Kad je riječ o različitim opcijama, većina ispitanika izrazila je vrlo negativno mišljenje o opciji potpunog ukidanja odbitka kamata, među njima 75 % društava, 72 % poslovnih udruženja, 71 % građana i 66 % akademskih institucija smatra da je to najnepovoljnija opcija, a većina ima prilično negativno mišljenje o opciji olakšica za financijski kapital društava koje bi zamijenile porezni odbitak kamata. Najboljom opcijom smatralo ju je samo 16 % društava, 14 % građana, 5 % poslovnih udruženja i nijedna akademska institucija. Naprotiv, većina ispitanika ima povoljno mišljenje o olakšici kojom se predviđa mogućnost odbitka nominalne kamate na novi vlasnički kapital (uz zadržavanje postojećeg odbitka kamata). Čini se da je to najbolja opcija za 66 % akademskih institucija, 28 % poslovnih udruženja, 25 % društava i 14 % građana. Poslovna udruženja i društva imaju još povoljnije mišljenje o opciji olakšice za vlasnički kapital, dok su mišljenja nevladinih organizacija i akademskih institucija o toj opciji manje povoljna.

Relevantna nominalna kamatna stopa temelji se na dvije sastavnice: nerizičnoj kamatnoj stopi i premiji rizika. Nerizična kamatna stopa je nerizična kamatna stopa s dospijećem od deset godina, kako je utvrđeno u provedbenim aktima u skladu s člankom 77.e stavkom 2. Direktive 2009/138/EZ, u kojima se traži olakšica, za valutu poreznog obveznika. Premija rizika iznosi 1 % kako bi se bolje uzela u obzir premija rizika koju ulagatelji stvarno plaćaju i uspješnije ublažio povlašteni tretman. Premija rizika iznosi 1,5 % u slučaju poreznih obveznika koji se smatraju malim ili srednjim poduzećima kako bi bolje odražavala veću premiju rizika koju snose kako bi došli do financijskih sredstava. Države članice ne bi trebale imati diskrecijsko pravo odlučivanja o tome hoće li primijeniti tu višu stopu za MSP-ove ili koju stopu treba primijeniti kao dodatak za MSP-ove kako bi se izbjegla zabrinutost zbog selektivnosti u pogledu pravila EU-a o državnim potporama i kako bi se osigurali jednaki uvjeti za MSP-ove u EU-u bez obzira na to gdje im je rezidentnost.

Ako je osnovica olakšice poreznog obveznika koji je već ostvario korist od olakšice za vlasnički kapital u skladu s pravilima ove direktive negativna u određenom poreznom razdoblju (smanjenje vlasničkog kapitala), razmjerni iznos oporezivat će se tijekom deset uzastopnih poreznih razdoblja i do ukupnog povećanja neto vlasničkog kapitala za koji je dobivena takva olakšica, osim ako porezni obveznik dostavi dokaz da je to posljedica gubitaka nastalih tijekom poreznog razdoblja ili zbog pravne obveze.

Nominalna kamatna stopa stoga je jednaka nerizičnoj stopi povezanoj s valutom uvećanoj za 1 % ili 1,5 % (nominalna kamatna stopa = nerizična kamatna stopa + 1 % ili, za MSP-ove, nominalna kamatna stopa = nerizična kamatna stopa + 1,5 %). Tim se pristupom osigurava da mjera ima učinak, a da je i dalje jednostavna za provedbu i da ne šteti proračunima država članica. Osigurava se i uzimanje u obzir posebnih okolnosti različitih poduzeća. Posebnim tečajem bolje se osigurava ujednačen porezni tretman vlasničkog kapitala i zaduživanja jer se valutni rizik uzima u obzir zasebno za svaku valutu i odražava specifičnu situaciju svakog poreznog obveznika.

Olakšica se odobrava na deset godina kako bi bila usklađena s dospijećem većine duga, pri čemu je ukupni proračunski trošak olakšica za vlasnički kapital pod kontrolom. To znači da se, ako povećanje vlasničkog kapitala poreznog obveznika ispunjava uvjete za olakšicu za vlasnički kapital u skladu s ovim prijedlogom, relevantna se olakšica, izračunana kako je gore navedeno, može odbiti u godini u kojoj je nastala (porezna godina – PG) i sljedećih devet godina (PG + 9). Ako u sljedećoj godini (PG + 1) i novo povećanje vlasničkog kapitala poreznog obveznika ispunjava uvjete za olakšicu za vlasnički kapital u skladu s ovim prijedlogom, nova olakšica za vlasnički kapital može se odbiti i za poreznu godinu u kojoj je nastala i sljedećih devet godina od njezina nastanka (do PG + 10).

Na primjer, ako društvo s vlasničkim kapitalom od 100 odluči u godini t povećati svoj vlasnički kapital za 20, od njegove porezne osnovice svake se godine tijekom deset godina (do t + 9) odbija olakšica izračunana kao nominalna kamatna stopa umnožena s 20, tj. 20 puta nerizična kamatna stopa za relevantnu valutu plus 20 (20 puta premija rizika definirana kao 1).

Godina t t – 1

Vlasnički kapital društva A 120 100

Osnovica olakšice = 120 – 100 = 20

Olakšica = osnovica olakšice X nominalna kamatna stopa = 20 X nominalna kamatna stopa

Olakšica će biti dostupna deset uzastopnih godina: t, t + 1, t + 2, (...), t + 9

Ako je poduzeće malo ili srednje poduzeće, olakšica se izračunava na isti način. Nominalna kamatna stopa jednostavno će biti drukčija jer je premija rizika viša (1,5 % umjesto 1 %).

Kako bi se spriječila zlouporaba poreza, odbitak olakšice ograničen je na najviše 30 % EBITDA-e (dobit prije kamata, poreza i amortizacije) poreznog obveznika za svaku poreznu godinu. Porezni obveznik moći će bez vremenskog ograničenja prenijeti dio olakšice za vlasnički kapital koji se ne bi odbio u poreznoj godini zbog nedovoljne oporezive dobiti. Osim toga, porezni obveznik moći će tijekom razdoblja od najviše pet godina prenijeti neiskorišteni kapacitet olakšice ako olakšica za vlasnički kapital ne dosegne prethodno navedeni maksimalni iznos.

Čvrstim mjerama protiv zlouporabe osigurat će se da se pravila o mogućnosti odbitka olakšice za vlasnički kapital ne upotrebljavaju u nepredviđene svrhe. Ta pravila protiv zlouporabe temelje se na Smjernicama o sustavima odbitaka nominalnih kamata koje je Skupina za Kodeks o postupanju donijela 2019. i odnose se na poznate postojeće programe, kao što je kaskadna raspodjela olakšice unutar skupine.

Prvom bi se mjerom iz osnovice olakšice isključila povećanja vlasničkog kapitala koja proizlaze iz i. zajmova unutar grupe, ii. prijenosa udjela ili postojećih poslovnih aktivnosti unutar grupe i iii. doprinosa u gotovini pod određenim uvjetima. Stoga bi, na primjer, u pogledu zajmova unutar grupe mjera trebala spriječiti da se dokapitalizacija dodijeljena društvu A koje se nalazi u državi članici A upotrijebi za odobravanje zajma povezanom društvu B koje se nalazi u državi članici B. To je zato što bi u tom slučaju društvo B upotrijebilo taj novac i za dokapitalizaciju drugog povezanog društva C koje se nalazi u državi članici C. To bi dovelo do povećanja broja olakšica za vlasnički kapital sa samo jednim stvarnim povećanjem vlasničkog kapitala na razini grupe.

Drugom mjerom utvrđuju se posebni uvjeti za uzimanje u obzir povećanja vlasničkog kapitala koja proizlaze iz doprinosa u naravi ili ulaganja u imovinu. Njezin je cilj spriječiti precjenjivanje imovine ili kupnju luksuzne robe u svrhu povećanja osnovice olakšice. Stoga, na primjer, vrijednost imovine i povezani troškovi ne bi trebali premašivati razumne profesionalne potrebe, a bilo koji dio vrijednosti imovine koja je uložena ili evidentirana u računovodstvenim knjigama poreznog obveznika koji prelazi njezinu tržišnu vrijednost trebalo bi odbiti od osnovice olakšice.

Treća mjera usmjerena je na ponovnu kategorizaciju starog kapitala u novi kapital, koji bi se smatrao povećanjem vlasničkog kapitala za potrebe olakšice. Takva ponovna kategorizacija mogla bi se postići likvidacijom i osnivanjem novih poduzeća. Na primjer, ako se postojeće društvo sa zadržanom dobiti likvidira, doći će do povećanja vlasničkog kapitala matičnog društva zbog uključivanja zadržane dobiti. Ako se naknadno osnuje novo društvo kći i ako ga matično društvo više ne drži, prethodno uvećana osnovica olakšice matičnog društva ne bi se umanjila za vrijednost udjela u društvu kćeri.

•Ograničenje odbitka kamata

Na strani duga, olakšica za nominalne kamate na vlasnički kapital popraćena je ograničenjem mogućnosti odbitka poreza za plaćanje kamata povezanih s dugom. Konkretno, proporcionalnim ograničenjem ograničit će se mogućnost odbitka kamata na 85 % prekoračenih troškova zaduživanja (tj. plaćene kamate umanjene za primljene kamate). Takvim se pristupom omogućava istodobno rješavanje problema povlaštenog poreznog tretmana duga i na strani vlasničkog kapitala i na strani zaduživanja, što je najučinkovitije i čuva održivost javnih financija država članica.

S obzirom na to da se pravila o ograničavanju kamata već primjenjuju u EU-u, u skladu s člankom 4. Direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza, porezni obveznik kao prvi korak primijenit će pravilo iz članka 6. ovog prijedloga, a zatim izračunati ograničenje koje se primjenjuje u skladu s člankom 4. Direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza. Ako je rezultat primjene pravila iz Direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza niži iznos koji se može odbiti, porezni obveznik imat će pravo prenijeti ili odbiti razliku u skladu s člankom 4. navedene direktive.

Na primjer, ako društvo A ima prekoračene troškove zaduživanja u iznosu od 100, trebalo bi:

(1)prvo, primijeniti članak 6. ovog prijedloga direktive kojim se mogućnost odbitka ograničava na 85 % od 100 = 85 čime se dobije iznos od 15 koji se ne može odbiti;

(2)kao drugo, izračunati iznos koji bi se mogao odbiti na temelju članka 4. Direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza. Ako je iznos koji se može odbiti niži, npr. 80 (a time je veći iznos koji se ne može odbiti, tj. 20), razlika u mogućnosti odbitka, tj. dodatni iznos koji se ne može odbiti (tj. 85 – 80 = 5) prenijet će se ili odbiti u skladu s uvjetima iz članka 4. Direktive o suzbijanju izbjegavanja poreza kako je prenesena u nacionalno pravo.