P9_TA(2021)0508

Europski okvir za prava zaposlenika na sudjelovanje i revizija Direktive o europskom radničkom vijeću

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. prosinca 2021. o demokraciji na radnom mjestu: europski okvir za prava zaposlenika na sudjelovanje i revizija Direktive o europskom radničkom vijeću (2021/2005(INI))

(2022/C 251/10)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir uvodnu izjavu 4. preambule Ugovora o europskoj uniji (UEU) u kojoj se potvrđuje predanost Europske unije demokraciji,

— uzimajući u obzir članak 3. stavak 3. UEU-a,

— uzimajući u obzir članak 9., članak 151. te članak 153. stavak 1. točke (e) i (f) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

— uzimajući u obzir članke 12., 27., 28., 30. i 31. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”),

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje (1),

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (2),

— uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenog 2012. o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima) (COM(2012)0614),

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/43/EZ od 29. lipnja 2000. o provedbi načela jednakog postupanja prema osobama bez obzira na njihovo rasno ili etničko podrijetlo (3),

— uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (4),

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2001/23/EZ od 12. ožujka 2001. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na zaštitu prava zaposlenika kod prijenosa poduzeća, pogona ili dijelova poduzeća ili pogona (5),

— uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2001/86/EZ od 8. listopada 2001. o dopuni Statuta Europskoga društva u pogledu sudjelovanja radnika (6) i Direktivu Vijeća 2003/72/EZ od 22. srpnja 2003. o dopuni Statuta Europske zadruge u odnosu na sudjelovanje zaposlenika (7),

— uzimajući u obzir Direktivu 2002/14/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2002. o uspostavljanju općeg okvira za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima u Europskoj zajednici (8),

— uzimajući u obzir studiju svojeg Resornog odjela za prava građana i ustavna pitanja iz svibnja 2012. o odnosima između nadzornih tijela društva i uprave u kojoj se predlaže izmjena Direktive 2002/14/EZ o uspostavljanju općeg okvira za obavješćivanje i savjetovanje s radnicima kako bi se u odbore društava uključili predstavnici zaposlenika,

— uzimajući u obzir Direktivu 2004/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o ponudama za preuzimanje (9),

— uzimajući u obzir Direktivu 2005/56/EZ Europskog Parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2005. o prekograničnim spajanjima društava kapitala (10),

— uzimajući u obzir Direktivu 2009/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o osnivanju Europskog radničkog vijeća ili uvođenju postupka koji obuhvaća poduzeća i skupine poduzeća na razini Zajednice radi obavješćivanja i savjetovanja radnika (11) (Direktiva o europskom radničkom vijeću),

— uzimajući u obzir procjenu europske dodane vrijednosti iz siječnja 2021. naslovljenu „Europska radnička vijeća – zakonodavni postupak: revizija Direktive o europskom radničkom vijeću”,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 9. lipnja 2021. naslovljeno „Nema zelenog plana bez socijalnog plana” (12),

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 2. prosinca 2020.„Industrijska tranzicija prema zelenom i digitalnom europskom gospodarstvu: Regulatorni zahtjevi i uloga socijalnih partnera i civilnog društva” (13),

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 29. listopada 2020. naslovljeno „Socijalni dijalog kao važan stup gospodarske održivosti i otpornost gospodarstava uzimajući u obzir utjecaj intenzivne javne rasprave u državama članicama” (14),

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 31. kolovoza 2020. naslovljeno „Zakonodavni okvir EU-a u području zaštite i poboljšanja informiranja, savjetovanja i sudjelovanja radnika”,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. naslovljeno „Paket za europsko pravo trgovačkih društava” (15),

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. ožujka 2016. naslovljeno „Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća” (16) u kojemu se poziva na veće uključivanje radnika u upravljanje poduzećima,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 20. ožujka 2013. naslovljeno „Uključivanje i sudjelovanje zaposlenika kao temelj dobrog poslovnog upravljanja i uravnoteženog pristupa savladavanju krize” (17),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. ožujka 2009. o sudjelovanju zaposlenika u društvima s europskim statutom i drugim popratnim mjerama (18),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. lipnja 2012. o budućnosti europskog prava trgovačkih društava (19),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2013. s preporukama Komisiji o informiranju radnika i savjetovanju s njima, predviđanju restrukturiranja i upravljanju njime (20),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o prekograničnom kolektivnom pregovaranju i transnacionalnom socijalnom dijalogu (21),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (22),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (23) u kojoj se Vijeće poziva da se hitno pomakne s mrtve točke kako bi usvojilo predloženu direktivu o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (COM(2012)0614),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. prosinca 2012. naslovljenu „Akcijski plan: europsko pravo društava i korporativno upravljanje – moderni pravni okvir za angažiranije dioničare i održiva društva”(COM(2012)0740),

— uzimajući u obzir Rezoluciju Europske konfederacije sindikata od 22. listopada 2014. naslovljenu „Novi okvir za više demokracije u radu”,

— uzimajući u obzir stajalište Europske konfederacije sindikata od 9. i 10. prosinca 2020. o novom okviru EU-a za informiranje, savjetovanje i zastupanje na razini odbora za europske oblike trgovačkih društava i za trgovačka društva koja se koriste instrumentima prava trgovačkih društava EU-a kojima se omogućuje mobilnost trgovačkih društava,

— uzimajući u obzir istraživački projekt Sveučilišta u Leuvenu iz svibnja 2016. naslovljen „European Works Councils on the Move: Management Perspectives on the Development of a Transnational Institution for Social Dialogue” (Europska radnička vijeća na djelu: Perspektive upravljanja za razvoj transnacionalne institucije za socijalni dijalog),

— uzimajući u obzir stajalište Europske konfederacije sindikata od 15. i 16. ožujka 2017. o modernoj Direktivi o europskom radničkom vijeću u digitalnom dobu,

— uzimajući u obzir izvješće Europskog ženskog lobija iz veljače 2012. naslovljeno „Women on boards in Europe: from a snail’s pace to a giant leap? Progress, gaps and good practice” (Žene u upravnim odborima u Europi: od stagnacije do golemog pomaka? Napredak, nedostaci i dobra praksa),

— uzimajući u obzir studiju Međunarodne organizacije rada (ILO) iz veljače 2010. naslovljenu „A comparative overview of terms and notions on employee participation” (Komparativni pregled termina i pojmova u području sudjelovanja zaposlenika),

— uzimajući u obzir studiju ILO-a iz studenoga 2018. o modelima korporativnog upravljanja: struktura, raznolikost, evaluacija i izgledi,

— uzimajući u obzir načela OECD-a i skupine G20 o korporativnom upravljanju iz 2015. i izjavu Savjetodavnog odbora sindikata upućenu OECD-u od 28. svibnja 2021.,

— uzimajući u obzir treće istraživanje Eurofounda o europskim trgovačkim društvima od 14. prosinca 2015. o izravnom i neizravnom sudjelovanju zaposlenika,

— uzimajući u obzir četvrto istraživanje Eurofounda o europskim trgovačkim društvima od 13. listopada 2020. o praksama na radnom mjestu kojima se oslobađa potencijal zaposlenika,

— uzimajući u obzir načela 7. i 8. europskog stupa socijalnih prava,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102),

— uzimajući u obzir Izjavu iz Porta i socijalni samit u Portu,

— uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0331/2021),

A. budući da su demokracija u općenitom smislu, a posebno demokracija na radnom mjestu, temeljne vrijednosti Europske unije te pružaju vrlo čvrst temelj za jačanje europske otpornosti i društvenog ugovora; budući da su te temeljne vrijednosti uključene i u Povelju Zajednice o temeljnim socijalnim pravima radnika, Povelju te europski stup socijalnih prava; budući da je rad ključna aktivnost koja pruža strukturu u društvu te omogućuje ne samo sredstva za život, već i mogućnosti za individualni razvoj i povezanost s društvom; budući da je potrebno poduzeti mjere kako bi se osigurala ravnoteža pregovaračke moći između poslodavaca i zaposlenika, što se može poboljšati jačanjem demokracije na radnom mjestu;

B. budući da su socijalno partnerstvo i kolektivno pregovaranje između predstavnika zaposlenika i poslodavaca na nacionalnoj razini te socijalni dijalog na razini EU-a ključni elementi europskog socijalnog modela, čije su zajedničko nasljeđe socijalnog dijaloga, sudjelovanja radnika, kolektivnog pregovaranja, zastupljenosti zaposlenika u odborima, zastupljenosti u području zdravlja i sigurnosti te tripartitnosti sastavni elementi raznolike i gospodarski, socijalno i ekološki održive budućnosti;

C. budući da je regulatorno okruženje Unije u području radnog prava i prava trgovačkih društava i dalje pretjerano rascjepkano, što bi moglo dovesti do nedostatka pravne sigurnosti u pogledu primjenjivih pravila i prava i za poslodavce i za zaposlenike; budući da je ključno ojačati skup alata Unije u tim područjima i to donošenjem ambiciozne okvirne direktive kojom se optimizira i pojednostavnjuje primjenjivo zakonodavstvo te jačaju prava radnika, a posebno pravo na obavješćivanje, savjetovanje i sudjelovanje;

D. budući da demokracija na radnom mjestu ima ključnu ulogu u jačanju ljudskih prava na radnom mjestu i u društvu, posebno kada su predstavnici radnika, uključujući sindikate, aktivno uključeni u procese dužne pažnje u poslovanju; budući da bi povećanje razine demokracije na radnom mjestu, u kombinaciji s većom transparentnošću, bio učinkovit način rješavanja problema nejednakosti na poslu i u društvu; budući da demokracija na radnom mjestu može povećati povjerenje u demokratske vrijednosti i motivirati radnike da se uključe u demokratsku kulturu i prakse;

E. budući da promicanje demokracije na radnom mjestu iziskuje zaštitu i poštovanje različitih socijalnih i radničkih prava i načela, uključujući pravo na kolektivno organiziranje i djelovanje; budući da su visoke razine demokracije na radnom mjestu povezane s kvalitetnijim radnim odnosima, stabilnošću, većim plaćama i višim razinama zaštite zdravlja i sigurnosti, što uključuje uznemiravanje na radnom mjestu; budući da su socijalna pravda, a posebno demokracija na radnom mjestu, čvrsto ugrađene u međunarodne i europske instrumente i standarde u području ljudskih prava; budući da demokracija na radnom mjestu već više od stoljeća osnažuje društveni napredak u Europi i svijetu; budući da je Međunarodna organizacija rada (MOR) osnovana 1919. s čvrstim uvjerenjem da se univerzalni mir može ostvariti samo ako se temelji na socijalnoj pravdi (24); budući da socijalni dijalog, kolektivno pregovaranje i zastupanje radnika predstavljaju temeljne vrijednosti i prava MOR-a te su predviđeni njegovim brojnim konvencijama i preporukama, budući da i Vijeće Europe demokraciju na radnom mjestu ubraja u svoje temeljne vrijednosti izražene u Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i Europskoj socijalnoj povelji;

F. budući da su zastupljenost i sudjelovanje radnika, kao i pokrivenost radnika kolektivnim ugovorima, ključni za provedbu prava radnika i pravilno funkcioniranje trgovačkih društava; budući da je Eurofound izvijestio (25) da je 2019. manje od trećine (31 %) društava u EU-u omogućilo redovito izravno sudjelovanje zaposlenika u organizacijskom donošenju odluka;

G. budući da prema načelima korporativnog upravljanja skupine G20 i OECD-a iz 2015. „stupanj u kojem zaposlenici sudjeluju u korporativnom upravljanju ovisi o nacionalnim zakonima i praksama te se može razlikovati i od poduzeća do poduzeća”;

H. budući da su sindikati i predstavnici radnika odigrali ključnu ulogu u ublažavanju učinka pandemije bolesti COVID-19 na radnim mjestima, od uvođenja mjera za zaštitu zdravlja i sigurnosti radnika, posebno kritičnog osoblja na vrlo izloženim radnim mjestima, do provedbe programa za očuvanje radnih mjesta kao što su skraćeno radno vrijeme i novi oblici organizacije rada poput rada od kuće;

I. budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala postojeće rodne nejednakosti na tržištu rada i povećala rodni jaz u sudjelovanju radne snage na tržištu rada; budući da je to posebno utjecalo na sektore s niskim plaćama i lošim radnim uvjetima u kojima prevladavaju žene, pri čemu velik broj žena radi na terenu, posebno kao zdravstvene djelatnice, njegovateljice, čistačice i radnice u održavanju, radnice u kućanstvu, koje se bore protiv virusa, a pri tome često u isto vrijeme moraju naći ravnotežu između obiteljskih obveza tijekom razdoblja zabrane kretanja;

J. budući da je zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 trenutačno u tijeku znatan broj postupaka restrukturiranja; budući da je negativan učinak pandemije privremeno ubrzao tempo restrukturiranja poduzeća i proširio njegovo područje primjene, posebno u određenim sektorima; budući da su savjetovanje s radnicima i njihovo sudjelovanje te kolektivno pregovaranje ključni za odgovaranje na pozitivne i negativne učinke restrukturiranja; budući da tehnološki razvoj, prijelaz na niskougljično gospodarstvo te gospodarski i socijalni oporavak od pandemije bolesti COVID-19 pružaju priliku da se radna mjesta preobraze u oblike organizacije rada s visokim stupnjem uključenosti na svim razinama; budući da su, prema Eurostatu, države članice s dobro razvijenim sustavima odnosa između poslodavca i radnika, radnim aranžmanima i programima skraćenog radnog vremena 2020. godine bile uspješnije od prosjeka EU-a te da je u tim državama mnogo manje radnika ostalo bez posla;

K. budući da istraživanja pokazuju da sudjelovanje na radnom mjestu doprinosi uspješnosti poduzeća, kvaliteti radnih mjesta i dobrobiti; budući da je 2019. prema podacima Eurofounda (26) manje od trećine (31 %) poduzeća u EU27 omogućilo redovito izravno sudjelovanje zaposlenika u organizacijskom donošenju odluka, a snaga radničkog sudjelovanja u EU-u smanjila se tijekom posljednjeg desetljeća (27); budući da je više od polovine poduzeća u Švedskoj (56 %) i Danskoj (55 %) primjenjivalo redovitu, izrazito utjecajnu i izravnu uključenost zaposlenika; budući da se isto može reći samo za približno jednu petinu poduzeća u Poljskoj (20 %) i Nizozemskoj (21 %);

L. budući da se održivo korporativno upravljanje može postići samo s pomoću uključenosti zaposlenika;

M. budući da prema studiji MOR-a iz veljače 2010. naslovljenoj „A comparative overview of terms and notions on employee participation” (Komparativan pregled termina i pojmova u području sudjelovanja radnika) „postoji širok raspon modela koji se odnose na sudjelovanje radnika ili uključenot radnika” i da „u nekim nacionalnim sustavima […] radnici imaju pravo izabrati predstavnike u nadzornim ili upravnim tijelima trgovačkog društva”;

N. budući da se održiva trgovačka društva razlikuju po tome što imaju mehanizme za izražavanje mišljenja radnika i uključivanje stajališta radnika u proces donošenja strateških odluka koje utječu na radnu snagu te cijele zajednice i regije (28);

O. budući da su studije pokazale da sudjelovanje radnika povećava produktivnost, angažman radnika, inovacije i organizaciju rada, doprinosi prelasku na ugljično neutralno, klimatski neutralno, resursno učinkovito i kružno gospodarstvo (29) te rodnu ravnopravnost, poboljšava dobru organizaciju rada i donošenje odluka te pruža alternative smanjenju zaposlenika u slučaju krize;

P. budući da rodno uvjetovane razlike i razlike u plaćama i dalje postoje u tijelima koja donose odluke, te sprečavaju potpuno sudjelovanje žena i njihov doprinos gospodarskom i društvenom životu, što dovodi do trajno visokih razina podzaposlenosti žena, a što pak ozbiljno utječe na društvo i gospodarski rast;

Q. budući da bi prema mišljenju Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. o paketu za europsko pravo trgovačkih društava trebalo poboljšati ulogu postojećih europskih radničkih vijeća u slučaju velikih pretvorbi poduzeća u skladu s Direktivom 2009/38/EZ;

R. budući da zaposlenici nisu tek „dionici” trgovačkih društava nego su i „konstitutivne strane”, uz dioničare i rukovoditelje; budući da je sudjelovanje radnika u trgovačkim društvima ključna sastavnica pluralističkog modela korporativnog upravljanja temeljenog na demokratskim načelima, pravednosti i učinkovitosti (30);

S. budući da će aktivno uključivanje radnika u procese donošenja odluka trgovačkih društava biti ključno za osiguravanje brzih, materijalnih i održivih izmjena politika i strategija koje iziskuju usporedna digitalna i zelena tranzicija i koje će nagovijestiti znatne promjene u svijetu rada; budući da će to dovesti i do boljeg uključivanja najugroženijih radnika u postupak tranzicije prema zelenom i digitalnom gospodarstvu;

