Sve države članice prijavile su nacionalni pčelarski program za razdoblja 2011. – 2013. i 2014. – 2016. To pokazuje snažan interes država članica i potrebe sektora.

Cijene meda znatno se razlikuju ovisno o kvaliteti i mjestu prodaje. Cijene višecvjetnog meda kreću se od 2,54 EUR/kg u Poljskoj za višecvjetni med koji se prodaje u rasutom stanju u veleprodaji do 15,18 EUR/kg za med koji se prodaje na mjestu proizvodnje u Ujedinjenoj Kraljevini.

Države članice s najvećom proizvodnjom meda (RO, ES, HU, DE, IT) nalaze se većinom na jugu Unije gdje su klimatski uvjeti za pčelarstvo povoljniji.

Izvor: Studije država članica prijavljene u nacionalnim pčelarskim programima.

3.4.Popis pčelara

Prema podacima iz programa za razdoblje 2017. – 2019., u EU-u je bilo otprilike 600 000 pčelara. Broj pčelara u EU-u se smanjuje. Mnoge pčelare koji napuste sektor zbog starosti ne zamijene novi pčelari.

Slika 3.: Kretanja broja pčelara u EU-u

Izvor: Studije država članica prijavljene u nacionalnim pčelarskim programima.

Situacija se znatno razlikuje među državama članicama. Njemačka je jedna od nekoliko država članica koje su uspjele zaustaviti pad broja pčelara. Njemački savez pčelara dao je prednost strategiji zapošljavanja pčelara i ponudio je tečajeve za početnike, što je dovelo do povećanja broja aktivnih pčelara. Dio tih djelovanja financirao se mjerom „tehnička pomoć” u okviru programa.

Tijekom 2015. 96 % europskih pčelara upravljalo je s manje od 150 pčelinjih košnica, a do tog se praga pčelinjak smatra „amaterskim”. Samo 4 % pčelara u EU-u imalo je više od 150 košnica i mogli su se smatrati „profesionalnim” pčelarima. Međutim, taj su prag osporavali neki pčelarski savezi koji smatraju da je primjereniji broj od 40 košnica.

Velika većina pčelara u EU-u (72 %) članovi su pčelarskog saveza.

4.PROVEDBA NACIONALNIH PČELARSKIH PROGRAMA

4.1.Pravna osnova

Tijekom pčelarskih godina 2013., 2014. i 2015., koje su obuhvaćene ovim izvješćem, još uvijek je bila na snazi Uredba (EZ) br. 1234/2007. Stoga još nisu bile provedene promjene u pogledu pčelarskog sektora uvedene reformom ZPP-a iz 2013..

Odredbama članaka od 55. do 57. nove Uredbe (EU) br. 1308/2013 zamjenjuju se i stavljaju izvan snage članci od 105. do 110. Uredbe (EZ) br. 1234/2007. Međutim, u članku 231. Uredbe (EU) br. 1308/2013 navedeno je da se svi višegodišnji programi doneseni prije 1. siječnja 2014. i dalje uređuju predmetnim odredbama Uredbe (EZ) br. 1234/2007 do završetka tih programa. Zakonodavac je uveo tu prijelaznu odredbu kako bi osigurao kontinuitet tekućih programa. Budući da su pčelarski programi za razdoblje 2011. – 2013. i 2014. – 2016. doneseni prije 1. siječnja 2014., na njih su se još uvijek primjenjivale odredbe Uredbe (EZ) br. 1234/2007 i Uredbe Komisije (EZ) br. 917/2004 o detaljnim pravilima za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 797/2004 o mjerama za poboljšanje općih uvjeta proizvodnje i stavljanja na tržište pčelarskih proizvoda.

4.2.Ciljevi i mjere

Cilj je programa poboljšati opće uvjete za proizvodnju i stavljanje na tržište pčelarskih proizvoda u Uniji.

Šest mjera prihvatljivo je za potporu i može se uključiti u nacionalne pčelarske programe.

Pri izradi svojih programa države članice savjetuju se sa svojim pčelarskim organizacijama i s popisa prihvatljivih mjera biraju one mjere koje smatraju najrelevantnijima. Na primjer, za pčelarske godine 2014. i 2015. Nizozemska je odlučila provesti samo jednu mjeru: primijenjeno istraživanje.