HR Službeni list Europske unije C 173/45

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora – „Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Novi program vještina za Europu – Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti”

[COM(2016) 381 final]

„Prijedlog preporuke Vijeća o uspostavi Jamstva za vještine”

[COM(2016) 382 final – 2016/0179 (NLE)]

„Prijedlog preporuke Vijeća o europskom kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje”

[COM(2016) 383 final – 2016/0180 (NLE)]

„Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2241/2004/EZ”

[COM(2016) 625 final – 2016/0304 (COD)]

„Usavršavanje vještina osoba na tržištu rada”

[razmatračko mišljenje (malteško predsjedništvo)]

(2017/C 173/09)

Izvjestiteljica: Indrė VAREIKYTĖ Suizvjestiteljica: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Zahtjev za savjetovanje: Europski parlament, 6.10.2016. Europska komisija, 17.2.2017. Vijeće Europske unije, 21.10.2016. Malteško predsjedništvo, 16.9.2016. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 3.2.2017. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 22.2.2017. Plenarno zasjedanje br.: 523 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 196/0/6

1. Zaključci i preporuke

1.1. Odbor pozdravlja Novi program vještina za Europu koji je predložila Komisija i smatra ga pozitivnim korakom prema boljem usklađivanju vještina potrebnih za pojedince, tržište rada i društva. EGSO također smatra da će bolja usklađenost vještina olakšati kvalificiranoj i stručnoj radnoj snazi pristup tržištu rada.

1.2. Razumljivo je da su novi program i njegove inicijative usmjereni na rješavanje trenutačnih problema, uglavnom izmjenama postojećih alata i mjera kako bi se unaprijedila njihova primjena i djelovanje. Međutim, postoji potreba za uvođenjem inovativnijih rješenja u područjima obrazovanja i razvoja vještina jer je Europi potrebna istinska promjena paradigme u pogledu ciljeva i funkcioniranja obrazovnog sektora i razumijevanja njegova položaja i uloge u društvu.

1.3. EGSO ističe da se povećanje sudjelovanja na tržištu rada, ispunjavanje potreba promjenjivih, nesigurnih i složenih tržišta rada te borba protiv siromaštva, nejednakosti i diskriminacije u EU-u ne mogu postići na odgovarajući način bez uzimanja u obzir povezane socijalne i rodne perspektive.

1.4. Odbor traži od Komisije da bolje sagleda funkcioniranje i međusobne odnose cjelokupnog obrazovnog sustava, sustava osposobljavanja, rada i socijalnog sustava te njihovih pojedinačnih mjera, osobito u pogledu pitanja povezanih s višim razinama obrazovanja, uloge cjeloživotnog učenja, prekogranične mobilnosti, poduzetničkog duha, kreativnosti, inovativnosti te socijalnih i međukulturnih vještina.

1.5. EGSO bi također želio vidjeti izravnije poveznice novog programa s europskim semestrom i strategijom Europa 2020., posebice u pogledu njihovih ciljeva obrazovanja i zapošljavanja, te imati uvid u ulogu Novog programa vještina u odnosu na Program do 2030., strategiju za jedinstveno digitalno tržište, strategiju za kružno gospodarstvo, strateško djelovanje u pogledu ravnopravnosti spolova za razdoblje od 2016. do 2019., stup socijalnih prava i ciljeve održivog razvoja.

1.6. Odbor izražava žaljenje zbog nedostatka određenih mjera u novom programu u pogledu ključne uloge neformalnih i informalnih igara za učenje u pripremi mladih za život. Osim toga, poduzetništvo u širem smislu (tj. u smislu inicijative) nije istaknuto u novom programu kao životna vještina korisna svim pojedincima. S tim u vezi, Komisija također treba posvetiti posebnu pažnju specifičnim potrebama u pogledu vještine za slobodna zanimanja (1).

1.7. EGSO ne može prihvatiti činjenicu da nema novog financijskog plana predviđenog za novi program i čvrsto vjeruje da ni najbolja moguća uporaba postojećih programa financiranja neće biti dovoljna za podupiranje ciljeva novog programa. Nadalje, predloženi izvori financiranja za Program, odnosno ESF i Erasmus+, već se planiraju i raspodjeljuju na nacionalnoj razini te je stoga njihova uporaba za potrebe provedbe Programa još više nesigurna.

1.8. Odbor cijeni snažno usmjerenje na dijalog sa socijalnim partnerima i poduzetnicima u okviru Programa i potiče daljnje jačanje takvog dijaloga, dijaloga s relevantnim organizacijama civilnog društva i organizacijama koje rade izravno s korisnicima i mogu doprijeti do ranjivih osoba.

1.9. EGSO smatra da će predloženo Jamstvo za vještine dovesti do osjetne razlike samo ako se izvuku pouke iz provedbe Jamstva za mlade.

1.10. Razvoj vještina u digitalnom dobu odvija se u kontekstu brzih promjena i katkad promjena koje uzrokuju poremećaje, pri čemu može doći do temeljite promjene poslovnih modela. Stoga EGSO smatra da pomaganje pojedincima da steknu tek minimalan skup vještina nije dovoljno i da je ključno zajamčiti da Jamstvo za vještine postane siguran put koji će osobama pomoći te ih potaknuti da ostvare daljnji napredak sve do najviše razine vještina. EGSO traži da se osiguraju mogućnosti za povećanje financiranja, kao što su javna i privatna ulaganja, koja su potrebna za osiguranje brzog pružanja usluga razvoja vještina. Također je potrebno ispitati instrumente koji se koriste u nekim državama članicama EU-a, kao što su kolektivni ugovori za plaćeni dopust za stručno osposobljavanje.

1.11. Istodobno je važno istaknuti da se poboljšanjem pojedinačnih vještina neće postići željeni učinak zapošljivosti bez daljnjeg razvijanja usko povezanih pratećih socijalnih, gospodarskih i rodnih politika.

1.12. EGSO smatra da bi daljnji napori za razvoj Europskog kvalifikacijskog okvira (EQF) trebali biti usmjereni na jačanje suradnje između država članica i svih dionika, važnost priznavanja vještina i kvalifikacija za daljnje obrazovanje, vrednovanje vještina stečenih neformalnim i informalnim učenjem, s posebnim naglaskom na transverzalne vještine. Nadalje, u cilju postizanja visokog stupnja vještina važno je poboljšati neformalno i informalno učenje tako da ih se bez prepreka uklopi u postojeći formalni sustav obrazovanja i osposobljavanja na način prihvatljiv svim relevantnim dionicima.

1.13. Ključno je osigurati da pokušaj nadogradnje EQF-a ne postane previše opterećujuć i birokratski te postići veću dosljednost između instrumenata uspostave razina kvalifikacija EU-a, odnosno EQF-a, ECVET-a i EQAVET-a. ESCO bi trebao podržati razvoj EQF-a i njegovu uporabu, no ključno je dovršiti postupke upućivanja kako bi ESCO mogao pridonositi.

1.14. EGSO snažno podupire novi okvir za Europass, osobito promjenu uporabe Europassa kao instrumenta koji se temelji na dokumentima u platformu koja se temelji na uslugama. Smatra da transparentnost, upotrebljivost, pristupačnost i učinkovitost trebaju biti glavni pokretači u njegovu razvoju. Ključno je zajamčiti pristupačnost obnovljenog okvira za Europass osobama s invaliditetom.

1.15. Međutim, EGSO je suzdržan kad je riječ o tome je li etično upotrebljavati sredstva programa Erasmus+ kao početni izvor financiranja. Komisija bi istodobno trebala realističnije preispitati posljedice za proračun, osobito u pogledu financijskih posljedica za države članice i posljedica za proračun prouzročenih širenjem novog okvira Europassa u javnosti.

2. Pregled prijedloga Komisije

2.1. Komisija je usvojila Novi program vještina za Europu kojim se nastoji zajamčiti da osobe već od djetinjstva razvijaju širok skup vještina te što bolje iskoristiti ljudski kapital Europe, što bi trebalo potaknuti zapošljivost, konkurentnost i rast u Europi.

2.2. Komisija procjenjuje da 70 milijuna Europljana nema dovoljno razvijene vještine čitanja i pisanja, ima loše matematičke vještine, a više od 20 % njih ne zna raditi na računalu (2), zbog čega im prijete nezaposlenost, siromaštvo i socijalna isključenost. S druge strane, više od 30 % visokokvalificiranih mladih ljudi radi poslove koji nisu u skladu s njihovim talentima i težnjama, a 40 % europskih poslodavaca izjavljuje da ne može pronaći ljude s odgovarajućim vještinama za rast i inovacije. Istodobno premalo ljudi ima poduzetnički duh i kompetencije za pokretanje vlastitih poduzeća te za daljnje prilagođavanje promjenjivim zahtjevima tržišta rada.

2.3. Komisija smatra da su povećanje razina vještina, promicanje transverzalnih vještina i pronalaženje načina da se bolje predvide potrebe tržišta rada, među ostalim i putem dijaloga s industrijskim sektorom, ključni za poboljšanje prilika koje se osobama nude i podupiranje poštenog, uključivog i održivog rasta te povezanih društava. Kako bi pridonijela rješavanju izazova u pogledu vještina, Komisija predlaže deset inicijativa koje bi se provodile u sljedeće dvije godine: — jamstvo za vještine kojim bi se niskokvalificiranim odraslim osobama pomoglo da steknu minimalnu razinu pismenosti, matematičkih i digitalnih vještina i napreduju prema stjecanju srednjoškolskih kvalifikacija, — revizija europskoga kvalifikacijskog okvira radi boljeg razumijevanja kvalifikacija i bolje uporabe svih dostupnih vještina na europskom tržištu rada, — „Koalicija za digitalne vještine i radna mjesta” koja će povezati države članice i dionike iz industrije, obrazovanja i zapošljavanja kako bi se povećao talentirani kadar iz digitalnog sektora i zajamčile odgovarajuće digitalne vještine pojedinaca i radne snage u Europi, — „Plan za sektorsku suradnju u području vještina” za bolje prikupljanje informacija o vještinama i uklanjanje problema pomanjkanja vještina u određenim gospodarskim sektorima, — „Alat za profiliranje vještina državljana trećih zemalja” kako bi se poduprlo rano utvrđivanje i profiliranje vještina i kvalifikacija tražitelja azila, izbjeglica i drugih migranata, — revizija okvira za Europass kako bi se ponudili bolji i jednostavniji alati za predstavljanje vještina i dobivanje korisnih informacija u stvarnom vremenu o potrebnim vještinama i trendovima koje tada mogu pomoći osobama pri donošenju odluka o karijeri i osposobljavanju, — ostvarivanje cilja da strukovno obrazovanje i osposobljavanje (VET) bude prvi izbor povećanjem mogućnosti za učenike uključene u strukovno obrazovanje i osposobljavanje da uče kroz praksu te poboljšanjem vidljivosti dobrih rezultata koje je strukovno obrazovanje i osposobljavanje ostvarilo na tržištu rada, — revizija Preporuke o ključnim kompetencijama kako bi se većem broju ljudi pomoglo u stjecanju osnovnih vještina koje su potrebne za život i rad u 21. stoljeću, s posebnim naglaskom na promicanje poduzetničkog duha i inovativnog načina razmišljanja i vještina, — inicijativa o praćenju osoba s visokoškolskim obrazovanjem kako bi se dobile točnije informacije o tome kako te osobe napreduju na tržištu rada, — prijedlog da se dodatno analiziraju i razmijene najbolje prakse o učinkovitom suzbijanju odljeva mozgova.

3. Područje primjene dokumenta

3.1. U ovom je mišljenju EGSO usmjeren na Program i tri inicijative koje su već predložene uz Program: Jamstvo za vještine, reviziju Europskog kvalifikacijskog okvira i reviziju okvira za Europass.

3.2. Odbor također odgovara na zahtjev malteškog predsjedništva Vijeća Europske unije za pružanje razmatračkog mišljenja o temi „Usavršavanje vještina osoba na tržištu rada”. S obzirom na preklapanje opsega i područja primjene, odgovor Odbora na taj zahtjev uključen je u ovo mišljenje i obogaćuje ga proširenjem stajališta Odbora o socijalnoj dimenziji i rodnim aspektima vještina i zapošljivosti.

4. Opće napomene o Programu

4.1. Odbor pozdravlja Novi program vještina za Europu koji je predložila Komisija i smatra ga pozitivnim korakom prema boljem usklađivanju potreba društva i potreba poduzeća za vještinama. Iako je razumljivo da su novi program i njegove inicijative usmjereni na rješavanje trenutačnih problema, uglavnom izmjenama postojećih alata i mjera kako bi se unaprijedila njihova primjena i djelovanje, EGSO naglašava potrebu za uvođenjem inovativnijih rješenja u području obrazovanja i razvoja vještina. Mnoge države članice i države EGP-a već primjenjuju razne inovativne pristupe, no oni se ne nadziru ni spominju u Programu, a još manje promiču u državama članicama.

4.2. EGSO je duboko uvjeren, a njegovo stajalište potvrđuje i relativno slab utjecaj cjelokupnih mjera EU-a (3) u obrazovnom sektoru i sektoru zapošljavanja mladih od 2009., da je sada pravo vrijeme za istinsku promjenu paradigme u pogledu ciljeva i funkcioniranja obrazovnog sektora i sektora osposobljavanja, pri čemu će se uzeti u obzir svi njegovi formalni, neformalni i informalni aspekti, razumjeti njegov položaj i uloga u društvu i prepoznati obrazovanje kao čimbenik produktivnosti. Snažniji naglasak na ulaganje u ljudski razvoj ključan je za budućnost Europe i stoga bi novi program trebao pružiti ne samo djelomična rješenja za postojeće nejednakosti na tržištu rada, nego mjere za osnaživanje svakog pojedinca u EU-u da postane bolji, kvalificiraniji i fleksibilniji u odabiru gospodarskih aktivnosti.

