HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 18.6.2015.  
COM(2015) 301 final  
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU  
EVALUACIJA UREDBE (EZ) br.° 1606/2002 OD 19. SRPNJA 2002. U POGLEDU 
PRIMJENE MEĐUNARODNIH RAČUNOVODSTVENIH STANDARDA  
{SWD(2015) 120 final}   
 
2 
 1. Uvod  
Više od deset godina nakon donošenja Uredbe br.  1606/2002 (dalje u tekstu „Uredba o MRS -
ovima”)1 i nakon početnog pregleda njezina djelovanja iz 2008.2, Komisija je u okviru 
Programa za prikladnost i učinkovitost propisa (REFIT)3 odlučila ocijeniti jesu li zadani 
ciljevi ostvareni. Istovremeno, u skladu s Uredbom br.  258/20144 Komisija je  dužna izvijestiti 
o rezultatima evaluacije, uključujući, prema potrebi, prijedloge izmjena, te o modalitetima 
upravljanja relevantnih tijela.  
Cilj donošenja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja (dalje u tekstu „MSFI -
jevi”)5, koje objavljuje O dbor za međunarodne računovodstvene standarde (dalje u tekstu 
„IASB”), za primjenu u EU -u bio je poboljšanje učinkovitosti funkcioniranja EU -ovih tržištâ 
kapitala i unutarnjeg tržišta.  
U skladu s Uredbom o MRS -ovima, od 2005. konsolidirani financijski izvj eštaji svih 
trgovačkih društava EU -a uvrštenih na burzu6 izrađuju se u skladu s MSFI -jevima. Države 
članice mogu proširiti primjenu MSFI -jeva na pojedinačne godišnje financijske izvještaje i 
trgovačka društva koja nisu uvrštena na burzu. I „Direktivom o tr ansparentnosti”7 propisuje se 
da su svi izdavatelji (uključujući i one izvan EU -a) čiji su vrijednosni papiri uvršteni na 
uređenom tržištu koje se nalazi ili djeluje u EU -u obvezni primjenjivati MSFI -jeve.  
U ovom se izvješću donosi sažetak rezultata evalua cije te se utvrđuju mogućnosti za 
poboljšanje. U popratnom Radnom dokumentu službi Komisije navedene su dodatne 
pojedinosti u potporu ovom Izvješću.  
2. Metodologija  
Komisija je provela evaluaciju, za čije je potrebe zatražila mišljenje dionika u okviru javnog  
savjetovanja (kolovoz – studeni 2014., 200 doprinosa), neformalne stručne skupine (18 javnih 
i privatnih organizacija, tri sastanka tijekom 2014.) i Računovodstvenog regulatornog odbora 
koji okuplja predstavnike svih država članica. Komisija je obavila pr egled literature o utjecaju 
obveznog donošenja MSFI -jeva u EU -u i njihove učinkovitosti tijekom krize te se oslonila i 
na interno iskustvo relevantnih međunarodnih i europskih tijela. U okviru evaluacije uzete su 
                                                            
1 Uredba (EZ) br.  1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih 
računovodstvenih standarda, SL L  243, 11.9.2002.  
2 COM(2008)  215.  
3 COM(2014)  368.  
4 Članak 9. stavak 2. Uredbe (EU) br.  258/2014 Europskog parlamenta i Vi jeća od 3.  travnja 2014. o uspostavi 
programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 
2014. – 2020. i stavljanju izvan snage Odluke br.  716/2009/EZ, SL  L 105, 8.4.2014.  
5 Međunarodne računovodst vene standarde (dalje u tekstu „MRS -ovi”) prvotno je objavljivalo Povjerenstvo za 
međunarodne računovodstvene standarde (IASC), čiji je IASB nasljednik.  
6 Čijim se vrijednosnim papirima trguje na uređenom tržištu EU -a. 
7 Direktiva 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za 
transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni u trgovanje na 
uređenom tržištu i o izmjeni Direktive 2001/34/ EZ (SL L 390, 31.12.2004.).  
 
3 
 u obzir preporuke Philippa Maystadta8 o jač anju doprinosa EU -a utvrđivanju međunarodnih 
standarda.  
Svrha evaluacije bila je usporediti situaciju uspostavljenu na temelju Uredbe o MRS -ovima sa 
situacijom koja bi nastala da MSFI -jevi nisu doneseni. No nije bilo jasnog referentnog mjerila 
s kojima bi se MSFI -jevi usporedili jer na razini EU -a nema jedinstvene alternative. Osim 
toga, tijekom razdoblja obuhvaćenog pregledom došlo je do razvoja općeprihvaćenih 
računovodstvenih načela (GAAP) na nacionalnoj razini ili na razini SAD -a. 
Evaluaciji se pristupilo s gledišta EU -a kao cjeline, bez sustavne analize međudjelovanja 
Uredbe i nacionalnih zakonodavstava. Evaluacija nije uključivala tehnički pregled MSFI -jeva 
niti su pojedinačni standardi analizirani iz perspektive mogućeg administrativnog optere ćenja 
koje bi mogli prouzročiti. Nadalje, pri evaluaciji nisu uzeti u obzir mogući alternativni 
računovodstveni režimi za trgovačka društva EU -a koja nisu uvrštena na burzu.  
Nije bilo lako izdvojiti učinke donošenja MSFI -jeva u razdoblju obuhvaćenom pregle dom jer 
je došlo i do drugih značajnih regulatornih promjena; osim toga, učinci su se razlikovali 
ovisno o tome koji su nacionalni GAAP -ovi upotrebljavani prije MSFI -jeva. Isto je tako bilo 
teško dobiti kvantitativne podatke o trgovačkim društvima koja pri mjenjuju MSFI -jeve te 
podatke o troškovima i koristima. Postojeća istraživanja uglavnom su usredotočena na veća 
trgovačka društva. Konačno, sudionici u javnom savjetovanju sami su se javili te zato nužno 
ne predstavljaju reprezentativan uzorak.  
U evaluacij i se ne spominje revizija. Općenito je prihvaćeno da su visokokvalitetne revizije 
neophodne za osiguravanje pouzdanih financijskih izvještaja. Tijekom razdoblja obuhvaćenog 
pregledom EU je poboljšao svoj regulatorni okvir u području zakonskih revizija, ukl jučujući 
neovisan nadzor revizora i revizorskih tvrtki9.   
3. Rezultati  
3.1. Kriteriji evaluacije  
3.1.1.  Učinkovitost  
Cilj Uredbe o MRS -ovima bio je uskladiti financijsko izvještavanje trgovačkih društava 
uvrštenih na burzu osiguravanjem visokog stupnja transparentnosti  i usporedivosti njihovih 
financijskih izvještaja kako bi se poboljšala učinkovitost funkcioniranja EU -ovih tržištâ 
kapitala i unutarnjeg tržišta. Uredbom je posebna važnost pridana prihvaćanju MSFI -jeva na 
svjetskoj razini kako bi se trgovačkim društvima EU-a omogućilo ravnopravno natjecanje u 
pogledu financijskih resursa na svjetskim tržištima kapitala.  
                                                            
8 Should IFRS Standards be more "European"? – Mission to reinforce the EU’s contribution to the development 
of international accounting standards  (Trebaju li MSFI -jevi biti „europskiji”? – Misija jačanja EU -ova 
doprinosa razvoju  međunarodnih računovodstvenih standarda; Izvješće Philippea MAYSTADTA – listopad 
2013.   
9 Direktiva 2006/43 o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih 
izvještaja izmijenjena Direktivom 2014/56 i Uredbom 537/2014  koje se primjenjuju od sredine lipnja 2016.  
 
4 
 Transparentnost i usporedivost  
Komisija je zaključila da je Uredbom o MRS -ovima povećana transparentnost financijskih 
izvještaja zahvaljujući boljoj računovodstvenoj kvaliteti i objavljivanju te većoj vrijednosti i 
važnosti izvještavanja, što je dovelo do točnijih tržišnih očekivanja, uključujući prognoze 
analitičara. To je dovelo i do veće usporedivosti financijskih izvještaja unutar sektora i 
zemalja  odnosno među njima, iako određene razlike i dalje postoje.  
Prikupljeni dokazi upućuju na to da je kvaliteta financijskih izvještaja izrađenih u skladu s 
MSFI -jevima dobra, što podrazumijeva dobru kvalitetu samih standarda. Ipak, određene su se 
primjedbe o dnosile na njihovu složenost. Na temelju rezultata može se zaključiti da je 
složenost uglavnom neizbježna jer proizlazi iz temeljne složenosti poslovanja; iako standardi 
nisu oblikovani posebno za svaki sektor, zaključeno je da su dovoljno fleksibilni da z adovolje 
potrebe većine poslovnih modela, iako je izražena zabrinutost zbog njihove primjerenosti s 
gledišta dugoročnih ulagača te zbog obujma objavljivanja.  
Uredbom o MRS -ovima prepoznata je činjenica da visoka kvaliteta financijskog izvještavanja 
ovisi o  pravilnoj i strogoj provedbi. U skladu s Direktivom o transparentnosti provedba je 
računovodstvenih standarda u nadležnosti samih država članica, dok Europsko nadzorno tijelo 
za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) koordinira njihove aktivnosti u cilju bolje 
konvergencije nadzora i dosljedne primjene MSFI -jeva u EU -u. 
Prikupljeni dokazi upućuju na to da su uspostavljeni primjereni mehanizmi kojima se 
osigurava odgovarajuća provedba MSFI -jeva te da ESMA ima važnu ulogu u promicanju 
dosljednosti i us klađenosti provedbe diljem EU -a. Ipak, među državama članicama zamjetne 
su određene razlike u provedbi. ESMA je nedavno objavila nove smjernice10 o provedbi 
kojima bi se to područje moglo dodatno poboljšati, no još je rano za ocjenu njihova učinka.  
Dosljedn a provedba standarda može ovisiti i o načinu njihova tumačenja. ESMA u praksi 
sporna pitanja upućuje Odboru za tumačenje MSFI -jeva. Komisija pozdravlja učinkovitu 
suradnju tih dvaju tijela.  
Učinkovito funkcioniranje tržištâ kapitala i unutarnjeg tržišta EU -a 
Komisija je utvrdila bolje rezultate tržišta kapitala: veću likvidnost, niže troškove kapitala, 
povećani obujam prekograničnih transakcija, lakši pristup kapitalu na razini EU -a i na 
svjetskoj razini, bolju zaštita ulagača i zadržavanje njihova povjeren ja. Međutim, kao što je 
prethodno navedeno, učinke MSFI -jeva nije bilo moguće sagledati odvojeno od drugih 
promjena koje su se odrazile na tržištâ kapitala.  
Uvelike se raspravljalo o tome je li, i u kojoj mjeri, upotreba MSFI -jeva pogoršala financijsku 
krizu, pri čemu se raspolagalo mješovitim dokazima. Dva aspekta računovodstva zahtijevaju 
posebnu pozornost. Prvi se odnosi na uporabu tekućih cijena (fer vrijednosti) za vrednovanje 
                                                            
10 ESMA/2014/807.  
 
5 
 financijskih instrumenata. Kada su tržišta prekomjerno optimistična ili pesi mistična, 
vrijednosti mogu biti nerealne. Za razliku od toga, o instrumentima kao što su bankovni 
zajmovi izvještava se na temelju troška nabave, pri čemu je stalno potrebno procjenjivati hoće 
li klijenti otplatiti dospjele iznose. Tijekom financijske kriz e primjenjivi standard u području 
umanjenja vrijednosti zajma bio je jako kritiziran zbog toga što je doveo do „nedovoljnog i 
prekasnog” izdvajanja rezervacija. Druge su se primjedbe odnosile na nedostatak 
objavljivanja od strane pojedinih banaka. Nakon op sežnog propisanog postupka IASB je 
2014. objavio novi standard za financijske instrumente (MSFI 9), koji je trenutačno predmet 
ocjene za potrebe donošenja. Općenito, financijska je kriza pokazala da standardi mogu imati 
opsežne ekonomske učinke ( vidi odje ljak 3.2.).  
Globalni standardi  
Uredbom o MRS -ovima predviđa se da MSFI -jevi postanu globalni standardi koji bi bili od 
koristi trgovačkim društvima EU -a. Dionici vjeruju da je odluka EU -a o donošenju MSFI -jeva 
znatno pridonijela vjerodostojnosti i prihvaće nosti MSFI -jeva na svjetskoj razini. Do danas je 
više od stotinu zemalja prihvatilo MSFI -jeve, a podržavaju ih i međunarodne organizacije kao 
što su skupina G20, Odbor za financijsku stabilnost (FSB), Svjetska banka, Međunarodni 
monetarni fond i Bazelski o dbor za nadzor banaka.  
Sjedinjene Američke Države svojim trgovačkim društvima ne dopuštaju uporabu MSFI -jeva, 
što je znatna prepreka njihovoj globalnoj primjeni. Za sustav „jednakovrijednosti” u okviru 
kojeg Komisija za vrijednosne papire i burzu Sjedinjen ih Američkih Država (SEC) u slučaju 
stranih trgovačkih društava prihvaća financijske izvještaje izrađene u skladu s MSFI -jevima 
smatra se da je od velike koristi za oko 90 velikih izdavatelja iz EU -a uvrštenih na burze 
SAD -a. 
U 2002. IASB i FASB, tijelo na dležno za utvrđivanje standarda u SAD -u, započeli su 
program konvergencije svojih standarda. Slijedom financijske krize prepoznata je važnost 
rada u tom području, što su aktivno poduprijeli skupina G20 i FSB. No u nekim područjima 
odbori nisu mogli usuglas iti zajednička stajališta.  
3.1.2.  Učinkovitost  
Općenito, dokazi prikupljeni u okviru evaluacije pokazali su da koristi provedbe Uredbe o 
MRS -ovima nadilaze troškove.  
No na računovodstvene standarde ne može se jednostavno primijeniti uobičajena analiza 
troškova i koristi jer koristi nisu mjerljive u smislu novca; podaci o troškovima nisu dostatni, 
a troškovi i koristi ne raspoređuju se ravnomjerno, pri čemu troškove uglavnom snose 
trgovačka društva koja izrađuju financijske izvještaje u skladu s MSFI -jevima, dok ko risti 
dijele ta društva, korisnici financijskih izvještaja (uključujući ulagače) te šire gospodarstvo.  
Ipak, trgovačka društva uglavnom podržavaju MSFI -jeve, što znači da smatraju da su troškovi 
razmjerni koristima. Iz dokaza je vidljivo da omjer troškova i koristi ovisi o značajkama 
trgovačkog društva, primjerice njegovoj veličini i razmjeru međunarodnog djelovanja. 
 
6 
 Pojedini dionici smatraju da bi bilo korisno proširiti upotrebu MSFI -jeva tako da se 
trgovačkim društvima ponudi mogućnost da usvoje MSFI -jeve jer bi to značilo smanjenje 
troškova, posebno u slučaju trgovačkih društava u okviru grupa koje su uvrštene na burzu. 
Neki su također predložili jednostavniju verziju MSFI -jeva sa smanjenim zahtjevima u 
pogledu objavljivanja za ovisne subjekte grupa uvršt enih na burzu. Ustanovljeno je i da trošak 
usvajanja MSFI -jeva može biti prepreka početnoj javnoj ponudi, posebno za mala i srednja 
poduzeća (MSP -ovi). 
Korisnici financijskih izvještaja u velikoj su mjeri podržali MSFI -jeve zbog poboljšanja 
transparentnosti i usporedivosti financijskih izvještaja.  
Troškove povezane s razvojem i odobravanjem standarda snose svi dionici. Iz nekih se 
povratnih informacija može zaključiti da su u novije vrijeme na ravnotežu troškova i koristi 
negativno utjecale č este izmjene standarda, njihova složenost i sve veći opseg objavljivanja.  
3.1.3.  Relevantnost  
Iz dokaza prikupljenih u okviru evaluacije općenito je vidljivo da su ciljevi Uredbe o MRS -
ovima i dalje relevantni.  
Zbog sve veće globalizacije tržištâ kapitala potreb a za jedinstvenim jezikom financijskog 
izvještavanja postala je još važnija. U 2002. za sva trgovačka društva uvrštena na burzu na 
tržištima kapitala EU -a nisu vrijedila jednaka pravila tržišnog natjecanja. Taj je problem sada 
riješen pa je rasprava usmjer ena na pitanje postojanja jednakih pravila tržišnog natjecanja na 
svjetskoj razini. Kao što je prethodno navedeno, međunarodne organizacije podupiru MSFI -
jeve kao globalne standarde.  
Tijekom krize postalo je jasno da je potrebno razumjeti učinke propisa na  financijska tržišta i 
gospodarstva. Uredbom o MRS -ovima utvrđeno je da, kako bi bili doneseni u EU -u, 
međunarodni standardi moraju pridonositi europskom javnom dobru. Pojam „javno dobro” 
nije definiran, ali može se shvatiti tako da obuhvaća financijsku st abilnost i ekonomske 
aspekte u širem smislu. Osobito je potrebno ocijeniti mogu li računovodstveni standardi 
našteti gospodarstvu ili određenim dionicima, primjerice dugoročnim ulagačima. Sve se više 
poziva na to da se propise smatra holističkima u smislu njihovih kumulativnih učinaka.  
U vrijeme donošenja Uredbe o MRS -ovima dogovoreno je da su njezini ciljevi relevantniji za 
trgovačka društva EU -a uvrštena na burzu, što se odrazilo na područje obvezne primjene koje 
države članice mogu proširiti. Pojedini di onici mišljenja su da bi upotreba MSFI -jeva mogla 
donijeti slične koristi, prije svega za ulagače, kad bi se njihova primjena proširila (npr. na 
pojedinačne godišnje financijske izvještaje trgovačkih društava uvrštenih na burzu koji ne 
izrađuju konsolidira ne financijske izvještaje). Drugi su upozorili na rizik nametanja složenih 
standarda MSP -ovima.  
 
7 
 3.1.4.  Usklađenost  
U okviru Uredbe o MRS -ovima  
MSFI -jevi koji je donio EU kodificirani su u pravno obvezujućoj Uredbi Komisije 
br. 1126/200811, izmijenjenoj za svaki no vi standard ili izmjenu standarda. Komisija dvaput 
godišnje izrađuje neobvezujuću konsolidiranu verziju postojećih standarda na svim jezicima 
EU-a. Dokazi upućuju na to da je potrebno poboljšati prijevode na pojedinim jezicima te da 
postoje praktične poteš koće u konsolidaciji standarda, kao i određene razlike između teksta 
IASB -a i konsolidiranog teksta EU -a. Stoga bi moglo biti korisno da Komisija službeno 
kodificira sve MSFI -jeve.  
Pojedini su dionici izrazili i dvojbe  u pogledu potrebe da se i izvan okvi ra propisanog 
postupka IASB -a osigura usklađenost novih standarda ili izmjena s postojećim MSFI -jevima.  
U pogledu drugih zakonodavstava EU -a 
Komisija se obvezala pomoći u rješavanju svih mogućih neusklađenosti u okviru 
međudjelovanja Uredbe o MRS -evima i R ačunovodstvene direktive. Primjereno tumačenje i 
metode prenošenja u državama članicama omogućili su da takve neusklađenosti budu 
otklonjene.  
Pravila koja se odnose na održavanje kapitala i raspodjelu dividendi također su navedena kao 
izvor pravnih poteško ća do kojih može doći u određenim jurisdikcijama ako države članice 
dopuštaju ili zahtijevaju uporabu MSFI -jeva za pojedinačne godišnje financijske izvještaje na 
kojima se temelji dobit za raspodjelu. Svaka država članica razmatra načine kako ta pitanja 
riješiti u vlastitom zakonodavstvu u skladu sa zahtjevima o održavanju kapitala koji vrijede na 
razini EU -a. 
U postojećem koncepcijskom okviru  IASB -a utvrđeno je da je cilj financijskog izvještavanja 
opće namjene pružanje informacija o izvještajnom subjektu koje će biti korisne postojećim i 
potencijalnim ulagačima, zajmodavcima i drugim vjerovnicima. Iako su financijske 
informacije koje se temelje na MSFI -jevima polazišna točka za veliki dio bonitetnih propisa, 
IASB na svoj popis korisnika ne uključuje bonite tna nadzorna ili regulatorna tijela. Neovisno 
o tome, potrebno je osigurati da financijske informacije budu primjerene toj svrsi te voditi 
računa o tome da tijela nadležna za bonitetni nadzor mogu zahtijevati druge informacije 
primjerene vlastitim ciljevim a. 
Iako se MSF -jevima, regulatornim zahtjevima te pravilima o oporezivanju i održavanju 
kapitala trgovačkim društvima mogu nametnuti različiti zahtjevi u pogledu izvještavanja, na 
temelju dokaza može se zaključiti da se za te razlike općenito smatra da su razmjerne i 
legitimne s obzirom na raspon zadanih ciljeva.  
                                                            
11 Uredba Komisije (EZ) br.  1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih 
računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br.  1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća, SL L 320, 
29.11.2008.  
 
8 
 3.1.5.  Dodana vrijednost EU -a 
Krajem devedesetih godina 20. stoljeća zbog internacionalizacije trgovačkih društava, 
uspostave jedinstvenog tržišta i globalizacije financijskih tržišta pojavila se potreba za 
zajedničkim računovodstvenim jezikom za trgovačka društva uvrštena na burzu. Neka od njih 
morala su izrađivati dodatni skup financijskih izvještaja u skladu s međunarodnim ili 
američkim standardima jer njihovi financijski izvještaji izrađeni u skladu s nacionalnim 
propisima nisu bili međunarodno priznati. Za trgovačka društva uvrštena na burzu EU je 
odlučio primijeniti MSFI -jeve s pomoću Uredbe jer bi poteškoće u usklađivanju različitih 
računovodstvenih tradicija država članica onemogućile primjereno una prjeđenje 
računovodstvenih direktiva.  
Na temelju dokaza može se zaključiti da su ciljevi Uredbe uspješno i učinkovito ostvareni te 
da su i dalje relevantni. Isto tako, i dalje ne postoji dobro definirana alternativa za MSFI -jeve. 
Stoga se Uredbom i dalje o sigurava dodana vrijednost za Europu jer se zajedničkim 
međunarodnim računovodstvenim jezikom smanjuju prekogranične prepreke, a EU -u 
omogućuje snažniji utjecaj pri razvoju međunarodnih standarda.  
Iz dokaza je vidljivo da ravnoteža između obveznog područj a primjene Uredbe i mogućnosti 
proširenja uporabe MSFI -jeva na nacionalnoj razini osigurava primjerenu supsidijarnost i 
proporcionalnost. Države članice primijenile su te mogućnosti na različite načine, pri čemu su 
uzele u obzir vlastito ekonomsko i pravno  okruženje. Obvezna upotreba MSFI -jeva nije u 
velikoj mjeri proširena na trgovačka društva koja nisu uvrštena na burzu ni na pojedinačne 
financijske izvještaje.  
3.2. Postupak i kriteriji odobravanja   
3.2.1.  Mehanizam odobravanja – postupak  
MSFI -jeve koje izdaje IASB Komisija odobrava u skladu s postupkom komitologije. 
Postupak odobravanja potreban je kako bi se osiguralo da standardi koje je razvilo privatno 
tijelo zadovoljavaju određene kriterije i budu primjereni europskom gospodarstvu prije nego 
što postanu dijelom  prava EU -a. 
Komisija želi osigurati da se postupak odobravanja odvija nesmetano i učinkovito, a povratne 
informacije upućuju na to da većina dionika smatra da postupak funkcionira dobro. Izražena 
je zabrinutost u pogledu vremenskog okvira jer se njime uvodi regulatorna nesigurnost. 
Neovisno o tome, mora se poštovati potreba za primjerenim propisanim postupkom kojim se 
dionicima omogućuje dovoljno vremena da daju svoj primjereni doprinos.  
Još jedan važan čimbenik koji se odnosi na postupak odobravanja je st potpuno razumijevanje 
učinaka standarda. IASB je do danas dostavio ograničenu analizu učinaka svojih standarda, 
pri čemu je naglasak stavljen na kvalitetu informacija koje se dostavljaju korisnicima 
financijskih izvještaja. Uz to, učinke standarda na ra zini EU -a ocjenjuju i Komisijine službe i 
Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG).  
 
9 
 3.2.2.  Mehanizam odobravanja – fleksibilnost  
Pojedini europski dionici smatraju da Uredba o MRS -evima nije dovoljno fleksibilna jer ne 
dopušta izmjenu MS FI-jeva dodavanjem teksta i jer je opseg „brisanja” („izuzimanja”) teksta 
ograničen. U EU -u je jedno izuzeće koje primjenjuju brojne banke na snazi od 2005. Drugi 
dionici smatraju da se standardi koje izdaje IASB ne bi smjeli mijenjati za primjenu u Europi . 
U izvješću Philippa Maystadta navodi se da je u tom području potreban oprez i da većina 
dionika podupire održavanje postojećeg stanja.  
U povratnim je informacijama zastupljeno i mišljenje da bi se reformom EFRAG -a trebao 
pojačati utjecaj Europe na razvoj  standarda u ranijoj fazi postupka.  
3.2.3.  Kriteriji odobravanja  
Uredbom o MRS -ovima utvrđeno je više kriterija koje standard mora zadovoljiti da bi bio 
odobren u EU -u. Standard ne bi smio biti u suprotnosti s načelom „istinitog i poštenog” 
prikaza koji je utvrđe n Računovodstvenom direktivom, trebao bi pridonositi javnom dobru u 
Europi te bi trebao zadovoljavati osnovne kriterije povezane s kvalitetom informacija koje su 
potrebne za financijske izvještaje. U izvješću Philippa Maystadta navodi se da bi se u okviru 
načela javnog dobra mogla dodati još dva kriterija: standardima se ne bi smjela ugrožavati 
financijska stabilnost i oni ne smiju biti prepreka ekonomskom razvoju Unije. Kao druga 
mogućnost predloženo je izdavanje komunikacije sa smjernicama za tumačenje kr iterija 
javnog dobra.  
Iz povratnih informacija općenito je vidljivo da postojeći kriteriji funkcioniraju primjereno te 
da, unatoč željama pojedinih dionika da se u Uredbu uključe dodatni kriteriji, nije izraženo 
jasno većinsko mišljenje u pogledu dodavanja  konkretnih kriterija. Neovisno o tome, pojedini 
dionici smatraju da bi bilo korisno preciznije objasniti na što se odnosi pojam europskog 
javnog dobra, dok ostali smatraju da je pojam dovoljno općenit da bude značenjski smislen i 
fleksibilan u praksi. Već ina dionika nije preporučila izmjene same Uredbe o MRS -ovima, već 
je prednost dala Komisijinu utvrđivanju ključnih područja za EFRAG za svaki slučaj 
pojedinačno.  
Izazov se odnosi na potrebu da se postigne zajedničko razumijevanje pojmova iz Uredbe, 
uključu jući pojmove „javno dobro” i „istinit i pošten”. Kad je riječ o pojmu „istinit i pošten”, 
pojedini su dionici preporučili da bi standard trebalo izričito ocijeniti s obzirom na to dovodi 
li do opreznog računovodstva, što smatraju važnim čimbenikom u pružan ju istinitog i 
poštenog prikaza. Komisija i EFRAG trebali bi zajedno izraditi smjernice za poboljšanje 
razumijevanja kriterija odobravanja.  
 
10 
 3.3. Upravljanje  
3.3.1.  Zaklada za MSFI -jeve 
Zaklada za MSFI -jeve neovisna je organizacija koja utvrđuje standarde za više od 10 0 
zemalja. Stoga su joj potrebni strogi modaliteti upravljanja kako bi se zajamčila javna 
odgovornost.  
Struktura upravljanja organizirana je na tri razine kako bi se osigurala transparentnost, 
raspodjela dužnosti i primjeren nadzor. Odbor za praćenje javni h tijela, u kojem je i Europska 
komisija, osigurava da Zaklada za MSFI -jeve podliježe javnom nadzoru. Pitanja od općeg 
javnog interesa može uputiti IASB -u. 
U 2013. Zaklada za MSFI -jeve financirana je uglavnom na temelju doprinosa. Njezin je cilj 
uspostavit i (obvezne) nacionalne sustave financiranja koji bi bili razmjerni BDP -u pojedine 
zemlje. To se do sada pokazalo kao izazov jer mnoge zemlje koje upotrebljavaju MSFI -jeve 
ne daju razmjeran doprinos. Stoga se Zaklada i dalje oslanja na dobrovoljne doprinose , koji 
često dolaze iz privatnog sektora, što može dovesti do opasnosti od sukoba interesa. S 
preuzetim višegodišnjim obvezama EU je kao cjelina (uključujući doprinose država članica) 
glavni izvor financijskih sredstava Zaklade za MSFI -jeve, zahvaljujući č emu Zaklada 
raspolaže stabilnim izvorom financiranja i manje ovisi o privatnom sektoru.  
U razdoblju obuhvaćenim pregledom došlo je do brojnih pozitivnih promjena, primjerice, 
uspostavljen je Savjetodavni forum za računovodstvene standarde u kojem je zastup ljena i 
Europa, donesene su preporuke povjerenicima u okviru savjetodavne skupine za metodologiju 
terenskog rada i analize učinaka koje će provesti IASB te je uveden pregled standarda nakon 
njihove provedbe.  
Kao odgovor na zahtjev dionika, uključujući zabr inutost koju su izrazili europski dionici, 
IASB trenutačno razvija svoj koncepcijski okvir  kojim će se poboljšati financijsko 
izvještavanje utvrđivanjem potpunog i ažuriranog skupa pojmova koji će se upotrebljavati u 
budućem radu. Nacrt za javnu raspravu o bjavljen je 28. svibnja 2015., a njime su obuhvaćena 
brojna važna pitanja, uključujući ponovno uvođenje pojma „opreznosti” kao važnog elementa 
financijskog izvještavanja.  
Zaklada za MSFI -jeve obvezna je u skladu sa svojim statutom preispitati svoju organiz acijsku 
strukturu svakih pet godina. Prethodne revizije znatno su poboljšale njezino upravljanje. 
Sljedeća revizija bit će prilika da se riješi pitanje financiranja Zaklade i njezina postupka 
donošenja odluka, uključujući ulogu Odbora za praćenje.  
3.3.2.  EFRAG  
U srpnju 2014. Komisija je izvijestila12 o napretku koji je ostvaren u provedbi reforme 
EFRAG -a u skladu s Maystadtovim izvješćem. Komisija je došla do pozitivnog zaključka u 
                                                            
12 COM(2014)  396. 
 
11 
 pogledu ostvarenog napretka. Reforma je započela 31. listopada 2014. kada su izmijen jeni 
statuti i unutarnja pravila EFRAG -a stupili na snagu. Obuhvaćala je uspostavu novog Odbora 
EFRAG -a (novog tijela za donošenje odluka) s ravnomjernom zastupljenošću javnih i 
privatnih interesa, u cilju jačanja legitimnosti njegovih stajališta i doprino sa cilju jedinstvenog 
stava Europe.  
4. Zaključak i sljedeći koraci  
Komisija je zadovoljna općom kvalitetom evaluacije te u tom kontekstu smatra da su ukupni 
rezultati primjereno poduprti dokazima unatoč ograničenoj dostupnosti kvantitativnih 
podataka. Glavni rezultati upućuju na to da su ciljevi Uredbe ostvareni.  
Iz dokaza je vidljivo da se reforma EFRAG -a u razdoblju obuhvaćenim pregledom smatra 
važnom za jačanje uloge EU -a u razvoju MSFI -jeva.  
Ipak, ima prostora za poboljšanje načina primjene odredaba Uredbe  o MRS -evima te je 
Komisija utvrdila brojne praktične mjere koje bi se mogle poduzeti.  
Funkcioniranje Uredbe o MRS -evima  
 Na temelju dokaza može se zaključiti da su postojeće područje primjene Uredbe  i 
mogućnosti stavljene na raspolaganje državama članicama  primjereni. Komisija je u 
okviru Zelene knjige o stvaranju unije tržišta kapitala13 pokrenula raspravu o mogućim 
prednostima razvoja zajedničkog pojednostavljenog visokokvalitetnog 
računovodstvenog standarda na razini EU -a za MSP -ove uvrštene na multilater alne 
trgovinske platforme, točnije na rastuća tržišta MSP -ova. 
 Komisija podupire MSFI -jeve kao globalne standarde  te i dalje poziva Komisiju za 
vrijednosne papire i burzu SAD -a da donese MSFI -jeve za primjenu u domaćim 
trgovačkim društvima. Konvergencija n ije sama po sebi cilj jer bi MSFI -jevi trebali 
biti visoke kvalitete i primjereni europskom tržištima, a time i drugim jurisdikcijama u 
svijetu. Komisija smatra da bi se predanost MSFI -jevima trebala dokazati uvođenjem 
stalnih financijskih doprinosa financ iranju Zaklade za MSFI -jeve, koji bi trebali biti 
razmjerni BDP -u zemalja doprinositeljica. Komisija stoga poziva na pregled 
upravljanja Zakladom za MSFI -jeve za 2015. kako bi se osiguralo da upotreba MSFI -
jeva i davanje stalnog financijskog doprinosa budu  uvjeti za članstvo u tijelima 
Zaklade za MSFI -jeve i IASB -a nadležnima za upravljanje i praćenje.  
 Uspješnost i učinkovitost Uredbe ovisi o kvaliteti samih standarda , koje bi i dalje 
trebalo primjereno ocjenjivati tijekom njihova razvoja i odobravanja. Oso bito bi 
trebalo uzeti u obzir svako međudjelovanje između Uredbe o MRS -ovima i drugih 
propisa EU -a na temelju holističkog pregleda ukupne usklađenosti i učinaka, 
složenosti standarda i obujma zahtjeva u pogledu objavljivanja. Komisija će razmotriti 
zahtjev  za jačanje propisa EU -a o raspodjeli dividendi.  
                                                            
13 COM(2015) 063.  
 
12 
  Komisija potiče države članice na primjenu smjernica o provedbi  koje je izdala 
ESMA. Komisija će u okviru Zelene knjige o stvaranju unije tržišta kapitala ispitati 
imaju li europska nadzorna tijela, uključujući ESMA -u, dostatne ovlasti za provedbu 
dosljednog nadzora te bi li za sudionike na tržištu bili korisni učinko vitiji pristupi 
izvještavanju o nadzoru i tržištu, koji bi po potrebi uključivali ESMA -u i nacionalna 
nadležna tijela.   
 Kako bi se osiguralo pojednostavnjenje zakonodavstva i usklađenost , Komisija će 
razmotriti mogućnost srednjoročne kodifikacije propisa kojima se odobravaju MSFI -
jevi, nakon donošenja određenih ključnih standarda koji su i dalje u postupku. 
Komisija će nastojati unaprijediti suradnju sa Zakladom za MSFI -jeve, prije svega u 
pogledu prevođenja.  
Postupak odobravanja  
 Komisija će se pobrinuti d a zahtjevima koje upućuje EFRAG -u u pogledu savjeta o 
odobravanju ovisno o slučaju budu obuhvaćeni konkretni problemi, uključujući pitanja 
javnog dobra, kako bi EFRAG mogao pružiti primjerene savjete. Uključivanje država 
članica u ranijoj fazi postupka pri donijet će informiranosti osoblja Komisije o 
mogućim spornim pitanjima, a reformiranom upravljačkom strukturom EFRAG -a 
unaprijedit će se njegova sposobnost rješavanja pojedinih pitanja. Komisija će 
razraditi ideje i način rada u okviru dijaloga s Računovod stvenim regulatornim 
odborom, Odborom EFRAG -a i ostalim institucijama EU -a. 
 Komisija potiče EFRAG na razvoj vlastitih sposobnosti u području analize učinaka 
standarda, uključujući makroekonomske učinke. Komisija pozdravlja činjenicu da 
Europska središnja b anka i europska nadzorna tijela, promatrači Odbora EFRAG -a u 
okviru reformiranih režima upravljanja, aktivno razmjenjuju svoja mišljenja s 
Odborom radi lakše analize određenih područja, primjerice učinaka na financijsku 
stabilnost.  
Modaliteti upravljanja z a relevantne organizacije  
 Komisija potvrđuje poboljšanja u upravljanju Zaklade za MSFI -jeve. No kao član 
Odbora za praćenje Komisija to tijelo poziva da svoju pozornost ponovno preusmjeri s 
pitanja unutarnje organizacije na pitanja od javnog interesa koja bi mu mogla biti 
upućena.  
 Komisija poziva IASB da unaprijedi svoje analize utjecaja te da pri razvoju svojih 
standarda razmotri posebne potrebe ulagača s različitim vremenskim okvirima 
ulaganja i osigura konkretna rješenja, prije svega za dugoročne ulagače . 
 Komisija pozdravlja namjeru IASB -a da u koncepcijski okvir  ponovno uvede načelo 
opreznosti.  
 
13 
  Komisija je odobrila i nadzirala provedbu EFRAG -ove reforme upravljanja u 2014. 
Kako bi osigurala ostvarenje cilja jačanja utjecaja EU -a na razvoj međunarodnih 
računovodstvenih standarda, Komisija će i dalje intenzivno pratiti naknadne mjere u 
okviru reforme te će o njima pripremati godišnja izvješća, u skladu s Uredbom 
258/2014.