IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Zaštita financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevara Godišnje izvješće za 2012. /* COM/2013/0548 final */





SADRŽAJ IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Zaštita financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevara Godišnje izvješće za 2012..................................................................................... 4 SAŽETAK................................................................................................................................... 4 1........... Uvod.............................................................................................................................. 6 2........... Prijevara i druge nepravilnosti.......................................................................................... 6 2.1........ Ukupan broj prijavljenih nepravilnosti.............................................................................. 6 2.2........ Nepravilnosti prijavljene kao prijevara koje štete proračunu EU-a................................... 6 2.2.1..... Prihod............................................................................................................................ 8 2.2.2..... Rashodi.......................................................................................................................... 9 2.2.2.1.. Prirodni resursi (poljoprivreda, ruralni razvoj i ribarstvo)................................................ 11 2.2.2.2.. Kohezijska politika (programska razdoblja 2007. – 2013. i 2000. – 2006.)................... 12 2.2.2.3.. Pretpristupna politika (Pretpristupna pomoć (PPP) i Instrument za pretpristupnu pomoć (IPA)) 12 2.2.2.4.. Rashodi kojima izravno upravlja Komisija..................................................................... 13 2.2.3..... Rezultati Ureda za borbu protiv prijevara (OLAF)......................................................... 13 2.3........ Nepravilnosti prijavljene kao prijevara........................................................................... 13 2.3.1..... Prihodi......................................................................................................................... 14 2.3.2..... Rashodi........................................................................................................................ 15 3........... Povrat i druge preventivne i korektivne mjere................................................................ 15 3.1........ Rashodi: preventivni mehanizmi..................................................................................... 16 3.1.1..... Prekidi plaćanja u 2012................................................................................................ 16 3.1.2..... Obustave...................................................................................................................... 16 3.2........ Rashodi: financijske ispravke i povrati u 2012................................................................ 16 3.3........ Povrat koji se odnosi na prihod od vlastitih sredstava..................................................... 17 3.3.1..... Tradicionalna vlastita sredstva....................................................................................... 18 4........... Politike za borbu protiv prijevara na razini..................................................................... 18 4.1........ Inicijative za borbu protiv prijevara koje je Komisija poduzela u 2012........................... 18 4.1.1..... Prijedlog reforme OLAF-a (Uredba 1073/1999).......................................................... 18 4.1.2..... Prijedlog Direktive o borbi protiv prijevara radi zaštite financijskih interesa Unije kaznenim pravom 19 4.1.3..... Pripreme za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja (UEJT).................................... 19 4.1.4..... Inicijative za borbu protiv korupcije u EU-u................................................................... 20 4.1.5..... Politika borbe protiv prijevara u području carine............................................................ 20 4.1.5.1.. Zajednička upravna pomoć........................................................................................... 20 4.1.5.2.. Zajedničke carinske operacije....................................................................................... 20 4.1.5.3.. Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS).................................................... 20 4.1.6..... Borba protiv prijevara u vezi s PDV-om........................................................................ 21 4.1.7..... Odredbe o borbi protiv prijevara u međunarodnim sporazumima.................................... 21 4.1.8..... Borba protiv nezakonite trgovine duhanom.................................................................... 21 4.1.8.1.. Akcijski plan Komisije za borbu protiv krijumčarenja cigareta i alkohola na uz istočnu granicu EU-a 21 4.1.8.2.. Okvirna konvencija o nadzoru nad duhanom (FCTC): Protokol o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima.................................................................................................................. 22 4.1.8.3.. Sporazumi s proizvođačima cigareta.............................................................................. 22 4.1.9..... Postupak javne nabave................................................................................................. 22 4.1.10... Strategija Komisije za borbu protiv prijevara................................................................. 23 4.1.11... Programi Herkul i Periklo.............................................................................................. 23 4.1.11.1............................................................................... Provedba programa Herkul II i Periklo 23 4.1.11.2............................................................. Višegodišnji financijski okvir (VFO) 2014. - 2020. 24 4.2........ Savjetodavni odbor za koordinaciju sprječavanja prijevara (COCOLAF)...................... 24 4.3........ Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2012. o zaštiti financijskih interesa Zajednice — Borbi protiv prijevara — Godišnjem izvješću za 2010....................................................................... 24 5........... Mjere poduzete u državama članicama za borbu protiv prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese EU-a............................................................................................... 25 5.1........ Mjere za borbu protiv prijevara i drugih nepravilnosti koje utječu na financijske interese EU-a 25 5.2........ Mjere za borbu protiv prijevara i drugih nepravilnosti koje utječu na financijske interese EU-a u području poljoprivrede................................................................................................................ 26 5.2.1..... Zakonodavne i administrativne mjere............................................................................. 26 5.2.2..... Nove strategije za sprječavanje i otkrivanje................................................................... 27 5.2.3..... Korištenje pokazatelja prijevare.................................................................................... 27 5.2.4..... Provedba odredbi o izvješćivanju.................................................................................. 27 5.2.5..... Nedovoljni statistički podaci o otkrivanju prijevare i kaznenom progonu i povezanom povratu sredstava 27 5.3........ Operacija „Magna Grecia“............................................................................................ 28 5.4........ Provedba preporuka iz 2011........................................................................................ 28 6........... Zaključci i preporuke.................................................................................................... 29 6.1........ Dva trenda u odnosu na razvoj politike i operativne promjene........................................ 29 6.2........ Različiti pristupi prijevari............................................................................................... 30 6.3........ Donošenje zajedničkih pravila o prijevari....................................................................... 30 6.4........ Potvrđeni su najvažniji rizici........................................................................................... 31 6.5........ Tijela za borbu protiv prijevara i pravosudna tijela najučinkovitije otkrivaju nepravilnosti prijevare… 31 6.6........ Zaštita od nepravilnih isplata sredstava EU-u — provođena postojećim preventivnim i korektivnim mehanizmima propisanim u uredbama EU-a — i dalje je odgovarajuća............................................... 32 6.7........ Opći zaključci............................................................................................................... 32 PRILOG 1. — Nepravilnosti prijavljene kao prijevara................................................................. 34 PRILOG 2. — Nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara.................................................. 35 PRILOG 3. — Financijske ispravke za 2012. provedene u okviru podijeljenog upravljanja (milijun EUR) 38 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Zaštita financijskih interesa Europske unije – Borba protiv prijevara Godišnje izvješće za 2012. SAŽETAK Ovo godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije predstavila je Komisija u suradnji s državama članicama u skladu s člankom 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ono obuhvaća mjere koje su Komisija i države članice poduzele u borbi protiv prijevara i rezultate tih mjera. Ako su analizom tih podataka utvrđeni problemi ili rizici, daju se preporuke za njihovo rješavanje. Nedavno poduzete mjere za zaštitu financijskih interesa EU-a Komisija je u 2012. poduzela ili predložila niz mjera za unaprjeđenje pravnog i administrativnog okvira za zaštitu financijskih interesa EU-a, uključujući: – prijedlog za Prijedlog Direktive o borbi protiv prijevara protiv financijskih interesa Unije kaznenim pravom; – pripreme za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja (UEJT); – donošenje Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) o nadzoru nad duhanom (FCTC); – odredbe za borbu protiv prijevara u međunarodnim sporazumima i ugovorima o administrativnoj suradnji. Otkrivanje i prijavljivanje nepravilnosti (koje se smatraju prijevarom i koje se ne smatraju prijevarom) koje utječu na proračun EU-a U 2012. prijavljeno je 1 231 nepravilnosti kao prijevare (to uključuje sumnju na prijevaru i dokazanu prijevaru) u iznosu od 392 milijuna EUR, što je okvirno isti iznos kao i prethodne godine. Postoje velike razlike u odnosu na prijavljene nepravilnosti prijevare u državama članicama, što ukazuje na moguća različita tumačenja primjene pravnog okvira i na različite pristupe otkrivanju prijevare. Povećao se broj nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara, posebno u odnosu na iznos. To povećanje uglavnom odražava učinak nepravilnosti koje uključuju velike iznose, ali je i posljedica sustavnih nepravilnosti prijavljenih prilikom zatvaranja programa. Preventivne i korektivne mjere Komisija je u 2012. donijela nekoliko odluka kako bi osigurala da se sredstva EU-a troše u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i da su njezini financijskih interesi odgovarajuće zaštićeni. U području kohezijske politike doneseno je 187 odluka o prekidu plaćanja (u iznosu od više od 5 milijardi EUR). Od tih odluka, 70 ih je još uvijek bilo otvoreno na kraju 2012. (oko 1,7 milijardi EUR prekinutih plaćanja). Donesene su i četiri odluke o obustavi (još uvijek aktualne na kraju godine). Izvršene su financijske ispravke za više od 3,7 milijardi EUR (uglavnom još uvijek u odnosu na zatvaranje programskog razdoblja 2000.–06. te su izdani nalozi za povrat u iznosu od 615 milijuna EUR. Mjere donesene u 2012. potvrđuju da postojeći mehanizmi omogućuju učinkovitu zaštitu financijskih interesa EU-a, ali krajnji rizik od nepovrata neopravdano isplaćenih iznosa prenosi se na nadležne države članice. Sustavi za borbu protiv prijevara u poljoprivredi Ove je godine u izvješću stavljen naglasak na mjere i nepravilnosti u području poljoprivrede. Analiza pokazuje unaprjeđenja u sustavima financijske kontrole i upravljanja rizikom u državama članicama, u odnosu, između ostalog, na zakonske odredbe i smjernice, nacionalne ili regionalne strategije, uporabu pokazatelja rizika, administrativne postupke i suradnju između nacionalnih tijela. Međutim, statistički podaci o provjerama u cilju sprječavanja prijevare, kaznenim postupcima i njihovim rezultatima, nepotpuni su zbog čega je teško analizirati kvalitetu istrage i kaznenog progona prijevare u državama članicama i rezultate koristiti kao osnovu za buduću politiku. 1. Uvod U skladu s člankom 325. stavkom 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Komisija, u suradnji s državama članicama, podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o poduzetim mjerama za borbu protiv prijevara i svih drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije. U Ugovoru je propisano da su EU i države članice zajedno odgovorne za zaštitu financijskih interesa EU-a i borbu protiv prijevare. Nacionalna tijela upravljaju s 80 % rashoda EU-a i prikupljaju tradicionalna vlastita sredstva (TVS). U ta dva područja, Komisija vrši nadzor, određuje norme i provjerava usklađenost. Prema tome, uska suradnja između Komisije i država članica neophodna je za učinkovitu zaštitu financijskih interesa EU-a. Zbog toga je jedan od glavnih ciljeva ovog izvješća ocijeniti učinkovitost te suradnje u 2012. i predložiti načine za njezino jačanje. U ovom su izvješću opisane mjere poduzete na razini EU-a u 2012. i daje se sažetak i ocjena aktivnosti koje su države članice poduzele u borbi protiv prijevara. Ono uključuje i analizu glavnih rezultata koje su ostvarila nacionalna i europska tijela u odnosu na otkrivanje slučajeva prijevare i drugih nepravilnosti u vezi s rashodima i prihodima EU-a i njihovo prijavljivanje Komisiji. Naglasak je na otkrivanju prijevare i rezultati pokazuju da su sustavi i tijela za borbu protiv prijevare sposobni boriti se protiv prijevara i nezakonitih aktivnosti koje štete sredstavima EU-a. Izvješće je popraćeno s pet radnih dokumenata službi Komisije[1]. Dokument „Statistička analiza nepravilnosti“ sadrži tablice u kojima su sažeti glavni rezultati aktivnosti pojedine države članice u borbi protiv prijevara. 2. Prijevara i druge nepravilnosti 2.1. Ukupan broj prijavljenih nepravilnosti U 2012. Komisiji je prijavljeno 13 436 nepravilnosti (prijevarne i neprijevarne) u ukupnom iznosu od 3,4 milijardi EUR od kojih se oko 2,9 milijardi EUR odnosi na sektore rashoda proračuna EU-a. Otkrivene nepravilnosti predstavljaju 2,3 % plaćanja sa strane rashoda i 2,1 % bruto prikupljenih TVS-a. Broj nepravilnosti povećao se u usporedbi s 2011. za 6 % u odnosu na broj i za 77 % u odnosu na financijski iznos. Povećanje se posebno odnosi na nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara zbog posebnih okolnosti (visi odlomak 2.3.). 2.2. Nepravilnosti prijavljene kao prijevara koje štete proračunu EU-a Broj prijavljenih prijevara i povezani iznosi dio su šire definicije prijevare i ne bi se trebali smatrati kao mjera za razinu prijevare. Države članice su u 2012. prijavile 1 194 nepravilnosti kao prijevaru u ukupnom iznosu od 390 milijuna EUR. Nadalje, 29 slučajeva nepravilnosti prijevare odnosilo se na sredstva kojima se upravlja u okviru izravnih rashoda i koja obuhvaćaju 2 milijuna EUR, a države kandidatkinje prijavile su 8 nepravilnosti prijevare od oko 1 milijun EUR. Broj slučajeva prijevare[2] prijavljenih u 2012. i njihov učinak ostali su praktično na istoj razini kao prethodne godine. Zabilježene su značajne razlike između dijelova, međutim, kako je prikazano u Tablici 1. i Dijagramu 1. Tablica 1: nepravilnosti prijavljene kao prijevara u 2012.[3] Dio proračuna (rashod) || Nepravilnosti prijavljene kao prijevara || Promjene u odnosu na 2011. || Predmetni iznosi || Promjene u odnosu na 2011. || Kao % plaćanja N || % || milijuni EUR || % || % Prirodni resursi || 208 || 49 % || 68,7 || - 7 % || 0,12 % Potpora poljoprivrednom tržištu i izravna plaćanja || 143 || 77 % || 59 || - 16 % || 0,13 % Ruralni razvoj || 61 || 3 % || 9 || 125 % || 0,07 % Ribarstvo || 4 || 100 % || 0,7 || 2 233 % || 0,14 % Kohezijska politika || 279 || 1 % || 199,3 || - 2 % || 0,42 % Kohezija 2007. – 2013. || 198 || 13 % || 159,3 || - 7 % || 0,35 % Strukturni fondovi 2000. – 2006 .(Kohezijski fond uključen) || 81 || -16 % || 40 || 27 % || 1,86 % Pretpristupni || 33 || -41 % || 44,8 || 273 % || 39,04 % Pretpristupna pomoc (2000. – 2006.) || 27 || -43 % || 44,5 || 305 % || 9 809,84 % Pretpristupna pomoc (2007. – 2013.) || 6 || -33 % || 0,3 || -70 % || 0,26 % Izravni rashodi || 29 || -19% || 2 || 11 % || 0,01 % Ukupni rashodi || 549 || 8 % || 314,8 || 8 % || 0,25 % || || || || || Dio proračuna (prihod) || Nepravilnosti prijavljene kao prijevara || Promjene u odnosu na 2011. || Predmetni iznosi || Promjene u odnosu na 2011. || Kao % bruto iznosa TVS-a prikupljenog za 2012. N || % || milijuni EUR || % || % Prihodi (tradicionalna vlastita sredstva) || 682 || - 6 % || 77,6 || - 29 % || 0,42 % Raščlamba svih prijevara prijavljenih u 2012. prema državi članici i dijelu proračuna (prihodi i rashodi) nalazi se u Prilogu 1. Dijagram 1: nepravilnosti prijavljene kao prijevara i povezani iznosi — 2008. – 2012. 2.2.1. Prihod Broj slučaja prijevare prijavljenih na strani rashoda za 2012. (682) manji je za 20 % od prosjeka za godine 2008.-12. (851). Ukupan utvrđeni iznos TVS-a pod utjecajem u 2012. (77,6 milijuna EUR) iznosio je 22 % manje od prosjeka za 2008. – 2012. (100 milijuna EUR)[4]. Carinske kontrole provedene u trenutku carinjenja robe u slučajevima češće dovode do razvrstavanja slučajeva kao prijevare nego kontrole provedene nakon carinjenja. Značajan udio slučajeva prijevare (32 %) u 2012. otkriven je za vrijeme carinske kontrole. Ukupno 51 % svih TVS-a povezanih sa slučajevima prijevare utvrđeno je za vrijeme inspekcija koje su provele službe za borbu protiv prijevara. Analiza je pokazala da se broj slučajeva prijevare smanjio između 2008. – 2012., kao što se vidi na dolje prikazanom dijagramu. Najveći broj prijevara prijavile su Španjolska, Italija, Njemačka i Grčka (između 324 i 32), a Španjolska je na prvom mjestu po uključenim iznosima (između 38 milijuna EUR i 10 milijuna EUR)[5], a nakon nje slijede Belgija i Italija. DIJAGRAM 2.: TVS — slučajevi prijevare i utvrđeni predmetni iznosi (2008.-12.) 2.2.2. Rashodi U odnosu na proračunske rashode, broj nepravilnosti prijavljenih kao prijevara povećao se vrlo malo. Fluktuacije uključenih iznosa isto nisu značajne jer bi nekoliko većih istraga moglo drastično promijeniti rezultate (npr. u odnosu na pretpristupno financiranje — vidi odjeljak 2.2.5.). Prijavljene nepravilnosti često se odnose na transakcije koje su izvršene u financijskoj godini koja nije ona u kojoj su otkrivene ili prijavljene. S obzirom da između počinjenja i prijave prijevare Komisiji u prosjeku prođe 3,5 godina[6], teško je objasniti te promjene (npr. u odnosu na moguće posljedice gospodarske krize). U dijagramima 3. i 4. prikazan je broj prijavljenih prijevara i uključenih iznosa prema područjima rashoda. Kao i prethodnih godina, većina prijevara otkrivena je u području kohezijske politike: 50 % ukupnog broja i 63 % uključenih iznosa. Dijagrami 3. i 4.: nepravilnosti prijavljene kao prijevare prema dijelu proračuna (rashodima) — po broju i iznosu Otkriveni modi operandi nisu se značajno razlikovali u odnosu na prethodne godine. Najčešće sheme uključuju uporabu lažnih ili krivotvorenih dokumenata ili izjava i zlouporaba sredstava (u svrhe koje su drugačije od onih za koje su namijenjene). Samo nekoliko nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara odnose se na slučajeve korupcije (ukupno 9), ali njihov je broj u porastu. Četiri države članice prijavile su da su otkrile takve slučajeve: Italija (6), Cipar, Estonija i Španjolska (1). Svi utvrđeni slučajevi bili su u području kohezijske politike. Polovinu nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara u 2012. otkrila su tijela za borbu protiv prijevara ili su otkrivene za vrijeme kaznenih istraga ili drugih vanjskih kontrola; druga polovina otkrivena je putem sustava upravne kontrole predviđenih u propisima kojima se uređuje predmetni sektor. Iz toga se vidi važnost vanjskih kontrola u borbi protiv prijevara te potreba za strogom koordinacijom s tijelima za upravljanje i reviziju. Očito je da se suradnja značajno poboljšala jer je otkrivanje nekad bilo gotovo isključivo u nadležnosti policije i pravosudnih tijela. U okviru istraga prijevare ili kaznenih istraga otkrivaju se slučajevi potencijalne prijevare u kojima se radi o puno višim iznosima, što pokazuje sposobnost predmetnih tijela da se usmjere na njihove aktivnosti, ali i njihove veće istražne ovlasti. Nepravilnosti koje su države članice prijavile kao prijevaru mogu se raščlaniti prema stupnju složenosti. Ukupno 2 % slučajeva prijavljenih u 2012. mogu se smatrati složenima[7], 40 % jednostavnima[8] i 58 % srednje složenima[9]. Dok je udio složenih slučajeva ostao nepromijenjen u odnosu na prethodne godine, nacionalna tijela zabilježila su relativno veći broj „jednostavnih“ i manje „srednje složenih“ slučajeva. Povećanje broja složenih prijevara može se protumačiti u kontekstu gospodarske krize kao rezultat pokušaja korisnika koji inače ne bi počinili kazneno djelo u uobičajenim okolnostima. Taj će trend biti potrebno pratiti u budućnosti u odnosu na protok vremena između trenutka kada je prijevara počinjena i trenutka kada je otkrivena. Dijagram 5.: nepravilnosti prijavljene kao prijevara — složenost Stopa otkrivanja prijevara i dalje se razlikuje između država članica (vidi Prilog 1.) Države članice koje su otkrile i prijavile najveći broj prijevara su Italija, Poljska, Rumunjska, Danska i Njemačka (između 109 i 51). U odnosu na uključene iznose, najveće brojeve prijavile su Italija, Rumunjska i Češka Republika (između 119 i 54 milijuna EUR). Grčka, Luksemburg, Malta i Finska nisu otkrile i prijavile nikakve prijevare. Belgija, Francuska, Cipar, Nizozemska i Austrija prijavile su vrlo malo slučajeva (manje od tri za sva rashodovna područja). Te razlike proizlaze iz nekoliko čimbenika i odražavaju vrlo različite pristupe, ne samo među državama članicama već i među različitima upravama u istoj zemlji. Neke države članice koriste značajna sredstva za borbu protiv prijevara; druge radije primjenjuju financijske ispravke bez daljnjih istraga potencijalnih kaznenih djela. Od nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevare u posljednjih pet godina, 5 % su utvrđene kao prijevara (omjer utvrđene prijevare)[10]. 2.2.2.1. Prirodni resursi (poljoprivreda, ruralni razvoj i ribarstvo) Nepravilnosti prijavljene kao prijevara u 2012. povećale su se za gotovo 50 % u ovom sektoru u usporedbi s 2011. (vidi Tablicu 1.). To je rezultat toga što je Danska prijavila 56 slučajeva od kojih je u svima korišten isti modus operandi i koji su svi povezani s istom istragom. Rezultati koje je prijavila Danska odnose se isključivo na Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) čiji su se brojevi i iznosi povećali u odnosu na 2011., dok trend za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) ostaje stabilan. Gotovo polovina nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara odnose se na prelazak granica, kvota ili pragova i slučajeve pretjeranih izjava ili lažnih izjava. Udio otkrivenih složenih slučajeva prijevare manji je nego u drugim sektorima (oko 1 %) dok je udio „jednostavnih“ slučajeva veći (44 %). U odnosu na druge sektore, udio jednostavnih slučajeva smanjio se u 2012. (sa 59 % na 44 %). Omjer utvrđenih prijevara u poljoprivredi nešto je veći od ukupnog prosjeka: oko 6 % svih slučajeva prijavljenih u razdoblju 2008. – 2012. 