Kako bi naše ambicije zaživjele, Europi je potrebna industrija koja postaje zelenija i sve više digitalna, ali koja pritom zadržava svoju konkurentnost na globalnoj razini. Time će se pridonijeti preobrazbi i rastu tradicionalnih i novih industrija, podupirati mala i srednja poduzeća i potaknuti našu konkurentnu održivost u cijelom EU-u. To je jednako važno za usluge kao i za robu.

Europska industrija već prolazi kroz znatnu preobrazbu. Došlo je do značajnog prijelaza s proizvoda na usluge te s isključivog vlasništva na dijeljeno vlasništvo proizvoda i usluga. Pritisak na prirodne resurse već vodi prema kružnom pristupu proizvodnji. Zahvaljujući disruptivnim tehnologijama kao što je 3D ispis, Europa treba i što bolje iskoristiti lokaciju kao mogućnost vraćanja veće količine proizvodnje u neke sektore EU-u.

Ova strategija pokazuje smjer djelovanja i način na koji ćemo ostvariti ciljeve. U njoj je utvrđena vizija onoga što želimo postići do 2030. i poslije toga te temeljna načela koja će nas do tamo dovesti. U vremenima tranzicije i velikih promjena za našu Uniju, jedna jednostavna činjenica neće se nikad promijeniti: Europa će uvijek biti kolijevka industrije. Europska komisija spremna je s ovom strategijom učiniti sve što je potrebno kako bi tako i ostalo.

Naša nova industrijska strategija poduzetnička je duhom i djelima. Komisija je spremna zajednički osmisliti i izraditi rješenja izravno s industrijom, kao i sa socijalnim partnerima i svim drugim dionicima. Tome će pridonijeti novi naglasak na industrijskim ekosustavima, u kojem se uzima u obzir sve dionike u lancu vrijednosti. To je naš novi pristup koji odražava potrebu za novim načinima razmišljanja i rada koji će dovesti do dvostruke tranzicije.

Širina i dubina, opseg i brzina, priroda i nužnost te dvostruke tranzicije nisu do sada viđeni. To se odražava u političkim smjernicama predsjednice von der Leyen, prioritetima koje je utvrdio Europski parlament i strateškom programu Europskog vijeća za razdoblje 2019.–2024. U europskom zelenom planu i Komisijinoj novoj Strategiji o izgradnji digitalne budućnosti Europe utvrđeni su ambicija, brzina i smjer rada za nadolazeće godine.

Industrija je tijekom svoje duge povijesti dokazala da može predvoditi promjene. A sada ju to ponovno čeka jer Europa započinje s tranzicijom prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom vodstvu u svijetu koji se neprestano mijenja i koji je sve nepredvidljiviji.

U poduzetničkom duhu te strategije, institucije EU-a, države članice, regije, industrija i svi drugi relevantni akteri trebali bi surađivati kako bi stvorili vodeća tržišta u području čistih tehnologija i osigurali da je naša industrija globalni predvodnik. Regulatorne politike, javna nabava, pošteno tržišno natjecanje i potpuna uključenost MSP-ova temeljni su preduvjeti da se to ostvari.

Europski zeleni plan nova je strategija rasta Europe. Glavni mu je cilj da Europa do 2050. postane prvi klimatski neutralan kontinent na svijetu.

Imajući to u vidu, Komisija trenutačno preispituje okvir EU-a za tržišno natjecanje. To uključuje razmatranje primjene postojećih pravila tržišnog natjecanja, pogotovo u vezi s protumonopolskim mjerama, te toga jesu li pravila kojima se uređuju horizontalni i vertikalni sporazumi i obavijest o definiciji tržišta i dalje primjereni. Razmatrat će se i kako poboljšati otkrivanje kršenja propisa i ubrzati istrage. Komisija će upotrijebiti instrument za sektorsko istraživanje na novim tržištima i tržištima u nastajanju koja oblikuju naše gospodarstvo i društvo.

„Pristup MSP za MSP” također će biti od ključne važnosti. Sve veći broj mladih tehnološki kompetentnih MSP-ova može pomoći starijim industrijskim poduzećima da prilagode svoje poslovne modele i razviju nove oblike rada za digitalno doba. Zbog toga su se već otvorile nove mogućnosti i novoosnovana poduzeća treba podupirati u izgradnji ekonomije platformi. No novi oblici rada moraju biti popraćeni modernim i poboljšanim oblicima zaštite, uključujući za one koji rade na internetskim platformama.

Potrebno je revidirati i ažurirati i zakonodavstvo o jedinstvenom tržištu kako bi se osiguralo da je prikladno za digitalno doba. To uključuje reviziju pravila EU-a o sigurnosti proizvoda, provedbu europske strategije za podatke i donošenje Akta o digitalnim uslugama.

Tri navedena pokretača promjena pokazuju razmjer preobrazbe kroz koju će Europa proći. Kako bi se preobrazio industrijski sektor i svi lanci vrijednosti koji su dio tog sektora treba proći cijela jedna generacija. No, u konkurentnom i dinamičnom okruženju ne možemo gubiti vrijeme. Sljedećih će pet godina biti odlučujuće razdoblje za pripremu povoljnih uvjeta za tu tranziciju.

Ako se razlike u ambicijama diljem svijeta nastave, Komisija će u 2021. predložiti mehanizam za graničnu prilagodbu emisija ugljika radi smanjenja rizika od istjecanja ugljika, u potpunosti usklađen s pravilima WTO-a. To bi trebalo poduprijeti jačanjem naših postojećih instrumenata za rješavanje problema istjecanja ugljika.

Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti sektorima održive i pametne mobilnosti. Oni imaju i odgovornost i potencijal za poticanje dvostruke tranzicije, potporu europske industrijske konkurentnosti i poboljšanje povezivosti. To se posebno odnosi na automobilski, zrakoplovni, željeznički i brodograđevni sektor, kao i na alternativna goriva te pametnu i povezanu mobilnost.

U okviru toga, svi nosači energije, uključujući električnu energiju, plin i likvidna goriva trebat će se učinkovitije koristiti tako što će se povezivati različiti sektori. To će biti cilj nove strategije za pametnu integraciju sektorâ u kojoj će se također utvrditi vizija Komisije o čistom vodiku. I upotreba transeuropskih energetskih mreža poduprijet će tranziciju prema klimatskoj neutralnosti.

Smanjenje emisija u industriji ovisit će o načelu „energetska učinkovitost na prvome mjestu” i sigurnoj i dostatnoj opskrbi niskougljične energije po konkurentnim cijenama. To će zahtijevati planiranje i ulaganje u tehnologije, kapacitete i infrastrukturu proizvodnje s niskim emisijama ugljika. Bit će potreban strateški pristup industrijama energije iz obnovljivih izvora npr. energije iz obnovljivih izvora na moru i lancu opskrbe na kojem se temelji. Time će se pomoći i u slučaju znatnog povećanja količine električne energije koja je potrebna za dvostruku tranziciju. To bi trebali poduprijeti naporima za bolje povezivanje europskih sustava električne energije kako bi se povećala sigurnost opskrbe električnom energijom i integriralo više obnovljivih izvora.

Komisija će, primjerice, podupirati napredne tehnologije čiste proizvodnje čelika koje dovode do postupka proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika. Fond za inovacije sustava EU-a za trgovanje emisijama pomoći će u uvođenju drugih velikih inovativnih projekata za potporu čistim proizvoda u svim energetski intenzivnim sektorima.

ÆBijela knjiga o instrumentu za strane subvencije do sredine 2020., u kojoj će se razmatrati i pristup stranih poduzeća javnoj nabavi i financijskim sredstvima EU-a.

EU će u potpunosti iskoristiti sve svoje pakete instrumenata u okviru mehanizama trgovinske zaštite. Komisija će do sredine 2020. istražiti kako najbolje poboljšati antisubvencijske mehanizme i instrumente. To će se ostvariti u Bijeloj knjizi o instrumentu za strane subvencije u kojoj će se razmatrati negativni učinci stranih subvencija na jedinstveno tržište. Nakon toga izradit će se prijedlog pravnog instrumenta u 2021.

EU kroz trgovinske sporazume s partnerskim zemljama ili regijama radi na tome da tržišta ostanu otvorena ili u okviru međunarodnih foruma na pravilima koja svima odgovaraju. I dalje moramo imati koordinirani europski pristup kako bismo zajamčili uzajamno korisnu trgovinu i prevladali sve prepreke koje našim poduzećima onemogućuju normalan pristup drugim tržištima diljem svijeta. To uključuje borbu protiv praksi agresivnog poreznog planiranja kojima se stvaraju nejednaki uvjeti.

U skladu s novom strategijom rasta Europe, kojom se daje više nego što se uzima, europska industrija mora imati vodeću ulogu u ekološkoj tranziciji. To znači smanjenje emisija ugljika i materijalnog otiska europske industrije te uvođenje cirkularnosti u cijelom gospodarstvu.

Kako bismo to učinili, moramo se odmaknuti od starog modela koji se temelji na vađenju sirovina iz zemlje i proizvodnji stvari, koje ćemo upotrijebiti i zatim odbaciti. Poticanjem naše industrije moramo korjenito izmijeniti način na koji stvari oblikujemo, izrađujemo, upotrebljavamo i naposljetku odbacujemo.

Takvim pristupom s izraženijom kružnom dimenzijom industrija će smanjenjem učinaka na okoliš, ublažavanjem tržišnog natjecanja za oskudne resurse i smanjenjem troškova proizvodnje postati čišća i konkurentnija. Pritom nije riječ samo o etičkom imperativu i imperativu zaštite okoliša, takvo postupanje opravdano je i s gospodarskog stajališta. Primjenom načela kružnoga gospodarstva u svim sektorima i industrijama moguće je do 2030. diljem EU-a otvoriti 700 000 novih radnih mjesta, od kojih mnoga u MSP-ovima.

EU je u tom području već zauzeo dobar položaj i sada bi se trebao usredotočiti na učvršćivanje svoje početne prednosti. U novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo iznesen je niz mjera kojima će se omogućiti da industrija EU-a iskoristi te prilike.

U njegovu je središtu novi okvir politike za održive proizvode kojim će se uspostaviti načela održivosti za sve proizvode i pridonijeti povećanju konkurentnosti europske industrije. Prednost će se dati skupinama proizvoda široke upotrebe i učinka, a mjere će obuhvaćati inicijativu o jedinstvenom punjaču, inicijativu za kružnu elektroniku, zahtjeve za održivost kad je riječ o baterijama te nove mjere u tekstilnom sektoru.

Akcijski plan uključuje i mjere za jačanje položaja potrošača kako bi aktivnije sudjelovali u kružnom gospodarstvu. Potrošači trebaju dobivati pouzdane i relevantne informacije kako bi mogli odabrati proizvode koji su trajni i koji se mogu ponovno upotrijebiti i popraviti. Komisija će predložiti mjere za zaštitu potrošača i jačanje njihovih prava, među ostalim radom na uvođenju „prava na popravak” za potrošače.

Javna tijela, uključujući institucije EU-a, trebala bi predvoditi primjerom i birati ekološki prihvatljivu robu, usluge i radove, a zelenom javnom nabavom mogla bi predvoditi prijelaz na održivu potrošnju i proizvodnju. Komisija će predložiti daljnje zakonodavstvo i smjernice o zelenoj javnoj nabavi.

Ostvarivanje plana ÆAkcijski plan za kružno gospodarstvo donosi se istodobno s ovom strategijom, a uključuje novi okvir politike za održive proizvode. ÆNovi regulatorni okvir za održive baterije ÆStrategija EU-a za tekstil¤ ÆInicijativa za kružnu elektroniku ÆJačanje položaja potrošača boljim informiranjem o proizvodima i većim pravima potrošača kako bi aktivno sudjelovali u kružnom gospodarstvu.







3.5. Integracija duha industrijskih inovacija

Tijekom posljednjih pet godina europska poduzeća smanjila su ukupnu potrošnju u istraživanje i razvoj, dok su je njihovi takmaci iz SAD-a i Kine povećali. Ključni je preduvjet da se taj trend zaustavi potaknuti ulaganja u inovacije, pri čemu trebamo znati na koje se inovacije želimo usmjeriti i jasno utvrditi njihov put do tržišta kako bi se ostvario učinak razmjera. U tom bi kontekstu mala i srednja poduzeća trebalo poticati i pomagati im da svoje inovacije plasiraju na tržište.

Globalna utrka u dvostrukoj tranziciji sve više će se temeljiti na pionirskim znanostima i ovladavanju dubokim tehnologijama. U sljedećoj industrijskoj eri doći će do spajanja fizičkog, digitalnog i biološkog svijeta. Ako Europa želi predvoditi u dvostrukoj tranziciji, industrijska strategija u svojoj srži mora biti strategija za industrijsku inovaciju.

To također znači da povećavanjem ulaganja u disruptivna i revolucionarna istraživanja i inovacije moramo biti spremni i na neuspjeh. Neuspjeh nam može pomoći u učenju, prilagodbi i, ako je to nužno, da temeljito preispitamo svoj pristup kako bismo mogli napredovati. Moramo preusmjeriti svoj način razmišljanja od nesklonosti riziku prema prihvaćanju neuspjeha. To se mora odraziti u svim sektorima, a inovacije bi trebale biti integrirane u naše oblikovanje politika. U okviru našeg rada na boljoj regulativi i strateškom predviđanju osigurat ćemo da se politikama potiče inovacije.

Industrijske sektore trebalo bi pozvati i poticati da definiraju svoje planove za klimatsku neutralnost ili digitalno vodstvo. Oni bi se trebali temeljiti na visokokvalitetnim istraživanjima i vještinama, uz potporu EU-a. Od donošenja europskog zelenog plana taj su pristup već prihvatili brojni sektori. U duhu suradnje i poduzetništva, na kojima se ova strategija temelji, ta bi se potpora trebala realizirati javno-privatnim partnerstvima koja će industriji pomoći da razvije tehnologije za ostvarenje svojih ciljeva, što je uspješno ostvareno u industrijskim savezima.

Europsko vijeće za inovacije, koje će u potpunosti započeti s radom u 2021., također će nastojati iskoristiti snažnu istraživačku bazu Europe. Identificirat će tehnologije sljedeće generacije, ubrzati njihovu komercijalnu primjenu i pružiti potporu za brzi rast novoosnovanih poduzeća.

Osim toga, jedinstveno tržište trebalo bi potaknuti inovacije kako bi se maksimalno iskoristile ekonomija razmjera, brzina i opseg. Trebalo bi poticati lokalizirane inovacije i eksperimentiranje. Na taj bi se način regijama omogućilo da s malim i srednjim poduzećima i potrošačima razviju i ispitaju nova rješenja, koristeći se svojim lokalnim posebnostima, prednostima i posebnim iskustvima. Donositelji politika i regulatorna tijela mogli bi sudjelovati u stvarnom testiranju novih tehnologija i rješenja, što bi omogućilo izradu inovativnih poslovnih modela.

Nakon što se ispitaju i poboljšaju, ta se rješenja mogu proširiti za primjenu na europskom i globalnom tržištu i time osigurati da EU i dalje bude predvodnik. Digitalnoinovacijski centri, koji su jedinstvene kontaktne točke na kojima poduzeća mogu pristupiti testiranju tehnologije, dobra su polazna platforma.



Ostvarivanje plana ÆKomunikacija o budućnosti istraživanja i inovacija te europskom istraživačkom prostoru radi utvrđivanja novog pristupa inovacijama i najučinkovitije upotrebe proračuna EU-a. ÆPokretanje javno-privatnih partnerstava u okviru programa Obzor Europa.





3.6. Usavršavanje i prekvalifikacija