Kad je riječ o procesu, provjera prikladnosti popraćena je dvjema odvojenima evaluacijskim studijama koje su provedene u suradnji s dionicima, uključujući otvoreno javno savjetovanje u pogledu znaka za okoliš EU-a i ciljano savjetovanje s dionicima u pogledu EMAS-a. To je savjetovanje s dionicima bilo osobito važno jer je opseg provjere prikladnosti bio donekle ograničen dobrovoljnom prirodom programa i nedostatkom podataka za kvantificiranje učinaka programa. Nedostatak zajednički dogovorene metode za kvantifikaciju i određivanje referentnih vrijednosti za ekološku učinkovitost organizacija i proizvoda znači i da nije moguće sustavno uspoređivati proizvode i organizacije koje sudjeluju u programima s onima koji u njima ne sudjeluju. Nadalje, u uredbama nisu definirani jasni ciljevi za njihovu primjenu i stoga nije moguće kvantitativno ocijeniti jesu li programima ostvareni očekivani rezultati ili ne.

Uz ostvarivanje ciljeva zaštite okoliša, sustavom EMAS i znakom za okoliš EU-a mogli bi se poduprijeti gospodarski ciljevi. Primjerice, poduzeća, uključujući MSP-ove koji sudjeluju u sustavu EMAS, mogu boljim korištenjem resursima poboljšati svoje financijske rezultate i konkurentnost. Ako su u širokoj uporabi i ako se pravilno primjenjuju, EMAS i znak za okoliš EU-a mogli bi potaknuti inovacije i dovesti do stvarnih promjena na tržištu.

EMAS i znak za okoliš EU-a sastavni su dijelovi okvira politike za proizvode kako je predstavljen u Komunikaciji iz 2008. o akcijskom planu za održivu potrošnju i proizvodnju te održivu industrijsku politiku. Otada je u Sedmom programu djelovanja za okoliš istaknuta potreba za okvirom politike koji bi slao prikladnije signale proizvođačima i potrošačima radi promicanja učinkovitog korištenja resursima i kružnoga gospodarstva, a u Komunikaciji o akcijskom planu za kružno gospodarstvo istaknuto je da treba podupirati nastojanja u proizvodnji i potrošnji za prelazak na kružno gospodarstvo, što uključuje bolju upotrebu sustava EMAS i znaka za okoliš EU-a. Uredbe su ujedno i relevantne za ostvarivanje UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. godine i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja, osobito cilja br. 12. „Osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje”.

•uredbama se doprinosi smanjenju utjecaja potrošnje i proizvodnje na okoliš (opći cilj),

•uredbama se doprinosi promicanju stalnih poboljšanja ekološke učinkovitosti organizacija i promiču se proizvodi koji imaju smanjen utjecaj na okoliš (posebni ciljevi) primjenom kriterija znaka za okoliš EU-a i ekološkim poboljšanjima zabilježenima u organizacijama u sustavu EMAS (operativni cilj).

Međutim, taj je doprinos:

•znatno ograničen stupnjem primjene sustava EMAS i znaka za okoliš EU-a od strane proizvođača i organizacija (operativni cilj), koji je uvelike povezan s ograničenom osviještenošću vanjskih dionika, uključujući poslovne partnere, potrošače, ali i nadležna tijela, i doveo je do ograničenih tržišnih i administrativno-regulatornih nagrada za sudjelovanje, te kriterijima za sudjelovanje koje industrija EU-a ponekad može teško ispuniti,

•ograničen u odnosu na sveukupnu širinu pitanja koja treba riješiti u pogledu smanjenja ukupnih utjecaja potrošnje i proizvodnje na okoliš.



Unatoč tim ograničenjima uredbe su i dalje relevantne kao dio paketa odgovora politika EU-a na sve veću potrebu za mijenjanjem postojećih obrazaca proizvodnje i potrošnje, što se odražava u trenutačnim strateškim ciljevima politike, uključujući strategiju Europa 2020., Plan za resursno učinkovitu Europu, Sedmi program djelovanja za okoliš i akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo. Sustav EMAS i znak za okoliš EU-a (zajedno sa zelenom javnom nabavom) jedinstveni su među instrumentima politike EU-a jer im je cilj rješavanje pitanja utjecaja proizvoda na okoliš tijekom čitavog njihova životnog ciklusa, uključujući i sve veći utjecaj europske potrošnje u državama izvan EU-a u kojima se često proizvode proizvodi i materijali i iz kojih se oni izvoze u EU. Kad je riječ o sustavu EMAS, postavlja se pitanje njegove buduće relevantnosti budući da ISO 14001, revidiran 2015., sve više uključuje mnoge njegove elemente, ali zasad ne i sve.

Uredbe su djelomično djelotvorne jer se njima jamči:

•bolja ekološka učinkovitost proizvoda kojima je dodijeljen znak za okoliš EU-a. Međutim, kvantitativna referentna vrijednost ekološke izvrsnosti (gornjih 10 – 20 % ekološke učinkovitosti proizvoda na tržištu) ne može se provjeriti zbog nedostatka dogovorene metodologije za usporedbu i zbog nedostatka sveobuhvatnih podataka. Osim toga, u nekim slučajevima, kad se valjanost kriterija za znak za okoliš EU-a produljuje bez detaljne analize razvoja situacije na tržištu, može se dogoditi da znak za okoliš EU-a više ne odražava ekološku izvrsnost,

•bolja ekološka učinkovitost u odnosu na većinu ključnih pokazatelja, uključujući potrošnju energije, potrošnju vode i emisije CO2 u organizacijama certificiranima u okviru EMAS-a. Kad je riječ o ključnim pokazateljima u području otpada i materijala, stanje je raznoliko; 75 % poduzeća registriranih u sustavu EMAS zabilježilo je pozitivan učinak u pogledu otpada i materijala s jedne strane i negativnu prosječnu učinkovitost izračunanu na temelju uzorka izvješća o ključnim pokazateljima s druge strane. Studije pokazuju da EMAS općenito daje bolje rezultate u pogledu ekološke učinkovitosti nego ISO 14001.

Međutim, sveukupna djelotvornost instrumenata smanjena je zbog ograničene primjene:

•primjena sustava EMAS i znaka za okoliš EU-a nije dovoljna za postizanje znatnih promjena u ukupnim obrascima potrošnje i proizvodnje, a time ni za postizanje znatnih ekoloških koristi izvan poduzeća i organizacija koji su odlučili sudjelovati u tim programima. Ograničena primjena obaju uredaba može biti povezana s nedostatkom osviještenosti i priznavanja na tržištu, nedostatkom priznavanja u javnoj politici te troškovima usklađivanja i provjere.

Kad je riječ o znaku za okoliš EU-a, nedostaju promidžbene aktivnosti na svim razinama – na razini Komisije, država članica te poduzeća (dobrovoljno djelovanje), kriteriji su brojni i strogi, a problem je i usklađivanje s člankom 6. stavkom 6., kojim se zabranjuje upotreba opasnih tvari. Postoje i znatne razlike u primjeni za različite vrste proizvoda, pri čemu za nekoliko skupina proizvoda primjene nema ili je zanemariva, što ukazuje na prepreke za određene skupine proizvoda s jedne strane i nedostatak strateškog pristupa odabiru za koje će se skupine razviti ili revidirati kriteriji s druge strane.

Dodatne prepreke za EMAS su nedovoljna integriranost u javne politike u obliku poticaja i olakšica u odnosu na druge regulatorne zahtjeve („regulatorne olakšice”), nedostatak promidžbenih aktivnosti na svim razinama te postojanje globalno priznatog i manje zahtjevnog (u pogledu izvješćivanja odnosno potvrđivanja) sustava upravljanja okolišem (ISO 14001) koji ima vodeći položaj na tržištu.

Djelotvornost obaju programa razlikuje se među državama članicama; u nekima je primjena vrlo niska ili je nema, dok se u drugima – primjerice, u Njemačkoj i Španjolskoj s 1 882 odnosno 1 289 poduzeća i organizacija registriranih u sustavu EMAS te u Francuskoj s 555 i Italiji s 359 registriranih dozvola za znak za okoliš EU-a – postižu bolji rezultati. Te se razlike mogu uglavnom pripisati količini sredstava koje su države članice uložile i činjenici jesu li pokrenute inicijative za integraciju instrumenata u širi okvir politika zaštite okoliša. Na primjer, povezivanje EMAS-a s pravilima za inspekcije u području zaštite okoliša moglo bi biti poticaj za uključivanje u sustav EMAS i dobivanje „regulatornih olakšica”; na sličan bi se način znak za okoliš EU-a mogao poticati povezivanjem sa zelenom javnom nabavom.

Na temelju trenutačno dostupnih ograničenih podataka o troškovima i koristima nije moguće odgovoriti na pitanje o učinkovitosti. Postoje određeni dokazi koji ukazuju na povezanost ulaganja (troškova) i ostvarenih učinaka te se općenito procjenjuje da je trošak provedbe programa relativno nizak.

•Prosječan godišnji trošak upravljanja za Europsku komisiju (tj. trošak bez troškova za osoblje) približno je procijenjen na 500 000 EUR za EMAS i 1 100 000 EUR za znak za okoliš EU-a. Tim se troškovima pokriva sustav koji obuhvaća 33 skupine proizvoda, 2 000 dozvola i 44 000 proizvoda za znak za okoliš EU-a te 4 000 organizacija i 7 500 lokacija za EMAS.

•Bitne razlike u nastojanjima u pogledu provedbe na razini država članica odražavaju različite procjene omjera troškova i koristi. Zbog njihove dobrovoljne prirode ne može se smatrati da se programima nameće bilo kakvo nerazmjerno opterećenje državama članicama ili poduzećima i organizacijama, koji u njih ulažu samo koliko misle da je korisno. Međutim, niska ulaganja dovode i do ograničene primjene i ograničenog učinka.

•Za neke organizacije registrirane u sustavu EMAS – osobito one povezane s proizvodnjom energije – mjere energetske učinkovitosti mogu dovesti do znatnih ušteda (prema evaluacijskoj studiji to u dvije godine iznosi oko 1,3 milijarde EUR za sve organizacije registrirane u sustavu EMAS).

Međutim, učinkovitost je smanjena:

•ako su troškovi usklađivanja i provjere za pojedina poduzeća i organizacije veći od koristi i time je smanjena vrijednost za proizvođače i organizacije te se oni odvraćaju od sudjelovanja u programima. Taj je učinak jači u slučaju malih subjekata. Niska primjena EMAS-a u odnosu na ISO 14001 ukazuje i na to da se iskustvo omjera troškova i koristi organizacija uključenih u ta dva programa razlikuje;