Zahvaljujući osnivanju Europskog vijeća za inovacije (EIC), najperspektivnija deep tech start-up poduzeća u Europi mogu dobiti dodatnu potporu iz Fonda EIC-a za proširenje svojih revolucionarnih inovacija jedinstvenom kombinacijom javnih bespovratnih sredstava i ulaganja u tzv. strpljivi vlasnički kapital. Fond će postati najveći europski ulagač u deep tech poduzeća u ranoj fazi tako što će se EIC-ov proračun od 10 milijardi EUR iskoristiti za privlačenje iznosa od 30 do 50 milijardi EUR od drugih privatnih ulagača.

Europa je među najbrže rastućim regijama kad je riječ o ulaganjima privatnog kapitala. Od 2016. do 2020. bilježila je brži rast od Kine i SAD-a, ali s niže polazišne osnove. Osim toga, u europska start-up poduzeća uloženo je 33 % ukupnog kapitala u cijelom svijetu u krugovima do 5 milijuna USD, u odnosu na američka s 35 %.

Mjere u ovoj Komunikaciji, grupirane u pet vodećih područja, mogu se provoditi zajednički kako bi se prednosti jedinstvenog tržišta, kvalitetnih industrijskih temelja i baze talenata, stabilnih institucija i demokratskih društava iskoristile za poticanje deep tech inovacija u EU-u te kako bi se ostvarile mogućnosti koje nudi usporedna tranzicija i izgradila trajna globalna partnerstva, a ujedno zadovoljila potreba za budućom otvorenom strateškom autonomijom. Mjere se se nadovezuju na prošle i aktualne inicijative, kako bi se poboljšala uspješnost EU-a u području inovacija te ciljeva i prioriteta novog europskog istraživačkog prostora (EIP), europskog prostora obrazovanja, europske strategije za sveučilišta, Akcijskog plana za digitalno obrazovanje i ciljeva za digitalno desetljeće s povezanim ciljem dosezanja brojke od 20 milijuna stručnjaka za informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) do 2030. Ciljeve ove Komunikacije dijelila je i konferencija o budućnosti Europe, navodeći ih u svojem završnom izvješću iz svibnja 2022. u kojem se poziva na „osiguravanje većeg sudjelovanja novoosnovanih poduzeća i MSP-ova u inovacijskim projektima jer se time jača njihova inovacijska snaga, konkurentnost i umrežavanje. U Komunikaciji se ujedno daje pregled uspješnosti EU-a u području inovacija, koja je podrobnije razmotrena u priloženom radnom dokumentu službi.

Potaknuta razmatranjima o gospodarstvu koje više teži kružnom modelu, digitalizaciji i učinkovitom iskorištavanju resursa, pandemijom ili ruskom agresijom na Ukrajinu, poduzeća će morati izgraditi nove kapacitete i tražiti pouzdane partnere kako bi ojačala otpornost lanaca opskrbe te razviti nove trgovinske prilike i suradnju s obzirom na to da inovacije sve više poprimaju međunarodnu dimenziju. U okviru programa Obzor Europa, Erasmus+ i drugih programa i politika EU-a dosljedno se podupire takva suradnja s pouzdanim partnerima, među ostalim sporazumima o pridruživanju. U Komunikaciji o globalnom pristupu istraživanju i inovacijama predviđen je poboljšani okvir za razvoj takve suradnje. Nadalje, u novoj strategiji EU-a za globalnu povezivost, Global Gateway, i Komunikaciji o reviziji trgovinske politike naglašava se važnost produbljivanja međunarodnih partnerstava, diversifikacije trgovinskih odnosa i iskorištavanja otvorenosti i privlačnosti jedinstvenog tržišta EU-a.

