ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
30.

ističe da je pritom potrebno uzeti u obzir europska pravila o državnim potporama, s time da trenutačni okvir državnih potpora istječe 2020., osim ako se primjenjivost pravila o državnim potporama ne produlji za dvije godine (do kraja 2022.). OR poziva Komisiju da pri izradi novih smjernica također uzme u obzir probleme strukturne preobrazbe regija bogatih ugljenom i da se pobrine za to da regije bogate ugljenom dobiju dovoljno manevarskog prostora da mogu postupno napustiti proizvodnju ugljena na društveno i gospodarski održiv način;
38.

naglašava da geografski rasprostranjena kulturna baština s raširenom turističkom ponudom nudi priliku za preusmjeravanje i bolju raspodjelu utjecaja kulturnog turizma. Time bi se mogla rasteretiti mjesta koja brojem turista dosežu granice svojih kapaciteta i u kojima bi daljnjim porastom turizma došlo do oštećivanja kulturne baštine; naglašava da iskorištavanje manje poznate kulturne baštine u turističke svrhe predstavlja dobar instrument za diversifikaciju turističke ponude i za omogućavanje održivog razvoja u marginalnim područjima, naročito ako pojedinačni projekti turističkog razvoja budu u skladu sa širim planovima teritorijalnog razvoja i integrirani u sustav lokalnih usluga, prije svega održive mobilnosti. To osobito treba razmotriti s obzirom na to da je kulturni turizam u Europi u porastu i osobito stvara lokalna radna mjesta;
pozdravlja objavu izvješća Public Procurement of Food for Health – technical report on the school setting („Javna nabava zdrave hrane – tehničko izvješće o školama”) i poziva Komisiju da ga prevede na sve službene jezike EU-a kako bi se sve lokalne i regionalne vlasti koje za škole nabavljaju hranu i pružaju usluge povezane s hranom koristile tim pomoćnim dokumentom u cilju osiguravanja usklađenosti s javnim specifikacijama za nabavu hrane;
8.

sovereign bond-backed securities , SBBS), čiji je cilj jačanje integracije i diversifikacije u europskom financijskom sektoru. OR uviđa da SBBS a priori ne podrazumijevaju udruživanje rizika i gubitaka među državama članicama europodručja i da takvi vrijednosni papiri pridonose smanjenju povezanosti banaka i države te smanjenju prednosti državnih obveznica. Međutim, OR ponavlja svoja pitanja koja se odnose na to kako se „preradom” državnih obveznica u sekuritizirane proizvode rizik smanjuje, a ne preraspodjeljuje na neregulirane financijske aktere prima na znanje prijedlog Europske komisije o vrijednosnim papirima osiguranim državnim obveznicama (eng., SBBS), čiji je cilj jačanje integracije i diversifikacije u europskom financijskom sektoru. OR uviđa da SBBSne podrazumijevaju udruživanje rizika i gubitaka među državama članicama europodručja i da takvi vrijednosni papiri pridonose smanjenju povezanosti banaka i države te smanjenju prednosti državnih obveznica. Međutim, OR ponavlja svoja pitanja koja se odnose na to kako se „preradom” državnih obveznica u sekuritizirane proizvode rizik smanjuje, a ne preraspodjeljuje na neregulirane financijske aktere ( 5 )
16.

podsjeća na to da je novi plan rada Europske unije u području sporta stupio na snagu u srpnju 2017. te da se njime utvrđuju ključna pitanja kojima države članice EU-a i Komisija moraju dati prednost do 2020., a to su: integritet u sportu usmjeren na dobro upravljanje, zaštitu maloljetnika, borbu protiv namještanja utakmica, sprečavanje dopinga i borbu protiv korupcije; ekonomska dimenzija sporta usmjerena na inovacije i veze između sporta i jedinstvenog digitalnog tržišta; sport i društvo usmjereni na socijalnu uključenost, trenere, medije, okoliš, zdravlje, obuku te sportsku diplomaciju;
9.

naglašava da pojam „krajnji potrošač” može dovesti do poteškoća u vezi s primjenom. „Krajnji potrošač” u kontekstu PDV-a može biti ili fizička osoba, ili pravna osoba koja nije porezni obveznik, ili porezni obveznik koji obavlja djelatnost izuzetu od oporezivanja bez prava na odbitak ulaznog PDV-a. Iz obrazloženja proizlazi da je krajnji potrošač osoba koja robu ili usluge kupuje za osobnu upotrebu. Budući da i pravne osobe mogu biti krajnji korisnici, OR smatra da bi i one trebale potpasti pod tu odredbu;
10.

stoga poziva na to da se za budući zajednički financijski okvir osigura više financijskih sredstava kako bi se EU-u omogućilo da preuzme odgovornost za provedbu ciljeva Ugovorâ i novih političkih prioriteta, kao i s njima povezanih dužnosti. To se mora ostvariti bez ograničavanja zajedničke poljoprivredne politike te kohezijske politike za koju se – s obzirom na opseg i strukturni karakter izazova s kojima će se suočavati EU – mora izdvajati barem jednaki udio iz proračuna EU-a kao i dosad, i to kako za potrebe država članica tako i za potrebe regija;
16.

pozdravlja mjere koje je EU do sada poduzeo u pogledu rješavanja kritičnih situacija uzrokovanih povećanim priljevom migranata i izbjeglica tijekom proteklih godina, a one uključuju: — zajedničke operacije Triton u središnjem i Poseidon u istočnom Sredozemlju, — pružanje posebne financijske pomoći državama članicama u najnepovoljnijem položaju, koje trebaju osnažiti osnovne zdravstvene, socijalne i pravne usluge koje regije pružaju migrantima i izbjeglicama, — uspostavljanje i vođenje objekata za prihvat i identifikaciju („žarišne točke”) u Grčkoj i Italiji, među koje je potrebno ubrojiti i mjesta dolaska u Andaluziji, — sporazum između EU-a i Turske, s posljedicom znatnog ograničavanja nekontroliranih migracijskih tokova iz Turske u Grčku (iako ne bi trebao biti uzet za primjer kada je riječ o rješavanju migracijskih problema), pri čemu izražava određenu zabrinutost u pogledu njegove usklađenosti s međunarodnim standardima na području ljudskih prava i njegove „održivosti” kao dijela sveobuhvatnog političkog odgovora EU-a na krizu, — pružanje pomoći libijskoj obalnoj straži, koja je odigrala ključnu ulogu u smanjenju priljeva u Italiju u okviru operacije EUNAVFOR Med Sophia, — povećanje sredstava za europski Fond za azil, migracije i integraciju, koji je omogućio pružanje veće pomoći državama članicama; ta sredstva trebaju stići do regija;
21.

ističe da su demografske promjene među najvažnijim izazovima s kojima se EU suočava i da imaju raširene gospodarske, socijalne i ekološke posljedice. To uključuje starenje stanovništva, smanjenje broja mladih osoba, sniženu stopu nataliteta, smanjenje broja radno aktivnih osoba i odljev mozgova (talenta). Stoga demografski rast uvelike ovisi o migracijskim tokovima, koji se u velikoj mjeri razlikuju od regije do regije EU-a. Te neujednačenosti imaju znatan socioekonomski učinak i u područjima zahvaćenima depopulacijom i starenjem stanovništva – najčešće u tranzicijskim regijama u kojima često dolazi do prijelaza na neutržive lokalne usluge koje ograničavaju njihov potencijal za izvoz, rast i inovacije – kao i u velikim gradskim središtima koja se suočavaju s priljevom stanovnika. OR stoga ističe da bi kohezijska politika trebala imati izraženiju ulogu u prevladavanju društvenih izazova, uključujući starenje, bolesti povezane sa životnim stilom i nezaposlenost, osobito među mladima i onima među njima koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEET), kao i integraciju migranata i izbjeglica, siromaštvo i socijalnu isključenost;
5.

upućuje na to da su spora internetska veza i slabo prodiranje u ruralna područja te specifični problemi s kojima se susreću rijetko naseljena područja i najudaljenije regije EU-a prepreke za postizanje ambicioznih ciljeva EU-a za razdoblje od 2020. do 2025. Procjenjuje se da bi ostvarivanje tih ciljeva prema navodima Europske komisije za gospodarstvo EU-a moglo donijeti 146,5 milijardi eura godišnje i da bi se istodobno moglo stvoriti do 2,4 milijuna novih radnih mjesta;
27.

