Komisija će uložiti sve moguće napore kako bi zajamčila neprestano pojednostavnjenje pravila, proaktivno rješavanje financijskih rizika i, u konačnici, zaštitu proračuna EU-a. Ta je obveza dovela do daljnjeg smanjenja ukupnog iznosa Komisije u pogledu kojeg postoji rizik, koji je za godinu izvještavanja 2017. procijenjen na manje od 2 % te se odražava i u prijedlozima za buduće financijske programe.

Stalni napori Komisije, država članica i ostalih partnera koji sudjeluju u upravljanju proračunom EU-a doveli su do trajnog poboljšanja financijskog upravljanja tijekom posljednjih godina. To je potvrđeno činjenicom da je Europski revizorski sud u svojem godišnjem izvješću za 2016., prvi put otkako je Sud počeo izdavati Izjavu o jamstvu 1994., izdao uvjetno, a ne negativno mišljenje o zakonitosti i pravilnosti plaćanja. Otprilike polovina revidiranih rashoda EU-a bila je ispod praga od 2 % za značajnu stopu pogreške. Razina pogrešaka pala je u svim područjima politike.

Novim višegodišnjim financijskim okvirom, kako ga predlaže Komisija, pruža se potpora nacionalnim tijelima pri prihvatu tražitelja azila i migranata odmah po njihovu dolasku na područje EU-a te se podupire izrada zajedničke politike azila i migracija i osiguranje učinkovitog vraćanja. Fond za azil i migracije bit će nadopunjen Europskim socijalnim fondom plus, koji će pružati potporu dugoročnoj integraciji migranata. Okvir za nadzor i evaluaciju bit će poboljšan kako bi se pratila kašnjenja u provedbi nacionalnih programa, poduzimale korektivne mjere i prilagodile buduće političke intervencije, gdje je to potrebno. Načini poboljšanja nadzora i evaluacije obuhvaćaju poboljšanje pokazatelja, upravljanje Fondom u užoj suradnji s partnerima i provedbu preispitivanja uspješnosti na sredini razdoblja.

Europski parlament pozvao je Komisiju da ubrza donošenje kohezijske politike u svrhu smanjenja trajanja provedbenog razdoblja na n+2 godine (za razliku od pravila n+3 primjenjivog u razdoblju 2014.–2020.). Komisijin prijedlog dovest će do strožeg financijskog upravljanja te, u kombinaciji s mogućnošću provedbe projekata u fazama u razdoblju 2014.–2020., brzog početka programskog razdoblja. Uzimajući u obzir važnost nepodmirenih obveza iz razdoblja od 2014. do 2020., smanjit će se stopa pretfinanciranja.

Prema tome, svrha je europske dodane vrijednosti ostvarivanje ciljeva utvrđenih u Ugovoru i doprinos poštovanju temeljnih vrijednosti, prava i sloboda. Ujedno je to jedan od sastavnih elemenata Komisijina okvira za bolju regulativu. Procjena dodane vrijednosti EU-a u skladu s kriterijima utvrđenima u Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a bila je sastavni dio postupka procjene učinka za buduće financijske programe, kao i jedno od vodećih načela pri izradi sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira. U komunikaciji koja je priložena prijedlogu Višegodišnjeg financijskog okvira opisan je svaki novi program, uključujući njegovu europsku dodanu vrijednost.

U pogledu usklađivanja političkih ciljeva, financijskih ciklusa i trajanja mandata Europskog parlamenta i Komisije predloženi višegodišnji financijski okvir trajat će sedam godina, od 2021. do 2027., uz preispitivanje na sredini razdoblja 2023., koje će biti prilika za provedbu potrebnih prilagodbi. Iako Komisija razumije osnovanost progresivnog usklađivanja trajanja višegodišnjeg financijskog okvira s petogodišnjim političkim ciklusom europskih institucija, prelaskom na petogodišnji ciklus u 2021. ne bi se postiglo optimalno usklađenje. Predloženi sedmogodišnji ciklus omogućio bi Komisiji koja će preuzeti mandat nakon europskih izbora 2024. da predstavi nov okvir koji bi trajao pet godina, s početkom u 2028.

Ti se prijedlozi temelje na rezultatima sveobuhvatne analize rashoda, koji su pomogli Komisiji da utvrdi elemente koji su dobro funkcionirali u prošlosti te elemente koji bi se trebali zadržati, no upućuju i na područja u kojima je potrebna provedba reformi kako bi se iskoristio puni potencijal proračuna EU-a.

Europskim socijalnim fondom plus nastoji se postići uspješnija i otpornija „socijalna Europa” i provesti europski stup socijalnih prava, kao i društveni prioriteti i prioriteti u pogledu zapošljavanja koji se podupiru procesom europskog gospodarskog upravljanja. Tim fondom objedinit će se Europski socijalni fond, Inicijativa za zapošljavanje mladih, Fond europske pomoći za najpotrebitije, Program za zapošljavanje i socijalne inovacije te djelovanje Unije u području zdravlja. Koncentracija dostupnih sredstava u tom novom jedinstvenom, sveobuhvatnom instrumentu omogućuje jačanje sinergija među komplementarnim instrumentima EU-a te pojednostavnjenje programiranja fonda i upravljanja fondom, čime se smanjuje administrativno opterećenje za tijela i korisnike.

Ciljevi Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i Europskog socijalnog fonda plus bit će bolje usklađeni s europskim semestrom za koordinaciju ekonomskih politika. Detaljna analiza izazova država članica u kontekstu europskog semestra poslužit će kao temelj za programiranje fondova na početku i u sredini sljedećeg razdoblja. To će poslužiti kao plan za kratkoročno, srednjoročno i dugoročno planiranje i praćenje fondova. Zadržat će se sustav uvjetovanosti ex ante i makroekonomske uvjetovanosti, ali će se pojednostavniti. Kad je riječ o potpori strukturnim reformama, u okviru postupka europskog semestra Komisija i države članice osigurat će koordinaciju i komplementarnost sredstava iz fondova kohezijske politike i novog Programa potpore reformama.

Pojednostavnjeni i učinkovitiji pristup ostvarenju rezultata ključan je element prijedlogâ, koji uključuju: jedinstven skup pravila koji obuhvaća sedam fondova EU-a koji se provode u okviru podijeljenog upravljanja, čime se olakšavaju sinergije, smanjenje administrativnog opterećenja (povećana dostupnost pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova za korisnike), razmjernije revizije i nadzor (manje strog sustav nadzora za programe s dobrim rezultatima, proširenje načela jedinstvene revizije), fleksibilnost u obliku dubinskog preispitivanja na sredini razdoblja radi prilagodbe odluka o ulaganju, ako je to potrebno, i povećana upotreba financijskih instrumenata, među ostalim putem dobrovoljnog sudjelovanja u novom fondu InvestEU s centraliziranim upravljanjem.

Za europske strukturne i investicijske fondove novim zahtjevima u pogledu izvješćivanja za države članice građanima će se omogućiti praćenje napretka provedbe gotovo u stvarnom vremenu na otvorenoj platformi podataka pokrenutoj u razdoblju 2014.–2020..

U pogledu mogućnosti da imenovana ili ovlaštena tijela obavljaju funkcije upravljanja, certifikacije i revizije tijekom razdoblja 2014.–2020., Komisija je predložila širenje trenutačnih sustava upravljanja i nadzora koji su se pokazali učinkovitima.

Kad je riječ o istraživanjima i inovacijama, novim europskim istraživačkim programom, Obzor Europa, nastavit će se promicati istraživačka izvrsnost i stavljati veći naglasak na inovacije, razvoj prototipa, nematerijalnu imovinu, prijenos znanja i tehnologija. Novoosnovano Europsko vijeće za inovacije bit će jedinstvena kontaktna točka za inovatore s velikim potencijalom za disruptivne inovacije, koja će nastojati da Europa zauzme vodeći položaj u inovacijama koje otvaraju nova tržišta.

Oslanjajući se na uspjeh Europskog fonda za strateška ulaganja koji je mobilizirao privatna ulaganja u cijeloj Europi Komisija predlaže osnivanje novog i potpuno integriranog fonda za ulaganja InvestEU. Fond InvestEU objedinit će sve instrumente proračunskog jamstva i financijske instrumente kojima se upravlja centralizirano u EU-u u jednu pojednostavnjenu strukturu; glavni partner u provedbi bit će mu Grupa Europske investicijske banke, a ostali partneri, kao što su nacionalne razvojne banke, pomagati će u ostvarenju rezultata.

Tim novim pristupom smanjit će se preklapanja, pojednostavniti pristup financiranju i smanjiti administrativno opterećenje.

2.Upravljanje proračunom i financijama

Dva zahtjeva Europskog parlamenta, koji su već obuhvaćeni Komunikacijom o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru, odnose se na pitanje o tome računaju li se posebni instrumenti u okviru gornjih granica odobrenih sredstava za plaćanja u višegodišnjem financijskom okviru i na bolju ravnotežu između predvidljivosti i mogućnosti brze reakcije proračuna EU-a.

U pogledu prvog pitanja u predloženoj Uredbi o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. jasno je utvrđeno da se obveze i odobrena sredstva za plaćanja koji su mobilizirani za posebne instrumente unose u proračun iznad relevantnih gornjih granica utvrđenih u VFO-u. Nadalje, Komisija je preispitala opseg posebnih instrumenata, npr. pričuve za pomoć u nuždi, Fonda solidarnosti Europske unije i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji. Komisija predlaže da se, prema potrebi, proširi opseg tih instrumenata, na primjer da se omogući aktivacija pričuve za pomoć u nuždi za hitne situacije unutar Unije. Komisija predlaže i pojednostavnjenje postupaka za mobilizaciju tih instrumenata.

U pogledu drugog pitanja te u svrhu brže i učinkovitije reakcije na nepredviđene zahtjeve Komisija predlaže postizanje veće fleksibilnosti proračuna uklanjanjem ograničenja ugrađene fleksibilnosti višegodišnjeg financijskog okvira, kao i povećanje veličine instrumenta fleksibilnosti na 1 milijardu EUR godišnje (u cijenama u 2018.).

To podrazumijeva veću unutarprogramsku i međuprogramsku fleksibilnost, jačanje instrumenata kao što su ukupna razlika do gornje granice za plaćanje i pričuva za nepredviđene izdatke, kao i uvođenje nove pričuve Unije za reagiranje na nepredviđene događaje i hitne situacije u područjima kao što su sigurnost i migracije.

Europski parlament od Komisije je zatražio i da mu dostavi izvješće o proračunu EU-a kojim neizravno upravlja i koji provodi Grupa Europske investicijske banke te da na godišnjoj osnovi utvrđuje ažurirane dugoročne prognoze novčanih tokova.

Komisija već izrađuje sveobuhvatno godišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o svim financijskim instrumentima. To izvješće obuhvaća financijske instrumente u okviru višegodišnjih financijskih okvira za razdoblja 2007.–2013. i 2014.–2020., uključujući (ali ne ograničavajući se na) instrumente koji se provode putem Grupe Europske investicijske banke (Europska investicijska banka ili Europski investicijski fond). Izvješće je priloženo kao radni dokument Nacrtu proračuna EU-a koji je podnesen proračunskom tijelu u lipnju 2018.

U pogledu zahtjeva za dugoročne prognoze novčanih tokova člankom 247. stavkom 1. nove Financijske uredbe utvrđena je obveza prema kojoj Komisija mora na godišnjoj osnovi dostavljati Europskom parlamentu i Vijeću integriran skup financijskih izvješća i izvješća o odgovornosti, uključujući dugoročne prognoze budućih priljeva i odljeva koje obuhvaćaju narednih pet godina. U listopadu 2017. Komisija je donijela svoje srednjoročne prognoze zahtjeva za plaćanje koji proizlaze iz višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. zajedno s predviđenom razinom nepodmirenih obveza („RAL”) na kraju 2020..

Konačno, u pogledu poziva za pomoć državama članicama suočenima s poteškoćama u pravodobnoj i neometanoj apsorpciji dostupnih sredstava EU-a, Komisija je već pokrenula brojne inicijative za pružanje pomoći državama članicama za pravodobnu apsorpciju.

Komisija je poboljšala svoje izvješćivanje o upravljanju, među ostalim zbog mjera poduzetih na temelju preporuka Europskog revizorskog suda i/ili tijela za davanje razrješnice koje se odnose na 2016.

Osim toga, Komisija je poboljšala svoju rascjepkanu izgradnju jamstva, osobito u vanjskim odnosima. Nadalje, ojačala je svoje izvješćivanje o uzajamnim fondovima EU-a, povećala je dosljednost u izračunima relevantnih rashoda i procjeni povezanih iznosa izloženih riziku, osobito mehanizma zadržavanja od 10 % u području „Kohezija” i godišnjeg poravnavanja računâ, koji su u potpunosti i dosljedno ugrađeni u zajedničku metodologiju.

Zbog toga je za godinu izvještavanja 2017. glavno postignuće prvi put činjenica da je procijenjeni ukupni iznos izložen riziku u trenutku plaćanja manji od 2 %.