Prihvatljivi korisnici

10.Uz već navedene radnike, prihvatljivi korisnici su i 36 radnika koji su proglašeni viškom nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Moguće je uspostaviti jasnu uzročno-posljedičnu vezu s događajem koji je prouzročio otpuštanja tijekom referentnog razdoblja.

11.Stoga je ukupan broj prihvatljivih korisnika 1 646.

Veza između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009

12.Kako bi se uspostavila veza između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009, Italija se poziva na studiju talijanskog parlamenta o radnim odnosima u pozivnim centrima u Italiji i tvrdi da učinci gospodarske i financijske krize nisu doveli do smanjenja potražnje za marketinškim uslugama i podrškom kupcima roba i usluga, ali da su imali značajan utjecaj na naknade za takve usluge (pritisak na cijene), što je dovelo do očitih negativnih posljedica na profitabilnost pružatelja usluga. Ograničenja koja je nametnula kriza i potreba za racionalizacijom rashoda za nabavu roba i usluga često su rezultirali dodjelom ugovora na temelju maksimalnog smanjenja cijena. To je imalo izravan učinak na prihode pružatelja usluga koji su se smanjivali u razdoblju od 2011. do 2016. Bruto operativna dobit sektora pozivnih centara smanjila se s 5,7 % u 2013. na 3,8 % u 2014. i tako potvrdila nisku profitabilnost sektora. U istom se razdoblju povrat na kapital smanjio s 9,4 % na -6,3 %.

13.Većina radnih mjesta u sektoru pozivnih centara nalazi se u poduzećima koja djeluju u ime trećih strana (poduzeća ili javnih uprava). Zbog toga su ta radna mjesta iznimno osjetljiva na fluktuacije u potražnji za uslugama pozivnih centara i tržišnom natjecanju među pružateljima usluga. Dodatna je osobitost sektora pozivnih centara da se velika većina troškova proizvodnje (između 70 i 80 posto ukupnih troškova) odnosi na troškove radne snage koja pruža uslugu.

14.U nepovoljnim uvjetima (kao što su javni natječaji kojima se snižavaju cijene, smanjenje prodaje i profitabilnosti, pad cijena usluga, potreba za smanjenjem udjela troškova osoblja u ukupnim troškovima proizvodnje) poduzeća koja posluju u sektoru pozivnih centara često se odlučuju na preseljenje u zemlje s nižim troškovima radne snage, intervencije u troškove radne snage ili zatvaranje. U razdoblju od 2009. do prvog tromjesečja 2014. trećina poduzeća u tom sektoru prestala je s radom, pri čemu je većina prošla stečajni postupak.

15.Dosad su za sektor uredskih administrativnih i pomoćnih djelatnosti te ostalih poslovnih pomoćnih djelatnosti koji uključuje djelatnost pozivnih centara podnesena dva zahtjeva za doprinos iz EGF-a, jedan koji se temeljio na učincima globalizacije na trgovinu te predmetni zahtjev koji se temelji na učincima svjetske financijske i gospodarske krize.

Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti

16.Događaji koji su doveli do tih otpuštanja su smanjenje prihoda (pad za više od 45% u podružnici poduzeća Almaviva u Rimu 2015. u odnosu na 2011.) u kombinaciji s negativnim ishodom pregovora s ujedinjenim predstavništvom sindikata (RSU) 2016. RSU je odbio plan usklađivanja troškova rada u podružnici Almavive u Rimu s drugim podružnicama u Italiji koji je uključivao privremeno smanjenje troškova rada i povećanje učinkovitosti i produktivnosti. To je dovelo do zatvaranja podružnice u Rimu i 1 646 otpuštanja.

Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

17.Otpuštanja u poduzeću Almaviva dogodila su se u regionalnom i lokalnom kontekstu (Lacij i Rim) u kojem će se masovnim otpuštanjima (u ovom slučaju više od 1 600 ljudi s većinskim udjelom žena) osiromašiti regionalno i lokalno gospodarstvo. Nadalje, do otpuštanja je došlo u ekonomskom kontekstu koji se polako oporavlja od velikih poteškoća proizašlih iz gospodarske i financijske krize, posebno u posljednje dvije godine (2014.–2016.). Postoji rizik da će se taj oporavak zaustaviti ili usporiti masovnim otpuštanjima do kojih dolazi zbog selidbe pogona u zemlje izvan EU-a ili drugih čimbenika kao što su u ovom slučaju pad ponuđenih cijena u natječajima, smanjenje cijene usluga itd. Stoga će ponuda aktivnih mjera i usluga za unaprjeđenje tržišta rada poput onih koje se sufinanciraju sredstvima iz EGF-a biti ključna za reintegraciju otpuštenih radnika u tržište rada.

Ciljani korisnici i predložene mjere

Ciljani korisnici

18.Predviđa se da će u mjerama sudjelovati 1 610 otpuštenih radnika. Podjela tih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:

Kategorija Broj

ciljanih korisnika Spol: muškarci: 334 (20,7 %) žene: 1 276 (79,3 %) Državljanstvo: građani EU-a: 1 568 (97,4 %) građani ostalih zemalja: 42 (2,6 %) Dobna skupina: 15–24 godine: 0 (0,0 %) 25–29 godina: 4 (0,2 %) 30–54 godine: 1 371 (85,2 %) 55-64 godine: 223 (13,9 %) stariji od 64 godine: 12 (0,7 %)

Prihvatljivost predloženih mjera

19.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:

Mjere za koje se traži sufinanciranje iz EGF-a:

–Individualno savjetovanje: To obuhvaća procjenu vještina, izradu profila radnika koji sudjeluju u programu i osmišljavanje prilagođenog puta za ponovno uključivanje, te postupak uključenja u program.