4.3. Podizanje razine i usklađivanje vještina te prekvalifikacija i stalno stručno usavršavanje iznimno su važni za socijalni i politički angažman Europske unije u cilju povećanja sudjelovanja na tržištu rada i ispunjavanja potreba promjenjivih tržišta rada te borbe protiv siromaštva, nejednakosti i diskriminacije u EU-u. Ta se pitanja ne mogu riješiti na odgovarajući način bez uzimanja u obzir povezane socijalne i rodne perspektive. Međutim, Odbor izražava žaljenje zbog toga što je Program usmjeren na vještine i zapošljivost općenito i što se u njemu ne navode određene mjere za angažiranje potencijala pojedinaca koji rade na nepuno radno vrijeme i imaju nesigurna radna mjesta, ekonomski neaktivnih žena, starijih građana i osoba s invaliditetom koji bi mogli znatno pridonositi razvoju i rastu EU-a.

4.4. EGSO smatra da su glavne značajke rodno uvjetovanih razlika (4) u pogledu razvoja vještina izostavljene u fazi planiranja Programa. Neke od njih su: pritisak na žene da preuzmu uloge povezane s pružanjem skrbi i usklade poslovni i privatni život, diskriminacija, stereotipizacija, veći udio žena u nestandardnim zaposlenjima, ograničen izbor zanimanja u radu na nepuno radno vrijeme (što dovodi do rizika od preobrazovanosti, osobito u slučajevima prelaska na posao „nižeg stupnja”) i područjima obrazovanja u kojima su žene i muškarci u velikoj mjeri zastupljeni zbog čega postoji veća vjerojatnost da će biti izloženi preobrazovanosti na tržištu rada.

4.5. Program je snažno usmjeren na pružanje minimalnog skupa vještina i razvoj niske i srednje razine vještina, no Odbor primjećuje nedostatak šireg stajališta Komisije o funkcioniranju i međusobnom utjecaju cjelokupnog obrazovnog sustava, sustava rada i socijalnog sustava te njihovih pojedinačnih mjera. U takvom ograničenom stajalištu zanemaruju se, među ostalim, jednako važna pitanja viših razina obrazovanja i osposobljavanja te uloga cjeloživotnog učenja, prekogranične mobilnosti, poduzetništva, kreativnosti, inovativnosti, socijalnih vještina i međukulturnog obrazovanja. U tom pogledu, Komisija također treba posvetiti posebnu pažnju specifičnim potrebama za vještine za slobodna zanimanja (5).

4.6. Stoga EGSO poziva Komisiju da usvoji koordiniran i dosljedan pristup inicijativama u okviru svojih politika, osobito ako obuhvaćaju razvoj vještina. Ne postoji dovoljno učinkovita koordinacija između istodobnih, usko povezanih inicijativa koje su pojedinačne Glavne uprave predložile. Bolja koordinacija značajno bi povećala učinkovitost i utjecaj takvih mjera.

4.7. Budući da razvoj vještina ima ključan utjecaj na gospodarski rast te u cilju osiguranja stvarnog utjecaja, Odbor bi također želio vidjeti izravnije poveznice novog programa s europskim semestrom (posebice u pogledu preporuka po pojedinačnim državama članicama) i strategijom Europa 2020. To se posebice odnosi na njihove ciljeve obrazovanja i zapošljavanja te na ulogu Programa u odnosu na Program 2030., strategiju za jedinstveno digitalno tržište, strategiju za kružno gospodarstvo, strateško djelovanje u pogledu ravnopravnosti spolova za razdoblje od 2016. do 2019., stup socijalnih prava (posebice predložene modele referentnih vrijednosti) i ciljeve održivog razvoja. Uspostavljanje takvih poveznica ojačalo bi položaj Programa među dugoročnim ciljevima i sveobuhvatnim okvirima politika EU-a te tako zajamčilo njegov status strateške inicijative.

4.8. Odbor priznaje da je učinkovito usklađivanje vještina ključno jer je neodrživo da je 30 % mladih Europljana prekvalificirano za svoje poslove u pogledu stečenih formalnih kvalifikacija, a istodobno 40 % poslodavaca izvještava o nedostatku zaposlenika s potrebnim vještinama. Međutim, od iznimne je važnosti ujednačiti usklađivanje vještina sa stvaranjem kvalitetnih radnih mjesta i istaknuti važnost prekogranične mobilnosti kao metode usklađivanja vještina kako bi se postiglo potpuno funkcionalno i učinkovito društvo.