Prihvaćanje deep tech inovacija i sposobnost regija EU-a da inovacijama pridonesu i od njih ostvare korist ojačat će se i mjerama za premošćivanje postojanog inovacijskog jaza među državama članicama i regijama. Time će se ojačati unutarnja kohezija i ostvariti šire gospodarske i socijalne koristi – trenutačno su najuspješnije regije do devet puta inovativnije od onih s najlošijim rezultatima, a tehnološki rezultati izmjereni na temelju broja patenata koncentrirani su u regijama u kojima se nalaze sjedišta velikih poduzeća i u kojima postoji velik udio proizvodnih poduzeća.

U tijeku je novi val inovacija: riječ je o deep tech inovacijama, koje se temelje na najsuvremenijoj znanosti, tehnologiji i inženjerstvu i koje često objedinjuju postignuća u fizičkoj, biološkoj i digitalnoj sferi te mogu iznjedriti revolucionarna rješenja za suočavanje s globalnim izazovima. Deep tech inovacije koje nastaju u okviru sve brojnije skupine inovativnih start-up poduzeća u EU-u mogu potaknuti inovacije u cijelom gospodarstvu i društvu. To zatim može preobraziti poslovno okruženje i povezana tržišta EU-a i pomoći u suočavanju s najhitnijim društvenim izazovima, među ostalim omogućujući postizanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

Inovacije su ključne za poticanje konkurentnosti Europe i osiguravanje zdravlja i dobrobiti njezinih građana. One oblikuju tržišta, preobražavaju gospodarstva, potiču postupne promjene kvalitete javnih usluga i neophodne su za ostvarivanje glavnih ciljeva usporedne zelene i digitalne tranzicije.

Komisija će uvesti pilot-indeks rodne ravnopravnosti i raznolikosti u inovacijama. On će obuhvaćati podatke o ženama i drugim manje zastupljenim skupinama, uključujući osobe s invaliditetom, u inovativnim start-up i rastućim poduzećima, kao i među ulagačima i fondovima koji ulažu u takva poduzeća. Temeljit će se na studiji u kojoj će se procijeniti rodne razlike u ulaganjima na razini poduzeća kojima upravljaju žene i na razini fondova kojima upravljaju žene. U okviru studije osmislit će se usklađena metodologija za pouzdano i sustavno prikupljanje podataka te će se predložiti odgovarajuća analiza podataka kako bi se bolje potkrijepilo oblikovanje politika. Programima kao što je Women2Invest dodatno će se podupirati djelovanje usmjereno na povećanje raznolikosti tako što će se ulagačima pomoći da se povežu s raznolikijom bazom talenata i iz nje zapošljavaju kandidate.

Osim toga, Komisija će zajedno s državama članicama i EIB-om procijeniti komplementarnosti između postojećih EU-ovih instrumenata financiranja i novijih inicijativa kao što je Inicijativa europskih tehnoloških predvodnika (ETCI, kojoj će Grupa EIB-a u početku dodijeliti do 500 milijuna EUR) kako bi se riješio problem razlika u rastu među europskim deep tech poduzećima.

U sporazumu o jamstvu u okviru programa InvestEU koji su Europska komisija i Grupa Europske investicijske banke (EIB) potpisale u ožujku 2022. postavlja se temelj za uvođenje financijskih proizvoda iz programa InvestEU u okviru sastavnice koja se odnosi na istraživanja, inovacije i digitalizaciju, na temelju koje će Grupa EIB-a do 2027. dodijeliti 5,5 milijardi EUR kao potporu revolucionarnim inovacijama. Oslanjajući se na uspjeh pilot-projekta, u okviru programa InvestEU proširit će se mehanizam europske mjere za rast utemeljen na rizičnom kapitalu (ESCALAR). Proširenjem će se privući više novih privatnih fondova i posebno institucionalnih ulagača jer će se poduzetnički vlasnički kapital dopuniti kvazivlasničkim kapitalom smanjene rizičnosti. Na taj bi se način kapacitet za ulaganje određenog fonda poduzetničkog kapitala mogao udvostručiti, a da se europsko okruženje poduzetničkog kapitala pritom ne naruši privlačenjem dodatnih privatnih ulaganja koja se ne temelje na načelu pari passu.

