Program LIFE jedini je fond EU-a namijenjen isključivo ciljevima koji se odnose na okoliš i klimu. On je svojim relativno skromnim proračunom usmjeren na nišu između programa EU-a kojima se podržavaju istraživanje i inovacije s jedne strane i programa EU-a kojima se financira opsežno uvođenje rješenja s druge strane. Stoga program premošćuje nerazmjer između razvoja novih znanja i njihove provedbe.

Taj se pristup treba dalje razvijati u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2021. do 2027.

Iako se aktivnosti u sklopu programa LIFE za razdoblje 2014. – 2020. bave određenim problemima izravno na terenu, glavni je učinak programa neizravan zahvaljujući njegovoj ulozi katalizatora: potpora aktivnostima manjeg opsega namijenjenima pokretanju, proširenju ili ubrzanju održive proizvodnje, distribucije i potrošnje te zaštiti prirodnog kapitala, i to temeljem:

Kao što se zagovara u Komunikaciji „Budući koraci za održivu europsku budućnostˮ, Program održivog razvoja do 2030. i 17 ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda ključni su okvir za sve politike EU-a i kao takvi se uključuju u sve instrumente budućeg višegodišnjeg financijskog okvira.

Nadalje, LIFE pridonosi i obvezama EU-a u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama, energetskom unijom i okvirom za energetsku i klimatsku politiku do 2030. te dugoročnim ciljevima u području dekarbonizacije. Osim toga, program je u skladu s ambicioznim ciljem EU-a da postane svjetski predvodnik u području energije iz obnovljivih izvora.

Ovim se prijedlogom predviđa da se on počinje primjenjivati od 1. siječnja 2021. te je on upućen Uniji od 27 država članica u skladu s obavijesti Ujedinjene Kraljevine o njezinoj namjeri da se povuče iz Europske unije i Euratoma na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji koju je Europsko vijeće primilo 29. ožujka 2017.

Razmotreno je nekoliko dopunskih opcija za poboljšanje uspješnosti i katalitičke uloge programa. One su ocijenjene pozitivno. Proširenje primjene integriranih projekata u budućim strateškim integriranim projektima smatra se mehanizmom koji proizvodi najveći učinak na temelju iskustva stečenog tijekom pokusne provedbe integriranih projekata u sklopu sadašnjeg programa LIFE. Proširenje područja primjene i opsega strateških integriranih projekata smatra se glavnim prioritetom. Ono bi zahtijevalo povećanje proračuna u odnosu na proračun postojećeg programa LIFE.

Iako je nedavna evaluacija u sredini provedbenog razdoblja programa LIFE za razdoblje od 2014. do 2020. obavljena u ranoj fazi provedbe programa, kad su bili započeli samo projekti za 2014. i 2015., ona je potvrdila da je program na dobrom putu k postizanju učinkovitosti, djelotvornosti i relevantnosti te da pridonosi strategiji Europa 2020. Nadalje, većina dionika program LIFE smatra vrlo važnim instrumentom za rješavanje prioriteta u području okoliša i klime.

Većina je problema u području okoliša prekogranična i transnacionalna te ih države članice ne mogu na odgovarajući način riješiti same. Potrebna je intervencija EU-a kako bi se uspostavili odgovarajući mehanizmi za učinkovito rješavanje tih problema i izbjegli propusti u koordinaciji.

Članak 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) temelj je za djelovanje EU-a na području okoliša i klimatskih promjena. Ta pravna osnova obuhvaća i aktivnosti koje podupiru prelazak na čistu energiju jer one izravno pridonose ublažavanju klimatskih promjena. U okviru postojećeg programa LIFE već se financiraju određene aktivnosti za poboljšanje energetske učinkovitosti i korištenja energije iz obnovljivih izvora koje znatno doprinose ublažavanju klimatskih promjena i često stvaraju dodatne koristi za okoliš (npr. poboljšanje kvalitete zraka).

Evaluacije će se provoditi u skladu s točkama 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016., u kojem tri institucije potvrđuju da bi evaluacije postojećeg zakonodavstva i politika trebale osigurati osnovu za procjenu učinka opcija za daljnje djelovanje. Evaluacijama će se ocjenjivati učinci programa na terenu na temelju pokazatelja/ciljeva programa i detaljne analize stupnja u kojem se program može smatrati relevantnim, učinkovitim i djelotvornim te stupnja u kojem osigurava dovoljno dodane vrijednosti EU-a i usklađen je s ostalim politikama EU-a. One će obuhvatiti pouke iz prijašnjih iskustava radi utvrđivanja nedostataka/problema ili potencijala za daljnje poboljšanje aktivnosti ili njihovih rezultata te kao pomoć pri maksimalnom povećanju njihova iskorištavanja/učinka.

Zaključeno je i da bi se trebalo nastaviti dodjeljivanje manjih iznosa bespovratnih sredstava za biološku raznolikost iz dobrovoljnog programa za biološku raznolikost i usluge ekosustava europskih prekomorskih teritorija (BEST).

Procjena učinka ukazuje na to da bi se podrška izgradnji kapaciteta za prelazak na čistu energiju koja pridonosi ublažavanju klimatskih promjena, a trenutno se financira u sklopu programa Obzor 2020 za razdoblje 2014. – 2020., u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru trebala prenijeti u program LIFE. Razlog tome jest činjenica da je u smislu intervencijske logike, ciljeva i provedbenih mehanizama te ciljane skupine korisnika program LIFE prikladniji u usporedbi s okvirom za istraživanja i inovacije, koji je prikladniji za razvoj pionirskih tehnologija, nego za podršku njihovoj ponovnoj primjeni i unaprjeđenju. Integriranjem potprograma Prelazak na čistu energiju u program LIFE ispravili bi se ti nedostaci te bi se povećala Unijina sveukupna dosljednost financiranja, omogućujući pritom sinergije s drugim aktivnostima na području okoliša i klime. U području klimatskih aktivnosti program LIFE će, u nastavku programa LIFE za razdoblje 2014. – 2020., uključiti i potprogram „Ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama”.

Prijedlog

UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o uspostavljanju Programa za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1293/2013

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

(1)Politika i zakonodavstvo Unije koji se odnose na okoliš i klimu te koji su relevantni za čistu energiju doveli su do znatnog poboljšanja stanja okoliša. Međutim, i dalje su prisutni veliki izazovi u području okoliša i klime, koji će, ako se ne riješe, imati znatne negativne posljedice za Uniju i dobrobit njezinih građana.

(2)Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) uspostavljen Uredbom (EU) br. 1293/2013 Europskog parlamenta i Vijeća za razdoblje 2014. – 2020. najnoviji je u nizu programa Unije osmišljenih u proteklih 25 godina koji podupiru provedbu prioriteta zakonodavstva i politika koji se odnose na okoliš i klimu. Pozitivno je ocijenjen u nedavnoj evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja i utvrđeno je da je na dobrom putu k postizanju učinkovitosti, djelotvornosti i relevantnosti. Program LIFE za razdoblje 2014. – 2020. stoga bi trebalo nastaviti uz određene izmjene utvrđene u evaluaciji u sredini provedbenog razdoblja i naknadnim ocjenjivanjima. U skladu s time trebalo bi uspostaviti Program za okoliš i klimatske aktivnosti (LIFE) („Program”) za razdoblje koje počinje 2021.

(3)U nastojanju da se ostvare ciljevi Unije utvrđeni u zakonodavstvu, politikama, planovima i međunarodnim obvezama koji se odnose na okoliš, klimu i čistu energiju, Program bi trebao pridonijeti prelasku na čisto, kružno, energetski učinkovito i niskougljično gospodarstvo koje je otporno na klimatske promjene, zȃštiti i poboljšanju kvalitete okoliša te zaustavljanju i smanjenju gubitka biološke raznolikosti, bilo izravnim intervencijama ili podrškom uključivanju tih ciljeva u druge politike.

(4)Unija je predana razvoju sveobuhvatnog odgovora na ciljeve održivog razvoja UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. u kojima se naglašava suštinska veza između upravljanja prirodnim resursima da bi se osigurala njihova dugoročna dostupnost, usluga ekosustava, njihove poveznice sa zdravljem ljudi te održivog i društveno uključivog gospodarskog rasta. U tom smislu Program bi trebao uvelike doprinijeti i gospodarskom razvoju i socijalnoj koheziji.

(5)Program bi trebao pridonijeti održivom razvoju i ostvarenju ciljeva iz zakonodavstva, strategija, planova i međunarodnih obveza Unije koji se odnose na okoliš i klimu te onih koji su relevantni za čistu energiju, a posebno iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030., Konvencije o biološkoj raznolikosti i Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama („Pariški sporazum o klimatskim promjenama”).

(6)Za postizanje sveobuhvatnih ciljeva posebno je važna provedba Paketa za kružno gospodarstvo, Okvira klimatske i energetske politike do 2030.,,, zakonodavstva Unije o okolišu, kao i povezanih politika,,,,.

(7)Ispunjavanje obveza Unije prema Pariškom sporazumu o klimatskim promjenama zahtijeva preobrazbu Unije u energetski učinkovito i niskougljično društvo koje je otporno na klimatske promjene. To pak zahtijeva aktivnosti, s posebnim naglaskom na sektore koji najviše pridonose sadašnjim razinama emisija CO2 i onečišćenja, koje pridonose provedbi okvira klimatske i energetske politike do 2030. i integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova država članica te pripremi za klimatsku i energetsku strategiju Unije do sredine stoljeća i dugoročno. Program bi trebao uključiti i mjere koje pridonose provedbi politike Unije za prilagođavanje klimatskim promjenama da bi se smanjila osjetljivost na negativne učinke tih promjena.

(8)Prelazak na čistu energiju ključni je doprinos ublažavanju klimatskih promjena s dodatnim koristima za okoliš. Aktivnosti za izgradnju kapaciteta koji podržavaju prelazak na čistu energiju, koje su do 2020. financirane u sklopu programa Obzor 2020., trebalo bi uključiti u Program jer njihov cilj nije financiranje izvrsnosti i nastanak inovacija, već olakšavanje prihvaćanja tehnologije koja je već dostupna na tržištu, a koja će pridonijeti ublažavanju klimatskih promjena. Uvrštavanje tih aktivnosti izgradnje kapaciteta u Program otvara mogućnosti za sinergije između potprograma i povećava ukupnu dosljednost financiranja Unije. Zbog toga bi trebalo prikupiti i širiti podatke o prihvaćanju postojećih rješenja za istraživanja i inovacije u projektima u okviru programa LIFE, uključujući one iz programa Obzor Europa i programa koji su mu prethodili.