4.9. U novom programu naglašava se važnost uključivanja i usvajanja vještina potrebnih za zapošljavanje. Nadalje, s obzirom na to da je usmjeren uglavnom na potrebe industrije, EGSO smatra da bi se trebao više usmjeriti na vještine koje su od šire važnosti za društvo. Te su vještine također od šire važnosti za pojedince i društvo, kao što su transverzalne, prenosive i meke vještine (npr. kritičko i kreativno razmišljanje, socijalne, građanske i kulturne kompetencije) (6). Odbor također izražava žaljenje zbog toga što poduzetništvo (u širem smislu, tj. u smislu inicijative) nije istaknuto u novom Programu kao životna vještina korisna svim pojedincima.

4.10. Nadalje, EGSO ponovno ističe propuštenu priliku u vrijednosti od više milijardi eura zbog nedostatka potpore za žensko poduzetništvo (7). Žene poduzetnice stvaraju radna mjesta, inovacije i nove vještine u svim sektorima industrije. Osim toga, proaktivne su u socijalnom poduzetništvu, poboljšanju i promicanju inovacija u zajednici i socijalnih inovacija (8).

4.11. EGSO uviđa da je ključno zajamčiti da svi mladi ljudi imaju osnovne vještine, no izražava žaljenje zbog toga što u novom Programu nedostaju određene mjere u pogledu ključne uloge koju neformalno i informalno učenje ima u pripremanju mladih za život. Vještine i kompetencije stečene izvan okvira formalnog obrazovanja i osposobljavanja daju mladima priliku da se zaposle te pridonesu širem društvu i zauzmu svoje mjesto u njemu. Većina komunikacijskih, kulturnih, upravljačkih i osobnih vještina koje poslodavci traže usvaja se neformalnim i informalnim učenjem, a takve se kompetencije moraju vrednovati i priznavati (9).

4.12. Uzimajući u obzir prioritet financijskih ulaganja u obrazovne discipline koje se smatraju važnijima za poticanje nacionalnih gospodarstava, Odbor vjeruje da novi Program ne bi trebao poticati vlade da povlače obveze preuzete Izjavom iz Bukurešta o Bolonjskom procesu u pogledu osiguranja odgovarajućeg financiranja visokog obrazovanja. Takve podjele mogu ugroziti ostala područja obrazovanja i ograničiti opći pristup obrazovanju i opće vještine.

4.13. Radi daljnjeg olakšavanja uključivanja mladih u današnje tržište rada, države članice trebale bi se također ponovno okrenuti strateškom okviru za europsku suradnju u obrazovanju i osposobljavanju (ET 2020.) koji se temelji na Programu iz Osla iz 2006. g., koji je i danas vrlo relevantan. Bez daljnjeg napretka u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (vještine STEM) i praktičnih vještina, bit će teško poboljšati strukovno obrazovanje i osposobljavanje (VET) te pripravništvo.

4.14. EGSO ističe da su nacionalni obrazovni sustavi najodgovorniji za učinkovitost i dobro funkcioniranje obrazovanja i osposobljavanja. Dakle, jamčenje minimalnih razina osnovnih vještina odgovornost je vlada država članica. Stoga je ključno da Komisija preispita hoće li se u novom programu dopustiti odobrenje i promicanje potrebnih promjena na nacionalnoj razini i uistinu pomoći državama članicama da bolje iskoriste postojeća sredstva. Bez obzira na to važno je poduprijeti nacionalni mehanizam za savjetovanje između vlada i dionika u cilju jačanja socijalnog dijaloga, poticanja suradnje, osiguranja učinkovite raspodjele najboljih praksi i brzog prikupljanja povratnih informacija i relevantnih podataka.

4.15. Međutim, Odbor izražava zabrinutost zbog mogućeg gubitka vrijednosti predloženih inicijativa, uzimajući u obzir da su europske zemlje zapravo još uvijek u krizi. Proračunski rezovi, osobito u pogledu sredstava namijenjenih obrazovanju i osposobljavanju mogu otežati ujednačavanje nejednakih polaznih točaka mladih ljudi i promicanje visokokvalitetnog cjeloživotnog obrazovanja i osposobljavanja za sve.

4.16. EGSO ne može prihvatiti činjenicu da nije donesen novi model financiranja kao potpora Programu. Predlaže da se Program uklopi u poticajni makroekonomski okvir u kojemu se ulaganje u vještine i sposobnosti ljudi ne smatra troškom, nego ulaganjem koje će s vremenom donijeti pozitivne učinke.

4.17. EGSO čvrsto vjeruje da ni najbolja moguća uporaba postojećih programa financiranja neće biti dovoljna za podupiranje ciljeva novog programa. Osim potencijalnih promjena tijekom ocjene stanja sredinom provedbenog razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020. predviđenih u dokumentu, bit će potrebno i dodatno financiranje. EGSO također potiče države članice da povećaju izdatke u vezi s obrazovanjem i zajamče da se oni učinkovito troše. Smatra da doprinos država članica u pokrivanju izdataka u vezi s obrazovanjem i osposobljavanjem ne treba biti uključen u okvir koji se upotrebljava za izračun njihovog proračunskog deficita.

4.18. Nadalje, Odbor ističe da se predloženi izvori financiranja za Program, odnosno ESF i Erasmus+, već planiraju i raspodjeljuju na nacionalnoj razini, zbog čega je njihova uporaba za potrebe provedbe Programa još više nesigurna.

4.19. Odbor cijeni snažnu usmjerenost novog Programa na dijalog i konzultacije sa socijalnim partnerima i poduzećima te potiče daljnje jačanje takvog dijaloga kako bi se poboljšalo usklađivanje vještina i osigurao bolji pristup stručnih radnika tržištu rada, u okviru „Novog početka za socijalni dijalog” (10) kao i unutar država članica. Također je ključno prepoznati i podupirati ulogu organizacija civilnog društva zbog njihova bogatog iskustva pružanja usluga u okvirima socijalnih poduzeća i spremnosti na pružanje vještina socijalnog poduzetništva koje su sastavni dio Programa. Osim toga, u dijalog je važno uključiti stručna predstavnička tijela, posebice u pogledu poticanja poduzetništva i poduzetničkih vještina.

4.20. EGSO također naglašava potrebu za većim naglaskom na ciljanim mjerama radi dopiranja do skupina u nepovoljnijem položaju, uključujući osobe s invaliditetom. To podrazumijeva prikupljanje podataka na nacionalnoj razini radi procjene učinka trenutačnih mjera na ciljane skupine i jamčenje da su usvojene mjere prilagođene posebnim potrebama osoba koje stječu znanja u smislu pristupa, trajanja i provedbe. To obuhvaća suradnju s donositeljima odluka, organizacijama i udruženjima koji rade izravno s mogućim korisnicima. Neka od tih udruženja prilično su mala, što ih koči u pristupu bespovratnim sredstvima EU-a. Stoga je potrebno naći rješenja koja će im olakšati pristup takvoj financijskoj potpori.

5. O Prijedlogu o uspostavi Jamstva za vještine

5.1. EGSO smatra da će predloženo Jamstvo za vještine dovesti do osjetne razlike samo ako se izvuku pouke iz provedbe Jamstva za mlade (odnosno ako se izbjegnu preklapanja i osigura veća dosljednost). Točnije, Jamstvo za vještine trebalo bi težiti da se zajamči brža provedba, imati integriran pristup s pratećim socijalnim uslugama, biti otvorenije za partnerstva s poduzetnicima, socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva te biti fleksibilnije kako bi obuhvatilo korisnike s posebnim integracijskim potrebama. Jamstvo za vještine treba se smatrati mjerom intervencije s dodanom vrijednošću, a ne tek mjerom za stvaranje radnih mjesta.

5.2. Odbor je prethodno istaknuo (11) da se vještine u digitalnom dobu razvijaju u kontekstu brzih promjena i katkad promjena koje uzrokuju poremećaje, pri čemu može doći do temeljite promjene poslovnih modela. Neki od učinaka digitalizacije na zapošljavanje već su vidljivi, a razne procjene upućuju na opasnost od zamjene približno 50 % današnjih radnih mjesta koja zahtijevaju srednje kvalifikacije digitalnom tehnologijom u sljedećih dvadeset godina te da će u budućnosti sveobuhvatne mjere prekvalifikacije biti potrebne svakih pet godina (12). Stoga je sve važniji kontinuirani pristup prekvalifikaciji i cjeloživotnom učenju te bliski dijalog s poduzećima, socijalnim partnerima i dionicima. EGSO traži da se osiguraju mogućnosti za povećanje financiranja, kao što su javna i privatna ulaganja, koja su potrebna za osiguranje brzog pružanja usluga razvoja vještina. Također je potrebno ispitati instrumente koji se koriste u nekim državama članicama EU-a, kao što su kolektivni ugovori za plaćeni dopust za stručno osposobljavanje.

5.3. Stoga EGSO smatra da pomaganje pojedincima da steknu samo minimalan skup vještina nije dovoljno i da je ključno zajamčiti da Jamstvo za vještine postane siguran put koji će osobama pomoći da ostvare daljnji napredak sve do najviše razine vještina. Cilj Jamstva ne treba biti samo poboljšanje osnovnih vještina, već i omogućavanje napretka prema višim kvalifikacijama i širem skupu vještina. U suprotnome će ti pojedinci, posebice žene (13) i stariji, ostati nezaposleni ili u okviru zanimanja koja zahtijevaju niske kvalifikacije koja sve više nestaju u digitaliziranom svijetu.

5.4. Istodobno je važno istaknuti da se poboljšanjem pojedinačnih vještina neće postići željeni učinak zapošljivosti bez daljnjeg razvijanja usko povezanih pratećih socijalnih, gospodarskih i rodnih politika. Navedeno se posebice odnosi na politike u pogledu: usluga kojima se jamči ravnoteža između poslovnog i privatnog života, poticanja poduzetništva, usluga potpore samohranim roditeljima u teškoćama, pružanja kvalitativnih, dostupnih i povoljnih cjelodnevnih ustanova za brigu o djeci kao jednom od glavnih pokretača sudjelovanja i žena i muškaraca na tržištu rada i dostupnosti prikladnih usluga brige za stariju populaciju itd (14).

5.5. Odbor naglašava ključnu ulogu socijalnih partnera i njihovih aktivnosti (15) u poboljšanju vještina i razvoju politika. Odbor također smatra da bi se uloga relevantnih organizacija civilnog društva trebala bolje promicati s obzirom na to da one imaju bogato iskustvo u pogledu mjera za stjecanje vještina za osobe koje trenutačno ne mogu pristupiti tržištu rada. Te se skupine obično odlikuju nižim razinama kvalifikacija i slabije su povezane s ostalim pružateljima vještina kao što su javne službe za zapošljavanje, pružatelji formalnog obrazovanja i osposobljavanja itd. Nadalje, širok raspon korisnika usluga okupljenih oko neprofitnih pružatelja usluga usmjerenih na radnu uključenost, katkad sa složenim potrebama, znači da su organizacije civilnog društva spremne pružiti prilagođene ponude za učenje, što je jedan od triju stupova Jamstva za vještine. Ako će osobe s niskim kvalifikacijama biti glavni cilj Jamstva za vještine, organizacije civilnog društva trebale bi biti prepoznate kao jedan od glavnih sudionika u postupku njegove provedbe.

5.6. EGSO smatra da uloge i odgovornosti u pogledu stjecanja kvalifikacija, drugih prilika i programa dokvalifikacije trebaju biti podijeljene između države, poduzeća, učenika i pružatelja obrazovanja, a aktivnosti trebaju biti izgrađene na uspješnoj suradnji. Međutim, poticaji potrebni kako bi se osiguralo da poslodavci i zaposlenici prihvate i dijele te uloge i odgovornosti u dokvalifikaciji i dalje su nejasni.

6. O Prijedlogu revizije europskoga kvalifikacijskog okvira

6.1. EGSO smatra da bi daljnji razvoj EQF-a trebao biti usmjeren na jačanje suradnje između država članica, socijalnih partnera i ostalih dionika, čime bi se izgradilo povjerenje u međusobne kvalifikacijske okvire i sustave kvalitete obrazovanja. U skladu s načelom cjeloživotnog učenja važno je voditi računa o važnosti priznavanja vještina i kvalifikacija za daljnje obrazovanje, a ne samo za tržište rada. Formalnim kvalifikacijama moraju se vrednovati vještine stečene neformalnim i informalnim učenjem, posebice u pogledu transverzalnih vještina. Riječ je samo o stjecanju znanja na različite i fleksibilnije načine koji su omogućeni u ključnim načelima ishoda učenja i kvalifikacijskih okvira.

6.2. Iako ESCO ima velik potencijal, valja napomenuti da je i dalje u fazi razvoja te da predstavlja izvor nesigurnosti među državama članicama. ESCO bi trebao podržati razvoj EQF-a i njegovu uporabu, no ključno je dovršiti postupke upućivanja kako bi ESCO mogao pridonositi.

6.3. Odbor se slaže s potrebom za poboljšanjem razumijevanja i usporedivosti različitih kvalifikacija. Stoga je i te kako dobrodošao naglasak predložene revizije na jačanje transparentnosti i dosljednosti EQF-a. Međutim, ključno je osigurati da pokušaj nadogradnje EQF-a ne postane previše opterećujuć i birokratski.

6.4. EGSO ističe da posebice u cilju postizanja visokog stupnja vještina ima još mnogo nedovršenog posla kako bi se poboljšalo neformalno i informalno učenje tako da ih se bez prepreka uklopi u postojeći formalni sustav obrazovanja i osposobljavanja na način prihvatljiv svim relevantnim dionicima. Trenutačno je takva integracija vrlo ograničena zbog nedostatka zajedničkih prihvaćenih definicija istovjetnosti, niskog međusobnog povjerenja u nacionalni kvalifikacijski okvir i golemih razlika u razinama upućivanja između nacionalnih kvalifikacijskih okvira i EQF-a.

6.5. EGSO također preporučuje osiguranje veće dosljednosti između instrumenata uspostave razina kvalifikacija EU-a, odnosno EQF-a, ECVET-a i EQAVET-a.

7. O Prijedlogu revizije okvira za Europass

7.1. EGSO snažno podupire novi okvir za Europass, osobito promjenu uporabe Europassa kao instrumenta koji se temelji na dokumentima u platformu koja se temelji na uslugama.

7.2. Odbor smatra da bi transparentnost, upotrebljivost, pristupačnost i učinkovitost trebale biti glavni pokretači uspostave europske platforme preko koje pojedinci mogu pristupiti nizu usluga. Ključno je zajamčiti pristupačnost novog okvira za Europass osobama s invaliditetom. Također je važno uzeti u obzir dostupnost informacija u pogledu fizičkog okoliša s obzirom na to da neke vrste invaliditeta mogu utjecati na korištenje IT sustava; u tim slučajevima potrebno je na raspolaganje staviti posebna mjesta za pristupanje i druge alternativne načine pristupanja.

7.3 Međutim, EGSO je suzdržan kad je riječ o tome je li etično upotrebljavati sredstva programa Erasmus+, koja su procijenjena na 2 500 000 EUR, kao početni izvor financiranja za razvoj internetskih usluga za vještine i kvalifikacije. Odbor istodobno poziva Komisiju da realističnije preispita posljedice za proračun s obzirom na to da će države članice biti suočene s financijskim posljedicama zbog povećanog opsega prikupljenih informacija i posljedične potrebe za nadogradnjom svojih alata i kanala za podnošenje podataka.

7.4. Odbor smatra da je također važno ocijeniti kakve će posljedice širenje novog Europassa na javnost imati na proračun s obzirom na to da uspjeh novog okvira ne ovisi samo o općem porastu kvalitete i broja usluga nego i o jasnom porastu broja korisnika.

Bruxelles, 22. veljače 2017. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Georges DASSIS

(1) http://ec.europa.eu/growth/smes/promoting-entrepreneurship/we-work-for/liberal-professions_en

(2) Ta je stopa viša u dobnoj skupini između 55 i 65 godina u kojoj 50 % odraslih osoba nema osnovne vještine u pogledu IKT-a. OECD, Program za međunarodnu procjenu kompetencija odraslih (PIAAC), lipanj 2015.

(3) Npr., Europska komisija, „Pregled obrazovanja i osposobljavanja” 2016., rujan 2016.; Europski centar za politike, „Prema modernizaciji politika za zapošljavanje mladih? Usporedna analiza regionalnih politika u okviru Jamstva za mlade”, rujan 2016.

(4) Međunarodna organizacija rada, „Nerazmjer vještina u Europi”, statistički sažetak, rujan 2014.

(5) http://ec.europa.eu/growth/smes/promoting-entrepreneurship/we-work-for/liberal-professions_en

(6) Mišljenje EGSO-a „Poticanje kreativnosti, poduzetništva i mobilnosti u obrazovanju i osposobljavanju” (SL C 332, 8.10.2015., str. 20.).

(7) Mišljenje EGSO-a „Žene poduzetnice” (SL C 299 od 4.10.2012., str. 24.).

(8) Studija slučaja koja je obuhvatila 10 zemalja o utjecaju ženskog socijalnog poduzetništva u Europi analizirana je u sklopu projekta „WEStart” europskoga ženskog lobija.

(9) Mišljenje EGSO-a „Politike EU-a i volontiranje” (SL C 181 od 21.6.2012., str. 150.).

(10) „Novi početak za socijalni dijalog”, izjava Predsjedništva Vijeća Europske unije, Europske komisije i europskih socijalnih partnera, 27. lipnja 2016.

(11) Mišljenje EGSO-a „Učinci digitalizacije na uslužne djelatnosti i zapošljavanje” (SL C 13, 15.1.2016., str. 161.).

(12) Npr. Bowles, J. The computerisation of European jobs who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?, 2014.; The computerisation of European jobs, Frey, C. M., Osborne, M.; The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?, 2013., Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment, ETLA, 2015.

(13) Plan Europske komisije „Novi početak suočavanja s izazovima u postizanju ravnoteže između poslovnog i privatnog života u zaposlenim obiteljima”, kolovoz 2015.

(14) Mišljenje EGSO-a „Zaposlenost žena u odnosu na rast” (SL C 341 od 21.11.2013., str. 6.).

(15) Zajedničke aktivnosti europskih socijalnih partnera koje su usmjerene na VET i posebno pripravništva, ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje, napore za smanjenje stope ranog napuštanja školovanja i postizanje boljih rezultata učenja.