U Izjavi EU-a i Turske iz ožujka 2016. utvrđeno je da „kada ta sredstva budu gotovo u potpunosti iskorištena”, EU će „mobilizirati dodatna sredstva [...] u iznosu od dodatne tri milijarde eura do kraja 2018.”. Trenutačno je u tijeku mobilizacija drugog obroka u iznosu od tri milijarde eura. Brza će provedba biti potrebna kako bi se izbjegao bilo koji manjak u financijskim sredstvima Instrumenta i kako bi prvi ugovori koji se odnose na sljedeći obrok mogli biti potpisani tijekom ljeta 2018. U tijeku je priprema ažurirane procjene potreba, koja bi trebala biti spremna do lipnja 2018.

EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 16.5.2018. COM(2018) 301 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE Izvješće o napretku u provedbi Europskog migracijskog programa



1.UVOD Ovo izvješće sadržava pregled napretka i razvoja u svim područjima rada Europskog migracijskog programa od posljednjeg izvješća Komisije iz ožujka 2018. Njime se ujedno procjenjuje napredak postignut u skladu s planom Komisije predstavljenim na sastanku čelnika EU-a u prosincu 2017. Izvješće prikazuje sveobuhvatnu prirodu rada i potrebu za zadržavanjem intenziteta napora koje EU ulaže u svim područjima. U njemu se utvrđuju i konkretne ključne mjere potrebne kako bi odgovor EU-a i dalje bio učinkovit. To uključuje potrebu za dodatnim financijskim ulaganjima država članica i EU-a radi pružanja potpore djelovanju EU-a u pogledu vanjske dimenzije migracija. U ovom se izvješću ukazuje i na potrebu za daljnjim djelovanjem radi rješavanja problema migracija te se utvrđuju područja u kojima trenutačno djelovanje nije dovoljno te su potrebni dodatni napori. Kako je navedeno u prethodnim izvješćima, trenutačna situacija potvrđuje da su pokretači migracijskog pritiska u Europi strukturne prirode. Dugotrajni sukobi poput onoga u Siriji vjerojatno se neće smiriti. Klimatske promjene stvaraju nove razloge za odlazak. Demografska slika pokazuje dugoročni trend porasta stanovništva u zemljama u susjedstvu EU-a. Stoga je iznimno važno da se EU prikladno pripremi kako bi se mogao nositi sa situacijom. 2.STANJE NA GLAVNIM MIGRACIJSKIM RUTAMA Tijekom prvih mjeseci 2018. rastao je pritisak na određenim rutama, a na ponekim je lokacijama bilo i iznenadnih i naglih povećanja. Iako je pritisak i dalje visok, tijekom prva tri mjeseca 2018. nastavio se trend pada iz 2017. Iskustvo je pokazalo da je zbog boljih vremenskih uvjeta tijekom ljeta veća vjerojatnost naglog rasta te je potrebno obratiti posebnu pozornost na rute na kojima su tijekom posljednjih godina zamijećene promjene obrazaca. Iskustvo je također pokazalo da pritisak prelazi s jedne rute na drugu te da su potrebni nadzor i koordinacija na svim razinama. Nezakoniti prelasci granice na glavnim migracijskim rutama – 2014.–2017. Istočnosredozemna ruta Na istočnosredozemnoj su se ruti, nakon rekordnog broja pristiglih migranata tijekom ljeta 2017., dolasci ponovno znatno povećali od ožujka 2018., premda su ukupna kretanja ograničena u usporedbi s razdobljem prije aktivacije Izjave EU-a i Turske u ožujku 2016. Tijekom 18 tjedana do 6. svibnja zabilježeno je 9 349 dolazaka na grčke otoke u usporedbi s 5 582 u istom razdoblju 2017. Ove su godine, kao i 2017., najbrojniji Sirijci (41 %), Iračani (23 %) i Afganistanci (11 %). U pogledu dolazaka morskim putem, najviše ih je pristiglo na otok Lezbosu (58 % ukupnih dolazaka morem), a zatim na Samos. Ove je godine do 6. svibnja na Egejskom moru zabilježeno 19 smrtno stradalih i nestalih osoba, čime se nastavlja smanjenje iz 2017. Iako su prelasci iz Turske u Italiju, Cipar te Bugarsku i Rumunjsku nedavno bili ograničeni, znatno je porastao broj nezakonitih prelazaka iz Turske u Grčku preko kopnene granice. Trend sve većeg nezakonitog migracijskog pritiska na toj granici već je zamijećen tijekom posljednjih mjeseci 2017. te je i dalje prisutan. Tijekom prvih mjeseci 2018. nezakoniti prelasci granice porasli su za više od devet puta u usporedbi s istim razdobljem 2017.: do 6. svibnja zabilježeno je 6 108 nezakonitih prelazaka granice. Početno su povećanje na toj ruti činili uglavnom turski državljani (gotovo 50 %), ali od ožujka 2018. najviše je bilo Sirijaca (48 %), a zatim Turaka (18 %) i Iračana (15 %). Turskih je državljana na toj granici tijekom 2017. bilo 39,6 %. Zapadnobalkanska ruta Zajedničko djelovanje za borbu protiv nezakonitog tranzita preko središnjeg zapadnobalkanskog koridora usmjereno je na moguće alternativne rute. Povećana kretanja zabilježena su u prvom tromjesečju 2018. kroz Albaniju, Crnu Goru te Bosnu i Hercegovinu prema hrvatskoj granici i dalje prema Sloveniji. Postoje dokazi i o migrantima koji se nalaze u Srbiji i koji su odabrali tu rutu kako bi izbjegli pojačane kontrole na srpskim granicama s Hrvatskom, Mađarskom i Rumunjskom. U prvom tromjesečju ove godine Bosna i Hercegovina zabilježila je 533 nezakonita ulaska u državu. Najviše je bilo državljana Sirije, Libije, Pakistana i Afganistana. Pojava iranskih državljana koji pokušavaju nezakonito ući u EU nastavila se, premda se broj stabilizirao. U Srbiji je evidentirano više od 11 305 Iranaca koji su ušli na njezino državno područje nakon uklanjanja viznih ograničenja u rujnu 2017. i 9 052 izlazaka, a manje od 30 osoba podnijelo je zahtjev za azil. Zabilježeni su slučajevi Iranaca koji pokušavaju ući u središnju i zapadnu Europu preko Grčke s krivotvorenim dokumentima. Zbog uvođenja izravnih letova iz Teherana u Beograd u ožujku 2018. trebat će pojačati praćenje. Srednjosredozemna ruta Do 6. svibnja 2018. zabilježeno je 9 567 dolazaka, što je otprilike 77 % manje nego što je zabilježeno u istom razdoblju 2017. Međutim, posljednjih je tjedana bilo naglih porasta s 2 072 dolaska u zadnja dva tjedna u travnju i u prvom tjednu u svibnju. Zabilježene su i znatne promjene u pogledu najprisutnijih državljana na toj ruti u usporedbi s 2017. Ove je godine najviše državljana Tunisa (20 %), Eritreje (19 %) i Nigerije (7 %), dok je 2017. bilo najviše državljana Nigerije, Gvineje i Côte d’Ivoirea. Veliki broj plovila prema Italiji otplovljava iz Tunisa, što predstavlja 22 % dolazaka zabilježenih do 26. travnja 2018. (iz Tunisa velikom većinom dolaze Tunižani). Nastavio se trend smanjenja broja smrtnih slučajeva migranata duž te rute. Ove je godine do 6. svibnja 358 osoba smrtno stradalo i nestalo na moru. Od 1. veljače 2016. gotovo 290 000 migranata spašeno je u operacijama EU-a u potporu talijanskoj obalnoj straži. Zahvaljujući djelovanju EU-a poboljšan je i kapacitet libijske obalne straže za spašavanje migranata u libijskim teritorijalnim vodama, a Međunarodna organizacija za migracije procjenjuje da su libijska tijela spasila 4 964 migranta u prva četiri mjeseca 2018. U prvom tromjesečju 2018. Međunarodna organizacija za migracije spasila je 2 963 migranta u pustinji u Nigeru.

Zapadnosredozemna/atlantska ruta Dolasci zapadnosredozemnom/atlantskom rutom i dalje su u porastu, što se odražava i u broju smrtno stradalih i nestalih osoba (do 6. svibnja ove godine zabilježeno ih je 217). Ukupan broj dolazaka u Španjolsku (zapadnosredozemnom rutom, atlantskom rutom i preko Ceute i Melille) tijekom 2018. do 29. travnja iznosio je 6 623, što je 22 % više nego u istom razdoblju 2017. (5 429). Tom je rutom 2018. pristiglo najviše državljana Maroka (17 %), Gvineje (14 %), Malija (10 %), Côte d'Ivoirea (7 %) i Gambije (6 %). Azil Iako je broj dolazaka bio ispod vrhunca iz 2015., znatan je broj neriješenih zahtjeva za azil, što stvara pritisak na nacionalne sustave azila. EU nastavlja podupirati države članice kako bi se riješila ta situacija. Zahtjeva za azil podnesenih u EU-u 2017. (685 000, uključujući 160 000 zahtjeva koje su podnijela djeca) bilo je 43 % manje nego 2016.Ove su godine do 29. travnja u državama članicama EU-a podnesena 186 522 zahtjeva za međunarodnu zaštitu, uključujući 5 257 zahtjeva maloljetnika bez pratnje. Broj zahtjeva za azil u EU-u od 2008. do prvog tromjesečja 2018. Velik dio ukupnog broja zahtjeva za azil koncentriran je u samo nekoliko država članica. Tijekom 2015. tri države članice s najviše zahtjeva za azil primile su 62 % ukupnog broja zahtjeva u EU-u (u usporedbi sa 76 % 2016. i 64 % 2017.). Države iz kojih dolazi najviše podnositelja zahtjeva za azil u EU-u promijenile su se od 2015.Sirija, Afganistan i Irak i dalje su među prvih pet od 2015., a Kosovo i Albaniju zamijenili su 2016. Pakistan i Nigerija. Najveći je broj zahtjeva za azil iz Sirije. Prosječna je stopa priznavanja za Sirijce ostala stabilna te se s 97 % 2015. spustila na 94 % 2017. Tijekom 2017. ukupna stopa priznavanja za prvostupanjske odluke u EU-u iznosila je 46 % (u usporedbi sa 61 % 2016. i 52 % 2015.). Uz Siriju, visoke su stope priznavanja imale i Eritreja (92 %) i Somalija (69 %). Najniže stope priznavanja uglavnom su imali državljani zemalja zapadnog Balkana. Zaštita djece migranata Prema Agenciji UN-a za izbjeglice (UNHCR) 2017. je u Grčku, Italiju, Španjolsku i Bugarsku stiglo 32 963 djece, a 60 % njih bila su djeca bez pratnje ili razdvojena od obitelji. Ukupni broj dolazaka djece 2017. smanjio se za 67 % u odnosu na 2016., no udio djece koja dolaze bez pratnje ili koja su razdvojena od obitelji povećao se s 34 % 2016. na 60 % 2017. Države članice trebaju bolje provoditi Komunikaciju o zaštiti djece migranata, posebice u pogledu poboljšanja uvjeta prihvata i osiguravanja pristupa uslugama, sprečavanja nestanka djece i smanjenja kašnjenja u postupcima koji se odnose na djecu, osobito spajanje obitelji, i općenito, čvršće provedbe načela najboljih interesa djeteta u donošenju svih odluka koje se odnose na djecu. Komisija je izvijestila o napretku u provedbi Komunikacije i budućim izazovima na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta 2. svibnja 2018. 3.POTPORA EU-a UPRAVLJANJU MIGRACIJAMA EU je ustrajno i intenzivno pružao potporu rješavanju izbjegličke i migracijske krize, a najučinkovitija je bila kada se pružala zajednički. Izravna i financijska potpora EU-a i njegovih agencija bila je najučinkovitija kada je kombinirana sa stručnim znanjem i resursima država članica na terenu. Komisijin prijedlog za reviziju zakonodavstva o časnicima za vezu zaduženima za imigraciju također će pridonijeti intenziviranju potrebne koordinacije i većoj učinkovitosti zajedničkog djelovanja EU-a. Mjere navedene u nastavku pokazuju da je od ključne važnosti održati intenzitet potpore, a koordinaciju dodatno pojačati. Komisija danas donosi i prijedlog za reviziju pravnog okvira viznog informacijskog sustava, čime će se pojačati sigurnost na granicama i unutar EU-a temeljitijim provjerama pri obradi viza s pomoću interoperabilnosti i prikupiti informacije koje nedostaju. Komisija nastavlja pratiti izazove povezane s nezakonitim migracijama u zemljama čijim državljanima nisu potrebne vize te poduzima prema potrebi proaktivne mjere. Istočnosredozemna ruta – Potpora Grčkoj i Bugarskoj Ključni element u potpori EU-a Grčkoj i dalje je pristup putem žarišnih točaka. Nastavilo se pružati potporu za dodatni kapacitet za prihvat. Ukupni kapacitet za prihvat blago se povećao (sa 6 292 na 6 338 mjesta) zahvaljujući novim mjestima u žarišnoj točki na Kosu. Kapacitet za zadržavanje prije udaljavanja održan je na 710 mjesta, a u tim je centrima više od 200 zadržanih osoba. Međutim, uvjeti prihvata i dalje su vrlo zabrinjavajući. Do 6. svibnja na pet istočnoegejskih otoka bilo je ukupno 16 565 migranata, zbog čega su oni i dalje izrazito prenapučeni. Kao posljedica toga nadležna tijela na Lezbosu postavila su šatore i unutar i izvan žarišnog područja kako bi smjestila dodatne osobe te je pritisak na infrastrukturu, zdravstvene usluge i gospodarenje otpadom velik: povećale su se napetosti među zajednicama i između migranata i dijela lokalnog stanovništva. Kako bi se zadovoljile neke od najhitnijih potreba na otocima, grčka tijela ulažu 3 milijuna EUR u gospodarenje otpadom i vodnim resursima te provode projekte koje financira EU za poboljšanje infrastrukture (15 milijuna EUR) te pružanje usluga i drugih potrepština (63 milijuna EUR). Poseban problem predstavlja osiguravanje prikladnog skloništa za maloljetnike bez pratnje i na otocima i na kopnu. Više od 2 000 maloljetnika (među ostalim i djeca razdvojena od obitelji) sada je na listi čekanja za skloništa, uključujući maloljetnike koji borave u žarišnim točkama ili koji su pod preventivnom zaštitom. Objavljen je poziv na podnošenje prijedloga te su primljene ponude za 1 785 mjesta za smještaj. Grčka su tijela potpisala nekoliko ugovora, ali su za uspostavu održivog nacionalnog sustava potrebni dodatni napori svih partnera, uključujući općine i nevladine organizacije. To će se dopuniti novim zakonodavstvom o udomiteljstvu kojim će se obuhvatiti i maloljetnici bez pratnje, a koje je trenutačno pred grčkim parlamentom. Službenici za zaštitu djece zaposleni su, osposobljeni i raspoređeni u žarišnim točkama. S obzirom na te potrebe koje su rezultat velikog pritiska zbog dolazaka na kopnenoj granici, grčka tijela izrađuju plan za nepredviđene događaje kako bi se mogla nositi s mogućim povećanjem broja dolazaka u ljeto. Taj bi plan trebao biti temelj za razvoj sveobuhvatne strategije za održiv nacionalni sustav prihvata na osnovi trenutačnih i predviđenih tokova, broja potencijalnih korisnika međunarodne zaštite, ubrzane obrade zahtjeva za azil i povećanog broja vraćanja. EU i dalje pruža znatnu financijsku potporu Grčkoj radi suočavanja s izazovima povezanima s migracijama te se trenutačno provodi financijski plan za 2018. kako bi se nastavilo s financiranjem nacionalnih programa u iznosu od 561 milijun EUR. Osim toga, Instrumentom za hitnu potporu u suradnji s humanitarnim partnerima pruža se pomoć izbjeglicama da njihovi životi budu sigurniji i normalniji te da se bolje integriraju u lokalno gospodarstvo i društvo. Trenutačno je osigurano više od 24 500 mjesta u unajmljenim objektima, kao i mjesečna novčana pomoć kako bi izbjeglice mogle zadovoljiti svoje osnovne potrebe i kako bi se uspostavila osnovna mreža socijalne zaštite za tražitelje azila i izbjeglice u Grčkoj te pomoglo lokalnom gospodarstvu. Gotovo 45 000 osoba trenutačno su korisnici tog programa.

Agencije EU-a nastavile su s ključnim radom, odnosno pružanjem potpore grčkim tijelima. Do 30. travnja Europski potporni ured za azil u Grčku je rasporedio ukupno 63 nacionalna stručnjaka, kojima pomažu 27 članova privremenog osoblja i 85 usmenih prevoditelja. Do 7. svibnja na pet je lokacija u Grčkoj raspoređeno13 Europolovih gostujućih službenika i dva člana osoblja Europola, koji provode sekundarne sigurnosne provjere. Aktivnosti Europola također će se provoditi na temelju akcijskog plana za provedbu preporuka iz nedavne evaluacije. Do 14. svibnja Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu rasporedila je ukupno 573 osobe. Ta je potpora i dalje nedovoljna te neizvjesnosti u vezi sa zamjenama rotirajućih službenika koje osiguravaju države članice uzrokuju dugotrajnu nestabilnost u pogledu pomoći koju EU može pružiti. Povećani pritisak na kopnenoj granici između Grčke i Turske ukazuje na to da je potrebno pojačati potporu na granici. Uz postojeću suradnju između Turske i Grčke, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu spremna je pojačati prisutnost i zajedničke operacije. Za to bi dakako bio potreban dodatni angažman država članica. Nastavlja se provoditi opsežan program potpore Bugarskoj s dodatnih 13 milijuna EUR dostupnih kao dodatak za 2018., uz 97,2 milijuna EUR za nacionalne programe i 172 milijuna EUR hitne pomoći dodijeljene od početka 2015. Provedba nekih bespovratnih sredstava u okviru hitne pomoći za opsežnu opremu za granične kontrole odvijala se sporo zbog kašnjenja u natječajnom postupku, ali se sredstva u okviru nacionalnih programa provode dobrim tempom. U Bugarskoj postoje nedostaci u raspoređivanju osoblja Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu: trenutačno je raspoređeno 130 stručnjaka, što je 57 manje od utvrđenih potreba. Izjava EU-a i Turske Izjava EU-a i Turske i dalje je od iznimne važnosti za smanjenje broja nezakonitih i opasnih prelazaka na grčke otoke, spašavanje života na moru i poticanje preseljenja Sirijaca kojima je potrebna međunarodna zaštita. Njezin kontinuirani uspjeh ovisi o suradnji i stalnim naporima svih sudionika. Ključno je da Turska i dalje intenzivno radi na kaznenom progonu kako bi razbila krijumčarske mreže i zaustavila nezakonite prelaske u Grčku, i na kopnu i na otocima, te da i dalje surađuje u postupcima vraćanja i ponovnog prihvata iz Grčke, ili putem Izjave EU-a i Turske ili bilateralnog protokola Grčke i Turske. Turska je uložila iznimne napore kako bi pružila utočište i potporu više od 3,5 milijuna registriranih sirijskih izbjeglica, a EU je pokazao predanost pružanju potpore Turskoj u tom izazovu. Instrumentom za izbjeglice u Turskoj i dalje se podupiru potrebe izbjeglica i zajednica domaćina u Turskoj u bliskoj suradnji s turskim tijelima. Instrument se pokazao jednim od najbržih i najučinkovitijih mehanizama za pružanje potpore EU-a s isplatama do 1,9 milijardi EUR. Instrumentom se pomaže više od 1,3 milijuna izbjeglica putem mjesečnih isplata te se podupire obrazovanje i zdravstvena skrb za stotine tisuća ljudi. Mobilizacija drugog obroka u iznosu od 3 milijarde EUR trenutačno je u tijeku. Brzom provedbom osigurat će se neometan nastavak uspješnih intervencija iz Instrumenta koje se financiraju u okviru prvog obroka, a posebice dodatna sredstva za potporu obrazovanju, što se treba izvršiti prije početka nove školske godine. Spora obrada zahtjeva za azil u Grčkoj i dalje otežava vraćanja u Tursku u skladu s Izjavom. Zbog rizika od povećanja broja dolazaka tijekom ljeta još je važnije da to grčka tijela hitno riješe. EU nastavlja podupirati grčku službu za azil i žalbene odbore. Istodobno, u travnju je presudom grčkog Državnog vijeća poništeno opće geografsko ograničenje koje se primjenjuje na tražitelje azila koji se nalaze na Egejskim otocima. Sud je zaključio da ne postoje nužni pravni razlozi za ograničenje i potvrdio da ono stvara veliko opterećenje na otocima. Grčka tijela brzo su reagirala na presudu te je grčka služba za azil izdala novu odluku kojom se prema mišljenju grčkih tijela rješavaju pitanja koje je istaknulo Državno vijeće. Grčka je izradila i novo zakonodavstvo kako bi se dovršilo prenošenje Direktive o uvjetima prihvata, čime je osigurana jača pravna osnova za novu odluku. Novi je zakon u fazi dovršavanja kako bi ga grčki parlament donio. Dok se u Turskoj učinkovito ne provede odredba o državljanima trećih zemalja iz sporazuma o ponovnom prihvatu između EU-a i Turske, potiče se Tursku i Grčku da osiguraju učinkovitu primjenu relevantnih odredbi bilateralnog sporazuma o ponovnom prihvatu između Grčke i Turske za dolaske koji nisu obuhvaćeni Izjavom EU-a i Turske. Potpora Siriji i susjednim zemljama i dalje je visoko na popisu prioriteta. Od početka krize EU je Jordanu i Libanonu dodijelio više od 1 milijarde EUR kako bi se pružila potpora najranjivijima u obliku humanitarne pomoći, osigurali obrazovanje i zdravstvena skrb te poduprle životne potrebe izbjeglica i zajednica domaćina. Potpora Libanonu podržana je i na dvije međunarodne konferencije na ministarskoj razini koje obuhvaćaju sigurnost i ulaganja. Na konferenciji Bruxelles II o potpori budućnosti Sirije i regije, kojom su u travnju 2018. supredsjedali EU i Ujedinjeni narodi, ponovno je potvrđena potpora EU-a pronalaženju političkog rješenja u Siriji i njegova predanost da se zadovolje velike potrebe te je potvrđena dodjela 560 milijuna EUR za 2018. i dodatnih 560 milijuna EUR za 2019. U okviru konferencije međunarodna zajednica mobilizirala je bespovratna sredstva u ukupnom iznosu od 6,2 milijarde EUR do 2020., od čega su tri četvrtine osigurali EU i njegove države članice. Zapadnobalkanska ruta Komisija trenutačno dovršava unutarnje postupke za potpisivanje sporazuma s Albanijom, koji je parafiran već u veljači 2018., na temelju kojeg će Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu moći pružiti potporu u području upravljanja vanjskim granicama te brzo rasporediti operativne timove na albanskom državnom području u slučaju iznenadne promjene migracijskih tokova. Dana 30. travnja postignut je dogovor na tehničkoj razini o sličnom aranžmanu s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom. Trenutačno su u tijeku pregovori sa Srbijom te je Komisija predložila da se započnu pregovori o takvim sporazumima s Crnom Gorom i Bosnom i Hercegovinom. Europski centar za borbu protiv krijumčarenja migranata pri Europolu nastavio je podupirati operativnu suradnju na suzbijanju krijumčarenja migranata zapadnobalkanskom rutom. U prvom tromjesečju 2018. Europol je organizirao 11 operativnih sastanaka s naglaskom na zapadni Balkan i riješio 28 prioritetnih predmeta. U zemljama zapadnog Balkana organizirano je sedam zajedničkih akcija, čiji su rezultat bila uspješna uhićenja krijumčara. Europol je nastavio pratiti povećanu pojavu krijumčarenja migranata u kamionima i velikim vozilima. Zemlje u regiji postrožile su kapacitete za nadzor i zaštitu državne granice jer su preusmjerile ophodnju na ciljane dijelove granice. Istodobno, EU nastavlja pružati potporu zemljama duž zapadnobalkanske rute usmjeravanjem na poboljšanje kapaciteta i uvjeta prihvata za migrante i izbjeglice te izgradnjom kapaciteta za poboljšanje sustava upravljanja migracijama. Redovite videokonferencije svaka dva tjedna nastavile su se održavati uz sudjelovanje Komisije, država članica, agencija EU-a i partnera sa zapadnog Balkana kako bi se olakšala suradnja i razmjena informacija o migracijskoj situaciji duž zapadnobalkanske rute. U Komisijinu godišnjem Paketu mjera za proširenje donesenom 17. travnja 2018. naglašena je potreba da zemlje ulože dodatne napore u cilju učinkovitog svladavanja izazova povezanih s migracijama. Sljedeći koraci: ·grčka tijela trebaju poboljšati uvjete u žarišnim točkama te se posebice pobrinuti za potrebe ranjivih skupina i maloljetnika bez pratnje, ·grčka tijela trebaju hitno ubrzati provedbu vraćanja u Tursku u skladu s Izjavom EU-a i Turske, ·grčka tijela trebaju hitno dovršiti plan za nepredviđene događaje kako bi se mogla nositi s većim brojem dolazaka na otoke i preko kopnene granice,

·poboljšati suradnju s Turskom kako bi se spriječile nezakonite migracije na kopnenim i morskim rutama, postojećim i novim, u skladu s Izjavom EU-a i Turske, ·unaprijediti suradnju između Grčke i Turske u postupcima vraćanja i ponovnog prihvata iz Grčke na temelju Izjave EU-a i Turske te bilateralnog protokola Grčke i Turske, ·države članice trebaju zajamčiti nužnu potporu stručnjaka radu agencija EU-a u Grčkoj i Bugarskoj, ·Europska unija treba brzo sklopiti sporazume s partnerima sa zapadnog Balkana o operativnoj potpori koju pruža Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu. Srednjosredozemna ruta - Potpora Italiji EU nastavlja pružati potporu Italiji u provedbi pristupa putem žarišnih točaka. Aktivnosti u žarišnoj točki u Tarantu privremeno su obustavljene zbog radova na održavanju, a zbog preuređenja aktivnosti su ograničene u žarišnoj točki na Lampedusi. Istodobno, talijanska tijela potvrdila su da krajem godine namjeravaju uspostaviti tri dodatne žarišne točke u Kalabriji i na Siciliji. U tijeku je preispitivanje standardnih operativnih postupaka za žarišne točke. Agencije EU-a poduzimaju mjere za prilagodbu broja zaposlenika i glavnih aspekata svojih aktivnosti u Italiji u skladu s trenutačnim potrebama. Do 30. travnja Europski potporni ured za azil rasporedio je 38 nacionalnih stručnjaka u Italiju, kojima pomažu 54 člana privremenog osoblja i 98 kulturnih posrednika. Rad s novopridošlim migrantima podupire 428 stručnjaka europske granične i obalne straže. Do 7. svibnja 2018. na pet je lokacija u Italiji raspoređeno ukupno 15 Europolovih gostujućih službenika i tri člana osoblja Europola, koji provode sekundarne sigurnosne provjere. Italija je također povećala kapacitete za zadržavanje, pri čemu je centar za zadržavanje u Potenzi dosegao puni kapacitet od 96 mjesta. EU i dalje pruža znatnu financijsku pomoć Italiji. Talijanska tijela počela su provoditi mjere u okviru financijske omotnice dodijeljene Italiji u studenome u području liječničke pomoći, međukulturnog posredovanja, opreme za provjeru migranata u žarišnim točkama, operacija zaštite morske granice te traganja i spašavanja. Nastavno na dopis predsjednika vlade Gentilonija od 25. srpnja 2017. Komisija i talijansko Ministarstvo unutarnjih poslova raspravljali su o pripremi aktivnosti koje će se financirati u okviru hitne pomoći u cilju podupiranja integracije na lokalnoj razini, zaštite žrtava trgovanja ljudima i poboljšanja učinkovitosti postupaka azila i vraćanja. Hitnom pomoći pruženoj Italiji dopunjuje se potpora EU-a talijanskim nacionalnim programima koja iznosi više od 654 milijuna EUR. Zajednička operacija Themis nastavila se provoditi kako bi se poduprlo Italiju u suzbijanju nezakonite imigracije u središnjem Sredozemlju, spašavanju života na moru te sprečavanju i otkrivanju prekograničnog kriminala. Njezino područje rada sada obuhvaća Jadransko more, a segment kaznenog progona, posebice u pogledu borbe protiv terorizma i stranih boraca, pojačan je. Trenutačno, uz doprinose 27 država članica Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu podupire Italiju s 428 službenika graničnog nadzora i članova posade, dva zrakoplova, jednim helikopterom, jednim odobalnim ophodnim plovilom, sedam obalnih ophodnih plovila, četiri obalna ophodna broda i 14 mobilnih ureda. Sljedeći koraci: ·Italija treba uspostaviti tri dodatne žarišne točke, kako je planirano, ·Italija treba dodatno povećati kapacitete za zadržavanje, ·s talijanskim tijelima treba finalizirati novu fazu pružanja hitne pomoći, ·države članice trebaju povećati doprinose agencijama EU-a (broj zaposlenika i operativna potpora) u Italiji prema potrebama, ·Italija treba nastaviti provedbu svih mjera utvrđenih u Akcijskom planu od 4. srpnja 2017.

