EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 20.5.2022. JOIN(2022) 16 final ZAJEDNIČKO IZVJEŠĆE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Posebno Upravno Područje Hong Kong:























godišnje izvješće za 2021.















ZAJEDNIČKO IZVJEŠĆE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU POSEBNO UPRAVNO PODRUČJE HONG KONG: GODIŠNJE IZVJEŠĆE ZA 2021. Sažetak Od predaje Hong Konga Narodnoj Republici Kini 1997. Europska unija (EU) i njezine države članice pozorno prate politička i gospodarska kretanja u Posebnom Upravnom Području (PUP) Hong Kongu. Komisija i visoki predstavnik, u skladu s obvezom prema Europskom parlamentu preuzetom 1997., objavljuju godišnje izvješće o razvoju događaja u Hong Kongu. U tom je izvješću godinama bio poseban naglasak na provedbi načela „jedna zemlja, dva sustava” i autonomiji Hong Konga kako je utvrđena u Temeljnom zakonu. Ovo je 24. takvo izvješće i u njemu se daje prikaz stanja 2021. Ta je godina obilježena daljnjim podrivanjem načela „jedna zemlja, dva sustava”, provedbom Zakona o nacionalnoj sigurnosti, reformom izbornog sustava, smanjenjem slobode medija, raspuštanjem mnogih prodemokratskih skupina civilnog društva, uključujući sindikate, te većim ograničenjima ulaska na područje Hong Konga zbog pandemije bolesti COVID-19. Znatno se ubrzao proces narušavanja visokog stupnja autonomije Hong Konga te prava i sloboda koje je Zajednička kinesko-britanska deklaracija trebala štititi barem do 2047. Godina 2021. započela je masovnim uhićenjem 55 prodemokratskih aktivista početkom siječnja, a završila izborima za Zakonodavno vijeće održanima 19. prosinca bez sudjelovanja oporbe. Te su godine započeli prvi sudski postupci na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti i reforma izbornog sustava poduprta pravilnikom o polaganju prisege, čiji je cilj bio diskvalificirati prodemokratske okružne vijećnike izabrane 2019. Hong Kongom je zavladala autoritarnost: većina demokratskih političara nalazi se ili u zatvoru ili u egzilu te su raspuštene brojne organizacije civilnog društva, a nekoliko međunarodnih nevladinih organizacija zatvorilo je svoje urede u Hong Kongu. Provedba Zakona o nacionalnoj sigurnosti uključivala je više prisile nego što se očekivalo. Širok raspon djela kažnjivih na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti i težina zakonom propisanih kazni izazivaju veliku zabrinutost i negativno su utjecali na ostvarivanje prethodno zaštićenih prava i sloboda. Ubrzao se trend uvođenja autocenzure u medijima, akademskoj zajednici i civilnom društvu. Iako je Ured EU-a početkom godine i dalje održavao političke kontakte i sastanke s predstavnicima civilnog društva, pred kraj godine to više nije bio slučaj. Mnogi od njih počeli su se ustručavati kontakta sa stranim diplomatima jer su na oprezu zbog odredaba Zakona o nacionalnoj sigurnosti o „tajnom sporazumu sa stranim silama”, koje mogu dovesti do dugotrajnih zatvorskih kazni.

Vlasti iz kontinentalne Kine na mnoge su načine pojačale nadzor nad poslovima Hong Konga. U Pekingu je Ured za poslove Hong Konga i Makaa dobio dva nova odjela koji nadziru nacionalnu sigurnost i propagandu. U Hong Kongu sve je očitije nastojanje Ureda za vezu središnje narodne vlade da se približi građanima Hong Konga. Neovisnost pravosuđa i dalje je ključna zaštitna mjera za poštovanje temeljnih prava i sloboda, no provedba Zakona o nacionalnoj sigurnosti utjecala je na ulogu vladavine prava u zaštiti građanskih sloboda. Unatoč tome što su sudski postupci i pravni argumenti uglavnom u skladu s praksom običajnog prava, pravosuđe više nije tako liberalno i tolerantno kad je riječ o predmetima koji se odnose na ostvarivanje političkih sloboda. I dalje postoji određeni stupanj povjerenja u kompetentnost i integritet sudaca i njihovu spremnost na poštovanje vladavine prava. EU je javno i privatno izrazio zabrinutost zbog razvoja događaja u Hong Kongu. Visoki predstavnik je u ime EU-a dao sljedeće izjave u vezi s Hong Kongom: ü7. siječnja – Izjava o masovnom uhićenju osoba uključenih u prodemokratske predizbore u srpnju 2020., ü11. ožujka – Izjava o izbornom sustavu, ü9. lipnja – Izjava o izmjenama izbornog sustava Hong Konga, ü20. prosinca – Izjava o izborima za Zakonodavno vijeće održanima 19. prosinca 2021. Glasnogovornici EU-a dali su sljedeće izjave o Hong Kongu: ü5. ožujka: Izjava o mogućoj izbornoj reformi,

ü16. travnja: Izjava o osuđivanju prodemokratskih aktivista, ü23. lipnja – Izjava o zatvaranju uredništva lista Apple Daily u Hong Kongu, ü21. listopada – Izjava o isključivanju demokratski izabranih okružnih vijećnika i smanjenju prostora za djelovanje civilnog društva. O pogoršanju situacije u Hong Kongu nekoliko se puta raspravljalo i u okviru Vijeća EU-a za vanjske poslove. EU je kao odgovor na situaciju u Hong Kongu pojačao koordinaciju s partnerima sličnih stajališta, što je vidljivo u izjavi skupine G7 o izbornoj reformi od 12. ožujka. Bolest COVID-19 u Hong Kongu 2021. uglavnom je bila pod kontrolom, uz nekoliko uvedenih ograničenja, kao što je zabrana javnih okupljanja. Ograničenja ulaska na područje Hong Konga postajala su sve stroža, da bi krajem godine bila jednaka ograničenjima ulaska u kontinentalnu Kinu. Granica s kontinentalnom Kinom do kraja godine nije se ponovno otvorila. Hong Kong je 2021. ostvario dobar gospodarski rezultat. Bio je treće najveće odredište za ulaganja na svijetu i postao je šesto najveće trgovinsko gospodarstvo. Iako su strani zaposlenici odlazili, prisutnost poduzeća iz EU-a povećala se u 12 mjeseci do lipnja za 3,5 % prema broju poduzeća (koji je dosegnuo 1 614) te tako poduzeća iz EU-a i dalje čine najveću nekinesku poslovnu zajednicu u Hong Kongu. EU je 2021. bio treći najveći trgovinski partner Hong Konga u trgovini robom, nakon kontinentalne Kine i Tajvana. U prvih devet mjeseci 2021. gospodarstvo Hong Konga zabilježilo je oporavak od 7,0 % u odnosu na prethodnu godinu . Gospodarstvo su podupirali dobri rezultati u sektorima trgovine i logistike te u financijskom sektoru, dok su se maloprodaja, prijevoz i građevinarstvo nastojali snaći u još uvijek izazovnom okruženju. Ipak, daljnje smanjenje broja zaposlenih u nekineskim inozemnim poduzećima moglo bi narušiti status Hong Konga kao međunarodnog poslovnog središta. To bi dovelo i do novih izazova u smislu globalne konkurentnosti, raspoloživosti stručnjaka i nedostatka radne snage (prema nedavnom istraživanju broj zaposlenika u inozemnim poduzećima u Hong Kongu smanjio se za 4 %, odnosno za 20 000, u dvogodišnjem razdoblju). I. Politička i društvena kretanja Godinu su obilježili znatno nazadovanje u području demokracije te sve restriktivnije tumačenje i podrivanje načela „jedna zemlja, dva sustava” potpomognuto Zakonom o nacionalnoj sigurnosti.

U prvim danima 2021. došlo je do masovnog uhićenja 55 osoba povezanih s prodemokratskim pokretom, uključujući istaknute političare. Nakon sudjelovanja u neformalnim prodemokratskim predizborima 2020. zadržani su u pritvoru zbog subverzije na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Četrdeset sedmero od njih optuženo je za „planiranje subverzije”. Visoki predstavnik dao je 7. siječnja izjavu u ime EU-a o masovnom uhićenju osoba uključenih u prodemokratske predizbore u srpnju 2020. Nacionalni narodni kongres donio je 30. ožujka izmjene prilogâ Temeljnom zakonu kako bi proveo reformu izbornog sustava Hong Konga. Time su dodatno oslabljeni ionako skromni demokratski elementi izbornog sustava te se osiguralo da glasovi koji podupiru postojeću vlast mogu kontrolirati sve razine upravljanja – vladu, Zakonodavno vijeće i Izborno povjerenstvo. Visoki predstavnik dao je 9. lipnja izjavu o izmjenama izbornog sustava Hong Konga. Broj članova Izbornog povjerenstva povećao se s 1 200 na 1 500 (povjerenstvo u praksi ima 1 448 članova koji uglavnom podupiru postojeću vlast). To je povjerenstvo u rujnu izabrano glasovima 4 389 osoba, što čini stopu odaziva od 89,77 %. Glasači su izabrali samo jednog političara koji, prema vlastitim izjavama, ne podupire postojeću vlast. Došlo je do promjene sastava i uloge povjerenstva. Ukinuto je 117 mjesta koja su bila rezervirana za okružne vijećnike. Dodana su nova mjesta za članove Kineske narodne političke konzultativne konferencije te za hongkonške članove odabranih nacionalnih organizacija. Izborno povjerenstvo dobilo je nove ovlasti nadzora, točnije pravo glasa pri izboru gotovo polovine članova Zakonodavnog vijeća. Izbornom reformom promijenjeni su veličina i sastav Zakonodavnog vijeća. Ukupan broj mjesta za zakonodavce povećao se sa 70 na 90, dok je pritom samo 20 mjesta osigurano izravnim izborima (geografske izborne jedinice). Članovi Izbornog povjerenstva popunili su 40 mjesta. Preostalo je 30 mjesta za funkcionalne izborne jedinice, koja tradicionalno popunjavaju osobe sklone postojećoj vlasti. Ukinuto je pet supermjesta u Zakonodavnom vijeću, čime je okončana jedina uspješna politička reforma nakon predaje. Izbori za Zakonodavno vijeće održani 19. prosinca bili su prvi izbori za Zakonodavno vijeće nakon uvođenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti i provedbe izborne reforme. Ukupno 153 kandidata natjecala su se u tri široke skupine izbornih jedinica. U funkcionalnim izbornim jedinicama registrirana su 219 254 birača, dok je u geografskim izbornim jedinicama registrirano 4 472 863 glasača. Sedmi izbori za Zakonodavno vijeće, prvotno planirani u rujnu 2020., održali su se 19. prosinca 2021. To su bili prvi takvi izbori nakon uvođenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti i radikalnih promjena izbornog sustava. U izravno izabranim geografskim izbornim jedinicama glasačke listiće ispunilo je ukupno 1 350 680 birača, što čini stopu odaziva od 30,2 %, odnosno dosad najnižu zabilježenu stopu. U neizravno izabranim funkcionalnim izbornim jedinicama i u novoj izbornoj jedinici Izbornog povjerenstva glasačke listiće ubacilo je 70 490 birača, odnosno njih 1 426, uz stopu odaziva od 32,22 %, odnosno 96,28 %. Ukupno 153 kandidata natjecala su se u tri široke skupine izbornih jedinica. Samo je jedan član Zakonodavnog vijeća koji tvrdi da nije sklon postojećoj vlasti uspio osvojiti dovoljno glasova i osigurati mjesto. U međuvremenu su masovna uhićenja povezana s predizborima u srpnju 2020. spriječila 47 zagovornika demokracije, uključujući bivše zakonodavce iz redova oporbe i predstavnike civilnog društva, da se kandidiraju na tim izborima s obzirom na to da su zadržani u pritvoru zbog optužbi na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Osim toga, izbornom reformom omogućeno je osnivanje Povjerenstva za ocjenu podobnosti kandidata kako bi se diskvalificirali potencijalni kandidati na izborima za Izborno povjerenstvo, Zakonodavno vijeće i čelnika vlade koji nisu smatrani „domoljubima”. Odluke donesene nakon savjetovanja s Povjerenstvom za nacionalnu sigurnost ne bi podlijegale sudskom nadzoru. Na temelju reforme isto je tako postalo nezakonito pozivati ljude da ubacuju prazne listiće. Zakon o davanju prisege dodao je još jedan element izbornoj reformi: vlada je 23. veljače donijela Zakon o javnim dužnostima iz 2021. (kandidiranje i preuzimanje dužnosti) (razne izmjene), kojim se propisuje da postojeći i budući članovi okružnih vijeća moraju dati prisegu pri preuzimanju dužnosti. Zakon je stupio na snagu 21. svibnja. Kao rezultat toga, prva skupina od 214 okružnih vijećnika u srpnju je podnijela ostavku nakon što su mediji počeli izvješćivati o tome da vlada može retroaktivno potraživati iznose plaća i doprinosa od diskvalificiranih kandidata. Počevši od rujna, vlasti su diskvalificirale 49 prodemokratskih okružnih vijećnika, poništavajući njihove prisege da poštuju Temeljni zakon i da su odani PUP-u kao „neautentične”, navodno na temelju mišljenja koja su prethodno iznosili, što je potvrdilo retroaktivnu prirodu zakona. Tim su potezom poništeni rezultati izbora za okružno vijeće održanih u studenome 2019., na kojima su prodemokratski kandidati osigurali više od 80 % mjesta i ostvarili apsolutnu većinu u 17 od 18 okružnih vijeća. Glasnogovornica ESVD-a dala je 21. listopada izjavu o isključivanju demokratski izabranih okružnih vijećnika i smanjenju prostora za djelovanje civilnog društva.

U 2021. svjedočili smo kraju djelotvorne političke oporbe u Hong Kongu. Preostale su Demokratska stranka, Građanska stranka i još nekoliko drugih, no njihov je položaj postajao sve slabiji s obzirom na to da im je postojanje ovisilo o tome igraju li ulogu „lojalne oporbe”. Međutim, te stranke nisu kandidirale svoje članove na izborima za Zakonodavno vijeće, a većina vodećih demokratskih političara dobila je zabranu kandidiranja na izborima. Civic Passion (Građansko srce), jedina stranka koja je 2021. preostala u Zakonodavnom vijeću, a koja ne podupire postojeću vlast, raspuštena je u rujnu. Savez za istinsku demokraciju raspušten je u kolovozu, dok su Neodemokrati raspušteni u lipnju. Tijekom 2021. došlo je i do dubokih promjena u civilnom društvu Hong Konga. Sve važne organizacije civilnog društva koje nisu podupirale postojeću vlast raspuštene su zbog straha od Zakona o nacionalnoj sigurnosti, pri čemu su neki aktivisti kao razlog navodili prijetnje osobnoj sigurnosti. Raspušteni su Fronta za građanska i ljudska prava, Organizacija kineskih odvjetnika za ljudska prava, Hongkonški savez za potporu domoljubnim demokratskim pokretima u Kini, Demokratski savez, lokalni ogranak organizacije Amnesty International, ali i savezi studenata, sindikati, medijske skupine i skupine povezane s crkvom. Ukupno je raspušteno više od 50 organizacija, a uhićeni su mnogi od njihovih vođa. Provedena je revizija poreznog zakona kako bi se osiguralo da nijedna skupina koja podupire ili promiče aktivnosti koje su štetne za nacionalnu sigurnost ili sudjeluje u takvim aktivnostima ne može biti priznata kao humanitarna organizacija. Slično kao u kontinentalnoj Kini, nastavak aktivnosti dopušten je samo organizacijama civilnog društva koje su aktivne u područjima koja ne propituju rad vlade. Vlada Posebnog Upravnog Područja Hong Kong potvrdila je da je od društvenih nemira 2019. uhićeno više od 10 000 osoba, uključujući brojne maloljetnike. Procjenjuje se da bi suđenja mogla trajati tri godine. U svojem godišnjem predstavljanju politike 6. listopada čelnica vlade Carrie Lam potvrdila je gradnju „megasudnice” za rješavanje predmeta koji uključuju veliki broj optuženih. Prema situaciji na dan 31. prosinca od lipnja 2020. otprilike 162 osobe, uključujući bivše prodemokratske aktiviste, članove Zakonodavnog vijeća iz redova oporbe, novinare i pripadnike akademske zajednice, uhićene su na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti i drugih povezanih propisa. Optuženo je njih 99. Ekstrateritorijalne odredbe Zakona o nacionalnoj sigurnosti i dalje izazivaju zabrinutost. Otprilike 30 aktivista koji se nalaze u inozemstvu navodno je bilo na popisu traženih osoba tijela za izvršavanje zakonodavstva. Među njima bilo je više osoba koje nisu kineski državljani. Izricanje presude u prvom predmetu na temelju Zakona o nacionalnoj sigurnosti održalo se u srpnju 2021. Sud je izrekao devetogodišnju kaznu za „poticanje na odcjepljenje” i „sudjelovanje u terorističkim aktivnostima”. Hongkonški sudovi strogo su tumačili Zakon o nacionalnoj sigurnosti, iako se u njemu navodi da će se pri čuvanju nacionalne sigurnosti poštovati i štititi ljudska prava. Unatoč presudi Najvišeg žalbenog suda kojom je nižestupanjskim sudovima osiguran određeni manevarski prostor pri određivanju treba li tuženike zadržati u pritvoru, puštanje na slobodu uz jamčevinu češće je bilo iznimka nego pravilo. Primjerice, na kraju 2021. u predmetu 47 prodemokratskih aktivista koji su kazneno gonjeni u vezi s predizborima samo ih je 14 osiguralo jamčevinu. Dugotrajan pritvor, ponekad u izolaciji, sve je češće izazivao zabrinutost. U presudi od 14. prosinca Najviši žalbeni sud potvrdio je da se standard za odobravanje jamčevine osumnjičenicima za kaznena djela protiv nacionalne sigurnosti može primijeniti i na osumnjičenike koji su optuženi na temelju drugih zakona – sve dok se smatra da se navodnim kaznenim djelima ugrožava nacionalna sigurnost. Ta bi kaznena djela mogla uključivati ona iz članka 23. Temeljnog zakona. Zakon o nacionalnoj sigurnosti utjecao je i na sve razine obrazovnog sustava. Ured za obrazovanje u listopadu je izdao okružnicu koja je sadržavala smjernice za pitanja nacionalne sigurnosti za školsku administraciju i obrazovanje kako bi pomogao školama da „uspostave mjere za održavanje sigurnog i urednog okruženja za učenje u školama i promiču obrazovanje o nacionalnoj sigurnosti”. Zakonom o nacionalnoj sigurnosti isto se tako zahtijevalo da vlasti pojačaju nadzor i upravljanje pitanjima nacionalne sigurnosti u socijalnim organizacijama, u medijima i na internetu.

Sve veći broj inozemnih poduzeća izrazio je zabrinutost zbog sve jačeg povezivanja Hong Konga s kontinentalnom Kinom. Politička kretanja utjecala su na predvidljivost i cjelokupnu poslovnu klimu, odnosno na mogućnost poduzeća da posluju. To se pogoršalo zbog pritiska na slobodu informiranja te zbog rizika da će kontinentalna Kina nametnuti Hong Kongu nove zakone, uključujući primjerice zakonodavstvo o suzbijanju doksiranja, o protusankcijama, o kibersigurnosti i o podacima. U kontekstu trenutačnih političkih kretanja povećalo se iseljavanje. Službene brojke Uprave za statistiku objavljene u kolovozu pokazuju neto odljev približno 89 200 stanovnika od sredine 2020. U rujnu su službeni statistički podaci pokazali da je te godine pri upisu djece u prvi razred osnovne škole upisan 81 razred manje nego prethodne godine. Mnogi građani Hong Konga otišli su u Ujedinjenu Kraljevinu, koja je 31. siječnja proširila imigracijska prava kako bi osigurala način za stjecanje državljanstva osobama sa statusom britanskih državljana iz prekomorskih područja. Prema službenim statističkim podacima Ujedinjene Kraljevine, između 31. siječnja i 30. kolovoza 2021. podneseno je 88 900 zahtjeva za vize za status britanskih državljana iz prekomorskih područja – ne uzimajući u obzir studentske vize. Druga važna odredišta uključuju Australiju, koja je uvela vize za trajni boravak za državljane Hong Konga, te Kanadu, SAD i Tajvan. Hong Kong se isto tako suočio s padom nataliteta. Prema podacima Uprave za popis stanovništva i statistiku ukupna stopa plodnosti bila je niža od stope promjene stanovništva. Čelnica vlade Carrie Lam održala je 6. listopada svoje peto predstavljanje politike Zakonodavnom vijeću. Vlada je dala prioritet nacionalnoj sigurnosti i integraciji s kontinentalnom Kinom. Najavila je provedbu članka 23. Temeljnog zakona, u kojem se navodi da će Posebno Upravno Područje Hong Kong samostalno donositi zakone: i. kako bi zabranilo svaki čin izdaje, odcjepljenja, pobune, subverzije protiv središnje narodne vlade ili krađe državnih tajni, ii. kako bi zabranilo stranim političkim organizacijama ili tijelima da provode političke aktivnosti u regiji te iii. kako bi zabranilo političkim organizacijama ili tijelima u regiji da se povezuju sa stranim političkim organizacijama i tijelima. Čelnica vlade istaknula je i važnost načela „domoljubi upravljaju Hong Kongom”. Najavila je uspostavu posebnog ureda za kulturu i sport te izradu zakonodavstva o lažnim vijestima i kibersigurnosti. Do 31. prosinca Hong Kong je izvijestio o 12 631 slučaju bolesti COVID-19, što je dovelo do smrti 213 osoba. Kampanja cijepljenja napredovala je polako. Do 31. prosinca 4 662 013 osoba primilo je dvije doze cjepiva, a 387 074 osobe primile su tri doze. Ograničenja su postupno ublažavana, no ograničenje broja osoba kojima je dopušteno okupljanje u jednoj skupini ostalo je na snazi. Održavanje pristupa „nultog COVID-a” i ponovno otvaranje granice prema kontinentalnoj Kini bili su politički prioriteti. Kao uvjet za ponovno otvaranje granice središnja vlada zahtijevala je od Hong Konga donošenje strogih politika. Krajem studenoga najavljeno je uvođenje digitalnog sustava praćenja u Hong Kongu, sličnoga onome koji se upotrebljava na kontinentu. Nasuprot tome, ulazak u Hong Kong iz inozemstva bio je sve teži. To je pridonijelo relativnoj izolaciji Hong Konga i potaknulo pitanja o njegovu statusu međunarodnog središta u dugoročnom razdoblju. Rasprave koje su se u Hong Kongu vodile o mogućim „putnim balonima (travel bubbles)” nisu dovele do čvrstih zaključaka. EU je u lipnju dodao Hong Kong na popis zemalja i područja u koje i iz kojih se odobravaju neobvezna putovanja. Mjere koje su EU i države članice poduzeli kao odgovor na Zakon o nacionalnoj sigurnosti i koje su navedene u Zaključcima Vijeća iz srpnja 2020. i dalje su na snazi. Taj paket mjera obuhvaća: ·preispitivanje politike azila, migracija, viza i boravka te sporazuma o izručenju, ·nadzor i ograničenje izvoza određene osjetljive opreme, ·promatranje suđenja, potporu civilnom društvu, ·mogućnost za više stipendija i akademskih razmjena, ·praćenje ekstrateritorijalnog učinka zakona, te ·suzdržavanje od pokretanja novih pregovora s Hong Kongom.

Te su se mjere provodile tijekom godine. EU je izrazio zabrinutost u vezi s Hong Kongom za vrijeme političkog dijaloga na visokoj razini između EU-a i Kine održanog u siječnju 2021., za vrijeme strateškog dijaloga održanog 28. rujna i tijekom razgovora između predsjednika Europskog vijeća Charlesa Michela i kineskog predsjednika Xi Jinpinga održanog 15. listopada. Prava, slobode i jednake mogućnosti Narušavanje prava, sloboda i jednakih mogućnosti izravno je utjecalo na mnoge dijelove društva. Smanjuje se zajednica stranih novinara i pripadnika akademske zajednice. Političari i pripadnici civilnog društva uglavnom su se ustručavali sastajati sa stranim diplomatima, dijelom zbog optužbi za tajni sporazum ili pak zbog uvjeta za odobravanje jamčevine. Drugu godinu zaredom vlasti su uskratile dopuštenje za održavanje događanja kojima se obilježava gušenje prosvjeda na trgu Tiananmen 1989., navodeći kao razlog zabrinutost zbog javnozdravstvene situacije povezane s pandemijom. Dvadeset četvero aktivista koji su sudjelovali u bdijenju 2020. optuženo je za „sudjelovanje u nedopuštenom okupljanju”. Dvadeset jednom od njih izrečena je kazna zatvora u trajanju između četiri i 24 mjeseca, a ostalima je izrečena uvjetna kazna. Policija je 4. lipnja preventivno uhitila vođu Hongkonškog saveza za potporu domoljubnim demokratskim pokretima u Kini. Nekoliko građana koji su došli u Victoria Park, gdje se prethodnih godina održavalo bdijenje, isto je uhićeno. Muzej 4. lipnja, kojim je Savez upravljao 10 godina, zatvorio se u lipnju nakon izjave Uprave za higijenu hrane i okoliša da nije imao dozvolu za prostore za javnu zabavu. Policija je izvršila pretres muzeja u rujnu, ubrzo nakon uhićenja čelnikâ Saveza. Hongkonške vlasti donijele su sveobuhvatne mjere kako bi se zatomilo sjećanje na gušenje prosvjeda 4. lipnja na drugim područjima. Stup srama, skulptura izrađena u spomen žrtvama gušenja prosvjeda na trgu Tiananmen, uklonjen je sa svoje lokacije na Sveučilištu u Hong Kongu na zahtjev tog sveučilišta. Kinesko sveučilište u Hong Kongu, Sveučilište Lingnan i Gradsko sveučilište Hong Konga slijedili su taj primjer i uklonili povezane umjetničke radove s kampusa. Javne knjižnice isto su tako uklonile knjige o gušenju prosvjeda. U skladu sa zaključcima Vijeća Ured EU-a i države članice do danas su pratili 81 sudsku raspravu, uključujući suđenje 15 prodemokratskih aktivista optuženih za nezakonito okupljanje, koje je u tijeku. Na temelju Zajedničke kinesko-britanske deklaracije Hong Kong je zadržao svoj pravni sustav običajnog prava te je i dalje stranka Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima. Temeljnim zakonom propisuje se da će odredbe Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima kako se primjenjuju na Hong Kong ostati na snazi i provoditi se putem zakona Hong Konga. Zatvaranje lokalnih i regionalnih ureda organizacije Amnesty International u listopadu 2021. potvrdilo je da Hong Kong više nije sigurno utočište za aktivizam u području ljudskih prava. Godine 2021. narušen je širok niz građanskih prava i temeljnih sloboda. Došlo je do nazadovanja slobode medija. U siječnju su policijski službenici posjetili uredništva listova Stand News i Apple Daily s nalozima za pretres, zahtijevajući dokumentaciju povezanu s demokratskim predizborima 2020. Uredništvo lista Apple Daily prestalo je s radom u lipnju. Bivši direktori i urednici lista Apple Daily, uz tri poduzeća koja su prethodno bila povezana s listom, optuženi su za tajni sporazum sa stranim silama iz Zakona o nacionalnoj sigurnosti. Za Next Digital, matično društvo lista Apple Daily, izazovi su se nastavili dugo nakon što je list prestao izlaziti.

U prosincu je policija izvršila pretres uredništva neovisnog internetskog medijskog servisa Stand News i uhitila sedam osoba povezanih s publikacijom zbog objavljivanja pobunjeničkog materijala. Dva bivša glavna urednika odvedena su pred sud i nije im odobrena jamčevina. Zamjena zaposlenika Radiotelevizije Hong Kong (RTHK) i društva I-Cable dodatno je ukazala na povećanje autocenzure. Rad Udruženja novinara Hong Konga podvrgnut je strogom nadzoru. Osim na lokalne medije osjetio se utjecaj i na prisutnost stranih novinara i medijskih servisa u Hong Kongu. Istraživanje o slobodi medija objavljeno u studenome 2021. ukazalo je na veliku zabrinutost kad je riječ o predloženom zakonu o lažnim vijestima i autocenzuri. Daljnje neodobravanje viza stranim novinarima bez objašnjenja ukazalo je na sve veća ograničenja njihovih radnih uvjeta. Mnogi istaknuti novinari, komentatori i televizijske kuće ugasili su svoje emisije ili napustili Hong Kong. Vladini dužnosnici pisali su i međunarodnim medijima, optužujući ih za objavljivanje „huškačkih materijala” i prijeteći da će poduzeti „nužne mjere”. Nejasno sročenim odredbama Zakona o nacionalnoj sigurnosti i njegovom strogom provedbom narušena je sloboda izražavanja. Autocenzura je 2021. postala još raširenija. Sve češće cenzuriranje produkcija u području kulture te filmova, knjiga i medija općenito utjecalo je na pravo pristupa kulturi. Javne knjižnice uklonile su oko 70 naslova. Vladina agencija koja organizira Hongkonški sajam knjiga objavila je upozorenja povezana sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti za pet izloženih naslova. Filmska industrija nalazi se pod sve većim nadzorom. U lipnju je jedno kino otkazalo prikazivanje dokumentarnog filma o prosvjedima iz 2019., a distributeru filma uskraćeno je financiranje državnim sredstvima. Zakonodavno vijeće donijelo je zakon o cenzuri filma, kojim se ministru uprave omogućuje da izravno zabranjuje prikazivanje filmova kojima se „narušavaju interesi nacionalne sigurnosti Kine”, uključujući filmove čije je prikazivanje u Hong Kongu prethodno bilo dozvoljeno. Kad je riječ o slobodi interneta, „zakon o suzbijanju doksiranja”, odnosno Pravilnik o privatnosti osobnih podataka iz 2021., koji je stupio na snagu u listopadu, izazvao je zabrinutost zbog mogućnosti da se na meti nađe civilno društvo. Opseg ovlasti koje se tim zakonom dodjeljuju vlastima izazvao je zabrinutost velikih internetskih poduzeća. Pristup internetskim stranicama koje su dokumentirale prosvjede 2019. blokiran je na zahtjev policije na temelju „nedopuštene objave privatnih informacija”. U studenome je čelnica vlade najavila „uklanjanje nedostatka propisa o internetu” s pomoću Zakona o nacionalnoj sigurnosti. U okviru tih nastojanja na predstavljanju politike u listopadu predloženo je novo zakonodavstvo o kibersigurnosti. S obzirom na Zakon o nacionalnoj sigurnosti i izbijanje bolesti COVID-19 uvedena su ograničenja slobode okupljanja. Zahtjevi za javna okupljanja odbijaju se od srpnja 2020. Javna okupljanja s više od četiriju osoba zabranjena su od ožujka 2020. Fronta za građanska i ljudska prava odlučila je da neće organizirati svoj godišnji marš 1. srpnja povodom obljetnice predaje. Bdijenje 4. lipnja, koje je Hongkonški savez za potporu domoljubnim demokratskim pokretima u Kini organizirao više od 20 godina, zabranjeno je na temelju brige za javno zdravlje. Smanjena je sloboda udruživanja jer su te godine raspuštene dvije skupine koje su najtješnje povezane s dvama najpoznatijim godišnjim političkim prosvjedima u Hong Kongu. Prije raspuštanja obje su skupine optužene za primanje „potpore iz inozemstva”. Od Saveza je u kolovozu zatraženo da preda dokumentaciju na temelju članka 43. Zakona o nacionalnoj sigurnosti te je optužen da je „strani agent”. Mnogi sindikalni vođe 2021. bili su u zatvoru ili su čekali suđenje te su raspušteni svi sindikati koji nisu podupirali postojeću vlast. Raspušteni su sindikati u različitim sektorima, počevši sa Sindikatom učitelja, koji je bio najveći učiteljski sindikat, i Savezom sindikata, koji je bio najveća prodemokratska koalicija sindikata. Ostali sindikati koji su raspušteni 2021. uključuju Sindikat zaposlenika pružatelja profesionalnih usluga u području financijske tehnologije, Opći sindikat zaposlenika u industriji farmaceutskih i medicinskih proizvoda, Sindikat industrije pomorskog prometa, Sindikat novih medija, Sindikat liječnika s prve linije, Sindikat za nove državne službenike i Opći sindikat logopeda Hong Konga. Opći sindikat logopeda Hong Konga privukao je posebnu pozornost jer je bio optužen za poticanje mržnje prema vladi upotrebom dječjih slikovnica. Uhićeno je pet vođa tog sindikata.

Prema godišnjem izvješću Uprave za zatvorsku službu prosječan broj osoba u pritvornim centrima dosegnuo je 2020. najveću razinu u desetogodišnjem razdoblju, uz porast od 37 % s 1 436 na 1 962. Prava zatvorenika često su bila narušena zbog prenapučenosti, osobito u objektima za pritvor. Glavna zagovaračka skupina za prava zatvorenika, Wall-fare, raspuštena je u rujnu 2021. Druga istaknuta udruga za pružanje potpore zatvorenicima, 612 Humanitarian Relief Fund (Fond za humanitarnu pomoć 612), prestala je s radom i nalazi se pod istragom policijskog Odjela za nacionalnu sigurnost zbog „sumnje na djelovanje u suprotnosti sa Zakonom o nacionalnoj sigurnosti Hong Konga ili drugim hongkonškim zakonima”. Istospolne zajednice ili građanska partnerstva i dalje nisu priznati u Hong Kongu, no postignut je određeni napredak kad je riječ o pravima pripadnika zajednice LGBTI. U lipnju je prvostupanjski sud donio presudu da vladina politika u skladu s kojom se istospolnim parovima uskraćuje pravo dodavanja stanara i prijenosa vlasništva nad subvencioniranim stambenim prostorom predstavlja nezakonitu diskriminaciju na temelju seksualne orijentacije. U listopadu, pri rješavanju tužbe koju je podnio homoseksualni udovac, vlada je pojasnila da razni odjeli nisu imali nikakve politike ni smjernice kojima bi se zabranilo pružanje pogrebnih usluga istospolnim bračnim drugovima preminulih te je istospolnom bračnom drugu preminuloga uskraćena mogućnost da podnese zahtjev za smrtovnicu. Prevladavala je pozitivna zastupljenost pripadnika zajednice LGBTI u glavnim medijima, pri čemu je snimanje prve hongkonške tradicionalne televizijske drame o homoseksualnim vezama i istospolnim brakovima The Gay Games (Homoseksualne igre), planirano za studeni 2022., odgođeno zbog zabrinutosti u vezi s ograničenjima putovanja uslijed pandemije bolesti COVID-19. Čelnica vlade i drugi političari skloni postojećoj vlasti izrazili su potporu igrama. Dva godišnja događanja – Pink Dot (Ružičasta točka) i povorka ponosa – održala su se u zatvorenim prostorima. Etničke manjine činile su 4 % stanovnika Hong Konga sa stalnim boravištem. Bili su izloženi diskriminaciji osobito u vezi s pristupom stanovanju, zdravstvenoj skrbi i kvalitetnom obrazovanju. Budući da često obavljaju niskokvalificirane poslove, naročito su ih teško pogodile socijalne posljedice pandemije. Procjenjuje se da trećina pripadnika te zajednice živi u siromaštvu. Hong Kong i dalje nije potpisnik Konvencije o statusu izbjeglica iz 1951. Politika je vlade da se nikome ne određuje status izbjeglice niti mu se odobrava azil, no prihvatila bi zahtjeve za zaštitu protiv prisilnog udaljenja te protiv protjerivanja, vraćanja ili predaje iz Hong Konga na temelju jedinstvenog mehanizma za provjeru. Prema podacima vlade u Hong Kongu je 2021. bilo 13 000 podnositelja zahtjeva za status izbjeglice. Prema nekim procjenama prosječna stopa prihvaćanja zahtjeva u proteklih 11 godina bila je 1 %. Podnositeljima zahtjeva onemogućava se rad na temelju postojećih zakona. Vlada je u travnju izmijenila novi imigracijski zakon koji je stupio na snagu u kolovozu. Tim su zakonom vlastima osigurane neograničene ovlasti za sprečavanje rezidenata i drugih osoba da ulaze u PUP ili izlaze iz njega bez sudskog naloga. Ured za sigurnost obećao je da će predložiti podzakonske akte kako bi se te ovlasti ograničile na dolazne letove radi otkrivanja migranata koji nezakonito prelaze granicu, no nije ponudio vremenski okvir. Briga za djecu i starije osobe i dalje ovisi o stranim radnicima u kućanstvu, koji najčešće dolaze s Filipina i iz Indonezije. Njihovi radni uvjeti i dalje su problem, a s obzirom na to da su zakonski obvezni boraviti kod svojih poslodavaca, ponekad ih je teško zaštititi od zlostavljanja. Ograničenja ulaska u Hong Kong dovela su do nedostatka radnika u kućanstvu. Kako bi se riješio problem tog nedostatka, vlada je otvorila posebne hotele za karantenu namijenjene radnicima u kućanstvu, ali zamrznula je njihovu minimalnu plaću. U skladu s izjavom kineske vlade nakon pristupanja, Protokol UN-a o prevenciji, suzbijanju i kažnjavanju trgovanja ljudima ne primjenjuje se na Hong Kong. Sustav za suzbijanje korupcije i dalje je otporan. Tijela javne vlasti, političari i poslovni ljudi svjesni su da je transparentnost ključna za očuvanje snažnog položaja Hong Konga kao međunarodnog poslovnog središta. II. Gospodarska kretanja Hong Kong i dalje ima vrlo otvoreno gospodarstvo (trgovina robom iznosi oko 30 % BDP‑a). Produbila se politička i gospodarska integracija s kontinentalnom Kinom, posebno na području zaljeva Guangdonga te zahvaljujući čvršćim vezama na financijskom tržištu. Međutim, i dalje postoje neke gospodarske razlike, kao što su slobodna i otvorena trgovina, zanemarive carinske ili necarinske prepreke, dobro zaštićeno vlasništvo nad nekretninama i prava intelektualnog vlasništva.

Hong Kong je i dalje neovisan u provedbi trgovinskih sporazuma, s obzirom na to da utvrđuje monetarnu politiku neovisno o kontinentalnoj Kini te da samostalno sudjeluje u brojnim međunarodnim organizacijama i multilateralnim subjektima, uključujući Stručnu skupinu za financijsko djelovanje i Svjetsku trgovinsku organizaciju (WTO). Hong Kong je isto tako ostao posebna pravna jurisdikcija u odnosu na kontinentalnu Kinu, s posebnom valutom koja nije ograničena ograničenjima kapitala i posebnim regulatornim strukturama za nadzor poduzeća koja posluju na tom području. Gospodarska integracija s kontinentom i nedavno najavljena sjeverna metropola bili su među glavnim vladinim prioritetima. Kad je riječ o financijama, Hong Kong je i dalje jedno od najvećih tržišta kapitala na svijetu, a cilj mu je povećati svoju ulogu u zelenom financiranju te ekološkom, socijalnom i korporativnom upravljanju, kao i učvrstiti povezanost s kineskim financijskim tržištem. Hong Kong je 2021. ostvario dobar gospodarski rezultat. Bio je treće najveće odredište za ulaganja na svijetu i postao je šesto najveće trgovinsko gospodarstvo. Unatoč odlasku mnogih stranih zaposlenika (broj zaposlenika inozemnih poduzeća smanjio se za 4,1 % u dvije godine, što je smanjenje za 20 000 ljudi) broj novih društava koja nisu iz Hong Konga (uključujući ona iz kontinentalne Kine) i novoosnovanih društava dosegnuo je najveću zabilježenu razinu. Položaj Hong Konga kao čvorišta za izravna strana ulaganja 2020. postao je još jači. Prema podacima iz Izvješća o ulaganjima u svijetu za 2021. Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (lipanj) Hong Kong je bio treće najveće investicijsko čvorište na svjetskoj razini. Tijekom 2021. doneseno je ključno zakonodavstvo u području zaštite okoliša (gospodarenje otpadom, nezakonita trgovina životinjama). U okviru plana za djelovanje u području klime Hong Kong je postavio cilj ostvarivanja ugljične neutralnosti do 2050. Planom se predviđaju smanjenje emisija ugljika za 50 % do 2035. u usporedbi s razinom iz 2005. te privremeni cilj prestanka upotrebe ugljena za dnevnu proizvodnju električne energije do 2035. Nakon dvogodišnjeg pada gospodarstva (–1,7 % u 2019.; –6,1 % u 2020.) u prvih devet mjeseci 2021. gospodarstvo Hong Konga zabilježilo je oporavak od 7,0 % u odnosu na prethodnu godinu . Gospodarstvo su podupirali dobri rezultati u sektorima trgovine i logistike te u financijskom sektoru, dok su se maloprodaja, prijevoz i građevinarstvo nastojali snaći u još uvijek izazovnom okruženju. Gospodarstvo je i dalje ispod svoje razine iz 2018. s obzirom na to da nekoliko sektora još uvijek ostvaruje slabe rezultate. Zabilježena je umjerena inflacija s godišnjom stopom rasta indeksa potrošačkih cijena od 1,5 % u prvih 10 mjeseci . Poboljšalo se stanje na tržištu rada, pri čemu su stope nezaposlenosti pale sa 7,2 % početkom 2021. na 4,1 % u studenome 2021. Međutim, ta je stopa nezaposlenosti i dalje viša od onih koje su zabilježene prije krize uzrokovane bolešću COVID-19. Sektor trgovine i logistike – koji čini oko 20 % BDP-a Hong Konga – uvelike je pridonio oporavku. U prvoj polovini 2021. BDP od uvoznih i izvoznih djelatnosti zabilježio je porast od 20,8 % u odnosu na prethodnu godinu. Dobar rezultat poduprlo je znatno povećanje vrijednosti vanjske trgovine robom Hong Konga. Vanjska trgovina ostvarila je 8,3 bilijuna HKD (921 milijarda EUR) u prvih 10 mjeseci 2021., što je povećanje od 26 % u odnosu na isto razdoblje 2020. , koje premašuje oporavak globalne trgovine. Financijski sektor i dalje je ključni pokretač rasta s povećanjem od 6,8 % u području djelatnosti financiranja i osiguranja u prvoj polovini 2021., što je ubrzanje u usporedbi s istim razdobljem 2020. (2,6 % u odnosu na prethodnu godinu) i 2019. (3,3 % u odnosu na prethodnu godinu) . Financijske aktivnosti bile su poduprte inicijalnim javnim ponudama. U prvih 10 mjeseci 2021. na burzi u Hong Kongu bilo je manje inicijalnih javnih ponuda, ali bile su veće: 76 inicijalnih javnih ponuda u okviru kojih je prikupljen ukupan iznos od 291 milijarde HKD (32 milijarde EUR), u odnosu na 120 inicijalnih javnih ponuda i 251 milijardu HKD u 2020. Hong Kong je 2020. bio drugo najveće čvorište za inicijalne javne ponude (nakon što je od 2009. sedam puta bio na prvom mjestu). Stroža pravila za kineska društva uvrštena na burzu u SAD-u utjecala su na povećanje broja inicijalnih ponuda u Hong Kongu jer su se poduzeća prebacivala na hongkonšku burzu. Tržišna kapitalizacija na burzi u Hong Kongu dosegnula je 45,3 bilijuna HKD (5 bilijuna EUR) krajem listopada 2021. (porast od 4,5 % u odnosu na prethodnu godinu). Krajem rujna 2021. burza u Hong Kongu bila je sedma najveća burza na svijetu i četvrta najveća burza u Aziji (po tržišnoj kapitalizaciji) te najveće offshore čvorište za poslovanje s kontinentalnom Kinom. Prosječni dnevni promet u prvih 10 mjeseci 2021. iznosio je 175,8 milijardi HKD (19,5 milijardi EUR), što je povećanje od 41 % u odnosu na prethodnu godinu . Međutim, bilo je nestabilnosti na burzi, a hongkonški indeks Hang Seng zabilježio je pad od 8,4 % krajem listopada 2021., što ga je učinilo jednim od indeksa s najgorim rezultatom na svjetskoj razini. Razlog tome kombinacija je zabrinutosti zbog svjetskog gospodarstva i pandemije (među ostalim u kontinentalnoj Kini), geopolitičkih napetosti, visokog korporativnog duga u kontinentalnoj Kini i regulatornih postroženja u nekoliko sektora na kontinentu (tehnologije, internetske igre, obrazovanje, nekretnine), osobito s obzirom na to da su hongkonškom burzom i dalje dominirala poduzeća iz kontinentalne Kine.

U lipnju je MMF objavio da je bankarski sektor Hong Konga i dalje dobro kapitaliziran i profitabilan te da ima nizak udio loših kredita. Solventnost banaka bila je otporna na snažne makroekonomske šokove zahvaljujući visokom zaštitnom sloju kapitala i profitabilnosti. Budući da ga podupiru velike devizne rezerve, tečajni mehanizam, odnosno vezani tečaj, i dalje je stabilan i otporan na šokove. Međutim, MMF je isto tako istaknuo da su se makrofinancijske slabosti bankovnog sustava odnosile na veliku povezanost s kontinentalnom Kinom, pretjerano visoku vrijednost nekretnina, izloženost promjenama na globalnom tržištu te na domaće raspoloženje u pogledu rizika. Zbog vrlo niske razine receptivnog turizma sektori izloženi turističkoj potrošnji (maloprodaja, hrana i piće, prijevoz, putovanja, ugostiteljstvo) i dalje su 2021. bili u problematičnoj situaciji. Hong Kong je 2018. primio 65 milijuna posjetitelja (78 % posjetitelja iz kontinentalne Kine, što prema procjenama čini oko 40 % gradske maloprodaje), no taj je broj u prvih 10 mjeseci 2021. pao na 72 458 . Unatoč oporavku od 4,9 % u prvoj polovini 2021. u odnosu na prethodnu godinu, udio usluga smještaja i hrane u BDP-u i dalje je bio znatno manji od onoga iz 2018. (43 % u usporedbi s prvom polovinom 2018.). U prvih devet mjeseci 2021. maloprodaja se povećala za 8 % u odnosu na prethodnu godinu, ali i dalje je bila 28,5 % niža od razine iz 2018., dok se prihod restorana povećao za 12,9 % u odnosu na prethodnu godinu, ali je i dalje bio 24,2 % niži od razine iz 2018. U istom razdoblju stopa popunjenosti hotelskog smještaja iznosila je 60 % (u odnosu na 90 % u 2018.), što je potpomognuto zahtjevima za obveznu karantenu za putnike u dolasku. Stopa nezaposlenosti u sektorima maloprodaje, smještaja i prehrambenih usluga u listopadu 2021. iznosila je 6,9 %, što je poboljšanje (11,3 % početkom 2021.). Zrakoplovna industrija (i povezane industrije) teško je pogođena. U prvih 10 mjeseci 2021. broj letova u Međunarodnoj zračnoj luci Hong Kong bio je 67,5 % ispod razine iz 2018., a broj putnika smanjio se na djelić nekadašnje razine (pad od 98,3 % u usporedbi s 2018.). Prijevoz tereta zabilježio je bolji rezultat, s oporavkom od 13,7 % u odnosu na prethodnu godinu, te se gotovo vratio na razinu iz 2018. Zračni prijevoznici izrazili su zabrinutost zbog strogih ograničenja putovanja povezanih s bolešću COVID-19, zbog čega je teško planirati letove. Neki su odlučili prestati prometovati, dok su drugi uveli zaustavljanja na drugim mjestima kako posada ne bi trebala ostati u Hong Kongu. U prvoj polovini godine građevinski sektor zabilježio je pad udjela u BDP-u od 2,0 % u odnosu na prethodnu godinu, dok je u poslovanju s nekretninama u istom razdoblju zabilježen oporavak od 2,3 % u odnosu na prethodnu godinu. Poslovno okruženje Godišnje istraživanje o inozemnim društvima u Hong Kongu za 2021. pokazuje da se broj inozemnih društava (isključujući ona iz kontinentalne Kine) u protekle dvije godine smanjio (za 3,8 %). Taj je pad potaknut smanjenjem broja regionalnih inozemnih sjedišta koja se nalaze u Hong Kongu (za 9,1 %) te ukazuje na to da grad možda gubi na važnosti kao regionalno poslovno čvorište. Te su brojke potvrdile nepotkrijepljene dokaze da poduzeća smanjuju svoje aktivnosti u Hong Kongu ili ih premještaju u druge azijske gradove. Iako se prema podacima iz istraživanja broj nekineskih inozemnih društava smanjio, broj društava iz kontinentalne Kine u Hong Kongu porastao je za 15,6 % u protekle dvije godine. Smanjenje broja nekineskih inozemnih društava počelo je utjecati na položaj Hong Konga kao međunarodnog poslovnog čvorišta. To je isto tako bilo povezano s raspoloživošću stručnjaka i specijalizirane radne snage (prema podacima iz navedenog istraživanja broj osoblja zaposlenog u inozemnim društvima u Hong Kongu smanjio se za 4 % u dvije godine, odnosno za 20 000 zaposlenika). Neka su društva razmišljala o odlasku iz Hong Konga. Međunarodna društva sa sjedištem u Hong Kongu ili s regionalnim glavnim izvršnim direktorima u Hong Kongu ustanovila su da je poslovanje u Hong Kongu postalo složenije zbog mjera povezanih s bolešću COVID-19 te pitanja dubinske analize i usklađenosti. Neki uredi, uključujući banke, premješteni su u druge gradove u regiji. Poslovna udruženja slala su otvorena pisma hongkonškoj vladi kako bi izrazila zabrinutost zbog strogih mjera povezanih s bolešću COVID-19, koje bi mogle potaknuti poduzeća na razmišljanje o preseljenju iz Hong Konga. Navedena politička kretanja, koja uključuju rizike povezane sa slobodom informiranja, uvođenje Zakona o nacionalnoj sigurnosti, privatnost podataka i sankcije isto su štetno utjecala na poslovno okruženje. Stroga ograničenja putovanja povezana s bolešću COVID-19 znatno su utjecala na poduzeća. Upravljanje poslovanjem u regiji i/ili poslovanje s Kinom te obavljanje redovitih poslovnih putovanja postali su sve teži. Postalo je problematičnije dovoditi zaposlenike u Hong Kong i/ili uobičajeno poslovati. Poduzeća koja ovise o turističkoj potrošnji isto su tako izgubila izvor prihoda. Većini putnika u dolasku 2021. nametnuti su stroga ograničenja putovanja i duga obvezna karantena u hotelu. Ulazak u Hong Kong u velikoj je mjeri bio zabranjen i stranim nerezidentima. Nekoliko postojećih izuzeća ukinuto je u studenome 2021., uključujući izuzeće za većinu stranih diplomata. Ograničenja putovanja provodila su se kako bi se ponovno otvorile granice s kontinentom. Međutim, granice su ostale zatvorene, a Hong Kong je uglavnom bio izoliran i od Kine i od svijeta. Vladina potpora i fiskalna situacija

Vlada je i dalje podupirala gospodarstvo pogođeno pandemijom. Proračun za razdoblje 2021.–2022. uključivao je jednokratne mjere pomoći u iznosu od otprilike 81 milijardu HKD (9 milijardi EUR), što je manje od 122 milijarde HKD iz prethodnog proračuna i čini 300 milijardi HKD (33 milijarde EUR, 11 % BDP-a) ako se uključe i dodatni provedeni paketi. Najavljene mjere uključivale su niže poreze na dobit i plaće, odricanje od određenih naknada za poslovanje, koncesije za najam državne imovine i programe državnih kreditnih jamstava (za poduzeća i nezaposlene osobe). Elektronički bonovi za potrošnju u vrijednosti od 5 000 HKD (555 EUR) podijeljeni su svim stanovnicima neovisno o njihovoj financijskoj situaciji. Očekuje se da će Hong Kong zabilježiti treći uzastopni fiskalni deficit u fiskalnoj godini 2021.–2022., koja završava u ožujku 2022. U prvih sedam mjeseci, odnosno do listopada 2021., deficit je iznosio 112 milijardi HKD (12,42 milijarde EUR). To bi bilo znatno poboljšanje nakon deficita od 250 milijardi HKD (otprilike 10 % BDP-a) u prethodnoj fiskalnoj godini, ali i dalje je neuobičajeno za gospodarstvo koje je naviklo na fiskalni suficit (deficit u fiskalnoj godini 2019.–2020. bio je prvi u 15 godina). Deficit je velikim dijelom financiran upotrebom obilnih gradskih fiskalnih rezervi . To je dovelo do pada rezervi s 1 160 milijardi HKD u ožujku 2020. na 816 milijardi HKD (90,49 milijardi EUR) na kraju listopada 2021. U proračunu za 2021.–2022. vlada predviđa da će fiskalni deficit postojati do 2025. ili dulje te da bi rezerve 2025. mogle pasti na 775 milijardi HKD (86 milijardi EUR). To bi bilo jednako petnaestomjesečnoj potrošnji procijenjenoj prema trenutačnoj razini, što je 10 mjeseci manje u usporedbi s 2018. Administrativne pristojbe na prijenos dionica povećale su se 2021. s 0,1 % na 0,13 %, a povećao se i porez pri prvoj registraciji te naknada za prometne dozvole za osobne automobile, što je dovelo do dodatnog prihoda. Na strani rashoda ukupna opća državna potrošnja iz proračuna za 2021.–2022. bila je 10,3 % niža u odnosu na prethodnu godinu. Trgovinska politika Sporazum o slobodnoj trgovini te sporazum o promicanju i zaštiti ulaganja s Udruženjem država jugoistočne Azije (ASEAN) (potpisan 2017.) stupili su 2021. na snagu s Kambodžom. Do kraja godine sporazum je u potpunosti bio na snazi s 10 članica ASEAN-a. Sporazum o promicanju i zaštiti ulaganja sklopljen s Meksikom stupio je na snagu u lipnju. Hong Kong je izrazio interes da se što prije pridruži Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu. Unatoč tome što je Tajvan postao njegov drugi po veličini trgovinski partner, Hong Kong je u svibnju obustavio rad svojeg Ureda za gospodarstvo, trgovinu i kulturu na Tajvanu. Vlada je pojasnila da je do odluke došlo zbog upletanja Tajvana u poslove Hong Konga. Čelnica vlade Carrie Lam u svojem je nedavnom predstavljanju politike predložila nekoliko politika koje se odnose na gospodarstvo PUP-a, uključujući daljnje jačanje uloge Hong Konga u financijskom sektoru. Cilj je Hong Konga postati međunarodnim središtem zelenog financiranja i tržišta ugljika u suradnji s burzom vrijednosnih papira u Guangzhou (Guangzhou Futures Exchange). Na popis stručnjaka Hong Konga bit će uključeni stručnjaci iz područja zaštite okoliša, socijalnih pitanja i korporativnog upravljanja. To znači da će stručnjaci iz područja zaštite okoliša, socijalnih pitanja i korporativnog upravljanja ispunjavati uvjete za lakše useljavanje u okviru programa za kvalitetan prihvat migranata. Regionalna integracija Čelnica vlade Carrie Lam predstavila je koncept sjeverne metropole, područja koje se prostire na 300 kvadratnih kilometara i koje bi postalo „najvažnije gradsko područje” za olakšavanje integracije sa Shenzhenom i povezivanje s područjem zaljeva Guangdonga. U sjevernoj metropoli smjestit će se otprilike 2,5 milijuna stanovnika, uz ukupan broj radnih mjesta koji bi se trebao povećati s postojećih 116 000 na približno 650 000, uključujući 150 000 radnih mjesta povezanih s informacijskim tehnologijama. Integracija s područjem Zaljeva poduprta je brojnim inicijativama: 14. petogodišnjim planom kontinentalne Kine (uključujući područje zaljeva Guangdonga, Hong Konga i Makaa), sveobuhvatnom reformom za produbljivanje i otvaranje zone za suradnju u okviru modernih uslužnih i industrijskih djelatnosti Qianhai Shenzhen-Hong Kong, gospodarskim razvojem za domaći i međunarodni optjecaj dviju valuta te inicijativom „Jedan pojas, jedan put”. Inovacije i tehnološki razvoj ključni su ciljevi utvrđeni u okviru tih inicijativa.

Čelnica vlade Carrie Lam predložila je i da se omogući da trgovanje vrijednosnim papirima u smjeru juga unutar okvira Sustava povezivanja burza bude iskazano u kineskom juanu. Vlada je poduprla inicijativu hongkonške burze za promicanje suradnje s burzom vrijednosnih papira u Guangzhou pri razvijanju financijskih proizvoda povezanih s trgovinom emisijama ugljika i procijenila je izvedivost inicijative razvoja Hong Konga u regionalno središte za trgovinu ugljikom. Hong Kong je usmjeren prema daljnjem razvoju prekogranične trgovine s kontinentalnom Kinom, razvoju offshore proizvoda u poslovanju s kineskim juanom i promicanju prekograničnih financijskih tehnologija. Tijekom 2021. uvedene su važne politike u području zaštite okoliša, kao što su Plan za gospodarenje otpadom, Plan za uvođenje električnih vozila te Akcijski plan za klimu do 2050. Kad je riječ o klimatskim promjenama, čelnica vlade Carrie Lam najavila je da će Hong Kong kao međunarodni kineski grad te u sklopu ukupne obveze Kine smanjiti emisije ugljika za 50 % do 2035. u odnosu na razinu iz 2005. te ostvariti ugljičnu neutralnost do 2050. U sljedećih 15 do 20 godina vlada bi namijenila približno 27 milijardi EUR za financiranje mjera za ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama. Vlada je osnovala Ured za klimatske promjene i ugljičnu neutralnost, a akcijski plan za klimu predstavljen je u listopadu 2021. U svibnju 2021. pokrenut je program bespovratnih sredstava za zeleno i održivo financiranje kako bi se osigurale subvencije za prihvatljive izdavatelje obveznica i zajmoprimce. Gornja granica u okviru vladina programa za zelene obveznice udvostručena je 2021. na 200 milijardi HKD (22 milijarde EUR), čime se vladi pomaže da promiče lokalno tržište zelenih obveznica, a istovremeno zagovara ostvarivanje cilja ugljične neutralnosti grada. Tri dodatne ponude vladinih zelenih obveznica dovršene su 2021.: 2,5 milijardi USD u siječnju, 1 milijarda USD i 1,75 milijardi EUR u studenome 2021. te još 5 milijardi RMB kasnije istog mjeseca (nakon prvog izdavanja 1 milijarde USD u 2019.). III. Odnosi između Hong Konga i kontinentalne Kine Središnja vlada preuzima sve vidljiviju ulogu u političkom i gospodarskom životu Hong Konga. Načelo „domoljubi upravljaju Hong Kongom”, kao temelj načela „jedna zemlja, dva sustava”, objavljeno je 28. siječnja, kad je čelnica vlade Carrie Lam predstavila svoje godišnje izvješće predsjedniku Xi Jinpingu. Nacionalni narodni kongres drugu je godinu zaredom donio zakonodavstvo o Hong Kongu. Nacionalni narodni kongres odobrio je 11. ožujka Odluku o poboljšanju izbornog sustava Posebnog Upravnog Područja Hong Konga s trenutačnim učinkom. U obrazloženju odluke navedeni su „rupe i nedostaci” u izbornom sustavu Hong Konga te se željelo osigurati da Hong Kongom upravljaju „domoljubi”. Ojačana je uloga Ureda za vezu središnje vlade u Hong Kongu. Njegov je direktor pojačao angažman Ureda i njegovu interakciju s građanima Hong Konga. Ured za vezu u Hong Kongu, koji se povećao za 100 zaposlenika, imao je sve veći utjecaj na oblikovanje politika Hong Konga te na političku vlast, dovodeći u pitanje održavanje njegova visokog stupnja autonomije. Politike Hong Konga sve se više usklađuju s onima na kontinentu. Hong Kong je bio uključen u petogodišnji plan Narodne Republike Kine, usmjeren na integraciju s područjem zaljeva Guangdonga. U studenome je Hong Kong u priopćenju 6. plenuma Partije prvi put spomenut u rezoluciji o povijesti te je podržano načelo „domoljubi upravljaju Hong Kongom”. Kontinentalna Kina bila je glavni trgovinski partner Hong Konga u trgovini robom te se na nju odnosilo 60 % ukupnog izvoza Hong Konga i 45 % njegova ukupnog uvoza u prvih 10 mjeseci 2021. PUP je pak bio važno trgovinsko čvorište za kontinentalnu Kinu te je proglašen njezinim petim najvećim trgovinskim partnerom u prvih 10 mjeseci 2021. Kineska provincija Guangdong i dalje je važna baza vanjske proizvodnje za Hong Kong. Sporazum o bližem gospodarskom partnerstvu s kontinentalnom Kinom (2003.) bio je najvažniji trgovinski sporazum Hong Konga. Te godine nije bilo značajnih izmjena sporazuma. Hong Kong je ostao i ključno offshore financijsko središte i investicijsko čvorište za kontinentalnu Kinu. Na kraju 2020. kontinentalna Kina bila je najveći izvor ulaznih izravnih stranih ulaganja (FDI) za Hong Kong, ne uzimajući u obzir offshore financijska središta, i prvo odredište za izlazna izravna strana ulaganja Hong Konga te se na nju odnosilo 27 % ukupnog iznosa ulaznih izravnih stranih ulaganja i 47 % ukupnog iznosa izlaznih izravnih stranih ulaganja . S druge strane, Hong Kong je i dalje vodeće odredište za izravna strana ulaganja kontinentalne Kine i vodeći izvor izravnih stranih ulaganja za kontinent – na njega se odnosilo više od polovine ukupnih ulaznih i ukupnih izlaznih stranih ulaganja. U Hong Kongu je na burzu uvršteno 1 350 poduzeća iz kontinentalne Kine, koja čine 80 % ukupne tržišne kapitalizacije u tom gradu. Tržišta kapitala Hong Konga i kontinentalne Kine povezana su Sustavom povezivanja burza, kojim je burza u Hong Kongu povezana s burzama u Šangaju i Shenzhenu, i Povezivanjem obveznica, programom uzajamnog pristupa tržištu za tržišta obveznica.

Hong Kong je ojačao svoj povlašteni uzajamni pristup s tržištima kapitala kontinentalne Kine. U drugoj polovini 2021. pokrenute su dvije inicijative: Povezivanje upravljanja imovinom u području zaljeva Guangdonga i južni krak Povezivanja obveznica. Njima se nadopunjuju postojeći kanali. U rujnu 2021. središnja vlada najavila je plan proširenja i daljnjeg otvaranja zone za suradnju u okviru modernih uslužnih i industrijskih djelatnosti Qianhai Shenzhen-Hong Kong (Zona Qianhai) u Shenzhenu. Zona je uspostavljena prije više od desetljeća i u njoj je smješteno približno 11 500 poduzeća u koja je Hong Kong ulagao svoja sredstva. Druga kretanja povezana s područjem Zaljeva uključivala su: i. održavanje inauguracijskog ispita za pravne stručnjake iz područja Zaljeva, pri čemu su kandidati dobivali potvrdu za obavljanje odvjetničke prakse (za područje Zaljeva) kako bi mogli pružati pravne usluge u području Zaljeva koje su povezane s utvrđenim građanskim i trgovačkim stvarima (uključujući sudske postupke), ii. uspostavljanje okvira za suradnju u postupcima likvidacije, iii. otvaranje više znanstvenih i tehnoloških programa na nacionalnoj razini za Hong Kong te iv. promicanje jednakovrijednosti kvalifikacija za stručnjake u području arhitekture i inženjerstva. IV. Bilateralni odnosi i suradnja EU-a i Hong Konga tijekom 2021. Posjeti na visokoj razini predstavnika institucija EU-a nisu se mogli održati drugu godinu zaredom. Ured EU-a često se sastajao s vladinim dužnosnicima te članovima Zakonodavnog vijeća, akademske zajednice i civilnog društva, iako se to pokazalo zahtjevnijim nego prethodnih godina. Godišnji strukturirani dijalog između EU-a i Hong Konga 2021. nije se održao drugu godinu zaredom. Poduzeća iz EU-a 2021. činila su najveću stranu poslovnu zajednicu u Hong Kongu, ispred Japana, SAD-a i Ujedinjene Kraljevine. Prema situaciji iz lipnja 2021. poslovanje u Hong Kongu pokrenulo je najmanje 1 614 poduzeća iz EU-a, a mnoga od njih ondje imaju regionalno sjedište. Poduzeća iz EU-a djeluju u različitim sektorima, uključujući financijske i poslovne usluge, trgovinu, logistiku, maloprodaju, hranu i piće te građevinarstvo. Godišnje istraživanje o inozemnim društvima koje provodi hongkonška Uprava za popis stanovništva i statistiku pokazuje da broj poduzeća iz EU-a u protekle dvije godine bilježi blago povećanje (+0,7 %) te da je dosegnuo 1 614. Međutim, u taj broj ne ulaze poduzeća iz EU-a koja su za vrijeme svojeg poslovanja u Hong Kongu obustavila ili premjestila neke aktivnosti i/ili smanjila broj zaposlenika ili ih premjestila. Bilateralna trgovina robom 2021. dosegnula je 30,5 milijardi EUR, što je povećanje od 2,5 % u odnosu na 2020. Izvoz robe iz EU-a u Hong Kong iznosio je 23,5 milijardi EUR, dok je uvoz iz Hong Konga ukupno iznosio 7 milijardi EUR, čime je ostvaren suficit od 16,5 milijardi EUR u korist EU-a . EU je 2021. bio treći najveći trgovinski partner Hong Konga u trgovini robom, nakon kontinentalne Kine i Tajvana . Hong Kong je ostao važna platforma za trgovinu između kontinentalne Kine i EU-a. Bilateralna trgovina uslugama između EU-a i Hong Konga 2020. iznosila je 27,2 milijarde EUR (–2,5 % u odnosu na prethodnu godinu) , od čega je uvoz u EU iz Hong Konga iznosio ukupno 9,8 milijardi EUR, a izvoz iz EU-a u Hong Kong ukupno 17,4 milijarde EUR. Time je ostvaren trgovinski suficit od 7,6 milijardi EUR u korist EU-a. Preliminarni podaci za 2021. pokazuju snažan rast bilateralne trgovine uslugama s Hong Kongom u prva tri tromjesečja (+23,1 % u odnosu na prethodnu godinu, na 24,5 milijardi EUR) . Dvosmjerna ulaganja između EU-a i Hong Konga pala su gotovo za četvrtinu, ali i dalje su važna: prema najnovijim podacima ulaganja iz Hong Konga u EU iznosila su 162 milijarde EUR, a ulaganja EU-a u Hong Kong iznosila su 128 milijardi EUR. Kad je riječ o Sporazumu o carinskoj suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći između EU-a i Hong Konga i o Akcijskom planu za suradnju u carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva, kriza uzrokovana bolešću COVID-19 utjecala je na planirane operativne aktivnosti. Hong Kong je i dalje drugo najveće mjesto podrijetla prema vrijednosti robe kojom se povređuju prava intelektualnog vlasništva i koja se uvozi u EU, bez obzira na to je li ta roba proizvedena na području grada. Sastanci s voditeljima Odjela za carinu i trošarine nisu se održali u Hong Kongu 2021., premda je upućeno nekoliko zahtjeva za to. Kad je riječ o oporezivanju, Skupina za kodeks o postupanju započela je komunikaciju s jurisdikcijama koje su utvrđene kao relevantne s obzirom na njihova izuzeća prihoda iz inozemnih izvora, uključujući Hong Kong. Kao rezultat dijaloga i pruženih informacija, od Hong Konga je zatraženo da se obveže da će reformirati svoj režim izuzeća prihoda iz inozemnih izvora jer je utvrđeno da nije usklađen. Od vlasti se isto tako zatražilo da se reforma provede do kraja 2022. Kad je riječ o istraživanju, znanosti i inovacijama, hongkonška tijela objavila su 2021. dva poziva za podnošenje zahtjeva radi pružanja potpore sudionicima programa Obzor 2020. iz PUP-a Hong Kong. EU i Hong Kong istraživali su mogućnosti proširenja postojećeg programa suradnje u okviru novog vodećeg programa EU-a Obzor Europa.