P9_TA(2022)0288

Akcijski plan EU-a za socijalnu ekonomiju

Rezolucija Europskog parlamenta od 6. srpnja 2022. o akcijskom planu EU-a za socijalnu ekonomiju (2021/2179(INI))

(2023/C 47/12)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2021. naslovljenu „Izgradnja gospodarstva za ljude: akcijski plan za socijalnu ekonomiju” (COM(2021)0778),

— uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD), koju su potpisali i ratificirali EU i sve njegove države članice, a posebno njezin članak 27. o radu i zapošljavanju,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. listopada 2020. naslovljenu „Unija jednakosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (COM(2020)0620) i Preporuku Vijeća od 12. ožujka 2021. o jednakosti, uključivanju i sudjelovanju Roma (2021/C 93/01),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljenu „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva” (COM(2021)0500),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 22. studenoga 2016. naslovljenu „Budući predvodnici u Europi: inicijativa za novoosnovana i rastuća poduzeća” (COM(2016)0733),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. listopada 2011. naslovljenu „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (COM(2011)0682),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. veljače 2004. o promicanju zadruga u Europi (COM(2004)0018),

— uzimajući u obzir Program vještina za Europu od 1. srpnja 2020. za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost,

— uzimajući u obzir Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi (1) (Direktiva o javnoj nabavi),

— uzimajući u obzir Socijalnu obvezu iz Porta, koju su potpisali portugalsko Predsjedništvo Vijeća, predsjednik Europskog parlamenta te predstavnici socijalnih partnera i organizacija civilnog društva,

— uzimajući u obzir Izjavu iz Porta od 8. svibnja 2021. koju je odobrilo Europsko vijeće,

— uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o temi „Promicanje socijalne ekonomije kao ključnog pokretača gospodarskog i socijalnog razvoja u Europi”,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. siječnja 2022. naslovljeno „Inovativni financijski instrumenti u okviru razvoja poduzeća s društvenim učinkom”,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2021. naslovljeno „Uloga socijalne ekonomije u otvaranju radnih mjesta i provedbi europskog stupa socijalnih prava”,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 22. rujna 2016. naslovljeno „Vanjska dimenzija socijalne ekonomije”,

— uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 23. prosinca 2009. naslovljeno „Različiti oblici poduzeća” (2009/C 318/05),

— uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 1. srpnja 2021. naslovljeno „Akcijski plan za socijalnu ekonomiju” (CDR 5860/2020),

— uzimajući u obzir sažetak politike Europske komisije i Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) iz 2022. naslovljeno „Optimalno iskorištavanje doprinosa socijalne ekonomije kružnom gospodarstvu”,

— uzimajući u obzir Smjernice za lokalne vlasti o politikama socijalne i solidarne ekonomije koje je 2021. objavio Istraživački institut Ujedinjenih naroda za društveni razvoj,

— uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju od 4. travnja 2019. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom socijalnom fondu plus (ESF+) (2),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. veljače 2022. s preporukama Komisiji o statutu za europska prekogranična udruženja i neprofitne organizacije (3),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (4),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. srpnja 2021. o starenju Starog kontinenta – mogućnosti i izazovi povezani s politikom starenja poslije 2020. (5),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o Programu vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost (6),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. listopada 2018. o ulozi financijskog sudjelovanja radnika u poticanju zaposlenosti i ponovnom aktiviranju nezaposlenih (7),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. studenoga 2020. o snižavanju stopa beskućništva u EU-u (8),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. srpnja 2018. s preporukama Komisiji o Statutu za socijalna i solidarna poduzeća (9),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. rujna 2015. o socijalnom poduzetništvu i socijalnim inovacijama u borbi protiv nezaposlenosti (10),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o doprinosu zadruga prevladavanju krize (11),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. srpnja 2013. o Prijedlogu uredbe Vijeća o statutu europske zaklade (12),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2013. s preporukama Komisiji o statutu europskog uzajamnog društva (13),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. studenoga 2012. naslovljenu „Inicijativa socijalnog poslovanja – stvaranje povoljne klime za socijalna poduzeća, ključne dionike u socijalnoj ekonomiji i inovacijama” (14),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. veljače 2009. o socijalnoj ekonomiji (15),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. ožujka 1987. o neprofitnim udruženjima u Europskim zajednicama (16),

— uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir mišljenje Odbora za regionalni razvoj,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0192/2022),

A. budući da socijalna ekonomija obuhvaća različite vrste privatnih subjekata, neovisnih o javnim tijelima, kao što su zadruge, uzajamna društva, udruge (uključujući dobrotvorne organizacije), zaklade, socijalna poduzeća i drugi pravni oblici, koje sve karakteriziraju drugačija operativna i organizacijska načela i značajke, kao što je načelo da ljudi dolaze prije svega te da su socijalne i ekološke svrhe važnije od profita, kao i ponovno ulaganje većine dobiti/viška u održivost subjekta i opći interes pružanja robe i usluga njihovim članovima ili društvu u cjelini te demokratsko ili participativno upravljanje;

B. budući da, iako postoji potreba za mehanizmima prikupljanja usporedivih podataka o sektoru socijalne ekonomije u zemljama EU-a, socijalna ekonomija obuhvaća 2,8 milijuna subjekata u Europskoj uniji i zapošljava otprilike 13,6 milijuna radnika (između 0,6 % i 9,9 % radne snage, ovisno o zemlji) prema SEAP-u; budući da se broj subjekata socijalne ekonomije i stopa zaposlenosti u tom sektoru u EU-u razlikuju s obzirom na definiciju subjekta socijalne ekonomije, procjene i nacionalne statistike; budući da više od trećine plaćenih poslova u sektoru socijalne ekonomije pripada sektoru socijalnih usluga; budući da socijalna ekonomija pruža neiskorišteni potencijal otvaranja radnih mjesta te je važan alat za borbu protiv socijalne isključenosti i siromaštva, među ostalim putem inicijativa za aktivno zapošljavanje uspostavljenih u nekoliko država članica, kao što su područja nulte dugotrajne nezaposlenosti; budući da bi Komisija trebala popisati i mapirati trenutačne inicijative radi boljeg razumijevanja njihova funkcioniranja i učinkovitosti te u cilju razmjene najboljih praksi s državama članicama;

C. budući da je načelo supsidijarnosti jedna od okosnica funkcioniranja Europske unije; budući da je socijalna ekonomija jedno od najboljih primjera njegove primjene;

D. budući da je socijalna ekonomija imala važnu ulogu u ublažavanju i rješavanju kratkoročnih i dugoročnih posljedica bolesti COVID-19 na socijalno tržište, društvo i gospodarstvo EU-a te je potaknula i doprinijela socijalnoj i gospodarskoj otpornosti zahvaljujući održivosti tog modela;

E. budući da socijalna ekonomija pridonosi sustavima socijalne skrbi koji dobro funkcioniraju te ima koristi od njih; budući da su, međutim, državna i javna tijela ta koja imaju krajnju odgovornost za osiguravanje univerzalnog, cjenovno pristupačnog i jednakog pristupa građana visokom standardu javnih usluga i blagostanja; budući da organizacije socijalne ekonomije imaju komplementarnu ulogu, koju bi trebale i dalje obavljati, ali nisu zamjena za pružanje usluga najviše razine koje provode državna ili regionalna javna tijela;

F. budući da su subjekti socijalne ekonomije pokazali veliku otpornost i inovacije u suočavanju s teškim okolnostima, ali su se suočili s poteškoćama tijekom pandemije bolesti COVID-19, kao što su pad aktivnosti, ograničene novčane rezerve ili potreba za premještanje poslovnih aktivnosti na internet;

G. budući da su novi ekološki, gospodarski i socijalni izazovi, koji su postali još hitniji zbog pandemije, potaknuli dublje razmišljanje o ulozi socijalne ekonomije;

H. budući da subjekti socijalne ekonomije imaju dugu, ali heterogenu povijest u većini država članica, od kojih je većina donijela posebne zakone u tom području; budući da su se subjekti socijalne ekonomije etablirali kao ključni društveni i gospodarski akteri koji mogu imati važnu ulogu na tržištu; budući da se još uvijek suočavaju sa znatnim preprekama koje ometaju njihov gospodarski i ukupni društveni učinak; budući da države članice trebaju usvojiti posebno zakonodavstvo radi svladavanja tih prepreka i omogućavanja konsolidacije i razvoja socijalne ekonomije te kako bi osigurale da se subjekti socijalne ekonomije mogu učinkovito natjecati u svim gospodarskim sektorima;

I. budući da organizacije socijalne ekonomije djeluju u ključnim sektorima, kao što su zdravstvo, dugotrajna skrb, socijalno i strukovno osposobljavanje te obrazovanje, kultura i promicanje kulturne baštine, napredne tehnologije, smještaj, slobodno vrijeme, kružno gospodarstvo, obnovljiva energija i gospodarenje otpadom; budući da su na temelju svojeg lokalnog ukorjenjivanja te socijalnog i integrirajućeg karaktera sastavni dio europskog socijalnog modela;

J. budući da je socijalna ekonomija ključna sastavnica socijalne tržišne ekonomije EU-a i pokretač provedbe europskog stupa socijalnih prava i njegovih ciljeva; budući da organizacije socijalne ekonomije imaju ulogu u ažuriranoj industrijskoj strategiji (17) jer postavljaju temelje za održivije i otpornije gospodarstvo EU-a koje nikoga ne ostavlja zakinutim;

K. budući da digitalna tranzicija pruža mnoge mogućnosti za socijalnu ekonomiju; budući da akteri u socijalnoj ekonomiji trebaju osposobljavanje kako bi držali korak s brzim i konkurentnim digitalnim tržištima;

L. budući da su subjekti socijalne ekonomije tradicionalno imali važnu ulogu u integraciji i zapošljavanju radnika u nepovoljnom položaju te u pružanju usluga tim radnicima, posebno osobama s invaliditetom, među ostalim putem socijalnih poduzeća za radnu integraciju u okviru Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom, čime su poboljšali njihovo blagostanje i mentalno zdravlje;

M. budući da se sektor socijalnih usluga, koji je dio socijalne ekonomije, suočava s izazovima kao što su niske plaće i nesigurni radni uvjeti, koje treba učinkovito rješavati;

N. budući da zadruge mogu imati ulogu u demokratizaciji digitalnog rada, primjerice stvaranjem platformi rada u vlasništvu radnika;

O. budući da više od 82,2 milijuna volontera ima aktivnu i temeljnu ulogu u socijalnoj ekonomiji (18); budući da je volontiranje važno za mlađu generaciju i za starije osobe, za koje u nekim slučajevima predstavlja važnu priliku za obavljanje aktivne uloge u društvu;

P. budući da je trenutačna situacija izazvana ratom u Ukrajini pokazala važnost lokalnih zajednica i solidarnosti u Europskoj uniji i zemljama koje graniče s Ukrajinom; budući da općenito u tim zemljama socijalna ekonomija nije dobro razvijena; budući da je veća uključenost poduzeća socijalne ekonomije mogla predstavljati veliku prednost u koordiniranju potpore za izbjeglice iz Ukrajine;

Q. budući da socijalna ekonomija ima važnu ulogu u promicanju uključive zelene i digitalne tranzicije;

R. budući da je Parlament u prethodnim rezolucijama naglasio važnost omogućavanja razvoja prekograničnih aktivnosti i pristupa unutarnjem tržištu uzajamnim društvima, udrugama i zakladama;

S. budući da pravni i politički okvir kojim se na odgovarajući način štite i promiču radničke zadruge, skup mjera politike usmjerenih na olakšavanje prijenosa poduzeća na zaposlenike i visoka razina organizacije i konsolidacije radničkih zadruga u organizacijama/savezima pridonose uspješnim prijenosima poduzeća na zaposlenike;

T. budući da model socijalne ekonomije ima velik potencijal da bude dostupan najranjivijim zajednicama koje su u najnepovoljnijem položaju, kao što su Romi, pritom znatno poboljšavajući njihov pristup pravima, resursima i uslugama te njihovo stručno, društveno i građansko sudjelovanje;

U. budući da ulagači smatraju da su organizacije socijalne ekonomije visokorizične (19);

1. pozdravlja akcijski plan Komisije za socijalnu ekonomiju (SEAP), njegova vodeća načela kojima se definira socijalna ekonomija, politički poticaj koji pruža razvoju socijalne ekonomije i mnoštvo najavljenih mjera; napominje, međutim, da bi se određeni aspekti povezani sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima u socijalnoj ekonomiji mogli dodatno ojačati;

2. ističe mnoštvo ciljeva socijalne ekonomije i važnu ulogu koju ona ima u poboljšavanju otpornosti ekonomije, osiguravanju pravednog prelaska, smanjenju nejednakosti, pružanju prilika za kvalitetno zapošljavanje ranjivim skupinama, promicanju neovisnog života, povećavanju osjećaja zajedništva, borbi protiv depopulacije i jačanju razvoja ruralnih područja, provedbi načela europskog stupa socijalnih prava i postizanju uzlazne socijalne konvergencije;

3. potiče države članice da iskoriste programe sektora socijalne ekonomije kako bi provele načela europskog stupa socijalnih prava;

4. konstatira da je kriza prouzročena pandemijom bolesti COVID-19 dovela do izražaja ključnu ulogu organizacija socijalne ekonomije u pružanju pomoći građanima pri suočavanju s brojnim poteškoćama, čime se jamči socijalna kohezija, te je ukazala na njihovu relevantnost i otpornost;

5. smatra da su intervencije EU-a i država za promicanje razvoja socijalne ekonomije posebno važne u trenutačnom kontekstu u kojem je, zbog posljedica gospodarske i socijalne krize uzrokovane COVID-om 19, potrebno iskoristiti puni potencijal socijalne ekonomije u svrhu gospodarskog oporavka, promicanja socijalnog poduzetništva i stvaranja kvalitetnih radnih mjesta; naglašava da subjekti socijalne ekonomije imaju ključnu ulogu u poboljšanju otpornosti ekonomije i društva nakon pandemije bolesti COVID-19;

6. ističe da je, unatoč tome što je socijalna ekonomija velik izvor gospodarskog rasta i novih radnih mjesta, potrebno učiniti više kako bi se promicao taj model, među ostalim načela solidarnosti, socijalne uključenosti i socijalnih ulaganja na kojima se model temelji; stoga potiče Komisiju i države članice, kao i regionalna i lokalna tijela, da pojačaju napore za dodatno promicanje socijalne ekonomije i uvrste dimenziju socijalne ekonomije u relevantne politike, programe i prakse, poput onih relevantnih za trenutačne tranzicije kao što su zelene i digitalne tranzicije na razini Unije, ali i na svjetskoj razini putem vanjskog djelovanja EU-a;

7. potiče države članice da podrže aktere socijalne ekonomije u razvoju programa za socijalne inovacije kojima se poboljšava razvoj i pružanje socijalnih usluga te kojima se poboljšava dostupnost usluga najranjivijim osobama, među ostalim osobama s invaliditetom i starijim osobama;

8. ponavlja svoje pozive ( 20 ) da se načelo „počnimo od malih” postavi kao vodeće načelo u izradi budućeg zakonodavstva i donošenju politika, bez oslabljivanja trenutačnih pravila, standarda i prava, kao što je zaštita okoliša i potrošača, kako bi se, s jedne strane, regulatornim okvirima pružala veća potpora mikro, malim i srednjim subjektima u njihovoj primjeni trenutačnih pravila i propisa, a s druge strane ojačao razvoj, održivost i rast socijalne ekonomije;

9. smatra da bi trebalo predložiti konkretne strategije i daljnje mjere za postizanje ciljeva SEAP-a, uzimajući u obzir nacionalno pravo i prakse; ističe da je potrebno dodatno razraditi međusobnu povezanost SEAP-a i drugih inicijativa EU-a, kao što su akcijski plan europskog stupa socijalnih prava, Europska strategija za osobe s invaliditetom ili Europska platforma za borbu protiv beskućništva; smatra da je potrebno utvrditi raspored za sve mjere uvrštene u SEAP, te za njihovo praćenje i evaluaciju, kako bi se relevantna tijela usmjerila u provedbu SEAP-a i osiguravanje usklađenosti politika;

10. naglašava da, djelujući u općem interesu, subjekti socijalnog gospodarstva stvaraju radna mjesta, nude društveno inovativne usluge i robu, pospješuju socijalnu uključenost te promiču održivije i lokalno gospodarstvo; ističe da je, kada uloga socijalne ekonomije u stvaranju i održavanju radnih mjesta obuhvaća radnike i regije u nepovoljnom položaju, potrebna odgovarajuća potpora kako bi se tim subjektima dalo odgovarajuće priznanje;

11. žali zbog toga što je 11,6 % radnih mjesta u privatnom sektoru država članica neprijavljeno i ističe potrebu za mjerama politike u cilju borbe protiv neprijavljenog rada i učinkovite provedbe prava radnika; ističe doprinos organizacija socijalne ekonomije, a posebno zadruga, borbi protiv neprijavljenog rada;

12. ističe potrebu za promicanjem mogućnosti izravnog javnog financiranja u obliku bespovratnih sredstava, npr. putem sredstava EU-a, te privatnih ulaganja u sektor socijalne ekonomije, posebno s obzirom na povećanu potražnju za uslugama koje su organizacije socijalne ekonomije pružale tijekom pandemije bolesti COVID-19 i koje pružaju u oporavku nakon pandemije;

13. ponavlja da, kako bi se postigao puni potencijal SEAP-a, Komisija i države članice moraju jamčiti da provedba SEAP-a nikoga ne zakine te da osigura puno partnerstvo svih dionika socijalne ekonomije, među ostalim pružatelja neprofitnih socijalnih usluga i civilnog društva na svim razinama, uključujući crkvene dobrotvorne organizacije, osiguravajući jasnoću i koordinaciju između svih aktera;

Stvaranje poticajnog okruženja za socijalnu ekonomiju

14. podsjeća države članice da se Direktivom o javnoj nabavi javnim naručiteljima omogućuje da javnu nabavu koriste za ostvarivanje okolišnih i socijalnih ciljeva, a posebno da se njome omogućuju rezervirani postupci javne nabave za subjekte koji ispunjavaju kriterije kvalitete i čiji je glavni cilj uključivanje osoba s invaliditetom ili drugih skupina kojima prijeti socijalna isključenost u radnu snagu; poziva javna tijela da društveno i okolišno odgovornu javnu nabavu prepoznaju kao ulaganje u socioekonomsku strukturu s velikim potencijalom za kombiniranje socijalnih ciljeva i ciljeva konkurentnosti; ističe da uključivanje okolišnih i socijalnih zahtjeva u natječaje može biti ključno za razvoj sektora socijalne ekonomije; poziva Komisiju da dodatno promiče društveno odgovornu javnu nabavu i dobre prakse kako bi potaknula društveno odgovorne poslovne prakse i potiče države članice da nastoje da se sva javna sredstva isplaćena u obliku ugovora o javnoj nabavi uvjetuju njihovom usklađenošću s primjenjivim obvezama u području prava okoliša, socijalnog i radnog prava uspostavljenim u okviru prava Unije ili nacionalnog prava, kolektivnih ugovora ili međunarodnog prava okoliša, socijalnog i radnog prava;

15. potiče države članice da sustavno usvoje strategije usmjerene na razvoj društveno odgovorne javne nabave, čime bi se uspostavila veza među područjima javnih politika između pružanja usluga i proizvoda i njihova doprinosa socijalnim ciljevima; smatra da se prenošenje Direktive o javnoj nabavi mora povezati s inicijativama za povećanje znanja o odnosu između javne potrošnje i njezina doprinosa postizanju ciljeva održivog razvoja UN-a te za izgradnju kapaciteta službenika za javnu nabavu i subjekata socijalne ekonomije; potiče službenike za javnu nabavu da prije izrade natječajne dokumentacije i prije stavljanja na tržište provedu savjetovanja kako bi bolje razumjeli što subjekti socijalne ekonomije mogu ponuditi i kako zadovoljavaju zahtjeve natječaja; poziva naručitelje da ne dodjeljuju ugovore isključivo na temelju najniže cijene, već na temelju najbolje vrijednosti, pritom primjenjujući kriterije kvalitete i razmišljanja o društvenom učinku; poziva države članice da povećaju transparentnost i spriječe korupciju u javnoj nabavi; ističe potrebu da relevantna tijela istraže suradnju i partnerstva u pristupu javnoj nabavi subjekata socijalne ekonomije, kao što je to slučaj u nekim državama članicama;

16. ističe da radničko dioničarstvo može biti moguće rješenje za sprječavanje gubitka radnih mjesta koji proizlazi iz restrukturiranja; pozdravlja trenutačne inicijative u državama članicama kojima se radnicima zainteresiranima za postupak otkupa poduzeća i zadrugama koje proizlaze iz radničkog dioničarstva pružaju strukture za potporu poduzećima, među ostalim pravno savjetovanje, financijska potpora, pomoć u pripremi poslovnih planova i pružanju podataka koje trebaju vanjski ulagači; potiče druge države članice da provedu slične inicijative i da tu temu uključe u preporuku Vijeća za 2023. kako bi se te inicijative dodatno poduprle na regionalnoj i nacionalnoj razini; ističe ulogu predstavnika radnika, među ostalim sindikata, u podupiranju saveza zadruga koji pomažu u radničkom dioničarstvu i povezivanju s njima kako bi se povećali njihovi izgledi za uspjeh;

17. naglašava potrebu da Komisija nastavi blisko surađivati s državama članicama kako bi se utvrdili alati i rješenja za uklanjanje prepreka i ubrzanje pravnih postupaka za prijenos vlasništva poduzeća na zaposlenike putem radničkih zadruga ili drugih oblika subjekata socijalne ekonomije u vlasništvu radnika; poziva Komisiju da uspostavi platformu EU-a za razmjenu najboljih praksi između država članica, lokalnih i regionalnih tijela i mreža socijalne ekonomije;

18. ističe važnost promicanja zadružnog modela i njegovih načela sudjelovanja radnika i demokracije; potiče države članice da stvore povoljno pravno okruženje za osnivanje i funkcioniranje zadruga, uključujući radničkih zadruga;

19. ističe trenutačni rad EU-a na proširenju taksonomije za održivo financiranje na socijalne ciljeve; smatra da taksonomija EU-a treba biti relevantna iz socijalne perspektive, istodobno uzimajući u obzir situaciju mikropoduzeća i MSP-ova, jer ona može biti pokretač ulaganja u socijalnu ekonomiju ako je to ulaganje ispravno usklađeno s načelima i značajkama socijalne ekonomije;

20. ističe važnost jačanja poslovnog planiranja i vještina provedbe i evaluacije subjekata socijalne ekonomije te relevantne medijske pismenosti, vještina upravljanja, participativnog vodstva, cjeloživotnog učenja, otpornosti i vještina koje su potrebne za aktivne tranzicije, uključujući zelene i digitalne tranzicije, pružanjem potpore savezu za vještine u pogledu socijalne ekonomije i blizine; raduje se predstojećem „Paktu za vještine za socijalnu ekonomiju” za ulaganje u te vještine i poziva dionike socijalne ekonomije da se potpuno usklade s ciljevima europskog stupa socijalnih prava tako da osiguraju da najmanje 60 % njihovih zaposlenika svake godine do 2030. završe osposobljavanje;

21. poziva Komisiju da potakne ulaganje u društveni učinak i procijeni postojeće mjere za povećanje sudjelovanja građana u inicijativama za financiranje s društvenim učinkom u cilju povećanja financiranja subjekata socijalne ekonomije i njihove vidljivosti;

22. poziva Komisiju da u suradnji s dionicima socijalne ekonomije i članovima akademske zajednice pažljivo preispita izvedivost i praktičnost obveznica s društvenim učinkom;

23. žali zbog toga što subjekti socijalne ekonomije nisu dovoljno zastupljeni u kurikulumima redovnog školskog obrazovanja i visokog obrazovanja ( 21 ) ; s obzirom na to, poziva predstavnička sektorska tijela i relevantna javna tijela da u partnerstvu s relevantnim dionicima preispitaju i ocijene kurikulume na svim razinama obrazovanja, od osnovnoškolskog do visokog obrazovanja, uključujući strukovno osposobljavanje i izobrazbu, te da iznesu preporuke o politikama; ističe potrebu za promicanjem socijalne ekonomije među mladima; traži od Komisije da osigura stalnu suradnju između Europskog centra kompetencija za socijalne inovacije i ustanova visokog obrazovanja u svim državama članicama u cilju razvoja zajedničkih projekata i podizanja razine svijesti o mogućnostima koje socijalna ekonomija pruža budućim mladim poduzetnicima i nedovoljno zastupljenim skupinama, kao što su osobe s invaliditetom, žene, starije osobe i socijalno osjetljive skupine ljudi;

24. naglašava da su subjekti socijalne ekonomije već desetljećima predvodnici u provedbi kružnih poslovnih modela, posebno u aktivnostima ponovne upotrebe, popravaka i recikliranja, čime se ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo i povećala usredotočenost na pozitivan društveni učinak ( 22 ) , podržava inicijativu Komisije za jačanje kapaciteta socijalne ekonomije radi daljnjeg razvoja zelenijih usluga i proizvoda;

25. naglašava posebnu prirodu zadruga za energiju iz obnovljivih izvora u socijalnoj ekonomiji, u okviru energetskih zajednica, u energetskom sustavu jer promiču proizvodnju i potrošnju održive energije, jačaju vlasništvo zajednice i socijalne inovacije, pružaju široko rasprostranjene prednosti i mogu se upotrebljavati za osiguravanje sigurnosti opskrbe na udaljenim mjestima i određenim otocima;

26. naglašava temeljnu ulogu subjekata socijalne ekonomije, među ostalim uzajamnih subjekata, u sektoru skrbi i ističe važan potencijal rasta socijalne ekonomije u tom području, koja može odgovoriti na povećanu potražnju za uslugama skrbi i rješavati aktualne izazove kao što je demografsko starenje; poziva Komisiju i države članice da podrže sektor kvalitetne skrbi putem odgovarajućih politika i da osiguraju da se predstojećom revizijom državne pomoći omogući veća fleksibilnost za subjekte socijalne ekonomije koji pružaju socijalne usluge i usluge zdravstvene skrbi;

27. naglašava važnost pridavanja veće važnosti metodologijama i praksama za mjerenje društvenog učinka; poziva Komisiju da, uz potporu dionika europske socijalne ekonomije, pažljivo procijeni razvoj metodologija za mjerenje društvenog učinka, koje mogu odgovarati raznolikosti subjekata socijalne ekonomije i dodatno privući socijalna ulaganja;

28. ističe važnost socijalne ekonomije u promicanju rodne ravnopravnosti i pružanju prilika za zapošljavanje ženama, posebno onima u osjetljivim situacijama; naglašava da ona može biti ulazna točka kojom se omogućuje prelazak s neformalnog na formalno zapošljavanje; napominje da žene često čine više od 60 % radne snage u socijalnoj ekonomiji i da su zabilježene manje razlike u plaćama i vodstvu; poziva Komisiju i države članice da uklone sve prepreke za žene kako bi se postigla rodna ravnopravnost; poziva na jačanje rodne dimenzije u politikama i pristup sredstvima za žene uključene u subjekte socijalne ekonomije, s obzirom na veće poteškoće s kojima se žene suočavaju u pristupu financijskim sredstvima u odnosu na muškarce; traži od Komisije da utvrdi jasnu ulogu socijalne ekonomije u predstojećoj europskoj strategiji za skrb;

29. poziva Komisiju i države članice da uspostave nacionalna, transnacionalna i međuregionalna partnerstva za izgradnju kapaciteta i formalne sporazume s mrežama socijalne ekonomije i njihovim predstavničkim organizacijama; ističe da je potrebno osigurati uvjete za daljnji razvoj i profesionalizaciju subjekata socijalne ekonomije, što se može ostvariti putem pružanja savjetodavnih usluga kao što su prilagođeno mentorstvo i podučavanje, financiranje izgradnje kapaciteta, osposobljavanje i obrazovanje, prenošenje vještina i usavršavanje ili prekvalifikacija, usluge inkubiranja te pristup pravnom savjetovanju;

30. ističe ključnu ulogu novih tehnologija i umjetne inteligencije koje, kada su dostupne svima, mogu omogućiti otvaranje radnih mjesta te razvoj i širenje socijalne ekonomije; naglašava važnost osiguravanja većeg pristupa programima osposobljavanja za digitalne vještine i napredne tehnologije, kako na razini Unije, tako i na nacionalnoj razini, poduzetnicima i zaposlenicima u socijalnoj ekonomiji, s posebnim naglaskom na ranjive radnike, i poziva Komisiju i države članice da istraže na koji način poduzeća, javni sektor i subjekti socijalne ekonomije mogu surađivati kako bi to postigli; napominje da bi digitalnu tranziciju u socijalnoj ekonomiji trebalo poticati, između ostaloga, putem oporezivanja, javne nabave i državne pomoći;

31. naglašava da je socijalna ekonomija način rješavanja urbanih izazova; poziva na to da se financiranje usmjeri na lokalnu razinu, uključujući urbana područja;

32. pozdravlja činjenicu da mnoge lokalne i regionalne vlasti već imaju ambiciozne strategije i akcijske planove za promicanje socijalne ekonomije; prepoznaje potrebu za izgradnjom kapaciteta na lokalnoj i regionalnoj razini te za ispunjavanjem posebnih potreba prekograničnih organizacija socijalne ekonomije, posebno u ruralnim, otočnim i udaljenim područjima; poziva države članice da potiču razvoj regionalnih strategija za socijalnu ekonomiju u svim regijama i da dodjeljuju financijska sredstva u skladu s lokalno utvrđenim prioritetima; potiče Komisiju da objavi pregled raznolikosti trenutačnih pravnih oblika socijalne ekonomije u državama članicama kako bi se lokalne i regionalne vlasti mogle usmjeriti na njih tijekom izrade svojih strategija;

Iskorištavanje punog potencijala instrumenata EU-a za napredak socijalne ekonomije

33. poziva države članice da osiguraju usmjereno financiranje subjekata socijalne ekonomije i da potpuno iskoriste trenutačna sredstva Unije za promicanje sektora socijalne ekonomije te da pojačaju napore za iskorištavanje sredstava koja su im stavljena na raspolaganje za socijalnu ekonomiju;

34. smatra da je poduzećima socijalne ekonomije potrebno olakšati pristup europskim sredstvima, među ostalim u kontekstu javnih/privatnih partnerstva, bez narušavanja njihove pravne prirode, i promicati njihovo aktivno sudjelovanje u definiranju europskog političkog programa rada, primjerice u kontekstu provedbe europskog stupa socijalnih prava;

35. pozdravlja prijedlog za pokretanje novog jedinstvenog pristupnika socijalne ekonomije EU-a u 2023.; ističe da ta inicijativa ima potencijal za podupiranje subjekata socijalne ekonomije u pružanju važnih informacija i smjernica o relevantnim sredstvima, politikama, mrežama i platformama te povezanim inicijativama Unije;

36. prima na znanje mogućnosti koje su dostupne u okviru programa InvestEU za potporu socijalnoj ekonomiji; potiče Komisiju i partnere u provedbi da osmisle financijske proizvode prilagođene potrebama poduzeća socijalne ekonomije u okviru sastavnice za socijalna ulaganja i vještine te da dodijele dostatna sredstva tim proizvodima s naglaskom na projekte koji se istodobno bave digitalnom transformacijom i zelenom tranzicijom; napominje da bi trebalo razviti pouzdane kriterije prihvatljivosti usmjerene na financijske posrednike koji posebno podupiru socijalnu ekonomiju te smatra da bi savjetodavne usluge trebale biti dostupne u okviru savjetodavnog centra InvestEU kako bi se maksimalno iskoristio potencijal tih financijskih posrednika da iskoriste program InvestEU; poziva Komisiju da osigura da drugi financijski proizvodi InvestEU-a, kao što su oni namijenjeni MSP-ovima, budu dostupni subjektima socijalne ekonomije, od kojih su većina mikro, mali i srednji subjekti, kako bi se omogućio razvoj portfelja projekata o ključnim temama i poboljšala dugoročna gospodarska održivost subjekata socijalne ekonomije te njihovo prihvaćanje inovativnih rješenja;

37. posebno ističe ključnu ulogu fondova kohezijske politike, uključujući Europski socijalni fond plus (ESF+) i Europski fond za regionalni razvoj te Kohezijski fond u financiranju projekata socijalne ekonomije; podsjeća na posebne ciljeve ESF-a plus za poboljšanje pristupa zaposlenju za sve tražitelje zaposlenja, posebno mlade, te promicanje samozapošljavanja i socijalne ekonomije; podsjeća države članice da sredstva ESF-a plus mogu upotrebljavati tijela za javnu nabavu kako bi financirala „aktere koji olakšavaju socijalnu klauzulu”, tj. stručnjake zadužene za promicanje i podržavanje provedbe socijalnih klauzula na lokalnoj razini, i kako bi savjetovala javna tijela o specifikacijama natječaja koje su dostupne socijalnoj ekonomiji;

38. prepoznaje velik potencijal socijalne ekonomije za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i plaćenih stažiranja za mlade, što može ubrzati njihovu integraciju na tržište rada; potiče države članice da iskoriste sredstva dostupna u okviru pojačane Garancije za mlade kako bi promicale socijalnu ekonomiju među mlađom generacijom jer se njome može poboljšati njihova integracija na tržište rada; pozdravlja inicijativu Komisije za pokretanje akademije za politiku poduzetništva mladih 2022. u okviru fonda ESF+ kako bi poticala poduzetništvo mladih i poziva Komisiju da posveti posebnu pozornost socijalnom poduzetništvu i razvije ciljne inicijative za pružanje pomoći drugim nedovoljno zastupljenim poduzetnicima u socijalnoj ekonomiji;

39. podupire uspostavljanje nacionalnih centara kompetencija za socijalne inovacije namijenjenih socijalnim poduzetnicima i Europskog centra kompetencija za socijalne inovacije; međutim, podsjeća Komisiju i države članice da sve organizacije socijalne ekonomije, među ostalim pružatelji neprofitnih socijalnih usluga i socijalni poduzetnici, primjenjuju socijalne inovacije; poziva države članice da se suoče s konkretnim izazovima sektora za pružanje neprofitnih socijalnih usluga kako bi taj sektor mogao nastaviti s inovacijama, istodobno zadržavajući bespovratna sredstva i subvencije u okviru ESF-a plus ili projekta Erasmus+;

40. pozdravlja upotrebu ciljanih sredstava EU-a za projekte usmjerene na razvoj i omogućavanje prijenosa poduzeća na njihove zaposlenike, a time i kontinuitet poslovanja, među ostalim preuzimanjem od radničke zadruge ( 23 )

41. poziva države članice na promicanje pristupa subjekata socijalne ekonomije sredstvima iz instrumenta NextGenerationEU u kontekstu svojih nacionalnih planova za oporavak i otpornost, posebno za promicanje kvalitetnog zapošljavanja, socijalne uključenosti i digitalne i zelene tranzicije koja je uključiva za sve;

42. poziva Komisiju da pri sljedećoj reviziji Uredbe o općem skupnom izuzeću proširi područje primjene te uredbe i na odgovarajući način uzme u obzir posebne potrebe subjekata socijalne ekonomije u pogledu pristupa financiranju i razvoja tržišta; poziva Komisiju da bolje uključi socijalne aspekte u područje državne pomoći, kao što je promicanje zapošljavanja radnika u nepovoljnom položaju, uključujući osobe s invaliditetom, posebno u kontekstu oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19, da nakon savjetovanja s relevantnim dionicima istraži različite mogućnosti utemeljene na dokazima, da podrži razvoj subjekata socijalne ekonomije i pruži smjernice te pojasni nacionalnim tijelima pravnu osnovu koja će se upotrebljavati za podržavanje subjekata socijalne ekonomije putem državne pomoći;

43. pozdravlja planove Komisije da razmotri pokretanje namjenskih mehanizama za zajedničko ulaganje u suradnji sa zakladama i filantropskim organizacijama u pogledu ciljnih pitanja kao što je beskućništvo;

44. potiče nacionalna, regionalna i lokalna tijela da bolje iskoriste potencijal trenutačnih pravila o posebnim odredbama za usluge od općeg gospodarskog interesa radi pristupa potpori javnih financija u okviru propisa EU-a o državnoj pomoći, među ostalim potpunim iskorištavanjem mogućnosti prepoznavanja da subjekti socijalne ekonomije provode gospodarsku aktivnost kao uslugu od općeg gospodarskog interesa ako je relevantno;

45. pozdravlja ideju pokretanja nove inicijative u okviru Programa jedinstvenog tržišta radi podupiranja uspostavljanja partnerstva između subjekata socijalne ekonomije i tradicionalnih poduzeća, što će omogućiti tržište na kojem se kupuje na društveno osviješten način koje može ojačati socijalnu ekonomiju;

46. smatra da bi postojeće oznake i certifikati za subjekte socijalne ekonomije mogli poslužiti kao nadahnuće državama članicama; pozdravlja obvezu u okviru SEAP-a da se pokrene studija o nacionalnim sustavima označavanja i certifikacije u području socijalne ekonomije u cilju povećanja vidljivosti socijalne ekonomije i omogućavanja jedinstvenog tržišta koje dobro funkcionira te da se, na temelju rezultata, istraži mogućnost pripremanja terena za standardiziraniji sustav na razini Unije; ističe da bi se ta studija trebala nadovezati na prethodne rezultate i da bi u nju trebalo uključiti dionike socijalne ekonomije;

47. preporučuje proširenje područja primjene mreže europskih regija socijalne ekonomije kako bi se ojačala nova regionalna i lokalna partnerstva, posebno radi poticanja digitalne i zelene tranzicije na državnim područjima;

48. potiče Komisiju da u suradnji s državama članicama pronađe učinkovite alate za podupiranje i zaštitu organizacija prostora za građansko djelovanje, a posebno subjekata socijalne ekonomije, u državama članicama; naglašava da program Građanstvo, jednakost, prava i vrijednosti, koji je, među ostalim, usmjeren na neprofitne organizacije, s proračunom od 1,55 milijardi EUR, daje značajan doprinos kada je riječ o izazovima s kojima se suočava civilno društvo u EU-u;

49. napominje da je za financiranje neprofitnih organizacija često potrebno sufinanciranje i da zahtjev da imaju prevelik udio vlastitih sredstava može biti ograničavajući; stoga naglašava da bi trebalo evaluirati udio vlastitih sredstava potrebnih za sufinanciranje te da je potrebno uzeti u obzir različite resurse koji mogu biti monetarizirani, kao što su vrijeme volontiranja ili doprinosi u naravi;

50. izražava zadovoljstvo time što je Komisija pokrenula istraživanje s komparativnom analizom pravnih sustava i okruženja u pogledu udruga u EU-u; traži od Komisije da na temelju članka 352. Ugovora o funkcioniranju Europske unije podnese Prijedlog uredbe o uspostavi statuta europskog udruženja na temelju preporuka iz Rezolucije Parlamenta od 17. veljače 2022. s preporukama Komisiji o statutu za europska prekogranična udruženja i neprofitne organizacije te iz dijela I. njezina Priloga;

Prema djelotvornoj provedbi SEAP-a

51. čvrsto pozdravlja prijedlog preporuke Vijeća o okvirnim uvjetima socijalne ekonomije koji će biti odobren 2023.; naglašava da bi ta preporuka trebala sadržavati zajedničku definiciju socijalne ekonomije na razini Unije na temelju njezinih glavnih načela i značajki predstavljenih u SEAP-u te da se i u preporuci i u definiciji treba uzeti u obzir raznolikost subjekata socijalne ekonomije u državama članicama; ističe da ta preporuka mora imati primarni cilj jačanja pravnih i političkih okvira za socijalnu ekonomiju, posebno u državama članicama u kojima je ekosustav socijalne ekonomije slabije razvijen; smatra da bi u toj preporuci trebalo jasno istaknuti instrumente potpore koje EU stavlja na raspolaganje i pružiti smjernice o posebnim politikama, kao što su odgovarajući pravni okviri za različite vrste subjekata socijalne ekonomije, javna nabava, državna pomoć, zapošljavanje, socijalne i zdravstvene politike, oporezivanje, obrazovanje, vještine i osposobljavanje te važnost povezivanja aktualnih tranzicija s programom socijalne ekonomije;

52. ističe važnost sudjelovanja radnika i demokratskog upravljanja, što su načela prepoznata u SEAP-u, u postizanju ciljeva socijalne ekonomije; naglašava da svi radnici u socijalnoj ekonomiji moraju imati dostojanstvene radne uvjete i uvjete zapošljavanja te perspektive napredovanja u karijeri, idealno temeljene na kolektivnim ugovorima; u tom kontekstu ističe da subjekti socijalne ekonomije moraju poštovati prava sindikata, socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje; poziva Komisiju da osigura da sva financijska potpora EU-a pružena subjektima socijalne ekonomije bude uvjetovana njihovom usklađenošću s primjenjivim radnim uvjetima i uvjetima zapošljavanja i/ili obvezama zaposlenika koje su utvrđene zakonom i/ili koje proizlaze iz kolektivnih ugovora; naglašava da su subjekti socijalne ekonomije u dobrom položaju da promiču socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje jer se njihov model temelji na sudjelovanju radnika; stoga naglašava potrebu za dodatnim razvojem socijalnog dijaloga, na nacionalnoj i europskoj razini, i kolektivnog pregovaranja u socijalnoj ekonomiji;

53. poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da promiču socijalnu ekonomiju na međunarodnoj razini i da povećaju vidljivost tog sektora u vanjskoj dimenziji politika Unije, između ostaloga, prepoznavanjem i uključivanjem njegove posebne prirode u buduće sporazume o pridruživanju te pružanjem informacija i osposobljavanjem osoblja delegacije EU-a u pogledu socijalne ekonomije, ali i procjenom na koji način takvo djelovanje može pridonijeti razvoju socijalne ekonomije u trećim zemljama;

54. žali zbog toga što prethodni pozivi Parlamenta upućeni Komisiji da podnese prijedloge kojima bi se uzajamnim društvima, udrugama i zakladama omogućilo djelovanje na europskoj i prekograničnoj razini nisu doveli do zakonodavnih promjena, čime se doveo u pitanje europski socijalni model i omeo dovršetak jedinstvenog tržišta; ponavlja poziv Parlamenta da se uvedu zajednički minimalni standardi za neprofitne organizacije diljem EU-a i donese statut za europska udruženja te poziva Komisiju da javno objasni razloge zašto nije odgovorila na pozive Parlamenta; predlaže, s obzirom na priliku koju pruža SEAP, kao i aktivnosti Nadzornog odbora Luksemburške deklaracije, koji čini većina država članica, da se istraži mogućnost pojačane suradnje kao alata za prevladavanje spomenutog zastoja koji traje desetljećima;

55. napominje da puni potencijal sektora socijalne ekonomije za rješavanje socioekonomskih izazova zahtijeva da javna tijela i subjekti socijalne ekonomije jasno utvrde socijalne prioritete; ističe da projekti socijalne ekonomije često zahtijevaju uspostavu bliskog partnerstva s javnim subjektima; stoga poziva Komisiju i države članice da u okviru makroekonomskog upravljanja koji se pruža na razini EU-a razviju novu strategiju socijalnog ulaganja u kojoj su jasno utvrđeni socijalni prioriteti, u skladu s europskim stupom socijalnih prava, i koja može pružiti okvir za suradnju između javnih tijela i subjekata socijalne ekonomije;

56. poziva Komisiju da iskoristi izvješća po zemljama i preporuke za pojedine zemlje u procesu semestra i poziva Komisiju da joj inicijative budu ambicioznije i usklađenije, te da, ako je to moguće, predloži pravne mjere;

57. poziva Komisiju da prati slijede li države članice obveze socijalne ekonomije u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost;

58. pozdravlja najavu da će se provesti nova studija za prikupljanje kvalitativnih i kvantitativnih informacija o socijalnoj ekonomiji u svim državama članicama; poziva da se u toj studiji obuhvate različite vrste subjekata socijalne ekonomije i prikupe razvrstani podaci i radnicima; napominje da su potrebni detaljni, standardizirani, usporedivi i pouzdani podaci o opsegu i učinku socijalne ekonomije kako bi se olakšalo donošenje političkih odluka utemeljenih na dokazima, potaknuo razvoj socijalne ekonomije otporne na budućnost i kako bi se doprinijelo gospodarskim i socijalnim ciljevima EU-a; poziva Komisiju da, u okviru tog djelovanja, ažurira studiju o uzajamnim društvima u Uniji iz 2012. kako bi utvrdila mogućnosti i prepreke za njihov razvoj, posebice u području zdravstvene skrbi i osiguranja; poziva Komisiju i nacionalna tijela za statistiku da surađuju s Eurostatom na prikupljanju standardiziranih podataka i da ih redovito ažuriraju i analiziraju;

59. pozdravlja rad Komisije na tranzicijskom putu za socijalnu ekonomiju i industrijske ekosustave u blizini; napominje, međutim, da su potrebne dodatne informacije kako bi se razumjelo na koji će se način slagati s drugim regionalnim i lokalnim inicijativama te kako bi se osigurala učinkovita provedba na terenu;

60. poziva države članice da imenuju koordinatore socijalne ekonomije i da uspostave lokalne kontaktne točke za socijalnu ekonomiju kako bi se olakšao pristup potpori i financiranju, uključujući financiranje EU-a, te podigla razina osviještenosti o njima; poziva Komisiju da uspostavi jedinstvenu internetsku platformu EU-a za razmjenu najboljih praksi između država članica, lokalnih i regionalnih tijela i mreža socijalne ekonomije; ističe da tom platformom treba upravljati u suradnji s europskim mrežama socijalne ekonomije i Stručnom skupinom Komisije za socijalnu ekonomiju i socijalna poduzeća (GECES); smatra da je potrebno osigurati blisku suradnju između nacionalnih koordinatora, lokalnih kontaktnih točaka, internetske platforme EU-a i pristupnika socijalne ekonomije EU-a kako bi se maksimalno iskoristila razmjena znanja i sinergije te vidljivost prilika za aktere socijalne ekonomije i izbjeglo moguće udvostručavanje rada;

61. poziva Komisiju da dodatno surađuje s GECES-om i osnuje radnu skupinu za provedbu SEAP-a, uključujući GECES i nacionalne koordinatore zadužene za praćenje i redovito izvješćivanje Parlamenta, Vijeća i relevantnih dionika, među ostalim socijalnih partnera, te da podijeli informacije o njegovu sastavu i vremenskom okviru za djelovanje;

o

o o

62. nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

(1) SL L 94, 28.3.2014., str. 65.

(2) SL C 116, 31.3.2021., str. 162.

(3) Usvojeni tekstovi, P9_TA(2022)0044.

(4) SL C 117, 11.3.2022., str. 53.

(5) SL C 99, 1.3.2022., str. 122.

(6) SL C 465, 17.11.2021., str. 110.

(7) SL C 345, 16.10.2020., str. 2.

(8) SL C 425, 20.10.2021., str. 2.

(9) SL C 118, 8.4.2020., str. 145.

(10) SL C 316, 22.9.2017., str. 224.

(11) SL C 75, 26.2.2016., str. 34.

(12) SL C 75, 26.2.2016., str. 11.

(13) SL C 36, 29.1.2016., str. 111.

(14) SL C 419, 16.12.2015., str. 42.

(15) SL C 76 E, 25.3.2010., str. 16.

(16) SL C 99, 13.4.1987., str. 205.

(17) OECD / Europska unija, Sažetak politike o optimalnom iskorištavanju doprinosa socijalne ekonomije kružnom gospodarstvu, 2022.

(18) https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-04-17-875-en-n.pdf

(19) Europska komisija, Glavna uprava za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje, Hayday, M., Varga, E., A recipe book for social finance: a practical guide on designing and implementing initiatives to develop social finance instruments and markets (Knjiga recepata za socijalno financiranje: praktičan vodič za osmišljavanje i provedbu inicijativa za razvoj instrumenata i tržišta socijalnog financiranja), Ured za publikacije, 2017.

(20) U, između ostaloga, svojoj Rezoluciji od 16. prosinca 2020. o novoj strategiji za europske MSP-ove (SL C 445, 29.10.2021., str. 2.) i Rezoluciji od 24. lipnja 2021. o prikladnosti propisa Europske unije, supsidijarnosti i proporcionalnosti – izvješće o boljoj izradi zakonodavstva za godine 2017., 2018. i 2019. (SL C 81, 18.2.2022., str. 74.).

(21) Eurofound, Promjene na tržištu rada. Zadruge i socijalna poduzeća: rad i zapošljavanje u odabranim zemljama, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2019.

(22) OECD / Europska komisija, „Sažetak politike o optimalnom iskorištavanju doprinosa socijalne ekonomije kružnom gospodarstvu”, dokumenti OECD-a o lokalnom gospodarskom razvoju i razvoju zapošljavanja (LEED), br. 2022/01, OECD Publishing, 2022.

(23) Npr. Inovativni modeli prijenosa poduzeća za MSP-ove u regiji Baltičkog mora koji se financiraju kroz program Interreg, upotreba sredstava iz Europskog socijalnog fonda i Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI), pilot-projekti koje podržava Europski parlament, „Prijenos na zadruge” i „Čuvanje radnih mjesta”.