1.Unija Rumunjskoj stavlja na raspolaganje financijski doprinos u obliku bespovratne financijske potpore u iznosu od 14 239 689 750 EUR. Iznos od 10 211 538 399 EUR na raspolaganju je za preuzimanje pravnih obveza do 31. prosinca 2022. Ako se nakon ažuriranja iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/241 za Rumunjsku izračuna ažurirani maksimalni financijski doprinos koji je jednak ili veći od 14 239 689 750 EUR, dodatni iznos od 4 028 151 351 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023. Ako ažuriranje predviđeno člankom 11. stavkom 2. Uredbe 2021/241 dovede do ažuriranog maksimalnog financijskog doprinosa za Rumunjsku koji je manji od 14 239 689 750 EUR, razlika između ažuriranog maksimalnog financijskog doprinosa i iznosa od 10 211 538 399 EUR stavlja se na raspolaganje za preuzimanje pravnih obveza u skladu s postupkom utvrđenim u članku 20. stavku 8. Uredbe (EU) 2021/241 od 1. siječnja 2023. do 31. prosinca 2023.

(57)U skladu s člankom 11. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241 izračun maksimalnog financijskog doprinosa za Rumunjsku ažurirat će se do 30. lipnja 2022. Stoga bi u skladu s člankom 23. stavkom 1. te uredbe iznos za Rumunjsku koji ne premašuje maksimalni financijski doprinos iz članka 11. stavka 1. točke (a) te uredbe sada trebalo staviti na raspolaganje za pravne obveze do 31. prosinca 2022. Bude li to potrebno nakon ažuriranja maksimalnog financijskog doprinosa, Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo izmijeniti ovu Odluku tako da se bez nepotrebne odgode uključi ažurirani maksimalni financijski doprinos izračunat u skladu s člankom 11. stavkom 2. te uredbe.

(56)Procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost Rumunjske iznose 29 181 842 750 EUR. S obzirom na to da je plan za oporavak i otpornost u zadovoljavajućoj mjeri usklađen s kriterijima za ocjenjivanje iz Uredbe (EU) 2021/241, a procijenjeni ukupni troškovi plana za oporavak i otpornost niži su od maksimalnog financijskog doprinosa raspoloživog za Rumunjsku, financijski doprinos dodijeljen Rumunjskoj za plan za oporavak i otpornost trebao bi biti jednak iznosu procijenjenih ukupnih troškova plana za Rumunjsku.

(50)Plan sadržava niz mjera za koje se očekuje da će doprinijeti svladavanju izazova Rumunjske u području rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti za sve. To uključuje mjere koje se odnose na potrebe osoba s invaliditetom, među ostalim u pogledu omogućavanja pristupa prijevozu zgradama i digitalnim javnim uslugama. Kad je riječ o ravnopravnosti spolova, plan uključuje mjere usmjerene na izjednačavanje dobi za umirovljenje tijekom vremena, kao i minimalni prag za sudjelovanje žena u programima osposobljavanja od 50 % za programe razvoja digitalnih vještina. Plan sadržava i ciljeve za poticanje sudjelovanja ranjivih osoba (uključujući osobe s invaliditetom, starije osobe te Rome ili druge manjine) na tržištu rada.

(46)Sustav unutarnje kontrole opisan u planu temelji se na pouzdanim postupcima i strukturama te se njime jasno utvrđuju akteri i njihove uloge i odgovornosti za obavljanje zadaća unutarnje kontrole. Sustav unutarnje kontrole i drugi relevantni aranžmani, među ostalim prikupljanje i objava podataka o krajnjim korisnicima trebali bi spriječiti, otkriti i suzbiti korupciju, prijevare i sukobe interesa pri korištenju sredstava na temelju Uredbe (EU) 2021/241 i izbjegavanje dvostrukog financiranja sredstvima u skladu tom uredbom i drugim programima Unije. Repozitorijski sustav za praćenje provedbe Mehanizma treba biti uspostavljen i operativan prije prvog zahtjeva za plaćanje. Ključna etapa trebala bi osigurati da sustav sadržava barem sljedeće funkcionalnosti: (a) prikupljanje podataka i praćenje ostvarenja ključnih etapa i ciljnih vrijednosti; i (b) prikupljanje i pohranjivanje podataka propisanih člankom 22. stavkom 2. točkom (d) podtočkama od i. do iii. te uredbe te osiguravanje pristupa tim podacima.

(41)Za provedbu i praćenje plana za oporavak i otpornost predviđeno je višerazinsko upravljanje. Koordinaciju na središnjoj razini osigurava Međuministarski odbor za koordinaciju plana za oporavak i otpornost koji je zadužen za ispitivanje napretka u provedbi plana, u bliskoj suradnji s Ministarstvom ulaganja i europskih projekata (MIPE). MIPE je imenovan nacionalnim koordinatorom za pripremu, pregovaranje i odobravanje plana, uz pomoć Ministarstva javnih financija (za zadaće povezane s potpisivanjem ugovora o zajmu i ugovora o financiranju). Za tu će zadaću biti osnovana specijalizirana struktura unutar MIPE-a. Provedbu plana osiguravaju resorna ministarstva i njihove podređene strukture sklapanjem sporazuma o financiranju s MIPE-om. Ugovori obuhvaćaju odredbe koje se odnose na praćenje ulaganja i reformi, provedbu financijskog planiranja i obveze izvješćivanja. Planom se predviđa i da će neovisno revizorsko tijelo biti odgovorno za provedbu revizije i kontrole. To je tijelo isto revizijsko tijelo koje se koristi za europske strukturne i investicijske fondove i neovisno je od koordinacijskog tijela i institucija odgovornih za provedbu reformi i ulaganja. Jačanje administrativnih kapaciteta, među ostalim zapošljavanjem dodatnih ljudskih resursa, utvrđuje se pravnim aktom s ciljem osiguravanja pravodobne i učinkovite provedbe mjera iz plana. Modelom upravljanja predviđena je dodjela jasnih odgovornosti za provedbu plana, praćenje napretka i izvješćivanje. Ključne etape i ciljne vrijednosti rumunjskog plana jasne su i realne te na odgovarajući način odražavaju planom predviđena ulaganja i reforme. Pokazatelji su relevantni, prihvatljivi i dovoljno pouzdani. Ključne etape i ciljne vrijednosti relevantne su i za mjere koje su već dovršene i koje su prihvatljive za financiranje u skladu s člankom 17. stavkom 2. Uredbe (EU) 2021/241. Postupno ostvarenje tih ključnih etapa i ciljnih vrijednosti u zadovoljavajućoj mjeri potrebno je da bi se opravdali zahtjevi za plaćanje.

(39)Trajni učinak plana može se pojačati i sinergijama između plana i drugih programa, uključujući one koji se financiraju iz fondova kohezijske politike, posebno znatnim naporima usmjerenima na uklanjanje duboko ukorijenjenih teritorijalnih izazova i promicanjem uravnoteženog razvoja.

(38)Plan sadržava ulaganja za koja se očekuje da će imati trajan učinak i poduprijeti zelenu i digitalnu tranziciju gospodarstva. Mjere povezane s digitalizacijom uključene u plan osmišljene su kako bi se povećala razina digitalizacije relevantnih institucija i očekuje se da će imati trajan učinak na kvalitetu usluga, poslovno okruženje i optimalnu uporabu vladinih podataka. Odnose se na ključna područja kao što su pravosudni sustav, sustav socijalne sigurnosti, zdravstveni sustav, okvir za kibersigurnost ili platforme za poboljšanje interakcije između javnih uprava i građana ili poduzeća. Planom se dodatno pridonosi dobrom funkcioniranju javne uprave u Rumunjskoj. Očekuje se da će do pozitivnih rezultata na tržištu rada doći zbog komplementarnosti između uvođenja sustava vaučera za radnike u kućanstvu, poboljšanja digitalnih usluga koje pružaju službe za zapošljavanje i uvođenja programa za razvoj digitalnih vještina. Kvaliteta javne zdravstvene skrbi i pristup zdravstvenoj skrbi trebali bi se povećati kao rezultat provedbe sustava nadoknade troškova za pružatelje zdravstvene skrbi koji se temelji na uspješnosti, boljeg upravljanja zdravstvenim djelatnicima i ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu. Nakon uspostave radne skupine za provedbu i praćenje reformi digitalne transformacije i ulaganja, javni službenici trebali bi razvijati posebne digitalne vještine, čime se omogućuje stalno poboljšanje pružanja kvalitetnih javnih usluga.

(31)Na osnovi nekoliko reformi i ulaganja u šumarskom sektoru, npr. donošenje nacionalne strategije za šume i ekološka obnova staništa i očuvanje vrsta, očekuje se da će plan pridonijeti i očuvanju i obnovi bioraznolikosti. Provedbom reformi i ulaganjima u učinkovitost resursa, ponovnu uporabu materijala i smanjenje otpada nastoji se osigurati prelazak Rumunjske na kružno gospodarstvo do 2030.

(30)Plan uključuje dugotrajne reforme i ulaganja kojima se doprinosi zelenoj tranziciji. Plan uključuje reformu o postupnom ukidanju proizvodnje električne energije iz ugljena i lignita do 2032., što je ključno za dekarbonizaciju energetskog sektora i oslobađanje potencijala za uvođenje obnovljivih izvora energije. Reforme kojima se promiče održivi promet uključuju dekarbonizaciju cestovnog prometa, zeleno oporezivanje, poticaje za vozila bez emisija, promjenu načina prijevoza prelaskom na željeznički i vodni prijevoz te mjere za promicanje sigurnosti na cestama. Plan je također snažno usmjeren na energetsku učinkovitost privatnih i javnih zgrada. Očekuje se da će uvođenje zelenog proračunskog planiranja, digitalizacija cestovnog i željezničkog prometa i uvođenje infrastrukture za električno punjenje, prilagodba klimatskim promjenama i kružno gospodarstvo isto tako olakšati zelenu tranziciju u svim sektorima gospodarstva.

(28)Posebna pozornost posvećena je mjerama čiji je učinak na okolišne ciljeve potrebno pomno nadzirati. Konkretno, ulaganja u ceste popraćena su reformom o dekarbonizaciji prometa, koja obuhvaća mjere zelenog oporezivanja, poticaje za vozila s nultom stopom emisija, uništavanje onečišćujućih vozila, mjere za sigurnost na cestama i znatno povećanje broja električnih punionica. Planom se dokazuje i da je izgradnja distribucijske mreže kojom se omogućuje transport zelenog vodika u regiji Oltenia otporna na promjene u budućnosti jer će se 2030. njome prenositi 100 % obnovljivog vodika i/ili drugih plinova iz obnovljivih izvora, počevši s najmanje 20 % vodika iz obnovljivih izvora kad bude puštena u pogon 30. lipnja 2026. Ti se uvjeti provjeravaju prijelaznim ključnim etapama za sredinu razdoblja u trenutku dodjele ugovora. Usklađenost s načelom nenanošenja bitne štete, ulaganja u kombiniranu toplinsku i električnu energiju na plin koja su osmišljena za uporabu obnovljivih izvora energije i plinova s niskim emisijama ugljika osigurava se donošenjem i provedbom nacionalne strategije i akcijskog plana za vodik i postavljanjem kapaciteta za proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora, zatvaranjem postrojenja za proizvodnju električne energije i topline iz ugljena i lignita, znatnom količinom dodatnog kapaciteta za obnovljive izvore energije te konkretnim reformama i ulaganjima za povećanje udjela obnovljivih izvora energije. Otpad koji nastaje pri obnovi trebao bi se obrađivati u skladu s načelima kružnog gospodarstva. Mjere u području obrade i recikliranja otpada ne bi trebale uključivati ulaganja u spaljivanje i mehaničko-biološku obradu, u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu”. U okviru mjera za zamjenu voznog parka, osigurano je da samo čista vozila budu prihvatljiva za financiranje. Konačno, ulaganja u upravljanje vodama ne bi trebala dovesti do pogoršanja ekološkog stanja zahvaćenih vodnih tijela, uzimajući u obzir nalaze i uvjete utvrđene sveobuhvatnom i kumulativnom procjenom utjecaja na okoliš koju treba provesti za potrebe tih ulaganja.

(27)U skladu s tehničkim smjernicama iz obavijesti Komisije pod naslovom „Tehničke smjernice o primjeni načela nenanošenja bitne štete u okviru Uredbe o Mehanizmu za oporavak i otpornost”, Rumunjska je dostavila dokaze i jamstva da mjere za provedbu reformi i investicijskih projekata iz plana ne bi trebale uzrokovati bitnu štetu ni jednom od šest okolišnih ciljeva, a to su ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva upotreba i zaštita vodnih i morskih resursa, kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustava. Gdje je to bilo potrebno, Rumunjska je predložila provedbu mjera za ublažavanje kako bi se izbjegla bitna šteta, što bi se trebalo osigurati relevantnim ključnim etapama.

(23)Očekuje se da će niz mjera pridonijeti socijalnoj koheziji i europskom stupu socijalnih prava. One uključuju povećanje dostupnosti kvalitetnog ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, provedbu reforme minimalnog dohotka za uključivanje, zdravstvene reforme i uvođenje sustava vaučera, što bi moglo povećati sudjelovanje neaktivnih osoba na tržištu rada i pristup socijalnim uslugama za novozaposlene radnike.

(20)Simulacije službi Komisije pokazuju da bi plan, zajedno s ostalim mjerama Instrumenta Europske unije za oporavak, mogao povećati BDP Rumunjske za 1,8 % do 2,9 % do 2026., ne uključujući mogući pozitivan učinak strukturnih reformi, koji može biti znatan.

(19)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (c) i kriterijem 2.3. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241, očekuje se da će plan za oporavak i otpornost snažno (ocjena A) utjecati na jačanje potencijala za rast, otvaranje radnih mjesta i ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost Rumunjske, čime se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i promicanjem politika za djecu i mlade, te na ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, i time ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i konvergenciju u Uniji.

(12)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241, očekuje se da će se planom za oporavak i otpornost doprinijeti djelotvornom svladavanju svih ili znatnog dijela izazova (ocjena A) utvrđenih u relevantnim preporukama za Rumunjsku, uključujući njihove fiskalne aspekte, i preporukama na temelju članka 6. Uredbe (EU) 1176/2011 ili izazova utvrđenih u drugim relevantnim dokumentima koje je Komisija službeno donijela u kontekstu europskog semestra. Za preporuke koje se odnose na izravni odgovor fiskalne politike na pandemiju može se smatrati da su izvan opsega nacionalnog plana za oporavak i otpornost Rumunjske, neovisno o tome što je Rumunjska općenito primjereno i dostatno odgovorila na izravnu potrebu za potporom gospodarstvu fiskalnim mjerama u 2020. i 2021., u skladu s općom klauzulom o odstupanju Pakta o stabilnosti i rastu. U preporukama se upućuje i na potrebu da Rumunjska provodi fiskalne politike u skladu s preporukom Vijeća na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora radi okončanja stanja prekomjernog deficita. Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Rumunjskoj da okonča stanje prekomjernog deficita najkasnije do 2024., s rokom od 15. listopada 2021. za poduzimanje učinkovitih mjera i izvještavanje o strategiji konsolidacije.

EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 27.9.2021. COM(2021) 608 final PRILOG

Prijedlogu provedbene odluke Vijeća o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Rumunjske {SWD(2021) 276 final}



PRILOG 1.DIO 1.: REFORME I ULAGANJA U OKVIRU PLANA ZA OPORAVAK I OTPORNOST 1.1.Opis reformi i ulaganja A.KOMPONENTA 1.: Upravljanje vodama Cilj je komponente osigurati održivu opskrbu vodom za sigurnu budućnost ljudi, okoliša i gospodarstva. Konkretno, cilj je komponente: 1. povećati javni pristup, posebno u ruralnim područjima, javnim uslugama vodoopskrbe i odvodnje u skladu sa zahtjevima zakonodavstva Europske unije i učiniti ga dostupnim svim društvenim skupinama; 2. povećati sigurnost postojećih akumulacija; 3. ojačati administrativne kapacitete i kapacitete nacionalne uprave za vodne resurse (ANAR) u izvanrednim situacijama, posebno u vezi s infrastrukturom za upravljanje vodama; 4. poboljšati točnost predviđanja vremenskih nepogoda i sustava upozoravanja kako bi se smanjio broj smrtnih slučajeva i ozljeda uzrokovanih ekstremnim vremenskim uvjetima. Komponenta se sastoji od dviju reformi i sedam ulaganja. Očekuje se da će se mjerama obuhvaćenima tom komponentom riješiti određeni izazovi istaknuti u preporuci za Rumunjsku da se ulaganja usmjere na zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u okolišnu infrastrukturu (4. preporuka za Rumunjsku iz 2019. i 3. preporuka za Rumunjsku iz 2020.). Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). A.1. Opis reformi i ulaganja za zajam Reforma 1. Jačanje regulatornog okvira za održivo upravljanje sektorom voda i otpadnih voda i ubrzavanje pristupa javnosti kvalitetnim uslugama u skladu s europskim direktivama Cilj je te reforme poboljšati kapacitete regionalnih operatora vodne infrastrukture te poboljšati kvalitetu i učinkovitost suradnje između njih i lokalnih vlasti/udruženja za razvoj među zajednicama, vlasnikâ vodne i kanalske infrastrukture. Kako bi se to postiglo, provodi se niz zakonodavnih i regulatornih promjena: 1. izmjene Zakona br. 241/2006 o vodoopskrbi i odvodnji provode se kako bi se omogućilo sljedeće: -Odobrenje tarifne strategije regionalnog operatora vodoopskrbe i kanalizacije na glavnoj skupštini Udruženja za međuregionalni razvoj (IDA), na temelju posebnog mandata dobivenog od lokalnih upravnih jedinica. Tom se promjenom znatno skraćuje vrijeme potrebno za odobrenje tarifne strategije, čime će se omogućiti proširenje infrastrukture za usluge vodoopskrbe i odvodnje. -Obvezati tijela lokalne javne uprave da vode evidenciju fizičkih i pravnih osoba koje ne ispuštaju otpadne vode u javnu kanalizacijsku mrežu i svake godine šalju popis takvih osoba Nacionalnoj službi za zaštitu okoliša. -Obvezati korisnike na priključenje na postojeće javne kanalizacijske sustave ako nemaju odgovarajući pojedinačni sustav prikupljanja i pročišćavanja. -Dopustiti organizaciju, prema potrebi, samo pružanja vodne usluge, pod uvjetom da se prikupljanje otpadnih voda obavlja pojedinačnim sustavima prikupljanja i pročišćavanja kojima se osigurava jednaka razina zaštite okoliša kao i centralizirani sustavi prikupljanja i pročišćavanja. -Osigurati iznimnu prirodu odgovarajućih pojedinačnih sustava u smislu da se tim sustavima rješavaju situacije u kojima centralizirani sustavi nisu tehnički i ekonomski izvedivi. -Zabraniti izravno ispuštanje nepročišćenih otpadnih voda iz odgovarajućih pojedinačnih sustava u okoliš. -Razviti kriterije za odobravanje, izgradnju, registraciju/evidenciju, rad i održavanje odgovarajućih pojedinačnih sustava.

Provedba prethodno navedene reforme dovršit će se do 31. prosinca 2021. 2. Stupanje na snagu zakona kojim se odobrava nacionalni program „Prvo povezivanje s vodom i sanitarnim uvjetima”, kojim se obiteljima i samohranim osobama s niskim primanjima (koji imaju prosječni mjesečni neto dohodak niži od bruto nacionalne minimalne plaće zajamčene po članu obitelji) pruža potpora za plaćanje troškova priključenja na sustav vodoopskrbe i kanalizacije. Provedba reforme mora biti dovršena do 31. ožujka 2022. 3. potpisivanje sporazuma o provedbi između uprave Fonda za zaštitu okoliša i lokalnih vlasti koje sudjeluju u programu Prve povezanosti s vodom i sanitarnim uvjetima. Sporazumi se moraju dovršiti do 31. prosinca 2022. Reforma. 2 Rekonfiguracija postojećeg gospodarskog mehanizma Nacionalne uprave za vodne resurse (ANAR) kako bi se osigurala modernizacija i održavanje nacionalnog sustava upravljanja vodama te pravilna provedba Okvirne direktive o vodama i Direktive o poplavama Cilj je reforme osigurati modernizaciju i održavanje nacionalnog sustava upravljanja vodama i pravilnu provedbu Direktive 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) i Direktive 2007/60/EZ (Direktiva o poplavama) te osigurati najučinkovitije upravljanje troškovima na razini ANAR-a. Kako bi se to postiglo, pokreće se novi gospodarski mehanizam kojim se ANAR-u omogućuje da najbolje odgovori na potrebe potrošača, među ostalim poboljšanjem veze između zadataka i strukture osoblja, provođenjem potrebnih studija za 11 riječnih slivova u Rumunjskoj, koje obuhvaćaju: i. gospodarsku važnost održivog upravljanja vodama i njezine uporabe; ii. kretanja u razvoju potreba za vodom i količine vode prikupljene na razini riječnog sliva/područja; i iii. srednjoročne i dugoročne makroekonomske pokazatelje i optimalan mehanizam povrata troškova za količine vode koje ANAR pruža korisnicima vodnih resursa u skladu sa zahtjevima ekološkog toka. Studije se moraju dovršiti do 30. lipnja 2022. Na temelju tih studija donose se zakonodavne izmjene Zakona o vodama br. 107/1996 kako bi se regulirao novi gospodarski mehanizam za vodne resurse u Rumunjskoj. Provedba reforme mora biti dovršena do 30. lipnja 2024. Reforma 1. popraćena je trima ulaganjima – ulaganja 1, 2 i 3.



Ulaganje 1. Proširenje vodovodnih i kanalizacijskih sustava u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000, što je prioritet u ubrzanom planu za usklađivanje s europskim direktivama Cilj je ovog ulaganja proširiti pokrivenost sustava prikupljanja vode i otpadnih voda u općinama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000, što je prioritet Plana za ubrzavanje usklađenosti s europskim direktivama. Kao rezultat ulaganja, ukupno 1 600 km vodoopskrbnih mreža i najmanje 2 500 km kanalizacijske mreže mora se izgraditi i postati operativno u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000 (l.e), što je prioritet ubrzanog plana za usklađivanje s europskim direktivama i u skladu s izmjenama Zakona br. 241/2006 donesenima u okviru reforme 1. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Ulaganje 2. Prikupljanje otpadnih voda u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 koje onemogućuju dobro stanje vodnih tijela i/ili utječu na prirodna zaštićena područja Cilj je ulaganja izgradnja pojedinačnih sustava ili drugih odgovarajućih (zajedničkih) sustava za prikupljanje otpadnih voda u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000. Kao rezultat ulaganja, mora se izgraditi i pustiti u rad najmanje 12 900 pojedinačnih ili drugih odgovarajućih sustava i najmanje 400 km kanalizacijske mreže. Ulaganje započinje tek nakon odobrenja zakonodavnih izmjena o odgovarajućim pojedinačnim sustavima (Reforma 1) i stupanja na snagu zakonodavnog akta kojim se odobrava Nacionalni program za prvo priključenje na vodovodnu i kanalizacijsku mrežu (Reforma 1) i mora biti u skladu s izmjenama Zakona br. 241/2006 donesenima u okviru reforme 1. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Ulaganje 3. Potpora priključivanju stanovništva s niskim prihodima na postojeće vodoopskrbne i kanalizacijske mreže Cilj je ulaganja pružiti potporu obiteljima i pojedincima s niskim prihodima (koji imaju prosječni mjesečni neto dohodak ispod bruto nacionalne minimalne plaće po članu obitelji) kako bi pokrili troškove priključenja na javni vodoopskrbni sustav i sustav odvodnje.

Kao rezultat ulaganja, najmanje 88 400 dodatnih kućanstava mora biti priključeno na vodu i kanalizaciju putem Nacionalnog programa „Prva veza s vodom i sanitarnim uvjetima”, donesenog u okviru reforme 1. Lokalna tijela provode ulaganja putem javnih vodoopskrbnih i kanalizacijskih operatora koji upravljaju planiranim sustavima zgrade. Ulaganjem se financiraju troškovi koji su nastali i opravdani u skladu sa zakonskim odredbama javnih naručitelja bez premašivanja razine od 2 000 EUR po povezanom kućanstvu. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Ulaganje 4. Prilagodba klimatskim promjenama automatizacijom i digitalizacijom opreme za odlaganje i skladištenje vode postojećih akumulacija kako bi se osigurao ekološki tok i povećala sigurnost opskrbe stanovništva vodom te smanjio rizik od poplava Ulaganje se sastoji od dva podulaganja: 1. obnove postojećih linija obrane u skladu s Direktivom o poplavama i Nacionalnom strategijom za upravljanje rizicima od poplava; i 2. sanacije postojećih akumulacija kojima prijeti propadanje. Cilj prve podmjere jest obnova postojećih linija obrane od poplava. Kao rezultat te podmjere, najmanje 510 km ukupnih linija obrane od poplava obnavlja se u skladu s Direktivom o poplavama i Nacionalnom strategijom za upravljanje rizicima od poplava. U sanacijskim radovima prednost se daje područjima na temelju planova prevencije i zaštite te ublažavanja poplava, a sastoje se od punjenja od lokalnih materijala izvađenih s područja nasipa i riječnih obala, koja se zatim pokrivaju travnjacima. Provedba podulaganja dovršava se do 31. ožujka 2026. Cilj je druge podmjere popraviti i obnoviti oštećene brane i poldere za sprečavanje poplava na postojećim linijama za obranu od poplava kako bi se obnovila i održala njihova sposobnost sprečavanja poplava. U pogledu brana, ovisno o ishodu studija izvedivosti koje će se provesti za 30 brana, podulaganje se provodi donošenjem, do 30. lipnja 2023., projekata za obnovu 20 postojećih brana, za koje ne postoje izvedive alternative za smanjenje rizika od poplava. Na temelju tih projekata obnovit će se 20 postojećih brana za koje je u revidiranim studijama izvedivosti zaključeno da ne postoje izvedive alternative za smanjenje rizika od poplava. Obnova se provodi u skladu sa zahtjevima utvrđenima u studijama izvedivosti i projektima te se u potpunosti poštuju rezultati i uvjeti utvrđeni sveobuhvatnom i kumulativnom procjenom utjecaja na okoliš koja je dovršena u skladu s Direktivom 2011/92/EU (Direktiva EIA), kao i relevantne procjene u kontekstu Direktive 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) i procjene prihvatljivosti na temelju Direktive 92/43/EEZ (Direktiva o staništima), uključujući provedbu potrebnih mjera ublažavanja. Dobro ekološko stanje/potencijal relevantnih vodnih tijela u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama postiže se i dokazuje najnovijim relevantnim popratnim podacima te se izbjegava svako pogoršanje. Što se tiče poldera za sprečavanje poplava, kao rezultat tog ulaganja, 20 poldera za zaštitu od poplava na postojećim linijama za obranu od poplava mora biti obnovljeno ili novopostavljeno. Provedba podulaganja dovršava se do 31. ožujka 2026. Ulaganje 5. Odgovarajuća sredstva za upravljanje riječnim slivovima za praćenje poplava, sprečavanje poplava i odgovor na hitne situacije Cilj je ulaganja opremiti uprave ANAR-a/slijeva potrebnim strojevima i opremom za intervenciju kako bi se ublažili učinci ekstremnih vremenskih uvjeta. Kao rezultat ulaganja 11 uprava riječnih slivova mora biti opremljeno strojevima za pristup i intervenciju na terenu, amfibijski pristup i prijevoz pokretnih vreća s pijeskom/nasipa u teško dostupnim područjima; Bespilotne letjelice opremljene LIDAR-om/Flirom/fotogrametrijskim senzorima; Geoelektrootporne/georadarske tehnologije tijelâ nasipa te hardverska i softverska infrastruktura za analizu podataka i pohranu podataka koje je prikupila navedena oprema kako bi se poduprlo i poboljšalo sprečavanje poplava i reagiranje na izvanredne situacije. Očekuje se da se tom mjerom ne nanosi znatna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i olakšavajuće korake utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). Konkretno, vozila koja se kupuju moraju imati specifične emisije CO2, kako su definirane u članku 3. stavku 1. točki (h) Uredbe (EU) 2019/631, koje su niže od 50 g CO2/km. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. rujna 2023.



Ulaganje 6. Provedba vodnog katastra Cilj je ulaganja osigurati brzo razgraničenje manjih vodotokova primjenom tehnika za tumačenje i obradu poluautomatskih satelitskih informacija dostupnih na globalnoj i europskoj razini za približno 70 % duljine katastarskih vodotokova, određivanje hidromorfoloških aktivnih područja poluautomatskim metodama (erozija/sedimentacija) radi potpore provedbi Okvirne direktive o vodama i kritičnih točaka longitudinalne infrastrukture vodotoka (brane, oprema s obale) kako bi se dala prednost provedbi Direktive o poplavama. Vodeni katastar razvija se i operacionalizira i. nabavom digitalnog modela terena/digitalnog modela na površini (DSM) na nacionalnoj razini, na temelju satelitskih informacija koje se stavljaju na raspolaganje svim državnim tijelima; ii. razvojem softvera za određivanje izmjene riječnog dna (postupak sedimentacije i erozije), praćenja vađenja šljunka i potencijala za iskliznuće tla u području brane i jezera; iii. poluautomatskom digitalizacijom i označavanjem manjih riječnih korita na temelju ortofotografije DTM/DSM i satelitskih snimaka. Provedba ulaganja mora biti dovršena 31. prosinca 2025. Ulaganje 7. Proširenje nacionalne mreže za promatranje nacionalnog integriranog meteorološkog sustava (SIMIN) Cilj je ovog ulaganja povećati kapacitet predviđanja teških vremenskih pojava (neprekidnih) i time smanjiti ili spriječiti njihove negativne učinke. To se postiže proširenjem nacionalne mreže promatranja u okviru nacionalnog integriranog meteorološkog sustava (SIMIN) s automatskim i autonomnim površinskim meteorološkim postajama i agrometeorološkim postajama.

Kao rezultat tog ulaganja, 300 automatskih i autonomnih površinskih meteoroloških postaja i 100 agrometeoroloških postaja moraju se kupiti i početi s radom do 31. prosinca 2025. Osim toga, informacijska i komunikacijska tehnologija za integraciju dodatnih meteoroloških postaja u nacionalni integrirani meteorološki sustav (SIMIN) mora postati operativna do 30. lipnja 2026. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. A.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa zajma Redni br. Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 1. Reforma 1. Jačanje regulatornog okvira za održivo upravljanje sektorom voda i otpadnih voda i ubrzavanje pristupa javnosti kvalitetnim uslugama u skladu s europskim direktivama Ključna etapa Stupanje na snagu izmjena Zakona br. 241/2006 o vodoopskrbi i kanalizaciji Odredba zakona o stupanju na snagu zakona Q4 2021. Stupanje na snagu izmjena Zakona br. 241/2006 o vodoopskrbi i kanalizaciji, kojim se: -omogućuje odobrenje tarifne strategije regionalnog operatora vodoopskrbe i kanalizacije na glavnoj skupštini Udruženja za međuregionalni razvoj (IDA), na temelju posebnog mandata dobivenog od lokalnih upravnih jedinica. Tom se promjenom znatno skraćuje vrijeme potrebno za odobrenje tarifne strategije, čime će se omogućiti proširenje infrastrukture za usluge vodoopskrbe i odvodnje. -obvezuju tijela lokalne javne uprave da vode evidenciju fizičkih i pravnih osoba koje ne ispuštaju otpadne vode u javnu kanalizacijsku mrežu i svake godine šalju popis takvih osoba Nacionalnoj službi za zaštitu okoliša. -obvezuju korisnici na priključenje na postojeće javne kanalizacijske sustave ako nemaju odgovarajući pojedinačni sustav prikupljanja i pročišćavanja. -dopušta organizacija, prema potrebi, samo pružanja vodne usluge, pod uvjetom da se prikupljanje otpadnih voda obavlja pojedinačnim sustavima prikupljanja i pročišćavanja kojima se osigurava jednaka razina zaštite okoliša kao i centralizirani sustavi prikupljanja i pročišćavanja. - osigurava iznimna priroda odgovarajućih pojedinačnih sustava koji se odnose samo na situacije u kojima centralizirani sustavi nisu tehnički i gospodarski izvedivi. -zabranjuje izravno ispuštanje nepročišćenih otpadnih voda iz odgovarajućih pojedinačnih sustava u okoliš. -razvijaju kriteriji za odobravanje, izgradnju, registraciju/evidenciju, rad i održavanje odgovarajućih pojedinačnih sustava. 2. Reforma 1. Jačanje regulatornog okvira za održivo upravljanje vodnim i otpadnim vodama i ubrzavanje pristupa građana kvalitetnim uslugama u skladu s europskim direktivama Ključna etapa Stupanje na snagu zakona kojim se odobrava nacionalni program Prvo povezivanje s vodovodnom mrežom i sanitarnim uvjetima Odredba zakona o stupanju na snagu programa Prve povezanosti s vodom i sanitarnim uvjetima Q1 2022. Stupanje na snagu zakona kojim se odobrava nacionalni program „Prvo povezivanje s vodom i sanitarnim uvjetima”, kojim se obiteljima i samohranim osobama s niskim primanjima (koji imaju prosječni mjesečni neto dohodak niži od bruto nacionalne minimalne plaće zajamčene po članu obitelji) pruža potpora za plaćanje troškova priključenja na sustav vodoopskrbe i kanalizacije. Lokalna tijela utvrđuju kućanstva s niskim dohotkom. Prvim programom povezivanja zatim se financiraju, putem Uprave Fonda za zaštitu okoliša, radovi povezivanja identificiranih obitelji koje su ugovorile lokalne vlasti. 3. Reforma 1. Jačanje regulatornog okvira za održivo upravljanje vodnim i otpadnim vodama i ubrzavanje pristupa građana kvalitetnim uslugama u skladu s europskim direktivama Ključna etapa Provedbeni sporazumi potpisani s lokalnim vlastima koje sudjeluju u programu Prvo povezivanje s vodovodnom mrežom i sanitarnim uvjetima Provedbeni sporazumi potpisani s lokalnim vlastima koje sudjeluju u programu Prvo povezivanje s vodovodnom mrežom i sanitarnim uvjetima Q4 2022. Uprava Fonda za zaštitu okoliša potpisuje sporazume o provedbi s lokalnim tijelima koja sudjeluju u programu Prve povezanosti s vodom i sanitarnim uvjetima. 4. Reforma 2. Preoblikovanje trenutačnog gospodarskog mehanizma ANAR-a kako bi se osigurala modernizacija i održavanje nacionalnog sustava upravljanja vodama te pravilna provedba Okvirne direktive o vodama i Direktive o poplavama Ključna etapa Stupanje na snagu zakona o izmjenama Zakona o vodama br. 107/1996 Odredba zakona o stupanju na snagu zakonodavnog akta o izmjenama Zakona o vodama br. 107/1996 Q3 2024. Na temelju provedenih studija donose se i stupaju na snagu zakonodavne izmjene Zakona o vodama br. 107/1996 kako bi se regulirao novi gospodarski mehanizam za vodne resurse u Rumunjskoj. Novim mehanizmom poboljšat će se korelacija između reguliranog sustava prihoda od vode ANAR-a (Rumunjska uprava za vode) i troškova za svaku kategoriju korisnika vode kojima ANAR osigurava potrebne količine vode, u skladu sa zahtjevima ekološkog protoka. 5. Ulaganje 1. Proširenje vodovodnih i kanalizacijskih sustava u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000, što je prioritet u ubrzanom planu za usklađivanje s europskim direktivama Ciljna vrijednost Izgrađene i operativne vodoopskrbne mreže Kilometri (km) 0 400 Q3 2024. Izgradit će se i pustiti u rad najmanje 400 km vodoopskrbnih mreža u općinama koje se nalaze u aglomeracijama kojima se daje prednost u okviru ubrzanog plana za usklađivanje s europskim direktivama i u skladu s izmjenama Zakona br. 241/2006 utvrđenima u ključnoj etapi 1. 6. Ulaganje 1. Proširenje vodovodnih i kanalizacijskih sustava u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000, što je prioritet u ubrzanom planu za usklađivanje s europskim direktivama Ciljna vrijednost Izgrađene i operativne vodoopskrbne mreže Kilometri (km) 400 1 600 Q2 2026. Izgradit će se i pustiti u rad ukupno 1 600 km vodoopskrbnih mreža u općinama koje se nalaze u aglomeracijama kojima se daje prednost u okviru ubrzanog plana za usklađivanje s europskim direktivama i u skladu s izmjenama Zakona br. 241/2006 utvrđenima u ključnoj etapi 1. 7. Ulaganje 1. Proširenje vodovodnih i kanalizacijskih sustava u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000, što je prioritet u ubrzanom planu za usklađivanje s europskim direktivama Ciljna vrijednost Izgrađene i operativne kanalizacijske mreže Kilometri (km) 0 300 Q3 2024. Gradi se i stavlja u pogon najmanje 300 km kanalizacijske mreže u aglomeracijama s više od 2 000 populacijskih ekvivalenata (l.e.), pri čemu se prednost daje ubrzanom planu za usklađivanje s europskim direktivama i u skladu s izmjenama Zakona br. 241/2006 utvrđenima u točki 1. 8. Ulaganje 1. Proširenje vodovodnih i kanalizacijskih sustava u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000, što je prioritet u ubrzanom planu za usklađivanje s europskim direktivama Ciljna vrijednost Izgrađene i operativne kanalizacijske mreže u aglomeracijama kojima je u ubrzanom planu za usklađivanje s europskim direktivama dana prednost. Kilometri (km) 300 2 500 Q2 2026. Gradi se i stavlja u pogon najmanje 2 500 km kanalizacijske mreže u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom većim od 2 000 (l.e.), pri čemu se prednost daje u ubrzanom planu za usklađivanje s europskim direktivama i u skladu s izmjenama Zakona br. 241/2006 utvrđenima u ključnoj etapi 1. 9. Ulaganje 2. Prikupljanje otpadnih voda u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 koje onemogućuju dobro stanje vodnih tijela i/ili utječu na zaštićena prirodna područja Ciljna vrijednost Pojedinačni ili drugi odgovarajući sustavi izgrađeni i operativni u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000. Broj 0 1 000 Q4 2023. Izgradit će se i postati operativno najmanje 1 000 pojedinačnih ili drugih odgovarajućih sustava kako bi se rasteretilo aglomeracije s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 u kojima je spriječeno postizanje dobrog stanja vodnih tijela i/ili se utječe na prirodna zaštićena područja. 10. Ulaganje 2. Prikupljanje otpadnih voda u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 koje onemogućuju dobro stanje vodnih tijela i/ili utječu na zaštićena prirodna područja Ciljna vrijednost Pojedinačni ili drugi odgovarajući sustavi izgrađeni i operativni u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000. Broj 1 000 12 900 Q2 2026. Izgradit će se i postati operativno najmanje 12 900 pojedinačnih ili drugih odgovarajućih sustava kako bi se rasteretilo aglomeracije s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 u kojima je spriječeno postizanje dobrog stanja vodnih tijela i/ili se utječe na prirodna zaštićena područja. 11. Ulaganje 2. Prikupljanje otpadnih voda u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 koje onemogućuju dobro stanje vodnih tijela i/ili utječu na prirodna zaštićena područja Ciljna vrijednost Izgrađena i operativna kanalizacijska mreža u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000. Kilometri (km) 0 100 Q2 2024. Izgradit će se i upotrebljavati najmanje 100 km kanalizacijske mreže u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 te biti u skladu s izmjenama Zakona br. 241/2006 utvrđenima u ključnoj etapi 1. 12. Ulaganje 2. Prikupljanje otpadnih voda u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 koje onemogućuju dobro stanje vodnih tijela i/ili utječu na zaštićena prirodna područja Ciljna vrijednost Izgrađene i operativne kanalizacijske mreže u aglomeracijama s ekvivalentom stanovnika manjim od 2 000 Kilometri (km) 100 400 Q2 2026. Izgradit će se i upotrebljavati ukupno 400 km kanalizacijske mreže u aglomeracijama s populacijskim ekvivalentom manjim od 2 000 te biti u skladu s izmjenama Zakona br. 241/2006 utvrđenima u ključnoj etapi 1. 13. Ulaganje 3. Potpora priključivanju stanovništva s niskim prihodima na postojeće vodoopskrbne i kanalizacijske mreže Ciljna vrijednost Kućanstva priključena na vodoopskrbne mreže i kanalizacijske mreže putem nacionalnog programa Prvo povezivanje s vodovodnom mrežom i sanitarnim uvjetima Broj 0 88 400 Q2 2026. Najmanje 88 400 dodatnih kućanstava mora biti priključeno na vodu i kanalizaciju putem Nacionalnog programa „Prvo povezivanje s vodom i sanitarnim uvjetima”. 14. Ulaganje 4.1. Obnova postojećih linija obrane u skladu s Direktivom o poplavama i Nacionalnom strategijom za upravljanje rizicima od poplava Ciljna vrijednost Obnovljene linije obrane od poplava u skladu s Direktivom o poplavama i Nacionalnom strategijom za upravljanje poplavnim rizicima Kilometri (km) 0 100 Q4 2024. Najmanje 100 km linija obrane od poplava obnavlja se u skladu s Direktivom o poplavama i Nacionalnom strategijom za upravljanje rizicima od poplava. Rehabilitacijski radovi imaju prioritet na temelju planova za sprečavanje poplava i zaštitu od poplava, a sastoje se od punjenja od lokalnih materijala izvađenih s područja nasipa i riječnih obala, koja se zatim pokrivaju travnjacima. 15. Ulaganja. 4.1. Obnova postojećih linija obrane u skladu s Direktivom o poplavama i Nacionalnom strategijom za upravljanje rizicima od poplava Ciljna vrijednost Obnovljene linije obrane od poplava u skladu s Direktivom o poplavama i Nacionalnom strategijom za upravljanje poplavnim rizicima Kilometri (km) 100 510 Q1 2026. Najmanje 510 km ukupnih linija obrane od poplava obnavlja se u skladu s Direktivom o poplavama i Nacionalnom strategijom za upravljanje rizicima od poplava. Rehabilitacijski radovi imaju prioritet na temelju planova za sprečavanje poplava i zaštitu od poplava, a sastoje se od punjenja od lokalnih materijala izvađenih s područja nasipa i riječnih obala, koja se zatim pokrivaju travnjacima. 16. Ulaganje 4.2. Sanacija postojećih akumulacija koje zahtijevaju hitne intervencije radi sigurnog rada Ključna etapa Donošenje projekta odlukom Vlade/ministarskom uredbom, prema potrebi Donošenje odluke Vlade/ministarske uredbe, prema potrebi Q2 2023. Ovisno o rezultatima studija izvedivosti za 30 brana, planovi projekta sanacije 20 postojećih brana, za koje ne postoje izvedive alternative za smanjenje rizika od poplava, donose se odlukom Vlade/ministarskom uredbom, ovisno o veličini ulaganja. Studije izvedivosti posebno uključuju procjenu i usporedbu koristi i učinaka alternativa obnovi brana kako bi se spriječili rizici od poplava, uključujući moguće uklanjanje brana i njihovu zamjenu prirodnim rješenjima. U toj analizi koristi i učinka procjenjuju se i očekivane koristi od različitih opcija u dugoročnom razdoblju kako bi se spriječili rizici od poplava i posebno uzimaju u obzir predviđanja budućih rizika od poplava i okolišni ishodi. Cilj je projekta osigurati siguran rad brana, smanjiti rizik od poplava i zaštititi vodna tijela i biološku raznolikost mjerama kojima se osigurava migracija riba, ekološki protok i sprečavanje eutrofikacije vodnih tijela. On mora biti u skladu s nacionalnom strategijom upravljanja poplavnim rizicima i primjenjivim planovima upravljanja poplavnim rizicima, u skladu s Direktivom 2007/60/EZ (Direktiva o poplavama). Sve mjere utvrđene u okviru procjene utjecaja na okoliš, procjene u skladu s Direktivom 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) i odgovarajuće procjene u skladu s Direktivom 92/43/EEZ (Direktiva o staništima) prema potrebi kako bi se osigurala usklađenost s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01) uključuju se u oblikovanje projekta i strogo se poštuju u fazama izgradnje, modernizacije, rada i stavljanja izvan pogona infrastrukture, među ostalim provedbom potrebnih mjera ublažavanja. Izbjegava se pogoršanje ekološkog stanja zahvaćenih vodnih tijela, a mjera ne sprečava poboljšanje ekološkog stanja ili potencijala zahvaćenih vodnih tijela. Ako se voda crpi, relevantno tijelo izdaje odgovarajuću dozvolu u kojoj se navode uvjeti za izbjegavanje pogoršanja i osiguravanje dobrog ekološkog stanja zahvaćenih vodnih tijela, u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama i dokazanim najnovijim relevantnim popratnim podacima. Crpljenje vode izbjegava se ako su predmetna vodna tijela (površinske ili podzemne vode) u lošem ili potencijalno dobrom stanju (u kontekstu pojačanih klimatskih promjena). 17. Ulaganje 4.2. Sanacija postojećih akumulacija koje zahtijevaju hitne intervencije radi sigurnog rada Ciljna vrijednost Obnovljene postojeće brane Broj 0 20 Q1 2026. 20 postojećih brana, za koje je u revidiranim studijama izvedivosti zaključeno da ne postoje izvedive alternative za smanjenje poplavnih rizika, saniraju se u skladu sa zahtjevima utvrđenima u 16. ključnoj etapi i poštujući u potpunosti rezultate i uvjete utvrđene sveobuhvatnom i kumulativnom procjenom utjecaja na okoliš koja se mora dovršiti u skladu s Direktivom 2011/92/EU (Direktiva o procjeni utjecaja na okoliš), kao i relevantnim procjenama u kontekstu Direktive 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) i procjenom prihvatljivosti u skladu s Direktivom 92/43/EEZ (Direktiva o staništima), uključujući potrebne mjere ublažavanja. Za brane kod kojih je uklanjanje i zamjena prirodnim rješenjima utvrđena kao najbolja opcija, na temelju rezultata studija izvedivosti, potrebno je dovršiti daljnje studije kako bi se procijenile mogućnosti uklanjanja. Dobro ekološko stanje/potencijal relevantnih vodnih tijela u skladu sa zahtjevima Okvirne direktive o vodama postiže se i dokazuje najnovijim relevantnim popratnim podacima te se izbjegava svako pogoršanje. 18. Ulaganje 5. Odgovarajuća sredstva za upravljanje riječnim slivovima za praćenje poplava, sprečavanje poplava i odgovor na hitne situacije Ciljna vrijednost Uprave riječnog sliva opremljene strojevima za pristup i intervenciju u teškim uvjetima, amfibijski pristup i prijevoz pokretnih vreća/nasipa u teško dostupnim područjima, bespilotnim letjelicama opremljenima senzorima LIDAR/Flir/fotogrametrijom, geoelektrorezistivnim/georadarskim tehnologijama nasipa te hardverskom i softverskom infrastrukturom Broj 0 11 Q3 2023. 11 uprava riječnog sliva mora biti opremljeno sljedećim: – strojevi za pristup i intervenciju na teškom terenu, amfibijski pristup i prijevoz pokretnih vreća s pijeskom/nasipa u teško dostupnim područjima. Kako bi se osigurala usklađenost s tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C 58/01), vozila koja se kupuju moraju imati specifične emisije CO2, kako su definirane u članku 3. stavku 1. točki (h) Uredbe (EU) 2019/631, koje su niže od 50 g CO2/km; bespilotne letjelice opremljene LIDAR-om/Flirom/fotogrametrijskim senzorima; geoelektrootporne/georadarske tehnologije tijelâ nasipa; – hardverska i softverska infrastruktura za analizu podataka i pohranu podataka koje je prikupila navedena oprema kako bi se poduprlo i poboljšalo sprečavanje poplava i reagiranje na izvanredne situacije. 19. Ulaganje 6. Provedba vodnog katastra Ključna etapa Vodni katastar razvijen i operativan Vodeni katastar u funkciji Q4 2025. Vodeni katastar razvija se i operacionalizira: – nabavom digitalnog modela terena/digitalnog modela na površini (DSM) na nacionalnoj razini, na temelju satelitskih informacija koje se stavljaju na raspolaganje svim državnim tijelima; – razvojem softvera za određivanje izmjene riječnog dna (postupak sedimentacije i erozije), praćenja vađenja šljunka i potencijala za iskliznuće tla u području brane i jezera; – poluautomatskom digitalizacijom i označavanjem manjih riječnih korita na temelju ortofotografije DTM/DSM i satelitskih snimaka. 20. Ulaganje 7. Proširenje nacionalne mreže za promatranje nacionalnog integriranog meteorološkog sustava (SIMIN) Ciljna vrijednost Kupljene i operativne meteorološke postaje Broj 0 400 Q4 2025. Mreža autonomnih površinskih automatskih meteoroloških postaja proširuje se kupnjom i operacionalizacijom 300 automatskih i autonomnih površinskih meteoroloških postaja i 100 agrometeoroloških postaja. 21. Ulaganje 7. Proširenje nacionalne mreže za promatranje nacionalnog integriranog meteorološkog sustava (SIMIN) Ključna etapa Operativni informacijski i komunikacijski tehnološki sustav za integraciju dodatnih meteoroloških i agrometeoroloških postaja u nacionalni integrirani meteorološki sustav (SIMIN) Nacionalni meteorološki sustav (SIMIN) integriran s dodatnim operativnim postajama Q2 2026. Informacijska i komunikacijska tehnologija za integraciju dodatnih meteoroloških postaja u nacionalni integrirani meteorološki sustav (SIMIN) postaje operativna. B.KOMPONENTA 2.: Zaštita šuma i biološke raznolikosti Cilj je komponente uskladiti nacionalne prakse gospodarenja šumama s praksama očuvanja biološke raznolikosti i zaštite okoliša te osigurati prijelaz na klimatski neutralnu Europu stvaranjem novih šumskih područja i obnavljanjem degradiranih staništa. Komponenta se sastoji od dviju reformi i pet ulaganja. Očekuje se da će se mjerama obuhvaćenima tom komponentom riješiti određeni izazovi istaknuti u preporuci za Rumunjsku da se ulaganja usmjere na zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u okolišnu infrastrukturu (4. preporuka za Rumunjsku iz 2019. i 3. preporuka za Rumunjsku iz 2020.). Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). B.1. Opis reformi i ulaganja za programe bespovratne financijske potpore Reforma 1. Reforma sustava gospodarenja šumama i upravljanja šumama razvojem nove nacionalne strategije za šume i naknadnog zakonodavstva Cilj je reforme osigurati jasan i čvrst strateški i regulatorni okvir za provedbu održivih politika u području šumarstva kojima se podupire ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama. Reforma se sastoji od sljedećih mjera: 1. Dovršetak neovisnih studija o nedostacima u upravljanju, i institucionalnim i regulatornim, te provedba odredbi postojećeg zakonodavstva u području šumarstva (do 30. lipnja 2022.); 2. Donošenje nacionalne strategije za šume za razdoblje 2020.–2030. na temelju preporuka iz procjene provedene u skladu s točkom 1. (do 30. rujna 2022.); 3. Donošenje i stupanje na snagu izmijenjenih ministarskih pravilnika kojima se utvrđuju obvezujuća pravila za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje predviđenih Nacionalnom strategijom za šume za razdoblje 2020.–2030. donesenom u skladu s točkom 2. (do 30. rujna 2023.); 4. Donošenje i stupanje na snagu zakonodavnih akata o izmjeni i dopuni postojećeg zakonodavstva o šumama čiji je cilj pojednostavnjenje pravnog okvira, borba protiv nezakonite sječe i poboljšanje upravljanja šumama (do 30. lipnja 2023.). Reforma se podupire dvama ulaganjima – ulaganjem 1. i 2. Provedba reforme mora biti dovršena do 30. rujna 2023.

Ulaganje 1. Nacionalna kampanja za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje, uključujući gradske šume Cilj je ulaganja stvoriti nove šume i područja sa šumskom vegetacijom u područjima podložnima klimatskim promjenama utvrđivanjem i procjenom zemljišta, financiranjem pošumljavanja, skrbi o plantažama, povećanjem šumskog vegetacijskog područja duž komunikacijskih putova i unutar gradskih aglomeracija (urbane šume uključujući minišume) oko općina i između polja s poljoprivrednim usjevima, kao i drugih kategorija zaštitnih šumskih područja. Kao rezultat tog ulaganja, ukupno 56 700 ha novih područja pošumljava se ili ponovno pošumljuje, a stvara se ukupno 3 150 000 m² novih područja gradskih šuma, u skladu s pravnim zahtjevima utvrđenima u Nacionalnoj strategiji za šume donesenoj u okviru reforme 1. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Ulaganje 2. Razvoj modernih proizvodnih kapaciteta šumskog reprodukcijskog materijala Cilj je ulaganja razviti dostatne kapacitete za reproduktivnu proizvodnju (vrste stabala i ekotipovi) koji su prikladni za buduće klimatske uvjete u Rumunjskoj. Kao rezultat tog ulaganja, najmanje 90 novih i obnovljenih rasadnika drveća mora postati operativno u skladu s pravnim zahtjevima utvrđenima u Nacionalnoj strategiji za šume donesenoj u okviru reforme 1. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. rujna 2024. B.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa bespovratne financijske potpore Redni br. Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 22. Reforma 1. Reforma sustava gospodarenja šumama i upravljanja šumama razvojem nove nacionalne strategije za šume i naknadnog zakonodavstva Ključna etapa Donošenje nacionalne strategije za šume za razdoblje 2020.–2030. Donošenje nacionalne strategije za šume za razdoblje 2020.–2030. Q3 2022. Donosi se nacionalna strategija za šume za razdoblje 2020.–2030. Strategija, na temelju preporuka neovisnih studija, utvrđuje obvezujuća pravila za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje kako slijedi: a. zahtjevi da vrste i ekotipovi budu otporni na klimatske promjene i da ne utječu negativno na biološku raznolikost. Strategija odgovara na potrebu za ažuriranjem smjernica o sadnji stabala u Rumunjskoj i stvara zaštitne mjere, posebno kako bi se isključila upotreba ili puštanje invazivnih stranih vrsta. b. zahtjevi za proizvodnju reprodukcijskog materijala za ciljane vrste drveća i ekotipove koji su prikladni za buduće predviđene klimatske uvjete Rumunjske u dostatnim količinama uz sudjelovanje privatnog sektora te za mjere za odvraćanje od stvaranja komercijalnih rasadnika za kratku rotaciju ili monokulturnu proizvodnju. c. zahtjevi za pošumljavanje kako bi se pozitivno doprinijelo ciljevima očuvanja biološke raznolikosti, upravljanja vodama i zaštite tla zabranom pošumljavanja ili ponovnog pošumljavanja na poljoprivrednom zemljištu visoke prirodne vrijednosti, travnjacima ili močvarnim zemljištima, isključujući obnovu staništa. d. zahtjevi za preventivne mjere kojima se povećava prirodni apsorpcijski kapacitet tla koje treba uključiti u aktivnosti upravljanja šumama i posebni zahtjevi za prilagodbu klimatskim promjenama kako bi se osiguralo da se gospodarenje šumama temelji na praćenju vrsta. e. zahtjevi za pošumljavanje u gradovima koji se trebaju postići pristupom na razini krajolika koji doprinosi jačanju povezanosti s prirodnim ili poluprirodnim područjima (kao što su šume ili poljoprivredne površine) s naglaskom na povezivanju staništa sa zelenom infrastrukturom i ekološkim koridorima. f. zahtjevi za projekte pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja koji se provode u područjima izloženima klimatskim nepogodama i osjetljivima na njih, posebno sušama i poplavama, a pošumljavanjem ili ponovnim pošumljavanjem smanjuju se rizici koji iz toga proizlaze. g. strategija utvrđuje kriterije održivosti šumske biomase za uporabu energije. h. strategija uključuje posebna djelovanja za suzbijanje nezakonite sječe, kao što je potpuna provedba SUMAL-a, uključujući praćenje sječe s pomoću daljinskog istraživanja, jačanje režima sankcija i, prema potrebi, druge mjere. i. strategija će uključivati i konkretne mjere za zaštitu šumskih staništa i vrsta, a posebno usklađivanje šumarskih normi s razmatranjima o biološkoj raznolikosti. 23. Reforma 1. Reforma sustava gospodarenja šumama i upravljanja šumama razvojem nove nacionalne strategije za šume i naknadnog zakonodavstva Ključna etapa Stupanje na snagu izmijenjenih ministarskih pravilnika o utvrđivanju obvezujućih pravila za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje predviđenih Nacionalnom šumarskom strategijom za razdoblje 2020.–2030. Odredba u ministarskim pravilnicima o stupanju na snagu izmjena Q3 2022. Stupanje na snagu sljedećih izmijenjenih ministarskih pravilnika u skladu s obvezujućim pravilima za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje predviđenima Nacionalnom strategijom za šume za razdoblje 2020.–2030.: a.uredba br. 766/2018 o izradi i izmjeni planova upravljanja šumama, uključujući odredbe o korištenju šumskog zemljišta, kao i metodologije u vezi s odobravanjem godišnjih kvota za sječu drveća nastradalog u prirodnim nepogodama. b.uredba br. 1648/2000 o odobrenju tehničkih pravila o sastavu, programima i tehnologijama za regeneraciju šuma i pošumljavanje degradiranog zemljišta c.uredba br. 1649/2000 o odobrenju tehničkih normi za održavanje i upravljanje šumskim sastojinama d.uredba br. 1650/2000 o odobrenju tehničkih normi za odabir i primjenu tretmana e.uredba br. 1653/2000 o homologaciji tehničkih normi u pogledu godišnjeg nadzora regeneracija f.uredba br. 1672/2000 o odobrenju tehničkih normi za gospodarenje šumama 24. Reforma 1. Reforma sustava gospodarenja šumama i upravljanja šumama razvojem nove nacionalne strategije za šume i naknadnog zakonodavstva Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavnih akata o izmjeni i dopuni postojećeg zakonodavstva o šumama Odredba zakona o stupanju na snagu zakonodavnih akata Q2 2023. Stupanje na snagu sljedećih zakonodavnih akata čiji je cilj pojednostavnjenje pravnog okvira, borba protiv nezakonite sječe i poboljšanje upravljanja šumama: Novi Zakon o šumama, kojim se utvrđuju izmjene sustava kaznenih sankcija; Hitna uredba br. 85/2006 o utvrđivanju metoda za procjenu štete na šumskoj vegetaciji u šumama i šire; Zakon br. 171/2010 o sankcioniranju kaznenih djela protiv šuma, o utvrđivanju metoda izračuna ekološke i financijske štete prouzročene nezakonitom sječom i drugim kaznenim djelima u vezi sa šumama, Druge vladine odluke o borbi protiv nezakonite sječe i poboljšanju upravljanja šumama: izmjene Odluke Vlade br. 743/2015, Odluke Vlade br. 1076/2009, Odluke Vlade br. 229/2009, Odluke Vlade br. 497/2020; 25. Ulaganje 1. Nacionalna kampanja za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje, uključujući gradske šume Ciljna vrijednost Nova područja pošumljenog ili ponovno pošumljenog zemljišta ha 0 25 000 Q4 2023. Nova područja pošumljenog ili pošumljenog zemljišta (najmanje 25 000 ha), u skladu s pravnim zahtjevima utvrđenima u Nacionalnoj strategiji za šume: a. Upotrebljavaju se samo vrste i ekotipovi koji su otporni na buduće predviđene učinke klimatskih promjena i ne utječu negativno na biološku raznolikost. Upotreba neautohtonih vrsta dopuštena je samo ako se dokaže da njihova upotreba dovodi do povoljnih i primjerenih uvjeta ekosustava (kao što su klima, tlo, vegetacijska područja, otpornost na požar) i ako postojeće autohtone vrste više nisu prilagođene budućim modeliranim klimatskim uvjetima i pedohidrološkim uvjetima. b. Upotrebljavaju se samo vrste drveća i ekotipovi koji su prikladni za buduće predviđene klimatske uvjete za Rumunjsku; c. Pošumljavanjem se pozitivno doprinosi ciljevima očuvanja biološke raznolikosti, upravljanja vodama i zaštite tla. Pošumljavanje se ne odvija na poljoprivrednom zemljištu visoke prirodne vrijednosti, travnjacima ili močvarnim područjima, osim ako je cilj intervencije obnova staništa. d. Projekti pošumljavanja ili ponovnog pošumljavanja provode se na područjima koja su izložena klimatskim nepogodama i osjetljiva na njih, a posebno na suše i poplave. e. Projekti pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja podliježu postupku procjene utjecaja na okoliš ako je tako utvrđeno u postupku provjere utjecaja na okoliš; Planovi upravljanja šumama relevantni za aktivnosti pošumljavanja i ponovnog pošumljavanja podliježu cjelovitom postupku strateške procjene utjecaja na okoliš (izvješće o okolišu), posebno ako utječu na zaštićena staništa i/ili vrste. 26. Ulaganje 1. Nacionalna kampanja za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje, uključujući gradske šume Ciljna vrijednost Nova područja pošumljenog ili ponovno pošumljenog zemljišta ha 25 000 56 700 Q2 2026. Nova područja pošumljenog ili ponovno pošumljenog zemljišta (ukupno 56 700 ha), u skladu s pravnim zahtjevima utvrđenima u Nacionalnoj strategiji za šume i u skladu sa zahtjevima navedenima u cilju 25. 27. Ulaganje 1. Nacionalna kampanja za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje, uključujući gradske šume Ciljna vrijednost Stvorena nova područja urbanih šuma m2 0 500 000 Q4 2023. Nova područja gradske šume (najmanje 500 000 m²), u skladu s pravnim zahtjevima utvrđenima u Nacionalnoj strategiji za šume: a. Upotrebljavaju se samo vrste i ekotipovi koji su otporni na buduće predviđene učinke klimatskih promjena i ne utječu negativno na biološku raznolikost. Upotreba neautohtonih vrsta dopuštena je samo ako se dokaže da njihova upotreba dovodi do povoljnih i primjerenih uvjeta ekosustava (kao što su klima, tlo, vegetacijska područja, otpornost na požar) i ako postojeće autohtone vrste više nisu prilagođene budućim modeliranim klimatskim uvjetima i pedohidrološkim uvjetima. b. Upotrebljavaju se samo vrste i ekotipovi koji su prikladni za buduće predviđene klimatske uvjete za Rumunjsku; c. Urbano pošumljavanje provodi se pristupom na razini krajolika kojim se jačaju veze s prirodnim ili poluprirodnim područjima (kao što su šume ili poljoprivredne površine) s naglaskom na povezivanju staništa zelenom infrastrukturom i ekološkim koridorima. Pri odabiru vrsta i ekotipova uzima se u obzir njihova uloga u čišćenju zraka i pružanju drugih usluga ekosustava urbanim područjima. d. Pošumljavanjem se pozitivno doprinosi ciljevima očuvanja biološke raznolikosti, upravljanja vodama i zaštite tla. Pošumljavanje se ne odvija na poljoprivrednom zemljištu visoke prirodne vrijednosti, travnjacima ili močvarnim područjima, osim ako je cilj intervencije obnova staništa. e. Projekti pošumljavanja ili ponovnog pošumljavanja provode se na područjima koja su izložena klimatskim nepogodama i osjetljiva na njih, a posebno na suše i poplave. 28. Ulaganje 1. Nacionalna kampanja za pošumljavanje i ponovno pošumljavanje, uključujući gradske šume Ciljna vrijednost Stvorena nova područja urbanih šuma m2 500 000 3 150 000 Q2 2026. Nova područja gradskih šuma (ukupno 3 150 000 m²), u skladu s pravnim zahtjevima utvrđenima u strategiji za šume i u skladu sa zahtjevima navedenima u cilju 25. 29. Ulaganje 2. Razvoj modernih proizvodnih kapaciteta šumskog reprodukcijskog materijala Ciljna vrijednost Novi i obnovljeni rasadnici drveća u funkciji (uspostavljeni ili obnovljeni) Broj 0 90 Q3 2024. U funkciji su novi i obnovljeni rasadnici stabala (najmanje 90), u skladu s pravnim zahtjevima utvrđenima u Nacionalnoj strategiji za šume. Proizvodnja reprodukcijskog materijala usmjerena je na vrste drveća i ekotipove koji su prikladni za buduće predviđene klimatske uvjete u Rumunjskoj. B.3. Opis reformi i ulaganja za zajam Reforma 2. Reforma sustava upravljanja zaštićenim prirodnim područjima radi dosljedne i učinkovite provedbe Europske strategije za biološku raznolikost Cilj je te reforme operacionalizirati postojeći okvir za određivanje zaštićenih područja prirode, posebno uspostavom mehanizma za povezivanje zakonodavstva specifičnog za različite sektore koji utječu na biološku raznolikost, a to su obrazovanje, poljoprivreda, šumarstvo, lov, turizam, prostorno uređenje, promet i energetika. To se postiže donošenjem i stupanjem na snagu dvaju zakonodavnih akata: 1. zakonodavni akt o osnivanju međuinstitucijskog odbora za analizu pravnog okvira primjenjivog na sektore koji utječu na biološku raznolikost te za izradu i promicanje prijedloga za izmjenu ili dopunu pravnog okvira u svjetlu ažuriranih informacija o rasprostranjenosti i dinamici stanja očuvanosti vrsta i staništa (do 30. lipnja 2022.); 2. zakonodavni akt kojim se mijenja pravni okvir primjenjiv na sektore koji utječu na biološku raznolikost kako bi se osiguralo da postojeći pravni okvir u različitim relevantnim sektorima ne utječe na/ograničuje provedbu mjera očuvanja u planovima upravljanja zaštićenim područjima prirode (do 30. lipnja 2025.). Zakonodavni akt temelji se na prijedlozima odbora osnovanog u skladu s točkom 1. Provedba reforme mora biti dovršena do 30. lipnja 2025. Ulaganje 3. Ažuriranje odobrenih planova upravljanja i utvrđivanje potencijalnih područja za strogu zaštitu prirodnih kopnenih i morskih staništa radi provedbe Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030.

Ulaganje se sastoji od dva podulaganja. Cilj prvog podulaganja (ulaganje 3.1.) ažuriranje je odobrenih planova upravljanja. Cilj drugog podulaganja (ulaganje 3.2.) jest utvrditi potencijalna područja za strogu zaštitu u skladu sa Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2030. U pogledu ažuriranja postojećih planova upravljanja, kao rezultat ulaganja, najmanje 250 planova upravljanja zaštićenim područjima prirode revidira se i ažurira u skladu sa zakonodavstvom EU-a do 30. lipnja 2026. Provedba ovog podulaganja dovršava se do 30. lipnja 2026. Što se tiče strogo zaštićenih područja, usvajaju se i stupaju na snagu dva zakonodavna akta: 1. zakonodavni akt za određivanje strogo zaštićenih područja utvrđenih u zaštićenim područjima mreže Natura 2000 s postojećim planovima upravljanja ili uključujući prašume i stare šume (do 31. prosinca 2023.); i 2. zakonodavni akt za određivanje strogo zaštićenih područja utvrđenih u zaštićenim područjima mreže Natura 2000 bez postojećih planova upravljanja i u drugim područjima (do 31. prosinca 2025.). Provedba ovog podulaganja dovršava se do 31. prosinca 2025. Ulaganje 4. Integrirana ulaganja u ekološku obnovu staništa i očuvanje vrsta povezanih s livadama, vodenim područjima i područjima ovisnima o vodi To ulaganje sastoji se od pet podulaganja. Cilj prvog podulaganja (ulaganje 4.1.) jest ponovno uspostaviti povezanost vodotokova uklanjanjem prepreka u vodotocima i time pridonijeti ponovnoj uspostavi lateralne povezanosti vodenih staništa i vrsta ovisnih o vodi, u skladu s primjenjivim planovima upravljanja zaštićenim prirodnim područjima. Kao rezultat tog podulaganja ponovno se uspostavlja povezivost 1 700 ha obalnih staništa. Provedba ovog podulaganja dovršava se do 30. lipnja 2026. Drugo podulaganje (ulaganje 4.2.) usmjereno je na obnovu staništa travnjaka u zaštićenim prirodnim područjima. Kao rezultat tog podulaganja, ekološki se obnavlja najmanje 2 800 ha staništa travnjaka. Provedba ovog podulaganja dovršava se do 30. lipnja 2026. Trećim podulaganjem (ulaganje 4.3) želi se smanjiti eutrofikacija i očuvati biološka raznolikost jezerâ delte Dunava. Mjere koje će biti obuhvaćene ovim podulaganjem uključuju reguliranje vodostaja u dvama jezerima, osmišljavanje i postizanje optimalnog profila granica jezera, dekolorizaciju, konsolidaciju obala, radove održavanja, sječu radi regeneracije vegetacije i stabala u perimetru, uklanjanje drva i plaža koji ometaju protok vode i izazivaju sedimentaciju, praćenje vrsta i staništa na tom području te manji radovi na otjecanju radi optimalnog protoka vode. Na temelju tog podulaganja najmanje 100 ha jezerskih područja ima koristi od uklanjanja vodenog bilja na temelju ažurirane studije izvedivosti (lipanj 2021.). Provedba ovog ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Četvrti je cilj podulaganja (ulaganje 4.4,) razvoj sustava za praćenje divlje jesetre duž donjeg toka Dunava (1 500 km) s pomoću umjetne inteligencije radi borbe protiv krivolova. Kao rezultat tog podulaganja, uspostavlja se mreža za praćenje, komunikaciju i prijenos podataka o divljoj jesetri. Očekuje se da se tim podulaganjem ne nanosi znatna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i olakšavajuće korake utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). Konkretno, vozila koja se kupuju moraju imati specifične emisije CO2, kako su definirane u članku 3. stavku 1. točki (h) Uredbe (EU) 2019/631, koje su niže od 50 g CO2/km. Plovila za prijevoz vode koja se kupuju moraju odgovarati najboljoj raspoloživoj tehnologiji sa stajališta okoliša. Provedba ovog podulaganja dovršava se do 30. rujna 2024. Naposljetku, cilj je petog podulaganja (ulaganje 4.5.) modernizirati javni pristup i infrastrukturu za posjetitelje delte Dunava kako bi se smanjio pritisak na staništa i vrste. Kao rezultat tog podulaganja izgradit će se 10 centara za posjetitelje s ciljem ublažavanja pritiska turizma na staništa usmjeravanjem i praćenjem turističkih tokova u mrežu od 10 centara za posjetitelje povezanih s 40 točaka za promatranje primjereno opremljenih za potrebe svih kategorija posjetitelja. U izgradnji centara za posjetitelje upotrebljavaju se tehnologije prihvatljive za okoliš, pristupi temeljeni na ekosustavu i materijali na tradicionalan način u skladu s arhitekturom zajednice delte Dunava. Provedba ovog podulaganja dovršava se do 30. lipnja 2026. Ulaganje 5. Integrirani sustavi za ublažavanje rizika od poplava u šumskim riječnim slivovima Cilj je ulaganja smanjiti rizik od poplava kako bi se zaštitili ljudi, infrastruktura i društveno-gospodarski ciljevi u rizičnim područjima te zaštitio okoliš i bioraznolikost s pomoću odgovarajućih mjera zaštite okoliša, posebno onih koje se odnose na osiguravanje migracije riba i osiguravanje ekološkog toka.

Ulaganje se provodi u dva koraka: 1. donošenje plana projekta modernizacije zaštite od poplava, koji uključuje: i. obnovu najmanje 6 oštećenih aluvijalnih zaštitnih struktura za postavljanje uzdužnih mjera (ljestve za ribe i ekološki protok); ii. izgradnju najmanje 30 novih aluvijalnih struktura, uključujući riblje ljestve i ekološki protok, maksimalne visine od 5 m; iii. obnovu najmanje 4 ha zemljišta ponovnim pošumljavanjem, uklanjanjem korova ili izgradnjom ograda od grančica; i iv. ponovna uspostava najmanje 30 km bujičnog pojasa. Provedba tog koraka mora biti dovršena do 31. ožujka 2023. 2. završetak modernizacije zaštite od poplava na temelju projekta donesenog pod točkom 1. Provedba tog koraka dovršava se do 30. lipnja 2026. Sve mjere utvrđene u okviru procjene u skladu s Direktivom 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) prema potrebi kako bi se osigurala usklađenost s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01) integriraju se u projekt i strogo se poštuju u svim fazama izgradnje, modernizacije, rada i stavljanja izvan pogona. Izbjegava se pogoršanje ekološkog stanja zahvaćenih vodnih tijela, a mjera ne sprečava poboljšanje ekološkog stanja ili potencijala zahvaćenih vodnih tijela. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. B.4. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa zajma Redni br. Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 30. Reforma 2. Reforma sustava upravljanja zaštićenim prirodnim područjima usklađenom i učinkovitom provedbom Europske strategije za biološku raznolikost Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavnog akta o osnivanju međuinstitucijskog odbora za analizu pravnog okvira primjenjivog na sektore koji utječu na biološku raznolikost Odredba zakona o stupanju na snagu zakonodavnog akta Q2 2022. Stupanje na snagu zakonodavnog akta o osnivanju međuinstitucijskog odbora za analizu pravnog okvira primjenjivog na sektore koji utječu na biološku raznolikost, a to su obrazovanje, poljoprivreda, šumarstvo, lov, turizam, prostorna organizacija, promet i energetika. Odborom upravlja Ministarstvo okoliša, voda i šuma, a on uključuje resorna ministarstva i podređena tijela odgovorna za relevantne sektore: obrazovanje, poljoprivreda, šumarstvo, lov, turizam, prostorna organizacija, promet i energetika. Odbor priprema prijedloge za reviziju pravnog okvira u svjetlu ažuriranih informacija o rasprostranjenosti i dinamici stanja očuvanosti vrsta i staništa. 31. Reforma 2. Reforma sustava upravljanja zaštićenim prirodnim područjima usklađenom i učinkovitom provedbom Europske strategije za biološku raznolikost Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavnog akta o izmjeni pravnog okvira koji se primjenjuje na sektore koji utječu na biološku raznolikost Odredba zakona o stupanju na snagu zakonodavnog akta Q2 2025. Stupanje na snagu zakonodavnog akta o izmjeni pravnog okvira koji se primjenjuje na sektore koji utječu na biološku raznolikost Cilj je ovih zakonodavnih izmjena osigurati da postojeći pravni okvir u različitim relevantnim sektorima ne utječe/ograničuje provedbu mjera očuvanja u planovima upravljanja zaštićenim područjima prirode. Zakonodavni akt temelji se na prijedlozima odbora u svjetlu ažuriranih informacija o rasprostranjenosti i dinamici stanja očuvanosti vrsta i staništa. 32. Ulaganje 3.1. Ažuriranje odobrenih planova upravljanja Ciljna vrijednost Područja zaštićene prirode s ažuriranim planovima upravljanja koji su stupili na snagu Broj 0 100 Q1 2025. Na snagu stupaju zaštićena prirodna područja (najmanje 100) s ažuriranim planovima upravljanja. Prioritet se daje područjima na koja bi mogli utjecati infrastrukturni projekti za koje se Rumunjska obvezala da će, u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a, dodatno prikupljati podatke o praćenju kako bi utvrdila posebne ciljeve očuvanja staništa i vrsta, uključujući migratorne vrste ptica. 33. Ulaganje 3.1. Ažuriranje odobrenih planova upravljanja Ciljna vrijednost Područja zaštićene prirode s ažuriranim planovima upravljanja koji su stupili na snagu Broj 100 250 2. 2026. Na snagu je stupilo najmanje 250 zaštićenih područja prirode s ažuriranim planovima upravljanja. Prioritet se daje područjima na koja bi mogli utjecati infrastrukturni projekti za koje se Rumunjska obvezala da će, u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a, dodatno prikupljati podatke o praćenju kako bi utvrdila posebne ciljeve očuvanja staništa i vrsta, uključujući migratorne vrste ptica. 34. Ulaganje 3.2. Utvrđivanje potencijalnih područja za strogu zaštitu prirodnih kopnenih i morskih staništa radi provedbe Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030. Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavnog akta o određivanju strogo zaštićenih područja (utvrđenih u zaštićenim područjima mreže Natura 2000 s postojećim planovima upravljanja ili uključujući prašume i stare šume) Odredba zakona o stupanju na snagu zakonodavnog akta Q4 2023. Stupanje na snagu zakonodavnog akta za određivanje strogo zaštićenih područja. Akt se temelji na analizama/studijama i kartiranju razgraničenja područja predloženih za neintervenciju (strogo zaštićena) koja su potrebna kako bi se potkrijepio prijedlog zakonodavnog akta na temelju Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030. Zakonodavnim aktom određuju se strogo zaštićena područja utvrđena u zaštićenim područjima mreže Natura 2000 s postojećim planovima upravljanja ili uključujući prašume i stare šume. 35. Ulaganje 3.2. Utvrđivanje potencijalnih područja za strogu zaštitu prirodnih kopnenih i morskih staništa radi provedbe Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030. Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavnog akta o određivanju strogo zaštićenih područja (utvrđenih u zaštićenim područjima mreže Natura 2000 bez postojećih planova upravljanja i u drugim područjima) Odredba zakona o stupanju na snagu zakonodavnog akta Q4 2025. Stupanje na snagu zakonodavnog akta za određivanje strogo zaštićenih područja. Akt se temelji na analizama/studijama i kartiranju razgraničenja područja predloženih za neintervenciju (strogo zaštićena) koja su potrebna kako bi se potkrijepio prijedlog zakonodavnog akta na temelju Strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030. Zakonodavnim aktom određuju se strogo zaštićena područja utvrđena u zaštićenim područjima mreže Natura 2000 bez postojećih planova upravljanja i u dodatnim područjima. 36. Ulaganje 4.1. Uklanjanje prepreka u vodotocima kako bi se olakšala ponovna uspostava povezanosti ovisnih staništa i vrsta Ciljna vrijednost Obalna staništa s ponovno uspostavljenom povezivošću ha 0 1 700 Q2 2026. Obalna staništa s ponovno uspostavljenom povezivošću (najmanje 1 700 ha) 37. Ulaganje 4.2. Obnova staništa travnjaka u zaštićenim prirodnim područjima Ciljna vrijednost Ekološki obnovljena staništa travnjaka ha 0 2 800 Q2 2026. Staništa travnjaka (najmanje 2 800 ha) koja su ekološki obnovljena. 38. Ulaganje 4.3. Dekolorizacija jezerâ delte Dunava kako bi se smanjila eutrofikacija i održala biološka raznolikost Ciljna vrijednost Jezerska područja kojima je koristilo uklanjanje vodenog bilja ha 0 100 Q2 2026. Područja jezera (najmanje 100 ha) koja su imala koristi od uklanjanja vodenog bilja na temelju ažurirane studije izvedivosti (lipanj 2021.). 39. Ulaganje 4.4. Provedba sustava praćenja za divlje jesetre uz donji tok Dunava Ključna etapa Operativna je mreža za praćenje, komunikaciju i prijenos podataka o divljoj jesetri Mreža je operativna Q3 2024. Operativna je mreža za praćenje, komunikaciju i prijenos podataka o divljoj jesetri Mjerama se mora razviti sustav za praćenje divljih jesetri duž donjeg Dunava (1 500 km) u kombinaciji s umjetnom inteligencijom u cilju borbe protiv krivolova. Kako bi se osigurala usklađenost s tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C 58/01), vozila koja se kupuju moraju imati specifične emisije CO2, kako su definirane u članku 3. stavku 1. točki (h) Uredbe (EU) 2019/631, koje su niže od 50 g CO2/km; Plovila za prijevoz vode koja se kupuju moraju odgovarati najboljoj raspoloživoj tehnologiji sa stajališta okoliša. 40. Ulaganje 4.5. Preoblikovanje infrastrukture za javni pristup i posjete delti Dunava kako bi se smanjio pritisak turizma na staništa i vrste Ciljna vrijednost Centri za posjetitelje izgrađeni kako bi se ublažio pritisak turizma na staništa Broj 0 10 Q2 2026. Izgrađeno je 10 centara za posjetitelje s ciljem ublažavanja pritiska turizma na staništa usmjeravanjem i praćenjem turističkih tokova u mrežu od 10 centara za posjetitelje povezanih s 40 točaka za promatranje primjereno opremljenih za potrebe svih kategorija posjetitelja. Lokacije se odabiru u skladu s kriterijima iz Plana upravljanja očuvanjem delte Dunava koji se trenutačno revidira. U izgradnji centara za posjetitelje upotrebljavaju se tehnologije prihvatljive za okoliš, pristupi temeljeni na ekosustavu i materijali na tradicionalan način u skladu s arhitekturom zajednice delte Dunava. 41. Ulaganje 5. Integrirani sustavi za ublažavanje rizika od poplava u šumskim riječnim slivovima Ključna etapa Usvajanje nacrta projekta Usvajanje nacrta projekta Q1 2023. Usvaja se projekt modernizacije zaštite od poplava. On obuhvaća: -obnovu najmanje 6 oštećenih aluvijalnih zaštitnih struktura za postavljanje uzdužnih mjera (ljestve za ribe i ekološki protok); -izgradnju najmanje 30 novih aluvijalnih struktura, uključujući riblje ljestve i ekološki protok, maksimalne visine od 5 m; -najmanje 4 ha zemljišta obnovljeno ponovnim pošumljavanjem, uklanjanjem korova ili izgradnjom ograda od grančica; -obnovu najmanje 30 km bujičnog pojasa. Sve mjere utvrđene u okviru procjene u skladu s Direktivom 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) prema potrebi kako bi se osigurala usklađenost s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01) integriraju se u projekt i strogo se poštuju u svim fazama izgradnje, modernizacije, rada i stavljanja izvan pogona. Izbjegava se pogoršanje ekološkog stanja zahvaćenih vodnih tijela, a mjera ne sprečava poboljšanje ekološkog stanja ili potencijala zahvaćenih vodnih tijela. 42. Ulaganje 5. Integrirani sustavi za ublažavanje rizika od poplava u šumskim riječnim slivovima Ključna etapa Završetak radova na modernizaciji zaštite od poplava Završetak radova na modernizaciji zaštite od poplava Q2 2026. Projekt modernizacije zaštite od poplava mora se dovršiti u skladu sa zahtjevima navedenima u ključnoj etapi 41. C.KOMPONENTA 3.: Gospodarenje otpadom Cilj je komponente ubrzati širenje i modernizaciju sustava gospodarenja otpadom u Rumunjskoj s naglaskom na odvojeno prikupljanje, sprečavanje, smanjenje, ponovnu uporabu i oporabu kako bi se uskladili s primjenjivim zakonodavstvom EU-a i prelazak na kružno gospodarstvo. Komponenta se sastoji od jedne reforme i triju ulaganja. Očekuje se da će se mjerama obuhvaćenima tom komponentom riješiti određeni izazovi istaknuti u preporuci za Rumunjsku da se ulaganja usmjere na zelenu i digitalnu tranziciju, osobito u okolišnu infrastrukturu (preporuke za Rumunjsku iz 2019. i 2020.). Očekuje se da se nijednom mjerom u ovoj komponenti ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjera i mjere ublažavanja utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). C.1. Opis reformi i ulaganja za zajam Reforma 1. Poboljšanje upravljanja otpadom kako bi se ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo Cilj je te reforme stvoriti strateški i pravni okvir za prelazak na kružno gospodarstvo donošenjem Nacionalne strategije za kružno gospodarstvo i akcijskog plana te izmjenom određenih pravnih akata povezanih s gospodarenjem otpadom. Provedba te reforme sastoji se od sljedećih koraka: 1. Donošenje nacionalne strategije za kružno gospodarstvo kako bi se uspostavio okvir za preobrazbu rumunjskog gospodarstva prema kružnom djelovanju kojim je obuhvaćen cijeli životni ciklus proizvoda (do 31. rujna 2022.); 2. Stupanje na snagu zakonodavnih akata potrebnih za operacionalizaciju jedinstvenog gospodarenja otpadom u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom, posebno zakonodavstva u vezi s obradom otpada, sanitarnim uslugama općina i određivanjem tarifa za usluge odvodnje i proširene odgovornosti proizvođača ambalaže (do 31. rujna 2022.); 3. Donošenje akcijskog plana za nacionalnu strategiju za kružno gospodarstvo u kojem se definiraju ključni provedbeni koraci strategije (iz prethodno navedene točke 1.), nadležna tijela i obvezujući vremenski okvir mjera (do 31. rujna 2023.). Sve mjere dodijeljene javnim tijelima u okviru Strategije i Akcijskog plana moraju biti dovršene do 30. ožujka 2026. Reforma, kontrola i praćenje te parametri kvalitete okoliša rumunjskog sustava gospodarenja otpadom moraju se poboljšati, a razina odvojenog prikupljanja otpada povećati. Doprinos od 4,5 postotnih bodova nacionalnom cilju recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu od 50 % do 2025. mora se postići do 30. lipnja 2026.

Provedba reforme mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Reforma 1. popraćena je trima ulaganjima – ulaganja 1, 2 i 3. Ulaganje 1. Razvoj, modernizacija i dovršetak integriranih sustava gospodarenja komunalnim otpadom na razini okruga ili grada/općine Cilj je ovog ulaganja razviti i modernizirati integrirane sustave gospodarenja otpadom i infrastrukturu za gospodarenje javnim otpadom na razini okruga ili grada/općine. Ulaganjem se pridonosi ostvarenju novih ciljeva u pogledu pripreme, ponovne uporabe i recikliranja komunalnog otpada u skladu s Direktivom (EU) 2018/851 o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu. Ulaganja se temelje na Nacionalnom planu gospodarenja otpadom, planovima gospodarenja otpadom u okrugu i komunalnom planu gospodarenja otpadom Bukurešta te pridonose ciljevima recikliranja paketa za kružno gospodarstvo. Provedba ovog ulaganja uključuje: (a) uspostava centara za dobrovoljno prikupljanje otpada kako bi se osiguralo odvojeno prikupljanje otpada iz kućanstava za određeni broj tokova otpada (I.1.a), zbog čega će do 30. lipnja 2026. biti u funkciji 565 centara za dobrovoljno skupljanje otpada. (b) uspostava digitaliziranih eko otoka za odvojeno prikupljanje otpada na lokalnoj razini, pretežno u stambenim blokovima (I.1.b), zbog čega 13 752 digitaliziranih eko otoka za odvojeno prikupljanje otpada mora biti operativno do 30. lipnja 2026. (c) integrirani centri za gradske aglomeracije za odvojeno prikupljanje otpada (I.1.c) zbog čega će integrirani centri za prikupljanje otpada biti operativni u 15 urbanih aglomeracija do 30. lipnja 2026. (d) izgradnja postrojenja za recikliranje otpada kako bi se ispunili ciljevi recikliranja iz paketa za kružno gospodarstvo (I.1.d), zbog čega će se do 30. lipnja 2026. staviti u pogon 26 postrojenja za recikliranje otpada kako bi se ispunili ciljevi za recikliranje iz nacionalne strategije za kružno gospodarstvo. Prethodno navedena ulaganja (a-d) moraju biti u skladu s odredbama Nacionalnog plana gospodarenja otpadom, planova gospodarenja otpadom okruga i komunalnim planom gospodarenja otpadom Bukurešta, kako je primjenjivo. Očekuje se da se tom mjerom ne nanosi znatna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i olakšavajuće korake utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). Konkretno, vozila kupljena u okviru ove mjere predstavljaju najbolju dostupnu tehnologiju s ekološkog stajališta. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026. Ulaganje 2. Razvoj infrastrukture za gospodarenje stajskim gnojem i drugim poljoprivrednim otpadom koji se može kompostirati Cilj je ulaganja razvoj sustava za prikupljanje i oporabu gnojiva. Ulaganje se prvenstveno sastoji od uspostave integriranih zajedničkih sustava za oporabu stajskog gnoja, stanica za kompostiranje i opreme za upravljanje kompostom za velike poljoprivredne zajednice, sustava bioplina i kupnje opreme za upravljanje poljoprivrednim kompostom. Cilj je predloženih ulaganja modernizacija infrastrukture, smanjenje emisija amonijaka i metana te smanjenje onečišćenja nitratima. Kao rezultat ulaganja, do 30. lipnja 2026. uspostavit će se i pustiti u rad 254 integrirana sustava za prikupljanje poljoprivrednog otpada koji se može kompostirati. Očekuje se da se tom mjerom ne nanosi znatna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i olakšavajuće korake utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). Konkretno, vozila kupljena u okviru ove mjere predstavljaju najbolju dostupnu tehnologiju s ekološkog stajališta. Ulaganje mora biti u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 30. lipnja 2026.

Ulaganje 3. Razvoj javnog praćenja, kontrole i institucijskih kapaciteta za upravljanje otpadom i sprečavanje zagađenja Cilj je ovog ulaganja opremiti odgovarajuća javna tijela za aktivnosti praćenja, kontrole i izvješćivanja u području gospodarenja otpadom. Ulaganje se provodi u okviru dvaju područja djelovanja: 1. Opremanje 43 povjerenika nacionalne ekološke straže digitalnom opremom (sustav IKT-a, sustavi za skeniranje kamiona, kamere u vozilu i videokamere koje se nose na tijelu, bespilotne letjelice, komunalna vozila) za aktivnosti praćenja i kontrole gospodarenja otpadom (do 31. prosinca 2024.). Kao rezultat toga, nacionalni povjerenici za zaštitu okoliša provode 400 kontrolnih misija s pomoću nove digitalne opreme do 31. prosinca 2025. 2. Kupnja i operacionalizacija 513 komada opreme za kvalitetu zraka, radioaktivnost i praćenje buke za Nacionalnu agenciju za zaštitu okoliša kako bi se osiguralo prikupljanje, prijenos i pohrana podataka te omogućilo izvješćivanje o koncentracijama onečišćujućih tvari u okolišu (do 30. lipnja 2025.). Očekuje se da se tom mjerom ne nanosi znatna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, uzimajući u obzir opis mjere i olakšavajuće korake utvrđene u planu za oporavak i otpornost u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01). Konkretno, vozila kupljena u okviru ove mjere predstavljaju najbolju dostupnu tehnologiju s ekološkog stajališta. Provedba ulaganja mora biti dovršena do 31. prosinca 2025. C.2. Ključne etape, ciljne vrijednosti, pokazatelji i vremenski raspored za praćenje i provedbu programa zajma Redni br. Povezana mjera (reforma ili ulaganje) Ključna etapa / ciljna vrijednost Naziv Kvalitativni pokazatelji (za ključne etape) Kvantitativni pokazatelji (za ciljne vrijednosti) Indikativni vremenski plan dovršetka Opis svake ključne etape i ciljne vrijednosti Mjerna jedinica Osnovna vrijednost Cilj Tromjesečje Godina 43. Reforma 1. Poboljšanje upravljanja otpadom kako bi se ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo Ključna etapa Donošenje nacionalne strategije za kružno gospodarstvo Donošenje nacionalne strategije za kružno gospodarstvo odlukom Vlade Q3 2022. Donošenje nacionalne strategije za kružno gospodarstvo koja će se temeljiti na preporukama projekta Instrumenta za tehničku potporu koji je u tijeku. Strategijom se utvrđuju pravila za cijeli životni ciklus proizvoda i utvrđuju sljedeći ključni elementi: -regulatorne, financijske i informacijske metode i alati za potporu kružnim inicijativama; -utvrđivanje sektora koje treba obuhvatiti; -revizija ekoloških i gospodarskih poticaja za otpad kako bi recikliranje bilo praktičnije od odlaganja na odlagališta i spaljivanja; -smjernice za upotrebu financijskih metoda/alata i metoda upravljanja u odgovarajućim sektorima; -okvir upravljanja za suradnju među dionicima (tijelima, akademskom zajednicom, privatnim sektorom, neprofitnim sektorom i građanima). Nacionalnom strategijom za kružno gospodarstvo učinkovito se doprinosi ciljevima EU-a u pogledu recikliranja otpada, posebno u pogledu recikliranja komunalnog otpada i smanjenja visokih stopa odlaganja otpada na odlagališta. 44. Reforma 1. Poboljšanje upravljanja otpadom kako bi se ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo Ključna etapa Donošenje akcijskog plana za nacionalnu strategiju za kružno gospodarstvo Donošenje akcijskog plana za nacionalnu strategiju kružnog gospodarstva odlukom Vlade Rumunjske Q3 2023. Akcijskim planom definiraju se ključni provedbeni koraci strategije donesene u okviru ključne etape 43, nadležna tijela i obvezujući vremenski okvir za utvrđene mjere na temelju preporuka stručnjaka koje treba izraditi u okviru projekta Instrumenta za tehničku potporu. Plan uključuje odgovarajući sustav praćenja provedbe i korektivne alate kako bi se osiguralo ostvarenje planiranih ključnih mjera. 45. Reforma 1. Poboljšanje upravljanja otpadom kako bi se ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo Ključna etapa Provedba mjera nacionalne strategije i akcijskog plana za kružno gospodarstvo dodijeljenih javnim tijelima Provedba mjera nacionalne strategije i akcijskog plana za kružno gospodarstvo dodijeljenih javnim tijelima Q1 2026. Dovršetak provedbe svih mjera predviđenih Nacionalnom strategijom i akcijskim planom za kružno gospodarstvo i dodijeljenih javnim tijelima. 46. Reforma 1. Poboljšanje upravljanja otpadom kako bi se ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo Ključna etapa Stupanje na snagu zakonodavnih akata potrebnih za operacionalizaciju jedinstvenog gospodarenja otpadom u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom Odredba zakona o stupanju na snagu zakonodavnih akata za praksu gospodarenja otpadom Q3 2022. Stupanje na snagu zakonodavnih akata potrebnih za konsolidaciju usklađenog gospodarenja otpadom u Rumunjskoj, posebno mjerama upravljanja komunalnim otpadom u Nacionalnom planu gospodarenja otpadom, kako bi se ostvarili ciljevi gospodarenja otpadom iz Okvirne direktive EU-a o otpadu. Sljedeći zakonodavni akti stupaju na snagu: 1. Pravilnik o režimu gospodarenja otpadom koji regulira proširenu odgovornost proizvođača u skladu s Okvirnom direktivom o otpadu. Pravilnikom se uvode i stroge kazne za odvraćanje od nezakonitog odlaganja otpada, odlaganja otpada i spaljivanja na otvorenom. 2. Pravilnik o izmjeni Zakona 101/2006 (Zakon o sanitarnim uvjetima). 3. Izmjena Uredbe br. 109/2007 Nacionalnog regulatornog tijela za javne komunalne usluge u Zajednici (ANRSC) o metodologiji sanitarnih tarifa. Pravilnikom (br. 2) i izmijenjenim Nalogom ANRSC-a (br. 3) uređuju se: -potpuna operacionalizacija ekonomskih instrumenata (platite koliko bacite, porez na odlagališta i proširena odgovornost proizvođača); -uloga nacionalnog regulatornog tijela za javne komunalne usluge zajednice kao nacionalnog regulatornog tijela za politiku naknada za komunalni otpad; -financijske odgovornosti udruga za razvoj među zajednicama u pogledu projekata integriranih sustava gospodarenja otpadom. 47. Reforma 1. Poboljšanje upravljanja otpadom kako bi se ubrzao prelazak na kružno gospodarstvo Ciljna vrijednost Doprinos od 4,5 % nacionalnom cilju recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu od 50 % do 2025. Doprinos od 4,5 % nacionalnom cilju recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu od 50 % 45,5 50 Q2 2026. Doprinos od 4,5 postotnih bodova ulaganjima Nacionalnog plana za oporavak i otpornost u gospodarenje komunalnim otpadom nacionalnom cilju recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu komunalnog otpada od 50 % koji treba ostvariti do 2025. (kako je definirano u Okvirnoj direktivi o otpadu (2008/98/EZ izmijenjena Direktivom (EU) 2018/851) i Odluci Komisije 2011/753/EU od 18. studenoga 2011. o utvrđivanju pravila i metoda izračuna za provjeru usklađenosti s ciljevima utvrđenima u članku 11. stavku 2. Direktive 2008/98/EZ). Doprinos se izračunava na temelju količina komunalnog otpada koji se mora reciklirati 2025. iz infrastrukture koji se podupire nacionalnim planom za oporavak i otpornost, Doprinos se izračunava u odnosu na nacionalni cilj recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu od 50 % utvrđen za 2025. 48. Ulaganje 1.a Uspostava centara za dobrovoljno prikupljanje Ciljna vrijednost Uspostavljeni su i operativni centri za dobrovoljno prikupljanje Broj 0 250 Q3 2024. Uspostavljeno je i operativno najmanje 250 dobrovoljnih sabirnih centara u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom/planovima gospodarenja državnim otpadom i općinskim planovima gospodarenja otpadom u Bukureštu. Predviđeno je da centri za dobrovoljno prikupljanje služe zajednicama s otprilike 50 000 stanovnika. Centri se nalaze na granici ili izvan teritorijalne upravne jedinice. Centri osiguravaju odvojeno prikupljanje otpada iz kućanstava koji se ne može prikupiti u sustavu od vrata do vrata, odnosno otpada koji se može reciklirati i biootpada koji se ne može skupljati u pojedinačnim kantama, kao i posebnih vrsta otpada (krupni otpad, otpadna električna i elektronička oprema, rabljene baterije, opasni otpad, građevinski otpad i otpad od rušenja). Kako bi se osiguralo da je mjera u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01), vozila kupljena u okviru ove mjere moraju biti najbolja dostupna tehnologija sa stajališta zaštite okoliša. 49. Ulaganje 1.a Uspostava centara za dobrovoljno prikupljanje Ciljna vrijednost Uspostavljeni su i operativni centri za dobrovoljno prikupljanje Broj 250 565 Q2 2026. Uspostavljeno je i operativno 565 dobrovoljnih sabirnih centara u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom/planovima gospodarenja državnim otpadom i općinskim planovima gospodarenja otpadom u Bukureštu. Predviđeno je da centri za dobrovoljno prikupljanje služe zajednicama s otprilike 50 000 stanovnika. Centri se nalaze na granici ili izvan teritorijalne upravne jedinice. Centri osiguravaju odvojeno prikupljanje otpada iz kućanstava koji se ne može prikupiti u sustavu od vrata do vrata, odnosno otpada koji se može reciklirati i biootpada koji se ne može skupljati u pojedinačnim kantama, kao i posebnih vrsta otpada (krupni otpad, otpadna električna i elektronička oprema, rabljene baterije, opasni otpad, građevinski otpad i otpad od rušenja). 50. Ulaganje 1.b Izgradnja digitaliziranih ekoloških otoka za odvojeno prikupljanje otpada na lokalnoj razini Ciljna vrijednost Digitalizirani ekološki otoci za odvojeno prikupljanje otpada uspostavljeni su i operativni Broj 0 7 000 Q4 2024. Uspostavljeno je i operativno najmanje 7 000 digitaliziranih ekootoka za odvojeno prikupljanje otpada, u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom/državnim planovima gospodarenja otpadom i općinskim planom gospodarenja otpadom u Bukureštu. Digitalizirani ekološki otoci služe stambenim blokovima unutar lokaliteta. Prednost se daje zajednicama s najvećim potrebama u odnosu na planove gospodarenja otpadom na određenom području/nacionalni plan gospodarenja otpadom; riječ je o dopuni ulaganjima u okviru kohezijske politike na temelju sljedećih kriterija: -kapacitet za stvaranje otpada u odnosu na veličinu mjesta (općine I. ranga, općine i gradovi II. ranga); -trenutačna niska razina odvojenog prikupljanja otpada; -raspoloživost postojećih postrojenja za obradu otpada. Digitalizirani ekološki otoci osiguravaju odvojeno prikupljanje otpada iz kućanstava, uglavnom u blokovima, za sljedeće tokove otpada koji se odvojeno prikupljaju: papirni i kartonski otpad, plastični otpad, metalni otpad, stakleni otpad, biološki otpad, preostali otpad. Svaki ekološki otok opslužuje najmanje 200 stanovnika. 51. Ulaganje 1.b Izgradnja digitaliziranih ekoloških otoka za odvojeno prikupljanje otpada na lokalnoj razini Ciljna vrijednost Digitalizirani ekološki otoci za odvojeno prikupljanje otpada uspostavljeni su i operativni Broj 7 000 13 752 Q2 2026. Uspostavljeno je i operativno 13 752 digitaliziranih ekootoka za odvojeno prikupljanje otpada, u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom/državnim planovima gospodarenja otpadom i općinskim planom gospodarenja otpadom u Bukureštu. Digitalizirani ekološki otoci služe stambenim blokovima unutar lokaliteta. Prednost se daje zajednicama s najvećim potrebama u odnosu na planove gospodarenja otpadom na određenom području/nacionalni plan gospodarenja otpadom; riječ je o dopuni ulaganjima u okviru kohezijske politike na temelju sljedećih kriterija: -kapacitet za stvaranje otpada u odnosu na veličinu mjesta (općine I. ranga, općine i gradovi II. ranga); -trenutačna niska razina odvojenog prikupljanja otpada; -raspoloživost postojećih postrojenja za obradu otpada. Digitalizirani ekološki otoci osiguravaju odvojeno prikupljanje otpada iz kućanstava, uglavnom u blokovima, za sljedeće tokove otpada koji se odvojeno prikupljaju: papirni i kartonski otpad, plastični otpad, metalni otpad, stakleni otpad, biološki otpad, preostali otpad. Svaki ekološki otok opslužuje najmanje 200 stanovnika. 52. Ulaganje 1.c Integrirani centri za odvojeno prikupljanje za gradske aglomeracije Ciljna vrijednost Integrirani centri za prikupljanje otpada uspostavljeni i u funkciji u gradskim aglomeracijama Broj 0 7 Q4 2024. Najmanje 7 integriranih centara za prikupljanje otpada koji su uspostavljeni i djeluju u gradskim aglomeracijama, u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom/državnim planovima gospodarenja otpadom i općinskim planom gospodarenja otpadom u Bukureštu. Lokacije osiguravaju pokrivenost najnaseljenijih regija kako slijedi: -Bukurešt (sjeverna strana) i pridružena regija Ilfov; -Bukurešt (južna strana) i pridružena regija Ilfov; -Constanta; -Galati i Braila; -Iasi; -Bacau; -Craiova; -Ploiesti; -Temišvar; -Cluj-Napoca; -Sibiu; -Brasov; -Baia Mare; -Targu Mures; -Buzau. Centri osiguravaju odvojeno prikupljanje otpada iz kućanstava koji se ne može prikupiti u sustavu od vrata do vrata, odnosno otpada koji se može reciklirati i biootpada koji se ne može skupljati u pojedinačnim kantama, kao i posebnih vrsta otpada (krupni otpad, otpadna električna i elektronička oprema, rabljene baterije, opasni otpad, građevinski otpad i otpad od rušenja). Kako bi se osiguralo da je mjera u skladu s Tehničkim smjernicama o nenanošenju bitne štete (2021/C58/01), vozila kupljena u okviru ove mjere moraju biti najbolja dostupna tehnologija sa stajališta zaštite okoliša. 53. Ulaganje 1.c Integrirani centri za odvojeno prikupljanje za gradske aglomeracije Ciljna vrijednost Integrirani centri za prikupljanje otpada uspostavljeni i u funkciji u gradskim aglomeracijama Broj 7 15 Q2 2026. Najmanje 8 dodatnih integriranih centara za prikupljanje otpada osniva se i djeluje u gradskim aglomeracijama, u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom/državnim planovima gospodarenja otpadom i općinskim planom gospodarenja otpadom u Bukureštu. Lokacije osiguravaju pokrivenost najnaseljenijih regija kako slijedi: -Bukurešt (sjeverna strana) i pridružena regija Ilfov; -Bukurešt (južna strana) i pridružena regija Ilfov; -Constanta; -Galati i Braila; -Iasi; -Bacau; -Craiova; -Ploiesti; -Temišvar; -Cluj-Napoca; -Sibiu; -Brasov; -Baia Mare; -Targu Mures; -Buzau. Centri osiguravaju odvojeno prikupljanje otpada iz kućanstava koji se ne može prikupiti u sustavu od vrata do vrata, odnosno otpada koji se može reciklirati i biootpada koji se ne može skupljati u pojedinačnim kantama, kao i posebnih vrsta otpada (krupni otpad, otpadna električna i elektronička oprema, rabljene baterije, opasni otpad, građevinski otpad i otpad od rušenja). 54. Ulaganje 1.d Izgradnja postrojenja za recikliranje otpada kako bi se ispunili ciljevi recikliranja iz paketa za kružno gospodarstvo Ciljna vrijednost Izgrađena su i u pogonu postrojenja za recikliranje otpada Broj 0 26 Q2 2026. Izgradit će se i staviti u pogon 26 postrojenja za recikliranje otpada kako bi se ispunili ciljevi za recikliranje iz Nacionalne strategije za kružno gospodarstvo i u skladu s Nacionalnim planom gospodarenja otpadom/planom gospodarenja otpadom za zemlje i općinskim planom gospodarenja otpadom u Bukureštu. Po