(20)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Danskoj u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Plan je usmjeren na ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u čistu i učinkovitu proizvodnju i uporabu energije, održivi promet te istraživanje i inovacije. Mjerama koje se odnose na istraživanje mogla bi se proširiti inovacijska baza i uključiti više poduzeća u istraživačke i inovacijske aktivnosti. Određene preporuke za Dansku, točnije „usmjeriti investicijsku politiku na obrazovanje i vještine”, i mjere za smanjenje nedostatka zdravstvenih radnika te učinkovit nadzor i provedbu okvira za sprečavanje pranja novca provode se izvan plana. Mjere koje se odnose na ta područja nisu uključene u plan za oporavak i otpornost.

(19)U Danskoj su periodični porezi na nekretnine trenutačno ograničeni, pa se ne povećavaju s tržišnim cijenama. Stoga ne mogu amortizirati cikluse cijena stambenih nekretnina i imaju štetne distributivne učinke. Parlament je 2017. odobrio novi sustav poreza na nekretnine, no on još nije stupio na snagu. Zbog poskupljenja stambenih nekretnina i dugog čekanja na socijalne stanove u glavnim urbanim područjima vlada nestašica cjenovno pristupačnih stambenih nekretnina. Usto, u području Kopenhagena znatno se povećao udio hipotekarnih kredita s omjerom duga i prihoda većim od četiri te omjerom kredita i vrijednosti nekretnine većim od 60 %, pa su takvi zajmoprimci potencijalno izloženi povećanju kamatnih stopa ili znatnom padu cijena stambenih nekretnina. Dansko vijeće za sistemske rizike izdalo je preporuke za smanjenje rizika za takve hipotekarne kredite, ali one nisu provedene.

(25)Na temelju ovlasti koje su šefovi država ili vlada EU-a utvrdili u Izjavi iz Versaillesa, planom REPowerEU nastoji se čim prije postupno ukinuti ovisnost Europske unije o uvozu fosilnih goriva iz Rusije. U tu svrhu, u dijalogu s državama članicama utvrđuju se najprikladniji projekti, ulaganja i reforme na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini EU-a. Cilj je tih mjera smanjiti sveukupnu ovisnost o fosilnim gorivima i potaknuti odmak od uvoza fosilnih goriva iz Rusije.

(26)Danska je predana postizanju cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova za 70 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. i postupnom ukidanju ugljena do 2028. Radi ostvarenja tih ambicioznih ciljeva u danskom nacionalnom energetskom i klimatskom planu predviđaju se znatna ulaganja u dodatne kapacitete za obnovljivu energiju i ulaganja u energetsku učinkovitost. Ubrzavanje uvođenja obnovljivih izvora energije i obnovljivog vodika moglo bi se potaknuti pojednostavnjenjem i ubrzavanjem postupaka izdavanja dozvola. Danska želi povećati kapacitete za proizvodnju električne energije iz energije vjetra na moru, no potrebna su dodatna ulaganja u prijenosne mreže kako bi se taj veći udio obnovljive energije mogao učinkovito iskoristiti. Ulaganjima u energetske i elektroenergetske interkonekcije, što uključuje hibridnu odobalnu imovinu, sa susjednim zemljama znatno bi se povećala sigurnost opskrbe energijom i prilagodljivost regionalnim promjenama, među ostalim i u kontekstu ruske invazije na Ukrajinu. Ukupna energetska ovisnost Danske o uvozu ruskih fosilnih goriva je 21,1 % (prosjek EU-a je 24,4 %) kad se, uz odgovarajuće pretpostavke, uzmu u obzir sekundarne ovisnosti zbog ponovnog uvoza. Kad je riječ o nafti, ovisnost o fosilnim gorivima iz Rusije u danskoj strukturi izvora energije 2020. bila je ispod prosjeka EU-a (12 % u usporedbi s prosjekom EU-a od 36,5 %). Za ugljen je bila iznad (97 % u odnosu na prosjek EU-a od 19,3 %), no ugljen ima mali udio u danskoj strukturi izvora energije (4,3 %). Udio prirodnog plina u strukturi izvora energije iznosi 12,8 % i premda Danska ne uvozi ruski plin izravno za domaću upotrebu, njezina ovisnost o uvozu plina iz Njemačke znači znatnu sekundarnu ovisnost, višu od prosjeka EU-a: 65 % domaće potrošnje čini plin uvezen iz Rusije, a prosjek EU-a je 41,1 %. Premda Danska, prema podacima iz 2020., još u znatnoj mjeri ovisi o uvozu ruske nafte i plina, predviđa se da će ta ovisnost prestati 2023., nakon dovršetka obnove postojećih postrojenja u sjevernomorskom polju, te da će Danska ponovno biti neto izvoznik plina. Ubrzavanje tekućih interkonekcijskih projekata također može potaknuti diversifikaciju opskrbe energijom. Preporučuje se da nova ulaganja u plinsku infrastrukturu i mreže budu, ako je moguće, otporna na buduće promjene kako bi se budućom prenamjenom za održiva goriva omogućila njihova dugoročna održivost. Ambicije Danske u pogledu energetske učinkovitosti još bi se mogle poduprijeti odgovarajućim dodatnim ulaganjima u dekarbonizaciju industrije, usluga, privatnih stambenih objekata i prometa. Ciljevi za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje korištenja energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti trebaju biti ambiciozniji radi usklađenja Danske s ciljevima paketa „Spremni za 55 %”.

(27)Iako će ubrzanje prelaska na klimatsku neutralnost i napuštanja fosilnih goriva stvoriti znatne troškove restrukturiranja u više sektora, Danska može iskoristiti mehanizam za pravednu tranziciju u kontekstu kohezijske politike kako bi smanjila socioekonomske posljedice tranzicije u najteže pogođenim regijama. Osim toga, Danska može iskoristiti i Europski socijalni fond plus kako bi poboljšala mogućnosti za zapošljavanje i ojačala socijalnu koheziju.

(28)Uzimajući u obzir Komisijinu ocjenu, Vijeće je ispitalo Program konvergencije za 2022. i njegovo je mišljenje navedeno u preporuci 1. u nastavku.

PREPORUČUJE da Danska u 2022. i 2023. poduzme mjere kojima je cilj:

1.Osigurati da rast tekućih rashoda koje financira država u 2023. bude u skladu s općim neutralnim smjerom politike, uzimajući u obzir stalnu privremenu i ciljanu potporu kućanstvima i poduzećima koja su najosjetljivija na povećanje cijena energije i osobama koje bježe iz Ukrajine. Pripremiti se za prilagodbu postojeće potrošnje u skladu s razvojem situacije. Povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju te energetsku sigurnost, među ostalim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost, plana RePowerEU i drugih fondova EU-a. U razdoblju nakon 2023. provoditi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija. Uvesti novi sustav poreza na nekretnine kako bi se ponovno uspostavila veza između tržišnih cijena i poreza te kako bi oporezivanje bilo pravednije. Potaknuti ulaganja u izgradnju cjenovno pristupačnih stambenih nekretnina kako bi se odgovorilo na najhitnije potrebe. Povećati financijsku otpornost visokozaduženih zajmoprimaca.

2.Nastaviti s provedbom plana za oporavak i otpornost, u skladu s ključnim etapama i ciljnim vrijednostima iz Provedbene odluke Vijeća od 13. srpnja 2021. Brzo dovršiti pregovore s Komisijom o programima kohezijske politike za razdoblje 2021.–2027. i početi s provedbom tih programa.

3.Ojačati politike kružnog gospodarstva i gospodarenja otpadom, među ostalim promicanjem sprečavanja nastanka i ponovne uporabe otpada, povećanjem recikliranja i postupnim prelaskom sa spaljivanja komunalnog otpada na zelenije izvore proizvodnje topline.

4.Smanjiti ukupnu ovisnost o fosilnim gorivima. Dodatno diversificirati opskrbu energijom i doprinijeti dekarbonizaciji gospodarstva ubrzavanjem uvođenja obnovljivih izvora energije, među ostalim reformama za pojednostavnjenje i ubrzavanje administrativnih postupaka i postupaka izdavanja dozvola, unapređenjem mreža za prijenos energije, povećanjem broja interkonekcija sa susjednim zemljama i poboljšanjem energetske učinkovitosti.

Sastavljeno u Bruxellesu