Tematsko izvješće Političke inicijative 
i financijska potpora EU-a za 
integraciju Roma: tijekom 
posljednjeg desetljeća 
postignut je znatan 
napredak, ali potrebni su 
dodatni napori na terenuHR 2016.  BR. 14
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD

EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel.: +352 4398-1
Upiti:  eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2016.
Print ISBN 978-92-872-5328-6 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/162843 QJ-AB-16-018-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-5305-7 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/10453 QJ-AB-16-018-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-5352-1 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/33200 QJ-AB-16-018-HR-E
© Europska unija, 2016.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Političke inicijative 
i financijska potpora EU-a za 
integraciju Roma: tijekom 
posljednjeg desetljeća 
postignut je znatan 
napredak, ali potrebni su 
dodatni napori na terenu
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2016.  BR. 14
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je II. revizijsko vijeće, kojem je na čelu član Suda Henri Grethen i koje je specijalizirano 
za rashodovna područja strukturnih politika, prometa i energije. Reviziju je kao član izvjestitelj predvodio Henri Grethen, 
a potporu mu je pružao voditelj njegova ureda Marc Hostert. Osnovni revizorski tim činili su glavni rukovoditelj Emmanu -
el Rauch te revizori Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm i Živka Kalajdžieva. Jezičnu podršku pružio je Richard Moore.
03
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik
I. – VII. Sažetak
1. – 14. Uvod
1. – 3. Romsko stanovništvo
4. – 8. Pravni i politički okvir
9. – 12. Na koji način EU pruža financijsku potporu mjerama integracije Roma?
13. – 14. Uloga drugih europskih i međunarodnih organizacija u pogledu integracije Roma
15. – 26. Opseg i ciljevi revizije
27. – 120. Opažanja
27. – 56. Postignut je napredak u pogledu strategija utvrđenih na razinama EU-a i država članica, ali većina 
poboljšanja postignuta je prekasno da bi imala učinak na programsko razdoblje 2007.  – 2013.
29. – 40. Politička inicijativa EU-a za uključivanje Roma dogovorena je 2011. godine, nakon proširenja EU-a iz 2004. 
i 2007.
41. – 56. Napredak na razini država članica: donesene su nacionalne strategije za integraciju Roma, ali i dalje 
postoje određeni nedostatci
57. – 94. U području kohezijske politike mjerama integracije Roma dana je veća pozornost u razdoblju 
2014. – 2020. u odnosu na razdoblje 2007. – 2013.
59. – 65. Unatoč tome što se integracija Roma ne spominje u pravnom okviru za razdoblje 2007. – 2013., odabrane 
države članice uputile su na nju u svojim operativnim programima
66. – 83. U okviru za ESIF za razdoblje 2014. – 2020. odražava se stavljanje većeg naglaska na pitanja u vezi 
s Romima na razini EU-a
84. – 94. Alati za praćenje na razini operativnih programa dostupni tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. 
nisu bili primjereni za mjerenje uspješnosti mjera integracije Roma
04 Sadržaj 
95. – 120. Većina projekata provedena je prema planu, ali kriteriji „najbolje prakse” za doprinos uspješnom 
uključivanju Roma nisu primijenjeni u svim slučajevima te je praćenje uspješnosti projekta bilo 
otežano
96. – 100. Svi ispitani projekti bili su usklađeni s ciljevima operativnih programa, ali postupci odabira nisu bili 
posebno usmjereni na odabir projekata povezanih s uključivanjem Roma
101. – 102. Projekti su općenito provedeni u skladu s planom
103. – 115. Naznake da je bolje uzimanje u obzir kriterija koji se odnose posebno na Rome, kao što su zajednička 
temeljna načela o uključivanju Roma, pozitivno doprinijelo uspješnosti programa
116. – 120. Procjena rezultata za razdoblje 2007. – 2013. dodatno je otežana poteškoćama u prikupljanju informacija 
o Romima
121. – 133. Zaključci i preporuke
 Prilog I. — Ispitani operativni programi
 Prilog II. — Upravljačka tijela strukturnih fondova u posjećenim državama članicama
 Prilog III. — Zajednička temeljna načela o uključivanju Roma
 Odgovori Komisije
05
 Pojmovnik
Diskriminacija : Direktivom br. 2000/43 definirane su dvije vrste diskriminacije:
 ο Izravna diskriminacija  postoji ako se prema nekoj osobi zbog njezina rasnog ili etničkog podrijetla postupa, 
ako se postupalo ili bi se postupalo nepovoljnije nego prema nekoj drugoj osobi u usporedivoj situaciji.
 ο Neizravna diskriminacija  postoji ako bi naizgled neutralna odredba, kriterij ili praksa doveli osobe određenog 
rasnog ili etničkog podrijetla u posebno nepovoljan položaj u usporedbi s drugim osobama, osim ako se 
takva odredba, kriterij ili praksa objektivno mogu opravdati zakonitim ciljem, a sredstva za njegovo postizanje 
prikladna su i potrebna.
Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) : Cilj je Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) ojačati gospodarsku 
i socijalnu koheziju unutar Europske unije umanjivanjem glavnih razlika među regijama s pomoću financijske 
potpore za izgradnju infrastrukture i ulaganja u proizvodnju kojima se otvaraju radna mjesta, namijenjene 
prvenstveno poslovnim subjektima.
Europski socijalni fond (ESF) : Cilj je Europskog socijalnog fonda (ESF) ojačati gospodarsku i socijalnu koheziju 
u Europskoj uniji povećavanjem mogućnosti zapošljavanja (uglavnom mjerama osposobljavanja) te poticanjem 
visoke razine zaposlenosti i otvaranja novih i boljih radnih mjesta.
Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) : Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF) sredstvo su 
kojim Europska unija nastoji smanjiti razlike u razinama razvijenosti svojih različitih regija te doprinijeti razvoju 
onih koje su slabije razvijene. Na temelju članka 174. UFEU-a tim se fondovima doprinosi cilju jačanja gospodarske, 
socijalne i teritorijalne kohezije.
Ex ante  uvjeti : Ex ante  uvjeti kriteriji su koji su utvrđeni u sporazumima o partnerstvu i koji se smatraju 
preduvjetima potrebnima za djelotvornu i učinkovitu uporabu potpore Unije obuhvaćene tim sporazumima. 
Prilikom pripreme operativnih programa EFRR-a, Kohezijskog fonda i ESF-a u okviru programskog razdoblja 
2014. – 2020. države članice moraju procijeniti jesu li ti uvjeti ispunjeni. Ako uvjeti nisu ispunjeni, potrebno je 
pripremiti akcijske planove kojima će se zajamčiti njihovo ispunjavanje do 31. prosinca 2016.
Institucionalna diskriminacija : Diskriminacija koja je postala dijelom organizacijskih struktura i postupaka.
Nacionalna kontaktna točka za Rome : Nacionalna kontaktna točka za Rome nacionalno je tijelo čija je uloga 
koordinirati izradu i provedbu nacionalne strategije za integraciju Roma/skupa integriranih političkih mjera.
Nacionalna strategija za integraciju Roma : Komisija je od svake države članice na čijem području živi romsko 
stanovništvo zatražila da pripremi nacionalnu strategiju za integraciju Roma kojom se obuhvaća razdoblje 
2011. – 2020. ili, ako je takva strategija već postojala, da je prilagodi ciljevima EU-a za integraciju Roma, uz ciljane 
aktivnosti i dovoljna sredstva (nacionalna, europska i ostala) za njihovu provedbu. U tim je strategijama također 
potrebno predložiti rješenja za uklanjanje postojećih prepreka za djelotvorniju uporabu fondova EU-a i postaviti 
temelje pouzdanog mehanizma praćenja kako bi se zajamčili konkretni rezultati za Rome. Neke države članice 
nemaju nacionalnu strategiju za integraciju Roma, nego „skup integriranih mjera”.
06 Pojmovnik 
Nevladina organizacija : Pojam „nevladina organizacija” odnosi se na niz različitih organizacija koje u pravilu imaju 
sljedeća zajednička obilježja:
 ο Nisu uspostavljene s ciljem ostvarivanja dobiti. Iako mogu imati plaćene zaposlenike i baviti se aktivnostima 
kojima se ostvaruju prihodi, ne raspodjeljuju dobit svojim članovima.
 ο Čine ih skupine građana koji u njima sudjeluju dobrovoljno.
 ο Moraju imati određen službeni ili institucionalni temelj (npr. statut ili drugi dokument kojim su uređene, 
u kojem se utvrđuje njihova misija, ciljevi i područje djelovanja) budući da snose odgovornost prema svojim 
članovima i donatorima.
 ο Neovisne su, posebno o vladi, javnim tijelima, političkim strankama i komercijalnim udrugama.
Operativni program (OP) : Operativnim programom (OP) određuju se prioriteti i posebni ciljevi pojedine države 
članice te način na koji će se sredstva EU-a (sufinanciranje EU-a te nacionalno javno i privatno sufinanciranje) 
upotrijebiti za financiranje projekata tijekom određenog razdoblja (obično sedam godina). Tim se projektima mora 
doprinijeti postizanju određenog niza ciljeva utvrđenih na razini prioritetne osi operativnog programa. Operativni 
programi postoje za svaki od fondova u području kohezije (tj. EFRR, Kohezijski fond i ESF). Država članica priprema 
operativni program te ga Komisija mora odobriti prije nego što se mogu izvršiti bilo kakva plaćanja iz proračuna 
EU-a. Izmjene operativnih programa u razdoblju koje obuhvaćaju moguće su samo uz pristanak obiju strana.
Ostvarenje : Ono što je proizvedeno ili ostvareno resursima dodijeljenima za određenu intervenciju 
(npr. bespovratna sredstva dodijeljena poljoprivrednicima, tečajevi osposobljavanja koji su održani za nezaposlene, 
izgrađene ceste u zemlji u razvoju).
Posredničko tijelo : Posredničko tijelo svako je javno ili privatno tijelo ili služba koja djeluje pod odgovornošću 
upravljačkog tijela ili koja izvršava dužnosti u ime tog tijela u odnosu s korisnicima koji provode operacije.
Preporuke za pojedinu zemlju : Preporuke za pojedinu zemlju preporuke su koje su povezane sa strukturnim 
poteškoćama za koje prikladno rješenje čine višegodišnja ulaganja izravno obuhvaćena područjem primjene 
europskih strukturnih i investicijskih fondova (fondova ESI) prema propisima uredbe za pojedini fond. Usvaja ih 
Komisija u skladu s člankom 121. stavkom 2. i člankom 148. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije 
(UFEU).
Rezultat : Neposredne promjene koje nastaju za izravne korisnike na kraju njihova sudjelovanja u određenoj 
intervenciji (npr. bolji pristup određenom području zahvaljujući izgradnji ceste, zapošljavanje sudionika tečaja).
07 Pojmovnik 
Segregacija/desegregacija :
 ο Segregaciju uzrokuje niz čimbenika uključujući diskriminirajuće radnje te gospodarske i demografske 
mehanizme. Segregaciju obilježavaju fizičko i društveno razdvajanje članova marginalizirane skupine od 
članova nemarginalizirane skupine te nejednakosti u pristupu osnovnim, uključivim i visokokvalitetnim 
uslugama.
 ο Desegregacija označava djelovanje kojim se nastoji ukloniti segregacija. Mjerama desegregacije trebali 
bi se uspostaviti uvjeti za jednak pristup visokokvalitetnim uslugama, uključujući obrazovanje, stambeno 
zbrinjavanje, tržište rada, zdravstvo i sva ostala relevantna područja.
Socijalno uključivanje : Proces poboljšanja uvjeta pod kojima pojedinci i skupine sudjeluju u društvu.  
Svrha je socijalnog uključivanja osnažiti siromašne i marginalizirane pojedince kako bi mogli iskoristiti nove 
globalne mogućnosti. Tim se procesom vodi računa o tome da građani mogu sudjelovati u donošenju odluka koje 
utječu na njihove živote te da uživaju jednake mogućnosti pristupa tržištima, uslugama te političkom, društvenom 
i fizičkom prostoru.
Upravljačko tijelo : Upravljačko tijelo nacionalno je, regionalno ili lokalno tijelo vlasti (ili bilo koje drugo javno ili 
privatno tijelo) koje je određena država članica odredila za upravljanje operativnim programom. Njegove zadaće 
obuhvaćaju odabir projekata koji će se financirati, praćenje načina provedbe projekata te podnošenje izvješća 
Komisiji o financijskim pitanjima i ostvarenim rezultatima.
Zajednička temeljna načela : Zajednička temeljna načela čini skup od 10 kriterija kojima se jamči uspjeh inicijativa 
za uključivanje Roma. O tim se načelima raspravljalo na prvom sastanku Europske platforme za uključivanje Roma 
održanom 2009. godine u Pragu. Zatim su priložena zaključcima sastanka Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, 
zdravstvo i pitanja potrošača koji je održan 8. lipnja 2009.
08
 Sažetak
I
Romsko stanovništvo u Europi izloženo je diskriminaciji otkako je prije mnogo stoljeća pristiglo na teritorij današ -
nje Europske unije. S procijenjenih 6,2 milijuna stanovnika, danas je romsko stanovništvo najveća etnička manjina 
u EU-u, no većinom je marginalizirano. U državama članicama u kojima je koncentracija romskog stanovništva naj -
veća Romi čine od 15 % do 20 % učenika i novih sudionika na tržištu rada.
II
Najveći dio financijske potpore EU-a za opće mjere socijalnog uključivanja, uključujući mjere kojima se promiče 
uključivanje Roma, pruža se iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) i Europskog socijalnog fonda (ESF). 
Nije zabilježen iznos sredstava koja su usmjerena posebno na inicijative za integraciju Roma. Međutim, iz plan -
skih dokumenata država članica može se izvesti podatak da je u programskom razdoblju 2014. – 2020. izdvojeno 
otprilike 1,5 milijardi eura za socioekonomsku integraciju marginaliziranih zajednica kao što su Romi. Za razdoblje 
2007. – 2013. nisu dostupne slične indikativne vrijednosti.
III
U okviru revizije procijenili smo jesu li političke inicijative i financijska potpora EU-a iz EFRR-a i ESF-a djelotvorno 
doprinijele integraciji Roma. Posebno smo ispitali sljedeće:
– jesu li strategije EU-a i nacionalne strategije za Rome omogućile djelotvornu uporabu sredstava EFRR-a i ESF-a 
za mjere uključivanja Roma u svakom programskom razdoblju,
– je li okvir EFRR-a i ESF-a za svako programsko razdoblje osmišljen na način da se njime omogućuje djelotvorna 
potpora mjerama integracije Roma, te
– jesu li projekti provedeni u okviru EFRR-a i ESF-a tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. djelotvorno dopri -
nijeli integraciji Roma.
Revizija je provedena u prostorijama Komisije i u četirima državama članicama (Bugarska, Španjolska, Mađarska 
i Rumunjska) te je njome obuhvaćeno razdoblje 2007. – 2015.
09 Sažetak 
IV
Utvrdili smo da je Komisija postigla znatan napredak u osmišljavanju političkih inicijativa EU-a kojima se promiče 
integracija Roma te da su sve posjećene države članice do 2012. godine izradile nacionalne strategije za integra -
ciju Roma, ali i da su strategije donesene prekasno da bi imale učinak na izradu operativnih programa (OP) EFRR-a 
i ESF-a i odabir projekata tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. Kad je riječ o tim nacionalnim strategijama za 
integraciju Roma, i dalje postoji niz nedostataka. Prvo, u nacionalnim strategijama nije naznačeno koji je iznos finan -
cijskih sredstava potreban za provedbu predloženih mjera uključivanja Roma. Osim toga, u njima nije naveden iznos 
dostupan za takve mjere u okviru državnih proračuna, kao ni iznos dostupan iz proračuna EU-a u okviru EFRR-a 
i ESF-a. Drugo, nije posvećena dovoljna pozornost suzbijanju diskriminacije i netrpeljivosti prema Romima. Treće, 
u odabranim državama članicama tijekom izrade nacionalnih strategija za integraciju Roma nije uvijek uzeta u obzir 
potreba za aktivnim sudjelovanjem organizacija civilnog društva, posebice predstavnika same romske zajednice. 
Konačno, uloga nacionalnih kontaktnih točaka za Rome koje su uspostavljene kako bi koordinirale izradu i provedbu 
nacionalnih strategija za integraciju Roma katkad je otežana neusklađenošću resursa s odgovornostima.
V
Kad je riječ o razdoblju 2014. – 2020., zabilježen je niz poboljšanja: na primjer, u Uredbi o europskim strukturnim 
i investicijskim fondovima (ESIF) izričito se upućuje na integraciju Roma te je uveden poseban prioritet u pogledu 
financiranja. Povrh toga, države članice za koje su iznesene preporuke za pojedinu zemlju u vezi s integracijom 
Roma obvezne su uložiti sredstva u promicanje takve integracije. Međutim, smatramo da su potrebni dodatni napori 
na razini Komisije i država članica kako bi se zajamčilo da će te promjene dovesti do projekata kojima se bolje dopri -
nosi integraciji Roma na terenu.
VI
Postignuti su opći ciljevi većine projekata EFRR-a i ESF-a ispitanih tijekom revizije, ali ti se ciljevi često nisu odnosili 
posebno na Rome. Osim toga, zaključili smo da je u slučaju projekata koji su odabrani i provedeni u skladu s krite -
rijima „najbolje prakse” koje je usvojilo Vijeće, takozvanim zajedničkim temeljnim načelima o uključivanju Roma, 
postojala veća vjerojatnost da će se njima djelotvorno doprinijeti integraciji romskog stanovništva. Nadalje, utvrdili 
smo da je praćenje napretka projekata integracije Roma otežano, ponajprije zbog nedostataka u pogledu dostu -
pnosti i kvalitete podataka o romskim sudionicima. Nedostatak sveobuhvatnih i pouzdanih podataka ne čini pro -
blem samo u pogledu projekata, već i kad je riječ o donošenju politika na razini EU-a i nacionalnoj razini. U slučaju 
izostanka brze reakcije to će stanje ostati nepromijenjeno u razdoblju 2014. – 2020.
10 Sažetak 
VII
U ovom izvješću iznosimo sljedeće preporuke:
1. preporuka
Pri ažuriranju svojih nacionalnih strategija za integraciju Roma ili donošenju njihovih izmjena države članice trebale 
bi:
(a) Utvrditi iznos financijskih sredstava potrebnih za provedbu mjera uključivanja Roma koje su predložene u stra -
tegiji. U nacionalnim strategijama za integraciju Roma trebalo bi navesti financijska sredstva dostupna za takve 
mjere u državnom proračunu, kao i iznos dostupan iz proračuna EU-a u okviru EFRR-a i ESF-a. Osim toga, države 
članice trebale bi se i službeno obvezati na jamčenje toga da kratkoročne promjene u političkim prioritetima ne 
ugrožavaju napore koji se ulažu u provedbu mjera integracije Roma.
(b) Uključiti pokazatelje i ciljne vrijednosti koji se odnose na suzbijanje diskriminacije i, konkretnije, netrpeljivosti 
prema Romima. Tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020. o tim je pokazateljima potrebno voditi računa 
i pri osmišljavanju mjera za promicanje uključivanja marginaliziranih romskih zajednica u sklopu okvira za ESIF, 
u skladu sa zahtjevima Direktive o rasnoj jednakosti.
(c) Zajamčiti sustavno savjetovanje s organizacijama civilnog društva, uključujući predstavnike Roma, kao i njihovo 
uključivanje u planiranje i provedbu mjera integracije Roma.
(d) Podrobnije utvrditi ulogu nacionalnih kontaktnih točaka za Rome u vezi s nacionalnim strategijama za integraci -
ju Roma te zajamčiti da su ovlasti i odgovornosti tih kontaktnih točaka razmjerne resursima koji su im dostupni.
2. preporuka
(a) Komisija bi tijekom ažuriranja relevantnih operativnih programa trebala zajamčiti da su mjere koje se provode 
u okviru ESIF-a po svojoj prirodi uključive te da sadržavaju odredbe usmjerene na borbu protiv segregacije. 
Potrebno je jasno opisati praksu povezanu sa segregacijom te ju izričito isključiti iz financiranja u sklopu okvira 
za ESIF (nije dovoljno samo ju spomenuti u uvodnim izjavama), pri čemu je u tom pogledu potrebno posvetiti 
posebnu pozornost projektima obrazovanja i stambenog zbrinjavanja. Na taj bi se način ojačala poveznica izme -
đu preporuka za pojedinu zemlju i uporabe ESIF-a.
(b) Komisija bi u kontekstu sastanaka odbora za praćenje operativnih programa trebala u cijelosti iskoristiti podatke 
iz izvješća koja su države članice od 2016. godine obvezne dostavljati u skladu s Preporukom Vijeća o djelotvor -
nim mjerama integracije Roma, kao i nalaze koji proizlaze iz tih informacija. Time će se zajamčiti da se sredstva 
ESIF-a i/ili država članica dodijele područjima u kojima su u izvješćima utvrđeni nedostatci (primjerice, preraspo -
djelom sredstava u područja u kojima su utvrđeni nedostatci).
11 Sažetak 
3. preporuka
Pri objavljivanju poziva na podnošenje ponuda i odabiru projekata države članice trebale bi se koristiti kriterijima 
„najbolje prakse” za integraciju Roma (kao što je 10 zajedničkih temeljnih načela koja je utvrdilo Vijeće). Pozive bi 
po potrebi trebalo organizirati tako da se omogući odabir dugoročnih projekata u korist marginaliziranih romskih 
zajednica. Naposljetku, kad god je to moguće, sredstava ESIF-a trebalo bi dodjeljivati prema održivosti projekata 
nakon njihova završetka, odnosno bez trajnog financiranja EU-a. Te bi aspekte trebalo uzeti u obzir i pri donošenju 
izmjena operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020.
4. preporuka
Komisija bi tijekom sljedećega programskog razdoblja ili tijekom ažuriranja operativnih programa trebala zajamčiti 
da se, kad god je to moguće, ciljevi integracije Roma uključeni u nacionalne strategije za integraciju Roma odraža -
vaju u okviru za ESIF na svim operativnim razinama. U tom kontekstu, trebala bi zajamčiti da se podatci prikupljaju 
na pouzdan način kako bi se omogućili praćenje i evaluacija napretka između pojedinačnih projekata, kao i na svim 
razinama uprave.
5. preporuka
Države članice trebale bi po potrebi nadopunjavati zajedničke pokazatelje ostvarenja i rezultata utvrđene u zakon -
skim aktima o ESIF-u pokazateljima koji se odnose posebno na Rome. Ti bi pokazatelji trebali biti usklađeni s poka -
zateljima utvrđenima u nacionalnim strategijama za integraciju Roma te bi ih potom trebalo upotrebljavati za 
praćenje operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020. Ti se pokazatelji mogu temeljiti na pokazateljima koje je 
2016. godine utvrdila Agencija za temeljna prava.
6. preporuka
U svrhu pripreme za sljedeće programsko razdoblje, države članice trebale bi razmotriti mogućnost zajedničkog 
djelovanja kojim bi nastojale zajamčiti pravnu sigurnost u pogledu uporabe ESF-a za financiranje bilo kojih mjera 
socijalnog uključivanja bez obzira na poveznicu sa zapošljavanjem. Uklanjanjem pravne nesigurnosti države članice 
lakše bi ostvarile punu korist uporabe ESF-a u svrhu socijalne uključenosti, uključujući s pomoću mjera za borbu 
protiv diskriminacije.
7. preporuka
Komisija bi trebala razmotriti predlaganje izmjena zakonskih akata o ESIF-u kako bi se zajamčilo da se pri raspodjeli 
sredstava među različitim državama članicama od programskog razdoblja koje počinje 2020. godine uzimaju u obzir 
posebni pokazatelji socijalnog uključivanja, posebice udio marginaliziranih skupina u stanovništvu kao što su Romi. 
Trebala bi zajamčiti da su sva dodatna sredstva ESF-a koja se stave na raspolaganje državama članicama zbog takvih 
izmjena posebno namijenjena pružanju potpore marginaliziranim zajednicama.
8. preporuka
(a) Komisija bi trebala surađivati s državama članicama na osmišljavanju zajedničke metodologije kojom će se 
pružiti relevantni podatci o stanovništvu Roma u svrhu praćenja njihova socijalnog uključivanja, u skladu s na -
cionalnim pravnim okvirima i zakonodavstvom EU-a, uključujući postojeća moguća odstupanja. To je potrebno 
učiniti najkasnije tijekom priprema za sljedeće programsko razdoblje.
(b) Komisija bi trebala poticati države članice, u skladu s nacionalnim pravnim okvirima i zakonodavstvom EU-a, uk -
ljučujući postojeća moguća odstupanja, da prikupe statističke podatke o etničkoj pripadnosti na sveobuhvatan 
način tijekom sljedećih dviju godina. Eurostat bi mogao obuhvatiti relevantna pitanja u okviru svojih anketa kao 
što je anketa o radnoj snazi te u okviru statistike EU-a o dohotku i životnim uvjetima.
12
 Uvod
Romsko stanovništvo
01 
Romsko stanovništvo u Europi čine potomci skupina koje su prije otprilike 
1 000 godina napustile indijski potkontinent i u 14. stoljeću stigle na područje da -
našnje Europske unije. Do 1450. godine romsko stanovništvo nastanilo se gotovo 
diljem cijele Europe. Dotad su u središnjoj Europi već provedene prve deportacije 
i protjerivanja romskog stanovništva. Izraz „Romi” odnosi se na različite skupine 
(vidjeti okvir 1. ) s određenim zajedničkim kulturnim obilježjima i s poviješću stal -
ne marginalizacije u europskim društvima.
Što znači izraz „Romi”?
Prema Vijeću Europe1, izraz „Romi” odnosi se na Rome, Sinte, Kale i povezane skupine koje žive u Europi, uklju -
čujući Putnike i istočne skupine (Dom i Lom), obuhvaćajući veliku raznolikost među tim skupinama, uključujući 
osobe koje se izjašnjavaju kao Cigani.
Iako kulturni i etnički identitet tih skupina nije ujednačen, za sve njih iz praktičnih razloga upotrebljavamo 
izraz „Romi”.
1 Vijeće Europe, „Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues” (Opisni pojmovnik izraza koji se odnose na pitanja povezana s Romima), 2012.Okvir 1.
02 
Danas je romsko stanovništvo najveća etnička manjina u Europi. Prema pro -
cjenama, među kojima postoje velike razlike, romsku zajednicu čini od 10 do 
12 milijuna ljudi. Od toga otprilike 6,2 milijuna živi u EU-u, većinom u središnjim 
i istočnim državama članicama. Velika većina Roma u Europi (80 % – 85 %) danas 
živi sjedilačkim načinom života2. Potrebno je razlikovati Rome koji žive putujućim 
načinom života i Rome koji se sele iz jedne u drugu državu članicu EU-a kako bi se 
nastanili. Slika 1.  prikazuje koncentraciju romskog stanovništva u EU-u, zemljama 
kandidatkinjama3 i potencijalnim kandidatkinjama4.2 COM(2011) 173 final od 
5. travnja 2011. „Okvir EU-a za 
nacionalne strategije 
integracije Roma do 2020.”.
3 Albanija, Crna Gora, bivša 
jugoslavenska republika 
Makedonija, Srbija i Turska.
4 Bosna i Hercegovina i Kosovo*.
13 Uvod Slika 1.Procijenjeno romsko stanovništvo u EU-u, zemljama kandidatkinjama i potencijalnim 
kandidatkinjama (2012.)
Izvor:  Sud, na temelju podataka Vijeća Europe.
Administrativne granice: ©/uni00A0EuroGeographics ©/uni00A0UN-FAO © Turkstat
Kartogra/f_ija: Eurostat/uni00A0– Gisco, 01/2015
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
Države članice EU-a
Zemlje kandidatkinjePotencijalne kandidatkinje
Brojčane vrijednosti označavaju procijenjenu veličinu romskog stanovništva.
Od/uni00A05 do/uni00A010
Od/uni00A01 do/uni00A04,9Od/uni00A00,4 do/uni00A00,9Manje od/uni00A00,4Prosječna procijenjena veličina romskog stanovništva kao udio u ukupnom stanovništvu (u/uni00A0%):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
* Sva upućivanja na Kosovo, neovisno o tome je li riječ o teritoriju,
institucijama ili stanovništvu, u ovom tekstu u cijelosti valja tumačitiu skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda/uni00A01244 nedovodeći u pitanje status Kosova.
14 Uvod 
03 
Otprilike četiri petine procijenjenog romskog stanovništva u EU-u živi u osam 
država članica navedenih u  tablici 1 . U državama članicama u kojima je koncen -
tracija romskog stanovništva najveća (Bugarska, Slovačka, Rumunjska i Mađarska) 
Romi čine od 15 % do 20 % učenika i novih sudionika na tržištu rada. Tablica 1.Države članice s najvećim procijenjenim brojem Roma
Država članicaProsječna procijenjena veličina romskog 
stanovništva Najmanji procijenjeni 
brojNajveći procijenjeni 
brojBroj osobaUdio u ukupnom 
stanovništvu
Rumunjska 1 850 000 8,6 % 1 200 000 2 500 000
Bugarska 750 000 9,9 % 700 000 800 000
Mađarska 750 000 7 ,5 % 500 000 1 000 000
Španjolska 750 000 1,6 % 500 000 1 000 000
Slovačka 490 000 9,0 % 380 000 600 000
Francuska 400 000 0,6 % 300 000 500 000
Češka 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Grčka 175 000 1,5 % 50 000 300 000
Ukupno 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
Ukupno za cijeli EU 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Napomena: Vrijednosti označene kao „Ukupno za cijeli EU” uključuju Hrvatsku.
Izvor:  Vijeće Europe, „Estimates and official number of Roma in Europe” (Procjene i službeni broj Roma u Europi), srpanj 2012.
15 Uvod 
05 
Nadalje, člankom 10. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kao cilj EU-a 
utvrđuje se borba protiv diskriminacije na temelju rasnog ili etničkog podrijetla 
s pomoću radnji Vijeća (članak 19. UFEU-a). U članku 21. UFEU-a također je utvrđe -
no pravo građana EU-a na slobodu kretanja i boravka unutar EU-a.
06 
Za mjere integracije Roma relevantni su i sljedeći pravni i politički instrumenti:
– Povelja Europske unije o temeljnim pravima iz 2000. godine5, a posebno nje -
zin članak 21. o nediskriminaciji. Postala je pravno obvezujuća nakon stupanja 
na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009.,
– dvije direktive Vijeća iz 2000. o jednakom postupanju6: Direktiva o rasnoj 
jednakosti, kojom se zabranjuje diskriminacija na temelju rasnog ili etničkog 
podrijetla u različitim područjima, te Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju, 
koja sadržava odredbe o jednakom postupanju na radnome mjestu,Pravni i politički okvir
04 
Ugovori EU-a glavni su pravni temelj za sve inicijative EU-a usmjerene na opće 
promicanje socijalnog uključivanja, a posebno promicanje integracije Roma. 
Posebno je relevantan članak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU): njime se, među 
ostalim, jamče prava osoba koje pripadaju manjinama (vidjeti okvir 2. ).
5 Povelja Europske unije 
o temeljnim pravima (SL C 364, 
18.12.2000., str. 1.).
6 Direktiva Vijeća 2000/43/EZ od 
29. lipnja 2000. o provedbi 
načela jednakog postupanja 
prema osobama bez obzira na 
njihovo rasno ili etničko 
podrijetlo (Direktiva o rasnoj 
jednakosti) (SL L 180, 
19.7.2000., str. 22.), Direktiva 
Vijeća 2000/78/EZ od 
27. studenoga 2000. 
o uspostavi općeg okvira za 
jednako postupanje pri 
zapošljavanju i obavljanju 
zanimanja (Direktiva 
o jednakosti pri zapošljavanju) 
(SL L 303, 2.12.2000., str. 16.).Članak 2. Ugovora o Europskoj uniji
„Unija se temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vla -
davine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke 
državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidar -
nost i jednakost žena i muškaraca”.Okvir 2.
16 Uvod 
– Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća iz 2004. o pravu građana EU-a na 
slobodno kretanje7,
– Okvirna odluka Vijeća iz 2008. godine o suzbijanju rasizma i ksenofobije8, 
kojom se utvrđuje zajednički kaznenopravni pristup borbi protiv rasističkog 
i ksenofobnog govora i zločina,
– Preporuka Vijeća iz 2013. godine o djelotvornim mjerama integracije Roma9, 
te
– Komunikacija Komisije iz 2011. o okviru EU-a za nacionalne strategije integra -
cije Roma do 2020.10, u kojoj je također utvrđena uloga Agencija za temeljna 
prava u tom pogledu11.
07 
Trenutačni politički prioriteti na razini EU-a usmjereni na promicanje uključivanja 
romskog stanovništva proizlaze iz strategije Europa 2020., koja je dogovorena 
2010. godine te kojom se nastoji postići pametan, održiv i uključiv rast u Europi. 
Kako bi se mjerio napredak u postizanju ciljeva strategije Europa 2020., dogo -
voreno je pet glavnih ciljeva na razini cijelog EU-a. Uspjeh politika uključivanja 
Roma može utjecati na tri od pet navedenih ciljeva (ciljevi koji se odnose na 
obrazovanje12, zapošljavanje13, i borbu protiv siromaštva i socijalne isključenosti14) 
u državama članicama s velikim udjelom romskog stanovništva.
08 
U ovom izvješću izrazi „integracija” i „uključivanje” upotrebljavaju se za mjere ko -
jima se nastoji poboljšati stanje u pogledu životnih uvjeta i ljudskih prava Roma 
koji žive u državama članicama EU-a15 (vidjeti okvir 3. ).7 Direktiva 2004/38/EZ 
Europskoga parlamenta 
i Vijeća od 29. travnja 2004. 
o pravu građana Unije 
i članova njihovih obitelji na 
slobodno kretanje i boravište 
na području države članice, 
kojom se izmjenjuje Uredba 
(EEZ) br. 1612/68 i stavljaju 
izvan snage direktive 64/221/
EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 
73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/
EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ 
i 93/96/EEZ (SL L 158, 
30.4.2004., str. 77.), a posebno 
članak 6. o pravu boravišta do 
tri mjeseca i članak 7. o pravu 
boravišta duljem od tri 
mjeseca.
8 Okvirna odluka Vijeća od 
28. studenoga 2008. 
o suzbijanju određenih oblika 
i načina izražavanja rasizma 
i ksenofobije kaznenopravnim 
sredstvima.
9 Preporuka Vijeća od 
9. prosinca 2013. 
o djelotvornim mjerama 
integracije Roma (SL C 378, 
24.12.2013., str. 1.).
10 COM(2011) 173 final.
11 Uloga Agencije za temeljna 
prava u vezi s nacionalnim 
strategijama za integraciju 
Roma sastoji se od sljedećega: 
a) pružanja stručnog znanja 
institucijama EU-a, 
b) prikupljanja podataka te 
c) suradnje s državama 
članicama radi osmišljavanja 
alata za pružanje dokaza 
o postignutom napretku.
12 U području obrazovanja 
utvrđeni su sljedeći ciljevi: 
smanjenje stope učenika koji 
rano napuštaju školovanje na 
manje od 10 % te postizanje 
udjela od barem 40 % osoba 
u dobi od 30 godina do 
34 godine sa završenim 
visokoškolskim obrazovanjem.
13 Kao cilj je utvrđena 
zaposlenost od 75 % osoba 
u dobi od 20 godina do 
64 godine.
14 Kao cilj je utvrđeno smanjenje 
broja ljudi koji žive 
u siromaštvu i socijalnoj 
isključenosti ili kojima prijeti 
siromaštvo i socijalna 
isključenost za najmanje 
20 milijuna.
15 Ovaj je pristup dosljedan 
definiciji koju je Vijeće 
Europske unije iznijelo 
u svojim zaključcima o Okviru 
17 Uvod 
Na koji način EU pruža financijsku potporu mjerama 
integracije Roma?
09 
Najveći dio financijske potpore EU-a za socijalno uključivanje (kojom su sufi -
nancirane mjere povezane s integracijom Roma) osiguran je u prvom redu iz 
Europskog socijalnog fonda (ESF) te Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) 
u kontekstu kohezijske politike EU-a. Dostupni su i drugi fondovi u okviru poseb -
nih programa, koji su pod izravnim upravljanjem Komisije16.
10 
ESF i EFRR provode se u okviru nacionalnih i regionalnih višegodišnjih operativ -
nih programa (OP) koje pripremaju države članice, a odobrava Komisija. U okviru 
svakog operativnog programa ukupna dostupna sredstva raspodjeljuju se među 
različitim prioritetnim osima operativnog programa.
11 
Za razdoblje 2007. – 2013. proračun za EFRR iznosio je otprilike 201 milijar -
du eura, a proračun za ESF otprilike 76 milijardi eura. U programskom razdoblju 
2014. – 2020. EFRR i ESF dio su europskih strukturnih i investicijskih fondova 
(ESIF)17 te njihov ukupni proračun iznosi otprilike 197 milijardi eura (EFRR) i 86 mi -
lijardi eura (ESF) za cijelo razdoblje.EU-a za nacionalne strategije 
integracije Roma do 2020.: 
Vijeće Europske unije (2011.), 
Zaključci Vijeća o Okviru EU-a 
za nacionalne strategije 
integracije Roma do 2020., 
3089. sastanak Vijeća za 
zapošljavanje, socijalnu 
politiku, zdravstvo i pitanja 
potrošača, Bruxelles, 
19. svibnja 2011.
16 „Program za zapošljavanje 
i socijalne inovacije (EaSI) 
2014. – 2020.”, kojemu je 
prethodio „Program Zajednice 
za zapošljavanje i socijalnu 
solidarnost – Progress 
2007. – 2013.”, te „Program 
o pravima, jednakosti 
i građanstvu (2014. – 2020.)”, 
kojemu su prethodili programi 
„Temeljna prava i građanstvo”, 
„Daphne III.” i „Progress” 
u području djelovanja 
usmjerenog na suzbijanje 
diskriminacije i rodnu 
jednakost.
17 U programskom razdoblju 
2014. – 2020. EFRR, ESF 
i Kohezijski fond zajedno 
s Europskim poljoprivrednim 
fondom za ruralni razvoj 
(EPFRR) te Europskim fondom 
za pomorstvo i ribarstvo 
(EFPR) čine europske 
strukturne i investicijske 
fondove (ESIF).Zamjenjiva uporaba izraza „integracija” i „uključivanje”
Riječi „integracija” i „uključivanje” često se upotrebljavaju kao međusobno zamjenjivi pojmovi pri opisivanju 
općih ciljeva političkih inicijativa usmjerenih na poboljšavanje stanja u pogledu romskog stanovništva.
Izraz „integracija” češće se upotrebljava u kontekstu inicijativa kojima je u cilju zaštita temeljnih prava i vrijed -
nosti (kako je opisano u članku 2. UEU-a). Upotrebljava se u nacionalnim strategijama za integraciju Roma.
Izraz „uključivanje” češće se upotrebljava u kontekstu socioekonomskih inicijativa te se, primjerice, pojavljuje 
u strategiji Europa 2020., kojom se nastoji postići pametan, uključiv i održiv rast.Okvir 3.
18 Uvod 
12 
Udio tih iznosa usmjeren posebno na inicijative za integraciju Roma nije zabi -
lježen. Međutim, iz planskih dokumenata država članica može se zaključiti da je 
za programsko razdoblje 2014. – 2020. izdvojeno otprilike 1,5 milijardi eura za 
socioekonomsku integraciju marginaliziranih zajednica kao što su Romi (vidjeti 
također odlomak 69. i  tablicu 6. ). Za programsko razdoblje 2007. – 2013. nisu 
dostupne slične indikativne vrijednosti.
Uloga drugih europskih i međunarodnih organizacija 
u pogledu integracije Roma
13 
Vijeće Europe bilo je prva institucija koja je pokrenula pitanje integracije Roma 
na razini Europe. Već više od 40 godina radi na suzbijanju diskriminacije romskog 
stanovništva i poboljšanju integracije marginaliziranih romskih zajednica.
14 
U području integracije Roma aktivne su i druge međunarodne organizacije, 
s istaknutom ulogom u tom području, kao što su Svjetska banka, Organizacija za 
europsku sigurnost i suradnju (Ured za demokratske institucije i ljudska prava) te 
Program Ujedinjenih naroda za razvoj.
19
 Opseg i ciljevi revizije
18 Ostale glavne uprave 
s dužnostima povezanima 
s područjima Okvira EU-a za 
nacionalne strategije 
integracije Roma čine GU za 
obrazovanje i kulturu, GU za 
zdravlje i sigurnost hrane te 
GU za susjedsku politiku 
i pregovore o proširenju.15 
Ovom smo revizijom procijenili jesu li političke inicijative i financijska potpo -
ra EU-a iz EFRR-a i ESF-a djelotvorno doprinijele integraciji Roma. Opsegom 
revizije koju smo proveli obuhvaćena su programska razdoblja 2007. – 2013. 
i 2014. – 2020. Posebno smo ispitali sljedeće:
– jesu li okvir EU-a i nacionalne strategije za Rome omogućili djelotvornu upo -
rabu sredstava EFRR-a i ESF-a za mjere uključivanja Roma u svakom program -
skom razdoblju,
– je li okvir EFRR-a i ESF-a za svako programsko razdoblje osmišljen na način da 
se njime omogućuje djelotvorna potpora mjerama integracije Roma, te
– jesu li projekti provedeni u okviru EFRR-a i ESF-a tijekom programskog raz -
doblja 2007. – 2013. djelotvorno doprinijeli integraciji Roma.
16 
Revizijske dokaze prikupili smo razgovorima sa službenicima iz Komisije i država 
članica, kao i s nositeljima i sudionicima projekata. Osim toga, pregledali smo do -
kumente dobivene od nadležnih tijela EU-a i država članica te nositelja projekata.
17 
Prvo smo proveli evaluaciju potpore koju Komisija pruža integraciji Roma. Ta pot -
pora uključuje zakonodavstvo EU-a, političke okvire i posebne smjernice kojima 
se opisuju prioriteti i ciljne vrijednosti EU-a, pri čemu smo navedeno ispitali u vezi 
s inicijativama iz programskih razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020. Također smo 
razmotrili način na koji Komisija jamči poštovanje temeljnih prava. Dio našeg 
rada na reviziji obavljen je u glavnim upravama (GU) Komisije koje se u najvećoj 
mjeri bave politikama povezanima s integracijom Roma, a to su GU za pravosuđe 
i zaštitu potrošača, GU za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje te GU za 
regionalnu i urbanu politiku18.
20 Opseg i ciljevi revizije 
18 
Također smo pregledali strateške okvire država članica za promicanje integracije 
Roma, a posebno nacionalne strategije za integraciju Roma. Smatrali smo da mje -
re integracije Roma kojima se pruža potpora iz EFRR-a i ESF-a trebaju biti usko po -
vezane s tim okvirima kako bi se postigla najveća moguća djelotvornost. Također 
smo ispitali jesu li posjećene države članice uspostavile prikladne administrativne 
mehanizme za uspješnu provedbu svojih strateških okvira za uključivanje Roma. 
Za koordinaciju izrade i provedbe nacionalnih strategija za integraciju Roma 
zadužene su nacionalne kontaktne točke za Rome. Stoga smo održali sastanke 
s nacionalnim kontaktnim točkama za Rome u četirima posjećenim državama 
članicama, odnosno u Bugarskoj, Španjolskoj, Mađarskoj i Rumunjskoj, kao i s 
nacionalnim kontaktnim točkama za Rome u Njemačkoj, Grčkoj, Francuskoj, Slo -
vačkoj i Ujedinjenoj Kraljevini, kako bismo stekli bolji uvid u nacionalne strategije 
i moguće promjene uvedene između dvaju programskih razdoblja u pogledu 
strategija, planova i osmišljavanja programa.
19 
Za programsko razdoblje 2007. – 2013. proveli smo i evaluaciju načina na koji su 
osmišljeni operativni programi EFRR-a i ESF-a, kao i načina na koji su se provodili 
i pratili ti programi, kako bismo procijenili mogućnost da se njima pruži djelo -
tvorna potpora mjerama integracije Roma. Ispitali smo uzorak projekata iz tog 
razdoblja radi evaluacije doprinosa tih projekata integraciji marginaliziranog 
romskog stanovništva. S obzirom na to da je revizija provedena u vrlo ranoj fazi 
programskog razdoblja, procjena ESIF-a za razdoblje 2014. – 2020. koju smo oba -
vili ograničena je na procjenu načina na koji su osmišljeni aspekti EFRR-a i ESF-a 
relevantni za integraciju Roma.
20 
Četiri države članice (Bugarska, Španjolska, Mađarska i Rumunjska) odabrane su 
zbog broja Roma koji žive u njima i zbog znatnih iznosa sredstava koja su izdvoji -
le za financiranje područja politika koja su imala potencijala za pružanje potpore 
inicijativama za uključivanje Roma19.
21 
Za četiri posjećene države članice odabrali smo sedam operativnih programa 
EFRR-a i ESF-a iz programskog razdoblja 2007. – 2013. koja smo smatrali relevan -
tnima za inicijative za uključivanje Roma i ispitali smo ukupno 19 projekata prove -
denih u okviru tih operativnih programa20 (vidjeti prilog I. ), pri čemu su navedeni 
projekti odabrani na temelju informacija dobivenih od nacionalnih nadležnih 
tijela. Usredotočili smo se na projekte u područjima obrazovanja, zapošljavanja, 
zdravstvene skrbi i stambenog zbrinjavanja, ali obuhvatili smo i projekte koji se 
bave drugim temama, kao što su socijalno uključivanje ili suzbijanje diskrimina -
cije (vidjeti tablicu 5. ). Svi odabrani projekti zaključeni su do 2013. godine. Popis 
tijela zaduženih za odabir i provedbu projekata ispitanih u kontekstu ove revizije 
prikazan je u  prilogu II .19 U programskom razdoblju 
2007. – 2013. te su četiri države 
članice iz EFRR-a i ESF-a 
zajedno primile 
14,1 milijardu eura pomoći za 
mjere socijalnog uključivanja. 
Riječ je o 20 % ukupnog iznosa 
izdvojenog iz strukturnih 
fondova za mjere socijalnog 
uključivanja na razini svih 
država članica tijekom 
navedenog razdoblja.
20 Jedan prvotno odabrani 
projekt uklonjen je iz uzorka 
zbog nedostatne 
relevantnosti.
21 Opseg i ciljevi revizije 
22 
Naši revizijski kriteriji temelje se na iskustvu mreže EURoma21, koja je izdala pre -
poruke22 za jamčenje uspjeha u provedbi inicijativa za uključivanje Roma. Posjetili 
smo i Agenciju za temeljna prava (FRA) kako bismo dobili informacije o prikuplja -
nju podataka23.
23 
Najvažnije među tim kriterijima čini 10 zajedničkih temeljnih načela, koja su pri -
kazana na slici 2.  i podrobno opisana u  prilogu III . O tim se načelima raspravljalo 
na prvom sastanku Europske platforme za uključivanje Roma održanom 2009. go -
dine u Pragu. Zatim su priložena zaključcima sastanka Vijeća za zapošljavanje, 
socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača koji je održan 8. lipnja 2009.
24 
Mjere usmjerene na integraciju marginaliziranog romskog stanovništva iz opera -
tivnih programa koje smo odabrali za programsko razdoblje 2007. – 2013. uključe -
ne su u devet novih operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020. Na temelju 
tih devet novih operativnih programa procijenili smo novi okvir za ESIF.
25 
Tijekom revizije pomoć su nam pružali vanjski stručnjaci za integraciju Roma. 
Također smo uspostavili četveročlano savjetodavno povjerenstvo koje je svojim 
znanjem doprinijelo našem revizijskom pristupu i zajamčilo da se u obzir uzmu 
važni aspekti pitanja integracije Roma.
26 
Budući da različiti dionici mogu protumačiti mjere kojima se promiče integracija 
marginaliziranih Roma i rezultate tih mjera na vrlo različite načine, u svakoj oda -
branoj državi članici uspostavili smo fokus-skupine. Time smo nastojali okupiti 
stručnjake i predstavnike dionika kako bismo im omogućili razmjenu mišljenja 
o mjerama uključivanja Roma u vezi s našim preliminarnim nalazima za svaku po -
sjećenu državu članicu. Zatim smo održali konačni sastanak fokus-skupina s 13 ra -
zličitih dionika (uključujući naše savjetodavno povjerenstvo). Svrha tog sastanka 
bila je pregledati naše preliminarne nalaze i raspraviti o mogućim zaključcima 
i preporukama.21 Mreža EURoma europska je 
mreža koja okuplja 
predstavnike država članica 
EU-a u cilju promicanja 
uporabe strukturnih fondova 
radi povećanja djelotvornosti 
politika usmjerenih na romsku 
zajednicu.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, Tehničko tajništvo 
mreže EURoma, „Tackling 
Roma Needs in the 
2014 – 2020 Structural Funds 
Programming Period – Guide 
to improve the planning 
process” (Pronalaženje 
rješenja za potrebe Roma 
u programskom razdoblju 
strukturnih fondova 
2014. – 2020.: vodič za 
poboljšanje procesa 
planiranja), svibanj 2013.
23 Agencija za temeljna prava 
(FRA) osnovana je 
2007. godine kao agencija 
EU-a zadužena posebno za 
pružanje neovisnih savjeta 
o temeljnim pravima koji su 
potkrijepljeni dokazima. 
Agencija za temeljna prava 
i Program Ujedinjenih naroda 
za razvoj, UNDP, proveli su 
pojedinačno i zajedno 
istraživanja o romskim 
kućanstvima 2004., 2009., 
2012. i 2015. godine.
22 Opseg i ciljevi revizije Slika 2.Deset zajedničkih temeljnih načela o uključivanju Roma
1. 
Konstruktivne,
pragmatične
i nediskriminirajuće politike10. 
Aktivno 
sudjelovanje Roma
9. 
Uključenost 
civilnog 
društva
8. 
Uključenost 
regionalnih
i lokalnih vlasti
7. 
Uporaba 
instrumenata 
Europske unije
6. 
Prijenos politika 
temeljenih na dokazima5.
Osviještenost u pogledu 
rodne dimenzije4. 
Težnja za 
uključivanjem 
u središnji dio 
društva3. 
Međukulturni 
pristup2. 
Izričito, ali ne 
isključivo 
usmjeravanje
Izvor:  Sud.
23
 Opažanja
Postignut je napredak u pogledu strategija utvrđenih 
na razinama EU-a i država članica, ali većina 
poboljšanja postignuta je prekasno da bi imala učinak 
na programsko razdoblje 2007 . – 2013.
27 
Ispitali smo razvoj politika na razini EU-a i nacionalnim razinama prema boljem 
usmjeravanju i poticanju mjera integracije Roma. Prvo smo procijenili razvoj 
politika na razini EU-a, a zatim smo pregledali nacionalne strategije za integraciju 
Roma i proveli evaluaciju u pogledu njihove prikladnosti kao alata za bolje rješa -
vanje pitanja integracije Roma.
28 
Procijenili smo je li za programsko razdoblje 2007. – 2013. utvrđen strateški okvir 
EU-a u vezi s inicijativama za integraciju Roma te jesu li s vremenom uvedene 
određene izmjene ili postignuta poboljšanja. Kako bi politika integracije Roma 
financirana sredstvima EU-a bila djelotvorna, Komisija mora pružati potporu 
državama članicama u njihovu radu donošenjem zakonodavstva EU-a, političkih 
okvira ili posebnih smjernica.
Politička inicijativa EU-a za uključivanje Roma dogovorena je 
2011. godine, nakon proširenja EU-a iz 2004. i 2007 .
Političke inicijative EU-a donesene su prekasno da bi imale učinak 
na osmišljavanje programskog razdoblja 2007. – 2013.
29 
Pitanje uključivanja Roma dobilo je posebnu važnost na razini EU-a uoči pristu -
panja niza država središnje i istočne Europe 2004. i 2007. godine, od kojih neke 
imaju velik broj romskih stanovnika. U sporazumima o Pristupnom partnerstvu 
s Bugarskom, Češkom, Mađarskom, Rumunjskom i Slovačkom24 daljnja integracija 
romskog stanovništva imala je status srednjoročnog političkog prioriteta.24 Odluke Vijeća od 
30. ožujka 1998. 
i 6. prosinca 1999. o načelima, 
prioritetima, privremenim 
ciljevima i uvjetima 
sadržanima u Pristupnom 
partnerstvu s Republikom 
Bugarskom, Češkom 
Republikom, Mađarskom, 
Rumunjskom i Slovačkom 
Republikom.
24 Opažanja 
30 
Međutim, nakon proširenja 2004. i 2007. godine EU nije utvrdio integraciju Roma 
kao poseban politički prioritet. Integracija Roma ne spominje se u prvotnim ina -
čicama uredbi za razdoblje 2007. – 2013. Osim toga, nije postojala obveza uklju -
čivanja integracije Roma u operativne programe EFRR-a i ESF-a u kao posebnog 
prioriteta. Na integraciju Roma prvi se put konkretno uputilo 2010. godine, kada 
su izmijenjeni uvjeti prihvatljivosti u Uredbi o EFRR-u kojom se uređuju mjere 
stambenog zbrinjavanja25.
31 
Komisija je 2008. godine počela ulagati napore u poboljšanje stanja u pogledu 
marginaliziranih Roma. Nakon prvog sastanka EU-a na vrhu o Romima uspostavila 
je Europsku platformu za uključivanje Roma, međusektorsku radnu skupinu za 
Rome, mrežu nacionalnih kontaktnih točaka za Rome te radnu skupinu o pokaza -
teljima integracije Roma koju koordinira Agencija za temeljna prava (vidjeti od -
lomak 94.). Ostali mehanizmi potpore obuhvaćaju dvije tematske radne skupine 
u okviru mreže nacionalnih kontaktnih točaka za Rome te redovite savjetodavne 
sastanke s organizacijama civilnog društva, međunarodnim organizacijama 
i akademskim mrežama. GU za pravosuđe i zaštitu potrošača, zajedno s glavnim 
upravama odgovornima za upravljanje ESIF-om, također redovito organizira pri -
kupljanje informacija i bilateralne dijaloge s državama članicama na visokoj razini. 
Povezanim posjetima nacionalne i lokalne vlasti, organizacije civilnog društva 
i svi relevantni odjeli Komisije imaju priliku uživo raspravljati o razvoju politika.
32 
Prvi važan dokument na razini EU-a koji se odnosi na integraciju Roma objavljen 
je u travnju 2011.: komunikacija Komisije o Okviru EU-a za nacionalne strategije 
integracije Roma26. Nakon toga je Vijeće EPSCO27 u svibnju donijelo zaključke 
u kojima se države članice obvezuju na pripremu, ažuriranje ili osmišljavanje 
vlastitih nacionalnih strategija za integraciju Roma. To je uslijedilo nakon izjave 
koju je u ime Komisije dala europska povjerenica EU-a za pravosuđe, temeljna 
prava i građanstvo u vezi s najnovijim promjenama u stanju u pogledu Roma, 
navodeći da Europa više neće tolerirati diskriminaciju na temelju etničkog podri -
jetla ili rase. Povjerenica je također istaknula da je Komisija spremna pokrenuti 
postupak zbog povrede obveze protiv jedne države članice (Francuske) zbog 
primjene Direktive o slobodi kretanja na diskriminirajući način, što nije u skladu 
s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. U zaključcima Europskog vijeća 
iz lipnja 2011. istaknuta je velika važnost uključivanja Roma te se pozvalo na brzu 
provedbu zaključaka Vijeća EPSCO u pogledu pripreme, ažuriranja ili osmišljava -
nja strategija država članica.25 Uredba (EU) 
br. 437/2010 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
19. svibnja 2010. o izmjeni 
Uredbe (EZ) 
br. 1080/2006 o Europskom 
fondu za regionalni razvoj 
vezano za prihvatljivost 
intervencija na stambenim 
jedinicama u korist 
marginaliziranih zajednica 
(SL L 132, 29.5.2010. str. 1.).
26 COM(2011) 173 final.
27 Sastav Vijeća za zapošljavanje, 
socijalnu politiku, zdravstvo 
i pitanja potrošača.
25 Opažanja 
33 
Riječ je o prvoj inicijativi EU-a koja je bila posebno usmjerena na zajednicu Roma, 
koja je uključivala mehanizam daljnjeg postupanja. Njome je predloženo da sva -
ka država članica sastavi vlastitu nacionalnu strategiju za integraciju Roma (vidje -
ti odlomak 41.). Tom je inicijativom pružen čvrsti okvir za poticanje uključivanja 
Roma te su utvrđene ciljne vrijednosti i područja u kojima je potrebno poduzeti 
mjere. Njome su posebno utvrđena četiri prioritetna područja za intervencije: 
obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvena skrb i stambeno zbrinjavanje. Od država 
članica zatraženo je da odrede ostvarive ciljeve u tim područjima.
34 
Od država članica nije zatraženo da se bave zasebno mjerama suzbijanja diskri -
minacije ili da utvrde povezane ciljne vrijednosti. Ta su pitanja obuhvaćena kao 
međusektorska tema na razini svih četiriju navedenih područja28, ali rijetko su 
utvrđeni posebni mjerljivi pokazatelji i ciljne vrijednosti u vezi sa suzbijanjem 
diskriminacije. Riječ je o znatnom nedostatku postojećeg političkog okvira jer se 
time Komisiji otežava mjerenje napretka.
Uključivanje romskog stanovništva od 2011. godine: od pristupa 
temeljenog na politikama do političke obveze
Preporuka Vijeća o integraciji Roma usvojena 2013. godine
35 
Preporuka Vijeća iz 2013. godine29 bila je prvi pravni instrument EU-a koji se od -
nosi isključivo na integraciju Roma te je označila ključni korak naprijed u pogledu 
pristupa EU-a uključivanju Roma. Umjesto ustrajanja na primjeni pristupa teme -
ljenog na politikama, uključivanje Roma utvrđeno je Preporukom kao politička 
obveza koja proizlazi iz utvrđenih odredaba o zaštiti ljudskih prava. Preporukom 
se pružaju konkretne smjernice za pomoć državama članicama u poboljšanju 
i ubrzavanju rada na promicanju integracije Roma u područjima obrazovanja, 
zapošljavanja, zdravstvene skrbi i stambenog zbrinjavanja. Njome se također daju 
smjernice o horizontalnim mjerama politike, koje uključuju smjernice o suzbi -
janju diskriminacije. Osim toga, u preporuci se izričito upućuje na netrpeljivost 
prema Romima, koja predstavlja poseban oblik rasizma potaknutog povijesnom 
diskriminacijom.28 Jednakost postupanja 
horizontalno je načelo Okvira 
EU-a, u kojem se ono smatra 
preduvjetom za djelotvorno 
uključivanje Roma. U Okviru 
EU-a izričito je navedeno da 
„kao prvo, države članice 
moraju zajamčiti da Romi nisu 
izloženi diskriminaciji, nego da 
se prema njima postupa kao 
prema svim ostalim 
građanima EU-a s jednakim 
pristupom svim temeljnim 
pravima sadržanima u Povelji 
EU-a o temeljnim pravima”, 
„Okvir EU-a za nacionalne 
strategije integracije Roma 
do 2020.”, str. 2.
29 Preporuka Vijeća od 
9. prosinca 2013. 
o djelotvornim mjerama 
integracije Roma u državama 
članicama.
26 Opažanja Tablica 2.Teme preporuka za pojedinu zemlju o integraciji Roma u pet država članica na koje 
se one odnose
2012. 2013. 2014. 2015.
Bugarska Integracija Roma općenito Obrazovanje Zapošljavanje/obrazovanje Obrazovanje
Češka — Obrazovanje Obrazovanje Obrazovanje
Mađarska Integracija Roma općenito Siromaštvo/ obrazovanje Siromaštvo/obrazovanje Obrazovanje
Rumunjska —Integracija Roma općenito/
obrazovanjeZapošljavanje/obrazovanje Obrazovanje
Slovačka Obrazovanje Obrazovanje Obrazovanje Obrazovanje
Izvor:  Sud, na temelju podataka Komisije.
37 
Osim toga, Komisija pomno prati provedbu dviju relevantnih direktiva30 o jedna -
kom postupanju (u tablici 3.  navedeno je više pojedinosti o provedbi Direktive 
o rasnoj jednakosti). Komisija je 2014. godine pokrenula službeni postupak zbog 
povrede obveze protiv Češke, a 2015. protiv Slovačke, i to u oba slučaja zbog 
segregacije romskih učenika u obrazovnom sustavu. Ostali se slučajevi ne odnose 
posebno na Rome. Komisija također prati provedbu Okvirne odluke iz 2008. go -
dine o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije 
s pomoću kaznenopravnih sredstava. Ta se Okvirna odluka može izvršavati od 
2014. godine.Komisija od 2012. godine izdaje preporuke za pojedinu zemlju 
o uključivanju Roma
36 
Od 2012. godine Komisija izdaje preporuke za pojedinu zemlju o uključivanju 
Roma. Otad su takve preporuke izdane za pet država članica s velikim romskim 
manjinama: Bugarsku, Mađarsku, Slovačku, Češku i Rumunjsku. U  tablici 2.  nave -
dene su pojedinosti o temama tih preporuka upućenih svakoj od tih pet država 
članica.
30 Direktiva Vijeća 2000/43/EZ 
(„Direktiva o rasnoj 
jednakosti”), Direktiva 
Vijeća 2000/78/EZ („Direktiva 
o jednakosti pri 
zapošljavanju”).
27 Opažanja Tablica 3.Praćenje provedbe Direktive o rasnoj jednakosti 2000/43/EZ
Država članicaPrenošenje Povreda obveze1
Rok Dovršeno u rokuNeusklađenost 
zakonodavstva države 
članice s pravom EU-aNepravilna primjena prava 
EU-a u državi članici
Belgija 19. 7. 2003. √
Bugarska 1. 1. 2007. √ Zaključeno
Češka 1. 5. 2004. √ Zaključeno U tijeku
Danska 19. 7. 2003. √ Zaključeno Zaključeno
Njemačka 19. 7. 2003. √
Estonija 1. 5. 2004. √ Zaključeno
Irska 19. 7. 2003. √
Grčka 19. 7. 2003. √
Španjolska 19. 7. 2003. √ Zaključeno
Francuska 19. 7. 2003. √
Hrvatska 1. 7. 2013. √
Italija 19. 7. 2003. √
Cipar 1. 5. 2004. √
Latvija 1. 5. 2004. √ Zaključeno
Litva 1. 5. 2004. √ Zaključeno
Luksemburg 19. 7. 2003. √
Mađarska 1. 5. 2004. √ Zaključeno
Malta 1. 5. 2004. √ Zaključeno
Nizozemska 19. 7. 2003. √ Zaključeno
Austrija 19. 7. 2003. √ Zaključeno
Poljska 1. 5. 2004. √ Zaključeno Zaključeno
Portugal 19. 7. 2003. √ Zaključeno
Rumunjska 1. 1. 2007. √ Zaključeno
Slovenija 1. 5. 2004. √ U tijeku
Slovačka 1. 5. 2004. √ Zaključeno U tijeku
Finska 19. 7. 2003. √ Zaključeno
Švedska 19. 7. 2003. √ Zaključeno
Ujedinjena Kraljevina 19. 07. 2003. √ Zaključeno Zaključeno
1 Informacije se odnose na stanje u prosincu 2015.
Napomena:  Samo je u slučaju Češke i Slovačke riječ o postupcima zbog povrede obveze koji se odnose posebno na Rome.
Izvor:  Sud, na temelju podataka Komisije.
28 Opažanja 
Smjernice Komisije i poboljšana suradnja s Vijećem Europe
38 
Osim navedenih glavnih inicijativa Komisija je izdala brojne dokumente s politič -
kim smjernicama o uporabi fondova za uključivanje Roma. Ti dokumenti između 
ostaloga uključuju tematske dokumente sa smjernicama o Romima i marginali -
ziranim zajednicama, dokument koji se odnosi na tematske ex ante  uvjete u vezi 
s integracijom marginaliziranih romskih zajednica te smjernice državama člani -
cama o uporabi europskih strukturnih i investicijskih fondova u svrhu suzbijanja 
obrazovne i prostorne segregacije.
39 
Nadalje, Komisija je 2014. godine izdala europski kodeks ponašanja za partner -
stvo, kojim se propisuje da bi države članice trebale uključiti organizacije civilnog 
društva u sporazume o partnerstvu i zajamčiti da te organizacije imaju aktivnu 
ulogu u osmišljavanju i provedbi programa kojima se pruža potpora iz ESIF-a31.
40 
U svrhu povećanja djelotvornosti svog rada u području integracije Roma, Komisi -
ja je od 2011. godine također pojačala suradnju s Vijećem Europe, organizacijom 
koja ima bogato iskustvo u tom području (vidjeti odlomak 13.). Komisija posebno 
sudjeluje na sastancima koje organizira Glavno tajništvo Vijeća Europe i u odre -
đenim zajedničkim programima s Vijećem Europe (ROMACT32 i ROMED33).
Napredak na razini država članica: donesene su nacionalne 
strategije za integraciju Roma, ali i dalje postoje određeni 
nedostatci
41 
Od država članica 2011. godine zatraženo je da pripreme nacionalne strategije za 
integraciju Roma koje obuhvaćaju razdoblje 2011. – 2020. ili, ako je takva strategi -
ja već postojala, da je prilagode ciljevima EU-a za integraciju Roma. Te bi strategi -
je trebale sadržavati ciljane aktivnosti i informacije o financiranju potrebnom za 
njihovu provedbu (nacionalnom financiranju, financiranju EU-a i drugom finan -
ciranju). Njima bi se također trebala predložiti rješenja za uklanjanje postojećih 
prepreka djelotvornijoj uporabi fondova EU-a i postaviti temelji pouzdanog me -
hanizma praćenja kako bi se zajamčilo postizanje konkretnih rezultata za Rome.31 Delegirana uredba 
Komisije (EU) br. 240/2014 od 
7. siječnja 2014. o europskom 
kodeksu ponašanja za 
partnerstvo u okviru 
Europskih strukturnih 
i investicijskih fondova (SL L 74, 
14.3.2014., str. 1.).
32 Cilj je programa ROMACT 
povećati spremnost na 
odgovor i odgovornost 
lokalnih vlasti, posebice 
izabranih službenika i višeg 
državnog osoblja, u pogledu 
marginaliziranih romskih 
zajednica. Riječ je o programu 
koji je usmjeren na stvaranje 
dugoročne održive političke 
obveze koja će dovesti do 
održivih planova i mjera za 
uključivanje Roma (vidjeti 
također http://coe-romact.
org/ ).
33 Program ROMED sastoji se od 
dviju faza. U prvoj fazi 
programa ROMED provodi se 
inicijativa usmjerena na 
osposobljavanje posrednika 
kako bi pružali kvalitetnije 
usluge posredovanja između 
romskih zajednica i lokalnih 
vlasti. Od početka programa 
2011. godine osposobljeno je 
više od 1 300 posrednika 
u 22 zemlje. Druga faza 
programa ROMED, koja je 
započela 2013. godine, 
usmjerena je na lokalni 
kontekst te posebice na 
pitanje na koji se način 
posredovanjem može 
potaknuti sudjelovanje 
romskih zajednica radi 
postizanja uključivijeg 
i demokratskijeg upravljanja 
u odabranim općinama 
u 11 zemalja članica Vijeća 
Europe (vidjeti također http://
romed.coe-romact.org/ ).
29 Opažanja 
42 
U vezi s predmetnim nacionalnim strategijama za integraciju Roma:
– ispitali smo konkretan sadržaj nacionalnih strategija za integraciju Roma 
posjećenih država članica,
– provjerili smo jesu li utvrđeni relevantni dionici za provedbu nacionalnih stra -
tegija za integraciju Roma i koju su ulogu u tom kontekstu imale nacionalne 
kontaktne točke za Rome,
– procijenili smo mehanizme praćenja u vezi s njihovom provedbom, te
– provjerili smo način na koji je Komisija ocijenila izvješća država članica o pro -
vedbi njihovih nacionalnih strategija za integraciju Roma.
Nacionalne strategije za integraciju Roma
Sve posjećene države članice donijele su nacionalne strategije za 
integraciju Roma
43 
Nakon što je Komisija izdala komunikaciju kojom je od država članica zatražila 
da donesu nacionalne strategije za integraciju Roma, sve države članice ispunile 
su taj zahtjev34. Neke države članice odlučile su se za integrirani skup političkih 
mjera za integraciju Roma, što smo smatrali jednakovrijednim nacionalnim stra -
tegijama za integraciju Roma. U svim četirima posjećenim državama članicama 
uz nacionalne strategije za integraciju Roma utvrđeni su i akcijski planovi. Osim 
toga, sve su države članice uspostavile nacionalne kontaktne točke za Rome.
44 
Komisija nije propisala da bi suzbijanje diskriminacije trebalo biti jedno od 
ključnih prioritetnih područja u nacionalnim strategijama za integraciju Roma. 
Međutim, Bugarska, Mađarska35 i Španjolska u svojim se nacionalnim strategijama 
za integraciju Roma nisu ograničile na četiri glavna propisana područja, odnosno 
obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvenu skrb i stambeno zbrinjavanje, nego su 
uključile i poglavlje koje se posebno odnosi na suzbijanje diskriminacije. U ru -
munjskoj nacionalnoj strategiji za integraciju Roma također se upućuje na suzbi -
janje diskriminacije, ali samo neizravno, u okviru razrade četiriju glavnih propisa -
nih područja. Od četiriju odabranih država članica samo su Bugarska i Mađarska 
utvrdile ciljne vrijednosti u vezi sa suzbijanjem diskriminacije.34 Osim Malte, koja prema 
vlastitoj izjavi nema romskog 
stanovništva.
35 Nacionalna strategija za 
socijalno uključivanje – teško 
siromaštvo, siromaštvo djece, 
Romi (nacionalna strategija za 
integraciju Roma), s obzirom 
na to da mađarska strategija 
nije bila usmjerena isključivo 
na Rome. Radi jasnoće 
u daljnjem se tekstu naziva 
nacionalnom strategijom za 
integraciju Roma.
30 Opažanja 
45 
Tri od četiriju nacionalnih strategija za integraciju Roma sadržavale su ciljne 
vrijednosti koje se odnose na obrazovanje, zapošljavanje, zdravstvenu skrb 
i stambeno zbrinjavanje. U četvrtu, mađarsku nacionalnu strategiju za integraciju 
Roma, uključene su opće ciljne vrijednosti, ali nisu utvrđene s njima povezane 
kvantificirane ciljne vrijednosti te se neke od utvrđenih ciljnih vrijednosti nisu od -
nosile posebno na romsko stanovništvo, kao što je primjerice bio slučaj u područ -
ju stambenog zbrinjavanja. Iako su strategijom pružene relevantne informacije 
o stanju u pogledu romskog stanovništva u Mađarskoj, one nisu upotrijebljene 
kako bi se u nacionalnoj strategiji za integraciju Roma utvrdili pokazatelji ili 
početne vrijednosti koje se odnose posebno na Rome. U rumunjsku nacionalnu 
strategiju za integraciju Roma uključene su početne vrijednosti samo za određe -
ne pokazatelje. S obzirom na to da je početna točka bila nepoznata, evaluacija 
rezultata postignutih u okviru tih nacionalnih strategija za integraciju Roma bila 
je otežana.
U svim nacionalnim strategijama za integraciju Roma upućuje se na 
10 zajedničkih temeljnih načela o uključivanju Roma
46 
U svim se strategijama izravno (Bugarska, Mađarska i Španjolska) ili neizravno 
(Rumunjska) upućuje na 10 zajedničkih temeljnih načela o uključivanju Roma 
(vidjeti odlomak 23. i  sliku 2. ). Međutim, utvrdili smo da države članice u nekim 
slučajevima nisu primjenjivale tih 10 zajedničkih temeljnih načela pri izradi samih 
strategija:
 ο u slučaju Španjolske i Bugarske pruženi su pisani dokazi o savjetovanju s or -
ganizacijama civilnog društva i povratnim informacijama koje su nacionalne 
vlasti pružile u vezi s doprinosom nevladinih organizacija;
 ο u slučaju Rumunjske i Mađarske 9. zajedničko temeljno načelo o uključenosti 
civilnog društva i 10. zajedničko temeljno načelo o aktivnom sudjelovanju 
romskog stanovništva u donošenju politika primijenjena su tek djelomično:
– U Rumunjskoj je prije donošenja nacionalne strategije za integraciju 
Roma također proveden proces savjetovanja te je organizirano nekoliko 
sastanaka, ali organizacije civilnog društva dovele su u pitanje njihovu 
transparentnost i broj. Osim toga, izjavile su da nisu obaviještene o nači -
nu na koji je njihov doprinos uzet u obzir. Nismo pronašli dokaze o tome 
jesu li rumunjske vlasti uzele u obzir doprinos nevladinih organizacija 
i načinu na koji su to učinile.
– U Mađarskoj nije bilo mnogo dokaza o načinu na koji je proveden pro -
ces savjetovanja o nacionalnoj strategiji za integraciju Roma, a njezina 
ažurirana inačica nije sadržavala informacije o tome jesu li uzete u obzir 
primjedbe različitih dionika i načinu na koji je to učinjeno. Za akcijski 
plan nije obavljeno savjetovanje. Osim toga, za provedbu najvažnijih 
mjera nacionalne strategija za integraciju Roma zajedno s javnim tijelima 
zadužene su dvije organizacije civilnog društva. Time je postignut učinak 
istiskivanja ostalih organizacija civilnog društva.
31 Opažanja 
U nacionalnim strategijama za integraciju Roma nije navedena financijska 
potpora dostupna u državama članicama za mjere potpore uključivanju 
Roma
47 
Analiza koju smo proveli pokazala je da bugarska, mađarska i španjolska naci -
onalna strategija za integraciju Roma nisu sadržavale informacije o dostupnim 
financijskim sredstvima dodijeljenima za mjere povezane s Romima, bez obzira 
na to je li riječ o sredstvima u okviru nacionalnih proračuna ili iz operativnih pro -
grama EFRR-a i ESF-a, koji se sufinanciraju iz proračuna EU-a. U slučaju Bugarske, 
u nacionalnoj strategiji za integraciju Roma utvrđeno je da su sredstva EU-a bila 
glavni izvor financiranja projekata kojima se provodi ta strategija. Proračun je 
utvrđen samo u Rumunjskoj, iako s određenim nedosljednostima: EFRR se ne 
spominje kao izvor financiranja u tamošnjoj nacionalnoj strategiji za integraciju 
Roma, iako je korišten u tu vrhu otkako su 2010. godine uvedene izmjene u vezi 
s EFRR-om, prije nego što je uopće donesena nacionalna strategija za integraciju 
Roma36. Nedostatak informacija o financijskim sredstvima dostupnima za rješava -
nje pitanja povezanih s uključivanjem Roma otežava procjenu toga jesu li strate -
gije država članica realistične od samog početka njihove provedbe.
Raspodjela odgovornosti za provedbu nacionalnih strategija za 
integraciju Roma: uloga nacionalnih kontaktnih točaka za Rome
48 
Sve države članice obuhvaćene analizom koju smo proveli uspostavile su naci -
onalne kontaktne točke za Rome i definirale njihove odgovornosti u skladu sa 
zahtjevima komunikacije Komisije iz 2011. godine. Nacionalne kontaktne točke 
za Rome zadužene su za koordinaciju izrade i provedbe nacionalnih strategija za 
integraciju Roma. One prate napredak postignut u okviru nacionalnih strategi -
ja za integraciju Roma i pružaju Komisiji informacije o tome37. Međutim, ovlasti 
nacionalnih kontaktnih točaka za Rome ograničene su. Budući da su operativne 
odgovornosti dodijeljene nacionalnim ministarstvima, nacionalne kontaktne 
točke za Rome u odabranim državama članicama nisu imale ovlasti u područjima 
zapošljavanja, obrazovanja, stambenog zbrinjavanja ili zdravstvene skrbi. Osim 
toga, nacionalne kontaktne točke za Rome nisu imale ni ovlasti za odlučivanje 
o načinu na koji će se financijska sredstva rasporediti za programe integracije.
49 
Postojale su velike razlike u veličini, ustroju i odgovornostima devet odabranih 
nacionalnih kontaktnih točaka za Rome. Nekoliko nacionalnih kontaktnih točaka 
za Rome već je postojalo pod drugim nazivom prije nego što je Komisija uvela 
koncept nacionalne kontaktne točke za Rome, nakon čega su nekim kontaktnim 
točkama dodijeljene dodatne odgovornosti, no bez pružanja dodatnih resursa38. 
Bugarska nacionalna kontaktna točka za Rome nije imala dovoljno kapaciteta, 
kao što je opisano u odlomku 50.36 Uredba (EZ) 
br. 1080/2006 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
5. srpnja 2006. o Europskom 
fondu za regionalni razvoj 
i stavljanju izvan snage 
Uredbe (EZ) br. 1783/1999 
(SL L 210, 31.7.2006., str. 1.).
37 COM(2011) 173 final, str. 9.
38 Na primjer, u godišnjem 
izvješću za 2014. godinu koje 
je podnijela Komisiji 
španjolska nacionalna 
kontaktna točka za Rome 
istaknula je poteškoće 
povezane s dodjelom veće 
količine resursa nacionalnoj 
kontaktnoj točki za Rome kako 
bi se zajamčila odgovarajuća 
provedba nacionalne 
strategije za integraciju Roma.
32 Opažanja 
50 
Kad je riječ o raspodjeli odgovornosti za provedbu nacionalnih strategija za inte -
graciju Roma, uočili smo dva nedostatka. Prvi se odnosi na lošu suradnju, koja je 
utvrđena u Rumunjskoj i Španjolskoj, a drugi se odnosi na neusklađenost odgo -
vornosti s resursima, koja je utvrđena u Bugarskoj i Španjolskoj:
– U Rumunjskoj smo uočili da je pravilno praćenje nacionalne strategije za in -
tegraciju Roma bilo ugroženo lošom suradnjom u pružanju podataka između 
Nacionalne agencije za Rome i raznih ministarstava. Slično tome, u Španjol -
skoj smo uočili da postojeća tijela za koordinaciju (kao što je Skupina za teh -
ničku suradnju) nisu djelotvorno pružala pouzdane podatke i koordinirala po -
litike, iz čega je vidljiva potreba za boljom koordinacijom kako bi se zajamčila 
pravilna provedba nacionalne strategije za integraciju Roma. U oba primjera 
prikupljanje pouzdanih podataka bilo je otežano lošom koordinacijom, čime 
je otežano praćenje provedbe nacionalnih strategija za integraciju Roma.
– Unatoč tome što je bugarska nacionalna kontaktna točka za Rome jedno 
od glavnih tijela zaduženih za provedbu i praćenje nacionalne strategije za 
integraciju Roma, tom je tijelu dodijeljen mali broj ovlasti i mala količina re -
sursa. Nekoliko neprofitnih organizacija u Bugarskoj skrenulo je pozornost na 
nedostatak političke volje39. Sličan problem utvrdila je španjolska nacionalna 
kontaktna točka za Rome u svojem izvješću o napretku za 2014.
Nedostatci u pogledu praćenja napretka u provedbi nacionalnih 
strategija za integraciju Roma
51 
Utvrdili smo da su praćenje i procjena napretka u provedbi nacionalnih strategija 
za integraciju Roma bili znatan izazov za sve posjećene države članice (vidjeti 
također odlomak 74.):
– U Bugarskoj nacionalnom strategijom za integraciju Roma nisu predviđeni 
posebni postupci praćenja i odgovornosti. Osim toga, za neke mjere nisu 
utvrđene mjerljive ciljne vrijednosti.
– Iako je u Mađarskoj osmišljen sustav pokazatelja za praćenje programa, po -
datci koje je sadržavao nisu ažurirani od 2012. godine.
– U Rumunjskoj je proces praćenja bio znatno otežan nedostatkom informaci -
ja o pokazateljima utvrđenima u nacionalnoj strategiji za integraciju Roma 
i nedostatkom strukturiranih financijskih podataka o procesu provedbe. U iz -
vješćima o praćenju ne spominju se utvrđene ciljne vrijednosti, kao ni mjera 
u kojoj su one postignute, čime je otežana procjena mjere u kojoj je provedba 
djelotvorna.
– U Španjolskoj je u akcijski plan za razdoblje 2014. – 2016. uključen opis 
aktivnosti samo za 2014. godinu. Aktivnosti za 2015. godinu utvrđene su tek 
sredinom 2015. godine, čime je otežan proces planiranja za tu godinu.39 „Civil Society Monitoring 
Report on the implementation 
of NRIS and Decade Action 
Plan 2012 in Bulgaria” (Izvješće 
civilnog društva o praćenju 
provedbe nacionalne 
strategije za integraciju Roma 
i akcijskog plana za Desetljeće 
za uključivanje Roma za 2012. 
u Bugarskoj), str. 9.
33 Opažanja 
Procjena provedbe nacionalnih strategija za integraciju Roma koju 
je obavila Komisija
52 
Europska komisija obavila je procjenu navedenih nacionalnih strategija u okviru 
koje je utvrdila njihove nedostatke te je u komunikaciji iz svibnja 2012. objavila 
povezane zaključke („Nacionalne strategije za integraciju Roma: prvi korak prema 
provedbi okvira EU-a”). Komisija je 2013. godine počela obavljati godišnje procje -
ne mjere u kojoj se uspješno provode nacionalne strategije za integraciju Roma. 
Te godišnje procjene sadržavaju pojedinosti o općim nedostatcima za koje je 
potrebno pronaći rješenja. Glavni zaključci prošlogodišnje procjene odnosili su 
se na činjenicu da još nisu postojali potrebni preduvjeti za uspješnu provedbu 
strategija, čime se usporava provedba nacionalnih strategija za integraciju Roma. 
Posebno su nedostajali sljedeći elementi: konkretne ciljne vrijednosti i odgova -
rajuće mjere za borbu protiv segregacije romske djece u obrazovnom sustavu, 
jasniji vremenski okvir za provedbu i jasnija raspodjela financijskih sredstava, kao 
i mjere za borbu protiv diskriminacije i rasizma usmjerenih prema Romima.
53 
Otad su države članice postigle određeni napredak u provedbi svojih nacionalnih 
strategija za integraciju Roma. Međutim, prema izvješću Komisije iz 2015. godine 
određeni nedostatci koji su postojali barem od 2012. godine nisu riješeni ni 2014.: 
određeni uvjeti potrebni za uspješnu provedbu strategija i dalje nisu postojali. To 
potvrđuje naša opažanja u četirima odabranim državama članicama.
54 
Na primjer, u strategijama je kao cilj utvrđeno suzbijanje segregacije romske dje -
ce u obrazovnom sustavu, ali postizanje tog cilja otežano je nedostatnim brojem 
uvedenih mjera i utvrđenih ciljnih vrijednosti. U slučajevima u kojima su takve 
mjere postojale vremenski okvir za njihovu provedbu bio je nejasan, kao i pro -
računski mehanizmi. Ti su nedostatci usporili provedbu nacionalnih strategija za 
integraciju Roma. U izvješću o napretku upućuje se i na nedostatak političke volje 
u Bugarskoj, kao i na potrebu za poboljšanjem mjera suzbijanja diskriminacije.
55 
Ti nedostatci, a posebno pitanje segregacije u obrazovanju, uključeni su u prepo -
ruke za pojedinu zemlju za nekoliko država članica. U slučaju Češke i Slovačke to 
je čak dovelo do toga da je Komisija je pokrenula postupke zbog povrede obveze 
protiv tih država članica (vidjeti odlomak 37.).
34 Opažanja 
56 
Na početku programskog razdoblja 2014. – 2020. Komisija je provjerila jesu li 
u sporazumima o partnerstvu pronađena rješenja u vezi s navedenim elemen -
tima. Iskoristila je svoju savjetodavnu ulogu na sastancima odbora za praćenje 
operativnih programa obuhvaćenih procjenom koju smo proveli za programsko 
razdoblje 2014. – 2020. kako bi, između ostaloga, istaknula relevantnost pre -
poruka za pojedinu zemlju povezanih s Romima za odgovarajuće operativne 
programe.
U području kohezijske politike mjerama integracije 
Roma dana je veća pozornost u razdoblju 2014. – 2020. 
u odnosu na razdoblje 2007 . – 2013.
57 
Analizirali smo je li se okvirom kohezijske politike za razdoblje 2007. – 2013. jasno 
upućivalo na integraciju Roma. Također smo provjerili način na koji su države 
članice koje primaju sufinanciranje iz EFRR-a i ESF-a za inicijative za integraciju 
Roma zajamčile da su te inicijative, koje su osmišljene na razini EU-a, ugrađene 
u relevantne nacionalne strategije i operativne programe.
58 
Za programsko razdoblje 2014. – 2020. procijenili smo upućuje li se pravnim okvi -
rom ESIF-a jasno na integraciju Roma te je li Komisija otklonila nedostatke koji 
su se pojavili tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. Za oba smo razdoblja 
ispitali jesu li Komisija i države članice uspostavile djelotvoran sustav praćenja 
u području integracije Roma.
35 Opažanja 
Unatoč tome što se integracija Roma ne spominje u pravnom 
okviru za razdoblje 2007 . – 2013., odabrane države članice 
uputile su na nju u svojim operativnim programima
U ispitanim operativnim programima za razdoblje 2007. – 2013. 
općenito se upućivalo na integraciju Roma
59 
U vrijeme utvrđivanja okvira kohezijske politike za programsko razdoblje 
2007. – 2013. integracija Roma još nije bila utvrđena kao poseban prioritet na razi -
ni EU-a. U uredbama za razdoblje 2007. – 2013. riječ „Rom” uopće se ne pojavljuje. 
Ipak, sve četiri posjećene države članice imale su barem jednu postojeću regi -
onalnu ili nacionalnu strategiju za integraciju Roma ili istovjetan program. Sve 
posjećene države članice uključile su integraciju Roma u barem neke od svojih 
operativnih programa, i to na načine prikazane u  tablici 4 .Tablica 4.Upućivanja na uključivanje Roma u operativnim programima EFRR-a i ESF-a za 
razdoblje 2007 . – 2013.
Posebna ciljna skupina Posebni pokazateljiUpućivanje na romsku zajednicu
u mjerama usmjerenima 
na ranjive skupineu mjerama usmjerenima 
na pružanje pomoći 
najmanje razvijenim 
područjima
Bugarska X X X
Španjolska X X
Mađarska X X X
Rumunjska X X
Izvor:  Sud, na temelju podataka Komisije.
60 
Unatoč izmjeni Uredbe o EFRR-u iz 2010. godine većina mjera u našem uzorku 
koje su bile relevantne za marginalizirane Rome sufinancirana je u okviru ESF-a 
(vidjeti odlomak 30.). Veliki udio tih mjera (sedam od njih 17) bio je povezan sa 
zapošljavanjem (vidjeti tablicu 5. ). To se može objasniti činjenicom da se član -
kom 162. UFEU-a upućuje na to da projekti i mjere ESF-a moraju imati poveznicu 
sa zapošljavanjem. Međutim, Uredbom o ESF-u dopušta se, i, štoviše, potiče 
financiranje mjera socijalnog uključivanja. Zbog toga vlasti nemaju pravnu 
sigurnost u pogledu mogućnosti uporabe financijskih sredstava ESF-a za mjere 
socijalnog uključivanja koje nemaju poveznicu sa zapošljavanjem.
36 Opažanja Tablica 5.Područja aktivnosti ispitanih projekata
BugarskaESF EFRR
1. projekt 2. projekt 3. projekt 4. projekt 5. projekt
Obrazovanje √
Zapošljavanje √
Zdravstvo √
Socijalno uključivanje √
Socijalna infrastruktura √
MađarskaESF
6. projekt 7. p r o j e k t 8. projekt 9. projekt 10. projekt
Obrazovanje √
Zapošljavanje √ √
Zdravstvo
Socijalno uključivanje √ √
Socijalna infrastruktura
RumunjskaESF EFRR
11. projekt 12. projekt 13. projekt 14. projekt 15. projekt
Obrazovanje √
Zapošljavanje √
Zdravstvo √
Socijalno uključivanje √
Socijalna infrastruktura √
ŠpanjolskaESF (OP za borbu protiv diskriminacije) ESF (OP za Andaluziju)
16. projekt 17. p r o j e k t 18. projekt 19. projekt
Obrazovanje √
Zapošljavanje √ √ √
Zdravstvo
Socijalno uključivanje
Socijalna infrastruktura
Napomena:  Relevantni projekti socijalne infrastrukture u Mađarskoj koji su financirani iz EFRR-a provedeni su, ali nisu odabrani za reviziju jer nisu 
dovršeni do 2013. godine.
Izvor:  Sud.
37 Opažanja 
Ograničeno upućivanje na strategije za integraciju Roma i mali 
broj pokazatelja koji se odnose posebno na Rome u operativnim 
programima EFRR-a i ESF-a za razdoblje 2007. – 2013.
61 
Međutim, na nacionalnu strategiju za integraciju Roma upućivalo se samo 
u jednom od sedam ispitanih operativnih programa EFRR-a i ESF-a za razdoblje 
2007. – 2013., a pokazatelji koji se odnose posebno na Rome utvrđeni su u trima 
operativnim programima:
– U operativnom programu za razvoj ljudskih resursa (POSDRU) u Rumunjskoj 
izričito se upućivalo na strategiju za integraciju Roma koja je postojala u vri -
jeme stupanja na snagu operativnog programa. Provedba te strategije bila 
je jedan od ciljeva navedenih u operativnom programu. Iako taj operativni 
program nije bio posebno usmjeren na romsku zajednicu, između ostaloga je 
sadržavao jedan pokazatelj ostvarenja i jedan pokazatelj rezultata koji su se 
odnosili posebno na Rome.
– Bugarski operativni program ESF-a koji smo odabrali također je za određe -
ne mjere sadržavao pokazatelje ostvarenja i rezultata koji su se odnosili na 
Rome.
– Mađarski operativni program koji smo odabrali sadržavao je jedan pokazatelj 
koji se odnosio posebno na Rome i nije bio izravno povezan s nekom poseb -
nom mjerom.
Preostala četiri odabrana operativna programa nisu sadržavala nijedan pokazatelj 
koji se odnosi posebno na Rome.
Ispitani operativni programi za razdoblje 2007. – 2013. nisu 
sadržavali informacije o financijskoj potpori za integraciju Roma
62 
Financiranje iz ESF-a pružalo se prema prioritetnim temama, odnosno ciljevima 
kojima se nastojalo doprinijeti s pomoću ESF-a. Vjerojatnost da će se inicijativama 
za integraciju Roma doprinijeti postizanju ciljeva prioritetnih tema ESF-a bila je 
najveća u slučaju tema koje su se odnosile na socijalno uključivanje40. U pred -
metnom sedmogodišnjem razdoblju početno je izdvojeno 11,5  milijardi  eura 
za mjere socijalnog uključivanja u operativnim programima ESF-a s posebnom 
prioritetnom osi za socijalno uključivanje. Međutim, nisu bile dostupne financij -
ske informacije o udjelu tih financijskih sredstava koji je izdvojen za integraciju 
marginaliziranih romskih zajednica. Osim toga, inicijative za uključivanje Roma 
mogle su se financirati i u okviru drugih, općenitijih, prioritetnih tema, kao što su 
teme povezane s obrazovanjem i zapošljavanjem.40 „Povećanje prilagodljivosti 
radnika i tvrtki, poduzeća 
i poduzetnika”, „Unaprjeđenje 
pristupa zaposlenju 
i održivost”, „Unaprjeđenje 
socijalne uključenosti osoba 
u nepovoljnijem položaju”, 
„Unaprjeđenje ljudskog 
kapitala”.
38 Opažanja 
63 
Iz EFRR-a su financirane i druge prioritetne teme, od kojih je za integraciju Roma 
najrelevantnija bila „Socijalna infrastruktura”41. U okviru te prioritetne teme iz -
dvojeno je ukupno 18,6  milijardi  eura financijskih sredstava. Financijska sredstva 
sastojala su se uglavnom od opće potpore koja nije bila usmjerena na posebnu 
skupinu, kao što je pojašnjeno u  okviru 4 .
Opća i ciljana potpora: komplementarni pristupi uključivanju Roma
Opća potpora odnosi se na politike usmjerene na javnost, pri čemu se primatelji ne razlikuju prema rasi, etnič -
kom podrijetlu ili ostalim nerelevantnim čimbenicima.
Ciljana potpora odnosi se na politike koje su izričito, ali ne nužno isključivo usmjerene na jednu posebnu ciljnu 
skupinu ili nekoliko njih, primjerice na određenu manjinsku skupinu.
Iskustvo pokazuje da je vjerojatnost uspješne integracije Roma u društvo veća ako mogu pristupiti i potpori 
u okviru općih inicijativa koja nije izričito usmjerena na njih. Za rješavanje tog pitanja ne postoji jedinstveni 
model, već je potreban prilagođen pristup kojim se uzimaju u obzir lokalne okolnosti42.
42 „How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions” (Kako integrirati uključivanje Roma u opće programe, 
projekte i intervencije), Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion  (Jačanje informiranja o politikama za uključivanje Roma), mreža Europskog 
socijalnog fonda (ESF) za učenje.Okvir 4.
64 
Prije izmjene Uredbe o EFRR-u iz 2010. godine iz tog fonda nije bilo moguće 
pružati potporu usmjerenu na posebne skupine, osim u državama članicama 
koje su EU-u pristupile 1. svibnja 2004. ili kasnije, te pod određenim uvjetima. Od 
uvođenja te izmjene izdvojeno je ukupno 80 milijuna eura za integrirane progra -
me stambenog zbrinjavanja usmjerene na marginalizirane zajednice, uključujući 
Rome, i to u osam država članica43.
65 
Analiza koju smo proveli također je pokazala da mnoge države članice nisu 
prikupile podatke o etničkoj pripadnosti te zbog toga nisu mogle odrediti broj 
pripadnika romske zajednice u određenom zemljopisnom području niti proci -
jeniti posebne poteškoće s kojima se ta skupina suočava. To je također jedan 
od mogućih razloga za poteškoće pri određivanju potrebnih iznosa financijskih 
sredstava za integraciju Roma.41 Njome su obuhvaćene 
sljedeće kategorije ulaganja: 
obrazovanje, zdravstvo, skrb 
o djeci, stambeno zbrinjavanje 
i ostala socijalna infrastruktura.
43 Bugarska, Češka, Grčka, 
Francuska, Italija, Mađarska, 
Rumunjska i Slovačka.
39 Opažanja 
U okviru za ESIF za razdoblje 2014. – 2020. odražava se 
stavljanje većeg naglaska na pitanja u vezi s Romima na 
razini EU-a
Bolje usklađivanje financijske potpore ESIF-a sa strategijom 
Europa 2020. i preporukama Komisije za pojedinu zemlju
66 
Uredbama o ESIF-u44 (tj. Uredbom o zajedničkim odredbama, Uredbom o EFRR-u 
i Uredbom o ESF-u) propisuje se da se iz ESIF-a mora pružati potpora koja je 
u skladu sa strategijom Europa 2020. za pametan, održiv i uključiv rast i relevan -
tnim preporukama za pojedinu zemlju.
67 
U sporazumima o partnerstvu triju od četiriju posjećenih država članica (Bugar -
ska, Mađarska i Rumunjska) upućuje se na preporuke za pojedinu zemlju iznesene 
od 2012. godine koje se odnose posebno na romsku zajednicu. To je bio slučaj i u 
Slovačkoj, dok za Španjolsku nisu iznesene takve preporuke.
68 
Preporuke za pojedinu zemlju o integraciji Roma uglavnom su se odnosile na 
obrazovanje (vidjeti također odlomak 36. i  tablicu 2. ). Tijekom sastavljanja opera -
tivnih programa Komisija je poticala države članice za koje su iznesene preporuke 
za pojedinu zemlju o toj temi da upotrijebe fondove EU-a za provedbu reformi 
svojih općih politika obrazovanja kako bi se zajamčilo da Romi imaju jednak 
pristup obrazovnom sustavu. Međutim, u Mađarskoj mjere desegregacije u obra -
zovanju uključene u operativne programe za programsko razdoblje 2014. – 2020. 
koje smo ispitali nisu bile dovoljno podrobne. Stoga sumnjamo da će Mađarska 
postići uspjeh u tome da s pomoću ESIF-a suzbije segregaciju koja i dalje postoji 
u njezinu obrazovnom sustavu (vidjeti okvir 5. ).44 Članak 4. stavak 1. u svim trima 
uredbama.
40 Opažanja 
Poseban prioritet ulaganja za marginalizirane zajednice (kao što 
su Romi) u 12 država članica EU-a
69 
Okvirom za ESIF za razdoblje 2014. – 2020. također se u većoj mjeri stavlja nagla -
sak na jamčenje toga da su ciljevi operativnih programa koji se sufinanciraju iz 
ESIF-a u skladu s prioritetima EU-a. Taj okvir uključuje poseban prioritet ulaganja 
za operativne programe ESF-a u kojem se izričito spominju Romi. Tim prioritetom 
ulaganja (prioritet ulaganja 9. (ii.) „Integracija marginaliziranih zajednica poput 
romske zajednice”) pružena je poveznica između političkih prioriteta u skladu 
s načinom na koji se oni odražavaju u preporukama za pojedinu zemlju i priori -
teta financiranja EU-a, te je predviđen način na koji se sredstva mogu izdvojiti 
posebno u tu svrhu.
70 
Usto, jedan od ex ante  uvjeta45, odnosno kriterija za sufinanciranje koji su utvr -
đeni, odnosi se posebno na taj prioritet ulaganja, čime se jamči da mu se posveti 
odgovarajuća pozornost u operativnim programima. Ex ante  uvjet u vezi s inte -
gracijom Roma koji se odnosi na prioritet ulaganja 9. (ii.) je „[…] uspostavljen je 
nacionalni strateški politički okvir za uključivanje Roma”.Nedostatak mjera desegregacije u području obrazovanja u okviru za ESIF 
u Mađarskoj
U mađarskom operativnom programu „Socijalne inovacije” za razdoblje 2007. – 2013., čiji se prioritet 3 odno -
sio na obrazovanje, kao pokazatelj je korišten niz aktivnih lokalnih programa za desegregaciju u obrazovanju. 
Pojmom „desegregacija” neizravno se upućivalo na ciljnu skupinu Roma. Pokazatelj je bio usmjeren na regije 
i područja u nepovoljnom položaju, s ciljnom vrijednošću od 100 provedenih programa do 2013. godine (po -
četna vrijednost za 2007. godinu bila je 2).
Međutim, taj pokazatelj nije bio uključen u posljednju, izmijenjenu inačicu operativnog programa. Stoga se 
nije mjerio i neće se mjeriti na kraju programskog razdoblja. Ne postoji ni detaljan opis toga koje mjere de -
segregacije u obrazovanju Mađarska namjerava provesti u programskom razdoblju 2014. – 2020. To pokazuje 
nedostatak predanosti rješavanju pitanja segregacije u obrazovanju uporabom strukturnih fondova.Okvir 5.
45 Članak 2. stavak 33. 
Uredbe (EU) br. 1303/2013: 
„‚primjenjiv ex ante  uvjet’ znači 
konkretan i unaprijed precizno 
određen kritičan čimbenik koji 
je preduvjet za djelotvorno 
i učinkovito ostvarivanje 
specifičnog cilja prioriteta 
ulaganja ili prioriteta Unije, 
izravno je i istinski s njime 
povezan i ima na njega izravan 
učinak” (SL L 347, 20.12.2013., 
str. 320.).
41 Opažanja 
71 
Svih pet država članica (Bugarska, Češka, Mađarska, Rumunjska i Slovačka) za koje 
su iznesene preporuke za pojedinu zemlju o uključivanju Roma obuhvatile su pri -
oritet ulaganja 9. (ii.) barem jednim od svojih operativnih programa za razdoblje 
2014. – 2020. (vidjeti tablicu 6. ). Tih pet država članica prethodno je bilo uključilo 
prijedloge o načinima na koji se fondovi EU-a mogu upotrijebiti za promicanje 
uključivanja Roma u svoje sporazume o partnerstvu.
72 
Dodatnih sedam država članica (Belgija, Grčka, Španjolska, Francuska, Italija, 
Austrija i Poljska) također je uključilo prioritet ulaganja 9. (ii.) u barem jedan od 
svojih operativnih programa. Drugim riječima, 12 država članica u kojima ukupno 
živi više od 90 % procijenjenog romskog stanovništva u EU-u uključilo je prioritet 
ulaganja 9. (ii.) u barem jedan operativni program. Kao što je prikazano u  tabli -
ci 6. , za prioritet ulaganja 9. (ii.) izdvojeno je 1,5 milijardi eura za programsko 
razdoblje 2014. – 2020. Tablica 6.Iznosi stavljeni na raspolaganje državama članicama u okviru prioriteta ulaganja 
9. (ii.) „Integracija marginaliziranih zajednica poput romske zajednice” za 
programsko razdoblje 2014. – 2020.
Država članicaIznos  
(u milijunima eura)Udio u ukupnom financiranju 
iz ESF-a za predmetnu državu 
članicuUdio u ukupnom financiranju 
u okviru prioriteta 
ulaganja 9. (ii.)
Mađarska1470  10,0  %
85 %Rumunjska1372  7, 8 %
Češka1200  5,8 %
Bugarska1143  9,4 %
Slovačka199  4,6 %
Grčka 73  2,0 %
15 %Italija 71  0,7 %
Španjolska 48  0,6 %
Poljska 19  0,1 %
Belgija 10  1,0 %
Francuska 8  0,1 %
Austrija 4  0,9 %
Ukupno 1 518 — 100 %
1 Države članice za koje su iznesene preporuke za pojedinu zemlju koje se odnose na Rome.
Izvor:  Sud, na temelju podataka Komisije.
42 Opažanja 
73 
Međutim, u neke operativne programe kojima su obuhvaćena zemljopisna pod -
ručja s velikim udjelom romskog stanovništva u navedenim državama članicama 
nisu uključeni ni prioritet ulaganja 9. (ii.) ni pokazatelji koji su za njega relevantni. 
To je bio slučaj i u nekim operativnim programima iz kojih su izdvojeni veliki 
iznosi za glavna područja relevantna za integraciju romskog stanovništva. Dva 
su primjera toga regionalni operativni program za Andaluziju, u kojoj živi gotovo 
50 % španjolskog romskog stanovništva, te operativni program ESF-a „Gospo -
darski razvoj i inovacije” u Mađarskoj, u okviru kojeg će se provesti brojne mjere 
zapošljavanja.
74 
U vrijeme revizije četiri države članice (Bugarska, Češka, Grčka i Slovačka) tek 
su djelomično ispunjavale ex ante  uvjete primjenjive na prioritet ulaganja 9. (ii.) 
koji su utvrđeni u Uredbi o zajedničkim odredbama, uglavnom zbog toga što 
nisu imale odgovarajuće alate za praćenje ili metodologiju za provedbu svojih 
nacionalnih strategija za integraciju Roma (vidjeti odlomak 51.). Hrvatska, Ita -
lija, Mađarska i Slovačka nisu ispunile opći ex ante  uvjet u vezi sa suzbijanjem 
diskriminacije. Svaka od tih država članica kasnije je Komisiji dostavila akcijski 
plan s pojašnjenjem načina na koji namjerava ispuniti te ex ante  uvjete. Komisija 
je zatim ocijenila sadržaj tih akcijskih planova. Komisija je na temelju primljenih 
informacija zaključila da je Mađarska ispunila kriterij o suzbijanju diskriminacije, 
kao i da je Slovačka ispunila ex ante  uvjet u vezi s prioritetom ulaganja 9. (ii.) na 
temelju dostavljenog akcijskog plana.
75 
Iako prioritet ulaganja 9. (ii.) predstavlja korisnu inovaciju, načinom na koji se 
trenutačno upravlja ESIF-om zanemaruju se razlike u aktualnom stanju u pogle -
du romskog stanovništva koje postoje među državama članicama. Pokazatelji 
prema kojima se financijska sredstva ESIF-a dodjeljuju državama članicama, kao 
što su ukupno stanovništvo, stopa nezaposlenosti ili BDP , ne odnose se posebno 
na romsko stanovništvo. Smatramo da ti pokazatelji ne čine najprikladniji način 
određivanja iznosa financijskih sredstava EU-a koje je potrebno dodijeliti pojedi -
načnim državama članicama za integraciju Roma.
43 Opažanja 
Sve četiri posjećene države članice primjenjuju i integrirani pristup 
pružanju financijske potpore za integraciju Roma
76 
Primjena integriranog pristupa povoljno utječe na napore koji se ulažu u potica -
nje integracije Roma uporabom ESIF-a. Sve četiri odabrane države članice pri -
mijenile su integrirani pristup – kojim se istodobno obuhvaća nekoliko različitih 
područja46 – barem u jednom od svojih operativnih programa, koji su financirani 
iz jednog ili više fondova47. S jedne strane, Rumunjska je u tom pogledu pružila 
dobar primjer (vidjeti okvir 6. ). S druge strane, u Španjolskoj je nedostatak meha -
nizama za integrirani pristup u regionalnom operativnom programu za Andaluzi -
ju predstavljao propuštenu priliku.
Dobar primjer integriranog pristupa: zajednički odbor za odabir u Rumunjskoj
Kako bi bolje iskoristila strukturne fondove, Rumunjska je u dvama operativnim programima primijenila inte -
grirani pristup (OP ESF-a za ljudski kapital i regionalni OP EFRR-a). Jedan od tih operativnih programa financi -
rao se iz EFRR-a, a drugi iz ESF-a, pri čemu su ti operativni programi imali zajedničku prioritetnu os. Rumunjska 
je osnovala i zajednički odbor za odabir u kojemu su bila zastupljena upravljačka tijela tih dvaju operativnih 
programa, kao i tri druga zajednička tijela, uključujući nacionalnu kontaktnu točku za Rome i nacionalno vije -
će za suzbijanje diskriminacije. Za ta dva operativna programa objavljeni su zajednički pozivi na podnošenje 
prijedloga s istim uvjetima prihvatljivosti i u istim područjima djelovanja. U okviru tih operativnih programa 
pružalo se i komplementarno sufinanciranje (npr. mogućnost uporabe EFRR-a i ESF-a za različite aktivnosti 
u okviru projekata koje se obavljaju na povezan ili uzastopan način).Okvir 6.
Financijska sredstva namijenjena mjerama suzbijanja 
diskriminacije
77 
U članku 8. Uredbe o ESF-u navodi se da bi države članice trebale upotrebljavati 
ESF za pružanje potpore inicijativama s posebnim ciljem borbe protiv diskrimina -
cije. Prioritet ulaganja 9. (iii.) za ESF, „Suzbijanje svih oblika diskriminacije i pro -
micanje jednakih mogućnosti” (prioritet ulaganja 9. (iii.)), koristi se za pružanje 
potpore takvim inicijativama.
78 
Jedanaest država članica uključilo je prioritet ulaganja 9. (iii.) u barem jedan od 
svojih operativnih programa za programsko razdoblje 2014. – 2020. U okviru prio -
riteta ulaganja 9. (iii.) dodijeljeno je ukupno 414 milijuna eura (vidjeti tablicu 7. ).46 Za integraciju Roma 
relevantna su sljedeća 
područja: stambeno 
zbrinjavanje, obrazovanje, 
zdravstvo, socijalna pitanja, 
zapošljavanje i sigurnost te 
mjere desegregacije.
47 Mađarska.
44 Opažanja 
79 
Među četirima državama članicama koje smo ispitali, Španjolska je prioritet ula -
ganja 9. (iii.) uključila u sedam od svojih operativnih programa. Češka i Slovačka, 
protiv kojih su zbog segregacije romskih učenika u obrazovnom sustavu pokre -
nuti postupci zbog povrede obveze (vidjeti odlomak 37.), uključile su prioritet 
ulaganja 9. (iii.) u po jedan operativni program. Bugarska, Mađarska i Rumunjska 
nisu ga uključile ni u jedan operativni program. Na taj je način propuštena prilika 
za pružanje potpore mjerama suzbijanja diskriminacije koje bi se mogle integrira -
ti s mjerama u okviru prioriteta ulaganja 9. (ii.), čime bi se povećala mogućnost da 
inicijative za uključivanje Roma budu djelotvornije budući da se nedostatak mje -
ra suzbijanja diskriminacije smatra jednim od glavnih razloga za moguć neuspjeh 
mjera uključivanja Roma. Tablica 7.Iznosi dodijeljeni u okviru prioriteta ulaganja 9. (iii.) „Suzbijanje svih oblika 
diskriminacije i promicanje jednakih mogućnosti” po državama članicama
Država članicaIznos  
(u milijunima eura)Udio u ukupnom financiranju 
iz ESF-a za predmetnu državu 
članicuUdio u ukupnom financi -
ranju u okviru prioriteta 
ulaganja 9. (iii.)
Španjolska  145  1,9 %
91 %Grčka  99  2,7 %
Portugal  51  0,7 %
Slovačka1 40  1,8 %
Češka1 22  0,6 %
Poljska  19  0,1 %
Cipar  14  10,8  %
9 %Irska  11  2,0 %
Francuska  8  0,1 %
Belgija  4  0,4 %
Njemačka  1  0,0 %
Ukupno 414 — 100 %
1 Države članice za koje su iznesene preporuke za pojedinu zemlju koje se odnose na Rome.
Izvor:  Sud, na temelju podataka Komisije.
45 Opažanja 
Znatni iznosi financijskih sredstava namijenjeni su mjerama 
obrazovanja, zapošljavanja i socijalnog uključivanja
80 
U sklopu okvira za ESIF također se izdvajaju znatni iznosi financijskih sredstava za 
opće mjere društvenog uključivanja, a iskustvo pokazuje da te mjere čine klju -
čan alat za uspješno promicanje integracije Roma, što se može potvrditi prizna -
tim „španjolskim modelom uključivanja Roma”48. Prema informacijama koje je 
Komisija objavila u veljači 2016. za mjere obrazovanja, zapošljavanja i socijalnog 
uključivanja u razdoblju 2014. – 2020. izdvojeno je 100 milijardi eura financijskih 
sredstava EFRR-a i ESF-a49.
81 
Pet država članica za koje su izdane posebne preporuke za pojedinu zemlju 
o uključivanju Roma (Bugarska, Češka, Mađarska, Rumunjska i Slovačka) primile 
su otprilike jednu petinu navedenog ukupnog iznosa, odnosno otprilike 20  mi-
lijardi  eura. Na temelju procijenjenog udjela marginaliziranih Roma u različitim 
ciljnim populacijama (npr. pojedinci kojima prijeti siromaštvo i socijalna isklju -
čenost) može se zaključiti da bi, u slučaju da se pruži jednaki pristup, romsko 
stanovništvo ciljnih populacija moglo ostvariti koristi od doprinosa u visini od 
otprilike 500 milijuna eura godišnje u okviru općih programa kojima se pruža 
potpora iz ESIF-a u tim zemljama50. U istom razdoblju i za istih pet država članica 
u okviru prioriteta ulaganja 9. (ii.) (tj. ciljanih inicijativa) godišnje će se staviti na 
raspolaganje 183 milijuna eura. Time se pokazuje važnost djelotvorne uporabe 
općih politika za inicijative za uključivanje Roma.
Novi alati za bolje savjetovanje i suradnju između javnih tijela 
i organizacija civilnog društva
82 
Najvažniji alat za poticanje uključenosti organizacija civilnog društva u proces 
planiranja i provedbe ESIF-a čini europski kodeks ponašanja za partnerstvo51. 
U tom se dokumentu nalaze smjernice kojima se državama članicama pruža 
pomoć u utvrđivanju sporazuma o partnerstvu i operativnih programa za ESIF. 
U te je smjernice uključena preporuka o uporabi transparentnih postupaka za 
pronalaženje mogućih partnera i suradnju s njima. Njima se također propisuje da 
bi pozivi na podnošenje prijedloga, izvješća o napretku, kao i postupci praćenja 
i evaluacije programa, trebali biti transparentni. Smjernice uključuju niz primjera 
dobre prakse u vezi s pravilima za članstvo u partnerstvima i unutarnjim postup -
cima odbora za praćenje.48 Rodríguez Cabrero, G. 
„Promoting Social Inclusion of 
Roma. A Study of National 
Policies. Spain.” (Promicanje 
socijalnog uključivanja Roma. 
Studija nacionalnih politika. 
Španjolska”), Universidad de 
Alcalá u ime Europske 
komisije, GU-a za 
zapošljavanje, socijalna pitanja 
i uključivanje, srpanj 2011.
49 Procjenjuje se da je od tog 
iznosa izdvojeno 
33 milijarde eura za mjere 
obrazovanja, 34  milijarde  eura 
za mjere zapošljavanja 
i 33 milijarde eura za mjere 
socijalnog uključivanja.
50 Adam Kullmann: „Litmus Test 
of Effective Use of Structural 
Funds, Supporting Structural 
Reforms of Basic Public 
Services to Promote Roma 
Inclusion” (Ispitivanje 
djelotvorne uporabe 
strukturnih fondova – 
Pružanje potpore strukturnim 
reformama osnovnih javnih 
usluga radi promicanja 
uključivanja Roma), EStIF, 
2015., str. 231.
51 Delegirana uredba 
Komisije (EU) br. 240/2014.
46 Opažanja 
83 
U slučaju odabranih operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020. u koje je 
bio uključen prioritet ulaganja 9. (ii.) sastanci odbora za praćenje organizirani 
su za sedam od njih ukupno devet. Ukupno je održano 14 sastanaka, od čega su 
romski zastupnici bili prisutni na njih 10. Na svim sastancima odbora za praćenje 
operativnih programa ESF-a (osim u jednom slučaju u Mađarskoj52) bio je prisutan 
zastupnik romske organizacije, a u slučaju Bugarske i nacionalna kontaktna točka 
za Rome.
Alati za praćenje na razini operativnih programa dostupni 
tijekom programskog razdoblja 2007 . – 2013. nisu bili 
primjereni za mjerenje uspješnosti mjera integracije Roma
Sustavima praćenja nije pružen odgovarajući temelj za 
izvješćivanje o integraciji Roma tijekom programskog razdoblja 
2007. – 2013.
Ograničenja u prikupljanju podataka o etničkoj pripadnosti za javna tijela 
u nekim državama članicama
84 
U nekim državama članicama postoje ustavna ograničenja u vezi s prikupljanjem 
podataka koje obavljaju javna tijela (vidjeti okvir 7. ). Time se dodatno otežava 
praćenje pokazatelja koji se odnose posebno na Rome.
Prikupljanje podataka o etničkoj pripadnosti: pravne poteškoće
Njemačka ne prikuplja statističke podatke o socioekonomskom statusu i stanovništvu na temelju etničkog 
podrijetla od kraja Drugoga svjetskog rata: njezina nacionalna kontaktna točka za Rome potvrdila je da ni za 
jednu nacionalnu manjinu ne postoje konkretne brojčane vrijednosti.
U Francuskoj se zakonom izričito zabranjuje da država prikuplja osobne podatke o etničkoj pripadnosti.Okvir 7.52 Na sastanku odbora za 
praćenje u Mađarskoj na 
kojem nije bio prisutan 
nijedan zastupnik Roma 
raspravljalo se 
o nesudjelovanju takva 
zastupnika i potrebi za njim.
47 Opažanja 
85 
Međutim, Direktivom 95/46/EZ o obradi osobnih podataka i o slobodnom 
protoku takvih podataka i Uredbom (EZ) br. 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi 
s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom 
kretanju takvih podataka predviđa se niz izuzeća od zabrane obrade osobnih 
podataka kojima se otkriva rasno ili etničko podrijetlo, posebno „ako je subjekt 
podataka dao svoju izričitu suglasnost za obradu tih podataka”. Takve odredbe su 
zadržane u nacrtu Opće uredbe o zaštiti podataka53.
86 
Agencija za temeljna prava smatra da Europski nadzornik za zaštitu podataka 
i predmetne zakonske odredbe EU-a o zaštiti podataka čine odgovarajući način 
reguliranja obrade osobnih i osjetljivih podataka. Nadalje, tijekom naše revizije 
nekoliko je tijela (uključujući Komisiju, Agenciju za temeljna prava i mrežu EU -
Roma) potvrdilo da obrada podataka o etničkoj pripadnosti koji nisu agregirani 
nije nezakonita ni u jednoj državi članici EU-a54. Također nam je napomenuto da 
u slučajevima u kojima je uistinu teško prikupiti podatke o etničkoj pripadnosti 
sudionika postoje praktična alternativna rješenja kao što je provođenje anoni -
mnih ispitivanja u kojima se od nasumce izabranih ispitanika traži da se izjasne 
o svom statusu uz nedvosmislenu suglasnost.
87 
Međutim, i u slučaju da je moguće zakonito prikupiti podatke o etničkoj pripad -
nosti, ničim se ne jamči da će oni biti pouzdani ili korisni. U Rumunjskoj su se 
primjerice podatci o etničkoj pripadnosti prikupljali tijekom popisa stanovništva. 
Međutim, ti podatci nisu korišteni za potrebe rumunjske nacionalne strategije za 
integraciju Roma, nego su se rumunjske vlasti oslanjale na procjene Vijeća Euro -
pe. To je upućivalo na to da informacije kojima ta država članica raspolaže u vezi 
sa svojim romskim stanovništvom nisu pouzdane.53 U siječnju 2012. godine 
Komisija je predložila 
sveobuhvatnu reformu pravila 
EU-a o zaštiti podataka, čiju 
okosnicu čini Opća uredba 
o zaštiti podataka. Odbor 
stalnih predstavnika odobrio 
je navedenu Uredbu 
18. prosinca 2015., 
a 12. veljače 2016. uslijedila je 
potvrda Vijeća. Opća uredba 
o zaštiti podataka primjenjivat 
će se od 25. svibnja 2018. Kad 
je riječ o osjetljivim podatcima, 
Direktiva i Uredba razlikuju se 
između ostaloga u tome što se 
Uredbom proširuje definicija 
osjetljivih podataka kako bi se 
njome obuhvatili genetski 
podatci i podatci o seksualnoj 
orijentaciji. Daljnju razliku čini 
uklanjanje pojma „značajan 
javni interes”. U Uredbi se 
upućuje na izuzeće obrade 
podataka potrebnih za 
„izvršavanje zadaće od javnog 
interesa” i uspostavlja se 
poveznica s odredbom koja se 
odnosi na „odgovarajuće 
mjere za zaštitu […] zakonitih 
interesa [osobe čiji se podaci 
obrađuju]”.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, Tehničko tajništvo 
mreže EURoma, „Tackling 
Roma Needs in the 
2014 – 2020 Structural Funds 
Programming Period – Guide 
to improve the planning 
process” (Pronalaženje 
rješenja za potrebe Roma 
u programskom razdoblju 
strukturnih fondova 
2014. – 2020.: vodič za 
poboljšanje procesa 
planiranja”), svibanj 2013., 
str. 65.
48 Opažanja 
Podatci o etničkoj pripadnosti sudionika prikupljeni su na razini projekata, 
ali nisu proslijeđeni u sustav za praćenje operativnih programa
88 
Međutim, utvrdili smo da je na razini projekata u svim četirima državama članica -
ma posjećenima u okviru revizije niz nositelja prikupljao podatke o etničkoj pri -
padnosti sudionika, ali ti podatci nisu proslijeđeni upravljačkim ili posredničkim 
tijelima (vidjeti također odlomak 118.). To je značilo da podatci koji se odnose na 
Rome i koji su bili dostupni na razini projekata nisu došli do sustava za praćenje 
operativnih programa.
89 
To je primjerice bio slučaj u Španjolskoj. Posredničko tijelo regionalnog operativ -
nog programa za Andaluziju uopće nije bilo upoznato s time koji su se projekti 
odnosili na Rome, iako su te informacije bile dostupne na razini projekata. Po -
sredničko tijelo moglo nam je pružiti samo popis projekata koji su bili usmjereni 
općenito na skupine u nepovoljnom položaju, bez obzira na to jesu li uključivali 
romske sudionike. Situacija je bila slična i u Mađarskoj.
U trima od četiriju država članica praćenje operativnih programa otežano je 
nedosljednostima u utvrđivanju i bilježenju pokazatelja na razini projekata
90 
Nadalje, u trima od četiriju država članica (Bugarska, Mađarska i Rumunjska) pra -
ćenje operativnih programa otežano je nedosljednostima u utvrđivanju i bilježe -
nju pokazatelja na razini projekata. U Rumunjskoj su u vrijeme provedbe proje -
kata postojale tri vrste pokazatelja (programski, dopunski i dodatni pokazatelji) 
što je zajedno s činjenicom da izvješćivanje o njima nije obvezno učinilo proces 
praćenja nepotrebno složenim i dovelo do rezultata koje je bilo teško usporediti.
91 
U okviru četiriju ispitanih projekata u Mađarskoj koji su navedeni u  prilogu II.  nije 
se službeno izvješćivalo o postizanju ciljnih vrijednosti rezultata s obzirom na to 
da na razini projekata takve ciljne vrijednosti nisu utvrđene (u stvarnosti su ciljne 
vrijednosti rezultata utvrđene, ali su pogrešno kategorizirane kao ciljne vrijedno -
sti ostvarenja te se zbog toga o njima nije izvješćivalo kao o rezultatima).
49 Opažanja 
U programskom razdoblju 2014. – 2020. uloženi su napori kako bi 
se poboljšalo praćenje, ali i dalje postoje određena ograničenja
92 
Praćenje integracije Roma u programskom razdoblju 2014. – 2020. i dalje pred -
stavlja izazov. Jedan od elemenata koji bi mogao pomoći u mjerenju napretka 
u provedbi mjera integracije Roma čini dostupnost zajedničkih pokazatelja: za 
svaki fond utvrđena su posebna pravila kojima se predviđaju zajednički pokaza -
telji koje je potrebno upotrebljavati u svim programima financiranima u okviru 
tog fonda. Na primjer, u Prilogu I. Uredbi o ESF-u utvrđen je niz standardiziranih 
pokazatelja koji su relevantni za programe integracije Roma:
– zajednički pokazatelj ostvarenja 15.: „migranti, sudionici stranog podrijetla, 
manjine (uključujući marginalizirane zajednice poput romske zajednice”,
– zajednički pokazatelj trenutačnih rezultata 28.: „sudionici u nepovoljnom po -
ložaju koji traže posao, koji se obrazuju/osposobljavaju, koji stječu kvalifikaci -
ju, koji imaju posao, uključujući samozaposlene, po prestanku sudjelovanja”, 
te
– zajednički pokazatelj dugoročnijih rezultata 32.: „sudionici u nepovoljnom 
položaju koji imaju posao, uključujući samozaposlene, šest mjeseci po pre -
stanku sudjelovanja”.
Ti se pokazatelji mogu nadopuniti relevantnim pokazateljima koji se odnose 
posebno na određeni program.
93 
Međutim, ako se ne utvrde pokazatelji koji se odnose posebno na Rome, tim se 
zajedničkim pokazateljima neće pružiti djelotvoran temelj za praćenje inicijati -
va za integraciju Roma. Osim toga, i dalje postoje nedostatci u pogledu alata za 
praćenje, koji su čak doveli do toga da su povezani ex ante  uvjeti ispunjeni samo 
djelomično (vidjeti odlomak 74.). To pokazuje mjeru u kojoj se javljaju poteškoće 
u pogledu točnog praćenja područja integracije Roma.
50 Opažanja 
94 
Kako bi se te poteškoće ublažile, Komisija je od Agencije za temeljna prava55 
zatražila da osnuje radnu skupinu za pokazatelje koje je potrebno upotrebljavati 
u vezi s integracijom Roma. Pokazatelji su, kao što je planirano, utvrđeni do 1. si -
ječnja 2016. te bi se zahvaljujući tome moglo postići dogovor s nacionalnim kon -
taktnim točkama za Rome (od kojih su sve sudjelovale u radnoj skupini) o primje -
ni usporedive strukture izvješća u svim državama članicama koje su sudionice. 
Time se također može omogućiti da se donekle mjeri učinak ESIF-a na provedbu 
nacionalnih strategija za integraciju Roma, posebno u državama članicama koje 
su uskladile mjere i pokazatelje u okviru ESIF-a s mjerama i pokazateljima u na -
cionalnim strategijama za integraciju Roma, kao što su Grčka i Slovačka (vidjeti 
okvir 8. ). Prema navodima Komisije, do ožujka 2016. na testiranje tih pokazatelja 
pristala je 21 država članica, no još nije jasno hoće li Komisija sa svim državama 
članicama uspješno zaključiti pregovore u tu svrhu s obzirom na to da države 
članice nisu obvezne uvesti nikakve izmjene u sustavu koji upotrebljavaju.
Poboljšanje praćenja inicijativa za uključivanje Roma: dobar primjer usklađivanja 
praćenja operativnih programa s nacionalnim strategijama za integraciju Roma
Komisija je Slovačkoj preporučila da sredstva iz svog operativnog programa za ljudske resurse (OP HR) upo -
trebljava za provedbu mjera donesenih u okviru nacionalne strategije za integraciju Roma do 2020. godine. 
Slovačka nacionalna kontaktna točka za Rome, koja je sudjelovala na svim tehničkim i službenim sastancima 
s Komisijom, doprinijela je osmišljavanju svih mjera u okviru tog operativnog programa koje su bile usmjere -
ne posebno na marginalizirane romske zajednice. Te su mjere usklađene s ciljevima nacionalne strategije za 
integraciju Roma, čime će se pojednostaviti mjerenje napretka u postizanju ciljnih vrijednosti iz nacionalne 
strategije za integraciju Roma s obzirom na to da se one odražavaju u samom operativnom programu. Slije -
dom toga, projekt praćenja i procjene koji je Slovačka pokrenula iskoristit će se kako za praćenje provedbe 
nacionalne strategije za integraciju Roma, tako i za praćenje provedbe mjera u okviru navedenog operativnog 
programa.Okvir 8.55 Mandat utvrđen 
Komunikacijom Komisije 
o Okviru EU-a za nacionalne 
strategije integracije Roma 
(COM (2011) 173 final).
51 Opažanja 
Većina projekata provedena je prema planu, ali 
kriteriji „najbolje prakse” za doprinos uspješnom 
uključivanju Roma nisu primijenjeni u svim 
slučajevima te je praćenje uspješnosti projekta bilo 
otežano
95 
U okviru ove revizije posjetili smo i 19 projekata za integraciju Roma kako bi smo 
utvrdili način na koji su oni pripremljeni, odabrani i provedeni, kao i način na koji 
su praćeni njihovi rezultati (u slučaju da su praćeni). Svi ispitani projekti prove -
deni su u okviru programskog razdoblja 2007. – 2013. Za svaki od tih projekata 
ispitali smo sljedeće:
– jesu li postupci odabira bili u skladu s posebnim ciljevima integracije Roma 
i prioritetima utvrđenima u operativnom programu,
– jesu li projekti provedeni u skladu s planom,
– jesu li u projektima postignuti očekivani rezultati,
– postoje li mehanizmi praćenja kako bi se pratili rezultati ostvareni projektima 
u području uključivanja Roma.
Svi ispitani projekti bili su usklađeni s ciljevima operativnih 
programa, ali postupci odabira nisu bili posebno usmjereni 
na odabir projekata povezanih s uključivanjem Roma
Postupci odabira u okviru nekih operativnih programa nisu bili 
usmjereni na projekte povezane s uključivanjem Roma
96 
Postupcima odabira u okviru svih operativnih programa ispitanih u četirima drža -
vama članicama zajamčeno je da je svaki projekt u skladu s relevantnim ciljevima 
operativnog programa. U 9 od 16 poziva na podnošenje prijedloga56 koje smo 
procijenili izričito se upućuje na Rome kao ciljnu skupinu, odnosno u trima od 
njih pet u Bugarskoj, dvama u Španjolskoj, trima od njih pet u Mađarskoj i jed -
nom od njih četiriju u Rumunjskoj. Ostalih sedam bilo je općenito usmjereno na 
skupine u nepovoljnom položaju. Dio jednog drugog operativnog programa 
u Španjolskoj temeljio se na poveznici s romskim stanovništvom. To objašnjava 
zašto se u dokumentaciji za prijavu nekih od ispitanih projekata nije uvijek upu -
ćivalo na romsko stanovništvo: projektima su često obuhvaćane šire skupine, kao 
što su općenito osjetljive skupine, u skladu s ciljevima predmetnog operativnog 
programa.56 19 projekata obuhvaćenih 
revizijom odabrano je na 
temelju tih 16 poziva na 
podnošenje prijedloga.
52 Opažanja 
97 
Ocjenjivači u načelu nisu imali posebnog iskustva u vezi s pitanjima uključivanja 
Roma, već su uglavnom bili općenito upoznati s pitanjem socijalnog uključivanja. 
Ocjenjivači su raspolagali posebnim znanjem o uključivanju Roma jedino u okviru 
operativnog programa „Borba protiv diskriminacije” u Španjolskoj.
Nije postojala sustavna obveza utvrđivanja pokazatelja koji se 
odnose posebno na Rome u svrhu praćenja uspješnosti projekata
98 
Analiza koju smo proveli također je pokazala da su postojale određene nejasnoće 
u pogledu načina na koji je bilo potrebno odrediti pokazatelje za praćenje uspješ -
nosti projekata. U Mađarskoj uključivanje ciljnih vrijednosti rezultata (kao što je 
„pronalazak posla u roku od šest mjeseci nakon sudjelovanja u projektu”) u pozi -
ve na podnošenje prijedloga nije bilo obvezno u svim slučajevima. Ciljne vrijed -
nosti temeljene na rezultatima nisu bile obvezne ni u Španjolskoj. U Bugarskoj su 
zabilježena tri primjera u okviru kojih su u nekim slučajevima ciljne vrijednosti 
ostvarenja u prijavama projekata pogrešno kategorizirane kao ciljne vrijednosti 
rezultata, pri čemu ta pogrešna kategorizacija nije ispravljena tijekom postupka 
odabira (vidjeti također odlomak 118.).
99 
U slučajevima u kojima su bile obvezne, ciljne vrijednosti rezultata nisu se uvijek 
izričito odnosile na romsko stanovništvo, već na širu skupinu, primjerice na 
„osjetljive skupine”. To je uočeno u operativnom programu EFRR-a u Bugarskoj i u 
operativnim programima ESF-a u Mađarskoj i Andaluziji.
Relevantne skupine dionika nisu uvijek uključene na odgovarajući 
način
100  
Uključenost svih relevantnih dionika, bilo u pripremu projekta, bilo u svojstvu 
partnera u provedbi projekta, znatno doprinosi uspjehu i održivosti projekata. 
Međutim, postupcima odabira projekata općenito se nije uspjela potaknuti tako 
široka uključenost. U našem uzorku taj je problem posebno utjecao na projekte 
socijalnog stanovanja u Bugarskoj. Lokalni stanovnici nisu bili uključeni u projekt 
i nisu provedene kampanje za podizanje razine osviještenosti, što je dovelo do 
društvenog odbijanja prijedloga za projekt.
53 Opažanja 
Projekti su općenito provedeni u skladu s planom
U 14 od 19 ispitanih projekata postignuti su ciljevi u pogledu 
ostvarenja, proračuna, vremenskog okvira i opsega
101  
Kad je riječ o ostvarenjima, proračunu, vremenskom okviru i opsegu, u 14 od 
19 ispitanih projekata postignuti su ciljevi predviđeni ugovorima o dodjeli bes -
povratnih sredstava. Četiri projekta nisu provedena prema planu zbog kašnje -
nja (dva projekta u Bugarskoj) ili promjena u opsegu projekata (jedan projekt 
u Bugarskoj i jedan projekt u Rumunjskoj). Za jedan drugi projekt u Mađarskoj 
dostupni pokazatelji i informacije bili su u tolikoj mjeri složeni da nije bilo mo -
guće uskladiti ih i procijeniti jesu li postignute ciljne vrijednosti ostvarenja. Broj 
romskih sudionika zabilježen je kao ostvarenje u svim ispitanim projektima osim 
njih dvaju. Fotografija 1.Informatička prostorija za korisnike centra za socijalne usluge u gradu Baia Mare 
(Rumunjska)
Izvor:  Sud.
54 Opažanja 
U 10 od 13 projekata za koje su bili dostupni podatci o praćenju 
postignute su ciljne vrijednosti rezultata
102  
Ciljne vrijednosti rezultata utvrđene su za 17 od 19 ispitanih projekata, iako se 
nisu nužno odnosile posebno na romsko stanovništvo. Te su se ciljne vrijednosti 
pratile samo u 13 slučajeva. U 10 od tih 13 projekata općenito su postignuti ciljevi. 
Posebne ciljne vrijednosti u vezi s romskim stanovništvom utvrđene su za četiri 
od 17 projekata s ciljnim vrijednostima rezultata. Ciljne vrijednosti postignute 
su u trima od tih četiriju projekta (jedan u Bugarskoj, dva u Rumunjskoj i jedan 
u Španjolskoj).
Naznake da je bolje uzimanje u obzir kriterija koji se odnose 
posebno na Rome, kao što su zajednička temeljna načela 
o uključivanju Roma, pozitivno doprinijelo uspješnosti 
programa
103  
Na temelju ispitivanja odabranih projekata koje smo obavili smatramo da je 
u slučajevima u kojima su bolje uzeti u obzir kriteriji koji se odnose posebno na 
Rome bilo vjerojatnije da će neki od tih projekata pozitivno doprinijeti održivoj 
integraciji Roma. Od 19 ispitanih projekata njih 17 provedeno je nakon što je Vije -
će u lipnju 2009. usvojilo zajednička temeljna načela o uključivanju Roma (vidjeti 
odlomak 23.). Sljedećim se primjerima pokazuje na koji je način primjena zajed -
ničkih temeljnih načela u fazi odabira mogla utjecati na uspješnost projekta.
2. zajedničko temeljno načelo: politike i projekti za integraciju 
Roma trebali bi biti izričito, ali ne isključivo usmjereni na romsko 
stanovništvo
104  
Drugim zajedničkim temeljnim načelom predviđeno je da bi politike i projekti 
za integraciju Roma trebali biti izričito, ali ne isključivo usmjereni na romsko 
stanovništvo. Trebali bi biti usmjereni na široj razini na ciljeve kao što su „skupi -
ne u nepovoljnom položaju”, pri čemu je potrebno jasno navesti da te skupine 
uključuju Rome i opisati posebne mjere kojima se jamči da će se tim projektima 
uspješno obuhvatiti romsko stanovništvo. Program zapošljavanja u Španjolskoj 
bio je dobar primjer primjene tog načela (vidjeti okvir 9. ).
55 Opažanja 
3. zajedničko temeljno načelo: potreba za međukulturnim 
pristupom koji uključuje posrednike i kampanje za podizanje 
razine osviještenosti
105  
Trećim zajedničkim temeljnim načelom opisuje se potreba za međukulturnim 
pristupom koji uključuje posrednike i kampanje za podizanje razine osviještenosti. 
Primjena tog načela ključna je za jamčenje uspješnosti projekata, posebno onih koji 
se odnose na stambeno zbrinjavanje. Nedostatak osviještenosti može činiti ključnu 
prepreku za uspješnost projekata koji bi inače mogli biti uspješni (vidjeti okvir 10. ).Izričito, ali ne isključivo usmjeravanje pomoglo je da se jednim programom 
zapošljavanja uspješno obuhvati romsko stanovništvo (Španjolska, 16. projekt)
Jedan program zapošljavanja u okviru operativnog programa „Lucha contra la discriminación” u Španjolskoj 
bio je usmjeren na integraciju Roma na tržište rada. Obavljeni su razgovori sa sudionicima nakon kojih su im 
predložene tri mogućnosti: 1) pronaći posao, 2) pohađati stručno osposobljavanje ili 3) sudjelovati u radioni -
cama za stjecanje vještina potrebnih za pronalazak posla. Zatim se stupilo u kontakt s poslovnim subjektima 
kako bi se prikupile informacije o slobodnim radnim mjestima ili mogućnostima stažiranja.
Romi u nepovoljnom položaju bili su uključeni u program zajedno s drugim osobama u sličnom socioekonom -
skom položaju. Na razini Španjolske utvrđena je ciljna vrijednost prema kojoj 70 % sudionika treba biti rom -
skog podrijetla. Postizanju te ciljne vrijednosti doprinijele su i druge inicijative za poticanje sudjelovanja Roma 
(kao što su mjere za podizanje razine osviještenosti), a rezultati su se održali tijekom cijelog trajanja programa.
Nedostatak usmjerenosti u pogledu određivanja ciljne skupine i nedostatno 
usmjeravanje pozornosti na kulturne čimbenike nepovoljno je utjecalo na 
provedbu projekta u području zdravstva (Bugarska, 4. projekt)
U Bugarskoj je u okviru prioritetne osi „Socijalno uključivanje” proveden projekt koji je obuhvaćao zdravstve -
ne preglede. Taj je projekt naveden u akcijskom planu za provedbu nacionalnih strategija za integraciju Roma. 
Međutim, u taj projekt nisu uključeni pokazatelji koji se odnose na ciljnu skupinu „osjetljivog stanovništva”. Taj 
je projekt imao tri ciljne skupine: „osjetljivo stanovništvo” (skupine čije je zdravlje posebno ugroženo, osobe 
s invaliditetom, društveno isključene skupine i zajednice te osjetljive etničke skupine), „radno sposobno sta -
novništvo” i „stanovnici udaljenih regija”.
Na pregled je pozvano otprilike 620 000 osoba, a odazvalo se otprilike 56 000. Ne postoje informacije o tome 
koliko tih osoba je pripadalo ciljnim skupinama. Nedostatak izričitog upućivanja na romsko stanovništvo, i, 
štoviše, na ciljnu skupinu „osjetljivog stanovništva”, pokazuje da nije posvećeno dovoljno pozornosti tome da 
se sudionike iz tih skupina zainteresira za sudjelovanje u projektu.
Dva su čimbenika sprječavala šire sudjelovanje romskog stanovništva. Prvi je bio činjenica da su se pozivi slali 
pisanim putem, a nepismenost je razmjerno visoka među romskim stanovništvom. Drugi je činjenica da je 
među Romkinjama, iz povijesnih razloga, u velikoj mjeri prisutan strah od zdravstvenih službi. U rješavanju tog 
problema mogli su pomoći posrednici.Okvir 9. Okvir 10.
56 Opažanja 
4. zajedničko temeljno načelo: važnost promicanja uključivanja 
romskog stanovništva u središnji dio društva
106  
Četvrto zajedničko temeljno načelo govori o važnosti promicanja uključivanja 
romskog stanovništva u središnji dio društva. U 10 od ispitanih projekata u koji -
ma je ulazak na središnje tržište rada utvrđen kao ciljna vrijednost rezultata po -
stignuti su dobri rezultati uključivanjem javnih i privatnih subjekata u provedbu 
projekata. U četirima projektima nisu ispunjeni ciljevi u tom pogledu:
– U trima ispitanim projektima u Mađarskoj tijekom faze provedbe nisu uključe -
ni poslodavci iz privatnog sektora, što se pokazalo nedostatkom jer sudionici 
poslije nisu mogli pronaći posao na primarnom tržištu rada. Ako su se i uspjeli 
zaposliti, zaposlila su ih javna tijela.
– Ni u Bugarskoj u okviru jednog projekta nije postignuta ciljna vrijednosti 
uvođenja najmanje 8 % sudionika projekta na primarno tržište rada.
107  
S druge strane, mjere koje su provedene u okviru španjolskog operativnog pro -
grama „Lucha contra la discriminación”, koji je u području integracije Roma uglav -
nom bio usmjeren na zapošljavanje, nisu bile osmišljene na način da se provode 
u okviru općih politika. Do prosinca 2014. godine španjolska javna služba za za -
pošljavanje (SEPE) nije bila uključena u njihovo osmišljavanje ni provedbu. Stoga 
nije mogla doprinijeti planiranju mjera svojim iskustvom niti je u svoje politike 
mogla uključiti iskustvo stečeno u okviru projekta.
108  
Za razliku od toga, u Rumunjskoj je tri od pet ispitanih projekata provela nevladi -
na organizacija u suradnji s javnim tijelom. Time se zajamčilo da partneri u pro -
vedbi projekta ostvare koristi od znanja drugih partnera te su javna tijela u velikoj 
mjeri mogla iskoristiti rezultate projekata u osmišljavanju i provedbi svojih općih 
politika. Na primjer, posredničko tijelo objavilo je rezultate projekta EFRR-a nakon 
što je taj projekt dovršen.
57 Opažanja 
5. zajedničko temeljno načelo: osviještenost o rodnim pitanjima
109  
Peto zajedničko temeljno načelo odnosi se na osviještenost o rodnim pitanjima. 
Društvena isključenost iz središnjeg dijela društva vjerojatnija je u slučaju Romki -
nja nego u slučaju žena općenito i muških pripadnika romske zajednice. Romkinje 
su često žrtve dvostruke diskriminacije, odnosno diskriminacije na temelju roda 
i diskriminacije na temelju etničkog podrijetla. Međutim, Romkinje imaju ključnu 
ulogu u promicanju uključivanja kao što je, primjerice, promicanje integracije 
djece u obrazovni sustav. Opći ciljevi integracije Roma vrlo će se teško postići ako 
se ne uzmu u obzir rodna pitanja i ako se programima ne obuhvate žene.
110  
Sva četiri ispitana projekta u Španjolskoj izričito su se bavila rodnim pitanjima. 
Projektima su uspješno obuhvaćene žene, a udio ženskih sudionica kretao se 
u rasponu od 50 % do 70 %. U dvama slučajevima zabilježen je visok postotak 
uspješnosti u zapošljavanju. U jednom od tih slučajeva za žene je postignuta ista 
stopa zaposlenosti kao i za muškarce (otprilike 24 %), dok je u drugom slučaju 
stopa ulaska žena na tržište rada dosegnula 90 %. Još jedan uspješan primjer 
opisan je u  okviru 11 .
Sudjelovanje žena u projektu u području zdravstva: multiplikacijski učinak 
uključivanja (Rumunjska, 12. projekt)
Jedan od ključnih ciljeva projekta u području zdravstva u Rumunjskoj bilo je stvaranje mreže posrednika 
u zdravstvu za romske zajednice. Taj se projekt provodio u suradnji s rumunjskim zavodom za javno zdravstvo.
Opći cilj projekta bio je povećati stopu zaposlenosti među Romkinjama i ponuditi im lakši pristup tržištu rada 
kako bi se izbjegla njihova društvena isključenost i kako bi se promicale jednake mogućnosti.
U okviru projekta između ostaloga je osposobljeno 100 Romkinja za rad u 100 romskih zajednica u kojima 
dotad nije djelovao posrednik u zdravstvu.
Projekt je bio uspješan jer se njime promicalo uključivanje Romkinja stjecanjem kvalifikacija i zapošljavanjem. 
Osim toga, bio je pozitivan jer se angažiranjem Romkinja kao posrednika povećava vjerojatnost multiplikacij -
skog učinka uključivanja.Okvir 11.
58 Opažanja 
6. zajedničko temeljno načelo: važnost učenja iz prethodnih 
iskustava
111 
Šestim zajedničkim temeljnim načelom ističe se važnost učenja iz prethodnih 
iskustava. To se načelo poštovalo u 14 od 19 slučajeva: prethodnim iskustvom 
u provedbi projekata vidno se povećao kapacitet nositelja projekata, a neki od 
njih primijenili su to stručno iskustvo i na kasnije projekte.
112  
U Španjolskoj se obrazovni projekt „Promociona” temeljio na programu zapošlja -
vanja („Acceder”) koji se uspješno provodio od 2000. godine. Nevladina organiza -
cija koja je upravljala tim programima kao posredničko tijelo također je podijelila 
svoje stručno iskustvo s drugim nevladinim organizacijama koje su djelovale 
kao posrednička tijela za operativni program „Lucha contra la discriminación”. 
Svaka nevladina organizacija bila je usmjerena na drugu osjetljivu skupinu te su 
međusobno redovito razmjenjivale iskustva. Projektima koji su ispitani u okviru 
operativnog programa za Andaluziju ostvaren je doprinos znanju i informacijama 
kojima su raspolagala javna tijela koja su provodila projekte jer su se svi podatci 
koje su prikupili nositelji projekata nalazili u evidenciji javnih službi za zapošlja -
vanje. Time je javnim tijelima pružen vrijedan alat za evaluaciju politika i daljnje 
planiranje, koji je u uporabi od 2004. godine, kad je program počeo.
7. zajedničko temeljno načelo: uporaba instrumenata EU-a
113  
Sedmo zajedničko temeljno načelo odnosi se na uporabu instrumenata EU-a. 
Budući da su svi ispitani projekti primali financijska sredstva iz EFRR-a ili ESF-a, 
u okviru tih projekata po samoj su se definiciji u određenoj mjeri upotrebljava -
li instrumenti EU-a. U četirima projektima otišlo se korak dalje kombiniranjem 
financijskih sredstava iz tih dvaju fondova. Smatramo da je to dobra metoda 
pružanja integrirane potpore. Primjer toga čini projekt proveden u Bugarskoj, koji 
je opisan u  okviru 12 .
59 Opažanja 
Primjena integriranog pristupa koji uključuje EFRR i ESF (Bugarska, 5. projekt)
Cilj ovoga projekta EFRR-a (vidjeti fotografiju 2. ) bio je poboljšati uključivanje osoba u ugroženom i osjetlji -
vom položaju povećanjem njihovih životnih standarda i općim poboljšanjem kvalitete stambenih prostora 
u općini. Socijalnim stanovanjem trebao se omogućiti pristup osnovnim životnim uvjetima za približno 165 so -
cijalno ugroženih osoba koje su živjele u trošnim i prenapučenim stambenim prostorima, koji nisu bili u skladu 
s pravnim zahtjevima za izgradnju i planiranje stambenih zgrada.
U Bugarskoj su se projekti stambenog zbrinjavanja trebali integrirati s pružanjem socijalnih usluga. Slijedom 
toga, u kriterijima za odabir projekata navedeno je da nositelji trebaju stanarima novih domova osigurati za -
poslenje, obrazovanje i zdravstvene usluge. Te socijalne usluge bile su dio programa pod nazivom „INTEGRA”, 
koji se financirao u okviru ESF-a usporedno s mjerama stambenog zbrinjavanja.Okvir 12. Fotografija 2.Stražnje pročelje obnovljene stambene zgrade sa socijalnim stanovima u gradu 
Devnja (Bugarska)
Izvor:  Sud.

60 Opažanja 
8. zajedničko temeljno načelo: uključenost regionalnih i lokalnih 
vlasti
114  
Osmo zajedničko temeljno načelo odnosi se na uključenost regionalnih i lokalnih 
vlasti budući da one imaju ključnu ulogu u praktičnoj provedbi politika. Kako bi 
imali dugoročan učinak, projekti često trebaju održiv izvor financiranja i, kat -
kad, podršku privatnih nositelja ili javnih tijela. Dobar primjer utvrđen je u Ru -
munjskoj, gdje je za provedbu važnog dijela jednog projekta zadužen državni 
zavod za javno zdravstvo, koji je također bio provedbeni partner u tom projektu 
(vidjeti  okvir 11. ).
115  
Ukupno 10 od 19 ispitanih projekata uvelike je ovisilo o kontinuiranoj dostupno -
sti dugoročnih javnih financijskih sredstava jer su nositelji projekata bile nepro -
fitne organizacije. Druga četiri projekta preuzela su i financirala javna tijela, što 
je, u svakom slučaju, bilo planiralo od početka. Javno tijelo trebalo je zajamčiti 
dugoročnu održivost ostalih triju projekata, kako je navedeno u opisu projekta, 
ali to nije bio slučaj zbog nedostataka u upravljanju projektima (u jednom slučaju 
u Bugarskoj) ili zbog nedostatka održive financijske podrške na lokalnoj razini 
(vidjeti okvir 13. ).
Nedostatak održive financijske podrške otežao je postizanje trajnog učinka 
uspješno provedenih projekata (Rumunjska, 12. i 14. projekt)
Jednim je projektom bilo obuhvaćeno osposobljavanje i zapošljavanje 210 Roma kao lokalnih stručnjaka za 
romska pitanja. Tijekom projekta ti su stručnjaci besplatno radili za lokalne vlasti. Plan je bio da lokalne vlasti 
trajno zaposle stručnjake i plate ih nakon što se projekt dovrši. Uskoro nakon što je projekt dovršen lokalne 
vlasti izjavile su da to ne mogu učiniti zbog ekonomskih okolnosti. To je značilo da su 2015. godine općine 
zaposlile samo 67 lokalnih stručnjaka romske nacionalnosti.
U jednom je drugom projektu 100 Romkinja osposobljeno za rad na mjestu posrednika u zdravstvu. U okviru 
projekta radilo se na lobiranju na lokalnoj razini kako bi se promicale koristi koje posrednici u zdravstvu dono -
se zajednici i potaknulo otvaranje odgovarajućih radnih mjesta u lokalnoj upravi. Iako je lobiranje uglavnom 
naišlo na pozitivne reakcije, razina potpore koju su lokalne vlasti naposljetku pružile programu posrednika 
u zdravstvu bila je niža od očekivane. To je imalo znatan učinak na projekt, kao i općenito na broj posrednika 
u zdravstvu: u Rumunjskoj je 2015. godine zaposleno tek otprilike 350 posrednika u zdravstvu, za razliku od 
860 posrednika 2009. godine.
Iako su oba projekta uspješno provedena, potencijalni učinak projekata na integraciju romskog stanovništva 
onemogućen je nedostatkom održive financijske i institucijske potpore lokalnih vlasti.Okvir 13.
61 Opažanja 
Procjena rezultata za razdoblje 2007 . – 2013. dodatno je 
otežana poteškoćama u prikupljanju informacija o Romima
116  
Procijenili smo i način na koji su nositelji projekta pratili rezultate projekata, po -
sebno u pogledu integracije romskog stanovništva, kao i jesu li Komisija ili države 
članice obavljale evaluacije, a posebno tematske evaluacije u vezi s uključivanjem 
romskog stanovništva ili osjetljivih skupina.
Praćenje na razini projekata: nedosljedni pristupi prikupljanju 
podataka i definicijama pokazatelja
117  
Praćenje uspješnosti projekata integracije Roma nije jednostavno jer na njega 
utječu metodološke i praktične poteškoće u prikupljanju informacija o Romima. 
Te su poteškoće podrobno razrađene u nastavku. U većini slučajeva (17) nositelji 
projekata ipak su uspjeli prikupiti informacije o broju romskih sudionika u njiho -
vim projektima, a u nekim slučajevima i o rezultatima koje su ti sudionici postigli, 
na primjer u pogledu pronalaska posla. Praćenje te vrste obično se obavljalo 
nakon dovršetka projekata, a u nekim dugoročnim projektima i tijekom same 
provedbe.
118  
Za 14 od tih 17 projekata podatci o etničkoj pripadnosti prikupljali su se na 
temelju vlastitog izjašnjavanja. U jednome dodatnom projektu nisu bile pružene 
nikakve informacije o načinu na koji su prikupljeni podatci o sudionicima, a u 
drugim dvama projektima uopće nisu prikupljeni takvi podatci (jedan projekt 
u Bugarskoj i jedan projekt u Rumunjskoj). Kvalitetu praćenja narušili su sljedeći 
glavni nedostatci:
– Prvo, u 13 od 19 ispitanih projekata rezultati koji su zabilježeni nisu se odnosi -
li posebno na integraciju Roma, nego na koristi ostvarene na razini šire ciljne 
skupine, na primjer „osjetljive skupine” općenito, u slučaju da je ciljna skupina 
uopće bila određena. Podatci o sudjelovanju Roma zapravo su bili dostupni, 
ali nisu u svim slučajevima proslijeđeni upravljačkom ili posredničkom tijelu 
(vidjeti odlomak 88.). To upućuje na to da informacijama koje su se dostavljale 
upravljačkim tijelima nije pružen pouzdan uvid u poseban doprinos projekata 
uključivanju marginaliziranih Roma.
62 Opažanja 
– Drugo, u slučajevima u kojima su tijekom projekata prikupljeni podatci o et -
ničkoj pripadnosti, metodologija na temelju koje su prikupljeni nije bila uskla -
đena na razini država članica, pa čak ni na razini projekata u pojedinačnim 
državama članicama. U šest slučajeva sudionici su trebali potvrdno ili niječno 
odgovoriti na pitanje jesu li pripadnici romske etničke skupine. U šest drugih 
slučajeva sudionici su s popisa osjetljivih skupina mogli odabrati skupinu ko -
joj pripadaju. U drugim dvama slučajevima sudionici su mogli odabrati samo 
jedan identitet: ili etničku, ili nacionalnu pripadnost. Stoga se sudionici nisu 
mogli izjasniti kao, primjerice, Mađari i Romi, iako bi u danoj prilici možda 
naveli da pripadaju objema skupinama. To znači da prikupljeni podatci nisu 
nužno bili sveobuhvatni.
– Treće, pokazatelji su se različito kategorizirali u različitim državama čla -
nicama, a katkad čak i u istoj državi. Primjerice, u četiri ispitana projekta 
u Mađarskoj nisu postojali nikakvi službeni pokazatelji rezultata. Međutim, 
u pokazatelje ostvarenja bili su uključeni pokazatelji koji bi se pravilno trebali 
kategorizirati kao pokazatelji rezultata, na primjer uspješno dovršenje teča -
jeva za osposobljavanje. U Bugarskoj su pokazatelji rezultata u trima pro -
jektima bili preslike pokazatelja ostvarenja u tim projektima, na primjer broj 
provedenih kampanja ili obavljenih zdravstvenih pregleda u okviru projekta. 
U Rumunjskoj je pokazatelj zaposlenja u jednom slučaju bio kategoriziran kao 
pokazatelj ostvarenja, a u drugome kao pokazatelj rezultata.
Evaluacijama se djelomično nadoknadio nedostatak praćenja 
posebno usmjerenog na Rome na razini operativnih programa
119  
Iako se evaluacijama ne dobiva u svim slučajevima cjelovita slika, one mogu 
poslužiti kao temelj za određene zaključke. Osim na razini Komisije, evaluacije 
potpore pružene u okviru EFRR-a i ESF-a s naglaskom na integraciju marginalizi -
ranih Roma obavljene su u svim četirima posjećenim državama članicama (iako 
u nekim slučajevima u sklopu šire evaluacije skupina u nepovoljnom položaju).
63 Opažanja 
120  
Na temelju tih evaluacija pružene su informacije koje se nisu nalazile u izvješćima 
o praćenju, čime je omogućeno prikupljanje korisnih informacija o postignutom 
napretku:
– Na primjer, evaluacijom koju je 2011. godine proveo GU za zapošljavanje, soci -
jalna pitanja i uključivanje zaključeno je da je broj sudionika romskog podrije -
tla u mjerama koje se financiraju iz ESF-a porastao sa 100 000 osoba u cijelom 
razdoblju 2000. – 2006. na 110 000 u prve dvije godine programskog raz -
doblja 2007. – 2013.57. Međutim, unatoč povećanom doprinosu ESF-a promi -
canju sudjelovanja na tržištu rada to nije imalo održiv učinak na smanjenje 
nezaposlenosti među romskim stanovništvom. Evaluacijom je istaknuto da 
mjere koje su usmjerene samo na nezaposlenost same po sebi vjerojatno 
neće biti dovoljne za otklanjanje prepreka uključivanju Roma, koje se javljaju 
na više razina. Naglašava se važnost cjelovitog pristupa promicanju uključi -
vanja Roma kojim se obuhvaćaju šire prepreke njihovu uključivanju, posebno 
u područjima obrazovanja, zdravstva i stambenog zbrinjavanja.
– U Španjolskoj je 2013. godine provedena evaluacija s ciljem utvrđivanja 
učinka operativnog programa „Lucha contra la discriminación” od 2006. do 
2011. godine58. Zaključeno je da su ulaganjem u integraciju osjetljivih skupi -
na na tržište rada ostvareni mnogi pozitivni učinci, uključujući gospodarske 
učinke. Procjenjuje se da je svakim eurom uloženim u te mjere ostvaren uku -
pni povrat od 1,38 eura.57 „Roma Thematic Report” 
(Tematsko izvješće o Romima), 
koje je naručio GU za 
zapošljavanje, socijalna pitanja 
i uključivanje, izrađeno 2011. 
Ovo izvješće dio je šire studije 
pod nazivom „Evaluation of 
ESF support for Enhancing 
Access to the Labour Market 
and the Social Inclusion of 
Migrants and Ethnic 
Minorities” („Evaluacija 
potpore ESF-a poboljšanju 
pristupa tržištu rada 
i socijalnog uključivanja 
migranata i etničkih manjina”).
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable . Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación, dirigido por 
Gregorio Rodríguez Cabrero , 
2013.
64
 Zaključci i preporuke
121  
U programskom razdoblju 2007. – 2013. procjena mjere u kojoj su strukturni 
fondovi doprinijeli uključivanju marginaliziranih romskih zajednica otežana je 
činjenicom da ciljevi u mnogo slučajeva nisu bili izričito povezani s Romima, zbog 
čega odabrane države članice nisu bilježile pouzdane i usporedive informacije 
koje se odnose posebno na romske korisnike, financijska sredstva koja su stavlje -
na na raspolaganje i postignuti napredak. U slučajevima u kojima su podatci bili 
dostupni, doprinos projekata strukturnih fondova integraciji romskog stanovniš -
tva u određenoj je mjeri ovisio o tome jesu li se pri donošenju politika i osmišlja -
vanju, odabiru i provođenju projekata uzimali u obzir posebni čimbenici u vezi 
s uspješnošću integracije Roma.
122  
U programskom razdoblju 2014. – 2020. uvedena su poboljšanja u pogledu osmi -
šljavanja prioriteta financiranja i povezanih kriterija. U zakonskim aktima o ESIF-u 
izričito se upućuje na integraciju Roma. Naime, na nju se upućuje u okviru jednog 
prioriteta ulaganja, a države članice za koje su iznesene preporuke za pojedinu 
zemlju u vezi s integracijom Roma obvezne su uložiti sredstva u promicanje takve 
integracije. Naposljetku, novim pristupom usmjerenim na rezultate u okviru za -
konskih akata o ESIF-u uvodi se okvir za praćenje kojim bi se s vremenom trebala 
povećati kvaliteta podataka koji se mogu prikupiti. Međutim, zasad je prerano za 
korisnu procjenu načina na koji je to provedeno.
123  
Unatoč napretku koji je postignut, i dalje postoje određene prepreke i nedoumi -
ce, kojima se otežava postizanje najvećeg mogućeg učinka ESIF-a na integraciju 
Roma. Ti se nedostatci navode u nastavku, zajedno s preporukama za njihovo 
rješavanje.
Postignut je napredak u pogledu strategija utvrđenih na 
razinama EU-a i država članica, ali većina poboljšanja postignuta 
je prekasno da bi imala učinak na programsko razdoblje 
2007. – 2013.
124  
Komisija je u posljednjem desetljeću postigla znatan napredak u osmišljavanju 
političkih inicijativa EU-a kojima se promiče integracija Roma. Komisija je od 
2011. godine pridavala veću pozornost integraciji Roma te je od svih država člani -
ca zatražila da izrade nacrt nacionalnih strategija za integraciju Roma i uspostave 
nacionalne kontaktne točke za Rome. Međutim, to se ipak dogodilo prekasno da 
bi imalo učinak na osmišljavanje operativnih programa EFRR-a i ESF-a i odabir 
projekata tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. (vidjeti odlomke 29. – 34. 
i 38. – 40.).
65 Zaključci i preporuke 
125  
Nacionalnim strategijama za integraciju Roma, a kasnije i Preporukom Vijeća iz 
2013. godine, od pitanja koje se isključivo rješava politikama integracija Roma 
postala je zakonska obveza u kojoj se odražavaju utvrđene odredbe o zaštiti 
ljudskih prava. Tom je promjenom suzbijanje diskriminacije utvrđeno kao ključno 
područje u kojemu je bilo potrebno djelovanje država članica (vidjeti odlom -
ke 35. – 37. i 43. – 45.).
126  
Kad je riječ o nacionalnim strategijama za integraciju Roma, revizijom koju smo 
proveli utvrđeni je niz nedostataka:  
– Prvo, u nacionalnim strategijama nije naznačeno koji je iznos financijskih 
sredstava potreban za provedbu predloženih mjera uključivanja Roma. Osim 
toga, u njima nije naveden iznos dostupan za takve mjere u okviru državnih 
proračuna, kao ni iznos dostupan iz proračuna EU-a u okviru ERFF-a i ESF-a 
(vidjeti odlomak 47.).
– Drugo, nije posvećena dovoljna pozornost suzbijanju diskriminacije i netr -
peljivosti prema Romima. Ni u jednoj od nacionalnih strategija za integraciju 
Roma obuhvaćenih procjenom koju smo obavili ne upućuje se na netrpelji -
vost prema Romima kao poseban oblik diskriminacije. Na nju se ne upućuje 
izričito ni u jednom operativnom programu koji smo ispitali te nismo utvrdili 
gotovo nijedan projekt koji se bavio posebno tim aspektom. Komisija dosad 
od država članica nije zahtijevala da utvrde mjerljive ciljne vrijednosti u vezi 
sa suzbijanjem diskriminacije. Nedostatkom takvih ciljnih vrijednosti otvara 
se prostor za razvoj institucijske diskriminacije ili neprovjeravanje njezina 
postojanja, čime se znatno može umanjiti djelotvornost projekata za integra -
ciju Roma, uključujući projekte koji se sufinanciraju iz proračuna EU-a (vidjeti 
odlomke 34. – 44. i 54.).
– Treće, u odabranim državama članicama tijekom izrade nacionalnih strategija 
za integraciju Roma nije uvijek uzeta u obzir potreba za aktivnim sudjelo -
vanjem organizacija civilnog društva, posebice predstavnika same romske 
zajednice. Neuključivanje organizacija civilnog društva i romske zajednice 
u svaku fazu tog procesa može dovesti do rizika od smanjenja djelotvornosti 
politika i projekata (vidjeti odlomak 46.).
– Konačno, uloga nacionalnih kontaktnih točaka za Rome katkad je otežana 
neusklađenošću resursa s odgovornostima (vidjeti odlomke 48. – 50.).
66 Zaključci i preporuke 
127  
Preporuke za pojedinu zemlju koriste se od 2012. godine kako bi se skrenula 
pozornost na razna pitanja, primjerice na pitanje segregacije u obrazovanju. Pri 
uporabi sredstava ESIF-a u programskom razdoblju 2014. – 2020. države članice 
moraju poštovati te preporuke. Nadalje, prema preporuci Vijeća o djelotvornim 
mjerama integracije Roma, od 2016. godine države članice bit će obvezne pružati 
informacije o borbi protiv diskriminacije i netrpeljivosti prema Romima. Time će 
Komisija dobiti više informacija o napretku koji je postignut u pojedinačnim drža -
vama članicama (vidjeti odlomak 36.).
1. preporuka
Pri ažuriranju svojih nacionalnih strategija za integraciju Roma ili donošenju nji -
hovih izmjena države članice trebale bi:
(a) Utvrditi iznos financijskih sredstava potrebnih za provedbu mjera uključiva -
nja Roma koje su predložene u strategiji. U nacionalnim strategijama za inte -
graciju Roma trebalo bi navesti financijska sredstva dostupna za takve mjere 
u državnom proračunu, kao i iznos dostupan iz proračuna EU-a u okviru 
EFRR-a i ESF-a. Osim toga, države članice trebale bi se i službeno obvezati na 
jamčenje toga da kratkoročne promjene u političkim prioritetima ne ugroža -
vaju napore koji se ulažu u provedbu mjera integracije Roma.
(b) Uključiti pokazatelje i ciljne vrijednosti koji se odnose na suzbijanje diskri -
minacije i, konkretnije, netrpeljivosti prema Romima. Tijekom programskog 
razdoblja 2014. – 2020. o tim je pokazateljima potrebno voditi računa i pri 
osmišljavanju mjera za promicanje uključivanja marginaliziranih romskih 
zajednica u sklopu okvira za ESIF, u skladu sa zahtjevima Direktive o rasnoj 
jednakosti.
(c) Zajamčiti sustavno savjetovanje s organizacijama civilnog društva, uključujući 
predstavnike Roma, kao i njihovo uključivanje u planiranje i provedbu mjera 
integracije Roma.
(d) Podrobnije utvrditi ulogu nacionalnih kontaktnih točaka za Rome u vezi s na -
cionalnim strategijama za integraciju Roma te zajamčiti da su ovlasti i odgo -
vornosti tih kontaktnih točaka razmjerne resursima koji su im dostupni.
67 Zaključci i preporuke 
2. preporuka
(a) Komisija bi tijekom ažuriranja relevantnih operativnih programa trebala za -
jamčiti da su mjere koje se provode u okviru ESIF-a po svojoj prirodi uključive 
te da sadržavaju odredbe usmjerene na borbu protiv segregacije. Potrebno je 
jasno opisati praksu povezanu sa segregacijom te ju izričito isključiti iz finan -
ciranja u sklopu okvira za ESIF (nije dovoljno samo ju spomenuti u uvodnim 
izjavama), pri čemu je u tom pogledu potrebno posvetiti posebnu pozornost 
projektima obrazovanja i stambenog zbrinjavanja. Na taj bi se način ojačala 
poveznica između preporuka za pojedinu zemlju i uporabe ESIF-a.
(b) Komisija bi u kontekstu sastanaka odbora za praćenje operativnih progra -
ma trebala u cijelosti iskoristiti podatke iz izvješća koja su države članice od 
2016. godine obvezne dostavljati u skladu s Preporukom Vijeća o djelotvor -
nim mjerama integracije Roma, kao i nalaze koji proizlaze iz tih informacija. 
Time će se zajamčiti da se sredstva ESIF-a i/ili država članica dodijele područ -
jima u kojima su u izvješćima utvrđeni nedostatci (primjerice, preraspodjelom 
sredstava u područja u kojima su utvrđeni nedostatci).
Mjerama integracije Roma dana je veća pozornost u razdoblju 
2014. – 2020. u odnosu na razdoblje 2007. – 2013
128  
Unatoč nedostatku naglaska na integraciji Roma tijekom programskog razdoblja 
2007. – 2013., u odabranim operativnim programima upućuje se na potrebu za 
promicanjem uključivanja romskog stanovništva. Slično tome, u većini procije -
njenih poziva na podnošenje prijedloga upućuje se na Rome kao ciljnu skupinu 
ili na potrebu za promicanjem socijalnog uključivanja Roma. Međutim, općenito 
gledajući, način na koji su osmišljeni EFRR i ESF tijekom programskog razdoblja 
2007. – 2013. nije bio prilagođen mjerama uključivanja Roma: operativni programi 
sadržavali su mali broj pokazatelja koji se odnose posebno na Rome, a unatoč 
tome što su u pozivima na podnošenje prijedloga koji su obuhvaćeni procje -
nom marginalizirani Romi često navedeni kao ciljna skupina, u okviru tih poziva 
nisu utvrđeni postupci odabira kojima bi se uzeli u obzir posebni zahtjevi u vezi 
s projektima za Rome, kao što je primjena kriterija „najbolje prakse” za integraciju 
Roma (kao što je 10 zajedničkih temeljnih načela koja je utvrdilo Vijeće) ili finan -
ciranje dugoročnih projekata. Ni u jednom operativnom programu EFRR-a i ESF-a 
obuhvaćenom ispitivanjem koje smo proveli nisu bile dostupne financijske infor -
macije o potpori pruženoj integraciji Roma (vidjeti odlomke 59., 61 – 65. i 96.).
68 Zaključci i preporuke 
129  
Za određeni broj tih nedostataka pronađeno je rješenje u razdoblju 2014. – 2020. 
Posebno se u zakonskim aktima o ESIF-u izričito upućuje na integraciju Roma te 
su uvedena poboljšanja u pogledu posebnih prioriteta financiranja. Na temelju 
najnovijih informacija Komisije može se procijeniti da će za mjere usmjerene na 
marginalizirane zajednice (kao što su Romi) biti dostupno otprilike 1,5  milijar -
di eura. Dodatna poboljšanja čine iznošenje preporuka za pojedinu zemlju koje 
se odnose posebno na Rome i bolje usklađivanje okvira za ESIF s političkim priori -
tetima EU-a (uključujući one koji se odnose na integraciju Roma), dostupnost 
zajedničkih pokazatelja relevantnih za programe integracije Roma ili objavljivanje 
smjernica Komisije, primjerice o uporabi sredstava ESIF-a za suzbijanje prostorne 
i obrazovne segregacije. Nadalje, države članice za koje su iznesene preporuke za 
pojedinu zemlju u vezi s integracijom Roma obvezne su uložiti sredstva iz EFRR-a 
i ESF-a u promicanje takve integracije (vidjeti odlomke 66. – 83. i 92. – 94.).
130  
Međutim, smatramo da su i na razini Komisije i na razini država članica potrebni 
napori kako bi se zajamčilo da će te promjene dovesti do projekata kojima se 
bolje doprinosi integraciji Roma na terenu: to se posebno odnosi na kriterije koji 
se primjenjuju u odabiru najboljih projekata za uključivanje Roma i sustave za 
praćenje operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020. (vidjeti odlomke 88., 89. 
i 92. – 94.).
131  
Nadalje, načinom na koji je uspostavljen ESIF, a posebno ESF, sprječava se posti -
zanje njihova najvećeg mogućeg učinka u pogledu socijalnog uključivanja Roma. 
Pokazateljima koji se primjenjuju pri raspodjeli sredstava ESIF-a među državama 
članicama zanemaruju se razlike u trenutačnom stanju u pogledu romskog sta -
novništva (vidjeti odlomke 60. i 75.).
3. preporuka
Pri objavljivanju poziva na podnošenje ponuda i odabiru projekata države članice 
trebale bi se koristiti kriterijima „najbolje prakse” za integraciju Roma (kao što 
je 10 zajedničkih temeljnih načela koja je utvrdilo Vijeće). Pozive bi po potrebi 
trebalo organizirati tako da se omogući odabir dugoročnih projekata u korist 
marginaliziranih romskih zajednica. Naposljetku, kad god je to moguće, sredstva 
ESIF-a trebalo bi dodjeljivati prema održivosti projekata nakon njihova završetka, 
odnosno bez trajnog financiranja EU-a. Te bi aspekte trebalo uzeti u obzir i pri 
donošenju izmjena operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020.
69 Zaključci i preporuke 
4. preporuka
Komisija bi tijekom sljedećega programskog razdoblja ili tijekom ažuriranja ope -
rativnih programa trebala zajamčiti da se, kad god je to moguće, ciljevi integraci -
je Roma uključeni u nacionalne strategije za integraciju Roma odražavaju u okvi -
ru za ESIF na svim operativnim razinama. U tom kontekstu, trebala bi zajamčiti da 
se podatci prikupljaju na pouzdan način kako bi se omogućili praćenje i evaluaci -
ja napretka između pojedinačnih projekata, kao i na svim razinama uprave.
5. preporuka
Države članice trebale bi po potrebi nadopunjavati zajedničke pokazatelje 
ostvarenja i rezultata utvrđene u zakonskim aktima o ESIF-u pokazateljima koji se 
odnose posebno na Rome. Ti bi pokazatelji trebali biti usklađeni s pokazateljima 
utvrđenima u nacionalnim strategijama za integraciju Roma te bi ih potom tre -
balo upotrebljavati za praćenje operativnih programa za razdoblje 2014. – 2020. 
Ti se pokazatelji mogu temeljiti na pokazateljima koje je 2016. godine utvrdila 
Agencija za temeljna prava.
6. preporuka
U svrhu pripreme za sljedeće programsko razdoblje, države članice trebale bi 
razmotriti mogućnost zajedničkog djelovanja kojim bi nastojale zajamčiti pravnu 
sigurnost u pogledu uporabe ESF-a za financiranje bilo kojih mjera socijalnog 
uključivanja bez obzira na poveznicu sa zapošljavanjem. Uklanjanjem pravne 
nesigurnosti države članice lakše bi ostvarile punu korist uporabe ESF-a u svrhu 
socijalne uključenosti, uključujući s pomoću mjera za borbu protiv diskriminacije.
7. preporuka
Komisija bi trebala razmotriti predlaganje izmjena zakonskih akata o ESIF-u kako 
bi se zajamčilo da se pri raspodjeli sredstava među različitim državama članicama 
od programskog razdoblja koje počinje 2020. godine uzimaju u obzir posebni 
pokazatelji socijalnog uključivanja, posebice udio marginaliziranih skupina u sta -
novništvu kao što su Romi. Trebala bi zajamčiti da su sva dodatna sredstva ESF-a 
koja se stave na raspolaganje državama članicama zbog takvih izmjena posebno 
namijenjena pružanju potpore marginaliziranim zajednicama.
70 Zaključci i preporuke 
Većina projekata provedena je prema planu, ali kriteriji „najbolje 
prakse” za doprinos uspješnom uključivanju Roma nisu 
primijenjeni u svim slučajevima te je praćenje uspješnosti projekta 
bilo otežano
132  
Postignuti su opći ciljevi većine projekata EFRR-a i ESF-a ispitanih tijekom revizi -
je, ali ti se ciljevi često nisu odnosili posebno na Rome. Osim toga, zaključili smo 
da je u slučaju projekata koji su odabrani u skladu s kriterijima „najbolje prakse” 
koje je usvojilo Vijeće, takozvanim zajedničkim temeljnim načelima o uključivanju 
Roma, postojala veća vjerojatnost da će se njima djelotvorno doprinijeti integra -
ciji romskog stanovništva (vidjeti odlomke 104. – 115.).
133  
Nadalje, utvrdili smo da je praćenje napretka projekata integracije Roma ote -
žano, ponajprije zbog nedostataka u pogledu dostupnosti i kvalitete podataka 
o romskim sudionicima. Taj nedostatak sveobuhvatnih i pouzdanih podataka ne 
čini samo problem u pogledu projekata, već i kad je riječ o donošenju politika 
na razini EU-a i nacionalnoj razini. U slučaju izostanka brze reakcije to će stanje 
ostati nepromijenjeno u razdoblju 2014. – 2020. (vidjeti odlomke 51., 84. – 94. 
i 117. – 120.).
8. preporuka
(a) Komisija bi trebala surađivati s državama članicama na osmišljavanju zajed -
ničke metodologije kojom će se pružiti relevantni podatci o stanovništvu 
Roma u svrhu praćenja njihova socijalnog uključivanja, u skladu s nacional -
nim pravnim okvirima i zakonodavstvom EU-a, uključujući postojeća moguća 
odstupanja. To je potrebno učiniti najkasnije tijekom priprema za sljedeće 
programsko razdoblje.
(b) Komisija bi trebala poticati države članice, u skladu s nacionalnim pravnim 
okvirima i zakonodavstvom EU-a, uključujući postojeća moguća odstupanja, 
da prikupe statističke podatke o etničkoj pripadnosti na sveobuhvatan način 
tijekom sljedećih dviju godina. Eurostat bi mogao obuhvatiti relevantna pita -
nja u okviru svojih anketa kao što je anketa o radnoj snazi te u okviru statisti -
ke EU-a o dohotku i životnim uvjetima.
71 Zaključci i preporuke 
Ovo je izvješće usvojilo II. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda 
Henri GRETHEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 4. svibnja 2016.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik
72
 Prilozi Prilog I.Ispitani operativni programi
Država članica Operativni program 2007. – 2013. Operativni program 2014. – 2020.
Bugarska2007BG161PO001 OP „Regionalni razvoj” (EFRR)
2007BG051PO001 OP „Razvoj ljudskih resursa” (ESF)2014BG16RFOP001 OP „Regije u rastu” (EFRR)
2014BG05M9OP001 OP „Razvoj ljudskih resursa” (ESF)
2014BG05M2OP001 Operativni program „Pametno obrazovanje za 
održivi rast” (ESF)
Mađarska 2007HU05UPO001  OP „Socijalne inovacije” (ESF)2014HU16M0OP001 OP „Gospodarski razvoj i inovacije” (OP koji se 
financira iz više fondova, ESF i EFRR)
2014HU05M2OP001 OP „Razvoj ljudskih resursa” (OP koji se finan -
cira iz više fondova, ESF i EFRR)
Rumunjska2007RO051PO001 Sektorski OP za razvoj ljudskih resursa (ESF)
2007RO161PO001 Regionalni OP (EFRR)2014RO05M9OP001 OP za ljudski kapital (ESF)
2014RO16RFOP002  Regionalni OP (EFRR)
Španjolska2007ES05UP0002 OP „Borba protiv diskriminacije” (ESF)
2007ES051P0005 Regionalni OP „ESF za razdoblje 2007. – 2013. 
u Andaluziji”2014ES05SFOP012 OP „Socijalno uključivanje i  socijalno gospodar -
stvo” (ESF)
2014ES05SFOP022 Regionalni OP „ESF za razdoblje 2014. – 2020. 
u Andaluziji” (ESF)
Izvor:  Sud.
73 Prilozi 
Upravljačka tijela strukturnih fondova u posjećenim državama članicama
BugarskaESF EFRR
1. projekt 2. projekt 3. projekt 4. projekt 5. projekt
Upravljačko tijeloUpravljačko tijelo ESF-a  
(Ministarstvo rada i socijalne politike)Upravljačko tijelo 
EFRR-a  
(Ministarstvo 
regionalnoga razvoja 
i javnih radova)
Posredničko tijeloNije primjenjivo jer je 
upravljačko tijelo korisnikMinistarstvo 
obrazovanja i  znanostiJavno tijelo  
(Agencija za socijalnu 
pomoć)Javno tijelo  
(Agencija za socijalnu 
pomoć)Za ovaj OP EFRR-a nisu 
predviđena posrednička 
tijela
Korisnik projektaMinistarstvo rada 
i socijalne politikeNevladina organizacijaJavno tijelo  
(Općina Dupnica)Ministarstvo zdravljaJavno tijelo  
(Općina Devnja)
MađarskaESF
6. projekt 7. p r o j e k t 8. projekt 9. projekt 10. projekt
Upravljačko tijeloUpravljačko tijelo ESF-a  
(Ministarstvo ljudskih resursa)
Posredničko tijelo Ne postoji
Korisnik projektaMinistarstvo nacio -
nalnoga gospodarstva Javno tijelo  
(Zatvor Balassagyarmati)Javno tijelo  
(Općina Ózd)Nevladina organizacija
RumunjskaESF EFRR
11. projekt 12. projekt 13. projekt 14. projekt 15. projekt
Upravljačko tijeloUpravljačko tijelo ESF-a  
(Ministarstvo fondova EU-a)Upravljačko tijelo 
EFRR-a  
(Ministarstvo 
regionalnoga razvoja 
i javne uprave)
Posredničko tijeloRegionalno 
posredničko tijelo 
(sjeverozapad)  
(Odjel ministarstva rada)Regionalno 
posredničko tijelo 
(Bukurešt)  
(Odjel ministarstva rada)Ministarstvo obra -
zovanja  
(u svojstvu 
posredničkog tijela)Regionalno 
posredničko tijelo 
(sjeverozapad)  
(Odjel ministarstva rada)Regionalno 
posredničko tijelo 
(sjeverozapad)  
(Odjel Ministarstva reg. 
razvoja i javne uprave)
Korisnik projekta Nevladina organizacijaJavno tijelo  
(Nacionalna agencija za 
Rome)Javno tijelo  
(Socijalna služba općine 
Baia Mare)
ŠpanjolskaESF (OP za borbu protiv diskriminacije) ESF (OP za Andaluziju)
16. projekt 17. p r o j e k t 18. projekt 19. projekt
Upravljačko tijeloUpravljačko tijelo ESF-a  
(Ministarstvo zapošljavanja i  socijalne sigurnosti)
Posredničko tijelo ZakladaRegionalno posredničko tijelo  
(Junta de Andalucia)
Korisnik projekta Nevladina organizacija
Izvor:  Sud.Prilog II.
74 Prilozi Prilog III.Zajednička temeljna načela o uključivanju Roma
O deset zajedničkih temeljnih načela raspravljalo se na prvom sastanku Europske platforme za uključivanje 
Roma održanom 2009. godine u Pragu. Zatim su priložena zaključcima sastanka Vijeća za zapošljavanje, socijal -
nu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača koji je održan 8. lipnja 2009.
1. Konstruktivne, pragmatične i nediskriminirajuće politike
Politikama usmjerenima na promicanje uključivanja Roma poštuju se i ostvaruju temeljne vrijednosti Eu -
ropske unije, koje uključuju ljudska prava i dostojanstvo, nediskriminaciju, jednake mogućnosti i gospodar -
ski razvoj. Politike uključivanja Roma integriraju se s općim politikama, posebno u područjima obrazovanja, 
zapošljavanja, socijalnih pitanja, stambenog zbrinjavanja, zdravstva i sigurnosti. Cilj je tih politika romskom 
stanovništvu pružiti djelotvoran pristup jednakim mogućnostima u društvima država članica.
2. Izričito, ali ne isključivo usmjeravanje
Izričito, ali ne isključivo usmjeravanje na Rome ključno je za političke inicijative za uključivanje. To znači 
da je potrebno usmjeriti se na Rome kao ciljnu skupinu, ali bez isključivanja ostalih osoba koje se nalaze 
u veoma sličnim socioekonomskim okolnostima. Takvim se pristupom intervencije usmjerene na Rome 
ne izdvajaju iz širih političkih inicijativa. Osim toga, u slučajevima u kojima je to relevantno, potrebno je 
razmotriti vjerojatni učinak širih politika i odluka na socijalno uključivanje Roma.
3. Međukulturni pristup
Potreban je međukulturni pristup kojim se Romi obuhvaćaju zajedno s pripadnicima različitih etničkih 
manjina. Međukulturno učenje i stjecanje vještina ključni su za djelotvornu komunikaciju i politike te ih je 
potrebno promicati, a neophodna je i borba protiv predrasuda i stereotipa.
75 Prilozi Prilog III.4. Težnja za uključivanjem u središnji dio društva
Svim politikama uključivanja nastoji se integrirati Rome u središnji dio društva (nemarginalne obrazovne 
ustanove, radna mjesta i stambeno zbrinjavanje). Ako i dalje postoji djelomično ili u cijelosti segregirano 
obrazovanje ili stambeno zbrinjavanje, politikama uključivanja Roma mora se nastojati ukloniti ih. Potreb -
no je izbjegavati stvaranje umjetnih i zasebnih „romskih” tržišta rada.
5. Osviještenost u pogledu rodne dimenzije
Političkim inicijativama za uključivanje Roma potrebno je uzeti u obzir potrebe i okolnosti u kojima se 
nalaze Romkinje. Te bi se inicijative trebale baviti pitanjima kao što su višestruka diskriminacija i problemi 
pristupa zdravstvenoj skrbi i naknadama za uzdržavanje djece, ali i nasilje u obitelji i iskorištavanje.
6. Prijenos politika temeljenih na dokazima
Ključno je da države članice izvuku pouku iz vlastita iskustva u osmišljavanju inicijativa za uključivanje 
Roma i da podijele svoja iskustva s drugim državama članicama. Poznato je da je za osmišljavanje, proved -
bu i praćenje politika uključivanja Roma potreban čvrst temelj u obliku redovito prikupljanih podataka 
o socioekonomskom statusu. U slučajevima u kojima je to relevantno, potrebno je uzeti u obzir primjere 
i iskustva u vezi s politikama socijalnog uključivanja ostalih osjetljivih skupina, kako unutar EU-a, tako 
i izvan njega.
7. Uporaba instrumenata Europske unije
Ključno je da države članice u osmišljavanju i provedbi svojih politika usmjerenih na uključivanje Roma 
u cijelosti iskoriste instrumente Europske unije, uključujući pravne instrumente (Direktiva o rasnoj jednako -
sti, Okvirna odluka o rasizmu i ksenofobiji), financijske instrumente (Europski socijalni fond, Europski fond 
za regionalni razvoj, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, pretpristupni instrument) i instrumente 
za koordinaciju (otvorene metode koordinacije). Države članice moraju zajamčiti da se financijski instru -
menti upotrebljavaju u skladu s ovim zajedničkim temeljnim načelima te iskoristiti stručno znanje Europske 
komisije u pogledu evaluacije politika i projekata. Mreža EURoma (Europska mreža za socijalno uključivanje 
i Rome u okviru strukturnih fondova) također potiče provjere koje obavljaju stručnjaci iste razine i širenje 
primjera dobre prakse.
76 Prilozi Prilog III.8. Uključenost regionalnih i lokalnih vlasti
Države članice moraju osmisliti, razviti, provesti i evaluirati političke inicijative za uključivanje Roma u bli -
skoj suradnji s regionalnim i lokalnim vlastima. Te vlasti imaju ključnu ulogu u praktičnoj provedbi politika.
9. Uključenost civilnog društva
Države članice također moraju osmisliti, razviti, provesti i evaluirati političke inicijative za uključivanje 
Roma u bliskoj suradnji s dionicima iz civilnog društva kao što su nevladine organizacije, socijalni partneri 
i akademici/znanstvenici. Uključenost civilnog društva smatra se ključnom za mobilizaciju stručnog znanja 
te za širenje znanja potrebnog za razvoj javne rasprave i odgovornosti tijekom političkog procesa.
10. Aktivno sudjelovanje Roma
Djelotvornost politika povećava se uključivanjem Roma u svaku fazu procesa. Rome je potrebno uključiti 
i na nacionalnim i na europskim razinama uzimanjem u obzir znanja romskih stručnjaka i javnih službenika, 
kao i savjetovanjem s nizom romskih dionika tijekom osmišljavanja, provedbe i evaluacije političkih inici -
jativa. Od ključne je važnosti da se politike uključivanja temelje na otvorenosti i transparentnosti te da se 
njima na prikladan i djelotvoran način rješavaju teške ili tabu teme. Ključnu ulogu imaju i potpora potpu -
nom sudjelovanju Roma u javnom životu, poticanje njihova aktivnoga građanstva i razvoj njihovih ljudskih 
resursa.
77 Odgovori  
Komisije
Sažetak
II
Komisija ističe da se, osim iznosa od 1,5 milijardi eura koji odgovara dodjeli sredstava za prioritet ulaganja 9.2. ESF-a, 
daljnja financijska sredstva za uključivanje Roma pružaju u okviru nekoliko drugih prioriteta ulaganja (PU) i ESF-a 
i EFRR-a.
IV
Komisija podsjeća na to da je suzbijanje diskriminacije horizontalno načelo koje bi trebalo uzeti u obzir tijekom 
pripreme i provedbe sporazuma o partnerstvu i operativnih programa u svim europskim strukturnim i investicijskim 
fondovima (ESIF) (kao što je utvrđeno člankom 7. Uredbe o zajedničkim odredbama). 
Načelom partnerstva kako je sadržano u Uredbi o zajedničkim odredbama (UZO) (članak 5.) i u Europskom kodeksu 
ponašanja za partnerstvo od relevantnih se partnera zahtijeva da se uključe u izradu i provedbu sporazuma o par -
tnerstvu i operativnih programa (OP) (uključujući u odborima za praćenje, kako je propisano člankom 48. UZO-a) 
u okviru operativnih programa ESF-a i EFRR-a.
V
Komisija ističe da je jedna od njezinih odgovornosti u okviru podijeljenog upravljanja pomaganje državama čla -
nicama da se pobrinu da promjene uvedene za razdoblje 2014. – 2020. rezultiraju projektima kojima će se u većoj 
mjeri pridonijeti integraciji Roma, primjerice procjenom ispunjenja relevantnih ex ante  uvjeta, smjernicama ili njezi -
nom savjetodavnom ulogom u odborima za praćenje.
VI
Komisija navodi da je praćenje djelotvornog doprinosa projekata koje financira EU integraciji Roma izazovno zbog 
stvarnih pravnih prepreka prikupljanju podataka na temelju etničke pripadnosti i primjene izričitog, ali ne isključi -
vog usmjeravanja zbog kojega Romi često nisu jedina skupina koja prima potporu namijenjenu marginaliziranim 
skupinama. 
Međutim, Komisija smatra da će se u razdoblju 2014. – 2020. praćenje integracije Roma znatno poboljšati na temelju 
prioriteta ulaganja 9.2. ESF-a, relevantnih specifičnih ciljeva u okviru operativnih programa ESF-a i EFRR-a te upo -
rabe zajedničkog pokazatelja ostvarenja ESF-a za sudionike, kao i pokazatelja specifičnih za određeni program te 
ciljnih vrijednosti.
1. preporuka
Komisija ističe da je ta preporuka upućena državama članicama.
Odgovori Komisije 78
1. preporuka (a) 
Komisija podsjeća da količina financijskih sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF) namije -
njenih mjerama za marginalizirane zajednice kao što su Romi može biti samo okvirna s obzirom na činjenicu da se 
od država članica traži da dostave financijske podatke tek kada je prioritet ulaganja 9.2. ESF-a kojemu su sredstva 
namijenjena odabran i/ili kada su konkretne ciljne vrijednosti / ciljevi / pokazatelji utvrđeni u okviru drugih relevan -
tnih tematskih ciljeva ESF-a i EFRR-a.
1. preporuka (b) 
Komisija naglašava da, ako UZO sadržava opće ex ante  uvjete u vezi sa suzbijanjem diskriminacije za sve europske 
strukturne i investicijske fondove, procjena ispunjenja tih uvjeta treba biti ograničena na kriterije utvrđene ured -
bama o ESIF-u. Osim toga, pri odlučivanju o konkretnim i odgovarajućim mjerama politike, uključujući sadržaj stra -
tegija, u okviru nacionalnih i regionalnih nadležnosti, potrebno je poštovati načelo supsidijarnosti. 
Od država članica očekivalo se da uključe specifične ciljeve i ciljne vrijednosti u svoje operativne programe u sluča -
jevima kada su odabrale prioritet ulaganja 9.3. ESF-a „Borba protiv svih oblika diskriminacije i promicanje jednakih 
mogućnosti” kojemu su sredstva namijenjena. To je posebno slučaj za države članice kojima su upućene preporuke 
za pojedinu zemlju u tom području.
1. preporuka (c) 
U članku 5. UZO-a navodi se da partnerstvo i načelo upravljanja na više razina uključuju i nadležna tijela koja pred -
stavljaju civilno društvo. U skladu s člankom 5. stavkom 2. UZO-a partneri su među ostalim uključeni u izradu spora -
zuma o partnerstvu te tijekom izrade i provedbe programa.
2. preporuka (a) 
Komisija prihvaća tu preporuku, smatra da bi je trebalo provesti na razini operativnih programa te naglašava da već 
poduzima korake u tom smjeru. 
Kao što je istaknuto u stavku 38., Komisija je 2015. godine izdala tematski dokument sa smjernicama pod nazivom 
„Smjernice za države članice o uporabi europskih strukturnih i investicijskih fondova za rješavanje obrazovne i pro -
storne segregacije”. Države članice pozvane su slijediti odredbe tih smjernica pri izradi i provedbi programa kako bi 
se spriječio i riješio problem obrazovne i stambene segregacije marginaliziranih zajednica, uključujući Roma. 
Komisija je u potpunosti svjesna da je djelotvorna provedba na terenu presudna. Stoga je angažirala stručnjake kako 
bi pomogli državama članicama pri provedbi smjernica, s posebnom pozornošću na Češku Republiku, Slovačku, 
Mađarsku, Rumunjsku i Bugarsku.
Preraspodjelu i izmjenu operativnih programa u načelu bi trebale pokrenuti države članice.
Odgovori Komisije 79
2. preporuka (b) 
Komisija prihvaća tu preporuku i smatra da već poduzima korake u tom smjeru.
Komisija će u potpunosti iskoristiti nacionalna izvješća o napretku, uključujući tijekom sastanaka odbora za pra -
ćenje, s ciljem pozivanja i poticanja država članica da ojačaju mjere financirane ESIF-om, kako bi se po potrebi na 
bolji način riješili utvrđeni izazovi povezani s Romima. Nakon te rasprave države članice mogu podnijeti zahtjeve za 
izmjenu operativnog programa kako je utvrđeno člankom 30. stavkom 1. UZO-a. 
Nadalje, Komisija navodi da u skladu s člankom 23. stavkom 1. točkom (a) UZO-a, ona može iskoristiti svoje ovlasti 
jedino da zatraži od država članica da pregledaju i predlože izmjene svojih operativnih programa kako bi se riješili 
izazovi povezani s Romima koji su utvrđeni u okviru preporuka za pojedinu zemlju i kada je potrebna preraspodjela 
sredstava za njihovo rješavanje.
3. preporuka
Komisija ističe da je ta preporuka upućena državama članicama.
Pitanje mogućnosti financiranja održivih mjera radi djelotvorne potpore integraciji Roma obrađuje se na različite 
načine u uredbama o ESIF-u. 
Prije svega, dugoročne (sedmogodišnje) mjere moguće su u okviru programskog razdoblja 2014. – 2020., a trajanje 
svakog projekta trebalo bi biti razmjerno planiranim ciljevima. 
Drugo, Uredba o ESF-u sadržava okvir za bolje praćenje pozitivnih ishoda u pogledu uključivanja marginaliziranih 
skupina (uključujući Roma) s pomoću zajedničkih pokazatelja ostvarenja i pokazatelja dugoročnih rezultata s ciljem 
promicanja održivosti mjera financiranih iz ESF-a namijenjenih marginaliziranim romskim zajednicama.
Treće, u slučaju infrastrukturnih projekata financiranih iz EFRR-a, kao što je to slučaj u svim sektorima, država članica 
trebala bi uzeti u obzir način na koji će se održivost projekta osigurati u slučajevima kada je to važno nakon njegova 
završetka (npr. održavanje).
4. preporuka
Komisija prihvaća tu preporuku te će je u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir u sljedećem programskom razdoblju.
Kada je riječ o razdoblju financiranja 2014. – 2020., valja istaknuti da su ciljevi integracije Roma u okviru ESIF-a izra -
ženi već od oblikovanja operativnih programa za države članice u kojima se primjenjuju ex ante  uvjeti koji se odnose 
posebno na Rome. 
Za inicijativu za izmjenu operativnih programa nadležne su uglavnom države članice. U skladu s UZO-om zahtjevi 
za izmjenu programa koje podnosi država članica moraju biti valjano opravdani, a u njima se posebno mora utvrditi 
predviđeni učinak promjena na program ostvarivanja strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast te specifičnih 
ciljeva utvrđenih programom.
Unutar pravnog okvira za razdoblje 2014. –2020. koje podliježe revizijama, upravljačko tijelo relevantnog operativ -
nog programa obvezno je uspostaviti sustav bilježenja i pohrane podataka o svakoj operaciji u računalnom obliku 
koji je potreban, među ostalim, za praćenje i ocjenu. To se odnosi na financijske podatke te na ostvarenja i rezultate.
Odgovori Komisije 80
5. preporuka
Komisija navodi da je ta preporuka upućena državama članicama te skreće pozornost na činjenicu da osim prav -
nih ograničenja prikupljanju podataka o etničkoj pripadnosti u nekim državama članicama, svi pokazatelji koji se 
odnose posebno na Rome obuhvaćeni su sustavom zaštite podataka (članak 8. Direktive 95/46/EZ) takozvanih osjet -
ljivih podataka. Pojedinci zadržavaju pravo da odbiju dati suglasnost za prikupljanje podataka. Stoga podaci o broju 
Roma koji sudjeluju u aktivnostima financiranima iz ESIF-a uglavnom ovise o izjavama koje daju sami Romi.
6. preporuka
Komisija ističe da je ta preporuka upućena državama članicama.
Međutim, Komisija naglašava bi za njezinu potpunu provedbu u pogledu pitanja je li mjere socijalnog uključivanja 
moguće financirati iz ESF-a, neovisno o povezanosti sa zapošljavanjem, bila potrebna izmjena Ugovora kojom se 
izmjenjuje misija ESF-a kako je utvrđena člankom 162. 
Nadalje, Komisija smatra da se Uredbom o ESF-u kakva jest i tumačenom u skladu s člankom 162. UFEU-a pitanje 
integracije Roma može riješiti na pravno odgovarajući način u okviru tematskog cilja socijalnog uključivanja. 
U tom se kontekstu iz ESF-a mogu financirati mjere integracije Roma pod uvjetom da su dio cjelovitog skupa mjera 
kojima je cilj, makar i neizravno, olakšavanje pristupa tržištu rada za Rome. 
O tom pravnom tumačenju prihvatljivosti mjera integracije Roma u okviru ESF-a države članice obaviještene su 
u studenome 2015.
Komisija stoga smatra da nema nikakve pravne nesigurnosti.
7. preporuka
Komisija prihvaća tu preporuku te će u kontekstu pripreme sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira pri ispitiva -
nju kriterija za dodjelu financijskih sredstava uzeti u obzir ulogu koju bi trebali imati izazovi u pogledu socijalnog 
uključivanja, kao i potrebu za time da sva dodatna sredstava budu namijenjena pružanju potpore marginaliziranim 
zajednicama.
8. preporuka (a) 
Komisija ne prihvaća tu preporuku. 
Iako je uvijek spremna surađivati s državama članicama, Komisija ipak smatra da s obzirom na raznolikost nacional -
nih situacija i pristupa te na potrebu da se poštuje načelo supsidijarnosti nije moguće niti prikladno utvrditi zajed -
ničku metodologiju u tom području.
8. preporuka (b) 
Komisija ne prihvaća tu preporuku jer smatra da bi to pitanje trebalo prepustiti državama članicama u skladu s nače -
lom supsidijarnosti. 
Nadalje, Komisija ne namjerava prikupljati statističke podatke o etničkoj pripadnosti u okviru ankete o radnoj snazi 
ni u okviru statistike EU-a o dohotku i životnim uvjetima. Prikupljanje statističkih podataka o romskom stanovništvu 
tehnički i pravno vrlo je zahtjevno, a i skupo.
Odgovori Komisije 81
Uvod
12
Komisija ističe da, osim iznosa od 1,5 milijardi eura koji odgovara dodjeli sredstava za prioritet ulaganja 9.2. ESF-
a, daljnja financijska sredstva za uključivanje Roma pružaju se u okviru nekoliko drugih prioriteta ulaganja i ESF-a 
i EFRR-a.
Opažanja
30
Uredbom o ESF-u iz razdoblja 2007. – 2013. slijedio se glavni pristup koji nije bio usmjeren na Rome, već općenito 
na skupine u nepovoljnom položaju. Integracija Roma kao takva bila je obuhvaćena prioritetom „jačanja socijalnog 
uključivanja skupina u nepovoljnom položaju”. 
Neke su države članice čak odlučile pitanje integracije Roma izričito uključiti u svoj nacionalni strateški referentni 
okvir za izradu programa strukturnih fondova u razdoblju 2007. – 2013.
34
Komisija napominje da se okvirom EU-a izričito navodi da „prije svega, države članice trebaju se pobrinuti da se 
Rome ne diskriminira, već da se s njima postupa kao i sa svim ostalim građanima EU-a te da im se omogući jednak 
pristup svim temeljnim pravima kako su utvrđena Poveljom EU-a o temeljnim pravima”. Jednako postupanje stoga 
je horizontalno načelo te se smatra preduvjetom djelotvorne integracije Roma. Iako su institucije EU-a i države 
članice zajedno odgovorne za poboljšanje socijalnog uključivanja Roma uporabom svih instrumenata i politika 
u okviru svojih nadležnosti, glavna je odgovornost i nadležnost država članica promijeniti situaciju marginaliziranog 
stanovništva, u skladu s načelom supsidijarnosti.
39
Partnerstvo je, zajedno s upravljanjem na više razina, dugogodišnje ključno načelo fondova za podijeljeno uprav -
ljanje (koje se primjenjivalo i u prijašnjim programskim razdobljima) te je kao takvo obuhvaćeno i člankom 5. UZO-a 
kojim se uređuju ESI fondovi za razdoblje 2014. – 2020. Kodeksom ponašanja za partnerstvo koji je donesen Delegi -
ranom uredbom Komisije pomaže se državama članicama u organizaciji partnerstva te on obuhvaća niz praktičnih 
pitanja kao što su reprezentativnost odabranih partnera, postupci odabira, postupovni zahtjevi kako bi se zajamčilo 
pravovremeno, smisleno i transparentno savjetovanje, kao i načelo zastupljenosti partnera tijekom cijelog ciklusa, 
uključujući u odborima za praćenje.
40
Komisija navodi da je pridonijela znatnim financijskim sredstvima tim dvama navedenim zajedničkim programima 
(ROMACT i ROMED).
Odgovori Komisije 82
44
Iako španjolskom nacionalnom strategijom za integraciju Roma nisu utvrđene ciljne vrijednosti u pogledu suzbija -
nja diskriminacije, u njoj se ipak ističe potreba za usklađenošću i koordiniranošću s drugim planom za građanstvo 
i integraciju za razdoblje 2011. – 2014. i nacionalnom strategijom za borbu protiv rasizma, diskriminacije, ksenofobije 
i netolerancije, kojima se predviđaju konkretne mjere za suzbijanje diskriminacije.
45
Kao što je opisano u mađarskoj nacionalnoj strategiji za integraciju Roma, ciljevima politike socijalnog uključivanja 
ne rješava se samo pitanje Roma, već su oni usmjereni na širu skupinu. Njezini su ciljevi sljedeći: smanjiti stopu ljudi 
koji žive u siromaštvu ili stopu društveno isključenih osoba, smanjiti društvene teškoće djece u nepovoljnom polo -
žaju te smanjiti društvene razlike između romskog i ostalog stanovništva. Ti se ciljevi postižu horizontalno u okviru 
pet područja: unaprjeđenje mogućnosti na tržištu rada za dugoročno nezaposleno radno sposobno stanovništvo, 
smanjenje siromaštva djece, usmjeravanje na nedostatke povezane sa socijalizacijom te sociokulturne nedostatke, 
rješavanje nedostataka povezanih s obrazovanjem i tržištem rada za Romkinje, premošćivanje razvojnog jaza na 
nepovoljnim područjima.
49
U svojoj procjeni napretka u provedbi nacionalne strategije za integraciju Roma u Bugarskoj koju je izvršila 2015. 
godine, Komisija je istaknula da nacionalnoj kontaktnoj točki za Rome „nedostaju ljudski i politički resursi kako bi 
se djelotvorno ispunila njezina svrha i uvjerljivo potaknuo napredak”. Međutim, točno je i da se provedba nacio -
nalne strategije za integraciju Roma uvelike oslanja na ESIF. Stoga je ta nacionalna kontaktna točka za Rome u praksi 
u svojima funkcijama poduprta dodatnim strukturama. Međuministarska radna skupina za planiranje i koordinaciju 
intervencija u okviru ESIF-a za razdoblje 2014. – 2020. uspostavljena je 2015. godine pod vodstvom središnjega koor -
dinacijskog tijela ESIF-a, uz sudjelovanje nacionalne kontaktne točke za Rome te relevantnih ministarstava na razini 
zamjenika ministara (zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvena skrb, regionalni razvoj, poljoprivreda), stručnjaka 
(koordinatora u okviru šest prioritetnih područja nacionalne strategije za integraciju Roma) i predstavnika općina.
50 Druga alineja
Komisija naglašava da bi neki događaji u trenutačnom političkom kontekstu mogli dovesti do toga da se više pozor -
nosti posveti problemima Roma u Bugarskoj.
51 Prva alineja
U Bugarskoj, godišnje praćenje napretka u provedbi nacionalne strategije za integraciju Roma provodi se na temelju 
administrativnih izvješća svih relevantnih institucija i općina te će se dodatno ojačati novim sustavom praćenja koji 
će biti spreman do kraja prosinca 2016.
54
Vidjeti odgovor Komisije na stavak 50. koji se odnosi na Bugarsku.
Odgovori Komisije 83
60
Komisija se ne slaže s opažanjem Suda u kojemu on navodi da postoji pravna nesigurnost. Misija ESF-a kako je utvr -
đena člankom 162. UFEU-a jest povećati mogućnosti zapošljavanja radnika na unutarnjem tržištu. Stoga, primjena 
tematskog cilja 9. na socijalno uključivanje u skladu s člankom 162. UFEU-a podrazumijeva da se iz ESF-a mogu 
financirati sve mjere integracije Roma koje su dio cjelovitog skupa mjera kojima se pridonosi olakšavanju pristupa 
tržištu rada za Rome, čak i na neizravan način. O tom pravnom tumačenju prihvatljivosti mjera integracije Roma 
u okviru ESF-a države članice obaviještene su, zajedno sa svim pojašnjenjima, u studenome 2015. Potpora iz ESF-a 
može se dodatno upotpuniti ostalim instrumentima kojima se države članice mogu koristiti kako bi se zadovoljile 
osnovne potrebe Roma te kako bi im se pružila materijalna pomoć, kao što je Fond europske pomoći za najpotrebi -
tije (FEAD).
Komisija također ističe da je Sud u svoj uzorak uključio samo završene projekte stambenog zbrinjavanja EFRR-a. 
S obzirom na datum izmjene Uredbe i određeno vrijeme potrebno za pripremu takvih projekata, u vrijeme revizije 
nekoliko je projekata još bilo u tijeku.
61
Komisija ističe da nisu postojali nikakvi regulatorni uvjeti za takve pokazatelje u programu. Međutim, kada je riječ 
o ESF-u, Prilogom XXIII. zahtijevalo se izvješćivanje o stvarnom sudjelovanju manjina i skupina u nepovoljnom polo -
žaju u operacijama ESF-a.
Komisija navodi da budući da se u okviru programskog razdoblja 2007. – 2013. ESF-om slijedio glavni pristup za pot -
poru skupinama u nepovoljnom položaju, državama članicama prepušteno je da na temelju izazova s kojima se suo -
čavaju, kako je navedeno u njihovim nacionalnim programima reformi i nacionalnim akcijskim planovima za soci -
jalno uključivanje, utvrde ciljne skupine te specifične ciljeve, ciljne vrijednosti i pokazatelje koji će se upotrebljavati.
62
Nedostatak informacija o financijskoj potpori objašnjen je činjenicom da romsko stanovništvo nije bila isključiva 
ciljna skupina potpore iz ESF-a. 
64
Primjerice, Mađarska i Češka prije izmjene pokrenule su mjere financirane iz EFRR-a namijenjene zapostavljenim 
gradskim četvrtima u kojima žive Romi.
65
Komisija ističe da u skladu s pravnim okvirom EU-a o zaštiti podataka, pojedinci imaju pravo odbiti dati pristanak za 
prikupljanje podataka o etničkoj pripadnosti. Prikupljeni podaci o etničkoj pripadnosti mogu se stoga zaista isposta -
viti nepouzdanima za donošenje odluke o potrebnim iznosima financijskih sredstava za integraciju Roma.
Nekoliko država članica (npr. Mađarska, Slovačka), uvele su ili etničke ili socioekonomske pokazatelje (poput karata 
siromaštva, izoliranih četvrti u urbanim i ruralnim područjima, broj osoba koje žive u ekstremnom siromaštvu) kako 
bi utvrdile potrebe i odredile potrebne iznose financijskih sredstava. Tim je pristupom zajamčeno uključivanje rom -
skih zajednica.
Vidjeti i odlomak 87. izvješća Suda.
Povrh toga, u nekoliko država članica prikupljanje podataka o etničkoj pripadnosti zabranjeno je zakonom. 
Odgovori Komisije 84
68
Komisija ističe da se relevantnim operativnim programom jasno i u više navrata obvezuje da će mjere koje se 
odnose na obrazovanje dovesti do uključivog obrazovanja i desegregacije, uključujući specifične pokazatelje koji se 
odnose na broj obrazovnih ustanova koje sudjeluju u programima desegregacije.
Pozivi na podnošenje projektnih prijedloga proizašlih iz operativnih programa sadržavaju više detalja o posebnim 
uvjetima povezanima s mjerama koje se odnose na obrazovanje. One su utvrđene u dogovoru s odborima za praće -
nje programa u kojima sudjeluje i Komisija kao savjetodavni član. 
Smjernicama o uporabi ESIF-a za desegregaciju nude se metodološke smjernice koje valja slijediti pri izradi poziva 
na podnošenje prijedloga i provedbi projekata.
Povrh toga, Mađarska je tijekom pregovora uzela u obzir važeće preporuke za pojedinu zemlju te odabrala relevan -
tan prioritet ulaganja kojim se može pružiti potpora romskim zajednicama.
Komisija je 2015. godine od mađarskih vlasti zatražila dodatne informacije o potpori koja se pruža za razvoj javnog 
obrazovanja te bi htjela da joj se dostavi podrobniji opis dostupnih financijskih sredstava u tom području. 
Okvir 5. – Nepostojanje mjera za desegregaciju u području obrazovanja u okviru ESIF-a 
u Mađarskoj
Komisija ističe da je lokalni plan jednakosti u obrazovanju preduvjet za lokalne vlasti koje podnose zahtjeve za 
financijska sredstva koja uključuju i mjere financirane iz ESIF-a. 
U OP-u „Razvoj ljudskih resursa” EFRR-a/ESF-a za razdoblje 2014. – 2020. jasno se i u više navrata obvezuje da će 
se ostvariti desegregacija te da postoji nekoliko mjera kojima je cilj desegregacija (npr. obrazovanje, stambeno 
zbrinjavanje). 
Kada je riječ o razini detalja tih mjera u OP-u, vidjeti odgovor Komisije na stavak 68.
69
Komisija ističe da se putem nekoliko drugih prioriteta ulaganja i iz ESF-a i iz EFRR-a koji su obuhvaćeni tematskim 
ciljevima 8., 9. i 10. UZO-a i koji se odnose na zapošljavanje, socijalno uključivanje i obrazovanje podupire i inte -
gracija Roma uz znatne iznose u područjima kao što su uključivo obrazovanje, socijalno stanovanje, pristup socijal -
nim i zdravstvenim uslugama. Time se također po potrebi pridonosi provedbi preporuka za pojedinu zemlju (npr. 
u pogledu predškolske i obrazovne infrastrukture).
To je u skladu s primjenom zajedničkog osnovnog načela 2. o „izričitom, ali ne isključivom usmjeravanju” i 4. 
o „težnji za uključivanjem u središnji dio društva”. U skladu s tim načelima uključivanje Roma trebalo bi biti inte -
gralni dio osnovnih mjera socijalnog uključivanja i smanjenja siromaštva, kako bi se spriječilo dodatno izoliranje 
romskih zajednica.
Dobar primjer toga može se naći u slovačkom OP-u „Ljudski resursi”, kao što je potvrdio Sud u okviru 8. Slovačka se 
složila s preporukom Komisije koja se odnosi na uspostavljanje OP-a financiranoga iz više fondova s dvije namjen -
ske prioritetne osi za ESF i EFRR, pri čemu se svaki sastoji od niza specifičnih ciljeva koje valja provesti na integrirani 
način.
Odgovori Komisije 85
73
Komisija ističe da je PU 9.2. bio sustavno izabran za OP-ove država članica s najvećim udjelom romskog stanovniš -
tva (tj. Bugarske, Češke Republike, Mađarske, Rumunjske i Slovačke) i onih država kojima su upućene preporuke za 
pojedinu zemlju u pogledu uključivanja Roma.
U Španjolskoj, nacionalni OP za socijalno uključivanje aktivan na cijelom području Španjolske sadržava odredbe za 
mjere uključivanja Roma u okviru PU-a 9.2. 
S ciljem usvajanja uključivog pristupa, Španjolska se složila s Komisijom da će provesti sveobuhvatne mjere soci -
jalnog uključivanja u okviru PU-a 9.1. namijenjene raznim osjetljivim podskupinama, uključujući Rome. U slučaju 
Andaluzije, mjera uključena u regionalni operativni program ESF-a u okviru prioriteta ulaganja 9.1. pod nazivom 
„Diseño Y Ejecución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Rie -
sgo de Exclusión Social” usmjerena je na specifična lokalna područja koja su pogođena siromaštvom i na socijalno 
uključivanje te se njome pruža pomoć za zapošljavanje, stambeno zbrinjavanje, društvenu integraciju, obrazovanje 
itd. Komisija smatra da romsko stanovništvo iz Andaluzije može na djelotvoran način biti obuhvaćeno prethodno 
navedenom mjerom i nacionalnim OP-om.
Mađarskom OP-u „Ljudski resursi”, koji se dodatno provodi u razdoblju 2014. – 2020. i obuhvaća šest regija konver -
gencije Mađarske, dodijeljena su sredstva za prioritet ulaganja 9.2. kao dio prioriteta 1. te transnacionalne suradnje 
i financijskog instrumenta u okviru prioriteta 5.
75
Komisija naglašava da se financijska sredstva za potporu koja je državama članicama dostupna u kontekstu kohezij -
ske politike dodjeljuju u skladu s ključem raspodjele na temelju kriterija povezanih sa sveobuhvatnim ciljem kohe -
zijske politike, stoga uglavnom odražavaju njihov stupanj razvoja. U tom pogledu iznos financijske potpore također 
odražava financijsku sposobnost država članica i regija te se njime tim državama i regijama pomaže da riješe svoje 
ključne izazove, uključujući u kontekstu socijalnog uključivanja. Nadalje, obvezom država članica da dodijele odre -
đeni minimalni udio financijskih sredstava ESF-u (članak 92. stavak 4. UZO-a), obvezom da se barem 20 % tih sred -
stava ESF-a namijeni tematskom cilju 9. „promicanje socijalne uključenosti, borba protiv siromaštva i svake diskrimi -
nacije” (članak 4. stavak 2. Uredbe o ESF-u) i potrebom da se potpora usmjeri na način da se uzmu u obzir relevantne 
preporuke za pojedinu zemlju (članak 18. UZO-a) osigurava se da su svim državama članicama u kojima integracija 
Roma predstavlja poseban izazov stavljena na raspolaganje dostatna sredstva iz ESIF-a kako bi se taj izazov riješio.
79
Komisija ističe kako je uobičajeno da su mjere suzbijanja diskriminacije uključene u specifične ciljeve i primjere 
mjera ostalih PU-ova, uključujući 9.2., ali i 9.1.
U Mađarskoj se suzbijanje diskriminacije smatra horizontalnim elementom u pregovorima o sporazumu o partner -
stvu i strukturiranju sredstava OP-a. To je izbor države članice.
Iako PU 9.3. u Bugarskoj nije izabran kao prioritet ulaganja, mjere podizanja razine osviještenosti o suzbijanju diskri -
minacije kojima je cilj bio rješavanje stereotipova i promicanje kulturnog identiteta etničkih zajednica istaknute su 
kao osnovne mjere i u OP-u „Razvoj ljudskih resursa” i u OP-u „Znanost i obrazovanje za pametan rast” kao alat za 
prevenciju diskriminacije i promicanje jednakih mogućnosti.
U Rumunjskoj se u okviru OP-a za ljudski kapital financiranog iz ESF-a smatra da društvena isključenost nije pove -
zana s etničkom pripadnošću, već općenito sa siromaštvom. Taj je program stoga izrazito usmjeren na Rome, a da 
pritom ne isključuje ostale marginalizirane zajednice i skupine u nepovoljnom položaju. 
Odgovori Komisije 86
83
Vidjeti odgovor Komisije na stavak 39. 
Zajednički odgovor Komisije na stavke 84. i 85  
Komisija naglašava da osim pravnih ograničenja prikupljanju podataka o etničkoj pripadnosti u nekim državama 
članicama, pojedinci imaju pravo odbiti dati pristanak za prikupljanje podataka. Podaci o broju Roma koji sudjeluju 
u aktivnostima financiranima u okviru ESF-a zaista uglavnom ovise o izjavama koje daju sami Romi. Međutim, svi 
sudionici u okviru prioriteta ulaganja 9.2. mogu se smatrati dijelom marginaliziranih zajednica kao što su Romi, čime 
će se olakšati izvješćivanje o toj ciljnoj skupini tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.
Zajednički odgovor Komisije na stavke 86. i 87  
Komisija naglašava da Agencija za temeljna prava nije tijelo ovlašteno za tumačenje pravnih odredbi EU-a.
Komisija ističe da je prikupljanje podataka o etničkoj pripadnosti u nekim državama članicama nezakonito te 
da spada u nacionalnu nadležnost. Ako podatke nije moguće zakonito prikupiti, pitanje njihove obrade postaje 
nevažno. 
Praktične alternative prikupljanju podataka o etničkoj pripadnosti koje navodi Sud zapravo nisu izuzete iz ozbiljnih 
ograničenja u svrhu praćenja, iako bi se njima mogao pružiti kvalitativan dokaz o potpori ESF-a romskim sudioni -
cima ESF-a. 
Budući da se ti podaci temelje na davanju izjava te da je za njih potreban pristanak, njihova pouzdanost može 
biti smanjena (stope odaziva mogle bi biti niske zbog nevoljkosti izjašnjavanja i/ili odgovora, a odgovori bi mogli 
biti pristrani). Usto bi izrada uzoraka i ekstrapolacija mogle biti ugrožene nepouzdanošću stvarne promatrane 
populacije.
U nacionalnoj strategiji za integraciju Roma koju je donijela rumunjska vlada 2015. godine kao referentni podatak 
upotrebljavaju se podaci iz popisa stanovništva 2011. na temelju identifikacije: osobe koje su se izjasnile kao Romi 
predstavljaju 3,3 % stanovništva, što odgovara 621 573 osobe.
Rumunjske vlasti u toj strategiji priznaju da procjena broja romskog stanovništva varira, a u strategiji se upućuje na 
procjene Vijeća Europe i Svjetske banke, no osnovna vrijednost i dalje je utvrđena u skladu s popisom stanovništva.
Nasuprot tome, OP-om za ljudski kapital (sufinanciranim iz ESF-a) uzima se u obzir procjena Vijeća Europe o 1,85 
milijuna rumunjskih Roma. Slijedom toga, pouzdanost osnovne vrijednosti i podataka o etničkoj pripadnosti u svrhu 
praćenja i dalje predstavlja izazov.
Odgovori Komisije 87
88
U razdoblju 2007. – 2013. nije postojao zahtjev u pogledu bilježenja Roma kao zasebne kategorije i, slijedom toga, 
u pogledu prikupljanja takvih podataka od korisnika mjera.
Od država članica jedino se tražilo da podnose izvješća (i prikupljaju podatke) o značajkama sudionika u operaci -
jama ESF-a. O podacima o romskim sudionicima, u raščlambi sudionika po osjetljivim skupinama, izvješćivalo se kao 
o dijelu kategorija „Manjine” ili „Ostale skupine u nepovoljnom položaju”, u skladu s nacionalnim pravilima. 
U OP-ovima za razdoblje 2007. – 2013. također nije bilo zajedničkih pokazatelja ostvarenja u vezi s Romima, koji se 
odražavaju u relevantnim OP-ovima kao „pokazatelji programa” koji su objedinjeni na razini EU-a.
O Romima kao zasebnoj kategoriji izvješćivalo bi se samo u godišnjim provedbenim izvješćima ako je takav specifi -
čan pokazatelj bio odabran za utvrđivanje cilja u OP-u.
89
U Španjolskoj u razdoblju 2007. – 2013. romsko stanovništvo nije bilo posebna ciljna skupina za mnoge opera -
cije, stoga nije postojala obveza navođenja etničke pripadnosti sudionika. Povrh toga, kao što je priznato prepo -
rukom Vijeća o djelotvornoj integraciji Roma, prikupljanje podataka o etničkoj pripadnosti može biti osjetljivo 
pitanje, stoga bi se državama članicama trebalo dopustiti da izaberu vlastite načine praćenja u skladu s načelom 
supsidijarnosti. 
90
Za programsko razdoblje 2014. – 2020. OP-ovi sadržavaju odredbe o jamčenju dosljednosti podataka. Time se tako -
đer naglašava potreba za stavljanjem svih definicija na raspolaganje svim korisnicima. Nadalje, Komisija je pružila 
praktične smjernice o jamčenju dosljednosti definicija pokazatelja.
Postoji i novi zahtjev koji se odnosi na bilježenje i pohranu podataka o učinkovitosti za svaku operaciju u računal -
nom obliku kako bi se po potrebi omogućilo njihovo spajanje za potrebe praćenja, ocjenjivanja, financijskog uprav -
ljanja, provjere i revizije (članak 24. stavak 2. Delegirane uredbe Komisije 480/2014). 
U Rumunjskoj je postojanje triju vrsta pokazatelja istaknuto kao problem te potencijalno riješeno u okviru OP-a za 
ljudski kapital za razdoblje 2014. – 2020. kojim se predviđaju pokazatelji ostvarenja i rezultata na programskoj razini 
koji su naknadno utvrđeni posebnim smjernicama koje se prilažu svakom pozivu na podnošenje prijava. 
91
Pri usmjeravanju na posebno osjetljive skupine ponekad je značajno ne utvrditi kvantificirane ciljne vrijednosti 
u pogledu rezultata (za razliku od ciljnih vrijednosti u pogledu ostvarenja) kako bi se spriječili učinci „probiranja” (tj. 
da se skupine koje su u manje nepovoljnom položaju odabiru za interventnu mjeru kako bi se postigla veća stopa 
uspješnosti). 
Za programsko razdoblje 2014. – 2020. ciljne se vrijednosti utvrđuju na razini operacije za svaki relevantni pokazatelj 
rezultata (vidjeti Prilog III. Delegiranoj uredbi Komisije 480/2014). 
Odgovori Komisije 88
92
Iako se Prilogom I. Uredbi o ESF-u za razdoblje 2014. – 2020. ne predviđa konkretan zajednički pokazatelj za romske 
sudionike, praćenje integracije Roma znatno će se poboljšati u slučajevima kada su specifični pokazatelji utvrđeni 
OP-om ili ako je specifičan cilj usmjeren isključivo na romsko stanovništvo.
Nadalje, prikupljanjem podataka o pojedinačnim sudionicima poboljšat će se mogućnost da tijela nadležna za ope -
racije i upravljačka tijela objedine i prate podatke o romskim sudionicima, uključujući rezultate.
U slučaju operacija koje su isključivo usmjerene na Rome, detaljne informacije o socioekonomskim značajkama, 
situaciji na tržištu rada i rezultatima sudionika ESF-a prikupljat će se s pomoću zajedničkih pokazatelja ostvarenja 
i rezultata te svih dodatnih specifičnih pokazatelja utvrđenih OP-om. To se primjenjuje i na PU-ove koji nisu isklju -
čivo usmjereni na Rome, već za koje se OP-om predviđa specifičan pokazatelj u vezi s Romima. Te se informacije 
moraju bilježiti i pohraniti na razini operacije, kako je predviđeno Prilogom III. Delegiranoj uredbi Komisije (EU) br. 
480/2014 od 3. ožujka 2014.
93
Nedostaci koje je utvrdio Sud rješavaju se trenutačnim regulatornim okvirom.
Države članice koje se suočavaju s velikim izazovima u pogledu socijalnog uključivanja Roma rješavaju te izazove 
zasebnim prioritetom ulaganja 9.2. o marginaliziranim zajednicama kao što su Romi. U tom će se slučaju detaljne 
informacije o socioekonomskim značajkama, situaciji na tržištu rada i rezultatima sudionika ESF-a koje su obuhva -
ćene tim PU-om prikupljati s pomoću zajedničkih pokazatelja ostvarenja i rezultata. 
Nadalje, specifičnim pokazateljima programa koji se odnose na Rome mogu se pružiti konkretne informacije 
o Romima. U donesenim se operativnim programima 69 specifičnih pokazatelja programa odnosi na Rome, 
posebno u Hrvatskoj, Rumunjskoj, Sloveniji i Španjolskoj.
Postojanjem određenog ex ante  uvjeta u tom području poboljšat će se praćenje država članica u tom području. 
Države članice moraju ispuniti sve ex ante  uvjete do kraja 2016. godine. 
96
Komisija naglašava da bi kriteriji odabira trebali biti u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima OP-ovima. Stoga, 
ako specifični ciljevi OP-ova nisu usmjereni na romsko stanovništvo, kriterijima odabira obuhvatit će se skupine 
u nepovoljnom položaju kako je navedeno u specifičnim ciljevima OP-ova.
Kada je riječ o upravljačkom tijelu EFRR-a u Bugarskoj, ciljna skupina obuhvaćala je i druge osobe osim romskog 
stanovništva, s obzirom na to da je poziv na podnošenje prijedloga bio strukturiran na način da je otvoren za sve 
marginalizirane zajednice, ne samo Rome.
Odgovori Komisije 89
98
Za programsko razdoblje 2014. – 2020. OP-ovi sadržavaju odredbe o jamčenju dosljednosti podataka. Time se tako -
đer naglašava potreba za stavljanjem svih definicija na raspolaganje svim korisnicima. Nadalje, OP-om se pružaju 
praktične smjernice o jamčenju dosljednosti definicija pokazatelja.
Kada je riječ o EFRR-u, izvješćivanje o pokazateljima na programskoj razini nije bilo obvezno u razdoblju 2007. – 
2013. Pokazatelji na projektnoj razini uključeni su u relevantne prijave te ih države članice prate.
Komisija zaprima prijave samo za velike projekte.
99
Tijekom programskog razdoblja 2007. – 2013. regulatornim zahtjevima EU-a nisu bili predviđeni zajednički pokazate -
lji rezultata za pojedinu ciljnu skupinu.
Izraz „osjetljiva skupina” može stoga biti usmjeren na šire stanovništvo u sličnim životnim okolnostima kao što su 
neke skupine romskog stanovništva te se njime ne bi trebala praviti razlika na osnovi etničke pripadnosti.
U navedenom konkretnom slučaju, romsko stanovništvo nije bilo zasebna ciljna skupina u andaluzijskom OP-u ESF-a 
u programskom razdoblju 2007. – 2013., već se smatralo dijelom osjetljive skupine koja se suočava s rizikom od druš -
tvene isključenosti. Ciljne vrijednosti u pogledu rezultata utvrđene su za sveukupan broj osoba suočenih s rizikom 
od isključenosti.
100
Iako dvije općine u Bugarskoj nisu uspjele provesti svoje projekte zbog negativnog javnog mišljenja na lokalnoj 
razini, sve ostale općine završavaju svoje uspješne projekte socijalnog stanovanja (ili je u jednom slučaju taj projekt 
već završen, kao što je bilo u slučaju Devnje).
101
Komisija ističe da iako je provedba projekta u nekim slučajevima odstupala od početno planiranog vremenskog 
okvira, to nije imalo izravan učinak na ciljne skupine.
102
Vidjeti odgovor Komisije na stavak 91. koji se odnosi na učinke „probiranja”.
103
Komisija naglašava da je uporaba kriterija koji se odnose posebno na Rome prikladna u slučajevima kada su kriteriji 
odabira utvrđeni u pozivu na podnošenje prijedloga izričito usmjereni na romsko stanovništvo, što nije bio sustavno 
slučaj za 19 projekata nad kojima je Sud proveo reviziju. 
Odgovori Komisije 90
Okvir 10.  – Nedostatak usredotočenosti u pogledu određivanja ciljne skupine 
i nedovoljno pozornosti usmjerene na kulturne čimbenike na koje je negativno utjecala 
provedba projekta na području zdravstva (Bugarska, 4. projekt)
Razlog činjenice da populacija osjetljive skupine ljudi nije mogla biti unaprijed utvrđena, stoga Romi nisu bili izričito 
navedeni kao ciljna skupina, jesu ograničenja u podacima nacionalnog registra za praćenje i neprikupljanje informa -
cija o etničkoj pripadnosti. 
Kada je riječ o projektu kojim se obuhvaćaju zdravstveni pregledi provedenom u Bugarskoj, korisnici su objasnili da, 
iz razloga povezanih s nediskriminacijom, on nije bio posebno usmjeren ni na koju podskupinu.
107
Iako je točno da je španjolska javna služba za zapošljavanje bila imenovana posredničkim tijelom za taj OP tek 2014. 
godine, svojim sudjelovanjem u posljednjem odboru za praćenje imala je mogućnost za razmjenu najboljih praksi, 
koje su posebno korisne za tekuće programsko razdoblje.
118 Prva alineja
Vidjeti odgovor Komisije na stavke 81. i 88. koji se odnose na zahtjeve u pogledu izvješćivanja te na stavak 91. koji se 
odnosi na učinke „probiranja”.
118 Druga alineja
Za programsko razdoblje 2014. – 2020., OP-ovi sadržavaju odredbe o jamčenju dosljednosti podataka. Time se tako -
đer naglašava potreba za stavljanjem svih definicija na raspolaganje svim korisnicima. Nadalje, OP-om se pružaju 
praktične smjernice o jamčenju dosljednosti definicija pokazatelja.
Zaključci i preporuke
121
U nekoliko slučajeva izabrani projekti nisu bili izričito usmjereni na romsko stanovništvo, već na skupine u nepo -
voljnom položaju / osjetljive skupine stanovništva zbog glavnog pristupa koji je objašnjen u odgovoru Komisije na 
stavak 30. Upravo se iz tog razloga prikupljeni podaci, uključujući financijske podatke kao i korištene pokazatelje, 
nisu odnosili isključivo na Rome.
Komisija također podsjeća da su regionalnim operativnim programima za razdoblje 2007. – 2013. obuhvaćeni 
pilot-projekti za potporu stambenom zbrinjavanju u korist osjetljivih skupina, uključujući Rome. Takvi su projekti 
izričito osmišljeni na način da se veća pozornost pridaje cjelovitom pristupu, kojim je obuhvaćeno nekoliko dimen -
zija povezanih s ciljevima socijalnog uključivanja. Nažalost, ti projekti nisu bili završeni do krajnjeg datuma revizije 
Suda koja je bila usmjerena na završene operacije.
Odgovori Komisije 91
124
Komisija podsjeća da su određene države (npr. Mađarska i Slovačka) uključivanje Roma utvrdile kao važnu temu 
u svojim nacionalnim strateškim referentnim okvirima za razdoblje 2007. – 2013. te razvile sveobuhvatne pristupe za 
rješavanje tog pitanja, prije razvoja nacionalne strategije za integraciju Roma u kontekstu okvira politike EU-a.
125
Komisija ističe da Preporuka iz 2013. predstavlja proširenje okvira EU-a kojim se premašuje taj okvir te da se njome 
pružaju nova područja koja nisu navedena u Komunikaciji iz 2011. godine.
126
Nedostatke koje navodi Sud Komisija je već utvrdila u svojoj procjeni za 2012. 
1. preporuka
Komisija ističe da je ta preporuka upućena državama članicama.
1. preporuka (a) 
Komisija podsjeća da količina financijskih sredstava iz ESIF-a namijenjenih mjerama za marginalizirane zajednice kao 
što su Romi može biti samo okvirna s obzirom na činjenicu da se od država članica traži samo da dostave financijske 
podatke kada je prioritet ulaganja 9.2. ESF-a kojemu su sredstva namijenjena odabran i/ili kada su konkretne ciljne 
vrijednosti / ciljevi / pokazatelji utvrđeni u okviru drugih relevantnih tematskih ciljeva ESF-a i EFRR-a.
1. preporuka (b) 
Komisija naglašava da, ako UZO sadržava opće ex ante  uvjete u vezi sa suzbijanjem diskriminacije za sve europske 
strukturne i investicijske fondove, procjena ispunjenja tih uvjeta ograničena je na kriterije utvrđene uredbama 
o ESIF-u. Osim toga, pri odlučivanju o konkretnim i odgovarajućim mjerama politike, uključujući sadržaj strategija, 
u okviru nacionalnih i regionalnih nadležnosti potrebno je poštovati načelo supsidijarnosti. 
Od država članica očekivalo se da uključe specifične ciljeve i ciljne vrijednosti u svoje operativne programe u slu -
čajevima kada su odabrale prioritet ulaganja 9.3. ESF-a „Suzbijanje svih oblika diskriminacije i promicanje jednakih 
mogućnosti” kojemu su sredstva namijenjena. To je posebno slučaj za države članice kojima su upućene preporuke 
za pojedinu zemlju u tom području.
1. preporuka (c) 
U članku 5. UZO-a navodi se da partnerstvo i načelo upravljanja na više razina uključuju i nadležna tijela koja pred -
stavljaju civilno društvo. U skladu s člankom 5. stavkom 2. partneri su među ostalim uključeni u izradu sporazuma 
o partnerstvu i tijekom izrade i provedbe programa.
Odgovori Komisije 92
2. preporuka (a) 
Komisija prihvaća tu preporuku, smatra da bi je se trebalo provesti na razini operativnih programa te naglašava da 
već poduzima korake u tom smjeru. 
Kao što je istaknuto u stavku 38., Komisija je 2015. godine izdala tematski dokument sa smjernicama pod nazivom 
„smjernice za države članice o uporabi europskih strukturnih i investicijskih fondova za rješavanje obrazovne i pro -
storne segregacije”. Države članice pozvane su slijediti odredbe tih smjernica pri izradi i provedbi programa kako bi 
se spriječio i riješio problem obrazovne i stambene segregacije marginaliziranih zajednica, uključujući Roma. 
Komisija je u potpunosti svjesna da je djelotvorna provedba na terenu kritična. Ona je stoga angažirala stručnjake 
kako bi pomogli državama članicama pri provedbi smjernica, s posebnom pozornošću na Češku Republiku, Slo -
vačku, Mađarsku, Rumunjsku i Bugarsku.
Preraspodjelu i izmjenu operativnih programa u načelu bi trebale pokrenuti države članice.
2. preporuka (b) 
Komisija prihvaća tu preporuku i smatra da već poduzima korake u tom smjeru.
Komisija će u potpunosti iskoristiti nacionalna izvješća o napretku, uključujući tijekom sastanaka odbora za pra -
ćenje, s ciljem pozivanja i poticanja država članica da ojačaju mjere financirane ESIF-om, kako bi se po potrebi na 
bolji način riješili utvrđeni izazovi povezani s Romima. Nakon te rasprave države članice mogu podnijeti zahtjeve za 
izmjenu operativnog programa kako je utvrđeno člankom 30. stavkom 1. UZO-a. 
Nadalje, Komisija navodi da u skladu s člankom 23. stavkom 1. točkom (a) UZO-a, ona može jedino iskoristiti svoje 
ovlasti da zatraži od država članica da pregledaju i predlože izmjene svojih operativnih programa kako bi se riješili 
izazovi povezani s Romima koji su utvrđeni u okviru preporuka za pojedinu zemlju i kada je potrebna preraspodjela 
sredstava za njihovo rješavanje.
128
Komisija naglašava da kada je riječ o ESF-u, izostanak usredotočenosti na integraciju Roma tijekom programskog 
razdoblja 2007. – 2013. proizlazi iz glavnog pristupa koji je usvojen u pogledu skupina u nepovoljnom položaju 
(vidjeti prioritet „jačanje socijalnog uključivanja skupina u nepovoljnom položaju”). Stoga je državama članicama 
prepušteno da utvrde skupine u nepovoljnom položaju na koje su se htjele usmjeriti na temelju potreba i izazova 
s kojima se suočavaju.
Kada je riječ o pokazateljima koji se posebno odnose na Rome, nisu postojali regulatorni zahtjevi. 
Nadalje, valja naglasiti da bi kriteriji odabira trebali biti u skladu sa specifičnim ciljevima utvrđenima u OP-ovima. 
Stoga, ako specifični ciljevi OP-ova nisu bili usmjereni na romsko stanovništvo, kriterijima odabira obuhvatit će se 
skupine u nepovoljnom položaju kako je navedeno u specifičnim ciljevima OP-ova.
Odgovori Komisije 93
129
Komisija ističe da, osim iznosa od 1,5 milijardi eura koji odgovara dodjeli sredstava za prioritet ulaganja 9.2. ESF-
a, daljnja financijska sredstva za uključivanje Roma pružaju se u okviru nekoliko drugih prioriteta ulaganja i ESF-a 
i EFRR-a (vidjeti i odgovor Komisije na stavak 69.).
130
Komisija ističe da je jedna od njezinih odgovornosti u okviru podijeljenog upravljanja pomaganje državama čla -
nicama da se pobrinu da promjene uvedene za razdoblje 2014. – 2020. rezultiraju projektima kojima će se u većoj 
mjeri pridonijeti integraciji Roma, primjerice procjenom ispunjenja relevantnih ex ante  uvjeta, smjernicama ili njezi -
nom savjetodavnom ulogom u odborima za praćenje.
131
Komisija upućuje na svoj odgovor na stavak 75. te smatra da se obvezom država članica da dodijele određeni 
minimalni udio financijskih sredstava ESF-u (članak 92. stavak 4. UZO-a), obvezom da se barem 20 % tih sredstava 
ESF-a namijeni tematskom cilju 9. „promicanje socijalne uključenosti, borba protiv siromaštva i svake diskrimina -
cije” (članak 4. stavak 2. Uredbe o ESF-u) i potrebom da se potpora usmjeri na način da se uzmu u obzir relevantne 
preporuke za pojedinu zemlju (članak 18. UZO-a) jamči da su svim državama članicama u kojima integracija Roma 
predstavlja poseban izazov stavljena na raspolaganje dostatna sredstva iz ESIF-a kako bi se taj izazov riješio.
3. preporuka
Komisija ističe da je ta preporuka upućena državama članicama.
Pitanje mogućnosti financiranja održivih mjera radi djelotvorne potpore integraciji Roma u uredbama o ESIF-u obra -
đuje se na različite načine. 
Prije svega, dugoročne (sedmogodišnje) mjere moguće su u okviru programskog razdoblja 2014. – 2020., a trajanje 
svakog projekta trebalo bi biti razmjerno planiranim ciljevima. 
Drugo, Uredba o ESF-u sadržava okvir za bolje praćenje pozitivnih ishoda u pogledu uključivanja marginaliziranih 
skupina (uključujući Roma) s pomoću zajedničkih pokazatelja ostvarenja i pokazatelja dugoročnih rezultata s ciljem 
promicanja održivosti mjera financiranih iz ESF-a namijenjenih marginaliziranim romskim zajednicama.
Treće, u slučaju infrastrukturnih projekata financiranih iz EFRR-a, kao što je to slučaj u svim sektorima, država članica 
trebala bi uzeti u obzir način na koji će se održivost projekta osigurati u slučajevima kada je to važno nakon njegova 
završetka (npr. održavanje).
Odgovori Komisije 94
4. preporuka
Komisija prihvaća tu preporuku te će je u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir u sljedećem programskom razdoblju.
Kada je riječ o razdoblju financiranja 2014. – 2020., valja istaknuti da su ciljevi integracije Roma u okviru ESIF-a izra -
ženi već od oblikovanja operativnih programa za države članice u kojima se primjenjuju ex ante  uvjeti koji se odnose 
posebno na Rome. 
Za inicijativu za izmjenu operativnih programa nadležne su uglavnom države članice. U skladu s UZO-om zahtjevi 
za izmjenu programa koje podnosi država članica moraju biti valjano opravdani, a u njima se posebno mora utvrditi 
predviđeni učinak promjena na program ostvarenja strategije Unije za pametan, održiv i uključiv rast te specifičnih 
ciljeva utvrđenih programom.
Unutar pravnog okvira za razdoblje 2014. – 2020. koje podliježe revizijama upravljačko tijelo relevantnog operativ -
nog programa obvezno je uspostaviti sustav bilježenja i pohrane podataka o svakoj operaciji u računalnom obliku, 
što je nužno, među ostalim, za praćenje i ocjenu. To se odnosi na financijske podatke te na ostvarenja i rezultate.
5. preporuka
Komisija navodi da je ta preporuka upućena državama članicama te skreće pozornost na činjenicu da osim prav -
nih ograničenja prikupljanju podataka o etničkoj pripadnosti u nekim državama članicama, svi pokazatelji koji se 
odnose posebno na Rome obuhvaćeni su sustavom zaštite (članak 8. Direktive 95/46/EZ) takozvanih osjetljivih 
podataka. Pojedinci zadržavaju pravo da odbiju dati suglasnost za prikupljanje podataka. Stoga podaci o broju 
Roma koji sudjeluju u aktivnostima financiranima iz ESIF-a uglavnom ovise o izjavama koje daju sami Romi. 
6. preporuka
Komisija ističe da je ta preporuka upućena državama članicama.
Međutim, Komisija naglašava bi za njezinu potpunu provedbu u pogledu pitanja je li mjere socijalnog uključivanja 
moguće financirati iz ESF-a, neovisno o povezanosti sa zapošljavanjem, bila potrebna izmjena Ugovora kojom bi se 
promijenila misija ESF-a kako je utvrđena člankom 162. 
Nadalje, Komisija smatra da se Uredbom o ESF-u kakva jest i tumačenom u skladu s člankom 162. UFEU-a pitanje 
integracije Roma može riješiti na pravno odgovarajući način u okviru tematskog cilja socijalnog uključivanja. 
U tom se kontekstu iz ESF-a mogu financirati mjere integracije Roma pod uvjetom da su dio cjelovita skupa mjera 
kojima je cilj, makar i neizravno, olakšavanje pristupa tržištu rada za Rome. 
O tom pravnom tumačenju prihvatljivosti mjera integracije Roma u okviru ESF-a države članice obaviještene su 
u studenome 2015.
Komisija stoga smatra da nema nikakve pravne nesigurnosti.
Odgovori Komisije 95
7. preporuka
Komisija prihvaća tu preporuku te će u kontekstu pripreme sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira pri ispiti -
vanju kriterija za dodjelu financijskih sredstava uzeti u obzir ulogu koju bi trebali imati izazovi u pogledu socijal -
nog uključivanja, kao i potrebu da sva dodatna sredstava budu namijenjena pružanju potpore marginaliziranim 
zajednicama.
133
Komisija ističe da je prikupljanje podataka o etničkoj pripadnosti u nekim državama članicama nezakonito te da je 
riječ o nacionalnoj nadležnosti. 
Uz pravna ograničenja za prikupljanje podataka o etničkoj pripadnosti u nekim državama članicama, pojedinci imaju 
i pravo odbiti dati pristanak za prikupljanje podataka. Podaci o broju Roma koji sudjeluju u aktivnostima financira -
nima iz ESIF-a zato uglavnom ovise o izjavama koje daju sami Romi. 
Međutim, svi sudionici u okviru prioriteta ulaganja 9.2. ipak se mogu smatrati dijelom marginaliziranih zajednica kao 
što su Romi, čime će se olakšati izvješćivanje o toj ciljnoj skupini tijekom programskog razdoblja 2014. – 2020.
Operativni programi za razdoblje 2014. – 2020. sadržavaju i odredbe o jamčenju dosljednosti podataka. Time se 
naglašava potreba za stavljanjem svih definicija na raspolaganje svim korisnicima. Nadalje, OP-om se pružaju prak -
tične smjernice o jamčenju dosljednosti definicija pokazatelja.
Postoji i novi zahtjev koji se odnosi na bilježenje i pohranu podataka o učinkovitosti za svaku operaciju u računal -
nom obliku kako bi se po potrebi omogućilo njihovo spajanje radi praćenja, ocjenjivanja, financijskog upravljanja, 
provjere i revizije (članak 24. stavak 2. Delegirane uredbe Komisije 480/2014). 
U članku 142. UZO-a navodi se da je moguće sasvim ili dijelom obustaviti međuplaćanja ako „postoji ozbiljan nedo -
statak u kvaliteti i pouzdanosti sustava za praćenje ili podataka o zajedničkim i specifičnim pokazateljima”.
8. preporuka (a) 
Komisija ne prihvaća tu preporuku. 
Iako je uvijek spremna surađivati s državama članicama, Komisija smatra da s obzirom na raznolikost nacionalnih 
situacija i pristupa te potrebu da se poštuje načelo supsidijarnosti, nije moguće niti prikladno utvrditi zajedničku 
metodologiju u tom području.
8. preporuka (b) 
Komisija ne prihvaća tu preporuku jer smatra da bi to pitanje trebalo prepustiti državama članicama u skladu s nače -
lom supsidijarnosti.
Nadalje, Komisija ne namjerava prikupljati statističke podatke o etničkoj pripadnosti u okviru ankete o radnoj snazi 
ni u okviru statistike EU-a o dohotku i životnim uvjetima. Prikupljanje statističkih podataka o romskom stanovništvu 
tehnički i pravno vrlo je zahtjevno, a i skupo.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije/početak revizije 22.10.2014.
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)21.3.2016.
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 4.5.2016.
Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) 
na svim jezicima14.6.2016.
 
S procijenjenih 6,2  milijuna stanovnika, romsko 
stanovništvo čini najveću etničku manjinu u EU-u, no 
većinom je marginalizirano. U ovom se izvješću procjenjuje 
jesu li političke inicijative i financijska potpora EU-a 
u Bugarskoj, Španjolskoj, Mađarskoj i  Rumunjskoj 
djelotvorno doprinijele integraciji Roma. Za integraciju 
marginaliziranih zajednica kao što su Romi za razdoblje 
2014. – 2020. izdvojeno je otprilike 1,5 milijardi eura. 
Utvrdili smo da, unatoč znatnom napretku koji je Europska 
komisija postigla u  osmišljavanju političkih inicijativa za 
promicanje integracije Roma, i  dalje postoje prepreke 
i nedoumice te su i na razini Komisije i na razini država 
članica potrebni dodatni napori.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD