C 121/6

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 121/05)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Côtes de Provence”

PDO-FR-A0392-AM04

Datum obavijesti: 7. siječnja 2022..

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Razgraničeno područje čestice za dodatni zemljopisni naziv Sainte-Victoire

U poglavlju I. odjeljku IV. točki 2. specifikacije proizvoda (Razgraničeno područje čestice) navodi se datum na koji je nadležno tijelo odobrilo razgraničeno područje čestice za dodatni zemljopisni naziv Sainte-Victoire.

Vina se dobivaju od grožđa s čestica koje se nalaze na čestičnom području proizvodnje koje je Nacionalni institut za podrijetlo i kvalitetu odobrio na sastanku održanome 3. lipnja 2021.

To pojašnjenje ne utječe na jedinstveni dokument.

2. Sorte vinove loze

U poglavlju I. odjeljku V. točki 1. specifikacije proizvoda (Sorte vinove loze) dopunjen je popis pomoćnih sorti.

— Za crna i ružičasta vina:

— sorte rousseli Rs i caladoc N dodaju se tako da čine do 10 % mješavine.

— sorte agiorgitiko N, calabrese N, moschofilero Rs, verdejo B i xinomavro N ograničavaju se na 5 % u vinima i na 10 % u mješavinama. Nazivi tih sorti ne navode se na etiketi vina s oznakom.

— Za bijela vina: dodaje se sorta verdejo B. Ograničena je na 5 % vina i 10 % mješavine. Naziv te sorte ne navodi se na etiketi vina s oznakom.

Uvođenje tih sorti jedno je od rješenja za suočavanje s posljedicama klimatskih promjena i smanjenja uporabe sredstava za zaštitu bilja. Sorte koje se uvode kao sekundarne sorte u skladu su s profilom vina s oznakom i omogućuju prilagodbu na sušu i kriptogamne bolesti te manju uporabu sredstava za zaštitu bilja.

Ovaj se jedinstveni dokument dopunjuje u točki „sekundarne sorte vinove loze”.

Udio sorti agiorgitiko N, calabrese N, moschofilero Rs, verdejo B i xinomavro N u vinu utvrđen je u odjeljku V. točki 2. (Pravila o udjelu sorti na gospodarstvu). Ova izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

Udio sorti agiorgitiko N, calabrese N, moschofilero Rs, verdejo B i xinomavro N u mješavinama utvrđen je u odjeljku IX. točki 1. (Mješavina sorti). Ova izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

3. Način uzgoja vinove loze

U poglavlju I. odjeljku VI. (Način uzgoja vinove loze) točki 2. (Ostali uzgojni postupci) specifikacije proizvoda dodane su dvije agroekološke odredbe. Njima se kemijsko uništavanje korova na česticama uređuje na sljedeći način:

— Zabranjeno je kemijsko uništavanje korova na rubovima vinograda.

— Zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama.

Izmjene se prenose u točku „Enološki postupci” jedinstvenog dokumenta.

4. Ukupni kapacitet vinskog podruma

U poglavlju I. odjeljku IX. (Obrada, proizvodnja, dozrijevanje, pakiranje, skladištenje) specifikacije proizvoda mijenja se točka f) u pogledu izračuna ukupnog kapaciteta vinskog podruma. Ukupni kapacitet vinskog podruma svakog gospodarskog subjekta ne smije biti manji od najvećeg prinosa utvrđenog u odjeljku VIII. točki 2. specifikacije proizvoda s obzirom na površinu namijenjenu proizvodnji vina u tom podrumu.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5. Označivanje naziva sorti vinove loze

U poglavlju I. specifikacije proizvoda dopunjen je odjeljak XII. (Pravila o prezentiranju i označivanju) kako bi se pojasnilo da se sekundarne sorte agiorgitiko N, calabrese N, moschofilero Rs, verdejo B i xinomavro N ne navode na etiketi vina s oznakom.

6. Glavni elementi koje treba kontrolirati

U poglavlju III. odjeljku I. specifikacije proizvoda glavni elementi specifikacije koje treba kontrolirati i metode njihova ocjenjivanja usklađeni su s planom kontrole za oznaku.

Te izmjene ne utječu na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv

Côtes de Provence

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla:

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

1. Mirna ružičasta vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11 %.

Nakon fermentacije vina imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše 4 g/l.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s propisima Unije.

Ružičasta vina imaju blijedoružičastu boju. Ovisno o njihovu podrijetlu, ta vrlo izražajna vina imaju aromatski raspon od voćnog (bijelo voće, agrumi, egzotično voće, bobičasto voće itd.) do cvjetnog, pomiješanog s mineralnim ili empireumatskim notama, a te arome podržava uravnoteženost zaokruženosti i živahnosti.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost u miliekvivalentima po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

2. Mirna crna vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11 %.

U fazi pakiranja najveći udio jabučne kiseline iznosi 0,4 g/l.

Nakon fermentacije crna vina imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše:

— Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti od najviše 14 %: 3 g/l

— Crna vina s prirodnom volumnom alkoholnom jakosti većom od 14 %: 4 g/l

Ostali analitički kriteriji u skladu su s propisima Unije.

Crna vina tamne su boje i obuhvaćaju dvije vrste:

— crna voćna vina kratkog vrenja, za trenutačnu konzumaciju;

— crna vina namijenjena čuvanju, složenih aroma crnog voća, kakaa, divljači i mirodija s jakim svilenim taninima, dobivena dugim vrenjem. Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost u miliekvivalentima po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

3. Mirna bijela vina

KRATAK OPIS

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 11 %.

Ostali analitički kriteriji u skladu su s propisima Unije.

Nakon fermentacije vina imaju udio fermentabilnog šećera (glukoza + fruktoza) od najviše 4 g/l

Suha bijela vina žute su boje s primjesama zelenog, svijetla i jasna, s voćnom aromom agruma te s cvjetnom (bijelo cvijeće), balzamičnom ili medenom aromom.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost u miliekvivalentima po litri Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5. Postupci proizvodnje vina

5.1. Posebni enološki postupci

1. Poseban enološki postupak

Poseban enološki postupak

Za proizvodnju ružičastih vina dopuštena je uporaba enološkog ugljena za mošt i mlada vina koja još fermentiraju nakon prešanja, do granice od 20 % količine ružičastih vina koje za određenu berbu proizvede predmetni vinar. Zabranjena je termička obrada berbe na temperaturi višoj od 40 °C.

2. Razmak između redova

Postupak uzgoja

Svaki trs zauzima maksimalnu površinu od 2,50 kvadratnih metara. Ta se površina dobiva množenjem udaljenosti između redova s razmakom između trsova. Razmak između redova ne smije biti veći od 2,50 metara, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,80 metara.

3. Rezidba

Postupak uzgoja

Rezidba se obavlja najkasnije prije fenološke faze E, tj. kada se iz prva dva pupa razviju tri lista.

Kratka rezidba na reznike (račvasti uzgojni oblik ili kordonac Royat), s najviše šest reznika po trsu i najviše dva pupa po rezniku.

Ako je vinova loza starija od 25 godina (26. listanje), jedan reznik može imati najviše pet pupova (ograničenje od 12 pupova po trsu).

Osim vinove loze koja je namijenjena proizvodnji zemljopisnih naziva „Sainte-Victoire”, „Fréjus”, „La Londe” i „Pierrefeu”, sorte cabernet-sauvignon N i syrah N mogu se rezati na dugačko rezani uzgojni oblik jednostruki Guyot (najviše osam pupova po trsu, od toga najviše šest po kraku).

4. Navodnjavanje

Postupak uzgoja

Navodnjavanje je dopušteno.

5. Uništavanje korova – Agroekološke odredbe

Postupak uzgoja

— Zabranjeno je kemijsko uništavanje korova na rubovima vinograda.

— Zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama.

5.2. Najveći prinosi

1. 66 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Zemljopisno područje obuhvaća 84 općina, od kojih je 68 u departmanu Var, 15 u departmanu Bouches-du-Rhône i jedna u departmanu Alpes-Maritimes.

— U departmanu Alpes-Maritimes: Villars-sur-Var;

— U departmanu Bouches-du-Rhône: Allauch, Bouc-Bel-Air, Ceyreste, Châteauneuf-le-Rouge, La Ciotat, Cuges-les-Pins, Meyreuil, Mimet, Peynier, Puyloubier, Roquefort-la-Bédoule, Rousset, Simiane-Collongue, Le Tholonet, Trets;

— U departmanu Var: Les Arcs, Bagnols-en-Forêt, Le Beausset, Besse-sur-Issole, Bormes-les-Mimosas, Cabasse, La Cadière-d’Azur, Callas, Le Cannet-des-Maures, Carcès, Carnoules, Carqueiranne, Le Castellet, Cavalaire-sur-Mer, Cogolin, Collobrières, Correns, Cotignac, La Crau, La Croix-Valmer, Cuers, Draguignan, Entrecasteaux, Evenos, La Farlède, Figanières, Flassans-sur-Issole, Flayosc, Fréjus, La Garde, La Garde-Freinet, Gassin, Gonfaron, Grimaud, Hyères, La Londe-les-Maures, Lorgues, Le Luc, Les Mayons, Montfort-sur-Argens, La Môle, La Motte, Le Muy, Pierrefeu-du-Var, Pignans, Plan-de-la-Tour, Pourcieux, Pourrières, Le Pradet, Puget-sur-Argens, Puget-Ville, Ramatuelle, Roquebrune-sur-Argens, Saint-Antonin-du-Var, Saint-Cyr-sur-Mer, Sainte-Maxime, Saint-Paul-en-Forêt, Saint-Raphaël, Saint-Tropez, Sanary-sur-Mer, Seillans, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Taradeau, Le Thoronet, Trans-en-Provence, La Valette-du-Var, Vidauban.

7. Glavne sorte vinove loze

Carignan N

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Grenache N

Mourvèdre N – Monastrell

Semillon B

Syrah N – Shiraz

Tibouren N

Ugni blanc B

Vermentino B – Rolle

8. Opis povezanosti

Zemljopisno područje zaštićene oznake izvornosti „Côtes de Provence” proteže se od vapnenačkog dijela donje Provanse na zapadu i sjeveru do kristalnog dijela donje Provanse na jugu i istoku (Maures et Esterel). Proteže se uz plaže Sredozemnog mora, vijuga kroz doline i uzdiže se preko osunčanih stijena do borovih šuma, prolazeći kroz neke općine departmana Var, Bouches-du-Rhône i Alpes-Maritimes.

Bogatstvo vinograda „Côtes de Provence” proizlazi iz različitih geopedoloških obilježja i raznolikosti mezoklime. Zbog te je raznolikosti zajednica proizvođača morala prilagoditi alate kako bi postigla najveću originalnost, i to izborom sorti, ključnim akterima u toj raznolikosti, prilagodbom metoda uzgoja (obrada zemlje, gustoća sadnje, način rezidbe koji omogućuje proizvodnju i trs štiti od ljetne suše) te prilagodbom uvjeta proizvodnje vina s pomoću znatnih materijalnih i tehničkih ulaganja u prošlom stoljeću.

Iako se vina proizvode od različitih sorti i iz različitih su sredina, njihovi su identitet i originalnost izraženi tako što proizvođači dijele zajednički način proizvodnje i znanje, posebno u proizvodnji ružičastih vina.

Na tom su se području, kao zemlji tranzita, generacijama miješale vinske sorte i tako pridonijele kvaliteti i identitetu vina. Na primjer, sorte grenache N i tibouren N vinima daju alkoholnu jakost i zaokruženost, sorta cinsaut N profinjenost i eleganciju, sorta syrah N voćne arome, a sorta mourvèdre N dobru sposobnost dozrijevanja.

Optimalni uvjeti zrenja koji su povezani s raspodjelom padalina i temperatura, učinci koncentriranosti sirovina i njihova zdrava zaštita zbog prevladavajućih vjetrova također pridonose kvaliteti i originalnosti proizvedenih vina. Ravnoteža kiselosti i zaokruženosti, stabilnost boje te elegantna aromatska izražajnost vina rezultat je uzgoja grožđa koje se bere kad postigne visok udio šećera i polifenola.

S obzirom na upotrebu, čestice su precizno razgraničene za berbu grožđa i nalaze se na plitkom tlu s dobrim sustavom navodnjavanja.

Nakon 2 600 godina tradicije u proizvodnji vina, regija „Côtes de Provence” oživjela je od 1980., osobito u proizvodnji ružičastih vina.

Već je dobri kralj René d’Anjou, grof od Provanse, volio provansalska vina te je Marseille pretvorio u slobodnu luku i poticao proizvodnju vina i trgovinu njima. Isto tako, uveo je postupak proizvodnje vina „clairet” i ružičastog vina. Na poticaj visokopozicionirane veleposlanice Eleonore de Provence, koja je poslije postala kraljica Engleske, ta su se vina probila i do engleskog dvora. U 17. i 18. stoljeću vina su vrlo cijenjena i na francuskom dvoru, a njihovu su ugledu pridonijela i pisanja gđe Sevigne, grofice od Grignana.

Taj je ugled postojao još 2010. Vinogradari, zadruge, trgovci i dalje nastoje poboljšati kolektivna pravila za promicanje kontrolirane oznake izvornosti „Côtes de Provence”, što je njihova zajednička baština, te se zalažu za poštovanje imena i karaktera vina.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Područje u neposrednoj blizini

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje i razvoja vina, sastoji se od 10 općina departmana Bouches-du-Rhône i 41 općine departmana Var.

— U departmanu Bouches du Rhône: Aubagne, Auriol, La Bouilladisse, Cassis, La Destrousse, Fuveau, Gardanne, Gémenos, Peypin, Roquevaire.

— U departmanu Var: Bandol, Barjols, Belgentier, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Fayence, Forcalqueiret, Garéoult, Le Lavandou, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Ollioules, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Rayol-Canadel-sur-Mer, Le Revest-les-Eaux, Riboux, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Mandrier-sur-Mer, Saint-Maximim-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Sillans-la-Cascade, Seillons-Source-d’Argens, La Seyne-sur-Mer, Signes, Solliès-Ville, Toulon, Tourves, Le Val, Villecroze, Vins-sur-Caramy.

Označivanje: Dodatni zemljopisni nazivi

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

AOC Côtes de Provence može se dopuniti dodatnim zemljopisnim nazivima „Fréjus” te „Sainte-Victoire”, „Pierrefeu” i „Notre-Dame des Anges” za crna i ružičasta vina.

Oznaci AOC „Côtes de Provence” može se dodati zemljopisni naziv „La Londe” za crna, ružičasta i bijela vina.

Vina su u skladu s uvjetima utvrđenima u specifikaciji, posebno u pogledu zemljopisnog podrijetla grožđa, proizvodnje vina i, u nekim slučajevima, dozrijevanja vina, sorti vinove loze, prinosa, udjela fermentabilnog šećera i metoda proizvodnje.

Označivanje: Veća zemljopisna jedinica

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina koja imaju AOC i koja su dopunjena ili nisu oznakom zemljopisnog podrijetla može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Provence”. Slova kojima se navodi ta veća zemljopisna jedinica ne smiju biti šira ni viša od slova kojima se navodi AOC dopunjen ili ne zemljopisnim nazivom. Veća zemljopisna jedinica „Vin de Provence” nalazi se u istom vidnom polju kao naziv AOC-a i zemljopisni naziv.

Označivanje: nazivi sorti

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Sekundarne sorte agiorgitiko N, calabrese N, moschofilero Rs, verdejo B, xinomavro N ne smiju se navoditi na etiketi vina s oznakom.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-04ce000c-981e-4fb0-8009-c0266d331c79

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.