C 269/14

Objava zahtjeva za izmjenu specifikacije proizvoda na razini Unije za naziv u sektoru vina na temelju članka 97. stavka 3. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

(2021/C 269/09)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 98. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od dva mjeseca od datuma ove objave.

ZAHTJEV ZA IZMJENU SPECIFIKACIJE PROIZVODA NA RAZINI UNIJE

„MINIȘ”

PDO-RO-A0029-AM01

Datum zahtjeva: 2.4.2019.

1. Podnositelj zahtjeva i legitiman interes

Strukovno udruženje PROVITIS

Strukovno udruženje osnovano je na temelju Odluke vlade br. 26/2000 o udrugama i zakladama, koja je odobrena s izmjenama Zakonom br. 246/2005. Udruženje se sastoji od proizvođača koji su fizičke i pravne osobe te je njime obuhvaćeno više od 60 % područja zaštićene oznake izvornosti (ZOI) Miniș. Registrirano je u Nacionalnom registru udruženja pod brojem 17165/A/2007.

2. Rubrika specifikacije proizvoda na koju se odnosi izmjena

☐ Naziv proizvoda

☒ Kategorija proizvoda od vinove loze

☒ Povezanost sa zemljopisnim područjem

☐ Ograničenja u pogledu stavljanja na tržište

3. Opis i razlozi za izmjenu

3.1. Uključivanje nove sorte vinove loze kao glavne sorte

Sorta Cabernet Franc dodana je na popis odobrenih sorti kao glavna sorta.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje IV. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.7. jedinstvenog dokumenta.

Uvođenje sorte Cabernet Franc pokazalo se prikladnim zbog znatnih povrata koje ona ostvaruje na tržištu crnog vina. Iako je karakteristična za jugoistok Mađarske, ta se sorta može naći i na području ZOI-ja Miniș duž podbrežja rumunjske planine Zarand, gdje se tradicionalno konzumira još od vremena kad je regija pripadala Austro-Ugarskoj Monarhiji.

Sorta se u Rumunjskoj uzgaja od 2008., a od grožđa iz prve berbe 2011. proizvedena je mješavina sa sortom Cabernet Sauvignon. Sljedivost monosortnih vina proizvedenih od te sorte uvedena je tijekom berbe 2012. s ciljem njezina uključivanja u skupinu sorti koje mogu biti označene ZOI-jem Miniș.

Grožđe za Cabernet Franc iz vinogradâ u selu Covăsânț, koje se nalazi na sjevernoj granici područja na kojem se proizvode najbolja crna vina regije Miniș, 2012. se bralo odvojeno i vinificiralo kao jedna sorta.

Vrijednosti iz analitičkih podataka i rezultata organoleptičke analize za posljednje četiri uzastopne godine, na temelju informacijskog lista vina (koji se upotrebljava za osiguranje sljedivosti i praćenje dosljednosti parametara kvalitete vinâ), upućuju na istaknutu potencijalnu alkoholnu jakost u vrijeme berbe (proizvedena vina imaju dosljedno više od 13,5 volumnih % alkohola), razinu kiselosti koja obično iznosi oko 5,60 g/l i suhi ekstrakt veći od 25 g/l. Mješavina s udjelom od 16 % sorte Fetească neagră u berbi 2015. dala je vinu dodatna obilježja, kao što su note začina i rustikalnosti, a da pritom nije narušila njegova druga svojstva.

3.2. Uključivanje novih vrsta vina – kvalitetno pjenušavo vino i biser vino

U područje primjene ZOI-ja Miniș uključene su nove kategorije vina (kvalitetno pjenušavo vino i biser vino).

Izmijenjeni su poglavlje I. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.3. jedinstvenog dokumenta.

Nove vrste vina uvedene su jer je na velikim područjima ponovno posađena vinova loza autohtonih sorti (npr. Mustoasă de Măderat, Chardonnay). Neke od tih sorti razvijaju plodan i svjež aromatski potencijal koji se najbolje izražava u kvalitetnim pjenušavim vinima i biser vinima.

Time je i ponovno uspostavljen tradicionalan način prerade tih sorti i stvoren novi okus s pomoću moderniziranih tehnologija koje, kad se primjenjuju na te sorte, naglašavaju posebnu svježinu i umjerenu do visoku kiselost kojima se neke od njih odlikuju (skladištenje na kontroliranoj temperaturi kako bi se zadržali svježina i voćni okus vinâ, dozrijevanje u hrastovim bačvama na talogu koji se jednom mjesečno miješa s vinom (fr. bâtonnage), dozrijevanje u bačvi i potom u boci, proizvodnja vina od grožđa ubranog na određenim nadmorskim visinama s posebnim plodnim tlom s podlogom od škriljevca, granita i metamorfnih stijena itd.).

Proizvodnjom novih kategorija vina obuhvaćenih ZOI-jem Miniş nastoje se zadovoljiti različiti ukusi potrošača, koji se sve više okreću novim vrstama vina.

S obzirom na ulaganja i modernizaciju proizvodne infrastrukture i tehnologija, u kombinaciji s tradicijom i vrijednošću mirnih vina sa ZOI-jem Miniș i znatnim povećanjem konzumacije pjenušavih vina, sve je logičnije proizvoditi kvalitetna pjenušava vina i biser vina s tim ZOI-jem.

3.3. Uključivanje novih dopuštenih sorti za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina

Specifikacija proizvoda dopunjena je sortama koje su dopuštene za nove vrste vina, odnosno kvalitetnog pjenušavog vina i biser vina. Neke od tih sorti, kao što su Cadarcă i Mustoasă de Măderat, već se tradicionalno proizvode na području Minișa, posebno unutar granica područja Șiria-Mâsca, dok druge sorte, kao što su Tămâioasă românească ili Pinot gris, daju dobro strukturirane, voćne svježe arome kad se od njih proizvode kvalitetna pjenušava vina.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje IV. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.4. jedinstvenog dokumenta.

Jedna od sorti bijelog vina, Mustoasa de Măderat, upotrebljava se za proizvodnju pjenušavih vina od 1974., kad je cijeli nasad vinove loze iz vinogradarske regije Miniș-Măderat prebačen u okrug Sălaj, gdje se u gradu Șimleu Silvaniei proizvodilo poznato pjenušavo vino Silvania. Zahvaljujući mediteranskoj klimi zemljopisnog područja, kad se proizvodi kao kvalitetno pjenušavo vino sa ZOI-jem, sorta dobro zadržava svježinu i voćni okus.

3.4. Prikaz analitičkih svojstava novih vrsta vina – kvalitetno pjenušavo vino i biser vino

Zbog uključivanja kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina specifikacija proizvoda mora se dopuniti tako da se uključe analitička svojstva karakteristična za vrste vina koje se dodaju.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje XI. točka (a) specifikacije proizvoda i odjeljak 1.4. jedinstvenog dokumenta.

Moraju se opisati analitički parametri koji su karakteristični za nove kategorije.

3.5. Prikaz organoleptičkih svojstava novih vrsta vina – kvalitetno pjenušavo vino i biser vino

Zbog uključivanja kvalitetnog pjenušavog vina i biser vina u područje primjene ZOI-ja Miniș, kako bi se te kategorije detaljno opisale u specifikaciji proizvoda, moraju se točno navesti organoleptička svojstva tih vrsta vina, odnosno njihov izgled, aroma i okus.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje XI. točka (b) specifikacije proizvoda i odjeljak 1.4. jedinstvenog dokumenta.

3.6. Izmjena prinosa vina zbog njegova povećanja

Povećana je proizvodnja vina, ali najviše do 15 000 kg/ha grožđa i 112,5 hl/ha vina.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlja V. i VI. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.5.2. jedinstvenog dokumenta.

Od 2007. do 2017. na velikim površinama unutar razgraničenog područja ZOI-ja Miniș ponovno su zasađene rumunjske sorte vinove loze, među kojima su i tradicionalne sorte i njihovi klonovi. Zahvaljujući povoljnim mediteranskim pedoklimatskim uvjetima na tom području, u novim vinogradima u kojima je proizvodnja započela 2011. zabilježen je rast prinosa berbe za bijele i crne sorte. Praćenje berbe pokazalo je da je potrebno izmijeniti brojčane podatke o proizvodnji vina, no taj rast nije utjecao na kvalitetu ni svojstva vina proizvedenih pod tom oznakom.

3.7. Navođenje podataka o tehnologijama karakterističnima za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina

Zbog uvođenja dviju vrsta vina, odnosno kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina, specifikaciju proizvoda trebalo je dopuniti pregledom tehnologija karakterističnih za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina, uključujući opis metoda proizvodnje koje se primjenjuju na području ZOI-ja Miniș.

Izmijenjeno je poglavlje X. specifikacije proizvoda, ali nije izmijenjen jedinstveni dokument.

3.8. Navođenje podataka o povezanosti novih vrsta vina, odnosno kvalitetnog pjenušavog vina i biser vina, sa zemljopisnim područjem

Opis povezanosti sa zemljopisnim područjem dopunjen je kako bi se, nakon uvrštavanja novih vrsta vina, odnosno kvalitetnog pjenušavog vina i pjenušavog vina, u specifikaciju proizvoda, bolje opisale sve vrste vina da bi svaka kategorija koja se proizvodi bila detaljno opisana.

Izmijenjeni su poglavlje II. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.8. jedinstvenog dokumenta.

Položaj vinograda na brdima vinovoj lozi omogućuje veliku izloženost sunčevu zračenju, koje pogoduje nakupljanju šećerâ i polifenolâ u grožđu namijenjenom proizvodnji mirnih bijelih vina te antocijaninâ u grožđu namijenjenom proizvodnji mirnih crnih vina.

U dolinama, u kojima se jutarnja rosa ljeti zadržava sve do podneva, grožđe bijelih sorti namijenjeno proizvodnji osnovnog vina koje se upotrebljava u kvalitetnim pjenušavim i biser vinima zadržava odgovarajuću razinu kiselosti.

Vinogradi smješteni u podnožju obronaka duž cijelog brdskog lanca uz stjenovito prijelazno područje podbrežja planine Zarand često su prekriveni maglom, bez obzira na godišnje doba, a sušne jeseni pridonose sporom nakupljanju šećerâ u grožđu, što je ključan uvjet za proizvodnju pjenušavih vina. U vinogradarskoj regiji Miniș-Măderat prosječan broj sunčanih sati iznosi 1 955 godišnje, a vinovoj je lozi potrebno najmanje 1 300 sati, što znači da na razgraničenom području ZOI-ja Miniș vladaju odlični svjetlosni uvjeti.

3.9. Neobvezno navođenje na oznaci podataka o posebnoj tehnologiji koja se upotrebljava za proizvodnju kvalitetnog pjenušavog vina

Odredbe o punjenju u boce i označivanju kvalitetnog pjenušavog vina dopunjene su podacima o kapacitetima do kojih se vino može puniti u boce te o godini berbe kad je riječ o godinama posebno dobrog prinosa osnovnog vina za proizvodnju pjenušavog vina. Nadalje, specifikacija proizvoda dopunjena je podacima o posebnim metodama proizvodnje kvalitetnih pjenušavih vina u skladu s tehnologijama koje se stvarno primjenjuju u njihovoj proizvodnji. Godina berbe može se dodati na oznaku ako je sve grožđe za osnovno vino koje se upotrebljava za proizvodnju kvalitetnog pjenušavog vina ubrano te godine.

Zbog toga su izmijenjeni poglavlje XII. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.9. jedinstvenog dokumenta.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

MINIȘ

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – Zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

8. Biser vino

4. Opis vina

Analitička i organoleptička svojstva – mirna bijela i ružičasta vina

Mirna bijela vina svijetla su, nijansi od slamnatožute do bljedožute/zelenkastožute, punog okusa, aroma karakterističnih za tu sortu. Srednje su jačine, umjerene do visoke kiselosti i dugotrajnog naknadnog okusa te voćnog okusa s jakom prisutnošću primarnih aroma (egzotično voće: liči, grejp, mango ili karambola, ružine latice, cvijet vinove loze, svježe pokošeno sijeno, med).

Mirna ružičasta vina imaju intenzivnu boju karakterističnu za to područje, zbog čega ih je lako smjestiti i povezati s područjem Miniș. Ružičaste su boje maline ili jagode, blistava, s okusom crvenog šumskog voća (kupina, malina ili divlja jagoda) i dugotrajnog naknadnog okusa koji je karakterističan za najbolja vina te vrste.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) 15,00 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 11,00 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 5,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 18 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 200

Analitička i organoleptička svojstva – crna vina

Mirna crvena vina intenzivne su boje, od svjetlocrvenih do tamnocrvenih nijansi, svijetla, bogata taninima i antocijaninima, punog okusa te velike kiselosti, što zahtijeva dugo razdoblje dozrijevanja u bačvi i boci.

Imaju složen i originalan okus, s notama zrelog šumskog voća kao što su crveni ribiz, brusnica, kupina i borovnica. Starenjem se razvija diskretan okus vanilije, kave ili duhana.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) 15,00 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 11,00 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 4,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 20 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 150

Analitička i organoleptička svojstva – kvalitetna pjenušava vina

Kvalitetna pjenušava vina odlikuju se finoćom, svježinom, prirodnošću, aromama fermentacije i natruhama meda, ljetnog cvijeća, lagano prosušenog sijena te notama dobivenima autolizom koje podsjećaju na topli kruh s hrskavom koricom bogatog okusa.

Svojstva:

— izgled: kvalitetna pjenušava bijela vina bistra su, prozirna, od žute do limunskožute boje, a kvalitetna pjenušava ružičasta vina od ružičaste su boje lososa do manje ili više intenzivne narančaste boje,

— miris: svježa su, od suptilnih do naglašenih voćnih (egzotično voće, sušene jabuke) ili cvjetnih nota (bazga, ruža),

— okus: ugodno su kisela, od srednje do visoke razine kiselosti. Kvalitetna pjenušava ružičasta vina imaju nizak udio tanina, a kvalitetna pjenušava bijela vina gotovo ga i nemaju. Imaju tanku, laganu punoću cvjetnog (cvjetovi bijele citronele, bijeli ljiljani ili bijela ruža), voćnog (ljetne jabuke, slatke dozrele kruške, bijeli ribiz, bijele breskve), biljnog okusa (zdrobljeni limunov list, bazga, cvijet akacije) ili okusa začina (kopar, rabarbara, bosiljak), ovisno o posebnim aromama sorte koja se upotrebljava u proizvodnji.

Tlak kvalitetnog pjenušavog vina iznosi najmanje 3,5 bara na 20 °C.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) 15,00 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 11,00 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 10,5 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 150

Analitička i organoleptička svojstva – biser vina

Svojstva:

— izgled: bijela vina bistra su, prozirna, žuto-zelene boje i svijetla, a ružičasta biser vina od ružičaste su boje lososa do jarkoružičaste boje maline, dobre pjenušavosti,

— miris: svježe, primarne arome odabranih sorti (bijelo cvijeće, bijelo koštuničavo voće, ljetne jabuke ili kruške) moraju biti prisutne i u skladu sa sekundarnim aromama koje se temelje na postupku fermentacije (kvasac, keks, svježe tijesto),

— okus: kisela su, pjenušava, s finim i postojanim mjehurićima, okusa bogatog primarnim cvjetnim aromama (bijelo cvijeće: bazga, akacija, ruža), voćnim aromama (zelena jabuka, bijela breskva, grejp, mango, liči), dobro su uravnotežena i imaju srednje intenzivan ili izražen završni okus.

Tlak biser vina iznosi od 1 do 2,5 bara na 20 °C.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) 11,00 Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) 7,00 Najmanji ukupni sadržaj kiselosti 3,5 u gramima po litri, izraženo kao vinska kiselina Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) 10,5 Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri) 185

5. Enološki postupci

a. Posebni enološki postupci

Enološki postupci

Poseban enološki postupak

Upotreba hrastova iverja

Hrastovo iverje upotrebljava se u proizvodnji vina kako bi se u vino prenijele određene sastavnice hrastova drva. Iverje drva koje se upotrebljava mora potjecati isključivo od vrsti roda Quercus.

Veličina komadića drva mora biti takva da se na situ veličine oka od 2 mm (mrežno oko 9) zadrži barem 95 % njihove mase.

Granične vrijednosti određene za upotrebu određenih tvari:

— udio ugljikova dioksida koji se upotrebljava za vina sa ZOI-jem Miniș ne smije biti veći od 2 g/l u tako prerađenom vinu,

— udio limunske kiseline koja se upotrebljava za vina sa ZOI-jem Miniș ne smije biti veći od 1 g/l u tako prerađenom vinu,

— udio metavinske kiseline koja se upotrebljava za vina sa ZOI-jem Miniș ne smije biti veći od 100 mg/l.

b. Maksimalni prinosi

Chardonnay, Cabernet franc, Pinot gris, Pinot noir, Sauvignon, Riesling de Rhin, Novac, Traminer roz, Tămâioasă românească

10 000 kilograma grožđa po hektaru

Cabernet Sauvignon, Merlot, Furmint

11 000 kilograma grožđa po hektaru

Burgund mare, Fetească regală, Riesling italian, Muscat Ottonel, Fetească neagră, Mustoasă de Măderat, Cadarcă, Syrah

15 000 kilograma grožđa po hektaru

Chardonnay, Cabernet Franc, Novac, Pinot gris, Pinot noir, Riesling de Rhin, Sauvignon i Traminer roz, Tămâioasă românească

75,00 hektolitara po hektaru

Cabernet Sauvignon, Furmint, Merlot

82,50 hektolitara po hektaru

Burgund mare, Cadarcă, Fetească regală, Fetească neagră, Muscat Ottonel, Mustoasă de Măderat, Riesling Italian i Syrah

112,50 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Razgraničeno područje za proizvodnju vina sa ZOI-jem Miniș obuhvaća sljedeće lokalitete okruga Arad:

— grad Lipova: selo Radna,

— općina Păuliș: sela Barațca i Păuliș,

— općina Ghioroc: sela Miniș, Ghioroc i Cuvin,

— općina Covăsânț: selo Covăsânț,

— općina Șiria: sela Șiria, Galșa i Mâsca,

— općina Târnova: sela Târnova i Drauț,

— grad Ineu: selo Mocrea,

— grad Pâncota: sela Pâncota i Măderat,

— općina Șilindia: sela Șilindia, Satu Mic i Luguzău.

7. Sorte vinove loze

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka, Limberger

Cabernet Franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Cadarcă N – Schwarzer Kadarka, Rubinroter Kadarka, Lugojană, Gâmză, Fekete budai

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Konigliche Madchentraube, Konigsast, Ktralyleanka, Dănăşană, Galbenă de Ardeal

Furmint B – Furmin, Şom szalai, Szegszolo

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Mustoasă de Măderat B – Lampau, Lampor, Mustafer, Mustos Feher, Straftraube

Novac N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klävner Morillon Noir

Pinot noir N – Spätburgunder, Pinot nero

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Traminer Roz Rs – Rosetraminer, Savagnin roz, Gewürztraminer

Tămâioasă românească B – Busuioacă de Moldova, Muscat blanc à petit grains

Tămâioasă românească B – Rumanische Weihrauchtraube, Tamianka.

8. Opis povezanosti

Pojedinosti o zemljopisnom području

Podbrežja planine Zarand poseban su prirodni čimbenik koji utječe na sortu, a odlikuju se, kao i ostatak regije, skeletnim tlima bogatima željezom i mikroelementima.

Nasadi vinove loze uglavnom su okrenuti prema jugu, uz nekoliko iznimki s jugozapadnom i jugoistočnom ekspozicijom. Zbog toga se razni pojedinačni vinogradi, koji se nalaze na istoj zemljopisnoj širini i dužini i na kojima se uzgaja ista sorta grožđa, međusobno razlikuju po brojnim topoklimatskim obilježjima. Mikroklimu na tom području, na koju utječe Sredozemno more, obilježavaju duge, tople i suhe jeseni. Ekoklimatski podaci: prosječna godišnja temperatura: 11,2 °C; ukupna godišnja količina oborina: 644 mm; suma aktivnih temperatura: 3 291 °C; ukupan broj sunčanih sati: 1 490; ukupna količina aktivnih oborina: 365 mm. Desetogodišnja prosječna relativna vlažnost iznosi oko 75 %.

Vinogradarska regija Miniș-Măderat općenito ima umjerenu kontinentalnu klimu na koju utječu Sredozemno more i klimatska obilježja središnje Europe. Neke ekološke značajke područja proizlaze iz prirodne zaklonjenosti koju osiguravaju Munții Zărandului (brda Zărand), izloženosti jugozapadu, nagiba od 15 do 35 % i karakteristika tla. Zime su općenito blage, a proljeće se brzo mijenja u ljeto, posebno posljednjih 10–15 godina. Prosječne mjesečne temperature niže su od 0 °C samo u siječnju i veljači i obično nisu niže od –2 °C. U ključnom razdoblju za razvoj kvalitete (od srpnja do rujna), odnosno razdoblju dozrijevanja grožđa, prosječna mjesečna temperatura zadržava se na optimalnoj razini od više od 21 °C u srpnju i kolovozu te 15,5 °C u rujnu. Višegodišnji prosjek ukupne toplinske sume, tj. zbroja temperatura iznad nule, iznosi 4 125 °C. Višegodišnji prosjek suma aktivnih temperatura iznosi 3 667 °C. Suma efektivnih temperatura iznosi 1 558 °C, pri čemu je najniža, zabilježena 1979., iznosila 1 102 °C, a najviša je zabilježena 1995. i iznosila je 2 485 °C. Biološka granica za vinovu lozu iznosi 1 000 °C. Prosječna temperatura u sezoni rasta iznosi 17,3 °C.

U vinogradarskoj regiji Miniș-Măderat prevladavaju sljedeće vrste tla: 40 % eutrični regosoli u kombinaciji s 40 % eutričnih litosola i 20 % slabo erodiranih eutričnih tala. Mogu se pronaći i eutrično smeđe tlo, pseudoglej, smeđa podzolasta tla i černozem. Za područje Miniș-Ghioroc karakteristični su regosoli te litička i smeđa tla. Rijetka su smeđa glinena tla, smeđi regosoli i koluvijalna tla. Te vrste tla pogoduju crpenju minerala koji su vinovoj lozi potrebni u malim količinama, no koji grožđu daju posebnost i kvalitetu. Mala količina i spektar mikroelemenata predmetnog područja odražavaju se u visokim vrijednostima nereducirajućeg suhog ekstrakta, koje su rijetko manje od 25 g/l.

Ljudski čimbenici

Ljudski čimbenici odražavaju se u tradiciji izborne berbe i berbe u više navrata, pri čemu se prednost daje sortama koje su pogodne za kasnu berbu ili berbu oplemenjenih bobica grožđa. Utjecaj ljudskih čimbenika na proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina vidljiv je u upravljanju zemljišnim parcelama, odnosno činjenici da se na svakoj parceli uzgaja drukčija sorta.

Rezidba i upravljanje nasadima vinove loze utječu na proizvodnju grožđa od kojeg se dobivaju kvalitetna pjenušava vina i biser vina, pri čemu se na parcelama na kojima se uzgaja vinova loza za proizvodnju tih vina upotrebljava rezidba u obliku poduprtog kordonca jer Guyotov sustav ne pogoduje postizanju visoke razine kiselosti.

O prisutnosti vinogradarstva na području okruga Arad svjedoči djelo biskupa Gerarda „Deliberatio”. Kraljica Gizela Ugarska uz kraljev je pristanak 1038. poklonila osam vinograda smještenih na brdu Macra (današnja Mocrea) te isto toliko vinogradara. Desetina vina koja se plaćala kao porez 1562. je iznosila 141 000 litara, a obrađivane površine premašivale su 700 hektara. Lokalitet Miniș prvi se put 1212. pojavljuje na vinogradarskoj karti.

Za Međunarodno vinsko natjecanje u Londonu 1864. odabrana su vina s 11 lokaliteta. Odabrana vina bila su uglavnom iz Minișa i Măderata, a neka su bila proizvedena 1785. Na Svjetskoj izložbi u Beču 1873. brojna su vina bila nagrađena počasnim medaljama. Sljedeće je godine aromatizirano vino iz Păulișa osvojilo prvu nagradu u Londonu.

Sorta Cadarcă prvi je put proizvedena 1744., najprije u Minișu, a zatim u Ghiorocu, Păulișu i Cuvinu.

Muzej vinove loze i vina, koji se nalazi u Stanici za istraživanje i razvoj Miniș, u općini Ghioroc, okrugu Arad, dio je Muzejskog kompleksa Arad. Osnovan je 1988. Posjetitelji ondje mogu vidjeti alate, opremu, dokumente i fotografije koji se odnose na povijest vinogradarstva u vinogradarskoj regiji Miniș-Măderat.

Podaci o proizvodu

Bijela i ružičasta mirna vina dobivena na ovom području vrlo su ekstraktivna, s prosječnim udjelom šećera većim od 25 g/l u svim sortama i višom kiselošću nego u drugim rumunjskim vinogradarskim regijama. Imaju voćnu aromu grejpa i manga.

Mirna crna vina intenzivne su boje zahvaljujući željezu u vapnenačkom supstratu na kojem se uzgaja vinova loza te su bogata taninima i antocijaninima, s aromama maline, divlje jagode i kupine, punog su okusa i visoke kiselosti, što zahtijeva dugo razdoblje dozrijevanja u bačvi i u boci. Najkiselija crna vina dobivaju se od sorti Cadarcă i Burgund Mare. Unatoč tome, ukupna kiselost uravnotežena je i dolazi do izražaja tijekom malolaktične fermentacije. Iznimna je rijetkost da je mirno crno vino spremno za konzumaciju bez najmanje šest mjeseci dozrijevanja u hrastovoj bačvi, a razdoblje potrebno za dozrijevanje i starenje dulje je nego u drugim vinogradarskim regijama.

Kvalitetnim pjenušavim vinima (voćna aroma ljetne jabuke, zrele kruške, bijele breskve, bazge) i biser vinima (aroma ljetne kruške, zelene jabuke, grejpa, ruže) zajednička je kiselost koja jamči njihovu svježinu i sposobnost starenja.

Mlada vina vrlo su svježa te imaju cvjetne, voćne, citrusne i mineralne note te konstantnu i postojanu pjenušavost. Zrela vina karakterizira niz zaokruženih aroma, kao što su arome žutog voća i začina.

Uzročna povezanost

Enoklimatski potencijal vinogradarske regije u kojoj se nalazi razgraničeno područje kontrolirane oznake izvornosti Miniș, mjeren hidro-helio-termalnim indeksom (čiji je raspon od 4 600 do 5 100), iznosi 4 666. To znači da je ta regija posebno pogodna za proizvodnju crnih i bijelih mirnih vina.

Položaj vinograda na brdima vinovoj lozi omogućuje veliku izloženost sunčevu zračenju, koje pogoduje nakupljanju šećerâ i antocijaninâ u grožđu namijenjenom proizvodnji mirnih crnih vina. Količina pigmenata antocijanina u sorti Cadarcă veća je za 60 % na padini nego u podnožju.

Mirna crna vina dobivena od grožđa koje se uzgaja na skeletnim tlima koja sadržavaju željezo jarkocrvene su boje s dubokim rubin-crvenim nijansama te su vrlo izdašna i izražajna. Postoje razlike i u ukupnoj kiselosti, koja je na padini niža zbog manjeg udjela jabučne kiseline u grožđu.

Prirodni čimbenici karakteristični za vinograde u Păulișu, Covăsânțu, Ghiorocu i Cuvinundeu utječu na brojne sorte crnih vina te dobivenim vinima daju intenzivnu boju, mekoću i note crvenog šumskog voća ili cvjetova akacije. Vinogradari pri proizvodnji vina od autohtonih sorti kao što su Fetească neagră ili Cadarcă te sorti kao što su Pinot Noir, Merlot, Cabernet Sauvignon i Cabernet Franc primjenjuju tradicionalne tehnologije za proizvodnju vina i koncept minimalne intervencije, bez odabranih kvasaca, no koriste se kontrolom temperature i sazrijevanjem u velikim i potom u malim bačvama, od kojih se većina upotrebljava drugi ili treći put.

Tako kvalitetna pjenušava vina zadržavaju jačinu specifičnih aroma i kiselost, čak i ako se podvrgnu postupku sekundarne fermentacije, kojim se obogaćuju sekundarnim aromama (peciva, pečeni kruh ili kvasac).

Budući da je kiselost veća nego u drugim rumunjskim vinogradima, bijela mirna vina imaju dobar potencijal za čuvanje, a neka od njih prikladna su čak i za dozrijevanje i starenje (Furmint, Chardonnay, Mustoasă de Măderat).

Južni i istočni dio vinogradarske regije ima posebnu vrstu vapnenačkog tla, koje daje intenzivnu boju crnim vinima te mnoštvo tanina i antocijanina mnogim mirnim crnim vinima (npr. Cadarcă, Burgund mare), zbog čega vina u prosjeku odleže najmanje šest mjeseci u bačvi, a zatim još leže u boci.

U proizvodnji bijelih vina primjenjuju se moderne tehnologije i kontrola temperature kako bi se očuvale svježina i voćni okus vinâ. Chardonnay dozrijeva u hrastovim bačvama na talogu koji se jednom mjesečno miješa s vinom (fr. bâtonnage), a Furmint dozrijeva u malim bačvama.

Enoklima na koju utječe Sredozemno more u mirnim vinima dobivenima od bijelih sorti stvara aromatične tonove, obogaćuje ih flavonoidima i terpenima te potiče nakupljanje šećerâ. Koncentracija šećera na padinama veća je za 11 %, a na visoravni ili terasama za 8 % nego u nizinama.

Klima tog područja osigurava idealnu prirodnu kiselost grožđa i mošta za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina. U dolinama, u kojima se jutarnja rosa ljeti zadržava sve do podneva, zadržava se odgovarajuća razina kiselosti za kvalitetna pjenušava vina i biser vina. Na parcelama odabranima za uzgoj grožđa koje se upotrebljava za proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina u prethodnih nekoliko godina posađeni su klonovi sa sljedećim karakteristikama: visoka kiselost (više od 6 g/l vinske kiseline) i znatno veći prinosi (u usporedbi s vinogradima prije prenamjene/restrukturiranja) s manjim udjelom antocijanina i tanina u usporedbi s tradicionalnim sortama među kojima su ti klonovi odabrani.

Vinogradari su sorte podijelili po parcelama kako bi dobro upravljali berbom kad se postigne zrelost koja je prema enolozima potrebna za proizvodnju i kako bi primijenili načine rezidbe i gospodarenja vinovom lozom koji pozitivno utječu na proizvodnju kvalitetnih pjenušavih vina i biser vina. Ažuriran je način rezidbe, odnosno s rezidbe u obliku poduprtog kordonca ili u obliku jednostrukog ili dvostrukog Guyota prešlo se na rezidbu u obliku Guyot Poussard, pri kojoj se ostavlja više zrelih krakova koji opskrbljuju pupoljke hranjivim tvarima potrebnima za rast. Rezidbom u obliku Guyot Poussard, koja se primjenjuje u novim vinogradima, izbjegava se uklanjanje zrelih krakova jer se vinova loza stalno pomlađuje godišnjom rezidbom i radom na zelenim dijelovima (savijanje izdanaka u smjeru od stabljika, uklanjanje nezrelih ili neplodnih izdanaka i vršaka).

9. Posebni dodatni zahtjevi (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Uvjeti za stavljanje kvalitetnih pjenušavih vina na tržište

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Godina berbe može se navesti na oznakama kvalitetnih pjenušavih vina samo ako prinos osnovnog vina za proizvodnju visokokvalitetnog pjenušavog vina sa ZOI-jem Miniș u potpunosti potječe od grožđa ubranog te godine unutar razgraničenog područja ZOI-ja Miniș ako je riječ o godini s posebno dobrom berbom koja daje izvrsna vina.

ZOI-ju Miniș može se dodati jedna od sljedećih oznaka pojedinačnih vinogradarskih područja po želji proizvođača: BARAŢCA, PĂULIŞ, DEALU DAICONI, DEALU CURŢII, DEALU LUNG, DEALU SOARELUI, MINIŞ, GHIOROC, CUVIN, FAŢA CRUCII, COVĂSÂNŢ, ŞIRIA, GALŞA, DEALUL CIREŞILOR, DEALUL ZĂNOAGA, DEALUL DOMNESC, MÂSCA, MĂDERAT, PÂNCOTA, DEALUL BOCRITA, ŞILINDIA.

Uvjeti za stavljanje kvalitetnih pjenušavih vina na tržište

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Izraz „fermentirano u boci” može se upotrebljavati samo:

— ako je proizvod postao pjenušav sekundarnom alkoholnom fermentacijom u boci,

— ako postupak proizvodnje, uključujući starenje u poduzeću u kojem je proizvod dobiven, od početka postupka fermentacije kojim se kupaža pretvara u kvalitetno pjenušavo vino nije trajao kraće od devet mjeseci,

— ako su postupak fermentacije kojim se kupaža pretvara u kvalitetno pjenušavo vino i dozrijevanje kupaže na talogu trajali najmanje 90 dana.

Uvjeti za stavljanje kvalitetnih pjenušavih vina na tržište

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Izrazi „fermentirano u boci tradicionalnom metodom” ili „tradicionalna metoda” ili „klasična metoda” ili „klasična tradicionalna metoda” mogu se upotrebljavati samo ako je proizvod:

— postao pjenušav sekundarnom alkoholnom fermentacijom u boci,

— bio u neprekidnom doticaju s talogom najmanje devet mjeseci u istom poduzeću od trenutka pripreme kupaže,

— odvojen od vinskog taloga otklanjanjem kvasca.

Izrazi „fermentirano u spremnicima” ili „fermentirano u posudama/autoklavu” mogu se upotrebljavati pod uvjetom da je proizvod:

— podvrgnut sekundarnoj fermentaciji u „acrotoforu”/autoklavu/fermentacijskom spremniku/cisterni za fermentaciju/metalnom spremniku otpornom na tlak, a zatim filtracijom prebačen u druge spremnike, nakon čega je punjen u boce (nekontinuirana metoda ili metoda Martinotti/Charmat),

— podvrgnut postupku fermentacije primjenom sustava više povezanih, ali hermetički zatvorenih spremnika. Osnovno vino namijenjeno proizvodnji kvalitetnog pjenušavog vina, biološki deoksigenirano i dobro pomiješano s tiražnim likerom i talogom kvasca dodaje se u sustav neprekidno (metoda neprekidnog protoka ili metoda Asti).

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_minis_modif_cf_notif_908_11.05.2020_la_cererea_nr._1391_21.06.2017_no_track_changes.pdf

(1) SL L 347, 20.12.2013., str. 671.