Tematsko izvješće Obrazovni ciljevi EU-a: 
programi su usklađeni, 
no postoje nedostatci 
u mjerenju uspješnostiHR 2016  BR. 16
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti: eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-5163-3 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/25363 QJ-AB-16-016-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-5191-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/881507 QJ-AB-16-016-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-5178-7 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/210955 QJ-AB-16-016-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Obrazovni ciljevi EU-a: 
programi su usklađeni, 
no postoje nedostatci 
u mjerenju uspješnosti
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016  BR. 16
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je II. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Henri Grethen i koje je specijalizirano za 
rashodovna područja strukturnih politika, prometa i energije. Reviziju je predvodila članica izvjestiteljica Iliana Ivanova, 
a potporu su joj pružali voditelj njezina ureda Tony Murphy, ataše Mihail Stefanov, glavni rukovoditelj Alain Vansilliette, 
voditelj radnog zadatka Paolo Pesce te revizori Zsuzsanna Csák, Sandra Diering, Xavier Gilquin, Zuzana Gullova, Atti -
la Horvay-Kovács, Jean-François Hynderick, Thierry Lavigne i Ana Popescu.
Slijeva nadesno:  Z. Gullova, M. Stefanov, T. Murphy, A. Vansilliette, I. Ivanova, A. Horvay-Kovács,  
P . Pesce, Z. Csák.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I.–IX. Sažetak
1.–18. Uvod
1. Uloga obrazovanja
2.–14. Obrazovanje i EU
15.–18. Mehanizmi podijeljenog upravljanja
19.–21. Opseg revizije i revizijski pristup
22.–81. Opažanja
22.–52. Procjena operativnih programa za razdoblje 2007.–2013.
24.–38. Obrazovni ciljevi EU-a uzeti su u obzir u ispitanim operativnim programima Europskog socijalnog fonda za 
razdoblje 2007.–2013.
39.–44. Nedovoljna povezanost financijskog reprogramiranja operativnih programa i utvrđenih ciljnih vrijednosti
45.–52.  Uspješnost ispitanih projekata nije bilo moguće sustavno dokazati
53.–81. Procjena donošenja operativnih programa za programsko razdoblje 2014.–2020.
55.–61. Komisija je pružila potporu državama članicama u donošenju operativnih programa za razdoblje 2014.–2020.
62.–68. Ispitani operativni programi usklađeni su s obrazovnim ciljevima EU-a
69.–73. Mehanizmi za praćenje uspješnosti poboljšani su, no uz neka ograničenja
74.–81. Poteškoće u povezivanju obrazovnih mjera i izgleda za zapošljavanje
82.–93. Zaključci i preporuke
04 Sadržaj 
 Prilog I. —  Napredak u postizanju ciljnih vrijednosti strategije Europa 2020. u području 
obrazovanja
 Prilog II.  — Pregled izrade programa, provedbe, praćenja i izvješćivanja
 Prilog III. —  Popis ispitanih operativnih programa Europskog socijalnog fonda za  
razdoblje 2007.–2013.
 Prilog IV. —  Popis ispitanih sporazuma o partnerstvu i operativnih programa za  
razdoblje 2014.–2020.
 Prilog V. —  Revizijska metodologija za procjenu ciljeva sadržanih u operativnim programima
 Prilog VI.  —  Pregled izmjena ispitanih operativnih programa Europskog socijalnog fonda za 
razdoblje 2007.–2013.
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik
Cjeloživotno učenje : Za potrebe ovog izvješća „cjeloživotno učenje“ odnosi se na postotak stanovnika 
u dobi od 25 do 64 godine koji su sudjelovali u obrazovanju i osposobljavanju 4 tjedna prije provedbe ankete.
Europski socijalni fond (ESF) : Cilj je Europskog socijalnog fonda ojačati gospodarsku i socijalnu koheziju 
u okviru EU-a poboljšanjem mogućnosti zapošljavanja (uglavnom mjerama osposobljavanja), poticanjem visoke 
razine zaposlenosti i otvaranjem brojnijih i boljih radnih mjesta.
Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) : Riječ je o pet zasebnih fondova kojima se nastoji smanjiti 
regionalne neujednačenosti unutar Unije s pomoću okvira politika uspostavljenih za višegodišnji financijski okvir 
koji obuhvaća razdoblje od sedam godina. Ti fondovi obuhvaćaju Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski 
socijalni fond (ESF), Kohezijski fond (KF), Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za 
pomorstvo i ribarstvo (EFPR).
Ex ante  uvjeti : Riječ je o uvjetima koji se temelje na unaprijed utvrđenim kriterijima uspostavljenima 
u sporazumima o partnerstvu i koji se smatraju preduvjetima potrebnima za djelotvornu i učinkovitu uporabu 
potpore Unije obuhvaćene tim sporazumima. Pri pripremi operativnih programa EFRR-a, KF-a i ESF-a u okviru 
programskog razdoblja 2014.–2020. države članice moraju procijeniti jesu li ti uvjeti ispunjeni. Ako ti uvjeti nisu 
ispunjeni, potrebno je pripremiti akcijske planove kojima će se zajamčiti ispunjavanje uvjeta do 31. prosinca 2016.
Ishod : Promjena koja proizlazi iz intervencije i obično je povezana s njezinim ciljevima (npr. stažisti koji su se 
zaposlili, smanjenje koncentracije onečišćujućih tvari u pročišćenoj otpadnoj vodi, skraćenje vremena putovanja 
itd.). Ishodi mogu biti očekivani ili neočekivani, pozitivni ili negativni.
Ključna etapa : Prijelazne ciljne vrijednosti koje se utvrđuju za pokazatelje za koje je utvrđena ciljna vrijednost.
Matematika, prirodne znanosti i tehnologija : „Matematika, prirodne znanosti i tehnologija“ odnosi se na 
povećanje ukupnog broja osoba sa stečenim višim ili visokim obrazovanjem u području matematike, prirodnih 
znanosti i tehnologije.
Međunarodna standardna klasifikacija obrazovanja (ISCED) : Međunarodna standardna klasifikacija obrazovanja 
služi za utvrđivanje obrazovnih razina i područja. Klasifikaciju ISCED prvotno je razvio UNESCO sredinom 70-tih 
godina 20. stoljeća, a prvi je put izmijenjena 1997. godine. Zbog kasnijih izmjena u sustavima obrazovanja i učenja 
do kojih je došlo na početku 21. stoljeća klasifikacija ISCED ponovno je izmijenjena u razdoblju 2009.–2011.
Trenutačnu klasifikaciju (ISCED 2011.) čine sljedeće razine:
01 Obrazovni razvoj u ranom djetinjstvu
02 Predškolsko obrazovanje
1 Osnovno obrazovanje
2 Niže srednje obrazovanje
3 Više srednje obrazovanje
4 Obrazovanje nakon srednjeg, osim višeg i visokog
5 Kraće više i visoko obrazovanje
Više i visoko 
obrazovanje6 Dodiplomski studij ili jednakovrijedni stupanj obrazovanja
7 Magisterij ili jednakovrijedni stupanj obrazovanja
8 Doktorat ili jednakovrijedni stupanj obrazovanja
06 Pojmovnik 
Obrazovanje i osposobljavanje 2010. (ET 2010.) : Okvir za europsku suradnju u području obrazovanja 
i osposobljavanja koji je usvojilo Vijeće 2003. godine i koji se temelji na zajedničkim ciljevima. Obuhvaća niz 
pokazatelja i referentnih razina za prosječnu uspješnost u Europi.
Obrazovanje i osposobljavanje 2020. (ET 2020.) : Ažurirani strateški okvir za europsku suradnju u području 
obrazovanja i osposobljavanja koji je usvojilo Vijeće 2009. godine. Temelji se na napretku ostvarenom u okviru 
inicijative Obrazovanje i osposobljavanje 2010. i sadržava zajedničke strateške ciljeve za Europsku uniju (EU) i njezine 
države članice za razdoblje do 2020. godine.
Obrazovanje u ranom djetinjstvu : „Obrazovanjem u ranom djetinjstvu“ obuhvaćena su djeca od navršene 
4. godine života do dobi u kojoj počinje obvezno osnovno obrazovanje.
Operativni program : Operativnim programom utvrđuju se prioriteti i posebni ciljevi određene države članice 
te način na koji će se financijska sredstva (javno i privatno sufinanciranje EU-a i države članice) upotrebljavati za 
financiranje projekata tijekom određenog (u pravilu sedmogodišnjeg) razdoblja. Tim se projektima mora pridonijeti 
postizanju određenog niza ciljeva navedenih u okviru prioritetne osi operativnog programa. Operativni programi 
postoje za svaki od fondova u kohezijskom području (tj. za Europski fond za regionalni razvoj, Kohezijski fond 
i Europski socijalni fond). Operativne programe izrađuju države članice, a prije izvršenja bilo kakvih plaćanja iz 
proračuna EU-a mora ih odobriti Komisija. Izmjene operativnih programa tijekom razdoblja koje obuhvaćaju 
moguće su samo uz pristanak obiju strana.
Osobe koje rano napuštaju školovanje : Pod „osobama koje rano napuštaju školovanje“ podrazumijeva se udio 
stanovnika u dobi od 18 do 24 godine koji su stekli niže srednje obrazovanje ili stupanj obrazovanja niži od toga 
i koji više ne sudjeluju u obrazovanju ili osposobljavanju.
Osobe s lošim rezultatima u osnovnim vještinama : Pod „osobama s lošim rezultatima u osnovnim vještinama“ 
podrazumijevaju se osobe u dobi od 15 godina koje imaju loše rezultate iz čitanja, matematike i prirodnih znanosti.
Ostvarenje : Ono što je proizvedeno ili ostvareno s pomoću sredstava dodijeljenih određenoj intervenciji (npr. 
tečajevi za osposobljavanje za nezaposlene mlade osobe, broj uređaja za odvodnju ili kilometri izgrađenih cesta 
itd.).
Polazna vrijednost : Polazna vrijednost služi za utvrđivanje referentne vrijednosti na temelju koje se potom 
utvrđuju i procjenjuju ciljne vrijednosti.
Programsko razdoblje : Višegodišnji okvir unutar kojeg se planiraju i izvršavaju rashodi strukturnih fondova 
i Kohezijskog fonda.
07 Pojmovnik 
Sporazum o partnerstvu : Sporazumi koje je Europska komisija sklopila sa svakom državom članicom za 
programsko razdoblje 2014.––2020. U njima se iznose planovi nacionalnih tijela u vezi s načinom uporabe 
financijskih sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova te navode strateški ciljevi i prioriteti ulaganja 
svake zemlje, pri čemu se ti ciljevi i prioriteti povezuju s općim ciljevima strategije Europa 2020. za pametan, održiv 
i uključiv rast. Oni, među ostalim, obuhvaćaju pojedinosti o  ex ante  uvjetima i okvirima za upravljanje uspješnošću. 
Izrađuju ih države članice uz savjetovanje s Komisijom i mora ih donijeti Komisija.
Stjecanje višeg ili visokog obrazovanja : „Stjecanje višeg ili visokog obrazovanja“ odnosi se na postotak osoba 
u dobi od 30 do 34 godine koje su uspješno završile više ili visoko obrazovanje.
Strategija Europa 2020. : Desetogodišnja strategija EU-a za radna mjesta i rast. Pokrenuta je 2010. godine s ciljem 
stvaranja uvjeta za pametan, održiv i uključiv rast.
Učinak : Dugoročne društveno-gospodarske posljedice koje su vidljive nakon određenog vremena od dovršetka 
intervencije te koje mogu utjecati na izravne korisnike intervencije ili na druge neizravne korisnike (npr. smanjenje 
stopa nezaposlenosti, poboljšanje kakvoće vode itd.).
Upravljačko tijelo : Riječ je o nacionalnom, regionalnom ili lokalnom tijelu javne vlasti (ili bilo kojem drugom 
javnom ili privatnom tijelu) koje je država članica zadužila za upravljanje operativnim programom. Njegove zadaće 
obuhvaćaju odabir projekata koji će se financirati, praćenje načina provedbe projekata te podnošenje izvješća 
Komisiji o financijskim pitanjima i ostvarenim rezultatima.
Više srednje obrazovanje : Za potrebe ovog izvješća „više srednje obrazovanje“ odnosi se na postotak osoba u dobi 
od 22 godine koje su stekle barem više srednje obrazovanje.
08
 Sažetak
I
Ulaganje u obrazovanje ključno je za poboljšanje produktivnosti rada, profesionalni razvoj i u konačnici gospodarski 
rast u Europskoj uniji (EU). Obrazovanjem se mogu postići i druge koristi poput unaprjeđenja aktivnog građanstva, 
smanjenja kriminala i poboljšanja prosječnih zdravstvenih uvjeta. Nadalje, postignuta razina obrazovanja izravno je 
povezana sa zapošljivošću i kvalitetom dobivenog radnog mjesta. Posljednjih godina nezaposlenost osoba s višim 
ili visokim obrazovanjem u EU-u bila je tri puta manja u odnosu na one s nižim srednjim obrazovanjem ili stupnjem 
obrazovanja nižim od toga.
II
Države članice imaju potpunu i isključivu nadležnost za politiku obrazovanja unutar EU-a. Strategije EU-a donose 
se u obliku zaključaka Vijeća koji nisu pravno obvezujući za države članice EU-a. Međutim, Unija ima nadležnost za 
podupiranje, koordiniranje i dopunjivanje djelovanja država članica u području obrazovanja.
III
Eurostat procjenjuje da je na obrazovanje u državama članicama EU-a u razdoblju 2007.–2011. utrošeno 3 200 mili -
jardi eura, no u razdoblju 2009.–2013. ukupna razina rashoda za obrazovanje u većini njih blago se smanjila.
IV
Iako je iznos sredstava EU-a koja se izravno dodjeljuju obrazovanju ograničen u odnosu na ulaganja u to područje 
na nacionalnoj razini, iz ESF-a je ipak tijekom programskog razdoblja 2007.–2013. obrazovnim mjerama dodijeljeno 
33,7  milijardi  eura. Planirani iznos sredstava ESF-a namijenjenih obrazovanju za programsko razdoblje 2014.–2020. 
znatno je niži (s procijenjenim proračunom do 27,1  milijarde  eura).
V
Obrazovni ciljevi EU-a navedeni su u strateškim okvirima Obrazovanje i osposobljavanje 2010., Obrazovanje i ospo -
sobljavanje 2020. i Europa 2020. Ovom smo revizijom procijenili jesu li ti ciljevi na primjeren način uzeti u obzir 
u operativnim programima i povezanim projektima za razdoblje 2007.–2013. te pri izradi operativnih programa za 
programsko razdoblje 2014.–2020.
VI
Tijekom revizije ispitali smo 37 operativnih programa ESF-a iz programskog razdoblja 2007.–2013. koji čine oko 
28 milijardi eura ili 83 % ukupnih sredstava ESF-a dodijeljenih obrazovanju. Osim toga, posjetili smo tijela pet država 
članica (Njemačke, Francuske, Italije, Portugala i Rumunjske) i ispitali uzorak projekata. Kad je riječ o programskom 
razdoblju 2014.–2020., pregledali smo pet sporazuma o partnerstvu i osam operativnih programa koji čine oko 
7 milijardi  eura sredstava ESF-a dodijeljenih obrazovanju.
09 Sažetak 
VII
Zaključili smo da su u operativnim programima za razdoblje 2007.–2013. obrazovni ciljevi u cjelini uzeti u obzir na 
primjeren način. Međutim, u nekim operativnim programima nedostajao je opis nekih sastavnica logike interven -
cije i postojali su nedostatci u vezi s okvirom alata za praćenje. Osim toga, zbog nedostatka kvantificiranih ciljeva 
i pokazatelja uspješnosti nije bilo moguće sustavno dokazati uspješnost projekata obuhvaćenih revizijom. U većini 
pregledanih operativnih programa u kojima je došlo do izmjene dodijeljenih financijskih sredstava nedostajala su 
jasna objašnjenja u pogledu posljedica izmjene dodijeljenih financijskih sredstava za povezane ciljne vrijednosti.
VIII
Kad je riječ o izradi operativnih programa za razdoblje 2014.–2020., utvrdili smo da su obrazovni ciljevi EU-a na pri -
mjeren način uzeti u obzir te da je poboljšan opis logike intervencije. Međutim, u okviru još uvijek postoje određeni 
nedostatci koji mogu imati učinka na praćenje uspješnosti i izvješćivanje o njoj na razini operativnih programa i pro -
jekata. Osim toga, ne postoji uvijek jasna povezanost između obrazovnih mjera i njihova učinka na zapošljivost.
IX
Preporučujemo sljedeće:
(a) Komisija bi tijekom pripreme sljedećeg programskog razdoblja trebala razmotriti mogućnost određivanja poka -
zatelja rezultata za ishode za koje bi trebalo utvrditi polazne i ciljne vrijednosti za svaki prioritet ulaganja.
(b) U programskom razdoblju 2014.–2020.:
(i) u slučajevima u kojima države članice traže izmjene operativnih programa Komisija bi trebala:
 ο poticati uspostavljanje jasne poveznice između prioriteta ulaganja u operativnim programima i primje -
renih kvantificiranih i mjerljivih pokazatelja rezultata;
 ο zajamčiti da države članice obrazlože reprogramiranje dodijeljenih financijskih sredstava, navodeći 
i kvalitativne i kvantitativne informacije o očekivanoj promjeni pokazatelja ostvarenja i rezultata;
(ii) države članice trebale bi zajamčiti da:
 ο postoji jasna poveznica između odabranih projekata i ostvarivanja obrazovnih ciljeva EU-a utvrđenih 
u operativnim programima;
 ο se uspostave odgovarajući pokazatelji rezultata kako bi se na sustavan način dokazali stvarni učinci pro -
jekta na krajnje sudionike i pratio napredak u ostvarivanju obrazovnih ciljeva utvrđenih u operativnim 
programima;
(iii) Komisija i države članice trebale bi, ovisno o potrebama, bolje usmjeravati financijska sredstva u okviru 
operativnih programa na mjere kojima se jača veza između obrazovanja i zapošljavanja te zajamčiti da se na 
odgovarajući način prate ishodi.
10
 Uvod
Uloga obrazovanja
01 
Ulaganje u obrazovanje ključno je za poboljšanje produktivnosti rada, profesio -
nalni razvoj i u konačnici gospodarski rast u Europskoj uniji (EU). Obrazovanjem 
se mogu postići i druge koristi poput unaprjeđenja aktivnog građanstva, smanje -
nja kriminala i poboljšanja prosječnih zdravstvenih uvjeta1. Razina obrazovanja 
neke osobe izravno je povezana sa zapošljivošću i kvalitetom dobivenog radnog 
mjesta. Povezana je s osobnim zaradama te, u još većoj mjeri, sa stopama neza -
poslenosti. Kako je prikazano na slici 1. , nezaposlenost osoba s višim ili visokim 
obrazovanjem u EU-u posljednjih godina bila je tri puta manja u odnosu na oso -
be s nižim srednjim obrazovanjem ili stupnjem obrazovanja nižim od toga.1 Europska mreža stručnjaka za 
ekonomiju obrazovanja 
(EENEE), „The economic case 
for education“ (Gospodarski 
razlozi za obrazovanje), 
prosinac 2014. i OECD, 
„Education at a Glance 
2015- OECD Indicators“  
(Kratak pregled  
obrazovanja 2015. –  
pokazatelji OECD-a“, 2015.Slika 1.Stopa nezaposlenosti u EU-u prema razini stečenog obrazovanja
Stopa nezaposlenosti 
(osobe u dobi od 15 do 64 godine)Više i visoko obrazovanjeViše srednje obrazovanjeProsjekNiže srednje obrazovanje ili stupanj 
obrazovanja niži od toga
2014. 2012. 2010. 2008. 2006. 2004. 2002.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
Izvor : Eurostat
11 Uvod 
Obrazovanje i EU
02 
Jedno je od temeljnih načela EU-a promicati znanje omogućivanjem „širokog 
pristupa obrazovanju“ građanima EU-a i „njegovim neprestanim osuvremenjiva -
njem“2. Države članice imaju potpunu i isključivu nadležnost za politike obrazo -
vanja unutar EU-a. Strategije EU-a donose se u obliku zaključaka Vijeća koji nisu 
pravno obvezujući za države članice EU-a („neobvezujuće pravo“). Ti su zaključci 
političke izjave Vijeća kojima se postavlja temelj za suradnju između dviju ili više 
država članica u određenom području.
03 
EU je nadležan za podupiranje, koordiniranje i dopunjivanje djelovanja država 
članica u području obrazovanja3. Osim toga, „Unija doprinosi razvoju kvalitetnog 
obrazovanja poticanjem suradnje među državama članicama te, ako je to potreb -
no, podupiranjem i dopunjavanjem njihovih aktivnosti, pri čemu u potpunosti 
poštuje odgovornost država članica za nastavni sadržaj i ustroj obrazovnih susta -
va te njihovu kulturnu i jezičnu raznolikost“4.
04 
Čelnici država ili vlada odobrili su 2000. godine Lisabonsku strategiju5, čiji je cilj 
bio učiniti EU do 2010. godine „najkonkurentnijim i najdinamičnijim svjetskim 
gospodarstvom temeljenim na znanju, sposobnim za održiv gospodarski rast 
s više radnih mjesta i boljim radnim mjestima te s većom socijalnom kohezijom“.
05 
Nakon Lisabonske strategije Vijeće je pristalo6 uspostaviti okvir za europsku 
suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja na temelju zajedničkih ciljeva 
(poznat pod nazivom. „Obrazovanje i osposobljavanje 2010.“, tj. „ET 2010.“). Njime 
je bio obuhvaćen niz pokazatelja i referentnih razina za prosječnu europsku 
uspješnost u obrazovanju koji će se upotrebljavati kao jedan od alata za praćenje 
postizanja ciljeva u pogledu sustava obrazovanja i osposobljavanja u Europi.2 Preambula Ugovora 
o funkcioniranju Europske 
unije (UFEU).
3 UFEU, članak 6.
4 UFEU, članak 165.
5 Europsko vijeće, 
23. i 24. ožujka 2000.
6 Zaključci Vijeća od 
5. svibnja 2003. o referentnim 
razinama za prosječnu 
europsku uspješnost 
u obrazovanju 
i osposobljavanju (referentne 
vrijednosti, engl. benchmarks ) 
(SL C 134, 7.6.2003., str. 3.), 
pripremljeni na temelju 
dokumenta 
COM(2002) 629 final od 
20. studenoga 2002. 
„European benchmarks in 
education and training: 
follow-up of the Lisbon 
European Council“ (Europske 
referentne vrijednosti 
u području obrazovanja 
i osposobljavanja: praćenje 
mjera poduzetih nakon 
sastanka Europskog vijeća 
u Lisabonu).
12 Uvod 
06 
Vijeće je 2009. godine na temelju napretka ostvarenog s pomoću okvira 
„ET 2010.“ donijelo7 ažurirani strateški okvir za europsku suradnju u obrazova -
nju i osposobljavanju pod nazivom „Obrazovanje i osposobljavanje 2020.“, tj. 
„ET 2020.“.
07 
Vijeće je 2010. godine donijelo strategiju Europa 2020.8 za radna mjesta i pame -
tan, održiv i uključiv rast. Njome je utvrđeno pet mjerljivih glavnih ciljnih vri -
jednosti EU-a za 2020. godinu koje su prenesene u nacionalne ciljne vrijednosti 
i putanje. Te ciljne vrijednosti obuhvaćaju obrazovne ciljeve.
08 
Obrazovni ciljevi EU-a zauzimaju relativno stabilno i istaknuto mjesto u programi -
ma EU-a. Za potrebe ovog izvješća, a u skladu s prethodno spomenutim strateš -
kim dokumentima, obrazovni ciljevi EU-a obuhvaćaju:
 ο smanjenje broja osoba koje rano napuštaju školovanje;
 ο povećanje broja osoba koje stječu više ili visoko obrazovanje;
 ο povećanje sudjelovanja u cjeloživotnom učenju;
 ο smanjenje broja osoba s lošim rezultatima u osnovnim vještinama;
 ο povećanje sudjelovanja u obrazovanju u ranom djetinjstvu;
 ο povećanje sudjelovanja u višem i visokom obrazovanju u području matemati -
ke, prirodnih znanosti i tehnologije;
 ο povećanje broja osoba koje stječu više srednje obrazovanje.
U tablici 1.  prikazani su dodatni podatci i ciljne vrijednosti utvrđene na europskoj 
razini.
09 
Iako je teško utvrditi izravnu povezanost s učinkom potpore koju pruža EU, prote -
klih je godina ostvaren znatan napredak u postizanju obrazovnih ciljeva strategi -
je Europa 2020. Međutim, još je potrebno ulagati napore za postizanje utvrđenih 
ciljnih vrijednosti. Unatoč činjenici da se prosjek EU-a približio obrazovnim ciljnim 
vrijednostima strategije Europa 2020, neke države članice zaostaju u ostvarivanju 
svojih nacionalnih ciljnih vrijednosti.7 Zaključci Vijeća od 
12. svibnja 2009. o strateškom 
okviru za europsku suradnju 
u obrazovanju 
i osposobljavanju („ET 2020.“)
(SL C 119, 28.5.2009., str. 2.).
8 Europsko vijeće, 
17. lipnja 2010., Zaključci u vezi 
s dokumentom 
COM(2010) 2020 final od 
3. ožujka 2010. „EUROPE 
2020 A strategy for smart, 
sustainable and inclusive 
growth“ (EUROPA 2020., 
strategija za pametan, održiv 
i uključiv rast).
13 Uvod 
Ciljevi EU-a u području obrazovanja
Obuhvaćeno 
područjeObrazovanje i  osposobljavanje  2010.
svibanj 2003.Obrazovanje i  osposobljavanje  2020.
svibanj 2009.Europa  2020.
lipanj 2010.
Ciljevi koje je potrebno postići na  
razini EU-a do  2010.Ciljevi koje je potrebno postići na razini EU-a do  2020.
Osobe koje rano 
napuštaju školovanjeUdio osoba koje rano napuštaju obrazovanje 
i osposobljavanje trebao bi biti manji od 10 %.Udio osoba koje rano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje trebao bi biti 
manji od 10 %.
Stjecanje višeg ili 
visokog obrazovanja
(ISCED 5 – 8)Nije navedeno.Udio osoba u dobi od 30 do 34 godine koje su stekle više ili visoko obrazovanje 
trebao bi iznositi najmanje 40 %.
Cjeloživotno učenjeNajmanje 12,5 % odraslih (u dobi od 25 do 
64 godine) trebalo bi sudjelovati u cjeloživotnom 
učenju.Najmanje 15 % odraslih (u dobi od 25 do 64 godi -
ne) trebalo bi sudjelovati u cjeloživotnom učenju.
Nisu utvrđene nove ciljne 
vrijednosti.Osobe s lošim rezul -
tatima u osnovnim 
vještinamaPostotak 15-godišnjaka s lošim rezultatima iz 
čitanja trebao bi se smanjiti za najmanje 20 % 
u odnosu na 2000.Udio 15-godišnjaka s lošim rezultatima iz čitanja, 
matematike i prirodnih znanosti trebao bi biti 
manji od 15 %.
Obrazovanje u ranom 
djetinjstvu (ISCED 0)Nije navedeno.Najmanje 95 % djece u dobi od navršene 
4. godine života do dobi u kojoj počinje obvezno 
osnovno obrazovanje trebalo bi sudjelovati 
u obrazovanju u ranom djetinjstvu.
Matematika, prirodne 
znanosti i tehnologijaUkupan broj osoba koje su stekle više ili visoko 
obrazovanje u području matematike, prirodnih 
znanosti i tehnologije trebao bi se povećati 
za najmanje 15 % (od 2003. do 2010. godine), 
a istodobno bi se trebala smanjiti neravnomjerna 
zastupljenost spolova.Nisu utvrđene nove ciljne vrijednosti.
Stjecanje višeg 
srednjeg obrazovanja 
(ISCED 3)Najmanje 85 % osoba u dobi od 22 godine 
trebalo bi steći više srednje obrazovanje.Tablica 1.
14 Uvod 
10 
Na slici 2.  prikazan je trend smanjenja broja osoba koje rano napuštaju školova -
nje u posjećenim državama članicama9, dok je na slici 3.  prikazan trend pove -
ćanja broja osoba koje stječu više ili visoko obrazovanje u tim državama. U Por -
tugalu je reformom iz 2009. godine postalo obvezno pohađati obrazovanje do 
navršene 18. godine života, a to je dob u kojoj učenici obično stječu kvalifikaciju 
o završenom višem srednjem obrazovanju. To je značajno doprinijelo smanjenju 
broja osoba koje rano napuštaju školovanje. Slika 2. Slika 3.Osobe koje rano napuštaju školovanje u EU-u19 Njemačka, Francuska, Italija, 
Portugal i Rumunjska.
0 % 5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %45 %
Ciljna vrijednost EU-a: ispod 10 %
2015. 2014. 2013. 2012. 2011. 2010. 2009. 2008. 2007. 2006.EU (28 zemalja)
NjemačkaFrancuskaItalijaPortugalRumunjska
Ciljna vrijednost EU-a: 
iznad 40 %
2015. 2014. 2013. 2012. 2011. 2010. 2009. 2008. 2007. 2006.50 %
45 %
40 %
35 %
30 %
25 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %EU (28 zemalja)
NjemačkaFrancuskaItalijaPortugalRumunjskaStjecanje višeg i visokog obrazovanja u EU-u1
1 Ciljna vrijednost EU-a nije nužno jednaka utvrđenim posebnim nacionalnim ciljnim vrijednostima.
Izvor : Eurostat
15 Uvod 
11 
U prilogu I.  u informativne svrhe prikazan je napredak u postizanju ciljnih vri -
jednosti strategije Europa 2020. tijekom razdoblja 2006.–2015. u svih 28 država 
članica.
12 
Obrazovanje čini jednu od najvećih rashodovnih stavki u nacionalnim proračuni -
ma država članica. Eurostat procjenjuje da je u razdoblju 2007.–2011. u državama 
članicama EU-a na obrazovanje utrošeno ukupno 3 200  milijardi  eura.
13 
Unatoč brojnim pozivima Komisije da se zaštite ulaganja u politike koje povoljno 
djeluju na rast, kao što je obrazovanje, razina rashoda za obrazovanje, kao udio 
u bruto domaćem proizvodu, u razdoblju 2009.–2013.10 u većini država članica 
blago se smanjila (vidjeti tablicu 2. ).
14 
Iako je iznos sredstava EU-a koja se izravno dodjeljuju obrazovanju ograničen 
u odnosu na ulaganja u to područje na nacionalnoj razini, iz ESF je ipak tijekom 
programskog razdoblja 2007.–2013. mjerama u području obrazovanja dodijeljeno 
33,7  milijardi  eura. Planirani iznos sredstava ESF-a namijenjenih obrazovanju za 
programsko razdoblje 2014.–2020. znatno je niži (s procijenjenim proračunom do 
27,1  milijarde  eura).10 Europska komisija, „Education 
and Training Monitor 2014“ 
(Pregled obrazovanja 
i osposobljavanja za 2014.), 
str. 14. i „Education and 
Training Monitor 2015“ 
(Pregled obrazovanja 
i osposobljavanja za 2015.), 
str. 25.
16 Uvod 
Rashodi za obrazovanje u 28 država članica EU-a kao udio u bruto domaćem 
proizvodu
2009. 2010. 2011. 2012. 2013.
EU (28 zemalja) 5,5 5,3 5,1 5,0 5,0
Belgija 6,2 6,1 6,3 6,3 6,4
Bugarska 4,3 3,7 3,5 3,4 3,8
Češka 4,8 5,1 5,1 5,0 5,2
Danska 8,0 7, 2 6,9 7,1 7, 0
Njemačka 4,4 4,4 4,3 4,3 4,3
Estonija 7,1 6,6 6,3 6,3 6,0
Irska 5,4 4,9 4,7 4,4 4,1
Grčka 4,3 4,0 4,4 4,4 4,5
Španjolska 5,1 4,5 4,4 4,1 4,0
Francuska 6,2 5,6 5,5 5,5 5,5
Hrvatska — 5,0 5,0 5,0 5,3
Italija 4,6 4,4 4,1 4,1 4,1
Cipar 7, 2 6,8 6,6 6,1 6,5
Latvija 6,8 6,2 5,9 5,7 5,7
Litva 6,8 6,4 6,1 5,8 5,6
Luksemburg 5,3 5,2 5,1 5,4 5,6
Mađarska 5,3 5,6 5,1 4,7 4,7
Malta 5,4 5,6 5,7 5,8 5,9
Nizozemska 5,9 5,7 5,6 5,6 5,5
Austrija 5,7 5,1 5,0 5,0 5,0
Poljska 5,6 5,6 5,5 5,4 5,3
Portugal 6,8 7,7 7, 3 6,5 6,8
Rumunjska 4,1 3,3 4,1 3,0 2,8
Slovenija 6,5 6,6 6,6 6,4 6,5
Slovačka 4,3 4,9 4,6 4,4 5,0
Finska 6,6 6,6 6,5 6,4 6,5
Švedska 7, 2 6,5 6,5 6,5 6,6
Ujedinjena Kraljevina 6,9 6,6 6,0 5,8 5,5
Izvor : EurostatTablica 2.
17 Uvod 
Mehanizmi podijeljenog upravljanja
15 
ESF se provodi pod podijeljenim upravljanjem Komisije i država članica. Drža -
ve članice pripremaju višegodišnje operativne programe o kojima pregovaraju 
s Komisijom, koja ih potom donosi u obliku odluka Komisije. Operativni program 
strateški je dokument u kojem se analiziraju problemi i potrebe obuhvaćenog ze -
mljopisnog područja, utvrđuju skupine kojima je potrebna pomoć, određuju prio -
riteti intervencije i povezani proračun te zadaju ciljevi koje je potrebno postići.
16 
Države članice imenuju upravljačka tijela za upravljanje operativnim programima 
i njihovu provedbu kako bi se zajamčila njihova djelotvorna, zakonita i pravilna 
provedba, osobito u pogledu odabira projekata koje je potrebno financirati, 
praćenja njihove provedbe i podnošenja izvješća Komisiji o financijskim pitanjima 
i postignutim rezultatima. Upravljačka tijela mogu prenijeti dio poslova proved -
be na jedno ili više posredničkih tijela. Projekte provode korisnici. Informacije 
o praćenju napretka projekata korisnici moraju dostaviti upravljačkim tijelima, 
koja moraju poslati Komisiji objedinjene informacije u obliku godišnjih izvješća 
o provedbi11.
17 
Za programsko razdoblje 2014.–2020. uvedene su izmjene u pogledu donošenja 
operativnih programa12, osobito u pogledu sporazuma o partnerstvu i  ex ante  
uvjeta. Sporazume o partnerstvu sklapaju Komisija i države članice i njima se 
zamjenjuju nacionalni strateški referentni okviri koji su se primjenjivali tijekom 
programskog razdoblja 2007.–2013. Sporazumi o partnerstvu čine glavni strateški 
plan s prioritetima ulaganja za svaku državu članicu. Njihova je svrha zajamčiti da 
je uporaba europskih strukturnih i investicijskih fondova u državama članicama 
usklađena sa strategijom Europa 2020. te da su uvedeni mehanizmi kojima se 
jamči da se sredstva upotrebljavaju djelotvorno. Sporazumi o partnerstvu potom 
se raščlanjuju na operativne programe. Ispunjavanje ex ante  uvjeta smatra se 
nužnim za djelotvornu i učinkovitu uporabu potpore Unije. Ako ti uvjeti nisu ispu -
njeni, države članice moraju pripremiti akcijske planove kojima će se zajamčiti 
ispunjavanje uvjeta do 31. prosinca 2016.
