EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 26.10.2022. COM(2022) 540 final 2022/0344(COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Direktive 2000/60/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike, Direktive 2006/118/EZ o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja i Direktive 2008/105/EZ o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike (Tekst značajan za EGP) {SEC(2022) 540 final} - {SWD(2022) 540 final} - {SWD(2022) 543 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Opći cilj zakonodavstva EU-a o vodama zaštita je zdravlja ljudi i okoliša od kombiniranih učinaka toksičnih i/ili postojanih onečišćujućih tvari. Ova se inicijativa odnosi na Direktivu 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) i njezine dvije direktive „kćeri”: Direktivu 2006/118/EZ (Direktiva o podzemnim vodama) i Direktivu 2008/105/EZ (Direktiva o standardima kvalitete okoliša), koje su zajedno usmjerene na zaštitu podzemnih i površinskih voda. Tim se direktivama dopunjuje drugo relevantno zakonodavstvo o vodama, tj. Direktiva (EU) 2020/2184 (Direktiva o vodi za piće), Direktiva Vijeća 91/271/EEZ (Direktiva o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda), Direktiva 2008/56/EZ (Okvirna direktiva o morskoj strategiji), Direktiva 2006/7/EZ (Direktiva o kvaliteti vode za kupanje), Direktiva 2007/60/EZ (Direktiva o poplavama) i Direktiva Vijeća 91/676/EEZ (Direktiva o nitratima). Zakonodavstvo sadržava popise onečišćujućih tvari i standarde kvalitete te zahtjeve za njihovo redovito preispitivanje. U skladu s člankom 16. stavkom 4. Okvirne direktive o vodama Komisija je dužna redovito, najmanje svake četiri godine, preispitivati popis prioritetnih tvari koje predstavljaju opasnost za vodni okoliš, tj. i za površinske i za podzemne vode. Točnije, kad je riječ o površinskim vodama, Komisija je u skladu s člankom 8. Direktive o standardima kvalitete okoliša dužna preispitivati Prilog X. Okvirnoj direktivi o vodama (popis prioritetnih tvari), dok je, kad je riječ o podzemnim vodama, u skladu s člankom 10. Direktive o podzemnim vodama dužna svakih šest godina preispitati priloge I. i II. toj direktivi. Ova revizija i procjena učinka služe i za izvješćivanje Europskom parlamentu i Vijeću, kako je navedeno u članku 8. Direktive o standardima kvalitete okoliša. U provjeri primjerenosti iz 2019. potvrđeno je da je popise potrebno ažurirati, a zaključeno je i da bi se drugim poboljšanjima zakonodavstva povećale njegova djelotvornost, učinkovitost i usklađenost. Uzimajući u obzir opći cilj vodne politike EU-a, opći su ciljevi ove inicijative: (1)povećati zaštitu građana i prirodnih ekosustava EU-a u skladu sa strategijom za bioraznolikost i akcijskim planom za postizanje nulte stope onečišćenja, koji su dio europskog zelenog plana; (2)povećati učinkovitost i smanjiti administrativno opterećenje zakonodavstva kako bi EU mogao brže odgovoriti na nove rizike. Izloženost kemikalijama u vodi za piće može imati razne kratkoročne i dugoročne zdravstvene posljedice. Kemikalije ugrožavaju i vodni okoliš, zbog čega se dominantne vrste mijenjaju, a bioraznolikost smanjuje ili gubi. Utvrđivanjem i kontrolom standarda kvalitete okoliša (SKO) za kemikalije u vodnim tijelima zakonodavstvo o izvorima i putovima dopunjuje se uvođenjem strožih standarda proizvodnje, emisija ili upotrebe, prema potrebi, i smanjenjem troškova obrade vode za piće. Posebni su ciljevi ove inicijative: 1.ažurirati popise onečišćujućih tvari koje utječu na površinske i podzemne vode dodavanjem i uklanjanjem tvari te ažuriranjem postojećih standarda kvalitete; 2.poboljšati praćenje kemijskih smjesa kako bi se bolje procijenili kombinirani učinci i uzele u obzir sezonske varijacije u koncentracijama onečišćujućih tvari; 3.uskladiti, prema potrebi, postupanje s onečišćujućim tvarima u površinskim i podzemnim vodama u EU-u; 4.osigurati da se pravni okvir može brže uskladiti sa znanstvenim nalazima kako bi se brže pristupilo problemu kontaminanata koji izazivaju zabrinutost; 5.poboljšati pristup podacima te njihovu transparentnost i ponovnu upotrebu kako bi se poboljšala usklađenost, smanjilo administrativno opterećenje i poboljšala dosljednost sa širim pravnim okvirom EU-a koji se odnosi na kemikalije. Krajnji je cilj inicijative utvrditi nove standarde za niz zabrinjavajućih kemijskih tvari kako bi se riješio problem kemijskog onečišćenja vode, olakšala provedba na temelju pojednostavnjenog i usklađenijeg pravnog okvira, prikupljale dinamične i ažurne informacije o stanju vode uz pomoć Europske agencije za okoliš (EEA) te stvorio fleksibilniji okvir za rješavanje problema onečišćujućih tvari koje izazivaju zabrinutost. Radi osiguravanja maksimalnih sinergija i usklađenosti zakonodavstva EU-a o kemikalijama taj bi se rad temeljio na širokom uključivanju dionika te čvrstoj znanstvenoj potpori Europske agencije za kemikalije (ECHA).

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Prijedlog je u potpunosti u skladu s drugim zakonodavstvom o vodama. Kad je riječ o Direktivi o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, za koju je prijedlog o reviziji predstavljen istodobno s ovim prijedlogom, mikroonečišćujuće tvari ključan su izazov. Potreba za njihovim uklanjanjem u postrojenjima za pročišćavanje otpadnih voda dovodi do povećanja troškova pročišćavanja, a uklanjanje nije uvijek moguće. Stoga je cilj ovog prijedloga potaknuti veće djelovanje na početku proizvodnog lanca kako bi se smanjile emisije na izvoru. Pročišćavanje otpadnih voda bit će posebno važno za neke kategorije onečišćujućih tvari, kao što su lijekovi i tvari u proizvodima za osobnu njegu jer se takve tvari uglavnom ispuštaju u urbanim sredinama. S obzirom na cilj izbjegavanja onečišćenja vode prijedlogom će se doprinijeti i iskorištavanju potencijala za ponovnu upotrebu vode, među ostalim za potrebe navodnjavanja u skladu s novom Uredbom o minimalnim zahtjevima za ponovnu upotrebu vode (Uredba (EU) 2020/741). Ovaj je prijedlog u skladu i s nedavno revidiranom Direktivom o vodi za piće, koju sve države članice EU-a do siječnja 2023. moraju prenijeti u svoje zakonodavstvo. Ovim će se prijedlogom zaštititi ključni izvori vode za piće i smanjiti troškovi pročišćavanja tako što će se riješiti problem onečišćenja površinskih i podzemnih voda. Direktiva o vodi za piće i ovaj prijedlog odnose se na širok raspon onečišćujućih tvari, posebno pesticida, lijekova i skupine perfluoralkilnih i polifluoralkilnih tvari (PFAS). Kad je riječ o PFAS-ima, treba napomenuti da se ovaj prijedlog, za razliku od revidirane Direktive o vodi za piće, temelji na najnovijim savjetima Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) o PFAS-ima donesenima 9. srpnja 2020. Kao i u Direktivi o vodi za piće, u ovom je prijedlogu predviđeno da se pitanje mikroplastike riješi tek nakon što se razvije metodologija za njezino praćenje. Ovaj će se prijedlog uzeti u obzir u evaluaciji Direktive o vodi za kupanje koja je trenutačno u tijeku, a ako se ta direktiva revidira, bit će dio osnovnog scenarija za procjenu njezina učinka. Prijedlog je u skladu i s nedavnim prijedlozima Komisije o reviziji mjera EU-a za rješavanje problema onečišćenja iz velikih industrijskih postrojenja kojima se, uz proširenje područja primjene Direktive o industrijskim emisijama, nastoje poboljšati učinkovitost resursa te kontrola i integracija zahtjeva za izdavanje dozvola, među ostalim pojašnjavanjem pravila primjenjivih na neizravno ispuštanje onečišćujućih tvari u vodu putem uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda. Prijedlozima se nadalje nastoje potaknuti inovacije kojima bi se riješio problem postojanih kemijskih tvari i novoutvrđenih tvari koje izazivaju zabrinutost, uključujući PFAS-e, mikroplastiku i lijekove. U postupku „razmjene informacija” na temelju revidirane Direktive o industrijskim emisijama radi izrade i preispitivanja referentnih dokumenata o najboljim raspoloživim tehnikama u obzir će se uzimati tvari za koje je utvrđeno da izazivaju zabrinutost prema zakonodavstvu EU-a o vodama, uključujući tvari s „popisa praćenja” za površinske i podzemne vode te tvari koje predstavljaju znatan rizik za vodni okoliš, ili znatan rizik koji se putem njega prenosi, na razini EU-a. •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Ova je inicijativa dio programa rada Komisije za 2022. i ključna mjera akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja. Ciljevi ove inicijative, kao i svih inicijativa u okviru europskog zelenog plana, nastoje se postići na najučinkovitiji način, uz što manje opterećenje i u skladu s načelom „ne nanosi bitnu štetu”. Njome se dorađuje, ažurira i prilagođava postojeće zakonodavstvo u kontekstu zelenog plana. Usmjerena je na definiranje ambicija za postizanje nulte stope onečišćenja onečišćujućim tvarima u vodi, a time i na definiranje razine zaštite zdravlja ljudi i prirodnih ekosustava. Mnoge mjere koje je potrebno ostvariti provode se drugim, blisko povezanim inicijativama u okviru europskog zelenog plana. Među njima su: ·strategija za bioraznolikost i strategija „od polja do stola”, kojima se do 2030. nastoje smanjiti upotreba pesticida i gnojiva te gubitak hranjivih tvari i prodaja antimikrobnih sredstava. Najveće smanjenje upotrebe pesticida trebalo bi se postići Komisijinim Prijedlogom uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o održivoj upotrebi sredstava za zaštitu bilja i izmjeni Uredbe (EU) 2021/2115. Važna bi mogla biti i buduća revizija Uredbe (EZ) br. 1107/2009 o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja, ·strategija EU-a za plastiku i predstojeća inicijativa EU-a o mikroplastici, koje su usmjerene na postizanje ciljeva iz akcijskog plana za postizanje nulte stope onečišćenja da se do 2030. smanji količina otpada, plastičnog smeća u moru i mikroplastike koja se ispušta u okoliš, ·Direktiva (EU) 2019/904 (Direktiva o plastici za jednokratnu upotrebu), kojom se nastoji ograničiti upotreba plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu, primjerice uvođenjem obveza gospodarenja otpadom i čišćenja za proizvođače (uključujući programe proširene odgovornosti proizvođača), ·akcijski plan za kružno gospodarstvo, u kojem su posebno najavljene mjere za smanjenje mikroplastike, te evaluacija Direktive Vijeća 86/278/EEZ (Direktiva o kanalizacijskom mulju), kojom se regulira kvaliteta mulja koji se upotrebljava u poljoprivredi, ·strategija održivosti u području kemikalija, u kojoj je prepoznato da su kemikalije ključne za dobrobit modernog društva, ali kojom se nastoji bolje zaštititi građane i okoliš od njihovih mogućih opasnih svojstava. U toj je strategiji utvrđen i cilj da se poboljšanjem učinkovitosti, djelotvornosti, usklađenosti i transparentnosti procjena sigurnosti kemikalija u cjelokupnom relevantnom zakonodavstvu prijeđe na pristup „jedna procjena po tvari”. Stoga se ovim prijedlogom ECHA-i dodjeljuje središnja uloga pružatelja znanstvene potpore budućem utvrđivanju onečišćujućih tvari u vodi i predlagatelja relevantnih standarda kvalitete, strateški pristup EU-a lijekovima u okolišu iz 2019. (proizlazi izravno iz revizije Direktive o standardima kvalitete okoliša iz 2013.) i farmaceutska strategija za Europu, u kojima se naglašavaju okolišni i potencijalni učinci onečišćenja uzrokovanog ostacima lijekova na zdravlje i navode razne mjere osmišljene za otklanjanje tih problema. Očekuje se da će predstojeća revizija zakonodavstva o lijekovima za humanu primjenu biti odgovarajući nastavak na te inicijative. Slično tomu, ovaj je prijedlog u skladu sa strategijom EU-a u području antimikrobne otpornosti jer se na popis uvrštava nekoliko antimikrobnih lijekova te metalno srebro, ·europska strategija za podatke, u kojoj se naglašava da bi podaci koje generira javni sektor trebali biti dostupni za opće dobro kako bi ih na odgovarajući način mogli upotrebljavati, primjerice, istraživači, druge javne institucije te mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), ·ovaj je prijedlog u skladu i sa završnim izvješćem Konferencije o budućnosti Europe i općenito s izričitim preporukama građana o nultoj stopi onečišćenja koje su u njemu sadržane, a posebno s prijedlozima za rješavanje problema onečišćenja. Sljedeći konačni prijedlozi posebno su relevantni u tom kontekstu: oprijedlog 1.4.: „znatno smanjiti upotrebu kemijskih pesticida i gnojiva, u skladu s postojećim ciljevima, uz istodobno jamstvo sigurnosti opskrbe hranom te potporu istraživanjima u cilju razvoja održivijih i prirodnijih alternativa”; oprijedlog 2.7.: „zaštititi izvore vode i boriti se protiv onečišćenja rijeka i oceana, među ostalim istraživanjem i borbom protiv onečišćenja mikroplastikom”. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Pravna je osnova ovog prijedloga članak 192. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U skladu s člankom 191. i člankom 192. stavkom 1. UFEU-a EU je dužan doprinijeti težnji za očuvanjem, zaštitom i poboljšanjem kvalitete okoliša, promicanju mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih, odnosno svjetskih problema okoliša i borbi protiv klimatskih promjena. •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

Površinske i podzemne vode u EU-u onečišćene su brojnim onečišćujućim tvarima. Onečišćenje se širi nizvodno i ispod zemlje, a 60 % europskih riječnih slivova međunarodno je (dijeli ih više država članica ili država članica i treća zemlja). Stoga je suradnja među državama članicama ključna, a djelovanje na razini EU-a nužno kako bi se problem onečišćenja i drugih prekograničnih učinaka riješio utvrđivanjem usklađenih standarda i uspostavom usklađenih sustava za prikupljanje i razmjenu podataka. Bez djelovanja na razini EU-a rješavanje problema onečišćenja bilo bi preskupo, posebno za države članice smještene nizvodno. Provjera primjerenosti zakonodavstva EU-a o vodama iz 2019. potvrdila je da su Okvirnom direktivom o vodama i njezinim dvjema direktivama „kćerima” potaknute ili pojačane mjere za ublažavanje prekograničnih pritisaka na vodne resurse na razini riječnog sliva, i na nacionalnoj i na međunarodnoj razini. Kad je konkretno riječ o onečišćujućim tvarima, u zakonodavstvu se razlikuju tvari za koje se smatra da predstavljaju rizik na razini EU-a i tvari koje izazivaju zabrinutost na regionalnoj ili nacionalnoj razini te se one različito razmatraju. Ovom se inicijativom nastoji poboljšati način na koji države članice postupaju s tvarima koje izazivaju zabrinutost na regionalnoj i nacionalnoj razini. U područjima u kojima su utvrđeni standardi kvalitete okoliša EU-a EU na temelju znanstvenih dokaza uvodi zajedničke ciljeve za postizanje nulte stope onečišćenja, ali državama članicama ostavlja fleksibilnost u odlučivanju o troškovno najučinkovitijem načinu postizanja tih ciljeva, uzimajući u obzir relevantno zakonodavstvo EU-a koje se temelji na izvorima. Time se (zajednički ciljevi uz fleksibilnost za njihovo postizanje) stvara poveznica sa zakonodavstvom koje se temelji na razini EU-a (kao što je održiva upotreba pesticida) i pomaže da se učinkovito ostvare ciljevi utvrđeni u tom zakonodavstvu. •Proporcionalnost Prijedlogom se revidiraju postojeći popisi onečišćujućih tvari u površinskim i podzemnim vodama te se utvrđuju ili ažuriraju standardi kvalitete okoliša koje države članice moraju ispuniti, pri čemu se prijedlog uvelike oslanja na drugo zakonodavstvo EU-a o izvorima onečišćenja ili regulaciji njihovih emisija tijekom proizvodnje i upotrebe (kao što su ograničenja upotrebe određenih tvari na temelju Uredbe REACH ili granične vrijednosti emisija utvrđene u dozvolama industrijskih postrojenja na temelju Direktive o industrijskim emisijama), a odabir konkretnih mjera prepušta se državama članicama. Budući da svako vodno tijelo u EU-u ima svoja specifična obilježja (klima, protok, geološki uvjeti itd.) i nije nužno izloženo istim pritiscima kao druga vodna tijela, prepuštanje odabira mjera tijelima država članica nadležnima za vode ispravno je s obzirom na načelo proporcionalnosti. Provjera primjerenosti zakonodavstva EU-a o vodama iz 2019. potvrdila je dodanu vrijednost Okvirne direktive o vodama, Direktive o standardima kvalitete okoliša i Direktive o podzemnim vodama. Procjena učinka za ovaj prijedlog potvrđuje da tvari koje se razmatraju za dodavanje na popise onečišćujućih tvari, zajedno sa standardima kvalitete na razini EU-a, predstavljaju rizik na razini EU-a. Za manji broj tvari koje su već uvrštene na popise utvrđeno je da se više ne smatraju tvarima koje izazivaju zabrinutost na razini EU-a, ali da i dalje trebaju biti predmet razmatranja na nacionalnoj razini. Ovim se prijedlogom utvrđuje postupak kojim se Europskoj komisiji omogućuje da otkloni nedosljednosti u načinu na koji države članice odlučuju o tvarima koje trebaju regulirati na nacionalnoj razini i o standardima kvalitete koje za njih trebaju utvrditi. •Odabir instrumenta Inicijativa ima oblik direktive jer je to najprikladniji pravni instrument za izmjene postojećih relevantnih direktiva. Direktivom se od država članica zahtijeva da prenesu odredbe u svoje nacionalne materijalne i postupovne pravne sustave i provedu mjere kojima će se postići ciljevi. Tim se pristupom državama članicama ostavlja veća sloboda nego što bi je imale da se radi o uredbi jer mogu odabrati najprikladnije mjere za postizanje dogovorenih rezultata. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva Evaluacija provjere primjerenosti zakonodavstva EU-a dovršena je 2019., a njome su obuhvaćene Okvirna direktiva o vodama, Direktiva o standardima kvalitete okoliša, Direktiva o podzemnim vodama i Direktiva o poplavama. Zaključeno je da je zakonodavstvo uglavnom svrsishodno, ali da ima prostora za poboljšanje kad je riječ o rješavanju problema kemijskog onečišćenja. Provjerom primjerenosti utvrđeno je da općenito postoje tri razloga zbog kojih je ostvaren tek ograničen napredak u postizanju općih ciljeva zakonodavstva: neodgovarajuća integracija ciljeva u području vodne politike u druge relevantne politike, neodgovarajuće ulaganje u projekte i programe koji se odnose na vode u državama članicama, nedovoljno zalaganja u provedbi. Kad je riječ o provedbi, istaknuto je nekoliko nedostataka povezanih s kemijskim onečišćenjem: velike razlike u standardima kvalitete za onečišćujuće tvari relevantne na nacionalnoj razini, administrativno opterećenje povezano s izvješćivanjem, nedostatak specifičnosti i pravodobnosti prijavljenih informacija te postupak ažuriranja popisa onečišćujućih tvari koji zahtijeva mnogo resursa i vremena. Ovim se prijedlogom nastoje otkloniti ti nedostaci. Osim toga, u prijedlogu se uzimaju u obzir relevantni nalazi iz provjere primjerenosti najrelevantnijeg zakonodavstva o kemikalijama iz 2019. i obveze preuzete u strategiji održivosti u području kemikalija. U prvom redu, prijedlog je korak naprijed prema sveobuhvatnijem praćenju (smjesa) uvođenjem metoda koje se temelje na učinku te se njime uvode odredbe za poboljšanje pravodobnosti, učinkovitosti i usklađenosti procjene opasnosti i rizika (na primjer, olakšavanjem razmjene podataka i primjenom pristupa „jedna procjena po tvari”). Primjerenost i pojednostavnjenje propisa (REFIT) U procjeni učinka razmotrene su mogućnosti pojednostavnjenja i smanjenja opterećenja. Ograničeno smanjenje opterećenja postiže se uklanjanjem tvari s popisa onečišćujućih tvari u površinskim vodama, smanjenjem učestalosti revizija popisa praćenja sa svake dvije na svake tri godine i provedbom revizija popisa onečišćujućih tvari u površinskim i podzemnim vodama delegiranim aktima umjesto suodlučivanjem. Opterećenje država članica povezano s izvješćivanjem smanjit će se uspostavom mehanizma automatske dostave podataka na temelju Okvirne direktive o vodama i Direktive o standardima kvalitete okoliša te ukidanjem privremenog izvješća o programu mjera na temelju članka 15. stavka 3. Okvirne direktive o vodama. Poboljšanjem postojećih smjernica o metodama koje se temelje na učinku i razvojem usklađene metodologije za praćenje mikroplastike pojednostavnit će se rad država članica u tim područjima. Pri izradi procjene učinka primijenjene su osnovne značajke testa utjecaja zakonodavstva na MSP-ove, a rezultati su posebno navedeni u odjeljku 6. MSP-ovi proizvode i upotrebljavaju relevantne onečišćujuće tvari. Treba napomenuti da učinke uglavnom nije moguće precizno utvrditi i izmjeriti jer ovise o mjerama koje države članice poduzimaju za postizanje ciljeva zakonodavstva.

Mišljenje Odbora za nadzor regulative Odbor za nadzor regulative 24. lipnja 2022. dao je pozitivno mišljenje sa zadrškama. Zatražio je izmjene kako bi se prije svega ispravila tri aspekta: 1. same opcije, za koje se smatralo da su odviše složene te da u njima nisu jasno navedene ključne opcije politike; 2. učinci na MSP-ove i građane, za koje se smatralo da nisu dovoljno analizirani jer u izvješću nisu procijenjeni učinci na pojedine države članice; 3. smatralo se da u izvješću nisu jasno navedeni razmjeri očekivanih učinaka, da ono ne sadržava kritičku procjenu valjanosti oglednih procjena koristi i troškova i njihove relevantnosti za inicijativu te da opcije nisu uspoređene na temelju djelotvornosti, učinkovitosti i usklađenosti. Kao odgovor na to, kako bi se opcije politike pojednostavnile, njihov je broj smanjen te su objedinjene. Učinci na MSP-ove i informacije o učincima na potrošače i države članice dodatno su razrađeni kroz tekst. Tumačenje podataka o troškovima i koristima pojašnjeno je kako bi se izbjegao dojam da se mogu tumačiti kao da su povezani isključivo s ovom inicijativom. Tekst o pristupu „jedan za jedan” dopunjen je. Naposljetku, u tekst je dodana procjena djelotvornosti, učinkovitosti i usklađenosti opcija. •Savjetovanja s dionicima Kako bi se poduprla priprema ovog prijedloga, održana su opsežna savjetovanja s dionicima. Na temelju smjernica Komisije za bolju regulativu 2021. provedeni su otvoreno javno savjetovanje i anketa među stručnjacima, a rezultati su uključeni u procjenu učinka za ovaj prijedlog. Stalnu mrežu država članica i dionika koja podupire provedbu Okvirne direktive o vodama i njezinih direktiva „kćeri” redovito se obavješćivalo, a savjetovanja s radnim skupinama za kemikalije i podzemne vode bila su naročito opsežna. Za pojedinačne tvari i skupine tvari za koje je utvrđeno da ih treba uvrstiti na popis onečišćujućih tvari u površinskim vodama Komisijin Zajednički istraživački centar (JRC) izradio je opsežnu tehničku dokumentaciju uz potporu podskupina stručnjaka država članica i dionika. Naposljetku, u okviru preispitivanja koje je proveo Znanstveni odbor za zdravlje, okoliš i nove rizike (SCHEER) objavljena su preliminarna mišljenja (uz razdoblje od četiri tjedna za podnošenje primjedbi), a rezultati su uključeni u mišljenje SCHEER-a. Za nekoliko tvari preispitivanje nije dovršeno. Stoga su predložene vrijednosti označene kao „podložno potvrdi s obzirom na mišljenje zatraženo od SCHEER-a”. Sve konačne predložene vrijednosti bit će u potpunosti u skladu sa znanstvenim savjetima. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja JRC je doprinio stručnim znanjem, prije svega za potrebe odabira onečišćujućih tvari u površinskim vodama i utvrđivanja standarda kvalitete okoliša (SKO). Stručnjaci iz radnih skupina za kemikalije i podzemne vode doprinijeli su vanjskim tehničkim stručnim znanjem, među ostalim o onečišćujućim tvarima u podzemnim vodama. Komisijina procjena učinka potkrijepljena je studijom koju su izradili vanjski savjetnici i u kojoj su preispitani gospodarski i društveni učinci te učinci na okoliš niza potencijalnih opcija politike, uzimajući u obzir očekivane učinke postojećih i planiranih politika na razini EU-a i doprinose dionikâ. Dokumentacija JRC-a o tvarima, izvješća radne skupine za podzemne vode, izvješće o studiji savjetnikâ i izvješća s radionica dionika dostupni su u CIRCABC-u. •Procjena učinka U procjeni učinka ispitana su tri skupa opcija, tj. opcije koje se odnose na površinske vode, opcije koje se odnose na podzemne vode i međusektorske opcije. Za površinske vode procijenjen je učinak dodavanja niza tvari (od preispitanih lijekova, pesticida, industrijskih kemikalija i metala) na popis prioritetnih tvari, a time i utvrđivanja SKO-a za njih na razini EU-a. Za nekoliko postojećih prioritetnih tvari preispitan je učinak izmjene njihovih SKO-a (na temelju novih znanstvenih dokaza). Za neke druge postojeće prioritetne tvari ispitan je učinak njihova uklanjanja s popisa. Za podzemne vode u procjeni učinka preispitan je učinak dodavanja specifičnih (skupina) tvari na popis, konkretno PFAS-a, nerelevantnih metabolita pesticida (nrM) i lijekova. Naposljetku, u procjeni učinka preispitan je niz mogućnosti za poboljšanje digitalizacije, administrativnog pojednostavnjenja i upravljanja rizicima u području onečišćenja voda. Glavni izvori onečišćenja za utvrđene tvari jesu kemijski proizvodni postupci (izravne emisije kao posljedica proizvodnje drva, celuloze, čelika, tekstila, plastike, izgaranja itd.), ispuštanja otpadnih voda, uključujući lijekove i kemikalije u obliku sredstava za pranje tkanina, potrošačkih proizvoda, proizvoda za čišćenje, proizvoda za osobnu njegu, neizravna ispuštanja koja su posljedica upotrebe pesticida, biocida i lijekova u poljoprivredi, kemikalije koje se upotrebljavaju u izgradnji cesta, taloženje žive iz postrojenja za izgaranje fosilnih goriva i taloženje PFAS-a iz pjene za gašenje požara. Svi ti izvori i putovi regulirani su zakonodavstvom, među ostalim Direktivom o industrijskim emisijama 2010/75/EZ (u postupku revizije), Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda 91/271/EEZ (u postupku revizije), Direktivom 2009/128/EZ o održivoj upotrebi pesticida (u postupku revizije), Direktivom 2001/83/EZ o lijekovima za humanu primjenu, Uredbom (EU) 2019/6 o veterinarsko-medicinskim proizvodima, Uredbom br. 1907/2006 (Uredba REACH), Uredbom (EZ) br. 1107/2009 o sredstvima za zaštitu bilja, Uredbom (EU) br. 528/2012 o biocidnim proizvodima i Uredbom (EZ) br. 1223/2009 o kozmetičkim proizvodima. Utvrđivanjem maksimalnih graničnih vrijednosti koncentracije za te tvari ovim se prijedlogom nastoje poboljšati učinkovitost i provedba zakonodavstva EU-a o izvorima i putovima i potaknuti donošenje strožih mjera u pogledu izvora/puta na razini država članica kad je to potrebno radi zaštite zdravlja ili okoliša. Opcije su preispitane u odnosu na njihove okolišne, društvene i gospodarske troškove i koristi, što je rezultiralo sljedećim paketom najpoželjnijih opcija: Površinske vode 1. opcija: dodavanje pojedinačnih tvari na popis prioritetnih tvari, zajedno sa standardima kvalitete okoliša utvrđenima za svaku tvar pojedinačno 23 pojedinačne tvari: 17-beta-estradiol (E2), acetamiprid, azitromicin, bifentrin, bisfenol A, karbamazepin, klaritromicin, klotianidin, deltametrin, diklofenak, eritromicin, esfenvalerat, estron (E1), etinil estradiol (EE2), glifosat, ibuprofen, imidakloprid, nikosulfuron, permetrin, tiakloprid, tiametoksam, triklosan, srebro. 2. opcija: dodavanje skupine tvari na popis prioritetnih tvari, zajedno sa standardom kvalitete okoliša utvrđenim za „zbroj” PFAS (zbroj 24 navedene tvari) 3. opcija: izmjena postojećih standarda kvalitete okoliša Stroži standardi za 14 tvari: klorpirifos, cipermetrin, dikofol, dioksini, diuron, fluoranten, heksabromciklododekan (HBCDD), heksaklorbutadien, živa, nikal, nonilfenol, PAH-i, PBDE-i, tributilkositar, Manje strogi standardi za dvije tvari: heptaklor/heptaklor epoksid, heksaklorbenzen. 4. opcija: uklanjanje s popisa Četiri tvari: alaklor, ugljikov tetraklorid, klorfenvinfos, simazin. Podzemne vode 1. opcija: dodavanje tvari u Prilog I., zajedno sa standardima kvalitete za podzemne vode utvrđenima za svaku tvar pojedinačno Dvije farmaceutske tvari: karbamazepin i sulfametoksazol Svi nerelevantni metaboliti pesticida (nrM) čiji pojedinačni standard kvalitete za podzemne vode iznosi 0,1 µg/l. 2. opcija: dodavanje tvari u Prilog I., zajedno sa standardom kvalitete za podzemne vode utvrđenim za „zbroj” PFAS (zbroj 24 navedene tvari) 3. opcija: dodavanje tvari u Prilog II. Jedna tvar: primidon. Digitalizacija, administrativno pojednostavnjenje i bolje upravljanje rizicima 1. opcija: izraditi smjernice i savjete o praćenju b Poboljšati postojeće smjernice o metodama koje se temelje na učinku kako bi se poboljšalo praćenje skupina/smjesa onečišćujućih tvari primjenom tih metoda. c Razviti usklađeni standard mjerenja i smjernice za mikroplastiku u vodi kao osnovu za izvješćivanje koje provode države članice i buduće popise na temelju Direktive o standardima kvalitete okoliša i Direktive o podzemnim vodama. 2. opcija: uspostaviti/izmijeniti obvezne prakse praćenja a U Direktivu o standardima kvalitete okoliša uključiti obvezu primjene metoda koje se temelje na učinku za praćenje estrogena. b Uspostaviti obvezni popis praćenja za podzemne vode analogan popisima za površinske vode i vodu za piće te izraditi smjernice za praćenje tvari s popisa. c Poboljšati ciklus praćenja i preispitivanja popisa praćenja površinskih voda kako bi se omogućilo više vremena za obradu podataka prije revizije popisa. 3. opcija: uskladiti izvješćivanje i razvrstavanje a Uspostaviti mehanizam za automatiziranu dostavu podataka potrebnih za provedbu Direktive o standardima kvalitete okoliša i Okvirne direktive o vodama kako bi se podacima o praćenju i stanju moglo pristupiti brzo i jednostavno te kako bi se smanjio trud potreban za trenutačno izvješćivanje i omogućio pristup neobrađenim podacima o praćenju. b Uspostaviti repozitorij standarda kvalitete okoliša za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv u obliku priloga Direktivi o standardima kvalitete okoliša i uključiti onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv u ocjenjivanje kemijskog stanja površinskih voda. 4. opcija: zakonodavni i administrativni aspekti a Popis prioritetnih tvari definirati u okviru Direktive o standardima kvalitete okoliša, a ne Okvirne direktive o vodama i ažurirati popise onečišćujućih tvari u površinskim i podzemnim vodama putem postupaka odbora ili donošenjem delegiranih akata. b Promijeniti status aldrina, dieldrina, endrina, izodrina, DDT-a, tetrakloretilena i trikloretilena, odnosno utvrditi da su te tvari „prioritetne tvari”, a ne „ostale onečišćujuće tvari”. c Promijeniti status 1,2-dikloretana, fluorantena, olova, oktilfenol etoksilata i pentaklorfenola, odnosno utvrditi da su te tvari „prioritetne opasne tvari”. Zakonodavne izmjene u okviru predloženog paketa politika proporcionalne su i donose koristi za gospodarstvo, društvo i okoliš veće od odgovarajućih troškova te su usmjerene na pitanja koja se najbolje mogu riješiti na razini EU-a. Troškove, a pogotovo koristi ove inicijative teško je kvantificirati s obzirom na njezinu interakciju s drugim inicijativama politike za određene mjere na razini EU-a (i oslanjanje na njih). Nadalje, države članice u velikoj mjeri mogu odabrati koje će mjere provesti za postizanje usklađenosti, stoga će se te mjere razlikovati ovisno o nacionalnim/lokalnim okolnostima. Kad je riječ o površinskim vodama, očekuju se znatni izravni troškovi, primjerice zbog dodavanja ibuprofena, glifosata, PFAS-a i bisfenola A na popis prioritetnih tvari te zbog izmjena standardâ kvalitete okoliša za poliaromatske ugljikovodike (PAH-i), živu i nikal. To će vjerojatno dovesti do troškova razvoja proizvoda za industriju i troškova zamjene za korisnike tih tvari, uključujući poljoprivredni sektor. Kad je riječ o podzemnim vodama, najveći troškovi vjerojatno će nastati zbog dodavanja standarda kvalitete za PFAS-e. Primjerice, troškovi mogu biti povezani s ograničavanjem upotrebe pesticida ili industrijskih kemikalija, upravljanjem kontaminiranim biokrutinama i boljim pročišćavanjem otpadnih voda. Troškovi najpoželjnijih opcija koje se odnose na digitalizaciju, administrativno pojednostavnjenje i bolje upravljanje rizicima administrativne su prirode, u početku bi nastali na razini EU-a i općenito bi bili niski, a iznimka bi mogao biti mehanizam za automatiziranu dostavu podataka. Zbog neizbježnih interakcija i sinergija s mnogim drugim politikama EU-a koje se odnose na iste tvari troškovi se ne mogu pripisati samo ovoj inicijativi. Troškovi onečišćenja uglavnom su internalizirani u okviru provedbe Direktive o industrijskim emisijama i Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda, buduće zabrane svih upotreba PFAS-a koje nisu nužne, provedbe predstojeće inicijative o mikroplastici itd. Na primjer, revizijom Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda potaknut će se obnova mnogih uređaja za pročišćavanje komunalnih otpadnih voda i uvesti proširena odgovornost proizvođača za pokrivanje troškova, čime će se znatno smanjiti količina mikroonečišćujućih tvari koje ulaze u površinske i podzemne vode. Predložena inicijativa doprinijet će smanjenju koncentracija akutno toksičnih i/ili postojanih kemikalija u vodi. Isto tako, poboljšat će se vrijednost vodnih ekosustava i njihovih usluga. Stoga koristi uključuju smanjeni učinak na zdravlje ljudi, prirodu, oprašivače i poljoprivredu te izbjegnute troškove obrade vode. Podaci o praćenju kemikalija učinit će se lako dostupnima, pristupačnima i moći će se ponovno upotrebljavati, čime će se znatno poboljšati usklađenost procjene sigurnosti, a to će biti važan korak u prelasku na pristup „jedna procjena po tvari”, na koji se Komisija obvezala u europskom zelenom planu. Ciljevi održivog razvoja

Prijedlog doprinosi postizanju 6. (voda), 12. (potrošnja i proizvodnja) i 14. (oceani) cilja održivog razvoja. Kad je riječ o 6. cilju održivog razvoja, očekuju se niže razine onečišćenja izvora vode za piće i bolja kemijska kvaliteta površinskih i podzemnih voda te se očekuje da će se s vremenom povećati udio vodnih tijela s dobrom kvalitetom zraka jer će države članice poduzimati i provoditi mjere za smanjenje koncentracija onečišćujućih tvari. Kad je riječ o 12. cilju održivog razvoja, očekuje se da će mjere koje će se poduzeti na razini EU-a (primjerice u okviru inicijative za održivu proizvodnju ili predstojeće zabrane svih upotreba PFAS-a koje nisu nužne) i na razini država članica dovesti do upotrebe različitih, manje toksičnih sastojaka u proizvodima. Naposljetku, za 14. cilj održivog razvoja važno je istaknuti izravan učinak na prijelazna vodna tijela i morska vodna tijela (1 nautička milja od obale) obuhvaćena Okvirnom direktivom o vodama. Osim toga, slatka voda koja preko rijeka dospijeva u mora i oceane postupno će sadržavati niže koncentracije tvari reguliranih ovom inicijativom. Provjera sukladnosti s klimatskom politikom i načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” Prijedlog je u skladu s ciljem klimatske neutralnosti utvrđenim u Europskom zakonu o klimi i ciljevima Unije za 2030. i 2050. Najvažniji učinak prijedloga u kontekstu nastojanja da se ublaže klimatske promjene postići će se uklanjanjem tvari u uređajima za pročišćavanje otpadnih voda, što su energetski intenzivni postupci. Ovisno o mjerama koje države članice poduzmu za smanjenje ili postupno otklanjanje tvari u vodama učinak bi mogao biti pozitivan (ako se mjere poduzimaju na izvoru i stoga ih nije potrebno ukloniti iz otpadnih voda), neutralan (ako se tvari zamijene tvarima koje zahtijevaju jednake postupke uklanjanja u uređajima za pročišćavanje otpadnih voda) ili negativan ako se države članice odluče pretežno oslanjati na pročišćavanje otpadnih voda. Međutim, potonji scenarij nije vjerojatan jer je intervencija na izvoru općenito jeftinija i učinkovitija. Nadalje, revidiranom Direktivom o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda zahtijeva se da uređaji za pročišćavanje otpadnih voda postanu klimatski neutralni do 2040., čime se otklanjaju neto negativni učinci ovog prijedloga koji bi nastali zbog pojačanog pročišćavanja. U ovom se prijedlogu uzima u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu”, kako je izneseno u preinačenoj verziji Direktive o energetskoj učinkovitosti. Isto kao i za provjeru sukladnosti s klimatskom politikom može se očekivati da će opcije politike u kombinaciji s revizijom Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda biti barem neutralne u smislu energetske učinkovitosti. Odbor za nadzor regulative 24. lipnja 2022. dao je pozitivno mišljenje sa zadrškama.

•Temeljna prava Prijedlog ne utječe na zaštitu temeljnih prava. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN Priloženi financijski izvještaj odnosi se na paket za nultu stopu onečišćenja, uključujući trenutačni prijedlog, prijedlog revizije Direktive o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda i Direktive o kvaliteti zraka. U njemu su navedene proračunske implikacije te potrebni ljudski i administrativni resursi. Prijedlog će utjecati na proračun Komisije, Europske agencije za okoliš (EEA) i Europske agencije za kemikalije (ECHA) u smislu potrebnih ljudskih i administrativnih resursa. Radno opterećenje Komisije u provedbi i izvršenju neznatno će se povećati zbog uvrštavanja većeg broja tvari na popis i nastojanja da se usklade standardi kvalitete i granične vrijednosti za tvari koje izazivaju zabrinutost na nacionalnoj razini. Komisija će nadalje imati koristi od preraspodjele znanstvenih zadaća ECHA-i, koja će joj dosljedno pomagati u određivanju prioritetnih tvari i smjesa, utvrđivanju standarda kvalitete i graničnih vrijednosti, utvrđivanju odgovarajućih analitičkih metoda i ocjenjivanju relevantnih podataka o praćenju. Za znanstvenu potporu ECHA-e bilo bi potrebno jedanaest zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena. Radno opterećenje EEA-e povećalo bi se zbog povećanog i češćeg izvješćivanja koje se zahtijeva od država članica i blagog povećanja broja tvari na popisima, što bi zahtijevalo ukupno četiri dodatna zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena uz tri i pol zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena koji su već uključeni. 5.DRUGI ELEMENTI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Planovi upravljanja riječnim slivovima koji se svakih šest godina dostavljaju Komisiji i dobrovoljna izvješća koja se elektronički dostavljaju EEA-i na temelju Zajedničke provedbene strategije i dalje će biti ključan izvor informacija za provjeru učinkovite provedbe prijedloga, posebno sukladnosti s novim ili revidiranim standardima kvalitete za površinske i podzemne vode. Poboljšani mehanizmi popisa praćenja, kojima se države članice obvezuju na praćenje tvari koje izazivaju zabrinutost, omogućit će Komisiji da uz pomoć ECHA-e i država članica utvrdi jesu li potrebni dodatni ili stroži standardi kvalitete. Redovitije izvješćivanje o stvarnim podacima o praćenju i njihova analiza koju provodi EEA institucijama EU-a, državama članicama i široj javnosti omogućit će da dobiju točniju i ažurniju sliku stanja tijela površinskih i podzemnih voda u EU-u. Zahvaljujući sinergijama s poboljšanim europskim registrom ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari (E-PRTR), koji će se zamijeniti novom internetskom elektroničkom bazom podataka, tj. „Portalom za industrijske emisije”, inventari emisija, koji se trenutačno dostavljaju samo svakih šest godina, zamijenit će se mnogo redovitijim i usklađenijim pregledom ukupnih otpuštanja onečišćujućih tvari po sektoru. Time će se državama članicama omogućiti usmjerenija provedba. Prilozi Direktivi o standardima kvalitete okoliša i Direktivi o podzemnim vodama redovito će se preispitivati s obzirom na znanstveni i tehnički napredak. Fleksibilniji postupci za donošenje standarda kvalitete za tvari koje izazivaju zabrinutost, u kombinaciji sa središnjom ulogom EEA-e za analizu redovitijih podataka o praćenju i ECHA-e za kontinuiranu znanstvenu potporu, omogućit će bolju procjenu točnosti postojećih standarda i potrebe za novima kako bi se brzo pronašlo rješenje za tvari koje izazivaju zabrinutost. Sudjelovanje obiju agencija u skladu je s ciljem strategije u području kemikalija da se prijeđe na pristup „jedna procjena po tvari”, čime se omogućuju učinkovitije, djelotvornije i usklađenije procjene sigurnosti kemikalija u cjelokupnom relevantnom zakonodavstvu EU-a, a time i učinkovitije i međusektorske provedbene mjere i prijedlozi novih standarda. Analiza redovitijih podataka o praćenju i stanju učinkovito će se uključiti u širi okvir za praćenje i izglede za postizanje nulte stope onečišćenja, koji će se od 2022. objavljivati svake dvije godine. Time će se doprinijeti procjeni učinaka provedbe šireg skupa usklađenih standarda kvalitete u EU-u na smanjenje onečišćenja vodnih tijela. •Dokumenti s objašnjenjima

Za prijedlog su potrebni dokumenti s objašnjenjima jer su oni ključni za ocjenu sukladnosti i provjeru jesu li tekstovi kojima se prenosi Direktiva u skladu s njezinim tekstom i duhom. To je važno i nužno jer se prijedlogom izmjenjuju tri direktive, koje su možda prenesene u različite dijelove nacionalnog zakonodavstva. Isto tako, s obzirom na to da je glavni cilj prijedloga izmijeniti postojeće ili uvesti nove standarde kvalitete, dokumentima s objašnjenjima može se olakšati pažljiva provjera. •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga (1)Izmjene Direktive 2000/60/EZ Članak 1., članak 7. stavak 2., članak 11. stavak 3. točka (k), članak 4. stavak 1. te Prilog V. (točke 1.4.3., 2.3.2. i 2.4.5.) i Prilog VII. (točka 7.7.) mijenjaju se kako bi se uzelo u obzir predloženo brisanje članaka 16. i 17. (vidjeti u nastavku). Članak 2. o definicijama mijenja se kako bi se ažurirale definicije „dobrog kemijskog stanja površinskih voda”, „prioritetnih tvari” i „standarda kvalitete okoliša” te uvele definicije „prioritetnih opasnih tvari” i „onečišćujućih tvari specifičnih za riječni sliv”. Te su izmjene potrebne kako bi se: 1. uzeo u obzir prijedlog da se trenutačni postupak suodlučivanja za donošenje standarda kvalitete okoliša zamijeni delegiranim aktima, 2. proširio opseg pojma „kemijsko stanje” kako bi obuhvaćao i „onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv”, koje su dosad bile dio definicije „ekološkog stanja” iz Priloga V., 3. uzele u obzir moguće buduće pokretačke vrijednosti koje se temelje na učinku kao dio definicije „standarda kvalitete okoliša”. Članak 3. o koordinaciji administrativnih ustroja u vodnim područjima mijenja se kako bi se uvela obveza, u slučaju iznimnih okolnosti prirodnog podrijetla ili više sile, prije svega ekstremnih poplava, dugotrajnih suša ili velikih nesreća koje uzrokuju onečišćenje, međusobnog upozoravanja i suradnje nadležnih tijela za sva potencijalno zahvaćena vodna tijela, uključujući ona u državama članicama koje su smještene nizvodno, kako bi se šteta svela na najmanju moguću mjeru i uklonile posljedice. Osim radi prilagodbe kako bi se uzelo u obzir brisanje članka 16., članak 4. o ciljevima mijenja se kako bi se u njegovu točku (a) podtočku iv. uključila izričita obveza država članica da postupno smanjuju i onečišćenje onečišćujućim tvarima specifičnima za riječni sliv, a ne samo onečišćenje prioritetnim tvarima. Članak 8. stavak 3. o metodama analize i praćenja stanja vode mijenja se kako bi se postupak odbora uskladio s Ugovorom iz Lisabona zamjenom prijašnjeg „regulatornog postupka s kontrolom” „postupkom ispitivanja” utvrđenim u članku 21. Osim toga, u isti se stavak uvodi nova ovlast kako bi se omogućilo donošenje provedbenih akata za utvrđivanje dodatnih pojedinosti o novim obvezama stavljanja podataka o praćenju na raspolaganje EEA-i te redovitijeg stavljanja na raspolaganje podataka o stanju, u skladu s novim stavcima 4. i 5. Te su izmjene u potpunosti u skladu s postojećim obvezama iz Direktive 2007/2/EZ (INSPIRE), u skladu s kojom su države članice dužne javno objavljivati skupove prostornih podataka, među ostalim o lokaciji i radu ustanova za nadzor okoliša, povezanim mjerenjima emisija i stanju okoliša (zrak, voda, tlo). Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje, dodatno bi trebalo pojednostavniti i širenje podataka, u skladu s digitalnom strategijom EU-a, Direktivom (EU) 2019/1024 o otvorenim podacima i pristupom „jedna procjena po tvari” u okviru strategije održivosti u području kemikalija. Članak 10. o kombiniranom pristupu za točkaste i raspršene izvore mijenja se kako bi se ažurirala upućivanja na razne direktive koje se odnose na te izvore onečišćenja (nakon stavljanja izvan snage i zamjene tih direktiva). Članak 12. o pitanjima koja se ne mogu rješavati na razini države članice mijenja se kako bi se ojačao i formalizirao postupak suradnje među državama članicama. Članak 15. stavak 3. o privremenom izvješćivanju o napretku programa mjera u roku od tri godine nakon njihova objavljivanja briše se jer se administrativno opterećenje koje se time nameće smatra nerazmjernim u odnosu na koristi u smislu bolje kontrole provedbe i boljeg upravljanja. Članci 16. i 17. o postupku u skladu s kojim je Komisija bila dužna izraditi zakonodavne prijedloge o određivanju popisa i utvrđivanju SKO-a za površinske i podzemne vode brišu se jer su zastarjeli. Članak 18. stavak 2. točka (e) mijenja se kako bi se uzelo u obzir predloženo brisanje članka 16., a članak 18. stavak 4. mijenja se kako bi se uzelo u obzir predloženo brisanje članka 15. stavka 3. Članak 20. o tehničkim prilagodbama mijenja se kako bi se: 1. trenutačni regulatorni postupak s kontrolom za izmjenu priloga I. i III. zamijenio postupkom donošenja delegiranih akata, 2. trenutačni regulatorni postupak za donošenje smjernica o provedbi priloga II. i V. i utvrđivanje formata za prijenos i obradu podataka zamijenio postupkom ispitivanja. Novim člankom 20.a uvode se odredbe koje se odnose na postupak donošenja delegiranih akata u skladu s Ugovorom iz Lisabona. Članak 21. o postupku Odbora mijenja se kako bi se upućivanje na prijašnju „odluku o komitologiji” zamijenilo upućivanjem na trenutačno primjenjivu „uredbu o komitologiji”. Članak 22. o stavljanju izvan snage i prijelaznim odredbama mijenja se kako bi se ažurirala upućivanja uzimajući u obzir predložene izmjene relevantnih priloga direktivama 2000/60/EZ i 2008/105/EZ. Uz navedene prilagodbe kako bi se uzelo u obzir brisanje članka 16., Prilog V. mijenja se kako bi se: 1. onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv uklonile iz definicija ekološkog stanja i uključile u definiciju kemijskog stanja kako bi se praćenje i prioritetnih tvari i onečišćujućih tvari specifičnih za riječni sliv provodilo i na mjestima na kojima se talože iz zraka, a ne samo na mjestima na kojima se ispuštaju u vodu, 2. Komisiji dale ovlasti da delegiranim aktima donese rezultate interkalibracije, 3. državama članicama omogućilo da primjenjuju nove tehnike praćenja, uključujući promatranje Zemlje i daljinsko istraživanje. Prilog VIII. o indikativnom popisu glavnih onečišćujućih tvari mijenja se kako bi se uključili mikroplastika i geni za antimikrobnu otpornost. Prilog X. briše se jer je popis koji je u njemu sadržan zamijenjen popisom iz dijela A Priloga I. Direktivi 2008/105/EZ.

(2)Izmjene Direktive o podzemnim vodama 2006/118/EZ Naslov se mijenja kako bi se pojasnilo da se ta direktiva odnosi samo na onečišćenje, a ne na kvantitativno stanje podzemnih voda. Članak 1. o svrsi Direktive mijenja se kako bi se uklonilo upućivanje na članak 17. Okvirne direktive o vodama s obzirom na to da je bio temelj za donošenje same Direktive o podzemnim vodama te je stoga zastario. Članak 2. o definicijama mijenja se kako bi se uz granične vrijednosti utvrđene na razini država članica uključila i definicija graničnih vrijednosti utvrđenih na razini EU-a. Članak 3. o mjerilima za ocjenjivanje kemijskog stanja podzemnih voda mijenja se kako bi se uzela u obzir nova definicija „graničnih vrijednosti utvrđenih na razini EU-a”. Članak 4. o postupku za ocjenjivanje kemijskog stanja podzemnih voda mijenja se iz istog razloga kao i članak 3. Novi članak 6.a umeće se kako bi se propisalo da je „mehanizam popisa praćenja” za podzemne vode obvezan, u skladu s odredbom iz članka 8.b Direktive o standardima kvalitete okoliša. Tim se mehanizmom uspostavlja trogodišnji postupak u kojem Komisija uz doprinos ECHA-e i uz blisko savjetovanje s državama članicama utvrđuje prioritetne tvari koje treba pratiti u podzemnim vodama. Dobivene informacije uključit će se u reviziju standarda kvalitete koja se provodi svakih šest godina radi razmatranja uključivanja u Prilog I. Ta odredba uključuje i obvezu ECHA-e da objavi znanstvena izvješća pripremljena u vezi s popisom praćenja. Članak 8. o tehničkim prilagodbama mijenja se kako bi se: 1. postupak donošenja provedbenih akata zamijenio postupkom donošenja delegiranih akata za potrebe prilagodbe dijelova A i C Priloga II. te priloga III. i IV. znanstvenom i tehničkom napretku, 2. Komisiji dodijelile delegirane ovlasti za uvrštavanje novih onečišćujućih tvari u podzemnim vodama u Prilog I. i za utvrđivanje novih standarda kvalitete na razini EU-a za njih te za uvrštavanje na popis u dijelu B Priloga II. onečišćujućih tvari koje države članice moraju uzeti u obzir pri utvrđivanju nacionalnih graničnih vrijednosti, 3. Komisiji dodijelile delegirane ovlasti za utvrđivanje, prema potrebi i čak i za onečišćujuće tvari ili skupine onečišćujućih tvari koje ne izazivaju zabrinutost na razini EU-a, graničnih vrijednosti na razini EU-a kako bi se poboljšala zaštita zdravlja ljudi i okoliša te postigla usklađenija provedba, 4. pojasnile središnja uloga ECHA-e u tom okviru i njezina obveza da objavi znanstvena izvješća koja se odnose na potencijalne izmjene. Novi članak 8.a umeće se kako bi se uvele odredbe koje se odnose na postupak donošenja delegiranih akata u skladu s Ugovorom iz Lisabona. Članak 9. o postupku Odbora mijenja se kako bi se prijašnja „odluka o komitologiji” zamijenila novijom „uredbom o komitologiji”. Članak 10. o preispitivanju priloga I. i II. u okviru postupka suodlučivanja briše se kako bi se uzeo u obzir novi postupak donošenja delegiranih akata iz članaka 8. i 8.a. Prilog I. o standardima kvalitete za onečišćujuće tvari u podzemnim vodama na razini EU-a mijenja se kako bi se unijele nove onečišćujuće tvari u podzemnim vodama i povezani standardi kvalitete za neke perfluoralkilne i polifluoralkilne tvari (PFAS), lijekove i nerelevantne metabolite pesticida (nrM). Prilog II. o nacionalnim graničnim vrijednostima za onečišćujuće tvari u podzemnim vodama mijenja se kako bi se: 1. na popis sintetičkih tvari koje države članice moraju uzeti u obzir pri utvrđivanju nacionalnih graničnih vrijednosti uvrstila farmaceutska tvar primidon, 2. pojasnilo da se njegovi dijelovi B i C odnose samo na mehanizam za utvrđivanje graničnih vrijednosti na nacionalnoj razini, 3. uvela obveza za države članice da obavješćuju EHCA-u kako bi ona informacije mogla učiniti javno dostupnima i 4. dodao novi dio D s usklađenim graničnim vrijednostima za skupinu tvari „zbroj trikloretilena i tetrakloretilena”. Prilog III. o ocjenjivanju kemijskog stanja podzemnih voda i Prilog IV. o utvrđivanju i promjeni znatnih i trajno rastućih trendova mijenjaju se kako bi se uzeo u obzir novi koncept „graničnih vrijednosti utvrđenih na razini EU-a”. (3)Izmjene Direktive o standardima kvalitete okoliša 2008/105/EZ Naslov je izmijenjen kako bi se pojasnilo da se Direktiva odnosi na onečišćenje površinskih voda. Članak 3. o standardima kvalitete okoliša mijenja se kako bi se pojasnili datumi primjene novih i revidiranih standarda kvalitete okoliša. Pojednostavnjene su i obveze praćenja u bioti iz stavka 2. i obveze procjene dugoročnih trendova iz stavka 6., i to pojašnjavanjem njihova opsega u Prilogu. Stavak 7. tog članka briše kako bi se uzela u obzir predložena zamjena postupka suodlučivanja postupkom donošenja delegiranih akata za potrebe izmjene popisa prioritetnih tvari. Članak 5. o inventaru emisija mijenja se kako bi se obveza izvješćivanja pojednostavnila i uskladila, kad je to moguće, s onom na temelju zakonodavstva EU-a za rješavanje problema emisija iz velikih industrijskih postrojenja (trenutačno u postupku revizije) i kako bi se omogućilo pojednostavnjeno izvješćivanje na Portalu za industrijske emisije, za koje će pojedinosti biti utvrđene budućim provedbenim aktom. Izvješćivanje u okviru planova upravljanja riječnim slivom stoga će se nastaviti primjenjivati samo na emisije iz raspršenih izvora. Članak 7.a o koordinaciji različitih dijelova zakonodavstva EU-a o kemikalijama mijenja se kako bi se uključilo upućivanje na zakonodavstvo EU-a o lijekovima i uzela u obzir predložena zamjena postupka suodlučivanja postupkom donošenja delegiranih akata za potrebe ažuriranja ili utvrđivanja novih SKO-a. Članak 8. mijenja se kako bi se: 1. Europskoj komisiji dodijelile delegirane ovlasti koje joj omogućuju da svakih šest godina revidira Prilog I. kako bi razmotrila uvrštavanje na popis novih prioritetnih tvari i povezanih SKO-a na temelju doprinosa ECHA-e, 2. Komisiji dodijelile delegirane ovlasti za redovito preispitivanje popisa kategorija onečišćujućih tvari specifičnih za riječni sliv koje su sad uključene u dio B novog Priloga II. (u tu svrhu tim se prilogom II. zamjenjuju točka 1.2.6. Okvirne direktive o vodama i Prilog VIII. toj direktivi, koji će se u skladu s tim izmijeniti kako bi se onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv uklonile iz definicije ekološkog stanja i uključilo u režim primjenjiv na kemijsko stanje), 3. Komisiji dodijelile delegirane ovlasti za donošenje, prema potrebi, SKO-a na razini EU-a za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv i njihovo uvrštavanje u dio C Priloga II. (prijedlogom se u taj dio C uvrštavaju četiri prioritetne tvari koje su prethodno bile uključene u Prilog I., ali su uklonjene s popisa jer se više ne smatraju tvarima koje izazivaju zabrinutost na razini EU-a), 4. pojasnila predviđena središnja uloga ECHA-e u izradi SKO-a, u bliskoj suradnji s državama članicama i dionicima, i njezina obveza objavljivanja znanstvenih izvješća koja se odnose na izmjene priloga.

Članak 8.a mijenja se kako bi se: 1. pojednostavnio način na koji države članice mogu prikazati kemijsko stanje za sveprisutne PBT-e odvojeno od ukupnog kemijskog stanja, 2. državama članicama omogućilo da neke tvari prate manje intenzivno, 3. države članice obvezalo na praćenje koje se temelji na učinku kako bi se procijenila prisutnost estrogenskih hormona u vodnim tijelima s obzirom na moguće buduće utvrđivanje pokretačkih vrijednosti koje se temelje na učinku. Članak 8.b mijenja se kako bi se: 1. poboljšao ciklus praćenja i preispitivanja u okviru mehanizma popisa praćenja utvrđivanjem trogodišnjeg umjesto trenutačnog dvogodišnjeg ciklusa. Time će se, u kombinaciji s predloženim produljenjem ciklusa praćenja s 12 na 24 mjeseca kako bi se bolje mogle razmotriti različite učestalosti za onečišćujuće tvari sa sezonskim obrascem emisija (npr. pesticidi/biocidi), omogućiti više vremena za obradu podataka prije revizije popisa, 2. omogućilo uključivanje mikroplastike i odabranih gena za antimikrobnu otpornost u sljedeći popis praćenja, podložno utvrđivanju odgovarajućih metoda praćenja i analize, uz doprinos ECHA-e. Novi članak 8.d uključuje obvezu država članica da utvrde SKO-e za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv navedene u dijelu A novog Priloga II. Time se zamjenjuje obveza koja je trenutačno navedena u točki 1.2.6. Priloga V. Okvirnoj direktivi o vodama, u skladu s prijedlogom da se onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv razmatraju u okviru procjene kemijskog, a ne ekološkog stanja površinskih voda. Tom se odredbom ujedno nastoji osigurati da SKO-i za određene onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv utvrđeni na razini EU-a imaju prednost pred onima utvrđenima na nacionalnoj razini. Naposljetku, izmjenom se države članice obvezuju na obavješćivanje ECHA-e kako bi joj se omogućilo da objavi svaku namjeru uvrštavanja onečišćujućih tvari na popis i/ili utvrđivanja SKO-a, čime se nastoje povećati transparentnost i sinergije. Članak 10., u kojem se pojašnjava da se Prilog X. Okvirnoj direktivi o vodama zamjenjuje tekstom određenim u Prilogu II. Direktivi 2008/105/EZ, briše se jer taj prilog ne postoji, a Prilog X. briše se nakon uključivanja postupka donošenja delegiranih akata za potrebe prilagodbe popisa prioritetnih tvari i utvrđivanja odgovarajućih SKO-a u Direktivu 2008/105/EZ. Naslov Priloga I. mijenja se kako bi se uklonio izraz „druge onečišćujuće tvari”, koji je zastario jer se odnosio na tvari koje su bile obuhvaćene drugim zakonodavstvom prije donošenja Direktive o standardima kvalitete okoliša; više ne postoji potreba za razlikovanjem prioritetnih i „drugih onečišćujućih tvari”. Dio A, u kojem su navedene tvari i njihovi SKO-i, zamjenjuje se novim prilogom u kojem popis prioritetnih tvari sadržava dodatne 23 tvari: lijekove, industrijske tvari, pesticide i metale. U prilogu su ujedno naznačene opasne tvari, tvari koje su sveprisutni PBT-i te tvari koje zahtijevaju procjenu dugoročnih trendova. Umeće se novi Prilog II., u čijem se dijelu A navodi indikativan popis onečišćujućih tvari specifičnih za riječni sliv za koje države članice razmotriti utvrđivanje SKO-a i primijeniti ih ako te tvari izazivaju zabrinutost. Dio B uključuje opća načela i upućivanja na smjernice o njima, a dio C uključuje repozitorij usklađenih SKO-a za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv. Dio C prilagodit će se budućim delegiranim aktima kojima će Komisija utvrditi usklađene SKO-e za određene druge onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv ako se to pokaže potrebnim radi dostatne i usklađene zaštite okoliša, čak i za one onečišćujuće tvari koje ne izazivaju ili još ne izazivaju zabrinutost na razini EU-a. 2022/0344 (COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Direktive 2000/60/EZ o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike, Direktive 2006/118/EZ o zaštiti podzemnih voda od onečišćenja i pogoršanja stanja i Direktive 2008/105/EZ o standardima kvalitete okoliša u području vodne politike (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Kemijsko onečišćenje površinskih i podzemnih voda predstavlja prijetnju za vodni okoliš zbog učinaka kao što su akutna i kronična toksičnost u vodnim organizmima, akumuliranje onečišćujućih tvari u ekosustavima i gubitak staništa i bioraznolikosti, kao i prijetnju za ljudsko zdravlje. Utvrđivanjem standarda kvalitete okoliša pridonosi se provedbi plana za postizanje nulte stope onečišćenja radi prelaska na netoksični okoliš.

(2)U skladu s člankom 191. stavkom 2. drugom rečenicom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) politika Unije u području okoliša temelji se na načelu opreznosti te na načelu preventivnog djelovanja, načelu da se šteta nanesena okolišu popravlja ponajprije na samom izvoru te na načelu da onečišćivač plaća. (3)Europski zeleni plan strategija je Unije kojom se optimiziranjem upravljanja resursima i smanjenjem onečišćenja na najmanju moguću mjeru nastoji do 2050. osigurati klimatski neutralno, čisto i kružno gospodarstvo. Unijina strategija održivosti u području kemikalija i akcijski plan za postizanje nulte stope onečišćenja konkretno se bave aspektima onečišćenja navedenima u europskom zelenom planu. Posebno relevantne i komplementarne politike uključuju strategiju EU-a za plastiku iz 2018., farmaceutsku strategiju za Europu iz 2021., strategiju za bioraznolikost, strategiju „od polja do stola”, strategiju EU-a za tlo do 2030., digitalnu strategiju EU-a i strategiju EU-a za podatke. (4)Direktivom 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljen je okvir za zaštitu kopnenih površinskih voda, prijelaznih voda, obalnih voda i podzemnih voda. Taj okvir uključuje utvrđivanje prioritetnih tvari među onima koje predstavljaju znatnu opasnost za vodni okoliš ili opasnost koja se putem njega prenosi, na razini Unije. Direktivom 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća utvrđeni su standardi kvalitete okoliša (SKO) na razini Unije za 45 prioritetnih tvari navedenih u Prilogu X. Direktivi 2000/60/EZ i osam drugih onečišćujućih tvari koje su već bile regulirane na razini Unije prije nego što je Odlukom br. 2455/2001/EZ Europskog parlamenta i Vijeća donesen Prilog X. Direktivom 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća utvrđeni su standardi kvalitete podzemnih voda u Uniji za nitrate i aktivne tvari u pesticidima te kriteriji za utvrđivanje nacionalnih graničnih vrijednosti za druge onečišćujuće tvari u podzemnim vodama. Njome je utvrđen i minimalni popis od 12 onečišćujućih tvari i njihovih pokazatelja za koje države članice moraju razmotriti utvrđivanje nacionalnih graničnih vrijednosti. Standardi kvalitete podzemnih voda utvrđeni su u Prilogu I. Direktivi 2006/118/EZ. (5)Tvari se razmatraju za uvrštavanje u Prilog X. Direktivi 2000/60/EZ ili u Prilog I. ili Prilog II. Direktivi 2006/118/EZ na temelju procjene rizika koji predstavljaju za ljude i vodni okoliš. Ključne su sastavnice te procjene znanje o koncentracijama tvari u okolišu, uključujući informacije prikupljene praćenjem na temelju popisa praćenja, znanje o (eko)toksičnosti tvari te znanje o njihovoj postojanosti, bioakumulaciji, karcinogenosti, mutagenosti, reproduktivnoj toksičnosti i potencijalu za endokrinu disrupciju. (6)Komisija je preispitala popis prioritetnih tvari iz Priloga X. Direktivi 2000/60/EZ u skladu s člankom 16. stavkom 4. te direktive i člankom 8. Direktive 2008/105/EZ i popise tvari iz priloga I. i II. Direktive 2006/118/EZ u skladu s člankom 10. te direktive te je na temelju novih znanstvenih spoznaja zaključila da ih je primjereno izmijeniti dodavanjem novih tvari, utvrđivanjem SKO-a ili standarda kvalitete podzemnih voda za te novododane tvari, revidiranjem SKO-a za neke postojeće tvari u skladu sa znanstvenim napretkom i utvrđivanjem SKO-a za biotu za neke postojeće i novododane tvari. Utvrdila je i koje će se dodatne tvari vjerojatno akumulirati u sedimentu ili bioti te pojasnila da bi se kretanje takvih tvari trebalo pratiti u sedimentu ili bioti. Preispitivanja popisa prioritetnih tvari provedena su uz pomoć opsežnog savjetovanja sa stručnjacima iz službi Komisije, država članica, skupina dionika i Znanstvenog odbora za zdravlje, okoliš i nove rizike. (7)Kako bi se učinkovito riješio problem većine onečišćujućih tvari za njihova životnog ciklusa, potrebna je kombinacija mjera kontrole na izvoru i mjera na kraju procesa, uključujući, prema potrebi, kemijski dizajn, autorizaciju ili odobrenje, kontrolu emisija tijekom proizvodnje i upotrebe ili drugih postupaka te postupanje s otpadom. Utvrđivanje novih ili strožih standarda kvalitete u vodnim tijelima stoga dopunjuje i usklađeno je s drugim zakonodavstvom Unije koje se bavi ili bi se moglo baviti problemom onečišćenja u jednoj ili više od tih faza, uključujući Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbu (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća, Direktivu 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktivu 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća te Direktivu Vijeća 91/271/EEZ. (8)Nove znanstvene spoznaje pokazuju da znatan rizik predstavlja i nekoliko drugih onečišćujućih tvari u vodnim tijelima, a ne samo one koje su već regulirane. U podzemnim vodama poseban problem utvrđen je dobrovoljnim praćenjem perfluoralkilnih i polifluoralkilnih tvari (PFAS) i lijekova. PFAS-i su otkriveni na više od 70 % točaka mjerenja podzemne vode u Uniji, pri čemu su postojeće nacionalne granične vrijednosti očito premašene na znatnom broju lokacija, a otkrivena je i znatna prisutnost farmaceutskih tvari. Kad je riječ o površinskim vodama, perfluoroktansulfonska kiselina i njezini derivati već su uvršteni na popis prioritetnih tvari, ali sad je prepoznato da i drugi PFAS-i predstavljaju rizik. Praćenjem na temelju popisa praćenja u skladu s člankom 8.b Direktive 2008/105/EZ potvrđeno je da brojne farmaceutske tvari u površinskim vodama predstavljaju rizik te bi ih stoga trebalo dodati na popis prioritetnih tvari. (9)Direktivom 2000/60/EZ od država članica zahtijeva se da utvrde vodna tijela koja se upotrebljavaju za zahvaćanje vode namijenjene za ljudsku potrošnju, prate ih i poduzimaju odgovarajuće mjere za sprečavanje pogoršanja njihove kvalitete i smanjenje razine pročišćavanja potrebnog tijekom proizvodnje vode koja je prikladna za ljudsku potrošnju. U tom je kontekstu utvrđeno da mikroplastika predstavlja potencijalni rizik za zdravlje ljudi, no potrebno je više podataka o praćenju kako bi se potvrdilo da je potrebno utvrditi standard kvalitete okoliša za mikroplastiku u površinskim i podzemnim vodama. Stoga bi mikroplastiku trebalo uvrstiti na popise praćenja površinskih i podzemnih voda te bi je trebalo pratiti čim Komisija utvrdi odgovarajuće metode praćenja. U tom bi kontekstu trebalo uzeti u obzir metodologije za praćenje i procjenu rizika od mikroplastike u vodi za piće razvijene u okviru Direktive (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća. (10)Zbog prisutnosti mikroorganizama otpornih na antimikrobna sredstva i gena za antimikrobnu otpornost u vodnom okolišu izražena je zabrinutost zbog rizika od razvoja antimikrobne otpornosti, ali provedena praćenja nisu dostatna. Relevantne gene za antimikrobnu otpornost također bi trebalo uvrstiti na popise praćenja za površinske i podzemne vode i pratiti čim se razviju odgovarajuće metode praćenja. To je u skladu s Europskim akcijskim planom „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti, koji je Komisija donijela u lipnju 2017., te s farmaceutskom strategijom za Europu, koja se također odnosi na to pitanje. (11)S obzirom na sve veću svijest o važnosti smjesa, a time i praćenja koje se temelji na učinku za utvrđivanje kemijskog stanja te s obzirom na to da već postoje dovoljno pouzdane metode praćenja koje se temelje na učinku za estrogenske tvari, države članice trebale bi primjenjivati takve metode za procjenu kumulativnih učinaka estrogenskih tvari u površinskim vodama u razdoblju od najmanje dvije godine. To će omogućiti usporedbu rezultata koji se temelje na učinku s rezultatima dobivenima primjenom konvencionalnih metoda praćenja triju estrogenskih tvari navedenih u Prilogu I. Direktivi 2008/105/EZ. Ta će se usporedba upotrijebiti za procjenu mogu li se metode praćenja koje se temelje na učinku primijeniti kao pouzdane orijentacijske metode. Prednost primjene takvih orijentacijskih metoda bila bi mogućnost da se obuhvate učinci svih estrogenskih tvari sa sličnim učinkom, a ne samo onih navedenih u Prilogu I. Direktivi 2008/105/EZ. Definiciju SKO-a u Direktivi 2000/60/EZ trebalo bi izmijeniti kako bi u budućnosti mogla obuhvaćati i pokretačke vrijednosti koje bi se mogle utvrditi za procjenu rezultata praćenja koje se temelji na učinku. (12)U evaluaciji zakonodavstva Unije o vodama („evaluacija”) zaključeno je da bi se postupak utvrđivanja i uvrštavanja na popis onečišćujućih tvari koje utječu na površinske i podzemne vode te utvrđivanje ili revidiranje standarda kvalitete za njih s obzirom na nove znanstvene spoznaje mogli ubrzati. Kad bi te zadaće obavljala Komisija, umjesto da se obavljaju u okviru redovnog zakonodavnog postupka kako je trenutačno predviđeno člancima 16. i 17. Direktive 2000/60/EZ i člankom 10. Direktive 2006/118/EZ, moglo bi se poboljšati funkcioniranje mehanizama popisa praćenja za površinske i podzemne vode, posebno u pogledu vremenskog rasporeda i redoslijeda uvrštavanja na popis te praćenja i procjene rezultata, poveznice između mehanizma popisa praćenja i preispitivanja popisa onečišćujućih tvari mogle bi se ojačati, a u izmjenama popisa onečišćujućih tvari mogao bi se brže uzeti u obzir znanstveni napredak. Stoga, i zbog potrebe za brzom izmjenom popisa onečišćujućih tvari i njihovih SKO-a s obzirom na nove znanstvene i tehničke spoznaje, Komisiji bi trebalo delegirati ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi izmjene Priloga I. Direktivi 2008/105/EZ u vezi s popisom prioritetnih tvari i odgovarajućim SKO-ima iz dijela A tog priloga te radi izmjene Priloga I. Direktivi 2006/118/EZ u vezi s popisom onečišćujućih tvari u podzemnima vodama i standardima kvalitete iz tog priloga. U tom bi kontekstu Komisija trebala uzeti u obzir rezultate praćenja tvari s popisa praćenja za površinske i podzemne vode. Stoga bi članke 16. i 17. Direktive 2000/60/EZ i Prilog X. toj direktivi te članak 10. Direktive 2006/118/EZ trebalo izbrisati. (13)U evaluaciji je zaključeno i da se standardi kvalitete za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv i granične vrijednosti za onečišćujuće tvari u podzemnih vodama koji su utvrđeni na nacionalnoj razini odviše razlikuju među državama članicama. Onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv koje nisu utvrđene kao prioritetne tvari prema Direktivi 2000/60/EZ dosad su podlijegale nacionalnim SKO-ima te su bile utvrđene kao fizičko-kemijski elementi kvalitete koji podupiru procjenu ekološkog stanja površinskih voda. Kad je riječ o podzemnim vodama, države članice mogle su utvrditi vlastite granične vrijednosti, čak i za sintetičke tvari. Ta je fleksibilnost dovela do neoptimalnih rezultata u smislu usporedivosti stanja vodnih tijela među državama članicama i u smislu zaštite okoliša. Stoga je potrebno predvidjeti postupak kojim se omogućuje dogovor na razini Unije o SKO-ima i graničnim vrijednostima koji će se primjenjivati za te tvari ako se utvrdi da izazivaju zabrinutost na nacionalnoj razini te uspostaviti repozitorije primjenjivih SKO-a i graničnih vrijednosti. (14)Nadalje, uključivanjem onečišćujućih tvari specifičnih za riječni sliv u definiciju kemijskog stanja površinskih voda uspostavit će se koordiniraniji, usklađeniji i transparentniji pristup u smislu praćenja i procjene kemijskog stanja površinskih voda i povezanih informacija za javnost. Time se ujedno olakšava usmjereniji pristup utvrđivanju i provedbi mjera za rješavanje svih pitanja „povezanih s kemikalijama” na sveobuhvatniji, djelotvorniji i učinkovitiji način. Stoga bi definicije „ekološkog stanja” i „kemijskog stanja” trebalo izmijeniti, a opseg „kemijskog stanja” trebalo bi proširiti kako bi se odnosilo i na onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv, koje su dosad bile dio definicije „ekološkog stanja” u Prilogu V. Direktivi 2000/60/EZ. Stoga bi koncept SKO-a za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv i povezane postupke trebalo uključiti u Direktivu 2008/105/EZ. (15)Kako bi se uspostavili usklađen pristup i jednaki uvjeti u Uniji, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi izmjene dijela B Priloga II. Direktivi 2006/118/EZ prilagodbom popisa onečišćujućih tvari za koje države članice moraju razmotriti utvrđivanje nacionalnih graničnih vrijednosti. (16)S obzirom na potrebu za brzom prilagodbom znanstvenim i tehničkim spoznajama i radi usklađenog pristupa i jednakih uvjeta u Uniji u pogledu onečišćujućih tvari specifičnih za riječni sliv Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi prilagodbe Priloga II. Direktivi 2008/105/EZ u vezi s popisom kategorija onečišćujućih tvari iz dijela A tog priloga i prilagodbe dijela C Priloga II. u vezi s usklađenim standardima kvalitete okoliša za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv ili skupine takvih tvari. Države članice trebale bi primjenjivati te usklađene standarde kvalitete okoliša u ocjenjivanju stanja svojih površinskih vodnih tijela ako je utvrđen rizik od tih onečišćujućih tvari. (17)Preispitivanjem popisa prioritetnih tvari iz dijela A Priloga I. Direktivi 2008/105/EZ zaključeno je da nekoliko prioritetnih tvari više ne izaziva zabrinutost na razini Unije i da one stoga više ne bi trebale biti uključene u dio A Priloga I. toj direktivi. Te bi tvari stoga trebalo smatrati onečišćujućim tvarima specifičnima za riječni sliv i uključiti ih u dio C Priloga II. Direktivi 2008/105/EZ, zajedno s njihovim odgovarajućim SKO-ima. Budući da se više ne smatraju tvarima koje izazivaju zabrinutost na razini Unije, SKO-e treba primjenjivati samo ako bi te onečišćujuće tvari i dalje mogle izazivati zabrinutost na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. (18)Radi jednakih uvjeta i usporedivosti stanja vodnih tijela između država članica potrebno je uskladiti nacionalne granične vrijednosti za neke onečišćujuće tvari u podzemnim vodama. Stoga bi, kao novi dio D u Prilogu II. Direktivi 2006/118/EZ, trebalo uvesti repozitorij usklađenih graničnih vrijednosti za onečišćujuće tvari u podzemnim vodama koje izazivaju zabrinutost na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. Usklađene granične vrijednosti utvrđene u tom repozitoriju moraju se primjenjivati samo u onim državama članicama u kojima onečišćujuće tvari koje podliježu tim graničnim vrijednostima utječu na stanje podzemnih voda. Za zbroj dviju sintetičkih onečišćujućih tvari, trikloretilena i tetrakloretilena, potrebno je uskladiti nacionalne granične vrijednosti jer graničnu vrijednost za zbroj tih onečišćujućih tvari ne primjenjuju sve države članice u kojima su te onečišćujuće tvari relevantne niti su sve utvrđene nacionalne granične vrijednosti jednake. Usklađena granična vrijednost trebala bi biti u skladu s vrijednošću parametra utvrđenom za zbroj tih onečišćujućih tvari u vodi za piće na temelju Direktive (EU) 2020/2184. (19)Kako bi se uspostavili usklađen pristup i jednaki uvjeti u Uniji, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi izmjene dijela D Priloga II. Direktivi 2006/118/EZ kojom bi se repozitorij usklađenih graničnih vrijednosti u pogledu uključenih onečišćujućih tvari i usklađenih graničnih vrijednosti prilagodio tehničkom i znanstvenom napretku. (20)Sve odredbe Direktive 2006/118/EZ koje se odnose na ocjenjivanje kemijskog stanja podzemnih voda trebalo bi prilagoditi i trećoj kategoriji usklađenih graničnih vrijednosti uvedenoj u dio D Priloga II. toj direktivi, a ne samo standardima kvalitete utvrđenima u Prilogu I. toj direktivi i nacionalnim graničnim vrijednostima utvrđenima u skladu s metodologijom utvrđenom u dijelu A Priloga II. toj direktivi. (21)Kako bi se odluke donosile učinkovito i dosljedno te razvile sinergije s radom u okviru drugog zakonodavstva Unije o kemikalijama, Europskoj agenciji za kemikalije (ECHA) trebalo bi dodijeliti stalnu i jasno određenu ulogu u određivanju prioritetnih tvari koje treba uvrstiti na popise praćenja i na popise tvari u prilozima I. i II. Direktivi 2008/105/EZ i prilozima I. i II. Direktivi 2006/118/EZ te u izvođenju odgovarajućih znanstveno utemeljenih standarda kvalitete. Odbor za procjenu rizika i Odbor za socioekonomsku analizu ECHA-e trebali bi davanjem mišljenja olakšati provedbu određenih zadaća povjerenih ECHA-i. Isto tako, ECHA bi koordinaciju između raznih dijelova zakonodavstva o okolišu trebala poboljšati javnim objavljivanjem relevantnih znanstvenih izvješća radi veće transparentnosti kad je riječ o onečišćujućim tvarima s popisa praćenja ili razvoju SKO-a ili graničnih vrijednosti na razini Unije ili nacionalnoj razini.

(22)U evaluaciji je zaključeno da je za poticanje bolje provedbe i izvršenja zakonodavstva Unije o vodama potrebno češće i jednostavnije elektroničko izvješćivanje. Budući da ima ulogu i u redovitijem praćenju stanja onečišćenja kako je opisano u akcijskom planu za postizanje nulte stope onečišćenja, Europska agencija za okoliš (EEA) državama članicama trebala bi olakšati takvo češće i jednostavnije izvješćivanje. Važno je da se informacije o okolišu o stanju površinskih i podzemnih voda Unije pravodobno stave na raspolaganje javnosti i Komisiji. Stoga bi države članice Komisiji i EEA-i trebale stavljati na raspolaganje podatke o praćenju prikupljene u okviru Direktive 2000/60/EZ, i to s pomoću automatiziranog mehanizma izvješćivanja i dostave podataka, upotrebom aplikacijskog programskog sučelja ili ekvivalentnih mehanizama. Očekuje se da će administrativno opterećenje biti ograničeno u mjeri u kojoj se od država članica već zahtijeva da javno objavljuju teme prostornih podataka obuhvaćene područjem primjene Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća. Te teme prostornih podataka uključuju lokaciju i djelovanje sustava za nadzor okoliša, povezana mjerenja emisija i stanje okoliša. (23)Zahvaljujući boljoj integraciji protoka podataka koji se prijavljuju EEA-i na temelju zakonodavstva Unije o vodama, a posebno inventara emisija koji se zahtijevaju na temelju Direktive 2008/105/EZ, s protokom podataka koji se prijavljuju na Portalu za industrijske emisije na temelju Direktive 2010/75/EU i Uredbe (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća izvješćivanje o inventarima u skladu s člankom 5. Direktive 2008/105/EZ postat će jednostavnije i učinkovitije. Time će se ujedno smanjiti administrativno opterećenje i vršno radno opterećenje u pripremi planova upravljanja riječnim slivovima. U kombinaciji s ukidanjem privremenog izvješćivanja o napretku programa mjera, koje se nije pokazalo učinkovitim, takvo pojednostavnjeno izvješćivanje omogućit će državama članicama da ulože više truda u izvješćivanje o emisijama koje nisu obuhvaćene zakonodavstvom o industrijskim emisijama, odnosno u izvješćivanje o emisijama na temelju članka 5. Direktive 2008/105/EZ. (24)Ugovorom iz Lisabona uvedena je razlika između ovlasti delegiranih Komisiji za donošenje nezakonodavnih akata opće primjene radi dopune ili izmjene određenih elemenata zakonodavnog akta koji nisu ključni (delegirani akti) i ovlasti dodijeljenih Komisiji za donošenje akata kojima se osiguravaju jedinstveni uvjeti za provedbu pravno obvezujućih akata Unije (provedbeni akti). Direktive 2000/60/EZ i 2006/118/EZ trebalo bi uskladiti s pravnim okvirom uvedenim Ugovorom iz Lisabona. (25)Ovlasti iz članka 20. stavka 1. prvog podstavka Direktive 2000/60/EZ i točke 1.4.1. podtočke ix. Priloga V. toj direktivi, kojima je predviđena primjena regulatornog postupka s kontrolom, ispunjavaju kriterije iz članka 290. stavka 1. UFEU-a jer se odnose na prilagodbe prilogâ toj direktivi i donošenje pravila kojima se ona dopunjuje. Stoga bi ih trebalo izmijeniti u ovlasti Komisije za donošenje delegiranih akata. (26)Ovlast iz članka 8. Direktive 2006/118/EZ, kojim je predviđena primjena regulatornog postupka s kontrolom, ispunjava kriterije iz članka 290. stavka 1. UFEU-a jer se odnosi na prilagodbe priloga toj direktivi. Stoga bi je trebalo izmijeniti u ovlast Komisije za donošenje delegiranih akata. (27)Posebno je važno da Komisija za vrijeme pripreme delegiranih akata, svojeg pripremnog rada, provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Posebno, radi osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. (28)Ovlast iz članka 8. stavka 3. Direktive 2000/60/EZ, kojim se predviđa primjena regulatornog postupka s kontrolom, ispunjava kriterije iz članka 290. stavka 2. UFEU-a jer se odnosi na donošenje tehničkih specifikacija i standardiziranih metoda za analizu i praćenje stanja voda pa je stoga njezina namjena osigurati jedinstvene uvjete za usklađenu provedbu te direktive. Stoga bi je trebalo izmijeniti u ovlast Komisije za donošenje provedbenih akata. Kako bi podaci bili usporedivi, ovlast bi trebalo proširiti i na utvrđivanje formata za izvješćivanje o podacima praćenja i podacima o stanju u skladu s člankom 8. stavkom 4. Ovlasti dodijeljene Komisiji trebalo bi izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (29)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu Direktive 2000/60/EZ, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje tehničkih formata za izvješćivanje o podacima praćenja i podacima o stanju vode u skladu s člankom 8. stavkom 3. Direktive 2000/60/EZ. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. (30)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu Direktive 2008/105/EZ, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje standardiziranih formata za izvješćivanje EEA-e o emisijama iz točkastih izvora koje nisu obuhvaćene Uredbom (EU) …/… Europskog parlamenta i Vijeća. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. (31)Potrebno je uzeti u obzir znanstveni i tehnički napredak u praćenju stanja vodnih tijela u skladu sa zahtjevima za praćenje utvrđenima u Prilogu V. Direktivi 2000/60/EZ. Stoga bi državama članicama trebalo omogućiti upotrebu podataka i usluga koji se temelje na tehnologijama daljinskog istraživanja, promatranju Zemlje (uslužne komponente programa Copernicus), upotrebi in situ senzora i uređaja ili podataka koji se temelje na građanskoj znanosti, iskorištavanju mogućnosti koje nudi umjetna inteligencija te naprednoj analizi i obradi podataka. (32)S obzirom na sve nepredvidljivije vremenske prilike, a posebno ekstremne poplave, dugotrajne suše i velike nesreće koje uzrokuju ili pogoršavaju prekogranično slučajno onečišćenje, od država članica trebalo bi zahtijevati da druge potencijalno pogođene države odmah obavijeste o takvim događajima te s njima učinkovito surađuju kako bi se ublažili učinci događaja ili nesreće. Isto tako, potrebno je ojačati suradnju među državama članicama i pojednostavniti prekograničnu suradnju kad je riječ o pitanjima koja su više strukturne prirode, tj. dugoročnijim prekograničnim pitanjima koja nisu posljedica nesreća i koja se ne mogu riješiti na razini država članica, u skladu s člankom 12. Direktive 2000/60/EZ. Ako je potrebna pomoć na razini EU-a, nadležna nacionalna tijela mogu slati zahtjeve za pomoć Komisijinu Koordinacijskom centru za odgovor na hitne situacije, koji će koordinirati moguću pomoć i raspoređivanje pomoći putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, u skladu s člankom 15. Odluke 1313/2013 Europskog parlamenta i Vijeća. (33)Direktive 2000/60/EU, 2006/118/EZ i 2008/105/EZ trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. (34)Budući da države članice ne mogu same dostatno ostvariti ciljeve ove Direktive, odnosno osiguravanje visoke razine zaštite okoliša i poboljšanje ekološke kvalitete slatke vode u Europi, nego ih se zbog prekogranične prirode onečišćenja voda može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva, DONIJELI SU OVU DIREKTIVU: Članak 1. Izmjene Direktive 2000/60/EZ Direktiva 2000/60/EZ mijenja se kako slijedi: (1)u članku 1. četvrta alineja zamjenjuje se sljedećim: „— postizanju ciljeva relevantnih međunarodnih ugovora, uključujući one koji su usmjereni na eliminaciju onečišćenja morskog okoliša, djelovanjem Unije za prekidanje ili postupno eliminiranje ispuštanja, emisija i rasipanja prioritetnih opasnih tvari, a s konačnim ciljem da se u morskom okolišu postignu koncentracije slične temeljnim vrijednostima za tvari koje se prirodno javljaju i koncentracije blizu nule za sintetske tvari.”;

(2)članak 2. mijenja se kako slijedi: (a)točka 24. zamjenjuje se sljedećim: „24. „Dobro kemijsko stanje površinskih voda” znači kemijsko stanje potrebno da bi se postigli okolišni ciljevi za površinske vode utvrđeni u članku 4. stavku 1. točki (a) ove Direktive, odnosno kemijsko stanje tijela površinske vode u kojoj koncentracija onečišćujuće tvari ne prelazi standarde kvalitete okoliša za prioritetne tvari navedene u dijelu A Priloga I. Direktivi 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća* ni standarde kvalitete okoliša za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv utvrđene u skladu s člankom 8. stavkom 2. točkom (c) i člankom 8.d stavkom 1. te direktive.”; (b)točka 30. zamjenjuje se sljedećim: „30. „Prioritetne tvari” znači tvari navedene u dijelu A Priloga I. Direktivi 2008/105/EZ, odnosno tvari koje u velikom dijelu država članica predstavljaju znatan rizik za vodni okoliš ili znatan rizik koji se putem njega prenosi.”; (c)umeću se sljedeće točke 30.a i 30.b: „30.a „Prioritetne opasne tvari” znači prioritetne tvari koje su označene kao „opasne” na temelju toga što su u znanstvenim izvješćima, relevantnom zakonodavstvu Unije ili relevantnim međunarodnim sporazumima prepoznate kao toksične, postojane i sklone bioakumuliranju ili kao tvari koje izazivaju jednaku razinu zabrinutosti, ako je ta zabrinutost relevantna za vodni okoliš. 30.b „Onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv” znači onečišćujuće tvari koje nisu ili više nisu utvrđene kao prioritetne tvari, ali za koje su države članice na temelju procjene pritisaka i učinaka na površinske vode provedene u skladu s Prilogom II. ovoj Direktivi utvrdile da unutar njihova državnog područja predstavljaju znatan rizik za vodni okoliš ili znatan rizik koji se putem njega prenosi.”; (d)točka 35. zamjenjuje se sljedećim: „35. „Standard kvalitete okoliša” znači koncentracija određene onečišćujuće tvari ili skupine onečišćujućih tvari u vodi, sedimentu ili bioti koja se ne smije premašiti radi zaštite zdravlja ljudi i okoliša ili pokretačka vrijednost koja ukazuje na štetan učinak takve onečišćujuće tvari ili skupine onečišćujućih tvari na zdravlje ljudi ili okoliš izmjerena odgovarajućom metodom koja se temelji na učinku. * Direktiva 2008/105/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sprečavanju i kontroli onečišćenja površinskih voda i o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage Direktiva Vijeća 82/176/EEZ, 83/513/EEZ, 84/156/EEZ, 84/491/EEZ, 86/280/EEZ i izmjeni Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 348, 24.12.2008., str. 84.).”; (3)u članku 3. umeće se sljedeći stavak 4.a: „4.a U slučaju iznimnih okolnosti prirodnog podrijetla ili više sile, pogotovo ekstremnih poplava i dugotrajnih suša, ili velikih nesreća koje uzrokuju onečišćenje, a koje bi mogle utjecati na nizvodna vodna tijela koja se nalaze u drugim državama članicama, države članice osiguravaju da tijela nadležna za nizvodna vodna tijela u tim državama članicama i Komisija budu odmah o tome obaviješteni i da se uspostavi potrebna suradnja za istraživanje uzroka i rješavanje posljedica tih iznimnih okolnosti ili incidenata.”; (4)članak 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi: (a)u točki (a) podtočka iv. zamjenjuje se sljedećim: „iv. Države članice provode potrebne mjere za postupno smanjenje onečišćenja prioritetnim tvarima i onečišćujućim tvarima specifičnima za riječni sliv te za prekidanje ili postupno eliminiranje emisija, ispuštanja i rasipanja prioritetnih opasnih tvari.”; (b)u točki (b) podtočki iii. druga podpodtočka zamjenjuje se sljedećim: „Mjere za postizanje promjene trenda provode se u skladu s člankom 5. Direktive 2006/118/EZ i Prilogom IV. toj direktivi, podložno primjeni stavaka 6. i 7. ovog članka i ne dovodeći u pitanje stavak 8. ovog članka.”; (5)u članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2. Za svako vodno tijelo utvrđeno na temelju stavka 1., osim postizanja ciljeva iz članka 4. u skladu sa zahtjevima iz ove Direktive za površinska vodna tijela, uključujući standarde kvalitete utvrđene na razini Unije, države članice dužne su osigurati da voda dobivena nakon primjene režima pročišćavanja i u skladu sa zakonodavstvom Unije ispunjava zahtjeve iz Direktive (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća*. * Direktiva (EU) 2020/2184 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 435, 23.12.2020., str. 1.)”; (6)članak 8. mijenja se kako slijedi: (a)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Komisija je ovlaštena za donošenje provedbenih akata o utvrđivanju tehničkih specifikacija i standardiziranih metoda za analizu i praćenje stanja voda u skladu s Prilogom V. te o utvrđivanju formata za izvješćivanje o podacima o praćenju i podacima o stanju vode u skladu sa stavkom 4. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 21. stavka 2.”; (b)dodaju se sljedeći stavci 4. i 5.: „4. Države članice osiguravaju da se dostupni pojedinačni podaci o praćenju prikupljeni u skladu s točkom 1.3.4. Priloga V. i dobiveni podaci o stanju u skladu s Prilogom V. barem jednom godišnje stave na raspolaganje javnosti i Europskoj agenciji za okoliš (EEA), elektroničkim putem u strojno čitljivom formatu, u skladu s Direktivom 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*, Direktivom 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća** i Direktivom (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća***. U te svrhe države članice upotrebljavaju formate utvrđene u skladu sa stavkom 3. ovog članka. 5. EEA informacije stavljene na raspolaganje u skladu sa stavkom 4. redovito obrađuje i analizira kako bi se putem relevantnih portala stavile na raspolaganje Komisiji i relevantnim agencijama Unije za ponovnu upotrebu te kako bi Komisija, države članice i javnost imale ažurirane, objektivne, pouzdane i usporedive informacije, posebno o stanju, u skladu s Uredbom (EZ) br. 401/2009 Europskog parlamenta i Vijeća****. * Direktiva 2003/4/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2003. o javnom pristupu informacijama o okolišu i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/313/EEZ (SL L 41, 14.2.2003., str. 26.). ** Direktiva 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2007. o uspostavljanju infrastrukture za prostorne informacije u Europskoj zajednici (INSPIRE) (SL L 108, 25.4.2007., str. 1.). *** Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56.). **** Uredba (EZ) br. 401/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o Europskoj agenciji za okoliš i Europskoj informacijskoj i promatračkoj mreži za okoliš (SL L 126, 21.5.2009., str. 13.).”; (7)članak 10. mijenja se kako slijedi: (a)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Radi poštovanja ciljeva, standarda kvalitete i graničnih vrijednosti utvrđenih u skladu s ovom Direktivom države članice uspostavljaju i provode sljedeće: (a) kontrole emisija koje se temelje na najboljoj postojećoj tehnologiji; (b) odgovarajuće granične vrijednosti emisija;

(c) kod raspršenih izvora, kontrole koje uključuju, prema potrebi, najbolju ekološku praksu navedenu u: –Direktivi 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća*, –Direktivi 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća**, –Direktivi Vijeća 91/271/EEZ***, –Direktivi Vijeća 91/676/EEZ****, –drugom zakonodavstvu Unije relevantnom za rješavanje problema točkastih ili raspršenih izvora onečišćenja. * Direktiva 2009/128/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju održive upotrebe pesticida (SL L 309, 24.11.2009., str. 71.). ** Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (SL L 334, 17.12.2010., str. 17.). *** Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.). **** Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora, (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).”; (b)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: „3. Ako ciljevi kvalitete, standardi kvalitete ili granične vrijednosti, uspostavljeni bilo na temelju ove Direktive, direktiva 2006/118/EZ ili 2008/105/EZ ili drugih propisa Unije, iziskuju strože uvjete od onih koji proizlaze iz primjene stavka 2., u skladu s tim određuju se strože kontrole emisija.”; (8)u članku 11. stavku 3. točka (k) zamjenjuje se sljedećim: „(k) mjere za uklanjanje onečišćenja površinskih voda prioritetnim opasnim tvarima te za postupno smanjivanje onečišćenja drugim tvarima, koje bi inače spriječilo države članice da postignu okolišne ciljeve za površinske vode iz članka 4.”; (9)članak 12. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 12. Pitanja koja se ne mogu rješavati na razini države članice 1. Kad država članica utvrdi problem koji utječe na njezino upravljanje vodama, a koji ne može sama riješiti, o njemu izvješćuje Komisiju i sve druge države članice pogođene tim problemom te daje preporuke za njegovo rješavanje.

2. Predmetne države članice surađuju kako bi utvrdile izvore problema iz stavka 1. i mjere potrebne za rješavanje tih problema. Države članice jedna drugoj odgovaraju pravodobno, a najkasnije tri mjeseca nakon obavijesti druge države članice u skladu sa stavkom 1. (10)3. Komisija se obavješćuje o suradnji iz stavka 2. te se poziva da u njoj pomogne. Komisija prema potrebi, uzimajući u obzir izvješća sastavljena u skladu s člankom 13., razmatra jesu li potrebne daljnje mjere na razini Unije kako bi se smanjili prekogranični učinci na vodna tijela.”; (11)u članku 15. stavak 3. briše se; (12)članci 16. i 17. brišu se; (13)članak 18. mijenja se kako slijedi: (a)u stavku 2. točka (e) zamjenjuje se sljedećim: „(e) sažetak svih prijedloga, kontrolnih mjera i strategija za kontrolu kemijskog onečišćenja ili prekidanje ili postupno eliminiranje onečišćenja opasnim tvarima;”; (b)stavak 4. briše se; (14)članak 20. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 20. Tehničke prilagodbe i provedba ove Direktive 1. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 20.a o izmjeni priloga I. i III. i odjeljka 1.3.6. Priloga V. kako bi prilagodila zahtjeve za informacije koji se odnose na nadležna tijela, sadržaj ekonomske analize i odabrane standarde praćenja znanstvenom i tehničkom napretku. 2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 20.a kako bi dopunila ovu Direktivu određivanjem vrijednosti utvrđenih za razvrstavanje u sustave praćenja država članica u skladu s postupkom interkalibracije iz točke 1.4.1. Priloga V. 3. Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte kako bi utvrdila tehničke formate za prijenos podataka iz članka 8. stavka 4. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 21. stavka 2. Pri utvrđivanja tih formata Komisiji prema potrebi pomaže EEA.”; (15)umeće se sljedeći članak 20.a: „Članak 20.a Izvršavanje delegiranja ovlasti 1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku. 2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 20. stavka 1. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od [Ured za publikacije: unijeti datum = datum stupanja na snagu ove Direktive].

3. Europski parlament i Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 20. stavka 1. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. 4. Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje imenuje svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. 5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću. 6. Delegirani akt donesen na temelju članka 20. stavka 1. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”; (16)članak 21. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 21. Postupak odbora 1. Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća*. 2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011. Ako odbor ne da mišljenje, Komisija ne donosi nacrt provedbenog akta i primjenjuje se članak 5. stavak 4. treći podstavak Uredbe (EU) br. 182/2011. * Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).”; (17)u članku 22. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: „4. Okolišni ciljevi iz članka 4., standardi kvalitete okoliša utvrđeni u dijelu A Priloga I. Direktivi 2008/105/EZ i granične vrijednosti za onečišćujuće tvari specifične za riječni sliv utvrđene u skladu s člancima 8. i 8.d te direktive smatraju se standardima kvalitete okoliša za potrebe Direktive 2010/75/EU.”; (18)Prilog V. mijenja se u skladu s Prilogom I. ovoj Direktivi; (19)u dijelu A Priloga VII. točka 7.7. zamjenjuje se sljedećim: „7.7. sažetak mjera poduzetih za smanjenje emisija prioritetnih tvari i postupno eliminiranje emisija prioritetnih opasnih tvari;”; (20)Prilog VIII. mijenja se u skladu s Prilogom II. ovoj Direktivi; (21)Prilog X. briše se. Članak 2.

Izmjene Direktive 2006/118/EZ Direktiva 2006/118/EZ mijenja se kako slijedi: (1)naslov se zamjenjuje sljedećim: „Direktiva 2006/118/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o sprečavanju i kontroli onečišćenja podzemnih voda”; (2)u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: „1. Ovom Direktivom utvrđuju se posebne mjere za sprečavanje i kontrolu onečišćenja podzemnih voda radi postizanja okolišnih ciljeva utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki (b) Direktive 2000/60/EZ. Te mjere uključuju sljedeće: (a) mjerila za ocjenjivanje dobrog kemijskog stanja podzemnih voda; (b) mjerila za utvrđivanje i promjenu znatnih i kontinuirano rastućih trendova te za određivanje polaznih točaka za promjenu trenda.”; (3)u članku 2. točka 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. „granična vrijednost” znači standard kvalitete podzemne vode koji su države članice utvrdile u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b) ili koji je utvrđen na razini Unije u skladu s člankom 8. stavkom 3.”; (4)članak 3. mijenja se kako slijedi: (a)u stavku 1. prvom podstavku dodaje se sljedeća točka (c): „(c) granične vrijednosti utvrđene na razini Unije u skladu s člankom 8. stavkom 3. i navedene u dijelu D Priloga II. ovoj Direktivi.”; (b)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Granične vrijednosti iz stavka 1. točke (b) mogu se utvrditi na nacionalnoj razini, na razini vodnog područja ili dijela međunarodnog vodnog područja koje je dio državnog područja države članice, ili na razini vodnih tijela ili skupine vodnih tijela podzemne vode.”; (c)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim: „5. Sve granične vrijednosti iz stavka 1., zajedno sa sažetkom podataka iz dijela C Priloga II. ovoj Direktivi, objavljuju se u planovima upravljanja riječnim slivom koji se izrađuju na temelju članka 13. Direktive 2000/60/EZ. Države članice do [Ured za publikacije: umetnuti datum = prvi dan mjeseca koji slijedi 18 mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Direktive] obavješćuju Europsku agenciju za kemikalije (ECHA) o nacionalnim graničnim vrijednostima iz stavka 1. točke (b). ECHA te informacije stavlja na raspolaganje javnosti.”; (d)u stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „Države članice prilagođavaju popis graničnih vrijednosti primjenjiv na njihovim državnim područjima kad god nova informacija o onečišćujućim tvarima, skupinama onečišćujućih tvari ili pokazateljima onečišćenja pokaže da za dodatnu tvar treba utvrditi graničnu vrijednost ili da postojeću graničnu vrijednost treba izmijeniti ili