Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Inovativni financijski instrumenti u kontekstu razvoja poduzeća s društvenim učinkom”

(razmatračko mišljenje)

(2022/C 194/07)

Izvjestitelj: Giuseppe GUERINI Suizvjestiteljica: Marie-Pierre Le BRETON

Zahtjev za savjetovanje: Francusko predsjedništvo Vijeća Europske unije, 21.9.2021. Pravna osnova: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 13.12.2021. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 19.1.2022. Plenarno zasjedanje br.: 566 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 231/1/3

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozdravlja odluku francuskog predsjedništva Vijeća EU-a i poseban angažman francuskog Ministarstva gospodarstva financija i vlade u podupiranju provedbe akcijskog plana za socijalnu ekonomiju.

1.2. EGSO smatra da je važno razvijati inovativne financijske instrumente koji mogu imati pozitivne društvene učinke, prvenstveno djelovanjem organizacija socijalne ekonomije, ali i uključivanjem svih poduzeća koja nastoje ostvariti pozitivne društvene učinke. EGSO stoga cijeni i podržava odredbe Akcijskog plana za socijalnu ekonomiju, koji je Europska komisija predstavila 9. prosinca 2021., osobito u dijelu u kojem se predlaže poticanje stvaranja tržišta za ulaganja u socijalna poduzeća u Europi podupiranjem stvaranja novih instrumenata.

1.3. EGSO smatra da je priznavanje socijalne i lokalne ekonomije kao jednog od 14 ekosustava europske industrijske strategije u skladu s promicanjem ulaganja s društvenim učinkom te stoga pozdravlja to priznavanje.

1.4. EGSO smatra da je važno uvoditi i podupirati oblike ulaganja kojima je cilj ostvariti društvene učinke, stvoriti kvalitetna radna mjesta i privući privatne ulagače i novi kapital, ali preporučuje da ta ulaganja budu usmjerena na ostvarivanje dodatnih i multiplikacijskih učinaka i da nikad ne zamijene javne socijalne rashode za osnovne usluge.

1.5. EGSO se zalaže za to da se: i. unaprijed zajednički osmisle alati i pokazatelji za procjenu društvenog učinka za svaki projekt posebno, čime bi se jamčilo uzimanje u obzir posebnosti organizacija socijalne ekonomije, ii. utvrdi europska definicija društvenog učinka.

1.6. EGSO preporučuje da se ulaganja za ostvarivanje društvenih učinaka planiraju tako da se osigura ravnoteža između društvenog učinka (pozitivne promjene koje se ostvaruju ulaganjem), razine povrata (pouzdan i održiv povrat za ulagača) i razine rizika za socijalno poduzeće, čime bi se potaknulo jačanje socijalnog poduzetništva novim priljevom uloženog kapitala, poboljšanjem standarda transparentnosti i društvene odgovornosti te povećala sposobnost uključivanja poduzeća s društvenim učinkom i poduzeća socijalne ekonomije u europski gospodarski sustav.

1.7. EGSO cijeni inicijative koje je Europska komisija provela posljednjih godina, posebno one povezane s Programom za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), te pozdravlja činjenicu da program InvestEU ima posebna sredstva za jačanje europske socijalne infrastrukture.

1.8. Kako bi se države članice i Komisiju potaknulo na davanje novog poticaja tim inicijativama, EGSO smatra da je važno provoditi redovite analize na temelju kojih bi se detaljno mapirali različiti inovacijski sustavi i poduprlo financiranje s društvenim učinkom u državama članicama u cilju izgradnje zajedničke baze znanja i promicanja razmjene primjera dobre prakse.

1.9. EGSO smatra da je ključno na europskoj razini osnovati tijelo za političko usmjeravanje i tehničko praćenje inicijativa u području inovativnog financiranja socijalne ekonomije i poduzeća koja nastoje ostvariti ciljeve društvenog učinka.

2. Opće napomene

2.1. EGSO već dugi niz godina tvrdi da bi europske institucije i države članice trebale nastojati ojačati ulogu socijalne ekonomije u europskom kontekstu.

2.2. EGSO je nedavno u mišljenju ECO/533 ( 1 ) preporučio da bi u uniji tržišta kapitala trebalo u potpunosti uzimati u obzir različite oblike ulaganja s društvenim učinkom, posebno u području socijalne ekonomije.

2.3. U posljednjih deset godina informiranost o ulozi organizacija socijalne ekonomije i njezino priznavanje doveli su do toga da se stavlja sve veći naglasak na ulaganja s društvenim učinkom, koja bi trebala dodatno povećati već znatan potencijal poduzeća socijalne ekonomije u pogledu odgovornih i održivih inovacija i otvaranja radnih mjesta ( 2 )

2.4. U Europi raste potreba za uključivim i odgovornim financiranjem, stoga bi se Europska unija trebala obvezati na donošenje mjera i smjernica namijenjenih institucijama, poduzećima, financijskim fondovima, ali i sveučilištima, istraživačkim centrima, dionicima socijalne ekonomije i lokalnim zajednicama, kao nositeljima razvoja uključivijeg i održivijeg gospodarstva, o tome kako povećati potencijal socijalnog poduzetništva i utjecati na financiranje.

2.5. Brojne organizacije socijalne ekonomije pružaju osnovne usluge nužne, primjerice, kategorijama stanovništva u nepovoljnom položaju. Radi se o socijalnim i zdravstvenim uslugama, uslugama skrbi i obrazovanja te općenito svim uslugama koje su nužne da bi se ranjivim osobama omogućio dostojan život, prije svega jamčenjem odgovarajućih radnih uvjeta.

2.6. Zbog toga ulaganja s društvenim učinkom moraju biti usmjerena na postizanje dodatnih i multiplikacijskih učinaka u odnosu na javne politike, izbjegavajući pritom zamjenu javnih sredstava ulaganjima s društvenim učinkom, posebno za poduzeća koja doprinose socijalnim politikama usmjerenima na ranjive osobe.

2.7. Pandemija nas je suočila sa socijalnim problemima koji onemogućavaju postizanje ambicioznih ciljeva održive tranzicije (siromaštvo i nejednakost, poteškoće u integraciji migranata, nedovoljno uključivanje osoba s invaliditetom i nedostupno stanovanje za ranjive obitelji i mlade). Stoga je vrijeme da se podrži model gospodarskog rasta i poduzetnički sustav kojim se mogu promicati socijalni ciljevi, pri čemu promicanje kvalitetnog zapošljavanja mora biti prioritet.

3. Definicija inovativnih financijskih instrumenata

3.1. S obzirom na to da se EGSO slaže s odredbama Akcijskog plana za socijalnu ekonomiju koje se odnose na potrebu za uvođenjem inovativnih financijskih instrumenata kojima se nastoje razvijati poduzeća s društvenim učinkom i poduzeća socijalne ekonomije, EGSO smatra da je vrlo važno naglasiti da ti financijski instrumenti uključuju široku lepezu ulaganja koja se temelje na pretpostavci da privatni kapital može doprinijeti stvaranju pozitivnih socijalnih učinaka, koje bi uvijek trebalo smatrati prioritetom, i istodobno proizvesti gospodarsku korist.

3.2. Posebnost tih instrumenata stoga je upravo namjera s kojom ulagač nastoji postići socijalne ciljeve, stvarajući zajedničku imovinu i zajedničke vrijednosti tako što osigurava uravnotežen ekonomski povrat ulaganja, koji je uglavnom namijenjen ostvarivanju socijalnih ciljeva.

3.3. Aktivni dionici koji promiču i stvaraju te inovativne instrumente mogu biti poduzeća, organizacije i fondovi koji nastoje postići mjerljiv društveni učinak usklađen s gospodarskim koristima.

3.4. Ulaganja s društvenim učinkom moraju imati sljedeće elemente: — jasan i ciljan fokus na stvaranje pozitivnih društvenih učinaka; — pružanje potpore poduzećima koja su jasno definirana kao poduzeća socijalne ekonomije na temelju općeprihvaćenih definicija i objektivnih kriterija; — utvrđivanje razina očekivanja povezanih s pravednim, održivim i transparentnim ekonomskim povratom ulaganja, čak i kad bi on mogao biti niži od prosjeka tržišnog prinosa; — volja za ponovnim ulaganjem dijela imovine za poticanje drugih ulaganja namijenjenih postizanju socijalnih ciljeva; — mjerljiv učinak, koji je nužan kako bi se zajamčila transparentnost i primjereno poznavanje svrhe i ciljeva ulaganja; — kad su ulaganja namijenjena poduzećima socijalne ekonomije, na prvom bi mjestu trebala biti usklađenost s propisanim načelima i vrijednostima.

3.5. Ulaganja s društvenim učinkom trebala bi posebno biti namijenjena poduzećima koja se bave inovacijama i razvojem zajednice, koja se bez tih ulaganja ne bi mogla razvijati, a ponekad ni jamčiti građanima odgovarajuću razinu usluga, i trebala bi biti potencijalni pokretač uključivog gospodarskog rasta.

3.6. Ulaganja u poduzeća i organizacije čiji je cilj ostvariti društveni učinak mogu poboljšati učinkovitost i djelotvornost javnih izdataka za socijalne, obrazovne i zdravstvene usluge te kulturu i poticati zapošljavanje zahvaljujući znatnijem sudjelovanju ulagača kako bi se dala potpora poduzetničkom ekosustavu koji povezuje održivost i društvenu odgovornost.

4. Složeno pitanje definicije poduzeća socijalne ekonomije

4.1. Iako se naglasak sve više stavlja na analizu i poznavanje poduzeća socijalne ekonomije i inovativnih financijskih instrumenata kojima se bolje može podupirati njihova uloga, potrebno je ukloniti još brojne prepreke kako bi se osiguralo da se, istodobno s poduzećima socijalne ekonomije, može razvijati jednako inovativan, odgovoran i održiv ekosustav financiranja, čime bi se omogućila stvarna i konkretna provedba istinski europskog gospodarskog modela koji bi bio u službi građana i poduzeća.

4.2. Među preprekama s kojima se suočavaju brojne organizacije socijalne ekonomije u pogledu potpunog pristupa inovativnim financijskim instrumentima (npr. sudjelovanje u fondovima privatnog vlasničkog kapitala, instrumenti kvazivlasničkog ulaganja te osigurani i dugoročni krediti) i usmjeravanju solidarnog financiranja u okviru štednji zaposlenika na socijalna poduzeća, uočavamo četiri područja u kojima je potrebno premostiti razlike, tj. potrebno je: — ukloniti nedostatke u pogledu informiranosti i ispraviti percepciju davatelja kredita, kao i pravne definicije i priznavanje posebne prirode njihove gospodarske naravi; — poboljšati kompetencije aktera u financijskom sektoru u području ocjenjivanja funkcioniranja organizacija socijalne ekonomije iz financijske perspektive; — podupirati osposobljavanje organizacija socijalne ekonomije kako bi se poboljšale njihove ekonomske i financijske vještine; — poboljšati informiranost organizacija socijalne ekonomije, što će im omogućiti da upotrebljavaju financijske instrumente, čime će se smanjiti stopa neiskorištenosti.

4.3. Kad je riječ o prvoj točki, EGSO se nada da će akcijski plan za socijalnu ekonomiju biti prilika da se europske institucije i države članice potaknu da usvoje definiciju koja će biti prihvatljiva i za javne i za financijske institucije Europske unije. Naime, postoji sve veća potreba za tim kako bi se zajamčio potpuni pristup tržištu kapitala, među ostalim i mjerama nefinancijske potpore za jačanje kompetencija aktera uključenih u ulaganja s društvenim učinkom.

4.4. U tom pogledu EGSO smatra da bi se ulozi socijalne ekonomije za privlačenje ulaganja s društvenim učinkom u Europi ( 3 ) trebala isto tako posvetiti veća pozornost u akcijskom planu za uniju tržišta kapitala za građane i poduzeća.

4.5. Kad je riječ o povećavanju kapaciteta za ocjenjivanje inovativnih socijalnih ulaganja, smatramo da financijski subjekti u prevelikom broju slučajeva ocjenjuju organizacije socijalne ekonomije kao visokorizične jednostavno zato što primjenjuju alate za ocjenjivanje koji se općenito upotrebljavaju za druge vrste poduzeća, zbog čega se narušava kategorizacija jer se podcjenjuju specifične dimenzije socijalne ekonomije kao što su društveni i ljudski kapital, ugled, društvena uloga i društveni konsenzus, naglasak na ciljevima od javnog interesa i kapacitet za stvaranje zajedničkih dobara. To bi se moglo opisati kao pretjerana mjera zbog nepostojanja instrumenata za ocjenjivanje svrhe.

4.6. Prioritet organizacija socijalne ekonomije jest provedba socijalnih, obrazovnih i okolišnih ciljeva. Taj socijalni cilj mora biti u potpunosti usklađen s gospodarskim i financijskim zahtjevima, što je jedna od poluga održivosti tih organizacija i što iziskuje potporu aktivnostima osposobljavanja i jačanja vještina osoblja u gospodarskim i financijskim pitanjima.

5. Inovativni financijski instrumenti i socijalne taksonomije

5.1. U posljednjih deset godina došlo je do znatnog razvoja financijskih instrumenata namijenjenih socijalnim poduzećima ( 4 ) , ali još uvijek ima prostora za daljnji razvoj i omogućavanje boljeg ispunjavanja potreba socijalnih poduzeća te poticanja njihova širenja na unutarnjem tržištu. EGSO smatra da je važno da njihovo širenje bude popraćeno razvojem kulture ocjenjivanja u svim organizacijama i osmišljavanjem, prije svega u akademskoj zajednici, alata za ocjenjivanje specifičnih za socijalnu ekonomiju.

5.2. Europska komisija je između 12. lipnja i 27. kolovoza 2021. pokrenula savjetovanje na temu socijalne i okolišne taksonomije. U tom pogledu ESGO ističe da je nužno izbjeći stvaranje konkurencije ili još većeg jaza između okolišne i socijalne taksonomije.

5.3. Razvoj jedinstvenog modela taksonomije (socijalnog i okolišnog) optimalno je rješenje upravo zbog uske povezanosti socijalnih i okolišnih ciljeva, ali da bi bio izvediv i fleksibilan, njime se ne bi smjelo stvarati veliko opterećenje za poduzeća.

5.4. Poduzeća socijalne ekonomije u suštini su utemeljena u lokalnim zajednicama u kojima je najvažnija participativna dimenzija te se ističu i po svojem društvenom angažmanu koji obuhvaća otvaranje radnih mjesta, pružanje potpore i zadržavanje na radnom mjestu, pravednu politika primitaka i jednakost na radnome mjestu. Razlog tomu je i činjenica da poduzeća socijalne ekonomije u suštini imaju participativnu upravljačku strukturu koja se temelji na kriterijima demokracije, otvorenosti i transparentnosti. Ti bi se aspekti trebali uzeti u obzir i posebno poticati u okviru socijalne taksonomije.

5.5. Socijalna taksonomija trebala bi doprinijeti usmjeravanju financiranja u svrhu upotpunjavanja javnih sredstava koja često nisu dovoljna za potporu politikama socijalne uključivosti. No socijalno financiranje nikad ne bi smjelo zamijeniti ulogu institucija, zakona i javnih politika čiji je cilj poštovanje socijalnih prava, uklanjanje nejednakosti i borba protiv diskriminacije.

5.6. Budući da se konkretno radi o uslugama od javnog interesa, te bi se usluge trebale financirati javnim sredstvima, koja privatni kapital može samo nadopuniti. Poduzeća s društvenim učinkom imaju ključnu ulogu u društvu i zbog toga se ulaganja koja su im namijenjena moraju u najvećoj mogućoj mjeri temeljiti na stabilnim financijskim sredstvima i strpljivom kapitalu. Treba imati na umu da se socijalni ciljevi ostvaruju tijekom duljeg vremenskog razdoblja.

5.7. Trebalo bi izbjeći situaciju da se mjerenjem i metodama mjerenja nagrađuju sektori koji su lakše mjerljivi i u kojima je dostupno više sredstava ili više podataka na štetu područja u kojima je objektivno mjerenje složenije ili je teže pronaći podatke. Suradnja između javnog, privatnog i socijalnog sektora nužna je za uspjeh socijalnih ulaganja. Suradnja socijalnog sektora ključna je kako bi se odredio redoslijed prioriteta jer djelatnici u tom sektoru rade na terenu i upoznati su s potrebama.

6. Prijedlozi utemeljeni na primjerima dobre prakse s terena

6.1. Posljednjih je godina, na poticaj Inicijative za socijalno poduzetništvo iz 2011., Europska komisija donijela razne inicijative, izravno i putem Europskog investicijskog fonda, za potporu socijalnim inovacijama i povećanje pristupa financiranju za organizacije socijalne ekonomije. Posebno su zanimljivi razni instrumenti koji se financiraju iz Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI): EaSI Funded, EaSI Debt, EaSI Guarantee, EaSI Capacity Building i EFSI Equity Social Impact (Socijalni učinak vlasničkog kapitala EFSU-a). Za buduće programiranje obećavajuće su i socijalne inicijative predviđene programom InvestEU, osobito ako se, kako je najavljeno u Akcijskom planu za socijalnu ekonomiju, uvedu posebne inovacije za promicanje socijalnih ulaganja.

6.2. Kako bi se promicao ekosustav koji je pogodan za socijalna ulaganja, EGSO smatra da je važno da se, u okviru provedbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost koje države članice planiraju provesti s pomoću financijskih sredstava iz instrumenta Next Generation EU, može poduzeti određen broj konkretnih mjera, čiji su primjeri navedeni u nastavku.

6.3. U mnogim su zemljama provedeni eksperimenti usmjereni na uvođenje i potvrđivanje mehanizama financiranja prema načelu „isplate prema rezultatima” (engl. „pay by result”). U Francuskoj je to, na primjer, učinjeno ugovorima s društvenim učinkom, pri čemu se posebna pozornost posvećuje modelima „sredstava prema ishodu” (engl. „outcome funds”) koji uključuju privatne ulagače koji žele uložiti sredstva za politike dogovorene s vladom, posebno u području socijalnih politika, čija je isplata povezana s postizanjem očekivanih rezultata. Promicanje takvih praksi mora se temeljiti na prethodnoj procjeni kojom bi se trebali utvrditi mogući načini zlouporabe kao što su prijenos kapaciteta na poduzeća izvan područja socijalne ekonomije ili moguća povlačenja preuzetih obveza država.

6.4. Među najboljim je primjerima vrlo zanimljiva praksa koju je razvila finska vlada, koja je osnovala „Centar stručnosti za ulaganja s učinkom”. Taj je centar posrednik za pružanje tehničke i stručne pomoći akterima koji namjeravaju ulagati s društvenim učinkom.

6.5. Te inicijative potvrđuju da je važno poticati uspostavljanje, razvoj i dostupnost fondova s učinkom, fondova fondova ili drugih financijskih instrumenata kojima se financiraju inicijative poduzeća socijalne ekonomije, osobito usmjeravanjem sredstava iz fondova kao što su InvestEU ili Fond za pravednu tranziciju kako bi se isto tako mogli promicati oblici zajedničkog ulaganja (vlasnički kapital), sufinanciranja (kredit) i kreditnih jamstva za operacije na otvorenom tržištu.

6.6. Potrebno je poboljšati kapacitete institucija EU-a i država članica za prikupljanje i analizu podataka potrebnih kako bi se pokazalo da je vjerojatnost neispunjavanja obveza za financiranje socijalnih poduzeća i infrastruktura u prosjeku niža od vjerojatnosti neispunjavanja obveza za bankovne kredite te na taj način ostvarilo priznavanje stupnja apsorpcije vlasničkog kapitala kojima se uzima u obzir socijalna vrijednost te vrste financiranja.

6.7. EGSO je već podržao pomoćne faktore u Uredbi o kapitalnim zahtjevima ( 5 ) , posebno ekološke i socijalne, kako bi se smanjila apsorpcija kapitala koji banke izdvajaju za kredite za financiranje poduzeća socijalne ekonomije.

6.8. Svakako je važno istaknuti ulogu alternativnih i etičkih banaka u mnogim europskim zemljama u promicanju financiranja usmjerenog na socijalne i ekološke ciljeve, koje su u nekim slučajevima dovele do investicijskih fondova ili poduzeća za upravljanu štednju čiji je cilj ulaganje u socijalni i ekološki sektor.

6.9. Porezni aranžmani kojima se olakšavaju ulaganja u socijalnu ekonomiju mogli bi biti korisni za poticanje i izdavatelja i primatelja, čime bi se mogao pokazati doista postignuti socijalni učinak.

6.10. Isto je tako ključno ohrabrivati i poticati strpljivi kapital kao što su dvije vrste vrijednosnih papira – „obveznice udruženja” i „participativne obveznice” (fr. „titres associatifs” i „titres participatifs”) – kojima se jača vlasnički kapital udruženja i zadruga. Nadalje, kako bi se potaknula ulaganja u poduzeća socijalne ekonomije, poticajni propisi kojima bi se olakšala uporaba tih inovativnih alata bili bi korisni i upraviteljima mirovinskih fondova.

6.11. Važno je i da se, po uzoru na iskustvo u Francuskoj sa zakonski reguliranim izdvajanjem salda regulirane bankovne štednje i fondova za solidarnu štednju zaposlenika za poduzeća socijalne ekonomije, poduzeća sa socijalnim učinkom i fondove solidarnosti, promijene propisi o financijskim fondovima solidarnosti kako bi se optimizirala razina izdvajanja sredstava za socijalna poduzeća i stvorio kapacitet za dodatna ulaganja u vlasnički ili kvazivlasnički kapital.

6.12. Među primjerima dobre prakse koje primjenjuju poduzeća socijalne ekonomije, a posebno zadruge, jesu one kojima se poduzeća u poteškoćama nastoje prenijeti radnicima organiziranima u obliku zadruge, poznate i kao „preuzimanje poslovanja od strane zaposlenika” ( 6 ) , koje se provode u Francuskoj, Italiji i Španjolskoj s pomoću aranžmana financiranja, stvaranjem posebnih uzajamnih fondova, koji uključuju sudjelovanje u kapitalu i sufinanciranje daljnje poslovne aktivnosti zajedno s radnicima osnivanjem zadruge.

Bruxelles, 19. siječnja 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) SL C 155, 30.4.2021., str. 20.

(2) SL C 286, 16.7.2021., str. 13.

(3) Unija tržišta kapitala za građane i poduzeća – novi akcijski plan (COM(2020) 590 final).

(4) Opća analiza dostupna je u publikaciji Europske komisije „Priručnik za socijalno financiranje”: https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515.

(5) SL L 176, 27.6.2013., str. 1.

(6) Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges (Prijenos poduzeća na zaposlenike primjenom zadružnog modela u Europi: prilike i izazovi), CECOP, 2013.