–uključivanje iznosa od 83 milijuna EUR iz razlike do gornje granice u okviru naslova 5. za financiranje novog Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave (EDIRPA), koji je namijenjen otklanjanju najhitnijih i najkritičnijih nedostataka u području obrane poticanjem suradnje država članica u području zajedničke nabave,

U tom kontekstu, kako bi se poštovale pravne obveze prema državama članicama koje proizlaze iz već potpisanih odluka o dodjeli bespovratnih sredstava, predlaže se povećanje sredstava za hitne mjere u proračunu za 2022. za 73,8 milijuna EUR. U naslovu 1. („Jedinstveno tržište, inovacije i digitalizacija”) utvrđene su dvije mogućnosti za preraspodjelu ukupno 3,8 milijuna EUR zahvaljujući prihodima od naknada Europske agencije za kemikalije (ECHA), koji su viši od očekivanih, i uštedama Europskog nadzornog tijela za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA). Stoga Komisija predlaže financiranje u iznosu od 70 milijuna EUR iz nedodijeljene razlike do gornje granice rashoda u okviru naslova 1. Procjenjuje se da su odobrena sredstva za plaćanje koja su već dostupna u proračunu za 2022. dostatna.

U skladu sa zakonodavnim financijskim izvještajem priloženim prijedlogu Komisije, ovim NIP-om predlaže se uvođenje posebne proračunske linije za operativne rashode i dodjela pričuve od 83 milijuna EUR preostale nedodijeljene razlike u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza do gornje granice rashoda u okviru naslova 5. („Sigurnost i obrana”) u 2022. U usporedbi sa zakonodavnim financijskim izvještajem priloženim prijedlogu Komisije, predlaže se da se iznos od oko 0,7 milijuna EUR uključi u 2023. kako bi se ostavilo prostora za potrebno jačanje EMCDDA-a u 2022. iz raspoložive razlike do gornje granice u okviru naslova 5. Uzimajući u obzir vrijeme potrebno za započinjanje operacija, plaćanja za kratkoročni instrument za zajedničku nabavu u području obrane bit će potrebna 2023. i sljedećih godina. Povezane izmjene proračunskih napomena navedene su u proračunskom prilogu.

Ruska vojna agresija na Ukrajinu dramatično je naglasila potrebu za prilagodbom europske obrambene tehnološke i industrijske baze (EDTIB) strukturnim promjenama i za većom suradnjom među državama članicama kad je riječ o nabavi za potrebe obrane. Kako bi se otklonili najhitniji i najkritičniji nedostaci u području obrane, Komisija je predložila uspostavu namjenskog kratkoročnog instrumenta, Akta o jačanju europske obrambene industrije putem zajedničke nabave, s ukupnom financijskom omotnicom od 500 milijuna EUR za razdoblje od 2022. do 2024. Financijskom potporom EU-a koja će se staviti na raspolaganje u okviru tog novog instrumenta trebalo bi potaknuti nabavu za potrebe obrane zasnovanu na suradnji nekoliko država članica, doprinijeti EDTIB-u te osigurati da oružane snage država članica mogu djelovati, zahvaljujući sigurnosti opskrbe i većoj interoperabilnosti.

–povećanje doprinosa EU-a Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) kako bi se izbjegle operativne poteškoće, u iznosu od 0,7 milijuna EUR iz razlike do gornje granice u okviru naslova 5.,

–pojačano financiranje na početku razdoblja i jačanje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu kako bi se nastavilo slati nenovčanu pomoć Ukrajini. Osim toga, zakupit će se helikopteri i drugi laki zrakoplovi kako bi se povećala pripravnost Unije za gašenje požara iz zraka u 2023. i ubrzala nabava stalnih zračnih kapaciteta. U tu svrhu Komisija predlaže da se iskoristi ukupna preostala razlika do gornje granice u okviru podnaslova 2.b (130,8 milijuna EUR), kao i određena neiskorištena odobrena sredstva za Europsku agenciju za lijekove (EMA) i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) (ukupno 7,8 milijuna EUR),

Prijedlogom „ReFuelEU Aviation” nastoji se osigurati jednake uvjete za održivi zračni prijevoz, što podrazumijeva dodatne zadaće za EASA-u, posebno informiranje nadležnih nacionalnih tijela o količini napunjenog zrakoplovnog goriva u zračnim lukama Unije. Do donošenja zakonodavnog prijedloga, proračun za 2022. uključuje poseban iznos za tu svrhu u pričuvnoj liniji od 1,8 milijuna EUR. S obzirom na uočeno kašnjenje u zakonodavnom postupku, predlaže se da se odgovarajući iznos vrati u proračunski članak 02 03 01 CEF-a za promet, s kojim je prvotno poravnan.

Komisija predlaže da se EU-ov doprinos EMCDDA-u poveća za 0,7 milijuna EUR iz preostale nedodijeljene razlike do gornje granice rashoda u okviru naslova 5. („Sigurnost i obrana”). To je povećanje potrebno kako bi se izbjeglo daljnje smanjenje opsega ključnih aktivnosti zbog povećanih troškova plaća. Zatraženim povećanjem proračuna Agenciji će se omogućiti i ključna ulaganja u informacijske i komunikacijske tehnologije u području kibersigurnosti.

U proračunu za 2022. u podnaslovu 2.b utvrđene su dvije mogućnosti za preraspodjelu, od čega 6,2 milijuna EUR potječe od Europske agencije za lijekove (EMA). To je posljedica nižih zahtjeva za lijekove za rijetke bolesti nego što je prvotno procijenjeno, većih prihoda od naknada za druge zahtjeve i neznatno odgođene provedbe proširenog mandata. Dodatnih 1,5 milijuna EUR odnosi se na Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) i rezultat je nižih troškova prevođenja povezanih sa životnim ciklusom predmeta i nižih troškova istraga. Komisija predlaže da se za pokrivanje preostalog iznosa od 130,8 milijuna EUR iskoristi ukupna nedodijeljena razlika do gornje granice rashoda u okviru podnaslova 2.b („Otpornost i vrijednosti”). U 2022. nisu zatražena dodatna odobrena sredstva za plaćanje za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu, a odobrena sredstva za plaćanje koja se odnose na EMA-u i EPPO uključena su u „globalni prijenos” (DEC 16/2022).

·100,6 milijuna EUR za ubrzavanje razvoja stalne flote sustava rescEU nabavom teških zrakoplova i helikoptera u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu u državama članicama. Prema sadašnjim planovima flota će postupno postati dostupna u razdoblju od 2026. do 2030. Stavljanjem navedenog iznosa na raspolaganje na početku razdoblja ubrzala bi se nabava kako bi prvi helikopteri mogli postati dostupni već 2024./2025. i kako bi se brže naručili i isporučili teški zrakoplovi. Iznos od 100,6 milijuna EUR kompenzirat će se odgovarajućim smanjenjem 2026. i 2027.

·28 milijuna EUR za jačanje pripravnosti EU-a za sezonu šumskih požara 2023., posebno zakup lakih zrakoplova i helikoptera. Time će se zadovoljiti potrebe u razdoblju do uspostave operativne stalne zračne flote sustava rescEU (vidjeti točku u nastavku),

U ovogodišnjem govoru o stanju Europske unije predsjednica von der Leyen najavila je da udvostručenje EU-ovih kapaciteta za gašenje požara iz zraka nabavom dodatnih deset laganih amfibijskih zrakoplova i tri helikoptera. Povećanje zračne flote prvo će se postići privremenim zakupom kako bi se zajamčila dostupnost tih dodatnih kapaciteta za ljeta 2023. i 2024. Istodobno će se ubrzati započeta nabava stalne zračne flote kako bi se povećala pripravnost za buduće šumske požare. Ta će stalna flota postupno postati dostupna u razdoblju od 2024. do 2030.

7. Europska javna uprava

Visoka inflacija i brzorastuće cijene energije znatno utječu na administrativne rashode institucija, kao i na mirovine i europske škole. Komisija je pokušala ograničiti svoje administrativne rashode održavanjem stabilne kadrovske politike u sve zahtjevnijoj situaciji i maksimalnim smanjenjem rashoda koji se ne odnose na plaće, primjerice za sastanke i službena putovanja.

I ostale institucije uložile su sve moguće napore kako bi zadovoljile dodatne potrebe preraspodjelom postojećih sredstava i odgađanjem neobveznih ulaganja. Ipak je nužno povećanje administrativnih rashoda institucija, uz iznimku Vijeća, Europskog revizorskog suda i Europskog ombudsmana.

To je povećanje posebno potrebno kako bi se uzelo u obzir očekivano ažuriranje plaća za 2022. U skladu s člancima 64. i 65. Pravilnika o osoblju, primici od rada dužnosnika i ostalih službenika Europske unije ažuriraju se svake godine s obzirom na izvješće koje je dostavila Komisija na temelju statističkih podataka koje je pripremio Eurostat u dogovoru s nacionalnim uredima za statistiku država članica, a koji prikazuju stanje u državama članicama na dan 1. srpnja. Izračun ažuriranja temelji se na načelu usporednosti između razvoja stvarnih (neto bez inflacije) primitaka od rada dužnosnika EU-a i nacionalnih državnih službenika država članica. On se temelji na kombiniranom učinku dviju glavnih varijabli:

¾godišnje kretanje stvarnih plaća državnih službenika u državnim upravama na uzorku od deset država članica koje čine više od 75 % BDP-a Unije,

¾godišnja inflacija u Bruxellesu i Luxembourgu izračunata ponderiranjem inflacije nacionalnih potrošačkih cijena kako je izmjerena belgijskim harmoniziranim indeksom potrošačkih cijena (HIPC) i luksemburškim indeksom potrošačkih cijena (CPI) prema raspodjeli osoblja Unije koje radi u tim državama članicama.

U proračunu za 2022. predviđeno je da će se od 1. srpnja 2022. retroaktivno primjenjivati stopa ažuriranja plaća od 2,5 % (šestomjesečni učinak). Službe Komisije tu su stopu izračunale u studenome 2021. u skladu s metodom propisanom u Pravilniku o osoblju na temelju procijenjenog kretanja kupovne moći i troškova života za referentno razdoblje (1. srpnja 2021.–30. lipnja 2022.).

U skladu s odredbama iz Priloga XI. Pravilniku o osoblju, Eurostatovo izvješće o trenutačnom postupku objavit će se 31. listopada i sadržavat će usklađivanje nominalnih neto primitaka od rada dužnosnika EU-a u Bruxellesu i Luxembourgu s učinkom od srpnja 2022. radi održavanja usporednog kretanja njihove kupovne moći i kupovne moći nacionalnih državnih službenika u državama članicama. Iako će se izvješće Komisije Vijeću i Europskom parlamentu donijeti tek u studenome, primjereno je preispitati situaciju već sada, ne dovodeći u pitanje to završno izvješće, s obzirom na to da je vjerojatnost ažuriranja plaća na iznose veće od onih na kojima se temeljio proračun za 2022. vrlo velika. Konkretno, objavljena službena mjera inflacije u Belgiji i Luksemburgu za relevantno razdoblje znatno je viša nego što je prvotno predviđeno (8,6 %). Istodobno se procjenjuje da će se kupovna moć u deset država članica iz uzorka smanjiti za 3,9 %. Nadalje, prema najnovijim gospodarskim projekcijama, procjenjuje se da će BDP EU-a 2022. dosegnuti razinu „prije krize” iz 2019., što će dovesti do ukidanja „odgode” ažuriranja kupovne moći iz 2020. od 2,5 %, u skladu s člankom 11. Priloga XI. Pravilniku o osoblju. Osim toga, intermedijarno ažuriranje plaća i mirovina od 2,4 % uzrokovalo je dodatne rashode u prvih šest mjeseci 2022., koji nisu uključeni u proračun za 2022.

Učinak revidiranih pretpostavki na financijsku godinu 2023. bit će vidljiv u pismu izmjene br. 1/2023. za nacrt proračuna za 2023.

Budući da je u Prilogu XI. Pravilniku o osoblju kao rok za podnošenje izvješća jasno naveden kraj listopada, bilo bi prekasno formalno predložiti nacrt izmjene proračuna nakon konačnog utvrđivanja stope. Međutim, u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i točnog planiranja proračuna, opravdan je prijedlog za povećanje proračunskih odobrenih sredstava koja se odnose na plaće i mirovine.

Osim prethodno navedenih elemenata, nagli porast cijena energije uzrokovao je neočekivane dodatne rashode do kraja 2022., zbog čega je za većinu institucija potrebno povećati proračun kako bi mogle ispuniti sve povezane ugovorne obveze. Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) posebno je dodatno opterećena zbog velike izloženosti fluktuacijama deviznog tečaja. Zbog toga na izvršenje njezina proračuna u velikoj mjeri utječe smanjenje vrijednosti eura, zbog čega nastaju dodatne nepredviđene potrebe.

Ukupno se predlaže povećanje nediferenciranih rashoda iz naslova 7. („Europska javna uprava”) za 163 milijuna EUR u 2022., od čega 11,7 milijuna EUR za Komisiju, 78,2 milijuna EUR za mirovine osoblja i članova svih institucija, 8,9 milijuna EUR za europske škole i 64,3 milijuna EUR za sve ostale institucije sudionice.

Ukupni je učinak na rashode sljedeći:

Iznosi u EUR Proračun za 2022. (uključujući IP-ove br. 1–3/2022 i NIP br. 4/2022) Nacrt izmjene proračuna br. 5/2022 Proračun za 2022. (uključujući IP-ove br. 1–3/2022 i NIP-ove br. 4–5/2022) Mirovine i europske škole 2 332 178 613 87 067 538 2 419 246 151 Mirovine 2 124 614 000 78 214 000 2 202 828 000 Europske škole 207 564 613 8 853 538 216 418 151 Administrativni rashodi institucija 8 287 945 712 75 971 088 8 363 916 800 Komisija 3 868 129 450 11 700 000 3 879 829 450 Ostale institucije 4 419 816 262 64 271 088 4 484 087 350 Europski parlament 2 112 164 198 48 747 088 2 160 911 286 Europsko vijeće i Vijeće 611 473 556 0 611 473 556 Sud Europske unije 464 774 000 3 080 000 467 854 000 Revizorski sud 162 141 175 0 162 141 175 Europski gospodarski i socijalni odbor 150 871 643 1 580 000 152 451 643 Odbor regija 108 376 858 1 600 000 109 976 858 Europski ombudsman 12 097 411 0 12 097 411 Europski nadzornik za zaštitu podataka 20 202 000 64 000 20 266 000 Europska služba za vanjsko djelovanje 777 715 420 9 200 000 786 915 420 Ukupno 10 620 124 325 163 038 626 10 783 162 951

Detaljan učinak po dijelovima je sljedeći:

Dio I. – Europski parlament

Iznosi u EUR Proračunska linija Naziv Odobrena sredstva za preuzimanje obveza Odobrena sredstva za plaćanje 1 0 2 Prijelazne naknade 28 464 28 464 1 0 0 0 Plaće 1 907 856 1 907 856 1 0 3 1 Invalidske mirovine (PEAM) 4 560 4 560 1 0 3 2 Obiteljske mirovine (PEAM) 46 656 46 656 1 2 0 0 Primici od rada i naknade 17 015 352 17 015 352 1 2 0 2 Plaćeni prekovremeni rad 2 400 2 400 1 2 2 0 Naknade za osoblje umirovljeno ili poslano na dopust u interesu službe 65 280 65 280 1 4 0 0 Ostalo osoblje — Glavno tajništvo i klubovi zastupnika 1 639 056 1 639 056 1 4 0 1 Ostali službenici — Sigurnost 959 832 959 832 1 4 0 2 Ostalo osoblje — vozači pri Glavnom tajništvu 182 400 182 400 1 4 0 4 Stažiranja, upućeni nacionalni stručnjaci, razmjene službenika i studijski posjeti 240 288 240 288 1 4 0 5 Izdaci za usmeno prevođenje: vanjsko usmeno prevođenje 1 153 080 1 153 080 2 0 2 4 Potrošnja energije 20 320 000 20 320 000 4 2 2 Rashodi za parlamentarnu pomoć 5 181 864 5 181 864 Ukupno 48 747 088 48 747 088

Dio III. – Europska komisija