ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
22.

u pogledu cigara, cigarilosa i duhana za lule prijedlog također predviđa ovlasti automatskog povlačenja određenih izuzeća definiranih u tekstu ako dođe do "značajne promjene okolnosti" povezane s povećanjem opsega prodaje za najmanje 10% u minimalno 10 država članica ili za 5% među pušačima mlađima od 25 godina. U 10 od 27 trenutnih država članica tržište za ove proizvode izuzetno je malo, a do promjene od 10% moglo bi doći vrlo lako, što znači da ova odredba nema smisla i da predstavlja veliku pravnu nesigurnost u ovom podsektoru. Odbor regija smatra da je ova odredba preopćenita i preširoka i da bi to moglo voditi do proizvoljnog korištenja od strane Komisije.
10.

poziva na intenziviranje mjera za jačanje položaja i suverenosti Ukrajine te na jačanje humanitarnih mjera koje ukrajinskom narodu mogu pomoći osiguravanjem pristupa osnovnim potrepštinama, posebno vodi, hrani, lijekovima i električnoj energiji; poziva sve vlade da učine sve što je u njihovoj moći kako bi osigurale opskrbu hranom i sigurnost hrane dostavom namirnica i čiste vode u ratne zone; poziva Rusiju da stanovništvu Ukrajine osigura pristup humanitarnoj pomoći ; upozorava na to da mnogi radnici neće primati plaće, a građani neće moći doći do svoje ušteđevine, pa s obzirom na to poziva na odgovarajuće ekonomske mjere kako bi se spriječio gospodarski kolaps;
Zbog stanja u Ukrajini sastavljena je Komunikacija o planu REPpowerEU ( 4 ) , nakon koje je, na zahtjev Europskog vijeća, izrađen plan REPowerEU s prijedlozima ( 5 ) koji, ako se pravilno provedu, mogu znatno ubrzati energetsku neovisnost i održivost Europske unije. Za postizanje neovisnosti o ruskom plinu i drugim fosilnim gorivima potrebni su i hitna diversifikacija dobavljača i izvora energije, jača solidarnost i dugoročnije mjere kojima se promiče prelazak na ugljičnu neutralnost, uzimajući u obzir značajke različitih država članica i regija i dostupne alternativne izvore. Međutim, kako bi se osiguralo da taj proces bude uspješan, potrebno je mobilizirati dostatna privatna i javna ulaganja, uz potpuno iskorištavanje, među ostalim, Mehanizma za oporavak i otpornost i fondova kohezijske politike. Kao što je već istaknuto, ( 6 ) smanjenje potražnje za ruskim plinom za dvije trećine do kraja 2022. zahtjevna je zadaća i podrazumijeva, s jedne strane, diversifikaciju, i to prvenstveno kratkoročno s pomoću UPP-a i biometana, a s druge strane energetsku učinkovitost i rašireniju uporabu energije iz obnovljivih izvora. Trebalo bi izbjegavati blokade infrastrukture koje bi u budućnosti mogle dovesti do ograničenja realističnih alternativa, a ulaganja bi u najvećoj mogućoj mjeri trebala biti usmjerena na obnovljive izvore energije i prateću infrastrukturu. Socijalni partneri i civilno društvo moraju biti aktivno uključeni u te prijedloge politika kako bi se osigurala njihova društvena prihvaćenost, održivost i uspjeh. Povrh toga, kako bi se ojačao odgovor na vanjske krize, potrebna je stalna koordinacijska struktura u Vijeću Europske unije.
8.

Sve glavne sastavnice našeg gospodarstva i naših društava moraju biti pripravne kako bi iskoristile potencijal digitalizacije i tranzicije prema zelenom gospodarstvu. Preduvjet za to su spremnost i sposobnost za strukturne promjene: na tržištima rada, u socijalnoj zaštiti, obrazovanju i osposobljavanju ili oporezivanju. To podrazumijeva da države članice doista preuzmu odgovornost za reforme, što će koordinirati i olakšati okviri i mjere na razini EU-a, primjerice europski semestar. To je ključno da bi se poduzeća potaknula da ulažu u Europi.
5.12.

EGSO prihvaća potrebu za „pojačavanjem međunarodnih mjera za otpornost na klimatske promjene”, kako to navodi Komisija. Pritom moramo imati na umu da izvan EU-a učinke klimatskih promjena najviše osjećaju najslabije razvijene zemlje i male otočne države u razvoju. Zbog toga ustrajemo, u okviru strategije partnerstva između EU-a i Afrike, da EU surađuje s najugroženijim afričkim zemljama, jer, kako Komisija s pravom citira Svjetsku banku: samo u Subsaharskoj Africi klimatske promjene mogu potaknuti migracije i do 70 milijuna ljudi do 2050. godine.
EGSO pozdravlja europski propis o klimi kojim se na razini cijelog EU-a utvrđuje pravno obvezujući zajednički cilj postizanja nulte neto stope emisija stakleničkih plinova do 2050. i uspostavlja okvir za postizanje tog cilja. EGSO stoga prijedlog za donošenje europskog propisa o klimi smatra jednim od instrumenata kojim će se pridonijeti toj željenoj i nužnoj obnovi europskog gospodarstva ( 4 ) . Do rujna 2020. Komisija želi izraditi reviziju klimatskih ciljnih vrijednosti Unije za 2030. u skladu s ciljem klimatske neutralnosti, istražiti opcije za postavljanje novog cilja (da se emisije do 2030. smanje za 50 – 55 % u odnosu na 1990.) te osigurati odgovarajuće zakonodavne prijedloge do sredine 2021. EGSO poziva Komisiju da se opredijeli za smanjenje od najmanje 55 % do 2030. u okviru odgovarajućih zakonodavnih prijedloga kako bi sa svoje strane odgovorila na golemu potrebu za smanjenjem emisija na globalnoj razini ( 5 )
6.

Sa stajališta EGSO-a, scenarij 1., koji je puko ispetljavanje, nije moguće rješenje. Scenarij 5. izgleda privlačno određenom broju ljudi, ali je trenutačno nerealan. Scenarij 2., sa svojim naglaskom isključivo na zajedničkom tržištu, pretjerano je ograničen. Scenarij 4. iziskuje dogovor 27 država članica, što bi moglo dovesti do paralize EU-a te izazvati jačanje centrifugalnih tendencija i time ugroziti ciljeve i vrijednosti Unije. U scenariju 3. mehanizmi za diferenciranu integraciju, poput pojačane suradnje, mogli bi biti koristan instrument za prevladavanje zastoja na određenim područjima te za jačanje pozitivne dinamike procesa integracije EU-a. Međutim, oni su instrumenti za postizanje ciljeva politike, a ne sami po sebi cilj. Premda ih treba preporučiti kao način za prevladavanje paralize ili prepreka poželjnom zakonodavstvu EU-a, EGSO jednako tako ističe potrebu za promicanjem konvergencije unutar Unije te za suzbijanjem fragmentacije i razdora. Stoga bi sporazum među najspremnijim zemljama ili zemljama-katalizatorima trebao uvijek ostati otvoren kao mogućnost za one koji to žele, dok bi zajednički osjećaj svrhe ipak trebao prevladati.
Europska unija i glavne industrijalizirane demokratske države u skupini G7 sedam su godina bespomoćno svjedočile, bez ikakve reakcije, kontinuiranom jačanju kineskih gospodarskih i političkih odnosa diljem svijeta putem inicijative „Jedan pojas, jedan put”. Do održavanja sastanka skupine G7 u lipnju 2021. u Cornwallu (Ujedinjena Kraljevina) ( 4 ) , gdje je donesena odluka o stvaranju globalne alternative – inicijative „Build Back Better World” – Kina je već uložila više od polovine svojih ukupnih sredstava za inicijative „Jedan pojas, jedan put” za razdoblje do 2027., tj. 1,2 – 1,3 bilijuna USD, kako je procijenio Morgan Stanley.
6.1.1.

Novi sporazum i u svom zajedničkom dijelu i u svakom od triju regionalnih protokola daje aktivnu ulogu civilnom društvu, no ona nije konkretizirana s obzirom na to da se strankama potpisnicama – OACPS-u i EU-u – prepušta utvrđivanje institucijskog okvira za to sudjelovanje, prije svega stvaranjem institucionalnih mehanizama. To znači da će ključno pitanje biti kako osigurati sudjelovanje organizacija civilnog društva i socijalnih partnera na nacionalnom i transnacionalnom planu.
3.8.

Digitalizacija i nova gospodarstva: TTC bi se trebao usredotočiti na suradnju u pogledu tehnoloških standarda, istraživanja i politika u području umjetne inteligencije, interneta stvari, mreže 6G, baterija, kvantne tehnologije i tehnologije lanaca blokova. Okvir bi trebao poticati inovacije i normizaciju, no mora uključivati i najbitnija pitanja politike na kojima se one temelje. Nova tehnološka područja poput umjetne inteligencije često obuhvaćaju i dimenziju radnog mjesta, koja iziskuje pouzdane strategije za umjetnu inteligenciju i podatke u kojima se ponajprije osigurava snažan europski pravni okvir utemeljen na ljudskim pravima i koje stoga obuhvaćaju etička pravila te radnička i sindikalna prava. Obje strane ne mogu imati potpuno jednaka pravila, no cilj bi trebala biti interoperabilnost okvirâ. Osim toga, potrebno je razjasniti zajedničke regulatorne zahtjeve za klimatski neutralne tehnologije, biotehnologiju i zdravstvenu tehnologiju. Kako bi zadržali globalno vodstvo u tim novim gospodarskim sektorima, EU i SAD u području međunarodnih standarda trebaju promicati načela utemeljena na vrijednostima. TTC bi također trebao jačati otpornost naših demokratskih društava kako bi se spriječile ciljane kampanje dezinformiranja koje se provode putem umjetne inteligencije, kao i s pomoću poboljšane sigurnosti IKT-a suzbijati kibernapade koje podupiru države.
1.7.

EGSO također ističe izazove i moguća rješenja. Kao prvo, pojavljuje se zabrinutost zbog zatvaranja tržišta. Međutim, ulaganja se također temelje na drugim kriterijima, kao što je očekivani povrat, koji bi mogao nadmašiti ciljeve održivosti te postoji mnogo slučajeva sinergije između interesa ulagača i drugih dionika. U svakom slučaju, nepoštovanje taksonomije ne smije se smatrati štetnim, a Komisija bi to trebala jasno navesti. Trebalo bi povećati naglasak na utjecaj održivog ulaganja na aktivnosti realnog gospodarstva. Drugo, definicija onoga što treba uključiti u taksonomiju bit će kontroverzna. Upravo je to razlog zašto bi postupak definiranja trebao podlijegati demokratskoj raspravi i donošenju odluka. Stoga bi se mogla razviti zajednička i pouzdana ideja održivosti na koju bi se pojedini akteri mogli i trebali pozivati. Uspjeh taksonomije povezan je s njezinom vjerodostojnošću, a uključene aktivnosti moraju zadovoljiti široko prihvaćenu definiciju održivosti. Treće, socijalna taksonomija mogla bi dovesti do dodatnih zahtjeva za izvješćivanjem. EGSO poziva Komisiju da ih svede na najmanju moguću mjeru, uz izbjegavanje preklapanja. Savjetovanje i pružanje usluga vezanih uz taksonomiju od strane zakonski ovlaštene agencije moglo bi biti korisno posebno za mala i srednja poduzeća, zadruge i neprofitne poslovne modele. Osim toga, financijske institucije treba poticati da daju procjene socijalnih učinaka ulaganja, što trenutačno diljem svijeta čine banke koje se temelje na vrijednosti.
3.8.

U slučajevima prirodnih katastrofa primjećujemo povećan rizik od gubitka života među određenim skupinama koje ne mogu jednostavno napustiti pogođena područja. To posebno vrijedi za starije osobe, osobe s invaliditetom i djecu. Ulaganja se trebaju usmjeravati u osiguravanje opreme i pojačanja u obliku dodatnih članova spasilačke ekipe u hitnim službama kako bi one mogle pomoći svim osobama kojima je potrebna posebna pomoć. Osobama slabijeg imovinskog stanja također je teže napustiti domove zbog troškova povezanih s pronalaskom drugog smještaja te njihovih ograničenih mogućnosti osobne mobilnosti. To bi trebalo biti među pitanjima koja se nastoje riješiti u okviru Fonda za klimatsku prilagodbu.
4.8.

Industrija celuloze i papira Kad je riječ o industriji celuloze i papira, očekuje se da će kombinacija poboljšanja procesa, uključujući prelazak na Industriju 4.0, i ulaganja u najsuvremenije proizvodne tehnologije dovesti do smanjenja od sedam milijuna tona CO2 do 2050. Iskorištavanjem svojih postrojenja za kogeneraciju na licu mjesta ta se industrija može priključiti tržištu energije uporabom viškova nestalne obnovljive energije. Povezane koristi od dekarbonizacije mogle bi dosegnuti čak dva milijuna tona. Predviđa se da će daljnji prijelaz industrijskih postrojenja na izvore energije s niskim udjelom ugljika i bez ugljika dovesti do smanjenja emisija od osam milijuna tona CO2. Uz neke od revolucionarnih koncepata utvrđenih u projektu Two Team Project (4), kao što je tehnologija eutektičnih otapala koja je sada u razvoju, druga inovativna i disruptivna rješenja mogla bi doprinijeti smanjenju emisija za oko pet milijuna tona CO2.
2.2.

U svojoj knjizi The New Climate War (Novi klimatski rat) klimatolog Michael Mann navodi da se naš planet zagrijao do opasnih granica i da još ne poduzimamo potrebne mjere kako bismo spriječili dosad najveću globalnu krizu.
2.6.

ex ante procjenama učinka koje obuhvaćaju održivost iz gospodarske, socijalne i okolišne dimenzije kao dio svih zakonodavnih prijedloga u okviru strategije „od polja do stola”. Odgovarajući poticajni okvir (uključujući, među ostalim, pristup financiranju, inovacije i digitalizaciju) bit će ključan za potporu poljoprivrednicima kako bi se postigli ciljevi strategije „od polja do stola”. U nedavno objavljenom izvješću Zajedničkog istraživačkog centra ( 9 ) , zajedno s drugim recentnim studijama, zaključeno je da bi provedba ciljeva utvrđenih u strategiji „od polja do stola” imala znatan učinak na poljoprivrednu proizvodnju u EU-u. Ti rezultati naglašavaju potrebu za pouzdanim, znanstvenimprocjenama učinka koje obuhvaćaju održivost iz gospodarske, socijalne i okolišne dimenzije kao dio svih zakonodavnih prijedloga u okviru strategije „od polja do stola”. Odgovarajući poticajni okvir (uključujući, među ostalim, pristup financiranju, inovacije i digitalizaciju) bit će ključan za potporu poljoprivrednicima kako bi se postigli ciljevi strategije „od polja do stola”.
1.9.

EGSO potiče Europsku komisiju da pokrene konkretne inicijative za uvođenje sličnih poreza na ugljik u državama članicama kako bi se uskladili napori za istinsko smanjenje razine CO 2 . Idealno bi rješenje na cijelom jedinstvenom tržištu EU-a dovelo do stvaranja jednakih uvjeta u pogledu emisija/smanjenja koje treba oporezivati te do uvođenja specifičnih metoda i poreznih stopa koje bi imale jednak učinak na razinu CO 2 u atmosferi.
7.2.

Trgovine na malo također su ključne za održavanje života u gradskim središtima i ruralnim zajednicama. To pokazuje i koliko su tradicionalne trgovine na malo važne za društvo te koliko će biti važne u budućnosti. Trgovine na malo mogu služiti kao poštanski uredi, banke i ljekarne te pomoći lokalnim zajednicama da ostanu dinamične. Prazni maloprodajni prostori u trgovačkim ulicama neumoljivo dovode do polaganog rasta vandalizma i kriminala, a postojanje seoske trgovine čini razliku između žive ruralne zajednice i one koju stanovništvo napušta.
2.7.

Zahvaljujući sofisticiranoj politici marketinga, zbog koje osobe aktivne na platformama često imaju iluziju da su protagonisti u horizontalnom i ravnopravnom procesu, platforme se prikazuju i same sebe definiraju kao prostori susreta za izravan odnos bez posrednika, no zapravo nikad nisu potpuno decentralizirane ni neutralne. Naprotiv, one su same aktivan subjekt posredovanja, s dobro utvrđenom hijerarhijom koja, međutim, često nije očigledna.
Poslodavci

Study supporting the ex-post EURES evaluation and the second biennial EURES report
3.6.

Sve se to odvija različitim intenzitetom ovisno o državi članici EU-a i u kontekstu povećanog proračunskog pritiska na sustave starosnih mirovina, velikog povećanja potražnje za dugotrajnom skrbi, rastuće nezaposlenosti u pojedinim državama članicama, nesigurnih radnih mjesta i karijernih prekida te stavljanja na prvo mjesto osoba starijih od 50 godina u planovima poduzeća za smanjenje broja zaposlenih. Bez potpore odlučnih javnih politika ova situacija mogla bi dovesti do mirovina nižih od sadašnjih, kao i do većih nejednakosti u pristupu skrbi.
3.9.

Budući da poduzetnici u EU-u stare, Europska komisija trebala bi promicati i olakšavati prijenose poslovanja jer oni doprinose cjelokupnom gospodarstvu štiteći zapošljavanje i tvrtke, te pomoći MSP-ovima u zadovoljavanju budućih potreba jer to može dovesti do bolje pripremljenosti i boljih vještina za digitalizaciju, ekologizaciju i obnovu poslovanja. Uspješnim prijenosom poslovanja poslovni se model može nadograditi i transformirati u digitalni i održiv, dok neuspješni ili neostvareni prijenosi poslovanja u konačnici dovode do gubitka radnih mjesta i gospodarskog rasta. Promicanje raznolikosti u poduzetništvu, na primjer, uključivanjem žena i državljana trećih zemalja, može donijeti dodanu vrijednost i ubrzati rast niza sektora u strateškim industrijama i poslovnim sektorima. Važnu ulogu imaju i modeli socijalne ekonomije kao što su zadruge u vlasništvu radnika.
U studiji Boosting the use of artificial intelligence in Europe’s micro, small and medium-sized enterprises (Poticanje upotrebe umjetne inteligencije u europskim mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima), koju je objavio EGSO, analizira se pet gospodarskih sektora (poljoprivreda, građevinarstvo, zdravstvo, pravne usluge i računovodstvo) u pet država članica (Italija, Francuska, Irska, Rumunjska i Švedska). Preporuke navedene u „skupu alata” iz te studije dostupne su donositeljima politika, mikropoduzećima i MSP-ovima.
4.21.

Seafarers and digital disruption (Pomorci i digitalizacija) iz 2018. Poboljšanjem vještina radnika doći i do povećanja troškova rada, rizika od socijalnog dampinga na štetu najmanje kvalificiranih radnika i nelojalne konkurencije na tržištu rada, zbog čega je potrebno zaštititi radna mjesta europskih pomoraca. Korisne informacije dostupne su u studiji(Pomorci i digitalizacija) iz 2018. ( 11 ) . Usto, čini se da dolazi do smanjenja njihova broja i povećanja dobi, zbog čega se postavlja pitanje jesu li konkurentni s neeuropskim pomorcima. To je posve odvojena tema, no ipak ju je potrebno istaknuti u ovom samoinicijativnom mišljenju.
3.2.

Nedavni paket mjera Europske komisije „Spremni za 55 %” omogućuje EU-u da ostvari ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova na kontinentu navedene u Europskom zakonu o klimi. Prijedlozi iz tog paketa utječu i na europske prometne i turističke ekosustave. Ako te mjere ne budu osmišljene u skladu s odgovarajućom politikom, prijedlozi neće dovesti do oblikovanja turističkih i prometnih politika EU-a „sljedeće generacije”. Naprotiv, predložene mjere mogle bi dovesti do znatnog povećanja regulatornih troškova za velika i mala poduzeća iz EU-a te naštetiti njihovoj konkurentnosti u odnosu na prijevozna i turistička poduzeća izvan EU-a koja su smještena na granicama EU-a, čime bi se ugrozila radna mjesta u EU-u u tim sektorima. Regije EU-a koje u velikoj mjeri ovise o turizmu bile bi stoga posebno pogođene. U novom pristupu „sljedeće generacije” stoga bi trebalo obratiti pozornost na troškovni učinak tog zakonodavnog paketa na europske prometne i turističke ekosustave i pobrinuti se za to da se ne ugrozi njihova (međunarodna) konkurentnost. Samo se na taj način može očuvati zaposlenost i konkurentnost u Europi, izbjeći istjecanje ugljika i zajamčiti uspjeh novog pristupa „sljedeće generacije”.
3.6.

Postoji opasnost da će kriza uzrokovana COVID-om 19 dovesti do smanjenja ili nemogućnosti bavljenja sportom. U nedostatku posebnih i inovativnih intervencija kojima se mogu djelotvorno riješiti problemi i pronaći rješenja, bliska povezanost socijalne i ekonomske dimenzije te problematike imat će katastrofalan učinak i ograničiti određene aktivnosti koje su nužne za osiguravanje kvalitete života, dobrobiti i zdravlja ljudi. Ta će situacija ne samo ugroziti opstanak brojnih tijela, udruga i poduzeća koja djeluju u području sporta, već i dovesti do socijalnog problema u pogledu kvalitete života ljudi i do ekonomskog problema koji se odnosi na gubitak izvora prihoda za osobe koje žive od tih aktivnosti. Jednako tako, zbog ekonomskih poteškoća uzrokovanih krizom mnogi ljudi neće moći snositi troškove sportskih aktivnosti svoje djece ili vlastitih sportskih aktivnosti, što će negativno utjecati na fizičku dobrobit i zdravlje.
3.1.

Uvođenjem minimalnih obveznih kriterija za zelenu javnu nabavu može se podići osnovna razina održive i kružne javne nabave u cijeloj Europi. Time se može olakšati formuliranje natječajnih specifikacija: mogu uključivati obveze kojih se moraju pridržavati javne uprave, pogodnosti za poduzeća s ekološkim certifikatima, bonuse za ponude koje to zaslužuju, nove kriterije za ocjenjivanje ponuda te agregiranje javne potražnje kako bi se promicalo kvalitativno procjenjivanje ponuda. Važno je da ti minimalni kriteriji ne djeluju kao prepreka za predvodnike i da ne koče inovacije te da ne služe kao izgovor javnim naručiteljima da ne zahtijevaju više od minimuma. Ključno je to da se minimalni obvezni kriteriji moraju redovito provjeravati i ažurirati kako bi se uzeo u obzir tehnološki napredak te da ne smiju ograničavati one koji idu dalje od njih. U međuvremenu, fleksibilni modeli moraju promicati inovacije.
1.3.

EGSO traži da se industrija oglašavanja obveže da će smanjiti svoj ugljični otisak kako bi u skladu s ciljevima EU-a postigla ugljičnu neutralnost svojih aktivnosti do 2050. i smanjila emisije stakleničkih plinova za 55 % do 2030. te tako doprinijela postizanju kolektivne ugljične neutralnosti do 2050.
4.3.

S obzirom na to da su emisije CO 2 u sektoru stakla izravno povezane s korištenom energijom, poboljšanja energetske učinkovitosti mogu se vidjeti u smanjenju emisija CO 2 . Ta su poboljšanja zapravo dovela do naglog smanjenja emisija CO 2 . Na primjer, francuska industrija stakla, koja je prilično raznolika i sofisticirana, smanjila je emisije CO 2 za 70 % od 1960. do 2010.
3.22.

Potreba za poboljšanjem mogućnosti zapošljavanja : i) pandemija COVID-a 19 ubrzala je procese digitalizacije i ozelenjivanja u koje je potrebno uložiti napore da bi se održali; ii) potrebno je stvarati i održavati nove mogućnosti zapošljavanja u ruralnim područjima, uključujući one koje se odnose na pružanje usluga u ruralnim područjima, rad na daljinu, nove tehnologije ili obnovljive izvore energije; iii) jačanjem multifunkcionalnih aspekata poljoprivrede, poticanjem nepoljoprivrednih aktivnosti, osnivanjem poduzeća u sektoru usluga čiste energije i industrijskom sektoru u ruralnim područjima mogu se stvoriti brojne mogućnosti zapošljavanja; iv) promicanje poduzetništva, osiguravanje pravila poštenog tržišnog natjecanja za MSP-ove i obraćanje pozornosti na potrebe mlađih generacija (npr. rad na daljinu); v) osigurati da radna mjesta i trgovine budu u blizini stanovništva. Ruralno-urbana vizija nudi mogućnosti za razvoj kružnog gospodarstva; vi) promicati dostojanstveni rad i poboljšati radne uvjete u ruralnim područjima, a istodobno osigurati da sve uključene strane budu dio tog postupka poboljšanja; vii) povezati potražnju potrošača s regionalnim i ruralnim tržištima stavljanjem na tržište lokalnih proizvoda i oznaka kvalitete; viii) u velikoj mjeri promicati stvaranje kulturnih mogućnosti u ruralnim područjima, uključujući promicanje kulturnih događanja te zaštitu povijesnih i vjerskih građevina ruralnih područja (crkve, dvorci itd.); ix) procesi digitalizacije otvaraju nove mogućnosti koje bi mogle stvoriti očekivanja i biti privlačne građanima, osobito mladima, te dovesti do promjene u trendovima depopulacije i kvalitete života u ruralnim područjima. U tu je svrhu ruralnim područjima potrebna odgovarajuća infrastruktura kako bi se osigurala povezanost. Strategije povezivanja i digitalne platforme nude rješenja za to, dok bi akt o digitalizaciji u ruralnim područjima olakšao razvoj digitalnih tehnologija u poljoprivredi i ruralnim područjima; x) treba podržati održivu poljoprivredu i akvakulturu (17) u ruralnim i prigradskim područjima, zajedno s ekoturizmom, rekreacijskim i obrazovnim aktivnostima u području održivosti, koje bi trebale biti u skladu sa zaštitom biološke raznolikosti kako bi se stanovništvu osigurala kvaliteta života; xi) Kvalitetno i pristupačno obrazovanje u ruralnim područjima, počevši od rane dobi, može pomoći u poboljšanju rezultata u obrazovanju, dok je pristup javnim uslugama, kao što su skrb o djeci i škole, čimbenik koji ovisi o lokaciji i utječe na privlačnost ruralnih područja, među ostalim i za visokokvalificirane radnike.
EGSO podržava inicijativu za bolju regulativu i preporučuje sustavno uključivanje socijalnih partnera, sektorskih udruga i gospodarskih komora u svim fazama izrade zakonodavstva (javna savjetovanja, procjene učinka, zakonodavne izmjene). Traži od Komisije da na primjeren način uzme u obzir rezultate procjena učinka. Načelo „jedan za jedan” (eng. one in, one out ) mora se primjenjivati na brz, djelotvoran i uravnotežen način kako bi se postiglo ambiciozno okolišno i socijalno zakonodavstvo. Naposljetku, EGSO predlaže jačanje koordinacije izaslanika za MSP-ove, i na nacionalnoj i na europskoj razini.