U skladu s ciljevima akcijskog plana Komisije za uniju tržišta kapitala iz 2020. Komisija će predložiti Akt o uvrštenjima u drugoj polovini 2022. Aktom o uvrštenjima pojednostavnit će se i olakšati početni i postojeći zahtjevi u pogledu uvrštenja za određene vrste poduzeća kako bi se smanjili troškovi i povećala pravna sigurnost za izdavatelje te ujedno zajamčili zaštita ulagatelja i integritet tržišta. Kako bi se određenim osnivačima i kategorijama (npr. izdavateljima uvrštenima na rastuća tržišta MSP-ova) omogućilo da zadrže kontrolu nakon uvrštenja, a da pritom prikupe veći iznos sredstava i ostvare pogodnosti povezane s uvrštenjem, u okviru Akta o uvrštenjima može se predložiti i minimalno usklađivanje nacionalnih pravnih režima koje se odnosi na strukture dvostrukih razreda dionica u cijelom EU-u. Nadalje, zahvaljujući jamstvu EU-a u okviru inicijative za inicijalnu javnu ponudu MSP-ova iz programa InvestEU, Europski investicijski fond uložit će u MSP-ove koji iziđu na burzu ili namjeravaju to učiniti. To će privući dodatna privatna ulaganja za potporu širenju i rastu MSP-ova.

Predmetna vodeća inicijativa usmjerena je na mjere kojima će se ubrzati rast deep tech start-up poduzeća u EU-u. Do 2025. iz neiskorištenih izvora privatnog kapitala moglo bi se mobilizirati približno 45 milijardi EUR financijskih sredstava za rastuća poduzeća, a ujedno bi se mogli smanjiti troškovi uvrštenja na javna tržišta.

Međutim, u EU-u postoji znatno manji broj tehnoloških rastućih poduzeća nego u SAD-u i Kini, a financiranje rastućih poduzeća zaostaje u odnosu na financiranje start-up poduzeća. Brojni čimbenici koče EU. Tradicionalni bankovni proizvodi, kao što su zajmovi, kreditne linije i prekoračenja po bankovnom računu i dalje su glavni izvor vanjskog financiranja za europska poduzeća. Alternativni tržišni resursi, kao što je vlasnički kapital, imaju relativno malu ulogu u EU-u, a poreznim sustavom jača se status quo jer se plaćanje kamata na financiranje zaduživanjem može odbiti od poreza, dok za troškove povezane s vanjskim financiranjem vlasničkim kapitalom u većini država članica to nije moguće.

Komisija će 2023. uspostaviti i objekte za testiranje i eksperimentiranje za inovacije u području umjetne inteligencije na europskoj razini. To će inovatorima omogućiti da testiraju najsuvremenija rješenja i proizvode u stvarnim uvjetima i u odgovarajućim razmjerima.

Osim toga, Komisija će osnovati savjetodavnu skupinu za propise prilagođene inovacijama, pilot-skupinu koja će u ranim fazama oblikovanja politika davati savjete o novim tehnologijama u vezi s regulatornim okruženjem i poslovnim modelima radi svraćanja pozornosti na upotrebu naprednih digitalnih tehnologija u okviru javnih usluga. To će posebno obuhvaćati uvođenje odabranih slučajeva upotrebe u javnom sektoru i zahtjeve u pogledu interoperabilnosti za digitalna rješenja koja donesu javne uprave u EU-u. Skupina može savjetima podupirati i mjere i programe povezane s javnom nabavom i eksperimentiranjem s novim naprednim digitalnim tehnologijama koje provode javna tijela u kontroliranim okruženjima (regulatorna izolirana okruženja).

Nadalje, iskorištavanjem uloge javnog sektora kao vodećeg korisnika mogu se oblikovati tržišta, pružiti poboljšane i pristupačne usluge, privući privatna ulaganja u situacijama u kojima bi inače bila nedostatna i, što je još važnije, inovativna start-up poduzeća tako bi dobila prvog klijenta. Javna tijela u EU-u troše oko 14 % BDP-a (oko 2 bilijuna EUR godišnje) na nabavu proizvoda i usluga. U skladu s referentnim vrijednostima na razini EU-a za modernizaciju javnih usluga i jačanje industrijske konkurentnosti EU-a u svijetu potrebno je udvostručiti ulaganja u javnu nabavu inovativnih rješenja. Iako je do danas 81 % zemalja OECD-a izradilo nacionalne strategije s politikama kojima se potiče javna nabava inovativnih rješenja, samo trećina država članica EU-a ima takve strategije. Podaci koji mogu pomoći u poboljšanju postojećih pristupa nedostaju ili su nedosljedni, što otežava utemeljeno donošenje odluka.

U okviru te mjere, koja će se pokrenuti do kraja 2023., utvrdit će se do 100 regija koje nastoje poboljšati koordinaciju i usmjerenje svojih ulaganja i politika u području istraživanja i razvoja na regionalnoj razini. Očekuje se da će te regije dati prednost trima ili četirima međuregionalnim inovacijskim projektima, među ostalim u području deep tech inovacija, povezanima s ključnim prioritetima EU-a. Temeljit će se na strategijama pametne specijalizacije i, ako je primjenjivo, na sudjelovanju u partnerstvima za regionalne inovacije, pilot-projektu u kojem su sudjelovala 74 područja EU-a (uključujući 63 regije razine NUTS2), a koji su u travnju 2022. pokrenuli Europska komisija i Europski odbor regija.

Cilj je mjere ojačati inovacijske ekosustave u cijelom EU-u ubrzavanjem razvoja i primjene inovacija, uključujući deep tech inovacije. Njome se predviđa povezivanje manje inovativnih s inovativnijim regijama kako bi se odgovorilo na najvažnije izazove s kojima se EU suočava, a to su smanjenje ovisnosti o fosilnim gorivima, povećanje globalne sigurnosti opskrbe hranom, ovladavanje digitalnom transformacijom (uključujući kibersigurnost), poboljšanje zdravstvene skrbi i provedba načela kružnosti.

Nadalje, Komisija i dalje potiče veću usklađenost i sinergiju između politika EU-a i mehanizama financiranja kojima se podupiru poslovne inovacije na svim razinama, među ostalim u državama članicama u okviru programa politike za novi EIP. To uključuje planove industrijske tehnologije kojima se nastoje uskladiti ulaganja u istraživanje i inovacije na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se potaknuli razvoj i prihvaćanje inovativnih tehnologija i centara EIP-a. Mehanizam za oporavak i otpornost dodatno će pridonijeti tom razvoju. Osigurat će se 44 milijarde EUR (prema cijenama iz 2021.) u obliku zajmova i bespovratnih sredstava za rješavanje problema specifičnih za pojedine zemlje koji su utvrđeni u okviru europskog semestra te za promicanje zelene i digitalne tranzicije, što će pridonijeti otpornosti cijelog sustava.

Istraživačke i tehnološke infrastrukture pridonose i privlačenju najboljih istraživača, inženjera, tehničara i studenata te imaju kapacitete za podupiranje regionalnih inovacijskih ekosustava. U europskim regijama usklađivanjem potpore iz EFRR-a sa strategijama pametne specijalizacije potiču se lokalizirane inovacije i promiču se ulaganja usklađena s regionalnim poslovnim potrebama i mogućnostima. To je dovelo do uspostave regionalnih inovacijskih centara i industrijskih klastera na temelju smještanja istraživačkih infrastruktura, visokih učilišta, istraživačkih i tehnoloških organizacija te industrije na istu lokaciju (npr. Grenoble, Hamburg ili Brno). Europska platforma za suradnju klastera omogućuje pregled specijalizacije i učinka takvih klastera u 201 europskoj regiji, a programi EU-a, uključujući rad Europske poduzetničke mreže, olakšavaju uspostavljanje ključnih veza s međunarodnim partnerima i lancima opskrbe, što upućuje na važnost otvorenosti i trgovinskih partnerstava za gospodarstvo EU-a. Komisija je pokrenula i inicijativu „Zajedničko mapiranje dionika za potporu inovacijama” kako bi se omogućilo sveobuhvatno mapiranje dionika koji podupiru inovacije i najsuvremenijih pomoćnih instrumenata u svim regionalnim inovacijskim ekosustavima u Europi.

Komisija će poduprijeti uspostavu stručne savjetodavne službe za javnu nabavu u području inovacija. Ona će posredovati između javnih naručitelja i inovativnih dobavljača. Komisija će, na primjer, poduprijeti i uspostavljanje živih laboratorija i inkubatora kako bi se inovatori i akteri javne uprave povezali radi pružanja inovativnih rješenja u područjima u kojima za to postoji potreba javnosti. Nadalje, Komisija će ažurirati svoje ocjenjivanje nacionalnih okvira politike i ulaganja u javnu nabavu inovativnih rješenja u Europi prema referentnim vrijednostima na razini EU-a te ocijeniti provedbu postupka partnerstva za inovacije u okviru Direktive o javnoj nabavi iz 2014. i postupka za pretkomercijalnu nabavu, koji nisu obuhvaćeni direktivama o javnoj nabavi i međunarodnim sporazumima o javnoj nabavi.

Bolonjski i lisabonski procesi dosad su imali ključnu ulogu u poboljšanju konkurentnosti Europe u visokom obrazovanju, jačanju suradnje i mobilnosti u Europi te poticanju talenata iz cijelog svijeta na preseljenje u Europu. Prijedlozi u okviru EIP-a, europskog prostora obrazovanja, Programa vještina, europske strategije za sveučilišta te paketa za vještine i talente zajedno s programima EU-a kao što su Europski socijalni fond plus, aktivnosti Marie Skłodowska Curie, Erasmus+ i Erasmus za mlade poduzetnike isto tako imaju važnu ulogu u razvoju, privlačenju i zadržavanju vještina.

Nadalje, u okviru nove mjere „EIC ScaleUp 100” utvrdit će se skupina od stotinu deep tech start-up poduzeća koja mogu postati globalni predvodnici ili potencijalni „jednorozi” iz portfelja Europskog vijeća za inovacije i drugih programa EU-a. Do sredine 2023. ta će poduzeća početi primati pojačanu potporu za razvoj svoje strategije i tima za vodstvo, zaštitu intelektualnog vlasništva, povezivanje sa strateškim ulagačima i partnerima, širenje na međunarodnoj razini i povezivanje s mogućnostima za nacionalnu potporu za rast. Osim izravne potpore poduzećima, u okviru inicijative razmjenjivat će se i primjeri uspješne prakse među državama članicama i mrežama na razini Europe.

Dosad su dva važna projekta od zajedničkog europskog interesa u vrijednosnom lancu baterija omogućila velika ulaganja u istraživanje i inovacije te potporu prvim industrijskim primjenama novih tehnologija baterija. Uz više od 6 milijardi EUR financijskih sredstava država članica omogućit će se dodatna privatna ulaganja u iznosu od 14 milijardi EUR. Drugi važan projekt od zajedničkog europskog interesa u području mikroelektronike provest će se na temelju uspjeha prvog, a Komisija će aktivno podupirati postojeće aktivnosti država članica u oblikovanju takvih projekata u područjima zdravstva, infrastrukture i usluga u oblaku te tehnologija i sustava vodika kako bi se procjena prvog važnog projekta od zajedničkog europskog interesa usmjerenog na vodik iz obnovljivih izvora i niskougljični vodik dovršila do ljeta 2022. Nadalje, u okviru plana RePowerEU Komisija će podupirati države članice u udruživanju resursa usmjerenih na revolucionarne tehnologije i inovacije duž lanaca vrijednosti solarne energije i energije vjetra te dizalica topline.

Nadalje, na temelju predloženog europskog akta o čipovima poduzet će se mjere za jačanje konkurentnosti i otpornosti Europe u području poluvodičkih tehnologija i primjena. Time će se poduprijeti usporedna digitalna i zelena tranzicija te ojačati europsko tehnološko vodstvo, a time i ambicije u pogledu otvorene strateške autonomije u tom području. Ulaganja u sljedeću generaciju tehnologija obuhvaćat će potporu za pristup alatima za projektiranje i pilot-linijama za izradu prototipa, testiranje i eksperimentiranje na razini cijele Europe. Ulaganjima u vrijednosti većoj od 43 milijarde EUR poduprijet će se ciljevi politike iz akta o čipovima u razdoblju do 2030., a uglavnom će ih pratiti dugoročna privatna ulaganja.

U okviru plana REPowerEU Europska komisija obvezala se na poticanje revolucionarnih inovacija u području vodika iz obnovljivih izvora i niskougljičnog vodika, jedne od ključnih tehnologija za prekidanje ovisnosti o fosilnim gorivima. Zahvaljujući 200 milijuna EUR dodatnih sredstava iz programa Obzor Europa, broj dolina vodika u EU-u, počevši od četvrtog tromjesečja 2022., udvostručit će se kako bi do 2025. dosegnuo 50. One će obuhvaćati nekoliko primjena vodika te će se objediniti u integrirani regionalni ekosustav koji će pokrivati cijeli lanac vrijednosti, usklađen s regionalnim zahtjevima. Međusobno će se povezati i postojeće doline vodika u EU-u kako bi se ubrzalo uvođenje gospodarstva na temelju vodika u EU-u, uz financiranje u okviru Instrumenta za povezivanje Europe.

U okviru predmetne mjere uzet će se u obzir postojeće aktivnosti usmjerene na jačanje i povezivanje industrijskih i regionalnih inovacijskih ekosustava. To uključuje instrument I3 u okviru kohezijske politike, seoske inkubatore (eng. Startup Villages) u okviru politike dugoročne vizije za ruralna područja; euroklastere (eng. Euroclusters) u okviru Programa jedinstvenog tržišta i Obzor Europa, uključujući europske inovacijske ekosustave, Startup Europe, širenje sudjelovanja i jačanje europskog istraživačkog prostora, misije i rad EIT-ovih zajednica znanja i inovacija (ZZI) i regionalnog programa za inovacije.

EIT je uspostavio najveću mrežu inovacijskih partnera, koja broji 2 900 partnera i koja je posebno usmjerena na programe edukacije u kojima se objedinjuju tehničke i poduzetničke vještine, kao i na usluge osnivanja i ubrzanog razvoja start-up poduzeća uz osiguravanje ulaganja u vlasnički kapital za start-up poduzeća. Pri ostvarivanju cilja digitalnog desetljeća koji se odnosi na vještine države članice dobit će potporu i iz strukturiranog dijaloga o digitalnom obrazovanju i vještinama pokrenutog u listopadu 2021. nakon govora predsjednice Ursule von der Leyen o stanju Unije. To će pridonijeti utvrđivanju postojećih razlika na nacionalnoj razini i promicanju uspješnih pristupa za poboljšanje digitalnih vještina i povezanog osposobljavanja.

Nadalje, više država članica pokrenulo je i „vize za start-up poduzeća”, a 26 zemalja (24 države članice EU-a i Island) potpisalo je 2021. izjavu o standardu EU-a Start-up Nations, u kojoj se promiču politike koje će pogodovati start-up poduzećima i olakšati pristup talentima, uključujući međunarodne talente.

Unatoč tomu, čini se da EU gubi u globalnoj utrci za talente. Kvalificirani istraživači i potencijalni članovi akademske zajednice preselili su se iz EU-a u SAD, a EU je manje uspješan od drugih zemalja OECD-a kao što su SAD, Kanada i Australija u privlačenju svjetskih talenata u ranijim fazama karijere, među ostalim na razini doktorata. Pristup talentima otežavaju i strukturne prepreke te još uvijek prisutne predrasude, što dovodi do nedostatka raznolikosti u određenim područjima STEM-a: žene čine 22,4 % doktoranada u području IKT-a i 29,4 % u području inženjerstva, proizvodnje i graditeljstva.

Ujedno se zbog demografskih promjena smanjuje broj radno sposobnih stanovnika EU-a, a predvidive promjene na tržištu rada upućuju na vjerojatnost sve veće neusklađenosti ponuđenih i traženih vještina te budući nedostatak radne snage. Na primjer, u EU-27 postoji relativno velik udio stručnjaka s vještinama u području naprednih proizvodnih tehnolo5gija i industrijske biotehnologije, ali u području umjetne inteligencije i kibersigurnosti primjetan je jaz u odnosu na SAD.

Zbog visoke koncentracije talenata u državama članicama EU-a taj će manjak postati još izraženiji. Izvješća o inicijativi HEInnovate po zemljama pokazuju da su najinovativnija i najpoduzetnija visoka učilišta koncentrirana u glavnim gradovima, zbog čega nastaju razlike između potreba gospodarstva i dostupnosti talenata. Regije s potencijalom za razvoj tehnologija ključnih za zelenu tranziciju, kao što su obnovljivi izvori energije, često su udaljene od onih s industrijama u tranziciji, kao što je rudarenje ugljena.

Suradnja sveučilišta i industrije te suradnja s istraživačkim i tehnološkim infrastrukturama ključni su kanali za proizvodnju, vrednovanje i širenje novih znanja. Međutim, dokazi upućuju na to da je međusektorska mobilnost neujednačena unatoč izraženijoj potvrdi njezine vrijednosti. Visokoobrazovnim, istraživačkim i tehnološkim infrastrukturama i ustanovama za osposobljavanje, posebno u manje inovativnim regijama, trenutačno nedostaju poticaji, iskustvo i resursi koji su im potrebni kako bi djelotvornije surađivali s regionalnim i međunarodnim partnerima u industriji. Poduzetničke mreže i osposobljavanje, koji su ključni za izgradnju kapaciteta i iskustva u prepoznavanju mogućnosti te za komercijalizaciju inovativnih prijedloga isto tako nisu jednako dostupni, a inovacijski ekosustav EU-a ne odražava bogatu raznolikost njegova stanovništva.

Nadalje, unatoč tomu što postoji djelotvoran sustav dioničkih opcija kojim start-up poduzeća mogu dokazati svoju kvalitetu i privući talente, razina vlasničkog sudjelovanja zaposlenika i dalje je niska u cijelom EU-u. Zbog nepostojanja sustava vlasničkog sudjelovanja zaposlenika koji pogoduju inovacijama otežana je sposobnost start-up poduzeća iz EU-a da se natječu za talente s velikim tehnološkim poduzećima.

2.4.2. Vodeća inicijativa za poticanje, privlačenje i zadržavanje talenata s deep tech kvalifikacijama

Budući da je privlačenje i zadržavanje talenata u EU-u velik izazov, predmetna je vodeća inicijativa usmjerena na odlučnije djelovanje EU-a u okviru aktivnosti za razvoj i protok ključnih talenata s deep tech kvalifikacijama unutar EU-a i u EU.

Talenti s deep tech kvalifikacijama

EIT će u trogodišnjem razdoblju u svim državama članicama provesti inicijativu usmjerenu na milijun talenata s deep tech kvalifikacijama. EIT će ažurirati i proširiti svoje programe za razvoj talenata i vještina na temelju potreba deep tech područja u rasponu od novih materijala i sintetske biologije do čiste tehnologije. Rastuća poduzeća zajedno će s drugim predstavnicima industrije utjecati na sastavljanje kurikuluma kako bi oni ispunjavali promjenjive potrebe tržišta rada u odgovarajućim tehnološkim područjima.

EIC i EIT u trećem tromjesečju 2023. pokrenut će i program stažiranja u području inovacija kako bi se do 2024. stvorile mogućnosti stjecanja iskustva u području inovacija za više od 600 istraživača te studenata i diplomanata s oznakom EIT-a. Stažisti će stjecati radno iskustvo u uspješnim poduzećima koja primaju potporu EIC-a i EIT-a, a pojedini programi stažiranja ovisit će o potrebama istraživača i povezanog poduzeća.

Komisija će u okviru programa Digitalna Europa osigurati i dodatnu potporu za osposobljavanje visokim učilištima, uključujući saveze europskih sveučilišta, poduzeća te istraživačke i inovacijske centre. Ta će potpora obuhvaćati osposobljavanje stručnjaka u područjima kao što su podatkovna znanost, umjetna inteligencija, kibersigurnost i kvantna znanost kako bi se pridonijelo budućem uvođenju takvih tehnologija u sve gospodarske sektore.

Nadalje, Komisija će u partnerstvu sa zainteresiranim državama članicama i dionicima uspostaviti bazu talenata EU-a, koju će predstaviti do sredine 2023.. To će biti platforma za povezivanje na razini EU-a koja će europskim poduzećima, uključujući start-up poduzeća, pomoći da pronađu talente koje ne mogu pronaći na tržištu rada EU-a. Time će se povećati mobilnost kvalificiranih pojedinaca prema Europi i unutar nje zahvaljujući međunarodnom zapošljavanju i potpori pri povezivanju poslodavaca sa sjedištem u EU-u i kvalificiranih državljana trećih zemalja koji žele raditi u EU-u i onamo se zakonito preseliti. Direktivom o studentima i istraživačima i revidiranom direktivom o plavoj karti EU-a, koja će se prenijeti do 18. studenoga 2023., isto će se tako ponuditi zakoniti putovi za privlačenje visokokvalificiranih radnika, istraživača i studenata iz trećih zemalja i olakšavanje njihove mobilnosti unutar EU-a. Nadalje, u skladu s prijedlogom o vještinama i talentima Komisija će ponovno pokrenuti rasprave s državama članicama i drugim relevantnim dionicima kako bi procijenila mogućnosti za daljnje mjere na razini EU-a usmjerene na prihvat poduzetnika i osnivača start-up poduzeća iz trećih zemalja.

Dioničke opcije

Komisija će u okviru Foruma EIC-a osnovati radnu skupinu za dioničke opcije kako bi razmotrila pristupe za uklanjanje administrativnih prepreka koje trenutačno ograničavaju uvođenje dioničkih opcija za zaposlenike u cijelom EU-u. Forum će ponajprije omogućiti Komisiji i državama članicama da razmjenjuju informacije i primjere uspješne prakse kako bi se olakšao koordinirani pristup u cijelom EU-u.

Žene kao predvodnice deep tech inovacija

U okviru programa ženskog poduzetništva i vodstva podupirat će se tehnološka start-up poduzeća u ranoj fazi kojima upravljaju žene, među ostalim objavom poboljšanog poziva za podnošenje prijedloga u okviru inicijative „Women TechEU”. Takva će se potpora uključiti i u druge inicijative EU-a, kao što je „Women4Cyber”, a možda i u nacionalne programe ubrzanog razvoja kako bi se ubrzao rast poduzeća kojima upravljaju žene. Suradnja između EIC-a i EIT-a u pružanju potpore poduzetnicama pojačat će se otvaranjem EIC-ova programa ženskog vodstva za deep tech start-up poduzeća iz EIT-a kojima upravljaju žene. Dopunske aktivnosti obuhvaćat će mogućnosti za umrežavanje i povezivanje korisnica u okviru niza inicijativa, osposobljavanje djevojčica i žena poduzetničkim i digitalnim kompetencijama, što će se ostvariti ciljanim aktivnostima kao što su festivali poduzetništva, znanosti, tehnologije, inženjerstva, umjetnosti i matematike (ESTEAM) uz programe mentorstva, obuke i potpore, te pružanje potpore osnivanju i razvoju socijalnih start-up poduzeća kojima upravljaju žene, pri čemu će se na najbolji mogući način iskoristiti mjere iz europskog akcijskog plana za socijalnu ekonomiju.

Promicanje poduzetničke i inovacijske kulture