Vlada je predložila izmjenu Zakona o sudskim pristojbama, koju sada razmatra Parlament . Prijedlog izmjena Zakona o sudskim pristojbama, predstavljen u veljači 2020., predstavlja sveobuhvatno povišenje nekih sudskih pristojbi kako bi se one uskladile s povišenim životnim standardom od zadnje izmjene 2011 . U tom se prijedlogu istodobno predviđa povišenje iznosa određenih sudskih pristojbi s ciljem poticanja razboritijeg parničenja i uporabe alternativnog rješavanja sporova, kao što je sporazumno rješavanje sporova medijacijom . Sudske pristojbe trenutačno su relativno niske u građanskim i potrošačkim predmetima, no relativno visoke u trgovačkim predmetima. U postupku savjetovanja i tijekom javne rasprave nekoliko je dionika izrazilo zabrinutost u pogledu učinka reforme na pristup pravdi, posebno za najranjivije stanovništvo . Za rješavanje tih spornih pitanja u nacrtu izmjena zakona predlaže se da se izuzeće od sudskih pristojbi više ne smatra iznimnim. Stranka u sudskom postupku koja može dokazati da je njezina financijska situacija teška mogla bi biti oslobođena od sudskih pristojbi.

Prijedlog reforme državnog odvjetništva podnio je ministar pravosuđa. Tom reformom , koja je predstavljena u lipnju 2019., izmijenit će se sustav imenovanja i smjenjivanja za državno odvjetništvo. Glavnog državnog odvjetnika trenutačno imenuje Vlada na prijedlog ministra pravosuđa i na neodređeno vrijeme. Zakonom se istodobno predviđa da glavnog državnog odvjetnika Vlada može smijeniti na prijedlog ministra pravosuđa bez navođenja razloga. Kada je riječ o drugim državnim odvjetnicima, zakonom je propisano koje ih tijelo imenuje, no nisu uređeni ni postupak odabira ni zahtjevi koje kandidat za taj položaj treba zadovoljavati. U reformi koju je predložio ministar pravosuđa predviđa se da se visokorangirani državni odvjetnici, uključujući glavnog državnog odvjetnika, mogu razriješiti dužnosti samo odlukom donesenom u disciplinskom postupku. Ujedno se propisuje da viši državni odvjetnici mogu biti imenovani na mandat od sedam godina te se utvrđuju zahtjevi za državno odvjetništvo i postupak odabira državnog odvjetnika. Kandidate bi trebalo izabrati povjerenstvo od pet članova, od kojih bi troje trebalo imenovati Ministarstvo pravosuđa (jedan od njih mora biti sudac), jednog glavni državni odvjetnik, a jednog viši državni odvjetnik, koji je odgovoran za podnošenje prijedloga za imenovanje viših državnih odvjetnika. Izmjenom se predviđa i istek mandata sadašnjega glavnog državnog odvjetnika 2023., a dvaju visokih državnih odvjetnika 2024. U postupku savjetovanja nekoliko dionika izrazilo je zabrinutost da bi neke od predloženih izmjena zadržale visok stupanj uključenosti izvršne vlasti u odabir glavnog državnog odvjetnika i drugih glavnih državnih odvjetnika, posebno imenovanjem članova povjerenstva koje je zaduženo za odabir kandidata za državno odvjetništvo. Nadalje, dionici su kritizirali to što bi, iako se izmjenom utvrđuje sedmogodišnji mandat za više državne odvjetnike, mandat sadašnjega glavnog državnog odvjetnika i dvaju visokih državnih odvjetnika istekao već 2023. odnosno 2024. s obzirom na to da već obnašaju tu dužnost dulje nego što je reformom predviđeno . Prijedlog reforme još uvijek čeka odobrenje Vlade, a zakonodavni postupak u Parlamentu tek treba započeti.

Percepcija neovisnosti sudstva u široj javnosti i među poduzećima prosječna je. U široj javnosti 56 % ispitanika smatra da je neovisnost sudova „dobra ili vrlo dobra”, a to smatra i 44 % poduzeća. Posljednjih godina došlo je do ukupnog povećanja tih brojki .

Pravosudni sustav ne suočava se ni sa kakvim posebnim izazovima u pogledu učinkovitosti u građanskim i trgovačkim predmetima, no postupci u upravnim predmetima i dalje su dugotrajni. Procijenjeno trajanje sudskih postupaka u građanskim i trgovačkim predmetima prosječno je ili kraće od prosjeka, a stopa rješavanja upućuje na to da sudovi imaju kapacitet za nove predmete . U upravnim predmetima Češka postiže prosječne rezultate, a procijenjeno vrijeme do donošenja odluke u prvostupanjskom upravnom postupku 2018. iznosilo je 412 dana . Stopa rješavanja predmeta među nižima je u kontekstu EU-a , što upućuje na to da u tom području postoje izazovi. Jedan od razloga za to mogao bi biti relativni manjak osoblja jer samo oko 4 % sudaca rješava upravne slučajeve . Prema podacima koje je objavilo Ministarstvo pravosuđa 2019. su postojale značajne regionalne razlike u učinkovitosti sudova . Te se razlike smanjuju, ali su i dalje prisutne. Ministarstvo pravosuđa počelo je razmatrati moguću izmjenu Zakona o upravnim sporovima, među ostalim radi ubrzanja postupaka pred upravnim sudovima i poboljšanja njihove učinkovitosti .

II.Okvir za borbu protiv korupcije

Pravni i institucionalni okvir za borbu protiv korupcije uglavnom je uspostavljen. Nadležnost za borbu protiv korupcije međusobno dijeli nekoliko tijela. Odjel za sprečavanje sukoba interesa i borbu protiv korupcije Ministarstva pravosuđa nadležan je za program borbe protiv korupcije. Vijeće za borbu protiv korupcije, osnovano 2014., djeluje kao savjetodavno tijelo za Vladu. Nacionalna agencija za borbu protiv organiziranoga kriminala, u suradnji s uredima državnih odvjetnika, provodi istrage kaznenih djela povezanih s korupcijom. Ured za financijsku analitiku osnovan je kao neovisan upravni ured 2017. i djeluje kao financijsko-obavještajna jedinica. Vrhovni ured za reviziju pregledava način na koji država upravlja javnim prihodima i rashodima, a njegovi nalazi mogu pridonijeti prepoznavanju rizika od korupcije. Posljednjih je godina pokrenut niz reformi u području transparentnosti i odgovornosti. Još treba donijeti nekoliko važnih zakonodavnih mjera, posebno u pogledu lobiranja i zaštite zviždača, kao i nacrt zakona o produljenju mandata Vrhovnog ureda za reviziju.

Prema posljednjem indeksu percepcije korupcije za 2019. koji je objavio Transparency International, Češka ima 56 od 100 bodova te se nalazi na 13. mjestu u Europskoj uniji i 44. u svijetu . Prema Posebnom istraživanju Eurobarometra 2020. o korupciji 87 % ispitanika smatra da je korupcija raširena u njihovoj zemlji (prosjek u EU-u: 71 %), a 22 % ljudi osjeća da korupcija na njih osobno utječe u svakodnevnom životu (prosjek u EU-u: 26 %) . Nadalje, 76 % poduzeća smatra da je korupcija raširena (prosjek u EU-u: 63 %), dok 32 % poduzeća smatra korupciju problemom u poslovanju u Češkoj (prosjek u EU-u: 37 %) . 29 % ljudi smatra da postoji dovoljan broj uspješnih kaznenih progona koji odvraćaju ljude od koruptivnih praksi (prosjek u EU-u: 36 %), dok 21% poduzeća smatra da se ljude i poduzeća koji su uhvaćeni u podmićivanju dužnosnika na odgovarajući način kažnjava (prosjek u EU-u: 31 %).

Češka ima dobro uspostavljen strateški okvir za borbu protiv korupcije. Vlada od 1999. provodi uzastopne strategije za borbu protiv korupcije. Trenutačnom strategijom obuhvaćeno je razdoblje od 2018. do 2022. i predviđena je priprema triju jednogodišnjih akcijskih planova, čiju provedbu treba pratiti Vladino vijeće za borbu protiv korupcije. To vijeće djeluje uz potporu Odjela Ministarstva pravosuđa za sprečavanje sukoba interesa i borbu protiv korupcije, koji izrađuje strateške dokumente za borbu protiv korupcije i zaduženo je za program borbe protiv korupcije. U veljači 2020. Vlada je odobrila novi Akcijski plan za borbu protiv korupcije . On je usredotočen na četiri glavna prioritetna područja: (i) učinkovitu i neovisnu Vlada; (ii) transparentnost i otvoreni pristup informacijama; (iii) učinkovito upravljanje državnom imovinom, te (iv) razvoj civilnog društva. U travnju 2020. Vlada je zaključila da je većina mjera iz akcijskog plana iz 2019. ispunjena .

Kaznenopravni okvir za borbu protiv korupcije u načelu je uspostavljen, iako preostaju određeni izazovi. U češkom Kaznenom zakonu kriminalizirani su primanje mita, podmićivanje, trgovanje utjecajem te dogovaranje prednosti u dodjeli javnih ugovora, javnih natječaja i javnih dražbi . Odredbe o zabrani podmićivanja ne obuhvaćaju sve kategorije zaposlenika u javnom sektoru jer su ograničene na „osobe koje odlučuju ili suodlučuju o pitanjima od javnog interesa” . Podmićivanje stranih dužnosnika nije posebno kriminalizirano u Kaznenom zakonu . Savjetodavno tijelo Vlade, osnovano 2014., koordinira i ocjenjuje aktivnosti u području borbe protiv korupcije.

Broj osoba koje su bile pod istragom, progonjene i osuđene za kaznena djela korupcije mijenjao se tijekom posljednje tri godine. Češka tijela kaznenog progona 2017. su otvorila 115 policijskih istraga korupcijskih kaznenih djela u usporedbi s 319 u 2018. i 152 u 2019. 148 osoba progonjeno je ili osumnjičeno za korupcijska kaznena djela u 2017. u usporedbi s 268 u 2018. i 190 u 2019 . Posljednjih je godina u Češkoj istraženo nekoliko korupcijskih predmeta na visokoj razini, a navodni počinitelji optuženi su i u većini slučajeva osuđeni na sudu. Unatoč tome, 62 % čeških ispitanika u anketi Eurobarometra o korupciji iz 2020. smatra da nema dovoljno uspješnih progona koji bi odvratili ljude od koruptivnih praksi (prosjek u EU-u: 34 %), a 64 % smatra da se ne pokreće dovoljno predmeta zbog korupcije na visokoj razini (prosjek EU-a: 66 %). Nadalje, 54 % poduzeća koja su odgovorila na anketu Eurobarometra iz 2019. o stavovima poduzeća prema korupciji u EU-u smatra da nije vjerojatno da će korumpiranim osobama sud izreći visoku novčanu kaznu ili kaznu zatvora (prosjek u EU-u: 39 %).

Na nacionalnoj i na europskoj razini u tijeku su istrage i revizije potencijalnih sukoba interesa i upotrebe sredstava EU-a. Upravljanje sredstvima EU-a u Češkoj posljednjih se godina navodi kao potencijalan problem. Nakon istrage koju je od 2016. do 2017. proveo Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), koji je utvrdio ozbiljne nepravilnosti u vezi s upotrebom sredstava EU-a, trenutačno je u tijeku kaznena istraga u predmetu visokog profila na nacionalnoj razini, a Komisija je pokrenula daljnje revizije kako bi razmotrila pitanja mogućeg sukoba interesa u vezi s trošenjem sredstava EU-a.

Zakon o sukobu interesa sadržava pravila o sukobu interesa i objavi imovine . On se primjenjuje na članove Vlade, zastupnike u Parlamentu, regionalne guvernere i zamjenike, više javne dužnosnike, gradonačelnike i članove mjesnih odbora, kao i na članove zakonskih, upravnih, nadzornih ili kontrolnih tijela. Zakonom se uspostavlja središnji registar obavijesti, kojim upravlja Ministarstvo pravosuđa. Osobe obuhvaćene tim zakonom moraju podnijeti svoje izjave o osobnim interesima, imovini, aktivnostima, dohotku, darovima i dugovanjima. GRECO ističe da bi mogle biti potrebne djelotvornije kazne u pogledu zahtjeva za te izjave . Jednako tako ističe da bi Češka trebala razmotriti proširenje opsega izjava da bi se obuhvatile informacije o bračnim drugovima i uzdržavanim članovima obitelji zastupnika u Parlamentu . Zakonom se za parlamentarne zastupnike ne uređuje primanje darova i drugih pogodnosti. U posljednjem izvješću u okviru europskog semestra istaknut je nedostatak jasnih pravila za parlamentarne zastupnike o, primjerice, primanju poklona i drugih pogodnosti, o izjavi o aktivnostima i nesukladnostima te o interakciji s lobistima.

Provodi se niz inicijativa za jačanje pravila za borbu protiv korupcije i integritet kad je riječ o državnoj upravi. Uspostavljen je okvir internog programa za borbu protiv korupcije , u kojim su utvrđeni redovita procjena rizika od korupcije i interno upravljanje rizikom unutar ministarstava, drugih središnjih tijela te podređenih tijela i agencija. Svako tijelo obvezno je uspostaviti okvir koji uključuje etički kodeks, osposobljavanje o integritetu, interne postupke za zviždače i postupke u slučaju sumnje na korupciju. Provedba tog okvira procjenjuje se barem svake dvije godine. Uspostavljen je etički kodeks za državne službenike, koji je obvezujući za sve zaposlenike središnje uprave. Međutim, 80 % ispitanika u anketi Eurobarometra iz 2020. o korupciji smatra da postoji korupcija u lokalnim ili regionalnim javnim institucijama (prosjek u EU-u: 68 %).

U tijeku je rasprava o prijedlogu zakona kojim se proširuju ovlasti Vrhovnog ureda za reviziju. Proširenje mandata Vrhovnog ureda za reviziju navedeno je kao jedan od prioriteta nove Vladine Programske izjave . Cilj je tog prijedloga zakona proširiti mandat Ureda na reviziju zakonitosti i izvršenja javne potrošnje na lokalnoj i regionalnoj razini. Zakonom bi se obuhvatila i poduzeća u državnom vlasništvu i poduzeća u kojima je država i/ili općina većinski vlasnik . Očekuje se da će te mjere imati pozitivan učinak na odgovornost i transparentnost javne potrošnje.

Predloženi su propisi o lobiranju. Prijedlog zakona o lobiranju još je u postupku donošenja. Njime će se uspostaviti javno dostupan registar lobista i lobiranih osoba. Lobisti i javni dužnosnici morat će podnositi tromjesečna izvješća s informacijama o svojim međusobnim kontaktima. Nadalje, prijedlogom zakona uspostavlja se i „lobistički otisak”, koji će biti obvezan dodatak svim prijedlozima zakona. On će sadržavati informacije o lobistima, lobiranim osobama i specifičnim načinima na koje je predmetno zakonodavstvo lobirano. Time se nastoji povećati transparentnost u zakonodavnom postupku. Prijedlog zakona sadržava i pravila o podnošenju izjava o darovima.

Nizom mjera osigurava se zaštita zviždača i potiče prijavljivanje korupcije. U Vladinoj Uredbi br. 145/2015 Coll. utvrđen je okvir za interno prijavljivanje državnih službenika, koji su trenutačno jedina skupina zaposlenika obuhvaćena pravilima za zaštitu zviždača. Uspostavljeni su i mehanizmi kojima policajci i državni službenici mogu podnijeti obavijest o sumnji na korupciju. Ministarstvo pravosuđa trenutačno radi na nacrtu zakona o zaštiti zviždača radi provedbe Direktive (EU) 2019/1937 o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije . Prema podacima iz ankete Eurobarometra iz 2020. o korupciji 55 % čeških ispitanika ne bi znalo gdje prijaviti slučaj korupcije ako ga iskuse ili mu posvjedoče (prosjek u EU-u: 54 %).

Registar ugovora pokrenut je u srpnju 2016. i u njemu su na internetu objavljeni ugovori u vrijednosti iznad 50 000 CZK (otprilike 2 000 EUR). Taj registar uključuje ugovore čija je stranka jedno od odabranih javnopravnih tijela, primjerice država, lokalna/regionalna tijela, državna poduzeća, državni fondovi, javna sveučilišta ili pravne osobe čiji je država ili lokalno/regionalno (samostalno ili zajedno s drugim lokalnim/regionalnim tijelima) većinski vlasnik preko drugog pravnog subjekta. Određene vrste ugovora izuzete su iz obveze objave u registru . Registar se može smatrati primjerom dobre prakse s pozitivnim preventivnim učinkom kada je riječ o korupciji.

Zakon o imenovanjima u poduzećima u državnom vlasništvu donesen je u Parlamentu u prosincu 2019. i stupio je na snagu u siječnju 2020 . Njime se utvrđuju nova pravila za odabir članova zakonskih i upravljačkih tijela u poduzećima u državnom vlasništvu, kao i u poduzećima u djelomičnom državnom vlasništvu. Cilj tog zakona jest spriječiti imenovanja na političkoj osnovi i dodatno povećati transparentnost postupka odabira jer će kandidati trebati proći postupak odabira kojim upravlja Vladino povjerenstvo.

Vlada je 2019. provela analizu rizika od korupcije u sektoru zdravstva. U analizi je taj sektor identificiran kao jedan od sektora visokog rizika s obzirom na korupciju. Naglašeno je da rizik od korupcije postoji u svim dijelovima sektora zdravstva, od korupcije koju stvaraju pacijenti i pružatelji usluga zdravstvene skrbi do korupcije na središnjoj Vladinoj razini . Na temelju te analize Ministarstvo zdravstva želi uvesti specifične mjere ublažavanja i očekuje se da će predstaviti zakonodavni prijedlog za optimizaciju funkcioniranja javnih osiguravateljnih društava.

III.Medijski pluralizam

U Povelji o temeljnim pravima i osnovnim slobodama, koja je ugrađena u češki ustavnopravni poredak, jamče se sloboda izražavanja i pravo na informacije te se izričito zabranjuje cenzura. U Zakonu o radiotelevizijskom emitiranju jasno se definiraju nadležnosti češkog regulatora medija, dok se Zakonom o slobodnom pristupu informacijama jamči pristup informacijama koje čuvaju javna tijela.

Vlada razmatra reformu za daljnje jačanje neovisnosti regulatora medija. U Zakonu o radiotelevizijskom emitiranju uloga regulatora medija u Češkoj pripisuje se Vijeću za radiotelevizijsko emitiranje (Vijeće), koje je ovlašteno nadzirati radiotelevizijsko emitiranje, kao i audiovizualne medijske usluge na zahtjev. Ostali mediji (tiskani, internetski) podliježu općem režimu koji proizlazi iz kaznenog prava, pravila o oglašavanju, okvira za zaštitu potrošača i inicijativama za samoregulaciju . Zakonom se Vijeće uspostavlja kao „neovisno upravno tijelo” koje se sastoji od 13 članova te se utvrđuju njegove dužnosti i obveze. Nadalje, utvrđuju se kriteriji prihvatljivosti, kriteriji za isključenje te postupci imenovanja za članove i predsjednika Vijeća. Odluke Vijeća podliježu sudskom preispitivanju. U slučaju da Vijeće opetovano i ozbiljno krši obveze utvrđene u Zakonu ili ako njegovo obvezno godišnje izvješće u više navrata ne bude odobreno zbog ozbiljnih nedostataka, Zastupnički dom može predložiti premijeru da smijeni cijelo Vijeće. Tijela su najavila da je predstavljen prijedlog za ograničenje tih ovlasti Zastupničkog doma tako da u takvim slučajevima mogu biti smijenjeni samo pojedinačni članovi. Cilj je te reforme ojačati neovisnost Vijeća u cjelini u skladu s ciljevima revidirane Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama .