Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Uloga nuklearne energije u stabilnosti cijena energije u EU-u”

(Razmatračko mišljenje na zahtjev češkog predsjedništva Vijeća EU-a)

(2022/C 486/15)

Izvjestiteljica: Alena MASTANTUONO

Zahtjev za savjetovanje: češko predsjedništvo Vijeća EU-a, dopis od 26.1.2022. Pravna osnova: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije razmatračko mišljenje Odluka Plenarne skupštine: 21.9.2022. Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 7.9.2022. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 21.9.2022. Plenarno zasjedanje br.: 572 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 143/73/42 (poimenično glasovanje – vidjeti Prilog II.)

1. Zaključci i preporuke

1.1. Stabilnost i pristupačnost cijena energije neophodne su za zadržavanje kupovne moći kućanstava te konkurentnosti i otpornosti europskog industrijskog tkiva. Nakon desetljeća relativne stabilnosti uvoznih cijena energije i relativno niskog godišnjeg povećanja cijena domaćih proizvođača energije od 0,9 % od 2010. do 2019., Europa svjedoči naglom povećanju cijena energije od druge polovine 2021. Volatilnost cijena energije i nesigurnost opskrbe energijom eskalirale su nakon izbijanja rata u Ukrajini.

1.2. Europa se danas suočava s dvostrukim izazovom: potrebom da se suzbiju klimatske promjene i da se osigura stabilna opskrba energijom po pristupačnim cijenama. Kao što Komisija navodi u svojem planu REPowerEU, izazov je brzo smanjiti našu ovisnost o ruskim fosilnim gorivima ubrzanjem prelaska na čistu energiju i udruživanjem snaga kako bi se postigao otporniji energetski sustav i istinska energetska unija. Rješenje ima tri vremenske dimenzije. Bit kratkoročne perspektive prvenstveno je rješavanje situacije u pogledu opskrbe energijom jer bi moguća nestašica mogla dodatno potaknuti povećanje cijena. Na trenutačno stanje na tržištu utječu aktualni i očekivani čimbenici na strani ponude. Stoga je, kako je i navedeno u planu REPowerEU, potrebno upotrijebiti sve izvore energije dostupne u EU-u. Riječ je o kriznom scenariju čija je svrha prije svega osigurati opskrbu energijom. Srednjoročna perspektiva omogućuje veće poštovanje održivosti i ravnoteže izvora energije, a dugoročna perspektiva, pod uvjetom da se geopolitički sigurnosni rizici smanje, podrazumijevat će stavljanje naglaska na zelene ciljeve.

1.3. Postoji opasnost da će dodatni troškovi za sigurnost i zaštitu koje je izazvao rat znatno doprinijeti povećanju cijena energije. Kratkoročno, postojeće nuklearne elektrane u državama članicama EU-a koje su odlučile uključiti nuklearnu energiju u svoju kombinaciju izvora energije i gdje je to tehnički izvedivo pridonijet će stabilnosti opskrbe energijom, što u velikoj mjeri utječe na stabilnost cijena. Bez postojećeg nuklearnog kapaciteta šok za energetski sustav koji je prouzročila ruska invazija na Ukrajinu zasigurno bi bio još veći.

1.4. Nuklearna energija kao izvor električne energije s niskom razinom emisija dostupna je na zahtjev kako bi se u prijelazu na elektroenergetske sustave s nultom neto stopom emisija dopunila vodeća uloga obnovljivih izvora energije kao što su energija vjetra i solarna energija. EGSO ističe da nuklearne elektrane koje pokrivaju bazno opterećenje mogu u ovom trenutku doprinijeti stabilnoj opskrbi. Granični troškovi nuklearne energije stabilni su i mnogo niži od troškova plinskih elektrana i elektrana na ugljen. Nuklearne elektrane tijekom rada ne ispuštaju veliku količinu CO 2 pa njihov granični trošak, kao i kod obnovljivih izvora energije, ne uključuje troškove CO 2 te na njih ne utječu promjene u cijeni ugljika, što smo mogli vidjeti 2021. kad su se cijene ugljika povećale više od 200 %. Volatilnost u sustavu EU-a za trgovanje emisijama znatno utječe na cijenu plina i ugljena na tržištu EU-a.

1.5. S regulatornog stajališta, cijene električne energije na veleprodajnom tržištu EU-a utvrđuju se na temelju liste ekonomskog prvenstva na kojoj cijenu određuje posljednja elektrana od koje se električna energija kupuje. U većini slučajeva standardnog tržišnog ponašanja cijene na promptnom tržištu određuju plin ili ugljen. To znači da nuklearna energija ne utječe na cijene energije na promptnom tržištu, osim ako kombinacija izvora energije uključuje visok udio izvora s niskim emisijama. Međutim, na promptnom tržištu odvija se samo dio prodaje na tržištu. Energetska poduzeća često prodaju fizičku dostavu električne energije na temelju bilateralnih ugovora. U tom slučaju različiti modeli financiranja i bilateralni ugovori koji se primjenjuju u državama članicama EU-a koje koriste nuklearnu energiju u kombinaciji izvora energije pridonose stabilizaciji cijene energije za kupca.

1.6. Trenutačna energetska kriza utjecala je na funkcioniranje tržišta električne energije EU-a narušavanjem njegovih osnovnih pravila zbog brojnih intervencija za ublažavanje rasta cijena energije ili za znatno smanjenje potražnje. Ta situacija upućuje na važnu korelaciju između smanjene ponude i povećane potražnje, što dovodi do povećanja cijene energije. Zahvaljujući otpornijoj opskrbi iz stabilnih izvora energije s niskim emisijama ugljika cijene energije bit će manje nestabilne, a zahvaljujući međusobnoj povezanosti nacionalnih energetskih tržišta od toga može profitirati cijeli EU.

1.7. EGSO smatra da produljenje rada postojećeg fonda nuklearnih elektrana u ovoj situaciji ima smisla te će istodobno doprinijeti neometanom prijelazu na ugljično neutralno gospodarstvo. Time bi se mogla ispuniti trenutačna očekivanja u pogledu opskrbe energijom i smanjiti potrošnja plina u sektoru električne energije, čime bi se smanjio rizik od nestašice plina. Također može pomoći u ublažavanju nezabilježene volatilnosti cijena izazvane negospodarskim okolnostima i ispunjavanju trenutačnih očekivanja u pogledu opskrbe energijom. EGSO preporučuje da države članice rade na rješenjima za skladišne kapacitete i da ojačaju međusobno povezivanje prijenosa kako bi djelotvorno odgovorile na prekide u opskrbi energijom iz obnovljivih izvora u dugoročnom razdoblju i na prekide u opskrbi plina u kratkoročnom razdoblju.

1.8. EGSO predlaže da češko predsjedništvo, u okviru Europskog foruma za nuklearnu energiju (ENEF), povede raspravu o stabilnosti cijena u nuklearnom sektoru i o ulozi nuklearne energije u stabilizaciji opskrbe u okviru smanjenja ovisnosti EU-a o ruskom plinu. EGSO želi biti aktivno uključen u tu raspravu.

1.9. EGSO predlaže jačanje bilateralne suradnje s međunarodnim partnerima u nuklearnom sektoru kako bi se razmjenjivala saznanja u pogledu inovacija i napretka u području novih tehnologija. Preporučuje da češko predsjedništvo Vijeća EU-a organizira konferenciju o malim modularnim reaktorima, koja bi mogla imati oblik foruma na visokoj razini između EU-a i SAD-a o toj temi i na kojoj bi se raspravilo o tim obećavajućim istraživanjima.

2. Kontekst i obrazloženja

2.1. Člankom 194. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrđuje se pravna osnova za energetsku politiku u EU-u. Posebne odredbe utvrđene su u drugim člancima, kao što su članak 122. UFEU-a (sigurnost opskrbe), članci 170. – 172. UFEU-a (energetske mreže), članak 114. UFEU-a (unutarnje energetsko tržište) i članci 216. – 218. UFEU-a (vanjska energetska politika). Ugovor kojim se osniva Europska zajednica za atomsku energiju (Ugovor o Euratomu) služi kao pravna osnova za većinu aktivnosti EU-a u području nuklearne energije.

2.2. Ugovorom o funkcioniranju Europske unije državama članicama jamči se i pravo da utvrde uvjete za iskorištavanje svojih energetskih resursa, svoj izbor među različitim izvorima energije i opću strukturu svoje opskrbe energijom ( 1 )

2.3. Plan EU-a da postane prvi klimatski neutralan kontinent 2050. zahtijeva energetski prijelaz na izvore energije s nultim i niskim emisijama. Udio obnovljivih izvora energije u kombinaciji izvora energije ne može se povećati bez rezerve koju čine trenutno dostupni stabilni izvori energije, kao što su energija iz fosilnih goriva i nuklearna energija, a moramo ulagati i u nefosilne elektrane na plin kako bismo se mogli nositi s fluktuacijama energije iz obnovljivih izvora. Također, postoji velika potreba za skladišnim kapacitetima kako bi se izbjegli prekidi u opskrbi energijom i zadovoljila sve veća potrošnja energije izazvana elektrifikacijom. Među postojećim stabilnim izvorima energije, nuklearna energija jedini je izvor s niskim emisijama kojim bi se mogla smanjiti ovisnost o ruskom plinu.

2.4. 3 ) godišnje Nuklearna energija, sa svojih 413 gigavata (GW) kapaciteta u 32 zemlje, doprinosi dekarbonizaciji i smanjuje ovisnost o uvoznim fosilnim gorivima izbjegavanjem 1,5 gigatona (Gt) globalnih emisija i pokrivanjem globalne potražnje za plinom od 180 milijardi kubičnih metara (mlrd m) godišnje ( 2 ) . Nuklearna energija kao izvor električne energije s niskom razinom emisija dostupna je na zahtjev kako bi se u prijelazu na elektroenergetske sustave s nultom neto stopom emisija dopunila vodeća uloga obnovljivih izvora energije kao što su energija vjetra i solarna energija. Prema Međunarodnoj agenciji za energiju (IEA), niža stopa korištenja nuklearne energije otežala bi i poskupila postizanje nulte neto stope emisija, a očekuje se da će se globalni kapaciteti za proizvodnju nuklearne energije udvostručiti do 2050.

2.5. U Delegiranoj uredbi Komisije (EU) 2022/1214 ( 3 ) prepoznaje se potencijal nuklearne energije da doprinese dekarbonizaciji gospodarstva Unije i ona se smatra niskougljičnom aktivnošću. U završnom izvješću tehničke stručne skupine za održivo financiranje iz ožujka 2020. ( 4 ) navodi se da „proizvodnja nuklearne energije gotovo uopće nema emisija stakleničkih plinova u fazi proizvodnje energije” i da su „dokazi o potencijalno znatnom doprinosu nuklearne energije ciljevima ublažavanja klimatskih promjena opsežni i jasni”. Taksonomijom se predviđaju dodatni i stroži zahtjevi u pogledu zbrinjavanja otpada, financiranja i planiranja stavljanja izvan pogona.

2.6. Stabilnost i pristupačnost cijena energije neophodne su za zadržavanje kupovne moći kućanstava te konkurentnosti i otpornosti europskog industrijskog tkiva. Nakon relativne stabilnosti uvoznih cijena energije tijekom posljednjeg desetljeća (ako izuzmemo pad od 31 % 2020.) i relativno malog godišnjeg povećanja cijena domaćih proizvođača energije od 0,9 % od 2010. do 2019. (cijene proizvođača energije pale su 2020. za gotovo 10 %), Europa svjedoči naglom povećanju cijena energije od jeseni 2021. ( 5 )

2.7. Prvi put u svojoj povijesti Europska unija suočava se s nekoliko ozbiljnih rizika povezanih s opskrbom energije, energetskom sigurnošću i vrtoglavim povećanjem cijena energije. Jedan je od razloga tome to što neke države članice nisu bile oprezne ili su popustile pred vanjskim pritiskom i prebrzo smanjile sve rezervne resurse, dok je strani utjecaj svakako imao ulogu u tom pogledu.

2.8. Ubrzano i nestabilno kretanje cijena energije bilo je prisutno već i prije rata, od jeseni 2021., a do njega je dovelo nekoliko poremećaja u opskrbi, kao i globalno povećanje potražnje za plinom. Razlog za neuobičajeno visoke cijene energije od prošle jeseni jest naglo globalno povećanje potražnje za plinom zbog niza ključnih čimbenika: gospodarski oporavak, ograničenje opskrbe EU-a, nedostatak ulaganja i loši vremenski uvjeti koji su doveli do smanjene proizvodnje energije iz obnovljivih izvora. U nekim su slučajevima špekulacije dovele do pražnjenja skladišta plina ( 6 ) . Trenutačna volatilnost cijena energije uglavnom je uvjetovana posljedicama ruske agresije na Ukrajinu, nesigurnošću u pogledu moguće eskalacije u drugim zemljama i nastojanjima da se što prije prekine energetska ovisnost EU-a o Rusiji.

2.9. Postoji opasnost da će dodatni troškovi za sigurnost i zaštitu koje je izazvao rat znatno doprinijeti povećanju cijena energije. Sljedeće razdoblje diversifikacije energetske opskrbe EU-a, povezane s golemim ulaganjima u novu infrastrukturu (npr. terminali za UPP, cjevovodi vodika) i prilagodba postojeće mreže za isporuku energije, mogli bi biti popraćeni dodatnim naglim povećanjem cijena. Stanje je pogoršano i znatnim padom proizvodnje nuklearne energije, za koju se očekuje da će se 2022. smanjiti za 12 % (više od 100 TWh). Prema izvješću IEA-e o tržištu električne energije iz srpnja 2022. taj pad posljedica je privremene smanjene dostupnosti elektrana u Francuskoj, isključenja nuklearnih elektrana u Njemačkoj s kapacitetom od 4 GW i učinka ruske invazije na ukrajinske nuklearne elektrane.

2.10. U trenutačnim okolnostima, barem dok ne uznapreduje korjenita energetska tranzicija EU-a, glavni je prioritet upotreba postojećih izvora energije koji su dostupni na cijelom području EU-a i koji se mogu odmah neometano upotrebljavati u okviru već postavljene infrastrukture. Istodobno se smanjuje opskrba energentima iz Rusije, što obuhvaća i rizik ograničenja dostave gorivnih šipki za nuklearne elektrane, a osiguravanje stabilne opskrbe energijom za sve Europljanke i Europljane postat će izazov u pogledu postizanja klimatskih ciljeva.

2.11. U određenoj mjeri nuklearna energija omogućuje prilagodbu proizvodnje električne energije ovisno o količini energije proizvedene iz obnovljivih izvora. Nuklearne elektrane manje su fleksibilne od onih na plin, ali uvode element stabilnosti u sustav jer znatno doprinose temeljnoj zalihi energije. Postojeći pravni propisi u nekim državama članicama EU-a omogućuju fleksibilne režime za rad nuklearnih elektrana.

2.12. Postojeći nuklearni izvori mogu odmah ispuniti veću potražnju za električnom energijom, a jedna od njihovih odlika niski su operativni troškovi. Istina je da su ukupni srednji troškovi proizvodnje energije u slučaju nuklearnih izvora prilično veliki, osobito zbog velikih troškova ulaganja potrebnih za provedbu strogih sigurnosnih mjera, međutim, u slučaju plina, srednji troškovi proizvodnje energije još su veći ( 7 ) . Istodobno, s obzirom na rat u Ukrajini, nemamo jamstvo da će se ruski plin i gorivne šipke nastaviti isporučivati dok se ne pronađu alternativne izvore opskrbe.

2.13. Nuklearna tehnologija je fleksibilna niskougljična tehnologija s najnižim očekivanim troškovima u 2025. Samo velike akumulacijske hidroelektrane mogu pružiti sličan doprinos uz usporedive troškove, ali oni uvelike ovise o prirodnim značajkama pojedinačnih zemalja. U usporedbi s proizvodnjom koja se temelji na fosilnim gorivima, očekuje se da će nuklearne elektrane biti cjenovno pristupačnije od elektrana na ugljen. Dok su plinske turbine s kombiniranim ciklusom (CCGT-ovi) konkurentne u nekim regijama, njihovi ukupni srednji troškovi proizvodnje energije uvelike ovise o cijenama prirodnog plina i emisija ugljika u pojedinačnim regijama. Dugotrajnim korištenjem nuklearnih elektrana kojima je produljen životni vijek dobiva se električna energija koja je vrlo konkurentna i predstavlja najjeftiniju opciju ne samo za niskougljičnu proizvodnju (u usporedbi s izgradnjom novih elektrana), već i proizvodnju električne energije općenito ( 8 )

2.14. Slično kao i kod obnovljivih izvora energije, operativni troškovi nuklearne energije niski su. Varijabilni troškovi gotovo su neovisni o globalnom tržištu energetskih proizvoda. Iz tog razloga nuklearne elektrane na tržištu električne energije trguju po stabilnoj cijeni. Cijena goriva i određivanje cijene ugljika općenito imaju najveći utjecaj na troškove proizvodnje električne energije. Ti varijabilni troškovi ili granični troškovi razlikuju se u velikoj mjeri među tehnologijama. Granični trošak nuklearnih elektrana ovisi o cijeni nuklearnog goriva, koja je mnogo niža od cijene plina ili ugljena. Budući da nuklearne elektrane proizvode mnogo energije, cijena goriva može se raspodijeliti na velik obujam proizvodnje, tj. velike količine megavatsati. Budući da nuklearne elektrane ne ispuštaju CO 2 , njihovi granični troškovi, kao i kod obnovljivih izvora, ne uključuju troškove povezane s emisijama CO 2.

2.15. S regulatornog stajališta, cijene električne energije na veleprodajnom tržištu EU-a utvrđuju se na temelju liste ekonomskog prvenstva na kojoj cijenu određuje posljednja elektrana od koje se električna energija kupuje. U većini slučajeva standardnog tržišnog ponašanja cijene na promptnom tržištu određuju plin ili ugljen. To znači da nuklearna energija ne utječe na cijene energije na promptnom tržištu, osim ako kombinacija izvora energije uključuje visok udio izvora s niskim emisijama, što bi trebalo postati budući europski model. Standardni tržišni model trenutačno ne funkcionira zbog šoka na strani ponude, posebno kad je riječ o plinu, uz koji se moraju koristiti drugi raspoloživi izvori kako bi se pridonijelo tržišnoj ravnoteži i stabilnosti cijena, kao i regulatorne intervencije kao što je smanjenje potražnje diljem Unije ( 9 )

2.16. Međutim, na promptnom tržištu odvija se samo dio prodaje na tržištu. Energetska poduzeća često prodaju fizičku dostavu električne energije na temelju bilateralnih ugovora. U tom slučaju različiti modeli financiranja i bilateralni ugovori koji se primjenjuju u državama članicama EU-a koje koriste nuklearnu energiju u kombinaciji izvora energije pridonose stabilizaciji cijene energije za kupca, ali ne i sniženju cijena. Moramo razlikovati i različite slojeve tržišta električne energije (veleprodaja i maloprodaja). Maloprodajna tržišta u EU-u ovise o mnogim čimbenicima, kao što je razina tržišnog natjecanja, ali i o čimbenicima koji određuju konačnu cijenu. Cijene električne energije koje plaćaju potrošači iz kategorije kućanstava u EU-u uključuju poreze i pristojbe. Prema podacima Eurostata, prosječni udio pristojbi i poreza koje plaćaju potrošači iz kategorije kućanstava za električnu energiju u EU-u iznosi 36 %.

3. Opće napomene

3.1. EGSO je itekako svjestan ozbiljnosti situacije i poštuje ju. U trenutačnim okolnostima, u okviru upravljanja krizom i izvanrednom situacijom, pouzdane isporuke energije po prihvatljivim cijenama jedini su način da preživimo. Stoga bi se svaki raspoloživi izvor koji može biti pouzdan trebao upotrijebiti ne samo za zadovoljavanje potražnje, nego i za doprinos stabilnosti cijena u ovom vrlo neizvjesnom razdoblju.

3.2. EGSO u potpunosti podupire europski zeleni plan i prijelaz europskog gospodarstva na klimatsku neutralnost do 2050. Istodobno, klimatska tranzicija mora biti u skladu s pet stupova energetske unije, konkretno sa stupovima sigurnosti opskrbe i pristupačnosti cijena energije. Buduće politike trebale bi biti usmjerene na smanjenje velike ovisnosti o uvozu, kako je EGSO istaknuo u nekoliko svojih mišljenja.

3.3. S obzirom na glavne ciljeve komunikacije Europske komisije „REPowerEU”, napori za postizanje stabilnosti cijena energije u EU-u mogu se podijeliti u dvije faze: prva faza, dok se ne poduzmu određeni prvi koraci u smanjenju ovisnosti EU-a o Rusiji s vidljivim rezultatima, a druga, kad se okonča energetska ovisnost EU-a o Rusiji. EGSO priznaje da u prvoj fazi, u kojoj će stabilnost i sigurnost biti od ključne važnosti, ulogu ima i nuklearna energija iz postojećih izvora EU-a, kako je i naglašeno u planu REPowerEU ( 10 ) , imajući na umu da priprema energetskog sustava EU-a za sljedeću zimu neće biti jednostavna (stvoriti dovoljno zaliha i rezervi plina, započeti diversifikaciju opskrbe, koristiti više vodika i metana, provesti golema dodatna ulaganja u projekte obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti), kako je u svojim preporukama iz ožujka 2022. istaknula Međunarodna agencija za energiju ( 11 ) . U drugoj fazi ponovno uključivanje zelenog plana u politike moglo bi se ostvariti tek nakon što se uklone svi rizici povezani sa sigurnošću opskrbe.

3.4. EGSO ističe da bi opskrba gorivnih šipki nuklearnim elektranama u EU-u s opeativnim reaktorima tipa VVER na njihovu teritoriju (Bugarska, Češka, Mađarska, Finska i Slovačka) mogla biti ugrožena zbog rata u Ukrajini. Istovremeno, sa zadovoljstvom primjećuje da su moguće alternativne isporuke ( 12 ) i potiče relevantne države članice da što prije pronađu alternativne dobavljače. Nuklearnim elektranama nisu potrebni veliki skladišni kapaciteti i lako mogu skladištiti gorivo tri do pet godina, tako da je moguće prijeći na drugog dobavljača ili kupiti gorivo po povoljnoj cijeni.

3.5. EGSO ističe da je stabilnost energetskog tržišta EU-a danas apsolutni prioritet jer se njome može zaustaviti volatilnost cijena energije. Nuklearna energija kao vrlo stabilan izvor energije za bazno opterećenje (rezerva za nestabilne obnovljive izvore) može znatno doprinijeti stabilnosti opskrbe u razdobljima izvanrednih rizika.

3.6. EGSO ističe da nuklearna energija ne podliježe riziku od volatilnosti cijena u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama, koje su početkom veljače 2022. dosegle rekordno visokih 100 EUR po toni CO 2 . Budući da nuklearne elektrane ne ispuštaju CO 2 , njihovi granični troškovi, kao i kod obnovljivih izvora, ne uključuju troškove CO 2 . Volatilnost u sustavu EU-a za trgovanje emisijama znatno utječe na cijenu plina na tržištu EU-a.

3.7. Općenito, nuklearna energija podrazumijeva velike troškove ulaganja, no relativno povoljne operativne troškove. Međutim, budući da ne krećemo od nule, postojeći (nadograđeni) nuklearni kapaciteti mogu se upotrijebiti za stabilizaciju tržišta. Na temelju politika državama članicama trebalo bi dopustiti da produlje rad postojećeg fonda elektrana jer je dugoročni rad nuklearnih elektrana daleko najpovoljnije rješenje za 2030. i kasnije, čime će se omogućiti neometan prijelaz na klimatsku neutralnost. Potrebno je izbjegavati sve mjere koje bi mogle negativno utjecati na postojeći niskougljični kapacitet ili koje bi mogle odvratiti ulagače od ulaganja u potrebne tehnologije.

3.8. EGSO predlaže da se u budućem oblikovanju pravila tržišta električne energije uzme u obzir uloga nuklearne energije. Nuklearne elektrane mogu krajnjim potrošačima osigurati električnu energiju po fiksnoj cijeni jer nekoliko europskih zemalja koristi razne modele ugovora kojima se osigurava stabilnost za potrošače. Fiksnom kupovnom cijenom osiguravaju se povrat ulaganja i niži troškovi kapitala te se djelomično utvrđuje fiksna cijena električne energije za krajnje potrošače.

3.9. Iz nuklearne energije 2020. Godine proizvodilo se oko 25 % električne energije u EU-u. Veća solidarnost i bolja povezanost na energetskom tržištu pomoći će da se dugoročno pruži djelotvoran odgovor na volatilnost obnovljivih izvora energije, a kratkoročno i na prekide u opskrbi plinom. EGSO također poziva države članice da poboljšaju skladišne kapacitete i zamijene postrojenja na plin energijom iz niskougljičnih izvora. Sve odredbe u okviru revizije strukture tržišta električne energije trebale bi poticati ulaganja u niskougljične tehnologije potrebne za dekarbonizaciju energetskog sektora na siguran i cjenovno povoljan način.

3.10. EGSO ističe drugi element cjenovne stabilnosti nuklearne energije koji se osigurava stabilnošću opskrbe. Za razliku od plinskih elektrana, nuklearnim elektranama nisu potrebni veliki skladišni kapaciteti i mogu lako skladištiti svoje zalihe goriva za tri godine ( 13 ) . Kapacitet za dugotrajniju opskrbu i skladištenje zaliha omogućuju kupnju goriva po povoljnijim uvjetima, kao i promjenu dobavljača. Stoga potiče pet država članica koje koriste tehnologiju tipa VVER da potraže alternativne dobavljače.

3.11. Kad se energetska ovisnost EU-a o Rusiji smanji, bit će dobar trenutak ne samo da se razmotri već i da se primijeni i ostvari inovacijski potencijal u području nuklearne energije, odnosno da se nuklearni izvori počnu koristiti za proizvodnju vodika i recikliranje otpada kao dio lanca kružnog gospodarstva. Prema Međunarodnoj agenciji za energiju, korištenje električne energije iz nuklearne energije za proizvodnju vodika i topline predstavlja nove mogućnosti. Višak električne energije iz nuklearnih izvora mogao bi se iskoristiti za proizvodnju otprilike 20 milijuna tona vodika u 2050., a toplina iz nuklearnih elektrana mogla bi zamijeniti centralizirano grijanje te se koristiti u druge svrhe za koje su potrebne visoke temperature ( 14 ) . Međutim, trebalo bi smanjiti troškove izgradnje kako bi to bilo konkurentno.

3.12. EGSO predlaže da češko predsjedništvo, u okviru Europskog foruma za nuklearnu energiju (ENEF), povede raspravu o stabilnosti cijena u nuklearnom sektoru i o ulozi nuklearne energije u stabilizaciji opskrbe u okviru smanjenja ovisnosti EU-a o ruskom plinu. EGSO želi biti aktivno uključen u tu raspravu.

3.13. EGSO predlaže jačanje bilateralne suradnje s međunarodnim partnerima u nuklearnom sektoru, uglavnom s SAD-om, kako bi razmjenjivali rezultate u pogledu inovacija i napretka u području novih tehnologija. Preporučuje da češko predsjedništvo Vijeća EU-a organizira konferenciju o malim modularnim reaktorima, koja bi mogla imati oblik foruma na visokoj razini između EU-a i SAD-a o toj temi i na kojoj bi se raspravilo o tim obećavajućim istraživanjima.

4. Posebne napomene

4.1. EGSO je itekako svjestan određenih rizika povezanih s upotrebom nuklearne energije i podupire potrebu za daljnjim istraživanjem kako bi se povećala sigurnost te vrste energije. Bilo bi neozbiljno misliti da rizici ne postoje. Nuklearna energija upotrebljava se za proizvodnju energije od 1950-ih, a otad se razina sigurnosti i zaštite pojačala, konkretno kako bi se mogli podnijeti ekstremni vanjski uvjeti izazvani prirodnim i ljudskim djelovanjem, kao što su zrakoplovne nesreće ili eksplozije. EGSO poziva države članice da ne zaustave istraživanje i inovacije u tom području te da se pridržavaju strogih zahtjeva u pogledu sigurnosti i odlaganja otpada.

4.2. Trenutačna situacija na energetskom tržištu utječe i na cijene urana, koje se mogu stabilizirati boljom diversifikacijom dobavljača ili dugoročno izgradnjom elektrana koje je rjeđe potrebno puniti gorivom. Elektrane koje se temelje na malim modularnim reaktorima mogu zahtijevati rjeđu opskrbu gorivom, svakih tri do sedam godina, za razliku od jedne do dvije godine kod klasičnih postrojenja. Neki mali modularni reaktori osmišljeni su tako da rade do 30 godina bez dopune gorivom. Osim toga, izgradnja elektrana treće generacije ispunjava potrebe zemalja s velikom energetskom potražnjom i razvijenim mrežama (što pokazuju programi koji su u tijeku ili su planirani u raznim zemljama).

4.3. Struktura malih modularnih reaktora obično je jednostavnija, a njihov se koncept sigurnosti često više oslanja na pasivne sustave i sigurnosne značajke samih reaktora, kao što su mala snaga i nizak radni tlak. Mali modularni reaktori osiguravaju uštedu troškova i vremena izgradnje te se mogu postupno uvoditi u skladu s povećanom potražnjom za energijom.

4.4. Gorivo potrebno za nuklearne elektrane relativno je malog obujma u odnosu na potrebe elektrana s pogonom na fosilna goriva. Jedna mala paleta goriva uranijeva dioksida koja teži pet grama proizvodi jednaku količinu energije kao jedna tona ugljena ili oko 480 kubičnih metara prirodnog plina. Nuklearnim elektranama nisu potrebni veliki skladišni kapaciteti i mogu lako skladištiti zalihe goriva za tri do pet godina. Kapacitet skladištenja može se smatrati elementom stabilnosti elektrane jer se njime smanjuje ovisnost o određenom dobavljaču te se omogućuje kupnja goriva po povoljnim cijenama.

4.5. Ulaganja u taj sektor također znače da se svaka nadogradnja može iskoristiti u svrhe zelene tranzicije. Nuklearne tehnologije i metode upotrebljavaju se radi doprinosa prijelazu na energetski sustav koji se sve više temelji na vodiku u dvama glavnim područjima: (i) proizvodnja vodika iz nuklearno potpomognute toplinske/kemijske disocijacije vode i (ii) doprinos nuklearnih metoda i tehnika poboljšanju razumijevanja i omogućivanju naknadne prilagodbe materijala kako bi se uspješnije ispunile potrebe za skladištenjem i pretvorbom vodika ( 15 )

Bruxelles, 21. rujna 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Članak 194. stavak 2. UFEU-a.

(2) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf.

(3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2022/1214 od 9. ožujka 2022. o izmjeni Delegirane uredbe (EU) 2021/2139 u pogledu ekonomskih djelatnosti u određenim energetskim sektorima i Delegirane uredbe (EU) 2021/2178 u pogledu specifičnih javnih objava informacija o tim ekonomskim djelatnostima (SL L 188, 15.7.2022., str. 1.).

(4) Izvješće tehničke stručne skupine dostupno je na: Završno izvješće tehničke stručne skupine o taksonomiji EU-a | Europska komisija (europa.eu).

(5) Podaci Eurostata iz veljače 2022.https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/edn-20220210-2.

(6) Za više pojedinosti pogledajte mišljenje TEN/761 (SL C 275, 18.7.2022., str. 80.).

(7) IEA/NEA, 2020.

(8) https://iea.blob.core.windows.net/assets/ae17da3d-e8a5-4163-a3ec-2e6fb0b5677d/Projected-Costs-of-Generating-Electricity-2020.pdf

(9) Uredba Vijeća (EU) 2022/1369 od 5. kolovoza 2022. o koordiniranim mjerama za smanjenje potražnje za plinom (SL L 206, 8.8.2022., str. 1.).

(10) Plan REPowerEU, COM(2022) 230 final.

(11) IEA, 10-Point Plan to European Union for reducing reliance on Russian supplies by over a third while supporting European Green Deal, with emergency options to go further (Plan od 10 točaka namijenjen Europskoj uniji za smanjenje ovisnosti o ruskoj opskrbi za više od jedne trećine uz istodobnu potporu europskog zelenog plana, s mogućnostima za dodatne mjere u hitnom slučaju), ožujak 2022.

(12) Nuklearna elektrana Temelín u Češkoj pronašla je alternativne dobavljače.

(13) Prema godišnjem izvješću Agencije za opskrbu Euratoma za 2020. „zalihe urana mogu pogoniti nuklearne reaktore postrojenjâ EU-a u prosjeku 2,75 godina”.

(14) https://iea.blob.core.windows.net/assets/0498c8b8-e17f-4346-9bde-dad2ad4458c4/NuclearPowerandSecureEnergyTransitions.pdf.

(15) IAEA-TECDOC-1676