EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 6.6.2018. COM(2018) 447 final 2018/0236(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavljanju svemirskog programa Unije i Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013, (EU) br. 377/2014 i Odluke 541/2014/EU (Tekst značajan za EGP) {SWD(2018) 327 final}

{SWD(2018) 328 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Unija od 1990.-ih povećava svoja ulaganja u svemirski sektor. Čak i prije stupanja na snagu Lisabonskog ugovora s novim člankom 189. Ugovora o funkcioniranju unije (UFEU) kojim se postavljaju temelji za njezino djelovanje u tom području, Unija je uspješno razvila EGNOS i Galileo, europske satelitske navigacijske programe. Oba su programa još aktivna, a Galileo se trenutačno smatra najnaprednijim sustavom Europske unije. Prvim dvama programima 2014. je dodan Copernicus, Program za promatranje Zemlje, temeljen na programu GMES. Unija je nedavno pokrenula aktivnosti iz Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (SST). Ukupna proračunska sredstva namijenjena za sve svemirske aktivnosti Unije, uključujući istraživanje, u razdoblju od 2014. do 2020. iznose 12,6 milijardi EUR. Komisija je u svojoj Komunikaciji od 26. listopada 2016. „Svemirska strategija za Europu” utvrdila novu svemirsku strategiju za Europu s naglaskom na četiri strateška cilja: maksimalno povećati koristi svemira za društvo i gospodarstvo EU-a, razvijati konkurentan i inovativan europski svemirski sektor, osnažiti europsku stratešku autonomiju u pristupu svemiru i korištenju svemira u sigurnom okruženju te jačati ulogu Europe kao globalnog aktera i promicatelja međunarodne suradnje. Razlozi za donošenje svemirske strategije za Europu temelje se na strateškoj važnosti svemirskog sektora za Uniju i potrebi da se europski svemirski sektor prilagodi promjenjivom globalnom okruženju. Svemirski sektor podupire brojne politike i strateške prioritete Unije. Može imati ključnu ulogu u učinkovitom svladavanju novih izazova kao što su klimatske promjene, održivi razvoj, granična kontrola, pomorski nadzor i sigurnost građana Unije. Pojava tih novih prioriteta Unije dovodi do novih načina razvoja Programa. Pri razvoju svemirskih sustava Unije potrebno je osnažiti sigurnosne zahtjeve kako bi se u potpunosti iskoristila sinergija između civilnih i sigurnosnih aktivnosti. Međutim, svemir je i dio globalnog vrijednosnog lanca koji se suočava s velikim promjenama, a rezultat je pomicanje tradicionalnih granica svemirskog sektora. Takozvani „novi svemir” korjenito mijenja svemirski sektor, ne samo u tehnološkom smislu nego i uvođenjem novih poslovnih modela. Svemir privlači sve više poduzeća i poduzetnika, pa i neke bez iskustva u tom području. Stoga je ključno da Unija aktivno podupire cijeli svemirski sektor, posebno istraživanje i razvoj, novoosnovana poduzeća i poslovne inkubatore aktivne u svemirskom sektoru. Kad je konkretno riječ o programima, Komisija je u Svemirskoj strategiji za Europu posebno istaknula da je važno osigurati nastavak rada usluga koje nude Galileo, EGNOS i Copernicus, ali i pripremati nove generacije tih usluga i poboljšati usluge SST-a. Usto je najavila inicijativu za državnu satelitsku komunikaciju, GOVSATCOM, koja je prvotno uključena u program rada Komisije za 2017. Istaknula je ključnu ulogu partnerstava između Komisije, država članica, Agencije za europski GNSS (globalni navigacijski satelitski sustavi), Europske svemirske agencije i svih drugih agencija i dionika koji sudjeluju u provedbi europske svemirske politike, naglasivši tako da je uspostava djelotvornog i primjerenog upravljačkog sustava presudna za provedbu svemirskog programa Unije. U pogledu nove inicijative, GOVSATCOM-a, manjak europskih kapaciteta za sigurnu satelitsku komunikaciju prepoznat je u zaključcima Europskog vijeća iz prosinca 2013. te raznim naknadnim zaključcima Vijeća, u Bijeloj knjizi Komisije o budućnosti Europe, u Rimskoj deklaraciji čelnika 27 država članica te u nekoliko rezolucija Europskog parlamenta. Pristup koji zagovara Komisija u svojoj Komunikaciji o svemirskoj strategiji za Europu potvrdilo je i Vijeće u svojim zaključcima donesenima 30. svibnja 2017. odnosno Europski parlament u svojoj rezoluciji od 12. rujna 2017. U svojim zaključcima od 30. svibnja 2017. Vijeće je potaknulo Komisiju i države članice da se, kad je to primjereno, oslanjaju na tehničko znanje i iskustvo Europske svemirske agencije i europskih nacionalnih svemirskih agencija, pozvalo Komisiju da analizira i procijeni mogućnosti dodjeljivanja dodatnih odgovornosti Agenciji za europski GNSS te istaknulo da je važno da se, prema potrebi, stvore snažnije sinergije između upotrebe svemirskih sredstava u civilne i vojne svrhe. Ovaj Prijedlog uredbe nastavlja se na Svemirsku strategiju za Europu. Potpuno integriran svemirski program objedinit će sve aktivnosti Unije u ovom izrazito važnom strateškom području, čime će se osigurati usklađen okvir za buduća ulaganja uz veću vidljivost i fleksibilnost. Veća učinkovitost u tom području u konačnici će pridonijeti uvođenju novih svemirskih usluga od kojih će korist imati svi građani EU-a. Programom se stoga nastoji: –pružati visokokvalitetne, ažurne i, kad je to primjereno, sigurne podatke, informacije i usluge u području svemira i doprinositi pružanju takvih podataka, informacija i usluga, bez prekida i kad god je to moguće na globalnoj razini, zadovoljavajući postojeće i buduće potrebe Unije te uz mogućnost ispunjavanja političkih prioriteta Unije, uključujući u pogledu klimatskih promjena, sigurnosti i obrane, –u najvećoj mjeri ostvariti socioekonomske koristi, među ostalim i promicanjem najšire moguće primjene podataka, informacija i usluga koji se pružaju komponentama Programa, –poboljšati sigurnost Unije i njezinih država članica, kao i njezinu slobodu djelovanja i njezinu stratešku autonomiju, posebno u kontekstu tehnologije i odlučivanja utemeljenog na dokazima, –promicati ulogu Unije na međunarodnoj sceni kao vodećeg aktera u svemirskom sektoru, ojačati njezinu ulogu u rješavanju globalnih izazova i poduprijeti globalne inicijative, među ostalim u vezi s klimatskim promjenama i održivim razvojem. Prijedlog uredbe sadržava prikladne mjere za postizanje tih ciljeva. Prijedlogom uredbe znatno se pojednostavnjuje i racionalizira postojeća pravna stečevina Unije tako što se u jedan tekst objedinjuju i u njemu usklađuju gotovo sva pravila koja su dosad bila sadržana u zasebnim uredbama ili odlukama. To povećava vidljivost svemirske politike Unije, što je u skladu s važnom ulogom koju Unija namjerava imati u budućnosti kao globalni akter u svemiru.

Prijedlogom se Uniji daje dovoljno velik proračun za svemir da može provesti različite predviđene aktivnosti, posebno kad je riječ o nastavku rada i poboljšanju Galilea, EGNOS-a, Copernicusa i SST-a te pokretanju inicijative GOVSATCOM. Utvrđuju se pravila za upravljanje Programom tako što se pojašnjavaju odnosi između sudionika i njihove uloge, prvenstveno uloge država članica, Komisije i Agencije Europske unije za svemir, i uspostavlja se jedinstven sustav upravljanja za sve komponente tog programa. Osnažuje se uloga bivše Agencije za europski GNSS proširenjem njezinih zadaća sigurnosne akreditacije na sve komponente Programa, što opravdava promjenu imena agencije, koja sad postaje Agencija Europske unije za svemirski program. Najzad, definira se i standardizira sigurnosni okvir Programa, prvenstveno u pogledu načela koja treba poštovati, postupaka koje treba slijediti i mjera koje treba poduzeti, što je od presudne važnosti ima li se u vidu dvojna namjena aktivnosti. Ovim se prijedlogom predviđa da se on počinje primjenjivati od 1. siječnja 2021. te je on upućen Uniji od 27 država članica u skladu s obavijesti Ujedinjene Kraljevine o njezinoj namjeri da se povuče iz Europske unije i Euratoma na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji koju je Europsko vijeće primilo 29. ožujka 2017. •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Pravna stečevina Unije u svemirskom sektoru trenutačno obuhvaća sljedeće uredbe i odluke: –Uredbu (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju, Galileo i EGNOS, –Uredbu (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Copernicus, –Odluku br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru (SST), –Uredbu (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o osnivanju Agencije za europski GNSS, –Odluku br. 1104/2011/EU Europskog parlamenta i Vijeća o pravilima za pristup javnoj reguliranoj usluzi koju pruža sustav Galileo, –Odluku Vijeća 2014/496/ZVSP o aspektima uvođenja, djelovanja i uporabe sustava Galileo koji utječu na sigurnost Europske unije. Ovom se Uredbom zamjenjuju prva četiri dokumenta, koji se ujedno stavljaju izvan snage. Utvrđuju se zajednička pravila za sve komponente Programa, uključujući Galileo, EGNOS, Copernicus i SST, te utvrđuju posebna pravila za svaku od tih komponenti. Kad je riječ o Uredbi (EU) br. 912/2010, potrebne su izmjene takve da je radi jasnoće i pojednostavnjenja poželjnije staviti i taj tekst izvan snage, a pravila o novoj Agenciji, koja je sljednica Agencije za europski GNSS, ugraditi u predloženu Uredbu o uspostavljanju svemirskog programa Unije. Predloženom se Uredbom ni na koji način ne izmjenjuje niti se na bilo koji način utječe na Odluku 1104/2011/EU, kojom će se i dalje regulirati jedna od usluga koju pruža Galileo, odnosno javna regulirana usluga (PRS). Ta će se odluka stoga nastaviti primjenjivati uz predloženu Uredbu, dopunjujući je kao lex specialis u odnosu na tu uslugu. Osim toga, Odluka 2014/496/ZVSP, koja se temelji na članku 28. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), također će se nastaviti primjenjivati kao dosad. Kad je riječ o Galileu i EGNOS-u, u svim slučajevima kad uvođenje, rad ili korištenje komponenti može omesti sigurnost Unije ili neke od njezinih država članica, posebno kao posljedica međunarodne situacije koja zahtijeva djelovanje Unije ili u slučaju ugroženog funkcioniranja samih komponenti ili njihovih usluga, primjenjuju se postupci predviđeni u Odluci 2014/496/ZVSP. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Svemirski sektor može izazvati mnoge pozitivne učinke prelijevanja na druge sektore gospodarstva. Maksimalno povećanje koristi svemira za dobrobit građana i prosperitet gospodarstva Unije, poticanje znanstvenog i tehničkog napretka te konkurentnosti i inovacijskih kapaciteta europske industrije, kao i doprinos ciljevima pametnog, održivog i uključivog rasta među glavnim su ciljevima svemirske strategije Unije koji su uključeni u ovaj Prijedlog uredbe. Funkcioniranje svemirskih sustava kao što su EGNOS, Galileo i Copernicus izravno dopunjava mjere poduzete u okviru mnogih drugih politika Unije, osobito istraživačke i inovacijske politike, sigurnosne politike i migracija, industrijske politike, zajedničke poljoprivredne politike, ribarstvene politike, transeuropskih mreža, politike okoliša, energetske politike i razvojne pomoći. SST i nova inicijativa GOVSATCOM također će doprinijeti ciljevima Europskog akcijskog plana obrane i Globalne strategije Europske unije. Oni će poboljšati operativnu učinkovitost svih dionika u području sigurnosti i zaštititi prava građana na sigurnost, pravo na diplomatsku ili konzularnu zaštitu te na zaštitu osobnih podataka. Naposljetku, poboljšat će učinkovitost glavnih politika EU-a, kao što su strategija sigurnosne zaštite u pomorstvu, okvir za politiku kiberobrane, politika za Arktik, upravljanje granicama i migracije, humanitarna pomoć, ribarstvo, promet i upravljanje ključnom infrastrukturom. Djelovanja u okviru programa trebala bi biti usmjerena na rješavanje tržišnih nedostataka ili neoptimalnih situacija za ulaganja, na proporcionalan način, bez dupliciranja ili istiskivanja privatnog financiranja te imati jasnu europsku dodanu vrijednost. Time će se osigurati dosljednost između mjera programa i pravila EU-a o državnim potporama, čime će se izbjeći neopravdana narušavanja tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Pravna je osnova predložene Uredbe članak 189. stavak 2. UFEU-a, u kojem se predviđa da Unija oblikuje europsku svemirsku politiku, a Europskom parlamentu i Vijeću, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, daje se ovlast za donošenje Programa za doprinos ostvarenju ciljeva te politike. Iako se Uredba o GNSS-u, Uredba (EU) br. 1285/2013, i Uredba o Agenciji za europski GNSS, Uredba (EU) br. 912/2010, koje se specifično bave Galileom i EGNOS-om, temelje na članku 172. UFEU-a (transeuropske mreže), primjereno je – prema sudskoj praksi Suda Europske unije o izboru pravne osnove – temeljiti predloženu Uredbu na članku 189. stavku 2. UFEU-a kad se uzmu u obzir sadržaj i ciljevi mjera koje su njome predviđene. •Supsidijarnost Svemir je najnapredniji sektor koji mobilizira znatna financijska sredstva i primjenjuje napredne tehnologije u različitim područjima. Ciljeve predložene Uredbe, kako su prethodno opisani, ne mogu na odgovarajući način ostvariti države članice, čak ni one koje su među najnaprednijima u svemirskom sektoru. Činjenica je da su znanstveno i tehničko iskustvo te znanje i iskustvo u ovom sektoru raspoređeni na nekoliko gospodarskih regija Unije i Europsku svemirsku agenciju, koja je međunarodna organizacija čije su članice većina država članica EU-a. Kad je riječ o financijskoj strani, izgradnja i rad sustava kao što su Galileo i Copernicus, koji pružaju usluge od interesa za sve države članice Unije, a ne bi bilo neskromno reći i od interesa za sve regije svijeta, prevelik je posao da bi ga mogla samostalno obaviti jedna država članica. Ciljevi predložene Uredbe su toliko veliki i važni da se oni na odgovarajući način mogu ostvariti samo djelovanjem na razini Unije. •Proporcionalnost Predloženom Uredbom predviđaju se mjere koje ne premašuju ono što je nužno za ostvarivanje njezinih ciljeva. Komponente Galileo, EGNOS, Copernicus, SST i GOVSATCOM u skladu su s potrebama poduzeća i građana Unije. Njihovi su pozitivni učinci prelijevanja na gospodarstvo Unije znatni. Svrha načina na koji se ti sustavi razvijaju je poduprijeti provedbu zakonodavstva EU-a i najbolje ispuniti političke prioritete Unije, uključujući područja klimatskih promjena i sigurnosti i obrane. Podupiranje svemirskog sektora u Uniji, posebno davanjem podrške novoosnovanim poduzećima ili raketama-nosačima, pomaže u zaštiti slobode djelovanja i tehnološke strateške autonomije Unije te proširenju njezina međunarodnog dosega. Uz to, proračun dodijeljen Programu nije nerazmjeran s obzirom na ciljeve koji se žele postići. Iznosi potrebni za ostvarivanje Programa utvrđeni su s obzirom na brojne analize i procjene provedene u okviru procjene učinka i opisane u nastavku. •Odabir instrumenta Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju Programa ne samo što je izričito propisana člankom 189. stavak 2. UFEU-a nego je i najpoželjniji instrument za stvaranje održivog temelja Programa. Tim odabirom pravnog instrumenta osigurava se ujednačena i izravna primjena, što je potrebno za djelotvornu provedbu Programa, a istovremeno mu daje svu potrebnu vidljivost te osigurava financijska sredstva potrebna za njegovu provedbu. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva Kad je riječ o Galileu i EGNOS-u, u skladu s člankom 34. Uredbe o GNSS-u, Uredbe (EU) br. 1285/2013, i člankom 26. Uredbe o Agenciji za europski GNSS, Uredbe (EU) br. 912/2010, Komisija je Europskom parlamentu i Vijeću dostavila izvješće o napretku Galilea i EGNOS-a te o radu Agencije za europski GNSS u sredini programskog razdoblja. U tom je pogledu u ime Komisije napravljena evaluacijska studija o stanju u sredini programskog razdoblja. Fokus izvješća o evaluaciji u sredini programskog razdoblja bio je na provedbi Programa u razdoblju 2014.–2016. Zaključak je da su Galileo i EGNOS pokazali zadovoljavajuću razinu djelotvornosti i da su na dobrom putu za ostvarivanje dugoročnih ciljeva za 2020., određenih Uredbom o GNSS-u. Međutim, u upravljanju sigurnošću Galilea i u općem upravljanju Galileom i EGNOS-om utvrđeni su određeni nedostaci i područja za moguća poboljšanja. Kad je riječ o upravljanju, razdoblje 2014.–2016. bilo je važno prijelazno razdoblje jer su se postupno provodili i konsolidirali ključni elementi okvira upravljanja. Budući razvoj tih elemenata bit će važan aspekt faze iskorištavanja sustava Galilea, koja će uskoro početi, i trebat će mu se posvetiti pozornost. Kad je riječ o upravljanja sigurnošću, posebnu pozornost trebalo bi u sljedećoj fazi posvetiti osiguravanju neovisnosti Odbora za sigurnosnu akreditaciju i osoblja koje radi u njemu u odnosu na operativne aktivnosti povezane s Galileom i EGNOS-om. Kad je riječ o financijskim pitanjima, od kraja 2016. provedba Galilea i EGNOS-a bila je unutar proračuna utvrđenog u Uredbi o GNSS-u (7 071 milijuna EUR) i nije opaženo nikakvo opće prekoračenje troškova. Kad je riječ o usklađenosti s drugim politikama EU-a, unutar samih programa i drugih programa GNSS-a, dokazan je visok stupanj dosljednosti i Galilea i EGNOS-a. Konačno, GSA je djelotvornom provedbom osnovnih i delegiranih zadaća uspješno ostvario svoje ciljeve koji su povezani s napretkom Galilea i EGNOS-a te razvojem silaznog tržišta. Međutim, bilo je poteškoća u pogledu sposobnosti za zapošljavanje odgovarajućeg osoblja.

Kad je riječ o Copernicusu, u skladu s člankom 32. Uredbe (EU) br. 377/2014 Komisija je Europskom parlamentu i Vijeću dostavila evaluaciju u sredini programskog razdoblja o ostvarenju ciljeva svih zadaća financiranih iz Copernicusa u pogledu njihovih rezultata i učinaka, europske dodane vrijednosti i učinkovitosti upotrebe sredstava. U ime Komisije napravljena je evaluacijska studija o stanju u sredini programskog razdoblja. Evaluacijom u sredini programskog razdoblja obuhvaćeno je razdoblje 2014.–2016. U evaluaciji je zaključeno da Copernicus „ispunjava ciljeve u skladu s planom i već je ispunio neka od većih očekivanja u pogledu podupiranja autonomije Europe u pružanju kvalitetnih i korisnih podataka te u pogledu upotrebe jer ima velik broj korisnika koji ga upotrebljavaju za institucijske i komercijalne svrhe”. Istaknute su i druge snažne strane Copernicusa, kao što su politika otvorenih podataka, mjere za poticanje njegove prihvaćenosti u privatnom sektoru, opipljive gospodarske koristi, dobra razina dosljednosti i interno i s drugim mjerama EU-a, izvrsna provedba proračuna unutar proračuna utvrđenog Uredbom te dobra unutarnja suradnja s Komisijom i državama članicama. Kad je riječ o konkretnim stečenim iskustvima, ogroman uspjeh Programa i količina proizvedenih podataka daju dva glavna zaključka: i.potrebno je poboljšati pristup podacima i njihovu distribuciju: zbog vrlo velikog broja registriranih korisnika potrebno je poboljšati komunikacijske aspekte, pristup podacima te njihovu distribuciju i preuzimanje; ii.potrebno je poboljšati integraciju svemirskih podataka u druga područja politika i gospodarske sektore pomoću većim fokusiranjem na prihvaćenosti među korisnicima: Copernicus dopire do korisničkih zajednica iz tradicionalnog svemirskog sektora, ali potreban je dodatni rad kako bi dopro do drugih potencijalnih korisnika izvan tog sektora. Kad je riječ o SST-u, Komisija je donijela izvješće o provedbi okvira potpore za SST (2014.-2017.) 3. svibnja 2018 (COM(2018) 256). U izvješću je zaključeno da je SST EU-a ostvario rezultate za sve aktivnosti i tri usluge te stvorio dodanu vrijednost EU-a, ali i da se SST EU-a treba razviti radi poboljšanja djelotvornosti. Kako bi se uzele u obzir preporuke iz izvješća, u popratnoj procjeni učinka navedene su četiri točke na kojima će se raditi kako bi se tijekom sljedećih godina poboljšala provedba: i.poboljšavanje autonomije usluga SST-a EU-a modernizacijom senzora SST-a, razvojem novih senzora i uspostavljanjem europskog kataloga SST-a svemirskih objekata; ii.poticanje europske dimenzije SST-a EU-a uklanjanjem nepotrebnih dupliciranja u nacionalnim operativnim centrima za SST i zahtijevanjem specijalizacije na temelju najboljih performansi; iii.mijenjanje strukture odlučivanja uvođenjem odlučivanja na temelju kvalificirane većine i osnivanjem zajedničkog koordinacijskog tima radi nadzora nad tehničkim radom; iv.preispitivanje mehanizma financiranja uspostavljanjem programa s jednom proračunskom linijom i dugoročnom perspektivom. •Savjetovanje s dionicima Ova se inicijativa podupire i opsežnim javnim savjetovanjima i radionicama putem kojih se nastoje saznati stajališta svih relevantnih dionika (industrije, država članica, istraživača itd.), konkretno: ·2016.: Komisija je prije donošenja Svemirske strategije za Europu organizirala veliko javno savjetovanje o svim svemirskim aspektima, uključujući programe trenutačno predložene za sljedeći VFO, ·2015.–2016.: organizirana su dva ciljana savjetovanja o aspektima svemirskih istraživanja, koja su uključivala dokumente sa stajalištima država članica, velikih industrijskih trgovinskih udruženja i istraživačkih organizacija, ·2015.–2017.: organizirano je mnogo namjenskih radionica, sastanaka i izvješćivanja na stručnoj razini kako bi se dionike pitalo o: i. razvoju Copernicusa i Galilea, ii. specifičnim potrebama industrije, iii. specifičnima potrebama za državnim satelitskim komunikacijama, iv. specifičnim potrebama za sviješću o situaciji u svemiru, uključujući SST, svemirsku meteorologiju i objekte u blizini Zemlje, ·2016.–2017.: u okviru procjene učinka provedene za budući program GOVSATCOM organizirana su ciljana savjetovanja sa svim relevantnim dionicima – državama članicama kao pružateljima usluga i korisnicima GOVSATCOM-a, institucijama i agencijama EU-a i industrijom, uključujući proizvođače satelita, operatere satelita i MSP-ove – putem bilateralnih kontakata i plenarnih sastanaka. Većina država članica i industrija iskazali su jasnu potporu za program i njegove ciljeve. U prijedlog su uvrštene preporuke dionika, osobito za uspostavljanje jake sigurnosti, agregaciju potražnje, oslanjanje na nacionalne i komercijalne dobavljače, civilno-vojne sinergije i modularni pristup usmjeren na uslugu. Kad je riječ o velikim javnim savjetovanjima koje je Komisija provela 2016., prije donošenja Svemirske strategije za Europu, najvažniji rezultati navedeni su u nastavku. Za Galileo i EGNOS postoji općenito zadovoljavajuća razina zadovoljstva dionika s obzirom na rezoniranje u temelju intervencije EU-a i postignuća programa tijekom razdoblja evaluacije. Djelotvornost tih programa posebno je očita u postignućima svemirskog segmenta Galilea te konsolidaciji stabilnosti i visoke djelotvornosti pružanja usluga EGNOS-a s deklaracijom usluge LPV-200 i pružanjem usluga APV-I na više od 98,98 % kopnene mase država članica EU-a, Norveške i Švicarske. Međutim, dionici smatraju da bi djelotvornost upravljanja bila bolja kad ne bi bila toliko kompleksna, što često uzrokuje dupliciranje rada i kašnjenja. Uz to, dionici smatraju da bi se upravljanje trebalo prilagoditi u budućnosti, kad Galileo prijeđe u fazu iskorištavanja.

Za Copernicus se smatra se da je politika otvorenih podataka njegova jaka strana. Korisnici cijene usluge Copernicusa zbog relevantnosti, pravodobnosti isporuke i dostupnosti proizvoda. Koordinacija in situ komponente pokazala je dobre rezultate s povećanjem broja korisnika i stvaranjem većeg kataloga skupova podataka. Međutim, potrebno je uložiti više energije u razvoj in situ komponente Copernicusa i korištenje relevantnih skupova in situ podataka jer se integriranjem različitih izvora podataka dobivenih promatranjem Zemlje može ostvariti dodana vrijednost. Smatra se da je upravljanje Copernicusom učinkovito. Međutim, potrebno je poboljšati pristup in situ podacima. Nepotpuna dostupnost in-situ podataka je prepreka u ostvarivanju punog potencijala usluga Copernicusa. Ciljevi Copernicusa još su uvijek primjereni, ali su dionici spomenuli da bi se moglo razmotriti dodatne ciljeve (npr. antropogene emisije CO2, osiguranje usklađenosti s propisima o okolišu i klimi, polarne zone, očuvanje kulturne baštine itd.). Naveli su i da bi se moglo poboljšati pristup podacima iz misija Sentinela i integraciju različitih izvora podataka. Kad je riječ o dimenziji EU-a u Programu, dionici su bili vrlo složni o potrebi da se osigura kontinuitet djelovanja EU-a. Dionici su također smatrali da bi zaustavljanje ili povlačenje postojeće intervencije EU-a imalo toliko ozbiljne posljedice za Galileo, EGNOS i Copernicus da bi takav potez mogao ugroziti cijeli program. •Prikupljanje i primjena stručnih znanja Pripremljena su specifična izvješća. ·Kako je prethodno navedeno, vanjski su suradnici izradili studiju na temelju evaluacije u sredini programskog razdoblja te su je dostavili 23. lipnja 2017. Ta je studija poslužila kao temelj izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o statusu Galilea i EGNOS-a i o uspostavi GSA-a, čime su ispunjeni zahtjevi iz članka 34. Uredbe o GNSS-u, Uredba (EU) br. 1285/2013, i članka 26. Uredbe o Europskoj agenciji za GNSS, Uredba (EU) br. 912/2010. ·Studija o učincima financiranja na Galileo i EGNOS provedena je u prvom tromjesečju 2018. ·Kako je također prethodno navedeno, vanjski su suradnici izradili studiju na temelju evaluacije Copernicusa u sredini programskog razdoblja te su je dostavili 23. lipnja 2017. Ta je studija poslužila kao temelj izvješća Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o statusu Copernicusa, čime je ispunjen zahtjev iz članka 32. Uredbe o Copernicusu, Uredba (EU) br. 377/2014. ·Vanjski su izvođači izradili studiju o socioekonomskim koristima Copernicusa, koja je dovršena u siječnju 2018. ·Vanjski su izvođači izradili studiju o učincima, troškovima i koristima razvoja SST-a te su je dostavili u svibnju 2018. ·Kad je riječ o GOVSATCOM-u, Komisija se oslonila na skupinu stručnjaka iz država članica, Europske svemirske agencije i Europske obrambene agencije. Skupina je izradila Dokument o potrebama civilno-vojnih korisnika visoke razine za uslugama GOVSATCOM-a, uz koji je provedena procjena učinka, koja je uključivala studiju procjene učinka GOVSATCOM-a koju je izradio PwC, objavljenu u veljači 2018., te svojim stručnim znanjem savjetovala Komisiju u pogledu satelitskih komunikacija. Tijekom savjetovanja s dionicima nacionalne uprave i industrija pridonijele su s dodatnim stručnim mišljenjima. ·O specifičnim su pitanjima, kao što je pristup svemiru, izrađene dodatne studije. Sve su studije javno dostupne u EU Bookshopu. •Procjena učinka U skladu sa svojom politikom „bolje regulative” Komisija je provela procjenu učinka u pogledu uspostavljanja svemirskog programa Unije. Procjena učinka temeljila se na tri cilja: ·osiguravanje kontinuiteta postojeće i razvoj nove ili poboljšane svemirske infrastrukture i usluga, ·poticanje inovativnog europskog svemirskog sektora, i ·održavanje kapaciteta EU-a za autonomni pristup svemiru, koji se oslanja na neovisnu industriju EU-a, zajamčen pristup svemirskim podacima i uslugama EU-a te njihovu sigurnu upotrebu. Kad je riječ o financiranju programa, ocijenjene su dvije opcije.

„Osnovni scenarij” bio je smanjenje (-15 %) trenutačnog proračuna, uzimajući u obzir povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a. Predloženi scenarij bio je održiva razina financiranja, povećanog za 50 % u odnosu na trenutačni proračun. Zaključeno je da osnovni scenarij nije dovoljan za ostvarivanje ambicioznih ciljeva svemirske politike Unije, navedenih u Svemirskoj strategiji za Europu. Kad je riječ o Galileu, smanjenje trenutačnog proračuna postupno bi dovelo prvo do propadanja infrastruktura i pada kvalitete usluga, a u konačnici do prekida aktivnosti tijekom sljedećih desetljeća. Kad je riječ o EGNOS-u, i dalje bi bio u funkciji, ali ne bi mogao pomagati radu Galilea, kako je predviđeno u Uredbi o GNSS-u. Slične bi se posljedice mogle očekivati i u slučaju Copernicusa. Cjelokupna arhitektura Copernicusa jedva bi se mogla održavati jer ne bi bilo potpune zamjene postojećih satelita na kraju njihova radnog vijeka u orbiti, a ni o kakvom se poboljšanju ne bi moglo govoriti. Predloženim bi se scenarijem osigurao kontinuitet rada i pružanja usluga, konstelaciju Galilea u kojoj bi bilo 30 satelita i tehnološki razvoj, čime bi se pridonijelo uvođenju druge generacije i podržala prosperitetna tržišta aplikacija. Konstantna razina financiranja Copernicusa omogućila bi Uniji da zadrži autonomiju i vodeću ulogu u praćenju okoliša, upravljanju kriznim situacijama i potpori sigurnosti na granicama i moru te da izgradi povjerenje silaznog sektora kako bi se u njemu upotrebljavali i integrirali podaci i informacije programa Copernicus koji se temelje na postojećoj infrastrukturi i uslugama Copernicusa. Očekuje se da će se kontinuitetom Galilea, EGNOS-a, Copernicusa i SST-a, postignutim pružanjem odgovarajućih proračunskih sredstava, ostvariti znatne socioekonomske koristi i koristi za okoliš, uključujući otvaranje novih radnih mjesta. Krajnji će korisnici imati izravne koristi od niza novih aplikacija, koje će poboljšati način na koji ljudi putuju, rade i komuniciraju. Očekuje se da će građani imati koristi od moderniziranih i ekološki prihvatljivih usluga prijevoza, što će dovesti do učinkovitijeg upravljanja prometom koje će manje onečišćavati okoliš. Učinkovitije hitne službe omogućit će bolju i bržu reakcija u hitnim slučajevima, a napredne primjene GNSS-a u poljoprivredi u kombinaciji s podacima dobivenima promatranjem Zemlje osigurat će održiviju dostupnost hrane. Provedena je potpuno samostalna procjena učinka za GOVSATCOM. Odbor za nadzor regulative dao je pozitivno mišljenje 29. rujna 2017. U okviru te procjene analizirani su osnovni scenarij i četiri opcije politike sa zajedničkim skupom temeljnih elemenata, među kojima su zajednički sigurnosni zahtjevi, sinergije agregiranjem potražnje na nacionalnoj razini i u EU-u, koordiniranje ponude, civilno-vojna usklađenost, koristi od ekonomije razmjera i povećanja učinkovitosti te jačanje autonomije Unije i industrijske konkurentnosti. Četiri se opcije razlikuju u pogledu ponude, tj. pružaju li se satelitski komunikacijski kapaciteti i usluge nacionalnim sredstvima, komercijalnim sredstvima ili njihovom mješavinom. Razlikuju se i s obzirom na moguću buduću nabavu svemirske infrastrukture, koja bi se provela putem javno-privatnog partnerstva ili sredstava koja su u cijelosti u vlasništvu EU-a. Odabrana opcija optimira prednosti svih opcija, poštuje načelo supsidijarnosti i odražava preporuke dionika. Agregacija civilnih i vojnih korisnika na nacionalnoj razini i na razini EU-a, financiranje usluga putem proračuna Programa te upotreba nacionalnih i sigurnosno akreditiranih komercijalnih sredstava omogućit će brz početak rada i poboljšati fleksibilnost i opseg GOVSATCOM-a. Troškovno učinkovita javno-privatna partnerstva smatraju se najboljom mogućnošću za budući razvoj svemirske infrastrukture, ako bude potrebno. Nužno je posjedovati centar u vlasništvu EU-a i imati dosljedne sigurnosne zahtjeve. Kad je riječ o Programu, Odboru za nadzor regulative 11. travnja 2018. predstavljen je nacrt procjene učinka (koji nije sadržavao GOVSATCOM, obuhvaćen drugom procjenom učinka). Odbor za nadzor regulative dao je negativno mišljenje 13. travnja 2018. Nacrt izvješća potom je znatno izmijenjen kako bi se uzele u obzir preporuke za poboljšanje, a posebno: ·jasniji opis otvorenih pitanja s kojima se Programom suočava, uključujući bolji opis njihova porijekla (politički pitanja, globalna pitanja, poteškoće koje se temelje na iskustvima stečenima iz postojećih programa), ·jasnija veza između tih pitanja i posebnih ciljeva Programa, ·jasniji opis prioriteta Programa i kako su povezani s otvorenim pitanjima i ciljevima, ·pojašnjenja u pogledu promjena u upravljanju Programom, ·dodatne informacije o raspodjeli proračunskih sredstava glavnim aktivnostima. Druga verzija nacrta poslana je Odboru za nadzor regulative 25. travnja 2018. Odbor je 3. svibnja 2018. dao pozitivno mišljenje i preporuku za dodatno poboljšanje izvješća u dva ključna aspekta. Nakon toga je, u skladu s uputama da se te primjedbe uzmu u obzir prije savjetovanja među službama, nacrt izvješća izmijenjen u pogledu sljedećih točaka: ·poboljšan opis podjele odgovornosti između Agencije Europske unije za svemirski program i Komisije, ·dodatno objašnjenje proračuna dodijeljenog kontinuitetu i novim aktivnostima, ·bolje razlikovanje općih i posebnih ciljeva. Odbor za nadzor regulative dao je 3. svibnja 2018. pozitivno mišljenje o nacrtu procjene učinka. •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje Kako je prethodno objašnjeno, cilj je predložene Uredbe znatno pojednostavniti važeće zakonodavstvo jer konsolidira ključne komponente svemirskog programa Unije u jedan tekst i zamjenjuje tri uredbe Europskog parlamenta i Vijeća te jednu odluku Europskog parlamenta i Vijeća, kojima su te komponente trenutačno regulirane. •Temeljna prava

Predložena Uredba sadržava uobičajene odredbe o zaštiti osobnih podataka i privatnosti. U njoj se propisuje da svi osobni podaci s kojima se postupa u kontekstu zadaća i aktivnosti propisanih u ovoj Uredbi, uključujući ako s njima postupa Agencija Europske unije za svemirski program, moraju biti obrađeni u skladu s primjenjivim pravom o zaštiti osobnih podataka. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Doprinos Unije Programu od 2021. iznosi 16 milijardi EUR u tekućim cijenama. Većina proračuna provodit će se neizravnim upravljanjem na temelju sporazuma o doprinosima sklopljenih sa subjektima kojima su povjerene zadaće. Procijenjeni troškovi Programa rezultat su opsežnih analiza, poduprtih iskustvima koje je Komisija stekla u upravljanju postojećim djelovanjem (Galileo, EGNOS, Copernicus i SST) te putem pripremnih studija i savjetovanja s dionicima na temu GOVSATCOM-a. To stečeno stručno znanje Komisije ključan je faktor za kontinuitet rada. Potreba za kontinuitetom stručnog znanja vidljiva je u procijenjenim zahtjevima u pogledu ljudskih resursa, navedenima u financijskom izvještaju priloženom ovoj Uredbi. 5.OSTALI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Predloženom Uredbom predviđa se da Komisija provodi Program putem programa rada iz [članka 108.] Financijske uredbe, uzimajući u obzir promjenjive potrebe korisnika i tehnološki razvoj. Provedba predložene Uredbe mora se pratiti na niz načina. Prvo, Komisija Europskom parlamentu i Vijeću godišnje podnosi izvješće o provedbi Programa. To izvješće treba sadržavati informacije o upravljanju rizikom, općim troškovima, godišnjim operativnim troškovima, rezultatima poziva na podnošenje ponuda, prihodima, rokovima i izvedbi. Drugo, potrebno je definirati pokazatelje uspješnosti za praćenje provedbe Programa i postizanje ciljeva Uredbe, pri čemu bi korisnici sredstava Unije bili obvezni dostaviti relevantne informacije. Prikupljaju se i podaci o iskorištavanju i primjeni rezultata istraživanja i inovacija, među ostalim i praćenjem financijskih sredstava dodijeljenih za širenje prihvaćenosti rezultata istraživanja i inovacija, osobito iz Obzora Europa. Treće, program se treba evaluirati barem jednom svake četiri godine. Te se evaluacije moraju provesti pravodobno kako bi se omogućilo donošenje odgovarajućih odluka. Evaluacije će se provoditi u skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016., u kojem su tri institucije potvrdile da bi evaluacije postojećeg zakonodavstva i politike trebale biti osnova za procjenu učinka opcija za daljnje djelovanje. U evaluacijama će se ocijeniti učinci Programa na terenu na temelju pokazatelja/ciljeva Programa i detaljne analize stupnja do kojeg se Program može smatrati relevantnim, djelotvornim, učinkovitim, s dovoljnom dodanom vrijednošću EU-a i u skladu s drugim politikama EU-a. To će uključiti i iskustvo stečeno u utvrđivanju nedostatka/problema ili mogućnosti daljnjeg poboljšanja mjera ili njihovih rezultata te kako bi se pomoglo da se njihovo iskorištavanje/učinak povećaju u najvećoj mogućoj mjeri. Zaključci evaluacija i primjedbe Komisije priopćit se Europskom parlamentu, Vijeću, Gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga Predložena Uredba sastoji se od 12 glava. Glava I. sadržava opće odredbe kojima se, među ostalim, utvrđuju predmet Uredbe, komponente Programa, ciljevi Programa i načelo vlasništva Unije nad sredstvima koja su stvorena ili razvijena u okviru Programa. U glavi II. propisuju se proračunski doprinosi i mehanizmi programa. U glavi III. utvrđuju se financijske odredbe koje se primjenjuju na Program. Kad je riječ o javnoj nabavi, potrebno je, s obzirom na složenost i posebnosti ugovora koji će se sklapati u svemirskom sektoru, propisati mjere povezane s provedbom Financijske uredbe. Financijskim odredbama mora se također omogućiti ispunjavanje različitih potreba različitih komponenti Programa, kao i raspon oblika suradnje i partnerstva između dionika koji će se primijeniti. Glava IV. odnosi se na upravljanje Programom. U njoj se navode uloge koju će u Programu imati njegova četiri glavna aktera – Komisija, Agencija Europske unije za svemirski program, Europska svemirska agencija i države članice – te odnosi između tih dionika.

Glava V. odnosi se na sigurnost, što je posebno važno s obzirom na stratešku prirodu nekoliko komponenti Programa i povezanosti svemira i sigurnosti. Mora se postići i održavati visok stupanj sigurnosti, što će se činiti uvođenjem djelotvornih mehanizama upravljanja koji se uglavnom temelje na iskustvu država članica i iskustvu koje je Komisija stekla posljednjih godina. Nadalje, kao i u bilo kojem programu sa strateškom dimenzijom, Program mora proći neovisnu sigurnosnu akreditaciju na temelju odgovarajućih standarda. Glava VI. odnosi se na Galileo i EGNOS. Te se odredbe uglavnom temelje na odgovarajućim odredbama iz Uredbe (EU) br. 1285/2013 o GNSS-u, ali su ažurirane i prema potrebi prilagođene, uzimajući u obzir, među ostalim, da su ta dva sustava sad operativna te da su postali komponente općeg svemirskog programa Unije. Glava VII. odnosi se na Copernicus. Dio odredaba iz ove glave vrlo je sličan odredbama trenutačne Uredbe o Copernicusu, Uredbe (EU) br. 377/2014, ali su se u tim odredbama uzele u obzir neke velike promjene sustava, usmjerene na obradu podataka i njihovo upravljanje te na uspostavljanje općeg pravnog okvira. U glavi VIII. navode se detalji o drugim komponentama svemirskog programa Unije, prvenstveno o SST-u i GOVSATCOM-u. Odredbe o SST-u temelje se na odredbama koje su već utvrđene u Odluci o SST-u, Odluci br. 541/2014/EU, a odjeljak o GOVSATCOM-u je potpuno nov. U glavi IX. Agenciji za europski GNSS mijenja se ime u Agencija Europske unije za svemirski program te se mijenja dio operativnih pravila Agencije koja su trenutačno utvrđena Uredbom (EU) br. 912/2010. Te se promjene konkretno odnose na novu ulogu dodijeljenu Agenciji, čije su zadaće proširene kako bi mogle obuhvatiti sve komponente svemirskog programa Unije. U glavama X., XI. i XII. utvrđuju se ostale odredbe, odredbe o delegiranju i provedbenim mjerama i završne odredbe. •Uključivanje klimatskih pitanja U prijedlogu Komisije za višegodišnji financijski okvir 2021.–2027. utvrđen je ambiciozniji cilj za uključivanje klimatskih promjena u sve programe EU-a, a opći je cilj da 25 % rashoda EU-a pridonosi klimatskim ciljevima. Doprinos ovog programa ostvarenju tog općeg cilja pratit će se putem sustava EU-a za označivanje klimatskih promjena na odgovarajućoj razini raščlanjivanja, uključujući primjenu preciznijih metodologija ako budu dostupne. Komisija će svake godine nastaviti dostavljati informacije u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u kontekstu godišnjeg nacrta proračuna. Kako bi poduprla potpuno iskorištavanje potencijala programa za klimatske ciljeve, Komisija će nastojati identificirati odgovarajuće mjere tijekom pripreme, provedbe, pregleda i evaluacije programa. 2018/0236 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavljanju svemirskog programa Unije i Agencije Europske unije za svemirski program te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 912/2010, (EU) br. 1285/2013, (EU) br. 377/2014 i Odluke 541/2014/EU (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 189. stavak 2., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da:

(1)Svemirska tehnologija, podaci i usluge postali su neophodni u svakodnevnom životu Europljana i imaju ključnu ulogu u očuvanju brojnih strateških interesa. Svemirska industrija Unije već je jedna od najkonkurentnijih u svijetu. Međutim, pojava novih sudionika i razvoj novih tehnologija dovode do revolucionarnih promjena tradicionalnih industrijskih modela. Stoga je ključno da Unija ostane među vodećim međunarodnim sudionicima s velikom slobodom djelovanja u području svemira, da potiče znanstveni i tehnički napredak te da podupire konkurentnost i inovacijski kapacitet industrija u svemirskom sektoru u Uniji, osobito malih i srednjih poduzeća te novoosnovanih i inovativnih poduzeća. (2)Razvoj svemirskog sektora povijesno je povezan sa sigurnošću. U mnogim su slučajevima oprema, komponente i instrumenti koji se koriste u svemirskom sektoru roba s dvojnom namjenom. Stoga bi trebalo iskoristiti mogućnosti koje svemir nudi za sigurnost Unije i njezinih država članica. (3)Još od kraja devedesetih godina prošlog stoljeća Unija razvija vlastite svemirske inicijative i programe, konkretno Europski geostacionarni navigacijski sustav (EGNOS) za kojim su uslijedili Galileo i Copernicus, koji ispunjavaju potrebe građana Unije i zahtjeva javnih politika. Ne samo što bi trebalo osigurati kontinuitet tih inicijativa nego bi ih trebalo poboljšati kako bi ostale na čelu u razvoju novih tehnologija i promjena u područjima digitalne tehnologije i informacijske i komunikacijske tehnologije, ispunjavale nove potrebe korisnika i mogle ispuniti političke prioritete kao što su klimatske promjene, uključujući praćenje promjena u području Arktika, sigurnost i obranu. (4)Unija treba osigurati svoju slobodu djelovanja i autonomiju kako bi imala pristup svemiru i mogla ga sigurno koristiti. Stoga je ključno da održava autonoman, pouzdan i troškovno učinkovit pristup svemiru, posebno u pogledu ključne infrastrukture i tehnologije, javne sigurnosti i sigurnosti Unije i njezinih država članica. Komisija bi stoga trebala imati mogućnost objediniti usluge lansiranja na europskoj razini, kako za svoje vlastite potrebe, tako i, na njihov zahtjev, za druge subjekte, uključujući države članice, u skladu s odredbama članka 189. stavka 2. Ugovora. Ključno je također da Unija i u budućnosti raspolaže modernim, učinkovitim i fleksibilnim infrastrukturnim objektima za lansiranje. Uz mjere koje poduzimaju države članice i Europska svemirska agencija Komisija bi trebala razmotriti načine za podupiranje tih objekata. Konkretno, kad se održava ili modernizira zemaljska infrastruktura povezana s pristupom svemiru u skladu s potrebama Programa, trebalo bi biti moguće u okviru Programa, u skladu s Financijskom uredbom i u slučajevima kad se može utvrditi jasna dodana vrijednost EU-a, djelomično financirati takve prilagodbe kako bi se postigla bolja troškovna učinkovitost Programa. (5)Kako bi se ojačala konkurentnost svemirske industrije Unije i stekli kapaciteti za projektiranje, izradu i operativni rad vlastitih sustava, Unija bi trebala poduprijeti stvaranje, rast i razvoj cijele svemirske industrije. Nastanak pogodnog ekosustava za poduzeća i inovacije trebalo bi poduprijeti i na europskoj, regionalnoj i nacionalnoj razini uspostavljanjem svemirskih platformi koje okupljaju svemirske, digitalne i korisničke sektore. Unija bi trebala poticati širenje poduzeća u svemirskom sektoru sa sjedištem u Uniji i pomagati im da uspiju, među ostalim pomaganjem tim poduzećima da pristupe rizičnom financiranju s obzirom na to da u Uniji nedostaje prikladan pristup privatnom kapitalu za novoosnovana poduzeća u svemirskom sektoru te stvaranjem partnerstava za inovacije (pristup prvog ugovora). (6)Zahvaljujući njegovoj pokrivenosti i potencijalu za pomoć u rješavanju globalnih pitanja, svemirski program Unije (dalje u tekstu „Program”) ima snažnu međunarodnu dimenziju. Stoga bi Komisiji trebalo omogućiti da u ime Unije upravlja aktivnostima na međunarodnoj sceni i da u ime Unije koordinira te aktivnosti, posebno u cilju zaštite interesa Unije i njezinih država članica u međunarodnim forumima, uključujući u području frekvencija, promicanja tehnologije i industrije Unije te poticanja suradnje u području osposobljavanja, imajući na umu potrebu za osiguravanjem reciprociteta prava i obveza stranaka. Posebno je važno da Komisija zastupa Uniju u tijelima međunarodnog programa Cospas-Sarsat i relevantnim sektorskim tijelima UN-a, uključujući Organizaciju za hranu i poljoprivredu i Svjetsku meteorološku organizaciju. (7)Komisija bi trebala, zajedno s državama članicama i Visokim predstavnikom, promicati odgovorno ponašanje u svemiru i istražiti mogućnost pristupanja odgovarajućim konvencijama UN-a. (8)Program ima slične ciljeve kao i drugi programi Unije, osobito Obzor Europa, InvestEU, Europski fond za obranu i fondovi iz Uredbe (EU) [Uredba o zajedničkim odredbama]. Stoga bi trebalo predvidjeti kumulativno financiranje iz tih programa, pod uvjetom da obuhvaćaju iste stavke troškova, posebno putem mehanizama za dopunsko financiranje iz programa Unije ako je to moguće zbog načina upravljanja, što može biti u slijedu, naizmjence ili kombiniranjem fondova, uključujući zajedničko financiranje mjera, omogućujući, ako je moguće, partnerstva za inovacije i operacije mješovitog financiranja. Tijekom provedbe Programa Komisija bi stoga trebala promicati sinergije s drugim povezanim programima Unije čime bi se, kad je to moguće, omogućio pristup rizičnom financiranju, partnerstvima za inovacije, kumulativnom financiranju ili mješovitom financiranju. (9)Ciljevi politike ovog Programa također će se rješavati kao prihvatljiva područja za operacije financiranja i ulaganja pomoću financijskih instrumenata i proračunskog jamstva InvestEU-a, osobito u njegovim programskim dijelovima politika u području održive infrastrukture i istraživanja, inovacija i digitalizacije. Financijska potpora trebala bi se upotrebljavati za rješavanje tržišnih nedostataka ili neoptimalnih ulagačkih situacija, na razmjeran način i tako da se mjerama ne ponavlja učinak privatnog financiranja, da se privatno financiranje ne istiskuje i da se ne narušava tržišno natjecanje na unutarnjem tržištu. Mjere bi trebale imati jasnu europsku dodanu vrijednost. (10)Usklađenošću i sinergijama između Obzora Europa i Programa potaknut će se konkurentan i inovativan europski svemirski sektor, osnažiti autonomija Europe u pristupanju svemiru i njegovoj upotrebi u sigurnom okruženju i pojačati uloga Europe kao globalnog aktera. Revolucionarna rješenja u Obzoru Europa podržavat će se podacima i uslugama koje se iz Programa daju na raspolaganje istraživačkoj i inovacijskoj zajednici. (11)Važno je da Europska unija posjeduje sva materijalna i nematerijalna sredstva stvorena ili razvijena u okviru javne nabave koju financira u okviru svojeg svemirskog programa. Kako bi se u potpunosti poštovala sva temeljna prava povezana s vlasništvom, trebalo bi uspostaviti potrebne aranžmane sa svim postojećim vlasnicima. Takvo vlasništvo Unije ne bi smjelo dovoditi u pitanje mogućnost Unije da, u skladu s ovom Uredbom i kad to ocijeni prikladnim na temelju procjene pojedinačnog slučaja, ta sredstva učini dostupnima trećoj strani ili da njima raspolaže. (12)Ovom Uredbom utvrđuje se financijska omotnica za Program, koja predstavlja primarni referentni iznos u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka. (13)Uzimajući u obzir važnost borbe protiv klimatskih promjena u skladu s obvezama koje je Unija preuzela u pogledu provedbe Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda, ovim će se Programom pridonijeti općim mjerama povezanima s klimatskim promjenama i ostvarenju općeg cilja da se 25 % proračunskih rashoda EU-a odnosi na potporu klimatskim ciljevima. Relevantne mjere bit će utvrđene tijekom pripreme i provedbe Programa te će se ponovno razmotriti u kontekstu odgovarajućih evaluacija i postupaka preispitivanja. (14)Svi prihodi iz Programa trebali bi pripasti Uniji kako bi se djelomično nadoknadila ulaganja koja je Unija već izvršila te bi se taj prihod trebao upotrijebiti za potporu ciljevima Programa. Iz istog bi razloga u ugovorima sklopljenim sa subjektima iz privatnog sektora trebalo biti moguće utvrditi mehanizam dijeljenja prihoda. (15)Budući da Program u načelu financira Unija, ugovori o javnoj nabavi sklopljeni u okviru programa trebali bi biti u skladu s propisima Unije. U tom kontekstu Unija bi također trebala biti odgovorna za definiranje ciljeva u pogledu javne nabave koje se treba nastojati ostvariti. (16)Program se oslanja na složene i kontinuirano promjenjive tehnologije. Nuspojave su oslanjanja na takve tehnologije nesigurnost i rizik za ugovore o javnoj nabavi sklopljene u okviru programa utoliko što ti ugovori mogu uključivati dugoročne obveze u vezi s opremom ili uslugama. Stoga su uz propise utvrđene u Financijskoj uredbi potrebne i posebne mjere koje se odnose na javne ugovore. Trebalo bi stoga biti moguće ugovor dodijeliti u obliku ugovora s uvjetnim dijelovima, pod određenim uvjetima unijeti izmjenu u smislu njegova izvršenja ili zadati najnižu razinu podugovaranja. Konačno, zbog tehničkih nesigurnosti koje su obilježje komponenti Programa ugovorne cijene ne mogu se uvijek točno predvidjeti i stoga je poželjno ugovore sklopiti bez navođenja stroge fiksne cijene i uvrstiti klauzule za zaštitu financijskih interesa Unije. (17)Kako bi se ispunili ciljevi Programa, važno je biti u mogućnosti iskoristiti, kad je to potrebno, kapacitete koje nude javni i privatni subjekti Unije koji su aktivni u području svemira te moći raditi na međunarodnoj razini s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. Zbog toga je potrebno predvidjeti mogućnost upotrebe svih relevantnih alata propisanih u Financijskoj uredbi (posebno bespovratnih sredstava, nagrada i financijskih instrumenata), različitih načina upravljanja (kao što su izravno i neizravno upravljanje, javno-privatna partnerstva i zajednička poduzeća) i postupaka zajedničke nabave. (18)Kad je riječ o bespovratnim sredstvima, iskustvo je pokazalo da ih korisnici i tržište bolje prihvaćaju, kao i da općenito dalje dopiru, ako se s njima radi decentralizirano, nego kad ih Komisija provodi u skladu s pristupom odozgo prema dolje. Među najuspješnijim mjerama za nove sudionike i mala i srednja poduzeća bili su kuponi, oblik financijske potpore korisnika bespovratnih sredstava namijenjen trećoj strani. Međutim, njihova je primjena nailazila na prepreke zbog gornje granice financijske potpore propisane u Financijskoj uredbi. Tu bi gornju granicu stoga trebalo povisiti za svemirski program EU-a kako bi se održao korak sa sve većim potencijalom za tržišne primjene u svemirskom sektoru. (19)Oblici financiranja i metode provedbe iz ove Uredbe trebali bi se odabrati na temelju toga koliko je njima moguće postići posebne ciljeve djelovanja i ostvariti rezultate, uzimajući u obzir posebno troškove kontrola, administrativno opterećenje i očekivani rizik povezan sa sukobom interesa. To bi trebalo uključivati razmatranje korištenja jednokratnih iznosa, paušalnih stopa i jediničnih troškova te financiranja koja nisu povezana s troškovima iz [članka 125. stavka 1.] Financijske uredbe. (20)Uredba (EU, Euratom) br. [the new FR] (dalje u tekstu „Financijska uredba”) primjenjuje se na ovaj Program. Njome se utvrđuju pravila o izvršenju proračuna Unije, među ostalim i pravila o bespovratnim sredstvima, nagradama, javnoj nabavi, neizravnom izvršenju, financijskoj pomoći, financijskim instrumentima i proračunskim jamstvima.

(21)U skladu s [upućivanje na novu uputu prema potrebi u skladu s novom odlukom o PZP-ovima: člankom 88. Odluke Vijeća .../.../EU] osobe i subjekti s boravištem odnosno poslovnim nastanom u prekomorskim zemljama i područjima (PZP-ovi) trebali bi ispunjavati uvjete za financiranje, podložno pravilima i ciljevima Programa i mogućim aranžmanima koji se primjenjuju na državu članicu s kojom su relevantna prekomorska zemlja ili područje povezani. (22)Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi, a njima se konkretno utvrđuje postupak donošenja i provedbe proračuna putem bespovratnih sredstava, javne nabave, nagrada i neizravne provedbe te se osiguravaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Budući da je poštovanje vladavine prava ključan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje EU-a, pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a odnose se također na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama. (23)U skladu s Financijskom uredbom, Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2988/95 , Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 i Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939 , financijski interesi Unije trebaju se štititi razmjernim mjerama, među ostalim i sprečavanjem, otkrivanjem, ispravljanjem i istragom nepravilnosti i prijevara, povratom izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, izricanjem administrativnih sankcija. Konkretno, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbom (Euratom, EZ) br. 2185/96 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi administrativne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, kako bi se ustanovilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti kojom se šteti financijskim interesima Unije. U skladu s Uredbom (EU) 2017/1939 Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”) može provoditi istrage i kazneni progon za prijevare i druga kaznena djela kojima se šteti financijskim interesima Unije, kako je predviđeno u Direktivi (EU) 2017/1371 Europskog parlamenta i Vijeća . U skladu s Financijskom uredbom svaka osoba ili subjekt koji prima sredstva Unije mora u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu (ERS) nužne ovlasti i pristup te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije osiguraju jednakovrijedna prava. (24)Treće zemlje koje su članice Europskoga gospodarskog prostora (EGP) mogu sudjelovati u programima Unije u okviru suradnje uspostavljene na temelju Sporazuma o EGP-u, u kojem je propisana provedba programa odlukom na temelju tog sporazuma. Treće zemlje mogu sudjelovati i na temelju drugih pravnih instrumenata. U ovu bi Uredbu trebalo uvesti posebnu odredbu kako bi se odgovornom dužnosniku za ovjeravanje, Europskom uredu za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europskom revizorskom sudu dodijelilo potrebne ovlasti i pristup kako bi mogli sveobuhvatno izvršavati svoje nadležnosti. (25)Dobro javno upravljanje Programom zahtijeva strogu raspodjelu odgovornosti i zadaća među različitim uključenim subjektima kako bi se izbjeglo dupliciranje i smanjilo prekoračenja troškova i kašnjenja. (26)Države članice već su dugo aktivne u području svemira. One raspolažu sustavima, infrastrukturom, nacionalnim agencijama i tijelima povezanima sa svemirom. Stoga mogu znatno pridonijeti Programu, posebno njegovoj provedbi, te bi se trebalo zahtijevati da potpuno surađuju s Unijom na promicanju usluga i aplikacija Programa. Komisija bi stoga trebala moći mobilizirati sredstva na raspolaganju državama članicama, povjeravati državama članicama neregulatorne zadaće u provedbi Programa te koristiti njihovu pomoć. Uz to, te bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale zaštitu zemaljskih postaja koje su osnovane na njihovim državnim područjima. Uz to, države članice i Komisija trebale bi surađivati međusobno i s odgovarajućim međunarodnim tijelima i regulatornim vlastima kako bi osigurale da su frekvencije potrebne za Program dostupne i zaštićene kako bi se omogućilo potpuni razvoj i provedba aplikacija temeljenih na ponuđenim uslugama, u skladu s Odlukom br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra. (27)Dužnost je Komisije, kao aktera u korist općeg interesa Unije, da provodi Program, preuzme ukupnu odgovornost i promiče njegovo korištenje. Kako bi optimirala resurse i sposobnosti različitih dionika, Komisija bi trebala moći delegirati neke zadaće. Uz to, Komisija je u najboljem položaju za određivanje glavnih tehničkih i operativnih specifikacija potrebnih za razvoj sustava i usluga. (28)Zadaća je Agencije Europske unije za svemirski program (dalje u tekstu „Agencija”), koja zamjenjuje i nasljeđuje Agenciju za europski GNSS, uspostavljenu Uredbom (EU) br. 912/2010, pridonositi Programu, posebno u pogledu sigurnosti. Stoga bi neke zadaće povezane sa sigurnošću i promicanjem Programa trebalo dodijeliti Agenciji. Kad je riječ o sigurnosti i imajući u vidu iskustvo Agencije u tom području, Agencija bi trebala biti odgovorna za zadaće sigurnosne akreditacije za sve aktivnosti Unije u svemirskom sektoru. Nadalje, Agencija bi trebala izvršavati zadaće koje joj Komisija dodijeli putem jednog ili više sporazuma o doprinosima, koji obuhvaćaju razne druge posebne zadaće povezane s Programom. (29)Europska svemirska agencija je međunarodna organizacija s opsežnim stručnim znanjem u području svemira koja je sklopila Okvirni sporazum s Europskom zajednicom 2004. Ona je stoga važan partner u provedbi Programa i s njom bi trebalo uspostaviti odgovarajuće odnose. U tom pogledu i u skladu s Financijskom uredbom važno je sklopiti okvirni sporazum o financijskom partnerstvu s Europskom svemirskom agencijom kojim bi se uredili svi financijski odnosi između Komisije, Agencije i Europske svemirske agencije te kojim bi se osigurala dosljednost i usklađenost tih odnosa s Okvirnim sporazumom s Europskom svemirskom agencijom, posebno s njegovim člankom 5. Međutim, budući da Europska svemirska agencija nije tijelo Unije i da ne podliježe pravu Unije, od ključne je važnosti da se, radi zaštite interesa Unije i njezinih država članica, sklapanje tog sporazuma uvjetuje uvođenjem odgovarajućih operativnih pravila u Europsku svemirsku agenciju. Sporazum bi također trebao sadržavati sve klauzule potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije. (30)Funkcioniranje SATCEN-a kao europske autonomne sposobnosti pružanja proizvoda i usluga koji proizlaze iz iskorištavanja odgovarajućih svemirskih sredstava i dodatnih podataka, uključujući satelitske snimke i snimke iz zraka, ključno je za jačanje zajedničke vanjske sigurnosne politike. U tom će smislu SATCEN maksimalno povećavati sinergije i komplementarnosti s drugim aktivnostima Unije, a posebno s Programom i njegovim komponentama. (31)Kako bi se u upravljanje GOVSATCOM-om strukturno uveli predstavnici korisnika i kako bi se agregirale potrebe korisnika s obiju strana nacionalnih i vojno-civilnih granica, koordinacijsku ulogu za određene skupine korisnika trebala bi imati relevantna tijela Unije koja su blisko povezana s korisnicima, kao što su Europska obrambena agencija, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Europska agencija za kontrolu ribarstva, Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva, Služba za vojno planiranje i provođenje / Služba za civilno planiranje i provođenje te Koordinacijski centar za odgovor na krizne situacije. Na agregiranoj razini Agencija i Europska obrambena agencija trebale bi predstavljati zajednice civilnih odnosno vojnih korisnika te mogu pratiti operativnu upotrebu, potražnju, usklađenost sa zahtjevima i rastuće potrebe i zahtjeve. (32)S obzirom na važnost aktivnosti povezanih sa svemirom za gospodarstvo Unije i živote građana Unije te činjenicu da su sustavi, kao i aplikacije koje se temelje na tim sustavima, u svojoj prirodi dvojne namjene, postizanje i održavanje visokog stupnja sigurnosti trebao bi biti ključan prioritet Programa, posebno kako bi se zaštitili interesi Unije i njezinih država članica, među ostalim u vezi s klasificiranim i drugim osjetljivim neklasificiranim podacima. (33)Komisija i Visoki predstavnik, svatko u okviru svojeg područja nadležnosti, trebali bi osigurati sigurnost programa u skladu s ovom Uredbom i, prema potrebi, Odlukom Vijeća 2014/496/ZVSP. (34)Upravljanje sigurnošću Programa trebalo bi se temeljiti na trima ključnim načelima. Prvo, od presudne je važnosti da se u najvećoj mogućoj mjeri uzmu u obzir opsežna i jedinstvena iskustva koja su države članice stekle u pitanjima u području sigurnosti. Drugo, kako bi se spriječili sukobi interesa i nedostaci u primjeni sigurnosnih pravila, operativne funkcije moraju biti odvojene od funkcija sigurnosne akreditacije. Treće, subjekt nadležan za upravljanje svim komponentama Programa ili dijelom tih komponenti ujedno je na najboljem položaju za upravljanje sigurnošću zadaća koje su mu povjerene. Dobro upravljanje sigurnošću zahtijeva i odgovarajuću raspodjelu uloga među sudionicima. Budući da je Komisija odgovorna za Program, ona bi trebala odrediti opće sigurnosne zahtjeve koji se primjenjuju na svaku od komponenti Programa. (35)S obzirom na jedinstvenost i složenost Programa i na njegovu povezanost sa sigurnošću, u sigurnosnoj akreditaciji trebalo bi primjenjivati priznata i dobro uspostavljena načela. Stoga je neophodno da se aktivnosti sigurnosne akreditacije provode na temelju zajedničke odgovornosti za sigurnost Unije i njezinih država članica, pri čemu se nastoji postići konsenzus i uključiti sve osobe koje se bave pitanjima sigurnosti, te da se uspostavi postupak za stalno praćenje rizika. Nadalje, tehničke aktivnosti sigurnosne akreditacije moraju se povjeriti stručnjacima s odgovarajućim stupnjem sigurnosne provjere kvalificiranima za akreditaciju složenih sustava. (36)Kako bi se osigurao siguran protok informacija, trebalo bi uspostaviti odgovarajuća pravila kako bi se osigurala istovjetnost sigurnosnih pravila za različite javne i privatne subjekte i fizičke osobe koji sudjeluju u provedbi Programa. (37)Jedan je od glavnih ciljeva Programa osigurati sigurnost i stratešku autonomiju, ojačati sposobnost djelovanja u brojnim sektorima, posebno u području sigurnosti, i iskoristiti mogućnosti koje svemir nudi za sigurnost Unije i njezinih država članica. Za ovaj su cilj potrebna stroga pravila o prihvatljivosti subjekata koji mogu sudjelovati u aktivnostima koje se financiraju u okviru Programa, a kojima je potreban pristup klasificiranim podacima EU-a (EUCI) ili osjetljivim neklasificiranim podacima. (38)U sve se većem broju ključnih gospodarskih sektora, osobito je riječ o prometu, telekomunikacijama, poljoprivredi i energetici, sve više upotrebljavaju sustavi satelitske navigacije, a tome treba dodati i sinergije s aktivnostima povezanima sa sigurnošću i obranom Unije i njezinih država članica. Potpuna kontrola satelitske navigacije stoga bi trebala zajamčiti tehnološku neovisnost Unije, uključujući dugoročno za komponente infrastrukturne opreme, i osigurati njezinu stratešku autonomiju. (39)Cilj je Galilea uspostavljanje prve globalne infrastrukture za satelitsku navigaciju i određivanje položaja namjenski projektirane za civilne svrhe, koju mogu koristiti razni javni i privatni sudionici u Europi i svijetu. Galileo radi neovisno o drugim postojećim ili potencijalnim sustavima, čime među ostalim pridonosi strateškoj autonomiji Unije. Druga generacija sustava trebala bi se postupno puštati u rad prije 2030., u početku sa smanjenim operativnim kapacitetom. (40)Cilj je EGNOS-a poboljšavanje kvalitete otvorenih signala iz postojećih globalnih navigacijskih satelitskih sustava, a posebno onih koje emitira Galileo. Usluge koje se pružaju EGNOS-om trebale bi prvenstveno pokrivati državna područja država članica koja su geografski smještena u Europi, koja u ovom slučaju obuhvaćaju i Azore, Kanarske otoke i Madeiru, s ciljem da se ta područja pokriju do kraja 2025. Ovisno o tehničkoj izvedivosti i, radi zaštite ljudskih života, na temelju međunarodnih sporazuma geografsku pokrivenost usluga EGNOS-a moglo bi se proširiti na druge regije svijeta. Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EU) br. [2018/XXXX] [Uredba o EASA-i] i potrebno praćenje kvalitete usluga Galilea za potrebe zrakoplovstva, trebalo bi primiti na znanje da, iako se signali koje odašilje Galileo mogu djelotvorno upotrebljavati radi lakšeg određivanja položaja zrakoplova, samo lokalni ili regionalni sustavi za poboljšavanje signala, kao što je u Europi EGNOS, mogu biti usluge upravljanja zračnim prometom (ATM) i usluge u zračnoj plovidbi (ANS).

(41)Nužno je osigurati kontinuitet, održivost i buduću dostupnost usluga koje pružaju Galileo i EGNOS. S obzirom na promjenjivo okruženje i tržište koje se brzo razvija trebalo bi nastaviti i njihov razvoj te bi trebalo pripremiti nove generacije tih sustava. (42)Kako bi se njihovo prihvaćanje povećalo koliko je to moguće, korisnicima bi se trebale besplatno pružati Galileova otvorena usluga i usluga visoke točnosti te EGNOS-ova otvorena usluga i usluga za sigurnost života. (43)Termin „komercijalna usluga” iz Uredbe (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 876/2002 i Uredbe (EZ) br. 683/2008 Europskog parlamenta i Vijeća više nije primjeren s obzirom na razvoj usluge. Umjesto toga trebalo bi definirati dvije zasebne usluge, odnosno uslugu visoke točnosti i uslugu autentikacije. (44)Kako bi se optimiralo korištenje pružanih usluga, usluge koje pružaju Galileo i EGNOS moraju biti usklađene i interoperabilne međusobno i, koliko je moguće, s drugim satelitskim navigacijskim sustavima i s konvencionalnim načinima radionavigacije, ako je ta usklađenost i interoperabilnost utvrđena u međunarodnom sporazumu, ne dovodeći u pitanje cilj strateške autonomije Unije. (45)Uzimajući u obzir važnost zemaljske infrastrukture za Galileo i EGNOS te njezin utjecaj na njihovu sigurnost, Komisija bi trebala određivati lokacije te infrastrukture. Uvođenje zemaljske infrastrukture sustava trebalo bi i dalje biti otvoren i transparentan proces. (46)Kako bi se do kraja iskoristile socioekonomske koristi Galilea i EGNOS-a, posebno u području sigurnosti, trebalo bi promicati korištenje usluga koje pružaju EGNOS i Galileo u drugim politikama Unije, ako je to opravdano i korisno. (47)Copernicus bi trebao osigurati autonoman pristup znanju o okolišu i ključnim tehnologijama za usluge promatranja Zemlje i geoinformacija, čime se Uniji omogućava neovisno odlučivanje i djelovanje u područjima, među ostalim, okoliša, klimatskih promjena, civilne zaštite, sigurnosti i digitalnog gospodarstva. (48)Copernicus bi se trebao nastaviti na aktivnosti i ostvareno, kao i osigurati kontinuitet tih aktivnosti i ostvarenoga, na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za promatranje i praćenje Zemlje (Copernicus) i Uredbe (EU) br. 911/2010 Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom programu za praćenje Zemlje (GMES) i njegovim početnim aktivnostima kojom su uspostavljeni prethodni program, Europski program za praćenje Zemlje (GMES), i pravila za provedbu njegovih početnih operacija, uzimajući u obzir nedavne trendove u istraživanju, tehnološke napretke i inovacije koji utječu na područje promatranja Zemlje, kao i razvoje u analitici velikih podataka i umjetnoj inteligenciji te povezane strategije i inicijative na razini Unije . U najvećoj bi mogućoj mjeri trebalo iskorištavati kapacitete za promatranje iz svemira kojima raspolažu države članice, Europska svemirska agencija, EUMETSAT i drugi subjekti, uključujući komercijalne inicijative u Europi, čime bi se također pridonijelo razvoju održivog komercijalnog svemirskog sektora u Europi. Kad je izvedivo i primjereno, trebalo bi iskorištavati i dostupne in situ i pomoćne podatke, koje su uglavnom dostavile države članice u skladu s Direktivom 2007/2/EZ . Komisija bi trebala surađivati s državama članicama i Europskom agencijom za okoliš kako bi se za potrebe Copernicusa osigurali učinkovit pristup skupovima in situ podataka i upotreba tih podataka. (49)Copernicus bi trebalo provoditi u skladu s ciljevima Direktive 2003/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora, kako je izmijenjena Direktivom 2013/37/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o izmjeni Direktive 2003/98/EZ o ponovnoj uporabi informacija javnog sektora, posebno transparentnošću, stvaranjem uvjeta koji su pogodni za razvoj usluga te doprinosom gospodarskom razvoju i otvaranju radnih mjesta u Uniji. Podaci i informacije programa Copernicus trebali bi biti slobodno i otvoreno dostupni. (50)Copernicus je program koji se temelji na potrebama korisnika. Stoga bi se njegov razvoj trebao temeljiti na promjenjivim zahtjevima temeljnih korisnika Copernicusa, istovremeno uzimajući u obzir i nove javne ili privatne zajednice korisnika. Copernicus bi se trebao temeljiti na analizi mogućnosti za ispunjavanje promjenjivih potreba korisnika, uključujući one povezane s provedbom, i praćenju politika Unije koje zahtijevaju stalno i djelotvorno sudjelovanje korisnika, posebno kad je riječ o definiranju i validaciji zahtjeva. (51)Copernicus je već operativan. Stoga je važno osigurati kontinuitet već uspostavljenih infrastruktura i usluga uz istovremeno prilagođavanje promjenjivom tržišnom okruženju, posebno pojavi privatnih subjekata u svemiru („novi svemir”) i društveno-političkim kretanjima na koja treba brzo reagirati. To zahtijeva redefiniranje funkcionalne strukture Copernicusa kako bi se bolje uzeo u obzir prelazak s prve faze operativnih usluga na pružanje naprednih i usmjerenijih usluga za nove zajednice korisnika i poticanje silaznih tržišta s dodanom vrijednosti. U tu svrhu njegova daljnja provedba trebala bi primijeniti pristup koji slijedi lanac vrijednosti podataka, tj. prikupljanje podataka, obradu podataka i informacija, distribuciju i iskorištavanje, aktivnosti prihvaćanja među korisnicima i na tržištu, a u procesu strateškog planiranja u okviru Obzora Europa utvrdit će se aktivnosti istraživanja i inovacija u kojima bi se trebao iskoristiti Copernicus. (52)Kad je riječ o prikupljanju podataka, cilj aktivnosti u okviru Copernicusa trebao bi biti dovršetak i održavanje postojeće svemirske infrastrukture, priprema dugoročne zamjene satelita na kraju njihova životnog vijeka te započinjanje novih misija koje će obuhvaćati nove sustave za promatranje kako bi se podupiralo rješavanje problema globalnih klimatskih promjena (na primjer praćenje emisija antropogenog CO2 i ostalih stakleničkih plinova). Trebalo bi proširiti globalnu pokrivenost aktivnosti praćenja u okviru Copernicusa na polarne regije te bi se tim aktivnostima trebalo podupirati osiguravanje usklađenosti s propisima o okolišu, obvezno praćenje stanja okoliša i izvješćivanje o njima i inovativne primjene u zaštiti okoliša (na primjer za praćenje usjeva, upravljanje vodama i poboljšano praćenje požara). U tu svrhu Copernicus bi trebao potpuno iskoristiti ulaganja izvršena u prethodnom razdoblju financiranja (2014.–2020.) uz istovremeno istraživanje novih operativnih i poslovnih modela radi daljnjeg dopunjavanja kapaciteta Copernicusa. Copernicus bi trebao biti nastavak uspješnih partnerstava s državama članicama kako bi se dodatno razvila njegova sigurnosna dimenzija u okviru odgovarajućih mehanizama upravljanja radi odgovaranja na promjenjive potrebe korisnika u području sigurnosti. (53)Copernicus bi u okviru funkcije obrade podataka i informacija trebao osigurati dugoročnu održivost i daljnji razvoj ključnih usluga Copernicusa, pružajući informacije kako bi se zadovoljile potrebe javnog sektora i one proizašle iz međunarodnih obveza Unije, te maksimalno povećavajući mogućnosti za komercijalno iskorištavanje. Konkretno, Copernicus bi trebao na lokalnoj, nacionalnoj, europskoj i globalnoj razini pružati informacije o stanju atmosfere, informacije o stanju oceana, informacije u svrhu potpore praćenju kopna kojim se podržava provedba lokalnih, nacionalnih i Unijinih politika, informacije u svrhu potpore prilagodbi klimatskim promjenama i njihovu ublažavanju, geoprostorne informacije za potporu upravljanju kriznim situacijama, uključujući u okviru preventivnih aktivnosti, osiguravanju usklađenosti s propisima o okolišu te civilnoj sigurnosti, uključujući potporu vanjskom djelovanju Unije. Komisija bi trebala odrediti odgovarajuće ugovorne aranžmane kojima se potiče održivost pružanja usluge. (54)Komisija se u provedbi usluga Copernicusa može oslanjati na nadležne subjekte, relevantne agencije Unije, skupine ili konzorcije nacionalnih tijela, ili bilo koje drugo relevantno tijelo koje bi moglo ispunjavati uvjete za sklapanje sporazuma o doprinosima. U odabiru tih subjekata Komisija bi trebala osigurati da ne dođe do poremećaja u radu i pružanju usluga te da, ako je riječ o sigurnosno osjetljivim podacima, ti subjekti raspolažu sposobnostima ranog upozoravanja i praćenja kriza u kontekstu zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). (55)Provedbom usluga Copernicusa trebalo bi se olakšati prihvaćanje usluga u javnosti jer bi korisnici mogli predvidjeti dostupnost i razvoj usluga kao i suradnju s državama članicama i drugim stranama. U tu bi se svrhu Komisija i subjekti kojima su povjerene zadaće pružanja usluga trebali uključiti u blisku suradnju s različitim zajednicama korisnika širom Europe u daljnjem razvoju Copernicusova portfelja usluga i informacija kako bi se osiguralo da se zadovoljavaju promjenjive potrebe javnog sektora i politika, a time i da se maksimalno poveća prihvaćanje i upotreba podataka dobivenih promatranjem Zemlje. Komisija i države članice trebale bi surađivati na razvoju in situ komponente Copernicusa te na olakšavanju integracije skupova in situ podataka i skupova svemirskih podataka za modernizirane usluge Copernicusa. (56)Pristup korisnika podacima i informacijama proizvedenima u okviru Copernicusa trebao bi biti dostupan na potpunoj, otvorenoj i besplatnoj osnovi, podložno odgovarajućim uvjetima i ograničenjima, kako bi se promoviralo njegovo korištenje i dijeljenje te kako bi se ojačala europska tržišta u području promatranja Zemlje, posebno u silaznom sektoru, čime bi se omogućavali rast i stvaranje radnih mjesta u Uniji. Na temelju te odredbe i dalje bi se trebali dostavljati podaci i informacije visoke razine dosljednosti, kontinuiteta, pouzdanosti i kvalitete. To zahtijeva da pristup, obrada i iskorištavanje podataka i informacija Copernicusa budu velikih razmjera, prilagođeni korisnicima i s višestrukim vrstama rokova, a Komisija bi u tom cilju trebala nastaviti s integriranim pristupom na razini EU-a i država članica uz istovremeno omogućavanje integracije s drugim izvorima podataka i informacija. U okviru Copernicusa trebalo bi dodatno promicati njegove usluge pristupa podacima i informacijama (DIAS) u državama članicama i uspostavljati sinergije s njihovim sredstvima kako bi se do kraja povećalo i pojačalo tržišno prihvaćanje podataka i informacija programa Copernicus. (57)Komisija bi trebala surađivati s pružateljima podataka kako bi dogovorila uvjete licenciranja za podatke treće strane u svrhu olakšavanja njihova korištenja u Copernicusu, u skladu s ovom Uredbom i primjenjivim pravima trećih strana. Budući da neki podaci i informacije programa Copernicus, uključujući slike visoke rezolucije, mogu imati učinak na sigurnost Unije ili njezinih država članica, u valjano utemeljenim slučajevima mogu se donijeti mjere za rješavanje pitanja rizika i prijetnji sigurnosti Unije ili njezinih država članica. (58)Odredbe pravnih akata donesenih na temelju prethodnih uredaba bez prestanka valjanosti trebale bi ostati na snazi, osim ako su u suprotnosti s novom uredbom. To se posebno odnosi na Delegiranu uredbu Komisije (EU) br. 1159/2013 kojom su utvrđeni uvjeti za registraciju i izdavanje dozvola za korisnike GMES-a i određeni kriteriji za ograničavanje pristupa podacima namijenjenima GMES-u i informacijama usluga GMES-a. (59)U svrhu poticanja i olakšavanja upotrebe podataka dobivenih promatranjem Zemlje te tehnologija za promatranje Zemlje, od strane kako lokalnih vlasti tako i malih i srednjih poduzeća, znanstvenika i istraživača, trebalo bi putem aktivnosti za poticanje prihvaćenosti među korisnicima poticati namjenske mreže za distribuciju podataka Copernicusa, uključujući nacionalna i regionalna tijela. U tu svrhu Komisija i države članice trebale bi nastojati uspostaviti bolju povezanost između Copernicusa i nacionalnih i Unijinih politika kako bi potaknule potražnju za komercijalnim aplikacijama i uslugama te poduzećima, osobito malim i srednjim poduzećima i novoosnovanim poduzećima, omogućile da razvijaju aplikacije temeljene na podacima i informacijama Copernicusa u cilju razvoja konkurentnog europskog ekosustava podataka dobivenih promatranjem Zemlje. (60)Na međunarodnoj razini Copernicus bi trebao pružati točne i pouzdane informacije za suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te kao potporu vanjskoj politici Unije i politici Unije za razvojnu suradnju. Copernicus bi se trebao smatrati europskim doprinosom Globalnom sustavu sustava za promatranje Zemlje (GEOSS), Odboru za satelite za promatranje Zemlje (CEOS), Konferenciji stranaka (COP) Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) iz 1992. i Okviru iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa. Trebao bi uspostaviti ili održavati odgovarajuću suradnju s relevantnim sektorskim tijelima UN-a i Svjetskom meteorološkom organizacijom.

(61)U provedbi Copernicusa Komisija bi se trebala osloniti, prema potrebi, na europske međunarodne organizacije s kojima je već uspostavila partnerstva, posebno na Europsku svemirsku agenciju radi razvoja i nabave svemirskih sredstava, pristupa podacima i upravljanja namjenskim misijama. Uz to, Komisija bi se trebala osloniti na EUMETSAT radi upravljanja namjenskim misijama, u skladu s njegovim stručnim znanjem i mandatom. U području usluga Komisija bi trebala na primjeren način imati koristi od posebnih kapaciteta koje pružaju agencije Unije, kao što su Europska agencija za okoliš, Europska agencija za pomorsku sigurnost, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i međuvladin Europski centar za srednjoročne vremenske prognoze te od već izvršenih europskih ulaganja u usluge praćenja morskog okoliša kroz Mercator Ocean. U suradnji s Visokim predstavnikom nastojat će se postići pristup sigurnosti koji će biti sveobuhvatan na razini Unije. Zajednički istraživački centar (JRC) Komisije aktivno je sudjelovao od samog početka inicijative GMES te pružao potporu radu na Galileu i svemirskoj meteorologiji. Na temelju Uredbe (EU) br. 377/2014 Zajednički istraživački centar upravlja uslugom upravljanja kriznim situacijama programa Copernicus i globalnom komponentom usluge praćenja stanja kopna programa Copernicus te pridonosi provjeri kvalitete i svrsishodnosti proizvoda i informacija te budućem razvoju. Komisija bi se trebala i dalje u provedbi Programa oslanjati na znanstvene i tehničke savjete Zajedničkog istraživačkog centra. (62)Na temelju zahtjeva Europskog parlamenta i Vijeća Unija je Odlukom br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavi Okvira potpore za nadzor i praćenje u svemiru uspostavila okvir za potporu nadzoru i praćenju u svemiru (SST). Svemirski otpad postao je opasna prijetnja sigurnosti i održivosti svemirskih aktivnosti. SST je stoga od primarne, ključne važnosti za osiguravanje kontinuiteta komponenti Programa i njihovih doprinosa politikama Unije. Pokušavajući spriječiti širenje svemirskog otpada, SST pridonosi osiguravanju održivog i osiguranog pristupa svemiru, koji je globalno opće dobro, i njegovu iskorištavanju. (63)SST bi trebalo dodatno razvijati u pogledu performansi i autonomije kapaciteta SST-a. U tu bi svrhu SST trebao stvoriti autonoman europski katalog svemirskih objekata na temelju podataka iz mreže senzora SST-a. U okviru SST-a također bi se trebalo nastaviti podupirati operativni rad i pružanje usluga SST-a. Budući da je SST sustav koji se temelji na potrebama korisnika, trebalo bi uspostaviti odgovarajuće mehanizme za prikupljanje korisničkih zahtjeva, uključujući one koji se odnose na sigurnost. (64)Pružanje usluga SST-a trebalo bi se temeljiti na suradnji između Unije i država članica i na korištenju postojećih i budućih nacionalnih stručnih znanja i sredstava, uključujući ona koja je razvila Europska svemirska agencija ili Unija. Trebalo bi biti moguće osigurati financijsku potporu za razvoj novih senzora SST-a. Uzimajući u obzir osjetljivu prirodu SST-a, nadzor nad nacionalnim senzorima i njihove operacije, održavanje i obnova te obrada podataka potrebna za pružanje usluga SST-a trebali bi ostati u nadležnosti država članica sudionica. (65)Države članice s odgovarajućim vlasništvom nad kapacitetima SST-a ili pristupom kapacitetima SST-a trebale bi moći sudjelovati u pružanju usluga SST-a. Trebalo bi smatrati da države članice sudionice u Konzorciju za SST, uspostavljenom Odlukom 541/2014/EU, ispunjavaju te kriterije. Te bi države članice trebale podnijeti prijedlog i dokazati sukladnost s dodatnim elementima koji se odnose na operativnu organizaciju. Ako ni jedan prijedlog ne bude podnesen, te bi države članice trebale moći podnijeti ponude koje obuhvaćaju prijedloge za konkretnu orbitu, na primjer nisku Zemljinu orbitu, srednju Zemljinu orbitu odnosno geostacionarnu orbitu. Trebalo bi uspostaviti odgovarajuća pravila za odabir i organizaciju država članica sudionica. (66)Nakon što se SST uspostavi, u SST-u bi se trebala poštovati načela komplementarnosti aktivnosti i kontinuiteta visokokvalitetnih usluga SST-a temeljenih na potrebama korisnika te bi se SST trebao temeljiti na najboljem stručnom znanju. U SST-u bi stoga trebalo izbjegavati suvišno dupliciranje. Redundantnost kapaciteta trebala bi biti strogo ograničena na osiguravanje kontinuiteta i kvalitete usluga SST-a. Aktivnosti stručnih timova trebale bi pridonijeti izbjegavanju tih suvišnih dupliciranja. (67)SST bi uz to trebao biti komplementaran postojećim mjerama ublažavanja, kao što su Smjernice za smanjenje svemirskog otpada Odbora za miroljubivo korištenje svemira (COPOUS) i Smjernice za dugoročnu održivost aktivnosti u svemiru, ili drugim inicijativama kako bi se osigurale sigurnost, zaštita i održivost aktivnosti u svemiru. Kako bi smanjio rizik od sudara, SST bi nastojao uspostaviti sinergiju s inicijativama za aktivno uklanjanje i mjerama pasivizacije svemirskog otpada. SST bi trebao pridonijeti osiguranju miroljubivog korištenja i istraživanja svemira. Povećanje svemirskih aktivnosti može utjecati na međunarodne inicijative u području upravljanja svemirskim prometom. Unija bi trebala pratiti te promjene okruženja te ih prema potrebi uzeti u obzir u kontekstu preispitivanja trenutačnog višegodišnjeg financijskog okvira u sredini programskog razdoblja. (68)SST, svemirska meteorologija i objekti u blizini Zemlje trebali bi biti predmet suradnje s međunarodnim partnerima, posebno sa Sjedinjenim Američkim Državama, međunarodnim organizacijama i drugim trećim stranama, osobito kako bi se izbjegli sudari u svemiru, spriječilo širenje svemirskog otpada i povećala spremnost za posljedice ekstremnih svemirskih meteoroloških pojava i objekata u blizini Zemlje. (69)Odbor za sigurnost Vijeća preporučio je stvaranje strukture za upravljanje rizikom kako bi osigurao da se u provedbi Odluke br. 541/2014/EU na odgovarajući način uzmu u obzir pitanja sigurnosti podataka. U tu svrhu i uzimajući u obzir već obavljen posao, države članice sudionice trebale bi uspostaviti odgovarajuće strukture i postupke za upravljanje rizikom. (70)Ekstremne i bitne svemirske meteorološke pojave mogle bi ugroziti sigurnost građana i prekinuti rad svemirske i zemaljske infrastrukture. Stoga bi trebalo osnovati funkciju svemirske meteorologije kao dijela Programa kako bi se mogli ocjenjivati svemirski meteorološki rizici i povezane korisničke potrebe, širiti znanje o svemirskim meteorološkim rizicima, pružati svemirske meteorološke usluge prilagođene potrebama korisnika te poboljšati kapacitete država članica za pružanje svemirskih meteoroloških usluga. Komisija bi trebala dati prednost sektorima kojima će se pružati operativne svemirske meteorološke usluge, uzimajući u obzir potrebe korisnika, rizike i tehnološku spremnost. Dugoročno bi se moglo raditi na zadovoljavanju potreba i u drugim sektorima. Pružanje usluga na razini Unije u skladu s potrebama korisnika zahtijevat će ciljane, koordinirane i kontinuirane aktivnosti istraživanja i razvoja kako bi se pružila potpora razvoju svemirskih meteoroloških usluga. Pružanje svemirskih meteoroloških usluga trebalo bi se temeljiti na postojećim nacionalnim i Unijinim kapacitetima te omogućiti sudjelovanje što većeg broja država članica i uključivanje privatnog sektora. (71)U Bijeloj knjizi Komisije o budućnosti Europe, Rimskoj deklaraciji šefova država ili vlada 27 država članica EU-a i nekoliko rezolucija Europskog parlamenta podsjeća se da EU mora pružiti važan doprinos u osiguravanju sigurne i otporne Europe koja se može suočiti s pitanjima kao što su regionalni sukobi, terorizam, kiberprijetnje i sve veći migracijski pritisci. Siguran i zajamčen pristup satelitskim komunikacijama neophodan je alat za aktere u sigurnosti, a agregiranje i dijeljenje tih ključnih sigurnosnih resursa na razini Unije jača Uniju koja štiti svoje građane. (72)Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 19. do 20. prosinca 2013. za područje satelitskih komunikacija smatralo pozitivnom pripremu za sljedeću generaciju državnih satelitskih komunikacija (GOVSATCOM) koja se ostvaruje uz blisku suradnju između država članica, Komisije i Europske svemirske agencije. GOVSATCOM je utvrđen kao jedan od elemenata Globalne strategije za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije iz lipnja 2016. GOVSATCOM bi trebao biti dio odgovora EU-a na hibridne prijetnje, pružati potporu pomorskoj strategiji EU-a i arktičkoj politici EU-a. (73)GOVSATCOM je program usmjeren na korisnika koji ima jaku dimenziju sigurnosti. Analizirani su scenariji upotrebe za tri glavne skupine: upravljanje krizama, koje može uključivati civilne i vojne misije i operacije u okviru zajedničke sigurnosti i obrane, prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem, humanitarne krize i izvanredne pomorske situacije; nadzor, koji može uključivati nadzor granica, nadzor predgraničnog prostora, nadzor morskih granica i nadzor nezakonitog trgovanja; te ključne infrastrukture, koje mogu uključivati diplomatsku mrežu, policijsku komunikaciju, kritične infrastrukture (npr. energetika, promet, građevine za regulaciju vodnih tokova) i svemirske infrastrukture. (74)Satelitska je komunikacija konačan resurs ograničen satelitskim kapacitetom, frekvencijom i geografskom pokrivenošću. Stoga, kako bi bio troškovno učinkovit i iskoristio ekonomiju razmjera, GOVSATCOM mora na najbolji način uskladiti potražnju za uslugama GOVSATCOM-a od ovlaštenih korisnika i ponudu koja se pruža na temelju ugovora s GOVSATCOM-om za satelitske kapacitete i usluge. Budući da se potražnja i potencijalna ponuda mijenjaju s vremenom, potrebni su stalno praćenje i fleksibilnost kako bi se usluge GOVSATCOM-a prilagođavale. Ekonomija razmjera može se postići samo ako postoji dovoljno velik skup agregiranih kapaciteta i usluga te korisnika. (75)Operativni zahtjevi definirat će se na temelju scenarija upotrebe. Iz tih operativnih zahtjeva, u kombinaciji sa sigurnosnim zahtjevima, trebalo bi definirati portfelj usluga. Za usluge koje će se pružati GOVSATCOM-om trebalo bi utvrditi primjenjivu osnovnu razinu usluge u portfelju usluga. Kako bi se najbolje uskladila potražnja i pružanje usluga, moguće je da će portfelj usluga GOVSATCOM-a biti potrebno redovito ažurirati. (76)U prvoj fazi GOVSATCOM-a, otprilike do 2025., upotrebljavat će se postojeći kapacitet privatnih dionika i država članica. U toj će se prvoj fazi usluge uvoditi postupno, prvo korisnicima na razini Unije. Ako tijekom prve faze detaljna analiza buduće ponude i potražnje pokaže da taj pristup nije dovoljan za zadovoljavanje rastuće potražnje, može se donijeti odluka o prelasku na drugu fazu i razvoju dodatne prilagođene svemirske infrastrukture ili kapaciteta putem javno-privatnih partnerstava, npr. sa satelitskim operaterima Unije. (77)Kako bi se optimiralo dostupne resurse za satelitsku komunikaciju, zajamčilo pristup u nepredviđenim situacijama, kao što su prirodne katastrofe, i osiguralo operativnu učinkovitost i kratke rokove ispunjenja zahtjeva, potrebno je raspolagati s jednim ili s dva GOVSATCOM-ova centra. Zemaljski segment trebao bi biti osmišljen na temelju operativnih i sigurnosnih zahtjeva. Kako bi se smanjili rizici, može se sastojati od nekoliko fizičkih lokacija. Mogli bi biti potrebni dodatni zemaljski segmenti, kao što su glavne bazne postaje. (78)Za korisnike satelitskih komunikacija korisnička je oprema najvažnije operativno sučelje. Zahvaljujući pristupu GOVSATCOM-a EU-a većina korisnika može nastaviti upotrebljavati postojeću korisničku opremu za usluge GOVSATCOM-a ako upotrebljava tehnologije Unije. (79)Korisnici su naveli da u cilju operativne učinkovitosti treba težiti interoperabilnosti korisničke opreme te mogućnosti da korisnička oprema radi s različitim satelitskim sustavima. U tom bi području mogle biti potrebne aktivnosti istraživanja i razvoja. (80)Na provedbenoj razini zadaće i odgovornosti trebale bi se raspodijeliti specijaliziranim subjektima, kao što su Europska obrambena agencija, EEAS, Europska svemirska agencija, Agencija, i druge agencije Unije, tako da se osigura usklađenost s njihovim glavnim ulogama, posebno kad je riječ o korisničkim aspektima.

(81)Nadležnom tijelu za GOVSATCOM dodijeljena je važna zadaća praćenja da korisnici i drugi nacionalni subjekti koji sudjeluju u GOVSATCOM-u poštuju pravila dijeljenja i određivanja prioriteta te sigurnosne postupke, kako su utvrđeni u sigurnosnim zahtjevima. Država članica koja nije imenovala nadležno tijelo za GOVSATCOM trebala bi u svakom slučaju imenovati kontaktnu točku za upravljanje svim otkrivenim smetnjama koje utječu na GOVSATCOM. (82)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti s obzirom na operativne zahtjeve za usluge koje se pružaju u okviru GOVSATCOM-a trebalo bi dodijeliti Komisiji. Time će se Komisiji dati mogućnost da definira tehničke specifikacije za scenarije upotrebe povezane s upravljanjem krizama, nadzorom i upravljanjem ključnom infrastrukturom, uključujući diplomatske komunikacijske mreže. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (83)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti s obzirom na portfelj usluga za usluge koje se pružaju u okviru GOVSATCOM-a trebalo bi dodijeliti Komisiji. Time će se Komisiji dati mogućnost da definira obilježja, uključujući geografsku pokrivenost, frekvenciju, propusnost, korisničku opremu i sigurnosne karakteristike. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. (84)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti s obzirom na pravila dijeljenja i određivanja prioriteta za upotrebu agregiranih satelitskih komunikacijskih kapaciteta GOVSATCOM-a trebalo bi dodijeliti Komisiji. Time će se Komisiji dati mogućnost da uzme u obzir operativne i sigurnosne zahtjeve te analizu rizika i očekivane potražnje sudionika GOVSATCOM-a. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. (85)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti s obzirom na lokacije zemaljske infrastrukture GOVSATCOM-a trebalo bi dodijeliti Komisiji. Time će se Komisiji dati mogućnost da u odabiru tih lokacija uzme u obzir operativne i sigurnosne zahtjeve. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (86)Moguće je da su za infrastrukturu namijenjenu Programu potrebne dodatne aktivnosti istraživanja i inovacija, koje se može podržati u okviru programa Obzor Europa, uz nastojanje da se ostvari usklađenost s aktivnostima Europske svemirske agencije u tom području. Sinergije s Obzorom Europa trebale bi osigurati da se potrebe za istraživanjem i razvojem u svemirskom sektoru utvrde i definiraju kao dio strateškog planiranja istraživanja i inovacija. Svemirski podaci i usluge koji se u okviru Programa stavljaju besplatno na raspolaganje koristit će se za razvoj revolucionarnih rješenja putem istraživanja i inovacija, uključujući u okviru Obzora Europa, posebno za održivu hranu i prirodne resurse, praćenje klime, pametne gradove, automatizirana vozila, sigurnost i upravljanje katastrofama. U strateškom planiranju u okviru programa Obzor utvrdit će se aktivnosti istraživanja i inovacija u kojima bi se mogle iskoristiti infrastrukture u vlasništvu Unije kao što su Galileo, EGNOS i Copernicus. Istraživačke infrastrukture, osobito mreže za in situ promatranja, bit će ključni sastavni dijelovi in situ promatračke infrastrukture kojom će biti omogućene usluge Copernicusa. (87)Uredbom (EU) br. 912/2010 osnovana je agencija Unije pod imenom Agencija za europski GNSS radi upravljanja određenim aspektima satelitskih navigacijskih programa Galileo i EGNOS. U ovoj se Uredbi predviđa povjeravanje novih zadaća Agenciji za europski GNSS koje se neće odnositi samo na Galileo i EGNOS nego i na druge komponente programa, osobito kad je riječ o sigurnosnoj akreditaciji. U skladu s tim, zadaće i organizacijski aspekti Agencije za europski GNSS moraju se stoga prilagoditi. (88)Imajući u vidu proširenu nadležnost Agencije za europski GNSS, koja više neće biti ograničena na Galileo i EGNOS, trebalo bi promijeniti njezino ime. Međutim, u okviru te Agencije trebalo bi osigurati kontinuitet aktivnosti Agencije za europski GNSS, uključujući kontinuitet u pogledu prava i obveza, osoblja i valjanosti svih donesenih odluka. (89)S obzirom na mandat Agencije i ulogu Komisije u provedbi Programa primjereno je propisati da se neke odluke koje donosi Upravni odbor ne bi trebale donositi bez pozitivnog glasa predstavnika Komisije. (90)Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije, Upravni odbor, Odbor za sigurnosnu akreditaciju i izvršni direktor moraju biti neovisni u obavljanju svojih dužnosti i raditi u javnom interesu. (91)Moguće je i vjerojatno da će se neki dijelovi Programa temeljiti na korištenju nacionalne infrastrukture osjetljive prirode ili povezane sa sigurnošću. U tom je slučaju iz razloga nacionalne sigurnosti nužno odrediti da na sastancima Upravnog odbora i Odbora za sigurnosnu akreditaciju prisustvuju samo predstavnici država članica koje posjeduju takvu infrastrukturu. (92)Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri potaknulo korištenje usluga koje se nude u okviru Programa, bilo bi korisno naglasiti da se podaci, informacije i usluge pružaju bez jamstva. (93)Trebalo bi potvrditi da Komisija u provođenju nekih svojih zadataka neregulatorne prirode može, prema potrebi i u mjeri u kojoj je to nužno, iskoristiti tehničku podršku nekih vanjskih strana. Ostali subjekti uključeni u javno upravljanje Programa također mogu u izvršavanju zadaća koje su im povjerene na temelju ove Uredbe upotrebljavati istu tehničku podršku. (94)U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. postoji potreba za evaluacijom Programa na temelju informacija prikupljenih posebnim zahtjevima za praćenje uz izbjegavanje prekomjernih propisa i administrativnih opterećenja, posebno u državama članicama. Ti zahtjevi mogu, prema potrebi, uključivati mjerljive pokazatelje kao osnovu za evaluaciju učinaka Programa. (95)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. (96)Budući da dobro javno upravljanje zahtijeva ujednačeno upravljanje Programom, brže donošenje odluka i ravnopravan pristup informacijama, predstavnici subjekata kojima su povjerene zadaće povezane s Programom trebali bi moći kao promatrači sudjelovati u radu Odbora osnovanog u okviru primjene Uredbe (EU) br. 182/2011. Iz istih razloga predstavnici trećih zemalja i međunarodnih organizacija koje su sklopile međunarodni sporazum s Unijom trebali bi moći sudjelovati u radu Odbora, ovisno o sigurnosnim ograničenjima i u skladu s uvjetima tog sporazuma. Predstavnici subjekata kojima su povjerene zadaće povezane s Programom, trećih zemalja i međunarodnih organizacija nemaju pravo sudjelovanja u postupcima glasanja u Odboru. (97)Kako bi se osiguralo djelotvorno ocjenjivanje napretka Programa u ostvarivanju ciljeva, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s izmjenom Priloga X. kako bi prema potrebi preispitala ili dopunila pokazatelje te kako bi dopunjavala ovu Uredbu odredbama o uspostavljanju okvira za praćenje i evaluaciju. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući sa stručnjacima, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. (98)Budući da cilj ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice jer premašuje financijske i tehničke sposobnosti svake pojedinačne države članice pa ga se stoga, zbog njegova opsega i učinaka, može na bolji način ostvariti djelovanjem na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti, kako je propisano u članku 5. UEU-a. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne premašuje ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja, DONIJELI SU OVU UREDBU: GLAVA I.

OPĆE ODREDBE Članak 1. Predmet 1.Ovom se Uredbom uspostavlja svemirski program Unije (dalje u tekstu „Program”). Njome se određuju ciljevi Programa, proračun za razdoblje 2021.–2027., oblici financiranja koje osigurava Unija i pravila za osiguravanje tog financiranja te pravila za provedbu Programa. 2.Ovom se Uredbom uspostavlja Agencija Europske unije za svemirski program (dalje u tekstu „Agencija”), koja zamjenjuje i nasljeđuje Agenciju za europski GNSS, uspostavljenu Uredbom (EU) br. 912/2010, i utvrđuju pravila za rad Agencije. Članak 2. Definicije Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se