Tematsko izvješće Koordinacija odgovora  
na katastrofe izvan EU-a 
u sklopu Mehanizma Unije 
za civilnu zaštitu bila je 
uglavnom djelotvorna HR 2016.  BR. 33
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti:  eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-6610-1 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/837939 QJ-AB-16-034-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-6627-9 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/6291 QJ-AB-16-034-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-6624-8 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/06217 QJ-AB-16-034-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Za svaku uporabu ili umnažanje fotografija 1. i 2. mora se zatražiti dopuštenje izravno od nositelja autorskih prava. 
Koordinacija odgovora 
na katastrofe izvan EU-a 
u sklopu Mehanizma Unije 
za civilnu zaštitu bila je 
uglavnom djelotvorna
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016.  BR. 33
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna 
 proračunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud 
nastoji postići što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili 
rashoda, predstojeće razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je III. revizijsko vijeće kojem je na čelu član Suda Karel Pinxten i koje je specijalizirano 
za rashodovna područja vanjskog djelovanja, sigurnosti i pravosuđa. Reviziju je predvodio član Suda Hans Gustaf 
Wessberg, a potporu su mu pružali voditelj njegova ureda Peter Eklund, ataše u njegovu uredu Emmanuel-Douglas 
Hellinakis, glavna rukovoditeljica Sabine Hiernaux-Fritsch, voditelj radnog zadatka Michiel Sweerts te revizori  
Mirko Iaconisi, Kristina Maksinen i Dirk Neumeister.
Slijeva nadesno : M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen,  
M. Sweerts, P . Eklund.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice i pokrate
I. – VII. Sažetak
1. – 11. Uvod
1. – 2. Osnovne informacije
3. – 4. Pravni okvir
5. – 9. Mehanizam Unije za civilnu zaštitu
10. – 11. Financiranje UCPM-a
12. – 16. Opseg revizije i revizijski pristup
17. – 71. Opažanja
17. – 48. Komisija je upotrijebila uspostavljene koordinacijske strukture, no neke je alate mogla dodatno 
iskoristiti
17. – 19. Komisija je pravodobno aktivirala mehanizam za pružanje odgovora na hitne situacije, no boljom 
primjenom faze predupozorenja mogla je dobiti dodatno vrijeme za mobilizaciju resursa
20. – 27. Timovi civilne zaštite EU-a olakšali su koordinaciju na terenu, no bilo je nedostataka u procesu njihova 
odabira i izvješćivanju s terena
28. – 33. Iako je uporaba dobrovoljnog fonda još bila ograničena u vrijeme kriza obuhvaćenih ispitivanjem, Komisija 
je imala aktivnu ulogu u proširenju područja njegove uporabe
34. – 37. Delegacije EU-a pružile su znatnu potporu timovima civilne zaštite EU-a
38. – 40. Komisija je upotrijebila postojeću terensku mrežu GU-a ECHO, no mogla je težiti postizanju veće sinergije 
u području civilne zaštite
41. – 46. Komisija je poštovala vodeću ulogu Ureda Ujedinjenih naroda za koordinaciju humanitarnih pitanja 
(UN OCHA) i uspostavila je fleksibilne koordinacijske strukture u skladu s općim ustrojem koji je postavio 
UN
47. – 48. Komisija je poduzela korake kako bi se zajamčio neometan prijelaz na fazu oporavka
04 Sadržaj 
49. – 69. Komisija je uspostavila okvir za prikupljanje, širenje i razmjenu informacija, no ima prostora za 
poboljšanje izvješćivanja
49. – 54. Komunikacijska platforma Komisije CECIS koristan je alat za dijeljenje informacija, ali potrebna su dodatna 
poboljšanja kako bi se pojačao njezin učinak
55. – 57. Informacijski proizvodi i karte dijelili su se u velikom opsegu i postoje naznake da su bili korisni
58. – 60. Komisija je organizirala integrativne sastanke kojima se nastojalo promicati razmjenu informacija s tijelima 
EU-a i usklađenost u pružanju pomoći
61. – 66. Radna skupina za ebolu djelovala je kao forum za razmjenu informacija te je time povećala vrijednost 
odgovora na hitne situacije, no trebalo ju je uspostaviti ranije
67. – 69. Komisija se ne koristi svim informacijama koje joj stoje na raspolaganju za izvješćivanje o svojoj ukupnoj 
uspješnosti i ukupnoj uspješnosti UCPM-a
70. – 74. Zaključci i preporuke
 Prilog I. — Aktiviranje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu pri katastrofama izvan Unije
 Prilog II. —  Mehanizam Unije za civilnu zaštitu – odnos među dionicima na dan 31. kolovoza 
2016.
 Prilog III. — Pregled triju katastrofa obuhvaćenih ispitivanjem
 Prilog IV.  — Raspoređivanje epidemiologa EU-a u Gvineju
 Prilog V. —  Kronologija događaja u vezi s izbijanjem bolesti uzrokovane virusom ebole 
u razdoblju 2014. – 2015.
 Odgovor Komisije
05
 Kratice i pokrate
BiH : Bosna i Hercegovina
CECIS : Zajednički komunikacijski i informacijski sustav za hitne situacije
ECDC : Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti
ERCC : Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacije
ESVD : Europska služba za vanjsko djelovanje
EUCP : Koordinacija i procjena civilne zaštite u EU-u (tim)
EUD : Delegacija Europske unije
EUFOR : Snage Europske unije
FPI: Služba za instrumente vanjske politike
GOARN : Globalna mreža za upozorenje i odgovor na izbijanje bolesti
GU DEVCO : Glavna uprava za razvoj i suradnju
GU ECHO : Glavna uprava za europsku civilnu zaštitu i europske operacije humanitarne pomoći (ECHO)
GU NEAR : Glavna uprava za politiku susjedstva i pregovore o proširenju
GU SANTE : Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane
HSC : Odbor za zdravstvenu sigurnost
MSF : Médecins sans Frontières (Liječnici bez granica)
OCHA : Ured za koordinaciju humanitarnih pitanja
OSOCC : Koordinacijski operativni centar na terenu
SZO : Svjetska zdravstvena organizacija
UCPM : Mehanizam Unije za civilnu zaštitu
UNDAC : Sustav Ujedinjenih naroda za procjenu katastrofa i koordinaciju
WFP : Svjetski program za hranu
06
 Sažetak
I
Katastrofe se mogu dogoditi na bilo kojem mjestu, u bilo kojem trenutku. Bez obzira na to je li riječ o prirodnim 
katastrofama ili katastrofama uzrokovanima ljudskim djelovanjem, one mogu imati znatan učinak na ljude, okoliš 
i gospodarstvo. Kada se dogodi katastrofa, mora se brzo reagirati. Dobrim upravljanjem katastrofama spašavaju se 
ljudski životi, a djelotvorna koordinacija među različitim dionicima ključna je za uspješnu pripremu i odgovor na 
katastrofe.
II
Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (UCPM, engl. Union Civil Protection Mechanism ) osnovan je radi promicanja 
brze i djelotvorne operativne suradnje među nacionalnim službama za civilnu zaštitu. Ima dva glavna cilja. Prvo, 
 usmjeren je na jačanje suradnje između Unije i država koje sudjeluju u UCPM-u (države članice EU-a i šest zemalja 
koje nisu članice EU-a). Drugo, usmjeren je na olakšavanje koordinacije u području civilne zaštite kako bi se pobolj -
šala djelotvornost sustava za prevenciju katastrofa te za pripremu i odgovor na katastrofe.
III
Mehanizmom upravlja Europska komisija. Ispitali smo je li Komisija bila djelotvorna u primjeni UCPM-a za olak -
šavanje koordinacije odgovora na katastrofe izvan Unije. Razmotrili smo aktiviranje UCPM-a pri odgovoru na tri 
nedavne međunarodne katastrofe: poplave u Bosni i Hercegovini (2014.), izbijanje virusa ebole u zapadnoj Africi 
(2014. – 2016.) i potres u Nepalu (2015.).
IV
Zaključili smo da je Komisija od početka 2014. uglavnom bila djelotvorna u olakšavanju koordinacije odgovora na 
katastrofe izvan Unije.
V
U svakoj od triju katastrofa koje smo ispitali UCPM je pravodobno aktiviran, a timovi civilne zaštite EU-a (timovi 
EUCP-a) olakšali su koordinaciju na terenu s timovima država sudionica. Uloga Komisije u olakšavanju koordinacije 
ojačana je širokom distribucijom informacijskih proizvoda. Koordinacija među službama Komisije, kao i s drugim 
tijelima EU-a i tijelima izvan EU-a bila je integrativna. Komisija je usto poštovala opću vodeću ulogu UN-a i poduzela 
korake kako bi se zajamčio neometan prijelaz na fazu oporavka.
07 Sažetak 
VI
Ne dovodeći u pitanje svoj opći zaključak, utvrdili smo niz područja u kojima ima prostora za daljnja poboljšanja: 
moguće uštede vremena tijekom ranih faza odgovora na katastrofe, CECIS (komunikacijska i informacijska platforma 
Komisije), koordinacija i sinergije na terenu, financijski i administrativni mehanizmi Komisije i ECDC-a za opsežno 
raspoređivanje epidemiologa u okviru UCPM-a i izvješćivanje o uspješnosti UCPM-a.
VII
Stoga Komisiji preporučujemo da:
(a) utvrdi načine za dobivanje dodatnog vremena tijekom faze predupozorenja te tijekom odabira i raspoređivanja 
timova EUCP-a;
(b) razvije funkcije CECIS-a kako bi se poboljšao pregled zatražene i pružene pomoći radi boljeg praćenja prioriteta 
i povećanja pristupačnosti korisnicima;
(c) ojača koordinaciju na terenu poboljšanjem izvješćivanja za koje su zaduženi timovi EUCP-a, iskorištavanjem 
prisutnosti terenske mreže stručnjaka GU-a ECHO te dodatnim uključivanjem delegacija EU-a;
(d) procijeni, zajedno s ECDC-om, moguće izmjene koje su potrebne za jačanje mehanizama za raspoređivanje 
stručnjaka ECDC-a izvan Unije primjenom UCPM-a;
(e) poboljša izvješćivanje automatizacijom izrade statističkih podataka i pokazatelja, čime će se ojačati 
odgovornost.
08
 Uvod
Osnovne informacije
01 
Katastrofe se mogu dogoditi na bilo kojem mjestu, u bilo kojem trenut -
ku. Bez obzira na to je li riječ o prirodnim katastrofama ili katastrofama 
 uzrokovanima  ljudskim djelovanjem, one mogu imati znatan učinak na ljude, 
okoliš i  gospodarstvo. Prema jednoj procjeni, od 1994. do 2013. dogodile su se 
6873  prirodne katastrofe diljem svijeta, koje su odnijele 1,35 milijuna  života, 
tj. u prosjeku oko 68 000 života godišnje1. Prema procjeni UN-a  katastrofe 
u  razdoblju 2005. – 2015. dovele su do gospodarskih gubitaka u visini od 
1,3  bilijuna američkih dolara2.
02 
Kada se dogodi katastrofa, pojedinci, zajednice, vlade te međunarodne organi -
zacije i donatori moraju djelovati vrlo brzo. Dobrim upravljanjem katastrofama3 
spašavaju se ljudski životi, a djelotvorna koordinacija među različitim dionicima 
ključna je za uspješnu pripremu i odgovor na krize i katastrofe.
Pravni okvir
03 
Ovlasti EU-a u području civilne zaštite sadržane su u članku 196. Ugovora o funk -
cioniranju Europske unije, u kojem se navodi da bi Unija u svojem djelovanju 
trebala nastojati promicati brzu i djelotvornu operativnu suradnju unutar Unije 
među nacionalnim službama za civilnu zaštitu, kao i usklađenost međunarodnog 
djelovanja u području civilne zaštite.
04 
Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (UCPM) osnovan je 2001. Sadašnji pravni 
okvir utvrđen je Odlukom br. 1313/2013, koja se primjenjuje od 1. siječnja 2014. (u 
 daljnjem tekstu: Odluka)4. Mehanizam ima dva glavna cilja. Prvo, usmjeren je na 
jačanje suradnje između Unije i država sudionica5. Drugo, usmjeren je na olakša -
vanje koordinacije u području civilne zaštite kako bi se poboljšala djelotvornost 
sustava za prevenciju prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim 
djelovanjem te za pripremu i odgovor na katastrofe.1 Centre for Research on the 
Epidemiology of Disasters, 
„The Human Cost of Natural 
Disasters 2015: A global 
perspective” (Centar za 
istraživanje epidemiologije 
katastrofa, „Ljudska cijena 
prirodnih katastrofa 2015.: 
globalna perspektiva”), 2015.
2 Procjene Okvira za smanjenje 
rizika od katastrofa iz Sendaija 
2015. – 2030.
3 Međunarodna federacija 
Crvenog križa i Crvenog 
polumjeseca definira ga kao 
organiziranje i upravljanje 
resursima i odgovornostima 
za rješavanje svih aspekata 
humanitarne i civilne zaštite 
u hitnim situacijama, posebno 
u pogledu otpornosti 
(ublažavanje, prevencija 
i pripravnost), odgovora 
(pomoć i početni oporavak) 
i oporavka (rehabilitacija 
i rekonstrukcija) radi 
smanjivanja učinka katastrofa.
4 Odluka br. 1313/2013/EU 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 17. prosinca 2013. 
o Mehanizmu Unije za civilnu 
zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., 
str. 924.).
5 Sve države članice EU-a te 
Norveška, Island, Crna Gora, 
Srbija, bivša jugoslavenska 
Republika Makedonija i Turska. 
Komisija ih naziva 
„državama sudionicama” i taj 
se izraz upotrebljava 
u preostalom dijelu ovog 
izvješća.
09 Uvod 
Mehanizam Unije za civilnu zaštitu
05 
UCPM je u nadležnosti Glavne uprave Europske komisije za humanitarnu pomoć 
i civilnu zaštitu (GU ECHO). Srž tog mehanizma čini Koordinacijski centar za odgo -
vor na hitne situacije (ERCC). ERCC je operativan u svakom trenutku i ima sobu za 
krizne situacije koja djeluje 24 sata na dan, sedam dana u tjednu. U okviru svojih 
ključnih operativnih uloga ERCC djeluje kao platforma Komisije i EU-a za praćenje 
kriza i koordinaciju te kao komunikacijsko čvorište među državama sudionicama, 
pogođenim državama i raspoređenim stručnjacima na terenu, razvija i distribuira 
informacijske proizvode te olakšava suradnju među operacijama civilne zaštite 
i humanitarne pomoći. Potpora tim funkcijama pruža se mrežnom aplikacijom 
za upozoravanje i obavješćivanje CECIS (Zajednički komunikacijski i informacijski 
sustav za hitne situacije)6.6 Odgovornost Komisije za 
upravljanje CECIS-om 
utvrđena je u članku 8. Odluke.
7 Procjenom učinka priloženom 
zakonodavnom prijedlogu 
Odluke o uspostavi UCPM-a 
(radni dokument službi 
Komisije o procjeni 
učinka – pregled regulatornog 
okvira za područje civilne 
zaštite iz 2011. godine, prateći 
dokument Odluke Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o Mehanizmu Unije za civilnu 
zaštitu i uspostavi financijskog 
instrumenta za civilnu zaštitu 
za razdoblje 2014. – 2020., 
SEC(2011) 1632 završna verzija, 
20.12.2011.) utvrđen je niz 
nedostataka u kapacitetu EU-a 
za odgovor na katastrofe koji 
bi se trebali riješiti novim 
zakonodavstvom.
Koordinacijski centar za odgovor na hitne situacijeFotografija 1.
© EU/ECHO/Ezequiel Scagnetti, 2015.
06 
Europski kapacitet za odgovor na hitne situacije dopuna je ERCC-a: riječ je o „do -
brovoljnom fondu” u kojem su udruženi resursi koje su države sudionice unapri -
jed izdvojile za pružanje odgovora na katastrofe i koji se nalaze u stanju priprav -
nosti te se mogu upotrijebiti samo na poziv Komisije. Dobrovoljni fond jedna 
je od brojnih inovacija uvedenih novom Odlukom radi uklanjanja nedostataka 
iz prethodnog mehanizma7. Fondom se ponajprije nastoji pomoći u postizanju 
sljedećih ciljeva: prelasku s reaktivne i  ad hoc  koordinacije na unaprijed planira -
ni, prethodno zadani i predvidivi sustav te isplativom utvrđivanju i uklanjanju 
kritičnih nedostataka u kapacitetu za odgovor na katastrofe. Dobrovoljni fond 
objašnjen je u  okviru  1.

10 Uvod Okvir 1.Objašnjenje dobrovoljnog fonda
Europski kapacitet za odgovor na hitne situacije (ili „dobrovoljni fond”) objedinjuje brojne timove za pomoć, 
stručnjake i opremu iz niza država članica EU-a. Ta se sredstva drže u pripravnosti i stavljaju na raspolaganje 
misijama civilne zaštite EU-a diljem svijeta čim se za to ukaže potreba.
Od pokretanja fonda u listopadu 2014. deset je država izdvojilo svoje resurse za odgovor, tj. „kapacitete”, 
u fond. Registrirano je 35 jedinica za odgovor (tj. modula), primjerice timovi za „potragu i spašavanje u grado -
vima”, specijalizirani resursi za medicinsku evakuaciju zračnim putem, oprema za pročišćavanje vode, crpne 
jedinice velikog kapaciteta te timovi za gašenje šumskih požara. Trenutačno se registriraju dodatni resursi 
država članica.
Države koje sudjeluju u fondu mogu se koristiti financijskom potporom EU-a kako bi unaprijedile ponuđena 
nacionalna sredstva za odgovor, isplatile troškove certifikacije i osposobljavanja te pokrile i do 85 % troškova 
povezanih s prijevozom timova i sredstava u područja pogođena katastrofom.
Razvoj dobrovoljnog fonda 
(samo registrirani moduli – stanje 20. lipnja 2016.)
Broj registriranih modulaVeličina dobrovoljnog 
fondaModuli u postupku registracijeModuli registriranii dodani u fond
2./uni00A0tromj./uni00A0
2016.1./uni00A0tromj./uni00A0
2016.4./uni00A0tromj./uni00A0
2015.3./uni00A0tromj./uni00A0
2015.2./uni00A0tromj./uni00A0
2015.1./uni00A0tromj./uni00A0
2015.4./uni00A0tromj.
2014.40
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
Izvor : Europska komisija; analiza koju je obavio Sud.
11 Uvod 
07 
UCPM se može aktivirati na temelju zahtjeva za pomoć iz pogođenih zemalja ili 
na zahtjev UN-a8. Može se aktivirati i na zahtjev određene države članice EU-a 
radi potpore u pružanju konzularne pomoći građanima EU-a pogođenima 
 katastrofom izvan Unije.
08 
Aktivnostima prevencije, pripravnosti i odgovora pružaju se rješenja za (mogu -
će) katastrofe unutar EU-a, no mehanizam se može aktivirati i za pružanje od -
govora na katastrofe izvan Unije. Zapravo, od 224 zahtjeva za pomoć upućena 
u razdoblju 2002. – 2015., njih 63 % odnosilo se na katastrofe izvan EU-a, kako je 
prikazano na slici  1. Način djelovanja UCPM-a prikazan je u  prilogu  I.8 Zahtjev za pomoć od 
2014. godine mogu podnijeti 
i organizacije u sklopu UN-a te 
druge specijalizirane 
međunarodne organizacije: 
Međunarodna organizacija za 
migracije (IOM), Međunarodna 
federacija društava Crvenog 
križa i Crvenog polumjeseca 
(IFRC) i Organizacija za 
zabranu kemijskog oružja 
(OPCW).Slika 1.Zahtjevi za pomoć u okviru UCPM-a (unutar i izvan EU-a)
Izvor : Europska komisija.UnutarnjiVanjski
2015. 2014. 2013. 2012. 2011. 2010. 2009. 2008. 2007. 2006. 2005. 2004. 2003. 2002.30
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537
09 
Države sudionice zadržavaju primarnu odgovornost u području civilne zaštite 
i određuju razinu pomoći na koju će se obvezati pri odgovoru na katastrofe te ko -
liki će se dio te pomoći pružati u okviru UCPM-a. Komisija ne zapovijeda timovi -
ma, modulima ni drugim sredstvima država sudionica i nema kontrolu nad njima 
te se oni raspoređuju na dobrovoljnoj osnovi. Umjesto toga, uloga je EU-a pružiti 
potporu državama sudionicama u jačanju prevencije katastrofa, pripravnosti 
i odgovora olakšavanjem suradnje i koordinacije. Pregled odnosa unutar UCPM-a 
prikazan je u  prilogu  II.
12 Uvod 
Financiranje UCPM-a
10 
Godišnja odobrena proračunska sredstva za UCPM u razdoblju 2014. – 2016. 
 prikazana su na slici  2. Za djelovanje mehanizma izdvojen je iznos od oko 50 mili -
juna  eura godišnje, a približno jedna trećina tog iznosa namijenjena je intervenci -
jama u trećim zemljama. To obuhvaća sufinanciranje sredstvima EU-a za operacije 
prijevoza modula u pogođene zemlje. Troškove djelovanja timova civilne zaštite, 
kao i sredstava za civilnu zaštitu, snose države sudionice.
11 
Komisija će 2017. godine provesti privremenu evaluaciju (međuevaluaciju) 
 provedbe Odluke. Slika 2.Izvršenje proračuna UCPM-a u razdoblju 2014. – 2016.
(u milijunima/uni00A0eura)
Prevencija katastrofa i pripravnost 
unutar UnijePrevencija katastrofa i pripravnost 
u trećim zemljamaIntervencije u okviru 
odgovora unutar UnijeIntervencije u okviru odgovora 
u trećim zemljama
2016. 2015. 2014.60
50
40
30
20
10
012,01 14,9
11,4
1 2016.: proračunski iznosi.
Izvor : Europska komisija; analiza koju je obavio Sud.
13
 Opseg revizije 
i revizijski pristup
12 
Revizijom se nastojalo procijeniti je li Komisija bila djelotvorna u olakšavanju ko -
ordinacije odgovora na katastrofe izvan Unije od uspostave UCPM-a 2014. godi -
ne. To je ponajprije obuhvatilo olakšavanje koordinacije s državama sudionicama, 
drugim institucijama i agencijama EU-a, UN-om, pogođenim državama i drugim 
relevantnim dionicima. Razmotrili smo kako je ta koordinacija provedena u okviru 
postojećih struktura i procesa te smo ispitali prikupljanje, širenje i razmjenu infor -
macija sa svim navedenim dionicima.
13 
Revizijske kriterije utvrdili smo na temelju odredaba Odluke (vidi odlomak 4.). 
Opsegom revizije nismo obuhvatili aktivnosti prevencije i pripravnosti, djelotvor -
nost samih intervencija ni izradu mehanizma.
14 
Za detaljno ispitivanje odabrali smo tri međunarodne katastrofe pri kojima je bio 
aktiviran UCPM9. Odabir se temeljio na nizu kriterija, uključujući  vrstu i opseg 
katastrofe, ulogu UCPM-a, veličinu odgovora EU-a i  geografsku  rasprostranjenost. 
Obuhvatili smo sljedeće katastrofe: poplave u Bosni i  Hercegovini 
 (svibanj 2014.), izbijanje bolesti uzrokovane virusom ebole u zapadnoj  Africi 
( ožujak 2014. –  siječanj 2016.) i potres u Nepalu (25. travnja 2015.). Detaljan 
 pregled katastrofa obuhvaćenih ispitivanjem prikazan je u  prilogu  III.
15 
Revizija je obavljena od prosinca 2015. do svibnja 2016. Sastali smo se 
s  predstavnicima Europske komisije10, Europske službe za vanjsko djelovanje 
(ESVD),  uključujući delegaciju EU-a (EUD) pri UN-u u Ženevi, i Europskog centra za 
sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC). Osim toga, sastali smo se s predstavnicima 
Ureda UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (OCHA), Svjetske  zdravstvene 
organizacija (SZO), Svjetskog programa za hranu (WFP) i Liječnika bez  granica 
(MSF). Tijekom terenskog posjeta Bosni i Hercegovini (BiH) sastali smo se 
s  osobljem ureda posebnog predstavnika EUD-a/EU-a, snaga Europske unije 
(EUFOR), Programa UN-a za razvoj te s predstavnicima tijela vlasti na nacionalnoj, 
entitetskoj, kantonalnoj i općinskoj razini uključenih u odgovor na poplave, kao 
i s predstavnicima Crvenog križa BiH.9 U razdoblju 2014. – 2015. 
upućena su 25 zahtjeva za 
pomoć izvan Unije. Odabrane 
tri katastrofe ubrajaju se među 
najveće odgovore za koje je 
bila potrebna znatna 
koordinacija.
10 Predstavnici iz glavnih uprava 
za humanitarnu pomoć 
i civilnu zaštitu (ECHO), 
zdravlje i sigurnost 
hrane (SANTE), međunarodnu 
suradnju i razvoj (DEVCO) te 
susjedstvo i pregovore 
o proširenju (NEAR).
14 Opseg revizije i revizijski pristup 
16 
Naš se rad ponajprije temeljio na pregledu dokumenata koje su dostavili 
 Europska komisija i ESVD. Revizori su imali pristup CECIS-u. Upitnikom na koji je 
odgovorilo 11 država sudionica prikupili smo gledišta korisnika o  mehanizmu 
i odgovorima na tri navedene krize. Sudjelovali smo i na konferenciji koju je Ko -
misija organizirala u Luxembourgu u listopadu 2015. o stečenim iskustvima u vezi 
s izbijanjem ebole te na informativnom sastanku o pripremama za medicinske 
evakuacije (tzv. Medevac) luksemburške zračne službe spašavanja u veljači 2016.
15
 Opažanja
Komisija je upotrijebila uspostavljene koordinacijske 
strukture, no neke je alate mogla dodatno iskoristiti
Komisija je pravodobno aktivirala mehanizam za pružanje 
odgovora na hitne situacije, no boljom primjenom faze 
predupozorenja mogla je dobiti dodatno vrijeme za 
mobilizaciju resursa
17 
Kada Komisija primi zahtjev za pomoć, mora o tome obavijestiti države sudionice 
što je prije moguće11. U sve tri navedene katastrofe Komisija je pravodobno obja -
vila zahtjev te je time ispunila svoju obvezu neodgodivog obavješćivanja država 
sudionica.
18 
Koordinirani odgovor EU-a na katastrofe službeno počinje aktiviranjem 
 mehanizma nakon primitka zahtjeva za pomoć. Međutim, i prije podnošenja 
 takvog zahtjeva mogu postojati znaci neposredne prijetnje od izbijanja kata -
strofe. Prije aktiviranja mehanizma Komisija može, ali nije obvezna, pokrenuti 
hitnu situaciju u CECIS-u u tzv. „načinu predupozorenja”. Time se državama 
sudionicama omogućuje da mobiliziraju svoja sredstva prije mogućeg aktiviranja 
mehanizma. Način predupozorenja primijenjen je u sve tri katastrofe. Kad je riječ 
o poplavama u Bosni i Hercegovini (koje se mogu smatrati katastrofom „sporog 
nastanka”),  ozbiljnost prijetnje već je bila jasna kad je stanje prirodne katastro -
fe bilo objavljeno na lokalnoj razini. Međutim, način predupozorenja pokrenut 
je  jedan dan kasnije, samo četiri sata prije službenog aktiviranja mehanizma. 
Ranijim pokretanjem načina predupozorenja moglo se dobiti dodatno vrijeme za 
mobilizaciju resursa.
19 
Komisija nije vodila pisanu evidenciju o svim neformalnim kontaktima s  državama 
sudionicama koje imaju bliske veze s pogođenim zemljama i dobro poznaju 
prilike u njima. Takvom evidencijom omogućilo bi se praćenje prijašnjih  slučajeva 
aktiviranja, što bi moglo pomoći u razvoju sustavnog pristupa, uz uštedu 
 dragocjenog vremena u fazi aktiviranja i dobru pokrivenost država sudionica koje 
se nalaze u povoljnom položaju za pružanje pomoći pogođenoj zemlji.11 Članak 16. stavak 3. točka (a) 
podtočka (i) Odluke.
16 Opažanja 
Timovi civilne zaštite EU-a olakšali su koordinaciju na 
terenu, no bilo je nedostataka u procesu njihova odabira 
i izvješćivanju s terena
20 
Kad postoji potreba za koordinacijom EU-a na terenu nakon što subjekt koji je 
uputio zahtjev za pomoć prihvati ponude za pomoć država sudionica, Komi -
sija bi trebala sastaviti tim EU-a za koordinaciju i procjenu civilne zaštite (tim 
 EUCP-a) koji bi se odmah trebao rasporediti u pogođenu zemlju12. Cilj je tog tima 
koordinirati rad različitih timova i modula država sudionica na terenu13, pružati 
tehničke savjete i olakšati koordinaciju s pogođenom zemljom. Kako je prikaza -
no u  prilogu  I., timove odabire Komisija iz redova stručnjaka koje su predložile 
države sudionice, a svakom timu dodjeljuje se časnik za vezu kojeg raspoređuje 
Komisija.
21 
Kad je riječ o katastrofama izvan Unije, raspoređivanje timova EUCP-a ne ovisi 
o odobrenju zemlje koja traži pomoć /pogođene zemlje. ERCC-u stoga nije za -
branjeno slati državama sudionicama zahtjeve za predlaganje stručnjaka od -
mah nakon primitka zahtjeva za pomoć. U slučaju Nepala i Bosne i  Hercegovine 
 postojale su rane naznake da je riječ o velikim katastrofama te da će stoga 
koordinacija EU-a najvjerojatnije biti potrebna. Međutim, kako je prikazano na 
slici  3. i slici  4., od primitka službenog zahtjeva za pomoć do podnošenja zahtje -
va u CECIS-u za predlaganje stručnjaka za prvi tim protekla su 21,4 sata u slučaju 
Bosne i Hercegovine, odnosno 22,8 sati u slučaju Nepala. Slika 3.Kronologija odabira stručnjaka EUCP-a – Bosna i Hercegovina
Izvor : Europski revizorski sud.12 Članak 16. stavak 3. točka (a) 
podtočka (ii) Odluke.
13 COM(2010) 600 završna verzija 
od 26. listopada 2010. „Za 
učinkovitiju europsku reakciju 
na katastrofe: uloga civilne 
zaštite i humanitarne pomoći”. 
Module mogu činiti sredstva 
za civilnu zaštitu ili ljudski 
resursi, ili njihova kombinacija.
6,4 15,9 21,4 4,1 52,6
sati
rok za 
ponudezahtjev za 
stručnjakezahtjev za 
pomoćprihvaćanje predupo-
zorenjepoplave100 80 60 40 20 0Vrijeme od podnošenja zahtjeva za pomoć do 
imenovanja tima/uni00A0EUCP-a: 1/uni00A0dan i 19/uni00A0sati
17 Opažanja Slika 4.Kronologija odabira stručnjaka EUCP-a – Nepal
Izvor : Europski revizorski sud.5,0 21,8 22,8 4,8 8,4Vrijeme od podnošenja zahtjeva za pomoć do imenovanja tima/uni00A0EUCP-a: 2/uni00A0dana i 2/uni00A0sata
sati
prihvaćanje rok za 
ponudezahtjev za 
pomoćpredupo-
zorenjezahtjev za 
stručnjakepotres70 60 50 40 30 20 10 0
22 
Zahtjevi za predlaganje stručnjaka šalju se preko CECIS-a, a rok se utvrđuje od 
slučaja do slučaja. Duljina roka razlikovala se: u Bosni i Hercegovini rok je određen 
na 15,9 sati (katastrofa sporog nastanka) nakon podnošenja zahtjeva za predlaga -
nje stručnjaka, a u Nepalu na 21,8 sati (iznenadna katastrofa). Revizori nisu utvrdili 
dokaze o postojanju unutarnjih standarda u tom pogledu.
23 
Nakon roka za predlaganje stručnjaka bilo je potrebno još 5 do 6 sati za njihov 
odabir i sastavljanje timova. Iako se zakonodavstvom utvrđuju visoki kriteriji za 
odabir stručnjaka, Sud je utvrdio da nije bio primijenjen unaprijed zadani pristup 
kako bi se odredile potrebne vrste stručnjaka i broj stručnjaka za svaku vrstu. 
Osim toga, nismo utvrdili dokaze o postojanju unaprijed zadanih kriterija u obliku 
kontrolnih popisa koji bi se primjenjivali tijekom procesa odabira svake pojedine 
vrste stručnjaka. Nepostojanje jasnih kriterija odabira konstatirano je u jednoj 
evaluaciji iz prosinca 2014.14, u kojoj se preporučuje uporaba „profila stručnjaka 
pri odabiru timova civilne zaštite”.
24 
Unaprijed zadanim, standardnim sastavom tima na temelju vrste katastrofe i regi -
je Komisija bi mogla uštedjeti dragocjeno vrijeme prije nego što pošalje početni 
zahtjev za predlaganje stručnjaka. Proces odabira iz redova predloženih kandi -
data koji bi uslijedio mogao bi se ubrzati s pomoću preciznih kontrolnih popisa, 
čak i u vrijeme niskog kapaciteta u ERCC-u (npr. noćne smjene, vikendi). Takvim 
bi se procesom omogućila i izrada užeg popisa mogućih članova tima prije isteka 
konačnog roka za predlaganje stručnjaka.14 ICF International, „Ex-post 
evaluation of Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism (recast) 
2007. – 2013.” ( Ex post  
evaluacija financijskog 
instrumenta za civilnu zaštitu 
i mehanizma Zajednice za 
civilnu zaštitu) (preinaka) 
2007. – 2013.), završno izvješće, 
16. prosinca 2014.
18 Opažanja 
25 
Ne provodi se evaluacija uspješnosti stručnjaka. Iako evaluacija stručnjaka koje 
su predložile države sudionice može biti osjetljivo pitanje, primjenom strukturi -
ranog pristupa evaluaciji i dokumentiranjem uspješnosti stručnjaka moglo bi se 
uštedjeti vrijeme tijekom postupka odabira. Primjer takvog procesa može se vi -
djeti u misijama za promatranje izbora (EOM) koje financira EU15, gdje promatrači 
iz država članica redovito provode uzajamne evaluacije kako bi „vodili evidenciju 
o svojoj profesionalnoj uspješnosti i pojedinačnom ponašanju tijekom misija EU-a 
za promatranje izbora radi daljnjeg olakšavanja i poboljšanja procesa odabira koji 
provode države članice i Europska komisija”16.
26 
Komisija bi trebala podupirati zajedničke procjene potreba sudjelovanjem 
stručnjaka EUCP-a i/ili pružati savjete o neophodnoj pomoći u skladu s potreba -
ma17. Kada subjekt koji je zatražio pomoć (pogođena država ili tijelo UN-a) izrazi 
određene potrebe, ERCC se brine da se s pomoću CECIS-a o tome obavijeste sve 
države sudionice. Također postoje jasni dokazi koji pokazuju da su članovi timova 
EUCP-a sudjelovali u različitim postupcima procjene na terenu. U slučajevima 
u kojima su članovi timova EUPC-a integrirani u timove UNDAC-a u sklopu Ureda 
UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (UN OCHA), kao što je bilo u Nepalu, 
zajedničke procjene obično izrađuje UN. Međutim, takvom integracijom nena -
mjerno se ograničava mogućnost utvrđivanja pojedinačnog doprinosa EU-a tim 
procjenama (vidi također odlomke 41. – 45.).15 Europski instrument za 
demokraciju i ljudska prava.
16 Guidelines for EU Election 
Observer Evaluation  (Smjernice 
za evaluaciju promatrača EU-a 
pri izborima) (Služba za 
instrumente vanjske 
politike 4), str. 1., prvi stavak.
17 Članak 16. stavak 3. točka (a) 
podtočke (ii) i (v) te članak 16. 
stavak 3. točka (b).
Stručnjaci EU-a u posjetu bolnici u Katmanduu nakon 
potresaFotografija 2.
© EU/ECHO/Pierre Prakash, 2015.

19 Opažanja 
27 
Čak i kad koordinacija EU-a nije bila u potpunosti integrirana 
s  koordinacijom  UN-a, kao što je bilo u Bosni i Hercegovini, utvrdili smo samo 
ograničene dokaze o uzročnoj vezi između procjena potreba koje su na terenu 
proveli članovi timova EUCP-a i posebnih popisa potreba proslijeđenih državama 
sudionicama. Kvaliteta izvješćivanja razlikovala se među timovima EUCP-a, ali 
naglasak je uglavnom bio na razmjeni informacija te na planiranim i dovršenim 
aktivnostima. U dnevnim izvješćima nedostajali su posebni odjeljci posvećeni 
utvrđivanju i usmjerenom praćenju potreba.
Iako je uporaba dobrovoljnog fonda još bila ograničena 
u vrijeme kriza obuhvaćenih ispitivanjem, Komisija je imala 
aktivnu ulogu u proširenju područja njegove uporabe
Uporaba dobrovoljnog fonda bila je ograničena u vrijeme kriza 
obuhvaćenih ispitivanjem
28 
Obveze Komisije prema državama sudionicama uključuju iznošenje  pravodobnih 
preporuka na temelju potreba na terenu te upućivanje zahtjeva državama 
 sudionicama da rasporede posebne resurse18. Kako bi mogla iznijeti relevantne 
preporuke za raspoređivanje resursa, Komisija treba imati saznanja o resursima 
koji su na raspolaganju za trenutačno raspoređivanje.
29 
U vrijeme katastrofa obuhvaćenih ispitivanjem u dobrovoljnom je fondu bio 
registriran tek vrlo ograničen broj sredstava. Slijedom toga, Komisija općenito 
nije bila u mogućnosti iznijeti preporuke za raspoređivanje resursa ili zatražiti od 
država sudionica da rasporede kapacitete iz dobrovoljnog fonda.
30 
U listopadu 2015., godinu dana nakon pokretanja dobrovoljnog fonda, u njemu 
je bilo registrirano tek nekoliko modula. Države sudionice koje su  sudjelovale 
u ispitivanju navele su da glavni razlog sporog razvoja fonda leži u velikom 
 administrativnom opterećenju u vezi s registracijom i certifikacijom  jedinica/
modula za odgovor, pri čemu u nekim slučajevima to može uključivati i dodatne 
administrativne mjere na nacionalnoj razini.18 Članak 16. stavak 3. točka (b) 
Odluke.
20 Opažanja 
Komisija je imala aktivnu ulogu u proširenju kapaciteta 
dobrovoljnog fonda
31 
U vrijeme izbijanja ebole nekoliko dionika naglasilo je potrebu za službom za 
medicinsku evakuaciju medicinskog osoblja i humanitarnih djelatnika na terenu. 
Pravnim okvirom19 propisana je samo općenita služba za „medicinsku evakuaciju 
žrtava katastrofa iz zraka”20, a nije predviđena posebno prilagođena služba za 
evakuaciju (potencijalno) zaraženih članova medicinskog osoblja i humanitar -
nih djelatnika. Komisija je ipak preuzela aktivnu ulogu, poticanjem fleksibilnog 
pristupa i zalaganjem da se u dobrovoljni fond uključe dodatni kapaciteti. Iako je 
SZO bila jedini subjekt ovlašten za upućivanje zahtjeva za medicinske evakuacije 
(tzv. „Medevac”), ERCC je imao važnu ulogu središnjeg tijela te je u različitim fa -
zama procesa medicinske evakuacije pružao odgovore na pitanja dionika (SZO-a, 
država sudionica, agencija UN-a, NVO-ova itd.) i odlučivao o uporabi zrakoplova 
iz dobrovoljnog fonda. Koordinacija i suradnja potrebne za razvoj tih kapaciteta 
opisane su u odlomku 66.
32 
Kao izravni odgovor na nedostatak medicinskog osoblja tijekom izbijanja ebole, 
Komisija je uspostavila zdravstvenu jedinicu EU-a kao novu sastavnicu u okviru 
dobrovoljnog fonda radi mobiliziranja medicinskih stručnjaka i stručnjaka za jav -
no zdravlje te timova za operacije pripravnosti ili odgovora unutar ili izvan EU-a21.
33 
ECDC je dao važan doprinos odgovoru EU-a na izbijanje ebole svojim „brzim pro -
cjenama rizika” i koordinacijom raspoređivanja epidemioloških stručnjaka ECDC-a 
i država članica u pogođenu regiju (međutim, to se uglavnom dogodilo nakon 
što je dosegnut najveći broj slučajeva, kako je prikazano u  prilogu  IV.). Uredba 
o osnivanju ECDC-a22 ne sprečava ga da rasporedi epidemiologe u zemlje izvan 
EU-a. Međutim, postojeći financijski i administrativni aranžmani u okviru ECDC-a, 
kao i između Komisije i ECDC-a, nisu pogodni za raspoređivanje izvan EU-a 
u velikom opsegu, posebice u sklopu UCPM-a. ECDC ne raspolaže ključnim oso -
bljem i procesima za potporu održivom raspoređivanju, a budući da je u okviru 
svojih ovlasti prvenstveno usmjeren na prijetnje kojima može biti izložen EU, 
nisu dostupna posebna proračunska sredstva za potporu takvih operacija izvan 
Unije. U nedostatku posebnog mehanizma EU-a za raspoređivanje epidemiologa, 
stručnjaci su raspoređivani u okviru Globalne mreže SZO-a za upozorenje i odgo -
vor na izbijanje bolesti. Međutim, u skladu s odredbama kojima se uređuje takvo 
raspoređivanje primjenjuju se ograničenja u pogledu informiranja i stručnjaci 
nisu mogli podnositi izvješća izravno ECDC-u i Komisiji.19 Provedbena odluka Komisije 
2014/762/EU od 
16. listopada 2014. 
o utvrđivanju pravila za 
provedbu Odluke 
br. 1313/2013/EU Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o Mehanizmu Unije za civilnu 
zaštitu i o stavljanju izvan 
snage odluka Komisije 
2004/277/EZ, Euratom 
i 2007/606/EZ, Euratom 
(SL L 320, 6.11.2014., str. 1.).
20 Prilog II. točka 10. Provedbenoj 
odluci.
21 Ta je sastavnica operativna od 
početka 2016., a u 
svibnju 2016. mobiliziran je 
tim u kojem su sudjelovali 
epidemiolozi ECDC-a kako bi 
se odgovorilo na izbijanje žute 
groznice u Africi.
22 Uredba (EZ) 
br. 851/2004 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
21. travnja 2004. o osnivanju 
Europskog centra za 
sprečavanje i kontrolu bolesti 
(SL L 142, 30.4.2004., str. 1.).
21 Opažanja 
Delegacije EU-a pružile su znatnu potporu timovima civilne 
zaštite EU-a
34 
Delegacija EU-a (EUD) u pogođenoj državi ima obvezu pružati logističku potporu 
timovima EUCP-a, koji se, zauzvrat, trebaju povezati s EUD-om23. U svim kriza -
ma obuhvaćenima ispitivanjem EUD je pružio, u okviru raspoloživih kapaciteta, 
znatnu potporu u pogledu logistike, sigurnosne zaštite, olakšavanja sastanaka 
s lokalnim tijelima, savjeta i usluga prevođenja pri suradnji s lokalnim osobljem24.
35 
Revizori su utvrdili dokaze o djelotvornoj suradnji između stručnjaka EUCP-a 
i EUD-a. Timovi EUCP-a redovito su dijelili informacije s osobljem EUD-a. Timovi 
EUCP-a koristili su se prostorijama EUD-a kao bazom za svoje operacije i u njima 
su održavali redovite koordinacijske sastanke.
36 
Nacionalna tijela u Bosni i Hercegovini zatražila su od misije u okviru zajedničke 
sigurnosne i obrambene politike „EUFOR Althea” pružanje potpore za prvi odgo -
vor. Komisija je od samog početka uključila EUFOR u koordinacijske sastanke koje 
je organizirao ERCC, što je omogućilo EUFOR-u da pruži informacije o mjerama 
koje je poduzeo. Koordinaciju na terenu između tima EUCP-a i EUFOR-a u prvom 
je redu olakšavao ured EUD-a / posebnog predstavnika EU-a, koji je usto koordi -
nirao aktivnosti različitih dionika EU-a i misija država članica. U tom je kontekstu 
tim EUCP-a primio izravnu pomoć EUFOR-a koji je omogućio uporabu helikoptera 
za izvođenje procjene stanja iz zraka i terenski posjet.
37 
Razina osviještenosti o kapacitetima koje UCPM može ponuditi i o tome kako bi 
pogođene zemlje trebale zatražiti pomoć razlikovala se među EUD-ima u po -
gođenim zemljama. U EUD-ima ne postoje posebne „kontaktne točke za civil -
nu zaštitu”. Iako je EUD u BiH imao prethodnih iskustava u vezi s aktiviranjem 
Mehanizma, osviještenost EUD-a o mogućnostima koje nudi UCPM u zemljama 
pogođenima izbijanjem ebole bila je ograničena na početku krize unatoč obavi -
jesti koju je dostavio GU ECHO 2012. godine25. Na sastanku Odbora za sigurnost 
zdravlja u kolovozu 2014. GU ECHO obavijestio je države članice da je poduzeo 
inicijativu za ostvarivanje kontakta s pogođenim zemljama, no nismo mogli dobi -
ti izravne dokaze o proaktivnim koracima koje je poduzela Komisija, ni izravno ni 
preko ESVD-a, kako bi potakla pogođene zemlje da zatraže aktiviranje.23 Članak 16. stavak 5. Odluke.
24 U Nepalu, dva mjeseca prije 
izbijanja potresa, voditelj 
delegacije EU-a upozorio je na 
nedostatnu razinu 
pripravnosti EUD-a u slučaju 
najgoreg mogućeg ishoda. 
Iako je razmjer katastrofe bio 
vrlo ozbiljan, bio je manje 
ozbiljan od razmjera 
predviđenog najgorim 
mogućim ishodom te je stoga 
EUD mogao pružiti potrebnu 
potporu timu EUCP-a.
25 Komisija je 2012. i krajem 2014. 
poslala obavijesti voditeljima 
delegacija EU-a 
s objašnjenjem načina 
djelovanja UCPM-a i načina na 
koji pogođene zemlje mogu 
zatražiti pomoć.
22 Opažanja 
26 Članak 16. stavak 11. Odluke.
27 Članak 16. stavak 2. Odluke. 
Obveza u pogledu integracije 
koordinacije primjenjuje se 
samo u vezi s UN OCHA-om, 
a ne i drugim 
organizacijama UN-a.
28 Nacrt operativnih smjernica za 
suradnju na terenu između 
timova civilne zaštite EU-a 
i timova UNDAC-a: Odbor za 
civilnu zaštitu, Razmjena 
informacija o tekućim 
aktivnostima, 
21. i 22. listopada 2009.Komisija je upotrijebila postojeću terensku mrežu 
GU-a ECHO, no mogla je težiti postizanju veće sinergije 
u području civilne zaštite
38 
Nakon aktiviranja mehanizma Komisija bi trebala težiti postizanju veće sinergije 
između UCPM-a i drugih instrumenata EU-a, posebno u pogledu humanitarne 
pomoći EU-a26. Pravilima za provedbu Odluke Komisije sinergije se ne uređuju 
izričito i Komisija nije utvrdila praktične korake potrebne za ostvarivanje sinergija. 
Analizom triju navedenih katastrofa utvrdili smo napore uložene u koordinaciju 
i povezivanje s drugim instrumentima, posebno u pogledu humanitarne i razvoj -
ne pomoći, no uglavnom je bila riječ o aktivnostima koje su se poduzimale na 
ad hoc  osnovi.
39 
U sva tri ispitana slučaja stručnjaci iz terenske mreže GU-a ECHO bili su raspore -
đeni na terenu istodobno s timovima i modulima EUCP-a te su pružali informacije 
ERCC-u i sudjelovali na koordinacijskim sastancima. Na taj je način Komisija dobro 
iskoristila postojeću mrežu pri svojem sveukupnom odgovoru.
40 
Međutim, moguće sinergije između područja civilne zaštite i humanitarne po -
moći nisu u potpunosti iskorištene. Osoblje iz terenske mreže GU-a ECHO čine 
stručnjaci iz sustava humanitarne pomoći UN-a, no oni obično nisu posebno 
osposobljeni u pitanjima civilne zaštite. U izvješću o iskustvu stečenom u Nepalu 
Komisija prihvaća da bi se „civilna zaštita pri procjenama mogla više/brže koristiti 
partnerskom mrežom u području humanitarne pomoći”.
Komisija je poštovala vodeću ulogu Ureda Ujedinjenih 
naroda za koordinaciju humanitarnih pitanja (UN OCHA) 
i uspostavila je fleksibilne koordinacijske strukture u skladu 
s općim ustrojem koji je postavio UN
41 
Prema pravnom okviru koordinacijske aktivnosti Komisije trebale bi se u pot -
punosti integrirati u sveukupna koordinacijska nastojanja Ureda UN-a za koordi -
naciju humanitarnih pitanja (UN OCHA), uz poštovanje vodeće uloge tog Ureda27. 
Iako „potpuna integracija” nije dodatno definirana, u nacrtu operativnih smjerni -
ca za suradnju na terenu između timova EUCP-a i timova UNDAC-a navode se tri 
područja u kojima je „potpuna integracija moguća i poželjna”: procjena, koordi -
nacija i upravljanje informacijama28.
23 Opažanja 
42 
Stupanj integracije u sustav UN-a u praksi obuhvaća širok raspon aktivnosti. Može 
biti riječ o zajedničkim misijama EU-a/UNDAC-a za izvođenje procjena, integra -
ciji timova EUCP-a u koordinacijski operativni centar na terenu (OSOCC) koji je 
uspostavio UNDAC, usporednim timovima EU-a i timovima UNDAC-a, a moguće je 
da se tim UNDAC-a uopće ne uspostavi, tj. ne postoji „univerzalni” pristup. U kojoj 
će se mjeri timovi EUCP-a uklopiti u sveukupnu koordinacijsku strukturu uvelike 
ovisi o kontekstu: što je veći doprinos EU-a operacijama spašavanja, to je veća 
potreba za snažnom koordinacijskom ulogom EU-a.
43 
To se pokazuje u slučaju triju katastrofa obuhvaćenih ispitivanjem, gdje su uspo -
stavljene vrlo raznolike koordinacijske strukture s UN-om. U Bosni i Hercegovini 
nije uspostavljen tim UNDAC-a te su rezidentni koordinator UN-a i voditelj dele -
gacije EU-a/EUSR-a postigli neslužbeni dogovor da timu EUCP-a dodijele zadaću 
koordinacije pomoći koja je pristizala u području civilne zaštite. Istodobno je EU 
poštovao vodeću ulogu UN-a u pogledu koordinacije humanitarne pomoći koja 
se odvijala u okviru „sustava klastera”29 koji je uspostavljen Programom UN-a za 
razvoj u Bosni i Hercegovini. U Nepalu su timovi EUCP-a bili integrirani u struk -
turu OSOCC-a i sustav klastera koje je uspostavio UN. Tijekom izbijanja ebole 
stručnjaci EU-a bili su raspoređeni u timove UNDAC-a kao pridruženi članovi. Iako 
su se ti slučajevi razlikovali, Sud je utvrdio da je Komisija u sva tri slučaja poštova -
la vodeću ulogu UN-a.
44 
Zbog integracije stručnjaka EUCP-a u strukturu OSOCC-a koju je UN uspostavio 
u Nepalu bilo nam je teško utvrditi precizan i zaseban doprinos EU-a sveuku -
pnim koordinacijskim naporima i njegovu dodanu vrijednost. Iako je u izvješćima 
o aktivnostima tima EUCP-a naglašen redoviti kontakt s modulima raspoređenima 
u okviru UCPM-a te iako su tim izvješćima ERCC-u i državama sudionicama pruže -
ne informacije iz prve ruke, koordinacija među modulima uglavnom se obavljala 
u okviru sustava UN-a (npr. dodjela operativnih područja ili konkretnih zadaća).
45 
Premda se časnici za vezu i stručnjaci EUCP-a iz regionalnih mehanizama poput 
UCPM-a mogu rasporediti u OSOCC-e koje uspostavlja UN, njihovom integracijom 
„regionalne organizacije ne dobivaju dovoljnu osnovu za olakšavanje operativ -
ne koordinacije svojim članovima”30. UN je stoga 2016. godine Komisiji povjerio 
zadaću da preciznije definira posebnu ulogu regionalnih koordinacijskih mehani -
zama u sklopu operacija OSOCC-a. Time se nastoji poboljšati operativnu koordi -
naciju među vlastitim članovima, pri čemu bi se omogućile uspješnije zajedničke 
analize stanja i procjene potreba31.29 Klasteri su skupine koje čine 
humanitarne organizacije 
iz UN-a i izvan UN-a u svakom 
od glavnih sektora 
humanitarnog djelovanja, npr. 
voda, zdravlje. Osnivaju se kad 
u sektoru postoje jasne 
humanitarne potrebe, 
odnosno kad unutar sektora 
postoje brojni dionici i kad je 
nacionalnim tijelima potrebna 
potpora pri koordinaciji.
30 GU ECHO, 2016., „A new role 
for regional coordination 
mechanisms in the framework 
of the OSOCC” (Nova uloga 
regionalnih koordinacijskih 
mehanizama u okviru 
OSOCC-a), dokument za 
raspravu na skupu 
Humanitarian Networks and 
Partnership Week  (Tjedan 
humanitarnih mreža 
i partnerstva), Ženeva, 
2. – 5. veljače.
31 Ibid.
24 Opažanja 
46 
Suradnja se uvelike temelji na visokoj razini povjerenja te osobni odnosi igraju 
važnu ulogu. Međutim, Komisija je potvrdila potrebu za formaliziranjem svo -
jega odnosa s Uredom UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (UN OCHA) 
i  drugim agencijama UN-a radi jačanja suradnje i koordinacije u mjerama priprav -
nosti i  odgovora na katastrofe. Komisija je od 2015. potpisala službene sporazu -
me o  suradnji s  Uredom UN-a za koordinaciju humanitarnih pitanja (UN OCHA) 
i  Svjetskim  programom za hranu (WFP), a planira se potpisivanje sporazuma sa 
Svjetskom zdravstvenom organizacijom (SZO) i Međunarodnom organizacijom za 
migracije (IOM).
Komisija je poduzela korake kako bi se zajamčio neometan 
prijelaz na fazu oporavka
47 
Pred kraj katastrofe, u završnoj fazi odgovora u području civilne zaštite, Komisija 
ima obvezu olakšati postizanje neometane primopredaje među svim relevan -
tnim dionicima32. U tom su cilju održani sastanci u vezi s primopredajom u sve 
tri navedene katastrofe radi jamčenja neometanog prijelaza na humanitarnu 
pomoć / daljnja ulaganja (vidi okvir 2. ).
48 
U sve tri katastrofe UN, Svjetska banka i Europska komisija obavile su zajedničku 
procjenu potreba nakon katastrofe. Nakon poplava u Bosni i Hercegovini ERCC je 
aktivno sudjelovao u odabiru stručnjaka za procjenu potreba u pogledu oporav -
ka i proveo je pripremnu misiju u vezi s tim. Osim toga, GU ECHO blisko je surađi -
vao s GU-om NEAR ususret međunarodnoj donatorskoj konferenciji za BiH koja je 
održana u srpnju 2014.32 Članak 16. stavak 3. točka (e) 
Odluke.Okvir 2.Koordinacija prijelaza na fazu oporavka u Bosni i Hercegovini
Austrijski modul za pročišćavanje vode u Posavskom kantonu u Bosni i Hercegovini može poslužiti kao primjer 
temeljite primopredaje. Tijekom završne faze dostavljanja pomoći tim EUCP-a dogovorio je u suradnji s lokal -
nom radnom skupinom, u kojoj su sudjelovali predstavnici lokalnih tijela vlasti, dobavljača vode, međunarod -
nih timova i nekoliko NVO-ova, strategiju za osiguranje vode za piće sve dok se dovoljan broj izvora ne ispita i, 
po potrebi, pročisti. To je dovelo do potrebe da austrijski tim produlji svoj boravak za još dva mjeseca. Njihov 
veliki kapacitet omogućio je postupno povlačenje drugih timova, a također je zajamčio povezivanje radne 
skupine s nacionalnim klasterom WASH33, pod vodstvom UNICEF-a.
33 WASH (engl. water, sanitation, hygiene ): voda, sanitarne usluge i higijena.
25 Opažanja 
34 Europski informacijski sustav 
za odgovor na hitne situacije 
i katastrofe. EDRIS je mrežni 
informacijski sustav koji služi 
za utvrđivanje doprinosa EU-a 
u vidu humanitarne pomoći. 
EDRIS nije dio UCPM-a.Komisija je uspostavila okvir za prikupljanje, širenje 
i razmjenu informacija, no ima prostora za poboljšanje 
izvješćivanja
Komunikacijska platforma Komisije CECIS koristan je alat za 
dijeljenje informacija, ali potrebna su dodatna poboljšanja 
kako bi se pojačao njezin učinak
49 
Dijeljenje informacija čini srž UCPM-a i ima ključnu ulogu u djelotvornoj koor -
dinaciji. Dijeljenje informacija olakšano je zahvaljujući CECIS-u, ključnom ko -
munikacijskom alatu ERCC-a. Riječ je o središnjoj platformi za objavu ažuriranja 
o hitnim situacijama tijekom njihova razvoja, distribuciju informacijskih proizvo -
da i izradu pregleda o zatraženoj, ponuđenoj, prihvaćenoj ili odbijenoj pomoći.
50 
Pregled pomoći ključna je funkcija CECIS-a pri odgovoru na katastrofu. Države 
sudionice izričito su naglasile da cijene tu funkciju. Međutim, utvrdili smo da ima 
prostora za njezino poboljšanje, i u načinu prikaza i u učinkovitosti izrade pregle -
da. Na primjer, iako aplikacija nudi sažeti pregled zahtjeva i ponuda, ne prikazu -
je ukupan broj prihvaćenih ponuda i nepodmirenih potreba po zahtjevu, a ne 
prikazuje ni status zahtjeva. Zahtjeve kojima je udovoljeno potrebno je razlikovati 
od zahtjeva za koje se još očekuju ponude, no takve se informacije mogu dobi -
ti samo ručno. To je težak zadatak kad postoji velik broj zahtjeva. Zbog takvih 
ograničenja sažeti pregled težak je za čitanje, a narušava se i sposobnost ERCC-a 
da državama sudionicama osigura središnji pregled u stvarnom vremenu. Države 
sudionice potvrdile su da je to bitno ograničenje.
51 
Dodatan je problem vođenje evidencije o svim doprinosima u naravi i financij -
skim doprinosima pri višeslojnim krizama (poput izbijanja ebole), gdje se pomoć 
u području civilne zaštite često preklapa s humanitarnom pomoći. U izvješću 
o stečenom iskustvu u vezi s izbijanjem ebole Komisija je naglasila nedostat -
ke EDRIS-a34 i navela neposredne mjere koje su poduzete kako bi se ublažili ti 
nedostatci. Komisija je u travnju 2016. omogućila poveznicu u stvarnom vremenu 
između EDRIS-a i CECIS-a radi pružanja objedinjenog pregleda pomoći u područ -
ju civilne zaštite i humanitarne pomoći. Ta funkcija nije bila dostupna u vrijeme 
revizije te nismo bili u mogućnosti procijeniti njezinu korisnost.
26 Opažanja 
52 
Nemogućnost pristupa CECIS-u s pomoću mobilnih uređaja važno je ograničenje 
timovima EUCP-a raspoređenima na terenu. Pojednostavnjenim pristupom (samo 
za čitanje) sažetom pregledu zahtjeva i ponuda (vidi odlomak 50.) omogućio bi se 
potpuni pregled prihvaćenih i otvorenih ponuda EU-a te bi se timovima stvorili 
uvjeti za dodatno olakšanje koordinacije na terenu.
53 
Poruke koje razmjenjuju ERCC i države sudionice (tijekom katastrofe mogu se 
razmijeniti stotine takvih poruka) moguće je filtrirati u dnevniku CECIS-a samo uz 
poteškoće. Analizom dnevnika utvrdili smo da se ne pravi razlika između opera -
tivnih poruka i administrativne komunikacije35, zbog čega brzo praćenje važnih 
operativnih pitanja može biti otežano. Unutarnjom revizijom CECIS-a koju je 
Komisija obavila 2012. godine naglašena je nedovoljna uporaba sustava filtriranja, 
posebno u slučaju država sudionica, i preporučeno je da se provede kampanja za 
podizanje razine osviještenosti usmjerena na dežurne službenike ERCC-a i države 
sudionice. Unatoč činjenici da je takva kampanja provedena, stanje se uglavnom 
nije promijenilo.
54 
Trenutačni postupak za unos zahtjeva za potporu prijevoza u velikom se dijelu 
obavlja ručno i stoga oduzima mnogo vremena i ERCC-u i državama sudionicama. 
Time se stvara nepotrebno administrativno opterećenje, posebice u kontekstu 
početka krize. Korisne informacije o isporuci pomoći (vrijeme polaska, vrijeme 
dolaska itd.) nisu unesene u bazu podataka CECIS-a i dostupne su samo u obras -
cima na papiru te ih informacijski sustav ne može iskoristiti za izradu izvješća 
i pregleda prijevoza.
Informacijski proizvodi i karte razmjenjivali su se u velikom 
opsegu i postoje naznake da su bili korisni
55 
Komisija bi trebala razmjenjivati procjene i analize sa svim relevantnim partneri -
ma36. U sve tri katastrofe obuhvaćene ispitivanjem utvrdili smo dovoljne dokaze 
da je Komisija razmjenjivala procjene i analize s državama sudionicama redo -
vitom objavom poruka u vezi sa civilnom zaštitom, izvješća o stanju i novosti 
o krizama u CECIS-u.35 Na primjer, istodobno postoji 
nekoliko vrsta komunikacije: 
važne operativne poruke 
(poput zahtjeva za pomoć ili 
relevantnih logističkih 
informacija), administrativna 
komunikacija (poput zahtjeva 
za sufinanciranje prijevoza 
i bespovratna sredstva), 
izvješća i zapisnici sa 
sastanaka.
36 Članak 16. stavak 3. točka (a) 
podtočka (iii) Odluke.
27 Opažanja 
56 
Služba Komisije za upravljanje hitnim situacijama u okviru programa Copernicus, 
koja pruža geoprostorne informacije na temelju satelitskog daljinskog istraživa -
nja, bila je aktivirana u sve tri navedene katastrofe. Izrada karata bila je koordini -
rana sa službom UN-a za kartiranje UNOSAT37 i revizori nisu utvrdili dokaze da je 
došlo do udvostručavanja napora. Kartama izrađenima u okviru sustava Coper -
nicus moglo se pristupiti na javno dostupnim internetskim stranicama programa 
Copernicus38.
57 
Za svaku od katastrofa obuhvaćenih ispitivanjem izrađen je velik broj karata, 
no teško je utvrditi dokumentirane dokaze o relevantnosti tih karata u vrijeme 
pružanja odgovora na katastrofe. Revizori su ipak utvrdili jedan slučaj u kojem 
je karta izrađena u okviru programa Copernicus dala izravan doprinos procesu 
odlučivanja tijekom poplava u Bosni i Hercegovini (vidi okvir 3. ).
Komisija je organizirala integrativne sastanke kojima se 
nastojalo promicati razmjenu informacija s tijelima EU-a 
i usklađenost u pružanju pomoći
58 
Od Komisije se očekuje da svoje procjene i analize ne dijeli samo s partnerima 
u području civilne zaštite već i s ESVD-om kako bi se time zajamčila usklađenost 
između operacija civilne zaštite i sveukupnih odnosa Unije s pogođenom ze -
mljom39. Komisija također može poduzeti dodatne ili dopunske mjere potpore 
kako bi se zajamčila usklađenost u pružanju pomoći40. U sve tri katastrofe obu -
hvaćene ispitivanjem GU ECHO organizirao je sastanke za koordinaciju među 
službama za sve relevantne GU-ove, agencije EU-a i ESVD41, pri čemu je ERCC 
poslužio kao središnja platforma za sazivanje sastanaka. Pribavili smo dokaze koji 
daju naznake da su ti sastanci bili integrativni i da se njima nastojalo smanjiti rizik 
od preklapanja/udvostručavanja napora pri odgovoru EU-a na katastrofe.37 Raspolažemo dokazima 
o dijalogu između UNOSAT-a 
i ERCC-a i utvrdili smo da te 
dvije službe imaju uzajamni 
pristup alatima svake službe.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/ .
39 Članak 16. stavak 3. točka (a) 
podtočka (iii) i članak 16. 
stavak 4. Odluke.
40 Članak 16. stavak 8. Odluke.
41 BiH: GU NEAR i EUFOR; Ebola: 
GU DEVCO, GU FPI, GU SANTE, 
GU MOVE, GU RTD, ECDC, 
Eurocontrol; Nepal: GU DEVCO 
i GU FPI.Okvir 3.Karta izrađena u okviru programa Copernicus doprinijela je poboljšanom 
odlučivanju u Bosni i Hercegovini
Općina Odžak, u Posavskom kantonu u sjevernoj Bosni i Hercegovini, bila je u svibnju 2014. teško pogođena 
poplavama do kojih je došlo izlijevanjem rijeke Save. Danski tim, smješten u Modriči, bio je 26. svibnja 2014. 
spreman za isisavanje vode u posebno teško poplavljenom dijelu Odžaka. Nakon što je u kasnijoj fazi uz pot -
poru lokalnih inženjera i danskih tehničkih stručnjaka ponovno uspostavljena lokalna crpna postaja, danski 
i njemački timovi zajedno su procijenili područje s pomoću karata izrađenih u okviru programa Copernicus, 
tj. službe EU-a za kartiranje. Karte je dostavio koordinacijski operativni centar EU-a na terenu, smješten na 
nogometnom stadionu u Orašju. Karte su poslužile za utvrđivanje dubine blata i stanja zemljišta ispod blata. 
Zaključeno je da sigurnost neće biti ugrožena ako se jednostavno kopa dublje i pusti vodu da isteče u zemlju, 
umjesto da se odabere mogućnost isisavanja, za koju je potrebno mnogo više vremena. Osim toga, kopanjem 
se otklonila potreba za premještanjem vode nakon isisavanja. Bez takve karte tim ne bi mogao pravilno proci -
jeniti stanje i najvjerojatnije ne bi preuzeo rizik kopanja umjesto isisavanja.
28 Opažanja 
42 Zajednička istraživačka misija 
GU-a ECHO i ESVD-a u Nepalu 
preporučila je 2013. godine 
plan pripravnosti EU-a za 
jačanje koordinacije u pogledu 
konzularnih pitanja (ta je 
preporuka ponovno 
naglašena u misiji praćenja 
2014. godine). Iako je takva 
proaktivna posebna misija 
primjer dobre prakse, plan 
pripravnosti nije izrađen.59 
Komisija je od samog početka analiziranih kriza uključila ESVD (i središnji ured 
i EUD-e) u koordinacijske sastanke i redovitu razmjenu informacija. ERCC je 
zapravo bio u kontaktu s ESVD-om i prije svakog službenog aktiviranja UCPM-a. 
Ni u jednoj od katastrofa obuhvaćenih ispitivanjem države članice nisu zatražile 
aktiviranje UCPM-a za dobivanje potpore civilne zaštite u vezi s konzularnom 
pomoći. Međutim, u slučaju Nepala ESVD je aktivirao svoj internetski konzularni 
alat (CoOL) kako bi dijelio informacije s državama članicama i ERCC-om. GU ECHO 
uglavnom je dostavljao ESVD-u informacije o letovima koje su se temeljile na 
pregledima iz CECIS-a42.
60 
Koordinacija i suradnja među službama Komisije u cjelini se dobro odvijala. 
GU DEVCO pokazao je fleksibilnost u pružanju rane dodatne humanitarne po -
moći GU-u ECHO tijekom izbijanja ebole preraspodjelom financijskih sredstava 
iz pričuve B EDF-a, kao i brzim raspoređivanjem svojih mobilnih laboratorija za 
kemijska, biološka, radiološka i nuklearna ispitivanja (CBRN). Osim toga, GU ECHO 
i GU DEVCO tijesno su koordinirali svoje aktivnosti u vezi s konferencijom na viso -
koj razini u ožujku 2015. tijekom izbijanja ebole.
Radna skupina za ebolu djelovala je kao forum za razmjenu 
informacija te je time povećala vrijednost odgovora na hitne 
situacije, no trebalo ju je uspostaviti ranije
61 
Izbijanje ebole u zapadnoj Africi bilo je s gledišta UCPM-a netipična katastrofa. 
Reakcija Komisije i agencija EU-a na početna izvješća o izbijanju ebole bila je brza: 
ECDC je odaslao svoju prvu brzu procjenu rizika u vezi s izbijanjem ebole u ožuj -
ku 2014., europski mobilni laboratorij raspoređen je u regiju u travnju, Odbor za 
zdravlje i sigurnost raspravljao je o izbijanju ebole nekoliko puta od travnja do 
kolovoza 2014., a financijska sredstva brzo su mobilizirana za ključne partnere 
GU-a ECHO. Međutim, pri početnom odgovoru izostao je strateški pristup i nije 
donesena odluka o tome tko bi trebao imati vodeću ulogu. Nakon eskalacije krize 
i proglasa SZO-a od 8. kolovoza2014. da je riječ o javnozdravstvenom događaju 
od međunarodne važnosti (PHEIC) organizirani su koordinacijski sastanci, no oni 
često nisu bili usmjereni na rezultate te su im nedostajale jasne točke u pogledu 
mjera koje bi trebalo poduzeti i praćenju provedbe tih mjera.
29 Opažanja 
62 
Približno šest tjedana nakon što je Europsko vijeće na sastanku 30. kolovoza 2014. 
pozvalo na povećanu koordinaciju i donošenje sveobuhvatnog okvira za odgo -
vor, uspostavljena je u listopadu 2014. radna skupina za ebolu. Ta je skupina obli -
kovana tijekom rujna, a u tjednima nakon toga pretrpjela je brojne izmjene. Sve 
se to događalo nekoliko mjeseci nakon početnog izbijanja ebole. Na kraju listopa -
da Europsko vijeće imenovalo je povjerenika za humanitarnu pomoć i upravljanje 
krizama koordinatorom EU-a za ebolu radi pružanja političke koordinacije.
63 
Koordinator je odigrao važnu ulogu u skretanju pozornosti država članica na 
kritične mjere i potporu potrebnu za povećanje opsega odgovora (npr. organi -
ziranjem zajedničkog posjeta zapadnoj Africi u listopadu 2014. te sastancima na 
visokoj razini i donatorskom konferencijom u Bruxellesu u ožujku 2015.). Kako je 
prikazano u  prilogu  V., iako su to bile potrebne aktivnosti, uslijedile su nakon što 
je već dosegnut najveći broj slučajeva bolesti.
64 
Uspostavu radne skupine za ebolu, koja je djelovala u okviru ERCC-a, pozdravili 
su svi dionici kao važan korak u jačanju koordinacije i razvoju odgovora EU-a. 
Ovlasti radne skupine za ebolu bile su operativne prirode i uključivale su jamče -
nje komplementarnosti i utvrđivanje sinergija. Njezin je pristup bio integrativan: 
na sastancima radne skupine za ebolu, uz službe Komisije, sudjelovali su ESVD, 
agencije EU-a, tajništvo Vijeća i države članice (uključujući pojedine nacionalne 
koordinatore za ebolu), predstavnici SZO-a, OCHA-e, WFP-a, IHP-a43 te nekoliko 
NVO-ova aktivnih na prvoj crti odgovora. Brojni dionici naglasili su posebnu 
važnost ažuriranih izvješća o stanju u stvarnom vremenu koja su dostavljali EUD-i 
i predstavnici terenske mreže GU-a ECHO. Utvrdili smo da je radna skupina za 
ebolu prvenstveno služila kao platforma za razmjenu informacija, a ne kao tijelo 
za donošenje odluka.
65 
Unatoč nekim nedostatcima u upravljanju informacijama (preopterećenje infor -
macijama, neažurirani popisi za distribuciju u nekim slučajevima), radna skupina 
za ebolu doprinijela je jamčenju veće koordinacije i usklađenijeg pružanja odgo -
vora. To se može ilustrirati s pomoću sljedeća tri slučaja:
(a) Tijekom rasprava na sastancima radne skupine za ebolu pokazalo se da su 
za kraj listopada 2014. bile predviđene dvije zasebne terenske misije: misija 
ESVD-a i misija Komisije (GU ECHO, GU DEVCO, GU SANCO i GU FPI). Izradom 
zajedničkog izvješća o misiji poduzeti su koraci kako bi se smanjio rizik od 
preklapanja i udvostručavanja napora.43 Međunarodno humanitarno 
partnerstvo (IHP) mreža je 
koju čini sedam europskih 
agencija za upravljanje hitnim 
situacijama. Države 
članice IHP-a također su 
države sudionice UCPM-a, no 
na sastancima radne skupine 
za ebolu one su predstavljale 
svoje aktivnosti kao 
članice IHP-a.
30 Opažanja 
(b) GU SANTE dostavljao je Odboru za zdravlje i sigurnost informacije razmije -
njene u okviru radne skupine, a te su informacije također olakšale planiranje 
i osmišljavanje radionica koje su organizirali GU SANTE i GU ECHO (npr. o pita -
njima sigurnosti i kontrole te o europskoj zdravstvenoj jedinici).
(c) Osoblje ECDC-a i epidemiolozi obuhvaćeni programima ECDC-a za stipendira -
nje bili su raspoređeni u okviru Globalne mreže SZO-a za upozorenje i odgo -
vor na izbijanje bolesti (GOARN) kako bi se pružila potpora epidemiološkim 
istragama na lokalnoj razini, uključujući otkrivanje slučajeva i praćenje kon -
takata. Iako se smatra da se suradnja epidemiologa i SZO-a u cjelini odvijala 
dobro, ECDC je izvijestio radnu skupinu za ebolu da su se raspoređeni struč -
njaci suočavali sa znatnim logističkim poteškoćama. Slijedom toga, GU ECHO 
pokrenuo je misiju radi utvrđivanja načina za poboljšanje potpore timovima.
66 
Činjenica da se tijekom izbijanja ebole nije jamčila medicinska evakuacija (tzv. 
Medevac) za (potencijalno) zaražene međunarodne zdravstvene i humanitarne 
djelatnike odvratila je neke pojedince od prihvaćanja raspoređivanja u regiju. 
Suradnja GU-a ECHO, GU-a SANTE i SZO-a unutar radne skupine za ebolu i izvan 
nje radi uspostave sustava EU-a za medicinsku evakuaciju primjer je djelotvorne 
koordinacije, no za to je bilo potrebno mnogo vremena uzimajući u obzir hitnost 
i ključnu važnost takve potrebe (vidi okvir 4. ).Okvir 4.Razvoj sustava EU-a za medicinsku evakuaciju bio je složena i dugotrajna radnja
Liječnici bez granica (MFS) naglasili su u kolovozu 2014. neodgodivu potrebu za medicinskim evakuacijama 
humanitarnih i zdravstvenih djelatnika, a to su učinili i Ujedinjeni narodi u rujnu 2014.44 GU ECHO tijesno je 
surađivao s GU-om SANTE i SZO-om na razvoju standardnih operativnih postupaka za sustav EU-a za medi -
cinsku evakuaciju, a Odbor za zdravlje i sigurnost odobrio je te postupke 14. listopada. Komisija je istodobno 
razgledala način prijevoza (zrakoplovima) i u civilnom/komercijalnom45 području i u vojnom području46. Nakon 
što Komisija nije uspjela privoljeti države sudionice da se obvežu staviti na raspolaganje civilna sredstva za 
potrebe medicinske evakuacije, GU ECHO službeno je zatražio 5. rujna 2014. od ESVD-a da aktivira skupinu 
EU-a za planiranje prijevoza (EUMPC) kako bi se pronašlo rješenje koje bi uključivalo uporabu vojnih sredstava. 
Unatoč tijesnoj suradnji GU-a ECHO i EUMPC-a, spremnost država članica za uporabu vojnih sredstava bila je 
vrlo ograničena. Nedostatak prethodnih iskustava u tom području, nepostojanje gotovih tehničkih rješenja te 
vrijeme potrebno za prilagodbu i registraciju sredstava bili su dodatna ozbiljna prepreka pravodobnom pru -
žanju usluge. Sustav EU-a za medicinsku evakuaciju bio je dovršen kad je Luksemburg izdvojio dva zrakoplova 
u dobrovoljni fond te je taj sustav bio dostupan od sredine veljače 2015.
44 Liječnici bez granica (MSF) izričito su naglasili 11. kolovoza 2014. neodgodivu potrebu za medicinskim evakuacijama, a Ured UN-a za koordinaciju 
humanitarnih pitanja (UN OCHA) poslao je 1. rujna 2014. zahtjev u vezi s kapacitetima za medicinsku evakuaciju ERCC-u i NATO-u.
45 Iako su države članice mogle obavljati medicinske evakuacije na bilateralnoj osnovi, a Komisiji je bila dostupna komercijalna mogućnost, to se 
nije smatralo dovoljnim.
46 Ta se mogućnost može aktivirati službenim zahtjevom koji upućuje GU ECHO kad se potrebe u određenoj krizi ne mogu zadovoljiti civilnim 
alternativama (vojna rješenja bi u načelu uvijek trebala biti posljednje sredstvo).
31 Opažanja 
Komisija se ne koristi svim informacijama koje joj stoje na 
raspolaganju za izvješćivanje o svojoj ukupnoj uspješnosti 
i ukupnoj uspješnosti UCPM-a
67 
U planovima upravljanja i izvješćima o radu GU-a ECHO Komisija je utvrdila jedan 
pokazatelj koji se odnosi na fazu odgovora na katastrofu47, tj., konkretnije, na 
pravodobnost odgovora. Taj pokazatelj, međutim, obuhvaća sastavnice izvan 
kontrole Komisije48. Time se Komisiji otežava utvrđivanje vlastite uspješnosti.
68 
Podatci o uspješnosti ne bilježe se u CECIS-u, glavnom komunikacijskom alatu 
UCPM-a, na automatizirani, strukturirani način, zbog čega se utvrđivanje poda -
taka o uspješnosti obavlja ručno i oduzima mnogo vremena. Budući da je skup 
podataka koji sustav može automatski iskoristiti ograničen, CECIS ne omogućuje 
izradu detaljnih izvješća ili upravljačkih informacija o operativnoj učinkovitosti ra -
zličitih koraka u okviru odgovora na hitne situacije, bez obzira jesu li ti koraci pod 
izravnom kontrolom Komisije. Brojne države sudionice navele su da bi željele da 
se CECIS-om u većoj mjeri mogu izrađivati objedinjene informacije o uspješnosti.
69 
Izostankom kvantitativnih statističkih podataka o uspješnosti, npr. o pravodob -
nosti ili o neriješenim zahtjevima za koje se još očekuju ponude, Komisiji i država -
ma sudionicama uskraćuju se bitne informacije za mjerenje uspješnosti UCPM-a 
i njegovoj dodanoj vrijednosti, koja bi mogla pomoći u tome da dionici nastave 
s još snažnijim prihvaćanjem mehanizma.47 Prvi pokazatelj rezultata: 
prosječna brzina intervencija 
u okviru UCPM-a (od 
prihvaćanja ponude do 
raspoređivanja).
48 Na primjer, resursi koje su 
države sudionice stavile na 
raspolaganje ili nominiranje 
stručnjaka iz država sudionica.
32
 Zaključci i preporuke
70 
Zaključili smo da je Komisija od početka 2014. uglavnom bila djelotvorna u olak -
šavanju koordinacije odgovora na katastrofe izvan Unije. Našu opću procjenu po -
tvrdile su sve države sudionice koje su odgovorile na naš upitnik. One su izrazile 
zadovoljstvo ulogom koju je Komisija imala u olakšanju koordinacije.
71 
U svakoj od triju katastrofa koje smo ispitali Mehanizam Unije za civilnu zaštitu 
(UCPM) pravodobno je aktiviran (vidi odlomke 17. – 19.), a timovi civilne  zaštite 
EU-a (timovi EUCP-a) olakšali su koordinaciju na terenu s timovima država 
 sudionica (vidi odlomke 26. i 27.). Uloga Komisije u olakšavanju koordinacije 
 ojačana je širokom distribucijom informacijskih proizvoda, koji su smatrani 
 korisnima (vidi odlomke 55. – 57.).
72 
Komisija je primijenila integrativni pristup koordinaciji među vlasti -
tim  službama, kao i s drugim tijelima EU-a i izvan EU-a (vidi odlom -
ke 34. – 37 i  odlomke 58. – 66.). Iako se razina integriranja koordinacijskih ak -
tivnosti EU-a u  sustav UN-a razlikovala od katastrofe do katastrofe, zaključili 
smo da je Komisija poštovala opću vodeću ulogu UN-a (vidi odlomke 41. – 46.) 
Koordinacijska uloga Komisije nastavila se do završne faze odgovora i Komisija 
je poduzela korake za jamčenje neometanog prijelaza na fazu oporavka (vidi 
odlomke 47. i 48.).
73 
Važna novina u zakonodavstvu kojim se uspostavlja UCPM bio je razvoj europ -
skog kapaciteta za odgovor na hitne situacije (ili „dobrovoljnog fonda”) kojim 
se utvrđuju unaprijed izdvojeni resursi za odgovor. Razvoj dobrovoljnog fonda 
bio je spor, tj. Komisija nije bila u mogućnosti preporučiti raspoređivanje po -
sebnih sredstava pri odgovoru na katastrofe koje smo ispitali. Komisija je, ipak, 
odigrala važnu ulogu u proširenju opsega fonda kad je to bilo potrebno (vidi 
odlomke 28. – 32.).
33 Zaključci i preporuke 
74 
Ne dovodeći u pitanje svoj opći zaključak, utvrdili smo niz područja u kojima 
ima prostora za daljnja poboljšanja. Komisija bi mogla dobiti dodatno vrijeme 
tijekom faze predupozorenja te tijekom odabira i raspoređivanja timova EUCP-a 
(vidi odlomke 20. – 25.). Brojne funkcije CECIS-a, komunikacijske i informacijske 
platforme Komisije, mogle bi se dodatno poboljšati (vidi odlomke 49. – 54.). Ima 
prostora za daljnje poboljšanje koordinacije na terenu, a moglo bi se težiti većoj 
sinergiji između operacija civilne zaštite i operacija humanitarne pomoći (vidi 
odlomke 38. – 40.). Financijski i administrativni mehanizmi Komisije i ECDC-a nisu 
bili pogodni za opsežno raspoređivanje epidemiologa u okviru UCPM-a tijekom 
krize u vezi s ebolom (vidi odlomak 33.). Na kraju, Komisija bi mogla poboljšati 
izvješćivanje o uspješnosti UCPM-a (vidi odlomke 67. – 69.). Kako bi se poduzele 
mjere u vezi s tim pitanjima, iznosimo sljedećih pet preporuka.
1. preporuka – Dobivanje vremena u kritičnim, ranim fazama 
odgovora
Komisija bi trebala:
(a) ranije pokrenuti fazu predupozorenja u CECIS-u za katastrofe sporog nastan -
ka (čim se pokažu prvi pokazatelji učinka i/ili potreba) kako bi se državama 
sudionicama omogućilo da mobiliziraju resurse prije aktiviranja UCPM-a;
(b) nakon primitka zahtjeva za pomoć odmah poslati zahtjeve za predlaganje 
stručnjaka ako se može očekivati da će biti potreban opsežan odgovor država 
sudionica na katastrofe velikih razmjera;
(c) utvrditi načine za ubrzanje odabira i raspoređivanja timova EUCP-a te pozvati 
države sudionice da u suradnji s Komisijom osmisle sustav evaluacija uspješ -
nosti koje bi uzajamno obavljali stručnjaci te organizirati sastanke za raz -
mjenu povratnih informacija nakon misija između timova i središnjeg ureda 
Komisije;
(d) razviti pisanu evidenciju o svim kontaktima s državama sudionicama koje 
imaju bliske veze s pogođenom zemljom i koje stoga mogu biti u povoljnom 
položaju za pružanje pomoći.
Ciljni rok provedbe: kraj prve polovice 2017.
34 Zaključci i preporuke 
2. preporuka – Poboljšanje funkcija CECIS-a
Kako bi se poboljšao pregled zatražene i pružene pomoći, u cilju boljeg praćenja 
prioriteta i povećanja pristupačnosti korisnicima, Komisija bi trebala preoblikovati 
brojne ključne funkcije u CECIS-u, uključujući:
(a) automatizaciju analize razlike u broju podnesenih i ispunjenih zahtjeva te 
uvođenje mogućnosti razvrstavanja;
(b) pružanje pojednostavnjene verzije sažetog pregleda zahtjeva i ponuda 
u stvarnom vremenu, za potrebe timova EUCP-a na terenu;
(c) automatizaciju tijeka rada u pogledu zahtjeva za potporu prijevoza kako bi se 
omogućio brži sveobuhvatni postupak te izrada statističkih podataka i pre -
gleda u stvarnom vremenu;
(d) poduzimanje daljnjih koraka za djelotvorno filtriranje operativnih i admini -
strativnih poruka te utvrđivanje mjera za jačanje uporabe te funkcije.
Ciljni rok provedbe:
Sporazum o uvjetima i akcijski plan s dionicima:  
kraj prve polovice 2017.
Javna nabava, provedba i ispitivanje: kraj 2018.
3. preporuka – Jačanje koordinacije i mogućih sinergija na 
terenu
Komisija bi trebala:
(a) poboljšati izvješćivanje s terena koje obavljaju timovi EUCP-a zahtijevanjem 
preciznijih opisa provedenih procjena potreba i usmjerenog praćenja podu -
zetih mjera u vezi s utvrđenim potrebama;
(b) utvrditi na koji bi se način terenska mreža GU-a ECHO mogla dodatno isko -
ristiti za potporu općeg djelovanja timova EUCP-a te posebno za procjene 
stanja i potreba;
(c) utvrditi dodatne mogućnosti za jačanje uzajamnog znanja među pružatelji -
ma usluga civilne zaštite i humanitarne pomoći, uključujući one koji djeluju 
u sustavu klastera UN-a;
(d) odrediti „kontaktne točke za civilnu zaštitu” u sklopu nacionalnih i regio -
nalnih ureda terenske mreže GU-a ECHO te, u suradnji s ESVD-om, odrediti 
„kontaktne točke za civilnu zaštitu” i među osobljem delegacija EU-a u ugro -
ženim zemljama. Osoblje tih kontaktnih točaka prolazilo bi redovito osposo -
bljavanje u vezi s razvojnim promjena u okviru UCPM-a i postupcima njegova 
aktiviranja.
Ciljni rok provedbe: kraj 2017.
35 Zaključci i preporuke 
4. preporuka – Razmatranje mogućih izmjena mehanizama 
za raspoređivanje epidemiologa
U slučaju da se EU odluči rasporediti epidemiologe u okviru UCPM-a pri odgo -
voru na buduće hitne situacije sa zdravstvenim posljedicama velikih razmjera 
izvan Unije, a uzimajući u obzir vodeću ulogu koju u tom pogledu ima SZO, 
Komisija i ECDC trebali bi zajedno razmotriti moguće izmjene postojećih admini -
strativnih i financijskih aranžmana kojima bi se moglo olakšati brzo i fleksibilno 
raspoređivanje.
Ciljni rok provedbe: početak 2018.
5. preporuka  – Jačanje odgovornosti poboljšanim 
izvješćivanjem
Kako bi sebi i državama sudionicama osigurala informacije kojima bi se dodatno 
mogli povećati uspješnost, dodana vrijednost i prihvaćanje UCPM-a, Komisija bi 
trebala:
(a) odrediti ključne pokazatelje uspješnosti u pogledu sastavnica odgovora koji 
su pod njezinom kontrolom i za koje se može smatrati odgovornom;
(b) osmisliti automatiziranu izradu statističkih podataka i izvješća na temelju po -
dataka CECIS-a kako bi se odgovori mogli usporediti s različitim slučajevima 
aktiviranja te utvrditi područja za poboljšanje UCPM-a.
Ciljni rok provedbe:
Određivanje ključnih pokazatelja uspješnosti: kraj prve polovice 2017.
Izrada statističkih podataka i izvješća: kraj 2018. (vidi 2. preporuku)
Ovo je izvješće usvojilo III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda Karel PINXTEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 8. studenoga 2016.
 Za Revizorski sud
 Klaus-Heiner LEHNE
 predsjednik

36
 Prilozi
Aktiviranje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu pri katastrofama izvan UnijePrilog I. ELi kodanikukaitse mehhanismi aktiveerimine väljaspool ELi
toimuvate katastrooﬁde puhul
Zahtjev za pomoć.
Zahtjev za pomoć može poslati:
– pogođena država
– međunarodna organizacija (UN, OPCW, IFRC, IOM)
Zahtjev za pomoć obično sadržava početanpopis potreba.Slučajevi aktiviranja mehanizma
Od 2002. godine Mehanizam Unije za civilnu zaštitu aktiviran je 229* puta u načinu „Zahtjev za pomoć”, većinom za katastrofe izvan EU-a.  [*podatci iz studenoga 2015.]
Ukupan broj aktiviranja Geografski raspored
Prijevoz
UCPM nudi sljedeća rješenja:
– suﬁnanciranje prijevoznih troškova    (po stopi od 55 %)– udruživanje prijevoznih sredstava– usluge posrednika EU-a   za prijevoz.
Dobrovoljni fond
Države sudionice mogu izdvojiti moduleu dobrovoljni fond na razdoblje od 2 godine teostvariti korist od:– suﬁnanciranja troškova prilagodbe– ﬁnanciranja troškova certiﬁkacije– povećane stope suﬁnanciranja prijevoza   (85 %)Stručnjaci iz područja civilne
zaštite
Stručnjake iz područja civilne zaštite predlažu države
sudionice, a njihov odabir, informiranjei raspoređivanje obavlja ERCC. Stručnjaci mogu činiti tim EUCP-a ili mogu biti integrirani unutar timova UNDAC-a kao pridruženi članovi.
Tim EUCP-a
Timove EUCP-a mogu činiti časnik za vezu ERCC-a i nekoliko stručnjaka iz područja civilnezaštite iz država sudionica. U moguće zadaće timaEUCP-a ubrajaju se:– koordinacija modula EU-a na terenu– procjena potreba– logistička potporaSredstva/moduli StručnjaciIzbijanje
katastrofe!
ERCC aktivira UCPM
Države sudionice
dostavljaju ponudu modula
i sredstava u CECIS.U CECIS-u se objavljuju
detaljne potrebe
i čekaju se ponude.Zahtjev
za pomoć
Podnositelj zahtjeva
prihvaća ili odbija ponude.
Za prihvaćene
ponude/timove može biti
organiziran prijevoz.
Moduli i timovi raspoređuju se 
u pogođenu zemlju.U CECIS-u se pokreće
poziv za stručnjake iz
područja civilne zaštite.
ERCC odabire stručnjake
koje su predložile države
sudionice.
Stručnjaci mogu činiti tim
EUCP-a ili mogu biti
dio tima UNDAC-a.Države sudionice
dostavljaju svoj prijedlog
stručnjaka u CECIS.izvan EU-a
unutar EU-aPraćenjePredupozorenjeZahtjev za pomoć
229113
3734 %
66 %
CV
Izvor : Europski revizorski sud.
37 Prilozi 
Mehanizam Unije za civilnu zaštitu – odnos među dionicima na dan  
31. kolovoza 2016.Prilog II.
ELi kodanikukaitse mehhanism – osalejate ülesanded
nude posebno
stručno znanje
Sinergije
s drugim
instrumentima
EU-a
GU/uni00A0HOME
[…]razmjena
informacija
–/uni00A0koordinacija humanitarnih aktivnosti–/uni00A0razmjena informacija[…]OXFAM
MSF
Međunarodna
zdravstvena jedinicaIFRC
IOM
Svjetska bankaMeđunarodne organizacije
razmjena
informacijakoordinirapristizanje pomoći/uni00A0EU-a
–/uni00A0
koordinacija
–/uni00A0uzajamno
    upozoravanje
–/uni00A0razmjena izvješća–/uni00A0podnosi zahtjev za pomoć
–/uni00A0podnosi zahtjev za
   stručnjake za tim
   UNDAC-a
podupiru
operacije GU-a/uni00A0ECHOHumanitarni partneri
(NVO-ovi/OCD-ovi)Države sudionice
Delegacije/uni00A0EU-anude izvješća
i karte
GU SANTEOCHA*Organizacije
UN-a–/uni00A0podnosi zahtjev za pomoć
–/uni00A0prihvaća/odbija ponude
GU ECHO–/uni00A0podnosi zahtjev za module
    i stručnjake
–/uni00A0poziva na raspoređivanje modula
dostavljaju ponude za modulei stručnjakePogođena zemljaprovode
prihvaćene ponude
JRCGU MOVE
Soba za kriznesituacije
EUMPCGU DEVCOERCC
ESVDrazmjenainformacija
*/uni00A0glavni dionik iz tajništva/uni00A0UN-a
** Međunarodna organizacija za migracije postala je pridruženom organizacijom/uni00A0UN-a 16./uni00A0rujna/uni00A02016WPFSZO
Europska komisija
Izvor : Europski revizorski sud.
38 Prilozi Prilog III.Pregled triju katastrofa obuhvaćenih ispitivanjem
Ebola u  zapadnoj Africi Potres u  Nepalu Poplave u Bosni i Hercegovini
Vrsta krize epidemija potres poplave/klizišta
Početak ožujak 2014. 25. travnja 2015. 13. – 15. svibnja 2014.
Trajanje potpore na 
terenu22 mjeseca ~ 3 tjedna ~ 2,5 tjedana
Pogođeno stanovništvo> 28 000 slučajeva infekcije
> 11 200 smrtnih slučajeva800 000 pogođenih osoba
8 700 smrtnih slučajeva
2 200 ozlijeđenih osoba3 000 000 pogođenih osoba
76 smrtnih slučajeva
Učinak krizeRazorne posljedice za sigurnost, 
 zdravlje i gospodarstvo cjelokupne 
regije.Nekoliko uništenih sela.
> 510 000 uništenih kuća
> 286 767 oštećenih kućaStotine tisuća ljudi ostalo je bez svojih 
sredstava za život i oštećena je ključna 
infrastruktura.
Subjekt koji je zatražio 
aktiviranje UCPM-aSvjetska zdravstvena organizacija (SZO) 
preko UN OCHA-enepalske vlastiministarstvo sigurnosti Bosne 
i Hercegovine
Datum aktiviranja 
UCPM-a14. kolovoza 2014. 26. travnja 2015. 17. svibnja 2014. 
Države sudionice UCPM-a 
koje su sudjelovale 
u odgovoru14 17 19
Uloga UN-aOdgovor je predvodio SZO, a potporu su 
mu pružali UNMEER, EU, SAD, UK, FR.
Sudjelovao je tim UNDAC -a. Sudjelovao je tim UNDAC -a i aktiviran je 
sustav klastera UN-a.Nije bilo tima UNDAC -a, a sustav 
 klastera nije službeno aktiviran, ali 
djelovale su njima slične strukture.
Glavni međunarodni 
dioniciSZO, UNMEER, radna skupina EU-a za 
ebolu (glavnina: GU ECHO, GU DEVCO, 
GU SANCO, GU MOVE, ECDC, ESVD), SAD, 
UK, FR, MSF, drugi NVO-ovi i bilateralni 
donatori.Ujedinjeni narodi (OCHA, UNDAC, 
UNICEF, WFP) Relief International, 
bilateralni donatori, NVO-ovi.UN, Svjetska banka, bilateralni donato -
ri, Crveni križ, EUFOR, NVO-ovi.
Raspoređeni tim  EUCP-a4 stručnjaka EU-a iz područja civilne 
zaštite (kao članovi tima UNDAC -a),
1 regionalni koordinator za logistiku 
GU-a ECHO3 časnika za 
vezu  ERCC -a,  10  stručnjaka EU-a iz 
područja civilne zaštite2 časnika za vezu ERCC -a,
10 stručnjaka EU-a iz područja civilne 
zaštite, 1 tehnički asistent GU-a ECHO
Pomoć ponuđena 
u okviru UCPM-a •pomoć u hrani, kompleti za medi -
cinsku pomoć itd.
 •deke i klor
 •mobilni laboratoriji, centri za 
liječenje
 •sanitetska vozila i poljske bolnice
 •logistička potpora, zračni prijevoz, 
mornarički brodovi
 •medicinska evakuacija •timovi za potragu i spašavanje; 
privremene nastambe
 •moduli za pročišćavanje vode
 •medicinski timovi
 •šatori, deke, vreće za spavanje, 
skloništa •crpke za vodu
 •jedinice za pročišćavanje vode
 •vreće s pijeskom
 •pomoć u hrani
 •helikopteri, plovila za spašavanje
 •šatori, deke, grijalice, ručnici
39 Prilozi Prilog IV.Raspoređivanje epidemiologa EU-a u Gvineju
Izvori:  SZO, ECDC, Europski revizorski sud. 02468101214161820
050100150200250300Prosječan broj epidemiologa na terenu
Broj potvrđenih slučajeva ebole (izvor: SZO)
Kalendarski tjedanGvineja – broj slučajeva ebole u usporedbi s brojem epidemiologa na terenu
Slučajevi ebole Epidemiolozi na terenu
2014.-T112014.-T122014.-T132014.-T142014.-T152014.-T162014.-T172014.-T182014.-T192014.-T202014.-T212014.-T222014.-T232014.-T242014.-T252014.-T262014.-T272014.-T282014.-T292014.-T302014.-T312014.-T322014.-T332014.-T342014.-T352014.-T362014.-T372014.-T382014.-T392014.-T402014.-T412014.-T422014.-T432014.-T442014.-T452014.-T462014.-T472014.-T482014.-T492014.-T522015.-T022015.-T032015.-T042015.-T052015.-T082015.-T092015.-T102015.-T112015.-T132015.-T142015.-T152015.-T162015.-T172015.-T182015.-T192015.-T202015.-T212015.-T222015.-T232015.-T242015.-T252015.-T262015.-T272015.-T282015.-T292015.-T302015.-T312015.-T322015.-T332015.-T342015.-T362015.-T382015.-T402015.-T412015.-T422015.-T522015.-T53
40 Prilozi Prilog V.Kronologija događaja u vezi s izbijanjem bolesti uzrokovane virusom ebole 
u  razdoblju 2014. – 2015.
05001 0001 5002 000T11T12T13T14T15T16T17T18T19T20T21T22T23T24T25T26T27T28T29T30T31T32T33T34T35T36T37T38T39T40T41T42T43T44T45T46T47T48T49T50T51T52T01T02T03T04T05T06T07T08T09T10T11T12T13T14T15T16T17T18T19T20T21T22T23T24T25T26T27T28T29T30T31T32T33T34T35T36T37T38T39Luksemburški zrakoplovi za medicinske evakuacije spremni su za operativnu uporabu
Prva medicinska evakuacija s pomoću sredstava iz dobrovoljnog fonda
Imenovanje nove Europske komisije
Imenovanje koordinatora/uni00A0EU-a za ebolu
Zajednička misija povjerenika u pogođenim zemljama
Uspostava radne skupine za ebolu
Odobrenje standardnog operativnog postupka za medicinske evakuacije u/uni00A0EU-u
Potpisivanje memoranduma o razumijevanju sa SAD-om za Phoenix
Uspostava/uni00A0UNMEER-a
OCHA upućuje zahtjev EUCP-u za medicinske
timove i medicinsku evakuaciju
ECDC raspoređuje prvog epidemiološkog
 stručnjaka (u sklopu/uni00A0GOARN-a)
SZO proglašava epidemiju za javnozdravstveni događaj
od međunarodne važnostiAktiviranje/uni00A0UCPM-a
MSF proglašava da je izbijanje ebole
izvan kontrole
Raspoređivanje prvog
mobilnog laboratorija/uni00A0EU-a(EMLab)
Prvi koordinacijskisastanak o eboli podvodstvom GU-a/uni00A0ECHO 
Raspoređivanje BE/uni00A0Laba iz dobrovoljnog fondaDruga misija plovila „Karel/uni00A0Doorman”
Prva medicinska evakuacija s pomoću Phoenixa
Luksemburg započinje prilagodbu dva zrakoplova za medicinske evakuacije/uni00A0EU-a
Prvo raspoređivanje osoblja/uni00A0ECDC-a
Prva misija plovila „Karel/uni00A0Doorman”
2014. 2015.
Broj potvrđenih slučajeva ebole tjedno
Pomični prosjek za 3/uni00A0tjedna (broj potvrđenih slučajeva ebole tjedno)
Međunarodni događaj
Odgovor/uni00A0EU-a
Izvori:  SZO, Europska komisija, Europski revizorski sud. 
41 Odgovori  
Komisije
Sažetak
VI.
Komisija pozdravlja konstruktivan pristup Suda koji je predložio mogućnosti za poboljšanja. Izvješće sadrži pra -
gmatične preporuke koje će, kad budu provedene, poboljšati doprinos Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (UCPM) 
kapacitetu država sudionica i osiguravanju spašavanja i pružanja pomoći ljudima u nevolji.
VII.
Komisija prihvaća sve preporuke.
Uvod
Okvir 1. – Kako funkcionira dobrovoljni fond
Od 1. listopada 2016. države članice prijavile su ili su u postupku prijavljivanja ukupno 78 kapaciteta u Europski 
kapacitet za odgovor na hitne situacije (dalje u tekstu „dobrovoljni fond”).
Kapacitete za odgovor na hitne situacije prijavile su Belgija, Češka, Francuska, Finska, Danska, Njemačka, Grčka, Ita -
lija, Luksemburg, Nizozemska, Poljska, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska i Švedska. Kapaciteti iz dobrovolj -
nog fonda do sada su upotrijebljeni osam puta, uključujući odgovor na ebolu i na izbijanje epidemije žute groznice 
2016., šumske požare unutar država članica EU-a, pomoć Ekvadoru nakon potresa 2016. i Haitiju nakon uragana 
Matthew (2016.).
U tim su operacijama bili uključeni: jedinice za pročišćavanje vode, avioni za gašenje požara, laboratoriji u sustavu 
javnog zdravstva i mobilni laboratoriji te timovi za tehničku pomoć i podršku. Te operacije pokazuju dodanu vrijed -
nost dobrovoljnog fonda i nagovještavaju da će se kapaciteti iz njega u budućnosti upotrebljavati sve češće.
Napomene
18
Komisija je u 2016. počela upotrebljavati rano upozoravanje za slučajeve u kojima se utvrde ili predvide takvi 
znakovi, pri čemu osobito razmišlja o slanju ranog upozorenja u slučajevima u kojima se u Globalnom sustavu za 
upozoravanje i koordinaciju u slučaju katastrofa (GDACS) pojavi crveni signal (koji potvrđuje mogućnost humani -
tarnih posljedica). Rano je upozoravanje od tada upotrijebljeno više od 12 puta. Primjerice u slučaju potresa u Ekva -
doru (travanj 2016., iznenadna katastrofa) rano upozoravanje aktivirano je gotovo 2 sata prije poziva UN-a na slanje 
stručnjaka i 16 sati prije nego što je pogođena zemlja zatražila pomoć. Za vrijeme uragana Matthew na Haitiju (listo -
pad 2016., metereološka pojava/prirodna katastrofa sporijeg nastanka), rano je upozoravanje također aktivirano 
jedan i pol dan prije nego što je pogođena zemlja zatražila pomoć.
21
Taj je pristup primijenjen i u slučaju potresa u Ekvadoru (travanj 2016.), kad su zemlje sudionice obaviještene o sla -
nju Tima civilne zaštite Europske unije (EUCPT) dva sata prije nego što je slanje spasilačke ekipe ponuđeno i ponuda 
prihvaćena.
Odgovori Komisije 42
Zajednički odgovor na odlomke 23. i 24.
Odbor za civilnu zaštitu (CPC) osnovao je posebnu Skupinu za strategiju osposobljavanja u svrhu rasprave o profi -
lima stručnjaka EUCPT-a i njihovim funkcijama unutar timova. Sa CPC-om je, međutim, dogovoreno da će Komisija 
u prvoj polovici 2017. iznijeti drugi prijedlog o mogućnosti da se u dobrovoljni fond prijavljuju kategorije stručnjaka 
umjesto da se stručnjake prijavljuje poimence.
25
U novom ciklusu osposobljavanja koji je započeo u svibnju 2016. Komisija je počela primjenjivati načelo da na 
kraju tečaja treneri ocjenjuju kandidate EUCPT-a i da kandidati dobivaju pojedinačne povratne imformacije. Osim 
toga, nacionalni koordinator za osposobljavanje može zatražiti da mu se dostavi ocjena određenog stručnjaka iste 
nacionalnosti.
29
Nakon znatnog povećanja unaprijed planiranih sredstava u 2016. očekuje se da će se korištenje dobrovoljnog fonda 
u budućnosti znatno povećati. Međutim postoje i nesrazmjeri i Komisija će tijekom idućih mjeseci donijeti izvješće 
o nedostacima u kapacitetima u dobrovoljnom fondu.
38
Komisija je na temelju nedavnih iskustava Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije (ERCC) poduprla 
postupno uvođenje uske koordinacije i suradnje između EUCP-a i instrumenata za humanitarnu pomoć. Akteri 
Komisije uključeni i u civilnu zaštitu i u humanitarnu pomoć, uključujući one na terenu, na regionalnim su semina -
rima i seminarima u sjedištu raspravljali, među ostalim, o različitim formalnim mehanizmima.
40
Na primjer, zahvaljujući poboljšanoj suradnji i koordinaciji između Tima civilne zaštite Europske unije (EUCPT) 
i terenske mreže za humanitarnu pomoć, za vrijeme nedavne aktivacije Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (UCPM) 
zbog uragana Matthew na Haitiju (listopad 2016.) većinu nedostataka u pokrivanju potreba identificirala je Komi -
sijina vlastita mreža za humanitarnu pomoć. Međutim i Komisija je mišljenja da je potrebno uspostaviti sustavniju 
komunikaciju s kolegama u uredima Glavne uprave za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu (ECHO) na terenu i kole -
gama u delegacijama EU-a.
50
Kako je Komisija već navela da bi funkcija „pregled pomoći” trebala biti preoblikovana u bliskoj suradnji s korisni -
cima, Odbor za civilnu zaštitu na svojem je 12. sastanku (lipanj 2016.) odlučio sazvati sastanak upravljačke skupine 
Zajedničkog sustava za komunikaciju i informiranje u slučaju nesreća (CECIS) kako bi se pozabavila tim pitanjima 
i riješila ih.
51
U CECIS-u sada postoji veza u stvarnom vremenu sa Informacijskim sustavom Europske komisije za reakciju Europe 
na katastrofe (EDRIS). Sve mjere poduzete u kontekstu neke krizne situacije, na temelju zajedničkog nazivnika, sada 
se mogu prikazati na istom zaslonu za civilnu zaštitu i humanitarnu pomoć. Ta funkcija EDRIS-a aktivirana je već 
u 2016.
Odgovori Komisije 43
52
Iako je sigurnost CECIS-a za države sudionice stvarna i trajna briga, u Nacrtu programa rada civilne zaštite za 2017. 
navedeno je da će se razmotriti mogućnost razvoja sučelja za web -usluge ili web -stranice kako bi se informacije iz 
CECIS-a slale drugim informacijskim alatima ERCC-a, kao što je portal ERCC-a za intervencije na terenu.
53
Kako je Komisija već navela da bi CECIS-ovu evidenciju trebalo preoblikovati u bliskoj suradnji s korisnicima, Odbor 
za civilnu zaštitu na svojem je 12. sastanku (lipanj 2016.) odlučio sazvati sastanak upravljačke skupine CECIS-a kako 
bi se pozabavila tim pitanjima i riješila ih.
54
U Nacrtu programa rada u području civilne zaštite za 2017. predviđeno je da će se u sustavu CECIS aktivirati brži 
postupak za transport i skratiti administrativna procedura za zahtjeve za potporu.
66
Bili su potrebni znatni napori kako bi se uspostavio funkcionalan i siguran postupak evakuacije u kojem su uzeti 
u obzir medicinske i logističke potrebe pacijenta, sigurnost zrakoplova i pilota te kapacitet medicinskog subjekta 
koji će pacijenta primiti.
Zajednički odgovor na odlomke 67 . – 69.
Komisija prima nalaze na znanje i u cijelosti će iskoristiti preporuke za rješavanje pitanja, dodatno uz već planirane 
mjere za poboljšanje funkcionalnosti i uspješnosti CECIS-a u idućih nekoliko godina.
Zaključci i preporuke
73
Prijavljivanje kapaciteta u dobrovoljni fond znatno se povećalo u drugoj polovini 2016. Na dan 1. listopada 2016. bilo 
je prijavljeno ili je bio u tijeku postupak prijavljivanja ukupno 78 kapaciteta.
74
Komisija pozdravlja konstruktivan pristup Suda koji je predložio mogućnosti za poboljšanja. Izvješće sadržava pra -
gmatične preporuke koje će, kad budu provedene, poboljšati doprinos UCPM-a kapacitetu zemalja sudionica, kao 
i osiguravanju spašavanja i pružanja pomoći ljudima u nevolji. Osim toga Komisija će iskoristiti novine u zakonodav -
stvu o osnivanju UCPM-a kako bi se korištenje resursa povećalo kad je to potrebno.
1. preporuka
Komisija prihvaća preporuku .
Odgovori Komisije 44
2. preporuka
Komisija prihvaća preporuku. Za idućih nekoliko godina planiraju se znatne izmjene kako bi se poboljšala funkcio -
nalnost CECIS-a u različitim domenama. Tim će se točkama pozabaviti Upravljačka skupina / Skupina korisnika kako 
bi odredile svoje prioritete.
3. preporuka
Komisija prihvaća preporuku .
4. preporuka
Komisija prihvaća preporuku .
5. preporuka
Komisija prihvaća preporuku .
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije / početak revizije 24.11.2015.
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)28.9.2016.
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 8.11.2016.
Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) 
na svim jezicima7.12. 2016.
Katastrofe se mogu dogoditi na bilo kojem mjestu, u bilo 
kojem trenutku. Kada se dogodi katastrofa, bez obzira na 
to je li riječ o prirodnoj katastrofi ili katastrofi uzrokovanoj 
ljudskim djelovanjem, mora se brzo reagirati. Dobrim 
upravljanjem katastrofama spašavaju se ljudski životi, 
a djelotvorna koordinacija među različitim dionicima 
ključna je za uspješan odgovor. Mehanizam Unije za 
civilnu zaštitu (UCPM, engl. Union Civil Protection 
Mechanism ) osnovan je radi promicanja brze i djelotvorne 
operativne suradnje među nacionalnim službama za 
civilnu zaštitu, pri čemu Europska komisija ima važnu 
ulogu olakšavanja koordinacije. Ispitali smo je li Komisija 
bila djelotvorna u olakšavanju koordinacije u okviru 
UCPM-a tijekom triju nedavnih međunarodnih katastrofa: 
poplava u Bosni i Hercegovini (2014.), izbijanja virusa ebole 
u zapadnoj Africi (2014. – 2016.) i potresa u Nepalu (2015.). 
Zaključili smo da je Komisija od početka 2014. uglavnom 
bila djelotvorna u obavljanju svoje koordinacijske uloge. 
Iznijeli smo niz preporuka kako bismo pomogli u daljnjem 
poboljšanju djelovanja UCPM-a tijekom faze odgovora.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD