EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 20.7.2021. SWD(2021) 712 final RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE Izvješće o vladavini prava za 2021.

Poglavlje o stanju vladavine prava u Francuskoj priložen dokumentu KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o vladavini prava za 2021.

Stanje vladavine prava u Europskoj uniji {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Sažetak Francuski pravosudni sustav nastavlja s provedbom niza reformi usmjerenih na poboljšanje kvalitete i učinkovitosti. Dugogodišnje inicijative za jačanje neovisnosti pravosuđa, posebno jačanjem nadležnosti Visokog sudbenog vijeća, još uvijek nisu donesene, što bi zahtijevalo kvalificiranu većinu glasova oba doma parlamenta. Resursi namijenjeni pravosudnom sustavu znatno su povećani. Projekti usmjereni na potpunu digitalizaciju kaznenog postupka i nekih aspekata parničnog postupka i dalje napreduju. Dva nova nacrta zakona namijenjena jačanju povjerenja u pravosudni sustav obuhvaćaju pitanja kao što su čuvanje poslovne tajne za odvjetnike, osnivanje stegovnih sudova za pravne stručnjake i emitiranje rasprava. Predsjednik Republike zatražio je od Visokog sudbenog vijeća mišljenje o načinima poboljšanja sustava odgovornosti i zaštite sudaca. Francuska je nastavila jačati svoj institucionalni okvir za borbu protiv korupcije i njezino sprečavanje u javnom i privatnom sektoru. Specijalizirane institucije za borbu protiv korupcije, kao što su Visoko tijelo za transparentnost javnog života i Francuska agencija za borbu protiv korupcije, nastavljaju obavljati svoje dužnosti. Na snazi su propisi o sprečavanju sukoba interesa i propisi za zaštitu zviždača. Iako zakon o lobiranju koji je na snazi ne obuhvaća pojedince koji iniciraju kontakt s višim dužnosnicima, Vlada u vezi s time još nije iznijela nijedan prijedlog. Imovinske kartice objavljuju se i redovito provjeravaju. Ured financijskog državnog odvjetnika reorganiziran je te je i dalje uspješan kad je riječ o osuđujućim presudama i pravosudnim sporazumima od javnog interesa, među ostalim za visoke dužnosnike i predmete velike vrijednosti. Ljudski resursi Nacionalnog povjerenstva za računovodstvenu dokumentaciju kampanja i političko financiranje čine se nedostatnima u odnosu na njegovo radno opterećenje. Posebni mehanizmi javne nabave uvedeni su kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Francuska općenito ima dobro uspostavljen pravni okvir koji štiti pluralizam i slobodu medija. Predstojeće zakonodavne izmjene mogle bi rezultirati institucionalnom reorganizacijom nacionalnog regulatornog tijela za medije i osnivanjem jedinstvenog tijela nadležnog za audiovizualnu i digitalnu komunikaciju. Novinari su i dalje izloženi različitim vrstama prijetnji. S obzirom na povećanje broja napada za vrijeme prosvjeda ili demonstracija Vlada teži provedbi mjera kojima se nastoji poboljšati komunikacija između novinara i policije tijekom takvih događanja. Francuske vlasti predvidjele su sveobuhvatan plan oporavka za medije kako bi se ublažio učinak pandemije bolesti COVID-19 i pružila podrška transformaciji medijskog sektora. Procjene učinka i savjetovanja s dionicima česte su u zakonodavnom postupku. Međutim, Vlada je znatno povećala broj ubrzanih postupaka donošenja odluka tako što je ograničila parlamentarnu raspravu o pojedinim nacrtima zakona osjetljive prirode. Sustav izvanrednog stanja za pandemiju bolesti COVID-19 završio je 1. lipnja 2021. Druge mjere koje utječu na temeljna prava preispitivali su Ustavno vijeće i Državno vijeće te su odbili zahtjev Vlade da ispita je li moguće da se presudom Suda krši načelo dodjeljivanja i podjele nadležnosti između EU-a i njezinih država članica. Neovisna tijela zadržala su vrlo aktivnu ulogu u zaštiti temeljnih prava tijekom pandemije. Pravobranitelj je prepoznao potrebu da nacionalna tijela unaprijede praćenje njegovih preporuka. Nedavno doneseno zakonodavstvo izaziva zabrinutost zbog svojeg potencijalnog učinka na okruženje za civilno društvo. Konkretno, novi Zakon o globalnoj sigurnosti dobio je oštre kritike dionika i neovisnih tijela, a Ustavno vijeće proglasilo je neke njegove odredbe neustavnima, posebno odredbu čiji je cilj zaštita anonimnosti policijskih službenika na dužnosti. I.Pravosudni sustav Pravosudni sustav sastoji se od dviju autonomnih grana sudova: redovnih sudova nadležnih za građanske i kaznene predmete s jedne strane i upravnih sudova s druge strane. Obje se grane sastoje od triju razina sudova: prvostupanjskih, žalbenih i visokih sudova (Kasacijski sud i Državno vijeće). Državno vijeće ima i savjetodavni odjel koji daje mišljenja o nacrtima zakonodavstva te je zadužen za upravljanje upravnim i žalbenim sudovima. Ustavno vijeće nadležno je za provjeru ustavnosti zakonâ. Visoko sudbeno vijeće, u čijem je sastavu polovina članova koje biraju njihovi kolege, ima važnu ulogu u zaštiti neovisnosti sudstva. To Vijeće imenuje kandidate za najviše sudske funkcije i daje obvezujuća mišljenja kad ministar pravosuđa treba imenovati suce . Državno odvjetništvo dio je sudstva i u nadležnosti je ministra pravosuđa. Ministar može davati opće upute o politici kaznenog progona, ali ne smije davati upute u pojedinačnim predmetima. Francuska sudjeluje u Uredu europskog javnog tužitelja (EPPO). Odvjetnike zastupaju razne odvjetničke komore iz cijele Francuske. Neovisnost Razina percepcije neovisnosti prosječna je u trgovačkim društvima i u široj javnosti. U široj javnosti 57 % građana smatra da je razina neovisnosti sudova „dobra ili vrlo dobra”, što smatra i 58 % poduzeća. Iako je percipirana razina neovisnosti od 2016. ostala uglavnom stabilna za širu javnost, ona se smanjila među trgovačkim društvima u prošloj godini. Razlog na koji se u oba slučaja najčešće pozivalo kao uzrok percipiranog nedostatka neovisnosti sudstva povezan je s uplitanjem ili pritiskom