I. UVOD

U studenome 2015. Europska komisija utvrdila je srednjoročnu strategiju za politiku proširenja EU-a, koja je i dalje važeća. U ovoj se Komunikaciji razmatra napredak u provedbi politike proširenja do kraja siječnja 2018. i potiče dotične zemlje da nastave s modernizacijom provedbom političkih i gospodarskih reformi, u skladu s kriterijima za pristupanje.

Proces proširenja i dalje se temelji na utvrđenim kriterijima i pravednim i strogim uvjetima. Svaka se zemlja ocjenjuje na temelju vlastitih zasluga. Namjera je da se ocjenom postignutog napretka i utvrđivanjem nedostataka zemljama pruže poticaji i smjernice za provedbu nužnih dalekosežnih reformi. Trajna opredijeljenost za načelo „temeljna načela na prvom mjestu” ostaje ključna za ostvarivanje perspektive proširenja. I dalje postoje strukturni nedostaci, posebno u ključnim područjima vladavine prava i gospodarstva. Kandidati za pristupanje moraju ostvariti rezultate u područjima vladavine prava, reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala, sigurnosti, temeljnih prava, demokratskih institucija i reforme javne uprave, kao i gospodarskog razvoja i konkurentnosti. S obzirom na složenu prirodu nužnih reformi, riječ je o dugoročnom procesu.

Istodobno je bitno uvažiti da pregovori o pristupanju nisu sami sebi svrha niti su to ikada bili. Dio su opsežnijeg procesa modernizacije i reformi. Vlade zemalja proširenja trebaju aktivnije prihvatiti nužne reforme i uistinu učiniti te reforme sastavnim dijelom svojih programa rada, ne zato što to zahtijeva EU, nego zato što je to u najboljem interesu njihovih građana. Prihvaćanje ključnih europskih vrijednosti kao što je vladavina prava najvažnije je za generacijski izbor težnje prema članstvu u EU-u. Potpora javnosti za buduća proširenja ovisit će o stupnju pripremljenosti zemalja kandidatkinja. Stoga reforme koje se provode tijekom procesa pristupanja EU-u pomažu i povećanju povjerenja građana država članica EU-a i građana država kandidatkinja.

U veljači 2018. Europska komisija ponovno je potvrdila čvrste, na zaslugama utemeljene izglede članstva u EU-u za zapadni Balkan u Komunikaciji Vjerodostojna perspektiva proširenja i pojačana suradnja EU-a sa zapadnim Balkanom. To je snažna poruka ohrabrenja za cijeli zapadni Balkan i znak predanosti EU-a njegovoj europskoj budućnosti. Čelnici u regiji ne smiju dovoditi u sumnju svoju stratešku orijentaciju i predanost. Regionalna suradnja i dobrosusjedski odnosi ključni su za napredak svake zemlje na njezinu europskom putu. Europska komisija navela je i da naša Unija mora biti snažnija i čvršća prije nego što postane veća. Stoga će u skladu s Planom za ujedinjeniju, snažniju i demokratskiju Uniju Komisija tijekom cijele godine predlagati niz inicijativa namijenjenih poboljšanju demokratskog, institucijskog i političkog okvira Unije do 2025. na temelju važećih Ugovora.

Turska je ključni partner EU-a i zemlja kandidatkinja, s kojom se nastavlja dijalog na visokoj razini i suradnja u područjima zajedničkog interesa, uključujući potporu izbjeglicama iz Sirije. Komisija je prihvatila da Turska ima legitimne potrebe za donošenjem brzih i razmjernih mjera nakon neuspjelog državnog udara u srpnju 2016. Međutim, Turska se uvelike udaljava od Europske unije, posebno u području vladavine prava i temeljnih prava te slabljenjem djelotvornog sustava provjere i ravnoteže u svojem političkom sustavu. Europska komisija više je puta pozvala Tursku da što prije preokrene taj negativni trend.

