C 300/24

Mišljenje Europskog odbora regija – Strategija o pravima osoba s invaliditetom

(2021/C 300/06)

Glavna izvjestiteljica: Daniela Ballico (IT/ECR), načelnica Općine Ciampino (RM) Referentni dokument/i: Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030. COM(2021) 101 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

1. naglašava da se prava osoba s invaliditetom, kako su utvrđena člancima 2., 9., 10., 19., 168. i člankom 216. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i člancima 2. i 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), člancima 3., 15., 21., 23. i 26. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, člancima 3. i 17. europskog stupa socijalnih prava, kao i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom ratificiranom 26. studenog 2009., moraju zajamčiti i promicati u svim sektorima i na svim razinama Europske unije i država članica;

2. pozdravlja komunikaciju „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” kao stratešku inicijativu kojim se nastoje promicati samostalnost i uključenost tih osoba, zajamčiti ostvarivanje njihovih prava u ravnopravnim uvjetima i zaštititi građani najizloženiji riziku od diskriminacije i socijalne isključenosti;

3. smatra da bi, zbog njihovih nadležnosti i napora koje ulažu u svoj rad, lokalne i regionalne vlasti trebalo priznati kao strateške partnere u osmišljavanju, provedbi i praćenju ove strategije;

4. poziva na veće priznavanje uloge lokalnih i regionalnih vlasti jer se mnoge politike uključivanja osoba s invaliditetom moraju primjenjivati i provoditi na terenu i u bliskoj suradnji s osobama s invaliditetom. Kako bi se u potpunosti preuzela odgovornost, trebaju nam prilagođene nacionalne, regionalne politike i sredstva, kao i dovoljna dodatna sredstva iz europskih fondova da bi osobe s invaliditetom mogle ostvariti pravedan prelazak na samostalan život i sudjelovanje u zajednici;

5. naglašava važnost političkog okvira strategije i njezinih mjera jer ona predstavlja novu priliku za postizanje konkretnih ciljeva na području uključenosti i neovisnosti osoba s invaliditetom u Europskoj uniji, počevši od država članica. Strategija dolazi u teškim vremenima, u kojima je pandemija bolesti COVID-19 ozbiljno ugrozila opstanak, zdravlje i dostojanstvo osoba s invaliditetom i na vidjelo iznijela sve slabosti sustava socijalne zaštite i uključenosti;

6. pozdravlja uspostavu okvira sastavljenog od konkretnih mjera kojima se jamče prava i mogućnosti osoba s invaliditetom, koje čine petinu europskog stanovništva, bilo da je riječ o vidljivom ili nevidljivom invaliditetu, oštećenju osjetila, intelektualnom invaliditetu, psihičkim poteškoćama ili višestrukom invaliditetu. Osobe s invaliditetom izložene su većem riziku od siromaštva, isključenosti i depresije, osobito kada okruženje nije osmišljeno za različite ljudske potrebe;

7. pozdravlja strategiju za provedbu Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom, koja predstavlja prvi univerzalni akcijski plan kojim se osobama s invaliditetom jamče prava i mogućnosti;

8. podržava pokretanje platforme Europske komisije za pitanja invaliditeta tijekom 2021. i traži da ga se u svojstvu promatrača uključi u njezin rad kako bi se osiguralo istinsko uključivanje osoba s invaliditetom u sve politike i programe. Naglašava potrebu za potpunim uključivanjem lokalnih i regionalnih vlasti kao ključnih aktera u upravljanju politikama koje izravno utječu na osobe s invaliditetom na lokalnoj razini;

9. poziva na pojačanu suradnju s relevantnim europskim institucijama i u tom kontekstu naglašava da OR može doprinijeti radu platforme mobiliziranjem lokalnih i regionalnih vlasti i podizanjem njihove razine osviještenosti o izazovima nove strategije, koji uključuju borbu protiv stereotipa i diskriminacije osoba s invaliditetom te promicanje primjerenog i jednakog postupanja prema tim osobama u svakodnevnom životu;

10. naglašava važnost suradnje s organizacijama civilnog društva, udrugama osoba s invaliditetom i članovima njihovih obitelji kako bi se provelo načelo „ništa o nama bez nas” pri čemu valja osigurati mehanizme kojima se osobama s invaliditetom i njihovim obiteljima omogućuje sudjelovanje putem tijela aktivnih u tom sektoru i usto osiguravaju posebna mjesta za žene i djevojčice s invaliditetom;

11. ponovno ističe važnost usvajanja cjelovite intersekcijske perspektive; poziva na uključivanje posebnih mjera koje se odnose na ranjive skupine osoba s invaliditetom koje se suočavaju s preprekama zbog isprepletenosti više aspekata (spola, roda, spolne orijentacije, rasnog ili etničkog podrijetla, dobi, vjere, uvjerenja ili nepovoljnog socioekonomskog ili drugog ranjivog položaja). Stoga preporučuje Europskoj komisiji da produbi taj intersekcijski pristup i razvije inicijative čija će provedba utjecati na planiranje, vođenje i evaluaciju javnih politika;

12. ističe da treba usvojiti načelo u skladu s kojim bi javne uprave trebale poslužiti kao primjer za strukturiranje socijalne uključenosti i jamčenje prava i jednakih mogućnosti za osobe s invaliditetom, kako u pogledu prilika za zapošljavanje na otvorenom tržištu rada tako i u pogledu pružanja pristupačnih usluga. Stoga bi se OR, kao poslodavac i institucijski akter, trebao pridržavati tog načela, služiti kao primjer i uspostaviti potreban vremenski okvir;

13. naglašava potrebu da se, posebno u području zapošljavanja i pristupačnosti robe i usluga, utvrde načini uključivanja privatnog sektora u okviru javno-privatnih partnerstava;

14. napominje da se strategija pitanjem pandemije bavi samo u kontekstu samostalnog življenja i tek usputno u pogledu uključenosti u programe obrazovanja. Nadalje, primjećuje da je nedovoljno priznata uloga obiteljskih njegovatelja, osobito njegovateljica, što je zbog smanjenja usluga dostupnih članovima obitelji tijekom pandemije ponovo izašlo na vidjelo kao jedno od ključnih pitanja. Time je istaknuta važnost osnovne skrbi i njege, kao i potrebe za jačanjem pristupa tehnologiji i njezine upotrebe u privatnom okruženju;

15. potiče države članice da u nacionalne programe reformi i nacionalne planove za oporavak i otpornost uključe odgovarajuće mjere za osobe s invaliditetom.

Pristupačnost, autonomija i ravnopravnost

16. pozdravlja namjeru Europske komisije da 2022. uspostavi resursni centar AccessibleEU koji će okupljati sve dionike. Poziva i na to da se procijeni funkcioniranje unutarnjeg tržišta pomoćnih tehnologija do 2023. godine, osigura potpora za provedbu zahtjeva za pristupačnost iz direktiva o javnoj nabavi, evaluira primjena Direktive o pristupačnosti interneta i napravi inventar željezničke infrastrukture i njezine razine pristupačnosti;

17. pozdravlja ratifikaciju Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) od strane EU-a i njegovih država članica i poziva Vijeće i sve države članice da potpišu Fakultativni protokol UNCRPD-a;

18. slaže se s Europskom komisijom da treba nadzirati provedbu različitih direktiva o pristupačnosti kako bi Europska unija i sve institucije mogle provoditi odgovarajuće provedbene politike; pravila o pristupačnosti moraju se strogo poštovati i poboljšavati kako bi se omogućilo pristupačno okruženje, kako u stambenim objektima, tako i u svim elementima povezanima s lancem pristupačnosti;

19. podsjeća da se osobama s invaliditetom moraju pružiti sve mogućnosti za samostalan život i zajamčiti pravo na samostalnost tijekom cijeloga života. Mora se regulirati osobna asistencija za osobe s fizičkim invaliditetom s višom razinom ovisnosti;

20. ističe ključnu ulogu svih osoba s invaliditetom kao stručnjaka za sva pitanja o njima samima. U tom pogledu lokalne i regionalne vlasti imaju ključnu ulogu kada je riječ o potrebi da se uvaži aktivno sudjelovanje osoba s invaliditetom u postupcima donošenja odluka, među ostalim o pristupačnosti. U tu svrhu podsjeća na europsku Nagradu za pristupačnost grada ( Access City Award ) koju Europska komisija svake godine dodjeljuje trima europskim gradovima koji su se istaknuli u tome što su gradsku strukturu učinili pristupačnijom za sve svoje građane, pri čemu su posebnu pozornost posvetili problemima povezanima s dobi i razinom mobilnosti općenito, i poziva na to da se sličnim inicijativama nagrađuje pristupačnost u ruralnom i prirodnom okruženju;

21. poziva Europsku komisiju da u planiranoj reviziji zakonodavnog okvira u području energije u zgradama predviđenoj za 2021. razmotri pristupačnost kao obvezujući kriterij kako bi se te stambene strukture učinilo pristupačnijima za osobe s invaliditetom;

Uživanje prava EU-a

Slobodno kretanje i boravak

22. slaže se s potrebom uvođenja europske iskaznice za osobe s invaliditetom do kraja 2023. kako bi im se osiguralo potpuno uživanje prava Europske unije i uzajamno priznavanje invaliditeta u svim državama članicama. Sa zanimanjem iščekuje budući prijedlog Komisije o europskoj iskaznici i nada se da će se njime prevladati poteškoće na koje se naišlo u fazi ispitivanja;

23. podržava namjeru Komisije da djelotvornijom suradnjom s državama članicama osigura da one što skorije uvedu iskaznicu i istodobno rade na usklađivanju priznavanja invaliditeta, za početak prava na slične naknade i potporu te uklanjanje prepreka, jer je to ključno za jamčenje prava na mobilnost unutar Europske unije;

Poticanje sudjelovanja u demokratskom procesu

24. slaže se sa stajalištem istaknutim u strategiji da je potrebno promicati sudjelovanje osoba s invaliditetom u građanskom i političkom životu, jer su još uvijek diskriminirane, među ostalim kada ostvaruju svoje biračko pravo;

25. poziva Europsku komisiju da razmotri donošenje europskog sporazuma o pravu osoba s invaliditetom na glasanje kako bi se uklonile sve vrste prepreka i iznova potvrdilo pravo tih osoba da izražavaju svoje političke sklonosti na isti način kao i svi drugi europski građani. Ističe da je Komisija usvojila program savjetovanja o uključivim europskim izborima, ali da on ne uključuje temu invaliditeta. Preporučuje da se u taj program što prije uvrste osobe s invaliditetom i sva mjesta na kojima se održavaju izbori;

26. slaže se da osobama s invaliditetom treba poboljšati pristup zdravstvenoj skrbi. slaže se s procjenom Europske komisije o neprimjerenosti usluga socijalne skrbi te socijalnih i zdravstvenih usluga, čija su ograničenja za vrijeme pandemije u potpunosti izašla na vidjelo. Naglašava da je stanje posebno teško u udaljenim i ruralnim područjima. Primjećuje da je to prvi put da se problem segregacije pojavljuje u jednom tako važnom europskom dokumentu i pozdravlja tu činjenicu. Smatra apsolutno ispravnim da se razvojem usluga koje se pružaju u zajednici (među ostalim praćenje zdravlja, digitalizacija potpore za osobnu samostalnost i pružanje osobne asistencije, pri čemu osobe mogu birati gdje će, s kim i kako živjeti) pristupi rješavanju problema segregacije osoba s invaliditetom i njihove deinstitucionalizacije kako bi mogle ostvariti pravo na uspješan i samostalan život u zajednici;

Razvoj novih vještina za nova radna mjesta

27. skreće pozornost na činjenicu da je kriza uzrokovana pandemijom diljem Europske unije utjecala na gubitak radnih mjesta osoba s invaliditetom. Napominje da je to zadesilo i članove rodbine osoba s invaliditetom koji o njima brinu, što prvenstveno uključuje majke, partnerice i kćeri;

28. slaže se s time da ubrzanje digitalne i zelene tranzicije nudi mogućnosti zahvaljujući upotrebi informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT), umjetne inteligencije i robotike prilagođene potrebama osoba s invaliditetom te ističe potrebu za ulaganjima u njihove digitalne vještine;

29. podsjeća na potrebu za prikupljanjem usporedivih podataka o invaliditetu kako bi se bolje procjenjivala životna iskustva osoba s invaliditetom u različitim kontekstima, ocjenjivale politike i mjere, pratio njihov napredak i poduzimale odgovarajuće mjere;

30. poziva Komisiju da se sustavno pozabavi pitanjem nedostatka informacija o osobama s invaliditetom, osobito u ruralnom okruženju. Kao što je zatražila UN-ova Konvencija o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) i potvrdio Odbor UN-a za ljudska prava, potrebno je premostiti informacijski jaz ne samo pomoću raščlanjenih podataka već i pomoću pokazatelja uključenosti kojima se prate politike i poštovanje prava osoba s invaliditetom;

31. dijeli stajalište da vještine osoba s invaliditetom treba prilagođavati obrazovanjem, stručnim osposobljavanjem i sljedećim akcijskim planom za digitalno obrazovanje za razdoblje 2021. – 2027. Također podržava strategiju provedbe tih mjera koja počiva na snažnoj predanosti država članica da se tim osobama osiguraju uključivi i pristupačni programi, kao i potrebna sredstva, pri čemu treba iskoristiti postojeća sredstva i osigurati njihovu komplementarnost; Također ističe da osobama s invaliditetom treba olakšati pohađanje sveučilišta;

32. naglašava potrebu za posebnim odredbama kojima će se omogućiti usavršavanje i prekvalifikacija osoba s invaliditetom kako bi se prije svega iskoristio potencijal digitalne tranzicije. Stoga pozdravlja naukovanje kao instrument socijalne uključenosti u okviru programa Garancija za mlade;

33. podržava inicijativu Europske komisije da potakne države članice na postavljanje jasnih ciljeva za povećanje stope zaposlenosti osoba s invaliditetom, posebno na otvorenom tržištu rada, i na jačanje kapaciteta službi za zapošljavanje. Ponovno ističe potrebu za olakšavanjem samozapošljavanja i samopoduzetništva za osobe s invaliditetom. Potiče države članice da razmotre uvođenje poreznih olakšica za poduzeća koja zapošljavaju osobe s invaliditetom ili poreznih povlastica za samozaposlene osobe s invaliditetom, a osobito za poduzetništvo.

34. pozdravlja donošenje Akcijskog plana za socijalnu ekonomiju kojim se predviđa poboljšanje poticajnog okruženja za socijalnu ekonomiju, uključujući mogućnosti povezane s osobama s invaliditetom. Poziva na veća ulaganja u socijalna poduzeća s naglaskom na integraciji. Smatra da socijalna poduzeća mogu promicati tržišno orijentiran model za aktivnosti koje se, ako se njima uspješno upravlja, mogu proširiti i biti financijski održive na otvorenom tržištu rada ( 1 )

Jednak pristup i nediskriminacija

35. uviđa da pitanje pristupa pravosuđu nije od sekundarne važnosti i da se prvenstveno odnosi na institucionalnu diskriminaciju osoba s intelektualnim, psihosocijalnim i mentalnim poteškoćama. Potiče države članice da najbolje prakse populariziraju radi prijenosa i multiplikacijskog učinka;

36. podsjeća na velik broj građana koji boluju od razvojnog poremećaja i/ili duševnog oboljenja i koji bi stoga mogli podlijegati potpunom ili djelomičnom skrbništvu. Međutim, izražava zabrinutost zbog toga što štićenik u potpunom skrbništvu gotovo u potpunosti može izgubiti svoja zakonska prava i što odluke o najbitnijim aspektima njegova života donosi njegov pravni zastupnik. Brojne su odrasle osobe protiv svoje volje smještene u dom na zahtjev predstavnika koje je imenovao sud. OR preporučuje državama članicama da uvedu pravila za provedbu članka 12. Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom (UNCRPD) ( 2 ) te da u postupak donošenja odluka uključe korisnike, njihove obitelji, organizacije za zaštitu njihovih prava i stručnjake za donošenje odluka.

37. smatra da se mora riješiti pitanje suzbijanja nasilja nad osobama s invaliditetom, a posebno ženama, djecom i adolescentima s invaliditetom, kao i pitanje osoba s intelektualnim invaliditetom i poteškoćama u uspostavljanju i održavanju međuljudskih odnosa. Navodi da u okviru nove strategije treba pojačati djelovanje u tom pogledu. Na primjer, trebalo bi bolje nadzirati zaštićene smještajne objekte, a svi centri za savjetovanje i skloništa za žene trebali bi biti u potpunosti dostupni;

38. slaže se da je potreba za borbom protiv diskriminacije u svim aspektima života osoba s invaliditetom jedan od glavnih izazova s kojima se Europska unija suočava u području invaliditeta;

39. uviđa da je obrazovanje glavno sredstvo za rješavanje problema nejednakosti, među ostalim u pogledu osoba s invaliditetom. Slaže se da bi zajamčeno uključivo obrazovanje trebalo obuhvaćati djecu, adolescente i odrasle osobe s invaliditetom. Primjećuje da se europskim programima u tom području podupiru i promiču takve aktivnosti. Poziva na uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti, udruga osoba s invaliditetom i članova njihovih obitelji u programe učenja za osobe s invaliditetom radi promicanja razmjene dobrih praksi, kao i na aktivno sudjelovanje lokalnih i regionalnih vlasti u integraciji politika socijalne uključenosti u obrazovne politike;

Poboljšanje pristupa umjetnosti i kulturi, slobodnim i rekreacijskim aktivnostima, sportu i turizmu

40. podržava to da se osobni razvoj osoba s invaliditetom, a pogotovo djece i mladih, kao i kod svih drugih osoba, promiče kroz pristup umjetnosti, kulturi, rekreacijskim i slobodnim aktivnostima, sportu i turizmu;

41. posebno ističe ulogu sporta u poticanju uključivanja osoba s invaliditetom i potiče države članice da razvijaju programe koji omogućuju sudjelovanje djece, mladih i osoba s invaliditetom čije je sudjelovanje u većoj mjeri ograničeno.

Služiti kao primjer

42. prepoznaje da je za učinkovitu provedbu strategije važno usvojiti strukturirani sustav. Prvi je korak sustavno uključivanje osoba s invaliditetom u postupke donošenja odluka;

43. ističe potrebu za djelotvornom borbom protiv stereotipa o tjelesnom i mentalnom invaliditetu u javnom diskursu, medijima i obrazovanju primjenom načela nulte tolerancije prema predrasudama i stigmatizaciji koji se temelje na tjelesnom/mentalnom invaliditetu, kao i prema diskriminirajućoj uporabi jezika. Lokalne i regionalne vlasti u vrlo su dobrom položaju da budu primjer drugima kao poslodavci i pružatelji usluga, a i zbog svoje blizine građanima;

44. pozdravlja predanost s kojom Komisija radi na jačanju strategije za ljudske resurse kako bi se osobe s invaliditetom uključivale u radna mjesta i podržavale pomoću razumnih aranžmana koji im omogućuju da budu jednako produktivni kao i njihovi kolege. To uključuje pristupačnost zgrada i svih radnih alata, s posebnim naglaskom na osmišljavanju, razvoju i upotrebi tehnologija koja služi ljudima;

45. podržava potrebu za jačanjem okvira za praćenje provedbe strategije uvođenjem učinkovitih pokazatelja, koji se temelje na postojećim podacima, za mjerenje i procjenu učinka socijalne uključenosti osoba s invaliditetom s ciljem predlaganja i uvođenja mjera nakon te evaluacije; podsjeća na važnost sastavljanja godišnjih izvješća koja sadržavaju pregled napretka država članica u pogledu uključivanja osoba s invaliditetom, uključujući, među ostalim, dobre prakse lokalnih i regionalnih vlasti i udruženja osoba s invaliditetom i članova njihovih obitelji;

46. poziva Europsku uniju, države članice i njihove regionalne i lokalne vlasti da u nacionalnim i regionalnim statističkim sustavima pridaju veću pozornost pitanjima invaliditeta kako bi mogli pružati pouzdane i redovite podatke u dogovoru s Eurostatom.

Bruxelles, 7. svibnja 2021. Predsjednik Europskog odbora regija Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Eurofound (2021.), Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States (Invaliditet i integracija u tržište rada: Kretanje politika i podrška u državama članicama EU-a), https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef20013en.pdf

(2) https://www.un.org/disabilities/documents/convention/convention_accessible_pdf.pdf