuhvaćat će pokretanje određenog broja „misija” koje su osmišljene u suradnji s krajnjim korisnicima i temelje se na međusektorskom i multidisciplinarnom obrascu te jasnim ciljevima od samog početka. Na temelju ideja iznesenih u izvješću Missions: Mission-oriented research & innovation in the European Union (Misije: istraživanja i inovacije u Europskoj uniji usmjereni na misije), u okviru pristupa koji se temelji na misijama naglasit će se smjer djelovanja u području politike istraživanja i inovacija. U okviru trećeg stupa („otvorene inovacije”) dva komplementarna instrumenta upotrebljavat će se za usmjeravanje potpore Europskog vijeća za inovacije (EIC) revolucionarnim inovacijama i inovacijama kojima se stvaraju nova tržišta u svim područjima, od istraživanja i inovacija do uvođenja na tržište i rasta poduzeća: ·s pomoću tragača za napredna istraživanja podupirat će se istraživanja koja pogoduju korjenitim promjenama i potencijalnim inovacijama kojima se stvaraju tržišta; i ·s pomoću akceleratora osigurat će se prilagođena mješovita sredstva za potporu inovacijama kojima se stvaraju tržišta i pospješuje rast inovativnih poduzeća. Europski semestar U okviru ciklusa koordinacije gospodarskih politika Europskog semestra Komisija je izdala izvješća o svakoj državi članici. Ukupno 13 država članica dobilo je konkretne preporuke u okviru kojih su istaknute poteškoće povezane s kvalitetom i učinkovitošću nacionalnih sustava istraživanja i inovacija, uz posebnu usredotočenost na sljedeće aspekte: ·postizanje veće znanstvene kvalitete, snažnije znanstvene baze i većeg utjecaja javnim ulaganjima u istraživanja i inovacije; ·poboljšanje veza između znanosti i poduzeća; i ·uklanjanje uskih grla koja utječu na poslovno okruženje i ulaganja u inovacije. Otvorene inovacije U prvoj fazi pilot-projekta EIC-a (vidjeti odjeljak 4.2.) osigurana je potpora brojnim inovatorima te je do kraja godine za 1 276 projekata izdvojeno ukupno 731,15 milijuna EUR. Komisija je poduzela mjere kako bi inovativnim europskim poduzećima osigurala bolji pristup financiranju koje je pokretač produktivnosti. Pokrenula je program paneuropskih krovnih fondova poduzetničkog kapitala VentureEU, čiji je cilj udvostručiti iznos poduzetničkog kapitala dostupnog u Europi. U izdanju publikacije Science research and innovation performance of the EU (Rezultati znanosti, istraživanja i inovacija u EU-u) iz 2018. istaknuto je da gospodarsko blagostanje i socijalni model EU-a ovise o njegovoj sposobnosti stvaranja i širenja inovacija. EU treba prihvatiti nove inovacije i tehnologije kako bi se riješio ozbiljan problem u pogledu produktivnosti i održao gospodarski rast. Otvorena znanost Komisija je uspostavila mehanizme upravljanja za Europski oblak za otvorenu znanost (EOSC), kojim se nastoji iskoristiti potencijal istraživanja i inovacija EU-a tako što će se povezati „ljudi, podaci, usluge i osposobljavanje, publikacije […] među državama i različitim znanstvenim disciplinama”. Sazvala je prvi sastanak odbora EOSC-a koji čine predstavnici država članica i pridruženih zemalja.