18 
U prilogu II.  navode se u pojednostavnjenom obliku glavni aspekti postupaka 
izrade programa, provedbe i izvješćivanja za mjere u okviru ESF-a.11 Postupak dovršava tijelo za 
ovjeravanje, čiji je zadatak 
potvrditi Komisiji da su rashodi 
prijavljeni za nadoknadu točni, 
da proizlaze iz pouzdanog 
računovodstvenog sustava 
i da su u skladu s primjenjivim 
pravilima EU-a i nacionalnim 
pravilima. Revizijsko tijelo 
ispituje djelotvornost 
kontrolnih sustava 
i odgovorno je za izjavu 
o zaključenju i izvješće 
Komisiji.
12 Uredba (EU) 
br. 1303/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. 
o utvrđivanju zajedničkih 
odredbi o Europskom fondu 
za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu, 
Europskom poljoprivrednom 
fondu za ruralni razvoj 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo i o 
utvrđivanju općih odredbi 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj, Europskom 
socijalnom fondu, 
Kohezijskom fondu 
i Europskom fondu za 
pomorstvo i ribarstvo te 
o stavljanju izvan snage 
Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 320.).
18
 Opseg revizije  
i revizijski pristup
19 
Ovom smo revizijom procijenili jesu li obrazovni ciljevi EU-a na primjeren na -
čin uzeti u obzir u operativnim programima i povezanim projektima za raz -
doblje 2007.–2013. te pri izradi operativnih programa za programsko razdoblje 
2014.–2020. Nije bilo moguće odabrati posebne projekte za pregled za razdoblje 
2014.–2020. jer je to programsko razdoblje bilo tek u početnoj fazi.
20 
Ponajprije smo analizirali:
(a) jesu li obrazovni ciljevi EU-a bili na primjeren način uzeti u obzir u operativ -
nim programima i projektima ESF-a u razdoblju 2007.–2013.;
(b) je li Komisija pružila potporu državama članicama u donošenju operativnih 
programa za razdoblje 2014.–2020. kako bi se poboljšali u odnosu na pret -
hodno programsko razdoblje.
21 
Revizija se temeljila na:
 ο razgovorima s dužnosnicima glavnih uprava Komisije13;
 ο analitičkom pregledu relevantne dokumentacije EU-a i nacionalne 
dokumentacije;
 ο pregledu dokumentacije 37 operativnih programa ESF-a iz programskog 
razdoblja 2007.–2013. za 15 država članica (vidjeti prilog III. ) te pet sporazu -
ma o partnerstvu i osam operativnih programa (donesenih između listopa -
da 2014. i veljače 2015.) za programsko razdoblje 2014.–2020. za pet država 
članica: Njemačku, Francusku, Italiju, Portugal i Rumunjsku (vidjeti prilog IV. ). 
Detaljna revizijska metodologija koja je upotrijebljena za analizu opisana je 
u prilogu V.;
 ο posjetima tijelima u navedenih pet država članica;
 ο posjetima korisnicima 15 projekata iz programskog razdoblja 2007.–2013.13 Glavna uprava za 
zapošljavanje, socijalna pitanja 
i uključenost i Glavna uprava 
za obrazovanje i kulturu.
19
 Opažanja
14 Iako cilj poboljšanja 
strukovnog obrazovanja 
i osposobljavanja nije bio 
jedan od obrazovnih 
ciljeva EU-a utvrđenih 
strateškim okvirom ET 2010., 
države članice već su ga 
uključile u 10 od 37 ispitanih 
operativnih programa ESF-a za 
razdoblje 2007.–2013. te je 
stoga obuhvaćen analizom.Procjena operativnih programa za razdoblje 
2007.–2013.
22 
Obrazovni ciljevi EU-a ključni su elementi kojima se pomaže EU-u da postane 
najkonkurentnije i najdinamičnije svjetsko gospodarstvo temeljeno na znanju. 
Svaka država članica ima svoje posebne potrebe i u skladu s njima usmjerava 
svoje prioritete ulaganja u odgovarajućim operativnim programima koje dostav -
lja Komisiji na odobrenje.
23 
Procijenili smo:
 ο jesu li u operativnim programima ESF-a za razdoblje 2007.–2013. na primjeren 
način uzeti u obzir obrazovni ciljevi EU-a14;
 ο jesu li tijekom programskog razdoblja napravljene izmjene operativnih pro -
grama nakon što je 2009. godine donesen strateški okvir ET 2020., a 2010. go -
dine strategija Europa 2020.;
 ο je li se moglo dokazati da su projekti iz uzorka doprinijeli postizanju obrazov -
nih ciljeva.
Obrazovni ciljevi EU-a uzeti su u obzir u ispitanim 
operativnim programima Europskog socijalnog fonda za 
razdoblje 2007.–2013.
24 
U slučajevima u kojima operativni programi sadržavaju posebne obrazovne cilje -
ve smatramo da je potrebno navesti i opisati povezanu logiku intervencije i alate 
za praćenje uspješnosti.
25 
Analizirali smo 37 operativnih programa ESF-a za programsko razdoblje 2007.–
2013. kako bismo procijenili u kojoj su mjeri navedeni ti kriteriji.
20 Opažanja 
26 
Početni proračun pregledanih operativnih programa ukupno je iznosio 87,38  mili -
jardi eura, od čega je 59,41 milijarda eura dodijeljena iz ESF-a. Sredstva ESF-a do -
dijeljena obrazovanju iznose 28,4 milijarde eura, tj. 48 % ukupne potpore iz ESF-a. 
Ispitani operativni programi čine oko 83 % ukupnih sredstava ESF-a dodijeljenih 
obrazovanju za programsko razdoblje 2007.–2013. koja ukupno iznose 33,7 mili -
jardi  eura (vidjeti odlomak 14.).
27 
Analiza koju smo proveli nad ispitanim operativnim programima pokazala je da 
su oni općenito sadržavali obrazovne ciljeve15. Međutim, u nekim operativnim 
programima nedostajao je opis nekih sastavnica logike intervencije i/ili su posto -
jali drugi nedostatci u vezi s okvirima alata za praćenje, koji se detaljnije navode 
u sljedeća dva odlomka. Pregled nedostataka prikazan je u  tablici 3.15 U operativnom programu za 
belgijsku pokrajinu Flandriju 
nije posebno razmotren 
nijedan obrazovni cilj EU-a, no 
ipak su mu dodijeljena 
sredstva ESF-a u okviru 
prioritetnih oznaka za 
obrazovanje.
Procjena operativnih programa ESF-a za razdoblje 2007 .–2013.: obrazovni 
ciljevi EU-a, logika intervencije i alati za praćenje
CiljeviOperativni progra -
mi koji su sadrža -
vali ciljeve EU-a 
(broj i postotak 
ispitanih operativ -
nih programa)Logika intervencije Alati za praćenje
Bez opisa 
konteksta
(%)Bez analize 
potreba
(%)Bez primjera 
mjera za  
postizanje cilja
(%)Bez kvantifikaci -
je cilja
(%)Bez pokazatelja  
za mjerenje  
postizanja cilja
(%)
Osobe koje rano 
napuštaju školovanje28 (76 %) 4 29 — 11 14
Stjecanje višeg ili 
visokog obrazovanja20 (54 %) 5 20 10 40 25
Cjeloživotno učenje 35 (95 %) 11 17 — — —
Osobe s lošim rezul -
tatima u osnovnim 
vještinama11 (30 %) 27 27 36 36 45
Obrazovanje u ranom 
djetinjstvu4 (11 %) — — 25 50 50
Matematika, prirodne 
znanosti i tehnologija18 (49 %) 33 44 17 22 22
Stjecanje višeg sred -
njeg obrazovanja25 (68 %) 4 28 8 20 12
Strukovno obrazova -
nje i osposobljavanje10 (27 %) 10 10 10 — —
151  slučaj112 22 13 22 21
1 Ukupan broj slučajeva zbroj je svih utvrđenih obrazovnih ciljeva u svih 37 ispitanih operativnih programa.Tablica 3.
21 Opažanja 
U nekim slučajevima nije pružen jasan opis logike intervencije za 
odabrane ciljeve
28 
Operativni programi strateški su dokumenti kojima se podupire intervencija EU-a. 
Ne može se očekivati da sadržavaju iscrpne informacije. Međutim, budući da Ko -
misija mora procijeniti i odobriti operativne programe, očekujemo da se u njima 
pruže odgovarajuće informacije ili da se barem upućuje na nacionalne dokumen -
te u vezi s logikom intervencije EU-a: opis konteksta, utvrđivanje potreba i mjera 
neophodnih za zadovoljenje potreba i ispravljanje početnih nedostataka. To je 
osnova za dodjelu sredstava na djelotvoran i učinkovit način.
29 
U svim slučajevima u kojima je neki obrazovni cilj EU-a bio obuhvaćen ispitanim 
operativnim programima procijenili smo je li pružen jasan opis logike interven -
cije. Ta bi logika trebala uključivati temeljit opis konteksta i detaljnu analizu po -
treba, pri čemu se utvrđuju odgovarajuće potrebne mjere. Iako se primjenjivom 
uredbom za programsko razdoblje 2007.–2013. od država članica nije zahtijevalo 
da navedu mjere koje namjeravaju provesti, navođenje mjera smatra se dobrom 
praksom te je uvedeno kao uvjet za programsko razdoblje 2014.–2020.16 Stoga 
smo tu dobru praksu smatrali kriterijem za procjenu operativnih programa ESF-a 
za razdoblje 2007.–2013. U  tablici 3.  sažeto su prikazani slučajevi u kojima je pro -
cjena pokazala da ni operativni programi ni povezani dokumenti nisu sadržavali 
potrebne informacije.
30 
Većina ispitanih operativnih programa sadržavala je opis konteksta s kvalitativ -
nim i kvantitativnim podatcima ili barem minimalnu razinu informacija. Međutim, 
u 12 % slučajeva operativni programi nisu sadržavali informacije o kontekstu, tj. 
stanju prije provedbe programa. Izostanak opisa konteksta podrazumijeva da je 
potrebe moguće utvrditi samo u općim crtama te se stoga onemogućuje razvoj 
jasne strategije. Nadalje, utvrdili smo razlike u kvaliteti informacija sadržanih 
u operativnim programima i povezanim dokumentima unutar pojedine države 
članice (vidjeti okvir 1. ).16 Članak 96. stavak 2. točka (b) 
podtočka iii. Uredbe (EU) 
br. 1303/2013.
Primjer razlika u pogledu informacija sadržanih u operativnim programima 
i povezanim dokumentima unutar pojedine države članice
Četiri operativna programa ESF-a u Italiji sadržavala su cilj smanjenja broja osoba koje rano napuštaju školova -
nje. Tri od njih sadržavala su kvalitativne i kvantitativne informacije o stanju prije provedbe programa, a u če -
tvrtom nije pružena odgovarajuća razina informacija u tom pogledu.Okvir 1.
22 Opažanja 
31 
Tablica 3.  pokazuje da je analiza potreba izostala u 22 % slučajeva. Analizom smo 
također utvrdili da je u petini tih slučajeva analiza potreba s kvalitativnim i kvan -
titativnim podatcima bila navedena, no u gotovo polovici njih samo se upućivalo 
na potrebu postizanja ciljne vrijednosti EU-a, a nije pružena povezana detaljna 
analiza.
32 
Naposljetku, utvrdili smo da je većina ispitanih operativnih programa sadržavala 
primjere planiranih mjera za postizanje ciljeva. Međutim, u 13 % slučajeva opera -
tivni programi nisu sadržavali nijedan primjer mjera koje bi se mogle poduzeti za 
postizanje povezanog cilja.
Neodgovarajući alati za praćenje uspješnosti
Nepostojanje pokazatelja i polaznih vrijednosti za ishode te ključnih etapa 
i ciljnih vrijednosti otežava djelotvorno praćenje i evaluaciju uspješnosti 
ESF-a
33 
U nekoliko prethodnih izvješća17 već smo naglasili da se Komisija tijekom pro -
gramskog razdoblja 2007.–2013. suočavala s određenim preprekama kad je 
riječ o primjerenom praćenju ukupne uspješnosti ESF-a. Regulatornim okvirom 
za razdoblje 2007.–2013. od država članica zahtijevalo se da za svaki operativ -
ni program utvrde posebne pokazatelje ostvarenja i rezultata za ishode, kao 
i kvantitativne ciljne vrijednosti na razini prioritetnih osi. Međutim, kad je riječ 
o zajedničkim pokazateljima, bila je propisana samo obveza prijavljivanja zajed -
ničkih pokazatelja u vezi sa sudionicima i/ili sudjelovanjima18. Budući da tijekom 
programskog razdoblja 2007.–2013. nije bilo zajedničkih pokazatelja rezultata za 
potrebne ishode, objedinjavanje informacija o praćenju rezultata bilo je otežano. 
Nedostatci u praćenju imaju učinka i na sposobnost Komisije i država članica da 
provode evaluacije.17 Tematsko izvješće 
br. 3/2000 o Europskom 
socijalnom fondu i Europskom 
fondu za smjernice i jamstva 
u poljoprivredi (odlomak 
o smjernicama) –Mjere kojima 
se pomaže zapošljavanje 
mladih (SL C 100, 7.4.2000.), 
tematsko izvješće 
br. 12/2001 o određenim 
strukturnim mjerama za 
poboljšanje stanja u pogledu 
zapošljavanja: učinak potpore 
EFRR-a na zapošljavanje 
i mjera ESF-a za borbu protiv 
dugotrajne nezaposlenosti 
(SL C 334, 28.11.2001.), 
tematsko izvješće 
br. 1/2006 o doprinosu 
Europskog socijalnog fonda 
suzbijanju ranog napuštanja 
školovanja (SL C 99, 
26.4.2006.), tematsko izvješće 
br. 17/2009 „Mjere za 
strukovnu izobrazbu žena koje 
se sufinanciraju iz Europskog 
socijalnog fonda“ i tematsko 
izvješće br. 25/2012 „Jesu li 
uspostavljene mjere za 
praćenje djelotvornosti 
uporabe sredstava Europskog 
socijalnog fonda za radnike 
starije životne dobi?“  
(http.//eca.europa.eu ).
18 Prilog XXIII. Uredbi Komisije 
(EZ) br. 1828/2006 od 
8. prosinca 2006. o utvrđivanju 
pravila za provedbu Uredbe 
Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu i Uredbe 
(EZ) br. 1080/2006 Europskog 
parlamenta i Vijeća 
o Europskom fondu za 
regionalni razvoj (SL L 371, 
27.12.2006, str. 1.).
23 Opažanja 
34 
U strateškom izvješću za 2013. Komisija navodi da su operativni programi za 
razdoblje 2007.–2013. sadržavali snažne mehanizme za praćenje iskorišteno -
sti sredstava, no mehanizmi za utvrđivanje, praćenje i evaluaciju ciljeva bili su 
slabiji19. Osim toga, u završnom objedinjenom izvješću o postignućima ESF-a za 
programsko razdoblje 2007.–2013. koje je pripremila vanjska mreža stručnjaka za 
evaluaciju naglašava se da „iako su za svaku državu članicu dostupni sveobuhvat -
ni podatci o ostvarenjima, stanje je daleko nepovoljnije kad je riječ o rezultatima. 
Čak i za tri ključna rezultata – stupanje na posao, ostvarene kvalifikacije i samoza -
pošljavanje – nije bilo moguće na dosljedan način dobiti apsolutne brojke za niz 
država članica. Zbog izostanka apsolutnih brojki nije moguće pripremiti za sve 
države članice objedinjene podatke o rezultatima povezanima s intervencijama 
koje se podupiru u okviru ESF-a“20.
35 
Pri analizi ispitanih operativnih programa razmotrili smo dva aspekta u vezi 
s alatima za praćenje: je li postojala kvantifikacija cilja i je li utvrđen pokazatelj za 
mjerenje postizanja cilja. Tablica 3.  pokazuje da u 22 % slučajeva nije postojala 
kvantifikacija cilja te da u 21 % slučajeva nije postojao nijedan pokazatelj za mje -
renje postizanja cilja. Analizom smo također utvrdili da je otprilike polovica ope -
rativnih programa sadržavala pokazatelje i ostvarenja i ishoda, uz polazne i ciljne 
vrijednosti, dok je u 31 % slučajeva izostala jedna od te dvije vrste pokazatelja.
36 
Polazne vrijednosti, ključne etape i ciljne vrijednosti ključne su za učinkovitu 
procjenu i praćenje uspješnosti operativnih programa. One čine alate koji su po -
trebni upravljačkim tijelima kako bi pravilno procijenila mjeru u kojoj su ispunjeni 
ciljevi i omogućila pokretanje korektivnih mjera, uključujući reprogramiranje 
financijskih sredstava u slučaju neodgovarajuće uspješnosti. Činjenica da ciljevi 
nisu utvrđeni u mjerljivim kategorijama otežava evaluaciju uspješnosti ESF-a 
i izvješćivanje o njoj.
Podatci o broju sudionika u mjerama ESF-a vjerojatno su prikazani većima 
od stvarnih jer se izvješćivanje temelji na broju sudjelovanja
37 
Među pokazateljima ostvarenja najčešće je dostupan pokazatelj koji se odnosi 
na broj sudionika. Taj pokazatelj ostvarenja omogućuje upravljačkim tijelima da 
prate broj sudionika/sudjelovanja u pojedinoj mjeri, ali ne pruža informacije o po -
stignutim rezultatima i/ili učinku na položaj sudionika.19 COM(2013) 210 final od 
18. travnja 2013. „Izvješće 
Komisije Europskom 
parlamentu, Vijeću, 
Europskom gospodarskom 
i socijalnom odboru i Odboru 
regija – Kohezijska politika: 
strateško izvješće za 2013. 
o provedbi programa za 
razdoblje 2007.–2013.“, str. 12.
20 Mreža stručnjaka za evaluaciju 
u okviru ESF-a – Završno 
objedinjeno izvješće: glavna 
postignuća ESF-a, 2007.–2013., 
26. ožujka 2014., str. 6.
24 Opažanja 
38 
Nadalje, taj pokazatelj ne omogućuje jasno razlikovanje između pojedinačnih 
sudionika i sudjelovanja. U godišnjem izvješću o radu Glavne uprave za zapošlja -
vanje, socijalna pitanja i uključenost za 2014. navodi se prosječan broj od 11,2 mi -
lijuna sudionika godišnje za programsko razdoblje 2007.–2013. Međutim, također 
se navodi da postoji rizik od prikazivanja brojki većima nego što stvarno jesu jer 
„države članice izvješćuju o broju sudjelovanja u projektima ESF-a te bi stoga 
jedan sudionik mogao sudjelovati u nekoliko mjera“21.
Nedovoljna povezanost financijskog reprogramiranja 
operativnih programa i utvrđenih ciljnih vrijednosti
39 
Države članice trebale bi razmotriti postoji li potreba za preispitivanjem prvotno 
utvrđenih ciljeva operativnih programa u kontekstu ažurirane strateške politi -
ke EU-a u području obrazovanja. U takvom bi slučaju trebalo ponoviti procjenu 
prethodno utvrđenih ciljnih vrijednosti i potrebnih financijskih sredstava.
40 
Tijekom programskog razdoblja 2007.–2013. Vijeće je donijelo ažurirani strateški 
okvir za obrazovanje (vidjeti odlomke 6. i 7.). Iako nije postojala obveza izmjene 
operativnih programa u tom pogledu, provjerili smo je li bilo potrebno prikladno 
ažurirati 37 operativnih programa obuhvaćenih pregledom.
41 
Iako je od 37 ispitanih operativnih programa njih 35 bilo izmijenjeno tijekom 
programskog razdoblja, samo su dva sadržavala izmjene koje su se odnosile na 
obrazovne ciljeve kako bi se zajamčila usklađenost operativnog programa sa 
strategijom Europa 2020. (vidjeti prilog VI. ). Međutim, naša je procjena pokazala 
da su obrazovni ciljevi u ispitanim operativnim programima općenito već bili 
usklađeni sa ažuriranim obrazovnim ciljevima EU-a.
42 
Pokazatelji ili njihove ciljne vrijednosti (u nekim slučajevima i polazne vrijednosti) 
u vezi s obrazovnim ciljevima bili su izmijenjeni u 27 operativnih programa i u 
većini njih izmijenjena su financijska sredstva dodijeljena obrazovanju. Za neke 
operativne programe bile su dostupne informacije o reprogramiranju, uključujući 
ponovno utvrđivanje ciljnih vrijednosti. Na primjer, slovački operativni program22 
sadržavao je detaljnu analizu, uključujući formulu za izračunavanje ciljnih vrijed -
nosti pokazatelja. Međutim, u većini izmijenjenih operativnih programa nedosta -
jala su jasna objašnjenja u pogledu posljedica izmjene dodijeljenih financijskih 
sredstava za povezane ciljne vrijednosti.21 Godišnje izvješće o radu 
za 2014. – Glavna uprava za 
zapošljavanje, socijalna pitanja 
i uključenost, 
Ares(2015)1 425 867.
22 Operativni program 
br. 2007SK05UPO001 – 
Operačný program 
Vzdelávanie.
25 Opažanja 
43 
U dva operativna programa u Italiji financijska sredstva dodijeljena obrazova -
nju smanjena su za 9 milijuna eura u prvom slučaju i 30 milijuna eura u drugom 
(redom 8 % i 10 % prvotnog proračuna), a da pritom nisu izmijenjeni pokazatelji 
i njihove ciljne vrijednosti, a nije pruženo ni odgovarajuće obrazloženje23. U dru -
gom operativnom programu, čiji je prvotni proračun smanjen za 10 % (Kampa -
nija), gotovo sve prvotne ciljne vrijednosti već su bile prekoračene u trenutku 
izmjene operativnog programa, a pritom je utrošeno tek približno pola prvotnog 
proračuna. To pokazuje da je pitanjima uspješnosti pridana ograničena pažnja.
44 
Ako se pri izmjeni dodijeljenih financijskih sredstava po potrebi ne ažuriraju ciljne 
vrijednosti ili ako se to ažuriranje ne provodi na dosljedan način, to dovodi do 
narušavanja valjanosti i korisnosti pokazatelja. Ciljne vrijednosti koje nisu pažljivo 
utvrđene otežavaju procjenu djelotvornosti programa.
Uspješnost ispitanih projekata nije bilo moguće sustavno 
dokazati
45 
Projekti koji primaju potporu u sklopu operativnih programa ESF-a trebali bi 
davati rezultate koji se uklapaju u strategiju operativnih programa čiji je cilj 
postizanje jednog od obrazovnih ciljeva EU-a. Odgovornost za dobro financijsko 
upravljanje sufinanciranim aktivnostima ima upravljačko tijelo svakog operativ -
nog programa24. Upravljačka tijela trebala bi se najprije pobrinuti da zahtjevi za 
bespovratna sredstva sadržavaju kvantificirane ciljeve i pokazatelje te procijeniti 
usklađenost projekta sa strategijom operativnog programa i primjerenost vjero -
jatnih rezultata.
46 
Za potrebe ove revizije ispitali smo 15 projekata, tj. po tri projekta u svakoj od 
pet posjećenih država članica (vidjeti odlomak 21.), koji su prema podatcima 
upravljačkih tijela pozitivno doprinijeli postizanju najmanje jednog obrazovnog 
cilja EU-a. Za svaki smo projekt ispitali u kojoj je mjeri bilo moguće dokazati da su 
ostvareni rezultati doprinijeli obrazovnim ciljevima navedenima u operativnom 
programu. Slika 4.  pruža dodatne informacije o mjestu, opsegu, troškovima i su -
djelovanju u ispitanim projektima.23 Operativni program 
br. 2007IT051PO001 – 
Programma operativo 
obiettivo convergenza fondo 
sociale europeo 2007-
2013 regione Campania 
i operativni program 
br. 2007IT052PO004 – 
Programma operativo del 
fondo sociale europeo 
obiettivo competitività 
regionale e occupazione 
regione Lazio 2007-2013.
24 Članak 60. Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1083/2006 od 
11. srpnja 2006. o utvrđivanju 
općih odredaba o Europskom 
fondu za regionalni razvoj, 
Europskom socijalnom fondu 
i Kohezijskom fondu 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1260/1999 
(SL L 210, 31.7.2006., str. 25.).
26 Opažanja 
Pregled ispitanih projekata ESF-aSlika 4.
Grad: Palermo
Obrazovni cilj: osposobljavanje odraslih s nedostatnim osnovnim vještinamaUkupni troškovi: 0,1 milijun euraBroj sudionika: 39Grad: PalermoObrazovni cilj: sprječavanje ranog napuštanja školovanjaUkupni troškovi: 0,2 milijuna euraBroj sudionika: 156Grad: Bagheria (PA)Obrazovni cilj: osposobljavanje s ciljem poboljšanja osnovnih vještina učenikaUkupni troškovi: 0,1 milijun euraBroj sudionika: 247Grad: BukureštObrazovni cilj: pripravnički program za studente upisane u više ili visoko obrazovanje u području veterineUkupni troškovi: 2,6 milijuna euraBroj sudionika: 3005Grad: BukureštObrazovni cilj: neformalni obrazovni programi za povećanje vještina u ključnim europskim kompetencijama u području aktivnog građanstvaUkupni troškovi: 2,4 milijuna euraBroj sudionika: 24 929Grad: DresdenObrazovni cilj: sprječavanje ranog napuštanja školovanjaUkupni troškovi: 3,4 milijuna euraBroj sudionika: 673Grad: DresdenObrazovni cilj: izrada i provedba modula za strukovno osposobljavanjeUkupni troškovi: 0,3 milijuna euraBroj sudionika: 26
Grad: regija Norte
Obrazovni cilj : stipendije za studente 
koji pohađaju više ili visoko obrazovanjeUkupni troškovi: 38,9 milijuna euraBroj sudionika: 20 002Grad: Lousado
Obrazovni cilj : osposobljavanje 
radnikaUkupni troškovi: 0,6 milijuna euraBroj sudionika: 1240
Grad: Vila Nova de Famalicão
Obrazovni cilj : sprječavanje ranog 
napuštanja školovanja razvojem 
osobnih i stručnih sposobnosti
Ukupni troškovi : 1,7 milijuna eura
Broj sudionika : 315Grad: Creteil
Obrazovni cilj : sprječavanje 
ranog napuštanja školovanja
Ukupni troškovi : 1,4 milijuna eura
Broj sudionika : 2294Grad: Pariz
Obrazovni cilj : osposobljavanje 
niskokvaliﬁciranih radnika
Ukupni troškovi: 7,8 milijuna euraBroj sudionika: 448Grad: Pariz
Obrazovni cilj: osposobljavanje odraslih 
s nedostatnim osnovnim vještinama
Ukupni troškovi : 1,3 milijuna eura
Broj sudionika : 1014Grad: Lengenfeld
Obrazovni cilj: omogućivanje sudionicima da steknu službenu kvaliﬁkaciju u svojem trenutačnom području rada
Ukupni troškovi: 0,3 milijuna eura
Broj sudionika: 32
Grad: Bukurešt
Obrazovni cilj: sprječavanje ranog 
napuštanja školovanjaUkupni troškovi: 4,0 milijuna euraBroj sudionika: 20 861
27 Opažanja 
47 
U tablici 4.  za svaki obrazovni cilj EU-a prikazan je broj ispitanih projekata i obu -
hvaćeni financijski iznosi. Iako su neki projekti dali doprinos za više ciljeva EU-a 
u području obrazovanja, za potrebe izvješćivanja navedeni su uz cilj koji je prema 
našoj procjeni za njih najvažniji. Tablica 4.Obrazovni cilj EU-a na koji se odnosi ispitani projekt
Ciljevi Broj i  mjesto ispitanih projekata Broj sudionikaUkupno dodijelje -
na sredstva  
(u milijunima eura)Ukupno dodijelje -
na sredstva ESF-a  
(u milijunima eura)
Osobe koje rano napuštaju 
školovanje5 projekata  
(Njemačka, Francuska, Italija, Portugal i Rumunjska)24 299 10,6 7,1
Cjeloživotno učenje5 projekata  
(Njemačka, 2 u Francuskoj, Italija i Portugal)2 773 10,0 4,5
Osobe s lošim rezultatima 
u osnovnim vještinama2 projekta  
(Italija i Rumunjska)25 176 2,5 1,8
Stjecanje višeg ili visokog 
obrazovanja2 projekta  
(Portugal i Rumunjska)23 007 41,5 35,3
Stjecanje višeg srednjeg 
obrazovanja1 projekt u Njemačkoj 26 0,3 0,2
Ukupno 15 projekata 75 281 64,9 48,9
28 Opažanja 
Nedovoljna usmjerenost na postizanje ciljeva projekata i uporabu 
relevantnih pokazatelja uspješnosti
48 
U većini ispitanih projekata pratili su se samo financijski aspekti i ostvarenja, no 
ne i njihov doprinos odabranim ciljevima. Ako se ne provodi procjena vještina 
koje su sudionici osposobljavanja stekli, to može dovesti do programa ospo -
sobljavanja koji ne zadovoljavaju obrazovne potrebe sudionika i kojima se ne 
poboljšava usmjeravanje obrazovnih aktivnosti u skladu s potrebama (vidjeti 
okvir 2. ). U gotovo polovici projekata, s obzirom na to da ciljevi nisu bili kvanti -
ficirani, primijenjeni postupci praćenja nisu pružili informacije o mjeri u kojoj su 
ciljevi postignuti.
49 
U dva slučaja, iako su sveobuhvatne informacije o praćenju bile dostupne na 
razini korisnika, upravljačko tijelo nije zatražilo te informacije te mu stoga nisu ni 
bile prenesene.
Nezadovoljavajući postupak praćenja
Cilj projekta u Palermu (Italija) bio je ojačati cjeloživotno učenje, tj. pružiti potporu odraslima, bez obzira na to 
jesu li zaposleni ili ne, kako bi pristupili obrazovnim programima s pomoću kojih bi mogli nadopuniti nedo -
statno prvotno obrazovanje i/ili steći kvalifikaciju.
Kriteriji odabira u pozivu za projekte obuhvatili su poseban kriterij u vezi s poboljšanim i jasnim metodologija -
ma za tekuće i  ex post  evaluacije ostvarenja i ishoda. Jedini oblik praćenja bio je uspostavljen kao samoevalua -
cija u kojoj je 39 sudionika izrazilo prosudbu o svojem znanju prije i nakon provedenog osposobljavanja.
Kako bi se uspješnije procijenila djelotvornost projekta, smatramo da je uz tu metodu trebalo provesti i druge 
postupke praćenja poput procjene koju provodi pružatelj osposobljavanja.Okvir 2.
29 Opažanja 
50 
Gotovo svi projekti provedeni su u okviru proračuna i bez odgađanja. Do preko -
račenja proračuna dolazilo je zbog znatnog povećanja broja prvotno planiranih 
sudionika, uz prethodno odobrenje relevantnog upravljačkog tijela.
51 
Općenito, aktivnosti povezane s 15 ispitanih projekata odgovaraju obrazovnim 
ciljevima EU-a koji su navedeni u operativnim programima. Međutim, s obzirom 
na to da u gotovo polovici ispitanih projekata nisu bili utvrđeni drugi pokazatelji 
osim broja sudionika/sudjelovanja, mogućnost utvrđivanja mjere u kojoj su pro -
jekti doista izazvali promjenu stanja sudionika bila je ograničena.
52 
Tijekom revizije utvrdili smo dobru praksu jednog upravljačkog tijela, koje je 
uspostavilo vezu između plaćanja i uspješnosti projekata (vidjeti okvir 3. ).
Primjer upravljanja usmjerenog na rezultate: povezivanje plaćanja s uspješnošću
Ispitani projekti u Rumunjskoj sadržavali su i pokazatelje ostvarenja i pokazatelje ishoda s ciljnim 
vrijednostima.
Primijenjeni postupci omogućili su upravljačkom tijelu/posredničkom tijelu da razmjerno smanji iznos bespo -
vratnih sredstava ako se praćenjem pokazalo da na završetku projekta ciljne vrijednosti pokazatelja ostvare -
nja/ishoda nisu bile postignute25.
25 Vidjeti, na primjer, uputu rumunjskog upravljačkog tijela br. 71/2013 koja se primjenjivala na projekte iz razdoblja 2007.–2013. koji još nisu bili 
dovršeni u trenutku izdavanja upute.Okvir 3.
30 Opažanja 
Procjena donošenja operativnih programa za 
programsko razdoblje 2014.–2020.
53 
Procjeni uključivanja obrazovnih ciljeva EU-a u operativne programe za razdoblje 
2014.–2020. pristupili smo na isti način kao kod operativnih programa za raz -
doblje 2007.–2013. Osim toga, revizijom smo uzeli u obzir izmjene primjenjivih 
uredbi26, npr. o sporazumima o partnerstvu i  ex ante  uvjetima.
54 
Procijenili smo:
 ο je li Komisija pružila potporu državama članicama u donošenju operativnih 
programa za razdoblje 2014.–2020.;
 ο jesu li u operativnim programima za razdoblje 2014.–2020. na primjeren način 
uzeti u obzir obrazovni ciljevi EU-a27;
 ο je li poboljšan okvir za praćenje uspješnosti;
 ο je li uspostavljena poveznica između obrazovnih ciljeva EU-a i zapošljavanja.
Komisija je pružila potporu državama članicama u donošenju 
operativnih programa za razdoblje 2014.–2020.
55 
Komisija bi trebala podupirati države članice kako bi se zajamčilo da operativni 
programi koje dostavljaju na odobrenje Komisiji obuhvaćaju one ciljeve politi -
ke EU-a za koje države članice žele koristiti sredstva ESF-a.
56 
Obavili smo razgovore sa službama Komisije koje su bile uključene u postupak 
donošenja operativnih programa za razdoblje 2014.–2020. i pregledali povezanu 
dokumentaciju, uključujući sporazume o partnerstvu, za svaku od pet posjećenih 
država članica (vidjeti odlomak 21.), pri čemu smo naglasak stavili na obrazovne 
ciljeve.26 Uglavnom Uredba (EU) 
br. 1303/2013 i Uredba (EU) 
br. 1304/2013 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
17. prosinca 2013. o Europskom 
socijalnom fondu i stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) 
br. 1081/2006 (SL L 347, 
20.12.2013., str. 470.).
27 Poboljšanje strukovnog 
obrazovanja i osposobljavanja 
nije uključeno u ciljeve 
strategije Europa 2020., a nije 
obuhvaćeno ni posebnim 
referentnim vrijednostima 
okvira ET 2020. Međutim, taj je 
cilj uvršten u našu procjenu jer 
je predviđen pravnim okvirom 
u sklopu tematskog cilja 10. 
i jer se u sklopu pravnog 
okvira uvodi tematski ex ante  
uvjet 10.4. kojim se zahtijeva 
postojanje nacionalnog ili 
regionalnog strateškog okvira 
politike za povećanje kvalitete 
i učinkovitosti sustava 
strukovnog obrazovanja 
i osposobljavanja.
31 Opažanja 
57 
Proces pregovora i odobravanja sporazuma o partnerstvu i operativnih programa 
za programsko razdoblje 2014.–2020. Komisija je započela 2012. godine izradom 
dokumenata o stajalištu. U tim dokumentima o stajalištu Komisija je iznijela pre -
liminarnu analizu stanja u različitim državama članicama i regijama i oblikovala 
okvir za dijalog između Komisije i država članica u vezi s pripremom sporazuma 
o partnerstvu i operativnih programa. U njima su navedeni ključni izazovi za 
svaku zemlju i predstavljena su preliminarna stajališta službi Komisije o glavnim 
prioritetima financiranja. Komisija se kao polazišnom točkom za svoje razmatra -
nje poslužila procjenom napretka država članica u ostvarivanju ciljnih vrijednosti 
strategije Europa 2020. na temelju preporuka za svaku pojedinu zemlju koje je 
razmatralo Vijeće te razvojnih izazova za svaku pojedinu zemlju28.
58 
Komisija je pružila potporu državama članicama u izradi tih strateških dokumena -
ta. Ponajprije, Komisija je izdala smjernice o različitim aspektima novog program -
skog razdoblja, poput predloška i smjernica o sadržaju sporazuma o partnerstvu 
i operativnih programa. Osim toga, izdala je preglede smjernica o logici inter -
vencije i načinu ispunjavanja četiriju ex ante  uvjeta u vezi s obrazovanjem: „rano 
napuštanje školovanja“, „više i visoko obrazovanje“, „cjeloživotno učenje“ i „stru -
kovno obrazovanje i osposobljavanje“.
59 
Komisija je izradila i ocjenjivačke postupke za procjenjivanje nacrta sporazuma 
o partnerstvu i operativnih programa kako bi se zajamčilo da su u njima na prikla -
dan način razmotreni obrazovni ciljevi EU-a utvrđeni u okviru ET 2020. i strategiji 
Europa 2020.
60 
Sveobuhvatnom procjenom koju je Komisija provela na uzorku sporazuma 
o partnerstvu i operativnih programa uspješno je utvrđeno nekoliko nedostataka 
(primjerice, nejasni posebni ciljevi, nepostojanje pokazatelja ili njihova loša kva -
liteta, nepotpune informacije o okviru uspješnosti i nepoštovanje ex ante  uvjeta). 
Opažanja su dostavljena državama članicama koje su prema potrebi revidirale 
i ponovno predale sporazume o partnerstvu i operativne programe.28 Analiza preporuka za svaku 
pojedinu zemlju dostupna je 
i u tematskom izvješću 
br. 3/2015 „Jamstvo za 
mlade EU-a: poduzeti su prvi 
koraci, no rizici u provedbi tek 
predstoje“, odlomci 73.–78. 
(http://eca.europa.eu ).
32 Opažanja 
61 
Procjenom postupka donošenja operativnih programa za razdoblje 2014.–2020. 
utvrdili smo neke nedostatke. U operativnom programu Norte (Portugal), pri -
mjerice, iako je financijska potpora bila dodijeljena „strukovnom obrazovanju 
i osposobljavanju“, odgovarajući ex ante  uvjet nije se smatrao primjenjivim ili 
ispunjenim.
Ispitani operativni programi usklađeni su s obrazovnim 
ciljevima EU-a
62 
U slučajevima u kojima operativni programi sadržavaju posebne obrazovne cilje -
ve potrebno je navesti i opisati povezanu logiku intervencije i alate za praćenje 
uspješnosti.
63 
Kako bismo procijenili mjeru u kojoj su ti kriteriji navedeni, analizirali smo 
osam operativnih programa kojima su dodijeljena sredstva ESF-a za programsko 
razdoblje 2014.–2020.
64 
Ukupni prvotni proračun pregledanih operativnih programa iznosio je 23,33  mi-
lijarde eura, od čega su 13,76 milijardi eura sredstva ESF-a. Sredstva ESF-a dodi -
jeljena obrazovanju iznose 7,14 milijarde eura, tj. 52 % ukupne potpore iz ESF-a. 
U prilogu IV.  prikazane su proračunske informacije o ispitanim operativnim 
programima.
65 
Analiza koju smo proveli nad ispitanim operativnim programima pokazala je da 
su oni općenito sadržavali obrazovne ciljeve. U odnosu na programsko razdoblje 
2007.–2013. došlo je do znatnog poboljšanja opisa logike intervencije. Utvrdili 
smo i poboljšanja okvira alata za praćenje. Pregled ostalih nedostataka prikazan 
je u  tablici 5 .
33 Opažanja 
Procjena operativnih programa za razdoblje 2014.–2020.: obrazovni ciljevi EU-a, 
logika intervencije i alati za praćenje
CiljeviOperativni programi 
koji su sadržavali cilje -
ve EU-a (broj i postotak 
ispitanih operativnih 
programa)Logika intervencije Alati za praćenje
Bez opisa 
konteksta  
(%)Bez analize 
potreba  
(%)Bez primjera 
mjera za  
postizanje cilja  
(%)Bez kvantifika -
cije cilja  
(%)Bez pokazatelja  
za mjerenje  
postizanja cilja  
(%)
Osobe koje 
rano napuštaju 
školovanje7 (88 %) — — — — —
Stjecanje 
višeg ili visokog 
obrazovanja5 (63 %) — — — — —
Cjeloživotno 
učenje6 (75 %) — — — 17 —
Osobe s lošim 
rezultatima 
u osnovnim 
vještinama3 (38 %) — 33 — 33 33
Obrazovanje u ra -
nom djetinjstvu2 (25 %) — — — 50 50
Strukovno 
obrazovanje 
i osposobljavanje7 (88 %) 29 — — — —
30 slučajeva15 6 0 17 14
1 Ukupan broj slučajeva zbroj je svih utvrđenih obrazovnih ciljeva u svih 8 ispitanih operativnih programa.Tablica 5.
66 
Procjena je pokazala da je u operativnim programima u cjelini pružen zadovolja -
vajući opis stanja prije provedbe operativnog programa i da su dosljedno utvrđe -
ne potrebe koje treba ispuniti.
67 
U operativnim programima navedene su i indikativne mjere za postizanje ciljeva 
i utvrđena su vodeća načela za odabir operacija i, prema potrebi, utvrđivanje 
glavnih ciljnih skupina, posebnih ciljnih teritorija i vrsta korisnika. Iako se u po -
stupku donošenja ispitanih operativnih programa primjećuje određeni napredak 
u odnosu na programsko razdoblje 2007.– 2013., ključnu sljedeću fazu, za koju su 
odgovorne države članice, čini odabir i provedba odgovarajućih projekata kako 
bi se pružila potpora postizanju obrazovnih ciljeva navedenih u operativnim 
programima.
34 Opažanja 
68 
Utvrdili smo nedostatke u nekim operativnim programima, uglavnom u pogle -
du kvantificiranja ciljeva i izostanka polaznih i ciljnih vrijednosti za pokazatelje. 
Kao što je navedeno u  tablici 5. , ti se nedostatci odnose na ciljeve u područjima 
„cjeloživotno učenje“, „osobe s lošim rezultatima u osnovnim vještinama“ i „obra -
zovanje u ranom djetinjstvu“.
Mehanizmi za praćenje uspješnosti poboljšani su, no uz neka 
ograničenja
69 
Okvirom za praćenje i izvješćivanje trebalo bi se pružiti dovoljno informacija kako 
bi Komisija mogla primjereno pratiti postignuća u pogledu uspješnosti mjera 
financiranih sredstvima ESF-a i izvješćivati o njima.
70 
Kako bismo procijenili taj aspekt, pregledali smo pravni okvir za razdoblje 
2014.–2020. i povezane smjernice koje je izdala Komisija u pogledu osam ispitanih 
operativnih programa.
71 
Kako bi se prevladali nedostatci utvrđeni za programsko razdoblje 2007.–2013. (vi -
djeti odlomke 33.–38.), pravnim okvirom za razdoblje 2014.–2020. uvedeni su za -
jednički pokazatelji rezultata29. U članku 5. Uredbe o ESF-u propisano je da „se za 
sve prioritete ulaganja prijavljuju svi zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata“. 
To prijavljivanje obavit će se u godišnjem izvješću o provedbi i trebalo bi pružiti 
dosljedne i usporedive informacije o postizanju ciljeva operativnih programa.
72 
Prema dokumentu sa smjernicama za praćenje i evaluaciju europske kohezijske 
politike30 „s ciljnom vrijednošću trebalo bi povezati samo one pokazatelje koji 
čine glavna ostvarenja koja se očekuju od određenog posebnog cilja“. Osim toga, 
u tim se smjernicama navodi da se „polazne vrijednosti postavljaju za sve zajed -
ničke pokazatelje rezultata i pokazatelje rezultata pojedinih programa za koje je 
utvrđena kumulativna kvantificirana ciljna vrijednost za 2023. godinu“.29 Prilog I. Uredbi (EU) 
br. 1304/2013.
30 Programsko razdoblje 
2014.–2020. – Praćenje 
i evaluacija europske 
kohezijske politike – Europski 
socijalni fond – Dokument sa 
smjernicama, lipanj 2015., 
str. 15.
35 Opažanja 
73 
Međutim, Komisija u svojim smjernicama nije navela točne uvjete u pogledu 
pokazatelja rezultata za ishode koje treba odabrati za svaki prioritet ulaganja 
kako bi se zajamčila dosljednost u okviru operativnih programa. Smatramo da 
je to, ponajprije kad je riječ o cilju smanjenja broja osoba koje rano napuštaju 
školovanje, dovelo do slučajeva u kojima bi polazne i ciljne vrijednosti za dodat -
ne pokazatelje bile od pomoći kako bi se bolje procijenila djelotvornost mjere 
(vidjeti okvir 4. ).Okvir 4.Primjer slučaja u kojem bi ciljne vrijednosti za dodatni pokazatelj ishoda bile od 
pomoći
U regionalnom operativnom programu u Italiji (Sicilija) za razdoblje 2014.–2020., za posebni cilj „smanjenja 
i sprječavanja ranog napuštanja školovanja“, odabran je sljedeći pokazatelj ishoda: „sudionici koji šest mjeseci 
nakon prestanka sudjelovanja u mjeri imaju posao, uključujući samozaposlene“ (zajedno s polaznom i ciljnom 
vrijednošću).
Međutim, budući da će mnogi primatelji biti učenici koji su još uvijek upisani u školu, taj pokazatelj sam po 
sebi nije dovoljan za procjenu djelotvornosti intervencije.
S obzirom na to da se tom mjerom sudionike također nastoji zadržati na školovanju, smatramo da je bilo 
neophodno utvrditi i ciljnu vrijednost za dodatni pokazatelj, primjerice zajednički pokazatelj rezultata „sudi -
onici koji nakon prestanka sudjelovanja u mjeri pohađaju obrazovanje/osposobljavanje“ ili pokazatelj koji se 
primjenjuje za operativne programe ESF-a na nacionalnoj razini u Italiji s ciljem mjerenja položaja sudionika 
jednu godinu nakon završetka intervencije.
Poteškoće u povezivanju obrazovnih mjera i izgleda za 
zapošljavanje
74 
Sustavima za praćenje i izvješćivanje za programsko razdoblje 2014.–2020. trebale 
bi se pružiti informacije o učinku relevantnih obrazovnih mjera na zapošljivost 
sudionika.
75 
Kako bismo razmotrili taj kriterij, pregledali smo smjernice za zapošljavanje Vijeća 
i druge relevantne dokumente EU-a.
36 Opažanja 
76 
U smjernicama za zapošljavanje Vijeća koje su vrijedile u trenutku donošenja ope -
rativnih programa ESF-a za razdoblje 2007.–2013.31 već je bila istaknuta važnost 
širenja, poboljšanja i prilagođavanja ulaganja u ljudski kapital (tj. obrazovanje) 
kako bi se poticala zapošljivost. To je načelo potvrđeno i u smjernicama za zapo -
šljavanje za 2010. i 2013. godinu32, posebice u pogledu strukovnog obrazovanja 
i osposobljavanja, cjeloživotnog učenja i stjecanja višeg i visokog obrazovanja.
77 
Zaključcima Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju 
u području obrazovanja i osposobljavanja („ET 2020.“), uzimajući u obzir važnost 
obrazovanja i osposobljavanja za poboljšanje zapošljivosti, Komisija je dobila 
ovlast da predloži moguću europsku referentnu vrijednost u tom području.
78 
Komisija je 2011. godine predložila33 novu referentnu vrijednost u pogledu stope 
zaposlenosti za osobe koje su nedavno stekle stupanj obrazovanja34. Kako bi se 
istaknuo doprinos politike obrazovanja i osposobljavanja poticanju zapošljava -
nja i povećanju zapošljivosti osoba sa stečenim stupnjem obrazovanja, Vijeće je 
u svibnju 2012. podržalo tu referentnu vrijednost35.
79 
Prema referentnoj vrijednosti stopa zaposlenosti za osobe koje su nedavno stekle 
stupanj obrazovanja trebala bi do 2020. iznositi najmanje 82 %. Stvarna stopa, 
koju objavljuje Eurostat, pokazuje da su sadašnje brojke znatno ispod planirane 
ciljne vrijednosti. Stopa zaposlenosti u EU-u kao cjelini za osobe koje su nedavno 
stekle stupanj obrazovanja iznosila je 2014. godine 76 %. Od pet posjećenih drža -
va članica ciljna vrijednost već je postignuta samo u Njemačkoj. U ostalima se od 
2006. godine bilježi stalan pad (vidjeti sliku 5. ).31 Odluka Vijeća od 
12. srpnja 2005. o smjernicama 
za politike zapošljavanja 
država članica (SL L 205, 
6.8.2005., str. 21.).
32 Odluka Vijeća 2013/208/EU od 
22. travnja 2013. 
o smjernicama za politike 
zapošljavanja država članica 
(SL L 118, 30.4.2013., str. 21.), 
kojom se produljuje valjanost 
priloga Odluci 2010/707/EU 
o smjernicama za 
zapošljavanje.
33 SEC(2011) 670 final od 
24. svibnja 2011. „Commission 
Staff Working Paper on the 
development of benchmarks 
on education and training for 
employability and on learning 
mobility“ (Radni dokument 
službi Komisije o razvoju 
referentnih vrijednosti za 
obrazovanje i osposobljavanje 
za zapošljivost i mobilnost 
u učenju).
34 Pokazatelj pod nazivom 
„stope zaposlenosti za osobe 
koje su nedavno stekle stupanj 
obrazovanja“ pokazuje stope 
zaposlenosti za osobe u dobi 
od 20 do 34 godine koje 
ispunjavaju sljedeće uvjete: 
prvo, zaposlene su u skladu 
s definicijom Međunarodne 
organizacije rada; drugo, 
stekle su barem više srednje 
obrazovanje (ISCED 3) kao 
najviši stupanj obrazovanja; 
treće, nisu pohađale 
obrazovanje ili 
osposobljavanje četiri tjedna 
prije provođenja ankete 
i četvrto, uspješno su završile 
svoj najviši stupanj 
obrazovanja 1, 2 ili 3 godine 
prije provođenja ankete. 
Pokazatelj se izračunava na 
temelju podataka Ankete 
o radnoj snazi EU-a.
35 Zaključak Vijeća od 
11. svibnja 2012. o zapošljivosti 
osoba sa stečenim stupnjem 
obrazovanja nakon završetka 
obrazovanja i osposobljavanja 
(SL C 169, 15.6.2012., str. 11.).
37 Opažanja 
Stopa zaposlenosti osoba koje su nedavno stekle stupanj obrazovanja u posjećenim 
državama članicama
36 Stjecanje višeg i visokog 
obrazovanja i cjeloživotno 
učenje.Slika 5.
Ciljna vrijednost: 
82 %
2014. 2013. 2012. 2011. 2010. 2009. 2008. 2007. 2006.100 %
90 %
80 %
70 %
60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %RumunjskaPortugalItalijaFrancuskaNjemačka
Izvor : Eurostat
80 
Zajednički pokazatelji rezultata uvedeni Uredbom o ESF-u za razdoblje 2014.–
2020. obuhvaćaju pokazatelje neposrednih i dugoročnijih rezultata kojima se 
mjeri učinak provedenih mjera na zapošljavanje. Međutim, za tri obrazovna cilja 
najviše povezana sa zapošljavanjem – strukovno obrazovanje i osposobljava -
nje, cjeloživotno učenje i stjecanje višeg i visokog obrazovanja – polazne i ciljne 
vrijednosti bile su utvrđene samo u trećini ispitanih operativnih programa za 
razdoblje 2014.–2020.
81 
Čak i kada su za pokazatelje povezane sa zapošljavanjem utvrđene polazne 
i ciljne vrijednosti, talijanski operativni program za Siciliju jedini je primjer 
operativnog programa u kojem za dva od tri obrazovna cilja najviše povezana sa 
zapošljavanjem36 postoji jasna veza između broja namjeravanih sudionika i očeki -
vanih ishoda planiranih intervencija u području obrazovanja koje su povezane sa 
zapošljavanjem.
38
 Zaključci  
i preporuke
82 
Zaključili smo da su obrazovni ciljevi EU-a na primjeren način uzeti u obzir u ope -
rativnim programima za razdoblje 2007.–2013., no zbog nedovoljne uporabe 
kvantificiranih ciljeva i pokazatelja uspješnosti nije bilo moguće sustavno doka -
zati uspješnost projekata obuhvaćenih revizijom. Kad je riječ o izradi operativnih 
programa za razdoblje 2014.–2020., utvrdili smo da je Komisija pružila potporu 
državama članicama u izradi sporazuma o partnerstvu i operativnih programa te 
ih je potom procijenila i utvrdila nekoliko nedostataka. Također smo zaključili da 
su obrazovni ciljevi EU-a na primjeren način uzeti u obzir te da je poboljšan opis 
logike intervencije. Međutim, u okviru još uvijek postoje određeni nedostatci koji 
mogu utjecati na praćenje uspješnosti i izvješćivanje o njoj na razini operativnih 
programa i projekata. Osim toga, ne postoji uvijek jasna povezanost između 
obrazovnih mjera i njihova učinka na mogućnost zapošljavanja sudionika.
Obrazovni ciljevi EU-a uzeti su u obzir u ispitanim 
operativnim programima ESF-a za razdoblje 2007 .–2013., 
no postoje nedostatci u vezi s izmjenama i praćenjem 
operativnih programa
83 
Analizom ispitanih operativnih programa utvrdili smo da su obrazovni ciljevi EU-a 
u pravilu bili uvršteni i uzeti u obzir. Međutim, u nekim operativnim programima 
nedostajale su sastavnice logike intervencije, primjerice opis konteksta ili anali -
za potreba (vidjeti odlomke 27.–32.). Osim toga, postojali su nedostatci u okviru 
alata za praćenje jer ciljevi nisu bili kvantificirani i nedostajali su pokazatelji za 
njihovo mjerenje (vidjeti odlomke 33.–38.).
84 
U cjelini, okvir ET 2020. i strategija Europa 2020, doneseni tijekom programskog 
razdoblja 2007.–2013., imali su neznatan učinak na ispitane operativne programe 
jer su oni već bili usklađeni s ažuriranim ciljevima. U većini pregledanih opera -
tivnih programa u kojima je došlo do izmjene dodijeljenih financijskih sredstava 
nedostajala su jasna objašnjenja u pogledu posljedica izmjene dodijeljenih finan -
cijskih sredstava za povezane ciljne vrijednosti (vidjeti odlomke 39.–44.).
39 Zaključci i preporuke  
Uspješnost ispitanih projekata nije bilo moguće sustavno 
dokazati
85 
Ispitali smo uzorak od 15 projekata koji su prema mišljenju upravljačkih tijela pri -
donijeli postizanju najmanje jednog obrazovnog cilja EU-a. Na temelju toga smo 
očekivali da se učinak tih projekata na sudionike i ukupno postizanje posebnog 
obrazovnog cilja može jasno dokazati.
86 
Uspješnost projekata obuhvaćenih revizijom nije bilo moguće sustavno dokazati. 
Razlog većim dijelom leži u tome da se doprinos odabranim obrazovnim cilje -
vima nije pratio, kao i u tome da ciljevi nisu bili kvantificirani u gotovo polovici 
projekata obuhvaćenih revizijom. Osim toga, u gotovo polovici projekata nisu bili 
utvrđeni drugi pokazatelji osim broja sudionika/sudjelovanja, što stvara poteš -
koće u donošenju zaključaka o stvarnom učinku projekata na sudionike (vidjeti 
odlomke 48.–52.).
Operativni programi za razdoblje 2014–2020. usklađeni su 
s obrazovnim ciljevima EU-a
87 
Komisija je pružila potporu državama članicama u izradi sporazuma o partnerstvu 
i operativnih programa te ih je potom procijenila i utvrdila nekoliko nedostataka. 
Procjenom postupka donošenja operativnih programa za razdoblje 2014.–2020. 
utvrdili smo neke nedostatke (vidjeti odlomke 55.–61.).
88 
Analiza koju smo proveli nad ispitanim operativnim programima pokazala je da 
su oni općenito sadržavali obrazovne ciljeve. U odnosu na programsko raz -
doblje 2007.–2013. došlo je do znatnog poboljšanja opisa logike intervencije. 
Utvrdili smo i poboljšanja okvira za praćenje za razdoblje 2014.–2020. (vidjeti 
odlomke 65.–68.).
40 Zaključci i preporuke  
89 
Iako se u postupku donošenja ispitanih operativnih programa primjećuje odre -
đeni napredak u odnosu na programsko razdoblje 2007.– 2013., ključnu sljedeću 
fazu, za koju su odgovorne države članice, čini odabir i provedba odgovarajućih 
projekata kako bi se pružila potpora postizanju obrazovnih ciljeva navedenih 
u operativnim programima.
Mehanizmi za praćenje uspješnosti poboljšani su, ali neka 
ograničenja i dalje postoje
90 
Kako bi se prevladali nedostatci utvrđeni za programsko razdoblje 2007.–2013., 
pravnim okvirom za razdoblje 2014.–2020. uvedeni su zajednički pokazatelji 
rezultata. Međutim, Komisija u svojim smjernicama nije navela točne uvjete 
u pogledu pokazatelja rezultata za ishode koje treba odabrati za svaki prioritet 
ulaganja kako bi se zajamčila dosljednost u okviru operativnih programa (vidjeti 
odlomke 71.–73.).
91 
Obrazovanje ima vidljiv učinak na sudjelovanje na tržištu rada, kao i na zaradu te 
donosi mnoge društvene prednosti. Kako bi se provelo strategiju Europa 2020. za 
radna mjesta i pametan, održiv i uključiv rast, intervencije u području obrazova -
nja trebale bi se jasno usmjeriti na ishode u pogledu zapošljavanja, posebno kad 
je riječ o odraslima.
92 
Zajednički pokazatelji rezultata uvedeni Uredbom o ESF-u obuhvaćaju pokazate -
lje neposrednih i dugoročnijih rezultata kojima se mjeri učinak provedenih mjera 
na zapošljavanje. Međutim, za tri obrazovna cilja najviše povezana sa zapošlja -
vanjem – strukovno obrazovanje i osposobljavanje, cjeloživotno učenje i stje -
canje višeg i visokog obrazovanja – polazne i ciljne vrijednosti bile su utvrđene 
samo u trećini ispitanih operativnih programa za razdoblje 2014.–2020. (vidjeti 
odlomke 76.–81).
41 Zaključci i preporuke  
93 
Preporučujemo sljedeće:
1. preporuka
Komisija bi trebala razmotriti mogućnost određivanja pokazatelja rezultata za 
ishode za koje bi trebalo utvrditi polazne i ciljne vrijednosti za svaki prioritet 
ulaganja.
Ciljni datum provedbe: tijekom pripreme sljedećeg programskog razdoblja
2. preporuka
U slučajevima u kojima države članice traže izmjene operativnih programa Komi -
sija bi trebala:
– poticati uspostavljanje jasne poveznice između prioriteta ulaganja u ope -
rativnim programima i primjerenih kvantificiranih i mjerljivih pokazatelja 
rezultata,
– zajamčiti da države članice obrazlože reprogramiranje dodijeljenih financij -
skih sredstava, navodeći i kvalitativne i kvantitativne informacije o očekivanoj 
promjeni pokazatelja ostvarenja i rezultata.
Ciljni datum provedbe: odmah
3. preporuka
Države članice trebale bi zajamčiti da:
– postoji jasna poveznica između odabranih projekata i postizanja obrazovnih 
ciljeva EU-a utvrđenih u operativnim programima,
– se uspostave odgovarajući pokazatelji rezultata kako bi se na sustavan 
način dokazali stvarni učinci projekta na krajnje sudionike i pratio napredak 
u ostvarivanju obrazovnih ciljeva utvrđenih u operativnim programima.
Ciljni datum provedbe: odmah
42 Zaključci i preporuke  
4. preporuka
Komisija i države članice trebale bi, ovisno o potrebama, bolje usmjeravati 
financijska sredstva u okviru operativnih programa na mjere kojima se jača veza 
između obrazovanja i zapošljavanja te zajamčiti da se na odgovarajući način 
prate ishodi.
Ciljni datum provedbe: odmah
Ovo je izvješće usvojilo II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Henri GRETHEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 11. svibnja 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik
43
 Prilozi
Napredak u postizanju ciljnih vrijednosti strategije Europa 2020. u području 
obrazovanja
I. Postotak osoba koje rano napuštaju obrazovanje i osposobljavanje
2006. 20 07. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015.CILJNA 
VRIJEDNOST
EU (28 zemalja) 15,3 14,9 14,7 14,2 13,9 13,4 12,7 11,9 11,2 10,9 10,0
Belgija 12,6 12,1 12,0 11,1 11,9 12,3 12,0 11,0 9,8 10,0 9,5
Bugarska 17, 3 14,9 14,8 14,7 13,9 11,8 12,5 12,5 12,9 13,1 11,0
Češka 5,1 5,2 5,6 5,4 4,9 4,9 5,5 5,4 5,5 5,8 5,5
Danska 9,1 12,9 12,5 11,3 11,0 9,6 9,1 8,0 7, 8 7, 6 10,0
Njemačka 13,7 12,5 11,8 11,1 11,9 11,6 10,5 9,8 9,5 9,6 10,0
Estonija 13,4 14,4 14,0 13,5 11,0 10,6 10,3 9,7 11,4 11,8 9,5
Irska 12,2 11,8 11,4 11,7 11,5 10,8 9,7 8,4 6,9 6,9 8,0
Grčka 15,1 14,3 14,4 14,2 13,5 12,9 11,3 10,1 9,0 8,3 9,7
Španjolska 30,3 30,8 31,7 30,9 28,2 26,3 24,7 23,6 21,9 20,3 15,0
Francuska 12,7 12,8 11,8 12,4 12,7 12,3 11,8 9,7 9,0 9,2 9,5
Hrvatska 4,7 4,5 4,4 5,2 5,2 5,0 5,1 4,5 2,7 3,0 4,0
Italija 20,4 19,5 19,6 19,1 18,6 17, 8 17, 3 16,8 15,0 14,6 16,0
Cipar 14,9 12,5 13,7 11,7 12,7 11,3 11,4 9,1 6,8 5,4 10,0
Latvija 15,6 15,6 15,5 14,3 12,9 11,6 10,6 9,8 8,5 9,5 13,4
Litva 8,8 7, 8 7, 5 8,7 7,9 7, 4 6,5 6,3 5,9 5,5 9,0
Luksemburg 14,0 12,5 13,4 7,7 7,1 6,2 8,1 6,1 6,1 8,6 10,0
Mađarska 12,5 11,4 11,7 11,5 10,8 11,4 11,8 11,9 11,4 11,6 10,0
Malta 32,2 30,2 27, 2 25,7 23,8 22,7 21,1 20,5 20,3 20,1 10,0
Nizozemska 12,6 11,7 11,4 10,9 10,0 9,2 8,9 9,3 8,7 8,3 8,0
Austrija 10,0 10,8 10,2 8,8 8,3 8,5 7, 8 7, 5 7, 0 7, 3 9,5
Poljska 5,4 5,0 5,0 5,3 5,4 5,6 5,7 5,6 5,4 5,3 4,5
Portugal 38,5 36,5 34,9 30,9 28,3 23,0 20,5 18,9 17, 4 14,4 10,0
Rumunjska 17,9 17, 3 15,9 16,6 19,3 18,1 17, 8 17, 3 18,1 18,9 11,3
Slovenija 5,6 4,1 5,1 5,3 5,0 4,2 4,4 3,9 4,4 5,4 5,0
Slovačka 6,6 6,5 6,0 4,9 4,7 5,1 5,3 6,4 6,7 7,1 6,0
Finska 9,7 9,1 9,8 9,9 10,3 9,8 8,9 9,3 9,5 9,3 8,0
Švedska 8,6 8,0 7,9 7, 0 6,5 6,6 7, 5 7,1 6,7 6,6 10,0
Ujedinjena 
Kraljevina11,3 16,6 16,9 15,7 14,8 14,9 13,4 12,3 11,8 11,0 Nije određeno
Izvor : EurostatPrilog I.
44 Prilozi 
II. Udio osoba u dobi od 30 do 34 godine koje su stekle više ili visoko obrazovanje
2006. 20 07. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. 2014. 2015.CILJNA 
VRIJEDNOST
EU (28 zemalja) 29,0 30,1 31,1 32,3 33,8 34,8 36,0 37,1 37,9 38,5 40,0
Belgija 41,4 41,5 42,9 42,0 44,4 42,6 43,9 42,7 43,8 43,1 47,0
Bugarska 25,3 26,0 27,1 27,9 27,7 27, 3 26,9 29,4 30,9 32,0 36,0
Češka 13,1 13,3 15,4 17, 5 20,4 23,7 25,6 26,7 28,2 29,5 32,0
Danska 43,0 38,1 39,2 40,7 41,2 41,2 43,0 43,4 44,9 46,7 40,0
Njemačka 25,8 26,5 27,7 29,4 29,8 30,6 31,8 32,9 31,4 31,8 42,0
Estonija 32,5 33,5 34,4 36,3 40,2 40,2 39,5 42,5 43,2 45,2 40,0
Irska 41,3 43,3 46,3 48,9 50,1 49,7 51,1 52,6 52,2 52,3 60,0
Grčka 26,9 26,3 25,7 26,6 28,6 29,1 31,2 34,9 37, 2 39,4 32,0
Španjolska 39,4 40,9 41,3 40,7 42,0 41,9 41,5 42,3 42,3 41,1 44,0
Francuska 39,7 41,4 41,0 43,0 43,2 43,1 43,3 44,0 43,7 44,9 50,0
Hrvatska 16,7 16,8 18,5 21,3 24,5 23,9 23,1 25,6 32,2 31,7 35,0
Italija 17, 6 18,6 19,2 19,0 19,9 20,4 21,9 22,5 23,9 24,9 26,0
Cipar 46,1 46,2 47,1 45,0 45,3 46,2 49,9 47, 8 52,5 54,2 46,0
Latvija 19,3 25,7 26,3 30,5 32,6 35,9 37, 2 40,7 39,9 41,0 34,0
Litva 39,4 36,4 39,9 40,4 43,8 45,7 48,6 51,3 53,3 56,4 48,7
Luksemburg 35,5 35,3 39,8 46,6 46,1 48,2 49,6 52,5 52,7 50,5 66,0
Mađarska 19,4 20,6 22,8 24,0 26,1 28,2 29,8 32,3 34,1 34,9 30,3
Malta 20,7 20,8 21,0 21,9 22,1 23,4 24,9 26,0 26,5 27, 0 33,0
Nizozemska 35,8 36,4 40,2 40,5 41,4 41,2 42,2 43,2 44,8 46,4 40,0
Austrija 21,1 20,9 21,9 23,4 23,4 23,6 26,1 27,1 40,0 39,1 38,0
Poljska 24,7 27, 0 29,7 32,8 34,8 36,5 39,1 40,5 42,1 43,2 45,0
Portugal 18,3 19,5 21,6 21,3 24,0 26,7 27, 8 30,0 31,3 31,3 40,0
Rumunjska 12,4 13,9 16,0 16,8 18,3 20,3 21,7 22,9 25,0 25,5 26,7
Slovenija 28,1 31,0 30,9 31,6 34,8 37,9 39,2 40,1 41,0 42,6 40,0
Slovačka 14,4 14,8 15,8 17, 6 22,1 23,2 23,7 26,9 26,9 27,9 40,0
Finska 46,2 47, 3 45,7 45,9 45,7 46,0 45,8 45,1 45,3 45,3 42,0
Švedska 39,5 41,0 42,0 43,9 45,3 46,8 47,9 48,3 49,9 50,0 40,0
Ujedinjena Kraljevina 36,4 38,3 39,5 41,4 43,1 45,5 46,9 47, 4 47,7 47,7 Nije određeno
Izvor : EurostatPrilog I.
45 Prilozi 
Pregled izrade programa, provedbe, praćenja i izvješćivanja
Analiza i odobravanje 
operativnog programa
Analiza i ocjenjivanje godišnjih 
izvješća o provedbiPriprema godišnjih 
izvješća o provedbiPružanje informacija o praćenju 
projekataProvedba projekataOdabir projekata ili izvođača 
projekataPriprema operativnog
programaAnaliza i odobravanje 
sporazuma o partnerstvuPriprema sporazuma 
o partnerstvuDržava članica Europska komisijaPrilog II.
Izvor:  Europski revizorski sud
46 Prilozi 
Popis ispitanih operativnih programa Europskog socijalnog fonda za razdoblje 
2007.–2013.
Država 
članicaOperativni programiUkupan 
dodijeljeni iznos  
(u milijunima eura)Ukupan 
doprinos ESF-a  
(u milijunima eura)Prvotno dodijeljena 
sredstva ESF-a za 
obrazovanje1 
(u milijunima eura)% ukupnih 
sredsta -
va ESF-a
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007.–2013.8 736 6 117 5 056 83
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007.–2013. Pro-Emprego224 190 104 55
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da Madeira156 125 82 66
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007.–2013.11 420 9 707 4 330 45
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007 .–2013.6 031 3 488 914 26
2007DE051PO004  – Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen So -
zialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 20131 157 872 571 65
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007.–2013.1 368 684 432 63
2007DE051PO006  – Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013836 629 299 48
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Mec -
klenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013557 417 275 66
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg Südwest826 620 260 42Prilog III.
47 Prilozi Prilog III.Država 
članicaOperativni programiUkupan 
dodijeljeni iznos  
(u milijunima eura)Ukupan 
doprinos ESF-a  
(u milijunima eura)Prvotno dodijeljena 
sredstva ESF-a za 
obrazovanje1 
(u milijunima eura)% ukupnih 
sredsta -
va ESF-a
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppo1 487 743 698 94
2007IT051PO003  – Programma Operativo 
Regionale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 
2007.–2013.2 099 1 050 302 29
2007IT051PO005  – Regione Puglia
Programma Operativo Regionale 2007.–2013. 
Fondo Sociale Europeo1 279 640 247 39
2007IT051PO001  – Programma Operativo 
Obiettivo Convergenza Fondo Sociale Europeo 
2007.–2013. Regione Campania1 118 559 209 37
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007.–2013.798 338 163 48
2007IT052PO004  – Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività Re -
gionale e Occupazione Regione Lazio 2007 .–2013.736 368 103 28
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív Program4 097 3 483 2 358 68
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnost2 151 1 829 1 617 88
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007.–2013.2 157 1 837 268 15
RO2007RO051PO001  – Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007.–2013.4 089 3 476 1 862 54
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου Μαθηση2 215 1 440 1 418 99
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου Δυναμικου2 825 2 260 369 16
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη Μεταρρυθμιση675 505 173 34
48 Prilozi 
Država 
članicaOperativni programiUkupan 
dodijeljeni iznos  
(u milijunima eura)Ukupan 
doprinos ESF-a  
(u milijunima eura)Prvotno dodijeljena 
sredstva ESF-a za 
obrazovanje1 
(u milijunima eura)% ukupnih 
sredsta -
va ESF-a
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo
2007.–2013. Andalucía1 445 1 156 477 41
2007ES05UPO001  – Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007.–2013.5 925 4 301 1 313 31
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007.–2013.448 359 153 43
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007 .–2013. Extremadura333 250 128 51
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007.–2013. Madrid514 257 102 40
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007.–2013. Castilla la Mancha225 180 45 25
UK2007UK05UPO001  – ESF England 2007.–13. 
Operational Programme6 049 3 090 1 047 34
2007UK051PO002  – West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007.–2013.1 500 834 431 52
FR2007FR052PO001  – Compétitivité Régionale et 
Emploi 2007.–2013.“
Programme Opérationnel National Fonds Social 
Européen8 991 4 495 953 21
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007.–2013.742 517 290 56
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
Vzdelávanie727 618 490 79
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси“ 2007.–2013. г.1 214 1 032 490 47
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007.–2013.1 111 469 167 36
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007 .–2013.1 115 472 190 40
Ukupno 87 377 59 406 28 385 48
1 U programskom razdoblju 2007.–2013. sredstva dodijeljena obrazovanju nose oznake prioriteta EU-a 62, 72, 73 i 74.Prilog III.
49 Prilozi 
Popis ispitanih sporazuma o partnerstvu i operativnih programa za razdoblje 
2014.–2020.
Država 
članicaBrojčana oznaka sporazuma o  partnerstvu
DE2014DE16M8PA001  – Partnerschaftsvereinbarung zwischen Deutschland und der europäischen Kommission für die Umsetzung der 
ESI-Fonds unter dem gemeinsamen strategischen Rahmen in der Förderperiode 2014 bis 2020
FR 2014FR16M8PA001  – Accord de partenariat 2014.–2020. France
IT 2014IT16M8PA001  – Accordo di partenariato 2014.–2020. Italia
PT 2014PT16M8PA001  – Portugal 2020 – acordo de parceria 2014.–2020.
RO 2014RO16M8PA001  – Acordul de parteneriat România
Država 
članicaBrojčana oznaka operativnog programaUkupan 
dodijeljeni iznos  
(u milijunima eura)Ukupan dopri -
nos ESF-a  
(u milijunima eura)Prvotno dodijeljena 
sredstva ESF-a za 
obrazovanje1 
(u milijunima eura)% ukupnih 
sredsta -
va ESF-a
DE2014DE05SFOP002  – Operationelles Programm 
ESF Bund Deutschland 2014.–2020.4 830 2 689 883 33
2014DE05SFOP012  – Operationelles Programm 
ESF Sachsen 2014.–2020.828 663 247 37
FR2014FR05M0OP001  – Programme Opérationnel 
au titre de l’objectif „Investissement pour la 
croissance et l’emploi“968 280 213 76
IT2014IT05M2OP001  – Per la Scuola – Competen -
ze e Ambienti per l’apprendimento3 019 1 615 1 056 65
2014IT05SFOP014  – POR Sicilia FSE 820 615 193 31
PT2014PT05SFOP001  – PO Capital Humano 3 642 3 096 3 030 98
2014PT16M2OP001  – Programa Operacional 
Regional do Norte 2014.–2020.4 166 583 263 45
RO2014RO05M9OP001  – Program Operational 
Capital Uman5 059 4 221 1 257 30
Ukupno 23 332 13 762 7 142 52
1 U programskom razdoblju 2014.–2020. sredstva dodijeljena obrazovanju nose oznake prioriteta EU-a 115, 116, 117 i 118.Prilog IV.
50 Prilozi 
Revizijska metodologija za procjenu ciljeva sadržanih u operativnim programimaPrilog V.
Izvor:  Europski revizorski sud
Procjena Razlog važnosti  IshodDa
Ne
Je li cilj odabran u operativnom
programu?Bez daljnje 
procjene
Izostanak opisa konteksta podrazumijeva da nije moguće 
utvrditi potrebe ili ih je moguće utvrditi samo djelomično ili u 
općim crtama. Analiza početnog stanja neophodna je kako bi 
se izradila jasna strategija.
Utvrđivanje potreba i veze između tih potreba i mjera 
osmišljenih za njihovo ispunjavanje neophodno je kako bi se zajamčila djelotvorna dodjela resursa za postizanje obrazovnih ciljeva EU-a.
Utvrđivanjem mogućih kategorija projekata, korisnika, 
ciljnog stanovništva i vremenskog okvira za mjere omogućuje se njihova djelotvorna provedba.
Kako bi se procijenilo je li cilj postignut, neophodno je 
kvantiﬁcirati ono što se intervencijom treba poboljšati u odnosu na prvotno stanje. Ciljevi bi trebali biti određeni, mjerljivi, dostižni, odgovarajući i vremenski utvrđeni (tzv. ciljevi SMART (engl. Speciﬁc, Measurable, Attainable, Relevant i Time-bound)). 
Pokazatelji su neophodni kako bi se pratio doseg i rezultati 
provedenih mjera. Pokazatelji bi trebali biti relevantni, prihvaćeni, vjerodostojni, jednostavni i stabilni (tzv. kriteriji RACER (engl. Relevant, Accepted, Credible, Easy i Robust)).Je li pružen opis 
konteksta?
Je li provedena analiza 
potreba?
Jesu li prikazane 
indikativne mjere?
Je li cilj kvantiﬁciran?
Jesu li utvrđeni 
relevantni pokazatelji?Kvalitativna 
evaluacija u rasponu 
od „Bez opisa” do 
„Sveobuhvatan opis”
Kvalitativna 
evaluacija u rasponu 
od „Bez analize” do 
„Sveobuhvatna 
analiza”
Kvalitativna 
evaluacija u rasponu 
od „Bez planiranih 
mjera” do 
„Sveobuhvatan 
akcijski plan”
Da/NeDa/Ne
51 Prilozi 
Pregled izmjena ispitanih operativnih programa Europskog socijalnog  
fonda za razdoblje 2007.–2013.
Država 
članicaBrojčana oznaka operativnog programaJe li operativni 
program izmi -
jenjen tijekom 
programskog 
razdoblja?Jesu li izmije -
njeni obrazovni 
ciljevi?Je li izmijenjen 
iznos sredstava 
dodijeljenih 
obrazovanju1?Jesu li izmijenjeni 
pokazatelji poveza -
ni s obrazovanjem 
ili njihove ciljne 
vrijednosti?
PT2007PT05UPO001  – Programa Operacional 
Temático Potencial Humano 2007.–2013.Da Ne Da Da
2007PT051PO001  – Programa Operacional do 
Fundo Social Europeu Para a Região Autónoma dos 
Açores 2007.–2013. Pro-EmpregoDa Ne Ne Ne
2007PT052PO001  – Programa Operacional de 
Valorização do Potencial Humano e Coesão Social 
da Região Autónoma Da MadeiraDa Ne Ne2Ne
PL2007PL051PO001  – Program Operacyjny Kapitał 
Ludzki Narodowe Strategiczne Ramy Odniesienia 
2007.–2013.Da Da Da Da
DE2007DE05UPO001  – Operationelles Programm 
des Bundes für den Europäischen Sozialfonds 
Förderperiode 2007 .–2013.Da Ne Da Da
2007DE051PO004  – Operationelles Programm 
des Freistaates Sachsen für den Europäischen So -
zialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 2013Da Ne Da Da
2007DE052PO008  – Operationelles Programm 
zur Umsetzung des ESF in NRW in der Förderphase 
2007.–2013.Da Ne Ne Da
2007DE051PO006  – Operationelles Programm 
für den Einsatz des Europäischen Sozialfonds im 
Freistaat Thüringen in den Jahren 2007 bis 2013Da Ne Da Da
2007DE051PO002  – Europäischer Sozialfonds 
(ESF) Operationelles Programm des Landes Mec -
klenburg-Vorpommern im Ziel Konvergenz
Förderperiode 2007 bis 2013Ne Ne Ne Ne
2007DE051PO001  – Operationelles Programm 
des Landes Brandenburg für den Europäischen 
Sozialfonds (ESF) in der Förderperiode 2007 bis 
2013 Ziel Konvergenz Brandenburg Nordost und 
Brandenburg SüdwestDa Ne Da DaPrilog VI.
52 Prilozi 
Država 
članicaBrojčana oznaka operativnog programaJe li operativni 
program izmi -
jenjen tijekom 
programskog 
razdoblja?Jesu li izmije -
njeni obrazovni 
ciljevi?Je li izmijenjen 
iznos sredstava 
dodijeljenih 
obrazovanju1?Jesu li izmijenjeni 
pokazatelji poveza -
ni s obrazovanjem 
ili njihove ciljne 
vrijednosti?
IT2007IT051PO007  – Programma Operativo Nazio -
nale Competenze per lo sviluppoNe Ne Ne Da
2007IT051PO003  – Programma Operativo 
Regionale Sicilia per il Fondo Sociale Europeo 
2007.–2013.Da Ne Da Da
2007IT051PO005  – Regione Puglia Programma 
Operativo Regionale 2007.–2013. Fondo Sociale 
EuropeoDa Ne Da Da
2007IT051PO001  – Programma Operativo 
Obiettivo Convergenza Fondo Sociale Europeo 
2007.–2013. Regione CampaniaDa Ne Da Ne
2007IT052PO006  – Programma Operativo Regio -
nale della Lombardia Ob. 2 FSE 2007.–2013.Da Ne Ne Ne
2007IT052PO004  – Programma Operativo del 
Fondo Sociale Europeo Obiettivo Competitività Re -
gionale e Occupazione Regione Lazio 2007 .–2013.Da Ne Da Ne
HU2007HU05UPO001  – Társadalmi Megújulás 
Operatív ProgramDa Ne Da Da
CZ2007CZ05UPO002  – Operační program Vzdělávání 
pro konkurenceschopnostDa Ne Da Da
2007CZ05UPO001  – Operační program Lidské 
zdroje a zaměstnanost 2007.–2013.Da Ne Da Da
RO2007RO051PO001  – Programul Operaţional 
Sectorial Dezvoltarea Resurselor Umane
2007.–2013.Ne Ne Ne Ne
EL2007GR05UPO002  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Εκπαιδευση Και Δια Βιου ΜαθησηDa Ne Da Da
2007GR05UPO001  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Αναπτυξη Ανθρωπινου ΔυναμικουDa Da Da Da
2007GR05UPO003  – Επιχειρησιακο Προγραμμα 
Διοικητικη ΜεταρρυθμισηDa Ne Da DaPrilog VI.
53 Prilozi 
Država 
članicaBrojčana oznaka operativnog programaJe li operativni 
program izmi -
jenjen tijekom 
programskog 
razdoblja?Jesu li izmije -
njeni obrazovni 
ciljevi?Je li izmijenjen 
iznos sredstava 
dodijeljenih 
obrazovanju1?Jesu li izmijenjeni 
pokazatelji poveza -
ni s obrazovanjem 
ili njihove ciljne 
vrijednosti?
ES2007ES051PO005  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007.–2013. AndalucíaDa Ne Da Da
2007ES05UPO001  – Programa Operativo 
Plurirregional Adaptabilidad y Empleo Fondo Social 
Europeo 2007.–2013.Da Ne Da Da
2007ES051PO004  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo de Galicia 2007.–2013.Da Ne Da Da
2007ES051PO003  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007 .–2013. ExtremaduraDa Ne Ne Ne
2007ES052PO008  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007.–2013. MadridDa Ne Da Da
2007ES051PO002  – Programa Operativo Fondo 
Social Europeo 2007.–2013. Castilla la ManchaDa Ne Da Da
UK2007UK05UPO001  – ESF England 2007.–13. 
Operational ProgrammeDa Ne Ne Ne
2007UK051PO002  – West Wales and the Valleys 
Convergence Programme Operational Programme 
for the European Social Fund 2007.–2013.Da Ne Da Da3
FR2007FR052PO001  – Compétitivité Régionale 
et Emploi 2007.–2013. Programme Opérationnel 
National Fonds Social EuropéenDa Ne Da Da
2007FR051PO004  – Ile de La Réunion
Programme Opérationnel FSE 2007.–2013.Da Ne Da Da
SK2007SK05UPO001  – Operačný program 
VzdelávanieDa Ne Da Da
BG2007BG051PO001  – Оперативна програма 
„Развитие на човешките ресурси“ 2007.–2013. г.Da Ne Ne Da4
BE2007BE052PO005  – Operationeel Programma ESF 
Doelstelling 2 Vlaanderen 2007.–2013.Da Ne Ne Ne
AT2007AT052PO001  – Operationelles Programm 
Beschäftigung Österreich 2007 .–2013.Da Ne Da Da
1 Sredstva dodijeljena obrazovanju nose oznake prioriteta EU-a 62, 72, 73 i 74.
2 Sredstva dodijeljena oznaci prioriteta 74 povećana su za 100 000 eura, što čini oko 0,12 % sredstava dodijeljenih obrazovanju.
3 Ciljne vrijednosti izmijenjene su za pokazatelje na razini programa.
4 Ciljna vrijednost pokazatelja konteksta u pogledu osoba koje rano napuštaju školovanje izmijenjena je u skladu s ciljnim vrijednostima strategije 
Europa 2020.Prilog VI.
54 Odgovori  
Komisije
Sažetak
IV
Kada je riječ o smanjenju dodijeljenih sredstava za obrazovanje, Komisija napominje da su za programsko razdoblje 
2014.–2020. uvedeni novi zahtjevi tematske koncentracije kako bi se osiguralo da je potpora u prvom redu usmje -
rena na utvrđene potrebe i izazove u pogledu postizanja ciljeva strategije Europa 2020. (vidjeti članak 18. Uredbe 
(EU) br. 1303/2013).
VII
Komisija napominje da je, unatoč tome što je objedinjavanje na razini EU-a bilo teško postići zbog nepostojanja 
pravnog zahtjeva za utvrđivanje zajedničkih pokazatelja rezultata, Mreža za stručnu evaluaciju u okviru ESF-a dije -
lom pridonijela prevladavanju prepreka svojim radom na spajanju dokaza praćenja i evaluacije država članica.
Nadalje, ex post  evaluacija razdoblja 2007.–2013., a posebno pokrenute tematske studije, uključivale su opsežno 
pretvaranje posebnih pokazatelja rezultata u zajedničke kategorije rezultata (npr. pronalaženje posla, stjecanje 
kvalifikacije ili drugi pozitivni rezultat) i procjene omjera uspjeha na temelju prioritetnih osi kada su bila dostupna 
dosljedna ostvarenja i rezultati. To je uključivalo pretvaranje pokazatelja rezultata izraženih u postocima u apso -
lutne brojke kad god je to bilo moguće.
Komisija napominje da u regulatornom okviru za razdoblje 2007.–2013. nije postojala obveza utvrđivanja ciljeva 
i pokazatelja ostvarenja/rezultata na razini projekta.
Komisija također napominje da povećanje ili smanjenje dodijeljenih financijskih sredstava ne podrazumijeva auto -
matski da je potrebno promijeniti ciljnu vrijednost. Kada započne provedba i promijeni se ekonomski kontekst, 
države članice mogu shvatiti da je za postizanje početnog cilja potrebno poduzeti manje ili više mjera ili različite 
mjere i da će za to trebati dodatna sredstva ili manje sredstava. Nadalje, važno je podsjetiti i da su se mnogi opera -
tivni programi iz razdoblja 2007.–2013. mijenjali tijekom gospodarske krize. Za neke mjere vraćanja ljudi na tržište 
rada tada su možda bila potrebna intenzivnija ulaganja kako bi se postigli rezultati izvorno planirani prije gospodar -
ske krize.
VIII
Komisija ističe znatna unaprjeđenja sustava praćenja i evaluacije u programskom razdoblju 2014.–2020., posebno 
u vezi s obvezom izvješćivanja o zajedničkim pokazateljima rezultata i provođenja evaluacija učinaka na razini pri -
oritetnih osi. Komisija također podsjeća na unaprjeđenja praćenja na razini operacija (vidjeti odgovore Komisije na 
odlomke 68. i 90.).
U pogledu mjerenja učinaka na zapošljavanje, Komisija ističe da treba prikupljati zajedničke neposredne i dugoroč -
nije pokazatelje rezultata za sve prioritete ulaganja te izvješćivati o njima.
Odgovori Komisije 55
IX. točka (a)
Komisija prihvaća preporuku i za programsko razdoblje nakon 2020. razmotrit će mogućnost određivanja pokazate -
lja rezultata za koje bi trebalo utvrditi polazne i ciljne vrijednosti za svaki prioritet ulaganja.
IX. točka (b) podtočka (i) prva alineja
Komisija prihvaća preporuku i provodit će je kada bude razmatrala zahtjeve država članica za izmjene operativnih 
programa.
IX. točka (b) podtočka (i) druga alineja
Komisija prihvaća ovu preporuku i već je provodi u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. Člankom 30. Uredbe (EU) 
br. 1303/2013 propisano je da zahtjevi za izmjenu programa koje podnosi država članica moraju biti valjano oprav -
dani, a u njima se posebno mora utvrditi predviđeni učinak promjena na program ostvarivanja strategije Unije za 
pametan, održiv i uključiv rast te specifičnih ciljeva utvrđenih programom, uzimajući u obzir tu uredbu, pravila za 
pojedine fondove, horizontalna načela iz članaka 5., 7. i 8. kao i sporazum o partnerstvu.
IX. točka (b) podtočka (ii)
Komisija napominje da je ta preporuka upućena državama članicama.
IX. točka (b) podtočka (iii)
Komisija prihvaća preporuku.
Kada je utvrđena potreba za jačanjem povezanosti između obrazovanja i zapošljavanja, odnosno kada je Vijeće 
izdalo preporuku za državu članicu, to je u trenutku programiranja uključeno u operativne programe ESF-a. Nada -
lje, člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Komisiji je dopušteno da zatraži od države članice da pregleda i predloži 
izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa kako bi se podržala primjena relevantnih pre -
poruka po državama članicama. Prema potrebi, odnosno kada je u novim preporukama po državama članicama 
utvrđena slaba povezanost obrazovanja i zapošljavanja, Komisija može zatražiti dodjelu sredstava za jačanje pove -
zanosti obrazovanja i zapošljavanja.
Nadalje, postojećim sustavom praćenja dopušteno je praćenje svih zajedničkih pokazatelja ostvarenja i rezultata jer 
države članice imaju obvezu izvješćivati o svim zajedničkim pokazateljima ostvarenja i rezultata (članak 5. Uredbe 
o ESF-u za razdoblje 2014.–2020.). Prvi podaci bit će dostavljeni Komisiji u prvim godišnjim izvješćima o provedbi 
koja moraju biti podnesena do 31. svibnja 2016. Stoga će se tijekom programskog razdoblja moći pratiti rezultati 
zapošljavanja u okviru tematskog cilja za obrazovanje čak i kada države članice u svojim operativnim programima 
nisu utvrdile ciljeve za te pokazatelje rezultata. Komisija će osigurati da su ti rezultati vidljivi u sažecima godišnjih 
izvješća o provedbi.
Odgovori Komisije 56
Uvod
14
Kada je riječ o smanjenju dodijeljenih sredstava za obrazovanje, Komisija napominje da su za programsko razdoblje 
2014.–2020. uvedeni novi zahtjevi tematske koncentracije kako bi se osiguralo da je potpora u prvom redu usmje -
rena na utvrđene potrebe i izazove u pogledu postizanja ciljeva strategije Europa 2020. (vidjeti članak 18. Uredbe 
(EU) br. 1303/2013).
26
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 14.
Zajednički odgovor Komisije na odlomke 33. i 34.
Iako je objedinjavanje na razini EU-a bilo teško postići zbog nepostojanja pravnog zahtjeva za utvrđivanje zajednič -
kih pokazatelja rezultata, Mreža za stručnu evaluaciju u okviru ESF-a dijelom je pridonijela prevladavanju prepreka 
svojim radom na spajanju dokaza praćenja i evaluacije država članica.
Nadalje, ex post  evaluacija razdoblja 2007.–2013., a posebno pokrenute tematske studije, uključivale su opsežno 
pretvaranje posebnih pokazatelja rezultata u zajedničke kategorije rezultata (npr. pronalaženje posla, stjecanje 
kvalifikacije ili drugi pozitivni rezultat) i procjene omjera uspjeha na temelju prioritetnih osi kada su bila dostupna 
dosljedna ostvarenja i rezultati. To je uključivalo pretvaranje pokazatelja rezultata izraženih u postocima u apso -
lutne brojke kad god je to bilo moguće.
42
Komisija također napominje da povećanje ili smanjenje dodijeljenih financijskih sredstava ne podrazumijeva auto -
matski da je potrebno promijeniti ciljnu vrijednost. Kada započne provedba i promijeni se ekonomski kontekst, 
države članice mogu shvatiti da je za postizanje početnog cilja potrebno poduzeti manje ili više mjera ili različite 
mjere i da će za to trebati dodatna sredstva ili manje sredstava. Nadalje, važno je podsjetiti i da su se mnogi opera -
tivni programi iz razdoblja 2007.–2013. mijenjali tijekom gospodarske krize. Za neke mjere vraćanja ljudi na tržište 
rada tada su možda bila potrebna intenzivnija ulaganja kako bi se postigli rezultati izvorno planirani prije gospodar -
ske krize.
43
Komisija napominje da se za dva operativna programa, za pokrajine Campania i Lazio, dodijeljena financijska 
sredstva za obrazovanje nisu bitno promijenila u relativnom smislu. U pogledu pokrajine Campania, Komisija je na 
temelju podataka o ostvarenjima i rezultatima koji su već bili ostvareni u trenutku podnošenja zahtjeva za izmjenu 
potvrdila da su izvorno utvrđeni ciljevi valjani unatoč smanjenju dodijeljenih financijskih sredstava.
Nadalje, Komisija bi željela istaknuti da potiče države članice da budu što je više moguće ambiciozne u pogledu 
planiranih rezultata i omjera troškova i sudionika. Ako države članice smatraju da mogu postići istu razinu rezultata 
uz niže troškove, Komisija to neće dovesti u pitanje. S druge strane, znatnim povećanjem dodijeljenih financijskih 
sredstava bez promjene ciljeva za obuhvaćene sudionike potakla bi se daljnja analiza Komisije tijekom postupka 
izmjene operativnih programa.
Odgovori Komisije 57
44
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 42.
48
Komisija napominje da u regulatornom okviru za razdoblje 2007.–2013. nije postojala obveza utvrđivanja ciljeva 
i pokazatelja ostvarenja/rezultata na razini projekta.
Mreža za stručnu evaluaciju u okviru ESF-a i  ex post  evaluacija upućuju na to da je potrebno poboljšati mehanizme 
praćenja kako bi na razini projekta bili dostupni sveobuhvatni, pouzdani i usporedivi pokazatelji rezultata, posebno 
nakon dovršetka intervencije, kako bi se omogućila procjena uspješnosti i održivosti rezultata.
To se već odražava u okviru za razdoblje 2014.–2020. Podaci o pojedinim sudionicima moraju se prikupljati za svaku 
operaciju kojom se podupiru sudionici na temelju zajedničkih pokazatelja za sudionike i relevantnih posebnih poka -
zatelja, a rezultate o uspješnosti trebalo bi evidentirati i pohranjivati po operacijama u elektroničkom obliku kako 
bi se, prema potrebi, omogućilo njihovo objedinjavanje za potrebe praćenja, ocjenjivanja, financijskog upravljanja, 
provjere i revizije (članak 24. stavak 2. Delegirane uredbe Komisije 480/2014.) Ciljevi moraju biti povezani s pohranje -
nim pokazateljima ostvarenja i rezultata, ako je to relevantno.
51
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 48.
61
Komisija potvrđuje da u tekstu operativnih programa za razdoblje 2014.–2020. postoji određeni broj nedosljednosti 
u pogledu kriterija i mjera u vezi s  ex ante  uvjetima. Komisija i države članice radile su na utvrđivanju tih nedosljed -
nosti i na njihovom rješavanju u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
65
Vidjeti odgovor Komisije na odlomak 68.
67
Kriterije za odabir zaista sastavlja i primjenjuje Upravljačko tijelo. Tim se kriterijima mora osigurati da se odabranim 
operacijama pridonosi ostvarivanju posebnih ciljeva i rezultata relevantnog prioriteta (članak 125. stavak 3. točka (a) 
podtočka i. Uredbe (EU) br. 1303/2013). Te kriterije mora odobriti odbor za praćenje (članak 110. stavak 2. Uredbe 
(EU) br. 1303/2013) u kojem Komisija ima savjetodavnu ulogu.
Komisija je države članice upozorila na važnost kriterija za odabir za postizanje posebnih ciljeva (posebno za ispu -
njenje preporuka po državama članicama) u svojim raspravama u okviru Tehničke radne skupine za ESF.
Odgovori Komisije 58
68
Komisija napominje da ako država članica nije mogla utvrditi kvantificirani cilj za pokazatelj rezultata jer nije bilo 
pouzdanih polaznih vrijednosti, opći ex ante  uvjet za statističke sustave i pokazatelje rezultata smatrao se neispu -
njenim i donesen je akcijski plan za ispravak nedostatka.
73
Komisija napominje da pokazatelji rezultata moraju biti osmišljeni u skladu s logikom intervencije programa kako 
bi odražavali posebne ciljeve koji se nastoje ostvariti. Njihovim kvantificiranim ciljevima može se mjeriti napredak 
prema ostvarenju određenog cilja. Potonji odražavaju posebne izazove, osobito preporuke po državama članicama 
u skladu s tematskom koncentracijom i povećanim doprinosom potpore iz ESF-a za provedbu strategije Europa 
2020.
Budući da se posebni ciljevi kojima se može pridonijeti posebnom prioritetu ulaganja razlikuju, teško je standardizi -
rati primjerene pokazatelje za utvrđivanje ciljeva unaprijed.
Istovremeno će se pratiti svi zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, iako nisu uvijek povezani s kvantificiranim 
ciljevima, i o njima će se izvješćivati za sve prioritete ulaganja, čime će se omogućiti izračun omjera uspješnosti.
Okvir 4. – Primjer kada bi ciljevi za dodatni pokazatelj ostvarenja bili korisni
Komisija napominje sljedeće:
– opis posebnog cilja uključuje i promicanje aktivacije i zapošljivosti mladih,
– pokazatelj je u skladu s primateljima na koje je usmjeren posebni cilj koji obuhvaćaju učenike i obitelji, ali i ne -
aktivne i nezaposlene mlade, te odgovara nekima od predviđenih aktivnosti (stažiranje, mentorstvo te iskustvo 
škole i posla),
– usmjerenost na učinke intervencija na zapošljavanje također je u skladu s činjenicom da će se operativnim 
programom intervenirati u koordinaciji (a ne udvostručivati napori) s intervencijama nacionalnog operativnog 
programa „Per la Scuola“, koji je usmjeren na obrazovnu stranu ranog napuštanja školovanja.
80
U pogledu mjerenja učinaka na zapošljavanje, prikupljat će se zajednički neposredni i dugoročniji pokazatelji rezul -
tata za sve prioritete ulaganja te će se o njima izvješćivati. U pogledu određivanja ciljeva u odnosu na unaprijed 
definirane pokazatelje rezultata, vidjeti odgovor Komisije na odlomak 73.
Odgovori Komisije 59
82
Komisija napominje da u regulatornom okviru za razdoblje 2007.–2013. nije postojala obveza utvrđivanja ciljeva 
i pokazatelja ostvarenja/rezultata na razini projekta.
83
Komisija napominje da u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1083/2006 operativni program mora sadržavati analizu 
stanja prihvatljivog područja ili sektora u smislu prednosti i slabosti te odabrane strategije, obrazloženje odabranih 
prioriteta i podatke o prioritetnim osima i njihovim posebnim ciljevima. Međutim kada država članica dobije prepo -
ruku u pogledu obrazovanja, analiza potreba može biti prilično ograničena.
Bilo je moguće obavljati praćenje i evaluaciju uspješnosti na razini operativnog programa. Iako je objedinjavanje na 
razini EU-a bilo teško postići zbog nepostojanja pravnog zahtjeva za utvrđivanje zajedničkih pokazatelja rezultata, 
Mreža za stručnu evaluaciju u okviru ESF-a dijelom je pridonijela prevladavanju prepreka svojim radom na spajanju 
dokaza praćenja i evaluacije država članica.
Nadalje, ex post  evaluacija razdoblja 2007.–2013., a posebno pokrenute tematske studije, uključivale su opsežno 
pretvaranje posebnih pokazatelja rezultata u zajedničke kategorije rezultata (npr. pronalaženje posla, stjecanje 
kvalifikacije ili drugi pozitivni rezultat) i procjene omjera uspjeha na temelju prioritetnih osi kada su bila dostupna 
dosljedna ostvarenja i rezultati. To je uključivalo pretvaranje pokazatelja rezultata izraženih u postocima u apso -
lutne brojke kad god je to bilo moguće.
84
Komisija također napominje da povećanje ili smanjenje dodijeljenih financijskih sredstava ne podrazumijeva auto -
matski da je potrebno promijeniti ciljnu vrijednost. Kada započne provedba i promijeni se ekonomski kontekst, 
države članice mogu shvatiti da je za postizanje početnog cilja potrebno poduzeti više mjera ili različite i skuplje 
mjere i da će za to trebati dodatna sredstva. Nadalje, važno je podsjetiti i da su se mnogi operativni programi iz 
razdoblja 2007.–2013. mijenjali tijekom gospodarske krize. Za neke mjere vraćanja ljudi na tržište rada tada su možda 
bila potrebna intenzivnija ulaganja kako bi se postigli rezultati izvorno planirani prije gospodarske krize.
86
Komisija napominje da u regulatornom okviru za razdoblje 2007.–2013. nije postojala obveza utvrđivanja ciljeva 
i pokazatelja ostvarenja/rezultata na razini projekta.
87
Komisija potvrđuje da u tekstu operativnih programa za razdoblje 2014.–2020. postoji određeni broj nedosljednosti 
u pogledu kriterija i mjera u vezi s  ex ante  uvjetima. Komisija i države članice radile su na utvrđivanju tih nedosljed -
nosti i na njihovom rješavanju u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) br. 1303/2013.
Odgovori Komisije 60
89
Kriterije za odabir zaista sastavlja i primjenjuje Upravljačko tijelo. Tim se kriterijima mora osigurati da se odabranim 
operacijama pridonosi ostvarivanju posebnih ciljeva i rezultata relevantnog prioriteta (članak 125. stavak 3. točka 
(a) podtočka i. Uredbe (EU) br. 1303/2013). Te kriterije mora odobriti odbor za praćenje (članak 110. stavak 2. Uredbe 
(EU) br. 1303/2013) u kojem Komisija ima savjetodavnu ulogu.
Komisija je države članice upozorila na važnost kriterija za odabir za postizanje posebnih ciljeva (posebno za ispu -
njenje preporuka po državama članicama) u svojim raspravama u okviru Tehničke radne skupine za ESF.
90
Komisija napominje da pokazatelji rezultata moraju biti osmišljeni u skladu s logikom intervencije programa kako 
bi odražavali posebne ciljeve koji se nastoje ostvariti. Njihovim kvantificiranim ciljevima može se mjeriti napredak 
prema ostvarenju određenog cilja. Potonji odražavaju posebne izazove, osobito preporuke po državama članicama 
u skladu s tematskom koncentracijom i povećanim doprinosom potpore iz ESF-a za provedbu strategije Europa 
2020.
Budući da se posebni ciljevi kojima se može pridonijeti posebnom prioritetu ulaganja razlikuju, teško je standardizi -
rati primjerene pokazatelje za utvrđivanje ciljeva unaprijed.
Istovremeno će se pratiti svi zajednički pokazatelji ostvarenja i rezultata, iako nisu uvijek povezani s kvantificiranim 
ciljevima, i o njima će se izvješćivati za sve prioritete ulaganja, čime će se omogućiti izračun omjera uspješnosti.
1. preporuka
Komisija prihvaća preporuku i za programsko razdoblje nakon 2020. razmotrit će mogućnost određivanja pokazate -
lja rezultata za koje bi trebalo utvrditi polazne i ciljne vrijednosti za svaki prioritet ulaganja.
2. preporuka – prva alineja
Komisija prihvaća preporuku i provodit će je kada bude razmatrala zahtjeve država članica za izmjene operativnih 
programa.
2. preporuka – druga alineja
Komisija prihvaća ovu preporuku i već je provodi u skladu s primjenjivim pravnim okvirom. Člankom 30. Uredbe (EU) 
br. 1303/2013 propisano je da zahtjevi za izmjenu programa koje podnosi država članica moraju biti valjano oprav -
dani, a u njima se posebno mora utvrditi predviđeni učinak promjena na program ostvarivanja strategije Unije za 
pametan, održiv i uključiv rast te specifičnih ciljeva utvrđenih programom, uzimajući u obzir tu uredbu, pravila za 
pojedine fondove, horizontalna načela iz članaka 5., 7. i 8. kao i sporazum o partnerstvu.
Odgovori Komisije 61
3. preporuka
Komisija napominje da je ta preporuka upućena državama članicama.
4. preporuka
Komisija prihvaća preporuku.
Kada je utvrđena potreba za jačanjem povezanosti između obrazovanja i zapošljavanja, odnosno kada je Vijeće 
izdalo preporuku za državu članicu, to je u trenutku programiranja uključeno u operativne programe ESF-a. Nada -
lje, člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013 Komisiji je dopušteno da zatraži od države članice da pregleda i predloži 
izmjene svojeg sporazuma o partnerstvu i relevantnih programa kako bi se podržala primjena relevantnih pre -
poruka po državama članicama. Prema potrebi, odnosno kada je u novim preporukama po državama članicama 
utvrđena slaba povezanost obrazovanja i zapošljavanja, Komisija može zatražiti dodjelu sredstava za jačanje pove -
zanosti obrazovanja i zapošljavanja.
Nadalje, postojećim sustavom praćenja dopušteno je praćenje svih zajedničkih pokazatelja ostvarenja i rezultata jer 
države članice imaju obvezu izvješćivati o svim zajedničkim pokazateljima ostvarenja i rezultata (članak 5. Uredbe 
o ESF-u za razdoblje 2014.–2020.). Prvi podaci bit će dostavljeni Komisiji u prvim godišnjim izvješćima o provedbi 
koja moraju biti podnesena do 31. svibnja 2016. Stoga će se tijekom programskog razdoblja moći pratiti rezultati 
zapošljavanja u okviru tematskog cilja za obrazovanje čak i kada države članice u svojim operativnim programima 
nisu utvrdile ciljeve za te pokazatelje rezultata. Komisija će osigurati da su ti rezultati vidljivi u sažecima godišnjih 
izvješća o provedbi.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije/početak revizije 12.11.2014.
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)31.3 .2016.
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 11.5 .2016.
Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) 
na svim jezicima17.6 .2016.
Ulaganje u obrazovanje ključno je za poboljšanje 
produktivnosti rada, profesionalni razvoj i gospodarski 
rast. Postignuta razina obrazovanja izravno je povezana 
sa zapošljivošću i kvalitetom dobivenog radnog mjesta. 
Za podupiranje obrazovnih mjera iz Europskog socijalnog 
fonda tijekom razdoblja 2007.–2013. izdvojene su gotovo 
34 milijarde eura, a za razdoblje 2014.–2020. planira se 
izdvajanje dodatnih 27 milijardi eura. Procijenili smo jesu li 
obrazovni ciljevi EU-a na primjeren način uzeti u obzir 
u programima i povezanim projektima provedenima prije 
2013. godine te pri njihovoj izradi za buduće razdoblje. 
Zaključili smo da su, općenito gledajući, obrazovni ciljevi 
uzeti u obzir na primjeren način. Međutim, utvrdili smo 
određene nedostatke u praćenju, a zbog izostanka 
kvantificiranih ciljeva i pokazatelja nije uvijek bilo moguće 
dokazati uspješnost projekata.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD