IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Fond solidarnosti Europske unije - godišnje izvješće za 2013. /* COM/2015/0118 final */





SADRŽAJ 1............ Uvod. 3 2............ Neriješeni zahtjevi iz 2012. 4 3............ Novi zahtjevi zaprimljeni 2013. 5 4............ Financiranje. 8 5............ Nadzor 9 6............ Zaključne radnje. 10 7............ Prijedlog izmjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije i zaključci 11 1. Uvod Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (u daljnjem tekstu „Uredba”) propisuje se da se izvješće o aktivnosti Fonda u prethodnoj godini podnosi Europskom parlamentu i Vijeću. U ovom su izvješću predstavljene aktivnosti Fonda solidarnosti EU-a (u daljnjem tekstu „EUSF”) tijekom 2013.: tretman neriješenih i novih zahtjeva i ocjenjivanje izvješća o provedbi kako bi ih se moglo zaključiti. Uz to, razmatra se prijedlog za izmjenu Uredbe koji je iznesen u 2013.[1] Tijekom 2013. Komisija je zaprimila osam novih zahtjeva za pomoć iz EUSF-a, što je u smislu broja zahtjeva prosječna godina. Četiri su zahtjeva podnesena u siječnju; još četiri zahtjeva zaprimljena su u srpnju i kolovozu. Od tih zahtjeva, tri se odnose na poplave u Sloveniji, Austriji i Hrvatskoj u listopadu/studenome 2012. Zahtjevi koje su stigli iz Njemačke, Austrije, Češke Republike i Mađarske odnose se na teške poplave iz svibnja/lipnja 2013. Zahtjev koji je poslao Portugal odnosi se na klizanja tla i odrone na otoku Madeiri u siječnju 2013. Komisija je prihvatila sve navedene zahtjeve osim portugalskog i mađarskog i predložila mobiliziranje sredstava EUSF-a. Komisija je dovršila i ocjenu neriješenog zahtjeva Rumunjske iz 2012., koji se odnosi na sušu i požare i za koji je također predloženo mobiliziranje sredstava iz Fonda. U financijskom smislu, tijekom 2013. Komisija je odobrila pomoć iz EUSF-a u ukupnom iznosu od 415,127 milijuna EUR; pojedinosti su iznesene u poglavlju 4. – „Financiranje”. Ukupno bi moglo biti isplaćeno 14,321 milijuna EUR pomoći za poplave u Sloveniji i Austriji iz 2012. U Prilozima od 1. do 3. izneseni su pragovi koji se primjenjuju za mobilizaciju sredstava iz Fonda u 2013., sažetak zaprimljenih zahtjeva i cjelovit popis zahtjeva koji su obrađeni od 2002. 2. Neriješeni zahtjevi iz 2012. Rumunjska (suša i požari) Tijekom ljeta 2012. veliki dijelovi Rumunjske bili su pogođeni nedostatkom oborina i učestalim valovima iznimno visokih temperatura, što je izazvalo sušu s bitnim smanjenjem prinosa poljoprivrednih kultura, brojnim šumskim požarima i požarima raslinja, nestašicom vode za stanovništvo i posljedičnim problemima u opskrbi vodom i za hidroenergetske proizvodne sustave. Nakon toga, Rumunjska je 2. studenoga 2012. podnijela zahtjev za pomoć iz EUSF-a. U slučajevima suše nije praktično primjenjiva odredba Uredbe prema kojoj se zahtjevi moraju dostaviti u roku od deset tjedana od nastanka prve štete. Stoga je Komisija primijenila ista načela utvrđena prilikom procjene prvog sličnog zahtjeva za pomoć iz EUSF-a, to jest suše na Cipru iz 2008. Prema tome, datum na koji je nastupio vrhunac suše treba se smatrati datumom početka razdoblja od deset tjedana za dostavljanje zahtjeva. U Rumunjskoj je nakon neuobičajeno dugih razdoblja s malo oborina, visokim temperaturama i brojnim požarima tijekom nekoliko mjeseci došlo do ozbiljne suše kojom je pogođeno područje od oko 2 764 milijuna hektara u 35 rumunjskih županija (od ukupno 41), a suša je dosegla vrhunac 25. kolovoza 2012. kada su izbili veliki šumski i poljski požari. Komisija stoga smatra da 25. kolovoza 2012. treba prihvatiti kao datum početka katastrofe velikih razmjera. Zahtjev je Komisiji podnesen u roku, 2. studenoga 2012. U svom prvotnom zahtjevu rumunjska nadležna tijela procijenila da ukupna izravna šteta premašuje 1,9 milijarde EUR, što predstavlja 263 % praga za mobiliziranje EUSF-a za katastrofu velikih razmjera koji je za Rumunjsku postavljen na 735,487 milijuna EUR za 2012. (tj. 0,6 % BND-a prema podacima za 2010.). Međutim, u taj je iznos bila uključena šteta u poljoprivredi nastala prije utvrđenog datuma početka, a koja se ne može uključiti u ukupan iznos štete. Komisija je od Rumunjske zatražila da revidira svoju procjenu štete. Revidirana ukupna šteta za koju je Rumunjska podnijela zahtjev, umanjena za ostale neprihvaćene neizravne štete, iznosila je 806,7 milijuna EUR. Više od 99 % iznosa procijenjene štete odnosilo se na privatnu poljoprivredu i šumarstvo koji nisu prihvatljivi za pomoć iz EUSF-a jer nisu obuhvaćeni vrstama prihvatljivih hitnih operacija na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe. Trošak operacija prihvatljivih u okviru članka 3. stavka 2. stoga je iznosio 2,476 milijuna EUR (tj. troškovi hitnih operacija službi za spašavanje, a posebno vatrogasaca i prijevoza vode te operacija sanacije vodoopskrbne infrastrukture). S obzirom na to da pomoć iz EUSF-a ne smije premašiti ukupan trošak prihvatljivih operacija, Komisija je 3. listopada 2013. odlučila predložiti mobilizaciju Fonda u iznosu od 2,476 milijuna EUR za pokrivanje troška prihvatljivih operacija. Nakon završetka proračunskog postupka u Vijeću i Europskom parlamentu i sklapanja sporazuma o provedbi između Komisije i Rumunjske, doprinos iz EUSF-a isplaćen je 10. ožujka 2014. 3. Novi zahtjevi zaprimljeni 2013. Poplave u Sloveniji, Austriji i Hrvatskoj (tri slučaja) Krajem listopada i početkom studenoga 2012. zbog obilnih padalina u jugoistočnoj Europi došlo je do izlijevanja rijeka iz korita i poplava u širim područjima rijeka Save, Kupe, Mure i Drave u Sloveniji i u porječjima Mure, Drave i Labotnice u Austriji, kao i na državnom području Hrvatske. Nakon toga, sve tri zemlje dostavile su zahtjeve za financijsku pomoć iz EUSF-a: Slovenija svoj zahtjev temelji na katastrofi velikih razmjera, dok Hrvatska i Austrija svoje zahtjeve temelje na takozvanoj odredbi „susjedna zemlja” prema kojoj zemlja pogođena istom katastrofom kao i susjedna zemlja u kojoj je došlo do katastrofe velikih razmjera iznimno može koristiti financijsku pomoć iz EUSF-a. (1) Slovenija: Zahtjev je zaprimljen 2. siječnja 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od 28. listopada 2012., kada su zabilježene prve štete. Ukupna izravna šteta procijenjena je na 359,535 milijuna EUR, uglavnom u poljoprivredi, šumarstvu, na lokalnoj cestovnoj infrastrukturi i vodotokovima. Šteta je zabilježena na više od 2 500 domova te upravnim i gospodarskim građevinama kao i na 10 škola. Taj iznos predstavlja 1,008 % slovenskog BND-a i daleko premašuje prag za mobiliziranje sredstava EUSF-a za katastrofu velikih razmjera koji je za Sloveniju za 2013. postavljen na 214,021 milijuna EUR (tj. 0,6 % BND-a prema podacima iz 2011.). Komisija je stoga 30. travnja 2013. predložila mobilizaciju financijske pomoći u iznosu od 14,081 milijuna EUR. Nakon završetka proračunskog postupka u Vijeću i Europskom parlamentu i sklapanja sporazuma o provedbi između Komisije i Slovenije, financijski doprinos isplaćen je 19. studenoga 2013. (2) Austrija: Katastrofom u Sloveniji pogođena je i Austrija, ali u vrlo ograničenoj mjeri. Grad Lavamünd, koji se nalazi na ušću Labotnice u Dravu na granici Austrije i Slovenije, poplavljen je vodenim valom visine dva metra zbog čega su nastale štete na javnim zgradama, stambenim i poslovnim prostorima te lokalnoj infrastrukturi. Zahtjev je iznesen 11. siječnja 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od 5. studenoga 2012. kada su zabilježene prve štete. Ažurirane informacije zaprimljene su 28. veljače 2013. Ukupna izravna šteta prouzročena katastrofom iznosila je 9,6 milijuna EUR. Taj je iznos daleko ispod praga za mobilizaciju sredstava iz EUSF-a za katastrofu velikih razmjera, koji je postavljen na 1,798 milijardi EUR (tj. 0,6 % austrijskog BND-a iz 2011.). Međutim, s obzirom na to da su poplave u Lavamündu posljedica istih zbivanja kao i katastrofa velikih razmjera u Sloveniji, austrijska nadležna tijela iznijela su svoj zahtjev na temelju takozvane odredbe „susjedna zemlja”. Iako je šteta ograničena i predstavlja samo 0,53 % praga, omogućena je mobilizacija sredstava iz EUSF-a. Financijski doprinos iz Fonda u iznosu od 240 000 EUR isplaćen je 19. studenoga 2013. (3) Hrvatska: Hrvatska, koja je u vrijeme kada se katastrofa zbivala bila obuhvaćena EUSF-om kao zemlja u pristupnim pregovorima s EU-om, iznijela je svoj zahtjev 3. siječnja 2013., unutar roka od 10 tjedana od 26. listopada 2012. kada su zabilježene prve štete. Hrvatska je navela da su zabilježene štete na bitnoj infrastrukturi te na privatnoj i javnoj imovini u devet županija, od kojih je u četiri katastrofa u značajnoj mjeri utjecala na lokalno gospodarstvo i uvjete života oko 795 000 stanovnika. Posebno je bila pogođena poljoprivreda i šumarstvo, industrijske i komercijalne građevine, privatni stambeni objekti, nasipi, mostovi i molovi na hrvatskoj obali. Nekoliko stotina privatnih stambenih objekata je poplavljeno, a ljudi su morali biti evakuirani. U preostalih pet županija mjerama zaštite od poplava koje su poduzele Hrvatske vode izbjegnuta je šteta na privatnoj imovini. Hrvatska nadležna tijela procijenila su ukupnu izravnu štetu na preko 11,463 milijuna EUR. S obzirom na to da je iznos očito ispod praga za mobilizaciju sredstava iz EUSF-a za katastrofu velikih razmjera koji je za Hrvatsku određen na 259,805 milijuna EUR (tj. 0,6 % BND-a na temelju podataka iz 2011.), katastrofa ne ispunjava uvjete za klasifikaciju kao „prirodna katastrofa velikih razmjera”. Međutim, kao i Austrija, Hrvatska se pozvala na odredbu „susjedna zemlja”, što je Komisija prihvatila. Financijski doprinos iz Fonda u iznosu od 286 587 EUR isplaćen je 15. siječnja 2014. Poplave u srednjoj Europi (četiri slučaja) U svibnju i lipnju 2013. srednja Europa bila je pogođena meteorološkim uvjetima vrlo sličnim onima koji su doveli do stogodišnje poplave iz 2002., nakon koje je EUSF i utemeljen. Njemačka, Austrija i Češka Republika ponovno su bile pogođene ekstremnim poplavama. Pogođena je i Mađarska, ali u znatno manjoj mjeri. Unatoč mjestimično višoj razini poplavnih voda ukupna šteta, iako i dalje vrlo visoka, bila je manja od one iz 2002. posebno u Austriji i Češkoj Republici i to u velikoj mjeri zbog učinkovitosti mjera zaštite od poplava i kontrole rizika, koje su uvedene od 2002. Nakon toga, Njemačka je podnijela zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a u skladu s kriterijima za katastrofu velikih razmjera, dok se zahtjevi Austrije i Češke Republike temelje na takozvanoj odredbi „susjedna zemlja”. Mađarska je svoj zahtjev temeljila na kriterijima za „izvanrednu regionalnu katastrofu”. (1) Njemačka: Zahtjev je zaprimljen 24. srpnja 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od 18. svibnja 2013., kada su zabilježene prve štete. U velikim dijelovima Njemačke zabilježene su izuzetno velike količine kiše i razina vode premašila je povijesne rekorde na mnogim rijekama. Poplave su bile obilnije i teže nego u kolovozu 2002. i srpnju 1954. – prethodnim najgorim zabilježenim ljetnim poplavama. Ukupno je izravno pogođeno 12 njemačkih saveznih pokrajina; osmero je ljudi poginulo, a najmanje 128 ozlijeđeno. Više od 100 000 ljudi evakuirano je iz pogođenih područja, a ukupno je gotovo 600 000 ljudi pogođeno katastrofom. Oštećeno je ili potpuno uništeno 32 000 kuća, a prijavljene su i ozbiljne štete na javnoj infrastrukturi. Njemačke vlasti procijenile su ukupnu izravnu štetu na preko 8,153 milijarde EUR. Budući da taj iznos u velikoj mjeri premašuje prag od 3,679 milijarde EUR za mobilizaciju Fonda solidarnosti koji se primjenjivao na Njemačku u 2013. (3 milijarde EUR u cijenama iz 2002.), katastrofa ispunjava uvjete za klasifikaciju kao „prirodna katastrofa velikih razmjera”. Komisija je 3. listopada 2013. predložila mobilizaciju financijske pomoći u iznosu od 360,454 milijuna EUR. Vijeće i Europski parlament prihvatili su odgovarajuće izmjene proračuna (kojima su obuhvaćeni i slučajevi Austrije i Češke opisani u nastavku) 20. studenoga 2013., ali pod uvjetom da veći dio potrebnih sredstava bude dostupan tek 2014. U skladu s tim, doprinos iz EUSF-a isplaćen je 19. ožujka 2014. nakon što je zaključen sporazum o provedbi između Komisije i Njemačke. (2) Austrija: Komisija je zaprimila zahtjev 6. kolovoza 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od 30. svibnja 2013. kada su zabilježene prve štete. Poplave su pogodile sedam od devet austrijskih pokrajina, a posebno Vorarlberg, Tirol, Salzburg, Donju Austriju i Gornju Austriju s ukupnom populacijom od oko 4,6 milijuna stanovnika. U nekim porječjima (Saalach, Salzach, Inn i gornji Dunav) poplave su dosegle razinu nezabilježenu u zadnjih 500 godina. To je uzrokovalo brojne štete na infrastrukturi, a posebno zaštitnoj infrastrukturi uz rijeke, prometnom sektoru te u vodoopskrbi i odvodnji otpadnih voda. Privatni stambeni prostori i imovina su oštećeni ili uništeni, a usjevi su propali na preko 22 000 hektara poljoprivrednog zemljišta. Preko 300 poduzeća pretrpjelo je izravne štete, uključujući neka u vrlo važnom turističkom sektoru. Ukupna izravna šteta procijenjena je na 866,462 milijuna EUR, što predstavlja 48 % praga za katastrofu velikih razmjera koji je za Austriju postavljen na 1,798 milijardi EUR (tj. 0,6 % BND-a Austrije), dakle događaj se ne kvalificira kao „katastrofa velikih razmjera”. Budući da je katastrofa velikih razmjera u Njemačkoj bila posljedica iste vremenske pojave, austrijski je zahtjev prihvaćen prema odredbi „susjedna zemlja”. Komisija je 3. listopada 2013. odlučila predložiti financijsku pomoć za Austriju u iznosu od 21,662 milijuna EUR. Financijski doprinos iz Fonda isplaćen je 14. veljače 2014. (3) Češka Republika: Komisija je zaprimila zahtjev 8. kolovoza 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od 2. lipnja 2013. kada su zabilježene prve štete. Olujne kiše uzrokovale su poplave kakve se bilježe jednom u 50 godina, pogotovo u porječju Berounke, Vltave i Labe te su posebno pogođene regije južna Češka, Plzeň, srednja Češka, Hradec Králové, Liberec, Ústí i grad Prag, što predstavlja oko 54 % državnog područja Češke Republike; poplave su izravno utjecale na preko trećinu stanovništva Češke Republike. Poginulo je 15 ljudi, a 23 000 je moralo biti evakuirano. U poplavama je oštećena ili uništena posebno prometna infrastruktura (željeznice, ceste, mostovi itd.), telekomunikacijske mreže, sustavi opskrbe vodom i odvodnje otpadnih voda, kao i elektroenergetske mreže i sustavi za opskrbu plinom. Oštećeno je više od 7 000 domova. Zdravstvene i socijalne službe, poduzeća te poljoprivredni i šumarski sektor također su pretrpjeli znatne štete. Ukupna izravna šteta procijenjena je na 637,131 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 73 % praga od 871,618 milijuna eura (tj. 0,6 % BND-a Češke Republike), što znači da se događaj ne kvalificira kao „katastrofa velikih razmjera”. Međutim, kao u i slučaju poplave u Austriji, poplave u Češkoj bile su posljedica iste vremenske pojave kao i katastrofa velikih razmjera u Njemačkoj. Stoga se zahtjev temeljio na takozvanoj odredbi „susjedna zemlja”. Komisija je 3. listopada 2013. odlučila predložiti financijsku pomoć za Češku Republiku u iznosu od 15,928 milijuna EUR. Nakon što je u Vijeću i Europskom parlamentu prihvaćen odgovarajuće izmijenjen proračun i nakon sklapanja sporazuma o provedbi između Komisije i Češke Republike, doprinos iz EUSF-a isplaćen je 19. ožujka 2014. (4) Mađarska: Izvanredno visok vodeni val na Dunavu i njegovim pritocima uzvodno u Njemačkoj i Austriji stigao je u Mađarsku 4. lipnja, a zemlju je napustio 14. lipnja 2013. Najteže je pogođena uglavnom središnja Mađarska – Budimpešta i okolica – gdje je prouzročena šteta na infrastrukturi, posebice u sektoru prometa, opskrbe vodom i odvodnje otpadnih voda, zatim na zdravstvenoj, obrazovnoj i telekomunikacijskoj infrastrukturi te privatnim stambenim i poslovnim objektima. Oko 2 500 hektara poljoprivrednog zemljišta je poplavljeno, zbog čega su nastale štete na usjevima. Međutim, zahvaljujući vrlo intenzivnim hitnim djelovanjima spriječene su veće štete. Komisija je zaprimila mađarski zahtjev 13. kolovoza 2013., što je unutar roka od 10 tjedana od 4. lipnja 2013. kada su zabilježene prve štete. Mađarska nadležna tijela procijenila su ukupnu izravnu štetu na 27,951 milijuna EUR. Taj je iznos manji od 5 % praga za mobilizaciju sredstava EUSF-a za katastrofu velikih razmjera, koji je za Mađarsku postavljen na 569,258 milijuna EUR (tj. 0,6 % BND-a); stoga navedena katastrofa ni izbliza ne ispunjava uvjete za kategorizaciju kao „katastrofa velikih razmjera”. Kriterij „susjedne zemlje” nije se mogao primijeniti jer nijedan od mađarskih susjeda nije zbog ove poplave pretrpio katastrofu velikih razmjera. Stoga je zahtjev podnesen na temelju kriterija utvrđenih za tzv. „izvanredne regionalne katastrofe”. Procjenom Komisije zaključeno je, međutim, da zahtjev Mađarske ne ispunjava kriterije koji se iznimno primjenjuju za regionalnu katastrofu kako je utvrđeno u Uredbi, jer u njemu nisu dostavljeni dokazi ozbiljnih i trajnih posljedica za životne uvjete stanovništva i gospodarsku stabilnost pogođene regije. Stoga je Komisija 3. listopada 2013. odlučila odbiti zahtjev jer se ne može smatrati izvanrednim u smislu ove Uredbe. Mađarske su vlasti o tome obaviještene. Poplave i odroni na Madeiri (Portugal) Dana 4. i 5. studenoga 2012., neuobičajeno velika količina kiše u dijelovima portugalske autonomne regije Madeire uzrokovala je odrone i poplave, što je za posljedicu imalo štete na javnoj infrastrukturi, privatnoj imovini i u poljoprivredi. Slijedom toga, Portugal je podnio zahtjev za financijsku pomoć iz EUSF-a; Komisija je taj zahtjev zaprimila 14. siječnja 2013, unutar roka od 10 tjedana. Portugal je prijavio ukupnu izravnu štetu od 25, 7 milijuna EUR, što predstavlja samo 2,5 % praga za katastrofu velikih razmjera koji je za Portugal postavljen na 987,376 milijuna EUR (tj. 0,6 % BND-a). Stoga je zahtjev podnesen na temelju kriterija utvrđenih za tzv. „izvanredne regionalne katastrofe”. S obzirom na ograničeni učinak katastrofe na stanovništvo Madeire i gospodarsku stabilnost i bez obzira na status Madeire kao najudaljenije regije Komisija je zaključila da zahtjev ne ispunjava kriterije koji se iznimno primjenjuju za regionalnu katastrofu kako je utvrđeno u Uredbi. Komisija je 22. travnja 2013. odlučila odbiti zahtjev jer se katastrofa ne može smatrati izvanrednom u smislu Uredbe. Portugalske su vlasti o tome obaviještene. Ako je mobiliziran financijski doprinos iz Fonda, puni iznos se mora iskoristiti u roku od 12 mjeseci od dana na koji ga je Komisija isplatila. Financijski se doprinos može koristiti samo za neophodne hitne operacije i sanaciju kako je definirano u članku 3. Uredbe. 4. Financiranje Tijekom 2013. proračunsko je tijelo odobrilo financijske doprinose iz Fonda u sedam slučajeva koji se odnose na zahtjeve zaprimljene u 2012. i 2013. Odgovarajući Prednacrt izmjene proračuna br. 5 za godinu 2013. za prijave koje su zaprimljene u 2013. od Slovenije, Austrije i Hrvatske (poplave u listopadu/studenome 2012.) dovršen je 11. rujna 2013.[2] Nakon donošenja odluke o dodjeli bespovratnih sredstava i sklapanja sporazuma o provedbi, sredstva za Sloveniju i Austriju isplaćena su 19. studenoga 2013. Za Hrvatsku su sredstva isplaćena 15. siječnja 2014. Prednacrtom izmjene proračuna br. 9 za godinu 2013. obuhvaćene su katastrofalne poplave u Njemačkoj, Austriji i Češkoj Republici u svibnju/lipnju 2013. i zahtjev Rumunjske u vezi sa sušom i požarima iz 2012.[3] Dio odobrenih sredstava za plaćanje u visini od 150 milijuna EUR (od ukupno 400,5 milijuna EUR) postao je dostupan tek 2014. Isplate za sva četiri slučaja izvršene su nakon prijenosa odobrenih sredstava u proračun za 2014. Financijski doprinos iz Fonda solidarnosti – proračun odobren 2013. Država korisnica || Katastrofa || Kategorija || Iznos (EUR) Slovenija || poplave iz 2012. || velikih razmjera || 14 081 355 Austrija || poplave iz 2012. || susjedna država || 240 000 Hrvatska || poplave iz 2012. || susjedna država || 286 587 Njemačka || poplave iz 2013. || velikih razmjera || 360 453 575 Austrija || poplave iz 2013. || susjedna država || 21 661 550 Češka Republika || poplave iz 2013. || susjedna država || 15 928 275 Rumunjska || suša i požari 2012. || velikih razmjera || 2 475 689 UKUPNO || 415 127 031 5. Nadzor Tijekom 2013. Komisija je provela tri posjeta u dvije države korisnice radi nadzora i rasprave o provedbenim mehanizmima koji su uspostavljeni te kako bi odgovorila na konkretna pitanja tijela za provedbu: – Španjolsku (Lorca), 5. veljače 2013., u vezi s 21,071 milijun EUR financijskog doprinosa koji je isplaćen nakon potresa koji je 11. svibnja 2011. pogodio grad Lorcu. – Italiju (Genova), 23. travnja 2013., u vezi s 18,062 milijuna EUR financijskog doprinosa koji je isplaćen nakon poplava u Liguriji i Toskani iz 2011. – Italiju (Bologna), 5. lipnja 2013., u vezi 670,192 milijuna EUR financijskog doprinosa koji je isplaćen nakon razornih potresa od 20. svibnja 2012. u pokrajinama Emilia-Romagna, Lombardija i Veneto. U sva tri posjeta je u dovoljnoj mjeri utvrđeno da su provedba i kontrole koje vrše nadležna tijela transparentne, korektne i u skladu s pravilima propisanima Uredbom, odgovarajućim odlukama o dodjeli bespovratnih sredstava i sporazumima o provedbi. Po primitku konačnog izvješća Komisija će provesti daljnje analize i prema potrebi poduzeti odgovarajuće mjere. 6. Zaključne radnje Člankom 8. stavkom 2. Uredbe propisuje se da u roku od šest mjeseci od isteka razdoblja od jedne godine, koje počinje teći na datum isplate bespovratnih sredstava, država korisnica podnosi izvješće o financijskom izvršenju bespovratnih sredstava („izvješće o provedbi”), s izjavom u kojoj opravdava izdatke („izjava o valjanosti”). Na kraju navedenog postupka Komisija zaključuje isplatu pomoći iz Fonda. U skladu s tim, tijekom 2013. zaključena su četiri dosjea: (1) Njemačka, oluja Kyrill iz 2007.: financijski doprinos iz Fonda iznosio je 166,91 milijuna EUR. Njemačka je 9. srpnja 2009. dostavila svoje izvješće o provedbi, uključujući i izjave o valjanosti iz 15 njemačkih saveznih pokrajina koje su bile pogođene olujom. Komisija je u svrhe revizije zatražila dodatne informacije od njemačkih nadležnih tijela; te su informacije dostavljene u svibnju 2012. Njemačka je navela da je iznos od 9 778,59 EUR kasnije pokrila treća strana. Uredbom se predviđa da iznosi koje pokrije treća strana moraju biti vraćeni Komisiji. Taj je iznos Komisija dobila natrag u travnju 2013. i predmet je zaključen u svibnju 2013. (2) Francuska, oluja Klaus iz 2009:: financijski doprinos iz Fonda iznosio je 109,38 milijuna EUR. Francuska je 31. kolovoza 2011. dostavila izvješće o provedbi. Francuska nadležna tijela provela su unutarnju reviziju i utvrdila da su prijavljeni neprihvatljivi izdaci u iznosu od 1,105 milijuna EUR. Taj je iznos kasnije korigiran na 1,066 milijuna EUR. Uz to, iz procjene Komisije vidljivo je da od Francuske treba zatražiti dodatne informacije u vezi izjave o valjanosti. U kolovozu 2013. Glavna uprava za proračun Komisije pokrenula je postupak za kompenzaciju iznosa od 1,066 milijuna EUR od sredstava dodijeljenih Francuskoj iz Europskog fonda za regionalni razvoj. Francuska se nije protivila i kompenzacija je izvršena 21. kolovoza 2013. Predmet je zaključen. (3) Grčka, poplave u regiji Evros iz 2006.: financijski doprinos iz Fonda iznosio je 9,31 milijuna EUR. Grčka je u srpnju 2009. Komisiji dostavila izvješće o provedbi. U travnju 2010. i lipnju 2012. zatražene su dodatne informacije od Grčke. Grčka je svoje konačne odgovore poslala u travnju 2013. te je time omogućeno rješavanje svih otvorenih pitanja u vezi izjave o valjanosti. Predmet je zaključen u studenome 2013. (4) Italija, potres u regiji Abruzzo 2009. godine: financijski doprinos iznosio je 493,77 milijuna EUR. Italija je u siječnju 2011. Komisiji dostavila izvješće o provedbi. Italija je prijavila prihvatljive izdatke u iznosu od 919,98 milijuna EUR, što premašuje doprinos iz EUSF-a za 426,12 milijuna EUR. S obzirom na visinu financijskog doprinosa, predmet je podvrgnut reviziji Komisije, kao i reviziji uspješnosti koju je proveo Europski revizorski sud. Završno izvješće Europskog revizorskog suda o reviziji uspješnosti objavljeno je u veljači 2013. (tematsko izvješće br. 24/2012). U svibnju 2013. Italiji je poslano završno izvješće o reviziji Komisije. Slijedom revizije Komisije otkriveni su neprihvatljivi izdaci. Italija može pravno oduzeti nepravilne izdatke od prijavljenih i još uvijek opravdati dovoljan iznos pravilnih izdataka za čije je pokrivanje bio potreban ukupan doprinos iz EUSF-a. Posljedično, nalazi revizija nisu imali nikakav financijski učinak na proračun EU-a i nije zatražen povrat sredstava EU-a. Predmet je zaključen 27. studenog 2013. Tijekom 2013. Komisija je zaprimila devet novih izvješća o provedbi za slučajeve povezane s poplavama iz 2010.: od Slovačke, Poljske, Češke Republike, Mađarske, Hrvatske, Rumunjske i Slovenije. Hrvatska i Češka Republika podnijele su izvješća o katastrofama koje su se zbile u proljeće i jesen 2010. Osim toga, Komisija je zaprimila izvješće iz Italije u vezi s poplavama u Venetu 2011. Na kraju razdoblja obuhvaćenog ovim godišnjim izvješćem procjena tih izvješća o provedbi bila je još u tijeku. 7. Prijedlog izmjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije i zaključci Kao i prethodnih godina, samo mali dio zaprimljenih zahtjeva za pomoć odnosio se na katastrofe velikih razmjera (dva od ukupno osam slučajeva), dok se drugih šest zahtjeva odnosilo na izvanredne regionalne katastrofe ili su bili temeljeni na odredbi „susjedna zemlja”. Kao i prethodnih godina, procjenjivanje ispunjavaju li regionalne katastrofe kriterije za iznimne okolnosti kako je utvrđeno u Uredbi pokazalo se problematičnim i dugotrajnim. Sveukupno, pri provedbi Fonda solidarnosti u 2013., slično iskustvu iz proteklih godina, potvrđeno je mišljenje Komisije da se važna poboljšanja u radu Fonda, posebice bolja sposobnost odgovaranja na potrebe, mogu postići prilagođavanjem manjeg broja odredbi Uredbe, pri čemu bi se zadržao smisao i oblik Fonda, bez remećenja pitanja financija i iznosa dozvoljenih izdataka. Stoga, na temelju Komunikacije Komisije iz 2011. o „Budućnosti Fonda solidarnosti EU-a”[4], Komisija je sredinom 2013. predstavila zakonodavni prijedlog za izmjenu navedene Uredbe[5]. Taj prijedlog uključuje posebno elemente za što brže i jednostavnije korištenje Fonda te jasnije kriterije o tome tko može biti korisnik, čime bi se pojednostavnila postojeća pravila radi bržeg isplaćivanja pomoći, uz mogućnost plaćanja unaprijed; bilo bi jasnije objašnjeno tko može dobiti pomoć i za što su izdaci prihvatljivi, posebno u slučajevima regionalnih katastrofa, i usredotočilo bi se na sprječavanje katastrofa i strategije kontrole rizika u državama članicama, uključujući potpunu provedbu odgovarajućeg zakonodavstva Unije o sprječavanju i kontroli rizika od katastrofa te korištenje dostupnih sredstava Unije za odgovarajuće projekte. Vijećanja o prijedlogu započela su krajem studenoga u Europskom parlamentu, a u Vijeću u prosincu tijekom litavskog predsjedanja. Pregovori su zaključeni u 2014. tijekom grčkog predsjedanja. Uredba (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije stupila je na snagu 28. lipnja 2014. Rezultati će biti predstavljeni u godišnjem izvješću za 2014. [1] Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti EU-a, COM(2013) 522 završna verzija od 25.7.2013. [2] Izmjenom proračuna (AB) br. 5 za 2013. godinu obuhvaćena je mobilizacija Fonda solidarnosti EU-a u iznosu od 14 607 942 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje za katastrofalne poplave u Sloveniji, Hrvatskoj i Austriji u jesen 2012. Službeni list L 327 od 6.12.2013. [3] Izmjenom proračuna (AB) br. 5 za 2013. godinu obuhvaćena je mobilizacija Fonda solidarnosti EU-a u iznosu od 400,5 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i 250 milijuna EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje. Prijedlog Komisije od 3. listopada 2013. (COM(2013)691), kako ga je izmijenilo Vijeće 30. listopada 2013. i odobrio Europski parlament 20. studenoga 2013. Službeni list L 49 od 19.2.2014. [4] COM(2011) 613 završna verzija [5] COM(2013) 522 Prilog I.: Fond solidarnosti EU-a – pragovi za katastrofe velikih razmjera primjenjivi u 2013. (na temelju podataka Eurostata o bruto nacionalnom dohotku iz 2011.) Za mobilizaciju Fonda solidarnosti primjenjuju se pragovi koji su određeni za svaku državu posebno, a definirani su kao ukupna izravna šteta koja premašuje 0,6 % BND-a ili 3 milijarde EUR u cijenama iz 2002. na temelju usklađenih podataka EUROSTAT-a. Od ta dva iznosa, primjenjuje se onaj koji je manji. (u milijunima EUR) || Država || BND 2011.*1) || 0.6 % BND-a* || Katastrofa velikih razmjera prag za 2013.* AT || AUSTRIJA || 299 685 || 1 798,112 || 1 798,112 BE || BELGIJA || 373 893 || 2 243,358 || 2 243,358 BG || BUGARSKA || 37 475 || 224,850 || 224,850 CY || CIPAR || 17 932 || 107,591 || 107,591 CZ || ČEŠKA REPUBLIKA || 145 270 || 871,618 || 871,618 DE || NJEMAČKA || 2 640 910 || 15 845,460 || 3 678.755** DK || DANSKA || 246 267 || 1 477,602 || 1 477,602 EE || ESTONIJA || 15 120 || 90,719 || 90,719 EL || GRČKA || 202 482 || 1 214,894 || 1 214,894 ES || ŠPANJOLSKA || 1 041 900 || 6 251,400 || 3 678.755** FI || FINSKA || 190 393 || 1 142,358 || 1 142,358 FR || FRANCUSKA || 2 034 214 || 12 205,284 || 3 678.755** HR || HRVATSKA || 43 301 || 259,805 || 259,805 HU || MAĐARSKA || 94 876 || 569,258 || 569,258 IE || IRSKA || 128 301 || 769,804 || 769,804 IS || ISLAND || 8 566 || 51,396 || 51,396 IT || ITALIJA || 1 567 632 || 9 405,793 || 3 678.755** LT || LITVA || 29 666 || 177,998 || 177,998 LU || LUKSEMBURG (V.V.) || 30 773 || 184,639 || 184,639 LV || LATVIJA || 20 319 || 121,912 || 121,912 ME || CRNA GORA 2) || 3 234 || 19 405 || 19 405 MT || MALTA || 6 136 || 36,813 || 36,813 NL || NIZOZEMSKA || 607 180 || 3 643,080 || 3 643,080 PL || POLJSKA || 354 282 || 2 125,691 || 2 125,691 PT || PORTUGAL || 164 563 || 987,376 || 987,376 RO || RUMUNJSKA || 129 607 || 777,644 || 777,644 SE || ŠVEDSKA || 397 634 || 2 385,806 || 2 385,806 SI || SLOVENIJA || 35 670 || 214,021 || 214,021 SK || SLOVAČKA || 67 587 || 405,524 || 405,524 TR || TURSKA || 416 062 || 2 496,370 || 2 496,370 UK || UJEDINJENA KRALJEVINA || 1 773 819 || 10 642,914 || 3 678.755** * Zaokruženi iznosi ** približno 3 milijarde EUR u cijenama iz 2002. 1 Izvor: Eurostat 2 Izvor: Podaci o BND-u nisu dostupni za Crnu Goru, stoga se koriste podaci o BDP-u koji se temelje na bazi podataka AMECO-a (godišnja makroekonomska baza podataka Glavne uprave za gospodarske i financijske poslove Europske komisije/DG ECFIN). Prilog II.: Fond solidarnosti EU-a - neriješeni zahtjevi iz 2012. i novi zahtjevi zaprimljeni tijekom 2013. Godina || 2012. || 2013. Zemlja podnositeljica zahtjeva || RO || SI || HR || AT || PT || DE || AT || CZ || HU Naziv i priroda katastrofe || suša i požari 2012. || poplave iz 2012. || poplave iz 2012. || poplave Lavamünd 2012. || bujične poplave na Madeiri 2012. || poplave iz 2013. || poplave iz 2013. || poplave iz 2013. || poplave iz 2013. Datum prve štete || 25.8.2012. || 28.10.2012. || 26.10.2012. || 5.11.2012. || 5.11.2012. || 18.5.2013. || 30.5.2013. || 2.6.2013. || 4.6.2013. Rok za podnošenje zahtjeva || 3.11.2012. || 6.1.2013. || 4.1.2013. || 14.1.2013. || 14.1.2013. || 27.7.2013. || 8.8.2013. || 11.8.2013. || 13.8.2013. Datum podnošenja zahtjeva (zaprimljen u Komisiji) || 2.11.2012. || 2.1.2013. || 3.1.2013. || 11.1.2013. || 14.1.2013. || 24.7.2013. || 6.8.2013. || 8.8.2013. || 13.8.2013. Sve informacije dostupne na dan || 30.5.2013. || ~ || ~ || 28.2.2013. || ~ || ~ || 28.2.2013. || ~ || ~ Prag (u milijunima EUR) za katastrofu velikih razmjera || 735,487 || 214,021 || 259,805 || 1 798,112 || 987,376 || 3 678,755 || 1 798,112 || 871,618 || 569,258 Iznos ukupne izravne štete koji je prihvatila Komisija (u milijunima EUR) || 806,72 || 359,535 || 11,463 || 9,600 || 25,700 || 8 153,500 || 866,462 || 637,131 || 27,951 Kategorija || velikih razmjera || velikih razmjera || susjedna || susjedna || regionalna || velikih razmjera || susjedna || susjedna || regionalna Šteta/prag || 109,69 % || 167,99 % || 4,41 % || 0,53 % || 2,60 % || 221,64 % || 48,19 % || 73,10 % || 4,91 % Izdaci za prihvatljive operacije (u milijunima EUR) || 2,476 || 249,608 || 4,489 || 1,600 || 19,815 || 3 289,400 || 350,334 || 416,368 || 19,070 Prihvatljivi izdaci/ukupna šteta || 0,31 % || 69,43 % || 39,16 % || 16,67 % || 77,10 % || 40,34 % || 40,43 % || 65,35 % || 68,23 % Pomoć/prihvatljivi izdatak || 100 % || 5,64 % || 6,38 % || 15,00 % || ~ || 10,96 % || 6,18 % || 3,83 % || ~ Stopa pomoći (% ukupnog iznosa štete) || 0,31 % || 3,92 % || 2,50 % || 2,50 % || ~ || 4,42 % || 2,50 % || 2,50 % || ~ Datum odluke o dodjeli bespovratnih sredstava || 9.12.2013. || 4.10.2013. || 3.10.2013. || 4.10.2013. || zahtjev odbijen || 9.12.2013. || 9.12.2013. || 9.12.2013. || zahtjev odbijen Datum sporazuma o provedbi (datum donošenja) || 30.1.2014. || 15.10.2013. || 15.10.2013. || 15.10.2013. || ~ || 7.2.2014. || 22.1.2014. || 15.1.2014. || ~ Odobreni iznos pomoći (EUR) || 2 475 689 || 14 081 355 || 286 587 || 240 000 || ~ || 360 453 575 || 21 661 550 || 15 928 275 || ~ Prilog III.: Zahtjevi za sredstva iz Fonda solidarnosti EU-a od 2002. Godina || Država || Priroda katastrofe || Šteta (u milijunima EUR) || Kategorija || Odobreni iznos pomoći (u milijunima EUR) 2 0 0 2. || 1. || AT || poplave || 2 900 || velikih razmjera || 134 2. || CZ || poplave || 2 300 || velikih razmjera || 129 3. || FR || poplave (Le Gard) || 835 || regionalna || 21 4. || DE || poplave || 9 100 || velikih razmjera || 444 Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2002. || || || 728 2 0 0 3. || 1. || ES || izlijevanje nafte (Prestige) || 436 || regionalna || 8,626 2. || IT || potres (Molise/Apulija) || 1 558 || regionalna || 30,826 3. || IT || erupcija vulkana (Etna) || 894 || regionalna || 16,798 4. || IT || poplave (sjeverna Italija) || (1 900) || (velikih razmjera) || odbijen 5. || GR || nepovoljni zimski vremenski uvjeti || (nejasno) || (velikih razmjera/nejasno) || odbijen 6. || PT || šumski požari || 1 228 || velikih razmjera || 48,539 7. || FR || šumski požari (južna Francuska) || 531 || (regionalna) || odbijen 8. || ES || šumski požari (granica s Portugalom) || 53 || susjedna || 1,331 9. || MT || poplave || 30 || velikih razmjera || 0,961 10. || IT || poplave (Friuli Venezia-Giulia) || (525) || (regionalna) || odbijen Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2003. || || || 107,081 2 0 0 4. || 1. || FR || poplave (delta Rhone) || 785 || regionalna || 19,625 2. || ES || poplave (Malaga) || (73) || (regionalna) || odbijen 3. – 9. || ES || šumski požari (sedam zahtjeva) || (480) || (regionalna) || svih sedam zahtjeva odbijeno 10. || SK || poplave || (29) || (regionalna) || odbijen 11. || SI || potres || (13) || (regionalna) || zahtjev povučen Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2004. || || || 19,625 2 0 0 5. || 1. || SK || oluja (Tatre) || 203 || velikih razmjera || 5,668 2. || IT || poplave (Sardinija) || (223, precijenjena) || (regionalna) || odbijen 3. || EE || oluja || 48 || velikih razmjera || 1,29 4. || LV || oluja || 193 || velikih razmjera || 9,487 5. || SE || oluja „Gudrun” || 2 297 || velikih razmjera || 81,725 6. || LT || oluja || 15 || susjedna || 0,379 7. || GR || poplave u Evrosu || (112) || (regionalna) || odbijen 8. || RO || proljetne poplave || 489 || velikih razmjera || 18,798 9. || BG || proljetne poplave || 222 || velikih razmjera || 9,722 10. || BG || ljetne poplave || 237 || velikih razmjera || 10,632 11. || RO || ljetne poplave || 1 050 || velikih razmjera || 52,4 12 || AT || poplave (Tirol/Vorarlberg) || 592 || regionalna || 14,799 Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2005. || || || 204,905 Godina || Država || Priroda katastrofe || Šteta (u milijunima EUR) || Kategorija || Odobreni iznos pomoći (u milijunima EUR) 2 0 0 6. || 1. || UK || eksplozija u naftnom terminalu Buncefield || (700) || (regionalna) || zahtjev povučen 2. || GR || poplave u Evrosu || 372 || regionalna || 9,306 3. || HU || poplave || 519 || velikih razmjera || 15,064 4. || ES || šumski požari u Galiciji || (91) || (regionalna) || odbijen Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2006. || || || 24,370 2 0 0 7. || 1. || DE || oluja „Kyrill” || 4750 || velikih razmjera || 166,9 2. || FR || La Réunion tropski ciklon „Gamede” || 211 || regionalna || 5,29 3. || ES || poplave na El Hierru || (18) || (regionalna) || odbijen 4. || ES || poplave u La Manchi || (66) || (regionalna) || odbijen 5. || UK || poplave || 4 612 || velikih razmjera || 162,387 6. || CY || šumski požari || (38) || (regionalna) || odbijen 7. || ES || šumski požari na Kanarskim otocima || (144) || (regionalna) || odbijen 8. – 16. || IT || devet zahtjeva povezanih sa šumskim požarima u devet regija || — || (regionalna) || zahtjev nije prihvatljiv, propušten rok 17. || FR || tropska oluja Dean/Martinique || 509 || regionalna || 12,78 18. || GR || šumski požari || 2 118 || velikih razmjera || 89,769. 19. || SI || poplave || 233 || velikih razmjera || 8,254 Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2007. || || || 445,380 2 0 0 8. || 1. || CY || suša || 165,4 || velikih razmjera || 7,605 2. || RO || poplave || 471,4 || regionalna || 11,785 Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2008. || || || 19,390 || 2 0 0 9. || 1. || FR || oluja Klaus || 3 805,5 || velikih razmjera || 109,377 || 2. || IT || potres u regiji Abruzzo || 10 212,0 || velikih razmjera || 493,771 || 3. || GR || šumski požari || (152,8) || (regionalna) || odbijen || 4. || CY || oluje || (2,6) || (regionalna) || odbijen || 5. || GR || poplave na otoku Evia || (83,2) || (regionalna) || odbijen || 6. || IT || klizanje tla u Messini || (598,9) || (regionalna) || odbijen || Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2009. || || || 603,148 || 2 0 1 0. || 1. || IE || poplave iz 2009. || 520,9 || regionalna || 13,022 || 2. || IT || poplave u Toskani || (211,7) || (regionalna) || odbijen || 3. || ES || poplave u Andaluziji || (709,7) || (regionalna) || odbijen || 4. || PT || klizanje tla i odroni na Madeiri || 1 080 || velikih razmjera || 31,256 || 5. || FR || oluja Xynthia || 1 425 || regionalna || 35,636 || 6. || SK || poplave || 649,9 || velikih razmjera || 20,431 || 7. || PL || poplave || 2 993,7 || velikih razmjera || 105,567 || 8. || CZ || poplave (proljetne) || 204,5 || susjedna || 5,111 || 9. || HU || poplave || 719,3 || velikih razmjera || 22,486 || 10. || HR || poplave (proljetne) || 153,04 || susjedna || 3,826 Godina || Država || Priroda katastrofe || Šteta (u milijunima EUR) || Kategorija || Odobreni iznos pomoći (u milijunima EUR) 2 0 1 0. || 11. || FR || poplave u departmanu Var || (703–778) || (regionalna) || odbijen 12. || RO || poplave || 875,75 || velikih razmjera || 24,968 13. || CZ || poplave (jesenske) || 436,5 || regionalna || 10,912 14. || DE || poplave u pokrajini Saskoj || (937,7) || (regionalna) || odbijen 15. || HR || poplave (jesenske) || 47 || susjedna || 1,175 16. || SI || poplave (jesenske) || 251,3 || velikih razmjera || 7,460 17. || HU || izlijevanje boksitnog crvenog mulja || (174,32) || (regionalna) || odbijen Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2010. || || || 281,849 2 0 1 1. || 1. || IT || poplave u regiji Veneto 2010. || 676,36 || regionalna || 16,909 2. || ES || potres u Lorci 2011. || 842,84 || regionalna || 21,071 3. || CY || eksplozija u vojnoj pomorskoj bazi 2011. || (357) || (velikih razmjera/izazvana ljudskim faktorom) || odbijen 4. || IT || poplave u Liguriji i Toskani 2011. || 722,5 || regionalna || 18,062 Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2011. || || || 56,042 2 0 1 2. || 1. || IT || teški vremenski uvjeti 2012. || (2 735) || (regionalna) || odbijen 2. || IT || niz potresa 2012. || 13 274 || velikih razmjera || 670,192 3 || ES || šumski požari u Valenciji 2012. || (155,7) || (regionalna) || odbijen 4. || ES || požari na Kanarskim otocima 2012. || (72,2) || (regionalna) || odbijen 5. || RO || suša i požari 2012. || 806,7 || velikih razmjera || 2,475 6. || ES || požari u Malagi 2012. || (22,43) || (regionalna) || zahtjev povučen 7. || ES || poplave u Andaluziji, Murciji i Valenciji 2012. || (409) || (regionalna) || odbijen Ukupna pomoć odobrena za zahtjeve iz 2012. || || || 672,667 2 0 1 3. || 1. || SI || poplave iz 2012. || 359,5 || velikih razmjera || 14,081 2. || HR || poplave iz 2012. || 11,5 || susjedna || 0,287 3. || AT || poplave iz 2012. || 9,6 || susjedna || 0,240 4. || PT || klizanje tla i odroni na Madeiri 2012. || (25,7) || (regionalna) || odbijen 5. || DE || poplave iz 2013. || 8 153,5 || velikih razmjera || 360,454 6. || AT || poplave iz 2013. || 866,4 || susjedna || 21,662 7. || CZ || poplave iz 2013. || 637,1 || susjedna || 15,928 8. || HU || poplave iz 2013. || (28) || (regionalna) || odbijen Ukupan iznos pomoći odobren za zahtjeve iz 2013. || || || 412,652 Ukupan iznos pomoći odobren od 2002. || 3 575,119 milijuna EUR