ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
14.

U tom se kontekstu postignutim dogovorom o tematskoj koncentraciji sredstava iz ESF-a plus (članak 7. i djelomice članak 9.) predviđa sljedeće: — države članice dodijelit će najmanje 25 % nacionalnih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus u okviru podijeljenog upravljanja za poticanje socijalne uključenosti; — države članice u kojima prosječna stopa djece mlađe od 18 godina izložene riziku od siromaštva ili socijalne isključenosti premašuje prosjek Unije u razdoblju od 2017. do 2019. (podaci Eurostata) dodijelit će za te aktivnosti najmanje 5 % svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus u okviru podijeljenog upravljanja; — države članice u kojima prosječna stopa mladih od 15 do 29 godina koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju premašuje prosjek Unije u razdoblju od 2017. do 2019. (podaci Eurostata) dodijelit će za ta djelovanja najmanje 12,5 % svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus u okviru podijeljenog upravljanja; — države članice dodijelit će najmanje 3 % svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus u okviru podijeljenog upravljanja za otklanjanje svih oblika krajnjeg siromaštva koji najsnažnije utječu na socijalnu isključenost, kao što su beskućništvo, siromaštvo djece i starijih osoba te oskudica hrane; — države članice dodijelit će odgovarajući iznos svojih sredstava iz tematskog područja ESF-a plus u okviru podijeljenog upravljanja u svakom programu za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. države članice s preporukom za pojedinu zemlju u takvom području ujedno će dodijeliti za tu svrhu najmanje 0,25 % sredstava iz ESF-a plus.
(44)

Napredne digitalne tehnologije koje podržava Program, kao što su računalstvo visokih performansi, kibersigurnost i umjetna inteligencija, sada su u dovoljno zreloj fazi da iz faze istraživanja prijeđu u širu uporabu u Uniji te da se njihova provedba i razvoj odvijaju na razini Unije. Jednako kao uvođenje tih tehnologija odgovor na razini Unije zahtijeva i dimenzija naprednih digitalnih vještina. Potrebno je proširiti, povećati i učiniti dostupnima diljem Unije mogućnosti osposobljavanja u području naprednih digitalnih vještina, uključujući kompetencije u području zaštite podataka. U protivnom bi moglo doći do prepreka nesmetanom uvođenju naprednih digitalnih tehnologija te do negativnih posljedica za opću konkurentnost gospodarstva Unije. Djelovanja koja se podupiru Programom dopunjavaju ona koja se podupiru Europskim socijalnim fondom plus (ESF+) uspostavljenim uredbom Europskog parlamenta i Vijeća, Europskim fondom za regionalni razvoj (EFRR) uspostavljenim uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu („Uredba o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu za razdoblje 2021. – 2027.”), programom Erasmus+ uspostavljenim uredbom Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za obrazovanje, osposobljavanje, mlade i sport Erasmus+ te programom Obzor Europa. Ta će djelovanja biti usmjerena na radnu snagu u Uniji u privatnom i javnom sektoru, osobito stručnjake u području IKT-a i druge stručnjake povezane s tim područjem, te studente, polaznike i predavače. Pod pojmom „radna snaga” podrazumijeva se ekonomski aktivno stanovništvo te se njime obuhvaćaju i zaposleni radnici i samozaposlene osobe te nezaposleni.
3.

članak 9. mijenja se kako slijedi: (a) umeće se sljedeći stavak: „4.a Sudionici na financijskim tržištima u informacije koje treba objaviti na temelju članka 6. stavaka 1. i 3. ove Uredbe uključuju informacije koje se zahtijevaju na temelju članka 5. Uredbe (EU) …/….”; (b) u stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „5. Europska nadzorna tijela u okviru Zajedničkog odbora izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi pobliže odredila pojedinosti o sadržaju i prikazu informacija koje treba objaviti na temelju stavaka od 1. do 4. ovog članka.”; (c) dodaje se sljedeći stavak: „6. Europska nadzorna tijela u okviru Zajedničkog odbora izrađuju nacrt regulatornih tehničkih standarda kako bi pobliže odredila pojedinosti o sadržaju i prikazu informacija iz stavka 4.a ovog članka. Pri izradi nacrta regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka europska nadzorna tijela uzimaju u obzir različite vrste financijskih proizvoda, njihove ciljeve kako su navedeni u stavku 4.a ovog članka i razlike među njima te cilj da objave budu točne, poštene, jasne, nedvosmislene, jednostavne i sažete, a kako bi postigla taj cilj, prema potrebi izrađuju nacrt izmjena regulatornih tehničkih standarda iz stavka 5. ovog članka. U nacrtu regulatornih tehničkih standarda uzimaju se u obzir odgovarajući datumi početka primjene utvrđeni u članku 27. stavku 2. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) …/… u pogledu okolišnih ciljeva utvrđenih u članku 9. te uredbe. Europska nadzorna tijela Komisiji podnose nacrt regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka: (a) u pogledu okolišnih ciljeva iz članka 9. točaka (a) i (b) Uredbe (EU) …/…, do 1. lipnja 2021.; i (b) u pogledu okolišnih ciljeva iz članka 9. točaka od (c) do (f) Uredbe (EU) …/…, do 1. lipnja 2022. Komisiji se delegira ovlast za dopunu ove Uredbe donošenjem regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka ovog stavka u skladu s člancima od 10. do 14. uredaba (EU) br. 1093/2010, (EU) br. 1094/2010 i (EU) br. 1095/2010.”;
—

Sva komunikacija i razmjena pismena trebala bi se provoditi putem sigurnog i pouzdanog decentraliziranog IT sustava koji čine međusobno povezani i tehnički interoperabilni nacionalni IT sustavi, primjerice na temelju sustava e-CODEX. Predviđa se i da se ta komunikacija i razmjena trebaju odvijati uz dužno poštovanje temeljnih prava i sloboda. Tradicionalna sredstva komunikacije trebala bi se upotrebljavati samo u slučaju prekida u radu IT sustava ili u drugim izvanrednim okolnostima.
26.

Vijeće se slaže da se dodaju tri od četiri kategorije informacija koje je Komisija predložila dodati u nacionalne elektroničke registre (članak 16. stavak 2.): (1) registracijski brojevi vozilâ na raspolaganju poduzeću, (2) broj osoba zaposlenih u poduzeću i (3) stupanj rizika poduzeća. Parlament (amandman 143) je predložio da se u te registre uključe i ugovori o radu, ali Vijeće to nije moglo prihvatiti. Vijeće se slaže s Parlamentom (amandman 148) da bi te nove informacije trebale biti dostupne nadležnim tijelima tijekom provjera na cesti; Vijeće se ne slaže s Parlamentom (amandman 148) da bi se to trebalo provesti delegiranim aktom, već predlaže da se Komisija ovlasti da to ostvari provedbenim ovlastima.
(8)

Trenutačno se Direktivom 2008/57/EZ predviđa, u slučaju željezničkih vozila, izdavanje odobrenja za puštanje u uporabu takvih vozila u svakoj državi članici, osim u određenim specifičnim slučajevima. Radna skupina nadležna za odobrenja za vozila, koju je 2011. osnovala Komisija, raspravljala je o nekoliko slučajeva u kojima su proizvođači i željeznički prijevoznici trpjeli zbog prekomjernog trajanja i troška postupka za izdavanje odobrenja te je predložila niz poboljšanja. Budući da su pojedini problemi posljedica složenosti trenutačnog postupka izdavanja odobrenja za puštanje u uporabu vozila, njega bi trebalo pojednostaviti i, kada je to moguće, objediniti u okviru jedinstvenog postupka. Svako bi željezničko vozilo trebalo dobiti samo jedno odobrenje. Ako je područje uporabe ograničeno na mrežu ili mreže u samo jednoj državi članici, podnositelj zahtjeva trebao bi imati mogućnost odabrati hoće li zahtjev za izdavanje odobrenja za vozilo putem jedinstvene kontaktne točke („One Stop Shop”) iz ove Uredbe podnijeti Agenciji ili nacionalnom tijelu nadležnom za sigurnost. To bi donijelo konkretne koristi za sektor, smanjivanjem troška i skraćivanjem trajanja postupka, te bi smanjilo rizik od eventualne diskriminacije, posebno novih poduzeća koja žele ući na željezničko tržište. To treba predvidjeti Direktivom (EU) 2015/… (11).
7.1.

Dostupnost i pristupačnost usluga za smanjenje rizika i štetnih posljedica te pokrivenost njima treba održavati i, prema potrebi, poboljšati. Trebalo bi provesti i osposobljavanje o mjerama utemeljenima na dokazima. Te bi se usluge trebale zasnivati na minimalnim standardima kvalitete u smanjenju potražnje za drogama u EU-u. Potrebno je daljnje sprečavati i liječiti zarazne bolesti koje se prenose krvlju, osobito HIV i hepatitis C (HCV), te doprijeti do visokorizičnih populacija i dovesti ih u kontakt sa službama za pružanje skrbi i drugih oblika podrške. Radi prevencije infekcija koje se prenose krvlju među intravenskim konzumentima droge države članice EU-a provode programe razmjene igala i šprica, povezane s lako dostupnim socijalnim i zdravstvenim uslugama, programe liječenja ovisnosti opioidnim agonistima te pristupačno dobrovoljno testiranje i liječenje HIV-a i HCV-a. Države članice ujedno primjenjuju razne inovativne mjere za smanjenje rizika i štetnih posljedica kako bi doprle do visokorizičnih populacija, npr. ustanove za konzumaciju droga pod nadzorom, radi smanjenja rizika i štetnih posljedica te kako bi najranjivije skupine dovele u kontakt sa službama za pružanje skrbi. Osim toga, lako dostupne usluge, aktivnosti informiranja i suradnja s osobama koje uzimaju drogu i njihovim obiteljima također su ključni za smanjenje negativnih zdravstvenih i društvenih učinaka uporabe droge.
4.

Europska komisija. DigComp 2.1: The Digital Competence Framework for Citizens with eight proficiency levels and examples of use (2017) (Okvir digitalne kompetencije za građane s osam razina znanja i primjerima upotrebe (2017.));
2.

„Budućnost rada” krovni je pojam kojim se opisuje srednjoročan i dugoročan razvoj radnih mjesta pod utjecajem određenih trendova. U raznolikom kontekstu mladih EU-a na „budućnost rada”, među ostalim, utječu sljedeći čimbenici: a) Demografske promjene u smislu da će se zbog sve veće stope ekonomske ovisnosti starijih osoba u EU-u vršiti pritisak da se poveća razina produktivnosti osoba koje će ući na tržište rada kako bi se nadoknadio odlazak iskusne radne snage u mirovinu, a isto tako i doprinijelo potpori za veće socijalne rashode, što je također posljedica većeg broja starijeg stanovništva. Iako se tim trendovima stvaraju prilike u gospodarstvu skrbi, oni bi mogli dovesti do potrebe za dijalogom o pitanjima međugeneracijske pravednosti. b) Očekuje se da će postignuća u području tehnologije i inovacija, poduprta i u okviru EU-ovih inicijativa za jedinstveno digitalno tržište te istraživanje i razvoj, dovesti do sve veće upotrebe digitalne tehnologije u gospodarstvu te zastarjelosti određenih radnih mjesta, dok u drugim gospodarskim područjima mogu dovesti do otvaranja novih mogućnosti zapošljavanja. Kako bi iskoristili takve transformacije, svi mladi Europljani, uključujući one s manje mogućnosti, moraju imati pristup uključivom i kvalitetnom formalnom i neformalnom obrazovanju koje će poboljšati ukupan raspon njihovih vještina. c) Potražnja za višom razinom vještina na tržištu rada. Poslodavcima je već sada teško popuniti slobodna radna mjesta za poslove na višoj i srednjoj razini, dok se istodobno radna snaga sastoji od triput više osoba s niskom razinom vještina od broja dostupnih jednostavnih zanimanja (1). Budući da se potražnja za radnicima s niskom razinom vještina i dalje smanjuje, i to u različitoj mjeri u državama članicama, mladima koji ulaze na tržište rada bit će potrebne više razine obrazovanja i osposobljavanja, što će im omogućiti stjecanje ključnih kompetencija za cjeloživotno učenje te posebnih digitalnih, strukovnih i osobnih vještina koje će im pomoći u upravljanju različitim mogućnostima za budući razvoj karijere. d) Potreba za rješavanjem pitanja klimatskih promjena, pri čemu EU-ova ambicija prelaska na konkurentno niskougljično gospodarstvo može dovesti do povećane potražnje na tržištu rada za vještinama potrebnima u sektorima kao što su obnovljiva energija, okolišno održivo građevinarstvo te naknadna ugradnja ili održiva poljoprivreda. e) Povećanje globalnih lanaca vrijednosti u kojima proizvodnja robe i usluga zahvaća različite kontinente. Proces je dodatno olakšan pojavom novih oblika zapošljavanja koji su, primjerice, uvedeni u okviru ekonomije platformi, koja utječe na tradicionalan odnos poslodavca i zaposlenika, razvoj tržišta rada i zakonodavstvo o zapošljavanju. Potrebno je doskočiti izazovima poput nesigurnosti prihoda, nedostatka socijalne zaštite, siromaštva unatoč zaposlenju, nesigurnih radnih uvjeta i uznemiravanja na radnom mjestu.
7. Proširiti pružanje usluga rehabilitacije/reintegracije i oporavka, s naglaskom na uslugama: (a) koje su usmjerene na pružanje kontinuirane skrbi putem vođenja predmeta i međuagencijske suradnje za pojedince; (b) koje su usmjerene na poticanje socijalne (re)integracije (uključujući zapošljivost i stanovanje) problematičnih korisnika droga i ovisnika o drogama, uključujući zatvorenike i korisnike droge koji stare, ako je relevantno; (c) kojima se unapređuje proces postavljanja dijagnoze i liječenje psihijatrijskog i tjelesnog komorbiditeta koji uključuje uporabu droga, npr. s pomoću brzog testiranja na hepatitis B i C te HIV, kao i na druge spolno prenosive infekcije i tuberkulozu (d) kojima se uzimaju u obzir rodno specifične potrebe te (e) kojima se dopire do ugroženih zajednica/skupina stanovništva.

U tijeku

Država članica (DČ)

— Glavni pokazatelj 11 Podaci države članice o: — Opsegu povećanja usluga rehabilitacije/reintegracije i oporavka u kojima se primjenjuju pristup vođenja predmeta i međuagencijski pristup — Opsegu povećanja broja rodno specifičnih programa rehabilitacije/reintegracije i oporavka — Opsegu povećanja broja programa skrbi unutar zajednice i u zatvorima, posebno usmjerenih na korisnike droga s komorbiditetom, uključujući partnerstva između usluga koje se odnose na mentalno zdravlje i rehabilitaciju/reintegraciju i oporavak od uporabe droga — Razini i trajanju suzdržavanja od uporabe nedopuštenih i/ili dopuštenih droga među ljudima koji su napustili liječenje od ovisnosti o drogama — Dostupnosti mogućnosti liječenja koja su u skladu s potrebama ljudi koji se vraćaju uporabi droga i korisnika droga koji stare
33.

Razmotre daljnji razvoj dobrovoljne suradnje koju pokreću isključivo same države članice i koja se ostvaruje među relevantnim tijelima i platiteljima iz država članica, uključujući suradnju u okviru skupina država članica koje dijele zajedničke interese u odnosu na određivanje cijena i povrat troškova lijekova te istraže moguća područja u kojima bi takva dobrovoljna suradnja doprinosila većoj cjenovnoj pristupačnosti i boljem pristupu lijekovima. Ako je to relevantno i primjenjivo, skupine država članica koje bi željele istražiti mogućnosti dobrovoljne suradnje također se mogu koristiti međunarodnim stručnim znanjem, uz potpuno poštovanje nadležnosti država članica. Tom bi se dobrovoljnom suradnjom mogle obuhvatiti aktivnosti poput: — procjene budućeg uvođenja novih lijekova s mogućim znatnim financijskim učinkom na zdravstvene sustave u ranoj fazi putem tzv. „zajedničkog ispitivanja vidokruga”, što obuhvaća ispitivanje, usmjereno prema budućnosti, novih trendova i budućeg razvoja u području farmaceutskih istraživanja i razvoja koje za cilj ima bolje predviđanje pojave novih, skupih inovativnih lijekova što bi možda moglo imati utjecaj na trenutačnu politiku i praksu, — proaktivne razmjene informacija između država članica (na primjer, nacionalnih tijela za određivanje cijena i povrat troškova), posebno u fazi prije stavljanja na tržište, uz poštovanje postojećih nacionalnih pravila i okvira, npr. u odnosu na povjerljive poslovne podatke, — ispitivanja mogućih strategija za dobrovoljne zajedničke pregovore o cijenama u udruženjima država članica koje su za to izrazile interes, — razmatranja jačanja postojećih programa suradnje i inicijativa za poticanje sporazuma o pristupima za rješavanje pitanja nedostupnosti lijekova i tržišnih nedostataka.
8.

PODSJEĆA na Akcijski plan cijepljenja za europsku regiju za razdoblje od 2015. do 2020. Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) koji je odobren u okviru odgovora na program „Desetljeće cjepiva” te kojim se, u cilju ostvarivanja regionalne vizije i ciljeva u području imunizacije i kontrole bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem za razdoblje od 2015. do 2020. i nakon njega, utvrđuju prioritetna područja djelovanja, pokazatelji i ciljevi uzimajući pritom u obzir specifične potrebe i izazove pred kojima se nalaze zemlje europske regije (6).
2.

Odbor Ujedinjenih naroda 2. lipnja 2014. odlučio je dodati Al Mouakaounea Biddama, Al Moulathamouna i Al Mourabitouna na taj popis. Al Mouakanoune Biddam, Al Moulathamoun i Al Mourabitoun mogu u bilo kojem trenutku pravobranitelju UN-a podnijeti zahtjev, uključujući svu popratnu dokumentaciju, za ponovno razmatranje odluke o njihovom uvrštavanju na prethodno spomenuti popis UN-a. Zahtjev se šalje na sljedeću adresu: United Nations - Office of the Ombudsperson Room TB-08041D New York, NY 10017 United States of America Tel. +1 2129632671 Faks +1 2129631300/3778 E-pošta: ombudsperson@un.org Više informacija na http://www.un.org/sc/committees/1267/delisting.shtml.
14.

Vijeće je reorganiziralo strukturu teksta radi veće jasnoće i isticanja razlike između ciljeva koje trebaju postići uvrštena trgovačka društva i sredstava za njihovo postizanje (vidjeti članke 5. i 6.) te kako bi pojasnilo ostale odredbe, uključujući one koje se odnose na pojedinačne ciljeve, izvješćivanje i tijela za promicanje jednakosti (vidjeti članke 5., 7. i 10.). To restrukturiranje omogućilo je i pojašnjenje funkcioniranja klauzule o suspenziji (vidjeti u nastavku). Kako bi se pojasnila činjenica da do suspenzije dolazi pri provedbi Direktive, tijekom pregovora među suzakonodavcima relevantni članak premješten je u drugi dio teksta (vidjeti članak 12.). U drugim dijelovima struktura dogovorenog teksta slijedi logiku koju je Vijeće iznijelo u svojem općem pristupu.
7.

„teroristički sadržaj” znači jedan ili više od sljedećih vrsta materijala, to jest materijala kojima se: (a) potiče na počinjenje jednog od kaznenih djela iz članka 3. stavka 1. točaka od (a) do (i) Direktive (EU) 2017/541 kada se takvim materijalom, izravno ili neizravno, na primjer veliča terorističkih djela, zagovara počinjenje kaznenih djela terorizma, čime se stvara opasnost da će jedno ili više takvih kaznenih djela biti počinjeno; (b) vrbuje osobu ili skupinu osoba na počinjenje ili doprinos počinjenju nekog od kaznenih djela iz članka 3. stavka 1. točaka od (a) do (i) Direktive (EU) 2017/541; (c) vrbuje osobu ili skupinu osoba na sudjelovanje u aktivnostima terorističke skupine, u smislu članka 4. točke (b) Direktive (EU) 2017/541; (d) daju upute o izradi ili uporabi eksplozivâ, vatrenog oružja ili drugog oružja ili štetnih ili opasnih tvari ili o drugim posebnim metodama ili tehnikama u svrhu počinjenja ili doprinosa počinjenju nekog od kaznenih djela terorizma iz članka 3. stavka 1. točaka od (a) do (i) Direktive (EU) 2017/541; (e) materijala koji predstavljaju prijetnju počinjenja jednog od kaznenih djela iz članka 3. stavka 1. točaka od (a) do (i) Direktive (EU) 2017/541;
9.

članak 9. mijenja se kako slijedi: (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Države članice uvode sustav stupnjevanja rizika za poduzeća na temelju relativnog broja i težine povreda Uredbe (EZ) br. 561/2006 ili Uredbe (EU) br. 165/2014 ili nacionalnih odredaba kojima se prenosi Direktiva 2002/15/EZ koje je pojedino poduzeće počinilo. Komisija do … [10 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive o izmjeni] provedbenim aktima utvrđuje zajedničku formulu za izračun stupnja rizika poduzeća. Tom zajedničkom formulom uzimaju se u obzir broj, težina i učestalost povreda, kao i rezultati kontrola u kojima nije otkrivena povreda te je li cestovni prijevoznik u svim svojim vozilima upotrebljavao pametni tahograf na temelju poglavlja II. Uredbe (EU) br. 165/2014. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 12. stavka 2. ove Direktive.”; (b) u stavku 2. briše se druga rečenica; (c) stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Početni popis povreda Uredbe (EZ) br. 561/2006 i Uredbe (EU) br. 165/2014 i ocjena težine tih povreda navedeni su u Prilogu III. Radi utvrđivanja ili ažuriranja ocjene težine povreda Uredbe (EZ) br. 561/2006 ili Uredbe (EU) br. 165/2014 Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 15.a ove Direktive u svrhu izmjene Priloga III. kako bi se uzelo u obzir regulatorna kretanja i razmatranja o sigurnosti na cestama. U kategoriju najtežih povreda trebale bi biti uključene one povrede kod kojih se nepoštovanjem relevantnih odredaba uredaba (EZ) br. 561/2006 i (EU) br. 165/2014 uzrokuje ozbiljan rizik od smrti ili teških tjelesnih ozljeda.”; (d) dodaju se sljedeći stavci: „4. Radi olakšavanja ciljanih provjera na cesti, podaci sadržani u nacionalnom sustavu stupnjevanja rizika dostupni su za vrijeme kontrole svim nadležnim tijelima dotične države članice koja provode kontrole. 5. Države članice nadležnim tijelima drugih država članica omogućuju izravan pristup informacijama sadržanima u njihovu nacionalnom sustavu stupnjevanja rizika putem interoperabilnih nacionalnih elektroničkih registara kako je navedeno u članku 16. Uredbe (EZ) br. 1071/2009, u skladu s člankom 16. stavkom 2. te uredbe.”;
(16)

Ovom Direktivom ne dovodi se u pitanje načelo javnog pristupa službenim dokumentima. Na temelju Uredbe (EU) 2016/… (**) osobne podatke iz službenih dokumenata koje tijelo javne vlasti, javno ili privatno tijelo posjeduje u svrhu obavljanja zadaće u javnom interesu, to tijelo javne vlasti ili to javno ili privatno tijelo može otkriti u skladu s pravom Unije ili pravom države članice kojem to tijelo javne vlasti ili to javno ili privatno tijelo podliježe, kako bi se uskladio javni pristup službenim dokumentima s pravom na zaštitu osobnih podataka.
PRILOG

Referentni dokumenti

Međunarodne organizacije

Ujedinjeni narodi, A/RES/70/1, Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030., rezolucija koju je Opća skupština usvojila 25. rujna 2015., www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E (točka 37.)

Svjetska zdravstvena organizacija, Globalni akcijski plan za tjelesnu aktivnost 2018. – 2030., http://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/272722/9789241514187-eng.pdf, 2018.

Ujedinjeni narodi, Pariški sporazum, DONOŠENJE PARIŠKOG SPORAZUMA – tekst Pariškog sporazuma na engleskom jeziku (unfccc.int), 2015.

UNESCO, Akcijski plan iz Kazana, Akcijski plan iz Kazana – digitalna knjižnica UNESCO-a, 2017.

UNESCO, Međunarodna povelja o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu, Međunarodna povelja o tjelesnom odgoju, tjelesnoj aktivnosti i sportu – digitalna knjižnica UNESCO-a, 2015.

Ujedinjeni narodi, Klimatske promjene, Okvir za sport za djelovanja u području klime, UJEDINJENI NARODI (unfccc.int), 2018.

OECD, „Local Economic and Employment Development, Global Sports Events and Local Development, Principles For Leveraging Local Benefits From Global Sporting Events” (Lokalni gospodarski razvoj i razvoj zapošljavanja, Globalna sportska događanja i lokalni razvoj, Načela za potporu lokalnim koristima od globalnih sportskih događanja), https://www.oecd.org/cfe/leed/OECD-leed-principles-global-sporting-events.pdf, 2017.

Vijeće Europske unije

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o inovacijama u sportu, 2021/C 212/02.

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o cjeloživotnoj tjelesnoj aktivnosti, 2021/C 501 I/01.

Zaključci Vijeća o poticanju angažmana mladih kao pokretača promjena u cilju zaštite okoliša (u očekivanju odobrenja na sastanku Vijeća za obrazovanje, mlade, kulturu i sport 5. travnja 2022.).

Europski parlament

Rezolucija o sportskoj politici EU-a: ocjena i mogući daljnji koraci (2021/2058(INI)), 23. studenoga 2021.

Zahtjev odbora CULT za studiju, Sportska politika EU-a: ocjena i mogući daljnji koraci: www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/652251/IPOL_STU(2021)652251_EN.pdf PE 652.251, lipanj 2021.

Europska komisija

Komunikacija Komisije „Europski zeleni plan”, COM (2019) 640 final.

NVO

WWF Francuska 2021.,www.wwf.fr/sites/default/files/doc-2021-07/02072021_Rapport_Dereglement-climatique_le_monde_du_sport_a_plus_2_et_4_degres_WWF%20France_4.pdf