Uz to, statistiku sastavljenu u okviru Uredbe redovito upotrebljavaju nacionalne uprave, međunarodne organizacije, akademski istraživači i skupine civilnog društva koje rade na širokom rasponu tema uključujući integraciju imigranata, razvoj i praćenje nacionalnih postupaka za azil i imigraciju, te projekcije stanovništva i radne snage.

Komisija se koristi statistikom o migracijama i međunarodnoj zaštiti pri pripremi redovnih izvješća, prijedloga politika, izvješća o provedbi koja zahtijevaju europsko zakonodavstvo te analize politike. Na primjer, Europska migracijska mreža i dalje je glavni korisnik statistike Eurostata o migracijama i međunarodnoj zaštiti za potrebe svojeg Godišnjeg izvješća o migracijama i azilu. To izvješće daje činjenični pregled glavnih događaja u području zakonitih migracija, međunarodne zaštite, nezakonitih migracija i vraćanja na razini EU-a i nacionalnoj razini.

Izmjenom Uredbe osigurat će se dostupnost statistike u područjima u kojima prema mišljenju dionika postoje jasne potrebe, a to su: azil, vraćanja (veća učestalost i više obveznog razvrstavanja), preseljenja i boravišne dozvole, uz dodatna razvrstavanja prema kriterijima kao što su dob i spol. Ta bi fleksibilnost stvorila agregate EU-a koji trenutačno nisu dostupni, ali koji mogu biti potrebni u budućnosti.

Kako bi se Uredbom bolje odgovorilo na novo i dinamičnije političko okruženje, Komisija je donijela zakonodavni prijedlog izmjene Uredbe (EZ) br. 862/2007. Cilj je predložene izmjene povećati cjelovitost, točnost, pravodobnost, pouzdanost i sigurnost što je to moguće više u okviru postojećih aranžmana, na temelju džentlmenskih sporazuma. Isto tako, potrebno je razviti fleksibilnost u vezi s daljnjim poboljšanjem statistike o migracijama kako bi Europski statistički sustav mogao bolje odgovoriti na sve buduće promjene zahtjeva u pogledu podataka o migracijama i za to biti relevantniji. Izmjenom se uglavnom utvrđuje pravna osnova za trenutačno dobrovoljno prikupljanje podataka i pruža fleksibilnost za buduće specifikacije podataka.

Od izvješća za 2015., Komisija (Eurostat) postigla je nekoliko metodoloških poboljšanja. Ona su usmjerena na i. analizu pogrešnog razvrstavanja demografskih događaja; ii. uključivanje/isključivanje tražitelja azila i izbjeglica; iii. usklađenost s podacima o azilu i boravišnim dozvolama; iv. osiguranje dosljedne demografske ravnoteže. Ta su tehnička poboljšanja rezultirala učinkovitijom validacijom i obradom podataka; uz to, prikupljanje opsežnih kvalitetnih metapodataka omogućilo je bolju procjenu kvalitete ulaznih podataka. Po potrebi su poslana administrativna pisma kako bi se osigurala sukladnost s pravnim obvezama.

Prikupljanje podataka na temelju te Direktive počet će 2020., a referentna godina bit će 2019. Isto tako, statistika izrađena prema Direktivi podliježe njihovoj evaluaciji. Oni stoga nisu uključeni u evaluaciju kvalitete u ovom Izvješću. To je slučaj i za nedavno pokrenute zbirke podataka povezane s „Direktivom o sezonskim radnicima” i „Direktivom o premještaju unutar društva” za koje je prikupljanje počelo 2018., a referentna godina je 2017.

Statistika o migracijama je među europskim statistikama koje se najviše posjećuju. U odjeljku o stanovništvu na web-mjestu Eurostata prikazani su dostupni pokazatelji, regulatorni okvir i metode prikupljanja podataka. Od 2016. na prvom je mjestu među tematskim odjeljcima na web-mjestu. Zanimanje korisnika za podatke o migracijama, o stanovništvu prema državljanstvu i državi rođenja te o stjecanju državljanstva stalno se povećavalo od 2015. do 2017. U tom se razdoblju njihova upotreba povećala za 47 %. Za stranicu o statističkim podacima o migracijama i migrantnom stanovništvu zabilježen je gotovo isti relativni porast (46 %). Od 2016. postala je najposjećenija stranica odjeljka tipa wiki o objašnjenju statističkih podataka web-mjesta Eurostata. Ovi rezultati potvrđuju važnost podataka za korisnike.

5.2.Preciznost

Od izvješća iz 2015. dodatno se poboljšala točnost podataka koje su dostavile države članice. Postoji nekoliko razloga za to. Države članice i dalje uvode integriranije sveobuhvatne administrativne sustave u kojima se primjenjuju suvremene informatičke i komunikacijske metode. Novim sustavima bolje se ispunjavaju metodološki i tehnički zahtjevi Eurostatovih metoda prikupljanja podataka. Države članice obavještavale su Eurostat o tekućim promjenama u administrativnim sustavima te tražile savjete i potvrdu da podaci ispunjavaju zahtjeve ove Uredbe.

Eurostat prikuplja metapodatke, osobito informacije koje se odnose na preciznost podataka, a kojima se među ostalim aspektima objašnjavaju izvori podataka i postupci, svi procesi procjene ili modeliranja koji se primjenjuju na podatke te njihovi mogući učinci na stupanj sukladnosti s definicijama u Uredbi. Osim toga, posebnim upitnicima kvalitete prikupljaju se detaljnije informacije o kvaliteti podataka.

Od izvješća iz 2015. dodatno se smanjila količina nepostojećih i nepotpunih podataka. Niz nacionalnih tijela poboljšao je svoj način rada kako bi se osiguralo prikupljanje potrebnih informacija u administrativnim postupcima povezanima s imigracijom i međunarodnom zaštitom, te poboljšao svoje računalne sustave kako bi se olakšalo dobivanje podataka u statističke svrhe.

Konačno, Eurostat sudjeluje u Stručnoj skupini za statistiku o izbjeglicama i unutarnje raseljenim osobama. Rad ove skupine doveo je do Međunarodnih preporuka za izradu statistike o izbjeglicama koje su odobrili Ujedinjeni narodi. Tim su preporukama postavljeni globalni standardi za izradu statistike o međunarodnoj zaštiti. Na primjer, u njima se poziva na uklanjanje nedostataka i odgovarajuće standarde u području statistike o prisilno raseljenoj djeci i maloljetnicima bez pratnje.

Unatoč poboljšanjima, još uvijek postoje određeni problemi povezani s preciznošću podataka prikupljenih na temelju članka 3. Oni se odnose na premalu pokrivenost (tj. osoba ne prijavi svoje boravište) i preveliku pokrivenost (tj. osoba se ne odjavi jer često ne postoji obveza ili poticaj za to). Razmjena podataka o migracijama koju omogućuje Eurostat pomaže otkloniti takve probleme (vidjeti odjeljak 5.5.1).

5.3.Pravodobnost i točnost

Ovisno o vrsti podataka, rok za dostavljanje je između dva i dvanaest mjeseci nakon referentnog datuma ili završetka referentnog razdoblja.

Od izvješća iz 2015. poboljšana je točnost dostavljenih podataka. Uvođenjem automatiziranih postupaka izvlačenja podataka na nacionalnoj razini i redovitim Eurostatovim praćenjem osigurana je pravodobna dostava podataka. Neki se preostali problemi ne ponavljaju – na primjer, izolirane smetnje zbog nedostupnosti osoblja ili kvarovi računalnih sustava.

Bržom i potpunijom dostavom podataka na temelju Uredbe Eurostatu se omogućilo da poboljša pravodobnost i točnost obrade i širenja podataka. Vremenski razmak između primanja podataka i objave potvrđenih podataka na web-mjestu Eurostata dodatno se smanjio od izvješća iz 2015. Osim toga, uvođenjem automatskih postupaka interne validacije uz povratna izvješća o greškama koja se dostavljaju nacionalnim pružateljima podataka dodatno se skratilo vrijeme obrade.

5.4.Dostupnost

Podaci (i metapodaci) o migracijama za sva četiri područja (migracije, ukupno stanovništvo, stjecanje državljanstva; azil; provedba imigracijskog zakonodavstva; boravišne dozvole) dostupni su besplatno na web-mjestu Eurostata pod temama Population (Demography, migration and projections) (Stanovništvo (demografija, migracije i projekcije)) i Asylum and managed migration (Azil i upravljanje migracijama). Nadalje, ti su podaci uključeni u zbirne publikacije kao što su Eurostat Statistics Explained (Objašnjenja Eurostata o statistici) i Key figures on Europe (Ključni podaci o Europi). Od izvješća iz 2015. Eurostat je više koristio svoje članke pod nazivom Statistics Explained (Objašnjenja o statistici) u kojima pruža više informacija o statistici, trendovima i njihovu tumačenju. Takvi članci pišu se i redovito ažuriraju za sve podatke prikupljene na temelju Uredbe.

5.5.Usporedivost i dosljednost

5.5.1.Definicije

Probleme zbog primjene specifičnosti definicija u državama članicama i dalje je najteže ukloniti u slučaju statistike o migracijama i stjecanju državljanstva obuhvaćene člankom 3. Uredbe. Upravo za te podatke postoje najveće razlike između nacionalnih sustava, jer države članice koriste različite izvore podataka. Napori se i dalje ulažu za prevladavanje preostalih problema. Na primjer, dvije države članice nisu mogle primijeniti kriterij od 12 mjeseci pri definiranju emigracijskih tokova zato što se za neke države idućeg boravišta primjenjivao kriterij od šest mjeseci pri definiranju imigracijskih tokova; jedna država članica još uvijek ne može primijeniti kriterij života u državi za stjecanje državljanstva jer ta država članica uključuje dodjelu državljanstva osobama koje ne žive u državi članici.

Nakon dogovora s državama članicama o primjeni istih definicija dobi i iste podjele po tom kriteriju te oko definicije agregata u EU-u i dalje postoji visoka dosljednost i usporedivost statistike obuhvaćene člankom 3. sa zbirkama demografskih podataka obuhvaćenih Uredbom (EU) br. 1260/2013. Zahvaljujući popisu stanovništva i kućanstava EU-a iz 2011. kao korisnom izvoru podataka te upotrebi zrcalnih statističkih podataka poboljšane su definicije, metode i izvori podataka. Eurostat pruža državama članicama sustav za razmjenu podataka o migracijama (emigracijama i imigracijama). Takve razmjene uvelike pridonose smanjenju problema povezanih s prijavom i odjavom (vidjeti i odjeljak 5.2.).

Metodološke smjernice navedene u odjeljku 4. za prikupljanje podataka na temelju članaka 4. do 7. ostaju na snazi. One se kontinuirano poboljšavaju kako bi se njima dale preciznije i jasnije upute o definicijama i konceptima prikupljenih podataka o azilu, boravišnim dozvolama i provedbi imigracijskog zakonodavstva. One uključuju i najnovije europsko zakonodavstvo (vidjeti odjeljak 3. ovog Izvješća i Izvješće iz 2015.). Razvoj međunarodnih preporuka o statistici izbjeglica još je jedan smjer djelovanja na međunarodnoj razini (vidjeti odjeljak 5.2.).

5.5.2.Izvori podataka

Od izvješća iz 2015. i u vezi s člankom 3. države članice poboljšale su kvalitetu statistike dostavljene Eurostatu radom na svojim nacionalnim metodologijama procjene i upotrebom dodatnih administrativnih izvora podataka u svojim procjenama. Točnije, neke države članice upotrebljavaju zrcalne tokove o kojima su izvijestile države partneri radi rješavanja grešaka povezanih s pokrivenošću koje nastaju zbog nesklonosti prijavljivanju i odjavljivanju. To je pomoglo u smanjivanju slabije procjene migracijskih tokova i dvostrukog računanja dijela ukupnog stanovništva. Eurostat je nadzirao taj rad uključivanjem u dubinske rasprave s nacionalnim statističkim institutima i drugim nacionalnim tijelima te pomažući državama članicama u razmjeni podataka. U ovom vrlo teškom području ostvaren je napredak u vezi s pitanjima zaštite osobnih podataka i razlikama u nacionalnom zakonodavstvu. Uz to, sloboda kretanja unutar EU-a u kombinaciji s pitanjima zaštite osobnih podataka strožije je uvjetovala daljnje poboljšanje kvalitete statistika o migracijama, posebno u odnosu na građane EU-a.