Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar i ukidanju Odluke Vijeća 2013/236/EU /* COM/2013/0602 final - 2013/0290 (NLE) */





OBRAZLOŽENJE Dana 25. lipnja 2012. Cipar je podnio zahtjev za financijsku pomoć Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM-u). Dana 25. travnja 2013. Vijeće je odlučilo (Odluka Vijeća 2013/236/EU) da će Cipar strogo provoditi program makroekonomske prilagodbe, koji će odgovoriti na posebne rizike za financijsku stabilnost europodručja koji prijete iz Cipra i biti usmjeren na uspostavu pouzdane i održive ekonomske situacije u Cipru. Dana 24. travnja 2013. Upravno vijeće ESM-a u načelu je odlučilo dodijeliti potporu za stabilnost Cipru te je odobrilo Memorandum o razumijevanju o specifičnom uvjetovanju gospodarske politike (u daljnjem tekstu „MOR”), a Komisiji je odobrilo da ga potpiše u ime ESM-a. Dana 8. svibnja 2013. Upravno vijeće ESM-a odobrilo je sporazum o financijskoj pomoći. Program makroekonomske prilagodbe usmjeren je na obnovu sigurnosti financijskog tržišta, ponovnu uspostavu stabilne makroekonomske ravnoteže i pomoć gospodarstvu da ponovno ostvari održiv rast. Kako bi se postigli ti ciljevi, program se temelji na tri stupa. Prvi je stup strategija financijskog sektora utemeljena na restrukturiranju i smanjenju financijskih ustanova i jačanju mjera njegova nadzora, pri čemu valja uložiti napore u rješavanje nestašice kapitala i nedostatne likvidnosti. Drugi je stup ambiciozna strategija fiskalne konsolidacije, koja se nastavlja na konsolidacijske napore započete 2012., posebno putem mjera za smanjenje tekućih primarnih rashoda, povećanje prihoda vlade, poboljšanje funkcioniranja javnog sektora i održavanje fiskalne konsolidacije u srednjem roku. Cilj je popraviti prevelik deficit opće države i u srednjem roku ostvariti stabilnu stopu smanjenja bruto javnog duga u odnosu na BDP. Vlasti se obvezuju na smanjenje deficita ispod razine od 3 % BDP-a do 2016. Treba održati dobru primjenu strukturnog i ostalih EU fondova te provedbu inicijativa politika EU-a usmjerenih na povećanje broja radnih mjesta i rast. To će pridonijeti dugoročnom rastu Cipra. Treći se stup sastoji od ambicioznog plana strukturnih reformi čiji je cilj pružiti potporu konkurentnosti i održivu i uravnoteženu rastu u skladu s posebnim preporukama upućenima Cipru 2012. te omogućiti ponovnu uspostavu makroekonomske ravnoteže. Imajući u vidu preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi jamstva za mlade[1], treba poboljšati prilike za mlade ljude i njihove izglede za zaposlenje. Ovaj trogodišnji program obuhvaća razdoblje od sredine 2013. do sredine 2016. U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU, Komisija je u suradnji s ESB-om i, po potrebi, MMF-om provela prvi pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i društvenog učinka. Zbog toga je MOR dopunjen na područjima reforme financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih reformi. U pogledu financijskog sektora, izmijenjeni MOR uključuje sporazum o objavi plana aktivnosti za postupno popuštanje kontrola kapitala, koji se temelji na ključnim rezultatima i u skladu je sa stanjem likvidnosti banaka. Štoviše, izmijenjenim MOR-om zahtijeva se uspostava pravnog okvira za novu upravljačku strukturu radi upravljanja ulogom države u zadružnom kreditnom sektoru. Konačno, kao dio ciparskih napora za suzbijanje pranja novca dogovoren je akcijski plan za temeljitu provjeru klijenta te transparentnost pravnih osoba. U pogledu fiskalne politike, izmijenjeni MOR sadržava obvezu donošenja kompenzacijskog programa za štedni fond i mirovinske fondove u banci Cyprus Popular Bank, koji bi trebao osigurati tretman usporediv s takvim fondovima u banci Bank of Cyprus. Radi učinkovite primjene EU fondova, utvrđeno je i da bi ciparske vlasti trebale osigurati da nužna nacionalnih sredstava ostanu dostupna za pokrivanje nacionalnih doprinosa. Konačno, u skladu s Uredbom (EU) br. 472/2013, u izmijenjenom MOR-u traži se da Cipar podnese zahtjev za tehničku pomoć tijekom programskog razdoblja i provede sveobuhvatnu reviziju javnih financija. U području strukturnih reformi, u izmijenjenom MOR-u detaljno se razrađuje planirana reforma javne pomoći, koja bi trebala osigurati da socijalna pomoć služi kao sigurnosna mreža i jamči minimalan prihod onima koji ne mogu podržati osnovni životni standard štiteći pritom poticaje za prihvaćanje zaposlenja. Štoviše, traži se da Cipar pripremi detaljne prijedloge politika u pogledu ispravaka nedostataka svojih aktivacijskih politika i poduzme hitne mjere za stvaranje prilika za mlade ljude i poboljšanje njihovih izgleda za zaposlenje u skladu s ciljevima Preporuke Vijeća o uspostavi jamstva za mlade. Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 472/2013 program makroekonomske prilagodbe sada treba donijeti u obliku provedbene odluke Vijeća. Radi pravne jasnoće i točnosti Komisija predlaže ponovno donošenje programa na temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 472/2013. Sadržaj programa u osnovi je jednak onome odobrenom Odlukom Vijeća 2013/236/EU, ali obuhvaća i rezultate pregleda provedenog u skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU. Istovremeno se predlaže ukidanje Odluke Vijeća 2013/236/EU. Predložena odluka osigurat će potpunu usklađenost između višestranog nadzornog okvira Unije uspostavljenog Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i uvjetovanja politika na kojem se temelji program ekonomske prilagodbe. Posebice, člankom 10. Uredbe (EU) br. 472/2013 predviđa se dosljednost u obvezama izvješćivanja i nadzora. 2013/0290 (NLE) Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o odobravanju programa makroekonomske prilagodbe za Cipar i ukidanju Odluke Vijeća 2013/236/EU VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora nad državama članicama u europodručju koje imaju ili im prijete teškoće u pogledu financijske stabilnosti, a posebno njezin članak 7. stavak 2. i 5., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1) Uredba (EU) br. 472/2013 primjenjuje se na države članice koje već primaju financijsku pomoć, uključujući pomoć ESM-a, u vrijeme njezina stupanja na snagu. (2) Uredba (EU) br. 472/2013 postavlja pravila za odobravanje programa makroekonomske prilagodbe za države članice koje primaju financijsku pomoć, koja moraju biti u skladu s odredbama Ugovora o uspostavljanju Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM-a). (3) Nakon zahtjeva za financijsku pomoć od Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM) koji je Cipar predao 25. lipnja 2012., Vijeće je 25. travnja 2013. odlučilo (Odluka Vijeća 2013/236/EU) da Cipar mora strogo provoditi program makroekonomske prilagodbe. (4) Dana 24. travnja 2013. Upravno vijeće ESM-a u načelu je odlučilo dodijeliti potporu za stabilnost Cipru te je odobrilo Memorandum o razumijevanju o specifičnom uvjetovanju gospodarske politike (u daljnjem tekstu „MOR”), a Komisiji je odobrilo da ga potpiše u ime ESM-a. (5) U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke Vijeća 2013/236/EU, Komisija je u suradnji s ESB-om i, po potrebi, MMF-om provela prvi pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i društvenog učinka. Kao posljedica tog pregleda, postojeći je program makroekonomske prilagodbe dopunjen, što odražava korake koje su ciparske vlasti poduzele do drugog tromjesečja 2013. (6) Nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 472/2013 program makroekonomske prilagodbe sada treba donijeti u obliku provedbene odluke Vijeća. Radi pravne jasnoće i točnosti program treba ponovno donijeti na temelju članka 7. stavka 2. Uredbe (EU) br. 472/2013. Sadržaj programa treba ostati jednak sadržaju programa odobrenog Odlukom Vijeća 2013/236/EU, ali bi trebao uključivati i rezultate pregleda provedenog u skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke 2013/236/EU. Istovremeno, Odluku Vijeća 2013/236/EU treba ukinuti. (7) Komisija je u suradnji s ESB-om i MMF-om provela prvi pregled radi procjene napretka provedbe dogovorenih mjera, kao i njihove učinkovitosti te gospodarskog i društvenog učinka. Zbog toga je MOR promijenjen u području reformi financijskog sektora, fiskalne politike i strukturnih reformi, posebice u pogledu (i) plana aktivnosti za postupno smanjenje kontrole kapitala, (ii) uspostave pravnog okvira za novu upravljačku strukturu radi upravljanja državnim ulozima u zadružnom kreditnom sektoru, (iii) akcijskog plana za suzbijanje pranja novca, (iv) kompenzacijskog programa za štedni fond i mirovinske fondove u banci Cyprus Popular Bank, (v) osiguranja nastavka dostupnosti nužnih nacionalnih fondova za pokrivanje nacionalnih doprinosa u vezi s projektima koji se financiraju iz strukturnoga i drugih fondova EU-a, (vi) pružanja detaljnih podataka o planiranoj reformi javne pomoći te (vii) sastavljanja detaljnih prijedloga za aktivacijske politike i poduzimanja hitnih mjera kako bi se stvorile prilike za mlade ljude i poboljšali njihovi izgledi za zaposlenje. Provedba sveobuhvatnih i ambicioznih reformi u financijskom, fiskalnom i strukturnom području trebala bi osigurati srednjoročnu održivost ciparskog javnog duga. (8) Tijekom provedbe sveobuhvatnog paketa politika Cipra Komisija bi trebala davati dodatne savjete za politike i tehničku pomoć u posebnim područjima. Ako država članica na koju se primjenjuje program makroekonomske prilagodbe ima nedovoljne upravne kapacitete, trebala bi zatražiti tehničku pomoć od Komisije, koja u tu svrhu može sastaviti grupu stručnjaka. (9) Pri sastavljanju, provedbi, nadzoru i procjeni programa makroekonomske prilagodbe Ciparske će vlasti u skladu s trenutačnim nacionalnim pravilima i praksama tražiti stajalište od socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. 1. Kako bi se olakšao povrat ciparskog gospodarstva na put održiva rasta te fiskalne i financijske stabilnosti, Cipar će strogo provoditi program makroekonomske prilagodbe („program”), čiji su glavni elementi utvrđeni u članku 2. ove Odluke. Program odgovara na specifične rizike za financijsku stabilnost europodručja koji prijete iz Cipra te je usmjeren na brzu ponovnu uspostavu pouzdane i održive ekonomske i financijske situacije u Cipru te obnovu njegovih kapaciteta za financiranje svih vlastitih potreba na međunarodnim financijskim tržištima. U programu se uzimaju u obzir preporuke Vijeća namijenjene Cipru u skladu s člancima 121., 126., 136. i 148. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i postupke koje Cipar provodi radi usklađivanja s njima, a istovremeno će biti usmjeren proširenju, jačanju i produbljivanju potrebnih mjera politika. 2. Komisija će u suradnji s ESB-om i, po potrebi MMF-om, nadzirati napredak Cipra u provedbi programa. Cipar će u potpunosti surađivati s Komisijom i ESB-om. Posebice, davat će im sve podatke koje smatraju potrebnima za nadzor programa. Ciparske vlasti unaprijed će se savjetovati s Komisijom, ESB-om i MMF-om o donošenju politika koje nisu uključene u ovu Provedbenu odluku, ali mogu imati materijalni utjecaj na ostvarivanje programskih ciljeva. 3. Komisija će u suradnji s ESB-om i, po potrebi, MMF-om s ciparskim vlastima preispitivati promjene i ažuriranja programa koji bi mogli biti potrebni da bi se uzela u obzir, inter alia, sva značajna neslaganjima između makroekonomskih i fiskalnih predviđanja te ostvarenih brojki (uključujući zaposlenost), negativni učinci prelijevanja, kao i makroekonomski i financijski šokovi. Kako bi se osigurala neometana provedba programa i pridonijelo ispravljanju nejednakosti na održiv način, Komisija će osigurati pružanje kontinuiranog savjetovanja i vodstva u vezi s fiskalnim reformama, reformama financijskog tržišta te strukturnim reformama. Komisija će u redovitim intervalima procjenjivati gospodarski učinak programa i preporučivati potrebne ispravke radi poticanja rasta i stvaranja radnih mjesta, osiguranja fiskalne konsolidacije i smanjenja štetnih društvenih učinaka. U tom kontekstu, program makroekonomske prilagodbe, uključujući njegove ciljeve i očekivanu raspodjelu napora uloženih u prilagodbu, objavit će se javno. Članak 2. 1. Ključni su ciljevi programa: obnova stabilnosti ciparskog bankarskog sektora; nastavak neprekidnog procesa fiskalne konsolidacije; i provedba strukturnih reformi radi potpore konkurentnosti te održivu i uravnoteženu rastu. 2. Cipar će nastaviti s provedbom fiskalne konsolidacije u skladu sa svojim obavezama utvrđenim postupkom za prekomjerni deficit putem stalnih visokokvalitetnih mjera, istovremeno smanjujući učinak na ranjive skupine. 3. Kako bi se deficit spustio ispod 3 % BDP-a do 2016., Cipar će biti spreman za poduzimanje dodatnih konsolidacijskih mjera. Posebice, u slučaju neostvarenja očekivanog prihoda ili većih potreba za socijalnim davanjima zbog negativnih makroekonomskih učinaka, ciparska vlada bit će spremna poduzeti dodatne mjere kako bi se sačuvali programski ciljevi, uključujući smanjenje diskrecijske potrošnje, pri čemu će se učinak na ranjive skupine smanjiti na najmanju moguću mjeru. Tijekom razdoblja trajanja programa, novčani prihod veći od programskih projekcija, uključujući nepredviđene dobitke, štedjet će se ili koristiti u svrhu smanjenja duga. I obratno, bolja provedba, u mjeri u kojoj se smatra trajnom, može smanjiti potrebu za dodatnim mjerama u narednim godinama. 4. Cipar će održavati valjanu primjenu strukturnih i ostalih fondova EU-a u pogledu proračunskih ciljeva programa. Radi osiguranja učinkovite primjene fondova EU, vlada će osigurati da potrebni nacionalni fondovi ostanu dostupni za pokrivanje nacionalnih doprinosa, uključujući neprihvatljive troškove, u sklopu europskih strukturnih i investicijskih fondova (EFRR-a, ESF-a, Kohezijskog fonda, EPFRR-a i ERF-a/EFPR-a) u okviru programskih razdoblja za 2007. – 2013. i 2014. – 2020., uzimajući u obzir dostupna sredstva EIB-a. Vlasti će osigurati poboljšanje institucionalnih kapaciteta za provedbu sadašnjih i budućih programa te dostupnost odgovarajućih ljudskih potencijala u upravnim i provedbenim tijelima. 5. Radi obnove stabilnosti financijskog sektora Cipar će nastaviti s temeljitom reformom i restrukturiranjem bankarskog sektora i ojačati održive banke obnovom njihova kapitala, rješavanjem njihova stanja likvidnosti i jačanjem nadzora nad njima. Programom se predviđaju sljedeće mjere i ishodi: (a) osiguranje pomnog nadzora stanja likvidnosti bankarskog sektora. Trenutačna ograničenja slobodnog kretanja kapitala (inter alia, ograničenja podizanja, isplata i transfera gotovine) pomno će se nadzirati. Cilj je primjenjivati kontrole samo tijekom razdoblja u kojem je to strogo potrebno radi smanjenja ozbiljnih rizika za stabilnost financijskog sustava. Objavljen je plan aktivnosti za postupno popuštanje kontrole na temelju ključnih rezultata i napretka provedbe programa te u skladu sa stanjem likvidnosti banaka. Srednjoročni planovi financiranja i kapitalni planovi domaćih banaka koje se oslanjaju na financiranje središnje banke ili primaju državnu