HR Službeni list Europske unije C 79/7

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2014/C 79/07

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (2)

„UPPLANDSKUBB”

EZ br.: SE-PDO-0005-01084-10.01.2013

ZOZP ( ) ZOI ( X )

1. Naziv

„Upplandskubb”

2. Država članica ili treća zemlja

Švedska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 2.4. Kruh, pecivo, kolači, slastice, keksi i drugi pekarski proizvodi

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv pod točkom 1.

Proizvod je vrsta kruha naziva „Upplandskubb”.

„Upplandskubb” je rustikalni kruh, boje koja varira između boje paprenjaka i sivkasto-smeđe. „Upplandskubb” se peče u cilindričnom kalupu promjera 16–23 cm. Kruh se prodaje na uzdužno narezane četvrtine. To znači da je kriška ovog kruha dio kruga, s kutom od približno devedeset stupnjeva. Dužina/visina kruha za prodaju može varirati. Kruh nema koru. Zaobljeni je rub relativno gladak, meke površine.

Tekstura mu je tanka i kompaktna, iznutra je tvrd i ponešto ljepljiv, s malim šupljinama. Kruh ima zrnatu teksturu koja se lako mrvi. To je bogat kruh koji u ustima ostavlja srednje jak okus.

Aroma: slabog do srednjeg intenziteta, s donekle slatkim i gorkim okusom poput raži, notom sirupa i kvasastom, lagano zagorenom aromom.

Okus: slatkasti okus s jasnim notama sirupa i sjemenki, karakteristične arome raži i naknadnog okusa lagane gorčine. Nizak sadržaj soli. Nizak sadržaj kiseline.

Prodaje se svjež ili smrznut.

3.3. Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Raženo se brašno mora proizvoditi u Upplandu od raži koja se uzgaja u Upplandu. Raženo se brašno može mljeti u žrvnju ili u mlinu s valjcima. Brašno mora biti oštro brašno cijelog zrna koje sadržava sve dijelove zrna raži, odnosno zrno, klicu i ljusku. Brašno mora biti neprosijano.

Pšenično se brašno mora proizvoditi u Upplandu od pšenice koja se uzgaja u Upplandu. Pšenično se brašno može mljeti u žrvnju ili u mlinu s valjcima. Može biti prosijano ili neprosijano.

Sirup mora biti tradicionalni svijetli sirup ili tamni sirup. Pri izradi kruha „Upplandskubb” ne smiju se koristiti drugi sirupi kao što je krušni sirup, crni sirup, pekarski sirup ili bijeli sirup.

Brašno može biti obogaćeno vitaminom B.

Kao aditiv dopušten je antioksidans askorbinska kiselina (E300).

Svim se tim ograničenjima osigurava da kruh zadrži svoje tradicionalne osobine.

3.4. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

—

3.5. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja se mora odvijati u identificiranom zemljopisnom području. Kruh se peče kuhanjem cilindrične limene posude u vodenoj kupelji.

3.6. Posebna pravila o rezanju, ribanju, pakiranju itd.

Kako bi se jamčilo njegovo porijeklo, „Upplandskubb” mora biti označen ili na neki drugi način obilježen unutar zemljopisnog područja. Kruh se može rezati i pakirati izvan zemljopisnog područja. Kad je štruca „Upplandskubba” odrezana, mora se odmah umotati kako se ne bi umanjila njezina kvaliteta, npr. gubitkom vlage.

3.7. Posebna pravila za označivanje

Oznake na pakiranju koje sadržava „Upplandskubb” moraju sadržavati sljedeće podatke:

riječ „Upplandskubb”

službenu oznaku zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla EU-a

datum kada je pečen i, ako je primjenjivo, smrznut

naziv i podatke za kontakt proizvođača

upućivanja na nazive robnih marki mogu se koristiti pod uvjetom da ne sadržavaju pohvalne izraze i ne zavaravaju kupca.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

„Upplandskubb” se proizvodi u zemljopisnom području županije Uppland. Županija Uppland nalazi se na istočnom dijelu Švedske. Obuhvaća područje od 12 738 km2.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Zemljopisno područje Upplanda sastoji se od blago valovitih ravnica. Središnji se dijelovi područja većinom sastoje od plodnog ilovastog tla, a dijelovi na višim nadmorskim visinama pokriveni su morenom. Karakteristična osobina pejzaža su eskeri, kao što su esker Uppsala i esker Stockholm, koji su se formirali nakon otapanja kopnenog leda.

