Nadležna tijela poduzimaju mjere za nadoknadu kašnjenja uzrokovanih pandemijom. Prvo, za razliku od početnog plana, iznos dospjelih nepodmirenih obveza povećao se za 96 milijuna EUR u razdoblju od prosinca 2020. do veljače 2021., uglavnom zbog manjka likvidnosti određenih subjekata. Nadležna tijela poduzela su mjere kako bi popravila stanje i donijela ažurirani plan za namiru, kojim se potvrđuju prethodno dogovoreni ciljevi i uzima u obzir nova sveobuhvatna analiza čimbenika koji su izvan izravne kontrole vlade. Očekuje se da će analiza, s kojom su se suglasile europske institucije, povećati vjerodostojnost i ostvarivost ciljeva. Usporedno s time nadležna tijela napreduju u provedbi strukturnih mjera za provedbu preporuka Grčkog revizorskog suda, koje su uglavnom usmjerene na poboljšanje informatičkog sustava, uspostavu učinkovitih sustava unutarnje kontrole, zapošljavanje osoblja i poboljšanje postupaka plaćanja, a većina njih bit će provedena do sredine 2021. Drugo, nadležna tijela uspješno su dovršila postupak revalorizacije poreza na nekretnine ENFIA i dogovorila su se da će porezne prijave za kolovoz 2022. prebaciti u prvo tromjesečje 2022. jer provedba reforme u 2021. više nije izvediva. Treće, nastavlja se postupak ažuriranja zakonske minimalne plaće za koji se očekuje da će biti dovršen do kraja srpnja, a dugo očekivani prijedlog reforme Zakona o radu stavljen je na javno savjetovanje i trebao bi biti podnesen Parlamentu u prvom tjednu lipnja. Time će se znatno modernizirati radno zakonodavstvo i otvoriti put njegovoj kodifikaciji, što je posebna obveza. Naposljetku, u reformama pravosuđa ostvaren je dobar napredak donošenjem Zakona o sudskom osoblju i sekundarnog zakonodavstva za odjel „JustStat”, a nastavit će se rad i na drugim važnim zakonima i osnivanju posebnih vijeća. Digitalizacija pravosuđa dobro napreduje, ali uvelike zakašnjelo uvođenje obveznog elektroničkog podnošenja napreduje samo na upravnim sudovima jer je njegova provedba na građanskim i kaznenim sudovima povezana s razvojem druge faze sustava vođenja predmeta, za koju će u srpnju 2021. ponovno biti pokrenut natječaj sa širim opsegom. Europske institucije potaknule su nadležna tijela da podupiru elektroničko podnošenje na građanskim i kaznenim sudovima na dobrovoljnoj osnovi.

Reforme su se nastavile i u drugim važnim područjima. Nadležna tijela dobro napreduju s razvojem prve razine funkcionalne klasifikacije javnih računa predviđene za listopad 2021. te su pripremila plan za provedbu njezine druge razine do travnja 2022. Funkcionalna klasifikacija ključan je element u izradi proračuna i oblikovanju politika. Poduzeti su važni koraci, uključujući donošenje novog primarnog i sekundarnog zakonodavstva, kako bi se pojednostavnili zahtjevi za izdavanje dozvola za ulaganja i reformirao okvir za inspekcije. Iako reforme obuhvaćaju velik broj sektora, područja povezana s izdavanjem dozvola za poslovanje u obrazovnim aktivnostima izostavljena su iz postojećeg paketa, ali će se nadležna tijela njima pozabaviti do rujna 2021. Napokon je ponovo pokrenut natječaj za uvođenje informatičkog sustava za izdavanje dozvola i inspekcije, čija je provedba bila obustavljena zbog poteškoća, i nedavno je objavljena konačna odluka o dodjeli ugovora. Reforma katastra napreduje prema revidiranom planu, a posebno dobro napreduje u pogledu dovršetka katastarskih izmjera, uspostave katastarskih ureda i izrade karata šuma. Ratifikacija 95 % svih karata bit će dovršena u prvom tromjesečju 2022. nakon produljenja roka za podnošenje prigovora zbog pandemije te za rješavanje administrativnih i zakonodavnih problema. Grčko društvo za imovinu i udjele priprema ažurirani strateški plan nakon što su nadležna tijela izdala ažurirane ministarske smjernice, s novim naglaskom na tržišno utemeljenom upravljanju imovinom, te se poduzimaju potrebni koraci za jačanje uloge tog društva kao aktivnog dioničara. Ostvaren je dobar napredak u pogledu nekoliko tekućih privatizacijskih transakcija, uključujući Hellinikon, te niza regionalnih luka, nekretnina i podzemnog skladišta prirodnog plina Južna Kavala. Kad je riječ o preostalim aktivnostima povezanima s dodjelom koncesije društvu Egnatia, napredak je bio ograničen je, a radovi kasne. Naposljetku, nadležna tijela donijela su relevantne mjere kako bi provela preostale preporuke Skupine država protiv korupcije i utvrdila vremenski okvir za dovršetak posebne obveze te istodobno dovršila dugo očekivana poboljšanja provedbe postupka podnošenja imovinskih kartica.