pomoć trebali bi odražavati očekivano razduživanje bankarskog sektora i umanjiti ovisnost o posuđivanju od središnjih banaka izbjegavajući pritom rasprodaju imovine po preniskim cijenama i kreditnu krizu. Propisi o zahtjevima za minimalnu likvidnost ažurirat će se radi sprječavanja prekomjerne koncentracije izdavatelja u budućnosti; (b) donošenje potrebnih regulatornih zahtjeva u pogledu povećanja minimalne adekvatnosti temeljnog kapitala na 9 % do kraja 2013.; (c) poduzimanje koraka radi smanjenja troška restrukturiranja banaka za porezne obveznike na najmanju moguću mjeru. Prije odobrenja mjera državne pomoći nedovoljno će kapitalizirane komercijalne i zadružne kreditne institucije u najvećoj mogućoj mjeri povećati kapital iz privatnih izvora. Svaki plan restrukturiranja službeno će se odobriti u skladu s pravilima državne pomoći prije nego što se takva državna pomoć pruži. Komercijalne banke s nedostatkom kapitala mogu, ako ostale mjere nisu dovoljne, zatražiti dokapitalizacijsku potporu od države u skladu s postupcima pružanja državne potpore; (d) osiguravanje stvaranja kreditnog registra, pregleda i, po potrebi, izmjene postojećeg zakonskog okvira u vezi s podrijetlom zajmova i upravljačkim procesima te donošenja zakona o jačanju upravljanja komercijalnih banaka; (e) jačanje upravljanja banaka, uključujući zabranu posuđivanja neovisnim članovima odbora ili strankama povezanima s njima; (f) najveća moguća naplata loših kredita uz smanjenje poticaja za strateške obustave plaćanja dužnika na najmanju moguću mjeru. To će uključivati ublažavanje ograničenja u vezi s oduzimanjem zaloga te valjan nadzor nad i upravljanje lošim kreditima; (g) dovršetak usklađivanja regulacije i supervizije zadružnih kreditnih institucija s regulacijom i supervizijom komercijalnih banaka; (h) provedba strategije za buduću strukturu, funkcioniranje i održivost sektora zadružnih kreditnih institucija, kako je predvidjela ciparska središnja banka u konzultaciji s Komisijom, ESB-om i MMF-om; (i) jačanje nadzora nad zaduženosti korporativnog sektora i sektora kućanstava te uspostava okvira za ciljano restrukturiranje duga privatnog sektora radi olakšavanja novog posuđivanja i smanjenja kreditnih ograničenja; (j) daljnje jačanje okvira za suzbijanje pranja novca te provedba akcijskog plana koji osigurava provedbu poboljšanih praksa u pogledu temeljite provjere klijenata i transparentnosti poslovnih subjekata, u skladu s najboljom praksom; (k) zakonodavstva o obaveznoj superviziji koja se temelji na razinama kapitalizacije; (l) ugradnja testa otpornosti u redovitu eksternu superviziju banaka; (m) uvođenje obaveznih zahtjeva za otkrivanje podataka kako bi se osiguralo da banke redovito izvješćuju tržište o napretku u restrukturiranju svog poslovanja; i (n) uspostava pravnog okvira za novu upravljačku strukturu radi upravljanja državnim ulogom u zadružnom kreditnom sektoru. 6. Tijekom 2013. ciparske vlasti strogo će provoditi Zakon o proračunu iz 2013. (s važećim izmjenama i dopunama), uključujući dodatne trajne mjere donesene prije odobravanja prve isplate financijske potpore, koja bi trebala iznositi najmanje 351 milijuna EUR (2,1 % BDP-a). Komisija će donijeti sljedeće mjere: (a) reformu poreznog sustava za motorna vozila koja se temelji na ekološkim načelima, a usmjerena je srednjoročnom povećanju dodatnog prihoda; i (b) kompenzacijski program za štedne i mirovinske fondove u banci Cyprus Popular Bank koji bi trebao osigurati tretman usporediv s takvim fondovima u Bank of Cyprus, uzeti u obzir protok novca i aktuarski položaj svakog fonda te smanjiti udar na dug opće države. S obzirom na socijalnu prirodu takvih fondova, ciljani deficit opće države za 2013. može se revidirati kako bi se uključili proračunski utjecaji ovog programa; (c) potpunu provedbu konsolidacijskih mjera donesenih od prosinca 2012. 7. Cipar će od 1. siječnja 2014. primjenjivati sljedeće mjere: (a) na rashodovnoj strani proračun će uključivati: smanjenje ukupnih izdataka za socijalne transfere boljim ciljanjem; daljnje smanjenje plaća i naknada za prekovremeni rad u javnom i širem javnom sektoru; uvođenje naknade za putne karte u javnom prijevozu za studente i umirovljenike; i uvođenje mjera strukturne reforme u obrazovnom sektoru radi poboljšanja iskoristivosti resursa; i (b) na prihodovnoj strani proračun za 2014. uključit će: produljenje privremenog doprinosa na bruto dohodak zaposlenika u javnom i privatnom sektoru do 31. prosinca 2016.; povećanje PDV-a; povećanja trošarina; povećanje doprinosa sustavu općeg socijalnog osiguranja. 8. Kako bi se osigurala dugoročna održivost javnih financija, Cipar će provoditi fiskalno‑strukturalne reforme, koje, inter alia, obuhvaćaju sljedeće mjere i ishode: (a) po potrebi, daljnje reforme mirovinskog sustava u općem i javnom sektoru radi osiguranja dugoročne održivosti mirovinskog sustava, uzimajući u obzir dostatnost mirovina. Mogućnosti reforme predvidjet će se na temelju aktuarske studije; (b) kontrolu rasta potrošnje zdravstvenog sustava radi osiguranja dovoljnih sredstava za osnovnu zdravstvenu skrb jačanjem održivosti strukture financiranja i učinkovitosti pružanja javne zdravstvene skrbi; provođenje nacionalnog zdravstvenog sustava osiguravajući njegovu financijsku održivost u pružanju opće skrbi; (c) poboljšanje učinkovitosti javne potrošnje i proračunskih postupaka pomoću efikasnog srednjoročnog proračunskog okvira u sklopu poboljšanog upravljanja javnim financijama, čime se doprinosi naporima za konsolidaciju proračuna uzimajući u obzir potrebu osiguravanja dovoljnih sredstava za temeljne sektore, kao što su obrazovanje i zdravstvena skrb.‑ Taj će okvir biti potpuno usklađen s Direktivom Vijeća od 8. studenoga 2011. o zahtjevima za proračunske okvire država članica[2] i Ugovorom o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji, potpisanim u Bruxellesu 2. ožujka 2012.; (d) donošenje odgovarajućeg pravnog i institucionalnog okvira za javno-privatno partnerstvo, osmišljenog u skladu s najboljom praksom; (e) razradu programa radi stvaranja solidnog sustava korporativnog upravljanja za poduzeća u vlasništvu države ili polujavna poduzeća te započinjanje plana privatizacije koji će pomoći poboljšanju ekonomske učinkovitosti i obnovi održivosti duga; (f) razradu i provedbu sveobuhvatnog plana reforme radi poboljšanja učinkovitosti i djelotvornosti naplate i administracije poreza, uključujući mjere za suzbijanje poreznih prijevara i utaja te očuvanje cjelovite i pravovremene provedbe zakona i standarda mjerodavnih za međunarodnu poreznu suradnju i razmjenu poreznih podataka; (g) reformu poreznog režima za nepokretnu imovinu; (h) reformu javne uprave radi poboljšanja njezina djelovanja i ekonomičnosti, posebice preispitujući veličinu i funkcionalnu organizaciju javnih službi te uvjete zapošljavanja u njima kako bi se osiguralo djelotvorno korištenje državnih resursa i pružanje kvalitetne usluge stanovništvu; (i) reformu cjelokupne strukture i razina socijalne pomoći radi postizanja učinkovite upotrebe resursa i osiguranja odgovarajuće ravnoteže između socijalne pomoći i poticanja na zapošljavanje. Planirana reforma javne pomoći osigurat će da socijalna pomoć služi kao sigurnosna mreža i jamči minimalni prihod onima koji si ne mogu priuštiti osnovni životni standard, pri čemu će se štititi poticaji za zapošljavanje; i (j) podvrgavanje javnih financija sveobuhvatnoj reviziji kako bi se, inter alia, procijenili razlozi koji su doveli do gomilanja prekomjernog duga. 9. Cipar će osigurati da suspenzija indeksacije plaća u širem javnom sektoru ostane na snazi do kraja programa. Svaka promjena minimalne plaće bit će u skladu s kretanjima u gospodarstvu i na tržištu rada, a usvojit će se nakon savjetovanja sa socijalnim partnerima. 10. Cipar će pripremiti detaljne prijedloge politika u pogledu rješavanja prepoznatih nedostataka svojih aktivacijskih politika. Cipar će poduzeti hitne mjere radi stvaranja mogućnosti za mlade ljude i poboljšanja njihovih izgleda za zapošljavanje u skladu s ciljevima Preporuke Vijeća o uspostavi jamstva za mlade. Osmišljavanje, upravljanje i provedba mjera usmjerenih na mlade dobro će se integrirati unutar šireg sustava aktivacijskih politika i uskladiti s reformom sustava socijalne skrbi i dogovorenim proračunskim ciljevima. 11. Cipar će donijeti sve preostale potrebne izmjene i dopune zakonodavstva specifičnog za sektore kako bi se u cijelosti provela Direktiva 2006/123/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama na unutarnjem tržištu[3]. Uklonit će se neopravdane prepreke na tržištu usluga, posebice u vezi s reguliranim zanimanjima. Okvir konkurentnosti poboljšat će se jačanjem funkcioniranja nadležnog tijela za konkurentnost i jačanjem neovisnosti i ovlasti nacionalnih regulatornih tijela. 12. Cipar će osigurati smanjenje broja neriješenih predmeta vezanih uz izdavanje vlasničkih listova, poduzeti mjere za ubrzanje brisanja teretovnica s vlasničkih listova koji se prenose pri kupnji nepokretne imovine te primjenjivati zajamčene vremenske okvire za izdavanje građevinskih dozvola i vlasničkih listova. 13. Cipar će izmijeniti pravila o prisilnoj prodaji imovine pod hipotekom i dopustiti privatne dražbe u najkraćem mogućem roku. Trajanje sudskih procesa smanjit će se, a neriješeni sudski predmeti riješit će se do kraja programa. Cipar će poduzeti inicijative za jačanje konkurentnosti u sektoru turizma usvajanjem konkretnog akcijskog plana koji vodi do provedbe mjerljivih ciljeva koji su prepoznati, inter alia, u nedavno revidiranoj stretegiji turizma za razdoblje 2011. – 2015.‑ Cipar će izvješćivati o potrebama za zrakoplovnim vezama kao temelju za strategiju politike zrakoplovstva. 14. U energetskom sektoru Cipar će u potpunosti provesti Treći paket energetskih propisa, u skladu s člankom 44. stavkom 2. Direktive o električnoj energiji i člankom 49. stavkom1. Direktive o zemnom plinu. Cipar će razmotriti hoće li iskoristiti odstupanja predviđena u navedenim člancima. Istovremeno će se sastaviti sveobuhvatni plan razvoja radi preraspodjele ciparskog energetskog sektora. Taj plan sadržavat će: (a) plan za uvođenje za infrastrukturu potrebnu za iskorištavanje zemnog plina, uzimajući u obzir komercijalne mogućnosti i rizike; (b) sveobuhvatni prikaz regulatornog režima i organizacije tržišta za restrukturirani energetski sektor i izvoz zemnog plina, uključujući režim dozvola i poreza koji maksimalno povećava prihode; i (c) plan za uspostavu institucionalnog okvira za upravljanje resursima ugljikovodika, uključujući fond za resurse, koji bi trebao primati javni prihod od iskorištavanja zemnog plina na pučini i njime upravljati te biti osnovan na temelju najboljih praksa prihvaćenih u svijetu. 15. Cipar će tijekom programskog razdoblja podnijeti zahtjev za tehničku pomoć Europskoj komisiji. U zahtjevu će se odrediti i navesti područja za tehničku pomoć ili savjetodavne usluge koje ciparske vlasti smatraju neophodnima za provedbu programa makroekonomske prilagodbe. Članak 3. Odluka Vijeća 2013/236/EU ukida se. Članak 4. Ova je Odluka namijenjena Republici Cipru. Sastavljeno u Bruxellesu, Za Vijeće Predsjednik [1] SL C 120, 26.4.2013., str. 1. [2] SL L 306, 23.11.2011., str. 41. [3] SL L 376, 27.12.2006., str. 36.