Radom na postizanju interoperabilnosti informacijskih sustava želi se prevladati postojeća fragmentacija EU-ove arhitekture upravljanja podacima za potrebe nadzora nad granicama i održavanja sigurnosti te osigurati potpuni pregled podataka. Kada se za baze podataka upotrebljava zajednički repozitorij podataka o identitetu, kao što je predviđeno za predloženi sustav EU-a za ulaske i izlaske te sustav EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS), u različite baze podataka može se upisati samo jedan identitet osobe, čime se sprečava korištenje različitim lažnim identitetima. U skladu s privremenim nalazima stručne skupine na visokoj razini, Komisija je najprije od eu-LISA-e zatražila analizu tehničkih i operativnih aspekata provedbe zajedničke službe biometrijskog uparivanja. Takva bi služba omogućila pretraživanje različitih baza podataka s biometrijskim podacima, a time i otkrivanje lažnih identiteta kojima se predmetna osoba koristi u drugom sustavu. Uz to, stručna skupina na visokoj razini sada bi trebala procijeniti je li proširenje zajedničkog repozitorija podataka o identitetu na druge sustave, kako je predviđeno za sustav EU-a za ulaske i izlaske te ETIAS, potrebno, tehnički izvedivo i razmjerno. Uz biometrijske podatke pohranjene u službi biometrijskog uparivanja takav zajednički repozitorij podataka o identitetu uključivao bi i alfanumeričke podatke o identitetu. Skupina bi svoje nalaze o tome trebala predstaviti i u svojem konačnom izvješću do kraja travnja 2017.

Komisija će brzo poduzeti daljnje korake ka uspostavi jedinstvenog portala za pretraživanje te zajedno s agencijom EU-a za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima, eu-LISA-om, započeti s radom na portalu koji bi omogućavao istodobno pretraživanje svih postojećih EU-ovih sustava. Do lipnja bi trebalo biti dovršeno s time povezano istraživanje na temelju kojeg će se do kraja godine osmisliti i testirati prototip portala. Komisija smatra da bi Europol trebao usporedno s tim nastaviti s radom na sučelju sustava koji će službenicima na prvoj liniji u državama članicama omogućiti da pri pretraživanju svojih nacionalnih sustava automatski istodobno pretražuju baze podataka Europola.

Usporedno s tim Komisija će u veljači s nacionalnim nadležnim tijelima održati prvu radionicu o zaštiti lakih meta radi razmjene informacija i razvijanja najbolje prakse za složeno područje zaštite lakih meta te javne sigurnosti. Komisija u okviru Fonda za unutarnju sigurnost financira i pilot-projekt Belgije, Nizozemske i Luksemburga čiji je cilj uspostava regionalnog centra izvrsnosti za posebne intervencije u području kaznenog progona, gdje će se organizirati osposobljavanje za policijske službenike koji obično prvi reagiraju u slučaju napada. Odgovor na napade na lake mete ključni je element Komisijina rada u području civilne zaštite. Komisija je u prosincu najavila mjere koje će donijeti s državama članicama radi zaštite građana EU-a i smanjenja ranjivosti neposredno nakon terorističkih napada. Tim će se mjerama ojačati koordinacija među svim uključenim dionicima u suočavanju s posljedicama napada. Komisija se obvezala podupirati napore država članica omogućavanjem zajedničkih osposobljavanja i vježbi te osiguravanjem stalnog dijaloga putem postojećih kontaktnih točaka i stručnih skupina. Komisija će poduprijeti i razvoj specijaliziranih modula za odgovor na terorističke napade u okviru Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu i inicijativa za razmjenu iskustava te jačanje svijesti javnosti.

U suradnji s državama članicama Komisija će ispitati i koja bi vrsta potpore EU-a mogla pridonijeti jačanju otpornosti i sigurnosti oko potencijalnih lakih meta. Države članice mogu zatražiti i financijsku potporu Europske investicijske banke (EIB) (uključujući Europski fond za strateška ulaganja) u skladu s politikama EU-a i Grupe EIB-a. Na svaki projekt primjenjivat će se uobičajeni postupci donošenja odluka u skladu sa zakonodavstvom.

U pogledu konkretnih lakih meta povezanih s javnim prometnim površinama, kao što su zračne luke ili željeznički kolodvori, na posebnoj radionici koju je Komisija organizirala u studenome 2016. uz sudjelovanje brojnih dionika iz raznih područja istaknuta je potreba za održavanjem ravnoteže između sigurnosnih potreba te potreba putnika i odvijanja prijevoza. U zaključcima se naglašava važnost razvijanja kulture sigurnosti kod osoblja, ali i putnika, važnost procjena rizika na lokalnoj razini kao temelja za donošenje odgovarajućih protumjera te potreba za poboljšanjem komunikacije među svim uključenim stranama.

IV. SUOČAVANJE S KIBERNETIČKIM PRIJETNJAMA

Djelovanje na razini EU-a nužno je za jačanje zajedničke otpornosti na jedan od najvećih izazova s kojima se Unija danas suočava– kiberkriminalitet i kibernapadi. Kiberincidenti svakodnevno ozbiljno narušavaju živote ljudi i uzrokuju ogromne gubitke za europsko gospodarstvo i poduzeća. Kibernapadi su ključni element hibridne prijetnje jer planirani zajedno s fizičkom prijetnjom, primjerice terorističkim napadom, mogu imati razoran učinak. Mogu biti i čimbenik u destabilizaciji zemlje ili ugrožavanju njezinih političkih institucija i temeljnih demokratskih procesa. Budući da sve više ovisimo o internetskim tehnologijama, naše će ključne infrastrukture (od bolnica do nuklearnih elektrana) postajati sve ranjivije.

Strategija Europske unije za kibersigurnost iz 2013. dio je glavnog političkog odgovora na kibersigurnosne izazove. Temelj za djelovanje je Direktiva o sigurnosti mreža i podataka (NIS), koja je donesena prošlog srpnja. To je osnova za poboljšanje suradnje na razini EU-a te kiberotpornost jer podupire suradnju i razmjenu informacija među državama članicama te promiče suradnju u vezi s posebnim kiberincidentima i razmjenu informacija o rizicima. Kako bi se osigurala dosljedna provedba u različitim sektorima i preko granica, Komisija će u veljači organizirati prvi sastanak skupine za suradnju u području sigurnosti mreža i podataka s državama članicama.

Komisija i Visoki predstavnik EU-a u travnju 2016. donijeli su Zajednički okvir za suzbijanje hibridnih prijetnji s predložene 22 operativne mjere usmjerene na jačanje svijesti i otpornosti, poboljšanje odgovora na krize i intenziviranje suradnje između EU-a i NATO-a. U skladu sa zahtjevom Vijeća, Komisija i Visoki predstavnik EU-a do srpnja 2017. dostavit će izvješće o ocjeni napretka.

Komisija također promiče i podupire tehnološke inovacije, uključujući korištenjem sredstava EU-a za istraživanja kako bi se pronašla nova rješenja i osmislile nove tehnologije za jačanje naše otpornosti na kibernapade (npr. projekti integrirane sigurnosti). Komisija je prošlog ljeta s predstavnicima industrije uspostavila privatno partnerstvo za kibersigurnost vrijedno 1,8 milijardi EUR.

U području prometa digitalizacija postaje glavni pokretač prijeko potrebne transformacije današnjeg prometnog sustava. Brzo širenje digitalizacije donosi brojne koristi, ali je zbog toga sektor prometa izloženiji rizicima povezanima s kibersigurnošću. Poduzete su brojne mjere za ublažavanje te prijetnje na različitim razinama, posebno u području zrakoplovstva, ali i pomorskog, željezničkog i cestovnog prometa. Preostaje dodatno razjasniti, harmonizirati i dopuniti aktivnosti različitih dionika koji su uključeni u poboljšanje različitih aspekata kiberotpornosti.

U širem kontekstu i s obzirom na brzi razvoj prijetnje Komisija i visoki predstavnik EU-a idućih će mjeseci u skladu sa Strategijom EU-a za kibersigurnosti iz 2013. utvrditi mjere koje su potrebne za učinkoviti odgovor na te prijetnje na razini EU-a.

V. ZAŠTITA OSOBNIH PODATAKA UZ POTPORU UČINKOVITIH KAZNENIH ISTRAGA

Direktiva o zaštiti podataka za policijska i kaznenopravna tijela ključni je element u borbi protiv terorizma i teških kaznenih djela. Na temelju zajedničkog standarda zaštite podataka utvrđenog u Direktivi tijela kaznenog progona u državama članicama moći će nesmetano razmjenjivati relevantne podatke, a pritom će podaci o žrtvama i svjedocima zločina te osumnjičenicima biti propisno zaštićeni.

Nadalje, kako bi se osigurala visoka razina povjerljivosti komunikacija za pojedince i poduzeća te ravnopravni uvjeti za sve sudionike na tržištu, kako je navedeno u strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta iz travnja 2015., Komisija je 11. siječnja donijela predloženu Uredbu o e-privatnosti (kojom se stavlja izvan snage Direktiva 2002/58/EZ). Kao i u postojećoj Direktivi, u revidiranoj Uredbi o e-privatnosti podrobnije se opisuje Opća uredba o zaštiti podataka i utvrđuje okvir za zaštitu privatnosti i osobnih podataka u sektoru elektroničkih komunikacija.

U skladu s revizijom svi podaci elektroničke komunikacije, čak i kada je ta komunikacija sporedna, smatraju se povjerljivima, bez obzira na to prenose li se putem tradicionalnih telekomunikacijskih usluga ili tzv. over the top (OTT) usluga koje su im funkcionalno jednakovrijedne (npr. Skype i WhatsApp) te su za brojne korisnike često zamjenjive s uobičajenim telekomunikacijskim operaterima. Obveze nametnute pružateljima usluga – uz poštovanje privatnosti klijenata u pogledu upotrebe, pohrane i obrade njihovih podataka – uključuju i obvezu pružatelja usluga sa sjedištem izvan EU-a da imenuju predstavnika u državi članici. To će državama članicama omogućiti da olakšaju suradnju tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela s pružateljima usluga u pristupu elektroničkim dokazima (vidjeti u nastavku).

U skladu s postojećim propisima o e-privatnosti, pristup tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela relevantnim elektroničkim informacijama koje su nužne za istrage kaznenih dijela bit će uređen iznimkom u članku 11. predložene Uredbe o e-privatnosti. Tom je odredbom predviđena mogućnost u pravu EU-a ili nacionalnom pravu za ograničenje povjerljivosti komunikacija, ako je to potrebno i razmjerno, iz razloga nacionalne sigurnosti, obrane, javne sigurnosti i sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršenja kaznenih sankcija. Nakon presude Suda Europske unije iz 2014. kojom je ukinuta Direktiva o zadržavanju podataka, ta je odredba posebno važna za nacionalna pravila o zadržavanju podataka, odnosno uvođenje obveze za pružatelje telekomunikacijskih usluga u pogledu čuvanja komunikacijskih podataka u određenom razdoblju kako bi im po potrebi mogla pristupiti tijela kaznenog progona. Odonda ne postoji instrument EU-a za zadržavanje podataka, a neke su države članice donijele vlastite zakone o zadržavanju podataka. Švedski i britanski zakoni o zadržavanju podataka osporeni su na Sudu EU-a, koji je 21. prosinca donio presudu u predmetu Tele2 . Sud EU-a zaključio je da nacionalno zakonodavstvo kojim se za potrebe suzbijanja kriminala predviđa opće i neselektivno zadržavanje svih podataka o prometu i lokacijama pretplatnika i korisnika za sva sredstva elektroničke komunikacije nije u skladu s pravom EU-a. Implikacije te presude analiziraju se, a Komisija će izraditi smjernice za donošenje nacionalnih zakona o zadržavanju podataka koji će biti u skladu s presudom.

Iza kaznenih djela ostaju digitalni tragovi koji mogu poslužiti kao dokaz u sudskim postupcima. Tijela kaznenog progona i tužitelji dokazni materijal često mogu prikupiti samo iz elektroničke komunikacije osumnjičenika. Međutim, dobivanje pristupa elektroničkim dokazima – osobito onima pohranjenima u inozemstvu ili u oblaku – može biti tehnički i pravno složeno, a često uključuje i poveće administrativno opterećenje, što usporava rad istražitelja. Kako bi riješila taj problem, Komisija trenutačno razmatra kako istražiteljima omogućiti pribavljanje prekograničnih elektroničkih dokaza, među ostalim povećavanjem učinkovitosti uzajamne pravne pomoći i traženjem načina za izravnu suradnju s pružateljima internetskih usluga te predlaže kriterije za utvrđivanje i izvršenje jurisdikcije u kiberprostoru, uz potpuno poštovanje primjenjivih propisa o zaštiti podataka. Komisija je 9. prosinca 2016. Vijeću za pravosuđe i unutarnje poslove podnijela izvješće o napretku.

Sveobuhvatni postupak stručnog savjetovanja (koji je još uvijek u tijeku) omogućio je Komisiji da definira različite i često složene probleme u vezi s pristupom elektroničkim komunikacijama, bolje razumije postojeće propise i prakse u državama članicama te da utvrdi moguće politike. Izvješće o napretku donosi pregled ideja koje su se dosad iskristalizirale tijekom prikupljanja informacija i postupka stručnog savjetovanja, i koji će Komisija uz savjetovanje s dionicima idućih mjeseci detaljno razmotriti. Kako je najavljeno u programu rada Komisije, Komisija će predstaviti svoju inicijativu tijekom 2017.