Vlade i političara. Dugogodišnja ustavna reforma za jačanje nadležnosti Visokog sudbenog vijeća nije napredovala. Ustavnom reformom prije svega bi se mišljenje Visokog sudbenog vijeća o imenovanju kandidata za državnog odvjetnika učinilo obvezujućim za izvršnu vlast, čime bi Visoko vijeće postalo nadležno tijelo za odlučivanje o stegovnim mjerama povezanima s državnim odvjetnicima, stalo bi se na kraj pravu bivših predsjednika Republike da postanu članovi Ustavnog vijeća nakon svoje službe i ukinuo bi se Sud Republike. U izvješću o preprekama neovisnosti pravosuđa koje je izradilo parlamentarno istražno povjerenstvo 2. rujna 2020. naglašena je važnost provođenja ove ustavne reforme. U izvješću se predlaže daljnje jačanje uloge Visokog vijeća i to potpunim usklađivanjem stegovnih pravila i pravila imenovanja za državne odvjetnike s pravilima koja se primjenjuju za suce te davanjem Visokom vijeću ovlasti da djeluje na vlastitu inicijativu u svim pitanjima koja se odnose na neovisnost sudstva. Da bi se donio nacrt ustavnog zakona, predsjednik bi trebao pozvati oba parlamentarna doma u Kongres kako bi se o njemu glasalo, za što je potrebna kvalificirana većina od tri petine danih glasova. Potreba za jačanjem stegovnih ovlasti Visokog vijeća dodatno je naglašena u kontekstu administrativnih istraga koje je naložio ministar pravosuđa protiv tri državna odvjetnika iz Ureda financijskog državnog odvjetnika (PNF), a koje su još uvijek u tijeku i mogle bi rezultirati stegovnim postupcima. Tri sindikata sudaca podnijela su tužbu protiv ministra pravosuđa pozivajući se na sukob interesa koji se odnosi na njegovo prethodno obavljanje djelatnosti odvjetnika. Sud Republike proglasio je tužbu dopuštenom i pokrenuo sudsku istragu 13. siječnja 2021. Predsjednik Republike podnio je 23. veljače 2021. Visokom sudbenom vijeću zahtjev za mišljenje o odgovornosti i zaštiti sudaca. Jedan je od ciljeva učiniti sustav pritužbi stranaka u sporu djelotvornijim za bolje rješavanje slučajeva stručnih pogrešaka sudaca. Dva nova nacrta zakona imaju za cilj povećati povjerenje u pravosudni sustav. Ministar pravosuđa podnio je Vijeću ministara 14. travnja 2021. dva nacrta zakona za jačanje povjerenja u pravosudni sustav kojima bi se posebno poboljšala zaštita čuvanja profesionalne tajne za odvjetnike obrane, osnovali nacionalni stegovni sudovi za pravne stručnjake koji bi isto tako bili zaduženi za izradu etičkog kodeksa te proširila mogućnost snimanja i emitiranja rasprava radi promicanja razumijevanja pravosudnog sustava u široj javnosti. Kvaliteta Nekoliko projekata provodi se radi daljnjeg razvoja digitalizacije pravosudnog sustava. Unatoč nastojanjima da se poboljša razina digitalizacije pravosudnog sustava, još uvijek ima prostora za napredak kad je riječ o postupovnim pravilima koja omogućuju digitalnu tehnologiju u sudovima, primjeni digitalne tehnologije i alata za elektroničku komunikaciju na sudovima i u državnim odvjetništvima te digitalnih rješenja za pokretanje, vođenje i praćenje postupaka. U kaznenim predmetima u tijeku je projekt pod nazivom „digitalni kazneni postupak”. Cilj je projekta digitalizirati sve faze postupka, od podnošenja tužbe ili utvrđenja kaznenog djela do izricanja presude i pohranjivanja sudske odluke te olakšati pristup spisu strankama i pravnim stručnjacima. Primjena različitih alata za digitalizaciju komunikacije između svih sudionika kaznenog postupka i svih dokumenata u spisu započela je eksperimentalno 2019. na dva suda i postupno će se proširiti na sve sudove. U građanskim stvarima cilj je programa PORTALIS zamijeniti svih osam postojećih aplikacija koje se primjenjuju na sudovima jednim digitalnim alatom i u konačnici postići potpunu digitalizaciju parničnog postupka za stranke u sporu i pravne stručnjake, od podnošenja zahtjeva do dostave sudske odluke na siguran portal. Prvi korak postignut je pokretanjem internetske stranice namijenjene strankama u sporu, koja im od 4. siječnja 2021. omogućuje podnošenje zahtjeva u nekim građanskim stvarima. Isto tako, očekuje se da će mogućnost podnošenja zahtjeva za pravnu pomoć putem interneta, koja je započela na pilot sudovima u ožujku 2021., a postupno će se uvoditi na nacionalnoj razini, u kombinaciji s novim usklađenim pravilima za izračunavanje sredstavapodnositelja zahtjeva, znatno smanjiti vrijeme potrebno za obradu takvih zahtjeva. Alat PORTALIS stavit će se 2021. u funkciju na radnom sudu, a zatim će se do 2022. započeti primjenjivati na drugim sudovima. Sredstva namijenjena pravosudnom sustavu znatno su se povećala 2021. Prema Zakonu o financijama za 2021. Ministarstvu pravosuđa dodijeljen je proračun od 12,1 milijardu EUR ili oko 2 % ukupnih javnih izdataka, što predstavlja porast od 8 % u odnosu na prethodnu godinu (najveći godišnji porast u više od 20 godina), uključujući dodatnih 127 milijuna EUR dodijeljenih za pravne troškove. Zakonom o financijama isto tako otvara se 2 450 radnih mjesta u pravosudnom sustavu, što je povećanje od oko 3 % na ukupno oko 90 000 radnih mjesta. Proračun za pravnu pomoć dosegnuo je 585 milijuna EUR 2021., što je povećanje od 10 % koje omogućuje povećanje naknada odvjetnicima u okviru tog sustava, posebno za određene radnje u kaznenim stvarima i u postupku posredovanja. Uspostavljeno je i novo jamstvo naknade odvjetniku bez obzira na propuste podnositelja zahtjeva za pravnu pomoć. Odvjetničke komore smatraju da je naknada odvjetnicima za pravnu pomoć i dalje u velikoj mjeri nedostatna i da ne pokriva troškove odvjetnika. Stavljeno je izvan snage nekoliko mjera koje se odnose na funkcioniranje kaznenopravnog sustava, a uvedene su tijekom pandemije bolesti COVID-19. Ustavno vijeće proglasilo je neustavnim automatsko produljenje trajanja istražnog zatvora uvedeno Nalogom od 25. ožujka 2020. i provedeno za vrijeme ograničenja kretanja do 11. svibnja 2020. zbog njegova automatizma i nepostojanja sustavnog sudskog preispitivanja nužnosti produljenja u kratkom roku, uzimajući u obzir pravo na osobnu slobodu. U Odluci od 5. ožujka 2021. Državno vijeće isto tako je presudilo da je automatsko produljenje u suprotnosti s pravom na slobodu utvrđenim u članku 5. Europske konvencije o ljudskim pravima (EKLJP) i da mogućnost da sudac nižih kaznenih sudova naloži održavanje videokonferencija ili komunikaciju telefonom krši pravo na pošteno suđenje zaštićeno člankom 6. EKLJP-a. Nalogom od 27. studenoga 2020. Državno vijeće već je obustavilo održavanje videokonferencija bez pristanka optuženika za rasprave pred višim kaznenim sudovima jer je to ozbiljno i očito nezakonito zadiranje u prava obrane i pravo na pošteno suđenje. Učinkovitost Poduzimaju se mjere za ublažavanje učinka pandemije bolesti COVID-19 na učinkovitost građanskih i kaznenih sudova, ali općenito i dalje postoji zabrinutost u vezi s trajanjem postupaka. Zbog hitnih mjera poduzetih za suočavanje sa zdravstvenom krizom, posebno između ožujka i svibnja 2020., usporila se aktivnost sudova i povećao se broj predmeta. Tako se od listopada 2020. na građanskim sudovima povećao broj predmeta za gotovo 43 000, a na nižim kaznenim sudovima za 19 000 predmeta u odnosu na kraj 2019. Procijenjeno vrijeme potrebno za rješavanje parničnih građanskih i trgovačkih predmeta nastavilo se povećavati, a 2019. je ono bilo 432 dana. S druge strane, stopa rješavanja parničnih građanskih i trgovačkih predmeta blago se povećala na 99,7 % za 2019., ali ta brojka prethodi učincima pandemije. Kako bi se odgovorilo na izazove s kojima se suočavaju kazneni sudovi, u novom zakonu od 8. travnja 2021. radi poboljšanja učinkovitosti lokalnog pravosuđa i kaznenog postupka proširuju se alternativne mjere na kazneni progon, proširuje se opseg mjera koje se primjenjuju kao dio composition pénale i dopušta se izvansudsko izvršenje rada za opće dobro. II.Okvir za borbu protiv korupcije Tijela uključena u borbu protiv korupcije obuhvaćaju Agenciju za borbu protiv korupcije (koja priprema višegodišnji plan za borbu protiv korupcije i pruža potporu privatnim i javnim pravnim osobama o tome kako spriječiti i otkriti korupciju), Visoko tijelo za transparentnost javnog života (odgovorno za osiguravanje integriteta javnih institucija i dužnosnika) i Središnji ured za borbu protiv korupcije i poreznih kaznenih djela (specijalna policija za istraživanje gospodarskog kriminala, uključujući korupciju i pranje novca). Financijski državni odvjetnik nadležan je za istraživanje slučajeva korupcije na visokoj razini.

Stručnjaci i direktori poduzeća smatraju da je razina korupcije u javnom sektoru i dalje relativno niska. Prema indeksu percepcije korupcije za 2020., koji je objavio Transparency International, Francuska je postigla 69 od 100 bodova te je na 8. mjestu u Europskoj uniji i 23. mjestu u svijetu. Ta percepcija relativno je stabilna u posljednjih pet godina. Provodi se nacionalni plan za borbu protiv korupcije za razdoblje 2020.-2022. Plan je usmjeren na sljedeće mjere: i) optimizaciju analize podataka radi poboljšanja razumijevanja i otkrivanja korupcije; ii) obuku i podizanje razine osviještenosti za javne službenike; iii-a) pružanje pomoći ministarstvima u uspostavljanju programâ za borbu protiv korupcije; iii-b) podupiranje većih općina i njihovih ustanova u uspostavljanju programâ za borbu protiv korupcije; iii-c) promicanje integriteta u sportskim organizacijama i na priredbama; iii-d) pružanje potpore poduzećima u provedbi francuskog okvira za borbu protiv korupcije i poticanje da usklađenost s antikorupcijskim mjerama učine sredstvom jačanja svoje konkurentnosti; iii-e) pooštravanje kaznenih sankcija za korupciju; iv) jačanje djelovanja Francuske na međunarodnoj razini. Progon i rješavanje predmetâ korupcije imaju pozitivne rezultate, među ostalim u predmetima koji se odnose na visoke dužnosnike. Nacionalnim zakonodavstvom inkriminirani su svi oblici kaznenih djela korupcije (aktivna, pasivna, domaća i/ili inozemna korupcija) u javnom i privatnom sektoru, uključujući područje sporta i zloupotrebu položaja u javnom sektoru. Središnji ured za borbu protiv korupcije i poreznih kaznenih djela (OCLCIFF) je specijalna policija za istraživanje gospodarskog kriminala, uključujući korupciju i pranje novca. Ured ima 86 službenika, podijeljenih u jedinice za analizu financijskih podataka, istraživanje i prikupljanje dokaza. Ured je 2020. zaplijenio 166 milijuna EUR nezakonito stečene imovine . Međutim, zapošljavanje, osposobljavanje (ponekad u trajanju od tri godine) i zadržavanje visokokvalificiranog osoblja, posebno analitičara financijskih podataka i iskusnih istražitelja, predstavljaju problem za Ured . Ured financijskog državnog odvjetnika reorganiziran je radi povećanja djelotvornosti, što je uključivalo dodatna sredstva i povećanje neovisnosti. Financijski državni odvjetnik (PNF) osnovao je 2020. poseban tim za istraživanje dokaza s pomoću otvorenih baza podataka. PNF je 2020. pokrenuo 123 nova predmeta, što je dovelo do 21 optužnice čija se ukupna vrijednost procjenjuje na 2 milijarde EUR i sa 65 uključenih pojedinaca. Do danas je zaključeno ukupno 12 pravosudnih sporazuma od javnog interesa (CJIP-ova). Kao odgovor na preporuke Skupine država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO), za 2021. PNF predviđa zapošljavanje dodatnih državnih odvjetnika. Međutim, nisu zabilježene odgovarajuće aktivnosti u vezi s ostalim preporukama GRECO-a. Agencija za borbu protiv korupcije (AFA) priprema višegodišnji plan za borbu protiv korupcije i nadzire provedbu preventivnih mjera u javnim (nacionalnim ili lokalnim) i privatnim subjektima. U rujnu 2020. AFA je objavila studiju koja analizira programe borbe protiv korupcije privatnih društava i praktični vodič za trgovačka društva kad je riječ o darovima i troškovima reprezentacije. Nakon