Švedski meteorološki i hidrološki institut na sljedeći način ukratko opisuje klimu u Upplandu:

„Osim Ölanda i Gotlanda, Uppland je švedska županija s najmanje odstupanja u nadmorskim visinama; njegova najviša točka samo je 113 m iznad razine mora. To znači da temperaturu gotovo potpuno određuje udaljenost do mora na istoku i do određene mjere udaljenost do jezera Mälaren na jugu. Tijekom najhladnijih razdoblja u godini prosječna temperatura u veljači varira između – 3 °C na najudaljenijim otocima u arhipelagu Stockholma do – 5 °C u siječnju na središnjima sjevernim dijelovima države. U srpnju, koji je najtopliji mjesec, prosječna temperatura diljem zemlje praktički iznosi oko 16 °C. S 15,5 °C najhladnije područje su otoci uz sjeveroistočnu obalu, dok je najtopliji središnji Stockholm sa 17 °C. Najniža godišnja razina padalina od 450 mm zabilježena je na otocima najudaljenijima od obale, a najviša do 650 mm prema unutrašnjosti od sjeveroistočne obale.”

Poljoprivreda se razvila u skladu s geologijom, topografijom, vrstama tla i klimom tog područja.

Uzgoj raži u Upplandu bio je važan od Srednjeg vijeka. Oko 1570., 33–50 posto područja na kojem se uzgajaju žitarice koristilo se za ječam, povećavajući se na nekim područjima na više od 50 posto. Uzgoj pšenice počeo je kasnije. Početkom 19. stoljeća on predstavlja 10–20 posto ukupno obrađene zemlje u tom području, zajedno s graškom, zobi i miješanim žitaricama.

Značajka „Upplandskubba” je da se radi od raži i pšenice iz zemljopisnog područja pomiješanih sa sirupom, vodom i kvascem i zatim umiješenim u tijesto koje se dugo ostavi na hladnom mjestu da se digne. Limena se posuda zatim stavlja u vodenu kupelj i kruh se dugo peče. Kruh se ne peče u pećnici. „Upplandskubb” se mora peći u cilindričnoj limenoj posudi s poklopcem. Tradicionalno su se koristili limenka, boca za mlijeko, vrč za mlijeko ili vjedro za mlijeko. Zapremnina limene posude može varirati između 2 litre i 8 litara. Kad se ispeče, kruh se prije rezanja mora zamotati u kuhinjsko platno i ostaviti 10–24 sati.

U pečenju „Upplandskubba” prema toj posebnoj metodi postoji ljudski faktor, gdje je potrebno imati dobro praktično znanje o tome kako najbolje pripremiti tijesto da odgovara sirovim sastojcima i o opremi kako bi do izražaja došle posebne osobine tog kruha. „Upplandskubb” se može peći u limenim posudama različitih veličina i koristeći različite vrste brašna te na električnim ili plinskim štednjacima, ili na štednjacima na drva. To znači da se znanje o tome kako uskladiti brašno, vodu, veličinu limene posude, vrijeme dizanja i pečenja mora prenositi s osobe na osobu u skladu s konkretnim uvjetima. To se znanje prenosi zajedno s opremom za pečenje.

5.2. Posebnost proizvoda

„Upplandskubb” je rustikalni kruh, boje koja varira između medenjaka začinjenih đumbirom i sivkasto-smeđe. Prije rezanja kruh mora biti cilindričnog oblika promjera 16–23 cm. Volumen cilindra može varirati između 2 i 8 litara. Cilindar se reže uzdužno na četiri dijela.

Kao što je prethodno navedeno, kruh se prodaje na uzdužno narezane četvrtaste ploške. To znači da je tipična ploška ovog kruha dio kruga, s kutom od približno 90 stupnjeva.

5.3. Uzročno-posljedična veza između zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) ili specifične kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Posebne osobine „Upplandskubba” usko su povezane s morfološkim karakteristikama i klimatskim uvjetima i uvjetima tla u zemljopisnom području.

S obzirom na to da Švedska obuhvaća oko 14 geografskih širina i 13 geografskih dužina, ona ima nekoliko različitih klimatskih zona. Kopneni led, u kombinaciji s klimatskim zonama, isto tako utječe na vrste tla u tom području i određuje koji se usjevi mogu uzgajati do visoke kvalitete. Smatra se da je Uppland prvo mjesto u Švedskoj gdje se uzgajao ječam, i vjerojatno je da je ječam došao iz Finske, gdje je ta vrsta žitarice bila poznata još iz pretkršćanskog doba. Veze između Finske i Upplanda davno su uspostavljene. Ječam je uveden u Uppland zbog njegova relativnog manjka osjetljivosti na sušu, što ga čini podobnim za uzgoj na tlu Upplanda te zbog potražnje srednjovjekovnih njemačkih useljenika u obližnjem švedskom glavnom gradu (Stockholm je u Upplandu) za raži s visokim kvalitetama za pečenje i skladištenje. Sredinom šesnaestoga stoljeća. Olaus Petri (1493.–1552.) ukazuje na raženi kruh u povijesnim dijelovima Švedske, kojima pripada Uppland. Dokumentirano je da je u 16. stoljeću država na svojem zemljištu u Upplandu povećala uzgoj raži i dobit zbog dobrih prirodnih uvjeta i razvoja nove tehnologije. Povijesno je to doprinijelo ugledu Upplanda kao regije izvoznice žitarica. Stoga je malo vjerojatno da bi se „Upplandskubb” pekao koristeći žitarice koje nisu uzgajane u toj regiji.

Od Srednjeg vijeka i do početka 20. stoljeća najvažniji kruh bio je onaj napravljen od raži iz te regije. Kruh napravljen sa pšenicom bio je iznimka i do druge polovine dvadesetog stoljeća nije postao „obični” kruh u Upplandu.

Uobičajeni kruh u regiji bio je tvrdi hrskavi kruh, napravljen od raži, koji je bio vrlo pogodan za kulturu skladištenja hrane. Božićne tradicije u Upplandu uključuju bogatiju hranu. Usmeni i pisani zapisi pokazuju da se „Upplandskubb” običavao peći za Božić kako bi se počastili poljoprivredni radnici, a kasnije i osobe koje stanuju u gradu te da je sadržavao i pšenično brašno koje je bilo daleko ekskluzivnije od raženog brašna. „Upplandskubb” je složeniji za pečenje od hrskavog kruha, i za to je potrebno i veće znanje o njegovoj pripremi i visokokvalitetno brašno proizvedeno u tom području.

Njegova priprema, koja zahtijeva i dugo vrijeme dizanja tijesta na niskoj temperaturi i dugo vrijeme pečenja na niskoj temperaturi, kao i činjenica da se kruh polako hladi omotan u dovoljno tkanine kako bi se osigurao što manji gubitak vlage, rezultiraju vlažnim kruhom, osiguravaju da se arome razviju na poseban način i znače da kruh duže traje. Kruh je zaslađen, što isto tako doprinosi njegovim posebnim aromama i sposobnosti dugog trajanja. Cilindrična limena posuda koja se koristi znači da se kruh peče ravnomjerno i predstavlja dobru upotrebu pomagala za kuhanje jer se i unutarnja limena posuda i limena posuda koja se koristi za vodenu kupelj mogu koristiti u druge kulinarske svrhe. Ta kombinacija karakteristika čini kruh jedinstvenim u kulturi kruha.

Postoji nekoliko činjenica koje ukazuju na dobar ugled „Upplandskubba”. „Škola za nacionalnu ekonomiju” [Fackskolan för huslig ekonomi] u Uppsali, koja je osnovana 1895., obrazovala je predavače i domaćice u području kulinarstva, prehrane i nacionalne ekonomije. Škola je u svoju kolekciju recepata uključila i kruh, osvještavajući učenike diljem Švedske o „Upplandskubbu” kao primjeru regionalnog kruha. U suvremenim tekstovima u kojima se opisuju kulinarske tradicije Upplanda „Upplandskubb” se spominje kao tipičan za tu regiju.

Carina Eliardsson u Getingarne navodi da je „Upplandskubb” čvrsto ukorijenjen u tradicijama seoskih kuća. Ona navodi da se „Upplandskubb” u kućanstvu oduvijek peče za Božić, trenutačno prema receptu koji je koristila baka njezina svekra.

Čvrst dokaz dobrog ugleda „Upplandskubba” činjenica je da kad strani delegati posjećuju regiju, župan Uppsale često na meni uključi „Upplandskubb”.

Tijekom sastavljanja ovog zahtjeva upućeno je više poziva za doprinose i četrdesetak ljudi detaljno je intervjuirano u vezi s receptima, tradicijama, iskustvima i sjećanjima povezanima s „Upplandskubbom”. Zajedno s pisanim izvorima, ti intervjui potvrđuju „Upplandskubbovo” porijeklo iz Upplanda.

Upućivanje na objavu specifikacije

(Članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3))

http://www.slv.se/upload/dokument/livsmedelsforetag/vagledningar/Skyddade%20ursprungsbeteckningar/Ans%c3%b6kan%20SUB%20Upplandskubb%20final%20inkl%20bilagor.pdf

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2) SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3) Vidi bilješku 2.