OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Predsjednica von der Leyen u svojem je govoru o stanju Unije 14. rujna 2022. izjavila da je „radna snaga s odgovarajućim vještinama” ključan čimbenik na kojem se temelji trenutačna i buduća konkurentnost socijalnog tržišnog gospodarstva Unije. Zahvaljujući vještinama otvaraju se brojnija i bolja radna mjesta jer je kvalificirana radna snaga ključan pokretač rasta te jača inovacijsku moć i konkurentnost svih europskih poduzeća, osobito malih i srednjih poduzeća (MSP-ova).

Kako bi zelena i digitalna tranzicija bile socijalno pravedne i poštene, potrebno je osigurati da radna snaga EU-a stekne potrebne vještine. Odgovarajuće vještine pojedincima omogućuju da budu u korak s promjenama na tržištu rada i da potpuno sudjeluju u društvu i demokraciji, tako da nitko ne bude zapostavljen, kako je navedeno u Programu vještina za Europu 2020. i u skladu s europskim načinom života. Na tome se temelji i Izjava iz Porta, koju su potpisali čelnici EU-a u svibnju 2021. i obvezali se da će se zalagati za usavršavanje i prekvalifikaciju te bolju zapošljivost. U Izjavi su pozdravili ambiciozne glavne ciljeve EU-a, utvrđene u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava, da do 2030. svake godine najmanje 60 % odraslih sudjeluje u osposobljavanju i da stopa zaposlenosti dosegne barem 78 %, što zahtijeva dodatni rad na tome da se više žena i mladih uključi na tržište rada.

Europska godina vještina 2023., koju je predsjednica von der Leyen najavila u govoru o stanju Unije, jedinstvena je prilika da se pruži potpora europskim poduzećima, posebno malim i srednjim poduzećima, za koja je nedostatak osoblja još jedan izazov pa moramo još više ulagati u osposobljavanje i usavršavanje i blisko surađivati s poduzećima, usklađivati njihove potrebe sa željama i ciljevima tražitelja posla, onih niskokvalificiranih i visokokvalificiranih, i pojednostavniti i ubrzati priznavanje stručnih kvalifikacija državljana trećih zemalja.

Zbog pandemije bolesti COVID-19, a sad i ruske agresije na Ukrajinu došle su do izražaja strateške ovisnosti i raskorak između ponude i potražnje za radnom snagom u Europi te se još više produbile.

Osim toga, zelena i digitalna tranzicija i druge strukturne promjene, kao što su potreba za većom otpornošću i globalizacija, utječu na sva zanimanja na europskom tržištu rada jer određuju potrebe za novim vještinama kako bi europsko gospodarstvo raslo na održiv i konkurentan način. Primjerice, da bi se stalo na kraj ovisnosti o uvozu energije iz Rusije i ostvarili ambiciozni ciljevi EU-a u području energetske učinkovitosti i energije iz obnovljivih izvora, potrebno je opsežno i brzo uvođenje poboljšanja u području energetske učinkovitosti, obnove zgrada i energije iz obnovljivih izvora. Preduvjet za to je dostupnost kvalificirane radne snage u cijelom EU-u.

Međutim, zbog demografskih promjena sve je manje dostupne radne snage. Iako je prosječna stopa nezaposlenosti u EU-u u kolovozu 2022. bila stabilna i iznosila 6 %, 77 % poduzeća već je 2019. teško pronalazilo zaposlenike s potrebnim vještinama. Konkretno, manjak kvalificiranog osoblja i iskusnih rukovoditelja najveći je problem za četvrtinu malih i srednjih poduzeća EU-a, koji predstavljaju 99 % svih poduzeća u EU-u. Osim toga, 2021. je utvrđeno da radne snage nedostaje u 28 sektora, među kojima su zdravstveni, ugostiteljski, građevinski i uslužni sektor, a nedostaje i stručnjaka za IT i sigurnost, osobito kibersigurnost, te radnika s obrazovanjem u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike, što pokazuje da postoji sve veća potražnja i za visokokvalificiranim i niskokvalificiranim radnicima. U tom kontekstu neometano funkcioniranje europskog tržišta rada ne ovisi samo o dostupnosti radne snage s odgovarajućim vještinama nego i o tome da se pojedinci usavršavaju i prekvalificiraju prema potrebama poduzeća u Uniji.

EU se suočava s nezapamćenim nedostatkom žena na radnim mjestima i u obrazovnim programima u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM). Iako žene čine 52 % europskog stanovništva i većinu osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem u EU-u, samo 40 % znanstvenika i inženjera su žene, kao i samo 18 % stručnjaka za IKT. Međutim, djevojčice su u školi zainteresirane za STEM područje i u nekim su zemljama u njemu uspješnije od dječaka. Ta pojava odustajanja od obrazovanja i karijera poznata je kao „leaky pipeline”, učinak pasivnog odljeva žena iz tog područja.

Rješavanje problema nedostatka vještina može potaknuti inovacijsku moć, produktivnost i rast europskog socijalnog tržišnog gospodarstva. To je osobito važno za digitalne vještine. Na primjer, 70 % poduzeća navodi da je nedostatak osoblja s odgovarajućim digitalnim vještinama prepreka ulaganjima, a gotovo polovina stanovništva EU-a nema digitalne vještine ili je njihova razina vrlo niska. Taj je problem prepoznat u Komunikaciji o Digitalnom kompasu 2030., u kojoj je utvrđen cilj da do 2030. 80 % odraslih osoba u EU-u ima barem osnovne digitalne vještine i da bude zaposleno 20 milijuna stručnjaka za IKT. U prijedlogu br. 32. Konferencije o budućnosti Europe dodatno je naglašeno da svi građani EU-a trebaju imati potrebne digitalne vještine.

Radna snaga s odgovarajućim vještinama preduvjet je i za zelenu tranziciju, za koju se predviđa da će do 2030. otvoriti 2,5 milijuna dodatnih radnih mjesta u EU-u. Važnost vještina naglašena je i u okviru Europske godine mladih 2022., u kojoj je postalo jasno da je potrebno hitno osigurati da mladi u Europi steknu vještine koje će im trebati u budućnosti.

S obzirom na to da samo oko 37 % odraslih osoba sudjeluje u osposobljavanju, za iskorištavanje mogućnosti zelene i digitalne tranzicije nužno je još više ulagati u usavršavanje i prekvalifikaciju te poticati sve radno sposobne odrasle osobe da u njima sudjeluju.

Već vidljiv nedostatak osoblja dodatno će se povećavati jer se očekuje da će se postotak radno sposobnog stanovništva EU-a smanjiti s 64 % u 2019. na 56 % u 2070., a omjer ovisnosti starijih osoba povećati s 32 u 2020. na 54 u 2070. Stoga je potrebno dodatno raditi na tome da više ljudi postane aktivno na tržištu rada putem prekvalifikacije i usavršavanja, osobito žene i mladi koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja niti u sustavu obrazovanja odraslih. Važno je i promicati digitalne vještine starijeg stanovništva i pobrinuti se da mogu potpuno sudjelovati u društvu i pristupati ključnim uslugama koje su sve češće dostupne samo putem interneta.

Međutim, samo domaća radna snaga u EU-u nije i neće biti dovoljna za zadovoljavanje trenutačnih i budućih potreba na tržištu rada. U tom kontekstu migranti već imaju važnu ulogu u europskom gospodarstvu i društvu. U zadnjih deset godina radnici migranti popunili su velik broj novih radnih mjesta u EU-u, što je pomoglo u ispunjavanju potreba tržišta rada. Prihvat migranata dio je šire kombinacije politika kojom se nastoji riješiti problem nedostatka radne snage i vještina i njegovi temeljni uzroci. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da migranti čine čak 13 % radnika koji obavljaju neophodne funkcije, kao što su liječnici, medicinske sestre i vozači.

Stoga EU, kako bi ostao globalno konkurentan, mora postati privlačno mjesto za rad za osobe iz cijelog svijeta koje imaju vještine potrebne za deficitarna zanimanja. Da bi se to postiglo, državljani trećih zemalja trebaju moći ostvariti sav svoj potencijal i koristiti svoje vještine na europskom tržištu rada, ali i mogućnosti za učenje, mobilnost i priznavanje kvalifikacija na uzajamno koristan i kružan način. To se odnosi i na novopristigle državljane trećih zemalja i na one koji već zakonito borave u EU-u, čije su stope sudjelovanja na tržištu rada uglavnom niže od onih građana EU-a. To uključuje i kontinuiranu potporu integraciji na tržište rada osoba koje bježe od rata u Ukrajini ako odluče ostati u EU-u.

Radi jačanja konkurentnosti europskih poduzeća, osobito MSP-ova, kako bi oni mogli iskoristiti sav potencijal digitalne i zelene tranzicije na socijalno pravedan, uključiv i pošten način, u okviru Europske godine vještina 2023. dodatno će se promicati prekvalifikacija i usavršavanje. Cilj je zajamčiti da u usporednoj tranziciji i fazi gospodarskog oporavka nitko ne bude zapostavljen, a pogotovo nadoknaditi nedostatak radne snage kako bi EU imao kvalificiraniju radnu snagu koja može iskoristiti mogućnosti tog procesa, na sljedeći način:

1.Promicanjem povećanih, djelotvornijih i uključivijih ulaganja u osposobljavanje i usavršavanje kako bi se iskoristio sav potencijal postojeće i buduće radne snage u Europi i kako bi se ljudima pružila podrška u prelasku s jednog radnog mjesta na drugo, aktivnom starenju i iskorištavanju novih mogućnosti gospodarske preobrazbe koja je u tijeku.

2.Jačanjem relevantnosti vještina bliskom suradnjom sa socijalnim partnerima, javnim i privatnim službama za zapošljavanje, poduzećima, pružateljima usluga obrazovanja i osposobljavanja te razvojem zajedničkih pristupa sa svim granama vlasti.