ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
20.

naglašava da je od ključne važnosti brza i efektivna uspostava sigurnosti preko doista sigurnih ruta na kojima se može zajamčiti postojana zaštita, među ostalim razminiravanjem i ponovnom uspostavom vladavine prava, te osnovne usluge u oslobođenim područjima poput zdravstvene skrbi, električne energije i obrazovanja; upozorava na to da bi nedostatak osnovnih usluga, sigurnosti i dugoročne strategije za suzbijanje glavnih uzroka sukoba te nastojanja za postizanje socijalne kohezije mogao dovesti do povratka ekstremističkih snaga; stoga poziva na snažnu povezanost humanitarne pomoći i razvojne suradnje kako bi se zajamčio kontinuitet u pružanju pomoći, od humanitarne pomoći do pomoći stabilizaciji, otpornosti i razvoju Iraka;
12.

u tom smislu naglašava da je politički dijalog dragocjen temelj za poboljšanje situacije u kojoj se nalazi stanovništvo u partnerskim zemljama; žali zbog toga što se taj instrument do sada nedovoljno koristio i što nije bio dovoljno djelotvoran; poziva stoga na kvalitetnije praćenje stanja ljudskih prava i drugih ključnih i temeljnih elemenata Sporazuma i ustraje u tome da to praćenje bude uključivo i participativno, te da se redovito, svake dvije godine ili svakih nekoliko godina, vrši ocjena stanja te podnose zajednička izvješća o poštovanju tih elemenata u zemljama članicama AKP-a i EU-a kako bi se jasno imenovali i oni koji ih krše i oni koji ih poštuju; poziva na to da se zaključci tih izvješća predstave na krovnim sastancima AKP-a i EU-a i da služe kao osnova za politički dijalog, kao i da ih se razmatra prilikom ispitivanja praćenja provedbe ciljeva održivog razvoja na nacionalnoj, regionalnoj i globalnoj razini;
—

uzimajući u obzir publikacije Agencije Europske unije za temeljna prava (FRA), uključujući Europski informacijski sustav o temeljnim pravima (EFRIS) čiju je uspostavu FRA predložila u svojem dokumentu naslovljenom „Temeljna prava u budućnosti pravosuđa i unutarnjih poslova Europske unije” (Fundamental rights in the future of the European Union's Justice and Home Affairs) objavljenom 31. prosinca 2013.,
32.

poziva Komisiju i države članice da hitno poboljšaju mrežu cestovne infrastrukture duž istočne granice EU-a, počevši od Estonije, preko Latvije, Litve, Poljske, Slovačke, Mađarske, Rumunjske i Bugarske, pa sve do Grčke; smatra da bi se ta nastojanja trebala temeljiti na dugoročnom planiranju koje je već provedeno u okviru projekta Via Carpathia, u vezi s kojim su 3. ožujka 2016. u Varšavi predstavnici predmetnih zemalja već potpisali izjavu o daljnjoj suradnji i razvoju koridora te modernizaciji rute; smatra da će izgradnjom trase Via Carpathia rubne regije EU-a imati priliku za ubrzani razvoj i da će moći brže dostići razvijenija područja EU-a; ističe da će se izgradnjom rute također potaknuti ulaganja i poslovni rast te poboljšati sigurnost EU-a u cijelosti, naročito u kontekstu oružanog sukoba u Ukrajini; smatra da bi trebalo ispitati mogućnost otvaranja koridora Rajna – Dunav prema sjeveru EU-a preko prometnog pravca Via Carpathia te da se za prometni pravac Via Carpathia trebaju dodijeliti prikladna proračunska sredstva; stoga poziva da se projekt Via Carpathia uključi u osnovnu mrežu TEN-T kako bi se osigurala odgovarajuće financiranje EU-a; potiče i države članice da se pobrinu za financiranje tog projekta koristeći se svim mogućim financijskim instrumentima, npr. Instrumentom za pozivanje Europe i Europskim fondom za strateška ulaganja;
1.

smatra da, s obzirom na to da ne postoji pravno priznata i univerzalno korištena definicija socijalnog dampinga, koncept obuhvaća širok raspon namjerno štetnih praksi i izbjegavanje postojećeg europskog i nacionalnog zakonodavstva (uključujući zakone i univerzalno primjenjive kolektivne ugovore), čime se omogućuje razvoj nepoštene konkurencije nezakonitim umanjivanjem troškova radne snage i rada te dolazi do kršenja prava radnika i iskorištavanja radnika; smatra da posljedice tih praksi i situacija mogu imati učinak u pogledu triju dimenzija: — gospodarski aspekt: korištenje određenih gospodarskih subjekata nezakonitim praksama kao što su neprijavljeni rad ili štetne prakse, kao što je lažno samozapošljavanje, može dovesti do velikih poremećaja na tržištu koji su pogubni za vjerodostojna poduzeća, osobito MSP-ove; — socijalni aspekt: socijalni damping može dovesti do situacije diskriminacije i nepoštenog postupanja među radnicima u EU-u te im uskratiti učinkovito ostvarivanje socijalnih i radnih prava, uključujući u pogledu plaće i socijalne zaštite; — financijski i proračunski aspekt: neplaćanje dospjelih doprinosa za socijalno osiguranje i poreza kao rezultat socijalnog dampinga predstavlja prijetnju financijskoj održivosti sustava socijalne sigurnosti i javnim financijama država članica;
23.

primjećuje da je prema ex post evaluaciji prosječna stopa u kojima je pomoć doprla do korisnika u 73 razmotrena slučaja iznosila 78 %; u to je uključeno i 20 slučajeva u kojima je stopa primanja pomoći iznosila 100 % ili više; međutim, ustraje u činjenici da u svakom slučaju najviša stopa primanja pomoći iznosi 100 % i da stoga brojke koje su više od 100 % iskrivljuju podatke i ukazuju na znatno višu stopu primitka pomoći od stvarne; smatra da to vrijedi i za stopu izvršenja proračuna; poziva Komisiju da prilagodi svoje podatke kako bi oni odražavali točniju procjenu stopu slučajevima u kojima su korisnici primili pomoć te stopu provedbe proračuna;
11.

prima na znanje da Komisija posvećuje sve više pozornosti dobrom upravljanju i visokokvalitetnim javnim uslugama; podsjeća na važnost transparentne, dosljedne i inovativne javne nabave u malim i srednjim poduzećima; stoga poziva na to da se u što većoj mjeri uklone prepreke s kojima se mala i srednja poduzeća suočavaju kad se natječu za ugovore uklanjanjem nepotrebnih administrativnih opterećenja, sprečavanjem donošenja dodatnih zahtjeva na nacionalnoj razini i provođenjem odredbi postojećeg zakonodavnog okvira u cilju rješavanja sporova u području javne nabave što je moguće brže; pozdravlja Direktivu 2014/24/EU i standardni obrazac za europsku jedinstvenu dokumentaciju o nabavi kojim bi se trebalo znatno smanjiti administrativno opterećenje za poduzeća, a posebno za mala i srednja poduzeća; naglašava da je potrebno i dalje strogo primjenjivati mjere za sprečavanje pogrešaka i prijevare bez povećavanja administrativnog opterećenja te pojednostavljivati administrativne postupke kako bi se spriječile pogreške; poziva javne naručitelje koji zajedno žele skupne ugovore da se pobrinu za to da iz postupka ne isključe mala i srednja poduzeća isključivo zbog veličine konačne skupine, s obzirom na to da bi veći ugovori mogli obuhvaćati složenije kriterije;
33.

ističe da su nestabilnost i fizička nesigurnost istaknuti uzroci prisilnog raseljavanja te stoga podupire pristup provedbi fonda u kojem se vodi računa o sukobima i čiji su prioriteti sprječavanje sukoba, izgradnja države, dobro upravljanje i promicanje vladavine prava; smatra da je Uzajamni fond izvrsna prilika za EU da osnaži suradnju i politički dijalog sa svojim afričkim partnerima, osobito u pogledu učinkovite provedbe sporazuma o vraćanju i ponovnom prihvatu, te za nadogradnju zajedničkih strategija o upravljanju migracijskim tokovima; ističe da je potrebna podjela odgovornosti između EU-a i njegovih afričkih partnera, u skladu sa zaključcima sa sastanka na vrhu održanog u studenom 2015. u Valletti; no smatra da razvojna pomoć ne bi trebala služiti kao sredstvo za suzbijanje tokova migranata i tražitelja azila te da projekti koji se financiraju iz Uzajamnog fonda ne bi trebali biti izgovor za sprječavanje polazaka ili otežavanje prelaženja granica između zemalja, pri čemu se ignoriraju faktori zbog kojih ljudi napuštaju svoje domove; ozbiljno je zabrinut zbog utjecaja koji Uzajamni fond može imati na ljudska prava u slučajevima kada se migracijski tokovi suzbijaju zahvaljujući suradnji sa zemljama koje sustavno i/ili teško krše temeljna prava; traži od Komisije da se pobrine za to da Fond služi svojoj svrsi na način da se njime pomaže potrebitima, a ne da se njime financiraju vlade odgovorne za kršenja ljudskih prava; poziva na to da se poštovanje ljudskih prava migranata poboljša u projektima koje financira EU;
E.

budući da je mirotvorna zadaća Misije Afričke unije u Somaliji (AMISOM), koja broji 22 000 pripadnika, između ostalog smanjiti prijetnju koju predstavljaju al-Shabaab i druge oružane oporbene skupine, zajamčiti sigurnost kako bi se omogućio politički proces na svim razinama, kao i djelovanje u cilju stabilizacije, pomirenja i izgradnje mira u Somaliji te postupno prepustiti sigurnosnu odgovornost somalijskim snagama sigurnosti kada one budu za to spremne; budući da je mandat AMISOM-a produžen do 31. svibnja 2017., što Parlament pozdravlja,
10.

pozdravlja inicijativu Komisije da utvrdi nepotrebne barijere i prepreke financijskom sektoru u cilju pružanja financiranja za realno gospodarstvo, a posebno MSP-ove, uključujući i mikropoduzeća; ističe činjenicu da je postizanje europskog tržišta kapitala koje dobro funkcionira jedno od najvažnijih inicijativa za financijski sektor; naglašava važnost pojednostavljivanja ili izmjene pravila koja su dovela do nenamjernih posljedica za MSP-ove ili koja su ometala njihov razvoj; ističe da to ne smije dovesti do nepotrebnog snižavanja financijskih regulatornih standarda te mora istovremeno omogućiti pojednostavljenje zakonodavstva; nadalje ističe da novi prijedlozi Komisije ne smiju dovesti do složenijih propisa koji mogu negativno utjecati na ulaganja; smatra da u europskom pristupu financijskoj regulaciji i uniji tržišta kapitala treba na odgovarajući način uzeti u obzir međunarodni razvoj događaja kako bi se izbjegla nepotrebna razilaženja i preklapanja u zakonodavstvu i kako bi Europa ostala privlačno mjesto za međunarodne ulagače; ističe da europsko gospodarstvo mora biti privlačno za visoku razinu izravnih inozemnih ulaganja, uključujući nova inozemna ulaganja ( greenfield ), potičući pritom ne samo tržišta kapitala, nego i industriju privatnog vlasničkog kapitala, ali i poduzetnički kapital i ulaganja u europsku industriju; nadalje smatra da Komisija i države članice trebaju usvojiti strateški plan za potporu financiranju MSP-ova u cilju njihove internacionalizacije;
K.

budući da su Filipini jedna od prvih azijskih zemalja koja je ukinula smrtnu kaznu, i to 1987.; budući da je, nakon što je bila ponovno uvedena, smrtna kazna drugi put ukinuta tijekom mandata predsjednika Arroya 2006. godine; budući da je tijekom izborne kampanje predsjednik Duterte pozvao na to da se ona ponovno uvede, u prvom redu za nezakonitu trgovinu drogom, te s obzirom na to da se u Kongresu trenutačno razmatra nacrt zakona;
13.

smatra da je potrebno da Komisija i ESVD pruže nužnu potporu lokalnim izborima (zakazanima za listopad 2016.) i pošalju misiju EU-a i EP-a za praćenje izbora, u slučaju da to tuniška vlada zatraži, kao što je to učinjeno tijekom zakonodavnih i predsjedničkih izbora 2014.; u tom smislu poziva na pružanje veće potpore općinama u okviru Euromediteranske skupštine lokalnih i regionalnih vlasti (ARLEM), i to poticanjem razvoja twinning projekta u koordinaciji s državama članicama;
7.

priznaje da se od država članica očekuje da do 2020. ostvare samo 17,6 % uštede primarne energije te da je cilj od 20 % ugrožen osim ako se postojeće zakonodavstvo EU-a ne provede u potpunosti, ne ulože veći napori i ne uklone prepreke za ulaganja; no napominje da ocjene provedbe Direktive o energetskoj učinkovitosti u ovoj fazi mogu dati samo djelomičan uvid s obzirom to da je navedena Direktiva stupila na snagu relativno skoro te da je rok za prijenos istekao tek nedavno; potiče države članice da potpuno i brzo provedu Direktivu; poziva Komisiju da brzo djeluje i pravodobno upućuje zahtjeve, kad je to potrebno, za usklađivanje nacionalnih planova s ciljevima Direktive i da se posluži svim zakonitim sredstvima kako bi osigurala da države članice dostavljaju ažurirane i točne informacije;
—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Rodno osviještena politika u odborima i izaslanstvima Europskog parlamenta” („Gender Mainstreaming in Committees and Delegations of the European Parliament”) koju je 2014. objavio Resorni odjel C Europskog parlamenta,
31.

podsjeća na gomilanje zaostalih neplaćenih računa tijekom prethodnog VFO-a (2007. – 2013.) koji su od 5 milijardi EUR krajem 2010. narasli na nezabilježenih 11 milijardi EUR krajem 2011., 16 milijardi EUR krajem 2012. te 23,4 milijarde EUR krajem 2013.; upozorava na to da su ti zaostaci preneseni u trenutačni VFO (2014. – 2020.) te su dosegli još nezabilježenu razinu od 24,7 milijardi EUR krajem 2014.; naglašava da je, na temelju ustrajnog zahtjeva Parlamenta, dogovoren plan plaćanja s ciljem smanjenja zaostalih plaćanja dospjelih potraživanja povezanih s kohezijskom politikom za razdoblje 2007. – 2013. koja bi krajem 2016. iznosila „uobičajene” 2 milijarde EUR; ističe da su krajem 2015. utvrđene barem 8,2 milijarde EUR nepodmirenih računa za razdoblje 2007. – 2013. u području kohezijske politike te se očekuje da će taj broj krajem 2016. pasti ispod 2 milijarde EUR; napominje da to smanjenje pruža tek privremeno olakšanje jer je do njega došlo zbog toga što su dospjela potraživanja za programe u razdobljima od 2007. do 2013. i od 2014. do 2020. bila manja od najavljenih; izražava žaljenje zbog toga što nisu poduzete nikakve mjere kako bi se riješili „skriveni zaostaci” utvrđeni u ostalim naslovima; skreće pozornost na činjenicu da se očekuje ponavljanje situacije iz razdoblja od 2012. do 2014. na kraju aktualnoga VFO-a ne poduzmu li se konkretne mjere;
—

uzimajući u obzir relevantna izdanja Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD), posebno rad „Indicators of Immigrant Integration 2015: Settling in” (Pokazatelji integracije imigranata 2015: Integracija), „Making Integration Work: Refugees and others in need of protection” (Kako ostvariti uspješnu integraciju: Izbjeglice i ostali kojima je potrebna zaštita) i „A New Profile of Migrants in the Aftermath of the Recent Economic Crisis” (Novi profil migranata kao posljedica nedavne gospodarske krize),
—

uzimajući u obzir izvješće Europola o stanju iz veljače 2016. godine naslovljeno „Trafficking in human beings in the EU” (Trgovina ljudima u EU-u),
91.

poziva na to da se obrazovni sustavi suzdrže od stvaranja okruženja u kojima se učenici etiketiraju, poput grupiranja po sposobnostima i rezultatima, jer to negativno utječe na učenike s invaliditetom, posebno na one koji imaju poteškoće u učenju;
39.

poziva Komisiju da poboljša kvalitetu i preciznost ex ante i ex post procjena na temelju revidirane metodologije; naglašava da je za svaku inicijativu u trgovinskoj politici uvijek potrebna temeljita i sveobuhvatna procjena učinka, posebno u svjetlu nedavne preporuke Europskog ombudsmana u pogledu pritužbe 1409/201/JN o sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama; ističe da bi procjene trebale obuhvatiti barem: osjetljive gospodarske sektore ljudska prava, socijalna prava i prava povezana s okolišem i poljoprivrednu i lokalnu proizvodnju u najudaljenijim regijama; izražava zabrinutost zbog nepostojanja periodičnih i ex post procjena te zbog niske kvalitete provedenih procjena, što je vidljivo iz tematskog izvješća Europskoga revizorskog suda br. 2/2014.; naglašava da bi za sve trgovinske sporazume trebalo provoditi kvalitetnije periodične procjene i ex post procjene kako bi kreatori politika, dionici i europski porezni obveznici mogli procijeniti jesu li ti sporazumi postigli željene rezultate; poziva Komisiju da iznese podatke o učinku sklopljenih trgovinskih sporazuma s posebnim osvrtom na mala i srednja poduzeća, stvaranje radnih mjesta, ljudska prava i okoliš, pa i u partnerskim zemljama, i da predloži dodatne mjere kojima bi se zajamčilo da najnerazvijenije zemlje imaju koristi od naših trgovinskih politika;
5.

napominje da u programskom razdoblju 2014. – 2020. kohezijska politika omogućuje da financijski instrumenti imaju važnu komplementarnu ulogu te podsjeća na to da financijski instrumenti, s obzirom na do da su dopuna bespovratnim sredstvima, imaju efekt poluge, što može povećati učinak financiranja za modernizaciju inovacija na tržištu, na primjer uz pomoć energetske učinkovitosti te može doprinijeti većoj stopi apsorpcije osiguravanjem potrebnog sufinanciranja, posebno u državama članicama i regijama s niskim nacionalnim kapacitetima za sufinanciranje; međutim, naglašava da su bespovratna sredstva i dalje neophodna za određene projekte poput projekata u području istraživanja i inovacija te onih sa snažnim naglaskom na društvenim izazovima; podsjeća na to da se bespovratnim sredstvima i financijskim instrumentima ne financiraju iste vrste aktivnosti i da su ta dva različita oblika potpore namijenjena različitim kategorijama korisnika i različitim vrstama projekata; naglašava da je u budućim programima EU-a važno nastaviti financiranje bespovratnim sredstvima; naglašava činjenicu da se u budućnosti mora očuvati dobra ravnoteža između bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata; podsjeća na to da je potrebno dodatno poboljšati odgovornost i transparentnost financijskih instrumenata te njihovu usmjerenost na rezultate;
44.

podsjeća na to da su mnogi izazovi u današnje vrijeme, od klimatskih promjena do azila i migracija, od financijskih tržišta do lanaca opskrbe korporacija, te od terorističkih mreža do propalih i odmetnutih država, transnacionalni i iziskuju europska rješenja definirana metodom Zajednice, uz punu uključenost Komisije i Parlamenta;
14.

ističe važnost Misije EU-a za promatranje izbora i njezina doprinosa poštenim i slobodnim izborima; poziva NEC i relevantna tijela vlasti da se pobrinu za to da svi birači koji imaju pravo glasa, uključujući radnike migrante i zatvorenike, imaju mogućnost registracije za izbore, da za to imaju dovoljno vremena te da to pravo iskoriste;
—

uzimajući u obzir studiju objavljenu 2015. za Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove naslovljenu „A quest for accountability? EU and Member State inquiries into the CIA Rendition and Secret Detention Programme” („U potrazi za odgovornošću? Istrage EU-a i država članica o programu CIA-e za izručenja i tajno pritvaranje”),
3.

uzima u obzir uspostavu i razvoj Inicijative za opskrbni lanac koja ima važnu ulogu u promicanju kulturne promjene i poboljšanja poslovne etike i koja je dovela do usvajanja niza načela dobre prakse za vertikalne odnose u lancu opskrbe hranom te dobrovoljnog okvira za provedbu tih načela, u kojem već u drugoj godini njegova postojanja sudjeluje preko tisuću poduzeća iz cijelog EU-a, a većim dijelom su to mala i srednja poduzeća; pozdravlja dosad ostvareni napredak i smatra da bi se naporima za promicanje poštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom trebao postići stvaran učinak, no da se oni trenutačno ne mogu smatrati dostatnima za rješavanje problema nepoštenih trgovačkih praksi u lancu opskrbe hranom; ipak ističe da se učinkovitost Inicijative za opskrbni lanac, prepoznata i u nedavnom izvješću Komisije i u vanjskoj procjeni, umanjuje brojnim nedostacima kao što su problemi s upravljanjem, ograničena transparentnost, manjak mjera provedbe zakona i kazni, manjak učinkovitih mjera protiv nepoštenih trgovačkih praksi te činjenica da se individualne anonimne pritužbe potencijalnih žrtava nepoštenih trgovačkih praksi, kao ni samoinicijativne istrage nezavisnih tijela, ne uzimaju u obzir, što dovodi do podzastupljenosti prije svega malih i srednjih poduzeća i poljoprivrednika koji bi mogli smatrati da Inicijativa za opskrbni lanac nije prikladna za ispunjavanje svoje svrhe; preporučuje da se slične inicijative lanca opskrbe uvedu i u drugim relevantnim neprehrambenim sektorima;
62.

napominje da situaciju otežavaju nepismenost i nedostatak prikladnog osposobljavanja te da to može dovesti do znatno povećanih razina ostataka pesticida u svježem voću i povrću, kao i do otrovanja i drugih učinaka na zdravlje poljoprivrednika i njihovih obitelji.
5.

napominje da je uvodnom izjavom 9. Uredbe o MRS-u omogućena određena fleksibilnost pri donošenju odluka o odobravanju MSFI-ja jer se pritom „ne podrazumijeva strogo pridržavanje svih odredaba tih direktiva”; napominje, međutim, da se zbog toga ne može dozvoliti da se MSFI-ji u tolikoj mjeri udalje od opće svrhe Računovodstvene direktive iz 2013. (2013/34/EU), koja je zamijenila četvrtu (78/660/EEZ) i sedmu direktivu o pravu društava (83/349/EEZ) koje se spominju u prvoj alineji članka 3. stavka 2. Uredbe o MRS-u, da to dovede do prenaglašavanja dobiti i ublaženog prikazivanja gubitaka u financijskim izvještajima; u tom pogledu smatra da je moguće da odobrenje MRS-a 39 nije bilo u skladu s tom općom svrhom četvrte i sedme direktive o pravu društava, koje je zamijenila Računovodstvena direktiva iz 2013., zbog proizašlog modela gubitka, osobito u pogledu točaka (c) i (bb) članka 31. stavka 1. četvrte direktive o pravu društava koje glase „treba uzeti u obzir sve predvidive obveze i potencijalne gubitke koji proizlaze tijekom financijske godine o kojoj je riječ ili one prethodne [potrebno je izmjeriti i priznati], čak i ako takve obveze ili gubici postanu očiti tek između datuma bilance i datuma kad je bilanca sastavljena”;
4.

pozdravlja činjenicu da je broj prioritetnih područja programa ET 2020. smanjen na šest, a u njima se navode konkretne teme među kojima države članice mogu izabrati one koje će ostvariti u skladu s vlastitim potrebama i uvjetima, no napominje da treba ojačati učinkovitost i operativni aspekt programa ET 2020. te donijeti program rada;
1.

ističe da virtualne valute i DLT imaju sposobnost pozitivno doprinijeti blagostanju i gospodarskom razvoju građana, između ostalog i financijskom sektoru, tako što će: a) sniziti transakcijske troškove za plaćanja i, posebice, prekogranične prijenose novčanih sredstava, vrlo moguće i ispod 1 % u usporedbi sa sadašnjim troškovima koji u tradicionalnim sustavima za plaćanje na internetu iznose 2 % – 4 % (21), a za prekogranične prijenose novčanih doznaka (22) u prosjeku više od 7 %, čime bi se ukupni globalni troškovi za novčane doznake mogli smanjiti do 20 milijardi EUR; b) općenito sniziti trošak pristupa financiranju, čak i ako korisnik nema konvencionalan bankovni račun, te tako potencijalno doprinijeti financijskoj uključivosti te ostvarenju „cilja 5X5” skupina G20 i G8 (23); c) unaprijediti otpornost i, ovisno o arhitekturi sustava, brzinu sustava plaćanja te trgovanja proizvodima i uslugama zahvaljujući decentraliziranoj strukturi svojstvenoj DLT-u koja može nastaviti pouzdano funkcionirati čak i ako neki dijelovi njezine mreže zataje ili budu izloženi hakerskom napadu; d) stvoriti sustave u kojima se kombiniraju jednostavnost upotrebe, niski transakcijski i operativni troškovi te visok stupanj privatnosti, ali ne i potpuna anonimnost, kako bi se transakcije u slučaju prekršaja donekle mogle pratiti i kako bi se povećala transparentnost za tržišne sudionike; e) takve sustave koristiti za razvoj sigurnih internetskih rješenja za mikroplaćanja kod kojih se poštuje privatnost pojedinca i koji bi možda mogli zamijeniti neke postojeće internetske poslovne modele kojima se privatnost u znatnoj mjeri dovodi u pitanje; f) potencijalno omogućiti sparivanje različitih vrsta tradicionalnih i inovativnih načina plaćanja, od kreditnih kartica do mobilnih rješenja, u jednu sigurnu aplikaciju koja je jednostavna za korištenje, što bi moglo unaprijediti određene aspekte e-trgovine u Europi i produbiti jedinstveno tržište;