KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

Zaštita podataka kao jedan od stupova jačanja položaja građana i pristupa EU-a digitalnoj tranziciji – dvije godine primjene Opće uredbe o zaštiti podataka

1Pravila o zaštiti podataka kao jedan od stupova jačanja položaja građana i pristupa EU-a digitalnoj tranziciji

Ovo je prvo izvješće o evaluaciji i preispitivanju Opće uredbe o zaštiti podataka, posebno o primjeni i funkcioniranju pravila o prijenosu osobnih podataka trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te pravila o suradnji i konzistentnosti, u skladu s člankom 97. Opće uredbe o zaštiti podataka.

Opća uredba o zaštiti podataka, koja se primjenjuje od 25. svibnja 2018., u središtu je okvira EU-a kojim se jamči temeljno pravo na zaštitu podataka, kako je utvrđeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima (članak 8.) i u Ugovorima (članak 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, „UFEU”). Općom uredbom o zaštiti podataka ojačane su mjere za zaštitu podataka, pojedincima se pružaju dodatna i veća prava te se osigurava veća transparentnost i odgovornije ponašanje svih koji obrađuju osobne podatke obuhvaćene njezinim područjem primjene. Njome se neovisnim tijelima za zaštitu podataka dodjeljuju snažnije i usklađene provedbene ovlasti te se uspostavlja novi sustav upravljanja. Njome se stvaraju i jednaki uvjeti za sva poduzeća koja posluju na tržištu EU-a, bez obzira na to gdje imaju poslovni nastan, te se osigurava slobodan protok podataka unutar EU-a, čime se jača unutarnje tržište.

Opća uredba o zaštiti podataka važna je sastavnica antropocentričnog pristupa tehnologiji i putokaz za korištenje tehnologije u zelenoj i digitalnoj tranziciji, koja je važan element oblikovanja politika EU-a. To je nedavno istaknuto u Bijeloj knjizi o umjetnoj inteligenciji i Komunikaciji o europskoj strategiji za podatke (dalje u tekstu „podatkovna strategija”) iz veljače 2020.

U gospodarstvu koje se sve više temelji na obradi podataka, uključujući osobne podatke, Opća uredba o zaštiti podataka ključan je instrument kojim se osigurava da pojedinci imaju bolji nadzor nad svojim osobnim podacima te da se ti podaci obrađuju u opravdane svrhe na zakonit, pravedan i transparentan način. Usto, Općom uredbom o zaštiti podataka pridonosi se poticanju inovacija dostojnih povjerenja, posebno zbog njezina pristupa koji se temelji na riziku i načela kao što su integrirana i zadana privatnost. Komisija je predložila dopunu zakonodavnog okvira o zaštiti podataka i privatnosti Uredbom o e-privatnosti , koja bi trebala zamijeniti postojeću Direktivu o e-privatnosti . Suzakonodavci trenutačno razmatraju taj prijedlog te je vrlo važno osigurati njegovo brzo donošenje.

U okviru ključnih prioriteta Komisije „Europa spremna za digitalno doba” i „europski zeleni plan” mogu se razvijati nove inicijative da bi se građane potaknulo da preuzmu aktivniju ulogu u digitalnoj tranziciji i korištenju digitalnih alata kako bi se ostvario prelazak na klimatski neutralno društvo i održiviji razvoj. Općom uredbom o zaštiti podataka utvrđuje se okvir za te inicijative i osigurava se da su osmišljene tako da učinkovito jačaju položaj pojedinaca.

Podatkovnom strategijom poziva se na stvaranje „jedinstvenoga europskog podatkovnog prostora”, istinskoga jedinstvenog tržišta za podatke, te deset sektorskih zajedničkih europskih podatkovnih prostora važnih za zelenu i digitalnu tranziciju. Za ostvarenje tih prioriteta neophodni su jasan i provediv okvir za sigurnu razmjenu podataka i njihova veća dostupnost. U podatkovnoj strategiji Komisija je najavila i svoju namjeru da u budućem zakonodavstvu istraži kako omogućiti upotrebu podataka pohranjenih u javnim bazama podataka u svrhe znanstvenog istraživanja na način koji je u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka. Podatkovne prostore treba podupirati europska federacija oblaka koja pruža usluge obrade podataka i infrastrukture u oblaku u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka. Općom uredbom o zaštiti podataka osigurava se visoka razina zaštite osobnih podataka i središnja uloga pojedinaca u svim tim podatkovnim prostorima te se istodobno osigurava fleksibilnost potrebna za prihvaćanje različitih pristupa.

Potreba za osiguravanjem povjerenja i zahtjevi za zaštitom osobnih podataka zasigurno se ne javljaju samo u EU-u. Pojedinci diljem svijeta sve više cijene privatnost i sigurnost svojih podataka. Kao što je vidljivo iz nedavnoga globalnog istraživanja, smatraju da je to važan čimbenik koji utječe na njihove odluke o kupnji i ponašanje na internetu. Sve veći broj poduzeća odgovorio je na tu potrebu za privatnošću, konkretno tako da su neka prava i zaštitne mjera predviđene Općom uredbom o zaštiti podataka dobrovoljno proširili na svoje kupce iz zemalja izvan EU-a. Mnoga poduzeća ističu i poštovanje osobnih podataka kao konkurentsku prednost i ono što privlači kupce na globalnom tržištu te nude inovativne proizvode i usluge s novim rješenjima za privatnost ili sigurnost podataka. Nadalje, povećana sposobnost dionika iz privatnog i javnog sektora da prikupljaju i obrađuju podatke u velikim količinama otvara važna i složena pitanja kojima se privatnost sve više stavlja u središte javne rasprave u različitim dijelovima svijeta.

Donošenje Opće uredbe o zaštiti podataka potaknulo je druge zemlje u mnogim regijama svijeta da razmotre žele li slijediti taj primjer. Riječ je o doista globalnom trendu, koji je primjetan od Čilea do Južne Koreje, od Brazila do Japana, od Kenije do Indije te od Kalifornije do Indonezije. Vodeći položaj EU-a u području zaštite podataka pokazuje da EU može postavljati globalne standarde za regulaciju digitalnog gospodarstva, a pozdravili su ga utjecajni pojedinci iz međunarodne zajednice, kao što je glavni tajnik UN-a António Guterres, koji je napomenuo da je Opća uredba o zaštiti podataka „primjer [...] koji je nadahnuo slične mjere drugdje” te je „potaknuo EU i njegove države članice da nastave voditi oblikovanje digitalnog doba i biti predvodnik u tehnološkim inovacijama i regulaciji”.

Trenutačna kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 zorno pokazuje globalizaciju rasprave o privatnosti, i tijekom krize i u vrijeme kada svijet pokušava izaći iz nje. U EU-u je više država članica poduzelo hitne mjere u cilju zaštite javnog zdravlja. Općom uredbom o zaštiti podataka jasno se utvrđuje da se svakim ograničenjem mora poštovati bit temeljnih prava i sloboda te da ono mora biti nužna i proporcionalna mjera u demokratskom društvu poduzeta radi zaštite javnog interesa, kao što je javno zdravlje. Budući da se mjere za suzbijanje pandemije postupno ukidaju, donositelji odluka moraju se pozabaviti očekivanjima građana da im se ponude digitalna rješenja koja su pouzdana i kojima se poštuju prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka.

U mnogim se zemljama ugrađene mjere zaštite privatnosti, kao što su dobrovoljna prijava korisnika, smanjenje količine podataka i njihova sigurnost te isključivanje geolociranja, smatraju neophodnima za osiguravanje pouzdanosti i društvene prihvaćenosti rješenja koja su temeljena na podacima i usmjerena na praćenje i ograničavanje širenja virusa, prilagodbu protumjera javne politike, pomoć pacijentima ili provedbu izlaznih strategija. Zakonodavni okvir o zaštiti podataka i privatnosti u EU-u pokazao se dovoljno fleksibilnim alatom za razvoj praktičnih rješenja (npr. aplikacijâ za praćenje), a istodobno osigurava visoku razinu zaštite osobnih podataka. U tom je kontekstu Komisija 16. travnja 2020. objavila smjernice za zaštitu podataka u aplikacijama kojima se podupire suzbijanje pandemije.

Zaštita osobnih podataka važna je i za sprečavanje manipuliranja odlukama građana, posebno mikrociljanja glasača na temelju nezakonite obrade osobnih podataka, te za izbjegavanje uplitanja u demokratske procese i očuvanje otvorene rasprave, pravednosti i transparentnosti koji su ključni za demokraciju. Zbog toga je u rujnu 2018. Komisija objavila svoje smjernice o primjeni prava Unije o zaštiti podataka u kontekstu izbora.

Pri evaluaciji i preispitivanju Komisija je uzela u obzir doprinose Vijeća, Europskog parlamenta, Europskog odbora za zaštitu podataka (dalje u tekstu „Odbor”) i pojedinih tijela za zaštitu podataka, stručne skupine s više dionika i drugih dionika, među ostalim putem povratnih informacija o planu

Općenito gledano, dvije godine nakon početka njezine primjene Opća uredba o zaštiti podataka uspješno je ispunila svoje ciljeve: jačanje zaštite prava pojedinca na zaštitu osobnih podataka i jamčenje slobodnog protoka osobnih podataka unutar EU-a. Međutim, utvrđena su i brojna područja u kojima su moguća poboljšanja. Kao i većina dionika i tijela za zaštitu podataka, Komisija smatra da bi u ovoj fazi bilo prerano donositi konačne zaključke o primjeni Opće uredbe o zaštiti podataka. Vjerojatno će veće iskustvo u primjeni Uredbe u nadolazećim godinama pomoći pri rješavanju većine problema koje su utvrdile države članice i dionici. Unatoč tome, u ovom se izvješću naglašavaju izazovi na koje se dosad naišlo u primjeni Opće uredbe o zaštiti podataka te se utvrđuju mogući načini njihova rješavanja.