PRILOG I. Relevantni pravni akti u području vještina, obrazovanja i osposobljavanja

1.Odluka Vijeća od 2. travnja 1963. o utvrđivanju općih načela za provedbu zajedničke politike strukovnog osposobljavanja.

2.Preporukom Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja države članice pozivaju se da uspostave mehanizme za vrednovanje neformalnog i informalnog učenja kojima se pojedincima omogućuje stjecanje kvalifikacija koje su u skladu s dogovorenim standardima koji su jednaki ili jednakovrijedni standardima za kvalifikacije stečene u okviru programa formalnog obrazovanja.

3.U Zajedničkom izvješću Vijeća i Komisije od 15. prosinca 2015. o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) kao prioritetne mjere u obrazovanju odraslih utvrđeni su, među ostalim, osiguravanje pismenosti, numeričkih i digitalnih vještina te pružanje dovoljnog broja drugih prilika koje vode do priznatih kvalifikacija europskog kvalifikacijskog okvira za one koji nemaju kvalifikacije na 4. razini europskog kvalifikacijskog okvira. U to su zajedničko izvješće uključeni srednjoročni rezultati strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, među kojima je povećanje pristupa kvalifikacijama svima putem fleksibilnijih i otvorenijih sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, posebno osiguravajući učinkovite i integrirane službe za usmjeravanje te dostupnost vrednovanja neformalnog i informalnog učenja.

4.U Preporuci Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle poziva se države članice da poboljšaju pristup kvalitetnim mogućnostima učenja koje se nude odraslim osobama s niskim razinama vještina i povećaju njihovo sudjelovanje u tri ključna koraka: procjena vještina, pojedincima prilagođena ponuda učenja te vrednovanje i priznavanje stečenih vještina.

5.Preporukom Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje (EQF) osigurava se da se kvalifikacije s razinom EQF-a temelje na zajedničkim načelima osiguranja kvalitete (Prilog IV. Preporuci o EQF-u) te da se upotrebljavaju zajednička načela za sustave bodovanja kada se kvalifikacije s razinom EQF-a temelje na bodovima (Prilog V. Preporuci o EQF-u).

6.U Preporuci Vijeća od 20. studenoga 2017. o praćenju osoba s kvalifikacijom poziva se države članice da do 2020. poboljšaju dostupnost i kvalitetu podataka o profesionalnom putu osoba koje su završile visoko obrazovanje ili strukovno obrazovanje i osposobljavanje.

7.Odlukom (EU) 2018/646 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) uspostavlja se platforma za dokumentiranje i opisivanje vještina i kvalifikacija te korisnicima (npr. osobama koje traže posao, polaznicima) nudi alat za izradu e-portfelja za pohranu informacija o njihovim vještinama i kvalifikacijama, sastavljanje životopisa i molbi za posao. To je ujedno internetski portal s informacijama o kvalifikacijama i sustavima kvalifikacija, smjernicama, vrednovanju, priznavanju i drugim temama povezanima s vještinama i kvalifikacijama. Nova usluga Europassa sadržavat će i usluge autentifikacije (npr. digitalni potpisi/potvrde).

8.U Preporuci Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje naglašava se da je potrebno raditi na razvoju ključnih kompetencija u perspektivi cjeloživotnog učenja, osigurati potporu na svim razinama obrazovanja, osposobljavanja i učenja, među ostalim daljnjim razvojem početnog i trajnog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja.

9.U Preporuci Vijeća od 26. studenoga 2018. o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu poziva se države članice da do 2025. poduzmu korake neophodne za ostvarivanje automatskog priznavanja visokoškolskih i srednjoškolskih kvalifikacija, kao i priznavanja ishoda razdoblja učenja, te da rade na uspostavi europskog prostora obrazovanja. U Preporuci se naglašava potreba za daljnjim razvojem instrumenata za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju u skladu s Europskim okvirom za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju kako se bude dalje razvijao s ciljem poticanja transparentnosti i izgradnje međusobnog povjerenja u sustave srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja. Kako bi se olakšala mobilnost i priznavanje ishoda razdoblja učenja u inozemstvu, Preporukom se poziva i na proširenje upotrebe alata EU-a za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, poput onih koji su dostupni putem internetske platforme Europass te memoranduma o razumijevanju i ugovora o učenju koji su dio Europskog sustava bodova u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju.

10.U Zaključcima Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja ističe se da bi inicijative uključene u koncept i buduće mjere koje će biti predložene i poduzete u okviru europskog prostora obrazovanja „trebale obuhvaćati sve razine i vrste obrazovanja i osposobljavanja, uključujući obrazovanje odraslih i strukovno obrazovanje i osposobljavanje”.

11.U Rezoluciji Vijeća o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti podsjeća se da „bi se taj prostor trebao temeljiti na kontinuiranom cjeloživotnom učenju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, preko školskog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, do visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih”.

12.U Zaključcima Vijeća iz 2019. o provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle naglašava se da treba uspostaviti održive dugoročne mjere za usavršavanje i prekvalifikaciju odraslih kao dio šireg strateškog pristupa cjeloživotnom razvoju vještina.

13.U zaključcima Vijeća o ekonomiji dobrobiti iz 2019. također se pozivaju države članice da promiču sveobuhvatne politike cjeloživotnog učenja te razvoj vještina i kompetencija tijekom cijelog života.

14.U Komunikaciji Komisije „Godišnja strategija održivog rasta 2020.” utvrđeni su prioriteti za transformaciju Unije u održivo gospodarstvo: gospodarski program mora pokrenuti dvostruku digitalnu i klimatsku tranziciju te preobraziti naše socijalno tržišno gospodarstvo kako bi Europa i dalje imala najnaprednije sustave socijalne skrbi u svijetu i bila dinamično žarište inovacija i konkurentnog poduzetništva. Naglasak je stavljen na potrebu za većim ulaganjem u vještine i reforme sustava obrazovanja i osposobljavanja.

PRILOG II. Okvir za EQAVET

Dio A. Indikativni deskriptori EQAVET-a