T. budući da plan oporavka poslodavcima i radnicima nudi dosad neviđenu priliku za inovacije u financiranju održivih i digitalnih ulaganja i projekata; budući da je pravodobno i učinkovito sudjelovanje zaposlenika u programiranju i provedbi tih projekata ključno kako bi se na odgovarajući način utvrdili i predvidjeli njihovi potencijalni transformativni učinci na radna mjesta i odnose među socijalnim partnerima te kako bi se njima upravljalo;

U. budući da je pandemija bolesti COVID-19 ukazala na hitnu potrebu za mnogo širim i snažnijim sudjelovanjem socijalnih partnera, posebno ako se želi ostvariti zelena i digitalna tranzicija prema održivoj, pravednoj i socijalnoj budućnosti za EU;

V. budući da konferencija o budućnosti Europe pruža priliku za nadilaženje kriznog načina djelovanja te uključivanje građana EU-a u oblikovanje njegove budućnosti, čime se jača demokracija na svim razinama;

W. budući da mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) pružaju 6 od 10 radnih mjesta u EU-u.

Sudjelovanje radnika u trgovačkim društvima

1. primjećuje bogatu i povezanu mrežu u području sudjelovanja radnika na radnim mjestima u cijeloj Uniji, od radnika i predstavnika radnika, uključujući sindikate, koje između sebe biraju radnici na lokalnoj razini, do unakrsnih radničkih vijeća u složenijim društvima, do namjenskog zastupanja u području zdravlja i sigurnosti te zastupanja zaposlenika u nadzornim ili upravnim odborima društava;

2. prepoznaje različite pravne okvire za sudjelovanje radnika na razini odbora u 18 država članica EU-a; ističe da se opseg i intenzitet sudjelovanja radnika u odborima društava znatno razlikuju; ističe da digitalna i zelena tranzicija uvelike utječu na svijet rada i da su otpornija i održivija trgovačka društva ona s dobro uspostavljenim sustavima sudjelovanja radnika u pitanjima povezanima s trgovačkim društvom ( 31 )

3. uvjeren je da glas radnika mora biti ključna sastavnica inicijativa EU-a za osiguravanje održivog i demokratskog korporativnog upravljanja i dužne pažnje u pogledu ljudskih prava, uključujući rad, klimatskih promjena i okoliša, kao i za smanjenje primjene nepoštenih praksi, kao što su iskorištavanje radne snage i nepošteno tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu, također, kada je to primjenjivo, u svjetlu članka 154. UFEU-a;

4. ističe važnost stalnog poboljšanja politika EU-a i država članica u području obrazovanja, osposobljavanja i vještina, uključujući strukovno osposobljavanje, posebice kako bi se osiguralo cjeloživotno učenje i osposobljavanje, kao i usavršavanje i prekvalifikacija svih radnika;

5. poziva Komisiju da poštuje sporazume između europskih socijalnih partnera i na međusektorskoj i na sektorskoj razini, kako je utvrđeno Ugovorima; ističe da poštovanje sporazuma europskih socijalnih partnera uključuje i njihovu provedbu, na zajednički zahtjev stranaka potpisnica, u pitanjima obuhvaćenima člankom 153. UFEU-a, odlukom Vijeća na prijedlog Komisije;

6. primjećuje da se zbog rupa ( 32 ) u EU-ovu Statutu europskog društva (Societas Europeae – SE) može nenamjerno omogućiti poduzećima da zaobiđu nacionalne propise, posebno o zastupljenosti zaposlenika na razini odbora; žali zbog činjenice da paketom o pravu trgovačkih društava ( 33 ) iz 2019. nisu riješeni ti nedostaci i poziva Komisiju da provede evaluaciju odmah nakon što države članice prenesu paket u svoja zakonodavstva, kako bi se ocijenile navodne rupe u zakonu; primjećuje da neka prekogranična spajanja mogu ojačati jedinstveno tržište stvaranjem većih sinergija među europskim poduzećima, ali i da ponekad mogu dovesti do nepoštenih praksi na koje je potrebno odgovoriti, te da se ona mogu koristiti i kako bi se izbjegla prava zastupanja; naglašava da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti složenim korporativnim strukturama i lancima opskrbe ili podugovaranja kako bi se zajamčilo poštovanje socijalnih standarda;

7. ističe da predstavnici radnika moraju imati pravo biti obaviješteni o korištenju upućenih radnika u lancima podugovaranja i biti u mogućnosti kontaktirati s tim radnicima, u skladu s obvezom utvrđenom u članku 8. Direktive o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje ( 34 ) , kojom se poduzeće korisnik obvezuje da tijelima koja predstavljaju radnike pruži informacije o korištenju radnika zaposlenih preko poduzeća za privremeno zapošljavanje;

8. ističe da se u uvodnoj izjavi 35. Direktive (EU) 2019/2121 ( 35 ) o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 u pogledu prekograničnih preoblikovanja, spajanja i podjela navodi da bi se „[u] određenim okolnostima pravo društava na provedbu prekograničnog postupka moglo koristiti radi zlouporabe ili prijevare, primjerice za zaobilaženje prava radnika, plaćanja socijalnih doprinosa ili poreznih obveza ili u kriminalne svrhe”; smatra da je u tom pogledu ključno na odgovarajući način definirati ambiciozne minimalne standarde EU-a za obavješćivanje, savjetovanje i zastupljenost radnika na razini odbora te sudjelovanje radnika u slučajevima prekograničnog restrukturiranja poduzeća; poziva Komisiju da u kontekstu predstojeće evaluacije Direktive (EU) 2019/2121 uzme u obzir postojanje dobrih praksi i rezultate studija i ocjena pozitivnih socioekonomskih učinaka i posljedica zastupljenosti zaposlenika u korporativnim tijelima te da istodobno izmijeni postojeće direktive koje se odnose na to pitanje, što može pomoći u poboljšanju korporativnog upravljanja; poziva Komisiju da razvije inicijative za podizanje razine osviještenosti i poboljšanje znanja o nacionalnim pravilima i pravilima EU-a o zastupljenosti zaposlenika u korporativnim tijelima u različitim državama članicama te da potiče razmjene najboljih praksi, ocjenjujući pritom različite oblike sudjelovanja radnika i njihove socioekonomske učinke;

9. ponavlja da se u nekoliko pravnih akata EU-a u pogledu prava zastupanja radnika na razini odbora ne utvrđuju minimalni zahtjevi za zastupanje na razini odbora u europskim društvima u njihovim različitim oblicima ili za društva koja primjenjuju instrumente prava EU-a o trgovačkim društvima kako bi ostvarila prekograničnu mobilnost društva i pravnu reorganizaciju, uključujući prekogranična spajanja, preoblikovanja i podjele ( 36 ) ; poziva Komisiju i države članice da poduzmu hitne i odlučne mjere kako bi osigurale da europska poduzeća poštuju prava radnika na obavješćivanje, savjetovanje i sudjelovanje te da, u skladu s time, poštuju postojeće pravne obveze EU-a i nacionalne pravne obveze;

10. poziva Komisiju da unese potrebna poboljšanja u okvire kojima se uređuju europska društva i europske zadruge i, na temelju pravovremene evaluacije Komisije, u paket o pravu trgovačkih društava, te da ih izmijeni kako bi se uvela minimalna pravila EU-a o sudjelovanju i zastupljenosti radnika u nadzornim odborima, uključujući kada je riječ o rodnoj ravnopravnosti;

11. poziva Komisiju i države članice da uspostave potrebne uvjete i zahtjeve kako bi osigurale da najmanje 80 % korporacija u EU-u bude obuhvaćeno održivim sporazumima o korporativnom upravljanju do 2030. ( 37 ) , prepoznajući pritom osobito administrativno opterećenje povezano s MSP-ovima; u tom cilju poziva na uspostavljanje strategija u dogovoru s radnicima kako bi se pozitivno utjecalo na ekološki, društveni i gospodarski razvoj putem upravljačkih praksi i tržišne prisutnosti, kako bi se pojačala uloga direktora u ostvarenju dugoročnih interesa njihovih društva, kako bi se poboljšala odgovornost direktora prema integriranju održivosti u korporativno donošenje odluka i kako bi se promicale prakse korporativnog upravljanja koje doprinose održivosti društva, uključujući korporativno izvješćivanje, primitke odbora, sastav odbora i sudjelovanje dionika ( 38 )

12. poziva Komisiju da bez daljnjeg odgađanja ispuni svoju obvezu donošenja direktive o obvezujućoj dužnoj pažnji u području okoliša i ljudskih prava i odgovornom poslovnom ponašanju, uključujući prava radnika kao što su pravo na organiziranje i kolektivno pregovaranje, zdravlje i sigurnost i radne uvjete; naglašava da bi se u toj direktivi trebala utvrditi obvezna primjena zahtjeva o dužnoj pažnji koja obuhvaća djelatnosti, aktivnosti i poslovne odnose trgovačkih društva, uključujući lance opskrbe i podugovaranja, te bi se trebala osigurati puna uključenost sindikata i predstavnika radnika u procesu dužne pažnje, uključujući u fazi razvoja i provedbe;

13. uvjeren je da uvođenje novih digitalnih tehnologija može imati pozitivan učinak na radno okruženje ako se one primjenjuju i prate na pouzdan način, što će iziskivati pravodobno i smisleno informiranje i savjetovanje s predstavnicima radnika, uključujući sindikate, kako bi se osiguralo potpuno poštovanje njihova zdravlja i sigurnosti, zaštite podataka, jednakog postupanja, stabilnosti zapošljavanja, socijalne zaštite i dobrobiti na radnom mjestu te kako bi se spriječilo neopravdano iskorištavanje i nadzor radnika, kao i diskriminacija i stigmatizacija, a posebno upravljanjem s pomoću algoritama; ističe činjenicu da bi sindikati i predstavnici radnika trebali imati neophodan pristup i sredstva za procjenu i evaluaciju digitalne tehnologije prije njezina uvođenja; naglašava da nove digitalne tehnologije i umjetna inteligencija ne bi smjele ponavljati postojeću diskriminaciju i društvenu pristranost, već bi trebale doprinijeti socijalnoj uključenosti i sudjelovanju različitih skupina; ističe da je potrebno primjenjivati načelo „zadane etičnosti” tijekom cijelog životnog ciklusa digitalnih tehnologija kako bi se iskoristio njihov puni potencijal i izbjegla pristranost; naglašava da su strukture socijalnog dijaloga, sektorsko kolektivno pregovaranje, pružanje informacija sindikatima i predstavnicima radnika te savjetovanje s njima i njihovo sudjelovanje ključni za pružanje potrebne potpore radnicima za bolju izgradnju i sudjelovanje u uvođenju i praćenju digitalne tehnologije na radnom mjestu od strane socijalnih partnera;

14. smatra da su prava radnika na organiziranje, kolektivno zastupanje, slobodu okupljanja i udruživanja te kolektivno pozivanje na reforme na njihovim radnim mjestima temeljni aspekti europskog projekta i temeljna načela socijalnog modela, koje institucije EU-a potvrđuju i pravno podržavaju; zabrinut je zbog činjenice da neki radnici koji sudjeluju u novim oblicima rada nemaju stvarna prava na zastupljenost i sudjelovanje na radnom mjestu; izražava žaljenje zbog činjenice da je to posebno slučaj u sektorima u kojima većinu radnika čine žene ( 39 ) ; ponovno poziva Komisiju i države članice da zajamče pravo radnika na slobodu udruživanja i sudjelovanja na radnom mjestu, u svim oblicima zaposlenja; poziva Komisiju da dopuni aktivnosti država članica u području zaštite radnika kada je riječ o ostvarivanju njihova prava na slobodu udruživanja i sudjelovanja na radnom mjestu;

15. poziva Komisiju i države članice da se, zajedno sa socijalnim partnerima, obvežu postići 90 % pokrivenosti radnika kolektivnim ugovorima do 2030. u onim nacionalnim sustavima koji kombiniraju zakonsku regulaciju i regulaciju socijalnih partnera o zapošljavanju i radnim uvjetima; naglašava da kolektivno pregovaranje doprinosi socijalnom tržišnom gospodarstvu, kao što je predviđeno Ugovorom iz Lisabona; ponavlja da ugovori EU-a, kojima se izričito štiti autonomija socijalnih partnera, i sustavi samoregulacije koji postoje u nekim državama članicama, moraju biti zaštićeni kako bi socijalni partneri mogli samostalno regulirati, osiguravajući snažan legitimitet i napredak u pokrivenosti radnika kolektivnim ugovorima; poziva države članice da uklone svako nacionalno zakonodavstvo koje ometa kolektivno pregovaranje, uključujući osiguravanjem pristupa radnim mjestima za sindikate u svrhu organiziranja;

16. naglašava da reforme u državama članicama ne bi smjele negativno utjecati na kolektivno pregovaranje, koje treba promicati na sektorskoj razini, uključujući podržavanjem izgradnje kapaciteta socijalnih partnera; apelira na Komisiju i države članice da u potpunosti uključe socijalne partnere u izradu politika EU-a; naglašava da reforme rada na nacionalnoj razini moraju doprinijeti provedbi europskog stupa socijalnih prava, uključujući načelo 8. o socijalnom dijalogu i uključenosti radnika, kolektivnom pregovaranju i poštovanju autonomije socijalnih partnera i prava na kolektivno djelovanje te pravodobno obavještavanje o prijenosu, restrukturiranju i spajanju poduzeća te o kolektivnom otkazivanju; poziva Komisiju da analizira reforme rada u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost u kontekstu tih posebnih aspekata;

Novi okvir za obavješćivanje, savjetovanje i zastupanje na razini odbora

17. ističe potrebu za temeljitom provedbom, evaluacijom i, prema potrebi, na temelju te evaluacije, jačanjem i konsolidacijom svih relevantnih zakona EU-a kako bi se osiguralo da su obavješćivanje radnika i savjetovanje s njima sastavni dio donošenja odluka u trgovačkom društvu i da se to odvija na relevantnoj razini unutar društva;

18. ističe važnost osiguravanja pravodobnog i smislenog obavješćivanja i savjetovanja diljem EU-a prije donošenja odluka o upravljanju koje bi mogle utjecati na radnike, zapošljavanje i radne uvjete te kada je riječ o politikama ili mjerama, posebno onima s prekograničnim posljedicama; naglašava da predstavnici radnika, uključujući sindikate, moraju imati pristup potrebnom stručnom znanju i popratnoj dokumentaciji u vezi s odlukama o upravljanju u svrhu ocjene implikacija tih prekograničnih politika i postupaka za radnu snagu te predlaganja alternativa; naglašava da se o tim alternativama mora voditi istinski dijalog između sindikata, predstavnika radnika i uprave;

19. ističe važnost smislenog sudjelovanja predstavnika radnika, a posebno europskih radničkih vijeća, nakon što ih se efektivno obavijesti i s njima savjetuje, u izradi i provedbi transnacionalnih aspekata koji znatno utječu na interese radnika; ističe da bi to trebalo uključivati pitanja koja su važna za europsku radnu snagu u smislu opsega njihovih mogućih učinaka ili koja uključuju prijenos djelatnosti između država članica; naglašava da europsko radničko vijeće mora biti posebice obaviješteno i konzultirano o pitanjima koja se odnose na trenutačno stanje i vjerojatne trendove u pogledu zapošljavanja i ulaganja te bitne promjene u organizaciji, uvođenje novih metoda rada ili proizvodnih postupaka, prijenos proizvodnje, spajanje, smanjenje, zatvaranje poduzeća, podružnica ili njihovih bitnih dijelova i kolektivno otpuštanje viška radnika; također naglašava da se angažmanom europskog radničkog vijeća može razvijati i promicati korporativna kultura i kohezija te da bi predstavnici radnika trebali sudjelovati u izradi socijalnih planova u cilju reguliranja promjena koje mogu utjecati na radnike i dovesti do otpuštanja; smatra da je ključno ojačati europska radnička vijeća, uzimajući u obzir razlike u sustavima odnosa između poslodavca i radnika u državama članicama;

20. konstatira da i dalje postoje razlike među državama članicama EU-a u pogledu kvalitete, vremenskog rasporeda i učinkovitosti obavješćivanja i savjetovanja prije donošenja korporativnih odluka te da se postupci restrukturiranja provode različito diljem Europe; konstatira da se dijalog o alternativama otpuštanjima i zatvaranju pogona razlikuje unutar EU-a; podsjeća da je već 2013. predložio pravni okvir ( 40 ) za obavješćivanje radnika i savjetovanje s njima te predviđanje restrukturiranja i upravljanja njime u cilju oblikovanja održivog i socijalno uključivog restrukturiranja, pri čemu se nijednog radnika ne ostavlja po strani; smatra da je koherentna strategija EU-a ključna kako bi se poduzeća i radnici mogli nositi s pravednom zelenom i digitalnom tranzicijom;

21. naglašava da bi se pravo zaposlenika na obavješćivanje i savjetovanje uvijek trebalo pravodobno osigurati te da bi se trebalo uhvatiti u koštac s potencijalnim kvantitativnim i kvalitativnim učincima na zapošljavanje i radne uvjete te promjena koje proizlaze iz digitalnih tehnologija i aplikacija kako bi se poboljšali postojeći poslovni procesi i učinkovitost radne snage; ističe da su obavješćivanje radnika, savjetovanje s njima i sudjelovanje na razini odbora učinkoviti alati za ostvarivanje prava radnika;

22. poziva EU da osigura zastupanje zaposlenika i u odborima društava koja primjenjuju zakonodavstvo EU-a ( 41 ) za prekogranično restrukturiranje i mobilnost društva; ističe potrebu za rodno uravnoteženim odborima, kako u pogledu broja zaposlenika koji u njima sudjeluju tako i u pogledu ukupnog broja članova odbora; ponovno poziva Vijeća da odblokira Direktivu o ženama u upravnim odborima, kako bi se odrazila činjenica da se rodna ravnopravnost mora osigurati na svim razinama kako bi se postigla participativna radna mjesta;

23. navodi kako preostaje još mnogo posla da bi se osigurala rodna ravnopravnost i jednake mogućnosti u svim aspektima sudjelovanja radnika u EU-u, kao i adekvatno zastupanje za radnike s invaliditetom; konstatira da se trajna rodna nejednakost odražava i u ograničenom pristupu žena rukovodećim i predstavničkim položajima na radnom mjestu; ponavlja da rodna ravnopravnost i raznolikost u odborima predstavljaju ključno demokratsko načelo s pozitivnim gospodarskim popratnim učincima; poziva na uvođenje dodatnih mjera, uz savjetovanje sa socijalnim partnerima, kako bi se osigurala uravnotežena zastupljenost i rodna ravnopravnost; konstatira da rodne kvote doprinose postizanju veće raznolikosti, rodne ravnopravnosti i jednakosti u svim tijelima koja donose odluke;

24. smatra da bi poduzeća trebala ostvariti napredak u jamčenju raznolikosti i rodne ravnopravnosti, među ostalim s pomoću jednake plaće na radnim mjestima; apelira na Vijeće da ostvari napredak u pogledu Direktive o ženama u upravnim odborima; poziva na primjenu kvote od 40 % i na neizvršne i izvršne odbore (neovisno razmatrane) i u privatnim i u javnim poduzećima, uz postupnu prilagodbu nacionalnog zakonodavstva;

25. poziva Komisiju da poduzme daljnje mjere u vezi s prioritetima iz Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost 2020. – 2025. te da se posebno pobrine za to da se u Vijeću objavi Prijedlog direktive o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama;

26. poziva Komisiju da nakon očekivane procjene učinka i uz savjetovanje sa socijalnim partnerima uvede novu okvirnu direktivu o obavješćivanju, savjetovanju i sudjelovanju radnika za europska poduzeća i za poduzeća koja se koriste instrumentima EU-a za mobilnost poduzeća kako bi se uspostavili minimalni standardi za pitanja kao što su predviđanje promjena, među ostalim u pogledu mjera koje se odnose na klimatske promjene, digitalnu transformaciju i restrukturiranje, posebno na razini trgovačkog društva;

27. ističe da bi se neki nedostaci u pravu EU-a svladali uvođenjem pragova za minimalne standarde EU-a u pogledu zastupanja na razini odbora u skladu s tom novom okvirnom direktivom; u tu svrhu smatra da bi broj/udio mjesta predstavnika radnika u odborima trebao biti u rasponu od nekoliko mjesta pa do pariteta, ovisno o broju zaposlenika u trgovačkom društvu i njegovim podružnicama;

28. podsjeća da je Direktiva o europskom radničkom vijeću dio pravne stečevine EU-a o pravu radnika na sudjelovanje, obavješćivanje i savjetovanje; izražava zabrinutost zbog nedostataka u strukturi te direktive, posebno u pogledu provedbe i učinkovitosti prava na obavješćivanje i savjetovanje te žali zbog toga što je 2008. propuštena prilika za daljnji razvoj i znatno poboljšanje te direktive;

29. ističe potrebu za podizanjem razine osviještenosti o europskim radničkim vijećima među predstavnicima zaposlenika i uprave; naglašava da su europska radnička vijeća jedinstvena transnacionalna tijela ( 42 ) osnovana u svrhu obavješćivanja zaposlenika i savjetovanja s njima te izgradnje i promicanja korporativnog identiteta, te da na njih utječe razina ili intenzitet odnosa između poslodavca i radnika i okvira politike; žali zbog činjenice da središnja uprava ne osigurava uvijek financijska, materijalna i pravna sredstva potrebna europskim radničkim vijećima kako bi ona mogla izvršavati svoje dužnosti na odgovarajući način; poziva Komisiju da istraži mjere potrebne za poboljšanje sudjelovanja radnika i bolju provedbu Direktive o europskom radničkom vijeću te da po potrebi predloži reviziju te direktive u cilju jačanja prava predstavnika radnika na obavješćivanje i savjetovanje, posebno tijekom postupaka restrukturiranja;

30. poziva Komisiju i države članice da promiču jačanje prava na obavješćivanje i savjetovanje kako bi se osiguralo da se mišljenje europskog radničkog vijeća uzme u obzir u odlukama poduzeća i da bude dano prije dovršetka savjetovanja na odgovarajućoj razini i prije nego što upravljačka tijela donesu odluku; nadalje, poziva Komisiju da ojača provedbene mehanizme, poziva države članice da osiguraju učinkovit pristup pravosuđu za posebna pregovaračka tijela i za europska radnička vijeća te da uvedu učinkovite, odvraćajuće i proporcionalne sankcije kako bi se osigurala usklađenost, da ukinu, nakon više od 20 godina, izuzeća za stare, takozvane dobrovoljne sporazume koji prethode direktivi, da nastoje pojasniti pojam „transnacionalni karakter pitanja” u kontekstu Direktive o europskom radničkom vijeću, da spriječe zlouporabu pravila o povjerljivosti kao sredstva za ograničavanje pristupa informacijama i učinkovitog sudjelovanja, da ojačaju dodatne zahtjeve i osiguraju učinkovitu koordinaciju informiranja, savjetovanja i sudjelovanja na lokalnoj i nacionalnoj razini te na razini EU-a;

o

o o

31. nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

(1) SL L 225, 12.8.1998., str. 16.

(2) SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(3) SL L 180, 19.7.2000., str. 22.

(4) SL L 141, 27.5.2011., str. 1.

(5) SL L 82, 22.3.2001., str. 16.

(6) SL L 294, 10.11.2001., str. 22.

(7) SL L 207, 18.8.2003., str. 25.

(8) SL L 80, 23.3.2002., str. 29.

(9) SL L 142, 30.4.2004., str. 12.

(10) SL L 310, 25.11.2005., str. 1.

(11) SL L 122, 16.5.2009., str. 28.

(12) SL C 341, 24.8.2021., str. 23.

(13) SL C 56, 16.2.2021., str. 10.

(14) SL C 10, 11.1.2021., str. 14.

(15) SL C 62, 15.2.2019., str. 24.

(16) SL C 177, 18.5.2016., str. 1.

(17) SL C 161, 6.6.2013., str. 35.

(18) SL C 87 E, 1.4.2010., str. 133.

(19) SL C 332 E, 15.11.2013., str. 78.

(20) SL C 440, 30.12.2015., str. 23.

(21) SL C 93, 9.3.2016., str. 161.

(22) SL C 445, 29.10.2021., str. 75.

(23) SL C 456, 10.11.2021., str. 208.

(24) Vidjeti: Ustav MOR-a iz 1919. i Deklaraciju MOR-a iz Philadelphije iz 1944.

(25) https://www.eurofound.europa.eu/news/news-articles/companies-capitalise-on-direct-employee-involvement-to-enhance-performance-and-well-being

(26) Europsko istraživanje poduzeća 2019.:

(27) Europski sindikalni institut, 2021., „Benchmarking Working Europe 2020 – Covid-19 and the world of work: the impact of a pandemic” (Sustavno vrednovanje europskog tržišta rada 2020. – COVID-19 i svijet rada: utjecaj pandemije).

(28) Rapp, M. S., Wolff, M., Udoieva, I., Hennig, J. C., „Mitbestimmung im Aufsichtsrat und ihre Wirkung auf die Unternehmensführung”, Hans-Böckler-Stiftung, br. 424, lipanj 2019.; Ernst i Young, Study on directors’ duties and sustainable corporate governance (Studija direktorskih dužnosti i održivog korporativnog upravljanja), srpanj 2020.

(29) „Guidelines for a just transition towards environmentally sustainable economies and societies for all” (Smjernice za pravedan prijelaz na okolišno održiva gospodarstva i društva za sve), https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_432859.pdf; „Employment and Social Developments in Europe 2021” (Zapošljavanje i socijalna kretanja u Europi 2021.), vidjeti https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/e823d46f-e518-11eb-a1a5-01aa75ed71a1/language-en

(30) Studija MOR-a iz studenoga 2018. o modelima korporativnog upravljanja: struktura, raznolikost, evaluacija i izgledi.

(31) https://www.boeckler.de/pdf/mbf_praes_arguments_co_determination.pdf

(32) https://www.etui.org/sites/default/files/R%20121%20Conchon%20BLER%20in% 20Europe%20EN%20WEB.pdf. Postojeći pravni okvir europskog društva ne pomaže u zaštiti postojeće zastupljenosti zaposlenika na razini odbora (BLER) te čak nudi mogućnost društvima da zaobiđu nacionalna prava BLER-a (Kluge i Stollt, 2011.; Keller i Werner, 2010.). Čini se da bi se Statut europskog društva mogao koristiti za jačanje tri potencijalne strategije zaobilaženja, odnosno izbjegavanje BLER-a; „zamrzavanje” BLER-a; ili smanjenje broja mjesta dodijeljenih predstavnicima zaposlenika na razini odbora, posebno ako ih zauzimaju vanjski sindikalisti.

(33) Direktiva (EU) 2019/2121 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 u pogledu prekograničnih preoblikovanja, spajanja i podjela (SL L 321, 12.12.2019., str. 1.).

(34) Direktiva 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje (SL L 327, 5.12.2008., str. 9.).

(35) Direktiva (EU) 2019/2121 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive (EU) 2017/1132 u pogledu prekograničnih preoblikovanja, spajanja i podjela (SL L 321, 12.12.2019., str. 1.).

(36) https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/directive-on-cross-border-mobility-of-companies

(37) Radni dokument službi Komisije od 4. ožujka 2021. uz Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (SWD(2021)0046).

(38) Radni dokument službi Komisije od 4. ožujka 2021. uz Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (SWD(2021)0046).

(39) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/662491/IPOL_ STU(2020)662491_EN.pdf

(40) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=uriserv%3AOJ.C_.2015.440.01.0023.01.ENG&toc=OJ%3AC%3A2015%3A440%3ATOC

(41) Direktiva (EU) 2019/2121; Direktiva 2001/86/EZ; i Direktiva 2003/72/EZ.

(42) https://www.eurofound.europa.eu/observatories/eurwork/industrial-relations-dictionary/european-works-councils: „Europska radnička vijeća stalna su tijela koja olakšavaju obavješćivanje i radnika i savjetovanje s njima u europskim trgovačkim društvima i europskim grupama trgovačkih društava, kako se zahtijeva Direktivom o europskom radničkom vijeću iz 1994.”.