Od objave trećeg izvješća 28. rujna 2016. ukupan broj dolazaka iz Turske na grčke otoke iznosi 5687, što prosječno čini približno 81 dolazak dnevno. Iako je broj dnevnih dolazaka i dalje viši nego prije ljeta, ipak ih je mnogo manje u usporedbi s istim razdobljem prošle godine (ukupno oko 390 000 od 28. rujna do 4. prosinca 2015.) i s mjesecom koji je prethodio Izjavi (kad je u prosjeku dolazilo više od 1700 osoba na dan). Od donošenja Izjave EU-a i Turske u Egejskom su moru zabilježena 63 slučaja smrtno stradalih ili nestalih osoba. Iako treba duboko žaliti za svakim izgubljenim životom, riječ je o znatnom smanjenju broja izgubljenih života s obzirom na to da je u istom razdoblju 2015. smrtno stradalo više od 592 osobe.

Od početka provedbe Izjave broj prelazaka u znatnom je padu i to se nastavilo u razdoblju obuhvaćenom ovim izvješćem. Gubitak života je smanjen. Prosječan broj dnevnih dolazaka iz Turske na grčke otoke i dalje je oko 81 osoba, što je mnogo manje u usporedbi s najvećim brojevima zabilježenima u istom razdoblju prošle godine. Istodobno, vraćanja iz Grčke u Tursku odvijaju se presporo. Stoga su se već preopterećeni prihvatni objekti na grčkim otocima našli pod dodatnim pritiskom i to je pridonijelo nedavnim incidentima narušavanja javnog reda. Iako je ukupna razina migracijskih tokova prema Grčkoj i dalje mnogo niža nego prije Izjave, trenutačno stanje iziskuje ne samo pomno praćenje nego i, što je važnije, ulaganje dodatnih napora kako bi se pridonijelo poboljšanju stanja na grčkim otocima.

Pojačana koordinacija i suradnja

Koordinator EU-a za provedbu Izjave EU-a i Turske s grčkim i turskim nadležnim tijelima, agencijama EU-a, međunarodnim organizacijama te ostalim državama članicama osigurao je dnevno praćenje provedbe Izjave EU-a i Turske s naglaskom na ubrzavanje postupaka povezanih s azilom, povećanje broja migranata koji se s grčkih otoka vraćaju u Tursku i uspostavu odgovarajućih mjera sigurnosti u žarišnim točkama. Kako bi se osigurala potpuna provedba Izjave EU-a i Turske i ublažio pritisak na grčke otoke, provedbu treba pojačati i ubrzati. U tom cilju, a s obzirom na aktivnosti EU-a, koordinator EU-a zajedno s grčkim tijelima razradio je zajednički akcijski plan, koji objavljuje danas. Njime se potvrđuju dodatni napori koje trebaju uložiti sve strane, od Grčke i država članica, preko Europske granične i obalne straže i Europskog potpornog ureda za azil do Komisije i međunarodnih organizacija (Međunarodna organizacija za migracije i Visoki povjerenik Ujedinjenih naroda za izbjeglice – UHNCR), kako bi se osigurala potpuna provedba Izjave EU-a i Turske, a posebno kako bi se ublažio pritisak na grčke otoke. Konkretni je cilj suradnje na tim temeljima uklanjanje neriješenih zahtjeva za azil na grčkim otocima do travnja 2017. Komisija sa svoje strane podupire glavne točke zajedničkog akcijskog plana utvrđene u Prilogu 1.

Sudjelovanje država članica neophodno je za učinkovitost potpore koju agencije EU-a pružaju provedbi Izjave EU-a i Turske. Europsko vijeće 20. listopada naglasilo je važnost potpunog ispunjenja zahtjeva agencija EU-a i intervencijskih skupina za azil Europskog potpornog ureda za azil u pogledu osoblja kako bi se najizloženijim državama članicama pružila potpora u bilo kojem trenutku i s dovoljnim brojem osoblja. Kako bi omogućio brz odgovor na poziv Europskog vijeća za dodatno osoblje, Europski potporni ured za azil razvio je opsežan pilot-program osposobljavanja kako bi osigurao da se službenici za rješavanje predmeta koji imaju skromno iskustvo iz svojih zemalja mogu rasporediti kao potpora grčkim tijelima. Međutim, još nisu u potpunosti riješeni nedostaci utvrđeni u prethodnim izvješćima.

Do 5. prosinca Europski potporni ured za azil rasporedio je u Grčkoj 93 usmena prevoditelja i 74 stručnjaka iz država članica, od kojih su 52 raspoređena u žarišnim točkama, pri čemu je među njima 39 službenika za rješavanje predmeta. Trenutačno nedostaje 61 službenik za rješavanje predmeta. S obzirom na potrebu za dodatnim djelatnicima, Europski potporni ured za azil 11. studenoga objavio je dodatni poziv za 150 stručnjaka za azil iz država članica, uključujući 100 službenika za rješavanje predmeta potrebnih na otocima, no na temelju imenovanja primljenih do 5. prosinca očekuje se da će se ukupan broj raspoređenih stručnjaka zapravo smanjiti do kraja godine. Ako se to hitno ne riješi, imat će vrlo negativan učinak na brzinu kojom se mogu obrađivati predmeti i povećat će se rizik od još veće prenapučenosti otokâ.

U pogledu potpore na granici Europski potporni ured za azil do 5. prosinca rasporedio je 682 službenika u Grčkoj, uključujući ukupno 54 službenika za potporu provedbi Izjave. To znači da do 14. prosinca nedostaje 13 gostujućih službenika, a nakon toga se manjak povećava na 57. U pogledu Europola, broj gostujućih službenika koji trenutačno u žarišnim točkama provode sekundarne sigurnosne provjere povećao se na 24 (uključujući 21 gostujućeg službenika i Europolovo osoblje). U ovom trenutku, uz Europolove djelatnike raspoređene na pet otoka kako bi provodili sekundarne sigurnosne provjere, u Regionalnoj jedinici EU-a za posebne namjene u Pireju raspoređena su četiri dodatna službenika za potrebe koordinacije. Čini se da se raspoređivanjem preko Europola i dalje zadovoljavaju potrebe, ali morat će se pomno nadzirati potrebe za prilagodbama kako bi se mogao pratiti razvoj stanja u pogledu priljeva migranata u budućnosti.

U tom bi kontekstu, posebno zbog rizika od povećanja prenapučenosti kapaciteta za prihvat na otocima i povezanih rizika za javni red (vidi u nastavku), države članice trebale hitno povećati svoje obveze prema Europskom potpornom uredu za azil. Države članice trebale bi i održati obećanje o slanju zatraženih službenika Europskoj graničnoj i obalnoj straži i uskladiti ih s traženim brojevima i profilima. Osiguravanje stalne dostupnosti gostujućih službenika za raspoređivanje i tehničke opreme potrebne za učinkovitu provedbu operacija koje koordinira Europska granična i obalna straža ključno je za njezinu operacionalizaciju, tj. za Agenciju i tijela granične straže država članica koja se bave nezakonitim migracijskim tokovima na istočnoj sredozemnoj ruti.

Turski časnici za vezu, koji su bili opozvani nakon pokušaja državnog udara, 25. listopada ponovno su raspoređeni na grčkim otocima. Turska obalna straža aktivno provodi ophodnje u istočnom Egejskom moru i bilježi visoke tjedne razine sprečavanja odlazaka iz Turske (oko 450 – 500 uhićenja).

Nadovezujući se na raspoređivanje časnika za vezu Europske granične i obalne straže na admiralski brod NATO-a u travnju 2016. i potpisivanje standardnih operativnih postupaka između Europske granične i obalne straže i NATO-ove pomorske straže u srpnju, suradnja u Egejskom moru produbila se u obliku zajedničkog pregleda stanja, aktivnosti ranog upozoravanja i nadzora te razmjene operativnih informacija s grčkom i turskom obalnom stražom. Cilj je te suradnje stalno povećavanje već visoke stope otkrivanja i ubrzavanje razmjene informacija o krijumčarenju migranata. U tu je svrhu NATO nedavno Europskoj graničnoj i obalnoj straži dao opremu za pristup njegovoj regionalnoj ograničenoj mreži kako bi još poboljšao platforme za razmjenu informacija između dviju operacija.

Inicijative informiranja

Na temelju rada radne skupine za strategiju informiranja migranata konzorcij uglednih medija u suradnji s Komisijom upravo priprema internetski „informacijski portal za migrante”. Očekuje se da će biti pokrenut početkom 2017. kako bi milijune potencijalnih migranata diljem svijeta informirao o opasnim putovanjima i pravnim preprekama prilikom pokušaja ulaska u EU.