Ovo je deseto izvješće o pojačanom nadzoru za Grčku. Izdaje se zajedno s detaljnim preispitivanjem makroekonomskih neravnoteža i preporukama za Grčku u okviru europskog semestra u kojima se ocjenjuje Program stabilnosti Grčke za 2021. Temelji se na nalazima misije obavljene na daljinu od 20. do 21. travnja 2021. i redovitom dijalogu s nadležnim tijelima. Misiju je vodila Europska komisija u suradnji s Europskom središnjom bankom ( ); Međunarodni monetarni fond sudjelovao je u kontekstu svojeg okvira praćenja nakon provedbe programa, a Europski stabilizacijski mehanizam u kontekstu svojeg sustava ranog upozoravanja i u skladu s Memorandumom o razumijevanju o radnim odnosima između Europske komisije i Europskog stabilizacijskog mehanizma od 27. travnja 2018. U ovom se izvješću ocjenjuje provedba obveza prema Euroskupini koje je Grčka preuzela u vezi s dovršetkom reformi do kraja 2020. i pružaju informacije o obvezama koje treba ispuniti do sredine 2021. Izvješće je izrađeno uzimajući u obzir informacije dostupne do zaključnog roka 27. svibnja 2021.

Pojačani nadzor pruža sveobuhvatan okvir za praćenje gospodarskih kretanja i provedbu politika koje su potrebne da bi se zajamčio održiv gospodarski oporavak. Omogućuje redovito ocjenjivanje najnovijih gospodarskih i financijskih kretanja u Grčkoj te praćenje uvjeta financiranja državnog duga i ažuriranje analize održivosti duga. Pojačani nadzor ujedno je okvir za ocjenjivanje opće obveze prema Euroskupini koju je Grčka preuzela 22. lipnja 2018. radi nastavka i dovršetka reformi donesenih u okviru programa Europskog stabilizacijskog mehanizma i zaštite ciljeva važnih reformi koje su donesene u okviru programâ financijske pomoći. U tom kontekstu pojačani nadzor obuhvaća praćenje provedbe posebnih obveza za dovršetak ključnih strukturnih reformi započetih u okviru programa do dogovorenih rokova do sredine 2022. Te su strukturne reforme započete u šest ključnih područja: i. fiskalne i fiskalno-strukturne politike, ii. socijalna skrb, iii. financijska stabilnost, iv. tržište rada i proizvoda, v. Grčko društvo za imovinu i udjele te privatizacija i vi. modernizacija javne uprave ( ).

Zbog dugotrajne pandemije povećali su se rizici za fiskalnu održivost, ali su djelomično neutralizirani očekivanim gospodarskim oporavkom. Rezultati analize pokazuju da će se u osnovnom scenariju udio duga u BDP-u nastaviti smanjivati od 2021. U osnovnom scenariju predviđa se da će dug do kraja desetljeća dosegnuti 169 % te da će do 2047. pasti ispod 100 % BDP-a.

Fiskalni rizici i dalje su znatni. Uglavnom ih i dalje uzrokuje neizvjesnost u pogledu razvoja pandemije i dodatne fiskalne potpore koja bi mogla biti potrebna za ublažavanje socijalnih i gospodarskih troškova zdravstvene krize. Dodatni rizici povezani su sa stvarnim troškom državnih jamstava i povratnih predujmova koji su produljeni tijekom pandemije. Planirani program prodaje i povratnog najma nekretnina u vlasništvu ranjivih dužnika može dovesti do znatnih fiskalnih troškova ako bude svrstan u sektor opće države ( ). Rizici koji proizlaze iz parničnih postupaka protiv društva za upravljanje državnim nekretninama (ETAD) i pravnih postupaka u tijeku protiv prethodnih reformi, kako je opisano u prethodnim izvješćima, i dalje su znatni. Ponovno pokretanje migracijskih tokova dovelo bi do pogoršanja fiskalnog salda u budućnosti. Naposljetku, u prognozi se pretpostavlja iskorištavanje proračuna do gornjih granica, a u suprotnom bi se poboljšali fiskalni rezultati, ali i smanjio doprinos javnih rashoda rastu.

Kratkoročno će oporavak vjerojatno biti nešto sporiji od prethodno predviđenog zbog produljenja mjera protiv širenja zaraze, no očekuje se da će se pokretanjem provedbe plana za oporavak i otpornost potaknuti budući rast. Očekuje se da će strože mjere protiv širenja zaraze negativno utjecati na brzinu oporavka u prvom tromjesečju 2021. No stabilan napredak u cijepljenju i postupno ponovno otvaranje turističkog sektora vjerojatno će dovesti do ubrzanja gospodarske aktivnosti u drugoj polovini godine. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2021. predviđa se rast realnog BDP-a Grčke za 4,1 % u 2021. i 6,0 % u 2022., uglavnom zahvaljujući ulaganjima od druge polovine 2021. nadalje. Očekuje se i da će neto izvoz pozitivno pridonijeti rastu, zajedno s postupnim ponovnim otvaranjem turističkog sektora. Privatna potrošnja vjerojatno će porasti zbog realizacije dijela kupnji odgođenih prethodne godine. Osim toga, očekivano povećanje potrošnje kućanstava i oporavak radno intenzivnijeg sektora usluga koji proizlazi iz njega trebali bi olakšati povratak na redovno zaposlenje radnika koji trenutačno sudjeluju u programima potpore zapošljavanju, čime će se omogućiti postupno ublažavanje mjera potpore. Predviđa se da će inflacija 2021. ostati blago negativna zbog negativnog pritiska na cijene uslužnog sektora i slabe potražnje za industrijskim proizvodima. Očekuje se da će se 2022. potrošačke cijene polako oporavljati, usporedno s vraćanjem gospodarske aktivnosti na razinu iz razdoblja prije pandemije i postupnim oporavkom turističke aktivnosti.

U procjeni se uzima u obzir očekivani pozitivan učinak Mehanizma za oporavak i otpornost u sljedećem šestogodišnjem razdoblju. Procjena se temelji na informacijama iz plana za oporavak i otpornost te se uzima u obzir u Komisijinoj proljetnoj prognozi, a njome se ne dovodi u pitanje službena ocjena plana za oporavak i otpornost koju provodi Komisija. Očekuje se da će mjere predstavljene u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost imati multiplikacijski učinak od prosječno 0,8 na realni BDP u razdoblju od 2021. do 2026. Iako to dugoročno utječe na razine BDP-a, u ovoj analizi održivosti duga ne uzima se u obzir mogući dugoročni učinak Mehanizma za oporavak i otpornost na potencijalni rast BDP-a nakon 2026. Kad je riječ o financiranju, očekuje se da će se 13 % ukupne omotnice isplatiti 2021. u obliku pretfinanciranja. Kad je riječ o zajmovima, izračuni se temelje na vladinu planu da cijeli iznos u obliku sufinanciranja dodijeli privatnom sektoru s rokovima dospijeća koji odgovaraju rokovima dospijeća zajmova iz Mehanizma za oporavak i otpornost. To dovodi do kratkoročnog povećanja bruto potreba za financiranjem, ali nema dugoročnog učinka na nominalne razine duga jer se pretpostavlja da se otplatom zajmova privatnog sektora vladi osigurava potrebno financiranje za otplatu vladina zajma EU-u. U trenutačnim simulacijama ne uzimaju se u obzir mogući učinci kreditnog elementa Mehanizma na fiskalni saldo (osim sekundarnih učinaka).

Grafikon 1.: Grafikon 1.: Rezultati analize održivosti duga Izvor: službe Komisije

Tablica 3.: Glavne pretpostavke i rezultati Izvor: službe Komisije

Bruto potrebe za financiranjem i dalje su povećane u kratkoročnom razdoblju uglavnom zbog visokog primarnog deficita. Očekuje se da će primjena instrumenta za kreditiranje iz plana za oporavak i otpornost pridonijeti povećanju bruto potreba za financiranjem u razdoblju 2021.–2022., iako je ta dodatna potreba za financiranjem obuhvaćena predviđenom isplatom zajma iz Mehanizma za oporavak i otpornost. Očekuje se da će u narednim godinama potrebe za financiranjem biti umjerene i ostati ispod 15 % BDP-a do 2030. Nakon razdoblja povećanih bruto potreba za financiranjem u 2030-ima, povezanih s početkom otplate zajmova iz programa Europskog stabilizacijskog mehanizma i istekom razdoblja odgode plaćanja kamata na zajmove iz Europskog fonda za financijsku stabilnost, očekuje se da će se te potrebe nastaviti smanjivati i do 2060. dosegnuti 13 % BDP-a.

Tablica 4.: Glavne pretpostavke scenarija Izvor: službe Komisije

Alternativni scenariji upućuju na blago povećanje rizika za održivost. Ažurirana su i dva alternativna scenarija razrađena u osmom izvješću o pojačanom nadzoru. U scenariju „s višom premijom rizika” razina duga općenito je viša, ali se i dalje smanjuje u čitavom razdoblju koje se ocjenjuje. Bruto potrebe za financiranjem dugoročno su veće i neznatno premašuju 20 % BDP-a u završnim godinama predviđanja. U scenariju „niskog rasta” razine duga dugoročno su i dalje visoke, a bruto potrebe za financiranjem rastu u čitavom razdoblju te trajno premašuju 20 % BDP-a od sredine 2040-ih.

Slabosti duga ublažene su zbog sastava i profila dospijeća državnog duga, no može doći do dodatnih rizika zbog nepredviđenih obveza. Velik udio duga financira se po niskim stopama s dugim dospijećima, čime se zajedno sa znatnim gotovinskim pričuvama grčke opće države učinkovito ublažava učinak kratkoročnih oscilacija u troškovima financiranja. U analizi održivosti duga prikazanoj u ovom izvješću ne uzima se u obzir dugoročni učinak reformi i ulaganja iz plana za oporavak i otpornost na rast, kojima bi se mogli dodatno smanjiti rizici za održivost. S druge strane, postoje rizici koji proizlaze iz nesigurnosti povezanih s nepredviđenim obvezama prema privatnom sektoru, uključujući državna jamstva odobrena poduzećima i samozaposlenim osobama tijekom pandemije ili u okviru programa Heraklo. Naposljetku, rizici za održivost povećali bi se i kada bi u srednjoročnom razdoblju došlo do promjene trenutačnih niskih kamatnih stopa.

KRETANJA U FINANCIJSKOM SEKTORU

Profitabilnost banaka 2020. povećala se zbog izvanrednih dobitaka od trgovanja i niskih troškova financiranja. Osim toga, neke su banke pojačano financirale rezervacije povezane s učincima pandemije i budućih sekuritizacija. Banke su zabilježile pozitivne dobitke od trgovanja u svojim portfeljima državnih obveznica i niže troškove financiranja zahvaljujući visokoj likvidnosti Eurosustava i smanjenju troškova depozita stanovništva. Osim toga, povećana su umanjenja vrijednosti kako bi se ispunile veće potrebe za rezervacijama zbog pandemije i pripremilo za planirane sekuritizacijske transakcije neprihodonosnih kredita 2021. Jedna sistemska banka morala je nadoknaditi gubitke u okviru sekuritizacijske transakcije do kraja 2020. S pozitivne strane, banke su ograničile troškove poslovanja zahvaljujući provedbi programâ dobrovoljnog odlaska u mirovinu. Ukupno gledano, bankarski sustav u cjelini zabilježio je gubitke nakon oporezivanja 2020., pri čemu je izbjegnuta aktivacija odgođenih poreznih obveza nakon ranijih promjena u strukturi („razdvajanja”). Niske kamatne stope i neizvjesnost gospodarskih izgleda negativno utječu na izglede za 2021. Iako bi se niskim kamatnim stopama i dalje trebala podupirati gospodarska aktivnost, one će stvoriti i dodatni pritisak na neto kamatne marže, osobito nakon očekivanog čišćenja bilanci. To bi se moglo neutralizirati novim kreditnim aktivnostima, većim naknadama za digitalne usluge, upravljanjem imovinom te bankovnim osiguranjem i inicijativama za smanjenje troškova. Umanjenja vrijednosti mogla bi se normalizirati zbog snažnijih bilanci, ovisno o uspjehu napora za smanjenje neprihodonosnih kredita.

Struktura kapitala bankarskog sustava u cjelini općenito je primjerena, ali se i dalje suočava s poteškoćama zbog niske profitabilnosti i loše kvalitete imovine, dok se veza između banaka i države pojačava. Prosječne stope redovnog osnovnog kapitala i ukupnog kapitala banaka na konsolidiranoj osnovi krajem rujna 2020. iznosile su 14,6 %, odnosno 16,3 % rizikom ponderirane imovine. Iako banke poduzimaju niz mjera za povećanje kapitala kako bi pokrile troškove budućih sekuritizacija neprihodonosnih kredita i postupnog ukidanja prijelaznih bonitetnih aranžmana, niske razine profitabilnosti mogle bi predstavljati izazov za strukturu kapitala banaka u budućnosti. Osim toga, to može dovesti do povećanja već visokog udjela odgođenih poreznih obveza u kapitalu banaka (59 % redovnog osnovnog kapitala krajem 2020.). Velik udio odgođenih poreznih obveza, rastući udjeli banaka u domaćim državnim obveznicama, vlasnički udjeli države u sektoru i državna jamstva u okviru programa Heraklo upućuju na pojačanu povezanost države i banaka, koju će trebati pomno pratiti u budućnosti. S pozitivne strane, u travnju 2021. uspješno je provedeno prvo povećanje temeljnog kapitala sistemske banke od 2015., čime je prikupljeno 1,38 milijardi EUR. U srednjoročnom razdoblju grčke banke će u skladu s bankovnim regulatornim okvirom EU-a, kao i sve druge banke EU-a, u narednim godinama morati izdati znatne iznose dužničkih instrumenata koji se mogu konvertirati u kapital kako bi se ispunio minimalni zahtjev za regulatorni kapital i prihvatljive obveze (MREL), što bi moglo stvoriti pritisak na povećanje njihovih troškova dugoročnog neosiguranog financiranja.

Očekuje se da će se produljenjem programa Heraklo ubrzati smanjenje neprihodonosnih kredita 2021., uglavnom provedbom neorganskih mjera ( ), na temelju dobrih rezultata iz prethodne godine. Prodaja i sekuritizacije portfelja neprihodonosnih kredita iz programa Heraklo bili su glavni pokretači znatnog pada razine neprihodonosnih kredita za 21,1 milijardu EUR 2020. na 47,5 milijardi EUR na pojedinačnoj osnovi nakon dobrih rezultata u četvrtom tromjesečju. Zato se udio neprihodonosnih kredita znatno smanjio na 30,2 % ( ), no to je i dalje najviši postotak u europodručju. Stalnom poboljšanju u 2020., unatoč pandemiji i posljedičnom smanjenju broja saniranih kredita, pridonijele su povijesno niske stope neispunjavanja obveza zahvaljujući moratorijima i postojećim državnim mjerama potpore. Očekuje se da će se nedavnim produljenjem programa zaštite imovine Heraklo za dodatnih 18 mjeseci, uz dodatnih 12 milijardi EUR, udvostručiti omotnica državnih jamstava u okviru programa na 24 milijarde EUR, što će omogućiti grčkim bankama da i dalje provode svoje strategije smanjenja neprihodonosnih kredita kako bi u 2022. smanjile stopu neprihodonosnih kredita na manje od 10 % ( ). Uspjeh tih ambicioznih planova za smanjenje ovisi o nizu čimbenika, kao što su razmjeri priljeva novih neprihodonosnih kredita, budući gospodarski rast i ukupni tržišni uvjeti. Nadležna tijela procjenjuju je li potrebna dodatna izmjena relevantnog zakona za provedbu programa Heraklo kako bi se uzeli u obzir negativni učinci pandemije na oporavak (). Komisija je utvrdila da mjera ne uključuje državnu potporu.

Platno ponašanje nakon isteka moratorija upućuje na to da bi negativan učinak na kvalitetu imovine mogao biti uglavnom u skladu s izvornim očekivanjima banaka, ali negativni rizici i dalje su prisutni. Većina moratorija istekla je krajem 2020. uz neke ograničene iznimke, posebno u vezi sa sektorom ugostiteljstva. Početni rezultati iz prva dva mjeseca 2021. upućuju na to da broj potencijalnih neispunjenih obveza možda neće premašiti izvornu procjenu iz poslovnih planova banaka ili donju granicu trenutačnih predviđanja Grčke središnje banke. Neometanom prelasku na uobičajeni obrazac plaćanja zajmoprimaca pridonosi i a) program privremene subvencije za obročnu otplatu koji su nadležna tijela uspostavila za dužnike pogođene koronavirusom koji imaju zajmove za primarnu nekretninu (program „Gefyra”) i b) niz instrumenata za poticanje rasta koje banke nude održivim klijentima koji se suočavaju s privremenim poteškoćama. Nedavno je donesen i program sličan programu Gefyra, koji je usmjeren na poslovne kredite malih i srednjih poduzeća i stručnjaka, a pridonijet će ublažavanju učinaka strmoglavog pada nakon isteka moratorijâ. No i dalje su prisutni negativni rizici jer bi se negativan učinak na kvalitetu imovine mogao prenijeti na drugu polovinu 2021. ili početak 2022., osobito nakon ukidanja različitih državnih programa potpore. To bi moglo značiti veće potrebe za rezervacijama od dosad knjiženih kako bi se obuhvatili svi mogući učinci pandemije na kreditni portfelj. Nadalje, tokovi materijala novih neprihodonosnih kredita bez obzira na scenarij i dalje ukazuju na potrebu za poboljšanjem unutarnjeg kapaciteta banaka za održivo restrukturiranje dugoročnih kredita kako bi se ostvarili ambiciozni ciljevi smanjenja neprihodonosnih kredita.

Helenska razvojna banka i dalje podupire kreditiranje, ne samo mjerama povezanima s pandemijom nego i novim inicijativama planiranima za 2021. Iz fonda za dodjelu jamstava poduzećima zbog pandemije bolesti COVID-19 dodijeljeni su zajmovi u iznosu od 5,4 milijarde EUR do kraja ožujka, a očekuje se da će se u okviru novog poziva za mala poduzeća i stručnjake dodijeliti dodatni zajmovi u iznosu od 0,4 milijarde EUR. U okviru programa TEPIX II do kraja ožujka odobreni su zajmovi u iznosu od gotovo 2,6 milijardi EUR. Osim toga, trenutačno se raspravlja o provedbi dodatnih programa tijekom godine s naglaskom na malim i srednjim poduzećima. Pozitivan učinak tih programa potpore doveo je do povećanja neto kredita nefinancijskim društvima, koja su i dalje bilježila rekordne 12-mjesečne stope rasta (10,3 % u veljači 2021.), pri čemu su stope za velika poduzeća više nego za mala i srednja poduzeća. No buduće postupno ukidanje državnih mjera potpore moglo bi utjecati na sposobnost banaka da u budućnosti zadrže takve razine kreditnog rasta. Trošak kreditiranja nefinancijskih društava ostao je stabilan na povijesno niskim razinama za velika poduzeća, dok su za manja poduzeća zabilježena mala povećanja, što je odraz povećanog kreditnog rizika. Neto krediti kućanstvima, unatoč smanjenju kamatne stope za tu vrstu bankarskih kredita, i dalje imaju stabilnu negativnu godišnju stopu rasta (-2,5 % u veljači 2021.).

Grčki fond za financijsku stabilnost dovršio je svoju treću evaluaciju korporativnog upravljanja odbora četiriju sistemskih banaka. Nakon toga će sastaviti popis preporuka za banke. Nedavno donesena izmjena propisa koji se primjenjuju na fond omogućuje da fond kao privatni ulagač sudjeluje u budućim povećanjima temeljnog kapitala u bankama u kojima drži udio, počevši s nedavnim povećanjem temeljnog kapitala u jednoj od sistemskih banaka. Očekuje se da će se do listopada 2021. zajednički razmotriti drugi ključni aspekti, uključujući trajanje Fonda, upravljanje, posebna prava, strategiju prodaje i kriterije prihvatljivosti odbora banaka.