Europski konsenzus o razvoju iz 2017. zajednička je vizija i okvir za djelovanje u području razvojne suradnje namijenjen EU-u i njegovim državama članicama. Njime se razvojna politika EU-a usklađuje s Programom održivog razvoja do 2030. Konsenzusom se pridonosi ciljevima i načelima vanjskog djelovanja EU-a kako su utvrđeni u Ugovoru iz Lisabona te se podržava Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku.

UN-ov Program održivog razvoja do 2030. u središtu je politike EU-a za međunarodnu suradnju i razvoj te su ga 2015. prihvatile sve države članice UN-a. Taj je program smjernica za postizanje mira i blagostanja za ljude i planet te sadržava 17 ciljeva održivog razvoja.

Provedba Programa održivog razvoja do 2030. i Europskog konsenzusa o razvoju

Postignut je znatan napredak u ostvarivanju ključnih koraka iz Pariškog sporazuma, UN-ova Programa održivog razvoja do 2030., nuklearnog sporazuma s Iranom i Globalnog kompakta UN-a o migracijama. EU je ujedno preuzeo vodeću ulogu u promicanju slobodne i poštene trgovine i podupiranju reforme Svjetske trgovinske organizacije.

EU je 2018. uložio 74,4 milijarde EUR u službenu razvojnu pomoć, a Europska komisija upravljala je sredstvima u iznosu od 13,2 milijarde EUR. To je više nego što ostatak svijeta zajedno osigurava i čini više od polovine iznosa za takvu pomoć na svjetskoj razini.

Na jugu je EU nastavio promicati društveno-gospodarski program i program vladavine prava diljem regije sa svim partnerskim zemljama te istodobno provoditi regionalnu integraciju u mediteranskoj regiji. EU je rješavao i humanitarne i političke probleme povezane s raznim krizama, posebno u Siriji i Libiji. To je uključivalo podupiranje sirijskih izbjeglica i zajednica domaćina (posebno u Libanonu, Jordanu i Turskoj) u okviru Regionalnog uzajamnog fonda EU-a za odgovor na krizu u Siriji. EU je putem programskog dijela za sjevernu Afriku Kriznog uzajamnog fonda EU-a za Afriku pridonio tisućama potpomognutih dobrovoljnih povrataka i evakuacija iz Libije, kao i konkretnim mjerama zaštite ranjivih osoba pogođenih sukobom te istodobno pridonio mjerama za suzbijanje nezakonitih migracija. EU i Tunis dogovorili su strateške prioritete za razdoblje 2018.–2020. te je EU donio Jedinstveni okvir za potporu Alžiru (2018.–2020.). Pripremljeni su prvi nacrti prioriteta partnerstva za Palestinu i Izrael, a akcijski su planovi produljeni za tri godine.

EU i Afrika usmjerili su se na provedbu ishoda sastanka na vrhu između AU-a i EU-a održanog 2017., pri čemu EU podupire Program AU-a za razdoblje do 2063. te gospodarsku integraciju kontinenta u okviru kontinentalnog područja slobodne trgovine u Africi (ACFTA). Sve je to objedinjeno osnivanjem Saveza Afrike i Europe. Ostvaren je i napredak u promicanju međunarodnog upravljanja oceanima te u pogledu globalnog pakta za okoliš u okviru kojeg će se utvrditi manjkavosti u međunarodnom zakonodavstvu o okolišu i instrumentima povezanima s okolišem. Brojne inicijative provodile su se na kontinentalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini (npr. konferencija donatora radi podupiranja prijelaza na stabilnu demokratsku vladavinu).

EU o ciljevima razvojne suradnje u svim politikama, uključujući Program održivog razvoja do 2030., promišlja u okviru postupka „usklađenost politika radi razvoja”. Time se umanjuju proturječnosti i preklapanja među politikama te se istodobno povećava razina djelotvornosti razvojne suradnje. Posebnu pozornost trebat će posvetiti usklađenosti vanjskih razvojnih politika EU-a s jedne strane te politika EU-a u području industrije i MSP-ova s druge strane.

Plan za vanjska ulaganja ambiciozna je inicijativa za poticanje ulaganja u cijeloj Africi i susjednoj regiji koji koristi podjednako Europi i partnerskim zemljama. Nadalje, njime se nastoji pridonijeti ciljevima održivog razvoja te se povećavaju održiva javna i privatna ulaganja u gospodarski i društveni razvoj, a poseban se naglasak stavlja na dostojanstven rad. Budući da EU daje doprinos u iznosu od 4,5 milijarde EUR, očekuje se da će se u okviru tog plana do 2020. ostvariti ulaganja u iznosu do 44 milijarde EUR.

EU i njegove države članice surađuju kako bi primijenili europski pristup razvojnoj suradnji u okviru Europskog konsenzusa o razvoju i ciljeva održivog razvoja. Osnovne su značajke zajednička izrada programa, zajednički okviri za rezultate te zajednička provedba. Do 2018. postojala su 23 zajednička programska dokumenta, a u ostalih 17 partnerskih zemalja odvijala se zajednička izrada programa.

EU se obvezao na aktivno sudjelovanje u području sigurnosti i suradnju s Azijom na bilateralnoj, regionalnoj i globalnoj razini te je i dalje posvećen aktualnim diplomatskim aktivnostima denuklearizacije Demokratske Narodne Republike Koreje koje se provode vođenjem razgovara s partnerima i određivanjem sankcija. EU je u Mjanmaru nastavio pomagati izbjeglicama iz etničke skupine Rohingya. EU je isto tako podržao nastojanja da se postigne mir u Afganistanu.

Podržao je aktivnosti za promicanje plavoga gospodarstva i očuvanja u okviru pomorskog partnerstva između Pacifika i EU-a čiji je cilj ojačati otpornost pacifičkih otoka na klimatske promjene.

Latinska Amerika i Karibi

EU, Latinska Amerika i Karibi održali su sastanak ministara u srpnju 2018. i nastavili su raditi na tome da model budućeg partnerstva bude raznolik, s naglaskom na trgovini, ulaganjima, istraživanju, inovacijama, obrazovanju, digitalnom programu i zajedničkim vrijednostima. EU-ov regionalni instrument za razvoj u tranziciji odgovor je na poteškoće u razvoju koje imaju zemlje koje prelaze na više razine dohotka.

EU je nastavio podupirati provedbu mirovnog sporazuma u Kolumbiji te je istodobno nadzirao socijalno-ekonomsko i političko ozračje u Venezueli i naporno radio na modernizaciji sporazuma o pridruživanju Čilea i Meksika. EU je ujedno radio na sklapanju sporazuma o pridruživanju s Mercosurom.

U središtu rada u području okoliša u okviru zajedničkog istraživačkog prostora EU-a i CELAC-a (Zajednice latinoameričkih i karipskih država) bila je suradnja radi pretvorbe biootpada, promicanja istraživanja održivih gradova i dogovaranja mogućnosti za mobilnost znanstvenika.

Ciljevi održivog razvoja

EU je tijekom 2018. podupirao provedbu Programa održivog razvoja do 2030. i njegove ciljeve koji sadržavaju zajednički pristup razvojnoj politici. Na sljedećim se stranicama sažeto prikazuje doprinos EU-a u postizanju ciljeva održivog razvoja, uključujući neke velike rezultate mjera koje financira EU i partnerstava.

Cilj br. 1: Iskorjenjivanje siromaštva

Ekstremno se siromaštvo smanjuje, no ne dovoljno brzo. Ne dođe li do sveopće izmjene politike, 480 milijuna ljudi nastavit će do 2030. živjeti u ekstremnom siromaštvu.

EU je nastavio svoj rad na iskorjenjivanju brojnih osnovnih uzroka siromaštva, uključujući nejednakost i neodgovarajuće obrazovanje, zdravstvo i socijalnu zaštitu. Konkretno, EU je pomogao oslabiti povezanost siromaštva, sukoba, nestabilnosti i prisilnog raseljavanja. Više od 68 milijuna ljudi raseljeno je 2018. te je EU nastojao pomoći u sprječavanju dugotrajnog prisilnog raseljavanja, pritom pomažući raseljenim osobama da smanje svoju ovisnost o pomoći.

EU na 90 državnih područja provodi 270 programa proračunske potpore kako bi pomogao u iskorjenjivanju siromaštva. Ti su programi u potpunosti usklađeni s vlastitim razvojnim politikama, prioritetima, ciljevima i sustavima partnerskih zemalja u kontekstu provedbe ciljeva održivog razvoja. Proračunska potpora EU-a sve se više namjenjuje zemljama s niskim dohotkom. To uključuje pomoć nestabilnim državama u obnavljanju osnovnih državnih funkcija i povećanju otpornosti.

EU je kao glavni čimbenik doprinosa dvama novim globalnim kompaktima UN-a o izbjeglicama i o migraciji odigrao ključnu ulogu u mobilizaciji međunarodne zajednice radi otklanjanja osnovnih uzroka siromaštva.

Pomoć od EU-a primilo je 1,5 milijuna migranata, prisilno raseljenih osoba i članova zajednica domaćina (2018.).

Cilj br. 2: Iskorjenjivanje gladi

Nakon višegodišnjeg pada, teška je glad u porastu, najviše zbog sukoba, prirodnih katastrofa i klimatskih promjena. EU je za 14,7 % (2014.–2018.) povećao financijsku pomoć za sigurnu opskrbu hranom te je na putu da ispuni svoje obveze povezane s prehranom tako što je od ciljnog iznosa od 3,5 milijardi EUR 71 % već dodijeljeno, zbog čega će do 2025. biti spriječeno zaostajanje u razvoju 4,7 milijuna djece.

EU i njegove države članice surađuju s partnerima kako bi otklonili sve oblike gladi, djelomično promicanjem održive i otporne poljoprivrede koja može biti snažan pokretač rasta, otvaranja radnih mjesta i smanjenja siromaštva. EU je 2018. mobilizirao 140 milijuna EUR kako bi poticao održivu poljoprivredu.