KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA

Europski semestar 2014.: Preporuke po državama članicama

Jačanje rasta

1.Uvod

Gospodarski oporavak Europe, započet sredinom 2013., uzima sve veći zamah. Očekuje se njegovo daljnje jačanje te bi se do 2015. trebao proširiti na sve države članice. Ponovno se uspostavlja financijska stabilnost, povećanje javnog duga stavljeno je pod nadzor, a poboljšava se i vanjska konkurentnost, osobito kada je riječ o najranjivijim državama. Ta pozitivna kretanja ulijevaju nadu da EU izlazi iz najgore gospodarske i financijske krize u svojoj povijesti te da je na putu održivijeg rasta kojim će se omogućiti otvaranje radnih mjesta i bolji životni standard. Iz njih je vidljivo i da su snažnije gospodarsko upravljanje i nadzor na razini EU-a, o kojima je odluka donesena u samom jeku krize, imali ključnu ulogu u poboljšanju uvjeta za uravnoteženiji rast.

Međutim, nema vremena za opuštanje i te je mukotrpno ostvarene rezultate potrebno učvrstiti radi konsolidacije našeg kapaciteta za rast. Oporavak je i dalje krhak i neujednačeno raspoređen. Socijalna situacija teška je u mnogim dijelovima Europe, s razinama nezaposlenosti na povijesno najvišim razinama, osobito među mladima. Visoke razine javnog i privatnog duga znatno ograničavaju manevarski prostor politika i gospodarskih subjekata. Istovremeno, EU se i dalje suočava s dugoročnim izazovima (od starenja stanovništva do produktivnosti, konkurentnosti ili održivog iskorištavanja prirodnih resursa), dok promjene u širim svjetskim okvirima zahtijevaju stalne prilagodbe.

Tijekom protekle četiri godine preporuke po državama članicama koje predlaže Komisija služile su kao kompas za izlazak iz krize i ponovnu uspostavu rasta. U ovom općem pregledu Komisija donosi sažetak svoje analize napretka ostvarenog tijekom prošle godine, kako je navedeno u njezinim preporukama. Uz to iznosi i vlastito viđenje razvoja situacije tijekom vremena i njezine važnosti za budućnost.

Što za EU znači novi sustav gospodarskog upravljanja EU-a?

Osnaženo gospodarsko upravljanje EU-a utjelovljuje političko priznanje međuovisnosti gospodarstava naših država članica. Kako bi se iskoristila ta međuovisnost i izbjegle negativne lančane reakcije u budućnosti, države članice pri donošenju vlastitih politika moraju slijediti dogovorena pravila, ali i dobiti potvrdu da i ostale države članice čine isto. Tim se većim priznanjem duboke povezanosti naših gospodarstava postupak donošenja politika na nacionalnoj i europskoj razini već mijenja na bolje.

U samom središtu novog sustava upravljanja jest intenzivnije partnerstvo između država članica i Komisije. Učestaliji i otvoreniji kontakti doveli su do boljeg razumijevanja nacionalnih situacija i njihove važnosti u europskom kontekstu.

Veća transparentnost i predvidljivost obveza znači da se sada nacionalna stajališta i stajališta EU-a u većoj mjeri stavljaju na uvid javnosti te da o njima raspravljaju i građani i tržišni subjekti, a ne samo državni krugovi. Ključne podatke kao što su nacionalni računi sada potvrđuju neovisna nacionalna tijela.

To je dovelo do stručnijeg i kvalitetnijeg donošenja odluka na razini EU-a. Iscrpnije analize dostupne su po temama i državama, a redovito se objavljuju i pouzdane ekonomske prognoze i statistike. Objavljene smjernice općenito se smatraju relevantnima i pravovremenima i može ih se pratiti iz godine u godinu. To znači da je znakove upozorenja moguće uočiti u znatno ranijoj fazi. Tako se primjerice može utvrditi, prije nego što dođe do njihova negativnog prelijevanja na ostale države članice, da slabosti financijskog sustava, ponovna pojava destabilizirajućih balona na tržištu nekretnina, gubitci vanjske konkurentnosti ili pogoršanje stanja zaposlenosti i socijalne situacije zahtijevaju korektivne mjere.

Dakle, novi sustav koordinacije i nadzora općenito je primjeren svrsi te je ključni izazov onaj političke prirode. Trajni se rezultati mogu ostvariti samo ako se zadrži čvrsta politička volja i spremnost na djelovanje. Pomalo paradoksalno, to je lakše u kriznim vremenima kada su mogućnosti ograničene, međutim, nedostatak proaktivne odlučnosti u boljim vremenima često dovodi do poteškoća u budućnosti. Zato je veći kapacitet predviđanja i prevencije novog sustava upravljanja EU-a u boljim vremenima jednako važan kao i tijekom krize.

Uz to, stalni je izazov i potreba da se osigura da šira skupina dionika, uključujući Europski parlament i nacionalne parlamente, dijeli i preuzme veću odgovornost za alate razvijene na europskoj razini. Tijekom krize dogovor o mnogim odlukama i postupcima postignut je iznimno velikom brzinom te se tek sada može govoriti o sazrijevanju sustava upravljanja EU-a. Budući da postupak sada ulazi u novo, nadamo se povoljnije gospodarsko razdoblje, važno će biti razmotriti načine na koji se on može racionalizirati tako da se izbjegne širenje birokratske rutine na ono što mora ostati politički relevantan i uključiv postupak donošenja politika.

Paket preporuka po državama članicama za 2014.

Današnji paket sadržava opće prioritete Komisijina Godišnjeg pregleda rasta, kako su ih podržali Europski parlament i Europsko vijeće. Njime se u potpunosti uzima u obzir europska raznolikost: kriza je podijelila Europu s gospodarskog i socijalnog gledišta te se prioriteti država članica međusobno znatno razlikuju. Danim smjernicama naglašava se međuovisnost gospodarstava te im je svrha pronaći put prema konvergenciji koja ja potrebna za međusobno približavanje država članica i njihovo približavanje državama koje ostvaruju najbolje rezultate, a koje su često izvan granica Europe.

Paketom se naglašava važnost provedbe tijekom vremena. U mnogim se državama članicama trenutačno provode ključne reforme te ih je potrebno dovršiti kako bi se ocijenila njihova učinkovitost. Politička dosljednost i redoslijed reformi ključni su za uspjeh: za većinu država članica nema nejasnoća u pogledu planova za sljedećih dvanaest mjeseci, ali oni ponekad nisu dovoljno konkretni kada je riječ o razdoblju od sljedeće 2 - 3 godine.

U okviru paketa upućuje se i na potrebu za većom zajedničkom odgovornošću u pogledu izazova, prije svega unutar europodručja. Mnogo se može naučiti praćenjem reformi s kojima se više država članica suočava u istom vremenskom okviru: problemi kao što su održivost mirovina, učinkovitost istraživanja i razvoja ili jačanje otpornosti tržišta rada zajednički su izazovi. Razmjena stručnog znanja i iskustva državama članicama može biti od koristi i s političkog i s tehničkog gledišta. Zajedničko će djelovanje državama članicama omogućiti i da maksimalno iskoriste prekogranična prelijevanja. Zato je važno da europodručje kao cjelina ne gleda na preporuke kao smjernice upućene pojedinačnim državama, već da se više usredotoči na zajedničke transverzalne elemente.