Cilj je ovog prijedloga utvrditi zajednički skup zahtjeva za usklađeni standard za europske zelene obveznice, čime će se dodatno pojednostavniti okolišno održiva ulaganja i poduprijeti koordinirane metode poboljšanja funkcioniranja jedinstvenog tržišta. Za postizanje tih ciljeva politike potrebna je izravno primjenjiva uredba, kao najbolji način za postizanje najveće moguće usklađenosti i izbjegavanje razlika povezanih s neujednačenom provedbom.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

•Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

Trenutačno ne postoji pravni sustav na razini EU-a za zelene obveznice.

•Savjetovanja s dionicima

Komisija je 8. travnja 2020. pokrenula otvoreno javno savjetovanje o obnovljenoj strategiji održivog financiranja, koje je trajalo 16 tjedana. Savjetovanje je obuhvaćalo više od 100 pitanja, uključujući nekoliko pitanja o standardima i oznakama za financijske proizvode te o standardu EU-a za zelene obveznice, kako je tada bio poznat. Komisija je primila više od 600 odgovora na savjetovanje od širokog spektra dionika. Na internetskim stranicama Komisije objavljena je izjava o povratnim informacijama s pregledom primljenih odgovora.

U okviru tog postupka Komisija je 12. lipnja 2020. pokrenula i ciljano savjetovanje radi prikupljanja dodatnih informacija od dionika o standardu EU-a za zelene obveznice. To je savjetovanje trajalo 16 tjedana i do njegova završetka 2. listopada 2020. primljeno je 167 odgovora. Odgovori su objavljeni na internetu. Dokument o savjetovanju sastojao se od ukupno 19 pitanja o dvije glavne teme: standardu EU-a za zelene obveznice te socijalnim obveznicama i pandemiji bolesti COVID-19. Odazvali su se brojni dionici, uključujući poduzeća/poslovne organizacije, poslovne udruge, udruge potrošača, nevladine organizacije i javna tijela. U geografskom smislu primljeni su odgovori iz 20 država članica, dvije druge europske zemlje i dvije neeuropske zemlje.

•Prikupljanje i primjena stručnog znanja

Komisija je u svibnju i lipnju 2020. provela strukturirane detaljne razgovore s 11 odabranih dionika iz različitih sektora i država članica.

Osim toga, u razdoblju od 2. do 23. prosinca 2020. provela je kratko savjetovanje s nacionalnim službenicima za upravljanje dugom u okviru radne skupine za zelene obveznice pododbora za europska tržišta dužničkih instrumenata Gospodarskog i financijskog odbora Vijeća, koristeći se ciljanim upitnikom. Upitnik je poslan i Stručnoj skupini država članica za održivo financiranje, a ispitanici su zamoljeni da usklade svoje odgovore po državi članici. Na upitnik je odgovorilo 17 država članica.

Komisija je također redovito pozivala Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) da dostavi svoje mišljenje i savjete, među ostalim u pogledu mogućeg sustava registracije i nadzora vanjskih ocjenjivača na razini Unije.

Zajednički istraživački centar Komisije pripremio je nekoliko akademskih radova, radnih dokumenata i izvještaja o zelenim obveznicama: 1. Green bonds and companies’ environmental performance: a feasibility study (Zelene obveznice i okolišna učinkovitost poduzeća: studija izvedivosti); 2. Green bonds and use of proceeds reporting: what do we know from market data providers? (Zelene obveznice i izvještavanje o korištenju primitaka: što možemo saznati od pružatelja tržišnih podataka?); 3. The pricing of green bonds. Are financial institutions special? (Određivanje cijene zelenih obveznica. Jesu li financijske institucije posebne?); 4. Green Bonds as a tool against climate change (Zelene obveznice kao sredstvo borbe protiv klimatskih promjena).

O inicijativi za europske zelene obveznice raspravlja se od 2019. na redovitim sastancima Stručne skupine država članica za održivo financiranje: države članice redovito su izvještavane i sudjelovale su u raspravama o određenim pitanjima, kao što su poveznice s Uredbom o taksonomiji te oblik i priroda potencijalne inicijative za europske zelene obveznice.

•Procjena učinka

U procjeni učinka razmotren je niz opcija u tri ključne dimenzije politike, uz osnovni scenarij prema kojem Unija ne poduzima nikakve mjere:

(1)Kad je riječ o području primjene standarda za izdavatelje zelenih obveznica, razmatrane su opcije: 1. dobrovoljni pristup prema kojem bi izdavatelji zelenih obveznica mogli slobodno odabrati žele li se uskladiti s budućom inicijativom za europske zelene obveznice i 2. obvezni pristup prema kojem bi se na sve zelene obveznice koje se izdaju u EU-u ili koje izdaje izdavatelj sa sjedištem u EU-u morala primjenjivati buduća inicijativa za europske zelene obveznice.

(2)Kad je riječ o regulatornom tretmanu vanjskih ocjenjivača europskih zelenih obveznica, razmatrane su opcije: 1. zadužiti ESMA-u za izdavanje odobrenja vanjskim ocjenjivačima europskih zelenih obveznica, uz ograničen nadzor i zahtjeve te 2. zadužiti ESMA-u za izdavanje odobrenja i nadzor vanjskih ocjenjivača europskih zelenih obveznica u strožem okviru.

(3)Kad je riječ o potencijalnoj fleksibilnosti za državne izdavatelje koji žele izdavati europske zelene obveznice u odnosu na nedržavne izdavatelje razmatrane su opcije: 1. bez fleksibilnosti, 2. fleksibilnost u pogledu zahtjeva povezanih s obveznicama, ali ne u pogledu primjene i provedbe Uredbe o taksonomiji te 3. fleksibilnost u pogledu zahtjeva povezanih s obveznicama i Uredbe o taksonomiji.

Rezultati dvaju internetskih savjetovanja o toj temi pokazali su da je velika većina dionika podržala koncept standarda EU-a za zelene obveznice, kako je tada bio poznat, koji je predložila Tehnička stručna skupina za održivo financiranje, uključujući zahtjev za dobrovoljni standard. Samo je vrlo mala manjina izrazila potporu obveznom standardu.

Velika većina ispitanika podržala je regulatorni sustav za vanjske ocjenjivače pod nadzorom ESMA-e, a mnogi su zatražili proporcionalan sustav. To upućuje na to da bi većina dionika uglavnom bila za opciju blažeg ili ciljanog nadzora.