2.2.2.2. Kohezijska politika (programska razdoblja 2007. – 2013. i 2000. – 2006.) Kohezijska politika i dalje je područje proračunskih rashoda u kojem je broj prijavljenih prijevara najveći, ali u posljednje je tri godine stabilan. Europski fond za regionalni razvoj (ERFF) imao je najveći dio prijavljenih prijevara u 2012., dok je posljednjih pet godina na prvom mjestu bio Europski socijalni fond (ESF). U odnosu na uključene iznose, udio EFRR-a uvijek je bio najveći zbog veće vrijednosti financiranja za podržane projekte. U odnosu na tijela koja su otkrila nepravilnosti prijevare, najveći udio (59 %) po prvi puta čini sustav nadzora predviđen u zakonodavstvu EU-a, a ne kaznene istrage ili tijela za borbu protiv prijevara. To je velika razlika u usporedbi s prethodnim (2000. – 2006.) programskim razdobljem kada je otkrivanje uslijedilo gotovo isključivo nakon kaznenih istraga ili istraga u okviru borbe protiv prijevara. Čini se da su napori koje je Komisija posljednjih par godina uložila u podizanje svijesti o prijevarama u ovom sektoru donijele ploda među nacionalnim tijelima, ali taj je trend potrebno učvrstiti u nadolazećim godinama[11]. U odnosu na financijske iznose, najznačajnije rezultate još uvijek donose kaznene istrage i istrage u okviru borbe protiv prijevara, koje predstavljaju oko 64 % ukupnog iznosa. Još jedna značajna promjena je skraćenje vremena potrebnog za prijavu slučaja prijevare nakon otkrivanja: ono iznosi u prosjeku osam i pol mjeseci. S druge strane, nepravilnosti u praksi otkrivene su, u prosjeku, dvije godine i sedam mjeseci od početka. Omjer utvrđene prijevare za kohezijsku politiku niži je od prosjeka: oko 4% nepravilnosti prijavljenih kao prijevara u razdoblju 2008. – 2012. 2.2.2.3. Pretpristupna politika (Pretpristupna pomoć (PPP) i Instrument za pretpristupnu pomoć (IPA)) U području pretpristupne pomoći, broj nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara u 2012. Nastavio se smanjivati time potvrđujući trend opadanja od 2009. Države članice EU-12 postupno su prestale koristiti PPP i taj je proces skoro gotov, osim nekoliko projekata i preostalih plaćanja za program Pomoći Zajednice za obnovu, razvoj i stabilizaciju (CARDS). Smanjenje broja prijavljenih nepravilnosti popraćeno je značajnim povećanjem predmetnog iznosa zbog dva slučaja koja je prijavila Rumunjska u ukupnom iznosu od 38,5 milijuna EUR. Da nije bilo ta dva iznimna slučaja, trend opadanja bio bi potvrđen i za iznose. Pomoć za ruralni razvoj i dalje je područje s najvećim brojem nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara. U trenutnom programskom razdoblju zabilježen je blagi pad u odnosu na prijavljene prijevare koje se odnose na program IPA u 2012. To je možda rezultat kašnjenja u provedbi. 2.2.2.4. Rashodi kojima izravno upravlja Komisija Rashodi kojima izravno upravlja Komisija analiziraju se na temelju podataka o nalozima za povrat koje izdaju službe Komisije u odnosu na rashode kojima se upravlja u okviru centraliziranog načina upravljanja. Prema Računovodstvenom sustavu koji se temelji na načelu nastanka događaja, službe Komisije u 2012. razvrstale su 26 povrata kao sumnju na prijevaru i oni su prijavljeni OLAF-u. Još 1 648 povrata razvrstano je kao nepravilnosti. Financijski učinak ovih slučajeva iznosi oko 2,7 milijuna EUR. 2.2.3. Rezultati Ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) OLAF je u 2012. otvorio 431 istrage i 287 koordinacijskih predmeta i zatvorio 465 (od kojih 100 s preporukama). Nacionalnim vlastima poslane su 54 preporuke za pokretanje sudskih postupaka i preporučen je povrat oko 284 milijuna EUR, od kojih se 165,8 milijuna EUR odnosilo na prihod i 118,2 milijuna EUR na rashod (vidi Tablicu 2.). Tablica 2.: iznosi preporučeni za povrat u 2012. nakon OLAF-ovih istraga Sektor || Preporučeni iznos milijun EUR Carinska prijevara || 165,8 Strukturni fondovi || 63,3 Poljoprivredni fondovi || 33,4 Vanjska pomoć || 15,6 Centralizirani rashodi || 5,0 EU financiranje kroz međunarodne organizacije i tijela || 0,8 Zaposlenici EU-a || 0,1 Ukupno || 284,0 2.3. Nepravilnosti prijavljene kao prijevara Komisiji je u 2012. prijavljeno 12 137 nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara (oko 6 % više nego u 2011.), s povezanim financijskim učinkom od oko 2,9 milijuna EUR (više nego dvostruko od iznosa za 2011.). Najveći porast zabilježen je u području kohezijske politike i izravnih rashoda (vidi stavak 2.3.2.), kako je prikazano u Tablici 3. Tablica 3: nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara u 2012.[12] Dio proračuna (rashod) || Nepravilnosti prijavljene kao prijevara || Promjene u odnosu na 2011. || Predmetni iznosi || Promjene u odnosu na 2011. || Kao % plaćanja N || % || milijuni EUR || % || % Prirodni resursi || 2.347 || 9% || 128 || 37 % || 0,23 % Potpora poljoprivrednom tržištu i izravna plaćanja || 1.036 || -22% || 63 || 80 % || 0,14 % Ruralni razvoj || 1.228 || 77% || 51 || -7 % || 0,42 % Ostalo / nije primjenjivo || 9 || -91% || 1 || -50 % || nije primjenjivo Ribarstvo || 74 || 63% || 13 || 713 % || 2,67 % Kohezijska politika || 4.078 || 13% || 2.296 || 126 % || 4,79 % Kohezija 2007. – 2013. || 3.216 || 150% || 1.577 || 164 % || 3,45 % Strukturni fondovi 2000-06 (Kohezijski fond uključen) || 862 || 1206% || 719 || 77 % || 32,34% Pretpristupni || 220 || 6% || 46 || -4 % || 40,08 % Pretpristupna pomoć (2000. – 2006.) || 204 || 4% || 45 || -5 % || 9809,84 % Pretpristupna pomoć (2007. 2013.) || 17 || 89% || 1 || 30 % || 1,14 % Izravni rashodi || 1.648 || 14% || 119 || 92 % || 0,69 % Ukupni rashodi || 8.293 || 12% || 2.589 || 112 % || 2,06 % || || || || || Dio proračuna (prihod) || Nepravilnosti prijavljene kao prijevara || Promjene u odnosu na 2011. || Predmetni iznosi || Promjene u odnosu na 2011. || Kao % bruto iznosa TVS-a prikupljenog za 2012. N || % || milijuni EUR || % || % Prihodi (tradicionalna vlastita sredstva) || 3.912 || -2% || 370 || 33% || 1,69% U Prilogu 2. prikazana je raščlamba svih nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara u 2012. prema državi članici i prema prihodima i rashodima. 2.3.1. Prihodi U odnosu na TVS, broj nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara u 2012. ostao je stabilan, ali ukupan utvrđeni iznos je 20 % veći od prosjeka za godine 2008. – 2012. DIJAGRAM 6: TVS - slučajevi nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara i predmetni iznosi (2008. – 2012.) Kontrole nakon carine bile su najvažnija metoda za otkrivanje nepravilnosti u 2012. s obzirom na broj otkrivenih predmeta i na utvrđene iznose TVS-a. Inspekcije TVS-a koje provodi Komisija posljednjih godina usredotočile su se na strategije carinske kontrole država članica i na pažljivo praćenje aktivnosti koje države članice poduzimaju kao odgovor na opažanja za vrijeme inspekcija. Komisija je primijetila promjenu u strategijama država članica sa carinskih kontrola koje se provode u trenutku carinjenja robe do kontrola nakon carinjenja. To su potvrdili podaci dobiveni od država članica. Dok su kontrole nakon carine učinkovita metoda za otkrivanje nepravilnosti, carinske kontrole u trenutku carinjenja i dalje su vrlo važne za otkrivanje slučajeva prijevare (vidi odlomak 2.2.1.). 2.3.2. Rashodi Povećanje broja nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara u rashodovnim područjima proračuna uglavnom se nalazi u dijelu izravnih rashoda i gotovo se potpuno može objasniti uporabom sustava ABAC od strane Općih uprava Komisije, na temelju kojeg su dobivene točnije informacije. Treba napomenuti se, za razliku od svih drugih sektora, sve nepravilnosti u izravnim rashodima bilježe bez primjene praga. U odnosu na povećanje iznosa, značajna su dva područja: (i) izravni rashodi, gdje jedna nepravilnost od oko 40 milijuna EUR (koja je sad ispravljena i u odnosu na koju su poduzete mjere) objašnjava varijaciju u odnosu na 2011., i (ii) kohezijska politika, gdje je značajan iznos djelomično objašnjen povećanom provedbom u programskom razdoblju 2007. – 2013., ali uglavnom nekim nepravilnostima koje su utvrdile revizijske službe Komisije posljednjih godina, a nadležne nacionalne službe prijavile tek u 2012. Oko 1,5 milijardi EUR povezano je s nepravilnostima koje nisu prijevara, a koje su prijavile Češka Republika i Španjolska (financijske ispravke i popravne mjere su dogovorene i u odnosu na njih su poduzete mjere). U odnosu na Češku Republiku, gotovo polovina iznosa proizlazi iz financijskih ispravaka primijenjenih nakon revizije od strane službi Komisije; u odnosu na Španjolsku, polovina iznosa vezana je uz prijave nepravilnosti vezanih uz programsko razdoblje 2000. – 2006., koje je Komisija zatražila zbog postupka zatvaranja[13]. 3. Povrat i druge preventivne i korektivne mjere Važan vid zaštite financijskih interesa EU-a uključuje uporabu mehanizama za sprječavanje i ispravljanje prijevare i drugih nepravilnosti u cilju osiguranja provedbe proračuna u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja[14]. U okviru podijeljenog upravljanja, Komisija može donijeti sljedeće mjere: · preventivne mjere: prekid plaćanja (pomicanje roka plaćanja za do šest mjeseci)[15]; obustava svih ili dijela međuplaćanja državi članici[16]. · korektivne mjere: ako predmetna država članica nije poduzela potrebe mjere, Komisija može odlučiti odrediti financijski ispravak[17]. Rashodi koji nisu u skladu s primjenjivim pravilima podliježu nalogu za povrat ili se odbijaju od sljedećih zahtjeva za plaćanjem. Podaci o izravnim povratima država članica od korisnika samo su djelomično dostupni[18] i uključeni su u radni dokument službi Komisije pod nazivom „Statistička ocjena nepravilnosti“. Podaci o načinima upravljanja uz podijeljeno upravljanje (posebno izravni rashodi) uglavnom se odnose na naloge za povratom koje izdaju službe Komisije ili na odbitke od zahtjeva za naknadnom troškova. 3.1. Rashodi: preventivni mehanizmi 3.1.1. Prekidi plaćanja u 2012. Komisija je u 2012. donijela 187 odluka o prekidu plaćanja (u iznosu od 5 milijardi EUR) u području kohezijske politike. Od tih odluka, 70 ih je još uvijek bilo otvoreno na kraju 2012. (u iznosu od 1,7 milijardi). U Tablici 4. navedeni su slučajevi prekida iz 2012.[19] i prikazan je velik broj poduzetih preventivnih aktivnosti, posebno u vezi s ERRF-om/Kohezijskim fondom, koji predstavljaju više od 60 % slučajeva i oko 80% ukupnih predmetnih iznosa. Tablica 4.: slučajevi prekida koje su službe Komisije rješavale u 2012. Programsko razdoblje 2007. – 2013. || EFRR/Kohezijski fond || ESF || EFR || Ukupno Broj predmeta || Iznos (milijuni EUR) || Broj slučajeva || Iznos (milijuni EUR) || Broj slučajeva || Iznos (milijuni EUR) || Broj slučajeva || Iznos (milijuni EUR) Zatvoreni prije 31.12.2012. || 83 || 2.588 || 24 || 725 || 10 || 47 || 117 || 3.359 Otvoreni na 31.12.2012. || 33 || 1.493 || 13 || 156 || 24 || 104 || 70 || 1.753 Ukupno u 2012 || 116 || 4.081 || 37 || 881 || 34 || 151 || 187 || 5.112 3.1.2. Obustave Odluka o obustavi donesena za dva programa EFRR-a/Kohezijskog fonda u Njemačkoj i Italiji još uvijek je bila na snazi na kraju 2012. Dvije odluke o obustavi donesene su u 2012. u odnosu na plaćanja iz ESF-a Češkoj Republici (još u tijeku na kraju godine) i Slovačkoj. 3.2. Rashodi: financijske ispravke i povrati u 2012. Broj korektivnih mjera koje je donijela Komisija u odnosu na države članice značajno se povećao u 2012. (+ 30 % za „potvrđeno/odlučeno“ i + 137 % za „provedeno“), uglavnom u području kohezijske politike (vidi Tablicu 5.). Tablica 5: financijske ispravke i povrati po dijelu proračuna — 2012. – 2011. Dio proračuna || Potvrđeno/odlučeno (milijun EUR ) || Provedeno (milijun EUR ) Financijske ispravke || Povrati || Ukupno || Varijacije 2011. || Financijske ispravke || Povrati || Ukupno || Varijacije 2011. Poljoprivreda || 551 || 307 || 858 || -24% || 669 || 327 || 996 || 14 % EFJP || 475 || 162 || 637 || -24% || 610 || 161 || 771 || 24 % Ruralni razvoj || 76 || 145 || 221 || -24% || 59 || 166 || 225 || -19 % Kohezijska politika || 1.619 || 22 || 1.641 || 127% || 3.071 || 14 || 3.085 || 360 % EFRR || 958 || || 958 || 126% || 2.416 || || 2.416 || 477 % Kohezijski fond || 203 || || 203 || 1 094% || 207 || || 207 || 80 % ESF || 425 || || 425 || 87% || 430 || || 430 || 142 % FIFG/EFF || 2 || || 2 || -33% || 1 || || 1 || -101 % EAGGF Guidance || 31 || 3 || 34 || 3 300% || 17 || 3 || 20 || 1 900 % Ostalo || || 19 || 19 || -62% || || 11 || 11 || -79 % Područja unutarnje politike || 1 || 252 || 253 || -6% || 1 || 229 || 230 || -14 % Područja vanjske politike || || 107 || 107 || 0% || || 99 || 99 || 29 % Uprava || || 7 || 7 || -13% || || 9 || 9 || 350 % Ukupno u 2012. || 2.172 || 695 || 2.867 || 30% || 3.741 || 678 || 4.419 || 137% Ukupno u 2011. || 1.406 || 768 || 2.174 || || 1.106 || 733 || 1.839 || Varijacije 2012./2011. || 54% || -10% || 32% || || 238 % || -8 % || 140 % || U Prilogu 3. raščlanjeni su financijski ispravci po državi članici provedeni u 2012. u okviru podijeljenog upravljanja: oko 58 % od 3,7 milijardi EUR rezultat su financijskih ispravaka provedenih u odnosu na Španjolsku[20]. 3.3. Povrat koji se odnosi na prihod od vlastitih sredstava U odnosu na prihod od vlastitih sredstava, koja su glavni izvor sredstava za proračun EU-a, povrati se odnose na praćenje nakon izvješća Komisije o inspekciji, revizija Revizorskog suda, slučajeva financijske odgovornosti koji proizlaze iz administrativnih pogrešaka država članica ili presporom rješavanju povrata, postupaka povodom povrede, presuda Suda Europske unije i iznosa koji proizlaze iz spontanih plaćanja od strane država članica i kamata li zateznih kamata vezanih uz vlastita. Ti iznosi navedeni su u Tablici 6. Tablica 6: povrati u vezi s vlastitim sredstvima[21] Vlastita sredstva || 2012. || 2011. || Varijacija milijuni EUR || milijuni EUR || % Glavnica || 133 || 63 || 111 % Kamata || 160 || 312 || - 49 % Ukupno vraćeno || 293 || 375 || - 22 % 3.3.1. Tradicionalna vlastita sredstva Tradicionalna vlastita sredstva (TVS) uglavnom se sastoje od carine naplaćene na uvoz proizvoda iz država izvan EU-a i u manjoj mjeri od poreza na šećer. Ona čine 13 % ukupnog proračuna EU-a za 2012. Oko 98 % svih sredstava utvrđenih u TVS-u prikuplja se bez posebnih problema. Preostalih 2 % odnosi se na slučajeve prijevare i druge nepravilnosti. Države članice obavezne su dobiti povrat tih iznosa i unijeti ih u bazu podataka OWNRES. Iznos za povrat u 2012. [22] je 444 milijuna EUR; od kojih su države članice već povratile 208 milijuna EUR (godišnja stopa povrata jer 47 %). Osim toga, države članice nastavile su s aktivnostima povrata u odnosu na predmete iz prethodnih godina i vratile ukupno oko 83 milijuna EUR u odnosu slučajeve prijevare i nepravilnosti otkrivene između 1989. i 2011. Povijesna stopa povrata (1989. – 2009.) je 77 %[23]. Povrat iznosa povezanih sa slučajevima prijevare općenito je manje uspješan nego su slučaju nepravilnosti. Razvrstavanje slučaja kao prijevare stoga je pokazatelj budućih rezultata povrata.. Aktivnosti država članica u svrhu povrata TVS-a nadziru se putem TVS-a i postupkom koji zahtijeva da sve države članice prijave Komisiji i proglase nepovratnim sve iznose koji prelaze 50 000 EUR zahtijevaju prijavu Komisiji. Države članice smatraju se financijski odgovornima za nemogućnost povrata TVS-a u slučajevima kada se u njihovim aktivnostima povrata uoče nedostaci. 4. Politike za borbu protiv prijevara na razini 4.1. Inicijative za borbu protiv prijevara koje je Komisija poduzela u 2012. 4.1.1. Prijedlog reforme OLAF-a (Uredba 1073/1999) Izmijenjeni prijedlog Komisije za izmjene Uredbe (EZ) br. 1073/1999 o istragama koje provodi OLAF i kojom se stavlja van snage Uredba (Euratom) br. 1074/1999[24] stavlja naglasak na pojašnjavanje postupovnih prava osoba pod istragom OLAF-a, jačanje učinkovitosti njegovih istraga i unaprjeđenje suradnje s partnerima (druge institucije i tijela EU-a, države članice i međunarodne organizacije). Cilj je prijedloga objasniti i ulogu Nadzornog odbora OLAF-a i uspostaviti povremenu razmjenu stajališta s institucijama EU-a radi rasprave o prioritetima OLAF-ovih politika. U neformalnim raspravama između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, održanim između listopada 2011. i lipnja 2012., postavljeni su temelji za opći dogovor koji se odražava u stajalištu Vijeća o prvom čitanju, koje je formalno doneseno 25. veljače 2013.[25] i koje je Europski parlament odobrio 3. srpnja[26]. Nova će Uredba stupiti na snagu 1. listopada 2013. 4.1.2. Prijedlog Direktive o borbi protiv prijevara radi zaštite financijskih interesa Unije kaznenim pravom Komisija je u 2012. predala prijedlog Direktive o zaštiti financijskih interesa EU-a kaznenim pravom.[27] Njezin je cilj učvrstiti financijski okvir u cilju zaštite proračuna EU-a od kaznene zlouporabe. Nacrtom Direktive nastoji se pojasniti, uskladiti i jačati kazneno pravo u država članicama u odnosu na kaznena djela protiv proračuna EU-a. Među državama članicama postoje velike razlike u stupnju (kaznenopravne) zaštite proračuna EU-a. Jedan od razloga je taj što postojećim zakonodavstvom[28] nije omogućena dovoljna usklađenost i jačanje u državama članicama. Prijedlogom se promiče odvraćanje putem inicijativa za daljnje usklađivanje kaznenih djela i razine sankcija u okviru materijalnog kaznenog prava za zaštitu financijskih interesa EU-a. Te inicijative uključuju: - široku definiciju kaznenih djela — prijevara, korupcija, pranje novca — na temelju Konvencije o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica i pratećih protokola; - usklađivanje definicija dodatnih kaznenih djela (nepoštena provedba natječaja u javnoj nabavi, nedopuštena uporaba sredstava protivno odobrenoj svrsi); - utvrđivanje pravila o najmanjoj kazni zatvora za posebno teška kaznena djela, na temelju pragova kojima će se osigurati proporcionalnost mjere; - usklađivanje roka u kojem moraju biti provedene istrage i kazneni progon te donesene sudske odluke; - propisivanje pratećih mjera za zaštitu financijskih interesa EU-a kaznenim pravom, uključujući pravila o nadležnosti i odgovornosti pravnih osoba. Prijedlog je dostavljen Europskom parlamentu i Vijeću. Vijeće je zauzelo opći pristup u lipnju 2013. Očekuje se da će mišljenja nadležnih Odbora Europskog parlamenta biti donesena u drugoj polovici 2013. 4.1.3. Pripreme za osnivanje Ureda europskog javnog tužitelja (UEJT) Opća uprava za pravosuđe Europske komisije provela je tijekom 2012. opsežne rasprave s državama članicama, stručnjacima i zainteresiranim stranama o mogućem osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja za zaštitu financijskih interesa EU-a[29]. Zakonodavni prijedlog predan je 17. srpnja 2013.[30] i popraćen je prijedlogom za reformu EUROJUST-a[31]. OLAF-ovo iskustvo pokazuje da postoji potreba europskim pravosudnim tijelom u cilju unaprjeđenja istraga slučajeva prijevare EU-u i ubrzanja kaznenog progona. Središnjim tijelom lakše se može osigurati kontinuitet i učinkovitost istraga i postupka kaznenog progona. EUJT bit će pravo tijelo za istrage i kazneni progon, čime će se na razini EU-a povećati učinkovitost borbe protiv kaznenih djela koja utječu na proračun EU-a. Time će se ispraviti problem niskih razina istraga i kaznenog progona koje trenutno sprječavaju učinkovitu zaštitu financijskih interesa Unije. 4.1.4. Inicijative za borbu protiv korupcije u EU-u Komisija je u 2011. predstavila opću politiku borbe protiv korupcije[32] i pozvala na veći naglasak na korupciju u nizu područja politika ističući bolju suradnju, ažurirana pravila i oduzimanje imovine stečene kaznenim djelom, revidirane propise o javnim nabavama, bolje statističke podatke o kaznenim djelima te strožu primjenu uvjeta u politikama suradnje i razvoja. Komisija se obvezala svake dvije godine objavljivati izvješće o borbi protiv korupcije u EU-u. U izvješću će se nastojati pojačati mjere borbe protiv korupcije i pojačati uzajamno povjerenje među državama članicama. U njemu će isto biti navedeni trendovi u cijelom EU-u, olakšat će se razmjena najbolje prakse i pripremiti temelji za buduće mjere politika EU-a. Korupcija u javnoj nabavi tema je koja će prožimati prvo izvješće koje je planirano za drugu polovicu 2013. 4.1.5. Politika borbe protiv prijevara u području carine 4.1.5.1. Zajednička upravna pomoć Zajednička upravna pomoć u pitanjima carinske prijevare temelji se na Uredbi Vijeća (EZ) 515/97[33]. Komisija je u 2012. provela procjenu učinka kako bi ažurirala svoj zakonodavni okvir u cilju učinkovitijeg otkrivanja i borbe protiv carinske prijevare u EU-u. Očekuje se da će Komisija usvojiti prijedlog tijekom 2013. 4.1.5.2. Zajedničke carinske operacije Zajedničke carinske operacije koordinirane su i usmjerene operativne mjere koje provode carinska tijela država članica i trećih zemalja, u ograničenom vremenskom razdoblju, u borbi protiv nezakonite prekogranične trgovine robom. U kontekstu uzajamne pomoći carinskih uprava EU-a i Komisije, OLAF državama članicama za provedbu JCO-a daje na raspolaganje IT platformu, aplikacije i koordinacijsku prostoriju. In 2012, OLAF je pružio potporu četirima[34] zajedničkim carinskim operacijama koje su provele države članice. 4.1.5.3. Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) Glavni cilj AFIS-a kojim upravlja OLAF je unaprijediti suradnju s partnerima, uključujući druge institucije, države članice, međunarodne organizacije i treće zemlje za ispravnu primjenu carinskog prava EU-a. Države članice koriste AFIS za prijavu slučajeva prijevare i nepravilnosti i pozdravile su sustav na konferenciji o AFIS-u održanoj u svibnju 2012. u Lisabonu, gdje se razgovaralo o daljnjem razvoju sustava. Provedeni su IT projekti s ciljem unaprjeđenja komunikacije i lakšeg izvlačenja podataka iz AFIS-a. Do kraja 2012. AFIS je imao 10 180 registriranih krajnjih korisnika u ime 1 750 službi u državama članicama, trećim zemljama, međunarodnim organizacijama i drugim institucijama EU-a i korisnici su razmijenili oko 10 120 MAB e-poruka (putem AFIS–ovog sigurnog sustava). Ukupno 8 370 slučajeva objavljeno je u AFIS-ovim bazama podataka i modulima uzajamne pomoći[35]. U bazu podataka o podacima o tranzitu (ATIS) uneseni su podaci o novim pošiljkama u tranzitu koji predstavljaju ukupno 35 milijuna prenesene robe. U sustav za upravljanje nepravilnostima (IMS) uneseno je 19 800 novih prijava o nepravilnostima od stane država članica i država kandidatkinja u 2012. i on sada sadrži povijesni broj od ukupno 152 000 prijava. 4.1.6. Borba protiv prijevara u vezi s PDV-om Kao odgovor na zahtjev Europskog vijeća od 2. ožujka 2012. i na Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. travnja 2012., Komisija je 6. prosinca 2012. donijela Komunikaciju o poreznoj prijevari i utaji poreza [36]. U Komunikaciji je predstavljen akcijski plan za borbu protiv porezne prijevare i utaje poreza, uključujući u odnosu na treće zemlje. U okviru tog akcijskog plana, Vijeće i države članice potiču se na daljnji napredak u provedbi postojećih inicijativa, uključujući mehanizam brzih reakcija i primjenu načela da primatelj plaća PDV na određene kategorije proizvoda i usluga. U Vijeću je nedavno postignut politički dogovor oko tih inicijativa. Osim toga, akcijski plan doveo je do uspostave „Foruma o PDV-u u EU-u“ u cilju jačanja dobrovoljno plaćanja od strane poreznih obveznika, nastavka pružanja tehničke pomoći i pomoći u izgradnji kapaciteta državama članicama i ima za cilj uvođenje zajedničke analize rizika u okviru Eurofisca (mjere za brzu razmjenu ciljanih informacija za borbu protiv prijevara u području PDV-a) i pregovore s trećim zemljama o bilateralnim sporazumima o administrativnoj suradnji u području PDV-a. 4.1.7. Odredbe o borbi protiv prijevara u međunarodnim sporazumima Radi zaštite financijskih interesa EU-a, borbe protiv povreda i osiguranja pravilne primjene carinskog zakonodavstva, međunarodni sporazumi koje sklapa EU — kao što su sporazumi o povlaštenoj trgovini, sporazumi o suradnji, sporazumi o nepovlaštenoj trgovini i neovisni sporazumi o carinskim pitanjima — sadrže odredbe o zajedničkoj upravnoj pomoći u carinskim pitanjima (MAA) i mjere za jačanje povlaštenog postupanja. Na kraju 2012. na snazi su bila 44 sporazuma, uključujući odredbe o zajedničkoj upravnoj pomoći za 62 zemlje i u tijeku su bili bilateralni ili regionalni pregovori s dodatnih 88 zemalja (uključujući neke od najvećih trgovinskih partnera EU-a)[37]. U 2012., EU je sklopio sporazume o slobodnoj trgovini (FTA) s regijom Srednje Amerike[38] i andskim zemljama.