ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
34.

smatra da bi sustave LAWS trebalo upotrijebiti samo kao krajnju mjeru i da su zakoniti samo ako podliježu strogoj ljudskoj kontroli koja omogućuje čovjeku da u bilo kojem trenutku preuzme upravljanje, s obzirom na to da su smislena ljudska intervencija i nadzor ključni pri donošenju odluka o smrtonosnim napadima jer bi ljudi uvijek trebali biti odgovorni za odlučivanje o životu i smrti; vjeruje da bi sustavi koji funkcioniraju u potpunosti bez ljudske kontrole (engl. „human off the loop”) i ljudskog nadzora trebali biti zabranjeni bez iznimke i u svakom slučaju;
3.

naglašava da bi sve veća nestabilnost u svijetu, okruženje u kojem se vodi sve više sukoba, erozija multilateralizma i porast autoritarizma, kao i višedimenzionalni globalni izazovi, posebno sve veće ozračje sukoba koje dovodi do nastavka, a ponekad i do obnove oružanih sukoba, među ostalim na istočnim i južnim granicama europskog kontinenta, terorizam, klimatske promjene i sve veće prijetnje prirodnim resursima, nekontrolirani migracijski tokovi, zdravstveni rizici, hibridne prijetnje poput kampanja dezinfomiranja, aktivnih mjera i kibernapada, među ostalim, trebali potaknuti EU na razvoj strateške autonomije i istovremeno na jačanje suradnje sa svojim saveznicima; naglašava da je za Uniju u tom pogledu važno uspostaviti veću stratešku suradnju s trećim zemljama, utemeljenu na povjerenju i obostranoj koristi, te graditi saveze s demokracijama sličnih stavova, uključujući one s južne polutke, a po potrebi i ad hoc koalicije s drugim partnerima sličnih stavova;
—

uzimajući u obzir izvješće sindikata UNI Global Union naslovljeno „The Right to Disconnect: Best Practices” (Pravo na isključivanje: najbolje prakse),
—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz lipnja 2020. naslovljeno Legal gender recognition in the EU – The journey of trans people towards full equality („Pravno priznavanje roda u EU-u – Put transrodnih osoba do potpune ravnopravnosti”),
P.

budući da se stambena kriza događa i u bogatim i manje bogatim zemljama, što dovodi do socijalne isključenosti i prostorne segregacije; budući da je pristup pristojnim i cjenovno pristupačnim mogućnostima stanovanja teži osjetljivim skupinama, kao što su siromašni radnici, žene, mladi, posebice nezaposleni mladi, samohrani roditelji, velike obitelji, osobe starije životne dobi, posebice one koje žive same, LGBTIQ osobe, migranti, izbjeglice, osobe s invaliditetom, osobe s fizičkim ili mentalnim bolestima i osobe iz marginaliziranih zajednica, uključujući Rome;
12.

potiče države članice da potpuno prenesu i provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života i poziva Komisiju da to učinkovito nadzire kako bi osigurala da oba roditelja mogu koristiti očinski i roditeljski dopust te dopust za njegovatelje; potiče države članice da uzmu u obzir IKT kao sredstvo promicanja ravnoteže između poslovnog i privatnog života i da prate trendove u digitalizaciji svijeta rada, među ostalim u digitalnom sektoru, kako bi, prema potrebi, prilagodile svoje postojeće mjere za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života te promicale i ojačale svoje sustave usmjerene na jednaku raspodjelu zadaća skrbi; u tom kontekstu potiče Komisiju i države članice da uvedu politike za rješavanje situacije samozaposlenih osoba, posebno žena poduzetnica u sektoru IKT-a i digitalnom sektoru, i njihove potrebe za pristupom sustavima socijalne zaštite, rodiljnom dopustu i skrbi o djeci; ističe da rad na daljinu ženama omogućuje rad od kuće, što potencijalno može dovesti do bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; konstatira, međutim, da države članice to moraju nadzirati i propisno regulirati;
—

uzimajući u obzir povremenu publikaciju br. 247 radne skupine ESB-a za kriptovalute objavljenu u rujnu 2020. pod nazivom „Stablecoins: Implications for monetary policy, financial stability, market infrastructure and payments, and banking supervision in the euro area” (Stablecoin: implikacije za monetarnu politiku, financijsku stabilnost, tržišnu infrastrukturu i plaćanja te bankarski nadzor u europodručju) (neslužbeni prijevod),
L.

budući da su restriktivne mjere povezane s bolešću COVID-19 u nekoliko navrata bile usmjerene i na određene skupine, što je dovelo do prekomjernog nasilja i proizvoljnih uhićenja bez pristupa odvjetniku, kao što je vidljivo iz policijske racije 29. ožujka 2020. na Zakladu Djeca Sunca (Children of the Sun Foundation), koja djeluje kao sklonište za mlade lezbijke te homoseksualce, biseksualne i transrodne osobe koji su beskućnici;
P9_TA(2021)0013

Provedba zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 20. siječnja 2021. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike – godišnje izvješće za 2020. (2020/2207(INI))

(2021/C 456/08)

Europski parlament,

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. srpnja 2020. o zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća od 17. do 21. srpnja 2020. (12) ,

podsjeća na ambiciju EU-a da bude globalni akter u promicanju mira i sigurnosti te poziva na to da se njegove aktivnosti i politike usmjere na održavanje međunarodnog mira, sigurnosti, učinkovitog multilateralizma, suradnje, globalne stabilnosti i aktivne potpore međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima, međunarodnom pravu, ljudskim pravima i demokraciji, u skladu s načelima i vrijednostima Povelje UN-a i ciljevima utvrđenima u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU);

prima na znanje cilj Europske unije da razvije europsku stratešku autonomiju, što je ambicija koja se temelji na mogućnosti Unije da neovisno procijeni kriznu situaciju i donosi samostalne odluke te na njezinoj sposobnosti da djeluje samostalno, ako okolnosti to zahtijevaju, kako bi obranila svoje interese i vrijednosti, uz puno poštovanje savezâ i svojih strateških partnera, poštujući načelo komplementarnosti s NATO-om;

8.

pozdravlja najavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da će do kraja 2020. biti predstavljena analiza zajedničkih prijetnji i izazova, koja će pružiti temelj za rasprave o politikama s državama članicama i za razvoj Strateškog kompasa; napominje da će Strateški kompas poslužiti za jačanje i usmjeravanje provedbe razine ambicije EU-a utvrđene 2016. godine te za utvrđivanje strateškog pristupa i specifičnih ciljeva u četirima ključnim područjima: upravljanju kriznim situacijama, otpornosti, kapacitetima i partnerstvima, najkasnije do 2022.; naglašava da je to potrebno jer EU treba izraditi ogledne scenarije za vojne i civilne intervencije i dobro se pripremiti na operativnoj i političkoj razini; nada se da će Strateški kompas, kao prvi korak prema razvoju neovisnog operativnog kapaciteta EU-a, utrti put prema usklađenijoj strateškoj kulturi i tako olakšati donošenje odluka u Uniji;
20.

ponavlja svoju snažnu potporu programu Pravosuđe i programu Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti (CERV); pozdravlja stvaranje novog potprograma Vrijednosti Unije u okviru CERV-a i naglašava da bi se on trebao usredotočiti na zaštitu, promicanje i podizanje razine osviještenosti o pravima pružanjem financijske potpore organizacijama civilnog društva koje djeluju na lokalnoj, regionalnoj i transnacionalnoj razini; podsjeća na stajalište Parlamenta o jamčenju odgovarajućeg financiranja za te programe; pozdravlja dodjelu dodatnih sredstava za vodeće programe kako je dogovoreno u završnim pregovorima Parlamenta i Vijeća o VFO-u za razdoblje 2021. – 2027., od čega će imati koristi i program CERV; pozdravlja privremeni dogovor o proračunu EU-a za 2021. kojim se programu CERV dodjeljuje dodatnih 6,6 milijuna EUR; naglašava potrebu za odgovarajućim financiranjem iz tih dodijeljenih sredstava za mjere usmjerene na borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja i njegovo sprječavanje u okviru posebnog cilja programa DAPHNE i pozdravlja izdvajanje sredstava dogovoreno u tu svrhu; naglašava potrebu da EU bude ambiciozniji u obrani naših vrijednosti i da osigura odgovarajuća financijska sredstva za te aktivnosti; osim toga poziva na hitnu provedbu jasnih rodno usmjerenih mjera izdvajanjem sredstava za zadovoljavanje posebnih potreba žena nakon krize, posebno u području zapošljavanja, rodno uvjetovanog nasilja te spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, među ostalim u drugim programima i instrumentima u okviru instrumenta Next Generation EU ili VFO-a za razdoblje 2021.–2027. te u skladu s dvostrukim pristupom Strategije za rodnu ravnopravnost; poziva države članice i Komisiju da to uzmu u obzir pri podnošenju nacionalnih planova za odgovor na pandemiju bolesti COVID-19, vodeći računa o postojećim mjerama i financijskim sredstvima te stavljajući rodnu ravnopravnost u središte gospodarskog oporavka; poziva države članice i Komisiju da u mjerama oporavka primijene rodno osviještenu politiku i rodno osviještenu izradu proračuna;
69.

snažno naglašava činjenicu da se u strategiji posebna pozornost mora posvetiti povezivosti s europskim susjedstvom i sa susjednim afričkim kontinentom, s obzirom na njegovu sve veću geopolitičku važnost za nekoliko globalnih aktera; očekuje da će ta nastojanja odražavati iskustvo EU-a s politikama za promicanje povezivosti koje su u Africi provedene kroz razvojnu suradnju; poziva na to da se o tom cilju raspravi s Afričkom unijom na visokoj razini te da to urodi partnerstvom za povezivost između EU-a i Afrike do kraja 2021.;
55.

podsjeća na svoju Rezoluciju od 30. siječnja 2020. o razlici u plaćama žena i muškaraca; poziva na to da se do kraja 2020. provede hitna revizija akcijskog plana i na ambiciozno donošenje novog akcijskog plana za otklanjanje razlike u plaćama žena i muškaraca, kojim bi trebali utvrditi jasni ciljevi za države članice u pogledu smanjenja razlike u plaćama žena i muškaraca tijekom sljedećih pet godina i osigurati da se ti ciljevi uzmu u obzir u preporukama za pojedinačne zemlje; posebno ističe kako je u novom akcijskom planu potrebno u obzir uzeti međusektorsku perspektivu; poziva Komisiju i države članice da surađuju sa socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva u razvoju novih politika za smanjenje razlike u plaćama žena i muškaraca te da poboljšaju i dodatno razviju statistiku, istraživanje i analizu kako bi mogli bolje mjeriti i pratiti napredak u smanjenju razlike u plaćama žena i muškaraca, obraćajući posebnu pozornost na skupine koje trpe višestruke i međusektorske oblike diskriminacije; poziva Komisiju da obrati pozornost na čimbenike koji dovode do razlike u mirovinama muškaraca i žena i da pruži potporu državama članicama u pogledu mjera za njezino smanjenje uspostavljanjem pokazatelja razlika u mirovinama žena i muškaraca kako bi se procijenile akumulirane nejednakosti koje žene iskuse tijekom života;
9.

sa zabrinutošću napominje da se prosječno vrijeme prenošenja propisa u EU-u povećalo, pri čemu je za prenošenje direktiva u 2019. u nacionalno zakonodavstvo potrebno tri mjeseca dulje nego 2018.; poziva na primjereno skraćivanje zakonodavnih postupaka kako bi se osiguralo dovoljno vremena za prenošenje; naglašava da pravo EU-a mora biti formulirano na jasan i razumljiv način, uz poštovanje načela pravne jasnoće, transparentnosti i pravne sigurnosti; poziva na odgovarajuću procjenu učinka zakonodavstva EU-a ex ante i ex post ; podsjeća da je zakonodavstvo koje dovodi do najozbiljnijih postupaka zbog povrede rezultat provedbe direktiva; podsjeća na to da se uredbe izravno i obvezno primjenjuju u svim državama članicama; stoga poziva Komisiju da iskoristi uredbe u najvećoj mogućoj mjeri uvijek kada razmatra zakonodavne prijedloge;
D.

budući da je Okvirnom direktivom o vodama uspostavljen okvir za zaštitu 110 000 površinskih vodnih tijela u EU-u s ciljem postizanja „dobrog ekološkog i kemijskog stanja” do 2015., te za zaštitu 13 400 podzemnih vodnih tijela u EU-u s ciljem postizanja „dobrog količinskog i kemijskog stanja” do istoga roka, kao i s ciljem zaštite resursa pitke vode u skladu s člankom 7. stavkom 2.; budući da su se provjerom prikladnosti utvrdili značajni nedostaci u provedbi zakonodavstva EU-a o vodama te da se ciljevi zakonodavstva vjerojatno neće postići do krajnjeg roka 2027. osim ako se u državama članicama ne pokrenu sva potrebna nastojanja u pogledu provedbe i osim ako se ne pristupi usklađivanju sektorskih politika vezanih uz vodu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama; budući da bi se planiranje gospodarenja vodama i programi mjera trebali nastaviti nakon roka 2027. i dovesti do daljnjih poboljšanja kvalitete i količine vode;
—

uzimajući u obzir vodeće izvješće o prilagodbi klimatskim promjenama iz 2019. koje je sastavila Globalna komisija za prilagodbu naslovljeno „Adapt Now: A Global Call for Leadership on Climate Resilience”,
—

uzimajući u obzir izvješća Australskog instituta za stratešku politiku (ASPI) pod nazivom „Ujguri na prodaju – „Preodgoj”, prisilni rad i nadzor u Xinjiangu i drugdje” (Uyghurs for sale – „Re-education”, forced labour and surveillance beyond Xinjiang) i „Kulturno brisanje – praćenje uništavanja ujgurskih i islamskih prostora u Xinjiangu” (Cultural erasure – Tracing the destruction of Uyghur and Islamic spaces in Xinjiang) objavljena 2020., kao i njegov projekt „Xinjiang Data Project”,
P.

budući da je i horizontalna i vertikalna segregacija tržišta rada u EU-u još uvijek znatna, uz prekomjernu zastupljenost žena u manje profitabilnim sektorima; budući da je pandemija bolesti COVID-19 osobito utjecala na žene s ugovorima za nesigurna radna mjesta s obzirom na to da su one prve izgubile posao, što je financijski utjecalo na njihove obitelji i na njihovu ekonomsku neovisnost te dovelo do toga da one primaju nedovoljnu socijalnu zaštitu u vrijeme krize;
O.

budući da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 uvelike pogoršala situaciju u kontekstu određenih kaznenih djela, kao što su proizvodnja i distribucija materijala o seksualnom zlostavljanju djece na internetu; budući da se prema izvješćima procjenjuje da je u nekim državama članicama došlo do porasta od 25 % kada govorimo o takvom materijalu; budući da između 70 % i 85 % djece koja su bila žrtve nasilja poznaje svojeg zlostavljača te da je velika većina djece žrtva ljudi kojima vjeruju; budući da se tijekom razdoblja krize znatno povećao broj prijavljenih slučajeva obiteljskog nasilja, naročito nad ženama i djecom; budući da se pokazalo da pandemija snažno utječe na teški i organizirani kriminal u cijeloj Europi u područjima kao što su kiberkriminalitet, krivotvorenje robe, prijevare i organizirani kriminal povezan s imovinom (20); budući da kriza dovodi do kašnjenja i ometanja u kontekstu pristupa pravdi, pomoći i potpori kao i do pogoršanja zatvorskih uvjeta; budući da je kriza pogoršala situaciju u kojoj se nalaze migranti, zbog čega su oni u još većoj opasnosti da postanu žrtve kriminalaca, te da je dovela do premještanja krijumčarskih ruta;
17.

ističe da je EU postavio ambiciozne ciljeve u području okoliša i klime te ga poziva da podupire partnerske zemlje putem bliske suradnje kako bi im se pomoglo da ostvare vlastite ciljeve i strategije u području klime i okoliša, kako one utvrđene ugovorom tako i one samostalno odabrane, s obzirom na to da je održiva upotreba njihovih vlastitih sredstava temelj gospodarstava mnogih partnerskih zemalja i ključna za postizanje ciljeva održivog razvoja;
O.

budući da se procjenjuje da svake godine do 200 000 žena prekine trudnoću u Poljskoj i da su prisiljene na ilegalni pobačaj, uglavnom oslanjajući se na pilule za medicinski pobačaj bez potrebnog stručnog liječničkog nadzora i savjeta; budući da se procjenjuje da je do 30 000 žena svake godine prisiljeno iz Poljske otputovati u inozemstvo kako bi dobile potrebnu zdravstvenu skrb i obavile pobačaj (12); budući da je pristup takvim mjerama povezan s plaćanjem za usluge, što znači da one nisu jednako dostupne svim ženama, posebno ženama u nepovoljnom socioekonomskom položaju i migranticama bez uređenog statusa; budući da to znači da je siguran pobačaj dostupan samo ograničenom broju žena u Poljskoj;
—

uzimajući u obzir studiju od 28. veljače 2019. Resornog odjela Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja naslovljenu „Dezinformacije i propaganda – utjecaj na funkcioniranje vladavine prava u EU-u i njegovim državama članicama” (engl. Disinformation and propaganda – impact on the functioning of the rule of law in the EU and its Member States);
33.

ističe potencijalne opasnosti za temeljne slobode i sigurnost u vezi s upotrebom novih tehnologija, posebice sustava umjetne inteligencije, uključujući rizike povezane s pravom zaštite osobnih podataka i privatnosti, bioetička pitanja u vezi s primjenom umjetne inteligencije u zdravstvu, potencijalnu izravnu i neizravnu diskriminaciju i pristranost, koje mogu pogoršati predrasude i marginalizaciju i širenje dezinformacija; ističe da pristranost u skupovima podataka te u osmišljavanju i radu tih sustava može dovesti do pristranih rezultata, posebno kada ih upotrebljavaju tijela kaznenopravnog progona, što može dovesti do toga da ti sustavi reproduciraju postojeće društvene, osobne i druge predrasude te mogu dovesti do diskriminacije na temelju socijalnih i ekonomskih čimbenika, etničkog podrijetla, rase, seksualne orijentacije, roda, invaliditeta ili drugih čimbenika; naglašava da su potrebne dodatne zaštitne mjere kako bi se osigurala privatnost i zaštita podataka u svjetlu razvoja novih tehnologija te da je potrebno razmotriti sve implikacije za temeljna prava; poziva institucije EU-a i države članice da se uhvate u koštac s novim „digitalnim jazom”, posebno u području javne uprave i usluga; naglašava da su starije osobe i osobe u socioekonomski nepovoljnom položaju među skupinama koje su najviše pogođene „digitalnim jazom”; naglašava da pristup umjetnoj inteligenciji treba biti „usmjeren na ljude” i da bi trebao osigurati da ljudske vrijednosti budu u središtu načina na koji se sustavi umjetne inteligencije razvijaju, raspoređuju, upotrebljavaju i nadziru osiguravanjem poštovanja temeljnih prava utvrđenih Ugovorima i Poveljom; poziva Komisiju da podnese zakonodavne prijedloge za koordinirani europski pristup umjetnoj inteligenciji, koji se temelje na etičkim smjernicama za pouzdanu umjetnu inteligenciju koje je pripremila stručna skupina Komisije na visokoj razini za umjetnu inteligenciju (AI HLEG);
15.

pozdravlja prijedlog Komisije da se uspostavi novi instrument oporavka, tj. Next Generation EU u iznosu od 750 milijardi EUR; žali zbog rezanja sredstava za programe usmjerene na budućnost koje je Europsko vijeće predložilo u srpnju 2020., kako za VFO 2021. – 2027., tako i za Next Generation EU, i poziva da se sredstva iz proračuna EU-a za napore koji se ulažu u rješavanje klimatskih promjena poveća na najmanje 30 % proračuna; smatra da će ovi rezovi potkopati temelje održivog i otpornog oporavka industrije Unije i imati negativne učinke prelijevanja na postizanje ciljeva klimatske neutralnosti Unije do 2050. godine, kao i na socijalnu pravdu i konkurentnost na globalnoj razini; stoga poziva na ambiciozan i snažniji dugoročni proračun EU-a za razdoblje 2021. – 2027. koji neće biti manji od prijedloga Komisije; s tim u vezi ističe stav Parlamenta o reformi sustava vlastitih sredstava EU-a, uključujući uvođenje novih sredstava koja su bolje usklađena s glavnim prioritetima politike EU-a i potiču njihov napredak;
11.

smatra da je brz povratak na potpuno funkcionalno schengensko područje od iznimne važnosti te da ovisi i o političkoj volji država članica i o njihovoj predanosti koordiniranju mjera u okviru schengenske pravne stečevine; podsjeća na to da bi trebalo izbjegavati svako neusklađeno i bilateralno djelovanje koje bi moglo dovesti do nepotrebnih ograničenja mobilnosti i slobodnog kretanja; napominje da je strategija za budućnost Schengena jedna od ključnih inicijativa Komisije za 2021. godinu; podsjeća na to da je dovršetak schengenskog područja više nego poželjan jer bi se njime osiguralo da svi građani EU-a mogu ostvarivati jednaku korist od pravne stečevine EU-a; ponovno poziva Komisiju i države članice da što prije pripreme krizne planove u slučaju novih skokova u širenju bolesti COVID-19 kako bi se spriječilo da privremene granične kontrole u srednjoročnom razdoblju postanu polutrajne;
55.

pozdravlja donošenje novog zakona 18. lipnja 2020. s ciljem ukidanja programa dodjele državljanstva u zamjenu za ulaganje 1. rujna 2020., na kraju postojećeg moratorija; smatra da je to ključan potez kako bi se smanjio rizik od korupcije, utaje poreza i pranja novca u Republici Moldovi; konstatira da će se do ukidanja programa nastaviti obrađivati samo postojeći zahtjevi i poziva Komisiju da pomno prati kako će se to činiti;
—

uzimajući u obzir brifinge i studije pripremljene na zahtjev Vijeća za budućnost znanosti i tehnologije (STOA), kojim upravlja Odjel za znanstvena predviđanja pri Europskoj parlamentarnoj službi za istraživanje, pod naslovima „What if algorithms could abide by ethical principles? (Što bi se dogodilo kada bi se algoritmi mogli pridržavati etičkih načela?)”, „Artificial Intelligence ante portas: Legal & ethical reflections (Umjetna inteligencija ante portas: pravne i etičke analize)”, „A governance framework for algorithmic accountability and transparency (Okvir za upravljanje algoritamskom odgovornošću i transparentnosti)”, „Should we fear artificial intelligence? (Trebamo li se bojati umjetne inteligencije?)” i „The ethics of artificial intelligence: Issues and initiatives (Etika umjetne inteligencije: pitanja i incijative)”,
79.

ističe činjenicu da se veličina poslovnih korisnika sistemskih operatera kreće od multinacionalnih poduzeća do mikropoduzeća; ističe da ex ante regulacija sistemskih operatera ne bi trebala dovesti do „prenošenja” dodatnih zahtjeva za poduzeća koja ih upotrebljavaju;
14.

podsjeća na to da bi internetske platforme trebale uklanjati nezakonit internetski sadržaj, ali i da bi to trebalo biti popraćeno djelovanjem tijela kaznenog progona i pravosudnim djelovanjem u slučaju kaznenih djela; poziva Komisiju da razmotri uvođenje obveze za mrežne platforme prema kojoj bi one nadležnom tijelu morale prijavljivati teška kaznena djela kad saznaju da je došlo do njihova počinjenja; u tom pogledu smatra da u nekim državama članicama glavni problem nisu samo neriješeni slučajevi nego i slučajevi koji nisu ni otvoreni; poziva na uklanjanje prepreka za podnošenje pritužbi nadležnim tijelima; izražava svoje uvjerenje u to da bi s obzirom na bezgraničnu prirodu interneta i brzo širenje nezakonitog sadržaja na internetu trebalo poboljšati suradnju između pružatelja usluga i nacionalnih nadležnih tijela, kao i prekograničnu suradnju između nacionalnih nadležnih tijela, te ih temeljiti na načelima nužnosti i proporcionalnosti; u tom pogledu naglašava potrebu za poštovanjem pravnog poretka EU-a te utvrđenih načela prekogranične suradnje i uzajamnog povjerenja; poziva države članice da svojim tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima osiguraju potrebno stručno znanje, resurse i alate kako bi im se omogućilo učinkovito i djelotvorno rješavanje sve većeg broja predmeta koji uključuju nezakoniti sadržaj na internetu kao i rješavanje sporova povezanih s uklanjanjem sadržaja s interneta; isto ih tako poziva da poboljšaju pristup pravosuđu u području digitalnih usluga;
(10)

Ovom Uredbom ne obvezuje se platforme za smještaj sadržaja na poslužitelju da koriste bilo koji oblik automatiziranih ex ante kontrola sadržaja, osim ako to nije drukčije određeno postojećim pravom Unije, te bi se njome trebalo osigurati da postupci moderiranja sadržaja koje platforme dobrovoljno primjenjuju ne trebaju dovoditi do ex ante mjera kontrole utemeljenih na automatiziranim alatima ili filtriranju sadržaja pri učitavanju.