ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
BLAGOSTANJE

Suradnja s privatnim sektorom

EU je uveo novi pristup uključivanja privatnog sektora kako bi se 2017. ostvario održiv i uključiv razvoj. Konceptom platforme Održivog poslovanja za Afriku (SB4A), povezanim s EIP-om, može se stvoriti forum na kojem privatni sektor može utvrditi ograničenja ulaganja (doprinos SDG-u 8).

Na temelju deset godina intervencija EU je u studenome 2017. donio novu strategiju pomoći za trgovinu, „Postizanje prosperiteta trgovinom i ulaganjima”. Njome se naglasak stavlja na potporu partnerskim zemljama i njihovim industrijama radi prijelaza na proizvode i usluge s većom dodanom vrijednošću i iskorištavanja potencijala intraregionalne trgovine, kao i trgovine s EU-om.

Poljoprivredni rast

Dvije trećine siromašnih u svijetu ovisi o poljoprivredi, a mnoge zemlje u razvoju uvelike ovise o trgovini samo nekolicinom proizvoda.

EU podupire aktivnosti upravljanja zemljištem u oko 40 zemalja s ukupnim proračunom od gotovo 240 milijuna EUR. Aktivnostima financiranim sredstvima EU-a u Peruu i Hondurasu štite se zemljišna prava autohtonih naroda i osigurava njihova osnovna imovina (doprinos SDG-u 2).

Infrastrukture, gradovi i digitalizacija

Prema Programu razvoja do 2030. za napredak je potrebno izgraditi otpornu infrastrukturu, promicati uključivu i održivu industrijalizaciju te poticati inovacije (SDG 9).

EU je pomogao uskladiti program zajedničke infrastrukture Afrike i EU-a te je sudjelovao u Odboru programa za prometnu politiku Afrike pružajući potporu politici i strategiji za afričke vlade i regionalne gospodarske zajednice.

Brza urbanizacija, naročito u Aziji i Africi, dovodi do velikih razvojnih izazova. Program međunarodne urbane suradnje (IUC) nastao je 2017., a njime se razmjenjuju najbolje urbane prakse između gradova EU-a i gradova u strateškim partnerskim zemljama, kao što su Indija i Kina, te uključivanje posebnog investicijskog područja za „održive gradove” (SDG 11) u EIP.

Sporazum gradonačelnika EU-a u istočnom susjedstvu

Inicijativom EU-a Sporazum gradonačelnika (CoM) podupiru se općine u Armeniji, Azerbajdžanu, Bjelarusu, Gruziji, Moldovi i Ukrajini za provedbu obveza u području energije i klime. EU pridonosi njihovu cilju smanjenja emisija CO2 za 30 % do 2030. dodjelom ciljanih bespovratnih sredstava projektima. Više od 300 općina u regiji istočnog partnerstva uključilo se u CoM.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 18.2.2019.

COM(2019) 84 final

IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

o provedbi određenih odredaba Uredbe (EZ) br. 1071/2009 o uspostavljanju zajedničkih pravila koja se tiču uvjeta za obavljanje djelatnosti cestovnog prijevoznika u razdoblju od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2016.

(2nd report from the Commission on the implementation by Member States of certain provisions concerning the access to the occupation of road transport operator)
Člankom 15. stavkom 1. Uredbe EU-a o drvu utvrđuje se da „[o]vlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6. stavka 3. i članka 8. stavka 7. te članka 14. Komisiji se dodjeljuje na rok od sedam godina, od 2. prosinca 2010.” Njime je utvrđeno i da „[d]elegiranje ovlasti automatski se produžuje za razdoblja jednake dužine”, primjerice sedam godina, „osim ako ga Europski parlament ili Vijeće opozove u skladu s člankom 16.” Uredbe EU-a o drvu. Stoga je delegiranje ovlasti zadnji put automatski produljeno od 2. prosinca 2017. do 1. prosinca 2024.

U skladu s člankom 6. stavkom 3. Uredbe EU-a o drvu „Komisija može donijeti delegirane akte [...] u pogledu dodatnih relevantnih kriterija za procjenjivanje rizika koji se mogu pokazati potrebnima uz kriterije iz” Uredbe EU-a o drvu. Člankom 8. stavkom 7. Uredbe EU-a o drvu predviđa se mogućnost donošenja delegiranih akata radi dopune pravila postupanja u vezi s priznavanjem i povlačenjem priznanja nadzornih organizacija, ako se to pokaže potrebnim na temelju iskustva. Na temelju članka 14. Uredbe EU-a o drvu Komisija „može donijeti delegirane akte [...] mijenjajući i dopunjujući popis drva i proizvoda od drva navedenih u Prilogu” Uredbi EU-a o drvu.

Člankom 15. stavkom 1. Uredbe EU-a o drvu zahtijeva se i da Komisija „sastavlja izvješće u vezi s delegiranim ovlastima najkasnije tri mjeseca prije završetka trogodišnjeg razdoblja od datuma početka primjene” Uredbe EU-a o drvu, što je bilo 3. ožujka 2013. Komisija je to učinila 18. veljače 2016.

Članak 15. stavak 1. odnosi se samo na prvi rok za izvješćivanje tri mjeseca prije završetka trogodišnjeg razdoblja nakon datuma početka primjene (prosinca 2015.), a trogodišnji ritam izvješćivanja nije usklađen s razdobljem produljenja od sedam godina. Ipak, iz prakse izvješćivanja o delegiranim ovlastima, kao i iz odabira neodređenog člana „a” (na engleskom) u vezi s trogodišnjim razdobljem, može se zaključiti da se od Komisije očekuje da potom svake tri godine podnese izvješće o korištenju delegiranih ovlasti.

Stoga, u skladu s tim tumačenjem Komisija podnosi ovo drugo izvješće u pogledu delegiranja ovlasti.

3.IZVRŠAVANJE DELEGIRANJA OVLASTI

Tijekom drugog razdoblja nakon datuma početka primjene Uredbe EU-a o drvu, do datuma donošenja ovog Izvješća, Komisija nije izvršavala svoje delegirane ovlasti. Komisija je 2017. započela studiju procjene učinka. To je bio nastavak na prvo preispitivanje Uredbe EU-a o drvu, u okviru kojeg je, među ostalim, ustanovljeno da trenutačni opseg proizvoda iz Uredbe EU-a o drvu nije optimalan jer popis proizvoda nije potpun. Cilj studije bila je analiza prikladnosti trenutačnog opsega proizvoda iz Uredbe EU-a o drvu s obzirom na cilj Uredbe, odnosno borbu protiv nezakonite sječe i s njom povezane trgovine, te procjena gospodarskih, okolišnih i društvenih učinaka koje bi imale mogućnosti izmjene opsega proizvoda Uredbe. Studija je uključivala i javno savjetovanje održano od 29. siječnja do 24. travnja 2018. Komisija će pravodobno poduzeti daljnje korake u vezi sa studijom procjene učinka.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 16.1.2020

COM(2019) 557 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM/2019/557 final of 31.10.2019.

Concerns all language versions.

Corrections to the following clerical mistakes have been made:

- Correction of the title of Directive 2003/87/EC on p. 6, footnote 3;

- Addition of Spain to the list of Member States which have EU ETS installations emitting PFCs and N2O on p. 8;

- Addition of reference to the OJ publication of Directive 2014/65/EU on p. 10, footnote 14;

- Correction of the inconsistent and incorrect use of decimal commas and points in Tables 4 and 7;

- Correction of the number of total cancelled auctions on p. 21;

- Correction of the publication date of Regulation (EU) No 600/2014 on p. 34, footnote 61;

- Correction of the title of DG Climate Action in Figures 2, 3, 4, and 5, in Tables 6 and 8, as well as in Tables 1.1., 1.2 and 1.3 of Annex 1, and Table 4.1. of Annex 4.

The text shall read as follows:

IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

Izvješće o funkcioniranju europskog tržišta ugljika
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 15.4.2019.

COM(2019) 174 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2019) 174 final of 10.4.2019.

Concerns all language versions.

Correction of the last sentence of the second paragraph of point 1.2.

The text shall read as follows:

KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU EMPTY

Treće godišnje izvješće o Instrumentu za izbjeglice u Turskoj
Primjeri koristi od inicijativa koje još čekaju na donošenje na razini suzakonodavaca: ·Prijedlozima povezanima s podacima (o slobodnom protoku neosobnih podataka i o informacijama javnog sektora), u okviru strategije jedinstvenog digitalnog tržišta, pridonijet će se rastu europskog podatkovnog gospodarstva na 700 milijardi EUR do 2020., što je 4 % gospodarstva Unije (u usporedbi s 2 % u 2016.). Iako je dio tog potencijala već ostvaren donošenjem Uredbe o slobodnom protoku neosobnih podataka, donošenjem ažuriranih propisa kojima se potiče veća dostupnost informacija javnog sektora vrijednost ponovne uporabe tih informacija mogla bi se povećati sa 145 milijardi EUR na 215 milijardi EUR do 2028. te može značiti otvaranje dodatnih 200 000 radnih mjesta povezanih s podacima. ·Cilj Prijedloga o zajedničkoj konsolidiranoj osnovici poreza na dobit, koji je donijela Europska komisija, jest pravednije oporezivanje na jedinstvenom tržištu i stvaranje jednakih uvjeta za sve. Kada zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit bude u potpunosti operativna, ukupna ulaganja u Uniji mogla bi se povećati za čak 3,4 % poticanjem ulaganja u istraživanje i razvoj te financiranja vlasničkim kapitalom. Poduzeća će sada moći koristiti jedinstveni skup pravila i podnijeti jednu poreznu prijavu svojoj domaćoj poreznoj upravi za sve svoje aktivnosti u Uniji. Sa zajedničkom konsolidiranom osnovicom poreza na dobit, vrijeme utrošeno na godišnje aktivnosti izvršenja poreznih obveza trebalo bi se smanjiti za 8 % dok bi se vrijeme uloženo u osnivanje društva kćeri smanjilo za do 67 %, čime bi se trgovačkim društvima, uključujući mala i srednja poduzeća, olakšalo osnivanje poduzeća u inozemstvu. Poticat će se aktivnosti koje pogoduju rastu, kao što su ulaganje u istraživanje i razvoj te financiranje vlasničkim kapitalom, a na taj način podupirat će se širi ciljevi oživljavanja rasta, otvaranja radnih mjesta i povećanja ulaganja. ·U kontekstu 3. paketa za mobilnost Komisija je u svojem Prijedlogu uredbe o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta predložila smanjenje birokracije u prometu i logistici. Cilj je ovog Prijedloga zajamčiti da nacionalna nadležna tijela prihvaćaju elektroničko dostavljanje popratnih dokumenata za teret ako su dostupni na sigurnim i certificiranim digitalnim platformama. Do 2040. taj bi prijedlog mogao dovesti do ušteda u iznosu od 20 do 27 milijardi EUR u sektoru prometa, što odgovara od 75 do 102 milijuna radnih sati. Cestovni prijevoznici, koji su u 99 % slučajeva mala i srednja poduzeća, ostvarili bi 60 % tih ušteda. ·Komisija je u okviru Direktive o smanjenju utjecaja određenih plastičnih proizvoda na okoliš predložila nove propise na razini Unije usmjerene na plastiku za jednokratnu uporabu. Ako se donese, ovom bi se Direktivom do 2030. uštedjelo 3,4 milijuna tona ekvivalenta CO². Time bi se izbjegle štete u okolišu (u iznosu od 23 milijarde EUR). Potrošači bi uštedjeli približno 6,5 milijardi EUR.
2.3. Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/172

