HR ECB -PUBLIC  
 
 MIŠLJENJE EUROPSKE SREDIŠNJE BANKE  
od 18. ožujka 2020.  
o Hrvatskoj  narodn oj banci 
(CON/20 20/8) 
 
Uvod i pravna osnova  
Europska središnja banka (ESB) zaprimila je 29. siječnja 2020. dva zahtjeva od Hrvatske narodne banke 
(HNB) za davanje mišljenja u odnosu na dva prijedloga zakona, i.  Prijedlog zakona o izmjenama Zakona 
o HNB -u (dalje u tekstu: „ Prijedlog zakona o HNB -u“) i ii.  Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o 
kreditnim institucijama (dalje u tekstu: „ Prijedlog zakona o kreditnim institucijama“), ( zajedno dalje u 
tekstu : „Prijedlozi zakona“)1. 
Nadležnost ESB -a za davanje mišljenja temelji se na članku 127. stavku 4. i članku 282. stavku 5. 
Ugovora o funkcioniranju Europske unije t e drugoj, trećoj i šestoj alineji članka 2. stavka 1. Odluke Vijeća 
98/415/EZ2, jer se odredbe Prijedloga zakona na koje upućuje ovo mišljenje3 odnose na sredstva 
plaćanja, HNB i pravila koja se primjenjuju na financijske institucije u mjeri u kojoj takva pravila značajno 
utječu na stabilnost financijskih institucija i tržišta.  U skladu s prvom rečenicom članka 17. stavka 5. 
Poslovnika Europske središnje banke, Upravno vijeće donijelo je ovo mišljenje.  
 
1. Svrha Prijedloga zakona  
1.1 Institucionalna i osobna neovi snost HNB -a i međunarodna suradnja  
 Prijedlog zakona o HNB -u pojašnjava da institucije i tijela Europske unije (EU), te vlade, agencije, 
uredi i druga tijela država članica EU ne smiju utjecati na članove tijela HNB -a nadležnih za 
odlučivanje.  Prijedlog zakona također određuje da nadležnost Savjeta HNB -a za odlučivanje o 
članstvu HNB -a u međunarodnim institucijama i organizacijama, ne dovodi u pitanje ovlast ESB -a 
iz članka 6. stavka 6.1. Statuta Europskog sustava središnjih banaka (ESSB) i ESB -a (dalje u 
tekstu: „Statut“ )4. 
                                                 
1  Ovlast HNB -a za savjetovanje s ESB- om se temelji na članku 39. stavku 1. Zakona o HNB -u, temeljem kojeg HNB 
može predložiti Vladi Republike Hrvatske da predloži Hrvatskom saboru donošenje zakona koji su vezani uz HNB. 
Ministarstvo financija je predlagatelj Prijedloga zakonu koje je hrvatska vlada odobrila 23. siječnja 2020. te dostavila 
isti dan Hrvatskom s aboru radi daljnjih koraka u zakonodavnom postupku.   
2  Odluka Vijeća 98/415/EZ od 29. lipnja 1998. o savjetovanju nacionalnih tijela s Europskom središnjom bankom u 
pogledu nacrta propisa (SL L 189, 3.7.1998., str. 42.).  
3  Ovo mišljenje se bavi onim odredbama P rijedloga zakona koje se odnose na institucionalnu neovisnost HNB -a, 
osobnu neovisnost tijela HNB -a nadležnih za odlučivanje, međunarodnu suradnju HNB -a, moguću primjenu 
negativnih kamatnih stopa od strane HNB -a, međun arodne pričuve Republike Hrvatske, financijska izvješća HNB -a, 
opće pričuve, revalorizacijske račune, rezervacije za financijske rizike te dobit i gubitak , planiranje HNB -a za prijelaz 
na gotovinu eura, zadatke HNB -a koji se odnose na zaštitu od krivotvorenja , sigurnosne provjere zaposlenika HNB -a 
i izračun nacionalne referentne stope prosječnog troška financiranja hrvatskog bankovnog sektora od strane HNB -a. 
Preostale odredbe Prijedloga zakona obrađuju se u zasebnom mišljenju.  
4 Vidi članke 20. i 28. Prijedloga zakona o HNB -u (koji izmjenjuju  članke 71. i 104. Zakona o HNB -u). 
ECB -PUBLIC  
2 1.2 Mogućnost da HNB primijeni negativne kamatne stope  
 Prijedlog zakona o HNB -u propisuje da kamatna stopa za novčana sredstva koja je HNB primila u 
depozit može biti negativna5. 
1.3 Međunarodne pričuve Republike Hrvatske  
Prijedlog zakona o HNB -u pojednostavljuje postojeće odredbe Zakona o HNB -u o međunarodnim 
pričuvama, propis ujući da međunarodne pričuve sačinjavaju svi oblici imovine u stranoj valuti i 
plemenite kovine , uključujući vrijednosne papire i svu drugu imovinu u konvertib ilnoj valuti 
nerezidentnog dužnika ili obračunskoj jedinici , neovisno o obliku u kojem se drži , te da u cilju 
upravljanja međunarodnim pričuvama, HNB može kupovati i prodavati promptno i na rok te na 
drugi način stjecati ove oblike imovine. Postojeći zahtj evi u vezi investicijskog ranga koji daju 
agencije za ocjenu kreditnog rejtinga su uklonjeni6. 
1.4 Sastavljanje financijskih izvješća HNB -a u skladu sa Smjernicom ESB -a (EU) 2016/2249  
 Prijedlog zakona o HNB -u zahtijeva da HNB sastavlja financijska izvješća u skladu sa Smjernicom 
ESB- a (EU) 2016/22497 (dalje u tekstu: „Računovodstvena smjernica ESB -a“). Za izvještavanje o 
transakcijama koje nisu regulirane Računovodstvenom smjernicom HNB -a, HNB primjenjuje, pod 
uvjetom da ne postoji suprotna odluka Savjeta HNB -a, načela vrednovanja u skladu s 
Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja (MSFR) koje je prihvatila EU, a koji su bitni 
za poslove i izvještaje HNB -a. Financijska izvj ešća HNB -a za financijsku godinu 2021. pripremaju 
se u skladu s ovim zahtjevima8. 
1.5 Opće pričuve, revalorizacijski računi i rezervacije za financijske rizike HNB -a 
Prema postojećim odredbama Zakona o HNB -u, pričuve HNB -a sastoje se od općih pričuva za 
pokriće općih rizika poslovanja, čija visina nije ograničena, i posebnih pričuva za pokriće 
identificiranih gubitaka utvrđenih odlukom koju donosi Savjet HNB -a9. Prijedlog Zakona o HNB -u 
umjesto toga propisuje da HNB formira opće pričuve radi pokrića općih rizika poslovanja, te da 
donji iznos općih pričuva određuje Savjet HNB -a odlukom. HNB formira revalorizacijske račune radi 
ponovnog vrednovanja imovine i obveza u skladu s Računovodstvenom smjernicom HNB -a. HNB 
također formira revalorizacijske račune čije formiranje nije uređeno Računovodstvenom 
smjernicom ESB- a u skladu s važećim Međunarodnim standardima financijskog izvještavanja 
utvrđenim od strane Europske komisije.  Revalorizacijski računi će se formirati iz dijela općih 
pričuva zatečenih na dan 1. sij ečnja 2021. koj e se odnos e na nerealizirane dobitke proizašle iz 
ponovnog vrednovanja imovine i obveza u prethodnim godinama, u iznosu koji određuje Savjet 
HNB -a10. HNB može također formirati rezervacije za financijske rizike u skladu s odlukom Savjeta 
                                                 
5 Vidi članak  7. Prijedloga zakona o HNB -u (koji nadodaje članak  13. stavak 2.  Zakona o HNB -u). 
6  Vidi članak 8. Prijedloga zakona o HNB -u (koji nadodaje članak 18. stavke 2. -3. Zakona o HNB -u). 
7  Smjernica (EU) 2016/2249 Europske središnje banke od 3. studenog 2016 . o pravnom okviru za računovodstvo i 
financijsko izvještavanje u Europskom sustavu središnjih banaka (ESB/2016/34) ( SL L 347, 20.12.2016. , str. 37.). 
8  Vidi članke 16. (koji izmjenjuje  članak 60. Zakona o HNB -u) i članak 35. stavak 3.  Prijedloga zakona o HNB -u; vidi 
također obrazloženje uz Prijedlog zakona o HNB -u, članak  16., str . 30. 
9  Vidi članak  55. Zakona o HNB -u. 
10  Vidi članak  35. Prijedloga zakona o HNB -u. 
ECB -PUBLIC  
3 HNB -a. Rezervacije za rizike se formiraju iz dijela općih pričuva zatečenih na dan 1. siječnja 2021.  
u iznosu koji odredi Savjet HNB -a11. 
1.6 Dobit i gubitak  HNB -a 
Prijedlog zakona o HNB -u propisuje da se dobit (ili gubitak) HNB -a izračunava za svaku financijsku 
godinu kao razlika između ukupnih prihoda i ukupnih rashoda HNB -a12. Kako je naved eno u 
obrazloženju uz Prijedlog zakona o HNB -u, u skladu s Računovodstvenom  smjernic om ESB- a, 
nerealizirani dobici po tečajnim razlikama i promjeni tržišnih cijena ne ulaze u izvještaj o dobiti ili 
gubitku odnosno ne ulaze u izračun financijskog rezultata. Stoga predloženi članak skraćuje i 
pojednostavljuje definiciju13. Dobit HNB -a iskazana u financijskoj godini raspoređuje se u opće 
pričuve i u korist državnog proračuna u skladu s odlukom Savjeta HNB -a. Kao opće pravilo, dobit 
HNB -a raspoređuje se na način da se 20% dobiti rasporedi u opće pričuve, a 80% dobiti je prihod 
državnog proračuna. Međuti m, ako visina općih pričuva na posljednji dan financijske godine bude 
niža od donjeg iznosa općih pričuva koji odredi Savjet HNB -a, Savjet HNB -a raspoređuje u opće 
pričuve iznos dobiti potreban za dostizanje donjeg iznosa općih pričuva. U pogledu  pokrivanj a 
gubitaka, gubitak HNB -a se najprije pokriva iz općih pričuva. Ako je gubitak HNB -a veći od iznosa 
općih pričuva, iznos gubitka koji prelazi visinu općih pričuva pokrit će se iz dobiti narednih godina14. 
Suprotno tome, prema postojećem Zakonu o HNB -u, svaki manjak prihoda nad rashodima koji nije 
moguće pokriti iz općih pričuva pokriva se iz državnog proračuna15. 
1.7 Planiranje HNB -a za prijelaz na gotovinu eura  
 Prijedlog zakona o HNB -u propisuje da su lokacija, građevina trezora i trezorsko poslovanje HNB -a 
od posebne važnosti za financijske, gospodarske i sigurnosne interese Republike Hrvatske te 
njezinu obranu16. Kako je navedeno u obrazloženju uz Prijedlog Zakona, HNB -u su potrebni novi 
veći kapaciteti za pohranu novca na novoj lokaciji zbog toga što sadašnji kapaciteti HNB -a, zbog 
prostornih i sigurnosnih uvjeta, ne zadovoljavaju zahtjeve za izvršenje konverzije valuta iz kune  u 
euro. Stoga ova odredba predstavlja temelj za donošenje podzakonskih akata HNB -a, kojima bi se 
preciznije definirale sigurnosne, obrambene i druge mjere u svrhu sprječavanja nastanka situacija 
koje bi mogle prouzročiti štetu za gospodarske i financijske interese, posebno u slučajevima gdje 
pružanje informacija u postupku nabave može naštetiti interesima sigurnosti17. 
1.8 Zadaci HNB -a u vezi zaštite od krivotvorenja novčanica i kovanica kune, eura i stranih novčanica i 
kovanica  
 Prijedlog zakona o HNB -u propisuje da je HNB nadležan za tehničku analizu sumnjivih primjeraka 
novčanica i kovanog novca koji glasi na kune i stranih novčanica i kovanog novca (uključujući 
                                                 
11  Vidi članke 12. i 13.  (koji izmjenjuju članak  55. i nadodaju članke  55a i 55b u Zakon o HNB -u) i članak 35. stavke 1. -
2. Prijedloga zakona o HNB -u. 
12  Vidi članak  14. Prijedloga zakona o HNB -u (koji izmjenjuje  članak  56. Zakona o HNB -u). 
13  Vidi obrazloženje u Prijedlog zakona o HNB -u, članak 14., str. 29. Temeljem postojećih odredbi Zakona o HNB -u 
višak ili manjak prihoda nad rashodima HNB -a izračunava se za svaku financijsku godinu kao zbroj neto prihoda iz 
redovitog poslovanja (realizirani prihodi) i neto dobiti, ili gubitka, s osnove usklađivanja vrijednosti pozicija bilance 
stanja s promjenama tečaja ili s promjenama tržišnih cijena (nerealizirani prihodi), umanjen za opće administrativne 
troškove i amortizaciju te za sredstva raspoređena u posebne pričuve. Vidi članak  56. Zakona o HNB -u. 
14  Vidi članak  15. Prijedloga zakona o HNB -u (koji nadodaje članak  57. u Zakon o HNB -u). 
15  Vidi članak  57. stavak 5.  Zakona o HNB -u. 
16  Vidi članak  3. Prijedloga zakona o HNB -u (koji nadodaje članak  2. stavak  10. Zakona o HNB -u). 
17  Vidi obrazloženje uz Prijedlog zakona o HNB -u, članak  3., str. 26. 
ECB -PUBLIC  
4 kovani novac koji glasi na lipe ) te za suzbijanje krivotvorenja ovi h novčanica i kovanog novca18. 
HNB  je također nadležno nacionalno tijelo za zaštitu eura od krivotvorenja kako je propisano 
Uredbom Vijeća (EZ ) br. 1338/2001 i Uredbom  Vijeća  (EZ) br. 1339/200119. U obavljanju poslova 
zaštite novčanica i kovanog novca koji glase na euro od krivotvorenja, HNB u cijelosti djeluje u 
skladu s propisima EU -a. HNB je nadlež an za tehničku analizu sumnjivih primjeraka novčanica i 
kovanog novca koji glase na euro te za poduzimanje i provođenje mjera za suzbijanje krivotvorenja 
tih no včanica i kovanog novca. U tu svrhu, HNB surađuje s nadležnim nacionalnim tijelima i 
institucijama u Hrvatskoj i inozemstvu i donosi provedbene akte kojima se osigurava izravna 
primjena EU propisa, koji provedbeni akti moraju u cijelosti biti usklađeni s propisima EU -a20. 
1.9 Sigurnosne provjere određenih zaposlenika HNB -a 
 Prijedlog zakona o HNB -u zahtijeva da HNB odredi radna mjesta u HNB -u za koja je, zbog visokog 
stupnja osjetljivosti, kao poseban uvjet za zasnivanje radnog odnosa potrebno provesti temeljnu 
sigurnosnu provjeru svih kandidata, s time da temeljnu sigurnosnu provjeru kandidata provodi 
nadležna sigurnosno- obavještajna agencija i to na zahtjev HNB -a21. 
1.10 Novi zadatak HNB -a u vezi s izračunavanjem nacionalne referentne stope prosječnog troška 
financir anja hrvatskog bankovnog sektora  
 Prijedlog zakona o kreditnim institucijama propisuje da HNB izračunava i na svojim internetskim 
stranicama objavljuje nacionalnu referentnu stopu prosječnog troška financiranja hrvatskog 
bankovnog sustava (NRS).  HNB izračunava NRS temeljem podataka kojima raspolaže, koje je 
prikupio od kreditnih institucija u regulatorne svrhe.  HNB javno objavljuje metodologiju za izračun 
NRS -a i kalendar objave NRS -a na svojim internetskim stranicama22. Kako je navedeno u 
obrazlož enju uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, NRS je jedini indeks koji se izračunava i 
objavljuje s eksplicitnom namjerom da služi kao indeks za određivanje promjenjivog dijela 
promjenjive kamatne stope na potrošačke kredite. NRS -ove (24 različita N RS indeksa) trenutno ne 
izračunava HNB kao vlasnik ovih podataka, već ih kao implicitne vagane kamatne stope 
izračunava i objavljuje Hrvatska udruga banaka, koristeći kao osnovu podatke koje HNB objavljuje 
o troškovima financiranja kreditnih institucija u Republici Hrvatskoj23. 
 
2. Napomene  
2.1 Institucionalna i osobna neovisnost HNB -a 
2.2 ESB pozdravlja pojašnjenje da hrvatska Vlada ne smij e utjecati na članove tijela HNB -a nadležnih 
za odlučivanje. Ova izmjena Zakona o HNB -u usklađuje ovu odredbu u potpunosti s člankom 130. 
                                                 
18  Vidi članak 22. (koji izmjenjuje  članak  76.) i članak  25. (koji nadodaje članak  77b) Zakona o HNB.  
19  Uredba Vijeća (EZ) br. 1338/2001 od 28. lipnja 2001. o utvrđivanju mjera potrebnih za zaštitu eura od krivotvorenja 
(SL L 181, 4.7.2001. , str. 6.); Uredba Vijeća (EZ) br. 1339/2001 od 28. lipnja 2001. o proširenju učinaka Uredbe (EZ) 
br. 1338/2001 o propisivanju mjera potrebnih za zaštitu eura od krivotvorenja na one države članice koje nisu 
prihvatile euro kao svoju jedinstvenu valutu (SL L 181, 4.7.2001 ., str. 11.). 
20  Vidi članak 23. Prijedloga zakona o HNB -u (koji nadodaje članke  76a i 76b u Zakon o HNB -u). 
21  Vidi članak 11. Prijedloga zakona o HNB -u koji nadodaje članak  52. stavak 5.  u Zakon o HNB -u. 
22  Vidi članak 59. Prijedloga zakona o kreditnim institucijama (koji izmjenjuje članak  306. Zakona o kreditnim 
institucijama ). 
23  Vidi obrazloženje uz Prijedlog zakona o kreditnim institucijama, članak  59., str. 55. 
ECB -PUBLIC  
5 Ugovora, u skladu s prethodnima prijedlozima ESB -a 24.  
2.3 Međunarodne pričuve Republike Hrvatske  
ESB primjećuje da nove odredbe u vezi međunarodnih pričuva u cijelosti odgovaraju izričaju iz 
druge alineje članka 23. Statuta . 
2.4 Sastavljanje financijskih izvješća HNB -a u skladu sa Smjernicom ESB -a (EU) 2016/ 2249  
ESB pozdravlja izmjenu koju predlaže Prijedlog zakona o HNB -u temeljem koje HNB priprema 
svoja financijska izvješća u skladu s Računovodstvenom smjernicom ESB -a. Iako 
Računovodstvena smjernica ESB -a ne predstavlja obvezujuća pravila za nacionalne izvještaje i 
financijske izvještaje nacionalnih središnjih banaka , kako bi se postigla dosljednost i usporedivost 
između Eurosustava i nacionalnih režima, ESB preporučuje da nacionalne središnje banke, u 
najvećoj mogućoj mjeri, poštuju pravila navedena u ovoj Smjernici za svoje nacionalne izvještaje i 
financijske izvještaje25. 
2.5 Opće pričuve, revalorizacijski računi i rezervacije za financijske rizike HNB -a 
Prema načelu financijske neovisnosti predviđeno m u člank u 130. Ugovora, nacionalna središnja 
banka, u izvršavanju svojih zadataka, može neovisno procijeniti financijske rizike koji su uključeni u 
njezino poslovanje i ima ovlast donošenja odluka o svim potrebnim mjerama opreza. Stoga bi 
nacionalnim središnjim bankama trebalo omogućiti da zaštite stvarnu vrijednost svog kapitala i 
imovine slobodnim samostalnim stvaranjem odgovarajućih financijskih zaštitnih slojeva kapitala26. 
ESB stoga pozdravlja odredbe Prijedloga zakona o HNB -u koje se odnose na opće privuče, 
revalorizacijske račune i rezervacije za financijske rizike, koji doprinose financijskoj neovisnosti 
HNB -a. 
2.6 Dobit i gubitak  HNB -a 
U pogledu raspodjele dobiti, statut nacionalne središnje banke može propisati na koji se način 
raspoređuje njezina dobit27, a ESB pozdravlja pojašnjenja uvedena u tom pogledu. Nadalje, dobit 
se može raspodijeliti u državni proračun samo nakon što se pokriju akumulirani gubici iz prethodnih 
godina28. ESB stoga pozdravlja činjenicu da Prijedlog zakona o HNB -u predviđa ovaj slučaj. 
Međutim, prijedlog zakona o HNB -u uklanja postojeću odredbu prema kojoj se manjak prihoda nad 
rashodima koji nije moguće pokriti iz općih pričuva, pokriva iz državnog proračuna.  Bez obzira na 
trenutni financijski položaj HNB -a, ESB upozorava na svaku situaciju u kojoj je neto kapital 
nacionalne središnje banke dulje vrijeme niži od njegovog temeljnog kapitala utvrđenog zakonom 
(ili je čak i negativan) uključujući i slučajeve gdje se gubitci iznad razine kapitala i pričuva prenose.  
Svaka takva  situacija može  negativno utjecati na sposobnost nacionalne središnje banke ne samo 
da izvršava svoje zadatke povezane s ESSB -om, već i svoje nacionalne zadatke. Stoga u slučaju 
da neto kapital nacionalne središnje banke postane niži od njezinog temeljnog kapitala utvrđenog 
                                                 
24  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji 2018. , str. 177. -178.; vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji 2016. , str. 169. -
170.; vidi ESB -ovo Izvješće o konvergenciji 2014. , str. 239. -240. 
25  Vidi članak 2. stavak 2.  Računovodstvene smjernice ESB -a i stavak  4. Mišljenja  CON/2005/61. Sva mišljenja ESB -a 
objavljuju se na mrežnim stranicama ESB -a www.ecb.europa.eu.  
26  Vidi stavak  3.1.9 Mišljenja  CON/2018/23 i stavak  3.1 Mišljenja  CON/2013/96.  
27   Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji 2016. , str. 27. 
28  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji 2018. , str. 27; stavak  4.3 Mišljenja  CON/2009/85 i stavak  3.2.5 Mišljenja  
CON/2017/17.  
ECB -PUBLIC  
6 zakonom (ili čak i negativan), zahtijeva se da odnosna država članica dostavi u razumnom roku 
nacionalnoj središnjoj banci odgovarajući iznos kapitala barem  do razine njezinog temeljnog 
kapitala određenog zakonom kako bi se udovoljilo načelu financijsk e neovisnosti29. U tom 
kontekstu,  ESB smatra da je postojeći mehanizam , u kojem se gubitci koji se ne mogu pokriti iz 
općih pričuva,  pokrivaju automatski iz državnog proračuna,  koris tan mehaniz am koji služi jačanju 
financijske neovisnosti HNB -a. ECB žali što se ovaj mehanizam ne održava u trenutnom Prijedlogu 
zakona o HNB -u. 
2.7 Zadaci HNB -a u vezi zaštite od krivotvorenja novčanica i kovanica kune, eura i stranih novčanica i 
kovanica  
Prema postojećem hrvatskom pravnom okviru,  HNB je odgovoran za postupanje sa sumnjivim 
stranim novčanicama i kovanim novcem  i novčanicama koje glase na kune (uključujući kovani 
novac  koji glasi na lipe), kao i za zaštitu od krivotvorenja i distribucije novčanica i kovanog novca 
koji glasi na euro30. Prema tome, Prijedlog zakona o HNB -u ne dodjeljuje u tom smislu HNB -u 
istinski novi zadatak, te se pitanje ocjene je li dodjela novih zadataka nacionalnoj  središnj oj banci  u 
skladu sa zabranom monetarnog financiranja ne pojavljuje u ovom slučaju. ESB pozdravlja 
činjenic u da će HNB u cijelosti postupati u skladu s pravilima EU -a prilikom izvršavanja aktivnosti u 
vezi sa zaštitom od krivotvorenja i distribucije novčanica i kovanog novca koji glasi na euro.  
2.8 Novi zadatak HNB -a u vezi s izračunavanjem naci onalne referentne stope prosječnog troška 
financiranja hrvatskog bankovnog sektora  
Prijedlog zakona o kreditnim institucijama dodjeljuje HNB -u novi zadatak izračuna i objave NRS -a 
na njegovoj  mrežnoj  stranici. ESB shvaća da je NRS jedna od značajnijih referentnih kamatnih 
stopa u Republici Hrvatskoj koju je izračunavala i objavljivala Hrvatska udruga banaka (HUB). ESB 
shvaća da je udio kredita odobrenih uz NRS s promjenjivom kamatnom stopom u rujnu 2019. 
iznosio 29%; ovaj  udio je iznosio 46 milijardi kuna odobrenih kredita od strane kreditnih institucija31. 
ESB shvaća da će zbog važnosti NRS -a za domaće financijsko tržište te radi osiguranja 
kontinuiteta i neovisnosti njegova izračuna i objave, HNB na svojoj mrežnoj  stranici objaviti NRS i 
odnosnu metodol ogiju izračuna pr vi put u svibnju 2020., te da će ih nastaviti objavljivati 
tromjesečno.  
2.8.1  Ako se središnjoj banci ESSB -a dodijeli novi zadatak, taj se zadatak mora procijeniti prema zabrani 
monetarnog financiranja u skladu s člankom 123. Ugovora. U svrhu ove zabrane, članak  1. 
stavak  1. točka (b) (ii) Uredbe Vijeća (EZ) br. 3603/9332 definira  „druge vrste kredita“ kao, između 
ostaloga, „svako financiranje obveza javnog sektora prema trećim osobama“ . 
2.8.2  Osiguravanje da države članice provode razumnu proračunsku politiku jedan je od glavnih ciljeva 
zabrane monetar nog financiranja, kojeg se ne smije  zaobići33. S obzirom na to, zadatak mjera 
financiranja, koje su obično odgovornost država članica i koje se fi nanciraju iz njihovih 
                                                 
29  Vidi ESB- ovo Izvješće o konvergenciji 2018., str . 25.-26. 
30  Vidi članak  76. Zakona o HNB -u. 
31   Vidi HNB priopćenje „Hrvatska narodna banka preuzet će izračun i objavu Nacionalne referentne stope (NRS) “, 
13.1.2020. , dostupno na www.hnb.hr.  
32  Uredba Vijeća (EZ) br. 3603/93 od 13. prosinca 1993. o utvrđivanju definicija za primjenu zabrana iz članka 104. i 
članka 104.b stavka 1. U govora (SL L 332, 31.12.1993., str . 1.). 
33  Članak 123. Ugovora služi i cilju održavanja stabilnosti cijena i jačanja neovisnosti središnje banke.  
ECB -PUBLIC  
7 proračunskih izvora, a ne od strane nacionalnih središnjih banaka, ne smije se povjeriti 
nacionalnim središnjim bankama. Radi odlučivanja što predstavlja financiranje obveza javnog 
sektora prema trećim stranama, što se može shvatiti k ao pružanje financiranja središnje banke 
izvan okvira zadataka središnje banke, potrebno je provesti pojedinačnu procjenu je li zadatak koji 
mora izvršavati nacionalna središnja banka zadatak središnje banke ili zadatak vlade, tj. zadatak 
unutar odgovornos ti države članice.  Drugim riječima, moraju postojati odgovarajuće zaštitne mjere 
kako bi se osiguralo strogo pošt ovanje zabrane monetarnog financiranja i održavanje zdrave 
proračunske politike od strane svake države članice . 
2.8.3  Kao dio svoje diskrecijske slob ode u izvršavanju svoje dužnosti, na temelju članka 271. (d) 
Ugovora i članka 35.6 Statuta, a kako bi se osiguralo da nacionalne središnje banke poštuju 
obveze utvrđene Ugovorom, Upravno vijeće odobrio je takve zaštitne mjere u obliku kriterija za 
utvrđiva nje onoga što se može smatrati da spada u područje obveza javnog sektora u smislu 
članka 1. stavka 1. točke (b) (ii) Uredbe (EZ) br. 3603/93, ili drugim riječima, ono što čini zadatak 
vlade, na sljedeći način:  
Kao prvo, zadaće središnje banke su posebno zadaće koje su povezane sa zadacima koji su 
Ugovorom i Statutom dodijeljeni ESB -u i nacionalnim središnjim bankama. Ti su zadaci uglavnom 
definirani u članku 127. stavcima 2., 5. i 6. i članku 128. stavku 1. Ugovora, člancima 22. i članku 
25. stavku 1. Statuta. Kao d rugo, kako članak 14.4. Statuta omogućava nacionalnim središnjim 
bankama obavljanje „drugih funkcija“, novi zadaci -  tj. zadaci koji nisu povezani sa zadacima koji su 
dodijeljeni ESB -u i nacionalnim središnjim bankama - sami po sebi nisu isključeni. Međutim, novi 
zadaci koje obavlja nacionalna središnja banka i koji su netipični za zadatke nacionalne središnje 
banke ili se jasno izvršavaju u ime i u isključivom interesu vlade ili drugih tijela javnog sektora, 
treba smatrati vladinim zadaci ma. 
Kao t reće, važan kriterij za kvalificiranje novog zadatka netipičnim  zadat kom nacionalne središnje 
banke ili zadatk om koji je očito u ime i u isključivom interesu vlade ili drugih subjekata iz javnog 
sektora, jest  utjecaj zadatka na institucionalnu, fi nancijsku i osobnu neovisnost te nacionalne 
središnje banke.  
Posebno treba uzeti u obzir sljedeće aspekte:  
(a) stvara li izvršavanje novog zadatka sukob interesa s postojećim zadacima središnje banke 
koji nisu na odgovarajući način riješeni i nužno ne dopunja va te postojeće zadatke središnje 
banke. Ako se sukob interesa pojavi između postojećih i novih zadataka, trebaju postojat i 
dovoljne zaštitne mjere za njego vo ublažavanje. Komplementarnost novog zadatka i 
postojećih zadataka središnje banke ne bi se trebal a tumačiti široko, tako da ne dovede do 
stvaranja neodređenog lanca pomoćnih zadataka. Takvu bi se komplementarnost također 
trebalo ispitati u vezi s financiranjem tih zadataka;  
(b) je li izvršavanje novog zadatka bez novih financijskih sredstava nerazmjerno financijskom ili 
organizacijskom kapacitetu nacionalne središnje banke, i može li imati negativan utjecaj na 
njegovu sposobnost da pravilno obavlja postojeće zadatke središnje banke;  
(c) uklapa li se obavljanje novog zadatka u institucionalno uređenje nacional ne središnje banke 
u svjetlu neovisnosti i odgovornosti središnje banke;  
ECB -PUBLIC  
8 (d) ima li izvedba novog zadatka značajne financijske rizike;  
(e) izlaže li izvršavanje novog zadatka članove tijela nacionalne središnje banke političkim 
rizicima koji su nerazmjerni i mogu imati utjecaja na njihovu osobnu neovisnost i, posebno, 
na jamstvo mandata utvrđenog u članku 14.2 Statuta.  
2.8.4  Na temelju kriterija iz stavka 2.8.3, u sljedećim stavcima procjenjuje se je li novi zadatak HNB -a u 
skladu s a zabranom monetarnog financiranja.  
Novi zadaci povezani s a zadacima koji su dodijeljeni ECB -u i nacionalnim središnjim bankama 
Ugovorom i Statutom  
Izračunavanje i objavljivanje referentnih kamatnih stopa nije među zadaćama središnjeg 
bankarstva navedenim u članku 127. stavcima 2. i 5. Ugovora niti je na drugi način Statutom 
dodijeljeno nacionalnim središnjim banka ma. Međutim, referentne vrijednosti kamatnih stopa važne 
su za funkcioniranje financijskih tržišta.  Financijska tržišta oslanjaju se na takve referentne 
vrijednosti kao referentni pokazatelj u financijskim ugovorima, u ovom slučaju hipotekarnim i 
potrošačkim kreditima. Nepostojanje čvrstih i pouzdanih referentnih vrijednosti moglo bi stoga 
potaknuti poremećaje na financijskom tržištu s mogućim štetnim utjecajem na sposobnost HNB -a 
da doprinese stabilnosti financijskog sustava34. 
Zadaci koji su netipični za zadatke nacionalnih središnjih banaka  
Središnje banke imaju poseban interes za referentne kamatne stope, koje su povezane s 
financijskom stabilnošću. Sam ESB i nacionalne središnje banke Eurosustava imaju zadatke i 
odgo vornosti u pogledu svog  doprinosa postupku određivanja eurske kratkoročne kamatne stope, 
iako u kontekstu međubankarskog, a ne potrošačkog kreditiranja35. Prema tome, novi zadatak 
HNB -a koji se odnosi na izračunavanj e i objavljivanje  NRS -a na svojoj mrežnoj  stranici nije 
netipičan za nacionalnu središnju banku ESSB -a. 
Utjecaj zadataka na neovisnost  HNB-a 
ECB napominje da se zajednički okvir za osigura vanje točnosti i cjelovitosti indeksa koji se koriste 
kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i financijskim ugovorima iz Uredbe (EU) 
2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća ne primjenjuje na središnje banke, jer  središnje banke 
već ispunjavaju načela, standarde i postupke kojima se osigurava da svoje aktivnosti izvršavaju s 
integritetom i neovisno36. U skladu s tim, HNB bi imao potpuno diskrecijsko pravo razviti 
metodologiju za određivanje NRS -a kako bi se osigurala njegova točnost, cjelovitost i pouzdanost. 
Kad središnje banke daju referentne vrijednosti, njihova je odgovornost uspostaviti odgovarajuć e 
interne postupke kako bi se osigurala točnost, integritet, pouzdanost i neovisnost tih referentnih 
                                                 
34  Vidi uvodnu izjavu 1. Smjernica (EU) 2019/1265 Europske središnje banke od 10. srpnja 2019. o eurskoj 
kratkoročnoj kamatnoj stopi (€STR) (ESB /2019/19) (SL L 199, 26.7.2019., str . 8.), i stavke  2. i 3.2.4 Mišljenja  
CON/2014/2.  
35  Vidi Smjernicu  (EU) 2019/1265 Europske središnje banke od 10. srpnja 2019. o eurskoj kratkoročnoj kamatnoj stopi 
(€STR) (ESB/2019/19) (SL L 199, 26.7.2019., str. 8.) . 
36  Vidi uvodnu izjavu 14. i članak 2. stavak 2. (a) Uredb e (EU) 2016/1011 Europskog parlamenta i Vijeća od 
8. Lipnja 2016. o indeksima koji se upotrebljavaju kao referentne vrijednosti u financijskim instrumentima i 
financijskim ugovorima ili za mjerenje uspješnosti investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2008/48/EZ i 
2014/17/EU te Uredbe (EU) br. 596/2014  (SL L 171, 29.6.2016., str . 1.). 
ECB -PUBLIC  
9 vrijednosti, uzimajući u obzir najbolju međunarodnu praksu, kada je to primjereno i prikladno37. 
Stupanj u kojem bi interni postupci središnje banke trebali  ispunjavati standarde najbolje prakse 
ovisit će o njezinoj procjeni rizika kojima je referentna vrijednost izložena, npr. od rizika 
manipulacije.  
Mjera u kojoj obavljanje novog zadatka stvara sukob interesa s postojećim zadacima središnje 
banke  
Obavljanje novog zadatka HNB -a dopunjuje njegove postojeće zadatke, jer su središnje banke 
zainteresirane za referentn e kamatn e stope  za potrošačke kredite zbog povezanosti s financijskom 
stabilnošću. Novi zadatak HNB -a također dopunjuje postojeće aktivnosti povezane s pružanjem 
podataka prikupljenih od kreditnih institucija u regulatorne svrhe za izračun NRS -a. Što se tiče 
sukoba interesa koji mogu nastati u vezi sa sudjelovanjem osoblja HNB -a i članova tijela HNB -a 
nadležnih za odlučivanje u stvaranju NRS -a, HNB bi možda želio razmotriti objavljivanje svojih 
mehanizama za upravljanje sukobom interesa na svojoj mrežnoj  stranici, u vezi s objavom 
metodologije za izračun NRS -a. Radi odgovornosti , HNB bi također mogao razmotriti reviziju 
postup aka kontrole NRS -a, radi njihove usklađenosti s odgovarajućim najboljim međunarodnim 
praksama38. 
Mjera u kojoj obavljanje novog zadatka nerazmjerno opterećuje financijsku ili organizacijsku 
sposobnost HNB -a 
Načelo financijske neovisnosti zahtijeva da države članice ne smiju svoje nacionalne središnje 
banke stavljati u položaj u kojem nemaju dovoljno sredstava za obavljanje kako  svojih zadać a 
povezan ih s ESSB -om, tako i svoj ih nacionalnih  zada ća, iz operativne i financijske perspektive. 
Nadalje, prilikom dodjele određenih novih zadataka nacionalnim središnjim bankama, svaka 
dotična nacionalna središnja banka trebala bi imati na raspolaganju dovoljno financijskih i ljudskih 
resursa radi osiguravanja  izvršavanj a zadataka bez da to utječe na financijsku ili operativnu 
sposobnost nacionalne središnje banke za obavljanje svojih zadaća ESSB -a. Kako bi se osiguralo 
da sposobnost HNB -a za obavljanje svojih zadaća povezanih s ESSB -om nije ugrožena, HNB 
mora, dakle biti u mogućnosti iskoristiti potrebne resurse, uključujući osoblje, za obavljanje svoj e 
nove zadać e izračunavanja i objavljivanja NRS -a na svojoj mrežnoj  stranici.  
Mjera u kojoj se izvršavanje novog zadatka uklapa u institucionalno uređenje HNB -a u svjetlu 
načela neovisnosti i odgovornosti središnje banke  
Izvođenje novog zadatka nesmetano se uklapa u institucionalnu uređenje HNB -a s obzirom na 
povezanost s financijskom stabilnošću. Novi zadatak, dakle, ne povećava odgovornost niti 
zabrinutost u vezi osobne i institucionalne neovisnosti . 
Mjera u kojoj obavljanje zadataka snosi značajne financijske rizike  
Prijedlog zakona o kreditnim institucijama nije izravno usmjeren na potencijalnu odgovornost HNB -
a u slučaju bilo kakvih sudskih postupaka za nak nadu štete u vezi s izvršavanjem njegovih ovlasti 
iz prijedloga zakona ili propusta u izvršavanju ovih ovlasti.  U nedostatku odredbe u prijedlogu 
                                                 
37  Vidi stavke 3.4 Mišljenja  CON/2019/18, i Odbor Međunarodne organizacije komisija za vrijednosne papire (OICU -
IOSCO), Načela za financijske referentne vrijednosti  (srpanj  2013 .), dostupno na www.iosco.org.  
38  Vidi OICU- IOSCO Načela za financijske referentne vrijednosti (srpanj  2013. ), str. 27. 
ECB -PUBLIC  
10 zakona koja isključuje odgovornost HNB -a, HNB bi u konačnici odgovarao za štetu u skladu s 
općim režimom odgov ornosti prema hrvatskom pravu. Stoga bi novi zadatak , dodijeljen HNB -u u 
prijedlogu zakona, uključivao i dodatne financijske rizike.  
Mjera do koje obavljanje novog zadatka izlaže članove tijela HNB -a nadležne za odlučivanje 
nerazmjernim političkim rizicima  i utječe na njihovu osobnu neovisnost  
Čini se da obavljanje novog zadatka ne izlaže članove tijela HNB -a nadležne za odlučivanje 
nikakvom nerazmjernom  političkom riziku niti ima utjecaj na njihovu osobnu neovisnost.  
Zaključak u vezi s kompatibilnošću prijedloga zakona sa zabranom monetarnog financiranja  
Novi zadatak HNB -a koji se odnosi na izračunavanj e i objavljivanj e NRS -a na svojoj mrežnoj 
stranici dopunj uje ulogu HNB -a u financijskoj stabilnosti, kao i postojeće pružanje podataka od 
strane HNB -a za izračunavanje NRS -a. Ovaj zadat ak nije netipiča n za nacionalne središnje banke 
u ESSB -u; sam ESB i nacionalne središnje banke Eurosustava imaju zadatke i odgovornosti u 
pogledu svog doprinosa postupku određivanja eurske kratkoročne kamatne stope, iako u k ontekstu 
međubankarskog, a ne potrošačkog kreditiranja. Kad a središnje banke izračunavaju i objavljuju 
referentne kamatne stope, njihova je odgovornost uspostaviti odgovarajuće interne postupke kako 
bi se osigural o točnost, integritet, pouzdanost i neovisnost tih mjerila, uzimajući u obzir najbolju 
međunarodnu praksu, kada je to primjereno i prikladno. Pored toga, trebal e bi iskoristiti potrebne 
resurse, uključujući osoblje, za obavljanje tog novog zadatka.  
 
Ovo mišljenje objavit će se na mrežnim stranicama ESB- a.  
 
 
Sastavljen o u Frankfurt u na Majni , 18. ožujka 2020.  
 
[potpis ] 
 
Predsjednica ES B-a 
Christine LAGARDE