C 94/16

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 94/04)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Touraine”

Referentni broj: PDO-FR-A0501-AM01

Datum obavijesti: 19. prosinca 2019..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Zemljopisno područje

Kako bi se uzela u obzir spajanja općina do kojih je došlo na zemljopisnom području oznake, brisanje i dodavanje općine, izmijenjeno je zemljopisno područje.

U skladu s tim jedinstveni dokument mijenja se u točki 6.

2. Razgraničeno područje čestice

U poglavlju 1. odjeljku IV. točki 2. specifikacije proizvoda nakon riječi „9. lipnja 2010.” dodane su riječi „i 14. lipnja 2018.”.

Tom se izmjenom dodaje datum na koji je nadležno nacionalno tijelo odobrilo izmjenu razgraničenog područja čestice unutar zemljopisnog područja proizvodnje. Definiranje područja čestice provodi se utvrđivanjem onih čestica unutar zemljopisnog područja proizvodnje koje su pogodne za proizvodnju vina s predmetnom zaštićenom oznakom izvornosti.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3. Područje u neposrednoj blizini

Kako bi se u obzir uzela spajanja općina do kojih je došlo na zemljopisnom području oznake, brisanje općine, zemljopisno područje u neposrednoj blizini izmijenjeno je.

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u točki 9.

4. Sorte vinove loze

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” za crna vina izbrisane su sorte cabernet franc, cabernet sauvignon i gamay.

Uslijed te izmjene sorta côt od sada je jedina moguća sorta za crna vina. Predmetna izmjena zatražena je s obzirom na to da je sorta côt povijesna sorta regije i na predmetnom se području od nje dobivaju kvalitetniji proizvodi.

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” za ružičasta vina izbrisane su sorte cabernet franc i cabernet sauvignon.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5. Udio sorti na poljoprivrednom gospodarstvu

Zbog brisanja određenih sorti za crna i ružičasta vina za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” izmijenjena su pravila o udjelu sorti na poljoprivrednom gospodarstvu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6. Razmak između redova

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” mijenja se razmak između redova i umjesto dosadašnjeg najmanjeg razmaka od 1 m, sada iznosi najmanje 0,90 m.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

7. Rezidba

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” pravila o rezidbi, koja su se razlikovala ovisno o sorti, pojednostavnjena su i glase kako slijedi:

„S najviše 11 pupova po trsu:

— ili rezidbom jednostruki Guyot, s jednim krakom ili dva kraka na kojima se nalazi samo jedan dugačak krak;

— ili kratkom rezidbom (u obliku vaze na četiri kraka, u obliku kordonca ili kordonca Royat), s najviše tri pupa po rezniku;

Bez obzira na način rezidbe broj rodnih izdanaka u godini po trsu iznosi najviše 11”.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

8. Uzgoj kroz sustav brajdi

Posebne odredbe o uzgoju kroz sustav brajdi brišu se za dodatni zemljopisni naziv „Amboise”.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

9. Sadržaj šećera u grožđu

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” sadržaji šećera povećani su kako bi se zajamčila viša razina kvalitete grožđa:

Najmanji sadržaj šećera u grožđu (g po litri mošta)

Suha bijela vina 179 Polusuha, poluslatka i slatka vina 212 Ružičasta vina 179 Crna vina 189

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost

Suha bijela vina 11 % Polusuha, poluslatka i slatka bijela vina 13 % Ružičasta vina 11 % Crna vina 11 %

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

10. Prinos i najveći prinos

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” prinos se smanjuje s 55 hektolitara na 52 hektolitra po hektaru za bijela vina.

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” najveći prinos se smanjuje sa 63 hektolitra na 60 hektolitara po hektaru za crna i bijela vina i sa 67 na 60 hektolitara za ružičasta vina.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

11. Gubitak prava na oznaku

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” pravo na kontroliranu oznaku izvornosti gubi se iznad 65 hektolitara po hektaru za bijela vina i 70 hektolitara po hektaru za crna i ružičasta vina.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

12. Mješavina

Zbog brisanja određenih sorti za ružičasta vina za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” stvorena su pravila o udjelu u mješavini.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

13. Fermentabilni šećeri

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” kategorija polusuhih ružičastih vina izbrisana je zbog neupotrebe.

Za suha bijela vina s dodatnim zemljopisnim nazivom „Amboise” sadržaj fermentabilnih šećera smanjen je s najviše 9 g po litri na najviše 8 g po litri.

Za polusuha bijela vina s dodatnim zemljopisnim nazivom „Amboise” sadržaj fermentabilnih šećera smanjen je s najmanje 9 g po litri na najmanje 8 g po litri.

Za suha ružičasta vina s dodatnim zemljopisnim nazivom „Amboise” sadržaj fermentabilnih šećera smanjen je s najviše 9 g po litri na najviše 6 g po litri.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

14. Pojačavanje

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” bijela vina sa sadržajem fermentabilnih šećera iznad 8 g po litri proizvode se bez pojačavanja. Svrha je navedene izmjene ograničiti mogućnosti pojačavanja.

Uz to, za sva vina s dodatnim zemljopisnim nazivom „Amboise” pojačavanje je ograničeno na 1 %.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

15. Kapacitet vinskog podruma

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” briše se posebna odredba o kapacitetu vinskog podruma.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

16. Dozrijevanje

Za bijela i crna vina s dodatnim zemljopisnim nazivom „Amboise” trajanje dozrijevanja povećano je te sada umjesto do najmanje 31. prosinca traje do 30. travnja u godini nakon berbe.

Svrha je navedene izmjene uzeti u obzir prakse i činjenicu da se crna vina od sada proizvode jedino od sorte côt koja ima višu razinu tanina i kojoj je potrebno dugotrajnije dozrijevanje kako bi se omogućilo da se tanini ublaže. Produljenje trajanja dozrijevanja bijelih vina poboljšava kvalitetu njegova okusa.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

17. Prešanje

Za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” ružičasta vina od sada se obvezno proizvode tehnikom izravnog prešanja prije fermentacije, a riječ je o kvalitativnijoj tehnici.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

18. Stavljanje na potrošačko tržište

Zbog izmjene trajanja dozrijevanja za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” datum stavljanja na potrošačko tržište pomaknut je na 15. svibnja.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

19. Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na kretanje između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

20. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Zbog izmjene trajanja dozrijevanja za dodatni zemljopisni naziv „Amboise” povezanost s podrijetlom nadopunjena je rečenicom „Dozrijevanje crnih vina omogućuje ublažavanje njihove taninske strukture. Kod bijelih vina to dozrijevanje pojačava aromatsku složenost.”

U skladu s time jedinstveni dokument mijenja se u točki 8.

21. Prijelazna mjera

Brišu se prijelazne mjere koje su istekle.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

22. Glavni elementi koje je potrebno kontrolirati

Glavni elementi koje je potrebno kontrolirati izmijenjeni su kako bi se njihov sadržaj pojednostavio.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

23. Adresa

Ažurirana je adresa INAO-a u specifikaciji proizvoda.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Touraine

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

4. Opis vina

Analitičke norme

Riječ je o mirnim bijelim, crnim i ružičastim vinima i o bijelim i ružičastim pjenušavim vinima. Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost mirnih bijelih, crnih i ružičastih vina iznosi 10 %.

Nakon pakiranja sve su serije vina sukladne sa sljedećim analitičkim normama:

— Sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u bijelim i ružičastim vinima iznosi najviše 4 grama po litri, a ukupna kiselost iznosi najmanje 3,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina.

— Crna vina imaju udio fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) koji ne prelazi 2 grama po litri. Kod crnih vina dovršena je malolaktična fermentacija. Sadržaj jabučne kiseline iznosi najviše 0,3 grama po litri.

— Bijela i ružičasta vina proizvedena bez pojačavanja i čija najmanja stvarna volumna alkoholna jakost iznosi 12,5 % imaju sadržaj fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) od najviše 6 grama po litri. U tom slučaju sadržaj ukupne kiselosti izražen kao vinska kiselina najviše je 1 gram po litri manji od sadržaja fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza).

Ta vina nakon pojačavanja ne premašuju sljedeću ukupnu volumnu alkoholnu jakost: 12,5 % za bijela, crna i ružičasta vina i 13 % za pjenušava bijela i ružičasta vina (ako je riječ o pojačanom moštu).

Za mirna bijela i ružičasta vina sadržaj hlapljivih kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima Zajednice. Za crna mirna crna vina ukupni sadržaj hlapljivih kiselina, ukupna kiselost i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

Za pjenušava ružičasta i bijela vina sadržaj hlapljivih kiselina, ukupna kiselost i ukupni sadržaj sumporova dioksida i ugljičnog dioksida utvrđeni su propisima Zajednice.

Svaka serija vina koje nije pakirano, a može nositi navod „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”) ima sadržaj hlapljivih kiselina od najviše 10,2 miliekvivalenata po litri.

Vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Touraine” puna su okusa, a pri kraju ostaju svježe i uravnotežene note.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Opis

Bijela vina, često svjetlozlatne boje, odlikuju se brojnim aromama, od nota koje podsjećaju na citruse ili egzotično voće pa sve do voćnih nota koje podsjećaju na bijelo cvijeće. Njihov okus na kraju ostavlja osjećaj svježine.

Ružičasta vina otvaraju se nježnim aromama koje mogu podsjećati na crni ribiz, egzotično voće ili agrume.

Crna vina proizvedena od sorte gamay N (vina s oznakom „gamay” ili vina s navodom „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”)) često su crvene boje poput trešnje i uglavnom se odlikuju toplima aromama sitnog šumskog voća na nježnoj taninskoj podlozi. Riječ je o uravnoteženim vinima koja su istodobno lagana i profinjena. Vina dobivena od mješavina ili samo od sorte cabernet franc N, zapadno od Toursa, elegantna su i snažna, dobre taninske strukture, a njihove arome objedinjuju crveno voće i crno voće, s bojama u rasponu od tamne rubin-crvene do intenzivne granat-crvene.

Bijela i ružičasta pjenušava vina temelje se na strukturi u kojoj prevladava kiselost kojoj vino duguje svoju svježinu i profinjenost. S vremenom ta kiselost može biti popraćena voćnim notama i aromom brioša.

5. Enološki postupci

a. Osnovni enološki postupci

— Za proizvodnju ružičastih vina zabranjena je upotreba enološkog ugljena, čistog ili umiješanog u pripravke;

— Za crna vina dopuštene su tehnike pojačavanja vina oduzimanjem vode, a najveća stopa djelomičnog koncentriranja u odnosu na upotrijebljenu količinu iznosi 10 %;

— Pjenušava vina proizvode se isključivo drugom fermentacijom u boci;

— Vina nakon pojačavanja ne premašuju sljedeću ukupnu volumnu alkoholnu jakost: 12,5 % za bijela, crna i ružičasta vina i 13 % za pjenušava bijela i ružičasta vina (ako je riječ o pojačanom moštu).

Uz te odredbe, u pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća sadnje vinove loze iznosi 4 500 trsova po hektaru, s razmakom između redova od najviše 2,1 metar. Razmak između trsova u istom redu iznosi najmanje 1 metar.

Vinova loza obrezuje se u skladu sa sljedećim tehnikama s najviše 11 pupova po trsu:

— ili rezidbom jednostruki Guyot, s najviše devet pupova po kraku za sortu sauvignon B i osam pupova po kraku za ostale sorte, i s najviše dva reznika;

— ili rezidbom na dva polukraka s najviše pet pupova;

— ili kratkom rezidbom (na četiri kraka), s najviše dva pupa po rezniku;

— ili kratkom rezidbom (rezidba u obliku kordonca Royat).

Bez obzira na način rezanja vinova loza može se rezati s dva dodatna pupa po trsu ako je u fenološkom stadiju, kada je izbilo 11 ili 12 listova, broj rodnih izdanaka u godini po trsu iznosi najviše 11.

b. Najveći prinosi

Bijela vina

72 hektolitra po hektaru

Crna i ružičasta vina

66 hektolitara po hektaru

Pjenušava vina

78 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina kao i berba grožđa, proizvodnja, razvoj, dozrijevanje i pakiranje pjenušavih vina odvijaju se na području sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.):

— Departman Indre-et-Loire: Amboise, Anché, Artannes-sur-Indre, Athée-sur-Cher, Avoine, Avon-les-Roches, Azay-le-Rideau, Azay-sur-Cher, Beaumont-en-Véron, Benais, Bléré, Bossay-sur-Claise, Bourgueil, Brizay, Candes-Saint-Martin, Cangey, Chambray-lès-Tours, Chançay, Chanceaux-sur-Choisille, La Chapelle-sur-Loire, Chargé, Cheillé, Chemillé-sur-Indrois, Chenonceaux, Chinon, Chisseaux, Chouzé-sur-Loire, Cinais, Cinq-Mars-la-Pile, Civray-de-Touraine, Coteaux-sur-Loire, Couziers, Cravant-les-Coteaux, La Croix-en-Touraine, Crouzilles, Dierre, Draché, Epeigné-les-Bois, Esvres, Fondettes, Francueil, Genillé, Huismes, L’Ile-Bouchard, Ingrandes-de Touraine, Joué-lès-Tours, Langeais (samo na nekadašnjem području općine Langeais, koja je postala glavna općina), Larçay, Lémeré, Lerné, Lignières-de-Touraine, Ligré, Limeray, Lussault-sur-Loire, Luynes, Luzillé, Marçay, Montlouis-sur-Loire, Montreuil-en-Touraine, Mosnes, Nazelles-Négron, Neuillé-le-Lierre, Noizay, Panzoult, Parçay-Meslay, Pocé-sur-Cisse, Pont-de-Ruan, Razines, Restigné, Reugny, Rigny-Ussé, Rivarennes, Rivière, La Roche-Clermault, Rochecorbon, Saché, Saint-Avertin, Saint-Benoît-la-Forêt, Saint-Etienne-de-Chigny, Saint-Germain-sur-Vienne, Saint-Martin-le-Beau, Saint-Nicolas-de-Bourgueil, Saint-Ouen-les-Vignes, Saint-Règle, Sainte-Maure-de-Touraine, Savigny-en-Véron, Savonnières, Sazilly, Seuilly, Souvigny-de-Touraine, Tavant, Theneuil, Thilouze, Thizay, Tours, Vallères, Véretz, Vernou-sur-Brenne, Villaines-les-Rochers, Vouvray;

— departman Loir-et-Cher: Angé, Blois, Chailles, Châteauvieux, Châtillon-sur-Cher, Chaumont-sur-Loire, Chémery, Chissay-en-Touraine, Choussy, Contres, Couddes, Couffi, Faverolles-sur-Cher, Mareuil-sur-Cher, Méhers, Mesland, Meusnes, Monteaux, Monthou-sur-Bièvre, Monthou-sur-Cher, Montrichard Val de Cher, Noyers-sur-Cher, Oisly, Pontlevoy, Pouillé, Rilly-sur-Loire, Saint-Aignan, Saint-Georges-sur-Cher, Saint-Julien-de-Cheédon, Saint-Romain-sur-Cher, Sassay, Seigy, Soings-en-Sologne, Thenay, Thésée, Valaire, Valencisse (za područje delegiranih općina Chambon-sur-Cisse i Molineuf) Vallières-les-Grandes, Valloire-sur-Cisse (za područje delegirane općine Chouzy-sur-Cisse), Veuzain-sur-Loire (za područje delegirane općine Onzain).

7. Glavne sorte vinove loze

Orbois B

Sauvignon gris G – Fié gris

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Cot N – Malbec

Gamay N

Pinot noir N

Grolleau N

Grolleau gris G

Meunier N

Pineau d’Aunis N

Pinot gris G

Chardonnay B

Chenin B

8. Opis povezanosti

(a) Opis prirodnih čimbenika koji pridonose povezanosti

Zemljopisno područje blago je valovita visoravan na jugozapadu pariške kotline i podudara se s područjem stjecišta rijeka Cher, Indre i Vienne s rijekom Loire. Vinogradi, zasađeni na stotinjak kilometara, raspoređeni su duž dolina, osim vinorodnog područja Sologne na istoku, čiji su vinogradi na visoravni smješteni između rijeka Cher i Loire.

Zemljopisna područja dodatnih zemljopisnih naziva „Amboise” i „Mesland” prostiru se središtem dolina koje se od zapada do istoka nižu duž regije Val de Loire, dok zemljopisno područje dodatnog zemljopisnog naziva „Azay-le-Rideau” omeđuje dolinu rijeke Indre. Donji dio doline rijeke Cher područje je dodatnog zemljopisnog naziva „Chenonceaux”, dok dodatni zemljopisni naziv „Oisly” zauzima istočnu visoravan smještenu između rijeka Loire i Cher.

Nadmorska visina rijetko prelazi 100 metara ili 120 metara na području 143 općina koje čine zemljopisno područje.

Vina se proizvode od grožđa s čestica koje su strogo i jasno razgraničene, u skladu s povijesnim proizvodnim središtima. Među tim česticama razlikuju se: — čestice čija tla potječu od kremenaste gline, s primjesama pijeska iz razdoblja miocena, a lokalno se nazivaju „bournais perrucheux”, – čestice čija su se tla razvila na kremenastim glinama ili „perruches”, ili s glinasto-vapnenačkima kamenitima tlima, nastalima od vapnenca, a lokalno se nazivaju „aubais”; ta su tla topla i propusna, a nalaze se na prvim padinama ili „obroncima” dolina; — čestice na kojima su dolinska tla, položene na terase starih aluvijalnih naslaga, koje se lokalno nazivaju „graviers”.

Zemljopisno područje odlikuje se oceanskom klimom, s time da njezin utjecaj izrazito slabi kako se ide prema istočnom dijelu zemljopisnog područja u visini meridijana Toursa. O slabljenju tog utjecaja svjedoče temperature i padaline, koje na zapadu iznose približno 550 milimetara pa sve do 650 milimetara na istoku, i veći temperaturni raspon na istoku, što je izraženiji znak smanjenog utjecaja oceanske klime.

(b) Opis ljudskih čimbenika koji pridonose povezanosti

Ostaci stare preše otkrivene u općini Cheillé u blizini mjesta Azay-le-Rideau svjedoče da se vinova loza u pokrajini Touraine uzgaja od 2. stoljeća. Pod utjecajem Crkve uzgoj vinove loze doživio je istinski procvat od 8. do 12. stoljeća.

Prisutnost kraljevskog dvora u dolini rijeke Loire u 16. stoljeću (dvorac Chambord Chenonceau itd.) pridonosi znatnom razvoju proizvodnje kvalitetnih vina i ugleda određenih „vinograda”. Proizvodnja se razvija nakon donošenja edikta „Edit des vingt lieues” („Edikt o dvadeset liga”) kojim je zabranjen uzgoj vinove loze u blizini glavnog grada i pojavljuje se sorta „gamay” iz regije grada Lyona.

Prirodni prometni putovi, odnosno rijeke Loire i Cher, spontano su potaknuli trgovinu, razvoj i izvoz proizvoda zemljopisnog područja. Trgovina najboljim vinima razvila se ponajprije s Nizozemskom i Engleskom, preko carinskog prelaza Ingrandes-sur-Loire u blizini Nantesa. Ta su kvalitetna vina zatim prozvana „vinima mora” zbog toga što su dobro podnosila prijevoz.

U 18. stoljeću u donjem dijelu doline rijeke Cher, oko gradova Bléré, Thésée, Montrichard i Chenonceaux, razvio se vinograd. Nasadi vinove loze tog sektora opisani su prilikom poljoprivrednog istraživanja iz 12. godine prema republikanskom kalendaru (1804.). U „Tablici plana najrasprostranjenijeg vinograda na obroncima rijeke Cher” sorta „côt” predstavljena je kao glavna sorta „vrsta najrasprostranjenijeg nasada na obali rijeke Cher okrenutog prema jugu, a koji daje najkvalitetnije vino”.

Godine 1845. grof ODART u svojem je djelu „Ampélographie” jednako tako spomenuo sortu „cot N” kao sortu koja se najviše uzgaja na obalama rijeka Cher i Lot. Jules GUYOT, uvijek detaljan u svojim opisima, 1860. piše: „Središte sorte breton (cabernet franc N) nalazi se u Bourgueilu, između Chinona i Saumura, gdje daje izvrsna vina; ali nestaje kako idemo prema istoku regije, gdje sorte ,côt’, ,chardenet’, ,pinot noir’, ,beurot’ i ,meunier’ (...) prevladavaju u departmanu Loir-et-Cher...”

Nakon invazije filoksere područje proizvodnje vina „Touraine” obnovljeno je sortom koja je ponajprije dobivena novim cijepljenim sortama kao što su sorte gamay N i sauvignon B. Zemljopisno područje zatim se pomalo izgrađuje i obuhvaća sektore vina s dobrim mogućnostima u pogledu kvalitete, a netom prije početka Drugog svjetskog rata, 1939., priznata je kontrolirana oznaka izvornosti „Coteaux de Touraine”.

Godine 1953. konačno je prihvaćen naziv „Touraine”, uz mogućnost da se nadopuni dodatnim zemljopisnim nazivom „Azay-le-Rideau” za mali sektor u dolini rijeke Indre.

Godine 1955. priznati su dodatni zemljopisni nazivi „Amboise” i „Mesland”. Oni se odnose na dva sektora s tradicionalnim nasadima, osobito sa sortom chenin B.

Vinograd prekriva površinu od 8 000 hektara, a proizvođači, okupljeni u pet zadruga vinara, razvijaju proizvodnju vina dobivenih od sorti sauvignon B i gamay N, koje postaju poprilično poznate u ugostiteljstvu pod uobičajenim nazivima „sauvignon de Touraine” i „gamay de Touraine”.

Svjesni mogućnosti svojeg područja i svojih sorti, proizvođači iz doline rijeke Cher od 1985. uvode sorte cot N i sauvignon B na česticama prvih „obronaka”, dok u vinorodnom području Sologne sortu sauvignon B uzgajaju na česticama s pjeskovitim tlima.

Taj rad na istraživanju autohtonosti očituje se priznavanjem dodatnih zemljopisnih naziva „Chenonceaux” za bijela i crna vina s obronaka rijeke Cher i naziva „Oisly” za bijela vina vinorodnog područja Sologne.

Vinogradi 2009. pokrivaju površinu od 4 500 hektara koje obrađuje približno 800 proizvođača. Proizvedeno je približno 260 000 hektolitara vina, od čega više od 60 % bijelih vina. Mirna vina s kontroliranom oznakom izvornosti „Touraine” puna su okusa, a pri kraju ostaju svježe i uravnotežene note.

Bijela vina, često svjetlozlatne boje, odlikuju se brojnim aromama, od nota koje podsjećaju na citruse ili egzotično voće pa sve do voćnih nota koje podsjećaju na bijelo cvijeće. Njihov okus na kraju ostavlja osjećaj svježine.

Ružičasta vina otvaraju se nježnim aromama koje mogu podsjećati na crni ribiz, egzotično voće ili agrume. Ta ružičasta vina mogu nositi navod „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”) i tada se proizvode kako bi se konzumirala ubrzo u mjesecu nakon mjeseca proizvodnje.

Crna vina proizvedena od sorte gamay N (vina s oznakom „gamay” ili vina s navodom „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”)) često su crvene boje poput trešnje i uglavnom se odlikuju toplima aromama sitnog šumskog voća na nježnoj taninskoj podlozi. Riječ je o uravnoteženim vinima koja su istodobno lagana i profinjena. Vina dobivena od mješavina ili samo od sorte cabernet franc N, zapadno od Toursa, elegantna su i snažna, dobre taninske strukture, a njihove arome objedinjuju crveno voće i crno voće, s bojama u rasponu od tamne rubin-crvene do intenzivne granat-crvene.

Pjenušava vina Bijela i ružičasta pjenušava vina temelje se na strukturi u kojoj prevladava kiselost kojoj vino duguje svoju svježinu i profinjenost. S vremenom ta kiselost može biti popraćena voćnim notama i aromom brioša. Tijekom vremena prostrana riječna mreža koju čine Loire, Vienne, Cher i Indre oblikovala je brežuljkastu visoravan mekih stijena iz razdoblja tercijara i mezozoika. U srednjem vijeku pod utjecajem Crkve ljudi su zasadili vinograde duž tako ispresijecanih obronaka i na rubovima visoravni.

Blizina vodenih tokova već je u renesansi bila važan čimbenik koji je pogodovao izvozu vina „Touraine”. Tako su postojanje graničnog prijelaza Ingrandes-sur-Loire, odakle su se vina izvozila u Nizozemsku, i primjena edikta Edit des vingt lieues 1577. oblikovali vinogradarsko područje rijeke Loire i pogodovali proizvodnji kvalitetnih vina. Pod utjecajem klime u zapadnom dijelu zemljopisnog područja razvio se nasad koji se temelji na sortama chenin B i cabernet franc N dok se u istočnom dijelu zemljopisnog područja pretežito uzgajaju sorte sauvignon B, cot N i gamay N. Meridijan u Toursu označava tu prirodnu granicu. Određene sorte vinove loze prirodno su se nametnule u kontekstu raznolikosti vinogradarskih uvjeta kojima su proizvođači raspolagali.

U skladu s postojećom praksom razgraničeno područje čestica za berbu grožđa obuhvaća jedino čestice s propusnim tlima koja su se razvila ponajprije na tlima iz razdoblja turona i senona. Kremenasta glina, bogata silikatnim kamenjem, većim dijelom prekriva tla prijelaznih dolina. Ta kremenasta tla, koja prevladavaju na površini, imaju važnu ulogu u dozrijevanju time što povećavaju postotke izmjene topline u tlu. Navedene okolnosti uvelike pridonose kvaliteti bijelih i crnih vina. Sorta sauvignon B osobito se sadi na česticama s tlima „ perruches” i „aubuis”. Takve okolnosti temelj su potreban za ujednačenu zrelost tijekom godina. Vina dobivena od te sorte, na tim tlima i u toj klimi, svježa su i originalna. Godine 2009. čine dvije trećine proizvodnje vina kontrolirane oznake izvornosti. Sorta gamay N, crna sorta dobivena obnovom nakon invazije filoksere, ponajprije počiva na česticama s „kremenastim glinama”, a vina dobivena od nje voćna su i živahna.

Crna vina, koja se proizvode istočno od meridijana Toursa, temelje se na sorti cot N, dok zapadno od meridijana prevladava sorta cabernet franc N. Imaju dobru taninsku strukturu.

Na zemljopisnom području kontrolirane oznake izvornosti „Touraine”, kao primjer raznolikosti prirodnih okruženja, priznato je pet dodatnih zemljopisnih naziva, sa strožim pravilima proizvodnje.

„Amboise”

Visoravan s tlom od meke krede čini dosta istaknuti reljef s nadmorskom visinom do 80 do 100 metara. Raznovrsnost geopedoloških uvjeta omogućila je proizvođačima da za svaku sortu vinove loze koja se udomaćila pronađu uvjete koji toj sorti najbolje odgovaraju. Ružičasta vina voćna su i svježa, crna vina, koja imaju dobru taninsku strukturu, odlikuju se razvijenom aromatičnošću, u kojoj se ponajprije osjećaju note bobičastog voća, a bijela vina uglavnom su suha, iako ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere i nositi oznaku „polusuho”, „poluslatko” ili „slatko”. Taninska struktura crnih vina ublažava se dozrijevanjem. Kod bijelih vina to dozrijevanje pojačava aromatsku složenost.

„Azay-le-Rideau”

Zahvaljujući položaju između dolina rijeke Loire i Indre, vinograd uživa umjerenu klimu. Sorte grolleau N i chenin B uzgajaju se na uzvisinama i pjeskovito-šljunčanim zaravnima koje pogoduju proizvodnji elegantnih i svježih bijelih vina i voćnih ružičastih vina. U skladu s praksom, ružičasta vina obavezo se proizvode tehnikom izravnog prešanja prije fermentacije kako bi se postigla ta voćna nota. Bijela vina koja ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere elegantna su i mineralna.

„Chenonceaux”

Zemljopisno područje proteže se na obroncima obiju obala rijeke Cher. Sorte se sade na česticama s tlima obilježenima znatnom prisutnošću kremena. Bijelo vino odlikuje se uglavnom razvijenom aromatičnošću, s naglaskom na cvjetnim aromama (glog, akacija...) i na voćnijim notama (agrumi, suho voće...). Dozrijevanje, najmanje do 30. travnja godine koja slijedi nakon godine berbe, pruža im punoću i profinjenost. Crna vina imaju dobru taninsku strukturu. Odlikuju se razvijenom aromatičnošću u kojoj se ponajprije osjećaju note bobičastog voća. Dozrijevanje, najmanje do 31. kolovoza godine koja slijedi nakon godine berbe, doprinosi dobivanju vina sa složenim aromama i punim i nježnim taninima.

„Mesland”

Zemljopisno područje, smješteno na sjeveroistoku zemljopisnog područja kontrolirane oznake izvornosti „Touraine”, odgovara rubu visoravni okrenutom prema rijeci Loire. Zajedničko obilježje tih tala jesu prisutnost kremena i pijeska iz razdoblja miocena. Velik temperaturni raspon i zemljopisni položaj ističu rane sorte. Crna i ružičasta vina, većim dijelom dobivena od sorte gamay N, odlikuju se koncentriranim aromama sitna bobičastog voća. Bijela vina koja ponekad mogu sadržavati fermentabilne šećere odlikuju se složenom aromatičnošću, s cvjetnim aromama (glog, lipa, verbena...) i voćnijim norama (agrumi, kruška...). Kušanje često završava osjećajem svježine.

„Oisly”.

U srcu vinorodnog područja Sologne taj vinograd daje suha bijela vina samo od sorte sauvignon B, čiji se puni potencijal ostvaruje na kontinentalnim pjeskovitim i šljunčanim tlima i na takozvanim formacijama „de Sologne”, koje čine pijesak, glina i školjkovita zemlja. Klima zemljopisnog područja ističe kasnije suho razdoblje koje je najizraženije u regiji grada Toursa. To prirodno okruženje daje vina koja se odlikuju profinjenim i blagim aromama koje podsjećaju na agrume i bijelo cvijeće. Dozrijevanje, najmanje do 30. travnja godine koja slijedi nakon godine berbe, pruža im složenost.

Vino „Touraine”, nasljednik vinograda i dolina koje su opjevali kraljevi, jedna je od perjanica sjevernih vinograda, a njegovi živi kulturni krajolici, očuvani stoljetnim uzgojem vinove loze, pridonijeli su stavljanju Doline rijeke Loire na popis povijesne baštine UNESCO-a.

Pjenušava vina

Proizvodnja pjenušavih vina odvija se u prethodno opisanim okolnostima. Utvrdivši da vina stavljena u boce u podrumima ponekad prolaze kroz novu fermentaciju, proizvođači regije oko Toursa željeli su ovladati tom pojavom „prirodne druge fermentacije” i iskoristiti je. Tako su rođena vina koja se potrošačima od 19. stoljeća nude kao „pucketava”. Postojanje udubina u sedri tada je bio čimbenik pogodan za razvoj proizvodnje tih vina za koju su potrebni veliki prostori s umjerenom temperaturom za skladištenje i rukovanje.

Zahvaljujući iskustvu stečenom tijekom više od jednog stoljeća, proizvođači pjenušavih vina sada posjeduju znanje i iskustvo koji se savršeno pretaču u svoje kupaže. Originalnost područja bijelih vina očituje se obavezom da udio sorte chenin B ili orbois B iznosi 60 %. Dugotrajno dozrijevanje „u vodoravnom položaju” pridonosi razvoju aroma brioša i složenosti vina.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, utvrđeno odstupanjem za proizvodnju, izradu vina, kao i za proizvodnju, dozrijevanje i pakiranje pjenušavih vina, obuhvaća područja sljedećih općina (popis sastavljen na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika iz 2018.):

— Departman Indre: Faverolles-en-Berry, Fontguenand, Lye, La Vernelle, Veuil, Villentrois;

— Departman Indre-et-Loire: Bréhémont, La Chapelle-aux-Naux, Chaveignes, Chezelles, Crissay-sur-Manse;

— departman Loir-et-Cher: Candé-sur-Beuvron, Cheverny, Cormeray, Feings, Fougères-sur-Bièvre, Fresnes, Les Montils, Mont-près-Chambord, Ouchamps, Sambin, Selles-sur-Cher;

— Departman Maine-et-Loire: Brain-sur-Allonnes, Montsoreau.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

— Nazivu kontrolirane oznake izvornosti obavezno se dodaje oznaka „gamay”, u skladu s odredbama utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

— Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se nadopuniti nekim od sljedećih dodatnih zemljopisnih naziva, u skladu s pravilima utvrđenima u specifikaciji proizvoda: „Amboise”, „Azay-le-Rideau”, „Chenonceaux”, „Mesland”, „Oisly”.

— Naziv kontrolirane oznake izvornosti može se nadopuniti navodom „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”), u skladu s odredbama utvrđenima u specifikaciji proizvoda.

— Svi neobvezni navodi, čiju upotrebu u skladu s odredbama Zajednice mogu uređivati države članice, navode se na etiketama, slovima koja su visinom i širinom najviše dvostruko veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

— Slova u zemljopisnom nazivu „Val de Loire” visinom i širinom ne smiju biti veća od dvije trećine veličine slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Dodatni zemljopisni nazivi

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

— Dodatni zemljopisni nazivi „Amboise”, „Azay-le-Rideau” i „Mesland” obvezno se navode nakon naziva kontrolirane oznake izvornosti slovima koja visinom i širinom nisu veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

— Dodatni zemljopisni nazivi „Chenonceaux” i „Oisly” obvezno se navode ispod naziva kontrolirane oznake izvornosti slovima koja visinom i širinom ne smiju biti veća od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

— Bijela vina s dodatnim zemljopisnim nazivima „Amboise”, „Mesland” ili „Azay-le-Rideau” obvezno se na etiketama predstavljaju s navodom „polusuho”, u skladu s analitičkim normama utvrđenima za taj navod u ovoj specifikaciji proizvoda, i s navodom „poluslatko” ili „slatko”, koji odgovara sadržaju fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u vinu, kako je utvrđeno propisima Zajednice.

Označivanje

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

— Ružičasta vina s dodatnim zemljopisnim nazivoma „Mesland” obvezno se na etiketama predstavljaju s navodom „polusuho”, u skladu s analitičkim normama utvrđenima za taj navod u specifikaciji proizvoda, i s navodom „poluslatko” ili „slatko”, koji odgovara sadržaju fermentabilnih šećera (glukoza i fruktoza) u vinu, kako je utvrđeno propisima Zajednice.

— Na vinima koja mogu nositi navod „primeur” („rano”) ili „nouveau” („novo”) obvezno mora biti navedena godina berbe.

— Na oznaci vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti naziv manje zemljopisne jedinice: — ako je riječ o registriranoj lokaciji, — ako je ta jedinica navedena na izjavi o berbi.

— Oznaka „gamay” navodi se neposredno ispod naziva kontrolirane oznake izvornosti, slovima koja visinom i širinom smiju biti najviše za jednu trećinu manja od slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5f8c6cbf-bad9-4bba-9f9e-c780f349dfaf

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.