II. PROVEDBA STRATEGIJE PROŠIRENJA IZ 2015.

Provedba reformi u području vladavine prava, temeljnih prava i dobrog upravljanja još uvijek je najakutnije pitanje za zemlje proširenja. To je i ključno mjerilo na temelju kojeg će EU prosuđivati njihove izglede. One moraju snažnije i vjerodostojnije prihvatiti te temeljne vrijednosti EU-a. Neuspjeh u njihovu poštovanju odvlači ulaganja i trgovinu. Jačanje vladavine prava nije samo institucijsko pitanje. Potrebna je i preobrazba društva.

a) Vladavina prava

Unatoč sve izraženijem usmjeravanju na reforme u području vladavine prava, napredak u zemljama proširenja i dalje je nejednak. U bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji snažna predanost nove vlade provedbi „hitnih reformskih prioriteta” imala je pozitivan učinak na vladavinu prava. Nakon pokušaja vojnog udara u srpnju 2016. situacija u pogledu vladavine prava u Turskoj nastavila se pogoršavati.

Uspješna reforma pravosudnog sustava dugoročan je proces za koji je potrebna postojana politička volja cijelog političkog spektra te je stoga pred zemljama proširenja još mnogo posla. U Albaniji se očekuje da će dosad neviđeni proces reevaluacije sudaca i tužitelja koji je u tijeku ojačati pravosudni sustav u smislu njegova profesionalizma, neovisnosti i integriteta. U Turskoj je učinkovitost i neovisnost pravosuđa dodatno narušena masovnim otpuštanjima sudaca i javnih tužitelja te ustavnim promjenama.

Te zemlje moraju beskompromisno iskorijeniti korupciju i ukloniti svaki element zarobljavanja države. Korupcija je i dalje raširena, unatoč stalnim nastojanjima da se zakonski i institucijski okvir usklade s pravnom stečevinom EU-a i europskim standardima. Snažne i neovisne institucije imaju ključnu ulogu u sprečavanju korupcije i borbi protiv nje, posebno na visokoj razini, te u provedbi učinkovitijih istraga i kaznenog progona koji vode do pravomoćnih sudskih presuda koje se izvršavaju te sadržavaju odvraćajuće sankcije. Potrebna je veća transparentnost u upravljanju javnim sredstvima, osobito u svim fazama postupka javne nabave, koja je osobito izložena korupciji.

Uspostavljena su specijalizirana tijela, ali slučajevi neobjašnjivog bogatstva među politički izloženim osobama rijetko se istražuju. Ograničeni napredak odaje nedostatak istinske političke volje u kombinaciji s još uvijek ograničenim administrativnim kapacitetom. Više transparentnosti i odgovornosti, dioba vlasti i snažnija tijela za neovisni nadzor ostaju ključni. Prvi koraci k postizanju sporazuma o regionalnom instrumentu za razmjenu podataka o imovini i sukobu interesa, poduzeti 2017. u Trstu, mogli bi pridonijeti većoj uspješnosti tih zemalja u rješavanju slučajeva korupcije u regiji zapadnog Balkana.

Organizirani kriminal i dalje je čvrsto ukorijenjen u zemljama proširenja. Moćne skupine kriminalaca i dalje operiraju iz regije zapadnog Balkana i Turske te u njima. Balkanska regija ostaje važna ulazna ruta za krijumčarenje nezakonite robe, posebice droge i oružja, te ljudi na putu prema EU-u. Zemlje proširenja sve više surađuju s EU-ovim tijelima za izvršavanje zakonodavstva kao što su Europol i Eurojust te postupno poboljšavaju svoje kapacitete za borbu protiv određenih vrsta organiziranog kriminala, uključujući krijumčarenje droge. U Albaniji su nedavne velike operacije tijela kaznenog progona dovele do uspješnih zapljena velike količine kanabisa te nedavno i kokaina iz Latinske Amerike. Unatoč tome, broj osoblja i poštovanje operativne neovisnosti tijela za izvršavanje zakonodavstva ostaju problematični u regiji. I dalje postoji jaz između analize prijetnje organiziranog kriminala i utvrđenih operativnih prioriteta, što snižava stopu uspješnosti u djelotvornom razbijanju kriminalnih skupina. Nadležna se tijela trebaju početi koristiti financijskim istraživanjem u skladu s metodologijom stručne skupine za financijsko djelovanje te poboljšati rezultate u oduzimanju imovinske koristi stečene kaznenim djelima. Uspostava i jačanje centraliziranih agencija zaduženih za identifikaciju i praćenje imovine stečene kaznenim djelima (uredi za oduzimanje imovinske koristi) u zemljama proširenja mogli bi njihove sustave oduzimanja imovinske koristi učiniti djelotvornijima te olakšati operativnu suradnju s uredima za oduzimanje imovinske koristi u državama članicama EU-a. Kad je riječ o borbi protiv pranja novca i suzbijanju financiranja terorizma, zemlje proširenja trebale bi prije svega uskladiti svoje zakonodavstvo i prakse s preporukama stručne skupine za financijsko djelovanje. Što hitnije treba ostvariti konkretne i dugoročne rezultate u borbi protiv korupcije, pranja novca i organiziranog kriminala.

EU je pojačao operativnu suradnju sa svakom od zemalja proširenja s ciljem borbe protiv terorizma, nasilnog ekstremizma, radikalizacije i posebice suočavanja s pojavom stranih terorističkih boraca koji se vraćaju. Sve su zemlje kvalitetno radile na usklađivanju zakonodavstva i prakse u području borbe protiv terorizma i radikalizacije sa standardima i praksama EU-a. Međutim, ostalo je prostora za djelotvornije strukture na nacionalnoj i regionalnoj razini kako bi se osigurali konkretni rezultati, posebice u pogledu sprečavanja nasilnog ekstremizma, krijumčarenja oružja, financiranja terorizma te borbe protiv pranja novca, dijeljenja informacija i politika borbe protiv radikalizacije. Ta nastojanja uvelike je podupirala EU-ova mreža za osvješćivanje o radikalizaciji. Borbu protiv terorizma treba intenzivirati u svakoj partnerskoj zemlji zapadnog Balkana i u Turskoj. Standarde zaštite osobnih podataka treba uskladiti sa standardima EU-a kako bi se omogućilo sklapanje sporazuma o suradnji s Eurojustom. Nadahnuto prethodnom zajedničkom borbom protiv terorizma, EU i partneri sa zapadnog Balkana dogovorili su 2017. zajedničko upravljanje unutarnjom sigurnošću na zapadnom Balkanu kao novi pristup izgradnji kapaciteta za upravljanje sigurnošću te reformama u regiji.

b) Temeljna prava

Temeljna prava na zapadnom Balkanu u načelu su zajamčena zakonodavstvom, no potrebno je uložiti ozbiljan trud kako bi se osigurala njihova puna provedba u praksi. U Turskoj je tijekom izvještajnog razdoblja zabilježeno neprestano znatno pogoršanje stanja u ključnim područjima ljudskih prava.

Potrebna je posebna usmjerenost na zaštitu slobode izražavanja i neovisnosti medija kao temelja demokracije u cijeloj regiji. U nekim je zemljama došlo do bitnog pogoršanja u tom području, uključujući posebno izraženo nazadovanje u Turskoj, gdje je u zatvorima i dalje više od 150 novinara. Drugdje je u najboljem slučaju ostvaren ograničen napredak. Nastavljeni su napadi i prijetnje usmjereni na novinare, a istrage i kazneni progon i dalje su spori. Nastojanja da se utječe na neovisnost javnih medija i netransparentno javno financiranje medija i dalje su raširena pojave u svim zemljama proširenja. Tim se zlouporabama ne narušava samo temeljno pravo slobode izražavanja nego i demokracija u regiji. Vlade moraju poduzeti hitne i konkretne korake u provedbi postojećeg pravnog okvira o slobodi izražavanja te poboljšati opće okruženje u pogledu slobode medija. EU snažno podupire lokalne organizacije civilnog društva, branitelje ljudskih prava, novinare i neovisne medije, koji su često izloženi zastrašivanju. Njihov je doprinos ključan u osiguravanju odgovornosti vlasti u pogledu slobode izražavanja, kao i svih drugih temeljnih prava.