Tematsko izvješće Pomoć EU-a  
TunisuHR 2017.  BR. 03
1977 - 2 017
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
Upiti: eca.europa.eu/hr/Pages/ContactForm.aspx
Internetske stranice: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu (http://europa.eu).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2017.
Print ISBN 978-92-872-7006-1 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/326323 QJ-AB-17-002-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-6994-2 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/656316 QJ-AB-17-002-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-6989-8 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/632355 QJ-AB-17-002-HR-E
© Europska unija, 2017.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Pomoć EU-a  
Tunisu
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU-a)Tematsko izvješćeHR 2017.  BR. 03
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora -
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost predmetnih prihoda ili rashoda, predstoje -
će razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je III. revizijsko vijeće Suda, koje je zaduženo za reviziju rashodovnih područja vanjskog 
djelovanja, sigurnosti i pravosuđa. Karel Pinxten, doajen tog revizijskog vijeća, član je izvjestitelj. U pripremi izvješća 
potporu su mu pružali voditelj njegova ureda Gerard Madden, glavni rukovoditelj zadužen za reviziju Alejandro Balle -
ster Gallardo, voditelj radnog zadatka Nikolaos Zompolas te revizori Thomas Haellstrom, Erika Soveges i Nicola Berloco.
Slijeva nadesno:  Karel Pinxten, Alejandro Ballester Gallardo, Nikolaos Zompolas, Gerard Madden, Erika Soveges, 
Nicola Berloco, Thomas Haellstrom.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Pokrate
I. - VIII. Sažetak
1. - 11. Uvod
1. - 6. Pozadina
7. - 8. Okvir za suradnju s EU-om
9. - 11. Financiranje za razvoj
12. - 15. Opseg revizije i revizijski pristup
16. - 61. Opažanja
16. - 28. ESVD i Komisija odgovorili su na većinu ključnih izazova velikim iznosima dodatnih sredstava 
u koordinaciji s glavnim donatorima, ali pomoć nije bila dovoljno usmjerena
17. - 22. Iznosi financijskih sredstava znatno su povećani kako bi se odgovorilo na hitne potrebe
23. - 25. Financijska sredstva raspoređena su na prevelik broj područja
26. - 28. Mjere EU-a dobro su koordinirane s glavnim donatorima, no nije realizirana zajednička izrada programa 
s državama članicama
29. - 61. Mjerama EU-a Tunisu je pružena znatna pomoć, ali postojali su nedostatci u načinu na koji je 
Komisija provodila programe
30. - 44. Opća proračunska potpora isplaćena je u kratkom roku, ali povezani uvjeti bili su previše fleksibilni
45. - 47. Zajmom makrofinancijske pomoći pružen je dragocjen pristup financiranju unatoč kašnjenjima i niskoj 
stopi isplate
48. - 54. Programi sektorske proračunske potpore bili su relevantni, ali nije utvrđena uvjerljiva strategija za njihovu 
provedbu
55.- 61. Projekti su bili usmjereni na rješavanje relevantnih pitanja, ali postojali su nedostatci u načinu na koji su bili 
osmišljeni i dolazilo je do kašnjenja
04 Sadržaj 
62.- 73. Zaključci i preporuke
 Prilog I.  — Popis programa proračunske potpore i makrofinancijske pomoći
 Prilog II. —  Popis projekata
 Odgovori Komisije i ESVD-a
05
 Pokrate
CRIS : Zajednički informacijski sustav Relex
DAC : Odbor za razvojnu pomoć (Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj)
EBRD : Europska banka za obnovu i razvoj
EIB: Europska investicijska banka
ENI : Europski instrument za susjedstvo
ENPI : Europski instrument za susjedstvo i partnerstvo
ESVD : Europska služba za vanjsko djelovanje
MFP : Makrofinancijska pomoć (engl. MFA, Macro-Financial Assistance )
MMF : Međunarodni monetarni fond
NIF: Fond za poticanje ulaganja u susjedstvo
NIP : Nacionalni indikativni program
PAR : Program za potporu oporavku (fr.  Programme d’Appui à la Relance )
PEFA : Javni rashodi i financijska odgovornost (engl.  Public Expenditure and Financial Accountability )
PPP : Program proračunske potpore
SPRING : Potpora partnerstvu, reformama i uključivu rastu (engl.  Support for Partnership, Reforms and Inclusive Growth )
06
 Sažetak
I
Tuniška „Revolucija jasmina” iz siječnja 2011. smatra se prvom u nizu pobuna poznatih kao „Arapsko proljeće”. Tunis 
je otad znatno napredovao u političkoj tranziciji u demokratsku zemlju tijekom razdoblja nesigurnosti obilježe -
nog političkom nestabilnošću, društvenim nemirima i terorističkim napadima. Kako bi pomogao Tunisu u nošenju 
s novim izazovima, EU je toj zemlji pružio znatnu političku potporu i isplatio velike iznose financijske pomoći. U raz -
doblju 2011. – 2015. EU je za bilateralnu pomoć Tunisu izdvojio ukupno 1,3 milijarde eura.
II
Procijenili smo je li financijska pomoć koju je EU pružio Tunisu nakon revolucije Arapskog proljeća iz 2011. dobro 
iskorištena. Zaključili smo da su sredstva općenito dobro iskorištena jer su znatno doprinijela demokratskoj tranzi -
ciji i gospodarskoj stabilnosti Tunisa nakon revolucije. Međutim, u načinu na koji je Komisija upravljala tom pomoći 
postojao je niz nedostataka.
III
Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisija pružile su financijsku potporu u kratkom roku kako bi se 
odgovorilo na dva od glavnih izazova: gospodarsku krizu i tranziciju u demokratsku zemlju. Utvrdili smo da se 
Komisija usmjerila na prevelik broj područja, čime je umanjen potencijalni učinak pomoći koju je pružila i otežano 
upravljanje brojnim mjerama koje je provodila. Mjere EU-a dobro su koordinirane s glavnim donatorima, kao i unu -
tar institucija i odjela EU-a, no nije realizirana zajednička izrada programa s državama članicama.
IV
Financijska pomoć EU-a pružena je na nekoliko načina: općom i sektorskom proračunskom potporom, zajmom 
makrofinancijske pomoći i provedbom samostalnih projekata.
07 Sažetak 
V
S pomoću četiriju opsežnih programa proračunske potpore omogućen je brz prijenos velikih iznosa sredstava, 
a partnerima u Tunisu pružena je pomoć pri sastavljanju plana reformi. Međutim, uvjeti za isplatu bili su previše 
fleksibilni zbog čega su partneri imali manje poticaja na provedbu mjera utvrđenih u sporazumima o financiranju. 
Procjena javnih rashoda i financijske odgovornosti (PEFA), kojom bi se mogla dobiti neosporiva ocjena stvarnog 
napretka reformi u sektoru javnih financija, nije obavljena od 2010. Očekuje se da će nova procjena PEFA biti dovr -
šena u ožujku 2017.
VI
Jedan od glavnih nedostataka bila je spora provedba, koja je bila zajedničko obilježje zajma makrofinancijske 
pomoći, većine sektorske proračunske potpore te projekata. Zahvaljujući zajmu makrofinancijske pomoći Tunis je 
dobio pristup financiranju po povoljnim uvjetima. Sektorska proračunska potpora pružena je u trima sektorima, ali 
ni za jedan od tih sektora nije utvrđena uvjerljiva sektorska strategija. I u slučaju sektorske proračunske potpore i u 
slučaju projekata utvrdili smo primjere u kojima ciljevi mjera nisu bili ni konkretni ni mjerljivi.
VII
Tuniške vlasti provele su niz važnih reformi, ali vrlo sporo. Uzrok sporoj provedbi najvećim je dijelom ležao u brojnim 
promjenama vlade te ozbiljnosti i broju izazova s kojima se Tunis suočavao. Komisija se obvezala na to da će nasta -
viti pružati političku i financijsku potporu Tunisu u nošenju s tim izazovima.
VIII
U izvješću se iznosi niz preporuka u svrhu boljeg planiranja pomoći i upravljanja mjerama EU-a.
08
 Uvod
Pozadina
01 
Tunis je zemlja nižeg srednjeg dohotka smještena u sjevernoj Africi. U toj je zemlji 
2015. stanovalo otprilike 11 milijuna stanovnika s bruto nacionalnim dohot -
kom po glavi stanovnika od 3970 američkih dolara1. Predsjednik Zine el-Abidi -
ne Ben Ali, koji je bio na vlasti 23 godine, svrgnut je u siječnju 2011. nakon izbija -
nja tuniške revolucije, poznate i kao „Revolucija jasmina”. Ta se revolucija smatra 
prvom u nizu pobuna koje se zajedno nazivaju „Arapskim proljećem”.
02 
Tunis je zemlja u kojoj je zabilježen najveći napredak u političkoj tranziciji nakon 
revolucije Arapskog proljeća. U posljednjih nekoliko godina u Tunisu je donesen 
novi ustav te su održani slobodni i pravedni izbori. Nobelova nagrada za mir za 
2015. godinu dodijeljena je tuniškom Kvartetu za nacionalni dijalog2 za „presudan 
doprinos izgradnji pluralističke demokracije u Tunisu nakon Revolucije jasmina 
2011. godine”.
03 
Tunis se nakon 2011. godine suočavao sa znatnom nesigurnošću, društvenim 
nemirima i napadima naoružanih militanata na civilne mete. Istodobno je nailazio 
na poteškoće u održavanju kratkoročne makroekonomske stabilnosti u kontekstu 
teškog međunarodnog gospodarskog okruženja i sve češćih regionalnih nemira.
04 
Jedan je od najvećih izazova s kojima se Tunis suočava jačanje gospodarske aktiv -
nosti, koje čini preduvjet za održiv odgovor na temeljne društvenogospodarske 
poteškoće u toj zemlji, odnosno visoku stopu nezaposlenosti i regionalne nejed -
nakosti. Tunis je u prvom desetljeću 2000-ih godina dosegnuo prosječan gospo -
darski rast od 4,4 %, no 2011., odnosno godine kada je izbila revolucija, zabilježen 
je pad od 1,9 %. Tunis bilježi visoku stopu nezaposlenosti, koja je 2011. godine 
dosegnula 19 %, a zatim 2015. pala na 15 %. Unatoč poboljšanju, stopa nezapo -
slenosti posebno je visoka među mladim ženama (23 %), mladim osobama sa 
stečenom diplomom (67 %) i općenito među mladim osobama (35 %)3.
05 
Tunis se suočava s izazovima povezanima sa slabim institucionalnim kapacite -
tima, prekomjernom centralizacijom procesa donošenja odluka i korupcijom. 
Zauzevši 76. od 174 mjesta 2015. godine, Tunis se smjestio u sredini ljestvice 
zemalja prema indeksu percepcije korupcije organizacije Transparency Internati -
onal4. Prema indeksu vladavine prava organizacije World Justice Project  Tunis je 
2015. godine zauzeo 43. mjesto u ukupnom poretku kao jedna od zemalja s naj -
boljim rezultatima u toj regiji.1 Svjetska banka, 
World Data Bank , pokazatelji 
razvoja.
2 Kvartet za nacionalni dijalog 
osnovan je 2013. godine i čine 
ga četiri organizacije tuniškog 
civilnog društva: Opća tuniška 
unija rada, Tuniška unija 
industrije, trgovine 
i obrtništva, Tuniška liga za 
ljudska prava i Tuniška 
nacionalna odvjetnička 
komora.
3 Međunarodni monetarni fond, 
„Zahtjev za prošireni 
aranžman u okviru proširenog 
fonda”, svibanj 2016.
4 Indeks transparentnosti 
Tunisa, koji je 2012. 
i 2013. godine iznosio 41, pao 
je 2014. na 40, a 2015. na 38.
09 Uvod 
06 
Sigurnost postaje sve važniji izazov. Nakon sukoba sa salafistima (2012.) i poli -
tičkih ubojstava (2013.) terorističkim napadima u muzeju Bardo, gradu Sousse 
i napadima na predsjedničku gardu 2015. zadan je težak udarac tuniškom gospo -
darstvu5 i društvu.
Okvir za suradnju s EU-om
07 
Temelj bilateralnih odnosa čini Sporazum o pridruživanju između EU-a i Tunisa iz 
srpnja 1995. Komisija je u studenome 2006. izradila strateški dokument za Tunis 
kojim je utvrđen okvir za suradnju EU-a s Tunisom za razdoblje 2007. – 2013. 
Komisija je nakon srednjoročnog preispitivanja strategije u studenome 2010. 
izradila nacionalni indikativni program (NIP) za razdoblje 2011. – 2013.6 kojim se ta 
strategija prenosi u praksu.
08 
Godine 2011., nakon revolucije Arapskog proljeća, došlo je do znatne promjene 
u suradnji s EU-om. U ožujku 2011. EU se obvezao na pružanje potpore svim ze -
mljama u južnom susjedstvu koje „mogu i spremne su provesti reforme na teme -
lju partnerstva za demokraciju i zajednički napredak”7. U svibnju 2011. Europska 
služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisija uvele su novi pristup u pogledu 
svih šesnaest zemalja europskog susjedstva8. Novi pristup bio je usmjeren na ja -
čanje partnerstva između EU-a i susjednih zemalja i društava uspostavom i učvr -
šćivanjem stabilnih demokracija, ostvarivanjem održivog gospodarskog rasta 
i povezivanjem pojedinaca i civilnih društava zemalja u regiji. EU je na temelju 
novog strateškog pristupa 2012. godine zaključio politički sporazum s Tunisom 
o akcijskom planu za razdoblje 2013. – 2017. kojim je sklopljeno povlašteno par -
tnerstvo9. Ključne elemente tog partnerstva čine:
(a) produbljivanje političke suradnje, uključujući politički dijalog na visokoj razi -
ni, parlamentarnu suradnju te suradnju u pitanjima sigurnosti, demokracije 
i pravosuđa
(b) povećanje društvene i gospodarske integracije s Europskom unijom s ciljem 
uspostave zajedničkog gospodarskog prostora i izrade detaljnog i sveobuhvat -
nog sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Tunisa
(c) ostvarivanje uže suradnje naroda jačanjem pojedinačnih i organizacijskih od -
nosa u područjima obrazovanja, zapošljavanja, zdravstva, kulture, imigracija 
i mobilnosti.5 Turističke aktivnosti (devizni 
prihodi) smanjili su se 2015. za 
54 %.
6 ESVD / Europska komisija, 
Tunisie Programme Indicatif 
National 201 1 – 2013  
(Nacionalni indikativni 
program za Tunis za razdoblje 
2011. – 2013.)
7 COM(2011) 200 final od 
8. ožujka 2011. „Partnerstvo za 
demokraciju i zajednički 
napredak s južnim 
Sredozemljem”.
8 COM(2011) 303 final od 
25. svibnja 2011. „Novi 
odgovor na promjene 
u susjedstvu”.
9 ESVD, Relations Tunisie-Union 
Européenne: Un partenariat 
privilégié.  Plan d’Action 
2013 – 2017  (Odnosi Tunisa 
i Europske unije: povlašteno 
partnerstvo. Akcijski plan za 
razdoblje 2013. – 2017.) https://
eeas.europa.eu/delegations/
tunisia/documents/
press_corner/
plan_action_tunisie_
ue_2013_2017_fr.pdf
10 Uvod 
Financiranje za razvoj
09 
U razdoblju 2011. – 2015. za pomoć Tunisu u okviru bilateralne suradnje izdvo -
jeno je 1,3  milijarde  eura. Tim su financiranjem obuhvaćeni programi Europ -
skog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo (ENPI) i Europskog instrumenta za 
susjedstvo (ENI), tematski instrumenti i programi10, humanitarna pomoć, Fond 
za poticanje ulaganja u susjedstvo (NIF) i jedan sporazum o makrofinancijskoj 
pomoći sklopljen 2014. godine (vidi grafikon 1. ).10 Tematski su instrumenti 
Europski instrument za 
demokraciju i ljudska prava, 
Instrument za doprinos 
stabilnosti i miru, program 
prekogranične suradnje 
(Italija – Tunis) i program za 
nedržavne dionike i lokalne 
vlasti.Grafikon 1.
Izvor:  Delegacija Europske unije u Tunisu, Rapport 2015 , Coopération de l’Union européenne en Tunisie  (izvješće za 2015., Suradnja Europske unije 
u Tunisu), svibanj 2016., i baza podataka zajedničkog informacijskog sustava Relex (CRIS).Sredstva izdvojena za Tunis po financijskim instrumentima za razdoblje 2011. – 2015.
NIF (51,3 milijuna eura)
Tematski instrumenti (64,2 milijuna eura)Humanitarna pomoć (80,5 milijuna eura)
MFP (300,0 milijuna eura) ENPI i ENI (800,8 milijuna eura)
11 Uvod 
10 
U razdoblju 2011. – 2015. Komisija je isplanirala i provela opće i sektorske progra -
me proračunske potpore (vidi okvir 1. ), zajam makrofinancijske pomoći te samo -
stalne projekte. Programi opće proračunske potpore sastojali su se od skupine 
pet uzastopnih programa11 namijenjenih ponovnom pokretanju gospodarstva, 
a uključivali su mjere za provedbu strukturnih reformi u različitim područjima. 
Programi sektorske proračunske potpore načelno su utvrđeni prije 2011. godine, 
ali isplate su uglavnom obavljene nakon revolucije. Tim su programima obuhva -
ćena različita područja kao što su obrazovanje, vode, okoliš i reforma državnog 
proračuna. Komisija je usto financirala projekte kojima su obuhvaćene usluge, ra -
dovi, nabava opreme i  twinning  programi. Komisija je sklopila ugovore s različitim 
vrstama provedbenih tijela kao što su agencije UN-a, državne agencije i organiza -
cije civilnog društva.11 PAR1 operacija je 
višesektorske proračunske 
potpore, dok su 
PAR2 i PAR4 operacije ugovora 
za izgradnju države. 
Ugovorima za izgradnju 
države pruža se potpora 
tijekom nestabilnog stanja ili 
tranzicije. Komisija ih je uvela 
2012. godine te se, za potrebe 
kodiranja DAC-a, smatraju 
općom proračunskom 
potporom.
Proračunska potpora kao način pružanja pomoći
Proračunska potpora obuhvaća prijenos financijskih sredstava u državnu riznicu partnerske zemlje nakon što 
je ta zemlja ispunila dogovorene uvjete za isplatu. Ona se ne pruža svakoj zemlji. Prije i tijekom programa 
potrebno je zadovoljiti kriterije prihvatljivosti, a prije isplata potrebno je ispuniti utvrđene uvjete.
Proračunska potpora uključuje dijaloge, prijenos financijskih sredstava na račun državne riznice partnerske 
zemlje, procjenu uspješnosti i izgradnju kapaciteta, i to na temelju partnerstva i uzajamne odgovornosti.
Proračunska potpora isplaćuje se u fiksnim ili varijabilnim tranšama. Vrijednost fiksnih tranši nije promjenjiva 
te se unaprijed utvrđuje u sporazumu o financiranju. Fiksne tranše isplaćuju se u cijelosti (ako su ispunjeni svi 
uvjeti) ili se uopće ne isplaćuju (ako nije ispunjen jedan uvjet ili više njih). U slučaju varijabilnih tranši u spora -
zumu o financiranju unaprijed se utvrđuje njihova najveća moguća vrijednost. Isplaćuju se u cijelosti ili djelo -
mično, pri čemu se isplaćeni iznos temelji na uspješnosti u dostizanju unaprijed utvrđenih ciljnih vrijednosti ili 
predviđenih pokazatelja uspješnosti (pri čemu istodobno moraju biti ispunjeni svi opći uvjeti).
Izvadci iz smjernica Europske komisije za proračunsku potporu, rujan 2012.Okvir 1.
12 Uvod 
11 
Druga dva glavna donatora bilateralne pomoći u Europi čine Francuska i Nje -
mačka12. Europska investicijska banka (EIB)13 i Europska banka za obnovu i razvoj 
(EBRD)14 također su jedni od glavnih davatelja zajmova Tunisu. Međunarodne 
financijske institucije također osiguravaju velike iznose financijskih sredstava. 
Svjetska banka izdvojila je od 2012. godine ukupno 2,1 milijardu američkih dolara. 
Međunarodni monetarni fond (MMF) također je u velikoj mjeri uključen u Tunisu. 
U svibnju 2016. odobrio je drugi program za Tunis koji je obuhvaćao prošireni 
aranžman u trajanju od 48 mjeseci vrijedan 2,9 milijardi američkih dolara15.12 Od 2011. godine Francuska je 
Tunisu izdala zajmove i pružila 
bespovratna sredstva 
u vrijednosti od 
776 milijuna eura, a Njemačka 
u vrijednosti od 
950 milijuna  eura.
13 Ukupna financijska sredstva 
dodijeljena Tunisu od 
2011. godine iznose 
1,5 milijardi eura (u sektorima 
kao što su industrija, vode, 
promet, energija i usluge).
14 Od 2013. EBRD je financirao 
25 projekata i isplatio ukupno 
300 milijuna  eura.
15 Riječ je o drugom programu 
MMF-a za Tunis. U razdoblju 
2013. – 2015. u okviru stand-by  
aranžmana Tunisu je isplaćeno 
1,6 milijardi američkih dolara.
13
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
12 
Revizijom je ispitano je li financijska pomoć koju je EU pružio Tunisu nakon revo -
lucije Arapskog proljeća iz 2011. dobro iskorištena. U svrhu obavljanja procjene, 
revizijom učinkovitosti i djelotvornosti pomoći nastojalo se odgovoriti na sljede -
ća potpitanja:
(i) Jesu li ESVD i Komisija pruženom pomoći odgovorili na sve ključne izazove 
s kojima se Tunis suočavao?
(ii) Je li Komisija programe koje je izradila provela na zadovoljavajući način?
13 
Revizijom su obuhvaćena sredstva isplaćena iz ENPI-ja i ENI-ja. U središtu revizi -
je bili su programi za odgovor na gospodarsku krizu i mjere EU-a u područjima 
demokratske tranzicije, upravljanja, pravosuđa i gospodarskog rasta. Revizijom je 
obuhvaćana i makrofinancijska pomoć.
14 
Revizijski uzorak obuhvatio je 70 % iznosa izdvojenog za pomoć Tunisu u okvi -
ru bilateralne suradnje u razdoblju 2011. – 2015.16. Osim zajma makrofinancijske 
pomoći, revizijom smo obuhvatili i sedam programa proračunske potpore te če -
trnaest projekata. Detaljnije informacije o obuhvaćenim mjerama EU-a navedene 
su u  prilozima I.  i II.
15 
Revizija je obavljena između ožujka i srpnja 2016. U svrhu obavljanja procjene pri -
kupili smo dokaze pregledom dokumentacije i obavljanjem razgovora s osobljem 
ESVD-a, Komisije i Delegacije EU-a u Tunisu, tuniškim vlastima, organizacijama 
civilnog društva te međunarodnim financijskim institucijama i drugim donatori -
ma17. U svibnju 2016. obavili smo i dvotjedni posjet Tunisu.16 Za pomoć u okviru bilateralne 
suradnje u razdoblju 
2011. – 2015. ukupno je 
izdvojeno 1,3 milijarde eura. 
Taj iznos obuhvaća programe 
u okviru ENPI-ja, ENI-ja, 
tematskih instrumenata, NIF-a 
i zajma makrofinancijske 
pomoći.
17 MMF, Afrička razvojna banka, 
Svjetska banka i  Agence 
Française de Développement  
(Francuska agencija za razvoj).
14
 Opažanja
ESVD i Komisija odgovorili su na većinu ključnih 
izazova velikim iznosima dodatnih sredstava 
u koordinaciji s glavnim donatorima, ali pomoć nije 
bila dovoljno usmjerena
16 
U ovom odjeljku ispitujemo jesu li prioriteti i izdvojena financijska sredstva 
odgovarajuće prilagođeni nakon 2011. kako bi se odgovorilo na ključne izazove 
s kojima se Tunis suočavao. Osim toga, procjenjujemo je li za izazove pronađen 
brz odgovor osmišljavanjem dobro koordiniranih mjera.
Iznosi financijskih sredstava znatno su povećani kako bi se 
odgovorilo na hitne potrebe
17 
Komisija je 2010. godine, prije revolucije, osmislila program pomoći18 za razdoblje 
2011. – 2013. u vrijednosti od 240 milijuna eura. Utvrdila je sljedeća prioritetna 
područja za pružanje razvojne pomoći: zapošljavanje, gospodarske reforme te 
potpora privatnom sektoru i pravosuđu. Međusektorski cilj bio je povećati broj 
područja u kojima se primjenjuje dobro upravljanje.
18 
Uslijed revolucije došlo je do znatnog povećanja izdvojenih sredstava i promjene 
područja na koja je usmjerena bilateralna suradnja EU-a. Iznosom od 445  miliju -
na eura za razdoblje 2011. – 2013. količina izdvojenih sredstava gotovo je udvo -
stručena. Prosječan godišnji iznos sredstava izdvojenih iz ENPI-ja i ENI-ja19 naglo 
je porastao s 80 milijuna eura, koliko je iznosio u razdoblju prije revolucije, na 
170 milijuna eura za razdoblje 2011. – 2015. (vidi grafikon 2. ). Znatno povećani 
iznos sredstava pružen je posebice u okviru mehanizma pod nazivom „više za 
više”, koji je utemeljen na poticajima i kojim se pružala dodatna pomoć partner -
skim zemljama koje bi pokazale stalnu predanost i napredak u provedbi reformi20.18 Višegodišnja strategija 
razvojne pomoći za razdoblje 
2007. – 2013. utvrđena je 
u strateškom dokumentu za 
Tunis. U nacionalnom 
indikativnom programu za 
razdoblje 2011. – 2013. 
detaljnije su utvrđeni iznosi 
izdvojenih financijskih 
sredstava i prioriteti. Sredstva 
navedena u nacionalnom 
indikativnom programu 
odnosila su se na sredstva 
izdvojena u okviru ENPI-ja.
19 Od 2014. godine ENPI je 
zamijenjen ENI-jem kao 
glavnim instrumentom 
razvojne suradnje sa 
susjednim zemljama.
20 Mehanizam poticaja „više za 
više” (koji se u kontekstu 
ENPI-ja nazivao „SPRING” 
(do 2013.) i krovni fondovi 
u kontekstu ENI-ja (vidi 
također tablicu 1. u vezi 
s dodatnim doprinosima)).
15 Opažanja 
19 
Od 2011. jedno od područja na koje je bila usmjerena pomoć bila je potpora de -
mokraciji (vidi grafikon 3. ). Kako bi se zajamčila pravilna provedba izbora, posla -
ne su misije EU-a za promatranje izbora. Dodatna potpora demokratskoj tranziciji 
pružena je programima namijenjenima potpori civilnom društvu, pravosuđu 
i aktivnostima novoga parlamenta. Komisija je nakon 2011. pripremila programe 
namijenjene pružanju odgovora na regionalne nejednakosti koje su bile jedan od 
uzroka sigurnosnih i društvenih napetosti. Tim je programima pružena potpora 
marginaliziranim područjima, obnovi gradskih područja s niskim dohotkom i sek -
toru zdravstva. Grafikon 2.
Izvor:  baza podataka CRIS.Sredstva izdvojena za Tunis okviru ENPI-ja i ENI-ja za razdoblje 2007 . – 2015. po 
godinama
050100150200250milijuna eura170 milijuna
80 milijuna
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
16 Opažanja Grafikon 3.
Izvor:  Europska komisija, nacionalni indikativni programi i dokument o trenutačnom stanju, listopad 2015.Sredstva izdvojena za Tunis u okviru ENPI-ja i ENI-ja prije i nakon 2011. godine po 
prioritetnim područjima (veličina kružnice odgovara izdvojenim iznosima po godinama)
356 milijuna eura445 milijuna 
eura240 
milijuna 
eura300
milijuna 
euraSREDSTVA KOJA JE EU IZDVOJIO
NAKON REVOLUCIJESREDSTVA KOJA JE EU IZDVOJIO
PRIJE REVOLUCIJE
Društveno-
gospodarska reforma za uključiv rast62 %Regionalni i lokalni 
razvoj20 %Temeljni elementi 
demokracije
18 %2014. – 2015.2011. – 2013.
Socijalni sektor
i okoliš
20 %
Dobro upravljanje
i demokracija
7 %Gospodarska 
reforma i oporavak73 %2011. – 2013.
Potpora privatnom sektoru34 %Pravosuđe
7 %
Gospodarske reforme 
i upravljanje
36 %Zapošljavanje
23 %Gospodarsko upravljanje 
i konkurentnost
60 %Veća mobilnost osoba 
sa stečenom diplomom22 %Održivi razvoj
18 %2007. – 2010.
17 Opažanja 
20 
Zahvaljujući dodatnim sredstvima koja su stavljena na raspolaganje nakon 
revolucije ESVD i Komisija pružili su znatnu potporu nacionalnom programu za 
gospodarski oporavak. U vrijeme nestabilnog makroekonomskog stanja koje se 
sve više pogoršavalo, programom Programme d’Appui à la Relance  (PAR), opsež -
nim programom za potporu oporavku, objedinjeni su veliki iznosi financijskih 
sredstava različitih donatora i financijskih institucija kako bi se pružila prijeko 
potrebna financijska sredstva za rješavanje gorućih gospodarskih potreba. Dopri -
nos programu PAR bio je najveći iznos sredstava koji je Komisija izdvojila za Tunis. 
Financijska sredstva raspoređena su s pomoću pet programa opće proračunske 
potpore u okviru kojih je tijekom pet godina izdvojeno 448 milijuna eura, odno -
sno više od polovice sredstava dodijeljenih u okviru ENPI-ja i ENI-ja za razdoblje 
2011. – 2015. Tom su iznosu pridodana sredstva pružena s pomoću mehanizma 
„više za više”, odnosno dodatnih 155 milijuna eura u razdoblju 2011. – 2015. (vidi 
odlomak 18. i  tablicu 1. ). Opća proračunska potpora bila je posebice važna za tu -
niške vlasti jer su sva ostala sredstva koja su donatori pružali imala oblik zajmova, 
koji su sa sobom nosili troškove i obvezu otplate duga. Tablica 1.Doprinos sredstava dodijeljenih programima PAR s pomoću mehanizma „više za više”
(u milijunima eura)
Program  PAR GodinaUkupni iznos dodijeljenih 
sredstavaSredstva dodijeljena pro -
gramima  PAR s pomoću 
mehanizma „više za više”Ukupan godišnji iznos 
sredstava dodijeljenih 
s pomoću mehanizma 
„više za više”
PAR1 2011. 100 10 20
PAR2 2012. 68 0 80
PAR3 2013. 110 45 55
PAR4 2014. 100 47 50
PAR5 2015. 70 53 71.8
Total 448 155 276,81
1  Iznos sredstava dodijeljenih s pomoću mehanizma „više za više” od 121,8 milijuna eura iskorišten je za projekte u opsežnom nizu područja, 
npr. pravosuđe, obnova infrastrukture u siromašnim naseljima i sl.
Izvor:  ESVD i baza podataka CRIS.
21 
Komisija je na potrebe tuniškog gospodarstva odgovorila prvenstveno programi -
ma PAR, ali pružila je potporu i u obliku zajma makrofinancijske pomoći i poseb -
nih projekata. Na zahtjev tuniških vlasti, 2014. godine izdan je zajam u vrijednosti 
od 300  milijuna  eura kao nadopuna zajmu MMF-a namijenjenom pružanju potpo -
re gospodarskoj stabilizaciji vlade i njezinom programu reformi.
18 Opažanja 
22 
Rješenje za makroekonomske izazove i izazove povezane s demokratskim refor -
mama bilo je moguće pronaći relativno brzo, no ne i za izazove povezane s re -
formom sigurnosnog sektora. Tuniška vlada od EU-a je prvi put zatražila potporu 
u provedbi te reforme još u listopadu 2011. Komisija je brzo odgovorila na taj za -
htjev, no prošle su dvije godine prije nego što su tuniške vlasti postigle dogovor 
o opisu poslova stručnjaka iste razine čija je zadaća bila preispitati sigurnosni sek -
tor. U prosincu 2013. dvanaest stručnjaka u području sigurnosti iz država članica 
EU-a izradilo je izvješće na temelju obavljenog preispitivanja. Nakon odobrenja 
tuniških vlasti u siječnju 2015. obavljeno je službeno putovanje u svrhu utvrđi -
vanja i izrade programa. Terorističkim napadima u ožujku i lipnju 2015. ubrzan je 
politički dijalog te je tuniška vlada u studenome 2015. prihvatila prijedlog Komi -
sije za program reforme sigurnosnog sektora s proračunom u iznosu od 23 mili -
juna  eura, četiri godine nakon što je potpora zatražena. Program je odobren te 
je u lipnju 2016. sklopljen ugovor o obnovi sigurnosnih infrastruktura i opskrbi 
opremom.
Financijska sredstva raspoređena su na prevelik broj 
područja
23 
Tuniške vlasti nisu izradile pouzdan i sveobuhvatan nacionalni razvojni plan. 
Zbog nedostatka takvog plana donatori nisu imali pregled nad prioritetima, 
potrebnim financijskim sredstvima i napretkom u pogledu ključnih pokazatelja 
u Tunisu. Mjere EU-a stoga su osmišljene na temelju stalnog i intenzivnog dijalo -
ga o politikama s tuniškim vlastima, izvješća izrađenih kao rezultat raznih procje -
na potreba, kao i na temelju službenih putovanja u svrhu utvrđivanja programa 
koje su organizirali ESVD i Komisija.
24 
Mjerama EU-a obuhvaćen je opsežan niz aktivnosti. Nakon revolucije iz 2011. go -
dine potpora je bila prijeko potrebna u brojnim sektorima. U akcijskom planu 
za razdoblje 2013. – 2017. u sklopu povlaštenog partnerstva (vidi odlomak 8.) 
utvrđeno je trinaest prioriteta te je za svaki utvrđeno nekoliko mjera. Uzimajući 
u obzir povećanje iznosa dostupnih sredstava Komisija je proširila opseg suradnje 
u nastojanju da pokuša ispuniti te potrebe. Strateškim dokumentima kao što su 
nacionalni indikativni program za razdoblje 2011. – 2013. i okvir za jedinstvenu 
potporu za razdoblje 2014. – 2015. utvrđena su vrlo široka prioritetna područja. 
Posljedica je bila donošenje odluka i planiranje projekata kojima je obuhvaćen 
prevelik područja. U okviru za jedinstvenu potporu za razdoblje 2014. – 2015. 
jedan od prioritetnih sektora (temeljni elementi demokracije) sadržavao je šest 
različitih sastavnica kojima je obuhvaćen opsežan niz područja: pravosuđe, 
jednake mogućnosti, migracije i upravljanje granicama, reforma medija, reforma 
sigurnosnog sektora i potpora sektoru kulture21. U godišnjem izvješću delegacije 
EU-a22 navodi se da su mjere raspoređene pod više od dvadeset naslova (uključu -
jući obrazovanje, zdravstvo, poljoprivredu, klimatske promjene, promet, istraživa -
nje i tematska područja kao što je prekogranična suradnja).21 Glavna uprava Komisije za 
susjedsku politiku i pregovore 
o proširenju, Tunisia Financial 
Assistance fiche, State of play: 
October 2015  (Sažeto izvješće 
o financijskoj pomoći Tunisu, 
trenutačno stanje: 
listopad 2015.).
22 Izvješće delegacije EU-a za 
2015., Coopération de l’Union 
européenne en Tunisie  
(Suradnja Europske unije 
u Tunisu)
19 Opažanja 
25 
Veliki broj aktivnosti bio je u suprotnosti s ciljem Komisije da usmjeri pomoć na 
mali broj područja. Prema priznatoj najboljoj praksi raspodjele razvojne pomoći, 
kako je utvrđena u konsenzusu EU-a o razvoju23 i Pariškoj deklaraciji o učinko -
vitosti pomoći24, svaki donator EU-a trebao bi nastojati usmjeriti svoju aktivnu 
uključenost u određenoj zemlji na najviše tri sektora. Nedovoljnim usmjerava -
njem svojih napora Komisija je umanjila mogući učinak financiranja i otežala 
upravljanje sredstvima.
Mjere EU-a dobro su koordinirane s glavnim donatorima, 
no nije realizirana zajednička izrada programa s državama 
članicama
26 
Mjere EU-a bile su dobro koordinirane s glavnim međunarodnim dionicima u po -
dručju razvoja koji su djelovali u Tunisu kao što su MMF, Svjetska banka, Afrička 
razvojna banka i  Agence Française de Développement  (Francuska agencija za ra -
zvoj). EU je planirao i provodio važne programe u suradnji s drugim donatorima, 
a posebno programe proračunske potpore i makrofinancijske pomoći. Određene 
projekte EU-a provodile su agencije UN-a, nacionalne razvojne agencije i razvoj -
ne banke. Od 2016. godine u tijeku je bilo i devet twinning  projekata ukupnog 
proračuna u vrijednosti od 12 milijuna eura koje je financirao EU, a provodile su ih 
države članice25.
27 
EU je donator koji Tunisu daje najveće iznose bespovratnih sredstava i uključen je 
u brojnim različitim područjima. Delegacija EU-a stoga ima važnu ulogu u zajed -
nici donatora. Aktivna je u olakšavanju koordinacije među donatorima, koji se 
sastaju barem jednom mjesečno kako bi podrobno raspravili o planiranju progra -
ma i problemima koji se mogu pojaviti tijekom njihove provedbe.
28 
ESVD i Komisija usko su surađivali s državama članicama održavanjem redovitih 
savjetovanja i čestim razmjenama relevantnih informacija u svakoj fazi ciklusa 
programa, posebno u kontekstu odbora za ENI. Međutim, ta suradnja nije pre -
rasla u zajedničku izradu programa s državama članicama, kako je preporučeno 
Uredbom o ENI-ju26. Posljednje četiri godine u tijeku su rasprave ESVD-a i Komi -
sije s državama članicama EU-a u svrhu postupnog uvođenja zajedničke izrade 
programa u Tunisu.23 Vijeće, Europski parlament 
i Komisija Europske unije, 
(2006/C 46/01), Zajednička 
izjava Vijeća i predstavnika 
vlada država članica koji su se 
sastali u okviru Vijeća, 
Europskog parlamenta 
i Komisije o razvojnoj politici 
Europske unije: „Europski 
konsenzus”.
24 OECD, Pariška deklaracija 
o učinkovitosti pomoći, 2005. 
(http://www.oecd.org/dac/
effectiveness/34  428 351.pdf).
25 Njemačka, Španjolska, 
Francuska, Italija, Nizozemska 
i Austrija.
26 Članak 5. Uredbe (EU) 
br. 232/2014 Europskog 
parlamenta i Vijeća od 
11. ožujka 2014. o uspostavi 
Europskog instrumenta za 
susjedstvo (SL L 77, 15.3.2014., 
str. 27.).
20 Opažanja 
Mjerama EU-a Tunisu je pružena znatna pomoć, ali 
postojali su nedostatci u načinu na koji je Komisija 
provodila programe
29 
U ovom odjeljku ispitujemo mjeru u kojoj je Komisija dobro provela svoje progra -
me bilateralne razvojne pomoći. Procijenili smo četiri vrste programa: (a) četiri 
programa opće proračunske potpore, (b) tri programa sektorske proračunske pot -
pore, (c) zajam makrofinancijske pomoći i (d) 14 projekata. Procijenili smo njihovu 
izradu, provedbu i ostvarenja koja su njima postignuta.
Opća proračunska potpora isplaćena je u kratkom roku, ali 
povezani uvjeti bili su previše fleksibilni
30 
Otprilike 56 % sredstava izdvojenih u okviru ENPI-ja i ENI-ja bilo je namijenje -
no programima PAR (vidi odlomak 20.). Zahvaljujući tim programima u Tunis 
su usmjereni veliki iznosi sredstava u razmjerno kratkom roku. Općenito je bilo 
potrebno dvije godine od izrade programa do isplate dijelova iznosa za koje su 
sklopljeni ugovori. U skladu s time, do kraja 2015. godine iz programa PAR ispla -
ćeno je 78 % iznosa izdvojenih za razdoblje 2011. – 2015., dok je u okviru zajma 
makrofinancijske pomoći isplaćeno 67 % sredstava, a u okviru projekata 22 %. Do 
kraja 2015. godine sklopljeni su ugovori za tek 60 % dostupnih sredstava dodi -
jeljenih za projekte, dok su u slučaju proračunske potpore sklopljeni ugovori za 
85 % dodijeljenih sredstava, a u slučaju zajma makrofinancijske pomoći za 100 % 
sredstava (vidi grafikon 4. ).Grafikon 4.
Izvor:  baza podataka CRIS.Iznosi koji su dodijeljeni, za koje su sklopljeni ugovori i koji su isplaćeni po vrstama 
pomoći (stanje od 31. 12. 2015. za razdoblje 2011. – 2015.)
0100200300400500milijuna eura
IsplaćenoSklopljeni 
ugovoriDodijeljeno
Projekti MFP Proračunska potpora
21 Opažanja 
31 
Pomoć EU-a bila je osmišljena s ciljem usmjeravanja velikih iznosa sredstava na 
pružanje potpore nestabilnom gospodarstvu, promicanje socijalne kohezije 
i poticanje Tunisa da provede „reforme na temelju partnerstva za demokraciju 
i zajednički napredak”27. Povezane isplate u razdoblju 2011. – 2015. iznosile su 
otprilike 350 milijuna.
32 
Prvi program PAR (PAR1) planiran je i proveden u suradnji sa Svjetskom bankom, 
Afričkom razvojnom bankom i Francuskom agencijom za razvoj28, a drugi (PAR2) 
u suradnji sa Svjetskom bankom i Afričkom razvojnom bankom. Ukupni proračun 
za program PAR1 obuhvaćao je zajmove i bespovratna sredstva u vrijednosti od 
1 milijarde eura (od čega je doprinos EU-a iznosio 100 milijuna eura). Ukupni pro -
račun za program PAR2 obuhvaćao je zajmove i bespovratna sredstva u vrijedno -
sti od 720 milijuna eura, a doprinos EU-a iznosio je 68 milijuna eura. Zajedničkim 
planiranjem i provedbom tih programa donatorima je pružena prilika za veći 
utjecaj na ostvarivanje reformi u partnerskoj zemlji. Osim toga, na taj je način za -
jamčeno da ne dolazi do udvostručavanja napora koje su donatori ulagali. Progra -
me PAR3 i PAR4, koji su uslijedili nakon toga, financirao je isključivo EU.
Uvjeti za isplatu bili su previše fleksibilni
33 
EU je davao doprinos programima PAR u obliku opće proračunske potpore. Od 
2013. godine nadalje takvi su oblici doprinosa kategorizirani kao „ugovori za 
izgradnju države”. Riječ je o najfleksibilnijem obliku proračunske potpore koji je 
namijenjen zemljama u kojima je stanje nestabilno ili koje su u tranziciji. Uvjeti 
za isplatu ovog oblika proračunske potpore fleksibilniji su jer se, primjerice, ne 
primjenjuje uvjet prihvatljivosti prema kojem partnerske zemlje moraju imati 
pouzdan i uvjerljiv nacionalni razvojni plan, već je dovoljno da se vlada obveže 
na izradu takvog plana. Prema smjernicama Komisije za proračunsku potporu 
ugovori za izgradnju države trebali bi trajati najviše dvije godine. U Tunisu se 
takav oblik proračunske potpore pruža već tri godine (PAR3 i PAR4) i ponovno 
će se upotrijebiti u najnovijem programu PAR (PAR5) u trajanju od dodatnih triju 
godina.27 COM(2011) 200 final.
28 Ta tri sudonatora dala su 
doprinos u obliku zajmova.
22 Opažanja 
Provedba programa PAR
Programi PAR Brzina provedbe
ProgramGodina 
dono -
šenja 
odluke Dodijeljeno  Isplaćeno Datum 
sklapanja 
sporazuma o 
financiranjuDatum isplate
(prva tranša)Datum isplate
(druga tranša)Vrijeme 
proteklo od 
sklapanja 
sporazuma o 
financiranju do 
prve isplateVrijeme 
proteklo od 
sklapanja 
sporazuma o 
financiranju do 
druge isplate
PAR 1 2011. 100 000 000 99 424 813 28.9.11 2.12.11 17.12.12 64 439
PAR 2 2012. 68 000 000 65 415 314 4.12.12 17.12.12 — 13 —
PAR 3 2013. 110 000 000 110 000 000 6.12.13 20.12.13 4.12.14 14 358
PAR 4 2014.100 000 000 75 000 000 8.7.15 8.12.15isplata još nije 
izvršena150isplata još nije 
izvršena
Izvor: baza podataka CRIS (listopad 2016.).34 
Programi PAR provode se isplatom jedne ili dviju tranši tijekom najviše dviju godi -
na. Prema najboljoj praksi koja se primjenjuje na programe proračunske potpore 
Komisija prvo dogovara program reformi s partnerskom zemljom. Na temelju tog 
programa Komisija odlučuje o uvjetima za isplatu, sklapa sporazum o financira -
nju te partnerskoj zemlji daje određeni rok kako bi ta zemlja provela dogovorene 
reforme i time ispunila uvjete za isplatu. Međutim, u slučaju programa PAR uvjeti 
su u načelu bili ispunjeni prije sklapanja sporazuma o financiranju, odnosno već 
tijekom faze planiranja. Komisija je sustavno primjenjivala taj način rada kako bi 
ubrzala isplatu prve tranše u okviru programa PAR. U skladu s time, isplata prve 
tranše u okviru programa PAR1 izvršena je dva mjeseca nakon sklapanja sporazu -
ma o financiranju, a u slučaju programa PAR2 i PAR3 nakon samo dva tjedna (vidi 
tablicu 2. ).Tablica 2.
35 
U jednom slučaju (PAR1) mjere povezane s isplatom druge tranše nisu utvrđene 
pri sklapanju ugovora već godinu dana kasnije. Mjere potrebne za ispunjavanje 
uvjeta za isplatu trebalo bi dogovoriti pri sklapanju sporazuma o financiranju za 
sve tranše u okviru određenog programa kako bi partnerska zemlja imala dovolj -
no vremena za provedbu reformi.
23 Opažanja 
36 
Budući da su dodatna sredstva dodijeljena s pomoću mehanizma „više za više” čini -
la gotovo jednu trećinu proračuna programa, ispitali smo jesu li ta sredstva iskori -
štena kako bi se utvrdili novi uvjeti i kako bi se tuniške vlasti potaknulo na provedbu 
novih mjera. Pri dodjeli dodatnih sredstava dodatni uvjeti utvrđeni su samo u sluča -
ju programa PAR3, u okviru kojeg je pridodana jedna varijabilna tranša s tri dodatna 
uvjeta. Iznosi sredstava „više za više” određivali su se u zadnjim fazama planiranja 
određenog programa (vidi okvir 2. ), što je zasigurno bio otežavajući čimbenik, ali 
ne i razlog zbog kojeg ne bi bilo moguće utvrditi uvjete i mjere.
Postupak dodjele dodatnih sredstava s pomoću mehanizma „više za više”
Koraci u postupku:
 οu prosincu godine N delegacija EU-a izrađuje prvi nacrt izvješća o napretku
 οu ožujku godine N+1 ESVD i Komisija izrađuju zajednički dokument o napretku u svim susjednim zemljama
 οu lipnju godine N+1 donosi se odluka (koju odobrava odbor za ENI). Sredstva za pojedinačne programe 
potrebno je izdvojiti do kraja godine N+1.Okvir 2.
37 
Uvjet za isplate u okviru programa PAR bila je provedba opsežnog niza posebnih 
mjera. Svaki od četiriju ispitanih programa prosječno je sadržavao 27 posebnih 
mjera. Tim je mjerama obuhvaćen opsežan niz područja: (a) transparentnost, 
demokratsko sudjelovanje, pravosuđe i borba protiv korupcije, (b) javne financije, 
(c) regionalne nejednakosti, (d) nezaposlenost i socijalno uključivanje, (e) mikrofi -
nanciranje i (f) gospodarski rast. Obuhvaćanjem velikog broja područja stavlja se 
manji naglasak na dijalog o politikama s partnerskom zemljom.
38 
Komisija je odluke o isplatama donosila nakon procjene općeg napretka i preda -
nosti vlade provedbi nacionalnog razvojnog plana, a ne na temelju toga jesu li 
tuniške vlasti provele sve tražene mjere. U praksi je to značilo da je Komisija opći 
napredak ocjenjivala zadovoljavajućim i u slučajevima u kojima neke od mjera 
nisu bile provedene. Zbog takvog pristupa partnerska zemlja imala je manje 
poticaja da provede mjere utvrđene u sporazumu o financiranju, a Komisija je 
u manjoj mjeri mogla utjecati na tuniške vlasti kako bi provele prijeko potrebne 
reforme.
24 Opažanja 
39 
Zbog političke nestabilnosti u zemlji Komisija se usmjeravala na mjere kojima se 
postižu ostvarenja, a ne dugoročni rezultati. Većina mjera iz programa PAR bila 
je osmišljena na način da je njihova provedba moguća u kratkom roku i često 
su sročene kao „vlada treba donijeti zakonski akt  X” ili u nekom sličnom obliku. 
Međutim, iako vlada može donijeti zakonski akt, to ne znači da će tijela uprave taj 
akt provesti brzo i pravilno. Naime, provedba nekih strukturnih reformi i dalje je 
nezadovoljavajuća ili spora, čak i u područjima u kojima su tuniške vlasti provele 
određene mjere.
Odgođena procjena upravljanja javnim financijama
40 
Nije obavljena opća evaluacija programa PAR. Imajući na umu njihov opseg 
i složenost, općom evaluacijom programa moglo se dobiti korisne informacije 
o napretku reformi i uočiti nedostatke u primijenjenom pristupu.
41 
Komisija je upotrijebila razne evaluacije pojedinačnih aspekata upravljanja koje 
su provele različite međunarodne organizacije. Međutim, svrha tih evaluacija 
nije nadomjestiti procjenu PEFA, vrlo temeljitu i opće priznatu procjenu uprav -
ljanja javnim rashodima. Iako se u smjernicama Komisije za proračunsku potporu 
preporučuje provedba procjene PEFA svake četiri godine, zadnja takva procjena 
obavljena je 2010. Izrada nove procjene, koju sufinanciraju EU, Svjetska banka 
i Afrička razvojna banka, zatražena je 2014. godine. Međutim, došlo je do bitnih 
kašnjenja u angažiranju stručnjaka i raspravama o nacrtu izvješća s tuniškim vla -
stima. Očekuje se da će nova procjena PEFA biti dovršena u ožujku 2017.
42 
Procjena PEFA nije bila potrebna samo radi pružanja jamstva u pogledu svih as -
pekata upravljanja javnim financijama, već i kao pokazatelj mogućih nedostataka 
koje je potrebno hitno otkloniti. Zbog navedenih razloga te uzimajući u obzir 
veličinu iznosa proračunske potpore koji se uplaćuju u državnu riznicu, nedostu -
pnost te procjene u roku utvrđenom u smjernicama nije zadovoljavajuća.
25 Opažanja 
Spora provedba reforme
43 
Općenito gledajući, u područjima obuhvaćenima programima ostvaren je odre -
đeni napredak, ali reforme se provode sporo.
(a) U područjima pristupa administrativnim informacijama, prava na udruživanje, 
transparentnosti proračuna i objave izvješća tuniškog ureda za reviziju ostva -
ren je napredak u pogledu transparentnosti i sudjelovanja. Međutim, pristup 
administrativnim informacijama povezanima s vladom i javnim organizacija -
ma predstavlja stalni izazov.
(b) Kad je riječ o sudjelovanju civilnog društva, olakšan je proces uspostave 
nevladinih organizacija (NVO), ali i dalje je dugotrajan. Iako se novim prav -
nim okvirom predviđa da je nevladinu organizaciju moguće uspostaviti u tek 
nekoliko tjedana, u praksi je zbog administrativnih uskih grla potrebno šest 
mjeseci do godinu dana.
(c) Kad je riječ o upravljanju javnim financijama, donošenje nacionalnog razvoj -
nog plana i organskog zakona o proračunu potrebno je kako bi se unapri -
jedilo izvršenja proračuna. Provedba reformi povezanih s javno-privatnim 
partnerstvima i javnom nabavom proces je koji sporo napreduje. Donesen je 
novi zakon o javnoj nabavi koji je u skladu s međunarodnim standardima, a u 
tijeku je provedba akcijskog plana čija je svrha zamijeniti složene postupke 
novima. Povećanje transparentnosti, odgovornosti i djelotvornosti vanjske 
i unutarnje revizije čini ključni izazov koji je i dalje potrebno riješiti.
(d) Kad je riječ o regionalnim nejednakostima, mjerama provedenima u kontek -
stu programa PAR poboljšani su prihodi općina. Unatoč tome, uzevši u obzir 
strukturne nedostatke kao što je smanjena gospodarska aktivnost i nedo -
statak lokalnih poreza, većina općina suočava se s financijskim poteškoćama 
koje je moguće riješiti jedino opsežnim restrukturiranjem njihovih finan -
cija, eventualno u kontekstu procesa decentralizacije koji je predviđen za 
početak 2017.
(e) U slučaju socijalnog uključivanja vlada je unaprijedila mrežu socijalne sigur -
nosti povećavanjem iznosa sredstava koja se dodjeljuju mjesečno kao i broja 
korisnika. Međutim, vlada nije uvela poboljšanja u pogledu usmjeravanja na 
moguće korisnike, za što će biti potrebno pričekati uspostavu jedinstvenog 
registra kućanstava29.29 Europska komisija, 
Informativni dokument 
upućen Europskom 
parlamentu i Vijeću, 
makrofinancijska pomoć 
Republici Tunisu, isplata druge 
tranše, 26. studenoga 2015.
26 Opažanja 
(f) Kad je riječ o mikrofinanciranju, unatoč tome što je uspostavljen regula -
torni okvir u skladu s međunarodnim standardima, pristup mikrofinan -
ciranju i dalje je ograničen. Ažuriranje regulatornog i nadzornog okvira, 
uklanjanje postojećih gornjih granica za kamatne stope i odgovarajuće 
računovodstvene norme također bi doprinijeli poboljšanju u tom područ -
ju30. Važno je napomenuti da Komisija provodi projekt čija je svrha pružiti 
potporu razvoju mikrofinanciranja u manje razvijenim područjima Tunisa.
(g) Kako bi se potaknuo gospodarski rast, pripremljen je novi zakon o ulaga -
njima u skladu s ciljem zaštite pristupa tržištu, smanjenja ograničenja za 
ulaganja i racionalizacije iznimaka, no parlament ga još nije usvojio.
44 
MMF je istaknuo da je došlo do kašnjenja u provedbi traženih reformi iz 
njegova programa za 2013. – 2015. MMF je u okviru svoje procjene31 napo -
menuo da je dosegnuto tek 60 % od 46 strukturnih referentnih vrijednosti 
predviđenih programom. Također je naveo da je „predanost vlade i velikog 
broja dionika planu reforme ključna kako bi se spriječilo da se učinci proved -
be programa ponište”.
Zajmom makrofinancijske pomoći pružen je dragocjen 
pristup financiranju unatoč kašnjenjima i niskoj stopi 
isplate
45 
U kolovozu 2013. tuniška vlada zatražila je od EU-a zajam makrofinancijske 
pomoći. U Tunisu je u to vrijeme postojala znatna i hitna potreba za vanjskim 
financiranjem. Do prve isplate te pomoći, koja je bila hitno potrebna, došlo je 
21 mjesec nakon prvotnog zahtjeva (vidi tablicu 3. ). Prema izjavi Parlamenta 
i Vijeća EU bi u okolnostima u kojima je nužno neposredno djelovanje trebao 
moći osigurati makrofinancijsku pomoć u kratkom roku32. Međutim, uzroci 
kašnjenja mogu se velikim dijelom smatrati izvan kontrole EU-a, primjerice 
vrijeme koje je Tunisu bilo potrebno za ratifikaciju memoranduma o razumije -
vanju i operacije makrofinancijske pomoći. Unatoč tome, u kontekstu zahtje -
va za hitno financiranje i dalje je bilo potrebno mnogo vremena za obradu 
predmetnog zajma na razini EU-a.30 IMF, Tunisia, 2015 Article IV 
Consultation, Sixth review 
under the stand-by 
arrangement, and request for 
re-phasing, October 2015.
31 IMF, Request for an extended 
arrangement under the 
Extended Fund Facility, 
Annex I. The 2013-15 
SBA-Context, Design, and 
Outcomes, June 2016.
32 Decision No 778/2013/EU of 
the European Parliament and 
the Council of 12 August 2013 
providing further macro-
financial assistance to Georgia 
(OJ L 218, 14.8.2013, p. 15).
27 Opažanja 
46 
EU je dogovorio zajam u visini od 300 milijuna eura raspodijeljen u tri tranše. Ko -
misija je financirala taj zajam uzimanjem zajmova od financijskih institucija. Uvje -
ti otplate i kamate za Tunis bili su jednaki uvjetima pod kojima je Komisija dobila 
zajmove od financijskih institucija. Dosad su se kamatne stope zadržale na niskoj 
razini, između 0,498 % i 1,125 %. Rizik otplate makrofinancijskog zajma pokriven 
je Jamstvenim fondom za vanjska djelovanja, koji se financira iz proračuna EU-a.
47 
Osim pristupa financiranju po niskim kamatnim stopama, u okviru zajma makro -
financijske predviđena je provedba određenih reformi kao uvjeta za isplatu utvr -
đenih u ugovoru o zajmu. Zajam je osmišljen u koordinaciji s MMF-om, a glavni 
uvjet za isplatu bila je zadovoljavajuća provedba programa MMF-a33. Zajam je 
usto obuhvaćao devet uvjeta (sličnih uvjetima u okviru programa proračunske 
potpore): četiri uvjeta za drugu isplatu i pet za treću isplatu. Komisija je vodila 
računa o dobroj koordinaciji zajma s programima PAR i tehničkom pomoći koju 
su pružali EU i drugi donatori. Programom makrofinancijske pomoći pruženo je 
prijeko potrebno financiranje uz male troškove. Utvrđivanjem ograničenog broja 
uvjeta i praćenjem njihova ispunjavanja Komisija je uspješno potaknula donoše -
nje dodatnih reformi. Komisija priprema dodatni zajam od 500 milijuna eura te 
je u tom pogledu istaknula sljedeće: „Sveukupno, napredak reformi još uvijek je 
ograničen, dijelom zbog osjetljive političke tranzicije, iako je nedavni pozitivni 
zamah poticajan te je vlada i dalje predana nastavku reformi”34.33 Program u okviru stand-by  
aranžmana za razdoblje 
2013. – 2015.
34 COM(2016) 67 final od 
12. veljače 2016. „Prijedlog 
odluke Europskog parlamenta 
i Vijeća o pružanju dodatne 
makrofinancijske pomoći 
Tunisu”.Kronološki prikaz makrofinancijske pomoći
Vrijeme DogađajBroj mjeseca proteklih od
zahtjeva za program
Kolovoz 2013. Zahtjev Tunisa početak
Prosinac 2013. Prijedlog Komisije 4
Svibanj 2014. Usvajanje na razini Vijeća i Parlamenta 9
Srpanj 2014. Odbor za makrofinancijsku pomoć 11
Kolovoz 2014. Tunis potpisuje memorandum o razumijevanju 12
Ožujak 2015. Ratifikacija na razini tuniškog parlamenta 19
Svibanj 2015. Isplata prve tranše 21
Prosinac 2015. Isplata druge tranše 28
Listopad 2016. Očekivana isplata treće tranše 38
Izvor: Europska komisija.Tablica 3.
28 Opažanja 
Programi sektorske proračunske potpore bili su relevantni, 
ali nije utvrđena uvjerljiva strategija za njihovu provedbu
Nedostatak uvjerljivih strategija i prikladnih uvjeta
48 
Programi sektorske proračunske potpore bili su relevantni jer je njima pružen 
odgovor na neke od potreba u partnerskoj zemlji. Unatoč tome, dva od triju 
programa obuhvaćenih revizijom koji se odnose na sektor voda i potporu općina -
ma nisu bili utemeljeni na uvjerljivoj strategiji za te sektore. Iako su bili dostupni 
određeni planovi i studije, nije bio dostupan detaljan sveobuhvatni plan u kojem 
bi se naveli prioriteti i koraci koje je potrebno poduzeti u njihovu pogledu.
49 
Tunis, koji prima sredstva na temelju ugovora za izgradnju države prije svega 
zbog toga što nema utvrđen opći nacionalni razvojni plan u koji su ugrađene 
sektorske strategije, trenutačno prima sredstva i na temelju programa sektor -
ske proračunske potpore. Takva praksa odstupa od najbolje prakse predviđene 
smjernicama Komisije.
50 
U načinu na koji su osmišljeni uvjeti postojali su određeni problemi. Glavni nedo -
statci opisani su u  okviru 3. :
(a) u vrijeme potpisivanja programa nisu bile poznate polazne vrijednosti za 
uvjete
(b) određeni uvjeti bili su neprikladni
(c) u trenutku sklapanja sporazuma o financiranju nisu bili ispunjeni određeni 
kriteriji prihvatljivosti.
29 Opažanja Okvir 3.Primjeri nedostataka utvrđenih u načinu na koji su osmišljeni programi sektorske 
proračunske potpore
(a) U okviru šestog programa proračunske potpore (BS6, sektor voda) utvrđeni su određeni pokazatelji i relevan -
tni kriteriji za uspješnost, ali nisu utvrđene polazne vrijednosti za te pokazatelje. Na primjer, jedan od uvjeta 
za isplatu varijabilne tranše u iznosu od 5 milijuna eura bilo je povećanje broja vodomjera postavljenih na 
zdencima za 300 u prvoj godini, za 700 u drugoj godini i za 1200 u trećoj godini. Međutim, u vrijeme sklapa -
nja sporazuma Komisija nije raspolagala informacijama o broju zdenaca opremljenih vodomjerima te stoga 
nije poznata mjera u kojoj je predmetni problem riješen tim uvjetom. Jedan drugi uvjet za varijabilnu tranšu 
proračunske potpore, koji je povezan s naknadom koju država ubire za crpljenje podzemnih voda, i dalje nije 
ispunjen.
(b) U slučaju šestog programa proračunske potpore utvrđeni su uvjeti koje je bilo lako ispuniti. Na primjer, jedan 
od uvjeta za isplatu varijabilne tranše u iznosu od 2,5 milijuna eura bilo je povećanje broja tehničkog osoblja 
u relevantnom odjelu za 5 zaposlenika u prvoj godini, za 10 u drugoj godini i za 25 u trećoj godini. Međutim, 
predmetni odjel prijavio je da je broj novih članova tehničkog osoblja u prvoj godini bio 71. U tom slučaju 
uvjet za isplatu nije bio utemeljen na odgovarajućoj analizi potreba za osobljem. Učestalo se javljala i su -
protna situacija u kojoj su utvrđeni uvjeti bili prezahtjevni, što je dovelo do kašnjenja u cjelokupnoj provedbi 
programa.
(c) U slučaju petog i šestog programa proračunske potpore (BS5 i BS6) neki od kriterija prihvatljivosti nisu bili 
ispunjeni u trenutku sklapanja sporazuma o financiranju. Sporazumom o financiranju u okviru petog progra -
ma proračunske potpore predviđeno je da se opći uvjeti za isplatu (uvjeti prihvatljivosti) primjenjuju samo 
na drugu i treću tranšu. U skladu s time, kriteriji prihvatljivosti nisu se primjenjivali na prvu tranšu od 9 mili -
juna eura, koja je isplaćena isključivo na temelju sklapanja ugovora o proračunskoj potpori. U slučaju šestog 
programa proračunske potpore sporazum o financiranju sklopljen je unatoč tome što je jedan od uvjeta 
prihvatljivosti bio ispunjen tek djelomično. Prema smjernicama za proračunsku potporu mogućnost uporabe 
sektorske proračunske potpore kao načina pružanja pomoći ovisi o ishodu procjene kriterija prihvatljivosti.
51 
Komisija je u okviru jednog programa (sedmi program proračunske potpore, 
BS7) utvrdila da su kriteriji prihvatljivosti za isplatu ispunjeni na temelju toga što 
je procijenila da je ukupno  postignut „zadovoljavajući napredak” u odnosu na 
matricu uvjeta za isplatu. Takvom se praksom smanjuje poticaj partnera da pro -
vedu sve pojedinačne mjere (vidi odlomak 38.). Njome se isto tako otvara pitanje 
razloga za utvrđivanje određenih uvjeta za isplatu koji se kasnije ne primjenjuju.
Kašnjenja u provedbi programa
52 
U slučaju dvaju od triju programa obuhvaćenih revizijom došlo je do znatnih 
kašnjenja u provedbi. Za jedan program (BS5) razdoblje provedbe produženo 
je za 70 % izvorno planiranog vremena (na temelju četiriju uzastopnih izmjena 
vrijeme je produženo sa 60 mjeseci na 102 mjeseca), a za jedan drugi program 
(BS6) za 33 % (dodatna 24 mjeseca). Uzrok kašnjenjima ležao je ili u okolnostima 
u kojima su se programi provodili (politička nestabilnost, institucionalni otpor 
promjenama) ili u nedostatcima u načinu na koji su programi bili osmišljeni (vidi 
odlomak 50.).
30 Opažanja 
53 
Kako bi se tijelima uprave pomoglo u provedbi dogovorenog programa reformi, 
usporedno s glavnim programom sektorske proračunske potpore osmišljeni su 
projekti tehničke pomoći. Međutim, u dva slučaja (programi BS5 i BS6) došlo je do 
kašnjenja u sklapanju ugovora za projekte tehničke pomoći, a u slučaju progra -
ma BS7 nije bilo tehničke pomoći izravno povezane s provedbom mjera u okviru 
programa.
54 
U nekoliko je slučajeva učinak programa znatno ograničen sporim napretkom 
u provedbi traženih reformi. Na primjer, u slučaju programa BS5 (odluka iz 
2007. godine) kao jedan od važnih rezultata programa predviđena je reforma 
godišnjeg proračuna. Očekivalo se da će nakon pripreme zakona doći do znatnog 
napretka u provedbi te reforme. Međutim, parlament još uvijek nije donio taj 
zakon, a nakon što ga donese, bit će potrebno dodatnih pet godina kako bi se 
predmetna reforma provela u cijelosti.
Projekti su bili usmjereni na rješavanje relevantnih pitanja, 
ali postojali su nedostatci u načinu na koji su bili osmišljeni 
i dolazilo je do kašnjenja
Procjena uspješnosti projekata otežana je određenim 
nedostatcima u načinu na koji su projekti bili osmišljeni
55 
U polovici projekata iz našeg uzorka35 postojao je najmanje jedan od sljedećih 
nedostataka povezanih s načinom na koji su projekti bili osmišljeni (vidi primjere 
u okviru 4. ).
(a) nedostatak odgovarajućih, konkretnih i mjerljivih ciljeva projekata
(b) nedostatak pokazatelja kojima bi se omogućilo odgovarajuće mjerenje 
uspješnosti, praćenje aktivnosti i provedba pravodobnih korektivnih mjera
(c) nedostatak polaznih pokazatelja, čime je ograničena mogućnost usporedbe 
stanja prije i nakon provedbe mjere.35 Projekti PJ7, 8, 10, 11, 12, 13 i 14.
31 Opažanja 
56 
U slučaju četiriju36 od četrnaest ispitanih projekata ugovori nisu sadržavali 
određene ključne elemente (vidi okvir 5. ), a razina detaljnosti proračuna nije bila 
prikladna za odgovarajuću procjenu opravdanosti troškova, čime bi se omogućila 
procjena učinkovitosti.36 Projekti PJ6, 7, 8, i 10.Okvir 4. Okvir 5.Primjeri nedostataka u načinu na koji su osmišljeni projekti obuhvaćeni provjerom
(a) Projekt PJ12 bio je projekt tehničke pomoći namijenjen jačanju institucionalnih kapaciteta tuniškog 
vrhovnog instituta za odvjetničku struku ( Institut Supérieur de la Profession d’Avocat ). Taj cilj nije bio jasno 
formuliran kao konkretni cilj čije je postizanje potrebno izmjeriti u jednoj od kasnijih faza. U ugovoru 
su utvrđeni pokazatelji kao što je broj kršenja ljudskih prava i prosječno trajanje građanskih i kaznenih 
postupaka. Međutim, ti su pokazatelji bili tek djelomično i neizravno povezani s projektom i nisu činili 
najprikladnije referentne vrijednosti za procjenu mjere u kojoj je cilj projekta postignut.
(b) Projekt PJ14 bio je osmišljen radi pružanja potpore demokratskoj tranziciji u Tunisu. Cilj tog projekta bilo 
je uvođenje dobre prakse, jačanje kapaciteta zastupnika u parlamentu i poboljšanje administrativnih 
kapaciteta parlamenta. U ugovoru su opisane glavne aktivnosti, ali nisu utvrđeni pokazatelji na temelju 
kojih bi se moglo izmjeriti uspješnost i procijeniti dodanu vrijednost projekta.
(c) Projekt PJ13 bio je usmjeren na potporu civilnom društvu u Tunisu. Cilj i pokazatelji bili su nejasni i izra -
ženi u obliku niza aktivnosti umjesto u obliku konkretnih pokazatelja. Osim toga, budući da nisu postojali 
pokazatelji kojima bi se opisalo stanje civilnog društva prije i poslije provedbe mjera, procjena dodane 
vrijednosti projekta bila je otežana.
Primjer projekta s nedostatnim odredbama u ugovoru
Ugovor za projekt PJ10 sklopljen je na temelju vrlo općenitog opisa i preliminarnih procjena radova. Kao jedan 
od rezultata projekta predviđeni su opsežni radovi na sudu u Nabeulu. Izvorno je postupcima (preliminarna 
studija, izrada nacrta, tehnička studija, dokumentacija o izvedbi, specifikacije i natječajna dokumentacija) bila 
obuhvaćena obnova cijelog suda. Međutim, korisnik je proveo samo jedan od triju dijelova natječaja jer pro -
račun projekta nije bio dovoljan za pokrivanje svih triju dijelova. Preostala dva dijela (u vrijednosti od otprilike 
30 % ukupnog proračuna) trebale bi provesti tuniške vlasti u kasnijoj fazi. U slučaju tog projekta izostankom 
detaljnog opisa opsega projekta u ugovoru onemogućena je odgovarajuća procjena njegove učinkovitosti 
i djelotvornosti.
32 Opažanja 
57 
U okviru dvaju projekata za koje su ugovori sklopljeni s pomoću posrednika37 
Komisija se obvezala na to da će tom posredniku platiti administrativne troškove 
u iznosu od 1,2 milijuna eura. Planski dokumenti nisu sadržavali analizu dodane 
vrijednosti koja se dobiva angažiranjem posrednika u odnosu na izravno sklapa -
nje ugovora s krajnjim korisnikom38.
Znatna kašnjenja u provedbi projekata
58 
Razdoblje provedbe projekata znatno je produženo u slučaju deset od četrnaest 
projekata iz uzorka (vidi tablicu 4. ). U šest slučajeva39 razdoblje provedbe produ -
ženo je za više od 50 % dogovorenog razdoblja. Kašnjenja u provedbi velikim su 
dijelom uzrokovana činjenicom da je vrijeme potrebno za postizanje određenih 
rezultata prvotno podcijenjeno. U većini slučajeva produženje razdoblja pro -
vedbe vodi do povećanja u određenim kategorijama troškova, poput troškova 
za osoblje, koje Komisija zatim financira fiksnim doprinosima40. Time preostaje 
manje sredstava za financiranje temeljnih aktivnosti u okviru projekata. Uzimaju -
ći u obzir da su predmetni ugovori sklopljeni nakon 2011. godine Komisija je bila 
svjesna teških okolnosti u Tunisu, no, unatoč tome, nije odgovarajuće prilagodila 
vremenski okvir i opseg projekata.37 Riječ je o projektima 
PJ7 i PJ8 s ukupnim 
proračunom u visini od 
41 milijuna eura, čiji je cilj bio 
smanjiti društvene 
i regionalne nejednakosti 
u gradskim i prigradskim 
područjima radovima na 
infrastrukturi u svrhu 
poboljšanja kvalitete života, 
otvaranja radnih mjesta 
i poboljšanja pristupa 
mikrofinanciranju.
38 Kao što je EIB učinio 
u kontekstu iste mjere.
39 Projekti PJ1, 2, 6, 8, 12 i 14.
40 Europski revizorski sud, 
tematsko izvješće br. 3/2011 
„Učinkovitost i djelotvornost 
doprinosa EU-a usmjerenih 
preko organizacija UN-a 
u zemljama pogođenima 
sukobom” ( http://eca.europa.
eu).
Produženja razdoblja provedbe projekata
(u mjesecima)
ProjektGodina sklapa -
nja ugovoraIzvorno trajanjeTrajanjeVrijeme za koje je produženo trajanje1. izmjena 2. izmjena
PJ1 2011. 23 46 52,5 29,5
PJ2 2011. 23 46 23
PJ3 2012. 8 0
PJ4 2012. 8 0
PJ5 2015. 60 Izvorno ugovorno razdoblje još nije isteklo
PJ6 2012. 36 56 20
PJ7 2012. 48 0
PJ8 2013. 42 69 27
PJ9 2013. 36 48 12
PJ10 2013. 43 53 10
PJ11 2011. 30 34 4
PJ12 2011. 18 24,5 34,5 16,5
PJ13 2013. 36 42 6
PJ14 2012. 32 39 51 19
Izvor:  baza podataka CRIS.Tablica 4.
33 Opažanja 
59 
U slučaju triju ispitanih projekta41 utvrdili smo da učinak i održivost dotad po -
stignutih rezultata nisu zaštićeni odgovarajućom izlaznom strategijom. U tim su 
slučajevima provedbom projekata otvorena uglavnom privremena radna mjesta 
te su potrebna dodatna sredstva i mjere u okviru politika kako bi se zajamčilo da 
se ona održe. Budući da tuniške vlasti nisu imale dovoljno sredstava i kapaciteta 
za održavanje infrastrukture izgrađene provedbom projekata, održivost će ovisiti 
o dostupnosti dodatne potpore donatora.
60 
Učinak četiriju projekata42 znatno je umanjen sporim napretkom u provedbi 
traženih reformi. Na primjer, 2012. godine utrošeno je otprilike 2,5 milijuna eura 
na opskrbu tuniških institucija posebnom opremom za ispitivanje sukladnosti 
elektroničkih proizvoda s pravilima EU-a. Međutim, ta je oprema bila od ograniče -
ne koristi jer Tunis još nije usvojio relevantne standarde EU-a kako su predviđeni 
Sporazumom o ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda.
61 
Unatoč tome što je procjena projekata bila otežana dvama čimbenicima, odno -
sno nedostatcima u načinu na koji su oni bili osmišljeni i njihovom sporom pro -
vedbom, općenito gledajući, projekti su bili usmjereni na pronalaženje rješenja za 
stvarne potrebe u Tunisu i doprinijeli su ostvarivanju određenog važnog napretka 
u relevantnim područjima. Na primjer, projektima namijenjenima potpori malih 
i srednjih industrija 700 poslovnih subjekata primilo je korisnu potporu. Dvama 
drugim projektima dan je znatan doprinos obnovi siromašnih gradskih područ -
ja, dok je projektom povezanim s tamošnjim parlamentom poboljšana njegova 
infrastruktura i ojačana suradnja s Europskim parlamentom.41 Projekti PJ6, 7, i 8.
42 Projekti PJ3, 4, 11, i 12.
34
 Zaključci i preporuke
62 
Financiranjem sredstvima EU-a ostvaren je znatan doprinos demokratskoj tran -
ziciji i gospodarskoj stabilnosti u Tunisu. Zaključili smo da su financijska sredstva 
EU-a u razdoblju nakon revolucije iz 2011. godine općenito dobro iskorištena. 
Stavljena su na raspolaganje dodatna sredstva za nošenje s novim izazovima te 
je Komisija usko surađivala s drugim donatorima kako bi organizirala usmjerava -
nje sredstava. Međutim, u načinu na koji je EU upravljao pomoći utvrđen je niz 
nedostataka.
63 
Iako je napredak ostvaren, bio je spor, i to uglavnom zbog niza čimbenika uklju -
čujući brojne promjene vlade i nedostatak općeg nacionalnog razvojnog plana. 
Budući da tuniške vlasti nisu izradile takav plan, proces odgovarajućeg usmjera -
vanja pomoći Komisije učinjen je znatno složenijim (vidi odlomak 23.).
64 
Općenito gledajući, pristup Komisije bio je vrlo ambiciozan jer se usmjerila na 
prevelik broj prioriteta. Opsežan niz pitanja koja se nastojalo riješiti i aktivnosti 
koje su provedene s pomoću proračunske potpore, projekata i zajma makrofinan -
cijske pomoći nije u skladu s politikom Komisije prema kojoj svoju pomoć usmje -
rava na mali broj ključnih područja i aktivnosti (vidi odlomke 24. i 25.).
65 
Koordinacija s drugim donatorima u provedbi velikog broja raznovrsnih aktiv -
nosti bila je dobra iako nije realizirana zajednička izrada programa s državama 
članicama (vidi odlomke 26. – 28.).
1. preporuka – Poboljšanje izrade programa i usmjeravanja 
pomoći EU-a
ESVD i Komisija trebali bi:
(a) iskoristiti politički dijalog i dijalog o politikama kako bi zajamčili da tuniške 
vlasti donesu sveobuhvatan nacionalni razvojni plan
(b) za sljedeće razdoblje planiranja utvrditi ograničen broj konkretnih prioriteta 
i smanjiti broj mjera kako bi se povećala usmjerenost i mogući učinak pomoći 
EU-a
(c) zajamčiti realizaciju zajedničke izrade programa s državama članicama radi 
boljeg usmjeravanja i koordinacije pomoći.
35 Zaključci i preporuke 
66 
Pomoć se pružala na nekoliko načina, a uglavnom u obliku opće proračunske 
potpore (ugovori za izgradnju države), sektorske proračunske potpore (ugovori 
o sektorskim reformama), zajma makrofinancijske pomoći i projekata. Tunis je 
ostvario znatnu korist i od inicijative „više za više”, zahvaljujući kojoj je znatno 
povećana količina sredstava dostupnih za opću proračunsku potporu (vidi od -
lomke 30. i 31.).
67 
Opća proračunska potpora pružala se s pomoću programa za potporu oporavku 
(PAR), uz znatno sufinanciranje sredstvima Svjetske banke i zajmovima MMF-a 
u početnim godinama. Takvim oblikom potpore vladi je pružena pomoć u obli -
kovanju plana reformi, a kategorizacijom te potpore kao „ugovora za izgradnju 
države” omogućena je njezina veća fleksibilnosti u odnosu na tradicionalnu pro -
računsku potporu. Međutim, riječ je o potpori koja je osmišljena kao kratkoročan 
pristup, koji se primjenjuje tijekom jedne ili dviju godina, te ona ne čini dugoroč -
no rješenje (vidi odlomke 32. i 33.).
68 
Neki od uvjeta iz ugovora već su bili ispunjeni u trenutku sklapanja sporazuma 
o financiranju programa proračunske potpore, ili su ispunjeni ubrzo nakon toga. 
Time je znatno umanjen poticajni element potpore. Provedba brojnih mjera 
predviđenih sporazumima o financiranju procjenjivala se na cjelokupnoj razini, 
što je dovelo do toga da su isplate izvršene i u slučajevima u kojima neke od rele -
vantnih mjera nisu bile provedene (vidi odlomke 34. – 39.).
69 
Odluka o dodjeli sredstava s pomoću mehanizma „više za više” donesena je u vrlo 
kasnoj fazi čime je otežano planiranje načina na koji je najbolje moguće iskoristiti 
pomoć. Dodatni učinak koji se namjeravao postići na temelju prijenosa znatnih 
iznosa sredstava s pomoću mehanizma „više za više” nije bio jasno predviđen 
(vidi odlomak 36.)
70 
Procjena PEFA međunarodno je priznata sveobuhvatna procjena financijskog 
upravljanja određene zemlje. Prema smjernicama Komisije za proračunsku 
potporu trebalo bi ju provoditi svake četiri godine. Uzimajući u obzir veličinu 
iznosa isplaćenih u obliku proračunske potpore i važnost procjene PEFA kao alata 
za praćenje i planiranje, izostanak takve procjene od 2010. godine nije zadovo -
ljavajuć. Očekuje se da će nova procjena PEFA biti dovršena u ožujku 2017. (vidi 
odlomke 40. – 42.).
36 Zaključci i preporuke 
2. preporuka – Poboljšanje provedbe programa proračunske 
potpore EU-a
Komisija bi trebala:
(a) u budućim programima proračunske potpore smanjiti broj mjera koje je po -
trebno provesti za ispunjavanje uvjeta povezanih s proračunskom potporom 
i zajamčiti da je riječ o važnim mjerama. Kako bi potaknula tuniške vlasti na 
ostvarivanje znatnog napretka u provedbi reformi, Komisija bi isplate trebala 
uvjetovati zadovoljavajućom provedbom pojedinačnih mjera i postizanjem 
zadovoljavajućih pokazatelja uspješnosti, a ne cjelokupnim napretkom.
(b) nastojati zajamčiti da se procjena PEFA, imajući na umu njezinu važnost kao 
alata za planiranje i praćenje, obavlja najmanje svake četiri godine.
71 
Za organizaciju zajma makrofinancijske pomoći u vrijednosti od 300 miliju -
na eura, koji su tuniške vlasti hitno zatražile, bile su potrebne gotovo dvije 
godine. Iako do kašnjenja jednim dijelom nije došlo na razini EU-a, za obradu 
na institucionalnoj razini EU-a i dalje je bilo potrebno više od 11 mjeseci (vidi 
odlomke 45. – 47.).
3. preporuka – Davanje prijedloga za ubrzanje procesa 
odobrenja makrofinancijske pomoći
Komisija bi sa suzakonodavcima trebala istražiti dostupne mogućnosti za ubr -
zanje procesa odobrenja budućih programa makrofinancijske pomoći, posebno 
u slučaju hitnog financiranja.
72 
Sektorska proračunska potpora isplaćena je u mnogo manjoj mjeri od opće 
proračunske potpore. U slučaju dvaju od triju ispitanih programa nedostajala je 
uvjerljiva sektorska strategija. Učinak programa umanjen je kašnjenjima i općeni -
to sporim napretkom u provedbi traženih reformi (vidi odlomke 48. – 54.).
37 Zaključci i preporuke 
73 
Provedeni su određeni važni projekti, ali uz brojna kašnjenja. Za mnoge od tih 
projekata bilo je teško procijeniti napredak zbog nedostatka jasnih ciljeva i poka -
zatelja. Projekti su često bili preambiciozni, a rasporedi provedbe pretjerano opti -
mistični. To je dovelo do povećanja neizravnih troškova (vidi odlomke 55. – 61.).
4. preporuka – Poboljšanje planiranja projekata
Komisija bi pri planiranju budućih projekata u Tunisu trebala odrediti jasne ciljeve 
i pokazatelje koji su realistični s obzirom na posebne okolnosti u kojima će se 
predmetni projekt provoditi.
Ovo je izvješće usvojilo III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda Karel PINXTEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 14. veljače 2017.
 Za Revizorski sud
 Klaus-Heiner LEHNE
 predsjednik
38
 Prilozi
Popis programa proračunske potpore i makrofinancijske pomoći
 (u eurima) 
Oznaka Broj odlukeGodina 
donošenja 
odlukeNačin 
pružanja 
pomoćiNazivDodijeljeni 
iznosIznos za koji 
su sklopljeni 
ugovoriIsplaćeni 
iznos
MFA — 2013. MFA MFA 300 000 000 300 000 000 200 000 000
BS1 23143 i 23279 2011. BSPProgramme d'Appui à la Relance i 
Support for Partnership Reform and 
Inclusive Growth – SPRING (PAR1)100 000 000 99 424 813 99 424 813
BS2 24074 2012. BSPProgramme d’Appui à la Relance 
(PAR2) 68 000 000 67 339 484 65 415 314
BS3 24469 2013. BSPTroisième Programme d'Appui à la 
Relance (PAR3)110 000 000 110 000 000 110 000 000 
BS4 37533 2014. BSP Progamme d'Appui à la Relance (PAR4) 100 000 000 99 546 000 75 000 000 
BS5 19508 20 07. BSPProgramme d’Appui à la Gestion 
Budgétaire par Objectifs30 000 000 29 267 989 29 267 989
BS6 21889 2010. BSPProgramme d'appui aux politiques 
publiques de gestion des ressources 
en eau pour le développement rural 
et agricole57 000 000 56 067 853  24 623 541
BS7 18438 (2013.) BSPTunisie – PRAL – ex-Programme 
d'appui à la compétivité (PAC I)41 000 000 40 357 374  40 357 374Prilog I.
39 Prilozi 
Popis projekata
 (u eurima) 
Oznaka Broj odlukeGodina 
sklapanja 
ugovoraProjektIznos za koji 
su sklopljeni 
ugovoriIsplaćeni 
iznos 
PJ1 20216 2011.Mobilisation d'expertise court terme au profit des PME indu -
strielles et des institutions tunisennes  – Coaching technique 
et non technique4 328 400 4 092 200
PJ2 20216 2011.Mobilisation d'expertise court terme au profit des PME Indu -
strielles et des institutions d'appui – Qualité6 170 540 5 575 780
PJ3 20216 2012.Acquisition et installation d'une chambre semi anechoîque 
pour essais de comptabilité electromagnétiques de dix metres 
avec cages annexes1 179 590 1 179 590
PJ4 20216 2012.Acquisistion et mise en place d'un laboratoire pour des essais 
de compatbilité Electromagnétiques1 260 000 1 260 000
PJ5 22772 2015.Programme on Small Business Support in the services sector 
of Tunisia10 000 000 1 982 210
PJ6 23202 2012.Projet de création d’emplois et accompagnement à la réinser -
tion en complétant les dispositifs de l’Etat en Tunisie6 476 777 5 850 000
PJ7 23202 2012. Financement de la mise à niveau de quartiers populaires 8 000 000 7 900 000
PJ8 24409 2013.Financement de la mise à niveau de quartiers populaires en 
Tunisie32 900 000 22 000 000
PJ9 23556 2013.Soutien à l'amélioration du système de justice des enfants en 
Tunisie1 800 000 1 710 000
PJ10 23557 2013.Réhabilitation selon les standards internationaux de Tribu -
naux et établissements pénitentiaires avec une dotation de 
matériel informatique12 848 749 12 206 312
PJ11 19073 2011. Renforcement des capacités institutionnelles en Tunise 1 461 000 1 314 652
PJ12 19073 2011.Assistance Technique pour le renforcement des capacités insti -
tutionelles de l'Institut Supérieur de la Profession d'Avocats629 965 503 972
PJ13 23558 2013. Programe d'Appui à la Société Civile en Tunise 3 399 228 2 604 875
PJ14 23569 2012.Appui au processus constitutionnel et parlementaire en 
Tunisie1 809 778 1 364 907Prilog II.
40 Odgovori Komisije i ESVD-a
Sažetak
III
Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) slažu se s procjenom brzog odgovora, no željeli bi naglasiti 
da se moralo obuhvatiti više područja zbog velikog broja društveno-gospodarskih potreba / izvanrednih situacija 
s kojima je tuniška vlada bila suočena nakon revolucije. U tom je kontekstu EU bio pozvan pomoći Tunisu da odgo -
vori na te potrebe, koje su bile pitanje političkog kredibiliteta, ali i operativna potreba. U predmetnom su razdoblju 
ostvareni dobri rezultati jer je pomoć EU-a znatno pridonijela gospodarskoj i političkoj stabilnosti Tunisa nakon 
revolucije, posebno podupiranjem glavnih društveno-gospodarskih i političkih reformi.
Komisija stoga smatra da učinak pomoći nije bio umanjen, već se njome odgovorilo na velik broj hitnih reformi 
s kojima se Tunis neizbježno suočio u razdoblju nakon revolucije.
Osim toga, mora se naglasiti da su se svi projekti koji su doneseni nakon 2014. odnosili na jedan od triju ključnih sek -
tora obuhvaćenih okvirom za jedinstvenu potporu za razdoblje 2014. – 2016. (društveno-gospodarske reforme za 
uključiv rast, temeljni elementi demokracije te održiv regionalni i lokalni razvoj).
Komisija je svjesna da su tuniške vlasti možda nailazile na poteškoće pri upravljanju cjelokupnom pomoći zbog sta -
nja nakon revolucije i čestih promjena vlade te promjena unutar uprave. Međutim, potrebno je naglasiti i da je stopa 
apsorpcije projekata EU-a veća od one drugih donatora.
Postupak zajedničke izrade programa stavljen je na čekanje zbog kašnjenja vlade u formuliranju i donošenju novog 
petogodišnjeg razvojnog plana. To će omogućiti EU-u da izradu programa bolje uskladi s prioritetima koji su uklju -
čeni u plan kako bi se poboljšala podjela rada među donatorima, uključujući države članice.
Misija za zajedničku izradu programa provodila se usporedno s programskom misijom ESVD-a / GU-a NEAR održa -
nom u listopadu 2016. Konzultant trenutačno koordinira sve države članice te će zajednička izrada programa vjero -
jatno biti u funkciji 2017.
Makrofinancijskom pomoći EU-a pruža se potpora platnoj bilanci kako bi se odgovorilo na hitne potrebe Tunisa za 
vanjskim financiranjem te pružilo potporu programu financijske pomoći dogovorenom s MMF-om. Time se Tunisu 
omogućuje da potrebne gospodarske prilagodbe učini manje oštrima i naglima te se nastoji pridonijeti ponovnoj 
uspostavi njegove gospodarske održivosti. Uvjetima za makrofinancijsku pomoć obuhvaćen je niz prioriteta u neko -
liko međusobno povezanih područja strukturne reforme, što je sveobuhvatan pristup potpori programu gospodar -
ske prilagodbe.
Komisija smatra da je njezina pomoć Tunisu, uključujući i njezinu makrofinancijsku pomoć, bila usmjerena na ogra -
ničen broj sektora. Osim toga, u nekoliko područja potpore ( npr. statistika, upravljanje javnim financijama i dobro 
upravljanje tuniškim uredom za reviziju) ključna je bila jaka koordinacija s ostalim donatorima te unutar različitih 
službi Komisije kako bi se ostvario dodatni učinak makrofinancijske pomoći i time omogućila potpuna provedba 
važnih reformi.
Odgovori Komisije i ESVD-a 41
V
U kontekstu političke nestabilnosti ključno je bilo postići ravnotežu između mjera s brzim učinkom i dugoročni -
jih procesa primjenom alata koji su na raspolaganju u okviru Komisijine politike proračunske potpore. Instrument 
ugovora za izgradnju države fleksibilniji je način pružanja proračunske potpore i posebno je osmišljen za nestabilne 
situacije / situacije nakon krize. Iako je u Tunisu primijenila ovaj fleksibilniji način, Komisija je ipak strogo proci -
jenila uvjete isplate za svaki od četiriju programa proračunske potpore. Osim toga, stabilizacija stanja i napretka 
Tunisa jasan su dokaz uspjeha operacija kako su zamišljene i provedene. Detaljnija analiza o ovom pitanju navodi se 
u nastavku, od točke 30. nadalje.
Komisija potvrđuje da je procjena javnih rashoda i financijske odgovornosti (PEFA) koja se trenutačno provodi 
zapravo započela 2014., dakle četiri godine nakon zadnje procjene PEFA. Kod trenutačne procjene PEFA došlo je 
do kašnjenja koja su bila izvan kontrole Komisije, a koja su uglavnom nastala zbog metodoloških pitanja i njihovih 
posljedica. Potrebno je istaknuti da je nova metodologija procjene PEFA revidirana 2015. Novo izvješće PEFA za 
Tunis u završnoj je fazi.
VI
Komisija naglašava da program reformi ne mora uvijek biti sažet u jedinstvenom, sveobuhvatnom i koherentnom 
dokumentu politike ili strategije. U tim se slučajevima analiza temelji na različitim mjerama i na procesu reformi koji 
vlada provodi da bi ojačala sustav.
U slučaju spomenute sektorske proračunske potpore, Komisija je ocijenila da su sektorske politike cjelovite te 
relevantne i vjerodostojne. Te operacije sektorske proračunske potpore donesene su prije revolucije. Programi su 
kasnije prilagođeni novom stanju kako bi se stabilizirali rezultati koji se podupiru operacijama.
Komisija smatra da do kašnjenja u isplatama zajmova MFP-a nije došlo zbog spore provedbe pomoći nego zbog 
kombinacije niza čimbenika. Parlamentu i Vijeću trebalo je više od pet mjeseci da donesu prijedlog Komisije 
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. Nadalje, tuniškim vlastima trebalo je više od šest mjeseci da ratifici -
raju Memorandum o razumijevanju između EU-a i Tunisa koji sadržava uvjete za makrofinancijsku pomoć. Druga je 
isplata kasnila zbog činjenice da Tunis nije na vrijeme ispunio sve uvjete.
Uvod
09
Komisija smatra da je važno spomenuti da je prvi program makrofinancijske pomoći u iznosu od 300 milijuna EUR 
u trenutku donošenja, tj. u travnju 2014., bio najveća makrofinancijska pomoć ikada pružena nekoj zemlji u juž -
nom susjedstvu, sve dok u veljači 2016. Komisija nije predložila novi program makrofinancijske pomoći, i ovaj put 
za Tunis, u visini od 500 milijuna EUR, koji je donesen u srpnju 2016. Cilj je tog drugog programa makrofinancijske 
pomoći daljnje pružanje potpore gospodarskoj tranziciji, posebno nakon terorističkih napada 2015. i njihova nega -
tivnog učinka na gospodarsku aktivnost.
Odgovori Komisije i ESVD-a 42
Opažanja
20
Komisija naglašava da je program PAR 1 bio operacija proračunske potpore za više sektora, dok su programi PAR 2 
do PAR 5 operacije u okviru ugovora za izgradnju države.
22
Komisija ističe da je svaki put kad je trebala poduzeti neke mjere djelovala pravodobno, a sve to u teškim političkim 
i sigurnosnim okolnostima. Komisija napominje i da je dokument o djelovanju za program reforme sektora sigurno -
sti završen na tehničkoj razini 18. lipnja 2015. (sastanak skupine za osiguranje kvalitete), prije terorističkog napada 
u lipnju 2015. U tom je razdoblju pokrenuto još nekoliko djelovanja u području sigurnosti (regionalni projekti, pro -
jekti koji se financiraju iz Instrumenta za stabilnost, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru itd.) prije pripreme 
programa reforme sektora sigurnosti ili usporedno s njim.
23
Komisija napominje da se u prvim godinama nakon revolucije koordinacija među donatorima odvijala na teme -
lju plana gospodarskog oporavka koji su izradile tuniške vlasti te na temelju vladinih dopisa o razvoju. Rezultat 
tih dokumenata bilo je nekoliko paketa financijske potpore donatora u okviru programa Programmes d’appui à la 
relance  (PAR), od kojih su neki upotrebljavali čak i zajedničku matricu politike. Potom se koordinacija među dona -
torima, uključujući EU s njegovom proračunskom potporom i operacijama makrofinancijske pomoći, odvijala na 
temelju sporazuma između MMF-a i tuniških vlasti o sveobuhvatnom programu makroekonomske prilagodbe 
i strukturnih reformi.
24
Komisija želi naglasiti da sredstva nisu bila raspoređena na prevelik broj područja te da je pomoć bila dovoljno 
usmjerena.
Pomoć EU-a u zaista se odnosila na velik broj sektora i to u početku zbog velikih izazova i potreba s kojima se Tunis 
suočavao u razdoblju nakon revolucije. Pomoć je bila takva i kao odgovor na posebne zahtjeve tuniških vlasti za 
pomoć u vrijeme kad je vladi bila prijeko potrebna međunarodna potpora. Naime, između 2011. i 2013. donesene 
su „hitne operacije” koje su bile usmjerene na ključne usluge i kojima se podupirala demokratska tranzicija te pratio 
proces društveno-gospodarskih reformi.
Međutim, čim je zamijećena postupna stabilizacija stanja (otprilike od 2014. nadalje), EU je nastojao usredotočiti 
svoju pomoć. To je nastojanje ostvareno okvirom za jedinstvenu potporu za razdoblje 2014. – 2016., u kojemu su 
utvrđena tri sektora intervencije (društveno-gospodarske reforme za uključiv rast, temeljni elementi demokracije 
te održiv regionalni i lokalni razvoj) radi usmjeravanja naše pomoći. Ta su se tri sektora sustavno uzimala u obzir pri 
izradi godišnjih programa djelovanja u korist Tunisa.
Odgovori Komisije i ESVD-a 43
25
Komisija i ESVD naglašavaju da njihove odluke nisu dovele do umanjenja učinka financiranja ni poteškoća s uprav -
ljanjem. Kašnjenja i poteškoće u upravljanju izravno su i prije svega povezani s vanjskim čimbenicima (tj. političkom 
nestabilnošću, teškim gospodarskim stanjem u državi).
Komisija naglašava da je uvjetima za makrofinancijsku pomoć obuhvaćen ograničen broj prioriteta u nekoliko 
međusobno povezanih područja strukturne reforme, što je sveobuhvatan pristup potpori programu gospodarske 
prilagodbe. To se ne bi trebalo smatrati odstupanjem od Komisijine politike usmjeravanja pomoći na ograničen broj 
sektora. Osim toga, u nekoliko je područja potpore (npr. statistika, upravljanje javnim financijama i dobro upravlja -
nje tuniškim uredom za reviziju) ključna bila jaka koordinacija s ostalim donatorima te unutar različitih službi Komi -
sije kako bi se omogućila potpuna provedba važnih reformi.
26
Komisija napominje da su djelovanja EU-a bila dobro koordinirana s državama članicama i glavnim međunarodnim 
donatorima, no nije realizirana zajednička izrada programa s državama članicama zbog kasnog donošenja nacio -
nalnog razvojnog plana. Koordinacija i bliska komunikacija s državama članicama odvijale su se redovito i bile su 
konstruktivne.
28
Postupak zajedničke izrade programa stavljen je na čekanje kako bi se izrada programa uskladila s petogodišnjim 
razvojnim planom i tako poboljšala podjela rada među donatorima, uključujući države članice.
Misija za zajedničku izradu programa provodila se usporedno s programskom misijom ESVD-a / GU-a NEAR održa -
nom u listopadu 2016. Konzultant trenutačno koordinira sve države članice te će zajednička izrada programa vjero -
jatno biti u funkciji 2017.
29
Komisija napominje da je Tunisu pružena znatna pomoć djelovanjima EU a, ali utvrđeni su neki manji nedostatci 
u načinu na koji je Komisija provodila programe.
Komisija želi ponovno naglasiti da je program PAR 1 bio operacija proračunske potpore za više sektora, dok su pro -
grami PAR 2 do PAR 5 operacije u okviru ugovora za izgradnju države. Razlika u načinu pružanja pomoći ima poslje -
dice za analizu programa.
Odgovori Komisije i ESVD-a 44
32
Komisija želi naglasiti da iako je programe PAR 3 i PAR 4 financirao isključivo EU, ti programi i mjere koje su njima 
utvrđene bili su koordinirani s ostalim donatorima.
33
Komisija želi ponovno istaknuti činjenicu da je program Programme d’appui à la relance  1 (PAR 1) bio proračunska 
potpora za više sektora te da se u kasnijim programima PAR upotrebljavao ugovor za izgradnju države kao način 
pružanja pomoći, koji je posebno osmišljen tako da EU-u omogući pružanje potpore partnerskim zemljama koje su 
u nestabilnoj situaciji/situaciji nakon krize.
Iako se ugovorom za izgradnju države kao načinom pružanja pomoći omogućuje određena fleksibilnost kako je 
navedena u politici donesenoj 2011., službe Komisije uvijek su ga strogo provodile. Upotrijebljeni pokazatelji uspješ -
nosti utvrđeni su nakon dugog i opsežnog dijaloga o politikama vođenog s tuniškim vlastima. Ti su pokazatelji omo -
gućili napredak postupka reformi tijekom razdoblja obuhvaćenog revizijom. Hitnost situacije na koju je EU morao 
odgovoriti te kratkoročnost načina odabranog za provedbu ugovora za izgradnju države ne bi trebalo povezivati 
s dojmom o „fleksibilnosti” uvjeta za isplatu.
Komisija naglašava da je moguće produljiti ugovore za izgradnju države, a to je i predviđeno odgovarajućim smjer -
nicama za proračunsku potporu, posebno ako još uvijek nije moguć prijelaz na druge instrumente proračunske 
potpore.
Vrijedi imati na umu da su smjernice za proračunsku potporu koje se odnose na ugovore za izgradnju države bile 
nove (2012.), a takav način pružanja potpore neispitan kada su prvi put primijenjeni u zemlji sa srednjim dohotkom 
koja prolazi kroz veliku političku tranziciju kao npr. Tunis. Iskustvo stečeno u Tunisu, koje je potvrđeno i provedbom 
ugovora za izgradnju države u drugim zemljama, navelo je Komisiju na reviziju smjernica u pogledu trajanja ugovora 
za izgradnju države i mogućnosti primjene ugovora za izgradnju države usporedno s operacijama sektorske prora -
čunske potpore. Revizijom smjernica za proračunsku potporu dokumentirat će se to stečeno iskustvo.
34
Komisija navodi da su u ograničenom broju slučajeva pokazatelji/mjere bili ispunjeni prije potpisivanja sporazuma 
o financiranju. Međutim, to je više odraz činjenice da Komisijin dugotrajni upravni postupak za donošenje odluka 
o financiranju ne odgovara hitnim programima koje su Komisija i ostali donatori (Svjetska banka i Afrička razvojna 
banka) nastojali tada pokrenuti u Tunisu kao odgovor na posebno nestabilnu političku i društveno-gospodarsku 
situaciju.
Naime, te su mjere bile formalno dogovorene s vlastima mjesecima prije potpisivanja sporazuma o financiranju. 
Međutim, nakon što je mjera dogovorena, a prije nego što je Komisija donijela odluku o financiranju, vlada je mjeru 
već bila donijela/provela. Taj je uspjeh bio i rezultat intenzivnog dijaloga o politikama vođenog s vlastima te se ne bi 
ostvario u istom opsegu ili u istom roku da nije bilo operacija proračunske potpore.
35
U odluci o financiranju koja je predstavljena državama članicama te u sporazumu o financiranju koji je potpisan 
s vladom Tunisa jasno se navodi da će pokazatelji uspješnosti za isplatu druge tranše biti utvrđeni tijekom druge 
godine programa. Takav aranžman nije u suprotnosti sa smjernicama te je koristan u nestabilnim situacijama kada je 
teško izraditi cjelovit program za višegodišnje razdoblje, a upravo je takva situacija bila u Tunisu 2011. (privremena 
vlada, predstojeći izbori). 
Odgovori Komisije i ESVD-a 45
36
Komisija upozorava na činjenicu da, iako iznos sredstva dodijeljen s pomoću mehanizma „više za više” nije bio 
službeno objavljen prije svibnja ili lipnja godine N+1, Komisija i ESVD do tada su već bili proveli procjenu stanja 
u različitim zemljama u regiji te su imali jasnu ideju, već početkom godine (obično do siječnja/veljače), o tome koliko 
će sredstava u okviru mehanizma „više za više” primiti svaka zemlja. Stoga je, kada se pregovaralo o programima 
i matrici pokazatelja, tim Komisije zadržao određeni manevarski prostor te je uzeo u obzir dodatne programe ili 
u nekim slučajevima viši iznos od onoga koji je bio službeno raspoloživ na početku pregovora.
37
Komisija naglašava da se pomoć EU-a temeljila na zahtjevima tuniških vlasti te da su potrebe bile predmet bilateral -
nih rasprava, a dvije strane o njima su se usuglasile i ocijenile ih. Veliki broj mjera uključenih u programe PAR 1 – 3 
potrebno je promatrati iz perspektive zajedničkih operacija proračunske potpore koje su provodile tri agencije za 
proračunsku potporu, u odnosu na financijske obveze koje premašuju milijardu dolara po operaciji.
Prema tome, ako uzmemo u obzir prisutnost nekoliko donatorskih agencija (koje su pridonijele vrhunskim stručnim 
znanjem) te znatnu količinu tih operacija, broj mjera gotovo da odgovara standardu za takve vrste operacija.
Programima PAR posvećena je pozornost na visokoj razini te su održavani redoviti sastanci kabineta u cilju preispiti -
vanja njihove provedbe (što ne bi bio slučaj da je riječ o manjim programima), a usto je potrebno napomenuti da je 
velika većina tih mjera bila ispunjena.
38
Komisija smatra da je svaka matrica uvjeta za programe PAR I. – IV. ocijenjena jednako strogo.
Komisija naglašava da će se u skladu s komunikacijom iz 2011. i s njom povezanim zaključcima Vijeća iz 2012. 
o „Budućem pristupu proračunskoj potpori EU-a za treće zemlje” nastaviti primjenjivati dinamičan pristup kriterijima 
prihvatljivosti. Taj je pristup bio posebno prilagođen s obzirom na nestabilno političko stanje koje je tada prevlada -
valo te na činjenicu da je u Tunisu prvi put upotrijebljen ugovor za izgradnju države.
Taj je pristup u skladu s odredbama smjernica za proračunsku potporu koje se odnose na operacije u okviru ugovora 
za izgradnju države. Taj je način pružanja potpore uključen u smjernice za proračunsku potporu iz 2012. i predviđen 
je za primjenu u kriznim situacijama, situacijama nakon krize i nestabilnim situacijama. To je stoga fleksibilniji način 
pružanja potpore. Unatoč tome, Komisija ocjenjuje dokumentaciju o isplati isto tako temeljito kao i kod bilo kojeg 
drugog oblika proračunske potpore.
Treba dodati da su na kraju bili ostvareni gotovo svi predviđeni rezultati (osim njih nekoliko koji su sporedne važ -
nosti). Prema tome, ne čini se da je fleksibilnost koja je omogućena za programe PAR III. i IV. dovela do lošijih rezul -
tata / lošijeg učinka u srednjoročnom razdoblju.
39
Komisija napominje da je provedba nekih strukturnih gospodarskih reformi i dalje spora ili ju je potrebno u velikoj 
mjeri poboljšati, dok su reforme kojima se pratila demokratska tranzicija bile u većoj mjeri zadovoljavajuće. Primjena 
mjera ili pokazatelja usmjerenih na rezultate ne bi bila moguća u kontekstu ugovora za izgradnju države koji traju 
od jedne do dvije godine, kako je i navedeno u smjernicama za proračunsku potporu kojima se predviđa će „pokaza -
telji uspješnosti … uglavnom biti pokazatelji postupka”  (str. 99.).
Odgovori Komisije i ESVD-a 46
Bile su osigurane dopunske intervencije u obliku tehničke pomoći kojima se pružala podrška vlastima u izradi 
i donošenju zakonodavstva/propisa (ili upravnih postupaka) potrebnih za provedbu određenog zakona ili uredbe. 
Zahvaljujući kombinaciji politika, većinom mjera koje je utvrdio EU, ostvareni su konkretni rezultati.
Kao i u ostalim procesima nakon revolucije, potrebno je neko vrijeme da duboke političke i institucionalne promjene 
koje se trenutačno odvijaju u Tunisu daju svoje pune rezultate.
40
Komisija želi naglasiti da bi zbog brzog razvoja situacije obilježene preopterećenim i promjenjivim administrativnim 
i političkim okolnostima (šest vlada između 2011. i 2015.) bilo posebno teško provesti objektivnu evaluaciju visoke 
kvalitete u tom razdoblju. S obzirom na metodologiju evaluacije, bilo bi isto tako prerano procijeniti učinke.
Zadnja cjelovita evaluacija operacija proračunske potpore izvršena je 2010. Te se evaluacije obično provode tijekom 
razdoblja od deset godina. Da bi se situacija ocijenila objektivno, potreban je određeni odmak.
Unatoč navedenom, GU NEAR provodi evaluaciju programa usmjerenih na ekonomsko upravljanje, što uključuje sve 
programe proračunske potpore koji se provode u Tunisu, osim šestog programa (BS6).
Nadalje, Komisija je pažljivo pratila ostvarenja, ishode i rezultate tijekom tog razdoblja i u potpunosti je iskoristila 
instrumente za procjenu rezultata konkretnih mjera proračunske potpore te je upotrijebila i različite evaluacije koje 
su provele razne međunarodne organizacije.
41
Komisija želi naglasiti da se nova procjena PEFA provodi u skladu s novom metodologijom koju je donijelo tajništvo 
PEFA-e, što je dovelo do nekoliko proturječnih zaključaka u pogledu procjene PEFA iz 2010. te do kašnjenja u njezinu 
odobrenju, pri čemu su ta kašnjenja izvan kontrole Komisije, Svjetske banke ili Afričke razvojne banke.
Ipak, Komisija potvrđuje da je procjena PEFA koja se trenutačno provodi zapravo započela 2014., dakle četiri godine 
nakon što je provedena zadnja procjena PEFA te je stoga u skladu sa internim smjernicama za proračunsku potporu.
Osim procjene PEFA, kao mjeru koja prethodi odluci o pružanju makrofinancijske pomoći Komisija je u prosincu 
2013. provela cjelovitu i sveobuhvatnu operativnu procjenu administrativnih i financijskih krugova u Ministarstvu 
financija i Središnjoj banci Tunisa.
42
Komisija želi naglasiti da je PEFA koristan alat, no nije obvezan i osim toga zahtijeva predanost i punu suradnju pred -
metne zemlje.
Nakon 2011. Tunis (i njegovi partneri) imali su koristi od desetak visokokvalitetnih procjena sustava upravljanja jav -
nim financijama u razdoblju obuhvaćenom revizijom unatoč nepostojanju najnovije procjene PEFA. Te su procjene 
izvršene u okviru programa Komisije i provele su ih priznate organizacije, npr. MMF, OECD i Open Budget Survey.
Odgovori Komisije i ESVD-a 47
Tim raznim procjenama dobivene su detaljne informacije o različitim dimenzijama upravljanja javnim financijama 
(izrada proračuna, izvršenje proračuna, računovodstvo, nabava, unutarnje i vanjske kontrole, upravljanje imovinom, 
transparentnost, plan reformi itd.).
Iako je procjena PEFA uz određena kašnjenja pokrenuta 2014., njezini se rezultati očekuju početkom 2017. i upotrije -
bit će se za procjenu napretka koji Tunis ostvaruje u upravljanju javnim financijama.
43
Komisija želi naglasiti da u okolnostima s kojima se Tunis suočava od 2011. te uz važne izazove na koje je trebalo 
odgovoriti (političke, gospodarske, društvene, sigurnosne), Tunis i dalje služi za primjer u regiji. Tranzicija je dug 
i težak proces u koji ova partnerska zemlja mora i dalje ulagati znatne napore.
(a)
Komisija smatra da je, unatoč tome što u nekim područjima i dalje postoje izazovi, ostvaren nedvojbeno pozitivan 
i održiv napredak u usporedbi sa stanjem koje je prevladavalo 2011. Web -mjesto za otvoreni proračun Ministarstva 
financija dobar je primjer velikih napora koji se ulažu u tom pogledu ( http://www.mizaniatouna.gov.tn ).
Nezavisna istraživanja o transparentnosti proračuna ili diseminaciji statističkih podataka (međunarodna istraživanja 
o proračunu 2011., 2015., web -mjesto o diseminaciji statističkih podataka) pokazala su da je Tunis na prvom mjestu 
u svojoj dohodovnoj/regionalnoj skupini zemalja.
Nedavno proglašenje organskog zakona o slobodi informiranja te dinamično civilno društvo koje je željno već sada 
iskoristiti ta nova prava upućuju na to da će u narednim godinama biti ostvaren daljnji napredak.
(b)
EU-ov program potpore civilnom društvu (PASC) pridonio je rješavanju problema povezanih s uspostavom 180 
nevladinih organizacija u guvernatu Tozeur. Između programa i službi tuniške vlade nadležnih za te organizacije 
sklopljen je sporazum kako bi se organizacijama civilnog društva koje podnose zahtjev za registraciju pomoglo 
u pripremi tih zahtjeva. Osim toga, program uključuje i komponentu tehničke pomoći kako bi se tuniškim vlastima 
pomoglo u uspostavi informatičkog sustava namijenjenog uredu za nevladine organizacije kojim bi se mogla ubr -
zati obrada dokumentacije, među ostalim i one za registraciju nevladinih organizacija.
(c)
Iako je provedba reformi povezanih s javno-privatnim partnerstvima i javnom nabavom naišla na žestok otpor 
nekih vladinih krugova, doneseni su svi povezani provedbeni propisi i zakoni se počinju ozbiljno provoditi. Već su 
se počeli bilježiti i prvi pozitivni rezultati, posebno u pogledu javne nabave kod koje je u tijeku digitalizacija svih 
postupaka nabave.
Kad je riječ o vanjskoj reviziji, očekuje se da će predstojeće donošenje organskog zakona kojim se tuniškom uredu 
za reviziju omogućuje potpuna neovisnost (mjera iz programa PAR IV.) biti prekretnica u vođenju vanjske revizije 
u Tunisu. Komisija će nastaviti pružati tehničku pomoć uredu za reviziju kako se osiguralo da u potpunosti iskoristi 
te nove mogućnosti.
Kad je riječ o unutarnjoj reviziji, još uvijek je potrebno uložiti određene napore kako bi se racionalizirao institucio -
nalni okvir. To je planirano programom PAR V.
Odgovori Komisije i ESVD-a 48
(d)
Cilj mjera uključenih u programe PAR bio je stabilizirati financije općina koje su se suočavale s neizdrživim financij -
skim opterećenjem zbog naglog smanjenja lokalnih prihoda nakon revolucije. Taj se problem rješava i programom 
Cap vers la Décentralisation et le Développement  des Territoires  (43 milijuna  EUR) s pomoću strukturiranijeg pristupa 
u kontekstu decentralizacije. Ali taj pristup nije mogao biti proveden bez uspjeha navedenog programa i prije poli -
tičke odluke o pokretanju procesa decentralizacije.
(e)
Napredak u smislu usmjeravanja na korisnike bio je zaista manji od očekivanog unatoč tome što su EU, MMF i Svjet -
ska banka ustrajno pozivali vlasti da poduzmu mjere u tom pogledu. To odražava duboko ukorijenjene političke 
poteškoće u jačanju kriterija prihvatljivosti za takve programe. Unatoč tim zastojima, važno je i dalje inzistirati na 
tim reformama zbog njihova ključnog doprinosa održivosti javnih financija. Na tome i dalje zajednički rade MMF, 
Svjetska banka i EU (makrofinancijska pomoć). Međutim, očekuje se da će se novom bazom podataka o identifikacij -
skim brojevima socijalnog osiguranja, evaluacijom trenutačnih programa socijalne pomoći te predloženim sustavom 
bodovanja pridonijeti boljem usmjeravanju tih programa.
(f)
Komisija smatra da je zahvaljujući uvjetima za isplatu koji su utvrđeni u programu za proračunsku potporu PAR III. te 
koordiniranom dijalogu o politikama između donatora i Ministarstva financija u Tunisu sada uspostavljen poticajan 
regulatorni okvir za razvoj mikrofinanciranja. Tim je okvirom omogućeno stvaranje sedam institucija za mikrofinan -
ciranje u manje razvijenim regijama, uključujući dvije (Microcred i Taysir) koje primaju financijsku potporu od EU-a, 
Francuske agencije za razvoj (AFD), EIB-a i EBRD-a. Zadnja godišnja izvješća Microcreda i Taysira pokazuju da su od 
početka operacija 2015. financijske usluge i usluge tehničke pomoći primila 7684 mikropoduzetnika, među kojima je 
bilo 4205 žena i 3338 mladih.
(g)
U kontekstu priprema za konferenciju „Tunis 2020.” parlament je u rujnu 2016. donio novi zakon o ulaganjima. 
Očekuje se da će se tim zakonom, uz nedavno donesene propise o tržišnom natjecanju, stečaju i javno-privatnom 
partnerstvu, omogućiti daljnji razvoj znatno poboljšane ulagačke klime.
45
Komisija smatra da je važno napomenuti da se prije prve isplate makrofinancijske pomoći mora poduzeti više postu -
povnih koraka. Prije nego što predloži program makrofinancijske pomoći, Komisija ocjenjuje kvalitetu financijskih 
krugova u zemlji korisnici s pomoću operativne procjene koja traje najmanje mjesec dana. S obzirom na to da pri -
jedlozi Komisije za makrofinancijsku pomoć podliježu redovnom zakonodavnom postupku u skladu s člankom 212. 
UFEU-a, moraju ih donijeti Parlament i Vijeće. Nakon tog donošenja, odbor država članica mora odobriti, a zemlja 
korisnica potpisati, memorandum o razumijevanju u kojemu su navedeni uvjeti za makrofinancijsku pomoć. Osim 
toga, Tunis je morao ratificirati memorandum o razumijevanju.
Potom Komisija mora na tržištu posuditi sredstva za isplatu, a to obično traje oko mjesec dana. Kad je riječ o Tunisu, 
važno je spomenuti da je u redovnom zakonodavnom postupku izgubljen jedan mjesec zbog činjenice da je odo -
bravanje na plenarnoj sjednici Parlamenta u zadnji trenutak premješteno na drugu travanjsku plenarnu sjednicu, što 
znači da je trebalo pet mjeseci da suzakonodavci odobre prijedlog Komisije. Osim toga, važno je napomenuti da je 
trebalo više od sedam mjeseci da Tunis potpiše i ratificira memorandum o razumijevanju.
Odgovori Komisije i ESVD-a 49
47
Komisija smatra da je program makrofinancijske pomoći bio ključan za pokretanje prijeko potrebnih reformi 
u Tunisu, u uskoj koordinaciji s ostalim donatorima te vladinim planovima reformi, posebno u teškom tranzicijskom 
okruženju. Novim programom makrofinancijske pomoći ukupna makrofinancijska pomoć Tunisu povećava se na 
800 milijuna EUR te se osigurava kontinuitet reformi i istodobno rješava novi niz mjera čiji je cilj poduprijeti nastoja -
nja Tunisa za prijelaz na održiviji gospodarski model.
48
Komisija smatra da su kriteriji prihvatljivosti, uključujući provedbu relevantne i vjerodostojne politike, bili ispunjeni 
u trenutku odobrenja svakog programa te prije svakog plaćanja.
U spomenutim slučajevima koji se odnose na peti i šesti program proračunske potpore (BS5 i BS6) Komisija napo -
minje da, kako je navedeno u smjernicama za proračunsku potporu, „program reformi ne mora uvijek biti sažet 
u jedinstvenom, sveobuhvatnom i koherentnom dokumentu politike ili strategije. U takvim se slučajevima analiza 
temelji na različitim mjerama i na procesu reformi koji vlada provodi da bi ojačala sustav.” U skladu sa smjernicama, 
Komisija je ocijenila da su sektorske politike cjelovite, relevantne i vjerodostojne.
49
Komisija želi pojasniti da su tri programa sektorske proračunske potpore donesena prije revolucije na temelju krite -
rija prihvatljivosti koji su se tada primjenjivali, dok su ugovori za izgradnju države doneseni nakon revolucije kako 
bi se odgovorilo na potpuno novi kontekst koji je zahtijevao novi pristup i zbog kojeg je Tunis ispunjavao uvjete za 
takav instrument. Trebalo bi napomenuti i da Komisija trenutačno revidira smjernice za proračunsku potporu kako 
bi omogućila istodobno donošenje ugovora za izgradnju države i sektorske proračunske potpore.
50
(a)
Vidi odgovor na okvir 3. pod a)
(b)
Vidi odgovor na okvir 3. pod b)
Okvir 3. – Primjeri nedostataka utvrđenih u načinu na koji su osmišljeni programi 
sektorske proračunske potpore
(a)
Komisija se djelomično slaže. Pri osmišljavanju projekta pokazalo se da je teško izmjeriti polazne vrijednosti za sve 
pokazatelje. Stoga, da bi se taj problem riješio, ciljne vrijednosti za određene pokazatelje izražene su kao apsolutne 
jedinice napretka, a ne u odnosu na polazne vrijednosti.
Kad je riječ o ciljnoj vrijednosti za broj vodomjera, treba napomenuti da je ona predstavljala povećanje od 10 % 
u odnosu na broj zdenaca s legalnim koncesijama, što se smatralo značajnim. Prekoračenje je nastalo zbog uklju -
čivanja vodomjera za zdence za koje nije potrebna legalna koncesija (površinske vode ili na malim dubinama). Što 
se tiče pokazatelja D, nakon 2011. u vladinoj politici zapošljavanja došlo je do velikih promjena koje se nisu mogle 
predvidjeti u vrijeme osmišljavanja programa. Nakon dva desetljeća konzervativne politike zapošljavanja u sektoru 
voda, povećanje ljudskih resursa moglo bi se ocijeniti kao pozitivan napredak.
Odgovori Komisije i ESVD-a 50
Program je potpisan 2011., kad je bilo teško predvidjeti da novoj vladi koja je preuzela vlast 2012. neće biti prioritet 
naplata naknade za crpljenje podzemnih voda, za razliku od prethodne vlade kojoj je to bio jedan od ciljeva. Taj bi 
se propust mogao više pripisati promjeni političke volje nego obustavi funkcije jednog odjela.
(b)
U pogledu šestog programa proračunske potpore (BS6) Komisija ističe sljedeće: Što se tiče pokazatelja D, nakon 
2011. u vladinoj politici zapošljavanja došlo je do velikih promjena koje se nisu mogle predvidjeti u vrijeme osmi -
šljavanja programa. Nakon dva desetljeća konzervativne politike zapošljavanja u sektoru voda, povećanje ljudskih 
resursa moglo bi se ocijeniti kao iznimno pozitivan napredak.
(c)
U slučaju šestog programa proračunske potpore Komisija naglašava da, kako je navedeno u smjernicama za pro -
računsku potporu, „program reformi ne mora uvijek biti sažet u jedinstvenom, sveobuhvatnom i koherentnom 
dokumentu politike ili strategije. U tim se slučajevima analiza temelji na različitim mjerama i na procesu reformi koji 
vlada provodi da bi ojačala sustav.” Komisija je pri primjeni tih smjernica ocijenila da su sektorske politike cjelovite, 
relevantne i vjerodostojne.
U slučaju petog programa proračunske potpore (BS5) Komisija želi istaknuti da je taj sporazum o financiranju potpi -
san 2008. u skladu s drukčijim uvjetima i praksama. Međutim, za kasnije programe i isplate Komisija je u potpunosti 
primjenjivala smjernice za proračunsku potporu.
51
Komisija naglašava činjenicu da je spomenutu matricu razvila vlada kao sažet opis mjera koje namjerava provesti 
kako bi obnovila financijsku moć tuniških općina.
U okviru procjene vladine strategije matrica je pružala najbolji mogući opis njezina detaljnog plana djelovanja.
Stoga se nije unaprijed oblikovalo mnijenje da neke mjere neće biti provedene nego da su, kao u svim strategijama, 
neke mjere važnije od drugih (barem sa stajališta Komisije). Međutim, procjena uvjeta prihvatljivosti javne politike 
uključuje ocjenjivanje vladinog ukupnog plana djelovanja, a ne samo onih mjera koje Komisija smatra kritičnima.
Komisija napominje i da su pokazatelji uspješnosti za drugu tranšu programa, uz spomenutu ukupnu matricu mjera, 
obuhvatili i tri glavna cilja programa: drastično povećanje prihoda, zaustavljanje glavnog pokretača povećane 
potrošnje (zapošljavanje) te povećanje izvršavanja projekata ulaganja u lokalni razvoj.
Gledajući unatrag, stopa dovršetka tih mjera bila je posebno visoka, što upućuje na to da su uvjeti bili relevantni 
i ostvarivi.
Odgovori Komisije i ESVD-a 51
52
Komisija se slaže s navedenim, ali naglašava da su uvjeti bili brojni (BS5) i posebno teški za oba programa. Trajanje 
šestog programa proračunske potpore (BS6) produženo je sa 72 na 96 mjeseci kako bi se odgovorilo na poteškoće 
s kojima se suočavala nova vlada, a posebno Ministarstvo poljoprivrede, nakon političkih događaja 2011. Glavni je 
cilj tog produženja bio osigurati da se mogu uvesti dodatne mjere za nesmetanu provedbu programa.
Ritam provedbe programa u velikoj je mjeri ovisio o vanjskim čimbenicima povezanima sa stanjem nakon revolucije.
53
Komisija se slaže s navedenim te napominje da su kašnjenja pri sklapanju ugovora za elemente tehničke pomoći 
projekata BS5 i BS6 bila opravdana zbog složenosti sektora kojima se pružala potpora te zbog potrebe za temelji -
tom strateškom raspravom i raspravom o politikama kako bi se na temelju valjane procjene dobro utvrdile potrebe 
korisnikâ.
Komisija želi pojasniti da se tehnička pomoć, iako je nije bilo u okviru programa BS7, pružala u okviru drugih tekućih 
programa. Prihvatljivo razdoblje za sklapanje ugovora kako je predviđeno financijskim propisima već je bilo isteklo 
do revizije sadržaja programa pa stoga nije bilo moguće sklapanje ugovora za dodatnu tehničku pomoć.
54
Komisija se slaže s navedenim te priznaje da je nakon revolucije zakonodavni proces bio prilično spor jer su ustavna 
i druga pitanja (npr. sigurnost, korupcija) imala prednost pred pitanjima kao što je proračunsko zakonodavstvo. 
Očekuje se da će zakon biti donesen u prvom tromjesečju 2017.
Međutim, trebalo bi naglasiti da je i prije donošenja zakona zabilježen znatan napredak u smislu proračunskih 
postupaka. Od ukupno 26 ministarstava, njih su 22 do danas donijela proračune programa te u svoje prijedloge 
proračuna koje dostavljaju parlamentu uključila pokazatelje uspješnosti povezane s njihovim ciljevima javne politike 
(pored proračunskih podataka).
Povećanje ocjene dobivene u međunarodnom istraživanju o proračunu potvrđuje poboljšanja ostvarena u tim 
područjima.
U tom će kontekstu proglašenje zakona o proračunu označiti završetak, a ne pokretanje reforme koja se temelji na 
uspješnosti.
55
Komisija napominje da pri osmišljavanju polovine projekata nije bilo nedostataka. Što se tiče druge polovine, Komi -
sija želi iznijeti sljedeće primjedbe (vidi u nastavku):
(a)
Komisija želi naglasiti da su ciljevi povezani s predmetnim projektima bili u dovoljnoj mjeri relevantni, konkretni 
i mjerljivi.
Kad je riječ o projektima PJ7 i PJ8 Komisija smatra da je „ l’amélioration des conditions de vie des populations défavori -
sées ou fragilisées socialement, par la réalisation d’infrastructures de base et d’équipements de proximité dans les zones 
urbaines defavorisées ” dovoljno relevantan i konkretan cilj koji se može izmjeriti brojem osnovne infrastrukturne 
i opreme osigurane za neformalna područja u okviru programa.
Odgovori Komisije i ESVD-a 52
Kad je riječ o projektu PJ11, Komisija smatra da je cilj twinning  programa u korist tuniškog ureda za reviziju „ dia-
gnostic et préparation de la réforme institutionnelle ” u kombinaciji s detaljnim očekivanim rezultatima i objektivno 
provjerljivim pokazateljima konkretan i mjerljiv.
Nadalje, Komisija smatra da su četiri cilja projekta PJ14 vrlo relevantna i konkretna za potrebe podupiranja uspo -
stave suvremenog i sposobnog parlamenta koji dobro funkcionira u razdoblju demokratske tranzicije. Ti su ciljevi 
povezani s očekivanim rezultatima i dovoljno su mjerljivi.
(c)
Opažanje Suda odnosi se na poseban slučaj (PJ13) za koji su objašnjenja navedena u točki (c) u nastavku.
Okvir 4. – Primjeri nedostataka u načinu na koji su osmišljeni projekti obuhvaćeni 
provjerom
(a)
Sud upućuje na pokazatelje koji su utvrđeni za mjerenje općih ciljeva projekta. Tijekom faze provedbe projekta 
pokazatelji su bili neznatno revidirani kako bi bolje odražavali postizanje rezultata.
(b)
Komisija želi naglasiti da predložak standardnog sporazuma o doprinosu ne zahtijeva logički okvir. Ugovoru je 
priložen okvir rezultata i resursa, koji je istovjetan logičkom okviru. Komisija stoga smatra da su postojali pokazatelji 
u skladu s odgovarajućim formatom za projekte pod delegiranim upravljanjem.
(c)
Komisija naglašava da potpora civilnom društvu u Tunisu nije bila moguća prije revolucije. Strano financiranje bilo 
je zabranjeno, a aktivnosti civilnog društva bile su ograničene i pod strogom kontrolom vlade. Stoga prije 2011. nije 
bilo pokazatelja za taj sektor.
Pokazatelji su utvrđeni u skladu s tada dostupnim informacijama kao pomoć pri mjerenju stupnja provedbe 
aktivnosti.
Komisija napominje da je, unatoč tome što pokazatelji nisu vrlo detaljni, u okviru projekta organizirano 435 dijaloga 
/ savjetodavnih radionica u 24 guvernata, 120 radionica s predstavnicima organizacija civilnog društva i javnim sudi -
onicima, radilo se s 3500 udruženja te stvorilo 36 mreža udruženja. Trebalo bi napomenuti i da je delegacija Europ -
ske unije provela temeljitu studiju o stanju civilnog društva u Tunisu.
Završna evaluacija programa izvršit će se u veljači 2017. te će omogućiti temeljitu procjenu učinka tog ambicioznog 
programa.
Komisija želi naglasiti i da se taj projekt smatra glavnim projektom i izvanrednim primjerom u cijeloj regiji južnog 
susjedstva.
Odgovori Komisije i ESVD-a 53
56
Komisija napominje da su svi projekti uključivali dokumentaciju, predloške i razinu detaljnosti koja se zahtijeva 
u takvim slučajevima.
Komisija naglašava da raščlamba proračuna za projekte PJ 6, 7, 8 i 10 sadržava dovoljno podataka za procjenu troš -
kova. Učinkovitost programa ocijenjena je nizom izvješća o napretku kako je utvrđeno u ugovoru.
57
Komisija želi ponovno naglasiti (u pogledu dodane vrijednosti koja proizlazi iz delegiranja upravljanja sredstvima 
posredniku, u odnosu na neizravno upravljanje od strane predmetnog tuniškog javnog tijela) da je u vrijeme dono -
šenja dvaju navedenih projekata posrednik bio vodeći donator u području obnove neformalnih područja i godi -
nama je podupirao provedbu tuniškog nacionalnog programa obnove. Administrativni troškovi koje je naplaćivao 
posrednik (2,9 % ukupnih sredstava rezerviranih za oba projekta) mnogo su niži od izdataka povezanih s djelova -
njem jedinica za upravljanje projektima koje su potrebne u slučaju neizravnog upravljanja.
Osim toga, neizravno bi upravljanje bilo dugotrajnije i dovelo bi do kašnjenja jer bi zahtijevalo određeno razdoblje 
učenja o pravilima i postupcima EU-a kako bi se Tunis kao korisnik s njima upoznao.
58
Komisija naglašava da odobrena produženja nisu dovela ni do kakvog povećanja ukupnih troškova. To su bila „pro -
duženja bez dodatnih troškova” jer se sveukupni proračun programa ne može povećavati.
Produženje bez dodatnih troškova može rezultirati preraspodjelom određenih troškova na štetu drugih, ali ti su 
aspekti dio rizika povezanih s djelovanjem u tim okruženjima. Međutim, tijekom pregovora o zahtjevima za pro -
duženje bez dodatnih troškova Komisija nastoji osigurati da eventualni dodatni troškovi osoblja koji su posljedica 
takvih produženja budu što je moguće niži kako se ne bi doveo u pitanje uspjeh projekta. Demokratska tranzicija 
u Tunisu trajala je dulje nego što se očekivalo netom nakon revolucije 2011. kada su bili potpisani projekti koji su 
uzorkovani.
59
Kad je riječ o učinku i održivosti rezultata, Komisija želi naglasiti da je konkretan cilj projekta PJ 6, kako je navedeno 
u sporazumu o financiranju, bio otvaranje privremenih radnih mjesta s jedne strane te, s druge strane, poboljšanje 
zapošljivosti niskokvalificiranih radnika kroz strukovno osposobljavanje. Komisija smatra da su oba cilja ispunjena. 
Osim toga, druga faza projekta donesena je 2016. (program za integrirani lokalni razvoj) s istim provedbenim par -
tnerom. Time će se povećati učinak i osigurati održivost rezultata.
Kad je riječ o projektima PJ 7 i PJ 8, financijske poteškoće pri osiguravanju održavanja javne infrastrukture izgrađene 
u neformalnim područjima rješavat će se i u okviru istog novog programa koji je u pripremi, a u kojemu je kao jedan 
od očekivanih rezultata razvoj valjane nacionalne strategije u pogledu kontrole i razvoja neformalnih područja, 
uključujući i održavanje javne infrastrukture.
Odgovori Komisije i ESVD-a 54
60
Komisija želi istaknuti da su opremu isporučenu u okviru projekata PJ3 i PJ4 već koristili tuniški izvozno orijentirani 
MSP-ovi jer im omogućuje da u Tunisu provode ispitivanja na proizvodima u skladu s pravilima EU-a uz mnogo niže 
troškove nego u inozemstvu. To je rezultiralo smanjenim troškovima proizvodnje te kasnijim povećanjem konkuren -
tnosti u odnosu na druge proizvođače.
Isporuka te opreme već ima pozitivan učinak u smislu pristupa unutarnjem tržištu EU-a za tuniške MSP-ove, čak i ako 
još nije sklopljen Sporazum o ocjeni sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda (ACAA).
Što se tiče projekta PJ 11, gotovo sve planirane aktivnosti provedene su do kraja twinning  programa. Osim toga, 
s obzirom na to da je svrha twinning  programa bila davanje potpore tuniškom uredu za reviziju kako bi mogao pri -
premiti nacrt organskog zakona te se reorganizirati radi provedbe odredbi zakona nakon što bude donesen, kašnje -
nja nisu imala znatan utjecaj.
Što se tiče projekta PJ 12, nijedan propis izrađen u okviru projekta nije se mogao provesti prije kraja projekta zbog 
čestih promjena vlade te imenovanja različitih direktora (četvorica u tri godine).
Zaključci i preporuke
63
U prvim godinama nakon tuniške revolucije koordinacija među donatorima odvijala se uglavnom na temelju pro -
gramâ za potporu oporavku (PAR) kojima se davala potpora planu gospodarskog oporavka koji su izradile tuniške 
vlasti te, nakon toga, na temelju sveobuhvatnog programa MMF-a.
64
Komisija napominje da se moralo riješiti nekoliko područja zbog društveno-gospodarskih izazova s kojima se Tunis 
suočavao nakon revolucije. Do sada su ostvareni dobri rezultati jer je pomoć EU-a znatno pridonijela poboljšanju 
društveno-gospodarske i političke stabilnosti u Tunisu nakon revolucije. Komisija naglašava da je slijedila vlastitu 
politiku usmjeravanja pomoći. Naime, unatoč činjenici da su u razdoblju obuhvaćenom revizijom poduzete različite 
aktivnosti, one su bile u skladu s trima glavnim sektorima utvrđenima okvirom za jedinstvenu potporu za razdoblje 
2014. – 2016.
Kao što je navedeno u točki 43., trebalo bi uzeti u obzir stanje u Tunisu od 2011. te važne zahtjeve za potporu pro -
cesu tranzicije koji je nakon revolucije uslijedio u mnogim različitim područjima. EU je uspostavio sve svoje raspolo -
žive instrumente kako bi pratio Tunis kroz taj složeni proces, koji je doveo do donošenja novog ustava uz jednogla -
snu podršku te slobodnih i poštenih izbora.
Makrofinancijskom pomoći EU-a pruža se potpora platnoj bilanci kako bi se pomoglo Tunisu da se suoči s hitnim 
potrebama za vanjskim financiranjem te pružilo potporu programu financijske pomoći dogovorenom s MMF-om. 
Time se Tunisu omogućuje da potrebne gospodarske prilagodbe učini manje oštrima i naglima te se nastoji pri -
donijeti ponovnoj uspostavi njegove gospodarske održivosti, što je preduvjet za trajni društveni razvoj. Uvjetima 
za makrofinancijsku pomoć obuhvaćen je niz prioriteta u nekoliko međusobno povezanih područja strukturne 
reforme, što je sveobuhvatan pristup potpori programu gospodarske prilagodbe. Komisija smatra da to nije odstu -
panje od njezine politike usmjeravanja pomoći na ograničen broj sektora. Osim toga, u nekoliko područja potpore 
(npr. statistika, upravljanje javnim financijama i dobro upravljanje tuniškim uredom za reviziju) ključna je bila jaka 
koordinacija s ostalim donatorima te unutar različitih službi Komisije kako bi se ostvario dodatni učinak MFP-a i time 
omogućila potpuna provedba važnih reformi.
Odgovori Komisije i ESVD-a 55
65
Komisija želi naglasiti da je postupak zajedničke izrade programa stavljen na čekanje dok vlada ne predstavi svoj 
petogodišnji razvojni plan. Namjera je Komisije i država članica da se izrada programa uskladi s petogodišnjim 
razvojnim planom, čime će se poboljšati podjela rada i koordinacija.
Postupak zajedničke izrade programa ponovno će započeti 2017.
Preporuka 1. – Poboljšanje izrade programa i usmjeravanja pomoći EU-a
Komisija i ESVD prihvaćaju preporuku.
(a)
Komisija i ESVD nastavit će politički dijalog i dijalog o politikama kako bi zajamčili da tuniške vlasti donesu sveobu -
hvatan nacionalni razvojni plan i strategije za konkretne reforme. Ta su pitanja ponovno naglašena tijekom posjeta 
povjerenika Hahna i visoke predstavnice i potpredsjednice Komisije Mogherini Tunisu kao i tijekom posjete tuniškog 
predsjednika Bruxellesu u studenome i prosincu 2016.
(b)
Komisija i ESVD pripremit će okvir za jedinstvenu potporu za razdoblje 2017. – 2020. u skladu sa smjernicama EU-a 
koje zahtijevaju usmjeravanje pomoći na tri prioritetna sektora kako bi se postigao najbolji mogući učinak potpore.
(c)
Zajednička izrada programa ponovno će započeti 2017.
68
Komisija navodi da su u ograničenom broju slučajeva pokazatelji/mjere bili ispunjeni prije potpisivanja sporazuma 
o financiranju. Naime, te su mjere bile službeno dogovorene s tuniškim vlastima mjesecima prije potpisivanja spo -
razuma o financiranju i vlada ih je već provela kad je Komisija donijela odluku o financiranju. To bi trebalo smatrati 
uspjehom te rezultatom intenzivnog dijaloga o politikama vođenog s tuniškim vlastima koji se bez proračunske 
potpore ne bi ostvario u istom opsegu ili u istom roku.
69
ESVD i Komisija slažu se da je potrebno raditi na ranijem donošenju odluka o dodjeli sredstava s pomoću meha -
nizma „više za više”.
Odgovori Komisije i ESVD-a 56
70
Komisija želi naglasiti da je PEFA koristan alat, no nije obvezan i osim toga zahtijeva predanost i punu suradnju 
partnerske zemlje. Nakon 2011. Tunis (i njegovi partneri) imali su koristi od desetak visokokvalitetnih procjena 
sustava upravljanja javnim financijama. Te su procjene izvršene u okviru programa Komisije i provele su ih priznate 
organizacije, npr. MMF, OECD i Open Budget Survey. Osim toga, prije pružanja makrofinancijske pomoći Komisija 
je u prosincu 2013. provela cjelovitu i sveobuhvatnu operativnu procjenu administrativnih i financijskih krugova 
u Ministarstvu financija i Središnjoj banci Tunisa.  Komisija stoga smatra da su sveobuhvatne i relevantne informacije 
bile dostupne i da su upotrijebljene.
Komisija potvrđuje da je sadašnja procjena PEFA započela 2014. te da će biti završena 2017. Kašnjenja u njezinu zavr -
šetku nastala su zbog metodoloških problema na koje Komisija ne može utjecati.
Preporuka 2. – Poboljšanje provedbe programa proračunske potpore EU-a
Komisija prihvaća preporuku.
(a)
S obzirom na sadašnju stabilniju političku situaciju u Tunisu te u cilju bliske koordinacije s ostalim donatorima 
Komisija se slaže da pokazatelji uspješnosti mogu biti bolje usmjereni na buduće operacije. Međutim, na kriterije 
prihvatljivosti i dalje će se primjenjivati dinamičan pristup u skladu s odredbama smjernica za proračunsku potporu. 
U tuniškom kontekstu pojedinačne mjere upotrebljavale su se kao referentna mjerila za procjenu ukupnog napretka 
vlade u provedbi nacionalnih programa reformi (jedan od četiri kriterija prihvatljivosti) i ta se praksa pokazala 
posebno učinkovitom.
U pogledu zadnje rečenice u kojoj se navodi da bi „isplate trebalo uvjetovati zadovoljavajućim dovršetkom poje -
dinačnih mjera, a ne cjelokupnim napretkom”, Komisija naglašava da se u skladu s komunikacijom iz 2011. i s njom 
povezanim zaključcima Vijeća iz 2012. o „Budućem pristupu proračunskoj potpori EU-a za treće zemlje” taj dina -
mičan pristup mora primjenjivati na kriterije prihvatljivosti. Komisija povezuje isplate s pokazateljima uspješnosti 
o kojima je pregovarano i koji su dogovoreni s partnerskom vladom tek nakon što se ispune svi kriteriji prihvatljivo -
sti i time dokaže zadovoljavajući cjelokupni napredak u provedbi programa.
(b)
Komisija priznaje važnost procjene PEFA kao alata za planiranje i praćenje, ali Komisija naglašava da se procjena 
PEFA ne može jednostrano nametnuti partnerskoj vladi. Komisija će ipak nastaviti surađivati s partnerskom vladom 
u nastojanju da se procjena PEFA provodi u preporučenim vremenskim razmacima.
Odgovori Komisije i ESVD-a 57
71
Razdoblje od 11 mjeseci koje je proteklo između zahtjeva Tunisa za makrofinancijskom pomoći i potpisivanja 
memoranduma o razumijevanju između EU-a i Tunisa u kojemu su navedeni uvjeti za makrofinancijsku pomoć može 
se objasniti u nastavku.
Prije nego što je donijela prijedlog o programu makrofinancijske pomoći Komisija je, kako bi postupila u skladu 
s Financijskom uredbom EU-a, provela sveobuhvatnu operativnu procjenu kvalitete financijskih krugova u Tunisu. 
Parlament i Vijeće morali su potom odobriti prijedlog Komisije u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom 
u skladu s člankom 212. UFEU-a. Iako su suzakonodavci uspjeli donijeti prijedlog Komisije u roku od pet mjeseci 
bez trijaloga, izgubljen je jedan mjesec zbog činjenice da je odobravanje na plenarnoj sjednici Parlamenta u zadnji 
trenutak premješteno na drugu travanjsku plenarnu sjednicu. Nakon donošenja programa makrofinancijske pomoći, 
prvo su se morali dovršiti pregovori o nacrtu memoranduma o razumijevanju, potom je memorandum morao 
odobriti odbor država članica i tek ga je onda EU mogao potpisati u srpnju 2014. (11 mjeseci nakon zahtjeva Tunisa). 
Potom je tuniškim vlastima trebalo više od šest mjeseci da u ožujku 2015. ratificiraju memorandum o razumijevanju. 
Prva isplata makrofinancijske pomoći mogla je biti izvršena ubrzo nakon ratifikacije u svibnju 2015., dok je druga 
isplata mogla biti izvršena tek u prosincu 2015. jer tuniške vlasti nisu ispunjavale uvjete za makrofinancijsku pomoć.
Preporuka 3. – Ubrzanje procesa odobrenja makrofinancijske pomoći
Komisija prihvaća preporuku.
Komisija napominje da unatoč tome što je postignut znatan napredak u pogledu brzine donošenja odluka Parla -
menta i Vijeća o makrofinancijskoj pomoći, postoji još prostora za poboljšanje. Brže donošenje moglo bi se ostvariti, 
primjerice, kad bi se mogao smanjiti broj sastanaka Odbora Europskog parlamenta za međunarodnu trgovinu (INTA) 
prije glasovanja INTA-e, kad bi Parlament sustavno davao suglasnost na plenarnim sjednicama (uključujući plenarne 
sjednice smanjenog opsega) odmah nakon glasovanja INTA-e, kad bi predsjednici Parlamenta i Vijeća mogli potpisi -
vati na plenarnim sjednicama smanjenog opsega te kad bi Vijeće po potrebi koristilo pisani postupak za donošenje.
Komisija napominje i da je slijedom prethodnih preporuka Revizorskog suda i Rezolucije Parlamenta o makrofinan -
cijskoj pomoći iz 2003. predložila 2011. okvirnu uredbu o makrofinancijskoj pomoći čiji je cilj, među ostalim, ubrzati 
odlučivanje zamjenom zakonodavnih odluka provedbenim aktima. Međutim, s obzirom na to da su suzakonodavci 
odlučili zadržati zakonodavne akte i redovan zakonodavni postupak, Komisija je 2013. povukla taj prijedlog.
73
Komisija naglašava da odobrena produženja nisu dovela ni do kakvog povećanja ukupnih troškova. To su bila „pro -
duženja bez dodatnih troškova” jer se sveukupni proračun programa ne može povećavati.
Odgovori Komisije i ESVD-a 58
Produženje bez dodatnih troškova može rezultirati preraspodjelom određenih troškova na štetu drugih, ali ti su 
aspekti dio rizika povezanih s djelovanjem u tim okruženjima. Međutim, tijekom pregovora o zahtjevima za pro -
duženje bez dodatnih troškova Komisija nastoji osigurati da eventualni dodatni troškovi osoblja koji su posljedica 
takvih produženja budu što je moguće manji kako se ne bi doveo u pitanje uspjeh projekta. Demokratska tranzicija 
u Tunisu trajala je dulje nego što se očekivalo netom nakon revolucije 2011. kada su bili potpisani projekti koji su 
uzorkovani.
Preporuka 4. – Poboljšanje planiranja projekata
Komisija prihvaća preporuku.
Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Događaj Datum
Usvajanje memoranduma o planiranju revizije / početak revizije 1.3.2016
Službeno slanje nacrta izvješća Komisiji (ili drugom subjektu nad kojim se obavlja 
revizija)1.12.2016
Usvajanje konačnog izvješća nakon raspravnog postupka 14.2.2017
Primitak službenih odgovora Komisije (ili drugog subjekta nad kojim se obavlja revizija) 
na svim jezicima2.3.2017
Procijenili smo je li financijska pomoć koju je EU pružio 
Tunisu nakon revolucije Arapskog proljeća iz 2011. godine 
dobro iskorištena. Zaključili smo da su sredstva općenito 
dobro iskorištena jer je njima pružen znatan doprinos 
demokratskoj tranziciji i gospodarskoj stabilnosti Tunisa 
nakon revolucije.
Unatoč tome, u načinu na koji je EU upravljao pomoći 
utvrđen je niz nedostataka. U svrhu rješavanja tih 
nedostataka Sud iznosi preporuke Europskoj službi za 
vanjsko djelovanje i Komisiji u vezi s usmjeravanjem pomoći 
na mali broj sektora, unaprjeđenjem provedbe programa 
proračunske potpore i, naposljetku, poboljšanjem 
planiranja programa i ubrzavanjem njihove provedbe.
1977 - 2 017