KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU I EUROPSKOM REVIZORSKOM SUDU O DONOŠENJU PREPORUKA MEĐUINSTITUCIJSKE RADNE SKUPINE ZA USPOSTAVU I UPORABU NACIONALNIH IZJAVA /* COM/2014/0688 final */





Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću i Europskom revizorskom sudu o donošenju preporuka međuinstitucijske radne skupine za uspostavu i uporabu nacionalnih izjava Zajedno s državama članicama Komisija kontinuirano i dosljedno uvodi nove mjere za poboljšanje dobrog i učinkovitog upravljanja sredstvima Europske unije (EU). Međutim, trenutačna situacija još nije u potpunosti zadovoljavajuća jer su u podijeljenom upravljanju stope pogrešaka i dalje visoke te su potrebna daljnja poboljšanja. Pokazalo se da su nacionalne izjave važno pitanje za Europski parlament i Vijeće te vrlo osjetljivo pitanje za većinu država članica. Završnim odredbama Financijske uredbe[1] od država članica zahtijeva se da tijela nadležna za upravljanje sredstvima EU-a Komisiji svake godine (od 2014.) podnesu izjavu o upravljanju, no predviđeno je i da države članice dodatno mogu podnijeti i „izjave potpisane na odgovarajućoj razini”. Stajalište je Komisije da bi nacionalne izjave mogle biti temelj za ukupno jamstvo Komisiji ako je ispunjeno nekoliko uvjeta kojima se jamči njihova pouzdanost i dodana vrijednost. U tom bi kontekstu nacionalna izjava trebala biti više od sažetka zaključaka revizijskih tijela na razini Zajednice i na nacionalnoj razini. Nacionalnom izjavom trebala bi se dodati vrijednost jačanjem jamstva pri upravljanju sredstvima EU-a i pokazivanjem političke predanosti dobrom financijskom upravljanju, vremenski okvir trebao bi odgovarati ciklusu kontrole i izvješćivanja EU-a, a nacionalna izjava trebala bi biti dovoljno transparentna da bi se njome jačala svijest o sustavima kontrole sredstava EU-a u državama članicama. Nadalje, pojačan sustav odgovornosti s pomoću uvođenja nacionalnih izjava jedan je od elemenata sveobuhvatne strategije za poboljšavanje financijskog upravljanja u EU-u (vidi rezolucije o davanju razrješnice za 2012.). U tom kontekstu Komisija je predstavila ideju o osnivanju radne skupine zajedno s Europskim parlamentom i Vijećem (u cilju izdavanja preporuka o strukturi i predloška) i izjavu da je spremna ispitati zahtjev Europskog parlamenta da se izradi predložak nacionalnih izjava o upravljanju koji će izdavati države članice na odgovarajućoj političkoj razini. Završni sastanak međuinstitucijske radne skupine posvećen je raspravi i donošenju preporuka za nacionalne izjave. Komisija podsjeća da države članice trenutačno nemaju pravnu obvezu da podnesu nacionalne izjave. Međutim, iako i dalje ostaju dobrovoljne, rezultati radne skupine uključuju niz konkretnih kriterija koji se mogu upotrebljavati u praksi i koji su dovoljno fleksibilni da bi mogli uključiti posebne nacionalne zahtjeve koji se odnose na nacionalne izjave. Komisija podržava preporuke međuinstitucijske radne skupine i snažno podupire uporabu nacionalnih izjava kao instrumenta javne odgovornosti među nacionalnim vladama i nacionalnim parlamentima zbog njihove važnosti, vidljivosti i potencijala za jačanje svijesti o sustavima kontrole sredstava EU-a u državama članicama koji su veći od izjava o upravljanju. Nakon donošenja preporuka međuinstitucijske radne skupine Komisija je spremna istražiti načine za dodatno promicanje nacionalnih (političkih) izjava. [1] Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.). Preporuke za uspostavu i uporabu dobrovoljnih nacionalnih izjava u okviru članka 59. stavka 5. Financijske uredbe Uvod i područje primjene Člankom 59. stavkom 5. Financijske uredbe, kojim je obuhvaćeno podijeljeno upravljanje s državama članicama, uvedena je mogućnost da države članice uz obvezne izjave o upravljanju koje dostavljaju tijela kojima su države članice dale nadležnost za upravljanje sredstvima Unije i njihovu kontrolu dostave dobrovoljne nacionalne izjave. Na zahtjev Europskog parlamenta u rezoluciji o davanju razrješnice za financijsku godinu 2011. Europska komisija osnovala je radnu skupinu sa sudionicima iz Europskog parlamenta, Vijeća i Europske komisije kako bi utvrdili praktične preporuke za potporu državama članicama koje razmatraju mogućnost uspostave nacionalnih izjava. Slijedom toga, preporuke koje se nalaze u ovom tekstu trebale bi biti upućene državama članicama koje podnose ili žele podnijeti nacionalne izjave u skladu s člankom 59. stavkom 5. zadnjim podstavkom Financijske uredbe. Radna skupina sastala se dvaput na institucijskoj razini i četiri puta na tehničkoj razini. Dokumenti o djelatnostima radne skupine objavljeni su na sljedećoj URL adresi: http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/iwgnd/index_en.cfm. To pojašnjenje sažetak je trenutačnih rezultata prezentacija i rasprava radne skupine. Usporedno s radnom skupinom u tijeku je i uspostava odredbi i izrada predložaka za izjave o upravljanju. Predviđa se da će se odgovarajući prijedlozi za provedbene uredbe finalizirati u drugoj polovini 2014. S obzirom na usku povezanost izjava o upravljanju i nacionalnih izjava možda će biti potrebno preispitati preporuke uključene u ovaj dokument kako bi se njima odražavale završne odredbe tih pravnih akata kad budu doneseni i kako bi se, prema potrebi, uzeli u obzir nacionalni interesi. U prvom dijelu ovog dokumenta predstavljene su preporuke radne skupine za strukturu i sadržaj nacionalne izjave te druge važne elemente za njezinu uporabu, kao što su odabir primatelja, vremenski okvir, objavljivanje i daljnje aktivnosti. U drugom dijelu predstavljeni su opći kriteriji koji bi se u idealnom slučaju trebali uzeti u obzir pri sastavljanju nacionalne izjave kako bi se povećala korisnost za nacionalna i/ili europska tijela kojima će biti podnesena. U trećem, zadnjem dijelu, predstavljen je primjer teksta nacionalne izjave kojim se pokazuje što bi u nju moglo biti uključeno. Izrazom „nacionalna tijela” obuhvaćene su i savezne, podsavezne i regionalne razine (ili jednakovrijedna razina u skladu s ustavnim uređenjem), prema potrebi. Dio I. Preporuke: Struktura i sadržaj nacionalne izjave Člankom 59. Financijske uredbe uvodi se novi obvezni i sveobuhvatni instrument izvješćivanja za nacionalna tijela nadležna za upravljanje programima u okviru podijeljenog upravljanja i njihovu kontrolu, tj. godišnja izjava o upravljanju. Dok se u Financijskoj uredbi opisuju opća načela koja se odnose na te izjave o upravljanju, provedbenim aktima (predviđa se da će biti doneseni prije kraja 2014.) utvrdit će se posebna pravila o radu i provjerama povezanima s tim izjavama. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje i paralelni postupci izvješćivanja, radna skupina stoga predlaže strukturiranje nacionalnih izjava oko sljedeće dvije glavne komponente: 1) izjave o upravljanju i njihovi prilozi i 2) sama nacionalna izjava potpisana na odgovarajućoj razini u državama članicama. Taj pristup u skladu je s tekstom članka 59. stavka 5. točke (b) zadnjeg stavka kojim se utvrđuje da države članice mogu podnijeti „nacionalne izjave” na temelju podataka uključenih u godišnju izjavu o upravljanju i njezine priloge. U nacionalnoj izjavi ti se podaci mogu izravno replicirati ili se nacionalna izjava može neizravno temeljiti na njima. Nadalje, s obzirom na moguće dodatne nacionalne zahtjeve u pogledu informacija, države članice nisu ograničene na sadržaj preporuka te mogu u izjavu uključiti i dodatne informacije koje se smatraju potrebnima u nacionalnom kontekstu. Tko bi trebao potpisati nacionalnu izjavu? Radna skupina predlaže da bi potpisnik „na odgovarajućoj, po mogućnosti političkoj razini” trebao u idealnom slučaju biti ovlašten za nadzor subjekata koji podnose izjave o upravljanju izravno, ili u slučaju ako se nacionalna izjava potpisuje u ime cijele vlade, neizravno. Potpisnik ne bi samo trebao potvrditi prijavljeno jamstvo i izvješća koja je dostavilo upravljačko tijelo, već bi, u slučaju prijavljenih nedostataka zbog kojih su potrebne korektivne mjere, trebao, ako je moguće, imati mogućnost pokretanja postupaka ili donošenja odluka kako bi se olakšala/omogućila provedba tih mjera i trebao bi imati zakonski mandat za provođenje relevantnih mjera. Isto tako države članice mogu imati različite pristupe ovisno o specifičnim ustavnim zahtjevima, nadležnostima i strukturama odgovornosti. Kome se podnosi nacionalna izjava? Izabrani nacionalni dužnosnici u okviru izvršne vlasti ne odgovaraju Komisiji već mjerodavnom nacionalnom ili regionalnom/podsaveznom zakonodavnom tijelu, ovisno o političkim strukturama država članica. Stoga radna skupina preporučuje da se izjave upućuju na odgovarajuću zakonodavnu razinu na kojoj će se o njima raspravljati i/ili ih pratiti. To bi se primjerice moglo postići uvrštavanjem nacionalne izjave u nacionalno zakonodavstvo ili regulatorni instrument ili, alternativno, s pomoću izvješća ili mišljenja vrhovne revizijske institucije, što bi potaknulo raspravu unutar odgovarajućeg savjetodavnog foruma. Kopiju izjava trebalo bi poslati Komisiji. Vremenski okvir za dostavu nacionalnih izjava Kad je riječ o vremenskom okviru i iskorištavanju vrijednosti jačanja jamstva i lanca odgovornosti, u idealnom bi slučaju nacionalnu izjavu trebalo izdati što je prije moguće nakon izjave o upravljanju i priloženim izvješćima u skladu s člankom 59. Financijske uredbe. Međutim, u praksi to nije uvijek moguće jer vremenski okvir nacionalne izjave može ovisiti o drugim vanjskim čimbenicima (kao što su praćenje prethodnih mjera, vanjske procjene, parlamentarni nadzor ili rokovi utvrđeni nacionalnim zakonodavnim ili regulatornim odredbama). U tom slučaju bilo bi poželjno da se izjava izda prije nego što Komisija donese objedinjeno izvješće (vidi Financijsku uredbu, članak 66. stavak 9.) u lipnju godine n + 1. Međutim, sve što bude podneseno nakon toga uvijek se može uzeti u obzir za potencijalnu uporabu u narednom proračunskom ciklusu jamstva. Obavješćivanje javnosti Radna skupina državama članicama preporučuje objavu izjava. Time će se povećati vidljivost obveze izabranih predstavnika da preuzmu cjelokupnu političku odgovornost i povećati odgovornost za sredstva EU-a. Isto tako bi se visokom razinom transparentnosti pojačao njihov potencijal za jačanje svijesti o sustavima kontrole sredstava EU-a u državama članicama. Zbog toga radna skupina potiče države članice da što više obavješćuju javnost. Poticaj državama članica za izdavanje nacionalne izjave Podnošenje nacionalnih izjava uz obvezne alate za izvješćivanje propisane člankom 59. stavkom 5. moglo bi biti prikladna osnova za pojednostavnjenje postupka kontrole, na primjer pri određivanju kriterija rizika za utvrđivanje profila rizičnosti države članice u kontekstu procjene rizika u okviru revizije ili pri omogućivanju da države članice imaju određenu slobodu pri određivanju područja i metode revizije, uzimajući u obzir minimalne zahtjeve međunarodnih revizijskih standarda i ne dovodeći u pitanje relevantne zakonodavne odredbe. Međutim, Komisija je odlučna poštovati opće načelo „jednakog postupanja” u skladu s izjavom Komisije o zadnjem podstavku članka 59. stavka 5. Financijske uredbe. Stoga bi svako smanjenje intenziteta ili učestalosti kontrole bilo moguće samo ako Komisija procijeni da je kontrola država članica zaista zadovoljavajuća, da dobrovoljna nacionalna izjava ispunjavanja sve uvjete. Ako postoje dokazi da će izdavanje nacionalne izjave imati pozitivan i dugotrajan učinak na dobru uspješnost nacionalnih tijela, radna skupina preporučuje da se ta izjava upotrebljava u ocjenjivanju učinkovitog funkcioniranja sustava upravljanja i kontrole država članica i ako se poštuju sva načela, upotrebljava kao temelj postupka jamstva Komisije. Daljnja pomoć i praćenje Radna skupina preporučuje Komisiji da i dalje pruža potporu i povratne informacije državama članicama koje već izdaju ili ih zanima izdavanje nacionalne izjave. U tom bi okviru Komisija trebala prikupiti najbolju praksu i o njoj izvješćivati s pomoću godišnjih izvješća o radu predmetnih glavnih uprava i objedinjenog izvješća Komisije. Mogu se osmisliti drugi mogući alati poput „priručnika” ili informativnih sastanaka u okviru odgovarajućih foruma. Radna skupina isto tako potiče Komisiju da donese jedinstveni pristup nacionalnim izjavama za sve glavne uprave. Uključivanjem dostavljenih informacija u te javne dokumente omogućilo bi se praćenje razvoja. Dio II. Opći kriteriji: Na temelju prethodno navedenih preporuka nacionalna izjava trebala bi što je više moguće uključivati barem sljedeće elemente: odnositi se na zakonodavnu ili regulatornu nacionalnu osnovu države članice ili osnovu EU-a (ako je primjenjivo); biti upućena odgovarajućem nacionalnom zakonodavnom tijelu ili razini, i o tome obavijestiti Komisiju; utvrditi potpisnika, njegovu funkciju i je li deklaracija potpisana na osobnoj osnovi ili u ime nacionalnih ili regionalnih vlada (ili odgovarajuće jednakovrijedne razine u skladu s ustavnim uređenjem), u skladu sa zakonodavstvom ili uobičajenom praksom u predmetnoj državi članici. Prema potrebi trebalo bi izričito navesti postojeću povezanost u području odgovornosti između potpisnika i direktora/načelnika agencija ili tijela nadležnih za upravljanje; navesti izvore informacija na kojima se temelji nacionalna izjava. Izjava bi se trebala temeljiti na izjavama o upravljanju i drugim izvješćima iz članka 59. stavka 5. Financijske uredbe, odnosno na godišnjim financijskim izvještajima, mišljenju/mišljenjima neovisnih revizorskih tijela i godišnjem sažetku revizorskih izvješća i kontrola. Financijskom uredbom sada je propisano da je u godišnji sažetak revizorskih izvješća i kontrola uključena i analiza vrste i opsega pogrešaka i nedostataka utvrđenih u sustavu te provedenih ili planiranih korektivnih mjera. Osim toga, to bilo bi poželjno nadopuniti širim upućivanjem poput „informacijama na raspolaganju” čime bi se spriječilo da se poznate relevantne činjenice, koje upravljačko tijelo nije izričito spomenulo, mogu namjerno zanemariti. Područje primjene jamstva: Komisija mora dati jamstvo za pet ciljeva unutarnje kontrole utvrđenih u članku 32. Financijske uredbe, odnosno zakonitost i pravilnost, djelotvornost, učinkovitost i ekonomičnost, sprečavanje prijevara i ispravljanje, zaštita imovine te pouzdanost izvješćivanja. To radi upravljačko tijelo. Predlaže se da se u nacionalnoj izjavi nalazi općenita formulacija umjesto izričito navedenih svih ciljeva kontrole jer u nekim slučajevima izjavama nije obuhvaćeno svih pet ciljeva kontrole. Dodana vrijednost nacionalne izjave na „odgovarajućoj razini” uglavnom je rezultat jače predanosti upravljačkog tijela pri rješavanju nedostataka u sustavu i uključivanja relevantne zakonodavne razine država članica. Stoga bi nacionalna izjava trebala jasno upućivati na pogreške i nedostatke u sustavu i sadržavati obvezu da se podupre upravljačko tijelo u pravodobnoj provedbi korektivnih mjera. To davanje potpore trebalo bi se sastojati od političkih uputa različitim predmetnim administrativnim službama i, prema potrebi, raspodjele sredstava i/ili promicanja regulatorne reforme (npr. pojednostavnjivanje). Svim dodatnim informacijama koje su uključene kao rezultat parlamentarnih zahtjeva može se povećati jamstvo koje se daje nacionalnom izjavom. Takve dodatne informacije mogu se odnositi npr. na nacionalne mjere koje su poduzete u cilju zaštite financijskih interesa EU-a ili vanjske procjene nacionalnih revizijskih institucija. Preporučuje se da Komisija pri oblikovanju jamstva što je više moguće uzme u obzir takve informacije. Konačno, trebalo bi se zauzimati za neovisno jamstvo koje bi dao neovisni revizor (vrhovna revizijska institucija). Dio III. Ogledni primjeri: Radna skupina upoznala se sa sljedećim oglednim primjerima koji su predloženi za uporabu. Isto tako države članice mogu imati različite pristupe ovisno o specifičnim ustavnim zahtjevima, nadležnostima i strukturama odgovornosti, sve dok su u njih uključeni ključni elementi iz preporuka i opći kriteriji iz dijela I. i II. Ogledni primjer 1. Uzimajući u obzir odredbe [upućivanje na nacionalno zakonodavstvo ili regulativu], ja, niže potpisani, u funkciji [ ], u ime [ ] i na temelju informacija koje su mi na raspolaganju, izjavljujem da sam primio na znanje izjave o upravljanju koje su potpisali direktori/načelnici agencija ili tijela u kojima izjavljuju da imaju jamstvo o [potpunosti i točnosti informacija iz financijskih izvještaja, uporabi rashoda za predviđenu namjenu te sustavu upravljanja i kontrole za osiguranje zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija], priložene ovoj izjavi i navedene u Prilogu. U funkciji [ ] nadležan sam za nadzor vladinih agencija i drugih tijela kojima je povjereno upravljanje proračunskim odobrenim sredstvima EU-a iz ovih izjava, u ukupnom iznosu od [ ] za izvještajno razdoblje navedeno u Prilogu. (U ime vlade ........) preuzimam cjelokupnu političku odgovornost za upravljanje tim proračunskim odobrenim sredstvima EU-a na temelju informacija koje su mi na raspolaganju te jamstvima upravljačkog tijela i njegovih popratnih izvješća[1]. Pregledao sam vrstu i opseg nepravilnosti te nedostataka u sustavu za agencije i tijela u godišnjim sažecima priloženima izjavama o upravljanju i poduzete korektivne mjere, mjere koje su u tijeku te mjere koje upravljačko tijelo namjerava poduzeti. Na temelju vlastite prosudbe i informacija koje su mi na raspolaganju imam razumno jamstvo da su te mjere učinkovite za rješavanje utvrđenih nedostataka i poduzeo sam odgovarajuće mjere za potporu rukovodstvu predmetnih agencija i tijela za njihovu provedbu bez nepotrebnog odlaganja. Mjesto i datum Potpis Prilog Odjeljak A Agencije i tijela koja su podnijela izjave o upravljanju u kojima ne izvješćuju o znatnim pogreškama ili nedostacima u sustavu. Agencija / program kojim upravlja / rashodi za financijsku godinu. Odjeljak B Agencije i tijela koja su podnijela izjave o upravljanju u kojima izvješćuju o znatnim pogreškama ili nedostacima u sustavu. Agencija / program kojim upravlja / rashodi za financijsku godinu. Ogledni primjer 2. Dio I. Odgovornost Ovaj dio sadržava opis preduvjeta za izdavanje izjave i opseg jamstva. Tekst bi trebao uključivati opis relevantnog zakonodavstva EU-a i opis javne uprave te okvira unutarnje kontrole. Tim okvirom jamči se dobro financijsko upravljanje sredstvima EU-a u državama članicama i usklađenost sa svim primjenjivim zakonima i propisima. Dio II. Sažetak financijskih izvještaja Sažetak financijskih izvještaja o sredstvima EU-a sastoji se od računa dobiti i gubitka, bilance i izvještaja o novčanom toku rezultata za odobrena sredstva i prihode. Sažetak financijskih izvještaja trebao bi sadržavati i opis korištenih računovodstvenih načela. Dio III. Procjena sustava unutarnje kontrole Ovaj dio sadržava sažetak dokumenata kojima se procjenjuju sustavi unutarnje kontrole upravljačkog/nadležnog tijela. Sastoji se od sljedećeg: - izjava o financijskim izvještajima i procjenama unutarnje kontrole koje je rukovodstvo tijela nadležnih za upravljanje sredstvima EU-a predstavilo u svojim godišnjim izvješćima, - rezultata revizija izjava nacionalnog ureda za reviziju / vrhovnih revizijskih institucija, - izjava o upravljanju upravljačkih tijela i - rezultata revizija nacionalnog revizijskog tijela / nacionalnih revizijskih tijela za programe EU-a. Opisane su prijavljene nepravilnosti i nedostaci u sustavu te poduzete korektivne mjere, mjere koje su u tijeku te mjere koje upravljačko tijelo ili potpisnik namjerava poduzeti. Dio IV. Izjava Ovaj dio sadržava sažetak ocjene provedene na temelju financijskih izvještaja, sustava unutarnje kontrole, izjava i revizija navedenih u dijelu III. [uključujući moguće nedostatke i pogreške]. Na temelju toga potpisnik podnosi sljedeću izjavu: Istiniti i vjerni financijski izvještaji Sažetak financijskih izvještaja EU-a, koji se sastoji od računa dobiti i gubitka, bilance i izvještaja o novčanom toku, sastavljen je u skladu s opće prihvaćenim računovodstvenim načelima u [država članica]. [Potpisnik] procjenjuje da su financijski izvještaji u svim bitnim aspektima [osim sredstava] istiniti i vjerni. Zadovoljavajuća unutarnja kontrola [Potpisnik] procjenjuje da je uspostavljen regulatorni okvir za [središnja vlast] kako bi se osigurala zadovoljavajuća unutarnja kontrola sredstava EU-a. Ogledni primjer 3. Dio I. Potpis Uzimajući u obzir odluku ministara [država članica] od [datum], izjavljujem u ime [osoba nadležna za izdavanje nacionalne izjave] u funkciji i nadležnosti [funkcija potpisnika nacionalne izjave] u vezi s financijskim upravljanjem resursa za sljedeće fondove u okviru podijeljenog upravljanja i na temelju informacija koje su mi na raspolaganju da (po sredstvima u okviru podijeljenog upravljanja): Dio II. Sadržaj izjave 1. funkcioniranjem sustava uspostavljenih u državi članici [naziv države članice], uključujući mjere za upravljanje resursima i njihovu kontrolu iz [naziv fonda] za financijsku godinu [godina] osigurava se, prema mojem najboljem saznanju, razumno jamstvo o zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija te prihvatljivosti zahtjeva za plaćanje [osim: napomena o nedostacima u funkcioniranju sustava]; 2. rashodi i prihodi u iznosu od ukupno [iznos] EUR dugovanja ili potraživanja [naziv fonda] kako su uključeni u konsolidirano izvješće koje je izdalo [tijelo za izdavanje] i u zahtjeve za plaćanje Komisiji kojima je obuhvaćena financijska godina [godina] jesu, prema mojem najboljem saznanju, zakoniti, ispravni, točni i potpuni do razine krajnjeg korisnika [ako je premašen prag značajnosti: ne uključujući iznos od [iznos] EUR [%] nepravilnih izdataka]; 3. zahtjevi u postupku u iznosu od ukupno [iznos] EUR za [naziv fonda] kako su uključeni u konsolidirano izvješće koje je izdalo [tijelo za izdavanje] i u zahtjeve za plaćanje Komisiji kojima je obuhvaćena financijska godina [godina] jesu, prema mojem najboljem saznanju, zakoniti, ispravni, točni i potpuni. Dio III. Područje primjene Prema mojem najboljem saznanju pregledi i ispravci odobrenja zahtjeva za plaćanje Komisiji navedeni su u Prilogu. Potvrde i zadrške u ovoj izjavi ograničene su na pitanja sa znatnim posljedicama, izravan su rezultat revizija te se njima isključuju svojstvene nesigurnosti koje su posljedica tumačenja zakonodavstva EU-a. <Potpis> Pojašnjenje Prag odgovornosti Napomena o kriterijima i pragu podnošljivosti koji se primjenjuju na izvješćivanje o posebnim pitanjima. Utvrđuje se kada se premaši prag podnošljivosti na razini fonda. Odobrenje Europske komisije Na kraju Europska komisija odlučuje o sukladnosti nacionalne provedbe u odnosu na EU i izvršenju zakonodavstva EU-a. Stoga postoji određeni svojstveni rizik u pogledu područja primjene i veličini ispravaka Komisije. Nedostaci i korektivne mjere po sredstvima a....... b....... itd.