RADNI DOKUMENT SLUŽBI KOMISIJE SAŽETAK PROCJENE UTJECAJA Priložen dokumentu Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o zabrani ribolova lebdećim (plovućim) mrežama, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 812/2004, (EZ) br. 2187/2005 i (EZ) br. 1967/2006 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 894/97 /* SWD/2014/0154 final */





Izjava o ograničenju odgovornosti: Ovaj sažetak obvezuje samo službe Komisije koje su sudjelovale u njegovoj pripremi i ne utječe na završni oblik bilo koje odluke koju će donijeti Komisija. 1. DEFINICIJA PROBLEMA Lebdeće (plovuće) mreže jesu ribarske mreže koje mogu plutati i kojima se blizu ili na površini mora može obavljati ciljani ribolov vrsta koje plivaju u gornjem dijelu vodenog stupca. Nakon usvajanja posebnih rezolucija Opće skupštine Ujedinjenih naroda (UNGA)[1], kojima se pozivalo na moratorij ribolova „pelagijskim velikim lebdećim (plovućim) mrežama”[2], Europska je unija 1990-ih donijela niz odredaba o provedbi takve zabrane za velike lebdeće (plovuće) mreže[3]. Osim toga, prepoznajući ozbiljnu prijetnju koju ribolov lososa lebdećim (plovućim) mrežama predstavlja već iscrpljenim populacijama obalnih pliskavica, od 1. siječnja 2008. zabranjeno je držati na plovilu ili upotrebljavati za ribolov sve vrste lebdećih (plovućih) mreža u Baltičkom moru[4]. Trenutačno je plovilima EU-a dopušteno držati na plovilu i upotrebljavati male lebdeće (plovuće) mreže, osim u Baltičkom moru, pod uvjetom da: (a) njihova pojedinačna ili ukupna dužina bude jednaka ili manja od 2,5 km; (b) njihova namjena nije lov vrsta iz Priloga VIII. Uredbi br. 894/97, kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1239/98[5]; i (c) vrste iz Priloga VIII.[6] ulovljene lebdećim (plovućim) mrežama nije moguće iskrcati. Neovisno o cijelom ovom regulatornom okviru, i dalje postoje dokazi o poteškoćama povezanima s primjenom propisa Europske unije o lebdećim (plovućim) mrežama, posebno u Sredozemnom moru. Takvi bi nedostaci mogli biti razlog širenja nacionalnih mjera koje nadopunjuju postojeći pravni okvir EU-a koje unatoč tome nisu bile jako djelotvorne u smislu osiguranja da se takvi nedostaci ne iskorištavaju i koje su potencijalno ostavile prostora dodatnoj zloupotrebi i neuskladnosti subjekata. Iako su predmetne države članice nedavno donijele dodatne nacionalne mjere radi rješavanja navedenih pitanja, i dalje postoji mogućnost da se isti problemi ponovno pojave u bliskoj budućnosti. Osim toga, na temelju prethodnog iskustva i nedavnih podataka dobivenih iz znanstvenih studija[7], određene bi vrste ribolova lebdećim (plovućim) mrežama i dalje mogle značiti dugotrajne probleme zaštite okoliša i očuvanja zbog interakcije sa zaštićenim vrstama (npr. kitovima, morskim kornjačama, jesetrama itd.) posebno u određenim područjima. 2. ANALIZA SUPSIDIJARNOSTI Komisija djeluje na temelju članka 3. stavka 1. točke (d) i u skladu s postupkom utvrđenim člankom 43. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje na problematiku kojom se bavi ova inicijativa. 3. CILJEVI Glavni su ciljevi posebne politike ovog okvira sljedeći: · riješiti i ukloniti sve moguće dugotrajne probleme zaštite okoliša i očuvanja povezane s upotrebom malih lebdećih (plovućih) mreža, · riješiti i ukloniti nedostatke pravnog okvira EU-a koji bi mogli narušiti provedbu te oslabiti kontrolu i izvršavanje, · doprinijeti ciljevima povezanima s „dobrim ekološkim stanjem” kako je utvrđeno Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji[8] i povezanim direktivama. 4. MOGUĆNOSTI POLITIKE Za rješavanje pitanja povezanih s tim ciljevima razmotrene su četiri mogućnosti politike: · prva mogućnost politike: zadržavanje statusa quo (osnovni scenarij), · druga mogućnost politike: uvođenje tehničkih i kontrolnih mjera, · treća mogućnost politike: odabrana zabrana određenih lebdećih (plovućih) mreža, · četvrta mogućnost politike: potpuna zabrana određenih lebdećih (plovućih) mreža. Prva mogućnost politike: zadržavanje statusa quo (osnovni scenarij) Ovaj pristup znači da se neće poduzeti nikakvi posebni koraci radi izmjene sadašnjih uredaba kojima se provodi kontrola upotrebe lebdećih (plovućih) mreža u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 894/97 izmijenjenoj Uredbom (EZ) br. 1239/98. Druga mogućnost politike: uvođenje tehničkih i kontrolnih mjera Ovom se mogućnošću teži uklanjanju pogrešnog tumačenja i nezadovoljavajuće provedbe postojećih propisa o lebdećim (plovućim) mrežama uvođenjem posebnih odredaba o: · dodatnim tehničkim mjerama (npr. namještanje ribolovnog alata: veličina oka mrežnog tega i debljina konca ribarskih mreža; udaljenost od obale itd.), · aspektima kontrole i praćenja (npr. pravilo jedne mreže, obvezna odobrenja za ribolov itd.). Treća mogućnost politike: odabrana zabrana određenih lebdećih (plovućih) mreža Prekinule bi se samo one vrste ribolova lebdećim (plovućim) mrežama koje su utvrđene kao najštetnije za strogo zaštićene vrste i/ili kojima se ne može izbjeći neželjeni usputni ulov nedopuštenih vrsta (vrste iz Priloga VIII.). Dosad dostupni podaci nisu dovoljni da bi se precizno utvrdile štetne vrste ribolova lebdećim (plovućim) mrežama, iako nekoliko posebnih primjera postoji te bi bilo potrebno uvesti dodatan terenski rad. Četvrta mogućnost politike: potpuna zabrana ribolova lebdećim (plovućim) mrežama Ova bi mogućnost značila de facto uklanjanje svih vrsta ribolova lebdećim (plovućim) mrežama uvođenjem potpune zabrane držanja na plovilu i/ili upotrebljavanja ove vrste ribolovnog alata. Primjenom načela predostrožnosti riješili bi se svi dugotrajni problemi zaštite okoliša i kontrole. Ova će mogućnost odgovarati i prvom odabiru određenih država članica jer one nikad nisu razvile takvu vrstu ribolova (npr. Nizozemska, Belgija itd.) ili su donijele nacionalne mjere (npr. Španjolska, Grčka, Cipar, Malta itd.) ili su potpisale međunarodne sporazume (npr. države članice Sredozemnog mora i Crnog mora zajedno s Portugalom kao članice Sporazuma o zaštiti kitova (Cetacea) u Crnom moru, Sredozemnom moru i susjednom atlantskom području (ACCOBAMS)) o zabrani upotrebe bilo kakvih lebdećih (plovućih) mreža, iako se oni u većini slučajeva ne provode. 5. PROCJENA UTJECAJA Procjena mogućnosti politike temelji se na SWOT analizi (analizi snaga, slabosti, prilika i prijetnji). U svrhu sažetosti razmatranja o osnovnom scenariju status quo (prva mogućnost) ovdje nisu iznesena. Većina je utvrđenih vrsta ribolova sezonska, a flote koje sudjeluju u njima sastoje se od polivalentnih plovila. Većina ribara upotrebljava lebdeće (plovuće) mreže za ribolovnu aktivnost samo nekoliko mjeseci u godini, a neki od njih i manje od pola mjeseca u godini. Bez obzira na to, ova vrsta ribolova može predstavljati znatan izvor prihoda određenim lokalnim zajednicama ribara iako se proteklih godina broj plovila kao i broj zaposlenika znatno smanjio. Iako nije moguće isključiti mogućnost utjecaja zabrane na određena plovila koja obavljaju takve vrste ribolova, sveukupni društveno-gospodarski utjecaj potpune zabrane smatra se beznačajnim na nacionalnoj i podregionalnoj razini. Očekuje se da potpuna zabrana upotrebe lebdećih (plovućih) mreža četvrte mogućnosti neće za posljedicu imati odgovarajuće smanjenje ribara koji će se nastaviti služiti ostalim ribolovnim alatom prema već postojećem odobrenju u obliku njihovih povlastica za ribolov. Opcija || Društveno-gospodarski utjecaj || Rezultat Druga mogućnost politike Tehničke i kontrolne mjere donesene na razini EU-a || Od gospodarskih se i financijskih troškova očekuje da prilagode flotu novim tehničkim zahtjevima i da razviju primjerene alate kontrole. Nastale tehničke mjere u sektorima lebdećih (plovućih) mreža mogle bi utjecati na prekid određenih ribolovnih aktivnosti || - Treća mogućnost politike Odabrana zabrana određenih vrsta ribolova lebdećim (plovućim) mrežama || Društveni i gospodarski utjecaji na ribare koji upotrebljavaju lebdeće (plovuće) mreže na koje utječe provedba zabrane. Iako se ti troškovi mogu smanjiti provođenjem druge vrsta ribolova za koji već imaju odobrenje u okviru svojih povlastica za ribolov i, prema potrebi, s pomoću pratećih financijskih mjera. Pogoršava ih mogući rizik od diskriminatornog tretmana među ribarima koji upotrebljavaju lebdeće (plovuće) mreže. Osim toga, da bi se dobili pouzdaniji podaci za pravilno razvrstavanje, i sektor bi trebao sudjelovati u znanstvenim istraživanjima s dodatnim troškovima. || -- Četvrta mogućnost politike Potpuna zabrana ribolova lebdećim (plovućim) mrežama || Društveni i gospodarski utjecaji na zahvaćene ribare, iako će oni biti smanjeni provođenjem druge vrste ribolova za koji već imaju odobrenje u okviru svojih povlastica za ribolov i, prema potrebi, s pomoću pratećih mjera kao potpore prilagodbi (prebacivanje na druge metode ribolova, razlikovanje aktivnosti, postupno ukidanje). || - (Tumačenje kratica: + pozitivan utjecaj, ++ znatno pozitivan utjecaj, - negativan utjecaj, -- znatno negativan utjecaj, 0 bez utjecaja, NP – nije primjenjivo / izuzetno teško procijeniti) Mogućnost || Utjecaj na okoliš || Rezultat Druga mogućnost politike Tehničke i kontrolne mjere donesene na razini EU-a || Slični utjecaji na okoliš kao u slučaju statusa quo, iako se u okviru ove mogućnosti uklanja mogućnost štetnog utjecaja buduće liberalizacije nacionalnoga zakonodavstva na nedopuštene vrste. || - Treća mogućnost politike Odabrana zabrana određenih vrsta ribolova lebdećim (plovućim) mrežama || Ova je mogućnost usmjerena prema rješavanju dugotrajnog problema zaštite okoliša, uključujući prikupljanje dokaza potrebnih za podupiranje odluke. Međutim, treba naglasiti da su kratkoročno dostupni podaci ograničeni i da ne postoje dovoljno čvrsti dokazi kojima bi se utvrdile najštetnije vrste ribolova koje bi trebalo zabraniti. U tom kontekstu postoji rizik da najštetnije vrste ribolova nisu obuhvaćene zabranom koja uključuje dugotrajna pitanja zaštite okoliša. Treba pratiti mogući prijenos napora iz zabranjenog ribolova lebdećim (plovućim) mrežama u druga zanimanja kako bi se izbjegao negativan utjecaj. || + Četvrta mogućnost politike || || Potpuna zabrana ribolova lebdećim (plovućim) mrežama || Pozitivan utjecaj jer će se u okviru ove mogućnosti rješavati sva moguća pitanja zaštite okoliša zabranom svake aktivnosti. Premještanje aktivnosti na druge ribolovne alate za koje već postoji odobrenje u povlasticama za ribolov smatra se minimalnim s obzirom na marginalnu važnost danu aktivnostima ribolova lebdećim (plovućim) mrežama za većinu plovila. Međutim, prijenos napora iz ribolova lebdećim (plovućim) mrežama u druga zanimanje treba pratiti kako bi se izbjegao nepredviđen negativan utjecaj. Pozitivni neizravni učinci za bolje upravljanje drugim vrstama ribolova uz vjerojatno međusobno djelovanje sa zaštićenim vrstama. || ++ Procjena administrativnog opterećenja država članica temelji se na potencijalnim zahtjevima glavnih mjera predloženih za svaku mogućnost politike i posljedicama za uključene dionike (odnosno javna tijela i poduzeća) u smislu a) regulatornih zahtjeva (velika opterećenja), b) obveza obavješćivanja (ograničeno opterećenje) ili (c) posebne prilagodbe u odnosu na postupke ili ponašanja (srednja razina opterećenja). Mogućnosti || Utjecaj na administrativno opterećenje || Rezultat Druga mogućnost Tehničke i kontrolne mjere donesene na razini EU-a || Znatno administrativno opterećenje da bi se pratio postupak prilagodbe novim zahtjevima (npr. promjene veličine oka mrežnog tega) i na ispravan način pratila provedba novog sustava (npr. uspostava odobrenja za ribolov, plana kontrole itd.) || -- Treća mogućnost Odabrana zabrana određenih vrsta ribolova lebdećim (plovućim) mrežama || Znatno administrativno opterećenje da bi se prikupili podaci potrebni za donošenje odluke o mogućoj zabrani određenih vrsta ribolova. Poteškoće pri upravljanju i kontroli dvaju usporednih sustava: ribolova lebdećim (plovućim) mrežama koji bi se moglo zabraniti i ribolova lebdećim (plovućim) mrežama koji bi se moglo odobriti. || -- Četvrta mogućnost Potpuna zabrana ribolova lebdećim (plovućim) mrežama || Kratkoročno administrativno opterećenje da bi se upravljao i kontrolirao prijelaz. U srednjoročnom i dugoročnom smislu opterećenje će se uvelike smanjiti zahvaljujući pojednostavnjenom zakonodavnom okviru i potrebama za kontrolom. Ovaj bi pojednostavnjeni okvir zahtijevao manje zahtjevnu kontrolu i praćenje ciljanog odabira lebdećih (plovućih) mreža i upravljanje manjom količinom ribolovnog alata. || + 6. USPOREDBA MOGUĆNOSTI Osim prethodno navedene usporedbe, uspješnosti četiriju navedenih mogućnosti politike međusobno su uspoređene na temelju kriterija procjene važnosti, djelotvornosti, učinkovitosti, usklađenosti i prihvatljivosti. Važnost mogućnosti razmotrena je u pogledu utvrđenih dugotrajnih problema zaštite okoliša i kontrole, odnosno: · problema zaštite okoliša: nedovoljno praćenje ribolova lebdećim (plovućim) mrežama radi procjene utjecaja na zaštićene vrste, · problema kontrole: određene države članice nisu u mogućnosti spriječiti da sadašnji ribolov malim lebdećim (plovućim) mrežama uključuje nedopuštene vrste. Djelotvornost i učinkovitost mogućnosti razmatrana je, među ostalim, u odnosu na sprečavanje širenja velikih lebdećih (plovućih) mreža / ciljanog lova vrsta iz Priloga VIII. i povezanoga nediskriminatornog ulova (uključujući ciljane vrste / usputni ulov) kao i smanjenje utjecaja lebdećih (plovućih) mreža na vrste kojima je potrebna posebna zaštita. Usklađenost mogućnosti politike razmatrana je u odnosu na sveobuhvatne ciljeve, strategije i prioritete EU-a. Prihvatljivost mogućnosti politike razmatrana je u odnosu na bolju kontrolu i izvršavanje, aspekt okoliša, razmjerno administrativno opterećenje (odnosno uzimanje u obzir načela proporcionalnosti), uključujući output javnog savjetovanja. Usporedba četiriju mogućnosti politike sažeta je u tablici u nastavku. Kriterij ocjenjivanja || Prva mogućnost Status quo || Druga mogućnost. Tehničke i kontrolne mjere || Treća mogućnost Odabrana zabrana || Četvrta mogućnost Potpuna zabrana Važnost || Okoliš || -- || + || + || ++ Kontrola || - || - || -- || ++ Djelotvornost || Cilj 1. || -- || + || + || ++ Cilj 2. || -- || + || + || ++ Cilj 3. || -- || + || + || ++ Cilj 4. || -- || + || + || ++ Cilj 5. || 0 || 0 || - || - Djelotvornost || Cilj 1. || -- || + || + || ++ Cilj 2. || -- || + || + || ++ Cilj 3. || -- || + || + || ++ Cilj 4. || -- || + || + || ++ Cilj 5. || 0 || 0 || - || - Usklađenost || Načelo proporcionalnosti || + || + || - || - Načelo predostrožnosti || - || + || + || ++ Upravljanje utemeljeno na ekosustavu || - || + || + || ++ Prihvatljivost || Države članice || 0 || - || -- || +/- Ribari || 0 || -- || -- || - Nevladine organizacije || -- || + || + || ++ Na temelju prethodno navedenih razmatranja čini se da se prednost daje četvrtoj mogućnosti politike o potpunoj zabrani svih vrsta ribolova lebdećim (plovućim) mrežama s obzirom na to da ona većim dijelom ispunjava parametre djelotvornosti, učinkovitosti, usklađenosti i prihvatljivosti, pritom pružajući najbolje rezultate u smislu utjecaja na okoliš i manjega administrativnog opterećenja. 7. PRAĆENJE I PROCJENA Ne uspostavljaju se novi sustavi praćenja i procjena u odnosu na već postojeće; potrebno je omogućiti pravilno funkcioniranje postojećih. U tom pogledu Komisija pomno provjerava i surađuje s državama članicama kako bi osigurala da države članice na djelotvoran i učinkovit način provode alate kontrole, inspekcije i izvršavanja, zajedno sa znanstvenim praćenjem, strategijama procjene rizika i preventivnim mjerama utvrđenima u okviru zajedničke ribarstvene politike [9] [10] [11]. Osim toga, novi mehanizmi utvrđeni Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji[12] trebali bi olakšati i poboljšati sustave praćenja i izvješćivanja država članica prema Direktivama o pticama i staništima[13]. [1] Rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda: 44/225 od 22. prosinca 1989.; 45/197 od 21. prosinca 1990.; 46/215 od 20. prosinca 1991. [2] Velike lebdeće (plovuće) mreže definirane su u okviru Konvencije o zabrani ribolova dugim lebdećim (plovućim) mrežama u Južnom Pacifiku (Konvencija iz Wellingtona) kao mreže dužine veće od 2,5 km. . [3] Uredba Vijeća (EZ) br. 894/97 od 29. travnja 1997. o utvrđivanju određenih tehničkih mjera za očuvanje ribolovnih resursa [4] Uredba Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od 21. prosinca 2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98. [5] Uredba Vijeća (EZ) br. 1239/98 od 8. lipnja 1998. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 894/97 o utvrđivanju određene tehničke mjere za očuvanje ribolovnih resursa [6] Popis vrsta (Prilog VIII.): tunj dugokrilac: Thunnus alalunga; tunj plavoperajni: Thunnus thynnus; tunj velikooki: Thunnus obesus; tunj prugavac: Katsuwonus pelamis; palamida: Sarda sarda; tunj žutoperajni: Thunnus albacares; tunj crnoperajni: Thunnus atlanticus; trup crnopjeg: Euthynnus spp.; južni plavoperajni tunj: Thunnus maccoyii; trup rombac: Auxis spp.; grboglavke: Brama rayi; iglani: Tetrapturus spp.; Makaira spp.; jedrani: Istiophorus spp.; sabljan: Xiphias gladius; proskok: Scomberesox spp.; Cololabis spp.; lampuga: obična lampuga: Coryphaena spp.; morski psi: Hexanchus griseus; Cetorhinus maximus; Alopiidae; Carcharhinidae; Sphyrnidae; Isuridae; Lamnidae; glavonošci: sve vrste. [7] MAREA Okvirni ugovor MARE 2009/05 Lot. 1 SI2.651082 – Poseban ugovor br. 8 (SI2.646130). „Identifikacija i karakterizacija ribolova malim lebdećim (plovućim) mrežama na Sredozemlju (DriftMed) i Okvirni ugovor br. MARE/2011/01 Lot2 – Poseban ugovor br. 5 (SI2.650655).” „Studija u svrhu potpore reviziji sustava EU-a o ribolovu malim lebdećim (plovućim) mrežama”. [8] Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji). [9] Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, SL L 343, 22.12.2009., str. 1. [10] Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, SL L 286, 29.10.2008., str. 1. [11] Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, SL L 354, 28.12.2013., str. 22. [12] Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša. [13] Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica. Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore.