KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Inovacije u plavom gospodarstvu: korištenje potencijala naših mora i oceana za radna mjesta i rast /* COM/2014/0254 final/2 */





1. Uvod Godine 2011. Komisija je donijela Komunikaciju o plavom rastu[1] u kojoj se govori kako europske obale, mora i oceani mogu biti glavni izvor novih radnih mjesta i rasta[2] čime se pridonosi strategiji Europa 2020. i poboljšava način na koji koristimo Zemljine resurse. U Komunikaciji se posebna pažnja pridaje novim sektorima. U siječnju 2014.[3] predstavljen je pristup za ostvarivanje potencijala oceanske energije te je nakon toga pokrenut Forum za oceansku energiju kako bi se utvrdile prepreke za rast i dali prijedlozi za njihovo rješavanje. Inovacije u svim sektorima plavog gospodarstva ključne su za ostvarivanje potencijala rasta i zapošljavanja. Inovacije mogu biti iznimno korisne i za zaštitu okoliša. Tako se „ekološkim inovacijama” mogu na primjer smanjiti emisije sumpornih oksida iz brodova[4] s pomoću poboljšanih sustava za pročišćavanje ispušnih plinova na brodu, čišćih tradicionalnih goriva ili alternativnih goriva. Inovacije mogu pomoći i pri razvoju ekonomičnih mjera za zaštitu mora kojima se može pridonijeti provedbi Okvirne direktive o morskoj strategiji (MSFD)[5]. Vodeća inicijativa EU-a za Uniju inovacija[6] već pomaže u stvaranju okruženja koje će biti poticajno za inovacije. Mali i srednji poduzetnici (MSP) primili su potporu kroz Okvirni program za konkurentnost i inovacije iz kojeg je za MSP-ove isplaćeno više od 15 milijardi EUR u razdoblju 2007. – 2012.[7]. Novi program Obzor 2020. u vrijednosti od 79 milijardi EUR postao je dosad najveći program za istraživanja i inovacije te uključuje pojačane mjere za potporu malim i srednjim poduzetnicima. Uz to, znatan udio sredstava iz strukturnih i investicijskih fondova EU-a namijenjen je za inovacije. Međutim, potrebno je riješiti i niz nedostataka utvrđenih Vodećom inicijativom za Uniju inovacija: nedovoljno ulaganje u znanje, slab pristup financijskim sredstvima, visoki troškovi prava intelektualnog vlasništva, spor napredak prema interoperabilnim standardima, neučinkovito korištenje javne nabave i dupliciranje posla u istraživanjima. U Komisijinom godišnjem pregledu rasta za 2014.[8] izvješćuje se da još uvijek nema dovoljno suradnje na inovacijama između javnog i privatnog sektora te da nemogućnost prijenosa rezultata istraživanja na proizvode i usluge te sve veći manjak vještina utječu na sektore temeljene na znanju. Države članice trebaju razviti politike i lokalna rješenja kojima se učinkovito uklanjanju te prepreke kako bi se razvio potencijal plavog gospodarstva u Europi. U kontekstu Europskog semestra Komisija će osigurati da opće politike u nacionalnim planovima reformi država članica odražavaju prioritete plavog rasta. No, potrebno je i dodatno djelovanje. Stoga će Komisija ispitati kako se djelovanjem na razini EU-a mogu rješavati sljedeća pitanja koja su svojstvena plavom gospodarstvu: – manjak znanja i podataka o stanju naših oceana, resursima podmorja, životu u moru i rizicima za staništa i ekosustave, – rascjepkana istraživanja u znanosti o moru i pomorstvu što onemogućuje interdisciplinarno učenje i usporava napredak tehnoloških otkrića u ključnim tehnologijama i inovativnim poslovnim sektorima, – nedostatak znanstvenika, inženjera i kvalificiranih radnika koji znaju primjenjivati nove tehnologije u morskom okolišu. Ovim dokumentom utvrđuju se planovi Komisije za rješavanje tih triju pitanja. 2. Znanje o moru i kartiranje podmorja Inovacije u plavom gospodarstvu koči nedostatak informacija o moru, podmorju i životu u moru. Više znanja o našim morima potaknut će rast u plavom gospodarstvu boljim poznavanjem resursa koji se tamo nalaze i boljim razumijevanjem načina na koji se oni mogu iskorištavati te istovremeno ostvariti ekološki ciljevi[9]. Prikaz 1. Postotak odabranih europskih morskih bazena koji nisu istraženi[10] Tijekom posljednjih desetljeća znatno se ulagalo u sustave praćenja oceana. Kasnije su se podaci koristili u stvaranju modela što je dovelo do poboljšanja u oceanografiji i prognozi vremena. Poboljšali su se i postupci stavljanja podataka o praćenju na raspolaganje. Nasuprot tome, zajednice u hidrološkim, geološkim i biološkim istraživanjima koje se bave praćenjima i mjerenjima podmorja u Europi poduzele su početne korake za integriranje svojih rezultata, ali još uvijek je potrebno raditi na tome. Rezultat je nepotpuno znanje o osnovnim karakteristikama morskog dna: za čak do 50 % morskog dna ne postoje batimetrijska mjerenja visoke rezolucije (vidi prethodni Prikaz 1.), a za daleko veći postotak nije provedeno kartiranje podmorskih staništa i zajednica. Osim toga, podaci o onim dijelovima morskog dna koji su izmjereni nisu lako dostupni. Mnoge različite organizacije imaju različite skupove podataka o morima. Saznati tko ima podatke i ishođenje odobrenja za njihovo korištenje može biti skupo i dugotrajno. Procjene pokazuju da se potiču inovacije i konkurentnost ako su podaci dostupniji korisnicima i javnog i privatnog sektora. Procjenjuje se da bi se većom dostupnošću kvalitetnih podataka o morima koja imaju javna tijela u EU-u produktivnost poboljšala za više od 1 milijarde EUR godišnje[11]. Stavljanjem podataka o ponašanju mora i geologiji morskog dna potakle bi se inovacije u plavom gospodarstvu. Više inovacija moglo bi donijeti 200 – 300 milijuna EUR godišnje. Osim toga, kvalitetnijim i dostupnijim podacima o morima olakšala bi se provedba Okvirne direktive o pomorskoj strategiji[12]. Uz to, pomoglo bi se javnom i privatnom sektoru pri upravljanju rizicima i nesigurnostima povezanima s morem, kao što su na primjer vrijeme, velike nesreće pri prijevozu, onečišćenje mora i gubitak ključne infrastrukture. Stoga je Komisija uspostavila održiv postupak kojim će se osigurati da podaci o morima budu lako dostupni, interoperabilni i da se upotrebljavaju bez ograničenja, s posebnim ciljem razvoja multirezolucijske karte čitavog podmorja i vodenog stupca u europskim vodama do 2020.[13] kao vodeće inicijative. To će se postići sljedećim: – poboljšanjem Europske mreže za promatranje i prikupljanje podataka o morima (EMODnet). To je dio inicijative EU-a za otvorene podatke[14] te kao i kartiranje podmorja obuhvaća informacije o fizičkim, kemijskim i biološkim svojstvima vodenog stupca iznad morskog dna. Preko 100 europskih organizacija već surađuje kako bi podaci o morima bili dostupniji, interoperabilni i korisni za krajnje korisnike. Podaci su trenutačno dostupni na jedinstvenom web-portalu[15], a niska rezolucija karte podmorja svih voda EU-a dostupne do 2016. će se postupno poboljšavati; – integriranjem sustava podataka. Još tri inicijative EU-a, Pomorska služba Copernicus, Okvir za prikupljanje podataka za ribarstvo[16] i sustav WISE za podatke o okolišu integrirat će se u EMODnet koristeći se zajedničkim standardima kao što je INSPIRE[17] i u skladu s načelima Europskog sustava razmjene podataka o okolišu[18]. Zajedničkim istraživačkim infrastrukturama kao što su Euro-Argo[19] i Europski multidisciplinarni opservatorij za podmorje i vodeni stupac koje se trenutačno objedinjavaju pod pravnim okvirom Europskog konzorcija za istraživačku infrastrukturu[20] također će se dobiti podaci za EMODnet; – lakšim unošenjem podataka koji nisu povjerljivi u EMODnet, a koje su prikupila privatna društva, osobito podataka koji proizlaze iz propisa za dozvole i procjena utjecaja na okoliš; – poticanje konzorcija koji sudjeluju u istraživačkim programima EU-a da odobre otvoreni pristup podacima o morima, uključujući EMODnet; – razvojem mehanizma za stratešku koordinaciju sustava za promatranje, programa za uzorkovanje i prioriteta mjerenja europskog podmorja s pomoću sredstava iz Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo. Time će se pridonijeti i razvoju politike EU-a o Arktiku[21], na primjer utvrđivanjem područja u kojima je zbog nesigurnosti u dubinu vode ograničena plovidba vodama koje odnedavno više nisu zaleđene. Uglavnom, ovim će se mjerama povećati prostor za inovacije i ulaganja javnih i privatnih subjekata u plavo gospodarstvo. Uz to će ojačati pozicija Europske unije u međunarodnim inicijativama kao što je Globalni sustav svih sustava motrenja Zemlje (GEOSS)[22]. Ovoj Komunikaciji priložen je Radni dokument službi Komisije kojim se detaljnije utvrđuju ciljevi i vremenski okvir za Znanje o moru te postupci kartiranja podmorja, kako su zatražili Vijeće[23] i Parlament[24]. 3. Informacijska platforma za istraživanje mora Otkad je Komisija 2008. donijela Europsku strategiju za istraživanje mora i pomorstva, ostvaren je znatan napredak[25] . U okviru Sedmog okvirnog programa za istraživanje (2007. – 2013.) Komisija je za istraživanje mora i pomorstva u prosjeku izdvajala 350 milijuna EUR godišnje. Uz to, kako je razvidno iz Prikaza 2., istraživanja mora velikim se dijelom provode u okviru programa država članica. Prikaz 2.: Procjena potrošnje sredstava odabranih država članica i EU-a za istraživanje mora (2011.) Izvor: JPI Oceans U okviru programa Obzor 2020., istraživanje će se usmjeriti na način na koji se novim tehnologijama morski resursi mogu produktivno upotrebljavati te ostvariti održiv rast i radna mjesta, a istovremeno osigurati očuvanje tih resursa za buduće generacije. Stoga, kako bi se obuhvatio interdisciplinarni karakter istraživanja mora i mogućnost da se otkrića u jednom području primjenjuju u drugim područjima, inicijativom „Oceani sutrašnjice” financirao se 31 projekt za koji je EU ukupno izdvojio gotovo 195 milijuna EUR. Interdisciplinarni pristup nastavlja se kroz prioritetno područje „plavi rast” u okviru programa Obzor 2020. sa sredstvima u iznosu od 145 milijuna EUR za razdoblje 2014. – 2015., od čega je 8 milijuna namijenjeno malim i srednjim poduzetnicima. U okviru programa Obzor 2020. – postoje daljnje mogućnosti za istraživanje mora u područjima kao što su sigurnost hrane, energija, prijevoz, materijali, informacijska tehnologija i istraživačka infrastruktura. Kako bi se osigurala komplementarnost strateškog istraživanja i plana inovacija država članica i Obzora 2020., Komisija će surađivati s Inicijativom za zajedničko planiranje „Zdrava i produktivna mora i oceani” koja je uspostavljena da bi se državama članicama omogućilo usklađivanje njihovih nacionalnih programa istraživanja mora. Time će se poboljšati i baza znanja i podataka za politiku zaštite okoliša što je prioritetni cilj Sedmog programa djelovanja za okoliš[26]. Privatni sektor također ima važnu ulogu pri pomaganju Komisiji da formulira potrebe za istraživanjem u okviru programa Obzor 2020. putem postojećih sektorskih inicijativa kao što su LeaderShip 2020., platforma Waterborne, platforma Aquaculture i Europski forum za održivu plovidbu. Kako bi se ispitala daljnja učinkovita razmjena ideja i rezultata istraživanja između industrijskih sektora, nevladinih organizacija i drugih dionika sa zajedničkim interesom za plavo gospodarstvo, osnovat će se Poslovni i znanstveni forum za plavo gospodarstvo. Prvi sastanak održat će se u okviru Europskog dana pomorstva 2015. u Pireju u Grčkoj. Brojni izazovi za plavi rast, kao što je acidifikacija oceana, svjetskih su razmjera te im se najbolje pristupa na međunarodnoj razini. Osim toga, određenim temeljnim istraživanjima koristila bi međunarodna koordinacija. Kroz Obzor 2020. ojačat će međunarodna suradnja koja će se temeljiti na nedavno potpisanoj Galwayskoj izjavi i osnivanju Saveza Kanade, EU-a i SAD-a za istraživanje Atlantskog oceana. Kako bi nove mogućnosti za istraživanje bile općenito dostupne te se povećala sinergija između istraživačkih aktivnosti koje financiraju države i Obzora 2020., Komisija će nadograditi i dopuniti postojeće informacijske sustave[27] kako bi uspostavila informacijsku platformu o istraživanju mora koja će obuhvatiti čitavi program Obzor 2020. te surađivati s državama članicama[28] kako bi uključila informacije o projektima istraživanja mora koje financiraju države. Ta će platforma omogućiti pristup rezultatima istraživačkih projekata čime se može ubrzati preuzimanje novih ideja u industriji i pridonijeti isplativosti javnog financiranja istraživanja u obliku inovacija poslovnih subjekata. 4. Vještine za plavo gospodarstvo Rast plavog gospodarstva zahtijevat će prikladno kvalificiranu radnu snagu koja zna primijeniti najnoviju tehnologiju u inženjerstvu i mnogim drugim strukama.[29] Trenutačno postoji manjak vještina koji se mora riješiti. Prikaz u nastavku pokazuje nestašicu vještina u sektoru energije vjetra na moru do 2030. Prikaz 3. Predviđena nestašica vještina u sektoru energije vjetra na moru u razdoblju 2013. – 2030. (izvor TPWind survey) Mjere Marie Sklodowska-Curie (MSCA) glavni su mehanizam potpore u okviru Obzora 2020. za ljudske resurse u svim područjima istraživanja i inovacija. Snažno usmjeren na dugoročno stvaranje vještina, MSCA kombinira istraživačku izvrsnost s mobilnošću, izobrazbom i atraktivnim mogućnostima ostvarivanja karijere. Kako bi se potakla zapošljivost istraživača i kako bi njihove kompetencije bolje odgovarale zahtjevima tržišta rada, mjerama MSCA istraživače se potiče na izloženost neakademskom okruženju od ranih faza njihovih karijera. Mjerama se potiče trajna suradnja akademske zajednice i industrije, uključujući osiguravanjem sudjelovanja širokog spektra malih i velikih poduzetnika u razvoju karijere istraživača. MSCA su mjere odozdo prema gore i njima se ne predodređuje posebno znanstveno područje. U razdoblju 2007. – 2013. u okviru programa koji je prethodio mjerama MSCA dodijeljeno je gotovo 165 milijuna EUR za 374 projekta za istraživanje mora i pomorstva (uključujući istraživanje Arktika). Od toga je 39 projekata obuhvatilo neakademski sektor. Osobito je značajno da je nekoliko projekata uključivalo znanstvenu suradnju izvan Europe. Kako bi se olakšala mobilnost, mjerama EU-a za veće priznavanje i transparentnost vještina, kompetencija i kvalifikacija te povezani mehanizmi kao što su Europski kvalifikacijski okvir[30], Portal za europske vještine, kvalifikacije i zanimanja (ESCO), Europass[31] te sustavi osiguranja kvalitete i bodovanja, trebat će se uzeti u obzir potrebe plavog rasta. Još jednu mogućnost potpore razvoju vještina u plavom gospodarstvu i bliskija suradnja visokog obrazovanja i privatnog sektora čine Savezi znanja, novi program u okviru programa Erasmus. Savezi znanja su strukturna partnerstva koja okupljaju relevantne aktere iz visokog obrazovanja i poslovanja kako bi se potakle inovacije u više školstvu i s pomoću njega. Savez za sektorske vještine (SSA) bi također mogao pomoći premostiti jaz između obrazovanja/osposobljavanja i tržišta rada. Godine 2013. EU je podupro četiri pilot-projekta Saveza za sektorske vještine kako bi se potaknuo dijalog industrijskih sektora i tijela uključenih u planiranje, akreditaciju, provedbu i ocjenjivanje sustava obrazovanja i osposobljavanja. Cilj je Saveza za sektorske vještine osmišljavanje i izrada zajedničkih nastavnih planova i metoda kojima učenici stječu vještine koje zahtijeva tržište rada. Komisija potiče dionike u plavom gospodarstvu da se prijave za Savez znanja i Savez za vještine u pomorskom sektoru. Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) i njegove Zajednice znanja i inovacija (KIC) okupljaju glavne aktere iz visokog obrazovanja, istraživanja i poslovanja kako bi se potpunom integracijom trokuta znanja potakle inovacije. Dosad je EIT uspostavio tri Zajednice znanja i inovacija koje se bave klimatskim promjenama, održivom energijom i izazovima povezanima s IKT-om. U okviru Obzora 2020. planira se još pet dodatnih Zajednica znanja i inovacija u području inovacija za zdrav život i aktivno starenje, sirovina, hrane budućnosti, proizvodnje s dodanom vrijednošću i urbane mobilnosti. Trenutačno se ne planiraju Zajednice znanja i inovacija koje bi bile posvećene posebno plavom gospodarstvu. U kontekstu pripreme Strateške inovacijske agende i izmijenjene pravne osnove EIT-a za razdoblje nakon 2020., Komisija će ispitati bi li posebna Zajednica znanja i inovacija za plavo gospodarstvo nakon 2020. bila korisna. 5. Zaključak Inovacije mogu pomoći u razvoju plavog gospodarstva ne samo tako da potiču rast EU-a i stvaranje radnih mjesta, već i da održavaju javnu potporu komercijalnoj uporabi morskih resursa te istovremeno osiguravaju zaštitu morskog okoliša. Budući da smo na pragu stoljeća na koje će uvelike utjecati kako upravljamo našim oceanima i njihovim resursima, važno je poduzeti konkretne korake za razvoj naših spoznaja o morima i unaprijediti tehnologije kako bismo njihov gospodarski potencijal mogli razvijati na održiv način. Ovom Komunikacijom predlažu se sljedeće aktivnosti: Aktivnosti || Vremenski okvir Uspostava održivog postupka kojim se osigurava da su podaci o moru lako dostupni i da se upotrebljavaju bez ograničenja (s pomoću sustava EMODnet, Okvira za prikupljanje podataka, programa Kopernik i WISE-Marine) || Od 2014. nadalje Izrada multirezolucijske karte čitavog podmorja europskih voda || Siječanj 2020. Stvaranje informacijske platforme o istraživanju mora koja će obuhvatiti cijeli program Obzor 2020. te informacije o projektima istraživanja mora koje financiraju države || Prije 31. prosinca 2015. Osnivanje Poslovnog i znanstvenog foruma za plavo gospodarstvo || Prvi sastanak na Europski dan pomorstva 2015. Poticanje razvoja Saveza za vještine u pomorskom sektoru || 2014. – 2016. Komisija očekuje mišljenja Europskog parlamenta, Vijeća i ostalih institucija o ovoj Komunikaciji. [1] Plavi rast – mogućnosti održivog rasta u morskom i pomorskom sektoru COM(2012)494 [2] Blue Growth Scenarios and drivers for Sustainable Growth from the Oceans, Seas and Coasts, završno izvješće, poziv na podnošenje ponuda br. MARE/2010/01, kolovoz 2012. [3] Plava energija – mjere potrebne za iskorištavanje potencijala oceanske energije u europskim morima i oceanima do 2020. i kasnije COM(2014) 8 [4] Direktiva 1999/32/EZ, izmijenjena Direktivom 2012/33/EU. U područjima nadzora emisija sumpora (u EU-u: Baltičko i Sjeverno more) udio sumpora u brodskim gorivima smanjit će se s 1,50 % na 0,10 % od 2015., a u ostalim morima s 3,50 % na 0,50 % od 2020. [5] Direktiva 2008/56/EZ o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike zaštite morskog okoliša (Okvirne direktive o morskoj strategiji) [6] Europa 2020. Vodeća inicijativa za Uniju inovacija COM (2010)546 završno [7] Priopćenje za tisak Europske komisije MEMO/13/393 od 2.5.2013. [8] Godišnji pregled rasta 2014., COM(2013) 800 [9] U skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji (2008/56/EZ) za postizanje dobrog stanja okoliša i druge politike zaštite okoliša. [10] Izvor: Pripremne aktivnosti za Europsku mrežu za promatranje i prikupljanje podataka o morima. Ugovor o uslugama br. „MARE/2009/07 – Seabed Mapping – SI2.563144” Na temelju 6 000 mjerenja podmorja od kojih su njih oko 1 000 višesnopna mjerenja visoke rezolucije. [11] U „Planu za znanje o moru 2020.” priloženom ovoj Komunikaciji procjenjuju se korisni učinci. [12] U svojem izvješću o prvoj fazi provedbe te Okvirne direktive o pomorskoj strategiji pod nazivom „Prva faza provedbe Direktive 52008/56/EZ), ocjena i smjernice Europske komisije COM(2014)097” Komisija je utvrdila niz nedostataka u ocjenama država članica o stanju njihovih morskih voda. [13] Zelena knjiga „Znanje o moru 2020.”: od kartografije morskog dna do oceanografskih prognoza”, 29. kolovoza COM(2012) 473 [14] Otvoreni podaci: pokretač inovacija, rasta i transparentnog upravljanja COM(2011) 882 [15] http://emodnet.eu/ [16] Uredba Vijeća (EZ) br. 199/2008 o uspostavi okvira Zajednice za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku [17] Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) [18] Pregled provedbe zajedničkog sustava EU-a informacija o okolišu, SWD(2013) 18 [19] Flota probojnih robotskih sondi koje se upotrebljavaju u cijelom svijetu [20] Uredba Vijeća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. [21] Razvoj politike Europske unije prema arktičkoj regiji: napredak od 2008. i daljnji koraci JOIN(2012) 19 [22] http://www.earthobservations.org/geoss.shtml [23] Integrirana pomorska politika, sastanak Vijeća za opće poslove, Luxembourg, 24. lipnja 2013. [24] Izvješće Europskog parlamenta o Znanju o moru 2020.: poboljšanje kartiranja podmorja za ribarstvo (2013/2101(INI)) Odbor za ribarstvo (izvjestiteljica Maria do Céu Patrão Neves) [25] Europska strategija za istraživanje mora i pomorstva: koherentan okvir Europskog istraživačkog prostora kao potpora održivom iskorištavanju oceana i mora COM (2008) 534 [26] Odluka br. 1386/2013 [27] Primjerice nacionalne kontaktne točke i Mreža Enterprise Europe. [28] Putem Inicijative za zajedničko planiranje za mora i oceane. [29] Prema izvješću Leadership 2020. dionika brodogradnje EU-a zbog veće složenosti proizvoda porasla je potražnja za visokokvalificiranom radnom snagom. Stoga se veliki dio industrije suočava s izrazitom nestašicom kvalificirane radne snage čime se ograničava rast. [30] Europski kvalifikacijski okvir (EKO) djeluje kao prevoditeljski mehanizam kojim se nacionalne kvalifikacije lakše tumače diljem Europe. [31] Inicijativa kojom se vještine i kvalifikacije jasno i lako razumiju.