(1)Grčka je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a 11. listopada 2017. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 21. srpnja 2017. Kao kriterij za podnošenje zahtjeva navedena je „regionalna prirodna katastrofa” u skladu s člankom 2. stavkom 3. Uredbe. Grčka je 9. ožujka 2018. na zahtjev Komisije dostavila dodatne informacije koje su bile potrebne za dovršetak procjene tog predmeta.

(2)Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

(3)Grčka nadležna tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 101,4 milijuna EUR. Zahtjev je podnesen na temelju odredbi za „regionalne katastrofe” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, kojima se „regionalna katastrofa” definira kao prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice veću od 1,5 % BDP-a te regije. Šteta uzrokovana potresom na Kosu čini 1,8 % BDP-a relevantne regije Južni Egej na razini NUTS 2 i stoga prelazi prag od 1,5 % utvrđen Uredbom. Zahtjev Grčke stoga je prihvatljiv za doprinos iz EUSF-a.

(4)Grčka tijela u svojem su zahtjevu zatražila isplatu predujma. Komisija je smatrala da isplata predujma nije opravdana jer su bile potrebne dodatne ključne informacije od Grčke da bi se obavila prethodna procjena utvrđena člankom 4.a Uredbe.

(5)Kao odgovor na potres dovedene su spasilačke ekipe kako bi procijenile situaciju, provele aktivnosti spašavanja, obnovile vitalne funkcije otoka (zračna luka, luka, bolnica) i koordinirale lokalna tijela za upravljanje u izvanrednim situacijama. Vatrogasci i nacionalna ambulantna služba mobilizirani su kako bi tražili ljude koji su pod ruševinama i ozlijeđeni. Specijalni timovi popravili su prekinute električne vodove. Grčka je prijavila da je poginulo 10 osoba, a više od 100 ih je ozlijeđeno. Stanovnici i veliki broj turista morali su nekoliko noći spavati u školama, parkovima i na otvorenom. Utvrđeno je da je luka pretrpjela znatne štete i nije se mogla koristiti nekoliko dana. Potrebno je obnoviti 150 kuća, a 10 kuća je potrebno ponovno izgraditi. Obnova je potrebna i za 33 poslovna subjekta, a 5 ih je potrebno ponovno izgraditi. Pogođene su i tri javne zgrade. Oštećeno je mnogo kulturnih dobara, najviše na istočnoj strani otoka koja je bila bliže epicentru potresa, osobito spomenici i arheološka nalazišta u gradu Kos.

(6)Grčka je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 93,9 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći udio (više od 47,8 milijuna EUR) prihvatljivih troškova odnosi se na mjere zaštite kulturne baštine. Drugi najveći udio (oko 41,1 milijuna EUR) odnosi se na troškove obnove prometne infrastrukture.

(7)Grčka tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

(8)Pogođena je regija „razvijenija regija” u okviru europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova (2014.–2020.). Grčka tijela najavila su Komisiji da sredstva iz programa u okviru fondova ESI namjeravaju prenamijeniti za mjere obnove.

(9)Grčka nije aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

(10)Kao sekundarna posljedica potresa pojavio se lokalni tsunami, koji je pogodio obalu poluotoka Bodrum i dijelove obale otoka Kos. Istraživanje posljedica događaja provela je međunarodna skupina sastavljena od znanstvenika iz Turske, Grčke i Zajedničkog istraživačkog centra Komisije.

(11)Kada je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

(12)U zahtjevu Grčke opisana je provedba zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime s obzirom na prirodu te katastrofe. Nakon snažnih potresa koji su pogodili Grčku u razdoblju 1978.–1981. grčke su vlasti uspostavile politiku za sprečavanje rizika od prirodnih katastrofa i upravljanje njime kako bi poboljšale otpornost lokalnih zajednica s pomoću okvira za provedbu politika za smanjenje poznatih rizika, upravljanje posljedicama potresa te postupaka/djelovanja za sprečavanje novih rizika.

2.3.Litva – poplava

Tijekom ljeta i jeseni Litva je bila pogođena neprekidnim oborinama koje su uzrokovale potpuno zasićeno tlo koje nije moglo apsorbirati višak vode. Ta je situacija dovela do poplave, koja je uglavnom uzrokovala oštećenje mrežne infrastrukture u poljoprivrednom sektoru.

(1)Litva je podnijela zahtjev za doprinos iz Fonda solidarnosti 22. prosinca 2017. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 4. listopada 2017. Kao kriterij za podnošenje zahtjeva navedena je „katastrofa velikih razmjera” u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe. Litva je 6. veljače 2018. poslala dodatne informacije.

(2)Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

(3)Litva je ukupnu izravnu štetu uzrokovanu poplavom procijenila na 407,4 milijuna EUR. Taj iznos premašuje prag za katastrofe velikih razmjera za aktivaciju sredstava EUSF-a koji se na Litvu primjenjivao 2017. u iznosu od 214,9 milijuna EUR (tj. 0,6 % bruto nacionalnog dohotka temeljenog na podacima iz 2015.). Budući da procijenjena ukupna izravna šteta premašuje taj prag, katastrofa se smatra „prirodnom katastrofom velikih razmjera” te je stoga prihvatljiva za doprinos iz EUSF-a.

(4)Litva nije zatražila isplatu predujma.

(5)U zahtjevu Litve detaljno je opisana meteorološka situacija i posljedice dugotrajnih padalina. Razdoblje prekomjernih padalina od nekoliko mjeseci sa stopama padalina koje su dosezale 280 % od normalnih dovelo je do zasićenja tla vodom, previsokog vodostaja unutarnjih voda i kritičnog prevelikog opterećenja sustava odvodnje. Litva je 4. listopada 2017. uvela izvanredne mjere u cijeloj zemlji. Dugotrajni tok suvišne vode s naglim promjenama razina vode, tla i mulja iz otpadnih voda te visokog pritiska vode oštetio je sustave odvodnje i doveo ih do kritičnog stanja. Sustavi regeneracije zemljišta i sustavi odvodnje u čitavoj zemlji nisu mogli apsorbirati vodu. Izlijevanje rijeka dovelo je do poplavljivanja polja s usjevima, poljoprivrednih gospodarstava i kuća, elektrana i pogođenih groblja. Obilne padaline oštetile su i preko 100 km lokalnih cesta. Zabilježeno je oko 50 nestanka struje, oštećene su cijevi za grijanje i toplinska izolacija.

(6)Litva je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 240,2 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Gotovo svi prihvatljivi troškovi odnose se na ponovnu uspostavu infrastrukture u području upravljanja vodom/otpadnim vodama uključujući nasipe i sustave odvodnje. Međutim doprinos iz EUSF-a neće se koristiti za popravke koji bi doveli do boljeg stanja tih dobara nego što je bilo prije katastrofe.