Na veleprodajnoj razini, donošenjem Uredbe o roamingu u 2017. došlo je do znatnog smanjenja gornjih granica cijena, osobito u području podatkovnih usluga čije bi se gornje granice cijena trebale nastaviti smanjivati svake godine do 2022. kako bi se sudionicima na tržištu osigurale veleprodajne cijene koje će im omogućiti da svojim korisnicima pružaju usluge roaminga bez naplate dodatne naknade na domaću cijenu. Osim toga, gornjim granicama veleprodajne cijene roaminga osigurava se da operator koji pruža veleprodajnu uslugu roaminga može u cijelosti osigurati povrat veleprodajnih troškova.

U skladu s člankom 19. stavkom 3. Uredbe o roamingu Komisija mora suzakonodavcima do 15. prosinca 2018. dostaviti „privremeno izvješće u kojem sažeto navodi učinke ukidanja maloprodajnih naknada za roaming” . To je svrha ovog izvješća.

To je dovelo do toga da je u prvom tromjesečju 2018. RLAH činio više od 90 % govornog i podatkovnog prometa u roamingu pretplatnika iz EU-a/EGP-a tijekom putovanja u EU-u/EGP-u . Čak su i u Finskoj, Litvi i Estoniji, u kojima su svi operatori mobilne mreže imali pravo na izuzeće od RLAH-a od 15. lipnja 2017., operatori korisnicima pružali velike količine usluga roaminga bez dodatnih naknada (u manjoj mjeri u Litvi). Zahvaljujući tome finski i estonski pretplatnici ipak su mogli imati koristi od RLAH-a na veliku većinu prometa u roamingu .

Državna regulatorna tijela odobrila su izuzeća radi održivosti operatorima za koje se očekivalo da će biti vjerojatni kandidati za izuzeće zbog njihove posebne situacije, tj. pojedinim operatorima virtualne mobilne mreže u nekim državama članicama i pojedinim operatorima mobilne mreže u nekim od država članica s velikim neravnotežama u pogledu roaminga i/ili malim prihodom po korisniku (Estonija, Litva, Poljska, Finska). Unatoč izuzeću, mnogi operatori mobilne mreže i operatori virtualne mobilne mreže svojim pretplatnicima još uvijek nude velik obujam usluga roaminga bez dodatnih naknada kako bi ostali konkurentni na domaćem tržištu. Ako naplaćuju dopuštenu dodatnu naknadu za roaming, ta je naknada drastično smanjena u odnosu na iznos prije 15. lipnja 2017. (za više od 90 % za podatke) tako da korisnici koji je moraju plaćati svejedno imanju znatne koristi od novih pravila (vidjeti odjeljak 4). U svim slučajevima, dodatne naknade koje je odobrilo državno regulatorno tijelo i koje primjenjuje operator niže su, a često i daleko ispod, gornje granice veleprodajne cijene roaminga, u skladu s pravilom da bi se dodatna naknada trebala primjenjivati samo u mjeri u kojoj je to potrebno za pokrivanje troškova pružanja reguliranih maloprodajnih usluga roaminga koji bi inače mogli dovesti do povećanja domaće cijene.

Neto dolazni promet u roamingu obično čini od 1 % do 8 % domaćeg prometa zemalja s pretežno dolaznim prometom. Kad je riječ o podatkovnom prometu, on je u ljeto 2017. u Hrvatskoj i Portugalu te na Malti činio 10 % domaćeg prometa, a u Grčkoj i na Cipru oko 20%. Operatori u svim zemljama s neto dolaznim prometom imali su koristi od povećanja potražnje veleprodajnih usluga roaminga po tržišnim cijenama koje su operatorima u zemljama s neto dolaznim prometom omogućile pokrivanje troškova pružanja veleprodajnog pristupa roamingu, među ostalim odgovarajući povrat ulaganja (kako je opisano u odjeljku 5.2.).

Pad veleprodajnih cijena roaminga dobar je iz tri razloga. Prvo, niže veleprodajne cijene roaminga znatno su ublažile učinak koji bi uvođenje RLAH-a moglo imati na operatore s pretežno odlaznim prometom , s obzirom na to da su smanjile njihove troškove veleprodajnog roaminga. Drugo, to smanjenje, zajedno s činjenicom da su prosječne veleprodajne tržišne cijene bile niže od reguliranih najvećih veleprodajnih tarifa, uvjerljiv su dokaz da su operatori s neto dolaznim prometom mogli odgovoriti na sve veću potražnju usluga roaminga, a istodobno nadoknaditi trošak ulaganja u mrežu, uključujući trošak kapitala. Treće, pad veleprodajnih cijena roaminga znak su boljeg funkcioniranja unutarnjeg tržišta na veleprodajnoj razini, barem u pogledu velikog udjela bilateralnih odnosa među operatorima. Čini se da je u tom pogledu pozitivni učinak imala nemogućnost održavanja pretjerano visokih cijena za maloprodajne usluge roaminga na različitim nacionalnim tržištima te oslobađanje latentne potražnje na maloprodajnoj razini uvođenjem RLAH-a.

U ovom se odjeljku brojke temelje na podacima koje su državna regulatorna tijela prikupila od mobilnih operatora za potrebe 19., 20. i 21. usporednog izvješća BEREC-a o međunarodnom roamingu za razdoblje od 4. tromjesečja 2016. do prvog tromjesečja 2018. te na temelju ankete koju je među državnim regulatornim tijelima provela Komisija u razdoblju od svibnja do lipnja 2018. Analizu podataka proveo je Zajednički istraživački centar (JRC) Komisije .

Operator s pretežno odlaznim prometom jest onaj čiji se korisnici više koriste mobilnim uslugama u inozemstvu (tj. na mrežama partnerskih operatora u drugim državama članicama EU-a) no što se korisnici partnerskih operatora njima koriste na njegovoj mreži. Slijedom toga, operator s pretežno dolaznim prometom jest onaj čiji se korisnici manje koriste mobilnim uslugama u inozemstvu no što se korisnici partnerskih operatora njima koriste na njegovoj mreži. U nastavku je navedena analiza učinka uvođenja RLAH-a zasebno u zemljama s pretežno odlaznim prometom i zemljama s pretežno dolaznim prometom. Zbog turističkih kretanja operatori u sjevernoeuropskim zemljama obično su operatori s neto odlaznim prometom u roamingu, a operatori u južnoeuropskim zemljama obično su operatori s dolaznim prometom u roamingu, no postoje i iznimke.

Kad je riječ o vrstama mjera primijenjenih u okviru politike pravedne uporabe, oko polovine operatora primjenjivalo je kriterij boravišta / čvrste veze. Iz tablice 2. u nastavku vidljivo je da se velika većina operatora oslanjala na ograničenja otvorenog paketa podataka, no operatori virtualne mobilne mreže to su činili rjeđe. Politikom pravedne uporabe operatorima se omogućuje da ograniče količinu mobilnih podataka naplaćenih po domaćoj cijeni, a potrošenih u roamingu, na temelju njihovih cijena paketa i reguliranih maksimalnih veleprodajnih tarifa roaminga važećih u tom trenutku.

Kad je riječ o operatorima virtualne mobilne mreže, udio onih među njima koji primjenjuju politiku pravedne uporabe bio je relativno manji od prosjeka (67 % za operatore virtualne mobilne mreže u zemljama s pretežno dolaznim prometom i 87 % za operatore virtualne mobilne mreže u zemljama s pretežno odlaznim prometom). Iz toga se može zaključiti da su operatori virtualne mobilne mreže bili općenito skloniji tome da najprije vide kako bi njihovi korisnici upotrebljavali RLAH kako bi utvrdili hoće li ulagati u mjere iz politike pravedne uporabe, no što su to bili operatori mobilne mreže.

Korisnici roaminga transparentno su obaviješteni o politici pravedne uporabe. Gotovo svi operatori koji primjenjuju ograničenja otvorenog paketa podataka svoje korisnike obavještavaju o stvarnoj vrijednosti ograničenja (u GB) i o preostaloj količini podataka u roamingu. Obavijeste ih i kad dosegnu to ograničenje. Ako se primjenjuje, kontrolni mehanizam razdoblja od 4 mjeseca dio je ugovora s korisnikom. Oko dvije trećine operatora obavještava korisnike o njihovoj potrošnji u roamingu i o domaćoj potrošnji putem osobne stranice za korisnike (93 %) ili njihova pozivnog centra (100 %). Velika većina korisnika u roamingu ipak u inozemstvu ostaje mnogo kraće i stoga ne treba brinuti o tom kontrolnom mehanizmu: za 71 % operatora koji učinkovito primjenjuju mehanizam razdoblja od 4 mjeseca, od 0 % do 1 % njihovih pretplatnika dobilo je upozorenje da pretežno borave ili troše u roamingu . Broj pretplatnika kojima je naplaćena dodatna naknada za roaming nakon te obavijesti još je manji. Potrebno je napomenuti da taj kontrolni mehanizam sam po sebi odvraća korisnike od prekoračivanja razdoblje od 4 mjeseca, čime se može objasniti mali postotak obaviještenih korisnika. U slučajevima u kojima nije primijenjen kontrolni mehanizam postotak korisnika koji su premašili potrošnju/boravak u roamingu mogao bi biti veći nego u slučajevima u kojima je taj mehanizam primijenjen.

Izuzeća odobrena u prvoj godini primjene RLAH-a Operatori mobilne mreže Operatori virtualne mobilne mreže AT 0 2 BE 0 1 DK 0 1 EE 3 0 ES 0 1 FI 3 1 FR 0 11 IT 0 4 LT 3 1 PL 4 7 RO 1 0 SI 0 1 Ukupno 14 30

Izvor: Anketa koju je Komisija provela među državnim regulatornim tijelima, lipanj 2018.

Kao što se očekivalo, operatori virtualne mobilne mreže glavni su korisnici izuzeća radi održivosti, zbog njihove specifične situacije na veleprodajnom tržištu roaminga (vidjeti odjeljak 5.6.). Tijekom prve godine primjene RLAH-a, oko dvije trećine izuzeća odobreno je operatorima virtualne mobilne mreže (30 u usporedbi s 14). Ipak, riječ je o malom broju od ukupno više od 330 operatora virtualne mobilne mreže u Uniji. Većina pružatelja usluga kojima je odobreno izuzeće imaju mali udio na tržištu u svojim zemljama.

Kad je riječ o operatorima mobilne mreže, u četiri države članice izuzeće radi održivosti odobreno je svim operatorima mobilne mreže, tj. Estoniji, Finskoj, Litvi i Poljskoj (u Poljskoj tek u 2018.). Izuzeće je odobreno i jednom manjem operatoru mobilne mreže u Rumunjskoj. Za te su zemlje tipične vrlo niske cijene mobilnih podatkovnih usluga i velik neto odlazni promet u roamingu. Stoga je i bilo za očekivati da će operatori iz tih zemalja iskoristiti izuzeće predviđeno Uredbom o roamingu kako se ne bi ugrozile domaće cijene na tim tržištima. S druge strane, kao što se i očekivalo, nije odobreno izuzeće za operatore mobilne mreže u državama članicama koje su neto primatelji dolaznog prometa u roamingu.

U svim navedenim slučajevima operatori su štedljivo koristili izuzeća i uveli dodatne naknade samo u dijelu svojih tarifnih modela, tako da većina odlaznog prometa u roamingu iz tih zemalja i dalje ostvaruje korist od RLAH-a (vidjeti odjeljak 4.2.). Osim toga, u brojnim slučajevima najveće dodatne naknade koje su odobrila državna regulatorna tijela niže su od gornjih granica veleprodajnih cijena roaminga.

U drugoj godini primjene RLAH-a nisu odobrena nova izuzeća, no odobrena su produljenja postojećih. Nije produljeno samo nekoliko izuzeća u Francuskoj i jedno u Danskoj. U ostalim državama članicama državna regulatorna tijela, nakon pregleda novih prijava koje su podnijeli operatori, produljila su izuzeća koja su istekla. U većini su slučajeva nove najveće dodatne naknade koje su odobrila državna regulatorna tijela niže od dodatnih naknada prvih izuzeća.

Komisija pomno prati izuzeća koja su odobrila i produljila državna regulatorna tijela, kako bi osigurala dosljednost primjene Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/2286 u cijeloj Uniji. Komisija je pozvala državna regulatorna tijela da temeljito pregledavaju prijave za produljenje izuzeća. Državna regulatorna tijela imaju ovlasti, tijekom razdoblja valjanosti odobrenog izuzeća, preispitati svoje odluke u kontekstu novih kretanja i/ili novih informacija o situaciji u kojoj se nalazi operator. Komisija očekuje da će izuzeća postupno nestati, pogotovo od 2019., kada će na snagu stupiti veća sniženja reguliranih gornjih granica veleprodajnih cijena za mobilne podatkovne usluge, čime će se poboljšati održivosti RLAH-a u tim zemljama.

6.Učinak RLAH-a na domaća tržišta

I dalje postoji trend smanjenja domaćih cijena u cijelom EU-u/EGP-u

Prema studiji „Cijene mobilnih širokopojasnih usluga u Europi u 2018.” , u razdoblju od veljače 2017. do veljače 2018. (tj. 3 mjeseca prije uvođenja RLAH-a i 9 mjeseci nakon), nije bilo porasta domaćih cijena.

Naprotiv, u tom je razdoblju prosječna cijena u EU-u pala za sve pakete govornih i podatkovnih usluga te za sve pakete podatkovnih usluga, kao što je vidljivo iz tablice u nastavku:

100 MB, 30 poziva 500 MB, 100 poziva 1 GB,

300 poziva 2 GB,

900 poziva 2 GB,

100 poziva 5 GB,

100 poziva Promjena prosječne cijene u EU-u za pakete govornih i podatkovnih usluga -14 % -6 % -6 % -5 % -16 % -20 % 256 MB 512 MB 1 GB 2 GB 5 GB 10 GB 20 GB Promjena prosječne cijene u EU-u za pakete podatkovnih usluga -10 % -14 % -5 % -12 % -4 % -6 % -16 %

Prema toj studiji, samo je u pet država članica došlo do porasta cijena paketa koji obuhvaćaju govorne i podatkovne usluge (BG, IE, LV, MT, SE), a u dvanaest njih je došlo do pada cijena (AT, BE, FR, DE, HU, IT, NL, PL, PT, RO, ES, UK). Cijene u ostalim državama članicama ostale su stabilne ili je došlo do porasta cijena za neke pakete, a do pada za druge.

Situacija je slična za pakete podatkovnih usluga. U pet je država članica došlo do porasta cijena (HR, DK, EE, LT, MT), a u osam do pada cijena (FI, FR, IE, IT, NL, PL, SE, UK).

Ti se trendovi ne razlikuju mnogo od trendova prijašnjih godina, ako se uzme u obzir i stupanj napretka usluga podatkovnih usluga.

Nastavak porasta upotrebe mobilne širokopojasne veze i pokrivenosti mrežom 4G

Čini se da uvođenje RLAH-a nije ni pozitivno ni negativno utjecalo na širenje upotrebe širokopojasnog interneta niti je utjecalo na ulaganja mobilnih operatora u širenje njihovih mreža 4G.

Prema studiji DESI-ja , upotreba mobilne širokopojasne veze i dalje je u porastu u cijelom EU-u, na kraju 2017. dosegla je 90,2 % u usporedbi s 83,8 % na kraju 2016. te je u stabilnom porastu u usporedbi s prijašnjim godinama .