Stupanjem na snagu Europskog zakona o klimi (lipanj 2021.) ciljevi u pogledu postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova do 2050. i smanjenja emisija za najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. postali su pravno obvezujući u EU-u. Komisija je u srpnju 2021. donijela paket za ostvarivanje cilja od 55 % radi prilagodbe politika EU-a, kao što su klimatska, energetska, prometna i porezna politika te politika korištenja zemljišta, ostvarenju tih ciljeva, uključujući cilj prema kojem bi se 35 % sredstava za istraživanje i inovacije u okviru programa Obzor Europa iskoristilo za zelena ulaganja. Kad je riječ o energiji, glavni ciljevi paketa za ostvarivanje cilja od 55 % bili su sljedeći:

Komisija je nastavila ulagati u istraživanja i inovacije u području cjepiva i liječenja, posebno za buduće pojave novih varijanti. Do kraja prethodnog programa za istraživanja i inovacije Obzor 2020. mobilizirano je 872,18 milijuna EUR za financiranje istraživanja povezanih s koronavirusom, uključujući dijagnostiku, liječenje, cjepiva, epidemiologiju, pripravnost i odgovor na epidemije, socioekonomske aspekte, mentalno zdravlje, proizvodnju i digitalne tehnologije te infrastrukturu i podatkovne resurse koji omogućuju ta istraživanja. To se djelovanje odrazilo u nekoliko aktivnosti koje su navedene u nastavku:

·uvesti obvezu obnove zgrada i gradnju novih s nultom stopom emisija do 2030.,

·poticati uvođenje energije iz obnovljivih izvora kako bi do 2030. najmanje 40 % potrošnje energije bilo pokriveno obnovljivim izvorima energije.

Šesto izvješće o stanju energetske unije popraćeno je izvješćem o konkurentnosti tehnologija čiste energije, koje pokazuje da EU i dalje predvodi u istraživanju čiste energije.

Provedba strategije EU-a za održivu i pametnu mobilnost uključivala je 2021. nekoliko zakonodavnih prijedloga u sklopu paketa za ostvarivanje cilja od 55 % (npr. Prijedlog uredbe o infrastrukturi za alternativna goriva i inicijative ReFuelEU Aviation (Održiva goriva za zrakoplovstvo) i FuelEU Maritime (Održiva goriva za pomorstvo) ) i, u prosincu, paketa za učinkovitu i zelenu mobilnost (npr. revizije Uredbe o mreži TEN‑T i Direktive o ITS-u te Novi okvir EU-a za gradsku mobilnost ).

U Komunikaciji „Održivi ciklusi ugljika” (prosinac 2021.) promiču se istraživanja i inovacije kako bi se povećalo uklanjanje i skladištenje ugljika iz atmosfere.

Kako bi se EU pripremio za neizbježni učinak klimatskih promjena i postao društvo otporno na klimatske promjene do 2050., donesena je strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama (veljača 2021.) u kojoj se naglašava uloga znanosti.

Prvi put od pokretanja Inovacijskog fonda sustava EU-a za trgovanje emisijama EU je 2021. uložio više od 1,1 milijarde EUR u sedam inovativnih projekata s ciljem uvođenja revolucionarnih tehnologija na tržište za i. energetski intenzivne industrije; ii. vodik; iii. hvatanje, uporabu i skladištenje ugljika; i iv. energiju iz obnovljivih izvora.

Okolišna dimenzija europskog zelenog plana podržana je i 2021. donošenjem niza inicijativa u okviru strategije EU-a za bioraznolikost (kao što su strategija za šume i strategija za tlo), akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja i akcijskog plana za kružno gospodarstvo . Te su političke inicijative podržane istraživanjem predloženim u okviru tema programa Obzor Europa 2021.

Postignut je dogovor o reformi zajedničke poljoprivredne politike (prosinac 2021.) i donesen akcijski plan za ekološku proizvodnju čime se istraživanju i inovacijama daje velika uloga. Istraživanja i inovacije bit će važni i za razvoj sekvestracija ugljika nakon Komunikacije „Održivi ciklusi ugljika” .

Komisija je donijela Prijedlog preporuke Vijeća o osiguravanju pravedne tranzicije prema klimatskoj neutralnosti , koji je Vijeće donijelo 16. lipnja 2022., u kojem se države članice obvezuju da će u skladu s okolnostima na nacionalnoj razini uspostaviti sveobuhvatne pakete politika kako bi se osigurala pravedna i uključiva zelena tranzicija.

Komunikacija o novom pristupu za održivo plavo gospodarstvo u EU-u – Preobrazba plavog gospodarstva EU-a za održivu budućnost (svibanj 2021.) usmjerena je na zeleni oporavak plavog gospodarstva, uz naglašavanje uloge istraživanja i inovacija u pokretanju te preobrazbe.

Zelenom poveljom u okviru aktivnosti Marie-Skłodowska-Curie promiče se održiva provedba istraživačkih aktivnosti. To je kodeks dobre prakse za sve pojedince i institucije koji se financiraju u okviru tog programa.

Komisija je predložila uspostavu programa politike „Put u digitalno desetljeće” . U njemu se utvrđuju konkretni digitalni ciljevi koji bi se u EU-u trebali ostvariti do 2030. Prijedlogom se uspostavlja i ciklus suradnje između Komisije i država članica kojim se pruža okvir za razvoj projekata koji se provode u više država, a koje nijedna država članica ne bi mogla razviti sama (npr. računalstvo visokih performansi, sigurna kvantna komunikacija).

2.3.Industrija

U ažuriranoj industrijskoj strategiji (svibanj 2021.) potvrđuje se da su istraživanja i inovacije pokretači napretka europske industrije u zelenoj i digitalnoj tranziciji. U okviru koncepta „ industrija 5.0 ” (siječanj 2021.) stvorena je nova vizija zelene i otporne industrije usredotočene na čovjeka. Komisija je objavila Indeks uspješnosti tranzicije za 2020. kojim se prati prelazak na kružnu i regenerativnu industriju EU-a i Europsku tablicu pokazatelja za ulaganja u istraživanje i razvoj u području industrije za 2021. u kojoj je navedeno 2 500 najvećih privatnih ulagača u istraživanje i razvoj.

U 2021. pokrenut je integrirani svemirski program EU-a . Njime se objedinjuju operativne aktivnosti za satelitsku navigaciju, promatranje Zemlje te nove državne satelitske komunikacije i komponente koje se odnose na svijest o situaciji u svemiru, uključujući nadzor u svemiru i praćenje satelita i svemirskog otpada.

2.4.Sigurnost

Komisija je objavila radni dokument službi Komisije Enhancing security through research and innovation (Poboljšanje sigurnosti istraživanjem i inovacijama) u kojem se navode primjeri koji pokazuju kako istraživanja u EU-u u području sigurnosti koriste tijelima kaznenog progona i službenicima graničnog nadzora. U dokumentu se opisuje kako pretvoriti rezultate istraživanja u operativne alate, uključujući novu Zajednicu za europska istraživanja i inovacije u području sigurnosti (Community for European Research and Innovation for Security) , koja okuplja sve dionike.