pozivajući se na studiju OR-a State of play and future challenges of the European Social Fund in promoting social cohesion in Europe’s cities and regions („Trenutačno stanje i budući izazovi u pogledu Europskog socijalnog fonda u promicanju socijalne kohezije u europskim gradovima i regijama”), podsjeća na sve važniju ulogu koju će ESF igrati u narednim godinama, posebno u pogledu izazova koje čine dugotrajna nezaposlenost, uključivanje mladih na tržište rada, starenje stanovništva i marginalizacija unutarnjih, rubnih i pograničnih područja, depopulacija ruralnih područja, demografske promjene izazvane migracijama, integracija izbjeglica i migranata, borba protiv socijalne isključenosti u gradskim područjima, manjak određenih vještina i prilagodba općeg, strukovnog i visokog obrazovanja tehnološkom napretku, borba protiv socijalne isključenosti ugroženih skupina, pružanje potpore obrazovanju od predškolske razine do daljnje izobrazbe starijih građana, mjere namijenjene odraslima s niskom razinom znanja i vještina, kao i prilagodba obrazovnih standarda potrebama tržišta rada na razini Unije;
36.

smatra da se te sinergije trebaju usredotočiti na primjenu projekata EPFRR-a u neurbanim obalnim područjima i to provedbom strategija lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice (CLLD), uključujući razmatranje mogućnosti međusobnog povezivanja tih fondova u kontekstu svih vrsta akvakulture, s posebnim naglaskom na slatkovodnu akvakulturu država članica bez izlaza na more, kao što su dotične države i regije na to u više navrata izričito upućivale;
44.

smatra kako je važno da se Konferencija lokalnih i regionalnih vlasti država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva (CORLEAP) ne svede samo na platformu za razmjenu nego da se u okviru tog foruma pruža konkretna potpora teritorijalnoj suradnji uz pomoć raznih aktivnosti, od djelotvornog posredovanja do osiguravanja vidljivosti konkretnih projekata; nadalje, predan je tomu da doprinese ugledu CORLEAP-a među partnerima i tomu da on ispuni njihova očekivanja, i to predstavljanjem uspjeha i potencijala teritorijalne suradnje te podizanjem svijesti i razumijevanja o prednostima politike Istočnog partnerstva među građanima.
38.

naglašava korisnost alata Europska grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) i drugih struktura teritorijalne suradnje poput radnih zajednica u provedbi ključnih prekograničnih projekata. Odbor zahtijeva od Komisije da zajamči da sve države članice donesu potrebne nacionalne odredbe kako je određeno u uredbi o EGTS-u i, po potrebi, pokrenu postupke zbog povrede prava. U nekim se slučajevima nacionalne odredbe EGTS-a i dalje razlikuju od jedne do druge države članice, i to zbog manjka interesa država članica za usvajanje ažuriranih odredbi ili zbog toga što se prethodno usvojene odredbe smatraju dovoljnima. To dovodi do poteškoća u svakodnevnom radu EGTS-ova kao i u uspostavljanju novih;
28.

ponovno poziva na to da njegova provedba ima obvezujuć karakter i da za to odgovornost snosi Komisija pri čemu su sve relevantne glavne uprave Komisije mobilizirane kako bi u ovoj fazi dale svoj doprinos, kao što to trenutačno čine u pružanju doprinosa partnerstvima; isto tako potiče države članice da njihova uključenost bude na relevantnoj tematskoj ministarskoj razini, a ne da predmete automatski prebacuju na ministarstvo zaduženo za urbani razvoj;
21.

podsjeća na to da su 20. svibnja 2015. Europski parlament i Vijeće EU-a usvojili Uredbu (EU) 2015/848 o postupku u slučaju nesolventnosti u raznim državama članicama i podržava pristup prema kojem se postupci u slučaju nesolventnosti više ne moraju sagledavati isključivo u smislu stečaja već kao instrument kojim se garantira očuvanje resursa poduzeća (uključujući pravo radnika na rad) i, u mjeri u kojoj je to moguće, osigurava opstanak poduzeća. Također pozdravlja to što će se do lipnja 2019. godine u svim državama članicama uspostaviti međusobno povezani digitalni sustav registara nesolventnosti kojem će se moći besplatno pristupiti putem europskog portala za e-pravdu (European e-Justice Portal). Ipak skreće pozornost na činjenicu da je potrebna dodatna podrška za specijalizaciju sudaca i profesionalizaciju upravitelja uključenih u takve vrste postupaka;
9.

ponavlja svoje uvjerenje da rast nije kompatibilan s nejednakostima i socijalnom isključenošću te podsjeća na to da se u članku 3. stavku 3. UEU-a EU obvezuje na izgradnju izuzetno konkurentne tržišne socijalne ekonomije čiji je cilj puna zaposlenost i socijalni napredak; uz to ističe da se u članku 9. UFEU-a, odnosno u horizontalnoj socijalnoj klauzuli UFEU-a, EU potiče na to da u svim svojim politikama i aktivnostima uzme u obzir zahtjeve povezane s jamčenjem odgovarajuće socijalne zaštite i borbom protiv socijalne isključenosti;
31.

smatra da interoperabilnost različitih oblika prijevoza zahtijeva dodatne mjere, kako za promet dobara tako i za promet putnika. Potrebno je omogućiti povezivanje tokova informacija, no za to je potrebno ne samo uskladiti komunikacijske sustave (5G i drugi), već i omogućiti povezivanje podataka različitih oblika prijevoza. Riječ je i o podacima lokalnih i regionalnih vlasti i o podacima privatnih subjekata (proizvođača vozila, operatora navigacijskih sustava, pružatelja usluga mobilnosti), pri čemu potonji nisu dužni svoje podatke u anonimiziranom obliku prosljeđivati drugim korisnicima, primjerice operatorima infrastrukture. Međutim, kako bi na siguran i učinkovit način mogli upravljati prometom i služiti se svojom infrastrukturom, operatori infrastrukture (a to su nerijetko lokalne i regionalne vlasti) ovise o što potpunijim i ažuriranijim informacijama. U Komunikaciji se ne razmatra taj bitni aspekt dvosmjernog protoka informacija i njihova stavljanja na raspolaganje, a takvo je jednosmjerno prosljeđivanje informacija od tijela javne vlasti prema privatnim subjektima bilo predviđeno i do sada (Direktiva 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora);
15.

predlaže da ex ante procjena učinka zakonodavnih prijedloga EU-a uvijek bude praćena procjenom učinka na klimu i procjenom doprinosa ostvarivanju ciljeva Pariškog sporazuma. To bi trebalo dovesti do razvoja usklađene i održive dugoročne klimatske strategije kojom bi se omogućila veća ulaganja u prilagodbu klimatskim promjenama, na što je nedavno ukazao i Europski revizorski sud (1);
24.

pozdravlja mogućnost europskog poreza na trgovačka društva na temelju zajedničke konsolidirane osnovice poreza na dobit (CCCTB). U jednom od prethodnih mišljenja OR je pozdravio pozitivan učinak CCCTB-a na gospodarski rast, zapošljavanje i jednakopravnost u fiskalnim pitanjima, kao i na javne financije, uključujući i one na lokalnoj i regionalnoj razini. Povrh toga, kao dopunu tom porezu, OR poziva institucije da razmotre mogućnost uvođenja poreza usmjerenog na multinacionalna trgovačka društva; Podržava odluku Komisije da u nastavku komunikacije od 21. rujna 2017. o pravednom oporezivanju u okviru digitalnog tržišta do proljeća 2018. predstavi prijedlog direktive kojom bi se na razini Unije odredila pravila o oporezivanju koristi od digitalnog gospodarstva. Međutim, podsjeća na to da se odredbama članka 113. UFEU-a mogućnosti poreznog usklađivanja na razini EU-a ograničuju na elemente koji su nužni za funkcioniranje unutarnjeg tržišta i na uvjete poštene konkurencije te da su ovlasti na polju određivanja i prikupljanja poreza i dalje ključni aspekt suvereniteta država članica;
1.

podsjeća na to da Europska unija prepoznaje i poštuje pravo na socijalnu i stambenu pomoć radi osiguravanja pristojnog života onima koji za to nemaju dovoljno resursa, pravo koje je utvrđeno člankom 34. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, kao i na to da pravo na stanovanje predstavlja međunarodnu obvezu država članica prema Vijeću Europe i Ujedinjenim narodima. Nacionalne, regionalne ili lokalne vlasti nadležne za politiku stanovanja trebaju stoga jamčiti ostvarenje prava na pristojan i pristupačan stambeni prostor;
31.

napominje da je temeljno načelo upravljanja makroregionalnim strategijama načelo „trostrukoga ne”: „ne” novim fondovima EU-a, „ne” dodatnim formalnim strukturama EU-a i „ne” novom zakonodavstvu EU-a. Međutim, u praksi je to načelo dovelo do određene konfuzije. Na primjer, nove strukture kao što su platforme i mreže za suradnju uspostavljene su u okviru svih makroregionalnih strategija, ali one se ne smatraju formalnim strukturama EU-a. Provedba makroregionalnih strategija u velikoj se mjeri oslanja na financiranje iz sredstava EU-a, no tehnički gledajući financiranje nije novo, nego se samo koristi u drukčije svrhe. Nadalje, iako makroregionalne strategije ne bi trebale poticati uvođenje novog zakonodavstva, trebalo bi se omogućiti predlaganje ili mijenjanje zakonodavstva na svim razinama ako bi se time poboljšala provedba makroregionalnih strategija;
35.

izražava svoju zabrinutost u vezi s do sada neviđenim valom konsolidacije poduzeća koja se odvija na već sada visoko koncentriranom tržištu svjetskog sjemenja, kemikalija i pesticida te genetski modificiranih biljki, jer će to vjerojatno rezultirati smanjenjem natjecanja i dovesti do oligopolističkih struktura;
15.

napominje da je na razini EU-a cilj da se do 2020. uvedu veze brže od 30 MB/s koje će funkcionirati diljem Europe, pored ostalog i u udaljenijim područjima izraženijeg ruralnog karaktera. Međutim, to je samo prosjek u EU-u, a između zemalja i regija postoje goleme razlike, pri čemu osobito u ruralnim i najudaljenijim područjima nije neuobičajeno da brzina veza, čak i u ekonomsko prosperitetnim državama članicama, iznosi 10 MB/s. To je uobičajeni standard potreban da prosječno kućanstvo može koristiti najpopularnije internetske usluge. Nedovoljna pokrivenost širokopojasnim vezama u današnje vrijeme predstavlja ozbiljan izazov za teritorijalnu koheziju. Poziva Europsku komisiju da pojača napore za razvoj brzog interneta u ruralnim područjima putem dostupnih modela financiranja koji ne ograničavaju pristup nekih država članica sredstvima za ulaganja u širokopojasne mreže, nego naprotiv podržavaju pristup sredstvima za ulaganje u širokopojasne mreže u okviru manjih projekata; također traži da se razvoju širokopojasne mreže u ruralnim područjima namijene posebni zajmovi koji se neće moći primjenjivati u druge svrhe;
11.

pozdravlja izvješće Integrated territorial and urban strategies: how are ESIF adding value in 2014-2020 („Integrirane teritorijalne i urbane strategije: kako ESI fondovi stvaraju dodanu vrijednost u razdoblju 2014. – 2020.?”) (1) koje je Europska komisija objavila u prosincu 2017. te se slaže s njegovim zaključcima. OR želi istaknuti sljedeće teze iz tog izvješća koje naročito odgovaraju dosadašnjem iskustvu lokalnih i regionalnih vlasti: — integrirana teritorijalna ulaganja mogu se usmjeravati na rješavanje razvojnih potreba i problema i oblikovanje rješenja od baze prema vrhu, uz aktivnu uključenost lokalnih građana i institucija kako bi se osiguralo da „niti jedna osoba ili regija ne bude zapostavljena”. Ona mogu reagirati i na lokalizirane šokove ili neočekivana kretanja pomoću integriranih paketa koji akcijskim planovima daju težinu, — gradske i teritorijalne strategije jasan su dokaz toga da kohezijska politika promiče lokalno prilagođene pristupe regionalnom i urbanom razvoju i potiče primjenu interventnih paketa osmišljenih za konkretne lokacije i u skladu sa stajalištima dionika, a da istovremeno zadovoljava ciljeve EU-a i stvara europsku dodanu vrijednost i fleksibilnost, — te strategije predstavljaju integrirani razvoj – one su višesektorske, višepartnerske i u velikom broju slučajeva financirane iz više fondova. Potiču vertikalnu i horizontalnu suradnju, teritorijalnu integraciju i razmjenu znanja. Iako se na razini EU-a već dugo vodi rasprava o tome kako promicati bolju suradnju i integraciju među svim sektorima politika i između tijela vlasti, integracija djelovanja često je najpraktičnija i najlakše se postiže na lokalnoj razini; — integrirana teritorijalna ulaganja omogućavaju visoku razinu institucijskih inovacija u okviru regionalnog i gradskog razvoja te stvaraju nove odnose ili operativne metode. U procesu razvoja i provedbe strategija često su bili potrebni i poticani novi načini rada, promišljanja i suradnje. U mnogim slučajevima dolazilo je i do suradnje i uspostave mreža među različitim centrima/područjima;
13.

izražava zabrinutost zbog toga što je primijećeno da se lokalne zajednice u više država članica protive povratku, prisutnosti i širenju populacija problematičnih vrsta. Neodgovarajući načini rješavanja sukoba, kao i neuspješni, nedovoljni ili loše objašnjeni načini upravljanja dovode do odbacivanja politike okoliša. To se posebice događa u pojedinim regijama gdje žive veliki grabežljivci i gdje to dovodi do razvoja nezakonitog lova, stupičarenja i trovanja, što je za svaku osudu i što se ne može riješiti samo uvođenjem zabrana i kazni;
27.

pozdravlja to što se u mnogim regijama poduzimaju napori da se razvije biogospodarstvo, ali istodobno ističe golemu neujednačenost u razvoju biogospodarstva u raznim regijama te smatra da u tom pogledu i dalje postoji znatan razvojni potencijal. U regijama EU-a postoje velike razlike čak i u tome što se podrazumijeva pod pojmom biotehnologija. OR stoga smatra da su potrebne odgovarajuće komunikacijske strategije kako bi se javnost informirala o potencijalu biogospodarstva i podigla svijest o toj temi. OR traži od Komisije, ali i od država članica i regija EU-a, da postanu aktivnije i pojačaju svoje napore u tom pogledu. Potrebna je otvorena i transparentna rasprava o ciljevima, izazovima i mogućnostima primjene biogospodarstva, ali i o negativnim učincima ili štetnosti njegove neprimjene, sa svim relevantnim akterima na terenu. I građani bi trebali biti informirani o biogospodarstvu te, za razliku od biotehnologije, dobiti mogućnosti aktivnog sudjelovanja;
57.

podsjeća na to da je ova zemlja prva potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju i s obzirom na to izražava zabrinutost zbog zastoja u postupku integracije te u ispunjavanju obveza i provedbi reformi. OR je zabrinut zbog produljene političke krize u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji te poziva tu zemlju da izvršavanjem svojih obveza ponovo iskaže svoju političku volju za pristup EU-u;
—

udaljen i/ili rubni položaj (udaljenost mjerena kilometrima ili vremenom potrebnim da se stigne do tržišta, posebno do unutarnjeg tržišta, i do velikih, gusto naseljenih industrijskih, financijskih ili političkih centara)
40.

želi da se u skladu s time nastavi i proširi program „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja” u okviru programa Obzor 2020. te poziva na zauzimanje posebnog pristupa za regije država koje značajno zaostaju u razvoju istraživanja i inovacija zbog čega ne mogu sudjelovati u tom programu, a to znači za većinu najudaljenijih regija, a da se pritom iz vida ne izgubi temeljni kriterij izvrsnosti; ističe mali udio sredstava programa Obzor 2020. koji je tome namijenjen (1 %); upozorava na to da nije došlo ni do kakvih značajnijih promjena u pogledu pristupa okvirnom programu te je iznenađen zbog toga što su zemlje koje najviše koriste program Obzor 2020. istodobno i najveći korisnici programa „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja”. Smatra da takvo stanje slabi legitimnost okvirnog programa te poziva na nove inicijative;
12.

studija „Potencijal uspostave veza koje nedostaju u infrastrukturi malih razmjera u pograničnim područjima Europe za razvoj i zapošljavanje” (The potential of closing missing links of small scale infrastructure in Europe’s border regions for growth and employment) (2) prikazuje veliki broj studija slučaja koje potvrđuju to stajalište;
7.

ističe, međutim, da države članice uglavnom same odlučuju o tome kako će biti organizirane, financirane i ustrojene službe za zdravstvo, skrb i socijalne usluge. Mnoge su se države članice odlučile za to da glavni dio odgovornosti za sektor skrbi i zdravstva povjere lokalnim i regionalnim vlastima. No i u državama s nacionalnim zdravstvenim sustavom za socijalne je službe i socijalnu skrb nerijetko nadležna lokalna razina;