Konačna ocjena sveobuhvatne procjene pozitivna je i potvrđuje uvažavanje i relevantnost glavnih instrumenata sigurnosne politike EU-a, no identificirani su i izazovi i nedostaci koji utječu na učinkovitu suradnju u sigurnosnoj uniji. U ovom se izvješću utvrđuje način koji Komisija smatra najboljim za rješavanje tih izazova i nedostataka kako bi se povećala djelotvornost sigurnosne politike EU-a. To podrazumijeva i potrebu za daljnjim razvijanjem i prilagođavanjem postojećih politika i alata kako bi se odgovorilo na rastuću prijetnju koju predstavlja terorizam, kako je istaknuto u zaključcima Europskog vijeća od 22. i 23. lipnja 2017., akcijskom planu skupine G20 o borbi protiv terorizma od 7. srpnja 2017. i izjavi sa sastanka na vrhu skupine G7 u Taormini o borbi protiv terorizma i nasilnog ekstremizma od 26. svibnja 2017.

Sveobuhvatna procjena pokazuje da nekoliko ključnih politika i instrumenata EU-a u području unutarnje sigurnosti nije u potpunosti provedeno na nacionalnoj razini u državama članicama. Primjeri za to su zakonodavstvo u području organiziranog kriminala ili okvir iz Prüma za razmjenu informacija o DNK-u, otisaka prstiju i podataka iz registra vozila. Zbog nepotpune primjene tih instrumenata njihova je učinkovitost smanjena te države članice ne mogu iskoristiti njihov puni potencijal.

Komisija će i dalje pružati potporu državama članicama u provedbi zakonodavstva EU-a tijekom razdoblja za prenošenje zakonodavstva. Primjer za to je potpora za provedbu Direktive o europskoj evidenciji podataka o putnicima koju treba provesti do 25. svibnja 2018. Komisija je predstavila plan provedbe, osigurala dodatna financijska sredstva i organizirala redovite sastanke sa stručnjacima iz država članica radi razmjene povezanog znanja, stručnosti i najboljih praksi (vidjeti odjeljak III. točku 1. u nastavku). Drugi primjer je trenutačna primjena Direktive o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava, koju treba provesti do 9. svibnja 2018. Budući da je na temelju sveobuhvatne procjene utvrđeno da su neki dionici naglasili rizik od poteškoća u provedbi tih instrumenata, u skladu s rezultatima te procjene Komisija će obratiti posebnu pozornost na provedbu Direktive o suzbijanju terorizma i novog zakonodavstva o financiranju terorizma.

Komisija će i dalje izvršavati svoju ulogu čuvarice Ugovora i započeti postupak zbog povrede kad god je to potrebno kako bi se osigurala puna primjena prava EU-a u području unutarnje sigurnosti. U skladu s rezultatima sveobuhvatne procjene, Komisija će i dalje kombinirati uporabu tih provedbenih ovlasti s provedbom mjera namijenjenih razmjeni znanja i stručnosti s predmetnim državama članicama. Primjer toga je tehnička podrška koju pruža Europska komisija usporedno s pokretanjem postupaka zbog povrede protiv nekoliko država članica koje još nisu provele okvir iz Prüma (vidjeti odjeljak III. točku 1. u nastavku).

Tijela država članica kao važne razloge za kašnjenja u postupku provedbe, osobito u slučaju novih ili unaprijeđenih informacija, navela su nedostatak tehničkog stručnog znanja i financijskih sredstava. Komisija napominje da su financijska sredstva EU-a dostupna u okviru Fonda za unutarnju sigurnost – policija, ali bi trebalo poboljšati apsorpciju u državama članicama, sa stopom izvršenja od 26 % 15. lipnja 2017. (vidjeti također odjeljak III. točku 2. u nastavku). Komisija će i dalje pružati potporu državama članicama u području iskorištavanja dostupnih financijskih sredstava na najbolji način.

Smanjenje složenosti instrumenata i alata EU-a

Prema sveobuhvatnoj procjeni, u slučaju nekih instrumenata EU-a složenost zakonodavstva EU-a kojim se uređuju ti instrumenti nacionalnim tijelima otežava njihovu učinkovitu primjenu. Primjer toga je niz različitih pravila EU-a o pristupu tijela kaznenog progona informacijskim sustavima EU-a ili postojeći pravni okviri za ostvarivanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima, koji su odraz tradicionalnih pojmova teritorijalnosti te im stoga prekogranična priroda elektroničkih usluga i prijenosa podataka predstavlja izazov. Razlog tomu djelomično je to što su se različiti instrumenti razvijali tijekom duljeg razdoblja, što je u nekim slučajevima dovelo do složene mreže instrumenata koja nacionalnim tijelima otežava uporabu tih alata. Osim toga, zakonodavstvo EU-a nije uvijek sadržavalo dovoljno jasne definicije, što je dovelo do različitih propisa u državama članicama koji onemogućuju operativnu suradnju. To je bio osobito slučaj u području borbe protiv terorizma prije donošenja Direktive o suzbijanju terorizma kojom se kriminaliziraju djela poput financiranja terorizma, osposobljavanja ili putovanja u terorističke svrhe te organiziranje ili omogućavanje takvog putovanja.

Komisija je već poduzela mjere za rješavanje problema složenosti zakonodavstva EU-a što je naglašeno u sveobuhvatnoj procjeni. U području razmjene informacija Komisija je ustanovila da složeno okruženje informacijskih sustava kojima se različito upravlja predstavlja prepreku radu nacionalnih tijela i predložila je daljnje korake kako bi se ta prepreka prevladala osiguravanjem interoperabilnosti informacijskih sustava, što podrazumijeva uvođenje jednostavnijih pravila za pristup u svrhu kaznenog progona, poštujući temeljna prava, posebice zaštitu podataka. Komisija je revidirala i mehanizme za ostvarivanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima. Na toj osnovi Komisija provodi praktične mjere za poboljšanje prekograničnog pristupa u okviru postojećeg zakonodavnog okvira, istovremeno radeći na procjeni učinka kako bi se prikupili podaci za moguće zakonodavne mjere u budućnosti.

Komisija će također preispitati zakonodavne akte za koje je sveobuhvatna procjena pokazala da su možda zastarjeli. U studenom 2014. Komisija je predložila stavljanje izvan snage 24 akta u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Suzakonodavci su prihvatili prijedloge 20. siječnja 2016., a ukupno je 26 akata stavljeno izvan snage.

Sveobuhvatna procjena pokazuje i važnost osposobljavanja kako bi se povećalo znanje krajnjih korisnika o postojećim instrumentima EU-a i njihova sposobnost da ih koriste učinkovito. Dionici su spomenuli i dodanu vrijednost programa razmjene i upućivanja nacionalnih dužnosnika kao načina za razmjenjivanje najboljih praksi u području uporabe instrumenata EU-a. Komisija blisko surađuje s Agencijom Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL) kako bi se osiguralo da je program osposobljavanja u skladu s prioritetima Unije u području sigurnosti i da Agencija pridonosi tomu da nacionalni službenici steknu znanja i vještine koje su im potrebne kako bi učinkovito surađivali sa svojim kolegama u drugim državama članicama, pri čemu treba u potpunosti iskoristiti novi mandat agencija od 1. srpnja 2016. Komisija podržava cijeli niz programa osposobljavanja koje je razvila Europska mreža za pravosudno osposobljavanje (EJTN) za tužitelje i suce koji provode zakonodavstvo Unije u području pravosudne suradnje u kaznenim stvarima.

Izgradnja kapaciteta na razini EU-a udruživanjem sredstava i stručnog znanja te iskorištavanjem sinergija

Prema rezultatima sveobuhvatne procjene, ima prostora za daljnje udruživanje sredstava na razini EU-a. Ako pojedina država članica nema određeno stručno znanje ili resurse, razvoj zajedničkih kapaciteta na razini EU-a mogao bi biti koristan. Dionici su posebno spomenuli područja koja se oslanjaju na tehnologiju, poput kibersigurnosti, kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih (CBRN) materijala i analize velikih količina podataka ili otvorenih izvora. Agencije EU-a imaju ključnu ulogu u pružanju zajedničkih resursa pojedinačnim državama članicama. Primjerice, Europski centar za kibernetički kriminal (EC3) pri Europolu pruža potporu nacionalnim tijelima u borbi protiv kiberkriminaliteta i odgovoru tijela za kazneni progon na kibernetičke napade velikih razmjera pružajući stručno znanje u području forenzike ili informacije povezane s kiberkriminalitetom dobivene iz javnih, privatnih i otvorenih izvora. Europski centar za borbu protiv terorizma i Europski centar za borbu protiv krijumčarenja migranata pri Europolu na sličan način pružaju potporu u svojim područjima. Još jedan takav primjer je uloga Agencije Europske unije za mrežnu i informacijsku sigurnost (ENISA) u pružanju podrške suradnji među državama članicama na temelju Direktive o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava. Sveobuhvatna procjena pokazala je da dionici potporu agencija EU-a smatraju vrlo vrijednom. Komisija je nastojala agencijama EU-a na raspolaganje staviti dostatna sredstva kako bi mogle pružati tu potporu.

Mreže na razini EU-a još su jedan način udruživanja stručnog znanja u posebnim područjima unutarnje sigurnosti. Sveobuhvatna procjena naglašava dodanu vrijednost europskih mreža ili struktura za suradnju kojima se nadopunjuje rad agencija EU-a i jača operativna suradnja. Među njima su mreže specijalizirane za kaznena djela protiv okoliša (EnviCrimeNet), trgovinu drogom (Centar za pomorske analize i operacije u vezi s opojnim drogama – narkotici), sprečavanje kriminala (Europska mreža za sprečavanje kriminala), specijalne intervencijske jedinice (mreža ATLAS), kemijske, biološke, radiološke i nuklearne materijale (savjetodavna skupina za CBRN) i sigurnost prijevoza putnika i robe (Airpol i Railpol). Komisija će se i dalje po potrebi koristiti tim mrežnim pristupom, kao što je to slučaj s nedavno osnovanom europskom skupinom za politiku zaštite lakih meta, kako bi se omogućila strukturiranija razmjena informacija i dijeljenje najboljih praksi u pogledu operativnih aktivnosti za zaštitu lakih meta.

Prema sveobuhvatnoj procjeni, zbog izazova povezanih s terorizmom, teškim kaznenim djelima i kiberkriminalitetom koji proizlaze iz različitih područja, ima prostora za daljnje iskorištavanje sinergija na razini EU-a između sigurnosne politike i povezanih područja politike. Primjeri uključuju potrebu za tješnjom suradnjom među policijskim tijelima, službenicima graničnog nadzora i carinskim tijelima, kao i veze između sigurnosne politike i rada prometne policije u područjima poput sigurnosti u zračnom i pomorskom prometu. Komisija je na tu potrebu za međusektorskim djelovanjem odgovorila uspostavljanjem posebnog portfelja povjerenika za sigurnosnu uniju kojem će pomagati međusektorska radna skupina koja će se koristiti stručnim znanjem cijele Komisije.

U sveobuhvatnoj procjeni ističe se i dodana vrijednost koju EU pruža nacionalnim tijelima putem suradnje različitih aktera izvan javnog sektora. Dionici upućuju na važnost suradnje javnih tijela i industrije u području borbe protiv kiberkriminaliteta i radikalizacije na internetu i na važnost uključivanja lokalnih stručnjaka, znanstvenika i istraživača u nastojanja da se spriječi nasilna radikalizacija u zajednicama. Komisija će i dalje podupirati te aktivnosti uključivanjem, primjerice, Internetskog foruma EU-a ili Centra za izvrsnost Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji. Razmotrit će i organiziranje redovitih strateških dijaloga o sigurnosnoj politici s različitim dionicima.

Rješavanje rastućih prijetnji

Općeniti izazov u pogledu sigurnosne politike EU-a jest potreba da se instrumenti i alati ažuriraju kako bi se rješavale rastuće sigurnosne prijetnje. Prema sveobuhvatnoj procjeni, nove prijetnje u više su navrata zahtijevale ciljanu reviziju postojećih instrumenata EU-a ili zakonodavstva u području unutarnje sigurnosti. U smislu borbe protiv terorizma opći konceptualni okvir za djelovanje EU-a u području unutarnje sigurnosti i dalje je valjan i omogućuje da se na nagle promjene u sigurnosnom okruženju odgovara prilagodbom pojedinačnih instrumenata i alata.

Komisija će i dalje procjenjivati potrebu za ciljanim izmjenama postojećih instrumenata i alata u području unutarnje sigurnosti. Nedavni primjeri uključuju osnivanje stručne skupine na visokoj razini za borbu protiv radikalizacije kako bi se olakšao daljnji razvoj politike EU-a kao odgovor na dosad nezapamćenu razinu radikalizacije i nadolazeću reviziju Strategije EU-a za kibersigurnost iz 2013. kako bi se osigurao ažuran i djelotvoran odgovor na sve veću prijetnju koju predstavlja kiberkriminalitet.

I predstojeći sastanak Posebnog odbora Europskog parlamenta za borbu protiv terorizma bit će prilika da se provede daljnja analiza postojećih protuterorističkih mjera EU-a i da se vidi omogućuju li one odgovarajuću reakciju na rastuće terorističke prijetnje u Europi, kao i da se utvrdi koje praktične i pravne prepreke valja ukloniti. Komisija će aktivno pridonijeti radu posebnog odbora koji treba utvrditi temelje za daljnje zajedničko djelovanje s Odborom Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE) i Vijećem.

III. PROVEDBA PRIORITETNIH DOSJEA U PODRUČJU SIGURNOSTI

1. Zakonodavna inicijativa: