/* COM/2013/0901 final */ PRILOG





1. Uvod Dana 21. lipnja 2013., nakon što je Komisija objavila proljetnu prognozu 2013. i ocijenila programe stabilnosti i konvergencije država članica, Vijeće je odlučilo da je u slučaju Belgije, Španjolske, Francuske, Malte, Nizozemske, Portugala i Slovenije[1] potreban određeni broj mjera u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (članak 126. Ugovora). Konkretno, Vijeće je ispitalo postojeće stanje prekomjernog deficita u Španjolskoj, Francuskoj, Nizozemskoj, Portugalu i Sloveniji. Vijeće je zaključilo da su navedene države članice poduzele učinkovito djelovanje u skladu s preporukama Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora, ali da su neočekivani nepovoljni gospodarski događaji s većim nepovoljnim posljedicama za državne financije nastupili nakon donošenja prvotnih preporuka. Stoga je Vijeće (na preporuku Komisije) ocijenilo da su za dotične države ispunjeni uvjeti predviđeni člankom 3. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 za izdavanje novih preporuka u skladu s člankom 126. stavkom 7. Ugovora. Postojeće rokove za smanjenje prekomjernog deficita Vijeće je u slučaju Nizozemske produljilo do 2014., u slučaju Francuske, Portugala i Slovenije do 2015. te do 2016. u slučaju Španjolske. Vijeće je dotičnim državama odredilo rok 1. listopada za poduzimanje učinkovitog djelovanja i (s iznimkom Portugala[2]) za podnošenje detaljnog izvješća o konsolidacijskoj strategiji za ostvarenje ciljeva u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97[3]. Nadalje, na temelju preporuke Komisije Vijeće je u skladu s člankom 126. stavkom 8. Ugovora odlučilo da Belgija nije poduzela učinkovito djelovanje u skladu s Preporukom Vijeća od 2. prosinca 2009. za smanjenje svojeg prekomjernog deficita do 2012. te ju je na temelju članka 126. stavka 9. Ugovora pozvalo da smanji prekomjerni deficit do kraja 2013. U skladu s člankom 5. stavkom 1.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 Belgiji je za podnošenje izvješća o mjerama poduzetima radi usklađivanja s tim pozivom određen rok 15. rujna. Konačno, na temelju članka 126. stavka 6. Ugovora Vijeće je (na prijedlog Komisije) odlučilo pokrenuti novi postupak u slučaju prekomjernog deficita za Maltu te joj je u cilju smanjenja prekomjernog deficita do 2014. uputilo preporuku u skladu s člankom 126. stavkom 7. Vijeće je odredilo 1. listopada kao rok do kojeg Malta treba poduzeti učinkovito djelovanje te, u skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, podnijeti detaljno izvješće o konsolidacijskoj strategiji za ostvarenje tih ciljeva. 2. Ocjena poduzetog djelovanja U skladu s Uredbom (EZ) br. 1467/97 i revidiranim Kodeksom prakse[4] trebalo bi se smatrati da je država članica poduzela učinkovito djelovanje ako je djelovala u skladu s preporukom na temelju članka 126. stavka 7. UFEU-a. U Kodeksu prakse navodi se da je pri ocjeni učinkovitog djelovanja potrebno osobito uzeti u obzir činjenicu je li dotična država članica ostvarila godišnje proračunske ciljeve i osnovno poboljšanje svojeg ciklički prilagođenog salda, bez jednokratnih i ostalih privremenih mjera, u skladu s prvotnom preporukom Vijeća. Ako se utvrdi da je proračunski saldo niži od preporučenog ili se poboljšanjem ciklički prilagođenog salda, bez jednokratnih i ostalih privremenih mjera, ne izvrši prilagodba na kojoj počiva ostvarenje cilja, potrebno je iscrpno analizirati uzroke manjka. Kad je riječ o višegodišnjim prilagodbama, Kodeksom prakse propisuje se da bi se u ocjeni trebalo usredotočiti prvenstveno na već najavljene ili poduzete mjere kako bi se omogućio odgovarajući napredak u uklanjanju prekomjernog deficita u roku što ga je utvrdilo Vijeće. Izvješća o djelovanju poduzetom u skladu s preporukama i Odlukom Vijeća od 21. lipnja Komisiji su podnijele Belgija, Španjolska, Francuska, Malta, Nizozemska i Slovenija. Portugal, koji podliježe programu makroekonomske prilagodbe, izvješćuje o svojoj proračunskoj strategiji u kontekstu tog programa u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 472/2013 koja je stupila na snagu 30. svibnja 2013. Belgija, Španjolska, Francuska, Malta, Nizozemska i Slovenija podnijele su Komisiji i Euroskupini i svoje nacrte proračunskih planova za sljedeću godinu, u skladu s Uredbom (EU) br. 473/2013[5]. Komisija je pregledala izvješća o učinkovitom djelovanju što su ih podnijele države članice te je u kontekstu svoje jesenske prognoze 2013., objavljene 5. studenoga 2013., donijela ocjenu učinkovitog djelovanja. U slučaju Belgije, Španjolske, Francuske, Malte, Nizozemske i Slovenije (države članice europodručja), ta je ocjena uzeta u obzir i u Mišljenju Komisije od 15. studenoga 2013. o nacrtu proračunskih planova dotičnih država članica[6]. Glavni zaključci te ocjene navedeni su u Prilogu ovoj Komunikaciji. 3. Države članice europodručja koje podliježu programu makroekonomske prilagodbe Od 30. svibnja 2013., kada je na snagu stupila Uredba (EU) br. 472/2013 o jačanju gospodarskog i proračunskog nadzora u državama članicama europodručja koje su u poteškoćama ili kojima prijete ozbiljne poteškoće u odnosu na njihovu financijsku stabilnost, praćenje usklađenosti država članica europodručja koje podliježu programu makroekonomske prilagodbe s preporukama koje su im upućene u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita, a koje uključuju godišnje proračunske ciljeve programa makroekonomske prilagodbe u skladu s člankom 10. stavkom 2.b te Uredbe, odvija se u okviru redovitog praćenja programa koji je predviđen člankom 7. stavkom 4. te Uredbe. U skladu s tim člankom Komisija prati napredak države članice u provedbi njezina programa makroekonomske prilagodbe i o napretku obavješćuje Ekonomski i financijski odbor svaka tri mjeseca. U skladu s uobičajenom praksom Komisije, praćenje napretka dotične države članice u području proračuna usmjereno je na primjerenu provedbu korektivnih mjera dogovorenih s državom članicom. Stoga se dokaz o učinkovitom poduzimanju mjera koje su utvrđene u programu za ostvarenje proračunskih ciljeva smatra dostatnim za zaključak da je dotična država članica poduzela učinkovito djelovanje kako bi otklonila prekomjerni deficit u smislu članaka 3. i 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97. Tom se metodologijom, kojom se zamjenjuje metoda opisana u Kodeksu prakse, uzima u obzir posebna priroda ekonomske i proračunske discipline koja se primjenjuje na države članice koje podliježu programu makroekonomske prilagodbe. Posebno se uzima u obzir činjenica da su ekonomski scenarij i mjere koje je potrebno poduzeti dogovorene i detaljno utvrđene. 4. Zaključci Komisija je ocijenila proračunsko stanje te posebno djelovanje poduzeto u skladu s preporukama Vijeća (ili u slučaju Belgije, odlukom o pozivu). Komisija smatra da su Belgija, Španjolska, Francuska, Malta, Nizozemska i Slovenija poduzele učinkovito djelovanje i da za dotične države članice trenutačno nisu potrebne dodatne mjere u okviru postupka prekomjernog deficita. Pojedinosti ocjene Komisije navedene su u mišljenjima Komisije o nacrtima proračunskih planova dotičnih država članica. Konačno, Komisija podsjeća da je u slučaju Portugala posljednje ispitivanje usklađenosti programa završeno 3. listopada 2103. s pozitivnom ocjenom. Komisija će i dalje pomno pratiti proračunska kretanja u skladu s Ugovorom i Paktom o stabilnosti i rastu. [1] Svi dokumenti povezani s postupkom u slučaju prekomjernog deficita država članica dostupni su na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/corrective_arm/index_en.htm Vijeće je 21. lipnja izdalo i nove preporuke za Poljsku u skladu s člankom 126. stavkom 7. Poljska nadležna tijela podnijela su Komisiji izvješće o djelovanju poduzetom u skladu s preporukom. Ocjena tog izvješća predmet je preporuke Komisije za Odluku Vijeća u skladu s člankom 126. stavkom 8., koja je također donesena 15. studenoga 2013. [2] Portugal podnosi izvješće u okviru programa makroekonomske prilagodbe. U skladu s člankom 10. stavkom 2.a Uredbe (EU) br. 472/2013 Portugal je izuzet od obveze podnošenja zasebnog izvješća u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. [3] SL L 209, 2.8.1997., str. 6. [4] Dokument „Specifikacije za provedbu Pakta o stabilnosti i rastu i smjernice u pogledu oblika i sadržaja programa stabilnosti i konvergencije” dostupan je na sljedećoj adresi: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm . [5] Poljska (koja nije država članica europodručja) i Portugal (koji podliježe programu makroekonomske prilagodbe) nisu obvezni podnijeti svoje nacrte proračunskog plana. [6] Analiza službi Komisije, na kojoj se temelji ova ocjena, objavljena je u radnim dokumentima službi Komisije koji su priloženi mišljenjima Komisije. Prilog: Ocjena poduzetog djelovanja po državama 1. Belgija Nominalni saldo planiran u nacrtu proračunskog plana za 2013. niži je od referentne vrijednosti deficita od 3 % BDP-a. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. trenutačno se očekuje da će nominalni deficit biti nešto veći od ciljne razine utvrđene Odlukom Vijeća o pozivu od 21. lipnja 2013. (2,7 % BDP-a). U trenutku donošenja Odluke Vijeća o pozivu fiskalni je napor u 2013. procijenjen na 0,75 % BDP-a. Od tada su i savezna vlada i podsavezni subjekti poduzeli dodatne mjere kako bi proračune zadržali u predviđenim okvirima. Fiskalni se napor trenutačno procjenjuje na 0,8 % BDP-a. Međutim, nakon ispravka zbog revizije potencijalnog rasta naniže od trenutka donošenja Odluke Vijeća te zbog manjih prihoda u odnosu na prognozu na kojoj se temelji Odluka Vijeća, prilagođeno se strukturno poboljšanje procjenjuje na 1 % BDP-a, što je u skladu s naporom koji zahtijeva Vijeće (1 % BDP-a). Stoga se može zaključiti da je Belgija poduzela učinkovito djelovanje u skladu s Odlukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Taj zaključak potvrđuje i procjena „odozdo prema gore” kojom se procjenjuje razina dodatnog fiskalnog napora za 2013. na temelju diskrecijskih mjera na strani prihoda i kretanja rashoda pod kontrolom vlade[1] u razdoblju između osnovnog scenarija na kojem se temelji Odluka Vijeća i Komisijine jesenske prognoze, iz čega je vidljivo da je Belgija poduzela dodatne mjere za 2013. na ukupnoj razini većoj od 0,25 % BDP-a, što je u skladu s razinom mjera za koju se smatra da je potrebna za postizanje strukturnog cilja utvrđenog Odlukom Vijeća. 2. Španjolska Prema predviđanjima iz Komisijine jesenske prognoze 2013. nominalni će se deficit u 2013. smanjiti na 6,8 % BDP-a (6,5 % isključujući troškove rekapitalizacije banaka u okviru programa financijskog sektora), što je iznad ciljne razine koju je Vijeće preporučilo 21. lipnja 2013., te dodatno na 5,9 % BDP-a u 2014., što je malo iznad ciljne razine preporučene od strane Vijeća. Odgovarajuće poboljšanje strukturnog salda, ispravljeno zbog revizija potencijalnog rasta proizvodnje i neočekivano visokih/niskih prihoda, manje je od napora koje je preporučilo Vijeće, osobito kad je riječ o 2014. Iz procjene „odozdo prema gore”, kojom se procjenjuje razina dodatnog napora za 2013. na temelju diskrecijskih mjera na strani prihoda i kretanja rashoda pod kontrolom vlade u razdoblju između osnovnog scenarija na kojem se temelji Preporuka Vijeća i Komisijine jesenske prognoze, vidljivo je da u 2013. nisu poduzete dodatne neto konsolidacijske mjere u skladu s onim što se smatra potrebnim za ostvarenje strukturnih ciljeva utvrđenih u preporuci koja je izdana u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita (PPD). Fiskalni napor u 2014., u skladu s procjenom „odozdo prema gore”, iznosi oko 1,75 % BDP-a, što je nešto niže od razine koja se smatra potrebnom za ostvarenje strukturnih ciljeva utvrđenih u preporuci koja je izdana u okviru PPD-a. Dakle, izgledno je da će se Španjolska, uz uvjet da se uklone rizici za proračunski cilj, u 2013. uskladiti s preporukom Vijeća izdanom u okviru PPD-a, međutim, procjena za 2014. upućuje na opasnost od neusklađenosti. Za 2015. i 2016. Španjolska još nije utvrdila dovoljno mjera za vraćanje nominalnog državnog deficita na ciljne razine preporučene od strane Vijeća. Osim toga u 2015. se zbog mogućeg isteka privremenih mjera koje su poduzete u prethodnim godinama povećava odstupanje od ciljeva utvrđenih u okviru PPD-a. Međutim, proračunska prilagodba u 2015. i 2016. nije dovoljna za usklađivanje s revidiranom preporukom izdanom u okviru PPD-a. 3. Francuska Prema Komisijinim prognozama nominalni će deficit i u 2013. i u 2014. biti viši od preporučenog. Predviđa se da će promjene strukturnog salda, koji je osnova za predviđenu razinu nominalnog deficita, u 2013. iznositi 0,9 % BDP-a odnosno 0,7 % u 2014. Međutim, nakon ispravka zbog revizija procjena potencijalnog rasta BDP-a i nižih prihoda od poreza u odnosu na prognozu u vrijeme kada je izdana preporuka Vijeća, strukturni napor iznosi 1,3 %, odnosno 0,8 % BDP-a. Kad je riječ o izvršenju proračuna za 2013., najnoviji podaci o rezultatima upućuju na znatno niže prihode u usporedbi s proljetnim predviđanjima. To može biti posljedica nižih poreznih prihoda od gospodarske aktivnosti, ali i manjeg proračunskog učinka diskrecijskih mjera u odnosu na prvotne procjene. Do sada međutim nije provedena opsežnija revizija proračunskog učinka tih mjera jer francuska nadležna tijela smatraju da za to nema osnove sve dok ne budu dostupni podaci za cijelu 2013. S tim u vezi Komisija predviđa nešto veći manjak u odnosu na službene procjene, ali se ne može isključiti ni mogućnost još nepovoljnijih rezultata. Ispravljeni strukturni napor za 2014. također se čini u skladu s preporukom Vijeća. Međutim, sastavni dijelovi restriktivne fiskalne politike na kojima se temelji Komisijina prognoza nisu posve u skladu s onim što je opisano u nacrtu proračunskog plana. U nacrtu je predviđeno smanjenje potrošnje u visini od 80 % ukupne prilagodbe (mjereno poboljšanjem strukturnog salda), dok će prema Komisijinoj prognozi uštede iznositi manje od polovine tog iznosa uglavnom kao posljedica očekivanih prekoračenja rashoda i različitog tretmana jednokratnih mjera na strani prihoda. Iz procjene „odozdo prema gore” vidljivo je da je ukupna razina mjera provedenih u 2013. nešto ispod razine od 1,5 % BDP-a iz preporuke Vijeća. Za 2014. se na temelju iste analize predviđa da će fiskalni napor biti nešto niži od razine mjera za koju se smatra da je potrebna za ostvarenje strukturnog cilja iz preporuke (tj. iznad 1 % BDP-a), što je još jedan pokazatelj neizvjesnosti povezane s fiskalnim prognozama. Kad je riječ o 2015., nacrtom proračunskog plana predviđeno je da će deficit dosegnuti 2,8 % BDP-a, što je u skladu s preporukom Vijeća. Međutim, prema predviđanjima Komisije, i pod uobičajenom pretpostavkom nepromijenjenih politika, očekuje se da će deficit iznositi 3,7 % BDP-a, što znači da će osim već utvrđenih mjera biti potreban cijeli niz novih mjera kako bi se osiguralo ostvarenje cilja za 2015. Općenito govoreći, iako postoje i pozitivni i negativni rizici za očekivane proračunske rezultate i posljedično za osnovno poboljšanje strukturnog salda, može se smatrati da je Francuska poduzela učinkovito djelovanje u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. 4. Malta U skladu s Komisijinom jesenskom prognozom 2013. nominalni deficit u 2013. u skladu je s ciljem navedenim u preporuci izdanoj u okviru PPD-a. Međutim, fiskalni napor je na razini 0,3 % BDP-a. Ako se uzme u obzir revizija naniže potencijalnog rasta proizvodnje provedena nakon izdavanja preporuke u okviru PPD-a i učinak sastava gospodarskog rasta na prihode, prilagođena promjena strukturnog salda (0,5 % BDP-a) nešto je niža od preporučenog godišnjeg strukturnog napora (0,7 % BDP-a). Dakle, iako se može smatrati da je Malta do sada poštovala preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013., postoji rizik da se prekoračenje deficita neće smanjiti jer se napori usmjereni na ostvarenje tog cilja čine nedostatnima. Stanje će se morati ponovno ocijeniti na temelju podataka koji će biti dostupni u proljeće 2014. S druge strane, u očekivanju ocjene proračuna 2014., za 2014. nisu ispunjeni ni nominalni ni strukturni zahtjevi u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita jer je prema Komisijinoj prognozi deficit i dalje iznad ciljne razine od 2,7 % BDP-a utvrđene u okviru PPD-a, dok je prilagođeni strukturni saldo (0,34 % BDP-a) ispod razine preporučenog godišnjeg fiskalnog napora (0,7 % BDP-a). Međutim, predviđanjima deficita za 2014. (3,4 % BDP-a u odnosu na preporučenih 2,7 % BDP-a) nisu uzete u obzir konsolidacijske mjere iz proračuna za 2014., o kojima podaci nisu bili dostupni do krajnjeg datuma. Potrebno je napomenuti da bi mjere uključene u nacrt proračunskog plana, u njihovoj nominalnoj vrijednosti, smanjile očekivani deficit za 0,2 % BDP-a. To i dalje ne bi bilo dovoljno za usklađivanje s preporukom u okviru PPD-a. 5. Nizozemska Očekuje da će u 2013. nominalni deficit biti ispod ciljne razine od 3,6 % BDP-a iz preporuke Vijeća izdane u okviru PPD-a. Za 2013. su ispunjeni zahtjevi iz PPD-a u odnosu na ciljne razine deficita (i nominalnog i strukturnog) te je provedeno učinkovito djelovanje u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Prema predviđanjima, nominalni će deficit u 2014. ostati iznad preporučene nominalne razine od 2,8 % BDP-a. U skladu s jesenskom prognozom 2013. promjena strukturnog salda ispravljenog za promjene potencijalnog rasta i neočekivano niske prihode iznosi 0,5 % BDP-a, što je ispod napora od oko 0,7 % BDP-a preporučenog u okviru PPD-a. Iz procjene „odozdo prema gore”, kojom se procjenjuje razina fiskalnog napora za 2014. na temelju dodatnih mjera na strani prihoda i kretanja rashoda pod kontrolom vlade u razdoblju između scenarija u okviru PPD-a i Komisijine jesenske prognoze 2013., vidljivo je da je Nizozemska poduzela dodatne mjere za 2014. na razini od oko 1 % BDP-a, što je u skladu s razinom mjera za koju se smatra da je potrebna za postizanje strukturnih ciljeva utvrđenih u preporuci u okviru PPD-a. 6. Slovenija Ciljni nominalni deficiti, za koje je u nacrtu proračunskog plana planirano da će u 2013. iznositi 5,6 % BDP-a odnosno 6,7 % BDP-a u 2014., veći su od ciljnih razina deficita iz PPD-a, a koje za iste godine iznose 4,9 % odnosno 3,3 % BDP-a. U Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. također se predviđaju deficiti iznad razina što ih je Vijeće preporučilo u lipnju 2013. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. promjena strukturnog salda iznosit će -0,1 % BDP-a u 2013. odnosno 0,7 % BDP-a u 2014. Međutim, nakon ispravka zbog neostvarenih prihoda i revizija izračuna potencijalnog rasta, prilagođeno strukturno poboljšanje procjenjuje se na 0,6 % BDP-a i u 2013. i u 2014. Iako je to nešto manje od godišnjeg strukturnog napora u visini od 0,7 % BDP-a koji je bio preporučen za 2013., ipak je malo iznad razine od 0,5 % BDP-a koja je preporučena za 2014. Iz procjene „odozdo prema gore”, kojom se procjenjuje razina dodatnog fiskalnog napora na temelju diskrecijskih mjera na strani prihoda i kretanja rashoda pod kontrolom vlade u razdoblju između osnovnog scenarija na kojem se temelji Preporuka Vijeća i Komisijine jesenske prognoze 2013., vidljivo je da ukupni fiskalni napor u 2013. iznosi oko 1,1 % BDP-a, tj. nešto više od 1 % BDP-a dodatnih konsolidacijskih mjera koje se u preporuci u okviru PPD-a iz lipnja 2013. navode kao prikladne za ostvarenje strukturnog cilja za 2013. U 2014., u skladu s procjenom „odozdo prema gore”, ukupni će opseg konsolidacijskih mjera donesenih nakon preporuke u okviru PPD-a iz lipnja 2013. iznositi oko 1,4 % BDP-a. To je nešto niže od 1,5 % BDP-a dodatnih konsolidacijskih mjera koje se u preporuci u okviru PPD-a iz lipnja 2013. navode kao prikladne za ostvarenje strukturnog cilja za 2014. S obzirom na navedeno i na temelju trenutačnih podataka čini se da je Slovenija u 2013. poduzela učinkovito djelovanje te da je na putu da u 2014. ostvari preporučeno strukturno poboljšanje, iako s malim manevarskim prostorom. [1] Isključujući plaćanja naknada za nezaposlene povezanih s promjenom broja nezaposlenih i promjene rashoda za kamate povezane s promjenama kamatnih i tečajnih stopa.