javne rasprave AFA je 2021. izdala drugu generaciju preporuka (prvi niz izdan je 2017.) o razvoju i provedbi mehanizama usklađenosti za pravne osobe. Uprava smatra da su tehnička i financijska sredstva dostupna AFA-i prikladna. Iako službenici koji rade u AFA-i imaju iskustva u javnom sektoru (uglavnom ustupljeni istražitelji, državni odvjetnici, ali i analitičari financijskih podataka) i u privatnom sektoru, čini se da su veličina i velika fluktuacija njezina osoblja izazov. Visoko tijelo za transparentnost javnog života (HATVP) nastavlja nadzirati provedbu pravila o integritetu javnih službenika, uključujući pravila o prijavi imovine . HATVP je odgovoran za osiguravanje integriteta javnih institucija i službenika. Njegove zadaće uključuju provjeru izjava o imovini i interesima. HATVP je 2020. primio 17 713 izjava o interesu i imovini od javnih dužnosnika te 825 od ministara i članova Parlamenta. Iako su izjave dužnosnika i ministara javne, izjave članova parlamenta dostupne su samo na zahtjev. Kontrola koju je HATVP proveo 2020. pokazuje da je oko 53 % izjava ispunjavalo uvjete usklađenosti, 22 % je zahtijevalo manja pojašnjenja, a 25 % je imalo značajnih nedostataka. Deset spisa proslijeđeno je 2020. Financijskom državnom odvjetniku radi mogućeg kaznenog progona. HATVP savjetuje institucionalne etičke službenike (responsables déontologues) pomažući im u obuci i obrazovanju o etici. HATVP isto tako izdaje općenitije etičke smjernice i može potpisivati​sporazume s nevladinim organizacijama radi promicanja transparentnosti. HATVP je predložio izmjenu zakona o lobiranjuza upravljanje registrom lobiranja. Stopa primljenih izjava registriranih lobista u studenome 2020. bila je na 90 %. Prema preporuci GRECO-a, HATVP je 2020. predložio izmjenu zakona o lobiranju kako bi se uključili lobisti pojedinci (a ne samo organizacije) koji iniciraju kontakt s višim dužnosnicima. Vlada do danas nije iznijela nijedan prijedlog. Mandat HATVP-a proširen je 2020. na nadzor provedbe pravila o nespojivim dužnostima i rotirajućim vratima. U prosjeku se u 10 % kontroliranih slučajeva otkrije nespojivost dužnosti. HATVP je 2020. donio odluku o nespojivosti dužnosti za bivšeg savjetnika jednog ministarskog kabineta. Ljudski resursi Nacionalnog povjerenstva za računovodstvenu dokumentaciju kampanja i političko financiranje (CNCCFP) čine se nedostatnima u odnosu na njegovo radno opterećenje. CNCCFP je tijelo koje provodi reviziju računovodstvenih izvješća političkih stranaka i izbornih kampanja. Izborno povjerenstvo sastoji se od devet sudaca (koje upućuju Revizorski sud i druge pravosudne institucije) i 58 pomoćnih dužnosnika. Uz pomoć 143 vanjska savjetnika 2020. revidirano je 2 200 predmeta. U prosjeku do 4 % izvješća o predizbornim kampanjama upućuje na računovodstvene probleme. Odjel za reviziju političkih stranaka ima šest službenika pa, s obzirom na radno opterećenje, pružanje točnih i detaljnih računovodstvenih izvješća u postupovnom roku od šest mjeseci od dana izbora ostaje problematično. Povjerenik za etiku Nacionalne skupštine nadzire provedbu etičkih pravila za zastupnike u parlamentu. Etička pravila za zastupnike u parlamentu uključena su u propise Nacionalne skupštine i u etički kodeks. Zastupnici u parlamentu u situaciji sukoba interesa trebaju izvijestiti predsjedništvo Nacionalne skupštine i povući se od sudjelovanja u glasanju o pitanju u vezi s kojim su u sukobu interesa. Svaka donacija, sponzorstvo i naknade za putovanje koje primi zastupnik u parlamentu moraju se prijaviti i objaviti na stranici transparentnosti Nacionalne skupštine. U slučaju sumnji u bilo kakvo kršenje etičkih pravila Povjerenik za etiku može dostaviti predmet predsjedniku Skupštine, koji zatim može proslijediti spis predsjedništvu Skupštine na daljnje razmatranje i poduzimanje mogućih radnji. Agencija za borbu protiv korupcije (AFA) izdala je preporuke za razvoj mehanizama za zviždače. U skladu s postojećim propisima o zaštiti zviždača cilj je ovih preporuka izdanih u siječnju 2021. pomoći subjektima javnog i privatnog sektora da spriječe i otkriju podmićivanje, zlouporabu položaja, iznudu od strane javnih službenika, ostvarivanje nezakonitih koristi, pronevjeru javnih sredstava i pogodovanje. Zviždači svoje pritužbe mogu prvo podnijeti putem kanala u svojem poduzeću ili javnoj upravi, a u specifičnim okolnostima pritužba se može podnijeti AFA-i. Pravobranitelj zviždačima pruža potporu i savjete, uključujući vodič. Pravobranitelj ima jednog stalnog službenika za savjetodavni odjel. Od 2017. je obrađivao u prosjeku 80 prijava zviždača godišnje, dok je 2020. zabilježen pad od gotovo 20 %. Manjak odgovarajuće financijske i pravne potpore izazov je za praktičnu zaštitu zviždača. Posebne smjernice za borbu protiv korupcije izdane su u području javne nabave za ublažavanje rizika tijekom pandemije bolesti COVID-19. Agencija za borbu protiv korupcije i Uprava za javnu nabavu (DAE) objavili su u lipnju 2020. smjernice o „Upravljanju rizikom od korupcije u području javne nabave”. Za svaku fazu javne nabave smjernice upućuju na povezane rizike od korupcije, predlažu mjere ublažavanja i daju preporuke kako razviti organizacijsko mapiranje rizika i antikorupcijske kodekse ponašanja. III.Medijski pluralizam i sloboda medija Francuski ustav štiti slobodu izražavanja i informiranja te pluralizam i neovisnost medija. Ta su načela dalje utvrđena u sektorskom zakonodavstvu, koje provodi neovisno regulatorno tijelo medija. Francuski okvir medijskog pluralizma osigurava „vanjski pluralizam”, definiran u smislu pluralizma medijskih aktera, kao i „unutarnji pluralizam”, definiran u smislu jednakosti i različitosti mišljenja. Francuski pravni sustav isto tako predviđa posebna pravila koja se odnose na transparentnost vlasništva nad medijima. Francuska je donijela nekoliko zakona radi prijenosa revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, a još su predviđena tri dodatna ukaza za dovršetak postupka prenošenja. Nacionalno regulatorno tijelo medija, Conseil supérieur de l’audiovisuel (CSA), proći će institucionalne promjene. Vlada je nedavno predstavila prijedlog kojim se dopušta spajanje Conseil supérieur de l’audiovisuel (CSA) s Haute Autorité pour la Diffusion des Œuvres et la Protection des Droits sur Internet (HADOPI), tijelom za zaštitu intelektualnog vlasništva, kako bi se osnovalo jedinstveno tijelo nadležno za audiovizualnu i digitalnu komunikaciju (ARCOM). To bi dovelo do toga da se ARCOM-u dodjeljuje skup nadležnosti povezanih sa zaštitom maloljetnika na internetu, dezinformacijama, govorom mržnje i internetskim piratstvom. CSA je pozdravio Vladin prijedlog, međutim, izrazio je zabrinutost zbog proračuna i sastava novog tijela. Prijedlogom je predviđeno da ARCOM podliježe istim jamstvima neovisnosti kao i CSA te HADOPI. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. (MPM), kao i 2020., ocijenjeno je da su rizici za neovisnost i učinkovitost francuskog regulatornog tijela medija na niskoj razini, a ističe se da tijelo raspolaže autonomnim proračunom, dok je njegovo djelovanje, uključujući imenovanje članova, transparentno. Francusko novinarsko vijeće deontološkim standardima. sastavljeno od predstavnika novinara, izdavača i javnosti ispituje navodno kršenje novinarskih standarda u novinskim člancima (tekstove i slike, objavljene izvan interneta i na internetu) te u audiovizualnim vijestima. Od svojega osnutka 2019. Vijeće je zabilježilo gotovo 411 slučajeva kršenja i objavilo 34 opomene. CSA je preporučio pokretanje razmatranja okvira vlasništva nad medijima. CSA je 22. ožujka 2021. objavio mišljenje navodeći da je postojeći okvir za sprečavanje koncentracije zastario u nekoliko aspekata s obzirom na demografski, gospodarski i tehnološki razvoj u ovom sektoru. CSA je predložio da Vlada osnuje stručnu skupinu koja će raditi na ovom pitanju. Francuski pravni sustav predviđa obvezu objavljivanja svih izravnih i krajnjih vlasnika medija. Dodjela frekvencija za audiovizualne usluge ovisi i o podacima o vlasniku usluge koji podnosi zahtjev. Koncentraciju vlasništva nad medijima kontrolira tijelo nadležno za zaštitu tržišnog natjecanja, koje bi se trebalo savjetovati s CSA-om kad se radi o audiovizualnim medijima ili radiju. Prema Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. rizik povezan s transparentnošću vlasništva nad medijima je nizak, međutim, navodi se da bi višeslojna vlasnička struktura brojnih medijskih konglomerata mogla stvoriti određeni stupanj netransparentnosti. S druge strane, u Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. navode se dugotrajne visoke razine horizontalne koncentracije koja obuhvaća različite medije. Francuske vlasti dodijelile su značajnu financijsku potporu medijima. Kako bi ublažila ekonomski učinak pandemije bolesti COVID-19, francuska Vlada izdvojila je u 2020. 106 milijuna EUR za osiguranje kontinuiteta distribucije tiska i pomoć najugroženijim medijskim akterima – tisku, inozemnim naslovima i izdavačima. Svi medijski djelatnici, uključujući slobodne suradnike, imali su isto tako pravo na naknadu zbog skraćenog radnog vremena. Kad je riječ o dugoročnim potporama, sveobuhvatni plan oporavka predviđa 377 milijuna EUR tijekom sljedeće dvije godine za podršku digitalnim i ekološkim tranzicijama u medijskom sektoru. To uključuje i fond od 18 milijuna EUR za potporu novinarima u neizvjesnom položaju, kao što su slobodni suradnici, fotoreporteri i karikaturisti. Francuska Vlada predvidjela je i promjene okvira financijske potpore za tisak, posebno kad je riječ o uvjetima prijave i metodama izračuna financijske potpore. Novinari su u Francuskoj i dalje izloženi različitim vrstama prijetnji. Tijekom prosvjeda i demonstracija novinare i medijske djelatnike napadali su i prosvjednici i policijske snage. U tom kontekstu, Vlada je naručila neovisno izvješće koje uključuje prijedloge mjera usmjerenih na poboljšanje sigurnosti novinara kao i njihove komunikacije s policijskim snagama tijekom prosvjeda i demonstracija. Državno vijeće proglasilo je nezakonitima i četiri odredbe Plana održavanja reda, koje su ograničavale rad novinara tijekom prosvjeda ili demonstracija. Zabrinjavajuća kretanja primijećena su u vezi s povjerljivošću izvora novinara, prijetnjama fizičkim nasiljem ili slučajevima uznemiravanja na internetu, posebice kad je riječ o novinarkama. Platforma Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara zabilježila je petnaest upozorenja za Francusku od listopada 2020., od kojih se većina odnosila na fizičke napade, uznemiravanje i zastrašivanje novinara. U Izvješću o praćenju medijskog pluralizma za 2021. ističe se da česta upotreba izvanrednog stanja i vrlo široka definicija dezinformacija isto tako mogu negativno utjecati na položaj novinara. Ustavno vijeće poništilo je kontroverzne odredbe koje su mogle utjecati na djelatnost novinara. Nakon što je novinarska zajednica iznijela kritike na nacrt zakona o „globalnoj sigurnosti”, Vlada je predložila značajne izmjene nacrta odredbe kojom se kriminalizira širenje slika na kojima se vidi lice ili druge identifikacijske osobine pripadnika nacionalne policije ili gendarmerie koji sudjeluju u policijskoj operaciji. Zakonodavni tekst donesen u travnju 2021. uključivao je novo kazneno djelo koje se sastojalo od zlonamjernog širenja slika policijskih službenika u izvršavanju njihovih dužnosti s očitom namjerom da se nanese šteta njihovu fizičkom ili psihičkom integritetu (članak 52.1.). Ustavno vijeće proglasilo je ovaj članak nespojivim s francuskim Ustavom zbog nedostatka pravne sigurnosti koja proizlazi iz nepotpune formulacije odredbe. Odluku Ustavnog vijeća pozdravili su dionici medija. Predstavnici Vlade izrazili su spremnost da predlože revidiranu verziju članka.

IV.Ostala institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže Francuska ima polupredsjednički sustav vlasti, s predsjednikom Republike kojeg izravno bira narod i predsjednikom vlade koji odgovara Parlamentu. Dvodomni Parlament sastoji se od Nacionalne skupštine i Senata. Zakonodavni prijedlozi mogu potjecati od Vlade ili od članova obaju domova Parlamenta. Ustavno vijeće kontrolira ustavnost zakona, prije ili nakon njihova donošenja. Neovisna tijela važna su u sustavu provjere i ravnoteže. Procjene učinka i savjetovanja s dionicima česte su u zakonodavnom postupku, iako nisu obvezne u svim slučajevima. Broj objavljenih procjena učinka uz nacrte zakona koji potječu od Vlade povećao se s godišnjeg prosjeka od 9 na 25 od 61 nacrta zakona u 2020. Uključivanje dionika i javnosti nije obvezno za izradu novih zakona; prema tvrdnjama Državnog vijeća, česte su neformalne konzultacije, uključujući sastanke s dionicima te konzultacije putem savjetodavnih odbora. Nakon devet mjeseci razmatranja Građanska konvencija o klimi podnijela je svoje prijedloge Vladi, koja je 10. veljače 2021. objavila svoj nacrt zakona o klimi. Štoviše, nakon prijedloga Konvencije Predsjednik se obvezao održati referendum o uvođenju klauzule o klimi u Ustav. Primjena hitnih i ubrzanih postupaka, zamišljenih za iznimne slučajeve, znatno se povećala. Na posljednjem zasjedanju parlamenta (2019.-2020.) 37 od 58 zakona doneseno je po ubrzanom postupku. Od početka parlamentarnog saziva u Nacionalnoj skupštini u skladu s ovim postupkom raspravljalo se o 57 % zakona. Stoga ubrzani postupak, izvorno zamišljen kao iznimka, postaje pravilo, čak i za zakone sa značajnim utjecajem na osobne slobode koji bi zahtijevali opsežnu parlamentarnu raspravu. Režim za izvanredno stanje, uveden u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, nekoliko je puta produljen i završio je 1. lipnja 2021. Izvanredno zdravstveno stanje uspostavljeno na dva mjeseca zakonom od 23. ožujka 2020. produljeno je do 10. srpnja 2020. Tada je zakonom od 9. srpnja 2020. uspostavljen prijelazni režim kojim se Vlada ovlašćuje na poduzimanje izvanrednih mjera u borbi protiv epidemije u razdoblju od 11. srpnja do 31. listopada 2020. Nacionalno izvanredno zdravstveno stanje ponovno je proglašeno ukazom od 17. listopada 2020., a njegovo je produljenje zakonom odobreno dva puta, prvo do 16. veljače 2021., a zatim do 1. lipnja 2021. To je omogućilo Vladi da ukazom donese niz mjera radi suočavanja s pandemijom. Parlament je 27. svibnja 2021. donio zakon o upravljanju izlaskom iz zdravstvene krize, kojim se stvara prijelazni režim primjenjiv nakon ukidanja izvanrednog zdravstvenog stanja, od 2. lipnja do 30. rujna 2021. Ustavno vijeće proglasilo je ustavnim nekoliko odredaba zakona koje je osporavala skupina zastupnika. Od najviših sudova zatraženo je da preispitaju mjere koje utječu na temeljna prava. Ustavno vijeće preispitalo je valjanost zakona kojim se odobrava produljenje izvanrednog zdravstvenog stanja do 16. veljače 2021. i uvode mjere za suzbijanje zdravstvene krize te je poništilo automatsko produljenje trajanja istražnog zatvora. Državno vijeće presudilo je od ožujka 2020. do ožujka 2021. u hitnim postupcima o 647 zahtjeva kojima se osporavalo vladino upravljanje pandemijom i u 51 predmetu naložilo mjere ili obustavilo akte javnih tijela. Državno vijeće posebice je obustavilo obveznu upotrebu videokonferencija na raspravama u kaznenom postupku, uredilo upotrebu bespilotnih letjelica za policijsko praćenje demonstracija i presudilo da stranke moraju imati mogućnost savjetovati se sa svojim odvjetnikom čak i nakon policijskog sata. U 51 predmetu u kojem je zahtjev službeno odbijen komunikacija tijekom saslušanja navela je Vladu na poduzimanje korektivnih mjera, a Državno vijeće podsjetilo je državu na njezine dužnosti ili je određeno naznačilo njezine obveze u približno 130 predmeta. Državno vijeće donijelo je i druge važne presude u vezi s temeljnim pravima, uključujući presudu o zadržavanju podataka koja izaziva zabrinutost zbog njezine interakcije s pravnim poretkom Europske unije. U prethodno navedenoj presudi, pozivajući se na obvezujuću prirodu presuda Suda EU-a, Državno vijeće ipak je odbilo zahtjev Vlade da razmotri može li se presudu Suda EU-a smatrati kršenjem načela dodjeljivanja i podjele nadležnosti između Unije i njezinih država članica. Neovisna tijela imala su aktivnu ulogu u obrani temeljnih prava tijekom pandemije bolesti COVID-19. Commission Nationale Consultative des Droits de l’Homme (CNCDH) objavio je 2020. 18 mišljenja u okviru izvršavanja svojih ovlasti nadzora usklađenosti tijela sa standardima temeljnih prava, ponekad djelujući na vlastitu inicijativu u vezi s nacrtima zakona za koje se Vlada nije s njime savjetovala i izdavanjem posebnih preporuka kako bi se osiguralo poštovanje ustavnih načela i osobnih sloboda. Takav pristup zagovaranju zakonodavnih izmjena u skladu je s preporukom pododbora GANHRI-ja za akreditaciju (SCA), koji je potaknuo CNCDH da nastavi širiti svoje aktivnosti u okviru svojeg mandata zaštite. Pravobranitelj je isto tako zadržao kontinuitet svojih aktivnosti. Obradio je ukupno 96 894 žalbi i 69 705 poziva 2020., što predstavlja porast od 10 % u odnosu na prethodnu godinu, te je donio 234 preporuke. Međutim, kako bi ojačao prava onih koji traže pomoć, Pravobranitelj je prepoznao potrebu da nacionalna tijela unaprijede provedbu daljnjih mjera na temelju njegovih preporuka., napominjući da je 2019. odgovoreno samo na 56 %, od kojih je 31 % odbijeno. Pravobranitelj je donio i dva mišljenja o pravnom režimu izvanrednog zdravstvenog stanja kako bi osigurao da se zakonodavnim i regulatornim mjerama poduzetim u borbi protiv pandemije poštuju prava i slobode pojedinaca te jamči jednako postupanje. Nedavno doneseno zakonodavstvo izaziva zabrinutost zbog svojeg potencijalnog učinka na okruženje za civilno društvo. Smatra se da Francuska još uvijek ima suženo okruženje za civilno društvo, a ograničenja javnih okupljanja nametnuta tijekom pandemije, posebno njihovo provođenje od strane lokalnih tijela, stvorila su daljnju zabrinutost u tom pogledu. Novi Zakon o globalnoj sigurnosti, koji je Parlament donio 15. travnja 2021., predmet je brojnih kritika različitih dionika i neovisnih tijela zbog potencijalnog utjecaja na slobode izražavanja i informiranja te pravo na prosvjed. Zakonom se osigurava mogućnost policijskim ophodnjama da nose kamere i upotrebljavaju bespilotne letjelice za prijenos slika prosvjednika i prolaznika uživo do zapovjednog centra te je uvedeno novo kazneno djelo koje se sastoji od zlonamjernog širenja slike policijskih službenika u izvršavanju njihovih dužnosti s očitom namjerom da se nanese šteta njihovu fizičkom ili psihičkom integritetu. Ovo novo kazneno djelo oštro je kritizirano zbog utjecaja na pravo na informaciju, s obzirom na važnost izvješća svjedoka koji nisu profesionalni novinari. Radi rješavanja tih pitanja predsjednik Vlade odlučio je podnijeti cjelokupni zakon Ustavnome vijeću na razmatranje. Ustavno vijeće proglasilo je neustavnim nekoliko odredbi, uključujući članak kojim se uvodi prethodno navedeno novo kazneno djelo te je stavilo rezerve u odnosu na ostale odredbe. Isto je tako kritiziran nacrt zakona o „jačanju poštovanja načela Republike”, podnesen Parlamentu 9. prosinca 2020., zbog ograničenja koja bi mogao nametnuti slobodi udruživanja i izražavanja. Posebno odredbe kojima se uspostavlja kontrola financiranja vjerskih udruga iz inozemstva iznad određenog praga, proširivanje osnova za raspuštanje udruga, među ostalim za djela koja su počinili njihovi članovi, kao i nametanje obveze potpisivanja široko definiranog „ugovora o privrženosti republici” za udruge koje traže subvencije stvaraju zabrinutost na nacionalnoj i europskoj razini. Prilog I.: Popis izvora prema abecednom redoslijedu* * Popis doprinosa primljenih u okviru savjetovanja za Izvješće o vladavini prava za 2021. dostupan je na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Agence Française Anticorruption (2020.), Izvješće o radu ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/RA_AFA_2020_V2_WEB.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020.), Nacionalna dijagnoza o sustavima borbe protiv korupcije u trgovačkim društvima ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Diagnostic%20national%20sur%20les%20dispositifs%20anticorruption%20dans%20les%20entreprises.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020.), Plan za borbu protiv korupcije za razdoblje 2020.–2022. ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/RA_AFA_2020_ENG_Version_Finale.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020.), Praktični vodič za trgovačka društva kad je riječ o darovima i troškovima reprezentacije ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Guide%20pratique%20politique%20cadeaux%20et%20invitations.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020.), Smjernice za razvoj mehanizama za zviždače ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Recommandations%20AFA.pdf ). Agence Française Anticorruption (2020.), Smjernice za upravljanje rizikom od korupcije u području javne nabave ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Guide_maitrise_risque_corruption-Hyperlien.pdf ). Agence Française Anticorruption (2021.), Preporuke, Službeni list od 12. siječnja 2021. ( https://www.agence-francaise-anticorruption.gouv.fr/files/files/Recommandations%20AFA.pdf ). Agence Française Anticorruption, direktor (2020.), Rasprava sa zastupnicima Nacionalne skupštine u travnju 2021. ( video available at http://videos.assemblee-nationale.fr/video.10597957_60656dae755b9.lutte-contre-la-corruption--m-charles-duchaine-directeur-de-l-agence-francaise-anticorruption-1-avril-2021 ).

Centar za medijski pluralizam i slobodu medija (2021.), Izvješće o praćenju medijskog pluralizma za 2021. Conseil supérieur de l’audivisuel (2021.), Mišljenje o nacrtu zakona o zaštiti javnog pristupa kulturnim djelima u digitalno doba i nacrt zakona o zaštiti javnog pristupa kulturnim djelima, 22. ožujka 2021. ( https://www.csa.fr/Reguler/Espace-juridique/Les-textes-reglementaires-du-CSA/Avis-du-CSA-au-gouvernement/Avis-du-22-mars-2021-sur-le-projet-de-loi-organique-relatif-a-la-protection-de-l-acces-du-public-aux-oeuvres-culturelles-a-l-ere-numerique-et-le-projet-de-loi-relatif-a-la-protection-de-l-acces-de-l-acces-du-public-aux-oeuvres-culturelles ). Délégation des Barreaux (2021.), Doprinos Délégation des Barreaux de France za Izvješće o vladavini prava za 2021. Europska federacija novinara, internetske stranice ( https://europeanjournalists.org/blog/database/covid-19-what-financial-support-has-the-media-and-journalists-received-in-europe/ ). Europska komisija (2018.), Studija o provedbi novih odredbi u revidiranoj Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama ( https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/library/study-implementation-new-provisions-revised-audiovisual-media-services-directive-avmsd ). Europska komisija (2020.), Izvješće o vladavini prava, Poglavlje za Francusku. Europska komisija (2021.), Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u. Europski građanski forum (2021.), Doprinos Europskog građanskog foruma za Izvješće o vladavini prava za 2021. Francuska Nacionalna skupština, predsjedništvo Skupštine, sažeci sastanaka ( https://www2.assemblee-nationale.fr/15/le-bureau-de-l-assemblee-nationale ). Francuska Vlada (2021.), Informacije koje je dostavila Francuska za Izvješće o vladavini prava za 2021. Francuska Vlada (2021.), Izvješće neovisnog povjerenstva od 2. travnja 2021. o odnosu između medija i tijela kaznenog progona ( https://www.gouvernement.fr/sites/default/files/document/document/2021/05/rapport_commission_independante_sur_les_relations_entre_le_presse_et_les_forces_de_lordre.pdf ). Francuski Parlament, Istražno povjerenstvo (2020.), Izvješće o preprekama neovisnosti pravosuđa ( https://www.assemblee-nationale.fr/dyn/15/rapports/cejustice/l15b3296_rapport-enquete ). Francusko Državno vijeće (2021.), Doprinos Državnog vijeća za Izvješće o vladavini prava za 2021. Francusko Državno vijeće, Nalog od 18. svibnja 2020. Francusko Državno vijeće, Nalog od 27. studenoga 2020. Francusko Državno vijeće, Odluka od 10. lipnja 2021. Francusko Državno vijeće, Odluka od 13. lipnja 2020. Francusko Državno vijeće, Odluka od 21. travnja 2021. Francusko Državno vijeće, Odluka od 22. prosinca 2020. Francusko Državno vijeće, Odluka od 3. ožujka 2021.

Francusko Državno vijeće, Odluka od 5. ožujka 2021. Francusko Državno vijeće, Odluka od 6. srpnja 2020. Francusko Ministarstvo kulture (2020.), priopćenje za medije od 27. kolovoza 2020. ( https://www.culture.gouv.fr/Presse/Communiques-de-presse/Annonce-du-plan-de-soutien-a-la-filiere-presse ). Francusko Ministarstvo kulture (2021.), priopćenje za medije od 8. travnja 2021. ( https://www.culture.gouv.fr/Presse/Communiques-de-presse/Presentation-en-conseil-des-ministres-du-projet-de-loi-relatif-a-la-regulation-et-a-la-protection-de-l-acces-aux-aeuvres-culturelles-a-l-ere-numerique ). Francusko Ministarstvo kulture, internetske stranice ( https://www.culture.gouv.fr/Sites-thematiques/Presse/Aides-a-la-Presse/L-aide-a-la-modernisation-des-diffuseurs ). Francusko novinarsko vijeće, internetske stranice ( https://cdjm.org/decisions/). Francusko Ustavno vijeće, Odluka br. 2020-808 DC od 13. studenoga 2020. Francusko Ustavno vijeće, Odluka br. 2020-878/879 QPC od 29. siječnja 2021. Francusko Ustavno vijeće, Odluka br. 2021-817 DC od 20. svibnja 2021. Francusko Ustavno vijeće, Odluka br. 2021-819 DC od 31. svibnja 2021. Glavna uprava za komunikaciju (2019.), Flash Eurobarometar br. 482: stavovi poduzećâ o korupciji u EU-u. Glavna uprava za komunikaciju (2020.), Posebna anketa Eurobarometra br. 502: korupcija. Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava (GANHRI), Pododbor za akreditacije (SCA) (2019.), Izvješće od ožujka 2019. GRECO (2020.), Peti evaluacijski krug – Evaluacijsko izvješće za Francusku. L’Assemblée citoyenne des originaires de turque and others (2021.), Zajedničko pismo zastupnicima 7. travnja 2021. ( https://www.ldh-france.org/wp-content/uploads/2021/04/Lettre-aux-senatrices-et-senateurs-avec-les-derniers-signataires.pdf ). Le Monde (2021.), Zakon o „globalnoj sigurnosti”, Ustavni sud ukida bivši članak 24. (Loi « sécurité globale »: le Conseil constitutionnel censure l’ex-article 24) ( https://www.lemonde.fr/societe/article/2021/05/20/le-conseil-constitutionnel-censure-l-ex-article-24-de-la-proposition-de-loi-securite-globale_6080897_3224.html ). Local (2021.), Francusko Ustavno vijeće odbilo je predloženi zakon kojim se ograničava snimanje policijskih službenika ( https://www.thelocal.fr/20210520/frances-constitutional-court-rejects-proposed-law-limiting-filming-of-police-officers/ ). Nacionalno savjetodavno povjerenstvo za ljudska prava (CNCDH) (2020.), Mišljenje od 26. studenoga 2020., o prijedlogu zakona o globalnoj sigurnosti. Nacionalno savjetodavno povjerenstvo za ljudska prava (CNCDH) (2021.), Prvo mišljenje od 28. siječnja 2021. o nacrtu zakona o jačanju poštovanja načela Republike koji je podnesen na ubrzani zakonodavni postupak ( https://www.cncdh.fr/sites/default/files/a_-_2021_-_1_-_pjl_principes_de_la_republique_janv_2021.pdf ). Nacionalno savjetodavno povjerenstvo za ljudska prava (CNCDH) (2021.), Drugo mišljenje od 25. ožujka 2021., o nacrtu zakona o jačanju poštovanja načela Republike ( https://www.cncdh.fr/sites/default/files/a_-_2021_-_4_-_2nd_avis_sur_le_pjl_principes_de_la_republique_mars_2021.pdf ).

Observatoire des libertés et du numérique (2020.), Priopćenje od 12. studenoga 2020. Pravobranitelj (2020.), Mišljenje 20-03 od 27. travnja 2020., o provedbi izvanrednog zdravstvenog stanja za rješavanje pandemije bolesti COVID-19, kao i nalozi i ukazi doneseni za njegovu primjenu ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=19735 ). Pravobranitelj (2020.), Mišljenje 20-06 od 17. studenoga 2020., o tekstu koji je donio Zakonodavni odbor o nacrtu zakona o globalnoj sigurnosti ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/index.php?lvl=notice_display&id=35092&opac_view=-1&lang_sel=en_UK ). Pravobranitelj (2020.), Mišljenje 20-10 od 3. prosinca 2020., o pravnom režimu izvanrednog zdravstvenog stanja ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20282 ). Pravobranitelj (2020.), Mišljenje 20-12 od 16. prosinca 2020., o provedbi Direktive (EU) 2019/1937 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije (https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20315). Pravobranitelj (2021.), Godišnje izvješće o radu za 2020. ( https://www.defenseurdesdroits.fr/sites/default/files/atoms/files/ddd_rapport-annuel-2020_25-03-2021.pdf ). Pravobranitelj (2021.), Mišljenje 21-01 od 12. siječnja 2021., o nacrtu zakona o jačanju poštovanja načela Republike ( https://juridique.defenseurdesdroits.fr/doc_num.php?explnum_id=20384 ). Reporteri bez granica, internetske stranice ( https://rsf.org/en/france ). Transparency International, Indeks percepcije korupcije 2020. (2021.). Union Syndicale des Magistrats (2020.), Syndicat de la Magistrature, Otvoreno pismo od 21. prosinca 2020. Vijeće Europe, internetske stranice ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/france ). Vijeće Europe, Platforma za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara (2020.), upozorenje od 16. prosinca 2020., Dva medijska djelatnika ozlijeđena u napadu nožem (https://www.coe.int/en/web/media-freedom/detail-alert?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_col_id=column-3&p_p_col_count=7&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_alertPK=78942550). Vijeće Europe, Stručno vijeće za zakon o nevladinim organizacijama Konferencije međunarodnih nevladinih organizacija (2021.), Mišljenje od 31. ožujka 2021. o usklađenosti zakona s europskim normama kako bi se osiguralo da svi poštuju načela Republike ( https://rm.coe.int/opinion-on-the-bill-to-ensure-respect-for-the-principles-of-the-republ/1680a1f40e ). Vijeće Europe: Odbor ministara (2010.), Preporuka CM/Rec(2010)12 Odbora ministara državama članicama o sucima: neovisnost, učinkovitost i odgovornosti. Visoko tijelo za transparentnost javnog života, mišljenja na zahtjev etičkih službenika ( https://www.hatvp.fr/consulter-les-deliberations-et-avis /). Prilog II.: Posjet Francuskoj Službe Komisije održale su virtualne sastanke u travnju 2021. sa sljedećim dionicima: ·Agence France Presse, ·Agencija za borbu protiv korupcije,

·Središnji ured za borbu protiv korupcije i poreznih kaznenih djela, ·Državno vijeće, ·Pravobranitelj, ·Delegacija odvjetničkih komora Francuske, ·Povjerenik za etiku Nacionalne skupštine, ·Visoko tijelo za transparentnost javnog života, ·Visoko vijeće za audiovizualne medije, ·Visoko sudbeno vijeće, ·Vijeće za novinarsku etiku i posredovanje, ·Ministarstvo pravosuđa, ·Nacionalno savjetodavno povjerenstvo za ljudska prava, ·Nacionalno vijeće odvjetničkih komora, ·Financijski državni odvjetnik, ·Nacionalni sindikat novinara, ·Reporteri bez granica, ·Syndicat de la Magistrature ·Union syndicale des magistrats. * Komisija se u okviru brojnih horizontalnih sastanaka sastala i sa sljedećim organizacijama: ·Amnesty International,

·Centar za reproduktivna prava, ·CIVICUS, ·Savez građanskih sloboda za Europu, ·mreža „Civilno društvo Europe”, ·Konferencija europskih crkava, ·EuroCommerce, ·Europski centar za neprofitno pravo, ·Europski centar za slobodu tiska i medija, ·Europski građanski forum, ·Europska federacija novinara, ·Europsko partnerstvo za demokraciju, ·Europski forum mladih, ·Front Line Defenders (Zaklada za zaštitu branitelja ljudskih prava), ·Human Rights House Foundation (zaklada „Kuća ljudskih prava”), ·Human Rights Watch, ·ILGA-Europe, ·Međunarodna komisija pravnika, ·Međunarodna federacija za ljudska prava, ·International Planned Parenthood Federation European Network (Europska mreža Međunarodne federacije za planiranje obitelji; IPPF EN), ·Međunarodni institut za medije,