Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti

(COM(2021) 32 final)

(2021/C 341/07)

Izvjestitelj: Tomasz Andrzej WRÓBLEWSKI

Zahtjev za savjetovanje: Europska komisija, 24.2.2021. Pravni temelj: članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 25.5.2021. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 9.6.2021. Plenarno zasjedanje br.: 561 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 158/1/2

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozdravlja Komunikaciju Komisije „Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti”. Postpandemijska transformacija dovela je do značajnih promjena u odnosu gospodarskih snaga na svjetskoj razini. EU bi stoga trebao brzo djelovati kako bi se povećala gospodarska otpornost Europe.

1.2. Odbor se slaže s Komisijinom procjenom u pogledu potrebe za jačanjem međunarodne uloge eura kao ključnog alata za poboljšanje globalnog položaja Europe. Istodobno, Odbor smatra da je postavljanje ambicioznih gospodarskih ciljeva važno za jačanje jedinstvene valute, posebno s obzirom na tempo promjena u globalnoj ekonomiji i trenutačni položaj EU-a u pogledu inovacija, konkurentnosti i povoljnog regulatornog okruženja. Odbor stoga poziva da Komunikacija bude više usredotočena na razloge za slabljenje uloge eura na međunarodnoj razini te na dovršetak ekonomske i monetarne unije.

1.3. Odbor primjećuje da Komunikacija ne uzima u obzir sve jači položaj Kine te preporučuje da se dopuni u tom pogledu.

1.5. Kvaliteta regulatornog okvira od velike je važnosti za razvoj inovacija. Stoga je potrebno staviti veći naglasak na preispitivanje propisa u pogledu njihova učinka na konkurentnost europskih poduzeća. Osim toga, EGSO smatra da se u Komunikaciji ne prepoznaje uloga sveučilišta i istraživačkih ustanova u razvoju inovacija.

1.6. Odbor u potpunosti podupire prijedlog za stvaranje digitalnog eura i nastavak izdavanja zelenih obveznica u eurima kao sredstva za jačanje međunarodne uloge eura i učvršćivanje dominantnog položaja EU-a u pogledu klimatske politike.

1.7. EGSO se slaže da će razvoj infrastrukture financijskog tržišta spriječiti oslanjanje na pružatelje ključnih usluga (uključujući pružatelje podatkovnih usluga) iz trećih zemalja i doprinijeti povećanju otpornosti EU-a.

1.8. Odbor podupire nastojanje Europske komisije da razvije alate za suzbijanje posljedica nezakonite, izvanteritorijalne primjene jednostranih mjera trećih zemalja na gospodarske subjekte iz EU-a. Prema mišljenju Odbora, takvi instrumenti mogu doprinijeti većoj neovisnosti EU-a kao aktera na globalnoj sceni. Komisija bi također trebala razmotriti kako se može nositi sa sve većom ovisnošću EU-a o pružateljima financijskih i drugih podataka iz trećih zemalja.

2. Osnovne informacije

2.1. Predmet ovog mišljenja jest Komunikacija od 19. siječnja 2021.„Europski gospodarski i financijski sustav: poticanje otvorenosti, snage i otpornosti”. Ta je Komunikacija sastavni dio strategije za jačanje otvorene strateške autonomije EU-a ( 5 )

2.2. Ključni je cilj otvorene strateške autonomije EU-a zaštititi i produbiti jedinstveno tržište, kojim se podupire euro i otvorenost EU-a trgovini i ulaganjima s ostatkom svijeta.

2.3. Tom se Komunikacijom utvrđuje kako EU može ojačati svoju otvorenu stratešku autonomiju u makroekonomskom i financijskom području. Glavni razlozi za provedbu predmetne strategije su: — povećanje konkurentnosti europskog gospodarstva jačanjem međunarodne uloge eura, — povećanje otpornosti europskog gospodarstva na stvarne i vanjske šokove koje su prouzročile treće zemlje ili djelovanje više sile, — ostvarenje novih ulaganja poboljšanjem regulatornog okruženja za poslovanje, što će pomoći pri ublažavanju gospodarskog i socijalnog učinka pandemije COVID-a 19 i doprinijeti razvoju europskog gospodarstva.

2.4. U skladu s tom Komunikacijom, Komisija će raditi na promicanju međunarodne uloge eura, jačanju infrastrukture financijskog tržišta EU-a, poboljšanju izvršavanja sankcija EU-a i povećanju otpornosti EU-a na posljedice nezakonitih jednostranih sankcija trećih zemalja.

3. Opće napomene

3.1. EGSO pozdravlja objavljivanje ove Komunikacije, koja uključuje regulatorne prijedloge i potporne mjere usmjerene na povećanje udjela eura u trgovini i jačanje otpornosti financijskog sustava EU-a.

3.2. Europodručje postoji više od 20 godina i povećava se uključivanjem novih država članica (iako čeka da se pridruže nove zemlje) ( 6 ) i održavanjem međunarodne reputacije eura. Istodobno, Odbor primjećuje da je udio eura u deviznim pričuvama 2019. pao s 23 % na 19 %, odnosno na „gotovo rekordno nisku razinu” ( 7 ) te da, prema mišljenju nekoliko uglednih ekonomista, uključujući dobitnike Nobelove nagrade Josepha E. Stiglitza i Paula Krugmana, europodručje još uvijek nije optimalno valutno područje ( 8 ) , kako je definirano u teoriji Roberta Mundella.

3.3. EGSO isto tako naglašava da uloga brzorastućega kineskog gospodarstva, koje je sve važnije u globalnom gospodarstvu, zaslužuje širu raspravu u kontekstu jačanja gospodarske otpornosti EU-a. Prosječna stvarna godišnja stopa rasta BDP-a u posljednjih 30 godina iznosila je oko 10 %, u odnosu na oko 2 % u EU-u. Zbog pandemije će vjerojatno doći do daljnjih razlika u stopama rasta BDP-a: 4,4 % u EU-u (-6,1 u 2020.) i 8,4 % u Kini (2,3 % u 2020.) ( 9 )

3.4. Usporedno s rastom kineskog gospodarstva raste i uloga njegove valute u međunarodnoj trgovini i poravnanju. Američki dolar je u službenim deviznim pričuvama (u trećem tromjesečju 2020.) imao udio od oko 60,5 %, euro od 20,5 %, a kineski renminbi od 2,1 %. Međutim, udio renminbija brzo raste, dok se udio eura smanjio ( 10 ) . Kina također intenzivno radi na svojoj digitalnoj valuti (testira je već u nekoliko gradova ( 11 ) ), dok ostatak svijeta za njom zaostaje ( 12 )

3.5. S obzirom na prethodno navedeno, EGSO je zabrinut da strategija ne uključuje akcijski plan kojim se uzima u obzir sve bolji gospodarski položaj Kine te preporučuje da se Komunikacija dopuni u tom pogledu.

3.6. Odbor podupire poziv sadržan u ključnoj mjeri, da se dovrši bankovna unija ( 13 ) i ostvari daljnji značajan napredak u pogledu unije tržišta kapitala ( 14 ) kao sredstva za jačanje otpornosti EU-a i produbljivanje gospodarske i monetarne unije. Međutim, napominje da „dovršenje EMU-u prije svega zahtijeva snažan politički angažman, učinkovito upravljanje i bolje korištenje dostupnih sredstava” ( 15 )

3.7. Odbor primjećuje da nastavak strukturnih promjena kako bi se osigurala povezanija i koherentnija monetarna unija zahtijeva politički angažman te istodobno predlaže da se Komunikaciju dopuni nizom mjera koje mogu dati konkretne rezultate: — revizija okvira gospodarskog upravljanja EU-a kako bi ga se učinilo usmjerenijim na prosperitet i pogodnijim za ulaganja (posebno u pogledu javnog duga i proračunskih manjkova) (16), — podupiranje zahtjeva da države članice koordiniraju vlastite nacionalne politike u okviru europskog semestra i povećaju dosljednost monetarnih, fiskalnih i strukturnih politika (17), posebice u cilju postizanja socijalne kohezije i stvarne konvergencije, — provedba detaljne, cikličke analize procesa stvarne konvergencije diljem država članica EU-a, koji su zajedno sa socijalnom kohezijom ključni za povećanje dinamičnosti jedinstvenog tržišta. Potrebno je pratiti konvergenciju kako bi se izbjegle veće diskrepancije zbog „rizika da bi trenutačni ciklus velikih paketa financijske pomoći koje podupire država mogao ponovno otvoriti jaz između sjevera i juga koji se pojavio tijekom krize europodručja” (18).

3.8. Odbor se slaže da je regulatorni okvir ključan za razvoj inovacija, ali smatra da aktivnosti predložene u Komunikaciji nisu dostatne. Istodobno, EGSO primjećuje da se, kao rezultat Brexita, broj europskih sveučilišta s ključnom ulogom u poticanju inovacija smanjio na njih samo nekoliko među vodećih 50 ( 19 ) . Sveučilišta su ključna za povećanje inovacija i dugoročne otpornosti na daljnja ekonomska previranja.

3.9. S obzirom na prethodno navedeno, EGSO poziva da se Komunikaciju dopuni mjerama kojima će se: — osigurati veća fleksibilnost propisa o financijskom tržištu s ciljem poticanja financijskih inovacija u Europi, uključujući direktive MiFID II i Uredbu o referentnim vrijednostima, u pogledu trgovine sirovinama, — smanjiti ograničenja koja stavljaju nerazmjeran teret na razvoj novih tehnologija, — povećati izdatke za istraživanje i razvoj (posebno potporu privatnom ulaganju u istraživanje i razvoj u cijelom EU-u) na oko 3 % BDP-a, — u kontekstu digitalne transformacije, utvrditi i dodatno podupirati europske pametne specijalizacije u području IT-a, — identificirati regionalne inovacijske centre u EU-u i izravno ih podržati na razini EU-a, uz istodobno davanje prednosti privatnim ulaganjima u inovacije, primjerice povećanjem razine zahtjeva privatnog sufinanciranja.

4. Posebne napomene

4.1. Jačanje međunarodne uloge eura

4.1.1. Kako je navedeno u Komunikaciji, povećanje važnosti eura u međunarodnoj trgovini, ulaganjima i plaćanjima donosi mnoge koristi kao što su veća monetarna autonomija, snažniji prijenos monetarne politike, niži troškovi transakcija i smanjeni učinci šokova povezanih s cijenama.

4.1.3. Odbor stoga poziva da se neke od nadležnosti nacionalnih financijskih nadzornih tijela prenesu na razinu EU-a, stvarajući zajednički regulatorni okvir za stvaranje bankovne unije i unije tržišta kapitala ( 25 ) . EGSO smatra da bi trebalo omogućiti potpuno kretanje kapitala unutar EU-a kako bi u konačnici svi građani ili MSP-ovi mogli imati koristi od financijskih usluga bilo koje financijske institucije koja podliježe zajedničkom financijskom nadzoru EU-a ( 26 ) . Svi novi propisi povezani s izgradnjom unije tržišta kapitala trebali bi se podvrgnuti testovima ( 27 ) kojima se provjerava ispunjavaju li kriterije kao što su: povećana konkurentnost i inovacije (posebno uključujući digitalnu tranziciju), doprinos zelenoj tranziciji i stabilnost financijskih tržišta.

4.1.4. Osim toga, trebalo bi poduzeti korake kako bi se, putem sporazuma o razmjeni, ojačala prisutnost eura u pričuvama središnjih banaka različitih zemalja te poduprlo sklapanje velikih međunarodnih ugovora europskih poduzeća (za provedbu izvan EU-a) putem poravnanja u eurima.

4.1.5. Kako bi se povećala uloga eura u svjetskom gospodarstvu, potrebno je povećati konkurentnost robe i usluga iz EU-a. Kako bi se to ostvarilo, potrebna su ulaganja u obrazovanje te u istraživanje i razvoj.

4.1.6. Ključna mjera 6. predviđa da Komisija i ESB zajednički preispitaju širok spektar politika te pravnih i tehničkih pitanja koji proizlaze iz mogućeg uvođenja digitalnog eura.

4.1.7. Odbor podržava ideju digitalnog eura. Međutim, EGSO smatra da digitalni euro ne bi trebalo uvoditi samo putem ESB-a nego putem središnjih banaka Eurosustava ( 28 ) (i svih nadzornih tijela) ( 29 )

4.1.8. Taj bi novi sustav namire trebao uzeti u obzir zahtjeve u pogledu privatnosti u skladu s propisima (posebno u skladu s Petom direktivom o borbi protiv pranja novca). Pravilno osmišljen digitalni euro mogao bi doprinijeti upotrebi eura izvan europodručja i oslabiti ulogu američkog dolara (te u budućnosti i digitalnog yuana), posebno u međunarodnim i maloprodajnim transakcijama ( 30 )

4.2. Povećavanje otpornosti infrastrukture financijskih tržišta EU-a i povezanih pružatelja ključnih usluga

4.2.1. U Komunikaciji se naglašava važnost toga da EU razvija infrastrukturu svojega financijskog tržišta i povećava njezinu otpornost kako bi se izbjeglo oslanjanje na pružatelje ključnih usluga iz trećih zemalja. Komisija bi također trebala proučiti kako se može spriječiti ovisnost EU-a o pružateljima financijskih i drugih podataka iz trećih zemalja. Novi sustav namire koji se temelji na digitalnom euru mogao bi se iskoristiti za trgovinu s partnerima kojima su treće zemlje nametnule jednostrane sankcije. Korištenje tog sustava od strane sankcioniranih zemalja i osoba bi se blokiralo (s pomoću povlačenja informacija iz repozitorija za razmjenu podataka o sankcijama).

4.2.2. EGSO podsjeća i na iskustvo s početka pandemije COVID-a 19, kad je, zbog povećanog interesa za američki dolar i dislokacije američkog repo tržišta, financijskim institucijama izvan SAD-a bilo teže i skuplje refinancirati poslovanje u dolarima. Trebalo bi uzeti u obzir i upotrebu Europskog stabilizacijskog mehanizma kao izvora likvidnosti u eurima, koji bi bio dostupan i velikim financijskim institucijama. Potreban nam je jasan plan za promjene ESM-a i razvoj unije tržišta kapitala.

4.2.3. EGSO se načelno slaže s koracima koji vode povećanju otvorene strateške autonomije EU-a, ključujući u pogledu jačanja otpornosti infrastrukture financijskog tržišta EU-a. S druge strane, Odbor naglašava da takve mjere mogu, pod određenim uvjetima, dovesti do neželjenih političkih posljedica.

4.3. Jačanje provedbe i izvršavanja sankcija EU-a

4.3.1. Kako bi se povećala učinkovitost sankcija EU-a, potrebno je osigurati njihovu ujednačenu provedbu i izvršavanje. Društva kćeri poduzeća iz trećih zemalja koriste rupe u zakonima kako bi zaobišle zabrane, što vodi do poremećaja na jedinstvenom tržištu.

4.3.2. EGSO pozdravlja prijedloge usmjerene na jačanje sposobnosti EU-a za ujednačenu primjenu sankcija i jednoglasno izražavanje svojih stavova.

4.3.3. Odbor isto tako podupire nastojanje Europske komisije da razvije alate za suzbijanje posljedica nezakonite, izvanteritorijalne primjene jednostranih mjera trećih zemalja na gospodarske subjekte iz EU-a. Međutim, EGSO naglašava potrebu za razvojem mehanizama kojima bi se osigurao konsenzus među svim državama članicama o predmetu samih sankcija. Prema mišljenju Odbora, takvi instrumenti mogu doprinijeti većoj neovisnosti EU-a kao aktera na globalnoj sceni i zaštititi jedinstveno tržište od šokova.

4.3.4. Istodobno treba napomenuti da je od financijske krize 2008. – 2009. financijsko tržište EU-a podvrgnuto strogoj disciplini kojom se nameću administrativne obveze onima koji žele imati koristi od jedinstvenog tržišta EU-a. Važno je da se ti propisi primjenjuju uz potrebnu fleksibilnost kako bi se osigurala ravnoteža između troškova i koristi, procijenili učinci novih propisa na europska financijska društva ( 36 ) i regulatorno opterećenje prilagodilo veličini tih subjekata (velike paneuropske banke, financijske institucije i novoosnovana poduzeća u sektoru financijske tehnologije) ( 37 )

Bruxelles, 9. lipnja 2021. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Mišljenje EGSO-a „Europski sustav osiguranja depozita” (SL C 177 od 18.5.2016., str. 21.).

(2) Mišljenje EGSO-a „Paket za ekonomsku i monetarnu uniju” (SL C 262, 25.7.2018., str. 28.).

(3) Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.).

(4) Mišljenje EGSO-a „Revizija gospodarskog upravljanja 2020.” (SL C 429, 11.12.2020., str. 227.).

(5) COM(2021) 32 final.

(6) COM(2018) 796 final, str. 2.

(7) „Međunarodna uloga eura”, Europska središnja banka, srpanj 2020.

(8) Can the European Project be saved? („Može li se spasiti europski projekt?”) Uvodno predavanje Paula Krugmana, 23. međunarodna konferencija europeista, Philadelphia, 14.–16. travnja 2016.

(9) Vidjeti bazu podataka Svjetski gospodarski izgledi, travanj 2021., Međunarodni monetarni fond.

(10) Valutna struktura službenih deviznih pričuva (COFER), Međunarodna financijska statistika (IFS), Međunarodni monetarni fond, https://data.imf.org/regular.aspx?key=41175

(11) Vidjeti China Launches Digital Renminbi Trials in 11 Cities, Stages Seven Digital Renminbi Lotteries in Year Following of Testing (Kina pokrenula testno korištenje digitalnog renminbija u jedanaest gradova i održat će sedam lutrija s nagradama u digitalnom renminbiju godinu dana nakon početka testiranja), China Banking News, 19. travnja, 2021.

(12) Svjetski indeks PwC digitalnih valuti središnjih banaka, travanj 2021., https://www.pwc.com/gx/en/industries/financial-services/assets/pwc-cbdc-global-index-1st-edition-april-2021.pdf

(13) Mišljenje EGSO-a „Prema snažnijoj međunarodnoj ulozi eura” (SL C 282, 20.8.2019., str. 27.).

(14) Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.).

(15) Mišljenje EGSO-a „Paket za ekonomsku i monetarnu uniju” (SL C 262, 25.7.2018., str. 28.).

(16) Mišljenje EGSO-a „Ekonomska politika europodručja 2021.” (SL C 123, 9.4.2021., str. 12.).

(17) COM(2020) 746 final.

(18) Eurofound (2020.), Upward convergence in the EU: Definition, measurement and trends (Uzlazna konvergencija u EU-u: Definicija, mjerenje i trendovi), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, str. 9.

(19) Šest prema rejtingu organizacije Times Higher Education i samo jedan prema rejtingu svjetskih sveučilišta kompanije Quacquarelli Symonds.

(20) EU faces barriers to boosting single currency's global status (EU se suočava s preprekama jačanju globalnog statusa jedinstvene valute), Financial Times, 19. siječnja 2021.

(21) COM(2021) 32 final, str. 8.

(22) Mišljenje EGSO-a „Prema otpornijem i održivijem europskom gospodarstvu” (SL C 353, 18.10.2019., str. 23.).

(23) Vidjeti napomene povjerenika Gentilonija na konferenciji za medije Euroskupine, 15. veljače 2021., Bruxelles.

(24) Vidjeti „Likvidnost tržišta fiksnih prihoda”, Odbor za dokumente globalnog financijskog sustava, br. 55, Banka za međunarodne namire, siječanj 2016., str. 18.

(25) COM(2020) 590 final i COM(2020) 746 final, str. 8.

(26) Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.).

(27) Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.), str. 5.

(28) Vidjeti Report on a digital euro (Izvješće o digitalnom euru), Europska središnja banka, listopad 2020., str. 7. i 8.

(29) Vidjeti Report on a digital euro (Izvješće o digitalnom euru), Europska središnja banka, listopad 2020., str. 36–40.

(30) EU faces barriers to boosting single currency's global status (EU se suočava s preprekama jačanju globalnog statusa jedinstvene valute), Financial Times, 19. siječnja 2021.

(31) Vidjeti The role of the euro in global green bond markets (Uloga eura na globalnim tržištima zelenih obveznica), Polje 1, 19. godišnji pregled međunarodne uloge eura, ESB, lipanj 2020.

(32) Vidjeti Unleashing the euro's untapped potential at global level (Ostvarivanje neiskorištenog potencijala eura na globalnoj razini), govor F. Panette, člana Izvršnog odbora ESB-a.

(33) Vidjeti Najvažniji rezultati videokonferencije Euroskupine, 15. veljače 2021.

(34) COM(2019) 640 final.

(35) Komentari Paschala Donohoea nakon videokonferencije Euroskupine održane 15. veljače 2021.

(36) Mišljenje EGSO-a „Unija tržišta kapitala za ljude i poduzeća (novi akcijski plan)”, ECO/533 (SL C 155, 30.4.2021., str. 20.).

(37) Mišljenje EGSO-a „Strategija za digitalne financije za EU” (SL C 155, 30.4.2021., str. 27.).