[39] Pregovori o sklapanju sporazuma o slobodnoj trgovini sa Singapurom zaključeni su u prosincu 2012. Sporazumi o gospodarskom partnerstvu počeli su se primjenjivati na još četiri zemlje ACP-a[40]. Svi gore navedeni sporazumi sadrže odredbe o zajedničkoj upravnoj pomoći u carinskim pitanjima te mjere za jačanje povlaštenog postupanja. 4.1.8. Borba protiv nezakonite trgovine duhanom 4.1.8.1. Akcijski plan Komisije za borbu protiv krijumčarenja cigareta i alkohola na uz istočnu granicu EU-a Krijumčarenje cigareta uzrokuje značajne gubitke prihoda za EU i države članice – procijenjeni iznos je više od 10 milijardi EUR prihoda od carina i poreza svake godine. Krijumčarenje proizvoda na koje se naplaćuju visoki porezi (cigareta i alkohola) često je kazneno djelo na istočnoj granici. Komisija je u lipnju 2011. predstavila akcijski plan za borbu protiv krijumčarenja cigareta i alkohola u toj regiji[41]. Komisija je tome pitanju raspravljala sa susjednim zemljama na istočnoj granici, koordinirala djelovanja država članica u toj regiji te pružila tehničku pomoć putem programa Herkul III[42]. Međutim, analiza je pokazala da problem krijumčarenja cigareta postoji u cijeloj Uniji. Prema tome, Komisija je 6. lipnja 2013. predstavila strategiju EU-a u Komunikaciji za pojačanje napora u borbi protiv krijumčarenja cigareta[43]. Komunikacija je popraćena Akcijskim planom u kojem su sadržana djelovanja koja s su u tijeku u okviru Akcijskog plana za istočnu granicu. 4.1.8.2. Okvirna konvencija o nadzoru nad duhanom (FCTC): Protokol o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima Komisija snažno podržava Protokol o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okviru konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) o nadzoru nad duhanom (FCTC), što je u skladu s njezinom odgovornošću za zaštitu financijskih interesa EU-a, uključujući borbu protiv krijumčarenja cigareta i krivotvorenja cigareta. Komisija je koordinirala stajalište EU-a i zajedno s Predsjedništvom Vijeća predstavljala je EU u pregovorima o Protokolu, koji je donesen u studenom 2012. Protokol otvoren za potpisivanje od strane ugovornih stanaka FCTC-a do siječnja 2014. Kada stupi na snagu, očekuje se da će Protokol značajno pridonijeti borbi protiv nezakonite trgovine duhanom. EU i države članice trebale bi potpisati i potvrditi Protokol čim prije moguće. 4.1.8.3. Sporazumi s proizvođačima cigareta Komisija i predstavnici država članica održali su posebne sastanke s četiri proizvođača cigareta u 2012.[44] kako bi razgovarali o provedbi operativnih sporazuma. Postignut je dogovor s PMI-jem u skladu s kojim će proizvođač izvršiti dodatna plaćanja svim državama članicama čim predstavnici svih država članica, EU i ta tvrtka potpišu sporazum s izmjenama na tu temu. Još nisu potpisale sve države članice. 4.1.9. Postupak javne nabave Prijevara se često povezuje s javnom nabavom. Komisija je u svoje prijedloge direktiva o javnoj nabavi[45] koje su donesene 20. prosinca 2011.uključila nove odredbe: – uvođenje pojma sukoba interesa; – isključivanje podnositelja ponuda čiji su upravitelji osuđeni zbog korupcije ili drugih oblika teške prijevare; i – općeniti okvir upravljanja koji uključuje obveze praćenja i izvješćivanja u cilju suzbijanja prijevare u javnoj nabavi posebno kada su uključena sredstva EU-a. O prijedlozima Komisije iscrpno se raspravljalo u Europskom parlamentu i Vijeću. Vijeće nije pristalo na raniji prijedlog[46] o osnivanju nacionalnog nadzornog tijela posvećenog javnoj nabavi već je on zamijenjen određenim obvezama praćenja i izvješćivanja od strane Komisije, posebno u slučajevima korupcije. Ti bi prijedlozi, kada bi bili doneseni, značajno unaprijedili upravljanje te ublažavanje i praćenje povreda pravila javnih nabava, posebno u vezi sa sukobom interesa. 4.1.10. Strategija Komisije za borbu protiv prijevara Strategija Komisije za borbu protiv prijevara[47], donesena u lipnju 2011., u prvom redu je upućena upravama Komisije. Njezin cilj je postići ravnotežu između troškovne učinkovitosti i pojednostavljivanja uz mogućnost prilagodbe postojećih mjera borbe protiv prijevara za suzbijanje novih shema prijevare. Komisija je iskoristila iskustvo OLAF-a u istragama navodnih prijevara. Provedba CAFS-a dobro napreduje, posebno u odnosu na prioritete koji moraju biti ostvareni do kraja 2013.: – prikladne odredbe za borbu protiv prijevara u prijedlozima Komisije o programima potrošnje u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO); – razvoj strategija borbe protiv prijevara na razini službi Komisije; – revizija direktiva o javnoj nabavi[48]. OLAF nadopunjuje provedbu tih prioritetnih radnji pružanjem drugih usluga putem interne web-stranice za borbu protiv prijevara i smjernica, osposobljavanja i koordinacije. 4.1.11. Programi Herkul i Periklo 4.1.11.1. Provedba programa Herkul II i Periklo U 2012., programom Herkul II podržane su aktivnosti za jačanje tehničke i operativne sposobnosti pravosudnih tijela za borbu protiv prijevara u EU-u. To je ostvareno putem tehničke pomoći (7,35 milijuna EUR), aktivnosti osposobljavanja, uključujući digitalno forenzičko osposobljavanje (3,25 milijuna EUR), osposobljavanje i studije u području prava (0,7 milijuna EUR), i informatičke potpore za kupovinu podataka i informacija koja je dana na raspolaganje državama članicama (2,95 milijuna EUR). Navedeni iznosi odražavaju dostupan proračun za 2012. U 2012., u okviru programa Periklo za zaštitu novčanica i kovanica eura od prijevare i krivotvorenja, Komisija (OLAF) sudjelovala je u 16 aktivnosti, uključujući konferencije, seminare i razmjene zaposlenika, u organizaciji država članica i /ili Komisije (OLAF). Ta su događanja bila uglavnom usmjerena na jačanje suradnje s nadležnim tijelima i uključivale su rasprave o programima s podnositeljima prijava i stručnjacima iz država članica, Europske središnje banke i Europola. U 2012. dodijeljeno je 94,75% od 1 milijun EUR sredstava iz programa Periklo. 4.1.11.2. Višegodišnji financijski okvir (VFO) 2014. - 2020. U kontekstu Višegodišnjeg financijskog okvira, Komisija je u prosincu 2011. donijela prijedloge o nastavku dva programa koji imaju za cilj jačanje sprječavanja prijevare i borbe protiv prijevara: Herkul III[49] i Periklo 2020.[50] Odbor Europskog parlamenta za proračunski nadzor i radna skupina Vijeća o borbi protiv prijevara (GAF) raspravljali su o oba prijedloga u 2012. Za vrijeme danskog predsjedništva, GAF je pripremio sporazum o prijedlozima Komisije, osim postotaka sufinanciranja i ukupnog proračuna programa. Odbor za proračunski nadzor donio je izvješća o prijedlozima u studenom 2012. Parlament i Vijeće započeli su pregovore u okviru irskog predsjedništva u 2013. u cilju postizanja sporazuma. 4.2. Savjetodavni odbor za koordinaciju sprječavanja prijevara (COCOLAF) U skladu s člankom 325. UFEU-a, države članice, zajedno s Komisijom, organiziraju blisku i redovnu suradnju između nadležnih tijela. Glavni forum za aktivnosti koordinacije je Savjetodavni odbor za koordinaciju sprječavanja prijevara (COCOLAF).[51] COCOLAF je u 2012. konzultiran dva puta o pitanjima zakonodavnih inicijativa i inicijativa politika u borbi protiv prijevara. COCOLAF je iznio svoja stajališta o naporima EU-a za jačanje zaštite financijskih interesa EU-a i općenito se složio s postojećim inicijativama, posebno u vezi s jačanjem pravne osnove za borbu protiv prijevara na štetu EU-a. U 2013. je planirana revizija ustrojstva COCOLAF-a i raznih postojećih stručnih skupina u cilju unaprjeđenja ukupnog funkcioniranja skupine i davanja jasnijeg pregleda aktivnosti u koje su uključene Komisija (OLAF) i države članice. 4.3. Rezolucija Europskog parlamenta od 10. svibnja 2012. o zaštiti financijskih interesa Zajednice — Borbi protiv prijevara — Godišnjem izvješću za 2010. Europski parlament donio je 10. svibnja 2012. svoju Rezoluciju o izvješću Komisije za 2010.[52] Rezolucija sadrži posebne zahtjeve, komentare i prijedloge koji obuhvaćaju sve dijelove proračuna. Upućena je Komisiji i državama članicama i pokriva niz tema, kao što su gubici u odnosu na carinske pristojbe i PDV, prijavljivanje nepravilnosti u svim sektorima od strane država članica i javna nabava. U njoj je izraženo žaljenje što se izvješće Komisije ne bavi prijevarom u detalje već samo općenito nepravilnostima te je kritiziran mali broj nepravilnosti koje su neke države članice prijavile u određenim sektorima. Europski parlament pozdravio je povećanje stope povrata sredstava u fondovima kohezijske politike te napredak koji je Bugarska ostvarila u vezi s jačanjem svojih nacionalnih sustava kontrole za pretpristupne fondove. Osim toga, pozdravio je i uspjeh zajedničke carinske operacije „Sirocco“, kao i učinkovitost programa Herkul II u koordinaciji OLAF-a. Komisija je predala izvješće o mjerama koje će biti poduzete u odnosu na područja u kojima je Parlament izrazio svoju zabrinutost. Komisija je posebno istaknula da će se u izvješću s obzirom na članak 325. staviti veći naglasak na dubinsku analizu nepravilnosti prijevare, ali je ali je naglasila da je nužno prijaviti sve nepravilnosti (uključujući one koje se ne smatraju prijevarom) kako bi se ispunila zadaća izvješća te bolje razumjeli slučajevi prijevare. U skladu s preporukama Parlamenta, Komisija je već stavila veći naglasak na nepravilnosti prijevare u izvješću za 2011. i to je još dodatno razradila u ovom izvješću. U odnosu na zabrinutost koju je Parlament izrazio zbog toga što neke države članice prijavljuju mali broj ili ništa prijevara za neke fondove, Komisija je dodatno kontaktirala države članice kako bi riješila problem nepotpunog prijavljivanja. Jedan dio problema je, međutim, u tome što je u nekim državama članicama potrebno unaprijediti postupke za otkrivanje prijevara. Poduzet je niz mjera kako bi se državama članicama dale smjernice i pružila potpora ostvarivanju boljih rezultata u otkrivanju prijevare i izvješćivanju. U slučaju da su otkriveni značajni nedostaci, komisija revidira postupke povratka sredstava država članica i obustavlja plaćanja. Povrati sredstava poboljšali su se u području poljoprivrede djelomično zato što države članice sada snose polovicu nepovratnih sredstava ako ne uspiju na vrijeme vratiti sredstva ili sve troškove u slučaju isplata iz nemara (pravila 50 %). Komisija je isto predložila daljnje jačanje pravnog okvira za VFO 2014. – 2020. Osim toga, Komisija je dala pregled aktivnosti koje će poduzeti u odnosu na sredstva kohezijske politike kao dio Zajedničke strategije za sprječavanje prijevare u odnosu na fondove u području kohezijske politike. Strategija uključuje procjenu rizika od prijevare, otkrivanje prijevare i aktivnosti podizanja svijesti o unutarnjoj i vanjskoj prijevari (u odjelima Komisije nadležnima za provedbu kohezijske politike i u državama članicama). 5. Mjere poduzete u državama članicama za borbu protiv prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese EU-a Države članice svake godine izvješćuju Komisiju o glavnim mjerama koje su poduzele na temelju članka 325. UFEU-a za borbu protiv prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese EU-a. Države članice su u 2012. provele različite opće i posebne mjere za jačanje sprječavanja i suzbijanja prijevare protiv financijskih interesa EU-a. Međutim, podaci koje je dostavila gotovo polovica država članica pokazuju da one imaju ograničenu sposobnost otkrivanja i kaznenog progona slučajeva prijevare te poticanja povrata sredstava. Osim toga, prakse za prijavljivanje prijevara i nepravilnosti razlikuju se između država članica i unutar njih. 5.1. Mjere za borbu protiv prijevara i drugih nepravilnosti koje utječu na financijske interese EU-a Administrativne mjere o kojima izvješćuju države članice uglavnom se odnose na povećani nadzor od strane nadzornih tijela ili agencija, strožu financijsku reviziju i ažurirane smjernice ili priručnike o metodologiji[53]. Druge mjere namijenjene su za unaprjeđenje suradnje između nadležnih tijela, jačanje provjera,[54] promicanje strateške suradnje s Komisijom na sprječavanju prijevare i korupcije,[55] osposobljavanje[56] i unaprjeđenje sigurnosti ugovora[57]. Općenitije mjere odnose se na unaprjeđenja u aktima o javnoj nabavi[58] i na povrat nepravilno isplaćenih sredstava[59]. 5.2. Mjere za borbu protiv prijevara i drugih nepravilnosti koje utječu na financijske interese EU-a u području poljoprivrede U 2012. je poseban naglasak bio na poljoprivredi. Izvješća su uključivala podatke o istragama u okviru borbe protiv prijevara, o zakonodavnim i administrativnim mjerama i strategijama, o pokazateljima prijevare, o vraćenim sredstvima u vezi s istragama mogućih slučajeva prijevare te podatke o osoblju koje je zaduženo za i uključeno u istrage u okviru borbe protiv prijevara. 5.2.1. Zakonodavne i administrativne mjere Mnoge su države članice[60] u 2011. – 2012. izvijestile o novim zakonodavnim i administrativnim mjerama kojima je značajno unaprjeđeno sprječavanje prijevara i upravljanje rizikom u poljoprivrednim fondovima. Neke su države članice izvijestile o mjerama koje se odnose na cjelokupno upravljanje pomoći u području poljoprivrede[61]. Te se mjere uglavnom odnose na prihvatljivost rashoda, terenske provjere i revizije za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), preciznije provjere kao rezultat procjene rizika mladih poljoprivrednika i shema područja s težanim uvjetima gospodarenja te poboljšanja postupka potvrđivanja uslijed strožih kontrola. Nekoliko država članica[62] izvijestilo je o mjerama za unaprjeđenje financijskog nadzora nakon revizije nacionalnog zakonodavstva te daljnja unaprijeđena u shemama potpora (politika ruralnog razvoja, sheme izravnih potpora). Neke su države članice[63] izvijestile o unaprjeđenjima u nacionalnom zakonodavstvu ili usklađivanju s pravom EU-a u odnosu na postupke za rješavanje nepravilnosti, uključujući definicije nepravilnosti, postupke prijavljivanja, financijske ispravke ili povrat sredstava te jasniju definiciju kaznenih dijela prijevare i istražnih postupaka. Četiri države članice[64] izvijestile su da su unaprijedile nacionalne registre i upravljanje podacima u cilju lakših prekograničnih provjera. Ostale[65] su izvijestile o tome da su unaprijedile svoje sustave upravljanja rizikom putem boljih ustrojstvenih struktura, sustava unutarnjeg nadzora i smjernica za provjere ili novih analiza rizika za sprječavanje slučajeva teške i organizirane porezne prijevare. U odnosu na učinkovitost i djelotvornost, većina država članica[66] izvijestilo je da su nove zakonodavne ili administrativne mjere dovele do boljih rezultata, uključujući ranije otkrivanje, manji broj nepravilnih isplata, veći broj nepravilnosti otkriven prije plaćanja i veći stupanj prihvaćenih prihvatljivih rashoda. Neke su istakle manji broj terenskih provjera, uključujući bolju iskorištenost resursa zbog novih postupaka analize rizika. Većina država članica izvijestila je da su djelovale u cilju unaprjeđenja pouzdanosti i dosljednosti financijskog izvješćivanja. 5.2.2. Nove strategije za sprječavanje i otkrivanje Većina država članica[67] izvijestilo je da sada koriste jednu ili više od sljedećih strategija: nacionalne strategije, regionalne strategije, strategije utemeljene na određenoj vrsti operacije za ublažavanje rizika i bolje sprječavanje i otkrivanje prijevare kod trošenja sredstava iz poljoprivrednih fondova. 5.2.3. Korištenje pokazatelja prijevare Gotovo sve države članice[68] spomenule su da koriste opće pokazatelje prijevare, kao što su kategorije nepravilnosti, operacije, modi operandi, sektori gospodarstva i obuhvaćena zemljopisna područja. . Osim toga, većina država članica[69] izjavila je da koriste i vlastite posebne pokazatelje, kao što je identitet korisnika, transparentnost postupaka, promjene u iznosu pomoći u usporedbi s prethodnom marketinškom godinom, predavanje lažnih ili sumnjivih podataka ili pokušaji prikrivanja informacija. 5.2.4. Provedba odredbi o izvješćivanju Mnoge države članice[70] izvijestile su da su donijele smjernice o razlikama između prijevare i drugih nepravilnosti i organizirale osposobljavanje osoblja kako bi pojasnile razliku. Tri države članice[71] izjavile su da nisu donijele takve smjernice jer su postojeći propisi i postupci dovoljni. Zaprimljeni odgovori u odnosu na prakse izvješćivanja u skladu s Uredbom (EZ) br. 1848/2006 pokazuju da se praksa razlikuje između država članica, ali i između tijela u istoj državi članici. Ovo potonje nije praksa samo u saveznim državama, niti je ograničeno samo na područja politika kao što su poljoprivreda, ribarstvo ili kohezija[72]. 5.2.5. Nedovoljni statistički podaci o otkrivanju prijevare i kaznenom progonu i povezanom povratu sredstava Gotovo polovica država članica[73] još uvijek dostavlja ograničene podatke o broju administrativnih provjera u okviru sprječavanja prijevare i postupaka pokrenutih u svrhu utvrđivanja slučajeva prijevare. Bugarska, Danska, Italija, Poljska i Rumunjska pokrenule su najveći broj istraga mogućih slučajeva prijevare. Nadalje, većina država članica nije dostavila dovoljno podataka o broju kaznenih postupaka koji su završeni sudskom presudom. Osim toga, gotovo polovica[74] je dostavila nepotpune podatke o vraćenim iznosima nakon administrativnih provjera u okviru borbe protiv prijevara. Situacija je još lošija u odnosu na podatke o iznosima vraćenih sredstava[75] i financijskim kaznama u vezi s kaznenim istragama. To je dovelo do zaključka da je prošlogodišnja preporuka o praćenju rezultata kaznenih istraga u području kohezijske politike samo djelomično provedena. 5.3. Operacija „Magna Grecia“ Talijanska financijska policija, Guardia di Finanza (GDF), provela je u 2011. i 2012. ukupno 23 istrage korisnika čiji su se projekti u regiji Kalabrije na jugu Italije financirali iz strukturnih fondova u programskom razdoblju 2000. – 2006. Svaka je istraga pokrivala više od jednog projekta. Nepravilnosti su utvrđene u 18 slučajeva. Tijekom istrage pregledani su projekti u vrijednosti većoj od 23,5 milijuna EUR, od čega je gotovo 16 milijuna EUR bilo predmetom nepravilnosti. Trideset osoba, uključujući četiri državna dužnosnika, bilo je podvrgnuto kaznenom progonu za prijevaru, krivotvorenje javnih i privatnih akata, zlouporabu javnih sredstava, uporabu lažnih računa, skrivanje ili uništavanje računovodstvenih dokumenata i pranje novca. GDF je zatražio oduzimanje robe u iznosu od oko 4,5 milijuna EUR. . Istrage su bile rezultat iscrpne analize koju je OLAF pokrenuo 2010. i koje su se zajednički provodile tijekom 2011. u cilju bližeg određivanja pokazatelja rizika i integracije dodatnih podataka i GDF-ovog poznavanja lokalne situacije. Operacija je pokazala učinkovitost tog inovativnog pristupa, koji je omogućio usmjeravanje na određene korisnike koji ispunjavaju utvrđene pokazatelje rizika. 5.4. Provedba preporuka iz 2011. U izvješću iz 2011. o zaštiti financijskih interesa Unije, Komisija je dala niz preporuka državama članicama, posebno u odnosu na prijavljene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i onih koje se ne smatraju prijevarom, povrat nepravilno isplaćenih iznosa, praćenje rezultata kaznenih istraga i bolje vođenje statističkih podataka o prijevari. Provedba tih preporuka, koja je prikazana kao dio izvješća za 2012., u cjelini je bila zadovoljavajuća, iako neka pitanja nisu u potpunosti riješena. U području podijeljenog upravljanja, većina država članica izvijestila je da napore koje ulažu u sprječavanje otkrivanje prijevare usmjeravaju na temelju analize rizika. Države članice od kojih je zatraženo da objasne zašto imaju niske razine otkrivenih prijevara u poljoprivrednoj[76] ili kohezijskoj politici[77] i dalje to pripisuju kvaliteti njihovih sustava za sprječavanje prijevare i niskoj učestalosti stvarno počinjenih prijevara. Različite države članice unaprijedile su svoje sustave nadzora usmjeravanjem na visokorizična područja, u skladu s preporukama. U odnosu na kohezijsku politiku, Bugarska je izmijenila zakonodavstvo kako bi omogućila nove financijske istrage visokorizičnih ugovora o javnoj nabavi. Rumunjska sada isprobava sustav naknadnih provjera tražeći slučajeve prijevare i sukoba interesa. Slovačka je nastojala u svoju analizu rizika ugraditi prigovore javnosti i medijska izvješća. Francuska je dovršila provedbu Sustava za upravljanje nepravilnostima (IMS) za kohezijsku politiku. Budući da ga je Hrvatska potpuno provela od listopada 2012. kao dio priprema za pristupanje, IMS je sada potpuno funkcionalan u svim državama članicama. U odnosu na prihode, mnoge su države članice[78] pozitivno odgovorile na preporuku Komisije o usmjeravanju carinskih inspekcija na visokorizični uvod, često razvojem novih alata informacijske tehnologije kao pomoć u tom procesu.[79] U odnosu na kohezijsku politiku, 74 % država članica izvijestilo je da su poduzele mjere u cilju unaprjeđenje sustava upravljanja i kontrole u skladu s preporukom.[80] Države članice općenito su posebnu pozornost posvetile područjima javne nabave i prihvatljivosti s obzirom na opažanja Komisije da su ta područja posebno sklona pogreškama.[81] Latvija i Litva izmijenile su mjerodavno zakonodavstvo o nabavi i o utvrđivanju i razvrstavanju nepravilnosti i povezanom povratu sredstava. Finska je poduzela mjere za pojednostavljivanje provjera prihvatljivosti. Posljednjom preporukom traženo je od država članica da prate rezultate kaznenih istraga i poboljšaju statističke podatke o prijevari. Na temelju rezultata praćenja provedbe o kojima je ove godine izvješteno (ili nije izvješteno) Komisija je opravdano zabrinuta što problem još nije riješen na zadovoljavajući način. Grčka, Mađarska, Italija, Latvija, Litva, Slovačka I Ujedinjena Kraljevina uspostavile su IT ili druge sustave za bolje prikupljanje statističkih podataka ili je njihova provedba u tijeku. Za druge se činilo da su zadovoljne s postojećim sustavima. 6. Zaključci i preporuke 6.1. Dva trenda u odnosu na razvoj politike i operativne promjene U ovom izvješću istaknuta su dva glavna trenda u odnosu na borbu protiv prijevara od strane Komisije i država članica, jedan se odnosi na donošenje novih mjera za borbu protiv prijevara, a drugi na ostvarene operativne rezultate. Sa strane politika, Komisija i države članice poduzele su niz značajnih inicijativa u 2012., na zakonodavnoj i administrativnoj razini. Ovaj pozitivan trend pokazuje da nadležna tijela sve više pozornosti posvećuju prijevari i drugim nezakonitim aktivnostima na štetu financijskih interesa EU-a (a u slučaju sufinanciranja, i na štetu nacionalnih interesa). Iako su već pokrenute aktivnosti na nacionalnoj razini, inicijative na razini EU-a, posebno prijedlog Direktive o zaštiti financijskih interesa EU-a i paket o novim pravilima javnih nabava još uvijek čekaju odobrenje zakonodavca, a neke, kao što je novi paket za financijske perspektive za razdoblje 2014.-20., u naprednoj su fazi pregovora. S operativne strane, situacija u odnosu na nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara u 2012. čini se općenito stabilnom u odnosu na 2011., uz značajnije povećanje samo u području poljoprivrede. To je povećanje uglavnom rezultat napora jedne države članice (Danske) i poravnato je usporednim smanjenjem u pretpristupnom području. Korist mjera donesenih u 2012. osjećat će se u budućnosti. 6.2. Različiti pristupi prijevari Pristupi država članica i dalje su vrlo različiti, pri čemu skupina od šest zemalja (Češka Republika, Danska, Njemačka, Italija, Poljska i Rumunjska[82]) vodi u odnosu na sposobnost otkrivanja prijevara, a pet zemalja (Belgija, Njemačka, Grčka, Italija i Španjolska[83]) na prvom su mjestu u odnosu na stranu rashoda (tradicionalna vlastita sredstva). Rezultati za preostale države članice homogeniji su u području prihoda, nego u području rashoda, u kojem korisnice velike količine sredstava EU-a, kao što su Grčka, Francuska i Španjolska, pokazuju vrlo ograničenu sposobnost otkrivanja prijevara. Države članice pristupaju otkrivanju prijevare na različite načine. Razlozi tih različitih stavova uglavnom proizlaze iz pravnih i ustrojstvenih razlika, koje variraju ne samo između država članica već i između različitih upravnih tijela u istoj zemlji. 1. preporuka Određivanjem nacionalnih koordinacijskih službi za borbu protiv prijevara povećala bi se dosljednost u pristupu između država članica i unutar njih. Države članice pozivaju se da, ako to već nisu učinile, što hitnije odrede i uspostave koordinacijske službe za borbu protiv prijevara (AFCOS). 6.3. Donošenje zajedničkih pravila o prijevari Trenutno su razine sankcija za prijevare u nekim državama članicama toliko niske da se ne može reći da uopće imaju odvraćajući učinak. Mnogi slučajevi prijevara protiv financijskih interesa Unije prođu nekažnjeno zbog proteka zakonskog roka za pokretanje istrage i kazneni progon prijevare. U Prijedlogu Direktive o zaštiti financijskih interesa EU-a kaznenim pravom govori se o tim problemima i predviđa ograničenje najmanjeg roka. Teški slučajevi prijevare moraju se kažnjavati najmanjom kaznom od barem šest mjeseci i najvećom kaznom od barem pet godina. 2. preporuka Države članice moraju osigurati da kazne za prijevaru imaju odvraćajući učinak i da ima dovoljno vremena za istrage i kazneni progon. Države članice moraju u što kraćem roku donijeti i provesti Direktivu o zaštiti financijskih interesa EU-a kaznenim pravom. 6.4. Potvrđeni su najvažniji rizici Kao i prethodnih godina, jedan od glavnih problema koji vlasti utvrdile u odnosu na utvrđenu prijevaru je povreda pravila javne nabave. U ograničenom broju slučajeva s takvom vrstom povrede bila je povezana i korupcija. 3. preporuka Zakonodavac mora odobriti paket o reformi direktiva o javnoj nabavi koji države članice moraju brzo provesti kao odgovor na povećani rizik utvrđen u tome području. U skladu s analizom prethodnih godina, kohezijska politika (posebno operativni programi povezani s ciljevima konvergencije) još uvijek je područje u kojem je utvrđen najveći broj nepravilnosti. 4. preporuka S obzirom na to da neke države članice imaju nisku stopu prijavljivanja nepravilnosti i prijevara u području kohezijske politike, Komisija preporuča posebno Grčkoj, Francuskoj i Španjolskoj da pojača napore za otkrivanje prijevare. Osim toga, u području kohezijske politike za razdoblje 2008. – 2012., broj otkrivenih nepravilnosti i prijevara do 2010. bio je veći u odnosu na ESF nego u odnosu na EFRR. Nakon 2011. situacija je bila obrnuta. Ako pogledamo financijski učinak tih slučajeva, prioritetna područja s najviše slučajeva bila su ona u koja se najviše ulaže, kao što su promet, okoliš i ulaganja u društvenu infrastrukturu. . 5. preporuka Kada planiraju provjere i kontrole, nadležna tijela trebala bi uzeti u obzir rezultate analize koji su uključeni u izvješće i prateće radne dokumente službi. Stopa otkrivanja prijevare u odnosu na ruralni razvoj ostaje relativno stabilna u usporedbi s 2011., ali niža od toga za slične instrumente koji su provedeni u prethodnom programskom razdoblju (u okviru strukturnih fondova i pretpristupne pomoći). Čini se da su vlasti još uvijek usredotočene na Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP). 6. preporuka Države članice trebale bi uložiti veće napore u ulagačke projekte ruralnog razvoja s obzirom na elemente rizika istaknute sličnim nalazima u prethodnom programskom razdoblju. 6.5. Tijela za borbu protiv prijevara i pravosudna tijela najučinkovitije otkrivaju nepravilnosti prijevare… Sa strane prihoda, pokazalo se da su carinske kontrole važne za otkrivanje slučajeva prijevare u trenutku carinjenja robe. . 7. preporuka Prilikom razvoja strategija za carinske kontrole te istovremeno s aktivnostima carinske kontrole nakon carinjenja, države članice moraju osigurati da imaju učinkovite sustave procjene rizika koji im omogućuju provedbu provjera usmjerenih na visokorizične uvoze u trenutku carinjenja. Sa strane rashoda, uspješno otkrivanje prijevare (posebno u slučaju velikog financijskog učinka) i dalje je u značajnoj mjeri rezultat istrage koje provode tijela za borbu protiv prijevara ili pravosudna tijela; njihov pozitivni učinak posebno je očit u državama članicama koje su pokušale strukturirati suradnju između tijela koja su u prvom redu odgovorna za upravljanje i kontrolu fondova EU-a i pravosudnih tijela. ... ali uloga upravljačkih i revizijskih tijela se povećava … Ostvaren je napredak i u području otkrivanja prijevare od strane upravnih tijela u državama članicama, posebno u složenim slučajevima. Neke su države članice izvijestile o uvođenju provjera i kontrola na temelju analize rizika i uporabi informatičkih alata kao pomoć za otkrivanje prijevara. Posebno je važno usmjeriti provjere i kontrole s posebnim naglaskom na prijevaru u vezi s troškovima povezanim s ovom vrstom provjera kako bi se povećala učinkovitost. 8. preporuka Komisija preporuča svim državama članicama da donesu i razvoju provjere i kontrole, posebno strukturiranjem i unaprjeđenjem suradnje između upravljačkih tijela i tijela za borbu protiv prijevara te poboljšanjem analiza rizika i alata informatičke tehnologije. … posebno u vezi sa sprječavanjem prijevare. U vrijeme proračunskih ograničenja ne treba podcjenjivati važnost mjera za sprječavanje prijevare i treba jačati ulogu upravljačkih tijela, agencija i institucija posebnim odredbama u zakonodavnim prijedlozima za Višegodišnji financijski okvir 2014.-20. 9. preporuka Komisija preporuča da zakonodavac donese odredbe VFO-a o sprječavanju prijevare u postojećem obliku i da ih se na nacionalnoj razini provede brzo i ispravno. 6.6. Zaštita od nepravilnih isplata sredstava EU-u — provođena postojećim preventivnim i korektivnim mehanizmima propisanim u uredbama EU-a — i dalje je odgovarajuća Analizom povrataka i financijskih ispravaka potvrđeno je da sve postojeće preventivne i korektivne osiguravaju učinkovitu zaštitu financijskih interesa EU-a. Ti mehanizmi osiguravaju da se sredstva EU-a troše na odobrene projekte, posebno u sektorima u kojima su operacije sufinancirane i u kojima se rizik da sredstva neće biti vraćena prenosi na proračun država članica. 6.7. Opći zaključci Najočitiji i najvažniji problem još uvijek je u tome što države članice različito pristupaju prijevari, što je očito iz statističkih podataka prikupljenih u obliku odgovora na poseban upitnik. Situacija u odnosu na praćenje rezultata sudskih postupaka i dalje je nezadovoljavajuća unatoč ostvarenom napretku. Zbog toga Komisija zaključuje da su prošlogodišnje preporuke u vezi s praćenjem rezultata kaznenih istraga povezanih s kohezijskom politikom samo djelomično provedene. Osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (UEJT) značajno će se unaprijediti borba protiv prijevara. UEJT će pomoći da se prevladaju ograničene sposobnosti nacionalnih tijela u borbi protiv prijevara nakon njenog otkrivanja i osigurati dosljednost i usklađenost. UEJT Će sustavno pratiti predmete u njegovoj nadležnosti do suđenja. Uslijed toga povećat će se broj osuda kao i iznosi vraćenih sredstava. Postojanje veće mogućnosti da će biti optuženi odvratit će moguće počinitelje i uslijed toga će se s godinama smanjiti broj prijevara i iznosi sredstava koji su predmetom prijevare. PRILOG 1. — Nepravilnosti prijavljene kao prijevara (Broj nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara mjera je rezultata napora koje su uložile države članice u borbu protiv prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti protiv financijskih interesa EU-a; ne treba ih tumačiti kao razinu prijevare na njihovim teritorijima)[84] Države članice || Poljoprivreda || Ribarstvo || Kohezijska Politika || Predpristupni || Ukupni rashodi || Prihod N || EUR || N || EUR || N || EUR || N || EUR || N || EUR || N || EUR Belgija || 2 || 11.569 || || || || || || || 2 || 11.569 || 24 || 23.076.595 Bugarska || 5 || 118.895 || || || 9 || 5.971.077 || 8 || 3.999.800 || 22 || 10.089.772 || 10 || 1.613.618 Češka republika || 2 || 31.028 || || || 34 || 54.447.819 || || || 36 || 54.478.847 || 0 || 0 Danska || 56 || 1.310.263 || || || || || || || 56 || 1.310.263 || 8 || 796.759 Njemačka || 9 || 1.758.429 || || || 43 || 13.658.092 || || || 52 || 15.416.521 || 72 || 4.048.792 Estonija || 11 || 2.988.626 || || || 6 || 888.558 || || || 17 || 3.877.184 || 0 || 0 Irska || 4 || 123.343 || || || || || || || 4 || 123.343 || 5 || 0 Grčka || || || || || || || || || 0 || 0 || 32 || 338.175 Španjolska || 6 || 150.841 || || || 3 || 93.447 || || || 9 || 244.288 || 324 || 36.927.772 Francuska || 2 || 115.794 || || || || || || || 2 || 115.794 || 13 || 0 Italija || 32 || 21.020.173 || 2 || 111.414 || 75 || 97.837.043 || || || 109 || 118.968.629 || 89 || 5.913.615 Cipar || || || || || 1 || 90.724 || || || 1 || 90.724 || 0 || 0 Latvija || 3 || 79.903 || 1 || 347.118 || 11 || 6.691.168 || || || 15 || 7.118.189 || 4 || 330.397 Litva || 1 || 375.000 || || || 3 || 495.290 || || || 4 || 870.290 || 14 || 413.947 Luksemburg || || || || || || || || || 0 || 0 || 0 || 0 Mađarska || 14 || 2.474.121 || || || 3 || 727.614 || || || 17 || 3.201.735 || 3 || 40.946 Malta || || || || || || || || || 0 || 0 || 1 || 0 Nizozemska || 1 || 28.721.881 || || || || || || || 1 || 28.721.881 || 10 || 0 Austrija || || || || || 2 || 34.805 || || || 2 || 34.805 || 10 || 669.369 Poljska || 35 || 5.050.518 || || || 32 || 9.445.830 || || || 67 || 14.496.348 || 22 || 737.511 Portugal || || || 1 || 210.050 || 12 || 1.388.698 || || || 13 || 1.598.748 || 0 || 0 Rumunjska || 10 || 3.536.865 || || || 34 || 6.020.393 || 17 || 39.810.557 || 61 || 49.367.815 || 20 || 1.877.170 Slovenija || 3 || 93.007 || || || 5 || 1.241.736 || || || 8 || 1.334.743 || 5 || 381.597 Slovačka || 2 || 235.283 || || || 4 || 1.363.577 || || || 6 || 1.598.860 || 1 || 46.323 Finska || || || || || || || || || 0 || 0 || 11 || 372.132 Švedska || 2 || 16.508 || || || 1 || 90.150 || || || 3 || 106.658 || 0 || 0 Ujedinjena Kraljevina || 4 || 162.633 || || || 1 || 39.674 || || || 5 || 202.307 || 4 || 0 Ukupno || 204 || 68.374.680 || 4 || 668.581 || 279 || 200.525.694 || 25 || 43.810.357 || 512 || 313.379.312 || 682 || 77.584.718 PRILOG 2. — Nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara Države članice || Poljoprivreda || Ribarstvo || Kohezijska politika || Predpristupni || Ukupni rashodi || Prihod N || EUR || N || EUR || N || EUR || N || EUR || N || EUR || N || EUR Belgija || 12 || 359.815 || || || 32 || 2.701.479 || || || 44 || 3.061.294 || 136 || 9.603.835 Bugarska || 2 || 22.969 || || || 65 || 6.885.790 || 15 || 2.573.802 || 82 || 9.482.561 || 5 || 1.397.298 Češka Republika || 106 || 2.420.077 || 2 || 202.636 || 549 || 1.033.534.240 || || || 657 || 1.036.156.953 || 69 || 2.921.712 Danska || 55 || 2.582.650 || || || 1 || 10.197 || || || 56 || 2.592.847 || 52 || 4.252.220 Njemačka || 62 || 2.061.725 || || || 187 || 25.392.463 || || || 249 || 27.454.189 || 1.140 || 96.580.424 Estonija || 21 || 646.988 || || || 93 || 27.489.013 || || || 114 || 28.136.001 || 5 || 117.895 Irska || 105 || 3.204.462 || 10 || 136.460 || 14 || 4.046.787 || || || 129 || 7.387.709 || 28 || 1.631.006 Grčka || 42 || 1.758.638 || || || 119 || 65.177.448 || || || 161 || 66.936.086 || 1 || 22.771 Španjolska || 264 || 10.715.545 || 35 || 3.039.296 || 491 || 516.657.968 || || || 790 || 530.412.809 || 109 || 6.548.484 Francuska || 98 || 3.599.435 || || || 70 || 12.438.010 || || || 168 || 16.037.445 || 285 || 24.250.220 Italija || 213 || 15.296.384 || 5 || 195.845 || 447 || 66.987.259 || || || 665 || 82.479.487 || 142 || 11.729.209 Cipar || 1 || 81.675 || || || 3 || 61.899 || || || 4 || 143.574 || 4 || 165.473 Latvija || 15 || 513.427 || || || 38 || 3.146.255 || || || 53 || 3.659.681 || 20 || 2.126.130 Litva || 91 || 2.976.961 || || || 92 || 5.329.886 || 3 || 45.221 || 186 || 8.352.068 || 24 || 874.586 Luksemburg || 1 || 8.046 || || || 1 || 5.687 || || || 2 || 13.733 || || Mađarska || 240 || 6.674.829 || || || 76 || 8.000.342 || || || 316 || 14.675.171 || 61 || 1.989.923 Malta || 3 || 114.542 || || || 3 || 52.963 || || || 6 || 167.505 || || Nizozemska || 69 || 10.089.009 || || || 28 || 2.488.799 || || || 97 || 12.577.808 || 516 || 87.542.924 Austrija || 5 || 67.383 || || || 12 || 269.109 || || || 17 || 336.492 || 46 || 2.187.964 Poljska || 226 || 11.522.524 || 11 || 330.596 || 800 || 358.946.421 || 2 || 22.229 || 1.039 || 370.821.771 || 110 || 4.698.566 Portugal || 128 || 5.465.518 || 6 || 828.250 || 117 || 19.601.648 || || || 251 || 25.895.417 || 21 || 815.002 Rumunjska || 323 || 17.929.666 || 3 || 7.664.966 || 245 || 61.492.098 || 182 || 41.805.557 || 753 || 128.892.287 || 42 || 29.479.706 Slovenija || 26 || 2.481.271 || || || 13 || 641.405 || || || 39 || 3.122.676 || 18 || 388.676 Slovačka || 7 || 9.802.128 || 1 || 18.000 || 190 || 57.155.767 || || || 198 || 66.975.895 || 19 || 1.515.985 Finska || 7 || 205.016 || 1 || 94.935 || 10 || 286.817 || || || 18 || 586.767 || 24 || 2.359.280 Švedska || 27 || 676.326 || || || 27 || 814.096 || || || 54 || 1.490.422 || 55 || 6.666.923 Ujedinjena Kraljevina || 124 || 3.627.408 || || || 355 || 16.921.931 || || || 479 || 20.549.339 || 980 || 70.235.011 Ukupno || 2.273 || 114.904.419 || 74 || 12.510.985 || 4.078 || 2.296.535.775 || 202 || 44.446.809 || 6.627 || 2.468.397.988 || 3.912 || 370.101.223 PRILOG 3. — Financijske ispravke za 2012. provedene u okviru podijeljenog upravljanja (milijun EUR)[85] Države članice || EFJP || Ruralni razvoj || EFRR || Kohezijski fond || ESF || Ostalo* || Ukupno 2012. || Ukupno 2011. Bugarska || 15 || 7 || 0 || 6 || 1 || 0 || 30 || 25 Češka Republika || 0 || || 116 || 8 || 0 || 0 || 125 || 6 Danska || 22 || || 0 || || 0 || 0 || 22 || 0 Njemačka || -16 || 3 || 23 || || 0 || 0 || 10 || 1 Estonija || 0 || 1 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || 0 Irska || -1 || 10 || || || || 0 || 9 || 2 Grčka || 85 || 5 || 0 || 13 || 159 || 0 || 262 || 448 Španjolska || 47 || 2 || 1.952 || 81 || 84 || 7 || 2.172 || 159 Francuska || 64 || 1 || 20 || || 37 || 2 || 123 || 33 Italija || 209 || 0 || 57 || || 3 || 7 || 275 || 50 Cipar || 8 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 8 || 3 Latvija || 0 || || 1 || 1 || 9 || 0 || 12 || 0 Litva || 3 || 4 || 3 || 1 || 0 || 0 || 10 || 0 Luksemburg || 0 || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 Mađarska || 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 6 || 41 Malta || 0 || || || || || 0 || 0 || 0 Nizozemska || 17 || 2 || 0 || || 0 || 0 || 20 || 53 Austrija || 1 || || || || || 0 || 1 || 0 Poljska || 12 || 2 || 45 || 79 || 23 || 0 || 162 || 148 Portugal || 15 || 1 || 117 || 0 || 0 || 0 || 134 || 26 Rumunjska || 24 || 12 || 22 || 0 || 81 || 0 || 139 || 53 Slovenija || 0 || 0 || || || || 0 || 0 || 4 Slovačka || 0 || || 29 || 17 || 11 || 0 || 57 || 5 Finska || 1 || 0 || 0 || || 0 || 0 || 1 || 0 Švedska || 72 || 2 || 0 || || 0 || 0 || 74 || 3 Ujedinjena Kraljevina || 27 || 4 || 4 || || 12 || 2 || 50 || 44 Međureg./prekogran. || || || 24 || || 0 || 0 || 24 || 1 UKUPNO PROVEDENO || 610 || 59 || 2.416 || 207 || 430 || 19 || 3.742 || 1.106 [1] (i) Provedba članka 325. od strane država članica u 2012.; (ii) Statistička ocjena nepravilnosti prijavljenih u 2012. u odnosu na vlastita sredstva, prirodne resurse, kohezijsku politiku i pretpristupnu pomoć; (iii) Preporuke za praćenje izvješća Komisije o zaštiti financijskih interesa EU-a — borba protiv prijevare, 2011.; (iv) Metodologija statističke ocjene prijavljenih nepravilnosti za 2012.; (v) Godišnji pregled s informacijama o rezultatima programa Herkul II u 2012. [2] Za definicije vidi Prilog IV. (Metodologija). [3] Visok postotak iznosa uključenih u nepravilnosti prijavljene kao prijevara u odnosu na ukupna plaćanja za pretpristupnu pomoć (posljednji stupac Tablice 1.) u potpunosti je rezultat činjenica da su plaćanja za ovaj sektor bila vrlo ograničena (tj. 0,5 milijuna EUR) jer su programi pomoći pri kraju. Prijevare otkrivene i prijavljene u 2012. odnose se na operacije financiranje u okviru prethodnih financijskih godina. [4] U svrhu usporedbe, podaci za 2008. – 2011. temelje se na podacima koji se koriste za izvješća za te godine. [5] Vidi Prilog 1. [6] U prosjeku prođe dvije godine i sedam mjeseci od početka aktivnosti prijevare do trenutka kada je ona otkrivena. U prosjeku prođe sedam ili osam mjeseci do prijave nepravilnosti Komisiji. [7] Kazneno djelo koje traje duže vremensko razdoblje i počinila su ga barem tri subjekta.. [8] Jedno kazneno djelo koje je počinila jedna osoba. [9] Jedno djelo koje je počinilo više osoba ili koje traje duže vrijeme, ali ga je počinio jedan subjekt. [10] Omjer utvrđene prijevare je omjer ukupnog broja slučajeva utvrđene prijevare u odnosu na ukupan broj nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara (slučajevi sumnje na prijevaru ili utvrđene prijevare) u petogodišnjem razdoblju. [11] Službe Komisije nadležne za kohezijsku politiku, zajedno s OLAF-om, provode Zajedničku strategiju za borbu protiv prijevara od 2008. Njezin glavni cilj je pojačati sposobnost država članica za sprječavanje i otkrivanje prijevare. [12] Vidi bilješku 3. [13] To su uglavnom nepravilni iznosi koji nisu uključeni u izjavu o potvrđivanju i stoga ne predstavljaju mogući gubitak za proračun EU-a. [14] Podaci prikazani u ovom odjeljku odražavaju one objavljene u godišnjim izvješćima Komisije, npr. Bilješka objašnjenja br. 6 Financijskog izvještaja Unije, do revizije od strane Revizorskog suda. [15] Slučajevi velikih nedostataka u sustavima upravljanja i kontrole države članice u programskom razdoblju 2007. – 2013.; ili ovjereni rashodi povezani s ozbiljnim nepravilnostima. [16] Primjenjuje se u tri slučaja: (a) dokaz o ozbiljnim nedostacima sustava upravljanja i kontrole bez poduzetih korektivnih mjera; (b) ovjereni rashodi povezani s ozbiljnom nepravilnosti; ili (c) ozbiljna povreda obveza upravljanja i kontrole od strane države članice. [17] Financijske ispravke slijede tri važna koraka: (a) u napretku: podliježu promjenama koje države članice službeno ne prihvaćaju; (b) potvrđeno/Odlučeno: dogovorila država članica ili je odlučeno u odluci Komisije; (c) provedeno: financijski ispravak je proveden i rashodi su ispravljeni. [18] Naknadne izmjene pravnog okvira značajno su promijenile pravila o izvješćivanju za postojeće programsko razdoblje. [19] U okviru EFRR-a 116 predmeta u 2012. uključuje 69 novih prekida o kojima se odlučuje tijekom godine. [20] Od 2 172 milijuna EUR financijskih ispravaka provedenih u odnosu na Španjolsku, 90 % povezano je s programima koje financira EFRR. [21] Glavnica vlastitih sredstava je neto iznos. [22] Jedini slučajevi TVS-a iznad 10 000 EUR. [23] Obračun u obzir uzima samo zatovrene slučajeve za koje su države članice dovršile aktivnosti povrata. [24] COM(2011) 135završna verzija. [25] 2013/C 89 E/01, ISSN 1977-091X. [26] P7_TA(2013)0308. [27] COM(2012) 363 završna verzija [28] Konvencija o zaštiti financijskih interesa iz 1995. i njezini Protokoli iz 1996. i 1997. [29] Na temelju članka 86. Ugovora iz Lisabona. [30] COM(2013) 532 [31] Agencija EU-a za prekograničnu suradnju u kaznenom pravosuđu. [32] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru od 6. Lipnja 2011. o borbi protiv korupcije u EU-u — COM(2011) 308 konačna verzija. [33] http://ec.europa.eu/anti_fraud/documents/eu-revenue/consolidated_r515_97_en.pdf. [34] Tri su se odnosile na droge, a jedna na nadzor gotovine. [35] CIS, FIDE, CIGINFO, MARINFO, YACHTINFO. [36] Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću Akcijski plan za jačanje borbe protiv porezne prijevare i utaje, COM(2012) 722 konačna verzija, 6. prosinca 2012. [37] npr. Kanada, Indija, Malezija, regija MERCOSUR. [38] Kostarika, EL Salvador, Guatemala, Honduras, Nikaragva i Panama. [39] Peru i Kolumbija. [40] Madagaskar, Mauricijus, Sejšeli i Zimbabve. [41] SEC(2011) 791. [42] Vidi odjeljak 4.1.11 u nastavku. [43] COM(2013) 324 završna verzija [44] Philip Morris International, Inc. (PMI), Japan Tobacco (JTI), British American Tobacco (BAT) i Imperial Tobacco Limited (ITL). [45] Prijedlog Direktive o javnoj nabavi, COM (2011) 896 završna verzija — 2011/438 (COD), i prijedlog Direktive o postupcima nabave subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga COM(2011) 895 završna verzija— 2011/439 (COD). http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/modernising_rules/reform_proposals_en.htm. . [46] Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o dodjeli ugovora o koncesiji, COM(2011) 897 završna verzija — 2011/0437 (COD). [47] COM(2011) 376 završna verzija. [48] Vidi stavak 4.1.9. [49] COM(2011) 914 završna verzija. [50] COM(2011) 913 završna verzija. [51] Osnovan Odlukom Komisije 94/140/EZ od 23. veljače 1994. koja je izmijenjena 25. veljače 2005. [52] http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2012-0196+0+DOC+XML+V0//EN&language=EN. [53] Bugarska, Češka Republika, Njemačka, Estonija, Grčka, Španjolska, Litva, Luksemburg, Rumunjska, Slovačka i Švedska. [54] Njemačka, Irska, Ujedinjena Kraljevina (Engleska i Škotska). [55] Italija. [56] Bulgaria. [57] Danska, zaštićen digitalni potpis za sve građane i poduzeća prilikom kontaktiranja s javnim tijelima. [58] Bugarska, Češka Republika, Latvija i Poljska. [59] Belgija, Češka Republika, Slovenija i Švedska. [60] Belgija, Bugarska, Češka Republika, Danska, Irska, Grčka, Španjolska, Francuska, Italija, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Poljska, Rumunjska, Slovačka i Slovenija. [61] Belgija (Valonija), Češka Republika i Slovačka. [62] Irska, Grčka, Španjolska, Italija i Latvija. [63] Irska, Grčka, Španjolska, Italija i Latvija. [64] Njemačka, Latvija, Mađarska i Poljska. [65] Belgija (Valonija), Irska, Španjolska i Litva. [66] Belgija, Bugarska, Češka Republika, Grčka, Španjolska, Italija, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Austrija, Poljska, Rumunjska, Slovačka, Slovenija i Ujedinjena Kraljevina. [67] Belgija, Bugarska, Danska, Njemačka, Estonija, Irska, Grčka, Španjolska, Francuska, Italija, Cipar, Mađarska, Nizozemska, Austrija, Portugal, Rumunjska i Slovačka. [68] Svi osim Luksemburga. [69] Osim njih pet (Belgija, Danska, Nizozemska, Slovenija i Švedska). [70] Bugarska, Estonija, Grčka, Španjolska, Francuska, Italija, Cipar, Latvija, Mađarska, Nizozemska, Portugal, Rumunjska, Slovenija, Slovačka, Švedska i Ujedinjena Kraljevina. [71] Belgija (ALV), Austrija i Poljska. [72] Vidi točku 2.2.9. radnog dokumenta službi Komisije o provedbi članka 325. od strane država članica u 2012. uz ovo izvješće; str. 11 -12, u kojem su sažeti podaci koje su prijavile države članice. [73] Belgija, Irska, Grčka, Francuska, Cipar, Latvija, Luksemburg, Malta, Portugal, Finska i Ujedinjena Kraljevina [74] Njemačka, Grčka, Italija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija i Slovačka. [75] Samo 8 država članica dostavilo je podatke (Bugarska, Danska, Njemačka, Italija, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka i Ujedinjena Kraljevina. [76] Njemačka, Francuska, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina. [77] Francuska, Cipar, Malta i Nizozemska. [78] Bugarska, Češka Republika, Njemačka, Irska, Francuska, Mađarska, Italija, Cipar, Latvija, Malta, Nizozemska, Poljska, Rumunjska, Slovenija, Slovačka, Finska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina. [79] Belgija, Bugarska, Češka Republika, Francuska, Mađarska, Irska, Italija, Cipar, Latvija, Malta, Nizozemska i Švedska. [80] Belgija, Bugarska, Češka Republika, Njemačka, Estonija, Grčka, Mađarska, Cipar, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Finska i Švedska. [81] Bugarska, Estonija, Cipar, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Nizozemska, Portugal, Poljska, Rumunjska, Slovačka i Finska. [82] Njihovi rezultati predstavljaju 75 % ukupnog broja nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara. [83] Njihovi rezultati predstavljaju 79 % ukupnog broja nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara. [84] Za iznose povezane s Nizozemskom u odnosu na poljoprivredu, vidi stavak 3.4.1. Radnog dokumenta službi Komisije „Statističkaj ocjena nepravilnosti”. [85] Ukupni iznosi u stupcima i redcima možda ne odgovaraju zbroju iznosa zbog zaokruživanja.