Taj je pravni akt donesen na temelju članka 23. stavka 4. točke (a) Uredbe o prethodnom informiranom pristanku te na temelju članka 23. stavka 4. točke (b). Pristup primijenjen u delegiranom aktu za određivanje koje bi kemikalije trebalo uvrstiti u popis u Prilogu I. i u koji bi ih dio trebalo uvrstiti bio je predmet rasprava i savjetovanja u okviru stručne skupine imenovanih nacionalnih tijela za prethodni informirani pristanak na sastanku održanom 26. travnja 2016. Na tom sastanku stručne skupine raspravljalo se i o uvrštenju određenih kemikalija na popis u dijelu 1. Priloga V. Od skupine je zatraženo mišljenje o nacrtu Delegirane uredbe Komisije, koji joj je dan na uvid prije sastanka. Osim toga, nakon tog sastanka od stručne skupine imenovanih nacionalnih tijela za prethodni informirani pristanak zatraženo je mišljenje u pisanom obliku. Komisija je delegirani akt donijela 28. studenoga 2017. te je o tome obavijestila Europski parlament i Vijeće. Ni jedna institucija nije uložila prigovor na delegirani akt u roku od dva mjeseca, predviđenom u članku 26. stavku 5. Uredbe o prethodnom informiranom pristanku. Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/172 objavljena je 6. veljače 2018. i primjenjuje se od 1. travnja 2018.

2.4. Delegirane ovlasti koje nisu iskorištene tijekom razdoblja izvješćivanja

Delegirane ovlasti dodijeljene Uredbom o prethodnom informiranom pristanku za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 23. stavkom 4. točkama (c), (d) i (e) nisu izvršene tijekom razdoblja izvješćivanja jer nije bilo promjena prava Unije niti promjena na temelju Konvencije kojima bi se to zahtijevalo. Budući da do tih promjena može doći u bilo kojem trenutku, važno je da je Komisija ovlaštena donositi delegirane akte kojima se Uredba o prethodnom informiranom pristanku prilagođava tehničkom napretku u skladu s tim promjenama. U tom kontekstu trebalo bi napomenuti da se trenutačno priprema dodatni delegirani akt čija je pravna osnova isto tako članak 23. stavak 4. točke (c) i (d).

3. Zaključak

Komisija je do danas delegirane ovlasti predviđene Uredbom o prethodnom informiranom pristanku izvršila tri puta i na temelju dviju prethodno navedenih pravnih osnova. Komisija smatra da bi delegirane ovlasti dodijeljene člankom 23. stavkom 4. trebalo prešutno produljiti, uključujući one koje još nisu izvršene, jer potreba za prilagodbom spomenute Uredbe tehničkom napretku u skladu s člankom 23. stavkom 4. točkama (c), (d) i (e) može nastati u bilo kojem trenutku. Provedba Uredbe o prethodnom informiranom pristanku napreduje te se ostvaruje tehnički i znanstveni napredak. Promjene prava Unije i promjene na temelju Konvencije treba uzeti u obzir i one zahtijevaju prilagodbe prilogâ Uredbi o prethodnom informiranom pristanku. Stoga će Komisija i ubuduće morati donositi delegirane akte kako bi zakonski okvir ostao ažuran.

Komisija poštuje zahtjev u pogledu izvješćivanja na temelju članka 26. stavka 2. Uredbe o prethodnom informiranom pristanku te poziva Europski parlament i Vijeće da se očituju o ovom izvješću.
·102 milijuna EUR iz pričuve EU-a za pomoć u nuždi i drugih preraspodjela

i

·22,8 milijuna EUR putem prijenosa na kraju godine za humanitarnu pomoć u skladu s člankom 26. stavkom 2. Financijske uredbe.

Ta povećanja nisu uključivala odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje jer je samo dio ugovora sklopljeno u 2017. te se to moglo pokriti postojećim odobrenim sredstvima za plaćanje u 2017. Budući da će se preostali ugovori potpisati u 2018. i da je sadašnja razina odobrenih sredstava za plaćanje u proračunu za 2018. nedostatna za pokrivanje plaćanja povezanih s pretfinanciranjem, potrebna su dodatna odobrena sredstva za plaćanje.

Stoga se predlaže dodavanje 35 milijuna EUR odobrenih sredstava za plaćanje u proračunski članak 23 02 01 Pružanje brze i učinkovite humanitarne pomoći i pomoći u hrani na temelju potreba.

u EUR Proračunska linija Naziv Odobrena sredstva za preuzimanje obveza Odobrena sredstva za plaćanje 23 02 01 Pružanje brze i učinkovite humanitarne pomoći i pomoći u hrani na temelju potreba - 35 000 000 Ukupno 0 35 000 000

5.Inicijativa WiFi4EU – Povećanje sredstva za plan radnih mjesta Izvršne agencije za inovacije i mreže (INEA)

Cilj inicijative Wifi4EU promicanje je internetske povezivosti u lokalnim zajednicama. To se ostvaruje u obliku sustava kupona kojim se stanovnicima i posjetiteljima u središtima lokalnog javnog života nastoji osigurati visokokvalitetan pristup internetu i to besplatno i bez diskriminirajućih uvjeta. Javnim tijelima, točnije općinama, time će se do 2020. omogućiti postavljanje javnih pristupnih točaka za Wi-Fi u unutarnjim ili vanjskim javnim prostorima, primjerice vijećnicama, javnim knjižnicama, gradskim trgovima, muzejima i zdravstvenim ustanovama, u otprilike od 6 000 do 8 000 lokalnih zajednica diljem Europe. Tako će se osim toga lokalnim zajednicama olakšati pristup internetskim uslugama, kao što su e-zdravstvo, e-vlada, e-turizam itd., te će se s vremenom krajnjim korisnicima ponuditi usluga roaminga između pristupnih točaka WiFi4EU.

Nakon Odluke Komisije C(2018)1281 od 27. veljače 2018. o delegiranju provedbe inicijative Izvršnoj agenciji za inovacije i mreže (INEA), Agencija bi trebala raspolagati primjerenom razinom ljudskih resursa za izvršenje novih zadaće. Kao što je predviđeno u analizi troškova i koristi i navedeno u financijskom izvještaju priloženom Odluci, plan radnih mjesta Agencije za 2018. potrebno je izmijeniti kako bi se dodalo jedno radno mjesto privremenog djelatnika u razredu AD7.

Ta izmjena, kojom se ukupni broj radnih mjesta u Agenciji povećava sa 71 na 72, može se financirati u okviru njezina proračuna za ovu godinu. Stoga nije potrebno povećati subvenciju EU-a za tu izvršnu agenciju.

Ažurirani plan radnih mjesta nalazi se u Prilogu proračunu.





6.Sažeta tablica po naslovima VFO-a
Primjer 3. – Obveza obavješćivanja za ulagatelje može također biti nezakonito ograničenje C-577/10 – Komisija protiv Belgije („Limosa”) Prema belgijskom zakonodavstvu inozemni pružatelji usluga moraju nadležnim nacionalnim tijelima poslati prethodnu izjavu s podrobnim opisom svoje djelatnosti u Belgiji. Komisija je osporila to zakonodavstvo u pogledu primjene na samozaposlene pružatelje usluga. Sud je utvrdio da je tužba osnovana. Prvo je smatrao da je predmetna mjera ograničenje slobodnog pružanja usluga. Sud je prepoznao da je zaštita radnika, na koju se pozvala Belgija, legitiman javni interes. No Sud je presudio da, iako je to trebala učiniti, Belgija nije iznijela dovoljno uvjerljivo opravdanje u pogledu razloga zbog kojeg je pružanje toliko podrobnih informacija nužno za ostvarenje ciljeva javnog interesa na kojima se to pružanje temelji te u pogledu načina na koji prethodno pružanje tih informacija ne prelazi ono što je potrebno za ostvarenje tih ciljeva. U tom je kontekstu Sud podsjetio da bilo kakva pretpostavka zlouporabe u pogledu inozemnih gospodarskih subjekata nije spojiva s Ugovorom.
U okviru projekta „Volunteering in Humanitarian Aid – Host Organisations” („Volontiranje u humanitarnoj pomoći – Organizacije primateljice”, pod vodstvom organizacije Association France (Francuska), provodile su se aktivnosti za poboljšanje otpornosti zajednice izgradnjom kapaciteta lokalnih volontera te se radilo na ovjeri organizacija primateljica jačanjem upravljanja volonterima i razvojem kulture „humanitarnog volontiranja”. Osim cilja koji se odnosio na to da se projektni partneri ovjere kao organizacije pošiljateljice ili primateljice u okviru inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a, projektom se isto tako poboljšala njihova sposobnost da sudjeluju u partnerstvima unutar strukture projektnog konzorcija inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a i da ostvare korist od pristupa mrežama u drugim organizacijama.

Tehnička pomoć

Projekt „Technical Assistance for Humanitarian Aid Organisation from Central Eastern Europe to Enable Efficient Deployment of Volunteers” („Tehnička pomoć za humanitarnu organizaciju iz srednjoistočne Europe kojom će se omogućiti učinkovito upućivanje volontera”), pod vodstvom organizacije Polska Akcja Humanitarna Fundacja (Poljska), okupio je organizacije iz Poljske, Češke, Estonije i Slovačke. Glavni cilj projekta bio je pomoći konzorciju u postupku ovjere za organizacije pošiljateljice u okviru inicijative Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a. U okviru projekta provodila se ciljana obuka, koja je rezultirala povećanjem broja osoba osposobljenih za ljudske potencijale, upravljanje volonterima, upravljanje znanjem i upravljanje projektima. Projektom se isto tako nastojalo unaprijediti upravljanje znanjem unutar svake organizacije, spriječiti odljev znanja do kojeg dolazi zbog izmjenjivanja osoblja te olakšati širenje znanja i iskustva među zaposlenicima i volonterima.

Projektom „Strengthening Human Resource Capacity for Volunteer Management and Humanitarian Response” („Jačanje kapaciteta ljudskih potencijala za upravljanje volonterima i humanitarno djelovanje”), pod vodstvom organizacije Concern Worldwide (Irska), nastojalo se ojačati sustave ljudskih potencijala u organizacijama pošiljateljicama kako bi se poboljšao kapacitet organizacija sudionica za upravljanje volonterima radi postizanja standarda ovjeravanja za inicijativu Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a te kako bi se razmjenjivali znanje i iskustvo iz te inicijative. Konzorcijski partneri postali su ovjerene organizacije pošiljateljice i trenutačno sudjeluju u projektima za upućivanje volontera za humanitarnu pomoć EU-a.
Prema STECF-u, ribolovna smrtnost na području ICES-a postupno se smanjuje te je 2016. relevantni pokazatelj iznosio otprilike 1 (prema 1,5 2003.), što znači da su prosječne razine iskorištavanja za sve stokove bile blizu Fmsy-ja. U Sredozemnom i Crnome moru prosječne vrijednosti pokazatelja F/Fmsy tek neznatno variraju te su u razdoblju 2003.–2015. iznosile otprilike 2,3, bez tendencije smanjenja.

Za područje ICES-a Komisija je za 2018. za svih 76 TAC-ova na koje se primjenjuje savjet u pogledu Fmsy-ja predložila TAC-ove na razini Fmsy-ja ili neznatno ispod njega. Vijeće je utvrdilo 53 TAC-a na razini Fmsy-ja: njih 29 u zapadnim vodama (od kojih 1 za dubokomorske stokove), 17 u Sjevernom i 7 u Baltičkome moru.

S obzirom na količinu:

—u Baltičkome moru TAC-ovi su utvrđeni na temelju višegodišnjeg plana za Baltik; 95% očekivanih ulova dolazi iz TAC-ova utvrđenih na razini Fmsy-ja, a 4 % iz TAC-ova utvrđenih u skladu sa savjetom utemeljenim na načelu predostrožnosti,

—u Sjevernome moru, Skagerraku i Kattegatu za stokove procijenjene na razini Fmsy-ja kojima EU samostalno upravlja 99,7 % očekivanih iskrcaja dolazi iz TAC-ova utvrđenih na razini Fmsy-ja,

—za stokove procijenjene na razini Fmsy-ja kojima EU samostalno upravlja u sjeverozapadnim vodama taj postotak iznosi 94 %, a u jugozapadnim vodama 90 %.

Vijeće je prvi put dalo svoj pristanak na tromjesečnu zabranu ribolova jegulje radi zaštite jedinki u mrijestu. Nadalje, Komisija i države članice politički su se obvezale osnažiti provedbu uredbe o jegulji i ocijeniti njezinu djelotvornost.

Ribolovne mogućnosti za dubokomorske stokove utvrđene su u studenome 2016. za 2017. i 2018. te iznose manje od 1 % svih iskrcaja u EU-u. Podaci i procjene za dubokomorske stokove ograničeni su, uz iznimku tuponosog grenadira u sjeverozapadnim vodama, čiji je TAC utvrđen na razini Fmsy-ja.

Za stokove obuhvaćene savjetovanjima obalnih država samo 1 od 10 TAC-ova na koje se primjenjuje savjet u pogledu Fmsy-ja utvrđen je na razini Fmsy-ja. Riječ je o atlantsko-skandinavskoj harinzi, koja s obzirom na količinu čini 4 % iskrcaja svih predmetnih TAC-ova. Stoga je postizanje Fmsy-ja do 2020. za sve stokove obuhvaćene savjetovanjima obalnih država jedan od predstojećih izazova.

Od 47 stokova u Sredozemnome moru nije prelovljeno samo njih otprilike 13 % (tj. 6 stokova): trlja u geografskom potpodručju (GSA) 10 (južno Tirensko more), GSA-ovima 17–18 (Jadransko more) i GSA-u 22 (Egejsko more); inćun u GSA-u 22 (Egejsko more); dubinska kozica u GSA-u 9 (Ligursko i sjeverno Tirensko more) i sipa u GSA-u 17 (sjeverno Jadransko more). U Crnome moru prelovljeno je 5 od 6 procijenjenih stokova (svi osim papaline). Jasno je da je za postizanje Fmsy-ja do 2020. u tim morskim bazenima potrebno daljnje djelovanje, kako je navedeno u nastavku u točki 2.3.

1.2.Trendovi u pogledu biomase

STECF je izračunao i razvoj SSB-a od 2003. naovamo.
Važne aktivnosti rastavljanja i dekontaminacije provedene su i u zgradi reaktora, usprkos tehničkim problemima u ranim fazama. U skladu s prethodnim izvješćima3, tijekom dekontaminacije primarnih rashladnih krugova došlo je do kašnjenja, a to je moglo utjecati na datum završetka razgradnje. Međutim, pokazalo se da je struktura upravljanja prikladna za osiguravanje djelotvornosti i učinkovitosti zahvaljujući ranom otkrivanju problema (na temelju praćenja, ključnih pokazatelja uspješnosti i upravljanja ostvarenom vrijednošću) te brzom utvrđivanju mjera ublažavanja. Kao rezultat toga, aktivnost se nastavila provoditi prema planu, a subjekt nadležan za razgradnju revidirao je završne faze programa čime je izbjegnuto produljenje; s obzirom na trenutačno stanje početni će se datum završetka (2025.) poštovati. To se odražava u parametrima i indeksima ostvarene vrijednosti (isprekidana linija označava novi osnovni plan i temelji se na spajanju triju predstojećih završnih projekata razgradnje).

Do ovog trenutka rashladnih krugovi reaktora potpuno su dekontaminirani. Taj je postupak podrazumijevao da je za dekontaminaciju rektora bilo potrebno manje osoblja i da će se s obzirom na trenutačno stanje datum završetka projekta predviđen za 2025. poštovati.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 2.3.2018.

COM(2018) 84 final

IZVJEŠĆE KOMISIJE VIJEĆU

o petogodišnjem pregledu višegodišnjih financijskih smjernica za upravljanje imovinom

EZUČ-a u likvidaciji i, po završetku likvidacije, imovinom Istraživačkog fonda za ugljen i čelik

Review of the Financial Guidelines for the five-year period 2012 – 2017