o uspostavi programa politike do 2030. „Put u digitalno desetljeće”

OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

Razlozi i ciljevi prijedloga

Komisija je 9. ožujka 2021. donijela komunikaciju „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” („Komunikacija o Digitalnom kompasu”). U Komunikaciji su predstavljeni vizija, ciljevi i pristupi za uspješnu digitalnu transformaciju Europske unije do 2030. Ta je transformacija ključna i za prelazak na klimatski neutralno, kružno i otporno gospodarstvo. EU želi biti digitalno suveren u otvorenom i međusobno povezanom svijetu te provoditi politike u području digitalnih tehnologija koje građanima i poduzećima omogućuje da iskoriste održivu i prosperitetniju digitalnu budućnost u kojoj je na prvom mjestu čovjek. To uključuje uklanjanje slabih točaka i ovisnosti te ubrzavanje ulaganja. Komunikacija je odgovor na poziv Europskog vijeća za donošenje „Digitalnog kompasa” i temelji se na Komisijinoj digitalnoj strategiji iz veljače 2020. U Komunikaciji se predlaže prihvaćanje skupa digitalnih načela, pokretanje sve važnijih višedržavnih projekata i priprema zakonodavnog prijedloga kojim će se uspostaviti čvrst okvir za upravljanje putem mehanizma praćenja i suradnje s državama članicama kako bi se zajamčio napredak, odnosno programa politike „Put u digitalno desetljeće”.

U zaključcima od 25. ožujka 2021. Europsko vijeće naglasilo je važnost digitalne transformacije za oporavak, blagostanje, sigurnost i konkurentnost Unije te za dobrobit naših društava. Istaknulo je potrebu za jačanjem digitalnog suvereniteta EU-a na samoodređen i otvoren način, tako da se dodatno unaprijede njegovi pozitivni aspekti i smanje nedostaci, te pametnim i selektivnim djelovanjem, uz istodobno očuvanje otvorenih tržišta i globalnu suradnju. Prepoznalo je komunikaciju „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” kao korak u planiranju digitalnog razvoja EU-a za predstojeće desetljeće. Pozvalo je da se tu komunikaciju brzo prouči u cilju izrade predviđenog programa politike „Put u digitalno desetljeće”. Usto, pozvalo je Komisiju da proširi instrumente politike Europske unije namijenjene digitalnoj transformaciji, i na razini Europske unije i na nacionalnoj razini, te da iskoristi sve raspoložive instrumente iz politika u području industrije, trgovine i tržišnog natjecanja te u području vještina, obrazovanja, istraživanja i inovacija, kao i instrumente za dugoročno financiranje, kako bi se olakšala digitalna transformacija.

U Komunikaciji o Digitalnom kompasu najavljeno je i da će Komisija predstaviti skup digitalnih načela i prava u međuinstitucijskoj svečanoj izjavi Europske komisije, Europskog parlamenta i Vijeća na temelju prijedloga Europske komisije. Prijedlog će se temeljiti na iskustvu iz provedbe europskog stupa socijalnih prava i na nedavnim inicijativama država članica u tom području, osobito inicijativi Lisabonska deklaracija – Digitalna demokracija sa svrhom, koju je pokrenulo portugalsko predsjedništvo Vijeća.

„Putem u digitalno desetljeće” Europska unija želi se osigurati da će Europska unija ostvariti svoje ciljeve digitalne transformacije našeg društva i gospodarstva u skladu s vrijednostima EU-a i time učvrstiti naše vodstvo u digitalnom području te promicati uključive i održive digitalne politike u čijem je središtu čovjek i koje jačaju položaj naših građana i poduzeća. Namjera je ostvariti digitalnu transformaciju EU-a u skladu s tom vizijom uspostavom jasnog, strukturiranog i zajedničkog procesa do tog cilja.

Radi toga se u programu „Put u digitalno desetljeće” utvrđuju konkretni digitalni ciljevi koji bi se trebali ostvariti u cijeloj Uniji do kraja desetljeća, kako je isprva opisano u Komunikaciji o Digitalnom kompasu. Zatim se utvrđuje novi oblik upravljanja s državama članicama putem mehanizma godišnje suradnje između institucija Unije i država članica kako bi Unija zajednički ostvarila tu ambiciju. Digitalni ciljevi za 2030. temelje se na četiri glavne točke: digitalne vještine, digitalna infrastruktura, digitalizacija poduzeća i javnih usluga.

U svijetu sutrašnjice digitalne vještine, osnovne i napredne, imat će središnju ulogu u jačanju naše kolektivne otpornosti kao društva: samo digitalno spremni i sposobni građani te visokokvalificirana radna snaga s digitalnim vještinama mogu biti gospodari vlastite sudbine te odlučni i sigurni u svoje mogućnosti, vrijednosti i odluke. Iako se, naravno, u skladu s Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava i Akcijskim planom za digitalno obrazovanje, nastoji da cijelo stanovništvo Europske unije stekne osnovne digitalne vještine, u „Putu u digitalno desetljeće” zacrtan je cilj da do 2030. najmanje 80 % građana u dobi od 16 do 74 godine ima barem osnovne digitalne vještine. Digitalnim osposobljavanjem i obrazovanjem moraju se stjecati specijalizirane digitalne vještine koje će građanima omogućiti zapošljavanje na kvalitetnim radnim mjestima i izgradnju karijere koja ih ispunjava. Usto, bit će važno riješiti problem manjka radne snage s vještinama u području kibersigunosti u EU-u jer je to važna komponenta u zaštiti EU-a od kiberprijetnji. Zato će si EU uz cilj razvijanja osnovnih digitalnih vještina utvrđen u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava zadati i cilj da u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija bude zaposleno 20 milijuna stručnjaka, uz podjednak udio žena i muškaraca.

Ako su vještine nužan preduvjet, održiva digitalna infrastruktura za povezivost, mikroelektronika i mogućnost obrade velike količine podataka glavni su čimbenici koji omogućuju iskorištavanje prednosti digitalizacije, daljnji tehnološki razvoj i digitalno vodstvo Europe. Izvrsna i sigurna povezivost za sve i svugdje u Europi, uključujući ruralna i udaljena područja, omogućit će europskim građanima i poduzećima da potpuno iskoriste mogućnosti digitalnog desetljeća. Potrebe društva za sve većim brzinama preuzimanja i slanja podataka neprestano rastu.Mreže s gigabitnim brzinama trebale bi do 2030. biti dostupne po povoljnim uvjetima svima kojima treba ili žele toliki kapacitet, a sva naseljena područja trebala bi biti pokrivena 5G mrežom. Isto tako, mikroprocesori su temelj većine ključnih, strateških lanaca vrijednosti kao što su povezani automobili, telefoni, internet stvari, računala visokih performansi, rubna računala i umjetna inteligencija. Stoga bi proizvodnja vrhunskih i održivih poluvodiča u Europi, uključujući procesore, do 2030. trebala činiti barem 20 % vrijednosti svjetske proizvodnje (pritom se misli na proizvodne kapacitete za tehnološke čvorove manje od 5 nm, s time da su cilj 2-nanometarski čvorovi deset puta veće energetske učinkovitosti nego danas). Usto, u EU-u bi do 2030. trebalo biti u upotrebi 10 000 klimatsko neutralnih i iznimno sigurnih rubnih čvorova,razmještenih tako da je poduzećima zajamčen pristup podatkovnim uslugama s niskom latencijom gdje god se nalaze.

Sve te tehnologije, osim što će biti pospješitelji razvoja, činit će okosnicu novih proizvoda, proizvodnih procesa i poslovnih modela utemeljenih na pravednoj razmjeni podataka u podatkovnom gospodarstvu. U tom se smislu ne smije zanemariti nijedno poduzeće. Transformacija poduzeća ovisit će o njihovoj sposobnosti brzog i sveobuhvatnog usvajanja novih digitalnih tehnologija, među ostalim u industrijskim i uslužnim ekosustavima koji trenutačno zaostaju. To je osobito važno za mala poduzeća koja čine okosnicu europskog gospodarstva. Zato bi se do 2030. barem 75 % europskih poduzeća trebalo koristiti uslugama računalstva u oblaku, velikim količinama podataka i umjetnom inteligencijom, a više od 90 % europskih MSP-ova trebalo bi doseći barem osnovnu razinu digitalnog intenziteta. Posebnu pozornost valja posvetiti najsuvremenijim i disruptivnim inovacijama kojima se namjerava udvostručiti broj „jednoroga” u Europi do 2030. poticanjem razvoja EU-ovih inovativnih rastućih (scale-up) poduzeća i poboljšanjem njihova pristupa financiranju.

Naposljetku, do 2030. svatko mora imati pristup demokratskom životu i javnim uslugama na internetu u najkvalitetnijem digitalnom okruženju koje omogućuje jednostavne, učinkovite i personalizirane usluge i alate s visokim standardima sigurnosti i zaštite privatnosti. „Uprava kao platforma” nov je pristup izradi digitalnih javnih usluga. Cilj je da se do 2030. ključne javne usluge dostupne europskim građanima i poduzećima u cijelosti pružaju putem interneta, da svi europski građani imaju pristup medicinskoj dokumentaciji (e-zapisima) i da 80 % građana koristi digitalno identifikacijsko sredstvo.

Za ostvarenje tih ciljeva potreban je zajednički trud svih država članica i na razini Unije uz, prema potrebi, zajednička ulaganja. To je moguće samo na usklađen, uključiv i održiv način, putem promišljeno koordiniranog usklađivanja na razini Unije. To je cilj novog sustava upravljanja utvrđenog u programu „Put u digitalno desetljeće”.

Sustav podrazumijeva praćenje digitalnog napretka i izvješćivanje o njemu u godišnjem izvješću o stanju digitalnog desetljeća koje se podnosi Parlamentu i Vijeću. Tom će prilikom Komisija iznijeti Vijeću i Parlamentu svoju stratešku procjenu digitalne transformacije EU-a, a državama članicama predložiti mjere i djelovanja ili raspraviti zajedničke obveze koje su preuzele Komisija i države članice.

Za ostvarenje europske vizije digitalnog desetljeća potrebni su digitalni kapaciteti u četiri područja Digitalnog kompasa, koji se pak mogu ostvariti samo ako države članice i Unija udruže resurse. Ulaganje u višedržavne projekte potrebnih razmjera i kritična masa nužni su kako bi se industriji omogućilo da bude u samom vrhu u inovacijama i da bude globalno konkurentna te da Unija učvrsti digitalnu suverenost. Međutim, nije lako olakšati koordinaciju i uspostaviti djelotvorne i brze procese, među ostalim, kako je pozvalo Europsko vijeće, „s pomoću odgovarajućih instrumenata za potporu projektima koji obuhvaćaju više zemalja”, kako bi se države članice potaklo da udruže snage. Premda nekoliko instrumenata postoji, EU-ov paket instrumenata manjkav je kad je riječ o kombiniranju financiranja iz država članica, proračuna EU-a i privatnih ulaganja u svrhu uvođenja i rada infrastrukture i usluga od zajedničkog interesa, izvan područja istraživanja.

Radi toga se programom „Put u digitalno desetljeće” nastoji pružiti potpora pokretanju i vođenju višedržavnih projekata te urediti njihova koordinacija. Programom se predviđa pravna struktura koja omogućuje brzu i fleksibilnu organizaciju i provedbu projekata koje sufinanciraju nekoliko država članica, Komisija, Grupa EIB-a, javni i privatni ulagatelji te druge privatne strane, ponajprije kako bi se u više zemalja uvele digitalna infrastruktura i/ili usluge velikih razmjera i pritom se osiguralo da ostanu otvorene svim zainteresiranim državama članicama i stranama.

Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Programom politike „Put u digitalno desetljeće” dopunjavaju se, ispunjavaju i ostvaruju vizija, ciljevi i mjere iz Komunikacije o Digitalnom kompasu te se nastoji konsolidirati mjere utvrđene u strategiji za izgradnju digitalne budućnosti Europe iz 2019. i zajamčiti da se učinkovito provedu. Ovaj je Prijedlog ujedno u skladu s Komunikacijom Komisije o ažuriranju nove industrijske strategije za 2020., u kojoj se utvrđuju područja strateških ovisnosti zbog kojih mogu nastati slabe točke kao što su nestašice u opskrbi ili kibersigurnosni rizici. Prijedlog je u skladu i s ciljevima Opservatorija za ključne tehnologije, čiji je cilj pomoći da se utvrde postojeće i moguće buduće digitalne strateške ovisnosti Unije te pridonijeti jačanju njezine digitalne suverenosti.

Dosljednost u odnosu na druge politike Unije