S obzirom na tehnološke i institucionalne promjene Komisija je ažurirala svoju Preporuku o pristupu znanstvenim informacijama i njihovu čuvanju. Radi bržeg prelaska na otvoreni pristup, surađivala je s nacionalnim agencijama za financiranje kako bi poduprla provedbu Plana S. Otvorenost prema svijetu Međunarodnom suradnjom u području istraživanja i inovacija poboljšao se utjecaj EU-a kao globalnog dionika u kontekstu u kojem se sve veća pozornost posvećuje znanstvenoj diplomaciji. U okviru Obzora 2020. nastavile su se podupirati operativne i znanstvene aktivnosti Međuvladine platforme za znanstvenu politiku o bioraznolikosti i uslugama ekosustava (IPBES) i Međuvladina panela o klimatskim promjenama (IPCC). Namjenskim pozivima u okviru Obzora 2020. pruža se potpora razvoju dodatnih znanstvenih spoznaja te radu tih tijela, čime se promiče multilateralizam. Komisija je zajedno s Njemačkom i Finskom organizirala drugi ministarski sastanak o znanosti na području Arktika, čiji je vrhunac bilo donošenje zajedničke izjave EU-a, 23 zemalja i šest organizacija autohtonog stanovništva. U skladu s dugogodišnjom predanošću EU-a suradnji u okviru istraživanja i inovacija na području Atlantskog oceana, Komisija je potpisala sporazume o suradnji s Argentinom i Kabo Verdeom kako bi ojačala i poboljšala suradnju u području istraživanja i inovacija za „plavi rast” i pokušala riješiti poteškoće povezane s Atlantikom, uključujući promatranje oceana, sigurnost hrane, polarna istraživanja i promjenjivost klime. Ostale mjere politike Komisija je objavila dvije ključne komunikacije o globalnim izazovima povezanima s istraživanjem i inovacijama: ·publikacijom A sustainable bioeconomy for Europe: strengthening the connection between economy, society and the environment (Održivo biogospodarstvo za Europu: jačanje veze gospodarstva, društva i okoliša) ažurirana je strategija EU-a za biogospodarstvo. Istraživanja i inovacije i dalje će imati ključnu ulogu u okviru triju skupova mjera koje će se pokrenuti od 2019.: ojačanje i rast sektora bioindustrije; ouvođenje lokalnih biogospodarstava diljem Europe; i orazumijevanje ekoloških ograničenja biogospodarstva; i ·u komunikaciji Čist planet za sve: europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo utvrđuju se načini na koje je EU počeo raditi na preobrazbi nužnoj kako bi se realiziralo klimatski neutralno gospodarstvo te se opisuje sedam konkretnih uspješnih scenarija. U njoj se ističe i važnost iskorištavanja financijskih sredstava te uvođenja istraživanja i inovacija za potporu nizu različitih aktivnosti koje je potrebno provesti kako bi klimatski neutralno gospodarstvo postalo stvarnost. Nastavio se rad na provedbi 20 mjera politike utvrđenih u komunikaciji Ubrzavanje inovacija u području čiste energije koje u okviru istraživanja i inovacija pridonose ostvarenju ciljeva energetske unije. Strateška skupina na visokoj razini za industrijske tehnologije objavila je svoj pristup politici o ključnim razvojnim tehnologijama, pri čemu je potvrdila šest takvih tehnologija utvrđenih 2009. i predložila uključivanje dviju novih tehnologija: ·umjetna inteligencija; i ·digitalna sigurnost i povezivost. Skupina glavnih znanstvenih savjetnika (GCSA – skupina koja je naslijedila Skupinu na visokoj razini za mehanizam za znanstveno savjetovanje (SAM HLG)) donijela je važno znanstveno mišljenje Novel carbon capture and utilisation technologies (Nove tehnologije hvatanja i uporabe ugljika) i izdala smjernice o osjetljivim regulatornim pitanjima kao što je uređivanje gena. Isto tako, izravno je komunicirala s javnošću. Druge inicijative na visokoj razini za rješavanje važnih međusektorskih prioriteta politike bile su Europski savez za baterije te komunikacije Na putu prema automatiziranoj mobilnosti: strategija EU-a za mobilnost budućnosti i Endokrini disruptori. Aspekti istraživanja posebno su važni u provedbi predloženih strategija.

4. Provedba Obzora 2020. 4.1. Odgovor na pozive Do kraja 2018. isteklo je ukupno 679 rokova za podnošenje prijedloga u okviru Obzora 2020., a podnesen je 191 731 prihvatljivi prijedlog u kojima su zatražena sredstva EU-a u iznosu od ukupno 290,3 milijarde EUR. Od tih prijedloga za financiranje odabrano je njih 23 250, čime se ukupna stopa uspješnosti prihvatljivih prijedloga u prvih pet godina povećala na 12,13 %. Do kraja prosinca potpisano je ukupno 21 599 sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, za što je iz proračuna EU-a izdvojeno 38,97 milijardi EUR. U razdoblju od 2014. do 2018. sudionici u državama članicama EU-a primili su 91,5 % sredstava, a preostali dio dodijeljen je sudionicima iz pridruženih zemalja (7,2 %) i država koja nisu države članice EU-a (1,3 %). Dok je udio sudjelovanja pridruženih zemalja (7,2 %) u skladu s primljenim sredstvima, udio sudjelovanja država koje nisu države članice EU-a znatno je viši (3,9 %), što ukazuje na to da zanimanje za međunarodnu otvorenost ne ovisi o količini financijskih sredstava. Organizacije visokog obrazovanja i dalje su na prvom mjestu kad je riječ o primljenim financijskim sredstvima (39,8 %), dok se 25,9 % sredstava EU-a u okviru drugog i trećeg stupa izdvaja za financiranje MSP-ova. 4.2. Ključna obilježja Obzora 2020. Prva faza pilot-projekta EIC-a Skupina inovatora na visokoj razini (HLGI), koja je imenovana kako bi povjereniku Moedasu pomogla da uspostavi EIC, izdala je izvješće Funding-Awareness-Scale-Talent (FAST) (Financiranje – Osviještenost – Rast – Talent (FAST)) u kojem su istaknuti scenariji za poboljšanje potpore inovacijama kojima se stvaraju tržišta u EU-u. Na temelju tog izvješća i ranijih mjera politike koje je proveo kolegij povjerenika, pilot-projekt za EIC uvršten je u program rada za razdoblje 2018.–2020. U skladu s preporukama skupine inovatora na visokoj razini, u tom su pilot-projektu svi relevantni alati za financiranje inovacija u okviru Obzora 2020. objedinjeni u jedinstveni program kojim su obuhvaćeni instrument za MSP-ove, pilot-projekt „Brzi program za inovacije”, otvorene buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET) i nagrade programa Obzor. Iz tog bi se dijela programa rada trebala osigurati potpora za najviše 1 000 projekata, uz ukupni proračun od 2,7 milijardi EUR. Njegov će se učinak ocijeniti na temelju sljedećih pokazatelja: -broja novih tržišta koja su nastala, -količine privatnih ulaganja koja su se s pomoću njega privukla, i -rasta poduzeća kojima je osigurana potpora. U lipnju 2018. Europsko vijeće zatražilo je od Komisije da pripremi drugu fazu inicijative čiji bi cilj bio osmisliti rješenja u pogledu mješovitih sredstava i iskušati nove mehanizme za upravljanje programom. Međunarodna suradnja Znanstvena suradnja i dalje je ključni stup međunarodnih odnosa EU-a. Komisija je ažurirala planove za istraživanje i inovacije s ključnim partnerima na razini pojedinačnih zemalja i regionalnoj razini. U njima se kombiniraju politički dijalog i suradnja na razini projekta, koji su uvršteni u aktivnosti u okviru programa rada Obzora 2020. Konkretno, Komisija je ažurirala planove u području znanosti i tehnologije za suradnju sa sljedećim zemljama: ·na razini pojedinačnih zemalja (bilateralnoj razini) – Australija, Brazil, Kanada, Kina, Indija, Japan, Južna Koreja, Meksiko, Novi Zeland, Rusija, Južna Afrika i Sjedinjene Američke Države; i ·na regionalnoj razini – Afrička unija, jugoistočna Azija, Istočno partnerstvo, Zajednica latinskoameričkih i karipskih zemalja, Mediteran i Bliski istok te zapadni Balkan. Na razini projekata, više od polovine sudionika u Obzoru 2020. koji dolaze iz trećih zemalja sudjeluje u aktivnostima Marie Skłodowska-Curie (MSCA).

Jačanje sudjelovanja U izvješću Spreading excellence & widening participation in Horizon 2020 (Širenje izvrsnosti i sudjelovanja u okviru Obzora 2020.) Komisija je objavila opsežnu ocjenu obrazaca sudjelovanja i uspješnosti u području istraživanja i inovacija u prihvatljivim zemljama. Općenito, širenje sudjelovanja zemalja u skladu je s njihovim nacionalnim ulaganjima u području istraživanja i inovacija. Potpisana su ukupno 44 sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za provedbu projekata za „širenje izvrsnosti” u iznosu od 62,38 milijuna EUR. Od toga će 13 sporazuma pomoći u uspostavi katedri EIP-a u Češkoj, Cipru, Estoniji, Litvi, Luksemburgu, Portugalu, Slovačkoj i Sloveniji. Nova pilot-mjera koja se odnosi na stipendije za širenje sudjelovanja uvedena je 2018., a oblikovana je po uzoru na pojedinačne stipendije u okviru MSCA-a. Time će se za oko 120 istraživača svih nacionalnosti osigurati dodatne prilike da iskoriste stipendiju u jednoj od zemalja obuhvaćenih širenjem. U okviru instrumenta za političku podršku isto tako osigurana je potpora za reforme politika u zemljama obuhvaćenima širenjem, npr. istorazinsku ocjenu sustava istraživanja i inovacija u Estoniji u kontekstu njezine planirane strategije za istraživanje i inovacije te poduzetništvo za razdoblje 2021.–2027. Projekt FORWARD pokrenut je u okviru nove strategije EU-a za najudaljenije regije. Kad se institucije i dionici iz Azora, Kanarskih otoka, Guadeloupea, Francuske Gijane, Réuniona, Madeire, Martiniquea, Mayottea i Saint-Martina udruže u timove, u okviru tog će se projekta provesti početna analiza ekosustava za istraživanja i inovacije te osmisliti zajednička strategija i tematski akcijski planovi. Društvene i humanističke znanosti Doprinos društvenih i humanističkih znanosti izričito se zahtijevao za ukupno 136 tema u okviru stupova „industrijsko vodstvo” i „društveni izazovi”. U trećem izvješću o praćenju integracije društvenih i humanističkih znanosti u Obzor 2020. utvrđeno je da 32 % projekata koji se financiraju u okviru tema označenih kao društvene i humanističke znanosti koordinira jedan od partnera u području tih znanosti. Ekonomija i sociologija dobro su zastupljene, no još bi trebalo poboljšati integraciju drugih disciplina društvenih i humanističkih znanosti kao što su pravo, povijest i antropologija. Spol Različiti oblici potpore pridonijeli su pozitivnim kretanjima u ovom području, na primjer: ·mreže nacionalne kontaktnih točaka organizirale su posebna osposobljavanja o rodnoj dimenziji; i ·Komisija i Helsinška skupina objavile su vodič Guidance to facilitate the implementation of targets to promote gender equality in research and innovation (Smjernice za olakšavanje provedbe ciljeva za promicanje ravnopravnosti spolova u području istraživanja i inovacija) kojim je obuhvaćena izrada okvira koji oblikovateljima politika omogućuju uvođenje rodnih kvota. Klimatska politika i održivi razvoj U Uredbi o Obzoru 2020. utvrđuje se očekivani proračunski udio tijekom trajanja programa koji za klimatsku politiku iznosi 35 %, a za održivi razvoj 60 %. Do 2018. i tijekom te godine rashodi u području klimatske politike dosegnuli su barem 30 %, a u području održivog razvoja 69 %. Trenutačno se provode dodatne mjere, konkretno putem namjenskih područja interesa. Sinergije s drugim programima Objavljeno je izvješće o uzajamnom učenju o širenju sudjelovanja i osiguravanju sinergija između programa EU-a za istraživanje i inovacije i kohezijske politike, u kojem su sudjelovali 12 država članica i jedna pridružena zemlja. U njemu je utvrđeno da će, bez obzira na regulatorna uska grla koja mogu postojati na razini projekata, djelotvornost sinergija ovisiti o sposobnosti promicanja političkog dijaloga na razini programa. U tematskom izvješću 28/2018 Europskog revizorskog suda izneseni su argumenti za promicanje daljnje komunikacije o pečatu izvrsnosti. Dosad su tijela za upravljanje europskim strukturnim i investicijskim fondovima u 15 država članica izradila 35 različitih programa o pečatu izvrsnosti. 5. Euratom Uredbom Vijeća (Euratom) 2018/1563 uspostavljen je okvir programa za istraživanja i osposobljavanje Euratoma za razdoblje 2019.–2020.

Neizravna djelovanja Do kraja 2018. zaključena su tri poziva, pri čemu je podneseno 136 prihvatljivih prijedloga te su zatražena sredstva Euratoma u ukupnom iznosu od 500,8 milijuna EUR. Od toga je 47 prijedloga odabrano za financiranje sredstvima Euratoma u iznosu od 196,9 milijuna EUR, čime se ukupna stopa uspješnosti prihvatljivih cjelovitih prijedloga od 2014. povećala na 34,56 %. Izravna djelovanja koja je proveo Zajednički istraživački centar (JRC) Izravnim djelovanjima u okviru programa koje je proveo JRC obuhvaćeni su istraživanje i osposobljavanje u sljedećim područjima: • nuklearna sigurnost, uključujući sigurnost reaktora, goriva i gorivnog ciklusa, gospodarenje nuklearnim otpadom, praćenje okoliša te pripravnost na izvanredna stanja i odgovor na njih; • nuklearne zaštitne mjere, neširenje nuklearnog oružja i nuklearno osiguranje, uključujući borbu protiv nezakonite trgovine i nuklearnu forenziku; • osnovno znanje, norme i referentni materijali u području znanosti neophodni za nuklearnu sigurnost, osiguranje i zaštitne mjere, uključujući istraživanje o neenergetskim primjenama u nuklearnoj znanosti kao što su primjena u medicini i svemirska primjena. Na temelju provedenih istraživanja i stečenog iskustva, posebno u području nuklearne sigurnosti i neširenja nuklearnog oružja, potiče se uspostava potrebnih kapaciteta za upravljanje znanjem te osiguravanje obrazovanja i daljnjeg osposobljavanja u području nuklearne energije. Time se JRC-u omogućuje da ispuni potrebe u pogledu znanstvene i tehničke potpore u području politika povezanih s EU-om. Program za istraživanje i osposobljavanje Zahvaljujući potpori u okviru programa za istraživanje i osposobljavanje objavljeno je više od 800 članaka u recenziranim utjecajnim časopisima i upisano više od 800 doktorskih studija u području fuzijske fizike i tehnologije. Više od 900 istraživača dobilo je pristup istraživačkim infrastrukturama. 6. Nenuklearna izravna djelovanja JRC-a Prošla je godina bila prekretnica kad je riječ o aktivnostima upravljanja znanjem koje provodi JRC jer su s radom počela četiri centra znanja, čime se njihov broj povećao na šest: ·kao odgovor na interese potrošača, u okviru centra znanja za prijevare povezane s hranom i kvalitetu hrane pruža se pristup najnovijim znanstvenim spoznajama u području prijevara povezanih s hranom i kvalitetom hrane; ·stavljanjem na raspolaganje najnovijih inovativnih rješenja i zaključaka na temelju istraživanja, u okviru centra znanja za sigurnost opskrbe hranom i ishrane nastoji se poboljšati djelovanje kako bi se smanjili nesigurnost opskrbe hranom i pothranjenost u zemljama u kojima je razina sigurnosti opskrbe hranom niska; ·centar stručnosti za prijenos tehnologija primarna je platforma za potporu politici i izgradnju kapaciteta u području prijenosa tehnologija na razini EU-a te nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; i ·u okviru centra stručnosti za predviđanja pruža se izravan strateški doprinos oblikovanju politika EU-a usmjeren na budućnost. Ostala ključna postignuća odnosila su se na sljedeće aspekte: -emisije iz vozila – JRC se pripremio za to da (u ime Komisije) provjerava sukladnost vozila sa zahtjevima u pogledu „stvarnih emisija tijekom vožnje”, i -ciljevi održivog razvoja – JRC je pridonio Komisijinu dokumentu za raspravu Održiva Europa do 2030. , posebno time što je proveo kvalitativnu analizu predviđanja. 7. Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT)