P9_TA(2022)0139

Postizanje ekonomske neovisnosti žena s pomoću poduzetništva i samozapošljavanja

Rezolucija Europskog parlamenta od 3. svibnja 2022. o postizanju ekonomske neovisnosti žena s pomoću poduzetništva i samozapošljavanja (2021/2080(INI))

(2022/C 465/05)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji te članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

— uzimajući u obzir članak 21. stavak 1., članak 23. i članak 33. stavak 2. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.” (COM(2020)0152),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 10. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu” (COM(2020)0103),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 1. srpnja 2020. naslovljenu „Program vještina za Europu za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost” (COM(2020)0274),

— uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2021. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.” (COM(2021)0101),

— uzimajući u obzir studiju Glavne uprave Komisije za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije iz 2020. naslovljenu „Žene u digitalnom dobu”,

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (1),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o jednakosti spolova i osnaživanju žena u digitalnom dobu (2),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. listopada 2017. o ekonomskom osnaživanju žena u privatnom i javnom sektoru u EU-u (3),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2018. o osnaživanju žena i djevojčica posredstvom digitalnog sektora (4),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o premošćivanju digitalnog jaza između spolova: sudjelovanje žena u digitalnom gospodarstvu (5),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (6),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (7),

— uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o promicanju rodne ravnopravnosti u obrazovanju i karijerama u područjima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) (8),

— uzimajući u obzir studiju naslovljenu „The Professional Status of Rural Women in the EU” (Položaj u zaposlenju žena u ruralnim područjima EU-a), koju je u svibnju 2019. objavio Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja Glavne uprave za unutarnju politiku Unije,

— uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Enhancing Women’s Economic Empowerment through Entrepreneurship and Business Leadership in OECD Countries” (Veće ekonomsko osnaživanje žena u zemljama OECD-a preko poduzetništva i poslovnog vodstva), koju je 2014. objavila Uprava za zapošljavanje, rad i socijalna pitanja Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj OECD),

— uzimajući u obzir studiju naslovljenu „International Survey of Adult Financial Literacy” (Međunarodno istraživanje financijske pismenosti odraslih osoba), koju je 2020. objavio OECD,

— uzimajući u obzir drugo poglavlje studije naslovljene „The Missing Entrepreneurs 2019: Policies for Inclusive Entrepreneurship” (Poduzetnici koji nedostaju 2019.: Politike za uključivo poduzetništvo), koju je u prosincu 2019. objavio OECD,

— uzimajući u obzir indeks rodne ravnopravnosti Europskog instituta za ravnopravnost spolova (EIGE),

— uzimajući u obzir članak 6. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom,

— uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja Ujedinjenih naroda,

— uzimajući u obzir pregled pokazatelja „Žene u digitalnoj sferi”,

— uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Women’s entrepreneurship and self-employment, including aspects of gendered Corporate Social Responsibility” (Poduzetništvo i samozapošljavanje žena, uključujući aspekte rodno uvjetovanog društveno odgovornog poslovanja) koju je u svibnju 2020. objavio Resorni odjel za prava građana i ustavna pitanja Glavne uprave Parlamenta za unutarnju politiku Unije,

— uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Funding women entrepreneurs – How to empower growth” (Financiranje poduzetnica – Kako ojačati rast) koju je u lipnju 2020. objavilo Savjetodavno tijelo za financiranje inovacija pri Europskoj investicijskoj banci,

— uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

— uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0096/2022),

A. budući da je rodna ravnopravnost temeljna vrijednost i ključni cilj EU-a te osnovni preduvjet za potpuno ostvarivanje ljudskih prava žena i djevojčica, što je temelj za njihovo osnaživanje, razvoj njihova punog potencijala te postizanje održivog i uključivog društva; budući da rodno uvjetovana diskriminacija koja se temelji na stereotipima i nejednakostima, u kombinaciji s intersekcijskom diskriminacijom zbog, među ostalim, njihova spola, rase, etničkog ili društvenog podrijetla ili invaliditeta, spolne orijentacije, rodnog identiteta ili rodnog izražavanja ima negativne društvene i gospodarske posljedice te utječe na način na koji se žene suočavaju s izazovima, među ostalim, tijekom ulaska u poduzetništvo ili samozaposlenje;

B. budući da žensko poduzetništvo potiče emancipaciju i osnaživanje žena; budući da je u razdoblju 2014. – 2018. medijan godišnjeg dohotka poduzetnikâ s punim radnim vremenom bio jednak za muškarce i žene (9); budući da su ekonomska neovisnost i osnaživanje žena neophodni za ostvarivanje prava žena i rodne ravnopravnosti te uključuju mogućnost ravnopravnog sudjelovanja na tržištima rada, pristup proizvodnim resursima i njihovu kontrolu, kontrolu vlastitog vremena, života i tijela, samoispunjenje i konstruktivno sudjelovanje u ekonomskom odlučivanju na svim razinama; budući da promicanje ekonomske neovisnosti iziskuje poticanje ženskog poduzetništva i samozapošljavanja te treba biti praćeno odgovarajućim mjerama kako bi se osigurali ravnopravno sudjelovanje žena na tržištima rada, jednaka plaća za jednaki rad ili rad jednake vrijednosti, pristup dostojanstvenom radu te dijeljenje i prepoznavanje kućanskih obveza i obveza skrbi;

C. budući da su žene najvrjedniji i najveći neiskorišteni izvor potencijala za poduzetništvo i vodstvo u Europi; budući da je u razdoblju 2014. – 2018. za žene u zemljama OECD-a bilo dvostruko vjerojatnije da će pokrenuti vlastito poduzeće nego za žene u EU-u (10); budući da su poduzetnice i samozaposlene žene nedovoljno iskorišten izvor potencijala održivog gospodarskog rasta, otvaranja radnih mjesta i inovacija, dok je promicanje tog izvora rasta važan alat u poticanju ekonomskog osnaživanja i neovisnosti žena; budući da ekonomsko osnaživanje žena potiče produktivnost te povećava gospodarsku diversifikaciju i jednakost prihoda; budući da se samozapošljavanje treba prepoznati kao oblik rada koji pridonosi otvaranju novih radnih mjesta i smanjenju nezaposlenosti; budući da studije pokazuju da žene često imaju drukčiji stil upravljanja i vodstva od muškaraca i da je rodna raznolikost u timovima korisna za društvo i gospodarstvo (11); budući da bi poticanje poduzetnica i samozaposlenih žena ojačalo i konkurentnost EU-a te bi stoga EU i države članice trebale promicati sve poduzetničke aktivnosti kojima se otvaraju radna mjesta i stvara dohodak te time i dodana vrijednost za poduzeća i društvo;

D. budući da je za žene u ruralnim regijama i regijama u nepovoljnom položaju vjerojatnije da će se baviti poduzetništvom i biti samozaposlene nego za žene u urbanim i gospodarski prosperitetnim regijama (12); budući da su mogućnosti zapošljavanja žena u ruralnim područjima lošije od mogućnosti muškaraca u ruralnim područjima i žena u urbanim područjima; budući da je udio samozaposlenih žena u ruralnim područjima nešto viši od udjela u općoj populaciji; budući da 30 % poljoprivrednih gospodarstava u EU-u vode samozaposlene žene (13);

E. budući da bi se činjenica da postoji relativno mali udio žena u poduzetništvu trebala smatrati neiskorištenim izvorom inovacija i rasta, posebno u kontekstu zelene i digitalne transformacije Europe i njezina gospodarskog oporavka nakon krize prouzročene bolešću COVID-19; budući da je kriza prouzročena bolešću COVID-19 nerazmjerno pogodila žene, osobito žene zaposlene na nesigurnim radnim mjestima, u sektorima u kojima su zaposlene većinom žene i u neformalnoj ekonomiji, te je na njih znatno utjecala u ekonomskom smislu te u području zapošljavanja zbog povećane potrebe za pružanjem skrbi i količine kućanskih obveza, ograničenog pristupa spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, kao i zbog rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja; budući da europsko gospodarstvo može imati koristi od rasta BDP-a u iznosu od 16 milijardi EUR ako potakne veći broj žena da uđe na tržište rada digitalnog sektora; budući da su povećanje rodne ravnopravnosti i osnaživanje ženskog poduzetništva ključni za ubrzavanje i učvršćivanje europskog oporavka;

F. budući da Europska unija zaostaje za SAD-om i Kinom u pogledu razvoja tehnologija u području primjerice umjetne inteligencije i tehnologije lanca blokova; budući da su start-up poduzeća s najvećom vrijednosti u svijetu u travnju 2021. bila većinom kineska i američka poduzeća; budući da bi Europska unija trebala prepoznati i podupirati inovacijske sposobnosti žena u Europi u pogledu tehnologija u razvoju;

G. budući da žene čine samo 34,4 % samozaposlenih osoba u EU-u i 30 % poduzetnika koji u njemu pokreću start-up poduzeća, čime se potvrđuje da su najveće razlike među spolovima u poduzetničkoj djelatnosti u Europi i Sjevernoj Americi (14); budući da su žene na samo 34 % rukovodećih položaja u EU-u (15); budući da prethodno iskustvo na rukovodećim položajima pruža osobama potrebne vještine i samopouzdanje za osnivanje vlastitog poduzeća (16); budući da nepostojanje socijalne zaštite, kao što je plaćeno bolovanje, rodiljni, očinski i roditeljski dopust, može biti problematično za samozaposlene žene u nekoliko država članica; budući da su samozaposlene žene izloženije riziku od siromaštva;

H. budući da je pokretanje i vođenje poslovanja u EU-u složeno zbog raznih birokratskih i administrativnih zahtjeva i postupaka, što je prepreka poticanju većeg broja žena da postanu poduzetnice; budući da se žene suočavaju s raznim preprekama, osobito ekonomske, zakonodavne i socijalne naravi, pri ulasku u poduzetništvo za razliku od muškaraca; budući da se te prepreke temelje na rodnim stereotipima koji pridonose rodnoj segregaciji u obrazovanju, nedostatku posebnog osposobljavanja, nižoj razini samopouzdanja za poduzetničke aktivnosti, manjem pristupu informacijama, financijskoj i vladinoj potpori te manjem broju alata za društveno i poslovno umrežavanje, rodnim predrasudama i poteškoćama u usklađivanju poslovnog i obiteljskog života zbog nedostatka infrastruktura za pružanje skrbi, osobito skrbi za djecu i zbog stereotipa da žene obavljaju većinu skrbi i kućanskih obveza; budući da je za žene vjerojatnije nego za muškarce da će navesti fleksibilno radno vrijeme kao motivaciju za pokretanje poduzeća ili samozapošljavanje (17); budući da žensko poduzetništvo i samozapošljavanje mogu biti i vrijedan instrument za usklađivanje poslovnog i privatnog života; budući da je od 2014. do 2018. samo 34,5 % žena u EU-u i 37,7 % žena u zemljama OECD-a smatralo da imaju potrebne vještine i znanje za pokretanje vlastitog poduzeća; budući da je za žene gotovo 10 % vjerojatnije da će navesti strah od neuspjeha nego što je to za muškarce (18); budući da između muškaraca i žena postoji razlika u financijskoj pismenosti; budući da je ta razlika prepreka za žene tijekom pristupa financiranju i općenito im onemogućuje da sa samopouzdanjem sudjeluju u gospodarskim i financijskim aktivnostima (19);

I. budući da štetne strukture i stereotipi pridonose neravnopravnosti; budući da tradicionalne rodne uloge i stereotipi i dalje utječu na podjelu rada kod kuće, u obrazovnom sustavu, na radnome mjestu i u društvu; budući da neplaćene poslove skrbi i rada u kućanstvu uglavnom obavljaju žene, što utječe na zapošljavanje i napredovanje u karijeri te doprinosi razlici u plaćama i mirovinama žena i muškaraca; budući da države članice trebaju hitno i na odgovarajući način prenijeti mjere za ravnotežu između poslovnog i privatnog života, kao što je Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života, te da one trebaju biti popraćene daljnjim mjerama za uključivanje više muškaraca u obavljanje neplaćenog rada;

J. budući da su pristup mrežama, mentorstvo i promicanje poduzetnica kao uzora važni za poticanje žena da se odluče za poduzetničku karijeru i za povećanje ekonomskog osnaživanja žena; budući da raznoliki uzori mogu privući žene različitog podrijetla;

K. budući da su neka privatna poduzeća u okviru svojih strategija za društveno odgovorno poslovanje uključila mjere kao što su mentorstvo, umrežavanje i potpora radi povećanja pristupa žena financiranju i tehnologiji u cilju podupiranja ženskog poduzetništva;

L. budući da statistički podaci pokazuju da se poduzetnice suočavaju s većim poteškoćama tijekom prikupljaju financijska sredstva i kapitala nego njihovi muški kolege; budući da trgovačka društva pod vodstvom žena i dalje čine vrlo mali udio korisnika ulaganja; budući da je 2018. godine 93 % ukupnog kapitala koji je uložen u europska tehnološka poduzeća dodijeljeno osnivačkim timovima koje su činili samo muškarci (20); budući da je samo 32 % financiranja rizičnog kapitala dodijeljeno poduzećima s najmanje jednom rukovoditeljicom (21); budući da su inovacije žena rjeđe prepoznate i priznate kao inovacije i obećavajuće ideje; budući da, unatoč slabijoj financijskoj potpori, poduzeća iz regije srednje i istočne Europe kojima su na čelu žene premašuju poduzeća koja su osnovali muškarci u produktivnosti kapitala za 96 % (22);

M. budući da podaci pokazuju da poduzetnice ostvaruju veće prihode unatoč tome što primaju manju financijsku potporu;

N. budući da žene čine samo 10 % poslovnih anđela u Europi (23) i da su posebno nedovoljno zastupljene među privatnim ulagačima u vlasnički kapital u području digitalizacije; budući da žene zauzimaju samo 10 % svih rukovodećih položaja u poduzećima privatnog i rizičnog kapitala u svijetu (24); budući da je nekoliko studija pokazalo da investicijski menadžeri obično pružaju kapital onima koji su njima slični te njih i zapošljavaju, zbog čega su žene, a osobito žene raznolikih podrijetla i one koje se suočavaju s intersekcijskom diskriminacijom, među ostalim zbog njihova rasnog, etničkog ili socioekonomskog podrijetla, očigledno u nepovoljnom položaju; budući da je za poduzeća rizičnog kapitala koja imaju partnerice dva do tri puta vjerojatnije da će uložiti u poduzeća pod vodstvom žena (25); budući da je utvrđeno da je nedostatak žena koje donose odluke u poduzećima rizičnog kapitala jedan od primarnih uzroka stalnog manjka financijskih sredstava za poduzeća pod ženskim vodstvom u EU-u (26); budući da je još jedan glavni uzrok stalnog manjka financijskih sredstava za poduzeća pod vodstvom žena u EU-u činjenica da je za žene manje vjerojatno nego za muškarce da će tražiti vanjsko financiranje u obliku bankovnih zajmova, rizičnog kapitala ili financiranja iz državnih programa te se umjesto toga financiraju same uz pomoć osobne ušteđevine ili ih financiraju članovi obitelji (27); budući da su provedba mjera za ostvarivanje pravedne zastupljenosti žena i razvoj rodno uravnoteženog financijskog ekosustava, stvaranje povoljnijeg okruženja na razini EU-a i pružanje dostatnih proračunskih sredstava neophodni za stvaranje neophodnih uvjeta financiranja i osnovne mreže ulagačica kako bi napredovala poduzeća pod vodstvom žena;

O. budući da je šest država članica uspostavilo 11 privatnih fondova kako bi se premostio jaz u financiranju poduzetnica i da se u investicijskim kriterijima tih fondova u obzir uzimaju rodna pitanja kojima se potiče raznolikost; budući da su neki od tih fondova primili nacionalnu potporu ili potporu na razinu EU-a, što pokazuje važnu ulogu javnih politika u promicanju poduzetništva (28);

P. budući da postoje izazovi u učinkovitom mjerenju poduzetništva u EU-u;

Q. budući da su žene izvršni direktori u manje od 8 % vodećih poduzeća;

R. budući da su 2018. godine 59 % znanstvenika i inženjera u EU-u bili muškarci, dok je udio žena iznosio samo 41 %, što je razlika od 18 % (29); budući da su društvene norme, stereotipi, kulturno uvjetovano odvraćanje i rodno utemeljena očekivanja o izboru karijere, koji se često učvršćuju u obrazovnom sadržaju i kurikulima, među glavnim uzrocima rodne segregacije u visokom obrazovanju i na tržištu rada;

S. budući da je ključno da Europa ima jednak broj poduzetnica i poduzetnika kako bi se osigurala raznolikost sadržaja i proizvoda; budući da je od 2014. do 2018. u EU-u za start-up poduzeća pod vodstvom žena bilo jednako vjerojatno da će ponuditi nove proizvode i usluge kao i za ona pod vodstvom muškaraca (30), što pokazuje da se mora smatrati kako su žene i muškarci jednako uspješni u inovacijama; budući da poticanje većeg broja žena da se upuste u poduzetničke vode može poboljšati kvalitetu i raznolikost inovacija, proizvoda i usluga;

T. budući da je Europska mreža ambasadorica ženskog poduzetništva dosad organizirala više od 650 nacionalnih sastanaka i doprla do više od 61 000 potencijalnih poduzetnica; budući da su njezine ambasadorice poduprle osnivanje više od 250 novih poduzeća pod vodstvom žena i nekoliko ženskih klubova za umrežavanje i potporu poslovanju (31);

U. budući da je 2020. bilo više ljudi koji znaju nekoga tko je zatvorio poduzeće, nego nekoga tko ga je otvorio (32), što je podsjetnik na važnost njegovanja plodnog tla za svaku vrstu poduzetništva i održavanja poveznica s drugim gospodarstvima kako bi se pratile nove prilike i očuvala radna mjesta budućnosti;

V. budući da razlika u plaći na temelju spola u EU-u iznosi 14,1 % i da se ta brojka u zadnjem desetljeću tek minimalno izmijenila; budući da je 24 % razlike u plaći na temelju spola povezano s prekomjernom zastupljenosti žena u relativno slabo plaćenim sektorima kao što su skrb, zdravstvo i obrazovanje;

W. budući da su za poduzetništvo potrebni znanje i vještine; budući da povećanje razine postignutog obrazovanja žena i djevojčica pridonosi njihovu ekonomskom osnaživanju i uključivijem gospodarskom rastu; budući da cjeloživotno obrazovanje, usavršavanje i prekvalifikacija, osobito kako bi bile ukorak s brzom tehnološkom i digitalnom transformacijom povećavaju njihove poslovne mogućnosti i važni su za zdravlje, dobrobit i kvalitetu života žena i djevojčica;

X. budući da bi poduzetništvo trebalo biti dostupno svim ženama, uključujući žene s invaliditetom, starije žene i žene s manjinskim rasnim ili etničkim podrijetlom; budući da ženama s invaliditetom može biti teže pokrenuti vlastiti posao; budući da se poduzetništvo među starijim ženama ne promiče iako bi ih se trebalo smatrati vrijednim i neiskorištenim potencijalom gospodarskog rasta; budući da promicanje poduzetništva među migranticama može ponuditi odlične mogućnosti za njihovu integraciju na tržište rada i potaknuti njihovu ekonomsku neovisnost i osnaživanje;

Poduzetnički programi, obrazovanje i stjecanje kompetencija

1. ističe da žensko poduzetništvo pridonosi povećanju razine ekonomske neovisnosti žena i njihovu osnaživanju, što je ključan preduvjet za postizanje rodno ravnopravnih društava i trebalo bi se poticati i promicati diljem EU-a; napominje da se ekonomskom neovisnošću žena jača njihovo ravnopravno sudjelovanje na tržištu rada, pruža se kontrola nad proizvodnim resursima te povećava sudjelovanje u ekonomskom odlučivanju na svim razinama, kao i ekonomsko osnaživanje i samoodređenje, koji su ključni za ostvarivanje ženskih prava i rodne ravnopravnosti; ističe da bi svaku ženu koja se želi baviti poduzetništvom trebalo poticati da učini taj korak jer vođenje poduzeća stvara radna mjesta i prihode, a stoga i dodanu vrijednost za poduzeće i cijelo društvo; poziva Komisiju da uloži veće napore u povećanje stope zaposlenosti žena u Europi i olakša njihov pristup tržištu rada, među ostalim pružanjem više poticaja za promicanje ženskog poduzetništva; pozdravlja prijedlog Komisije za Direktivu o transparentnosti plaća;

2. žali zbog toga što žene ne osnivaju i ne vode poduzeća u istoj mjeri kao muškarci; potiče države članice da uvedu reforme prilagođene poduzećima kako bi poticale ravnopravnost i ojačale žensko poduzetništvo; poziva na pomno ispitivanje potreba i sudjelovanja žena na tržištu rada na razini EU-a, kao i horizontalne i vertikalne segregacije na tržištu rada;

3. pozdravlja inicijative Komisije kao što su Women TechEU i Program za žene na vodećim položajima pod okriljem Europskog vijeća za inovacije te stvaranje raznih europskih mreža za poduzetnice; potiče Komisiju i države članice da aktivnije promiču takve inicijative usmjeravanjem na potencijal održivog rasta EU-a i da podržavaju postignuća poduzetnica u svoj njihovoj raznolikosti; potiče Komisiju da ojača mreže usmjerene na žensko poduzetništvo na europskoj razini kako bi se poticale inovacije i suradnja među nacionalnim, međunarodnim mrežama te mrežama EU-a; napominje da daljnja prekogranična suradnja među poduzetnicama može ojačati unutarnje tržište Europske unije;

4. poziva Komisiju i države članice da u svoje inicijative uključe javno-privatna partnerstva jer privatna trgovačka društva mogu imati važnu ulogu kao savjetnici te poduzetnicama pružati relevantne i specijalizirane vještine; potiče Komisiju da olakša paneuropsko umrežavanje poduzetnica i podupire njihovu suradnju; poziva Komisiju da provede programe kojima se promiče kreativnost u inovacijama kako bi se osiguralo poduzetništvo na tržištu rada i kako bi se zajamčilo da žene mogu donijeti dodanu vrijednost društvu;

5. ističe da mentoriranje početnika od strane iskusnih poduzetnika može biti korisno za obje strane i pomoći u podizanju svijesti o poduzetništvu u javnosti, borbi protiv dvojbi u pogledu ulaska u poduzetnički sektor te poticanju razmjene informacija i savjeta među poduzetnicama;

6. ističe da je nužno i važno prepoznati i promicati poduzetnice i ulagačice kao uzore i mentorice te osigurati da ti uzori predstavljaju žene u svoj njihovoj raznolikosti; u tom pogledu prima na znanje nagradu EU-a za inovatorice za 2021. i Europsku mrežu ambasadorica ženskog poduzetništva, koje potiču žene da se odluče za poduzetničku karijeru; poziva Komisiju da pokrene kampanju na razini Europe za podizanje svijesti u javnosti o potencijalu poduzetništva usmjerenu osobito na žene te da provede studije slučaja poduzetnica kako bi istaknula najuspješnije poduzetnice i ulagačice kao uzore;

7. poziva Komisiju da s državama članicama razvije strategiju za osiguravanje konstruktivne zastupljenosti svih žena različitog podrijetla u donošenju odluka, koja uključuje posebne aktivnosti i politike za promicanje ekonomskog osnaživanja žena; poziva na to da se osigura da sve mjere koje se odnose na žensko poduzetništvo uključuju intersekcijsku perspektivu kako bi se zajamčilo da sve žene primaju odgovarajuću pomoć i potporu te da nijedna žena ne bude zapostavljena;

8. pozdravlja javne i privatne programe ženskog poduzetništva u državama članicama koji uključuju aspekte umrežavanja, mentorstva, osposobljavanja, podučavanja i konzultantskih usluga te stručnog savjetovanja o pravnim i fiskalnim pitanjima kako bi se podupirale i savjetovale poduzetnice te kako bi se promicala njihova neovisnost; napominje da je u javno dostupnim izvješćima i svjedočenjima u sedam država članica istaknut pozitivan učinak tih programa; apelira na Komisiju i EIGE da prikupe podatke raščlanjene po spolu iz svih država članica i analiziraju učinak programâ za poduzetnice; poziva Komisiju i države članice da dijele primjere najboljih praksi za jačanje i povećanje udjela poduzetnica i samozaposlenih žena unutar EU-a; poziva države članice da promiču dobro razvijenu strategiju osposobljavanja za pružanje različitih razina osposobljavanja, od podizanja svijesti i informiranja do specijaliziranog i naprednog osposobljavanja te da prepoznaju razne prilike i ograničenja tog posebnog poslovnog okruženja i širok raspon posebnosti i potreba poduzetnica s posebnim naglaskom na ravnoteži između poslovnog i privatnog života; ističe da su potrebne jedinstvene kontaktne točke kojima se nude primjerice tečajevi i osposobljavanje u širokom rasponu zanimanja kao što su računovodstvo i marketing za poduzetnike koji imaju slabo ili nikakvo iskustvo ili kvalifikacije; napominje da ta inicijativa može potaknuti više žena da postanu poduzetnice;

9. poziva Komisiju i EIGE da izrade ažurirane i usporedive statističke podatke za potrebe analize gospodarskog značaja poduzetnika i samozaposlenih osoba te raznih kategorija unutar poduzetništva i samozapošljavanja s obzirom na sektor i rod kako bi se utvrdio udio poduzetnica i samozaposlenih žena; ponovno poziva Komisiju i države članice da poboljšaju prikupljanje podataka raščlanjenih po spolu, statistiku, istraživanje i analizu, posebno kad je riječ o sudjelovanju žena na tržištu rada i u područjima kao što su neformalno zapošljavanje, poduzetništvo, pristup financiranju i uslugama zdravstvene zaštite, neplaćeni rad, siromaštvo i utjecaj sustava socijalne zaštite; podsjeća na ulogu EIGE-a u tom pogledu i poziva Komisiju da upotrebljava te podatke kako bi učinkovito provela procjene utjecaja koji na rodnu ravnopravnost imaju njezine politike i programi te politike i programi drugih agencija i institucija EU-a;

10. posebno poziva na snažnije promicanje predmeta iz područja STEM-a, digitalnog obrazovanja, umjetne inteligencije i financijske pismenosti, usmjerenih posebno na žene, i na podizanje svijesti o njima u borbi protiv prevladavajućih stereotipa u obrazovanju, osposobljavanju, školskim programima i karijernom savjetovanju; poziva na to da se osigura da veći broj žena sudjeluje u tim sektorima, čime bi se omogućili raznolikiji načini upravljanja i vodstva kojima bi se stvorila dodana vrijednost za te sektore te bi se doprinijelo njihovu razvoju; ističe važnost širenja horizonta ženskog poduzetništva kako bi se uključilo više sektora osim STEM-a i informacijskih tehnologija te promicali razni oblici poduzetništva; poziva Komisiju i države članice da provedu mjere za poboljšanje diversifikacije poduzetništva i promicanje socijalnih i kolektivnih oblika ženskog poduzetništva; pozdravlja posebno osposobljavanje, istraživanje i studije poduzetništva; naglašava da je važno među ženama promicati obrazovanje i karijere u području financija kako bi se podržao razvoj pouzdane mreže ulagačica i istodobno ističe potrebu za osnaživanjem žena kako bi postale ekonomski neovisne i napredovale u poduzetništvu;

11. izražava žaljenje zbog činjenice da žene nisu dovoljno zastupljene na vodećim položajima te naglašava potrebu za promicanjem ravnopravnosti muškaraca i žena na svim razinama donošenja odluka u poslovanju i upravljanju; poziva na brz postupak pregovora o Direktivi o ženama u upravnim odborima; ističe da je nužno pružati više boljih informacija o poduzetništvu kao privlačnoj karijeri, kako za mlade žene u obrazovnom sustavu tako i za žene izvan tržišta rada koje razmišljaju o zaposlenju ili povratku u radni odnos; poziva Komisiju da promiče programe potpore poduzetništvu za starije ljude i napominje da se time može doprijeti do žena koje su izostavljene iz tržišta rada; ističe nužnost promicanja politika za stimuliranje poduzeća koja brzo rastu te rasta i razvoja srednjih i većih poduzeća kako bi se osiguralo da više žena postanu poduzetnice i pruže potporu održivom rastu; poziva države članice i Komisiju da među poduzetnicama dodatno podižu svijet o politikama potpore i smanje birokratske prepreke pristupu programima usmjerenima na poticanje poduzetništva; pozdravlja napore za promicanje potpore stručnjaka i savjetnika koji kao mentori poduzetnicama mogu pružiti samopouzdanje i pratiti ih tijekom svih faza poduzetničkog procesa, uzimajući u obzir sve uključene aspekte, među ostalim pitanja povezana sa zakonodavstvom, porezom, administracijom, ekonomijom i računovodstvom, kao i pravna, formalna, radnička i kadrovska pitanja;

12. traži da se prepozna poduzetnički potencijal žena u svim sektorima i obrazovnim područjima, uključujući u onima u kojima su većina zaposlenih žene, kao što su zdravstvo i obrazovanje; naglašava potrebu za omogućivanjem daljnjeg usavršavanja i prekvalifikacije zaposlenika i onih koji prelaze iz radnog odnosa u samozapošljavanje; poziva Komisiju da promiče cjeloživotno učenje za sve; ističe da se poduzetnička dimenzija mora prepoznati i u svim programima za mlade na europskoj razini; potiče države članice te regionalne i lokalne vlasti da ulažu u programe prekvalifikacije i usavršavanja usmjerene na samozaposlene žene i poduzetnice s posebnim naglaskom na prekvalifikaciju u području financijske pismenosti;

Pristup kapitalu

13. naglašava da je potrebno prepoznati žensko poduzetništvo i samozapošljavanje kao profitabilne slučajeve ulaganja te izvore gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta;

14. poziva države članice i Komisiju da povećaju razinu svijesti i olakšaju pristup sredstvima poduzetnicama i samozaposlenim ženama, uključujući alternativne oblike financiranja, osiguravajući da su novčana sredstva dostupna i dopiru do njih; napominje da je za poduzetnice vjerojatnije da će upotrebljavati alternativne izvore kao što su masovno kreditiranje putem interneta i platforme za financiranje; napominje da se u nekim slučajevima mikrokreditiranje pokazalo uspješnim u motiviranju više žena da pokrenu vlastita poduzeća; prepoznaje utjecaj politika financiranja i pozitivan utjecaj koji imaju za žene; potiče države članice te regionalne i lokalne vlasti da upotrebljavaju postojeće europske strukturne fondove te ih usmjere na poduzetnice i samozaposlene žene; apelira na Komisiju da uspostavi europsku mrežu rodno osviještenih ulagača; smatra da će takva mreža trgovačkim društvima pod vodstvom žena moći pružiti relevantne veze, mreže i mogućnosti financiranja; ističe potrebu za kampanjama za podizanje svijesti i informativnim kampanjama o postojećim i budućim mogućnostima financiranja poduzetnica u EU-u kako bi se pružila prilagođena potpora vlasnicama poduzeća i poduzetnicama i povećala vidljivost žena na vodećim položajima kako bi mogle biti snažniji uzori i kako bi iskorijenile postojeće stereotipe; potiče Komisiju da izradi akcijski plan za žensko poduzetništvo u okviru Akta o malom poduzetništvu te da u plan uključi paneuropsko događanje na temu poduzetništva, inovacija i ulaganja koje će okupiti znanstvenike, poduzetnike, start-up poduzeća i prije svega ulagače privatnog kapitala kako bi se pospješile nove mogućnosti za poduzeća pod vodstvom žena;

15. pozdravlja rad namjenskih privatnih investicijskih fondova koji u svoje procjene ulaganja uključuju rodne kriterije kako bi se riješio problem nedovoljnog financiranja poduzeća pod ženskim vodstvom; poziva Komisiju da podrži programe zajedničkog ulaganja s fondovima rizičnog kapitala i poslovnim anđelima čija su ulaganja usmjerena na žene i programe mentorstva za poduzetnice; smatra da bi to bila snažna mjera za poticanje tog ekosustava od samog početka;

16. pozdravlja javne i privatne fondove u sklopu kojih se provode politike rodne ravnopravnosti, raznolikosti i uključivosti; u tom pogledu prima na znanje inicijativu o obvezi raznolikosti, koja je prva inicijativa u svijetu u kojoj su se privatni fondovi obvezali na mjerenje i praćenje rodne zastupljenosti te godišnje i javno izvješćivanje o svojim nalazima;

17. ističe važnost uloge mikrokreditiranja u poboljšanju financijske uključenosti žena prevladavanjem tržišnih i socijalnih prepreka na financijskim tržištima; napominje da je prednost mikrofinanciranja činjenica da ono poduzetnicama pruža mogućnost snažnih poticaja za stvaranje održivog poslovanja jer moraju otplatiti zajmove te da je taj instrument osmišljen posebno za potrebe ljudi koji imaju poteškoće u pogledu pristupa konvencionalnim zajmovima;

18. poziva Komisiju i države članice da sustavno prate i nadziru podatke razvrstane po rodu u cijeloj Uniji kako bi se osigurali visokokvalitetni podaci o programima financiranja na nacionalnoj razini i na razini EU-a; isto tako podsjeća na važnost prikupljanja podataka o ravnopravnosti kako bi se dobile informacije o intersekcijskoj diskriminaciji te naglašava da bi to moglo poslužiti kao osnova za donošenje informiranijih političkih odluka u budućnosti i za poboljšanje ekonomske neovisnosti žena; napominje da se pri oblikovanju politika povezanih s poslovanjem i MSP-ovima mora prepoznati dimenzija ženskog poduzetništva kako bi se zajamčio odgovarajući okvir politike kojim se podupiru rast ženskog poduzetništva i inovacije na temelju raznolikosti;

Bolji okvir za poduzetnice

19. poziva države članice da provedu Preporuku Vijeća iz 2019. o osiguravanju učinkovitog pristupa sustavima socijalne zaštite i pravu na socijalnu zaštitu, uključujući mirovine i dopuste za sve samozaposlene osobe, te da provode sva načela europskog stupa socijalnih prava kako bi osigurale nediskriminaciju i poticale rodnu ravnopravnost;

20. poziva države članice i Komisiju da uvedu rodno osviještenu politiku u sve faze procesa oblikovanja mjera potpore za poduzetnice i da se savjetuju s raznolikom skupinom potencijalnih i postojećih poduzetnica kako bi se osiguralo da su te mjere podudarne i usklađene s njihovim očekivanjima i potrebama;

21. naglašava da je potrebno ukloniti administrativne prepreke za pokretanje poduzeća kako bi ženama, uključujući imigrantice, postalo privlačnije poduzetništvo ili samozapošljavanje; poziva države članice da razmotre izradu standardiziranih administrativnih paketa koje će poduzetnici slijediti u ranim fazama osnivanja poduzeća; smatra da će se time smanjiti administrativno opterećenje u interakciji s lokalnim tijelima kao što su porezna tijela, općine itd.;

22. ističe da je potrebno razviti europski inovacijski ekosustav kako bi se više žena osnažilo da pokrenu održiva i profitabilna poduzeća te inovacije radi jačanja konkurentnosti EU-a, gospodarskog rasta i otvaranja radnih mjesta;

23. poziva Komisiju da bez odgode provede mjere utvrđene u svojoj Komunikaciji o boljoj regulativi te u svojoj Strategiji za MSP-ove;

24. naglašava da su potrebne smjernice te pojednostavnjeni obrasci, postupci i procesi za pomoć samozaposlenim poduzetnicama u snalaženju unutar regulatornog okvira, na primjer za izvoz; napominje da mikropoduzeća i posebno MSP-ovi ionako nemaju dovoljno resursa za snalaženje s obvezama usklađenosti i njihovim upravljanjem u državama članicama; potiče Komisiju i države članice da ocijene i prema potrebi unaprijede smjernice i administraciju;

25. pozdravlja Komisijinu agendu za bolju regulativu; smatra da je spremnost Komisije da primijeni pristup „jedan za jedan” važan korak prema smanjivanju administrativnog opterećenja za poduzeća, uključujući start-up poduzeća i MSP-ove, čime bi ženama poduzetništvo ili samozapošljavanje postalo privlačnije;

26. poziva države članice da razmotre bolje porezne poticaje ili fleksibilne porezne strukture za poboljšavanje okvirnih uvjeta za poduzetništvo i samozapošljavanje; kao primjer ističe da, kad je riječ o oporezivanju poduzetnika u njihovim ranim fazama, oporezivanje isključivo prihoda ili odgoda plaćanja poreza kako bi se osigurao kapital mogu poduzetništvo ili samozapošljavanje učiniti privlačnijima za žene;

27. ističe važnost ravnoteže između poslovnog i privatnog života i kvalitetnih, cjenovno pristupačnih socijalnih usluga kao preduvjeta za poduzetnice i samozaposlene žene; priznaje da žensko poduzetništvo i samozapošljavanje omogućuju fleksibilnost za postizanje bolje ravnoteže između poslovnog i privatnog života; prepoznaje važnost omogućivanja ravnomjerne raspodjele kućanskih obveza i obveza pružanja skrbi kako bi se postigla ravnoteža između poslovnog i privatnog života koja je potrebna kako bi žene postale poduzetnice ili samozaposlene osobe; poziva Komisiju i države članice da zajamče bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života omogućavanjem boljih rodiljnih, očinskih, roditeljskih dopusta i dopusta za njegovatelje, fleksibilnog radnog vremena te objekata namijenjenih čuvanju djece u okolini i promicanjem rada na daljinu; ističe da se radno vrijeme i raspored rada u ruralnim područjima znatno razlikuju od onih u urbanim područjima i da je važno ponuditi skrb za djecu koja je prilagođena posebnih potrebama žena u različitim područjima; poziva države članice te regionalna i lokalna tijela da pruže potporu socijalnim okvirima, kao što su okviri za starije, uzdržavane osobe te da osiguraju fleksibilnije odredbe za skrb za djecu i mogućnosti za roditeljski dopust jer su oni neophodni da bi se više žena potaknulo na poduzetništvo te da bi im se omogućilo da postanu poduzetnice; poziva države članice da provedu ciljeve iz Barcelone te da osiguraju ispunjavanje tih potreba ulaganjima u dostupne i cjenovno pristupačne visokokvalitetne usluge skrbi te da ih osuvremene kako žene ne bi trebale birati između obitelji i sudjelovanja na tržištu rada; naglašava da daljnje omogućavanje ženama da postanu poduzetnice i poboljšavanje njihovih mogućnost za to može imati ključnu ulogu u uklanjanju razlike u plaći na temelju spola u državama članicama; pozdravlja mjere koje su neke države članice već poduzele u tom pogledu te ih potiče da osiguraju pristup kvalitetnim uslugama skrbi za djecu i dugotrajne skrbi, da promiču pristup samozaposlenih osoba i da brzo i u potpunosti prenesu i provedu Direktivu o ravnoteži između poslovnog i privatnog života te poziva Komisiju da to djelotvorno prati; prepoznaje nacionalne razlike u socijalnoj politici i poštovanju supsidijarnosti; naglašava da je promicanje modela rada prilagođenih obitelji u interesu država članica;

28. zabrinut je zbog toga što je Revizorski sud u tematskom izvješću br. 10/21 o uključivanju rodno osviještene politike u proračun EU-a zaključio da Komisija nije na prikladan način uvela rodnu osviještenost u politike te da nije u dovoljnoj mjeri upotrebljavala podatke i pokazatelje raščlanjene po spolu; poziva Komisiju da donese rodno osjetljiv proračun kako bi osigurala da javna potrošnja ravnopravno koristi ženama i muškarcima, među ostalim u okviru instrumenta NextGenerationEU i svih mjera za gospodarski oporavak;

o

o o

29. nalaže svojoj predsjednici da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

(1) SL C 11, 12.1.2018., str. 35.

(2) SL C 66, 21.2.2018., str. 44.

(3) SL C 346, 27.9.2018., str. 6.

(4) SL C 390, 18.11.2019., str. 28.

(5) SL C 456, 10.11.2021., str. 232.

(6) SL C 456, 10.11.2021., str. 191.

(7) SL C 456, 10.11.2021., str. 208.

(8) SL C 67, 8.2.2022., str. 137.

(9) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship (Poduzetnici koji nedostaju – Politike za uključivo poduzetništvo), Izdavaštvo OECD-a, Pariz, 2019.

(10) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship (Poduzetnici koji nedostaju – Politike za uključivo poduzetništvo), Izdavaštvo OECD-a, Pariz, 2019.

(11) Bajcar, B. i Babiak, J., „Gender Differences in Leadership Styles: Who Leads more Destructively?” (Rodne razlike u stilu rukovodstva: tko je destruktivniji na rukovodećim položajima?), 34. konferencija IBIMA-e, Madrid, studeni 2019. https://www.researchgate.net/publication/337534934_Gender_Differences_in_Leadership_Styles_Who_Leads_more_Destructively

(12) Resorni odjel Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja, „The professional status of rural women in the EU” (Položaj u zaposlenju žena u ruralnim područjima u EU-u), Bruxelles, svibanj 2019. https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2019/608868/IPOL_STU(2019)608868_EN.pdf

(13) Vidjeti prethodnu bilješku.

(14) Global Entrepreneurship Monitor, Women’s Entrepreneurship 2020/21: Thriving Through Class (Žensko poduzetništvo 2020./2021.: Napredak kroz razrede), London, 2021.

https://gemconsortium.org/report/gem-202021-womens-entrepreneurship-report-thriving-through-crisis

(15) Eurostat, Women in Management (Žene na rukovodećim položajima), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2020.

(16) Foss, L., Henry, C., Ahl, H. i Mikalsen, G.,. „Women’s entrepreneurship policy research: a 30-year review of the evidence” (Istraživanje politike ženskog poduzetništva: 30-godišnje preispitivanje dokaza), Small Business Economics, 53(2), str .409. – 429.

(17) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship (Poduzetnici koji nedostaju – Politike za uključivo poduzetništvo), Izdavaštvo OECD-a, Pariz, 2019.

(18) Vidjeti prethodnu bilješku.

(19) OECD, OECD/INFE 2020 International Survey of Adult Financial Literacy (Međunarodna anketa OECD/INFE-a o financijskoj pismenosti odraslih osoba za 2020.), Izdavaštvo OECD-a, Pariz, 2020.

(20) Skonieczna, A. i Castellano, L., „Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe” (Rodno uvjetovano pametno financiranje. Ulaganje u žene i s njima: mogućnosti za Europu), European Economy Discussion Papers, br. 129, Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, srpanj 2020.

(21) Europska komisija i Europska investicijska banka, Funding women entrepreneurs: How to empower growth (Financiranje poduzetnica: Kako osnažiti rast), 2018.

(22) Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact (Financiranje u regiji srednje i istočne Europe kroz prizmu rodne raznolikosti i pozitivnog učinka), 2021.

(23) EBAN, Statistics Compendium – European Early Stage Market Statistics (Zbirka statističkih podataka – Europska statistika tržišta u ranoj fazi), EBAN, Bruxelles, 2019.

(24) Međunarodna financijska korporacija, „Moving Towards Gender Balance in Private Equity and Venture Capital” (Prijelaz na rodnu ravnotežu u privatnom vlasničkom i rizičnom kapitalu), Međunarodna financijska korporacija, Washington DC, 2019.

(25) Women in VC, Experior Venture Fund and Unconventional Ventures, Funding in the CEE Region Through the Lens of Gender Diversity and Positive Impact (Financiranje u regiji srednje i istočne Europe kroz prizmu rodne raznolikosti i pozitivnog učinka), internetsko izdanje.

(26) Europska komisija, Gender Smart Financing. Investing In and With Women: Opportunities for Europe (Rodno uvjetovano pametno financiranje. Ulaganje u žene i s njima: mogućnosti za Europu), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2020.

(27) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship (Poduzetnici koji nedostaju – Politike za uključivo poduzetništvo), Izdavaštvo OECD-a, Pariz, 2021.

(28) Eurofound, „Female entrepreneurship: Public and private funding” (Žensko poduzetništvo: Javno i privatno financiranje), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, 2019.

(29) Eurostat, „Women in science and technology” (Žene u znanosti i tehnologiji), Products Eurostat News, 2. listopada 2020.

(30) OECD, The Missing Entrepreneurs – Policies for Inclusive Entrepreneurship (Poduzetnici koji nedostaju – Politike za uključivo poduzetništvo), Izdavaštvo OECD-a, Pariz, 2019.

(31) https://ec.europa.eu/growth/smes/supporting-entrepreneurship/women-entrepreneurs/support-tools-and-networks-women_hr

(32) Global Entrepreneurship Monitor, 2021/2022 Global Report – Opportunity Amid Disruption (Svjetsko izvješće – Prilika usred poremećaja), GEM, London, 2022. https://www.gemconsortium.org/reports/latest-global-report