- Libija i regija te zemlje duž rute EU nastavlja raditi na poboljšanju strašnih uvjeta u kojima se nalaze brojni migranti i izbjeglice u Libiji i na borbi protiv krijumčarenja migranata. Programima koje financira EU nastoje se zadovoljiti neposredne potrebe migranata i izbjeglica, pomaže se migrantima pri povratku kući ili pronalasku, putem preseljenja, sigurnog puta u Europu za one kojima je potrebna zaštita te se dugoročno radi na stabilizaciji zajednica. Do danas je uz potporu EU-a Međunarodna organizacija za migracije opskrbila gotovo 41 000 migranata pokrivačima, madracima i higijenskim potrepštinama na točkama iskrcavanja, u centrima za zadržavanje i zajednicama domaćinima u Libiji. Liječničku je pomoć primilo više od 14 500 ranjivih migranata. Više od 950 migranata primilo je pomoć i u okviru mehanizma odgovora i resursa namijenjenih migrantima uspostavljenog u južnoj Libiji. Pružena je i posebna pomoć iz Fonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) kako bi se pribavila zimska odjeća u centrima za zadržavanje, kao i osnovne potrepštine za preživljavanje i pristojan život, uključujući rekreacijske i obrazovne aktivnosti. Zajednički se radi i na oslobađanju djece i pronalaženju alternativa zadržavanju. U okviru Programa UN-a za razvoj uspostavljen je i kampus za poduzetništvo kako bi se pokušalo pomoći poduzetnicima. EU je nastavio pružati potporu libijskim općinama diljem zemlje koje rade na sanaciji ključne infrastrukture kako bi se omogućio pristup osnovnim uslugama za lokalno stanovništvo i migrante. U tijeku su rasprave između EU-a i partnera zaduženih za provedbu (talijanska agencija za suradnju, Program Ujedinjenih naroda za razvoj i Fond Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF)) radi pokretanja novog programa u vrijednosti od 50 milijuna EUR za potporu općinama, koji je prihvaćen u ožujku 2018. Time će se povećati kapacitet libijskih općina za pružanje osnovnih usluga kao što su zdravstvena skrb, obrazovanje, sanitarna infrastruktura i voda. Do 4. svibnja pušteno je 1 006 zadržanih izbjeglica i tražitelja azila nakon intervencija Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) 2018., što predstavlja napredak u odnosu na ukupno 1 428 puštenih 2017. Agencija je ove godine obavila 486 posjeta centrima za zadržavanje u svrhu praćenja. Zahvaljujući EU-ovoj potpori Agencija UN-a za izbjeglice (UNHCR) provela je 15 216 liječničkih konzultacija za izbjeglice i tražitelje azila te se zalagala za njihovo oslobađanje. EU blisko surađuje s državama članicama i Agencijom UN-a za izbjeglice (UNHCR) kako bi osigurao da se što veći broj ranjivih osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita evakuira iz Libije u Niger, a potom brzo preseli. Nakon privremene obustave evakuacija početkom ožujka zbog zabrinutosti vlade Nigera da se daljnji odlasci u druge zemlje nisu odvijali jednakim ritmom kao dolasci u Niger, Agencija UN-a za izbjeglice (UNHCR) 10. svibnja je ponovno pokrenula mehanizam za hitni tranzit te zračnim putem evakuirala 132 ranjive izbjeglice i tražitelja azila. Od 1 152 osobe evakuirane iz Libije u Niger Agencija UN-a za izbjeglice (UNHCR) odabrala je do 13. svibnja 475 osoba za preseljenje, a 108 ih je već napustilo Niger. Države preseljenja prihvatile su dodatnu 71 osobu te one čekaju polazak. To znači da su države preseljenja već preselile oko 38 % svih odabranih osoba. Iako je potrebno da se preuzmu dodatne obveze za preseljenje iz Nigera, broj obveza dostupnih za preseljenje iz Nigera ne predstavlja ograničavajući čimbenik jer je preuzeta 2 681 obveza. Važno je da Agencija UN-a za izbjeglice (UNHCR) ubrza upućivanja kako bi se preuzete obveze mogle provesti u djelo i kako bi države članice preseljenja mogle preseliti osobe evakuirane iz Libije što je prije moguće. EU u potpunosti podržava ta nastojanja te će dopuniti postojeću financijsku potporu Agenciji UN-a za izbjeglice (UNHCR) u iznosu od 20 milijuna EUR. Države članice koje nisu preuzele dio obveza za preseljenje za Niger pozivaju se da to učine, a one koje već provode preseljenje trebaju i dalje osiguravati da se preseljenja vrše brzo nakon upućivanja. Treba poticati UNHCR da upućivanja slučajeva preseljenja u Nigeru usmjeri prvenstveno na osobe evakuirane iz Libije. Nakon trilateralne misije Afričke unije, EU-a i Ujedinjenih naroda na visokoj razini koja je posjetila Tripoli u veljači, Komisija je započela suradnju s libijskim tijelima kako bi osigurala ispunjenje preuzetih obveza. Među njima je važnost olakšavanja operacije humanitarne evakuacije ukidanjem izlaznih viza; omogućivanje Agenciji UN-a za izbjeglice (UNHCR) da u potpunosti provodi svoje ovlasti izvan ograničenja postavljenih za razna državljanstva; poboljšanje pristupa centrima za zadržavanje i uvjeta u njima za migrante i izbjeglice; rad na zatvaranju centara za zadržavanje u njihovu sadašnjem obliku; razmatranje alternativa kriminalizaciji nezakonitih migracija; osiguravanje potpune registracije i praćenja svih migranata koji su se iskrcali. Nastavljaju se napori koje EU ulaže u potporu dvjema libijskim obalnim stražama. U okviru operacije EUNAVFOR MED Sophia dosad je osposobljen otprilike 191 član osoblja libijske mornaričke obalne straže, uključujući pet posada ophodnih brodova u okviru kombinacije osposobljavanja na moru i na kopnu. U Grčkoj se osposobljavaju 22 libijska službenika, a u Španjolskoj je daljnji modul osposobljavanja planiran za 34 kandidata početkom srpnja 2018. U prvom izvješću o praćenju iz ožujka istaknuto je da je ostvaren napredak u pogledu kapaciteta i stručnosti, ali da bi učinkovitom praćenju mogla dodatno pridonijeti stalna prisutnost osoblja EUNAVFOR MED-a u operativnim centrima libijske mornaričke obalne straže. Uspostava sigurne komunikacijske mreže u Sredozemlju u svrhu razmjene informacija o nezakonitim migracijama morskim rutama sada ulazi u završnu fazu, a mreža Seahorse za Sredozemlje trebala bi postati operativna u drugoj polovini 2018. Pilot-projekt za jačanje suradnje između agencija EU-a i operacije EUNAVFOR MED Sophia, kako bi zajedno radili u okviru jedinice za informacije o kaznenim djelima na zapovjednom brodu operacije Sophia, podržali su ministri tijekom sastanka Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove u ožujku 2018. Jedinica bi trebala započeti s radom što je prije moguće. Misija Europske unije za pomoć u integriranom upravljanju granicama u Libiji nastoji povećati kapacitete kako bi se do svibnja 2018. 17 članova osoblja uputilo u Tripoli na stalnoj ili rotacijskoj osnovi, u cilju ostvarivanja dubljeg angažmana s libijskim tijelima u okviru „ograničene prisutnosti” uvedene u prosincu 2017. - Financiranje Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku i dalje ima ključnu ulogu u radu EU-a. Do 8. svibnja 2018. dogovoreno je 147 programa u ukupnom iznosu od oko 2 593,4 milijuna EUR podijeljenih u tri programska dijela: 1 293 milijuna EUR za Sahel/jezero Čad (79 programa), 820,3 milijuna EUR za Rog Afrike (50 programa), 335 milijuna EUR za sjevernu Afriku (14 programa). Taj iznos uključuje i 4 zajednička programa (145,1 milijun EUR). Dosad je potpisano ukupno 235 ugovora s provoditeljima ukupne vrijednosti od 1 611,2 milijuna EUR, a ukupno je isplaćeno 650 milijuna EUR. Sredstva koja su trenutačno dodijeljena Uzajamnom fondu EU-a za Afriku iznose 3,39 milijardi EUR, uključujući više od 2,98 milijardi EUR iz Europskog razvojnog fonda i proračuna EU-a. Države članice EU-a i drugi donatori (Švicarska i Norveška) ukupno su osigurali 413,8 milijuna EUR, od čega je dosad isplaćeno 378 milijuna EUR. Glavni su donatori i dalje Njemačka (157,5 milijuna EUR) i Italija (104 milijuna EUR). Doprinos država članica programskom dijelu Uzajamnog fonda EU-a za sjevernu Afriku bio je posebno važan jer je ostvaren novi pristup s Libijom: u okviru rasprava u Europskom vijeću države članice obvezale su se na doprinose od 178,6 milijuna EUR, ponajprije za obnovu sredstava programskog dijela za sjevernu Afriku. Ipak, znatan nedostatak financijskih sredstva moguć je već 2018. O tome se raspravljalo na sastanku strateškog odbora 24. travnja 2018. Vrijednost portfelja triju programskih dijelova, koji uključuje ključna djelovanja poput nastavka rada u Libiji te održavanje dinamike potpomognutih dobrovoljnih povrataka i evakuacija, procijenjena je na oko 2 milijarde EUR. Dok se preostalim sredstvima mogu pokriti određeni prioriteti, utvrđen je ukupni nedostatak financijskih sredstava za tri programska dijela od oko 1,2 milijarde EUR ako se želi zadržati trenutačna razina ambicioznosti. U pogledu sjeverne Afrike prioriteti će i dalje pridonositi učinkovitom upravljanju migracijama, uključujući zaštitu ranjivih migranata, dobrovoljni povratak, stabilizaciju zajednice, integrirano upravljanje granicama i potporu migracijama radne snage. Aktivnosti u području Roga Afrike, Sahela i jezera Čad imaju izravan utjecaj na uspješnost djelovanja EU-a u sjevernoj Africi i potrebne su kako bi se osigurao istinski sveobuhvatan pristup EU-a. Države članice prepoznale su vrijednost portfelja te su se složile dati prioritet djelovanju u sljedećim područjima: vraćanju i reintegraciji, sveobuhvatnom okviru za pomoć izbjeglicama, sigurnim dokumentima i matičnim knjigama, rješavanju problema trgovanja ljudima, ključnim stabilizacijskim naporima u Somaliji, Sudanu i Južnom Sudanu te potpori dijalozima o migracijama. Istodobno, odbor se složio da bi se aktivnosti u okviru Uzajamnog fonda trebale nastaviti nakon 2018. te da je za to bilo potrebno obnoviti njegova sredstva. U okviru prvog stupa Plana vanjskih ulaganja, jamstvo Europskog fonda za održivi razvoj, ukupno 12 prihvatljivih financijskih institucija predložilo je više od 46 programa ulaganja u pet investicijskih područja za koja su dostupna jamstvena sredstva u iznosu od 1,5 milijardi EUR. Primljeni prijedlozi imaju kombiniranu vrijednost višu od 3,5 milijardi EUR za pet programskih dijelova. Prve odluke Komisije o odobrenju programa očekuju se početkom ljeta. U tijeku su operacije mješovitog financiranja u okviru Plana ulaganja za Afriku i Platforme za ulaganja u susjedstvu. - Zemlje duž rute Pojačana je suradnja s više partnera u Africi. Unatoč političkim previranjima, s etiopskim tijelima nastavilo se neometano surađivati na pet stupova Izjave iz Vallette. Održava se stalan napredak u dijalogu o migracijama i suradnji s Gvinejom i Gambijom, a u ožujku je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu uspješno održala seminar o najboljim praksama organiziranja aktivnosti povezanih s vraćanjem. U Côte d’Ivoireu ponovno je pokrenut dijalog o migracijama. Nastavljaju se rasprave s Nigerijom o paketu mjera za migracije i mobilnost, koji obuhvaća rast i ulaganja, upravljanje granicama i digitalnu identifikaciju, krijumčarenje, trgovanje ljudima, kao i reintegraciju i ponovni prihvat. Uz tekuću operativnu suradnju dodatna bi potpora Nigeru bila usmjerena na rješavanje problema novih migracijskih ruta u blizini nigerijske granice i pojačane gospodarske programe zamjene. U ožujku 2018. u Nigeru je održana ministarska konferencija sa svim ključnim partnerima na kojoj se raspravljalo o suradnji u borbi protiv krijumčarenja migranata i trgovanja ljudima te promicalo tu suradnju. Niger, Čad, Libija i Sudan također su postigli novi sporazum o suradnji u cilju zaštite zajedničkih granica i borbe protiv organiziranog kriminala. Pojačan je i rad na suzbijanju krijumčarskih mreža u Rogu Afrike daljnjim razvojem regionalnog operativnog centra za postupak iz Khartouma financiranog iz Uzajamnog fonda EU-a, čiji je cilj jačanje zajedničkih istraga raznih zemalja. U okviru Programa za bolje upravljanje migracijama u Rogu Afrike osposobljeno je više od 400 državnih službenika u području migracija i upravljanja granicama, a oko 150 vladinih i nevladinih dionika osposobljeno je u pogledu prava migranata.

Migracije su bile na dnevnom redu skupnog sastanka EU-a i Egipta o stabilnosti održanog 15. ožujka u Kairu. To je bio nastavak prvog sastanka u okviru Dijaloga o migracijama EU-a i Egipta u prosincu 2017. te je procijenjen napredak ostvaren u raznim područjima bilateralne suradnje EU-a i Egipta u pogledu migracija. Raspravljalo se i o pojačanoj suradnji s agencijama EU-a. Zapadnosredozemna ruta Maroko nastavlja ulagati napore u sprečavanje nezakonitih migracija suradnjom na zaštiti granica, osobito sa Španjolskom. U tijeku su kontakti na tehničkoj razini u cilju pripreme paketa pomoći za jačanje kapaciteta za upravljanje granicama i ponovnog pokretanja pregovora o sporazumima o pojednostavnjenju viznog režima i ponovnom prihvatu. U prosincu 2017. Komisija i Maroko potpisali su program proračunske potpore migracijskim politikama Maroka (35 milijuna EUR). Na petoj ministarskoj konferenciji u okviru procesa iz Rabata održanoj 2. svibnja u Marakešu zajedničkim akcijskim planom ponovno je potvrđena predanost nastavku suradnje u rješavanju temeljnih uzroka migracija, borbi protiv krijumčarenja te jačanju vraćanja i ponovnog prihvata. Nakon povećanja od 43 % od 2016. do 2017. broj alžirskih državljana koji nezakonito dolaze u Europu pao je u prvom tromjesečju 2018. u usporedbi s istim razdobljem 2017. Alžir je i dalje zemlja za tranzit nezakonitih migranata koji pokušavaju doći do Maroka i Libije, a alžirska tijela zabilježila su povećane dolaske u Alžir iz subsaharskih zemalja. Premda su EU i Alžir pristali poboljšati razmjenu informacija o nezakonitim dolascima, o mogućnostima zakonite mobilnosti i o vraćanju, to još nije provedeno u konkretnu suradnju. Sljedeći koraci: ·Agencija EU-a za migrante (UNHCR) i države članice trebaju nastaviti ulagati napore u pojačanu evakuaciju i preseljenje u okviru mehanizma za hitni tranzit povećanjem upućivanja i ubrzavanjem preseljenja, ·nastavak rada s radnom skupinom Afričke unije, EU-a i Ujedinjenih naroda radi pružanja pomoći migrantima da napuste Libiju i libijskim nadležnim tijelima u svrhu iskorjenjivanja sustavnog zadržavanja migranata, ·jačanje suradnje sa zemljama Sahela u borbi protiv krijumčarenja migranata i trgovanja ljudima u skladu s deklaracijom donesenom u ožujku u Niameyu, ·nastavak poboljšanja dijaloga o migracijama sa zemljama podrijetla, kojim se povezuju svi stupovi Akcijskog plana iz Vallette. 4.VRAĆANJE I PONOVNI PRIHVAT Statistički podaci o vraćanju iz 2017. pokazuju da je broj odluka o vraćanju izdanih u EU-u 2017. porastao za 4 % (516 115) u odnosu na 2016. (493 785). Taj se porast može ponajviše pripisati činjenici da se velik broj (žalbenih) postupaka azila, među ostalim i mnogi pokrenuti tijekom masovnog priljeva u EU, privodi kraju, a u mnogim je slučajevima ishod negativna odluka. Broj odluka o vraćanju koje su donijele države članice najviše pogođene priljevom, posebice Njemačka i Grčka, u stalnom je porastu. Međutim, povećanje broja odluka o vraćanju nije popraćeno sličnim porastom broja stvarno provedenih vraćanja. Naprotiv, prema informacijama koje su države članice dostavile Eurostatu jasno proizlazi da se broj vraćanja provedenih 2017. smanjio za gotovo 20 %: s 226 150 2016. na 188 920 2017. Zbog toga je stopa vraćanja diljem EU-a znatno smanjena s 45,8 % 2016. na samo 36,6 % 2017. Taj se negativni trend djelomično može objasniti činjenicom da je znatno smanjena razina potencijalnih povratnika iz zemalja zapadnog Balkana. S tim se zemljama izvrsno surađivalo na ponovnom prihvatu njihovih državljana tijekom posljednje dvije godine, što je olakšano učinkovitim sporazumima EU-a o ponovnom prihvatu. Zbog toga su prethodno akumulirani zaostaci u pogledu vraćanja uklonjeni 2015. i 2016., a time je povećana EU-ova prosječna stopa vraćanja. Međutim, čak i ako se podaci o zemljama zapadnog Balkana izuzmu iz ukupnih podataka o vraćanju za 2017., još uvijek je stopa vraćanja smanjena s 34,5 % 2016. na 29,2 % 2017. To se može objasniti time što razmjerno povećanje broja odluka o vraćanju državljana manje kooperativnih zemalja podrijetla nezakonitih migranata u EU nije popraćeno učinkovitim vraćanjima. Time se jasno ističe potreba za dodatnim naporima država članica kojima bi se osiguralo da se odluke o vraćanju učinkovito provode služeći se radom ostvarenim na temelju Okvira za partnerstvo kao odskočnom daskom te uz pomoć europske granične i obalne straže kao ključnog instrumenta za provođenje vraćanja. Iako je osiguravanje suradnje trećih zemalja u pogledu ponovnog prihvata njihovih državljana i dalje izazov za EU, 2017. je ostvaren znatan napredak jer je sklopljeno nekoliko novih praktičnih dogovora. Ostvaren je cilj utvrđen u planu Komisije iz prosinca 2017. o postizanju dogovora s trima partnerskim zemljama o vraćanju i ponovnom prihvatu. Komisijinim prijedlogom revizije zakonodavstva o časnicima za vezu zaduženima za imigraciju također će se pridonijeti intenziviranju potrebne koordinacije u tom području. Kao dio njezina prijedloga za izmjenu Zakonika o vizama Komisija je predložila jačanje upotrebe vizne politike kao alata za postizanje napretka u suradnji u području vraćanja i ponovnog prihvata sa zemljama izvan EU-a. Bit će uspostavljeni stroži uvjeti za obradu zahtjeva za vizu za državljane zemalja izvan EU-a koje ne surađuju u postupku vraćanja i ponovnog prihvata na zadovoljavajući način. Međutim, znatno povećanje broja vraćanja ponajprije ovisi o uključenosti država članica u tu suradnju i iskorištavanju punog potencijala tih instrumenata. Zasad postoje znatne razlike u tom pogledu: dok se neke države članice koriste postojećim instrumentima na proaktivan i učinkovit način te počinju primjećivati rezultate, druge trebaju tek integrirati nove postupke u tijek rada i nisu započele s provedbom. Komisija i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu pružaju posebnu potporu državama članicama da učinkovito iskoriste te nove dogovore, na primjer organiziranjem informativnih seminara s trećim zemljama o novim postupcima. Neke konkretne aktivnosti, poput uspostave elektroničkih platformi (Pakistan) ili ažuriranja postojećih (Šri Lanka), ili postupaka za provjeru državljanstva elektroničkim sredstvima (Bangladeš), trebale bi dugoročno donijeti znatne rezultate. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu daje operativnu potporu rastućem broju operacija vraćanja: ove godine do kraja travnja Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu organizirala je ili koordinirala 111 operacija u usporedbi s 39 u istom razdoblju 2016. i 108 2017. Ipak, države članice trebaju bolje iskoristiti novi i prošireni mandat Agencije u pogledu vraćanja. Države članice moraju osigurati i da su za sve veće potrebe dostupni prikladni kapaciteti kako bi se vraćanja mogla izvršiti, zajamčila fizička raspoloživost povratnika te postupci vraćanja provodili što brže i učinkovitije. Kao nastavak na svoju obvezu poticanja jasnoće u pogledu mogućih rizika kaznenog progona onih koji pružaju stvarnu humanitarnu pomoć migrantima u nevolji Komisija je 3. svibnja organizirala prvu razmjenu mišljenja s glavnim uključenim nevladinim organizacijama i Agencijom za temeljna prava, kako bi se postigao zajednički dogovor o trenutačnom stanju i razmijenila mišljenja o mogućim daljnjim koracima. Za učinkovito praćenje vraćanja ključni su detaljniji, češći i pravodobni statistički podaci o azilu i upravljanju migracijama, među ostalim o vraćanju i ponovnom prihvatu. Takvim bi se statističkim podacima pridonijelo sveobuhvatnom i redovitom pregledu stanja u području azila i upravljanja migracijama. Na temelju toga, Komisija predlaže uklanjanje najhitnijih nedostataka izmjenom zakonodavstva o statističkim podacima o migracijama i međunarodnoj zaštiti, kako je najavljeno u izvješću o napretku iz studenoga 2017. Kako bi se dodatno poboljšala suradnja u području vraćanja, moraju se iskoristiti svi poticaji i instrumenti naših unutarnjih i vanjskih politika.

Sljedeći koraci: ·države članice trebaju u potpunosti iskoristiti nedavno postignute dogovore o vraćanju i ponovnom prihvatu te povećati broj zahtjeva za ponovni prihvat u predmetne zemlje, ·države članice trebaju u potpunosti iskoristiti mogućnosti koje im nudi europska granična i obalna straža u pogledu operacija vraćanja kako bi se podržalo odlučnije djelovanje u državama članicama radi osiguravanja učinkovite primjene odluka o vraćanju, ·Europski parlament i Vijeće trebaju nastaviti s brzim napretkom u pregovorima o prijedlogu Komisije od 14. ožujka o izmjeni Zakonika o vizama, ·brza provedba novih pravila za poboljšanje pružanja statističkih podataka o azilu i upravljanju migracijama, među ostalim o vraćanju i ponovnom prihvatu. 5.BOLJE UPRAVLJANJE VANJSKIM GRANICAMA Za operativne aktivnosti za 2018. utvrđeni su ozbiljni nedostaci u preuzetim obvezama. Unatoč dvama otvorenim pozivima objavljenima 19. siječnja 2018. i 23. ožujka 2018. nije bilo znatnih poboljšanja. Svim obvezama preuzetima do kraja travnja 2018. pokrilo bi se samo 49 % utvrđenih operativnih potreba za stručnjacima i 44 % tehničkih sredstava za aktivnosti na kopnenim granicama u razdoblju od svibnja do lipnja 2018. Za operacije na morskim granicama moglo bi se osigurati 85 % stručnjaka, ali samo 51 % tehničkih sredstava. Ti znatni nedostaci i dalje predstavljaju rizik od ozbiljnog ograničavanja provedbe aktivnosti planiranih do prosinca 2018. Agencija je 17. travnja 2018. održala sastanak na visokoj razini s državama članicama i Komisijom radi poboljšanja godišnjeg postupka preuzimanja obveza za 2019. uvođenjem veće fleksibilnosti i transparentnosti te promicanjem postupka preuzimanja obveza kako bi se omogućile prilagodbe i druge mjere ublažavanja (kao što je korištenje vlastitim tehničkim kapacitetima). Do 30. travnja 2018. ukupan broj „imenovanih” službenika graničnog nadzora koji su na raspolaganju iz snaga za brzu reakciju iznosio je 1 482, što čini 99 % snaga. Samo dvije države članice još nisu imenovale službenike graničnog nadzora. Od posljednjeg izvješća države članice nisu uklonile ozbiljne nedostatke u europskoj pričuvi opreme za brzu reakciju. Komisija je 2. svibnja 2018. donijela prijedlog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. Njime se predviđaju znatna sredstva za podupiranje budućeg razvoja europske granične i obalne straže, uključujući uvođenje stalnih snaga koje bi se sastojale od 10 000 službenika graničnog nadzora na raspolaganju Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu kako bi ona mogla postati potpuno učinkovita u podupiranju sigurne vanjske granice EU-a. Sljedeći koraci: ·države članice trebaju brzo i u potpunosti ispuniti preporuke donesene u okviru procjene osjetljivosti iz 2017., ·države članice trebaju bez odgode popuniti praznine u preuzetim obvezama za operativne aktivnosti Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu planirane za 2018. na vanjskim granicama EU-a, ·Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu tijekom sljedećih mjeseci treba izraditi tehničku i operativnu strategiju za europsko integrirano upravljanje granicama, a države članice trebaju zajamčiti da su uspostavljene odgovarajuće nacionalne strategije. 6.PREMJEŠTANJE, PRESELJENJE, VIZE I ZAKONITI PUTOVI Do kraja ožujka 2018. svi podnositelji zahtjeva koji ispunjavaju uvjete premješteni su iz Grčke u druge države članice: ukupno 21 999 osoba, uključujući 546 maloljetnika bez pratnje u 24 zemlje. Do 7. svibnja 2018. iz Italije je premještena 12 691 osoba (uključujući 256 maloljetnika bez pratnje), a 31 podnositelj zahtjeva (uključujući 26 maloljetnika bez pratnje), čije je premještanje već prihvaćeno, čeka transfer. Italija je poslala četiri zahtjeva za premještanje maloljetnika bez pratnje na koje još nije primila odgovor. Premještanje je bilo uspješno jer je premješteno ukupno 96 % osoba koje ispunjavaju uvjete. Uzimajući u obzir stalni migracijski pritisak na Grčku i Italiju, Komisija je u rujnu 2017. pozvala sve države članice da razmotre mogućnost nastavka provođenja premještanja na dobrovoljnoj osnovi, izvan mehanizama hitnog premještanja, te se obvezala pružati potrebnu financijsku potporu. Komisija potiče sve države članice da surađuju s Grčkom i Italijom te da iskoriste tu mogućnost prema potrebi. Dovršen je prvi EU-ov program preseljenja iz srpnja 2015. Otada ukupanbroj osoba preseljenih u okviru svih EU-ovih programa preseljenja, uključujući Sirijce preseljene iz Turske na temelju Izjave EU-a i Turske, iznosi 32 207.Napori država članica u pogledu preseljenja sada su usmjereni na ispunjavanje obveza preuzetih u okviru novog programa EU-a. Nakon nedavne odluke njemačke vlade da preuzme obvezu za 10 200 novih mjesta za preseljenje, 20 država članica obvezalo se na više od 50 000 mjesta za preseljenje, što je dosad najveća zajednička obveza koju su EU i njegove države članice preuzeli u pogledu preseljenja. Za program je izdvojeno 500 milijuna EUR iz proračuna EU-a, a deset država članica već je preselilo 4 252 osobe u okviru tog novog EU-ova programa preseljenja. Od izvješća o napretku iz ožujka preseljeno je 2 397 osoba, što je znatan napredak. To uključuje osobe preseljene nakon evakuacije iz Libije u Niger i Sirijce preseljene iz Turske na temelju Izjave EU-a i Turske. Preseljenje iz Turske na temelju Izjave EU-a i Turske odvija se sporijim tempom u usporedbi s rekordnim brojem Sirijaca preseljenih tijekom ljeta 2017. Samo je sedam država članica ove godine pridonijelo preseljenju iz Turske, a ni jedna dodatna država članica nije to učinila od posljednjeg izvješća o napretku. Od izvješća o napretku iz ožujka preseljeno je 837 Sirijaca, čime je ukupan broj osoba preseljenih od donošenja Izjave porastao na 13 313.