Kad je riječ o povratnim informacijama o pojedinačnim prijavama sumnjivih transakcija, tek je nekolicina FOJ-eva navela da pružaju takve povratne informacije i one se obično odnose na prijave koje se šalju radi progona. Čini se da se obveznicima ne pružaju prekogranične povratne informacije o prijavama koje je jedan FOJ proslijedio drugom FOJ-u kojeg se prijava tiče. Možda neće biti moguće pružati povratne informacije o pojedinačnim prijavama jer bi se time narušila povjerljivost istraga. Ipak, čini se da riječi „ako je to moguće” FOJ-evi različito primjenjuju, što ostavlja veliku mogućnost za samostalnu procjenu.

-Prijave koje se tiču druge države članice

Kad je riječ o prosljeđivanju prijava koje se tiču druge države članice, u izvješću FOJ-eva o pregledu stanja naglašena je automatska i prisilna priroda u skladu s kojom se „otkriveni podaci moraju proslijediti stranim nadležnim FOJ-evima na temelju objektivnih čimbenika, što ovisi isključivo o priznavanju toga da se primljene informacije ‚tiču druge države članice’. Razmjena se ne bi trebala odvijati ovisno o rezultatima FOJ-eve analize ili daljnjim evaluacijama koje se odnose na, na primjer, važnost predmeta, primjerenost sumnje, ocjenu proporcionalnosti” .

Međutim, odgovori na upitnike pokazuju da postoji vrlo mali broj prekograničnih prijava unatoč činjenici da se obveza iz Direktive o sprečavanju pranja novca primjenjuje od lipnja 2017. Osim u jednoj državi članici, nije bilo znatnog povećanja broja prekograničnih prijava koje su FOJ-evi od lipnja 2017. podnosili drugim FOJ-evima.

-Informacije važne za drugu državu članicu

Kad je riječ o distribuciji informacija na vlastitu inicijativu koje su važne za drugu državu članicu, u nedavnim statistikama o upotrebi mreže FIU.net navodi se da je 16 država članica 2018. izvršilo manje od 100 prekograničnih distribucija, međutim još uvijek postoji šest država članica koje se uopće ne koriste tom funkcijom mreže FIU.net. Iz odgovora na upitnike i iz statistika Europola jasno je da neke države članice ne poštuju svoju obvezu distribucije prekograničnih informacija važnih za ostale države članice te da nekoliko drugih država članica tek djelomično poštuje tu obvezu.

FOJ-evi država članica i Europol uspostavili su u rujnu 2017. radnu skupinu u kontekstu platforme EU-a za FOJ-eve kako bi razmjenjivali stajališta o prekograničnim prijavama i distribuciji prijava. Ta radna skupina Komisiji pruža savjete i stručno znanje o operativnim pitanjima, a cilj toga je olakšavanje suradnje među nacionalnim FOJ-evima i razmjena stajališta o upotrebi funkcija te predlaganje mogućih tehničkih poboljšanja u sustavu FIU.Net. Taj je rad u odmakloj fazi. U međuvremenu nekoliko država članica trenutačno poštuje svoju zakonsku obvezu prosljeđivanja ili distribucije prekograničnih prijava. Ta je radna skupina dobila i zadatak da predloži okvir kojim bi se odredili kriteriji na temelju kojih se prihvaća „prekogranična” narav prijave sumnjive transakcije jer FOJ-evi kriterij „važnosti” mogu tumačiti na vrlo različite načine. U svakom slučaju, kriterijem „važnosti” ne bi se trebala predvidjeti podrobna analiza informacija zaprimljenih od obveznika te se njime predmetnim FOJ-evima ne bi trebala oduzeti mogućnost provedbe vlastite analize. Kako bi okvir za sprečavanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma pravilno funkcionirao, nužno je poštovati obvezu distribucije informacija važnih za ostale države članice.

-Zahtjevi za informacije

Kad je riječ o odgovaranju na zahtjeve za informacije drugih FOJ-eva, čini se da ih svi FOJ-evi uglavnom ispunjavaju. Međutim, u izvješću o pregledu stanja kao kritično područje suradnje među FOJ-evima istaknuta je pravodobnost odgovora na zahtjeve za informacije i „naglašeno je da trenutačna kašnjenja u zaprimanju informacija... koje šalju drugi FOJ-evi mogu imati učinak na djelotvornost analitičkih aktivnosti i mjera izvršavanja zakonodavstva koje će uslijediti”. Iz odgovora FOJ-eva na upitnike vidljivo je da velika većina FOJ-eva odgovara na zahtjeve u razdoblju od jednog mjeseca, a taj je rok preporučila skupina Egmont. Pet država članica navelo je da na zahtjeve koji im se upućuju odgovara u prosjeku u roku od tjedan dana ili manje, dok je pet država članica navelo razdoblje od mjesec dana kao prosječno vrijeme za davanje odgovora. Na temelju odgovora na upitnik čini se da FOJ-evi država članica rade u istim rokovima na području EU-a i izvan njega. Napomenuto je da iako je rok od mjesec dana možda u skladu s razdobljem koje je preporučila skupina Egmont, taj je rok puno dulji od prosječnog razdoblja razmjene informacija među tijelima na temelju drugih instrumenata EU-a koje obično traje par dana i nije dulje od tjedan dana . Trebalo bi skratiti rokove za odgovaranje na zahtjeve i uskladiti ih sa standardima koji se primjenjuju na druga tijela u Uniji.

Osim toga, pojedini su FOJ-evi naveli različite rokove za odgovaranje na zahtjeve ovisno o tome raspolaže li FOJ u vrijeme podnošenja zahtjeva traženim informacijama ili ih mora pribaviti od obveznika ili drugih nadležnih tijela. Rok za odgovaranje na potonju vrstu zahtjeva u pravilu je dulji. U tom je pogledu važno analizirati vrste informacija kojima FOJ-evi imaju izravan pristup te u vezi s kojima drugim FOJ-evima mogu pravodobno odgovoriti. U Direktivi o sprečavanju pranja novca navodi se da bi FOJ-evi trebali imati pristup svim financijskim i administrativnim podacima te podacima tijela za izvršavanje zakonodavstva koji su im potrebni za obavljanje zadataka. Međutim, opseg u kojem određeni FOJ ima izravan pristup izvoru podataka uvelike se razlikuje među državama članicama. Iz odgovora na drugi upitnik u kojemu se razmatralo više od 70 izvora informacija daje se naslutiti da pojedini FOJ-evi imaju izravan pristup mnogim izvorima informacija (više od 30 izvora informacija), a drugi malom broju izvora informacija (manje od pet izvora informacija). Velika razlika postoji i u tome ostvaruju li FOJ-evi izravan ili neizravan pristup određenim bazama podataka. Važno je napomenuti da je pristup takvim informacijama FOJ-evima ujedno koristan u provedbi analize prijava sumnjivih transakcija i izvršenju prekogranične analize.

2.Usporedba skupova podataka

U članku 56. stavku 2. Direktive o sprečavanju pranja novca FOJ-evima se uvodi obveza da „surađuju u primjeni najsuvremenijih tehnologija” što im omogućuje „usporedbu vlastitih podataka s podacima drugih FOJ-eva na anoniman način, osiguravajući potpunu zaštitu osobnih podataka, radi otkrivanja svojih predmeta interesa u drugim državama članicama i identifikacije njihove imovinske koristi i novčanih sredstava”. Tu se odredbu trebalo ispuniti u tehničkom smislu boljim iskorištavanjem takozvane tehnologije „Ma3tch” koja je razvijena i dodana kao funkcija mreži FIU.net u travnju 2014. Na temelju te funkcije unakrsne usporedbe FOJ-evi mogu automatski i upotrebom sustava pronalaženja/nepronalaženja pronaći relevantne poveznice na informacije u posjedu drugih FOJ-eva.

FOJ-evi nisu do kraja iskoristili mogućnosti tog alata i pitanje bolje uključenosti FOJ-eva stalno se uvrštavalo na dnevni red platforme EU-a za FOJ-eve. U protekle dvije godine došlo je do određenog poboljšanja, no djelomično zahvaljujući aktivnom djelovanju Europola koji je nastojao potaknuti FOJ-eve da iskoriste prednosti nove tehnologije. Tu je funkciju u prosincu 2017. upotrebljavalo 18 FOJ-eva u odnosu na njih 15 u veljači 2017. Slično tomu, FOJ-evi su krajem 2016. imali ukupno 90 postavljenih filtara, a ta se brojka do travnja 2018. povećala na 126. Kako bi se dala podrška općem cilju, a to je uvođenje tehnologije Ma3tch kao rutine u radne procese FOJ-eva, krajem 2017. utemeljena je radna skupina čije su preporuke prihvaćene na sastanku platforme EU-a za FOJ-eve održanom u ožujku 2019. Komisija će nadzirati njihovu provedbu u praksi.

3.Zajedničke analize

Kako bi se učinkovito odgovorilo na slučajeve pranja novca i financiranja terorizma u više jurisdikcija, u Direktivi o sprečavanju pranja novca navodi se da bi suradnja među FOJ-evima država članica trebala uključivati više od puke razmjene informacija za potrebe otkrivanja i analize te bi trebala obuhvaćati zajedničku analitičku aktivnost. U članku 51. Direktive platformi EU-a za FOJ-eve daje se zadatak da pomaže u provedbi „zajedničke analize” prekograničnih predmeta. Iako je njezina korist u odnosu na običnu suradnju u području razmjene informacija očita jer se u okviru nje može otkriti dublja međupovezanost činjenica koje bi ostale neotkrivene ako bi ih se promatralo izolirano na nacionalnoj razini, stvarno izvršenje zajedničke analize složen je i zahtjevan zadatak.

Tek je nekoliko država članica koje su sudjelovale u jednom od dva pilot-projekta provedena 2016. i 2018. u kontekstu platforme EU-a za FOJ-eve moglo iznijeti iskustvo povezano sa zajedničkom analizom. Premda je rezultat rada bio pozitivan, sudionici u tim projektima morali su savladati niz poteškoća, na primjer one koje proizlaze iz razlika u nacionalnim zakonodavstvima (kapacitet i ovlasti FOJ-a za pristup informacijama, dostupni izvori informacija, ograničenja u razmjeni povjerljivih informacija koja proizlaze iz nacionalnog zakonodavstva). Ostale poteškoće nastajale su zbog različitih metodologija rada koje su FOJ-evi primjenjivali (npr. shvaćanje analitičkog zadatka, važnost dana „izvršavanju zakonodavstva” ili „financijskim” elementima ovisno o statusu i vrsti FOJ-a, različitim ciljevima i postupcima).

Čini se da je među FOJ-evima opće prihvaćeno mišljenje da bi za unaprjeđenje te vrste suradnje bili nužni pomoć i potpora u koordinaciji na razini EU-a. U dokumentu o zajedničkom stajalištu, koji su FOJ-evi dostavili uz upitnik kao dodatak njihovim pojedinačnim doprinosima, navodi se da bi se u okviru svih mehanizama buduće suradnje na razini EU-a trebala „pružiti potpora i pomoć FOJ-evima koji žele provoditi zajedničke analize tako da se izrade zajednički postupci o načinu provedbe tih analiza koji se mogu dosljedno primjenjivati u svim budućim aktivnostima uz potrebne prilagodbe te da se osiguraju ljudski resursi namijenjeni toj svrsi i informatička rješenja koji će se staviti na raspolaganje FOJ-evima država članica koji se žele baviti tom vrstom rada”. Relevantna područja rada mogu, među ostalim, uključivati utvrđivanje kriterija za određivanje vrsta prekograničnih predmeta prikladnih za zajedničke analize, prepoznavanje dodirnih točaka kako bi se „analiza” izvršila koordinirano i produktivno (osnovna „metodologija”), određivanje koraka i slijeda u aktiviranju mogućnosti prikupljanja informacija i analitičkih alata, usuglašavanje relevantnih ciljeva i rezultata koje treba ostvariti kako bi se poduzimale primjerene daljnje aktivnosti na način da FOJ-evi na nacionalnoj razini distribuiraju informacije.

4. FIU.net

U skladu s člankom 56. stavkom 1. Direktive o sprečavanju pranja novca FOJ-evi bi se trebali koristiti zaštićenim komunikacijskim kanalima za međusobnu razmjenu informacija te bi trebali poticati korištenje mrežom FIU.net ili njezinim nasljednikom. Mreža FIU.net informatički je sustav posebne namjene kojim se osigurava siguran kanal komunikacije među FOJ-evima država članica čijom upotrebom oni mogu slati redovite zahtjeve za spis predmeta, prosljeđivati prekogranične prijave i distribuirati prijave koje se tiču FOJ-eva drugih država članica. Države članice trebale bi poticati upotrebu tog sustava kao kanala komunikacije među svojim FOJ-evima. Sustav je od 2016. smješten na poslužitelju Europola, koji njime upravlja, a FOJ-evi sudjeluju u upravljanju sustavom posredstvom savjetodavne skupine.

FOJ-evi država članica prepoznaju dodanu vrijednost mreže FIU.net i prednosti njezine upotrebe za međusobnu razmjenu informacija. Međutim, nedavno je više puta došlo do tehničkih poteškoća u sustavu jer sustav treba nadograditi. Najmanje polovina FOJ-eva država članica upotrebljava mrežu FIU.net kao glavni alat za komunikaciju s ostalim FOJ-evima, tj. koriste se sigurnom mrežom Egmonta samo u slučaju kvara sustava ili prekida u njegovu radu. Unatoč obvezi iz Direktive o sprečavanju pranja novca kojom se traži da države članice potiču upotrebu mreže FIU.Net ili njezina nasljednika za komunikaciju među FOJ-evima država članica, četiri FOJ-a u svojim su odgovorima objasnili da se zbog tehničkih poteškoća povezanih s funkcioniranjem mreže FIU.net čak i za razmjene na području EU-a koriste sigurnom mrežom Egmonta kao istovrijednom alternativom mreži FIU.net.

IV.SURADNJA FINANCIJSKO-OBAVJEŠTAJNIH JEDINICA I NADZORNIKA