HR Službeni list Europske unije C 212/9

Objava zahtjeva za registraciju u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2015/C 212/07)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (2)

„OBERLAUSITZER BIOKARPFEN”

EZ br.: DE-PGI-0005-01070 – 13.12.2012

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1. Naziv

„Oberlausitzer Biokarpfen”

2. Država članica ili treća zemlja

Njemačka

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.7. Svježa riba, školjkaši i rakovi i proizvodi dobiveni njihovom preradom

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Oberlausitzer Biokarpfen” jest obični šaran (Cyprinus carpio), a prodaje se živ, zaklan ili obrađen (u komadima, kao dimljena riba, u obliku fileta, rinfuzno ili pakiran).

Šaran „Oberlausitzer Biokarpfen” jest maloljuskavi šaran, leđa su mu tamnozelena, siva ili sivoplava, bokovi žutozelene do zlatne boje, a trbuh bijel s blagom žućkastom nijansom. Ima sive leđne i repne peraje, repna i podrepna peraja imaju crvenkastu nijansu, dok su mu prsne i trbušne peraje žućkaste ili crvenkaste. Kao maloljuskavi šaran odlikuje se jedinstvenim rasporedom ljuski. Osim neprekinutog niza ljuski na leđima, pojedinačne zrcalne ljuske nalaze se uz korijen peraja i iza škržnog poklopca. Duljina glave vrlo mu je mala u usporedbi s drugim šaranima (omjer duljine i visine tijela manji je od 3,0). Zbog kratke glave jasno je vidljiv početak vrata.

Živa masa običnog šarana iznosi od 1 300 do 2 500 g, a postiže se u trećem ili četvrtom ljetu. Meso mu je svijetlo do blago ružičasto, zbijeno/čvrsto, meko i s niskim udjelom masnoće, s okusom specifičnim za vrstu te čistim, karakterističnim blagim orašastim okusom i aromatičnim mirisom.

Kemijski sastav mesa obilježen je sljedećim rasponima:

1. voda 75–85 %, 2. masti 0,5–4,0 %, 3. bjelančevine 15–19 %, 4. sirovi pepeo 0–1,5 %.

Upotrebom kontrolirane ekološke dodatne hrane (žitarice, mahunarke) osigurava se čisto meso bez rezidua.

3.3. Sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Šaran se hrani prirodnom hranom (hrana s dna ribnjaka, zooplankton i sl.) u udjelu od najmanje 50 % mase hrane. Za dodatnu hranidbu smiju se upotrebljavati samo ekološki proizvedene žitarice i mahunarke (osobito vučika i/ili grašak) sa zemljopisnog područja, u skladu s certifikacijom (Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 (3) i Uredba Komisije (EZ) br. 889/2008 (4)) u udjelu do najviše 50 % mase hrane.

3.5. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja šarana „Oberlausitzer Biokarpfen” odvija se u skladu s važećim propisima, Uredbom (EZ) br. 834/2007 i Uredbom Komisije (EZ) br. 710/2009 (5), te u skladu s definicijom akvakulture u smislu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1198/2006 (6), a svake je godine kontrolira i certificira inspekcijsko tijelo s državnim ovlaštenjem.

Šaran raste u toplim ljetnim mjesecima, tako da mu se dob broji u ljetima. Obični šaran u pravilu se u regiji Oberlausitz razvija u troljetnom uzgojnom ciklusu. Iz ikre se na zemljopisnom području u prvoj godini uzgoje takozvani šarani K1. Nakon što šarani K1 prezime, razvijaju se u šarane K2. Šarani K2 opet prezimljuju te u trećem odnosno četvrtom ljetu postižu željenu masu.

Šarani za mrijest potječu iz vlastite reprodukcije sa zemljopisnog područja. U iznimnim se slučajevima radi osvježavanja krvi mogu upotrebljavati šarani za mrijest iz drugih regija. Međutim, oni prije prvog mrijesta moraju provesti najmanje šest mjeseci na zemljopisnom području.

3.6. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

—

3.7. Posebna pravila za označivanje

Na vidljivoj gornjoj strani pakiranja mora se nalaziti oznaka kvalitete prikazana u nastavku:

Podrijetlo se dokazuje tako da podnositelj zahtjeva dodjeljuje kontrolne brojeve proizvođačima te prikazanom oznakom. Stoga se svaki proizvod obilježen oznakom kvalitete može povezati s pojedinim proizvođačem.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje obuhvaća sve šaranske ribnjake u okruzima Bautzen i Görlitz (u skladu sa Zakonom o teritorijalnom preustroju okrugâ savezne pokrajine Saske od 29. siječnja 2008., koji je stupio na snagu 1. kolovoza 2008.).

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Regija Oberlausitz najistočnije je područje rasprostranjenosti šarana u Njemačkoj, a obilježena je utjecajem kontinentalne klime. Na lokalnoj razini, međutim, visoke stope isparavanja vode s velikih ribnjačkih površina izazivaju takozvani pseudoatlantski klimatski učinak. Ribnjačarstvo kao posebna grana poljoprivrede ima u regiji Oberlausitz neprekidnu tradiciju dulju od 750 godina. Šaranski ribnjaci na navedenom zemljopisnom području dio su krajolika koji se obrađuje stoljećima.

Danas se u regiji Oberlausitz za ribnjačarstvo eksploatira površina od 2 050 ha. Kada oko sredine 13. stoljeća prinosi riječnog ribolova više nisu bili dovoljni da bi se pokrila potreba za ribom, u regiji Oberlausitz počelo je uređivanje ribnjaka. Prirodni preduvjeti bili su u toj regiji posebno povoljni jer su nagibi tla sjeverno od gorja Oberlausitzer Bergland bili vrlo pogodni za uređivanje većih ribnjaka.

Veliki dijelovi regije Oberlausitz, osobito njezinih sjevernih dijelova, zbog nekvalitenih pjeskovitih tala i visoke razine podzemnih voda nisu gotovo uopće bili iskoristivi za poljoprivredu. Naziv „Lausitz” nije slučajan, etimološki se izvodi od lužičkosrpskog „Łužica”, što znači „močvarna zemlja”. Zahvaljujući niskom nagibu tla, koji je posebno izražen na sjeveru regije Oberlausitz, visokim razinama podzemne vode, nekvalitetnim pjeskovitim ili nizinskim tresetnim tlima te velikim površinama u posjedu vlastele, nekoć se po gotovo čitavom području regije Oberlausitz razvilo razgranato ribnjačarstvo, koje i danas uvelike obilježava krajolik. Nastali ribnjaci najčešće su se uređivali na nizinskim tresetnim tlima.

Zimsko isušivanje te s njime povezana mineralizacija i oslobađanje hranjivih tvari u kombinaciji s dotočnom vodom koja je često bogata hranjivim tvarima uvjetuje eutrofni karakter većine ribnjaka. U ribnjacima s mineralnim dnom koji se napajaju dotočnom vodom siromašnom hranjivim tvarima vladaju mezotrofni uvjeti. Skupine ribnjaka napajaju se pretežito iz većih tekućica: Spree, Kleine Spree, Löbauer Wasser i Schwarzer Schöps.

Ribnjačko područje regije Oberlausitz posebno se odlikuje time što se na malom prostoru izmjenjuju poluprirodna i antropogeno izmijenjena staništa. Na tom su području od posebnog značenja vlagom obilježena staništa koja nastaju eksploatacijom ribnjaka: za ribnjake i njihove akrecijske zone karakteristične su vegetacija na dnu ribnjaka te zajednice vodenjara s uronjenim i plutajućim listovima. Tomu valja pridodati vegetaciju uz izvore, vegetaciju poluprirodnih tekućica i jaraka, močvarne i tresetne šume, prezrelo drveće bogato šupljinama, hidrofilne šikare, močvare, obale i akrecijske zone u okruženju te na mnogobrojnim otocima u ribnjacima.

Uređivanju ribnjaka posebno su pogodovali porast gustoće naseljenosti i pokrštavanje između 1100. i 1300. te ograničena raspoloživost obradivog zemljišta i pašnjaka. Pokrštavanjem nekršćanskog lužičkosrpskog stanovništva riba je za sve stanovnike postala obredno jelo u mnogobrojne dane posta.

U regiji Oberlausitz razvilo se posebno stručno znanje o ribogojstvu. Tako je ribogojstvo već bilo dio nastavnog plana Poljoprivrednog učilišta osnovanog 1875. u Bautzenu. Najkasnije od 1885. inspektor Kintze uspješno je prakticirao hranidbu šarana vučikom na ribnjacima vlastelinstva Kreba.

U krajoliku regije Oberlausitz, koji je obilježen vrištinom i ribnjacima te u usporedbi s drugim regijama danas relativno slabo naseljen, nema bitnih industrijskih ili urbanih izvora onečišćenja koji bi taj s ekološkog gledišta visokovrijedni krajolik opterećivali svojim otpadnim vodama.

5.2. Posebnosti proizvoda

Šaran „Oberlausitzer Biokarpfen” odlikuje se velikom vitalnošću i dobrim iskorištavanjem hrane (dodatna hranidba potrebna mu je u udjelu do najviše 50 %) te posebnom otpornošću na navedene klimatske uvjete. Taj se šaran tijekom stoljećâ posebno prilagodio kontinentalnim klimatskim uvjetima (duge hladne zime, visoke ljetne temperature). Meso šarana „Oberlausitzer Biokarpfen” visoke je kvalitete, svijetlo do blago ružičasto, zbijeno/čvrsto, meko i s niskim udjelom masnoće, sa specifičnim, čistim, karakterističnim blagim, pomalo orašastim okusom i aromatičnim mirisom. Šaran „Oberlausitzer Biokarpfen” od drugih se šarana (čiji sadržaj masti iznosi od 8,7 % do 12,7 %) posebno razlikuje vrlo niskim sadržajem masti (0,5 %–4 %) te se odlikuje čvršćim, zbijenijim mesom s finim, blagim orašastim okusom.

Upotrebom kontrolirane ekološke dodatne hrane (žitarice, mahunarke) osigurava se čisto meso bez rezidua.

Šaran „Oberlausitzer Biokarpfen” na regionalnoj je razini općepoznat, dok je izvan regije poznat među potrošačima ekoloških namirnica te uživa velik ugled među potrošačima.

Zbog njegove visoke okusne kvalitete i održive ekološke proizvodnje kupci su za šarana „Oberlausitzer Biokarpfen” spremni platiti višu cijenu nego za konvencionalno uzgojenog šarana.

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Zahvaljujući kvaliteti vode, klimatskim uvjetima, poluprirodnim ribnjacima na zemljopisnom području, visokom udjelu prirodne hrane te certificiranom ekološkom uzgoju, šaran „Oberlausitzer Biokarpfen” odlikuje se posebnom kvalitetom.

Posebni prirodni, gospodarski i društveni uvjeti pogodovali su nastanku ribnjačarstva i višestoljetnoj tradiciji uzgoja šarana u regiji Oberlausitz. Znanje ribnjačara stečeno tom tradicijom, izvrsna kvaliteta vode te posebni, ekstenzivni i održivi uvjeti držanja, osobito niska uzgojna gustoća od najviše 3 000 šarana K1(20–50 g)/ha i najviše 600 šarana K2(200–500 g)/ha, kao i znatan utjecaj kontinentalne klime jamče karakteristična svojstva šarana „Oberlausitzer Biokarpfen”.

Ribnjaci imaju visoku kvalitetu vode, a napajaju se pretežito iz tekućica: Spree, Kleine Spree, Löbauer Wasser, Schwarzwasser i Schwarzer Schöps. Visoka puferska sposobnost poluprirodnih ribnjaka, koji imaju visoke udjele trstika i vodenjara, uvelike neutralizira varijacije u kvaliteti dotočne vode.

Poluprirodni zemljani ribnjaci (s prirodnim dnom), koji su nastali u povijesnom kontinuitetu, pružaju šaranu prirodne zone povlačenja te su na pogodnim obalnim područjima (na najmanje 80 % ukupne duljine obale) obrasli pojasom trstika širokim najmanje tri do pet metara. Usto, visoka kvaliteta dotočnih voda pogoduje karakterističnom nastanku raznovrsnih zajednica vodenjara u poluprirodnim ribnjacima. Te pak zajednice imaju puferski učinak u slučaju eventualnih kratkotrajnih promjena kvalitete dotočnih voda. U zajednicama vodenjara i trsticima šaran „Oberlausitzer Biokarpfen” može pronaći dovoljno prostora za povlačenje, što pogoduje njegovu rastu bez stresa, ali i raznovrsnu prirodnu hranu koja se ondje razvija u obliku mikroorganizama, što je značajno za posebni specifični okus tog šarana. Osim toga, različite dubine vode, obalna vegetacija i vodenjare, tvoreći prirodni zaklon, pogoduju dobrobiti životinja i smanjuju broj stresnih situacija.

Postojeće hranjive tvari u ribnjacima omogućuju da se hranidba šarana „Oberlausitzer Biokarpfen” u bitnoj mjeri temelji na prirodnoj hrani koja se razvija u vodi (npr. zooplankton, zoobentos).

Uslijed posebnih klimatskih uvjeta, uvjeta dna ribnjaka i vodnih uvjeta na zemljopisnom području šaran „Oberlausitzer Biokarpfen” ima meso koje je svijetlo i zbijeno te, zahvaljujući osiguranom visokom udjelu prirodne hrane (najmanje 50 %) u kombinaciji s dodatnom hranidbom ekološki proizvedenim žitaricama, posebno čvrsto, meko i s niskim udjelom masnoće (0,5 % do 4 % masti) sa specifičnim, čistim, karakterističnim blagim orašastim okusom i mirisom.

Navedena kvalitativna svojstva u kombinaciji s tradicionalnim značajem šarana za kulinarsku kulturu na zemljopisnom području pridonose tomu da potrošači cijene šarana „Oberlausitzer Biokarpfen” kao specijalitet čiji je ugled usko povezan s regijom Oberlausitz.

Otkad je prvi put predstavljen, šaran „Oberlausitzer Biokarpfen” putem raznovrsnih reakcija na njegov izvrstan okus u tisku neprestano dobiva na ugledu.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (7))

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/35550

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

(2) SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3) SL L 189, 20.7.2007., str. 1.

(4) SL L 250, 18.9.2008., str. 1.

(5) SL L 204, 6.8.2008., str. 15.

(6) SL L 223, 15.8.2006., str. 1.

(7) Vidjeti bilješku 2.