OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

U Uniji istodobno postoji veliki broj stručnjaka i bogato iskustvo u području kibersigurnosti – više od 660 organizacija iz cijelog EU-a registriralo se za nedavno izrađeni pregled centara za stručnost u području kibersigurnosti koje je provela Komisija. Kada bi se to stručno znanje pretvorilo u proizvode i rješenja koji se mogu stavljati na tržište, Unija bi mogla pokriti čitavi vrijednosni lanac kibersigurnosti. Međutim, istraživanje i industrijske zajednice fragmentirani su, neusklađeni i nemaju zajedničku misiju, što otežava razvoj konkurentnosti EU-a u tom području i njegovu sposobnost da zaštiti svoju digitalnu imovinu. Relevantni sektori kibersigurnosti (npr. energetika, svemir, obrana, promet) i poddomene danas ne primaju dostatnu potporu.U Europi se potpuno ne iskorištava ni sinergija između sektora civilne i obrambene kibersigurnosti.

Osnivanje javno-privatnog partnerstva za kibersigurnost („JPP za kibersigurnost”) u Uniji 2016. bilo je prvi čvrst korak prema okupljanju istraživačke zajednice, industrije i javnog sektora kako bi se olakšalo istraživanje i inovacije u području kibersigurnosti i to bi, unutar ograničenja financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020., trebalo dovesti do dobrih, usmjerenijih rezultata u području istraživanja i inovacija. JPP za kibersigurnost omogućio je partnerima u industriji da se obvežu na pojedinačnu potrošnju u područjima definiranima u strateškom programu istraživanja i inovacija tog partnerstva.

Međutim, Unija može ulagati više i potreban joj je djelotvorniji mehanizam za izgradnju trajnih kapaciteta, objedinjavanje napora, sposobnosti i poticanje razvoja inovativnih rješenja koja su u skladu s industrijskim izazovima kibersigurnosti u području novih višenamjenskih tehnologija (npr. umjetna inteligencija, kvantno računalstvo, ulančani blokovi i sigurni digitalni identiteti) i u ključnim sektorima (npr. promet, energetika, zdravstvo, financije, uprava, telekomunikacije, proizvodnja, obrana, svemir).

U Zajedničkoj komunikaciji razmatrala se mogućnost jačanja sposobnosti Unije u području kibersigurnosti uspostavom mreže centara za stručnost u području kibersigurnosti koja će u središtu imati Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti. Time bi se nastojali dopuniti postojeći napori jačanja kapaciteta u tom području na razini Unije i nacionalnoj razini. U Zajedničkoj komunikaciji spominje se namjera Komisije da 2018. pokrene procjenu učinka kako bi razmotrila dostupne mogućnosti u cilju uspostave strukture. Komisija je kao prvi korak i osnovu za daljnje promišljanje pokrenula pilot-fazu u okviru programa Obzor 2020. kako bi se olakšalo povezivanje nacionalnih centara u mrežu radi novog poticaja razvoju sposobnosti i tehnologije u području kibersigurnosti.

Šefovi država i vlada pozvali su Uniju na sastanku na vrhu o digitalnoj budućnosti u Tallinnu u rujnu 2017. da postane „globalna predvodnica u području kibersigurnosti do 2025. kako bismo osigurali povjerenje i zaštitu naših građana, potrošača i poduzeća na internetu te ostvarili slobodan i zakonom uređen internet.”

U Zaključcima Vijeća iz studenoga 2017. Komisija je pozvana da brzo provede procjenu učinka dostupnih mogućnosti i do sredine 2018. predloži relevantni pravni instrument za provedbu inicijative.

Programom Digitalna Europa koji je Komisija predložila u lipnju 2018. nastoje se povećati i što više iskoristiti digitalnu transformaciju za europske građane i poduzeća u svim relevantnim područjima politika EU-a, ojačati politike i poduprijeti ambicije jedinstvenog digitalnog tržišta. Programom se predlaže dosljedan i sveobuhvatan pristup osiguravanju najbolje uporabe naprednih tehnologija i odgovarajuće kombinacije tehničkih kapaciteta i ljudskih sposobnosti za digitalnu transformaciju, ne samo u području kibersigurnosti već i u pogledu infrastrukture pametnih podataka, umjetne inteligencije, naprednih vještina i primjena u industriji i područjima od javnog interesa. Ti elementi su međuovisni, uzajamno se podupiru i, uz istodobno poticanje, mogu se razviti do mjere koja je nužna za uspješno podatkovno gospodarstvo. Kibersigurnost je obuhvaćena i prioritetima programa Obzor Europa, odnosno sljedeći okvirni program EU-a za istraživanje i razvoj.

U tom se kontekstu ovom Uredbom predlaže osnivanje europskog centra za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja s Mrežom nacionalnih koordinacijskih centara. Da bi taj namjenski model suradnje potaknuo europski tehnološki i industrijski ekosustav, trebao bi djelovati na sljedeći način: Centar za stručnost olakšavat će i potpomagati koordinaciju rada Mreže, poticati Zajednicu stručnjaka za kibersigurnost i provedbu programa tehnološkog razvoja te olakšavati pristup tako prikupljenom znanju. Centar za stručnost će to prije svega činiti provedbom relevantnih dijelova programa Digitalna Europa i Obzor Europa dodjelom bespovratnih sredstava i obavljanjem nabave. S obzirom na znatna ulaganja u kibersigurnost drugdje u svijetu i potrebe za koordinacijom i udruživanjem financijskih sredstava u Europi, predlaže se da Centar za stručnost ima oblik europskog partnerstva jer će se time olakšati zajednička ulaganja Unije, država članica i/ili industrije. Stoga se prijedlogom zahtijeva od država članica da djelovanju Mreže i Centra za stručnost pridonesu odgovarajućim iznosom. Glavno tijelo za donošenje odluka jest Upravni odbor, u kojem sudjeluju sve države članice, ali samo one države članice koje doprinose financijski imaju pravo glasa. Sustav glasovanja u Upravnom odboru u skladu je s načelom dvostruke većine kojim se zahtijeva 75 % financijskog doprinosa i 75 % glasova. S obzirom na njezinu odgovornost za proračun Unije, Komisija ima 50 % glasova. Za potrebe svojeg rada u Upravnom odboru Komisija će, kad god to bude moguće, tražiti stručno mišljenje Europske službe za vanjsko djelovanje. Upravnom odboru pomaže Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor kako bi se osigurao redoviti dijalog s privatnim sektorom, organizacijama potrošača i drugim interesnim skupinama.

U bliskoj suradnji s Mrežom nacionalnih koordinacijskih centara i Zajednicom stručnjaka za kibersigurnost (u kojoj sudjeluje velika i raznolika grupa dionika koji su uključeni u razvoj tehnologije kibersigurnosti kao što su istraživački subjekti, industrije na strani ponude, industrije na strani potražnje i javni sektor) koji se osnivaju ovom Uredbom, Europski centar za stručnost u području kibersigurnosti, industrije, tehnologije i istraživanja bio bi glavno provedbeno tijelo za financijska sredstva EU-a namijenjena za kibersigurnost u okviru predloženog programa Digitalna Europa i programa Obzor Europa.

Takvim sveobuhvatnim pristupom omogućilo bi se poticanje kibersigurnosti u cijelom vrijednosnom lancu, od istraživanja do podupiranja primjene i prihvaćanja ključnih tehnologija. Financijski doprinosi država članica trebali bi biti razmjerni financijskom doprinosu EU-a ovoj inicijativi i neophodan su element njezina uspjeha.

Europsku organizaciju za kibersigurnost, koja je partner Komisije u ugovornom javno-privatnom partnerstvu za kibersigurnost u okviru programa Obzor 2020., trebalo bi, zbog njezina posebnog iskustva i široke i relevantne zastupljenosti dionika, pozvati da pridonese radu Centra i Mreže.