Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – NAIADES III: Poticanje dugoročno održivog prijevoza unutarnjim plovnim putovima u Europi

(COM(2021) 324 final)

(2022/C 194/15)

Izvjestitelj: Mateusz SZYMAŃSKI

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 10.8.2021. Pravna osnova: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 17.12.2021. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 19.1.2022. Plenarno zasjedanje br.: 566 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 242/1/5

1. Zaključci i preporuke

1.1. Odbor smatra da je potencijal prijevoza unutarnjim plovnim putovima i dalje neiskorišten. U Komunikaciji se uzimaju u obzir znatni problemi u razvoju tog načina prijevoza i EGSO u načelu podržava predložene ciljeve.

1.2. S obzirom na promjene u potražnji za prijevozom i uzlazni trend prometa morskih luka, europski promet treba neprestano prilagođavati trenutačnim i budućim potrebama. EGSO poziva da se pritom primjenjuju načelo multimodalnosti i pametna rješenja za pomorski promet, što podrazumijeva optimalno iskorištavanje prednosti različitih načina prijevoza za postizanje najboljih mogućih rezultata te za istodobno povećanje sigurnosti i smanjenje opterećenja za okoliš.

1.3. Kad je riječ o Komunikaciji, preporučuje se da se za predložene promjene odredi redoslijed prioriteta. EGSO smatra da će se ciljevi lakše postići ako se odrede dva glavna prioriteta: 1. dugoročno – razvoj infrastrukture i održavanja plovnih putova i 2. kratkoročno – razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima u gradovima.

1.4. EGSO smatra da planirane promjene neće biti djelotvorne bez odgovarajuće infrastrukture na kojoj se temelje razvoj i održavanje tog načina prijevoza. Ne bude li postojala mogućnost poboljšanja uvjeta plovidbe plovnim putovima, brodovlasnici neće preuzeti rizik i ulagati u modernu flotu, a lokalne vlasti pojedinačnih zemalja neće biti zainteresirane za uvođenje intermodalnih terminala.

1.5. Za provedbu kratkoročnog prioriteta u pogledu razvoja prijevoza unutarnjim plovnim putovima u gradovima potrebni su posebni uvjeti. Najvažniji među njima su: stvaranje infrastrukture za „posljednji kilometar” u prijevozu unutarnjim plovnim putovima i za prijevoz putnika, proširenje povlaštenog tretmana koji se daje drugim vrstama gradskog ili regionalnog prijevoza na prijevoz unutarnjim plovnim putovima, davanje prednosti prijevozu unutarnjim plovnim putovima s nultom stopom emisija u gradovima i digitalizacija. Ujedno je važno da se razvojem prijevoza unutarnjim plovnim putovima u gradovima doprinese poboljšanju kvalitete života.

1.6. Važno je osigurati odgovarajuće mehanizme financijske potpore. Sredstva za financiranje infrastrukture i inovativnih tehnologija trebalo bi osigurati u okviru postojećih i budućih programa EU-a. Takvi su instrumenti ključni s obzirom na posebnosti ovog sektora, koje uključuju i dominaciju MSP-ova. To je tim važnije jer ekološki prihvatljive politike stvaraju znatne izazove i mogu utjecati na taj sektor.

1.7. Velik naglasak trebalo bi staviti na pitanja povezana s okolnostima u kojima se nalaze posade. Budući da nove tehnologije iziskuju nove vještine, treba ulagati u vještine i kvalifikacije. Izostanak djelovanja ugrožava sigurnost radnika, posade i putnika. EGSO stoga naglašava da države članice moraju pravilno provesti Direktivu (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća ( 1 ) o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi. Nadalje, potrebno je poboljšati uvjete zapošljavanja, uključujući pravila o radnom vremenu, odgovarajuće zakonodavstvo o socijalnoj zaštiti upućenih radnika te zdravlje i sigurnost na radu u tom sektoru.

1.8. I dalje postoji problem niskih plaća u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima, posebno u srednjoj i istočnoj Europi, zbog čega zapošljavanje u tom sektoru nije privlačno. Zamjetno je starenje posada jer mladi nisu zainteresirani za rad u sektoru, baš kao ni žene. To dovodi do nedostatka osoblja i ograničava izglede za razvoj. Za razvoj rješenja u tom području od presudne bi važnosti trebali biti višerazinski socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje u tom sektoru koje bi na odgovarajući način provodila i podupirala javna tijela.

1.9. EGSO također ističe da mnoge najavljene i planirane mjere dosad nisu provedene. Stoga je ključno da europska, nacionalna i lokalna tijela budu u potpunosti uključena u postizanje tih ciljeva i da poduzimaju odlučne mjere, uzimajući pritom u obzir nadležnosti EU-a, država članica i lokalnih vlasti. To se odnosi i na izvore financiranja, koji bi trebali biti i europski i nacionalni. EGSO je razočaran zbog toga što su ulaganja u prijevoz unutarnjim plovnim putovima u nacionalnim planovima oporavka koje podnose države članice nažalost predviđena tek u ograničenoj mjeri.

2. Kontekst

2.1. Europska komisija u Komunikaciji ističe važnost prijevoza unutarnjim plovnim putovima u izgradnji niskougljičnog i modernog prometnog sustava u Europskoj uniji. Ističe da je izgradnja ekološki prihvatljivijeg prometnog sustava dio europskog zelenog plana, u kojem se navode s time povezani ciljevi: prijevoz unutarnjim plovnim putovima i pomorski promet na kraćim relacijama trebao bi se povećati za 25 % do 2030. odnosno za 50 % do 2050. ( 2 )

2.2. U Komunikaciji se navodi da je ostvareni napredak u povećanju udjela prijevoza unutarnjim plovnim putovima u EU-u u okviru modalne prometne strukture nezadovoljavajući. Istodobno se ističe neiskorišteni potencijal i na koridorima mreže TEN-T i u gradovima.

2.3. S obzirom na navedeno predložene su dodatne mjere kako bi se povećala atraktivnost tog prometnog sektora. Komisija smatra da bi trebala postojati dva ključna cilja: veće preusmjeravanje prijevoza tereta na unutarnje plovne putove i nepovratno usmjeravanje sektora prema nultim emisijama na temelju promjene paradigme u smjeru dodatne digitalizacije, kao i pratećih mjera za potporu trenutačnoj i budućoj radnoj snazi.

2.4. Ti se ciljevi trebaju ostvariti s pomoću osam vodećih inicijativa planiranih za razdoblje 2021.–2027. Izneseni plan uključuje inicijative za infrastrukturu (vodeće inicijative 1. i 4.), multimodalni prijevoz (2. i 5.), plovila s nultim emisijama (6., 3. i 8.) i posade (vodeća inicijativa 7.). EGSO s tim u vezi smatra da su sve vodeće inicijative važne, ali da treba razmotriti određivanje prioriteta koji su preduvjet za postizanje postavljenih ciljeva.

3. Opće napomene

3.1. EGSO želi naglasiti da, kao i u svojim prijašnjim mišljenjima, podržava inicijative usmjerene na jačanje prometa unutarnjim plovnim putovima, za koji smatra da je među najodrživijim načinima prijevoza i da ima neiskorišten potencijal. Nažalost, podaci pokazuju da je prijevoz unutarnjim plovnim putovima, kao i drugi načini prijevoza, pogođen krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 ( 3 )

3.2. S obzirom na promjene u potražnji za prijevozom i uzlazni trend prometa morskih luka, europski promet treba neprestano prilagođavati trenutačnim i budućim potrebama. Budući da treba smanjiti opterećenje za okoliš i zajamčiti sigurnost, važno je smanjiti zagušenje uzrokovano cestovnim prometom. EGSO poziva da se pritom primjenjuje načelo multimodalnosti, što podrazumijeva optimalno iskorištavanje prednosti različitih načina prijevoza za postizanje najboljih mogućih rezultata. Također će biti važno iskoristiti potencijal povezan s pametnim rješenjima za pomorski promet.

3.3. EGSO preporučuje da se za predložene promjene odredi redoslijed prioriteta. Ciljevi će se lakše postići ako se odrede dva glavna prioriteta: i. dugoročno – razvoj i održavanje infrastrukture plovnih putova, čime će se osigurati čvrsti temelji za razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima i povećati njegova konkurentnost; ii. kratkoročno – razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima u gradovima.

3.4. EGSO smatra da djelovanje neće biti učinkovito bez odgovarajuće infrastrukture na kojoj se temelje razvoj i održavanje tog načina prijevoza. Osim prirodnim okolnostima, razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima u svakoj zemlji uvjetovan je i infrastrukturom. Ne bude li postojala barem mogućnost poboljšanja uvjeta plovidbe plovnim putovima, brodovlasnici neće preuzeti rizik i ulagati u modernu flotu, a lokalne vlasti pojedinih zemalja neće biti zainteresirane za stvaranje intermodalnih terminala. Sve su druge mjere koje se odnose na prijevoz unutarnjim plovnim putovima podređene tom prioritetu.

3.5. Za provedbu kratkoročnog prioriteta u pogledu razvoja usluga prijevoza putnika i tereta u gradovima potrebni su posebni uvjeti. Najvažniji među njima su: stvaranje infrastrukture za „posljednji kilometar” u prijevozu unutarnjim plovnim putovima i za prijevoz putnika, proširenje povlaštenog tretmana koji se daje drugim vrstama gradskog ili regionalnog prijevoza na prijevoz unutarnjim plovnim putovima, davanje prednosti prijevozu unutarnjim plovnim putovima s nultom stopom emisija u gradovima i digitalizacija. Ujedno je važno da se razvojem prijevoza unutarnjim plovnim putovima u gradovima doprinese poboljšanju kvalitete života, npr. smanjenju zagušenja prometa, rizika od nesreća, onečišćenja zraka i buke.

3.6. Također je važno osigurati odgovarajuće mehanizme financijske potpore. S obzirom na strukturu tog sektora, kojim prvenstveno dominiraju MSP-ovi, smanjene su mogućnosti pristupa financiranju. Financijsku potporu za ulaganje u infrastrukturu i inovativne tehnologije trebalo bi osigurati u okviru postojećih i budućih programa EU-a. Trebalo bi razmotriti i rješenja povezana s oporezivanjem tog sektora. Takvi su instrumenti ključni s obzirom na dugotrajan životni vijek flote, a samim time i dugoročno planiranje u tom sektoru. To je tim važnije jer ekološki prihvatljive politike stvaraju znatne izazove i mogu utjecati na taj sektor.

3.7. EGSO također ističe da je potrebno konkretno djelovanje, ali i odgovarajuće uključivanje europskih, nacionalnih i lokalnih vlasti u provedbu tih mjera kao i njihova odlučnost u provedbi. Potrebno je jasno definirati politike u državama članicama kako bi se podržao razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima.

3.8. EGSO je svjestan toga da su uloga i predanost država članica u provedbi pojedinačnih mjera i ciljeva od ključne važnosti. Sudjelovanje država članica u ulaganjima poseban je izraz njihovog potpunog angažmana. EGSO stoga poziva na to da se europske potpore prijevozu unutarnjim plovnim putovima dopune nacionalnim mjerama, uzimajući pritom u obzir nadležnosti EU-a i država članica. EGSO je razočaran zbog toga što su ulaganja u prijevoz unutarnjim plovnim putovima u nacionalnim planovima oporavka koje podnose države članice nažalost predviđena tek u ograničenoj mjeri.

Posebne napomene

3.9. Kako je već navedeno, razvoj infrastrukture ključan je čimbenik za uspješan razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima. U Komunikaciji se uvažava taj problem i ukazuje na mrežu TEN-T. Međutim, treba imati na umu sljedeće: (1) nisu svi značajni plovni putovi u EU-u s velikim potencijalom dio mreže TEN-T; (2) neki plovni putovi koji trenutačno ne ispunjavaju zahtjeve osnovne mreže TEN-T mogu biti važna sastavnica multimodalnih veza u prometnim koridorima; (3) razvojem nekih dionica plovnih putova koji nisu uključeni u mrežu TEN-T mogla bi se ukloniti uska grla u područjima oko morskih luka koje se nalaze na prometnim koridorima.

3.10. Kako bi se ostvario taj dugoročni prioritet, potrebno je stvoriti organizacijske i financijske uvjete za podršku razvoju infrastrukture plovnih putova. Najprije je potrebno uskladiti mrežu plovnih putova TEN-T s Europskim ugovorom o glavnim unutarnjim plovnim putovima od međunarodnog značaja (AGN) Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE), kao i revidirati mrežu TEN-T tako što će se u nju uključiti glavni unutarnji plovni putovi sa znatnim potencijalom ili neki plovni putovi koji mogu biti važan element međunarodnih intermodalnih veza u prometnom koridoru.

3.11. Trebalo bi stvoriti i više mogućnosti za pomoć u financiranju razvoja prijevoza unutarnjim plovnim putovima. To se ne odnosi samo na plovne putove koji se već uspješno koriste za prijevoz robe unutar mreže TEN-T već i na one koji trenutačno nisu od velike važnosti i nisu dio te mreže ( 4 ) . Unutarnje plovne putove ne upotrebljava se samo za promet i stoga bi ih trebalo razvijati na sveobuhvatan način. Uzimanje u obzir svih funkcija plovnih putova u procesu razvoja znači osiguravanje duljeg razdoblja za planiranje i provedbu ulaganja u infrastrukturu te povećanje troškova ulaganja. Stoga bi, uz reviziju mreže TEN-T, još jedno rješenje moglo biti stvaranje fonda za potporu razvoju plovnih putova koji nisu dio mreže TEN-T. Bez posebne potpore razvoj plovnih putova u cijelom EU-u bit će neravnomjeran i često ograničen na ulaganja malih razmjera u modernizaciju koja ne predstavljaju čvrst temelj za razvoj te vrste prijevoza.

3.12. Posebno je važno naglasiti potrebu za koordinacijom aktivnosti svih institucija povezanih s tim sektorom. EGSO naglašava da se, kada se u Komunikaciji spominje upravljanje, UNECE ubraja među glavne upravljačke strukture relevantne za prijevoz unutarnjim plovnim putovima. Međutim, kada se navode tijela s kojima će Europska komisija surađivati, ta se institucija zanemaruje. EGSO smatra da je potrebna suradnja Europske komisije, UNECE-a i drugih dionika.

3.13. Mjere za jačanje uloge prijevoza unutarnjim plovnim putovima u gradskom prijevozu trebale bi podrazumijevati uključivanje tog načina prijevoza u sustav opskrbe, pri čemu potrebe i troškovi infrastrukture nisu znatni jer se uglavnom odnose na infrastrukturu čvorišta. Uz to bi, gdje je to moguće, prijevoz unutarnjim plovnim putovima trebalo uključiti u sustav javnog gradskog prijevoza. EGSO naglašava da povlašteni sustav javnog gradskog cestovnog prijevoza dovodi do toga da prijevoz putnika unutarnjim plovnim putovima nije cjenovno privlačan i da je stoga potrebno stvoriti ravnopravne uvjete. U tom je slučaju posebno važno sudjelovanje lokalnih vlasti.

3.14. EGSO želi naglasiti da za prijevoz putnika i tereta u gradovima nisu nužni plovni putovi visoke klase, što znači da su ulaganja u infrastrukturu potrebna za razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima mala i uključuju infrastrukturu čvorišta (luke i objekte za pretovar) te infrastrukturu za uporabu goriva iz obnovljivih izvora za moderna plovila bez emisija.

3.15. EGSO također smatra da bi razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima u gradovima bio izvrstan poticaj za ubrzanje procesa pronalaženja novih rješenja, uključujući ona koja se odnose na izvore energije bez emisija, s obzirom na činjenicu da razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima iziskuje korištenje manjih plovila za koja postoji manje infrastrukturnih zahtjeva. Međutim, potrebni su pozitivni poticaji za ulaganja.

3.16. U Komunikaciji Komisije vrlo se precizno opisuju problemi digitalizacije i razvojni trendovi u tom području. Uključena je samo sugestija o plovnim putovima relevantnima za turizam ( European Recreational Inland Navigation Network – AGNP ). Dinamičan rast nautičkog turizma upućuje na to da je potrebno uspostaviti informacijski sustav o uvjetima plovidbe na rekreacijskim plovnim putovima. Takvi su sustavi uspostavljeni u raznim zemljama. Predlaže se da se takve aktivnosti koordiniraju ili da se u tom pogledu utvrde zajednički standardi.

3.17. EGSO ističe da korištenje novih izvora energije za prijevoz unutarnjim plovnim putovima i primjena novih tehnologija, uključujući digitalne, utječu na okolnosti u kojima se nalaze posade. Potrebna su ulaganja u vještine i kvalifikacije. Izostanak djelovanja ugrožava sigurnost radnika, posade i putnika. EGSO stoga naglašava potrebu da države članice pravilno provedu Direktivu (EU) 2017/2397 o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi do 17. siječnja 2022.

3.18. Kad je riječ o zapošljavanju, EGSO se slaže s nizom zaključaka i prijedloga Komisije. Za pohvalu je isticanje problema istinske veze između vlasnika poduzeća/gospodarskog subjekta i pravâ radnika. Smatramo da je potrebno pažljivo preispitati pravni okvir u tom području. Djelotvorna provedba pravila o radnom vremenu utvrđenih u Direktivi Vijeća 2014/112/EU ( 5 ) i dalje je ključna. Osim toga, važno je donijeti odgovarajuće zakonodavstvo o socijalnoj zaštiti upućenih radnika te osigurati i poštovati, u postupku provedbe, odgovarajuće odredbe o zdravlju i sigurnosti na radu na plovilima za prijevoz unutarnjim vodenim putovima.

3.19. Niske plaće u tom sektoru i dalje su problem. EGSO skreće pozornost na postojanje znatnih razlika u plaćama između zapadne Europe i srednje i istočne Europe. To dovodi do migracije radne snage na zapad i manjka osoblja u srednjoj i istočnoj Europi. Međutim, poteškoće pri zapošljavanju vidljive su u cijeloj Europi. Tome pridonosi i starenje posada. Rad na plovilima unutarnje plovidbe nije privlačan mlađim osobama, baš kao ni ženama. Uz to, brodovlasnici traže sve više specijaliziranog osoblja koje nije lako pronaći na tržištu rada ( 6 ) . Sva ta pitanja iziskuju poduzimanje odgovarajućih koraka, pri čemu treba voditi računa o nadležnostima EU-a i država članica.

3.20. EGSO cijeni činjenicu da se u Komunikaciji Komisije skreće pozornost na mehanizme socijalnog dijaloga u tom sektoru. Odbor ističe važan potencijal socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja, posebno u vrijeme velikih gospodarskih problema i tijekom razdoblja velikih strukturnih promjena povezanih s digitalizacijom i prelaskom na zeleno gospodarstvo. Kao što pokazuje rad na prijevozu unutarnjim plovnim putovima koji je obavio Europski sektorski odbor za socijalni dijalog o lukama (SSDC za prijevoz unutarnjim plovnim putovima), socijalni partneri prepoznaju izazove s kojima se taj sektor suočava. Kako bi se u potpunosti iskoristio potencijal socijalnog dijaloga, potrebna je odgovarajuća potpora socijalnim partnerima na svim razinama. Stoga se Komisija i države članice pozivaju da se u potpunosti obvežu na to i pruže jednaku potporu svim strankama koje to zatraže.

Bruxelles, 19. siječnja 2022. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Direktiva (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 91/672/EEZ i 96/50/EZ (SL L 345, 27.12.2017., str. 53.).

(2) Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti (COM(2020) 789 final).

(3) Središnja komisija za plovidbu Rajnom (CCNR), Market Insight, Inland Navigation in Europe (Uvid u tržište, Prijevoz unutarnjim plovnim putovima u Europi), travanj 2021.

(4) EK, Assessment of the Potential of Maritime and Inland Ports and Inland Waterways and of Related Policy Measures, Including Industrial Policy Measures (Procjena potencijala pomorskih i unutarnjih luka i unutarnjih plovnih putova te povezanih mjera politike, uključujući mjere industrijske politike), završno izvješće, 2020.

(5) Direktiva Vijeća 2014/112/EU od 19. prosinca 2014. o provedbi Europskog sporazuma o utvrđivanju određenih vidova organizacije radnog vremena u plovidbi unutarnjim vodnim putovima, sklopljenoga između Europskog saveza za plovidbu unutarnjim vodama (EBU), Europske organizacije zapovjednika plovila (ESO) i Europske federacije radnika u prometu (ETF) (SL L 367, 23.12.2014., str. 86.).

(6) Izvješće Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR): Market Insight, Inland Navigation in Europe (Uvid u tržište – Unutarnja plovidba u Europi), travanj 2021.