Tematsko izvješće Potpora Europske unije 
borbi protiv mučenja 
i ukidanju smrtne kazneHR 2015  BR. 09
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2015.
Print ISBN 978-92-872-2625-9 ISSN 2315-0548 doi:10.2865/926601 QJ-AB-15-009-HR-C
PDF ISBN 978-92-872-2650-1 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/84406 QJ-AB-15-009-HR-N
EPUB ISBN 978-92-872-2671-6 ISSN 2315-2230 doi:10.2865/421966 QJ-AB-15-009-HR-E
© Europska unija, 2015.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
Potpora Europske unije 
borbi protiv mučenja 
i ukidanju smrtne kazne
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom UFEU‑a)Tematsko izvješćeHR 2015  BR. 09
02
 Revizorski tim
U tematskim izvješćima Suda iznose se rezultati revizija uspješnosti i usklađenosti koje su provedene za posebna prora ‑
čunska područja ili teme povezane s upravljanjem. U odabiru i osmišljavanju takvih revizijskih zadataka Sud nastoji postići 
što veći učinak uzimajući u obzir rizike za uspješnost ili usklađenost, vrijednost određenih prihoda ili rashoda, predstojeće 
razvojne promjene te politički i javni interes.
Ovu reviziju uspješnosti provelo je III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Suda Karel Pinxten, a specijalizirano je za 
područja rashoda u vezi s vanjskim djelovanjem. Reviziju je predvodio član Suda Klaus‑Heiner Lehne, a na njoj su radili 
i ataše u uredu gospodina Lehnea Thomas Arntz, voditeljica odjela Sabine Hiernaux‑Fritsch, voditelj tima Werner Vlasse ‑
laer i revizori Kim Hublé i Athanasios Tsamis.
Slijeva nadesno: S. Hiernaux‑Fritsch, T. Arntz, K. ‑H. Lehne, A. Tsamis, K. Hublé, 
W. Vlasselaer.

03
 Sadržaj
Odlomak
 Kratice
I.–VII. Sažetak
1.–10. Uvod
1.–4. Raširenost mučenja i provođenja smrtne kazne
5.–10. Predanost EU‑a borbi protiv mučenja i smrtne kazne
11.–12. Opseg revizije i revizijski pristup
13.–53.  Opažanja
13.–30. Unatoč odgovarajućoj procjeni potreba, Komisija nije rasporedila sredstva na najbolji mogući 
način
14.–20. Pri dodjeli sredstava nisu u dovoljnoj mjeri uzete u obzir strategije za ljudska prava za pojedinačne zemlje 
i nedovoljno se koordiniralo s drugim mjerama EU‑a
21.–27. Postupak odabira projekata temeljito je evidentiran, ali nije bio dovoljno strog
28.–30. Pristup temeljen na potrebama zajamčio je dovoljnu stručnost organizacija korisnica potpore i kontrolu 
nad aktivnostima koje provode, ali je imao i nedostataka
31.–53. Projekti su provedeni prema planu, no sredstva EIDHR‑a, ukupno gledajući, imala su samo 
djelomičan učinak
32.–39. Projektne aktivnosti u načelu su provedene prema planu
40.–48. Učinak potpore EIDHR‑a bio je ograničen zbog raspršenih skromnih financijskih doprinosa i katkad 
nepovoljnih političkih prilika
49.–53. Projektima su ostvarena postojana postignuća, ali bespovratna sredstva nisu doprinijela financijskoj 
održivosti organizacija civilnog društva
04 Sadržaj
54.–56. Zaključci i preporuke
 Prilog I. — Smrtna kazna u Africi
 Prilog II. — Smrtna kazna u Aziji
 Prilog III. — Smrtna kazna u Latinskoj Americi
 Prilog IV. — Smrtna kazna u Sjedinjenim Američkim Državama
 Prilog V. — Globalni pozivi na podnošenje prijedloga 2007. – 2013.
 Prilog VI. —  Projekti za koje su revizori Suda analizirali ocjenu projektnog sažetka i cjelovitog 
prijedloga koju je provela Komisija
 Prilog VII.  — Ispitane dodjele bespovratnih sredstava
 Odgovori Komisije i ESVD‑a
05
 Kratice
COHOM : Radna skupina za ljudska prava u Vijeću
EIDHR : Europski instrument za demokraciju i ljudska prava
ESVD : Europska služba za vanjsko djelovanje
OPCAT : Fakultativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja i drugih oblika okrutnog, nečovječnog ili ponižavajućeg 
postupanja ili kažnjavanja
UN: Ujedinjeni narodi
06
 Sažetak
I
Međunarodna zajednica ulaže snažne napore kako 
bi se stalo na kraj mučenju i drugim oblicima zlostav ‑
ljanja. Međutim, u mnogim državama diljem svijeta 
mučenje i drugi oblici zlostavljanja te nekažnjava ‑
nje njihovih počinitelja i dalje su stvarna činjenica. 
U 58 država još uvijek se provodi smrtna kazna. Svake 
se godine pogubi 5000 osoba.
II
EU se čvrsto zalaže da se u cijelom svijetu spriječi 
i iskorijeni svaki oblik mučenja i drugi oblici zlostavlja ‑
nja te ukine smrtna kazna. Pri tome se koristi mnogim 
diplomatskim inicijativama, među ostalim bilateralnim 
sporazumima, političkim dijalogom i sudjelovanjem 
na multilateralnim forumima. Osim toga, EU smatra 
da je napredak u poštovanju ljudskih prava osnovni 
kriterij u njegovoj razvojnoj suradnji i financira pro ‑
jekte posvećene tim pitanjima. Osnovni je instrument 
u tome Europski instrument za demokraciju i ljudska 
prava (EIDHR), kojim se organizacijama civilnog druš ‑
tva dodjeljuju bespovratna sredstva za provedbu pro ‑
jekata. Od 2007. do 2013. Komisija je za 183 zahtjeva za 
projekte namijenjene borbi protiv mučenja i smrtne 
kazne preko tog instrumenta dodijelila sredstva u uku ‑
pnom iznosu od 100,9 milijuna eura.
III
Sud je procijenio promiče li se Europskim instrumen ‑
tom za demokraciju i ljudska prava na djelotvoran 
način sprječavanje mučenja, rehabilitacija žrtava 
mučenja i ukidanje smrtne kazne. Središnju pozornost 
Sud je posvetio načinu na koji su se sredstva dodje ‑
ljivala i tomu jesu li ostvareni postojani rezultati. Rad 
na reviziji sastojao se od analitičkih pregleda, razgo ‑
vora s osobljem Komisije, Europske službe za vanjsko 
djelovanje (ESVD) i organizacija korisnica potpore te 
temeljitog ispitivanja uzorka od 31 projekta. Radi toga 
su poslane misije u Ujedinjenu Kraljevinu (London), 
Demokratsku Republiku Kongo, Gruziju i Južnu Afriku 
te je pregledana dokumentacija projekata za Kinu 
i Sjedinjene Američke Države.
Sažetak 07
IV
Sud zaključuje da je potpora Europskog instrumenta 
za demokraciju i ljudska prava borbi protiv mučenja, 
rehabilitaciji žrtava mučenja i ukidanju smrtne kazne 
bila samo djelomično djelotvorna.
V
Komisija za svaku partnersku zemlju postavlja odgo ‑
varajuće prioritete u pogledu ljudskih prava. Iako su 
se sredstva u pravilu dodjeljivala na odgovarajući 
način, Komisija nije uzela dovoljno u obzir te prioritete. 
Nadalje, financirani projekti često nisu dobro koordi ‑
nirani s drugim mjerama EU‑a kao što je tradicionalna 
razvojna pomoć i dijalog s partnerskim zemljama. 
Kako su se sredstva za projekte dodjeljivala vodeći 
računa o potrebama, uglavnom su ih provodile motivi ‑
rane i stručne organizacije civilnog društva. Postupak 
odabira projekata temeljito je evidentiran, ali nije bio 
dovoljno strog. I kada su bili uočeni nedostatci u oda ‑
branim projektima, njihovi koncepti nisu na temelju 
toga popravljeni.
VI
Projektne aktivnosti provode se prema planu i uglav ‑
nom su isplative. Dodijeljenim bespovratnim sred ‑
stvima ostvareni su postojani rezultati. Međutim, 
sustavi za mjerenje učinaka prilično su slabi, karakte ‑
riziraju ih nejasne logičke matrice za projekte, manjak 
precizno utvrđenih referentnih i ciljnih vrijednosti 
i nedosljedan pristup evaluaciji projekata. Projekti 
kojima se pruža izravna pomoć žrtvama imaju pri ‑
mjetan učinak, ali samo u razmjerno malim ciljnim 
skupinama. Učinak drugih projekata, kojima se obično 
potiču reforme zakonodavstva ili politike, ograničen 
je time što napredak ovisi i o brojnim drugim čimbeni ‑
cima i političkoj situaciji, koji nisu uvijek bili povoljni. 
Postoje dobri izgledi da se postignuti rezultati oču ‑
vaju. Međutim, organizacije civilnog društva kojima 
se pruža financijska potpora i dalje su u velikoj mjeri 
ovisne o toj potpori.VII
Sud Komisiji daje niz preporuka za poboljšanje pot ‑
pore borbi protiv mučenja i smrtne kazne. Te se pre ‑
poruke odnose na raspoređivanje financijskih sred ‑
stava, koordinaciju s drugim inicijativama EU‑a, odabir 
i poboljšanje projektnih prijedloga, okvir za mjerenje 
uspješnosti i održivost organizacija korisnica potpore.
08
 Uvod
Raširenost mučenja 
i provođenja smrtne 
kazne
01 
U Općoj deklaraciji o ljudskim pravima1 
navodi se da nitko ne smije biti pod ‑
vrgnut mučenju ili okrutnom, nečo ‑
vječnom ili ponižavajućem postupanju 
ili kažnjavanju2. U Konvenciji Ujedi ‑
njenih naroda protiv mučenja i drugih 
oblika okrutnog, nečovječnog ili poni ‑
žavajućeg postupanja ili kažnjavanja3, 
potpisanoj 1984., definira se pojam 
mučenja (vidi okvir 1. ) i navode pravila 
za države potpisnice kako bi borba 
protiv mučenja bila djelotvornija. Do 
kraja 2014. Konvenciju je potpisalo 
i ratificiralo 156 država, a deset ju je dr ‑
žava potpisalo no još ju nije ratificiralo.02 
Fakultativnim protokolom uz Konven ‑
ciju protiv mučenja i drugih oblika 
okrutnog, nečovječnog ili poniža ‑
vajućeg postupanja ili kažnjavanja4 
(OPCAT) nastoji se uspostaviti sustav 
u okviru kojeg bi neovisna međuna ‑
rodna i državna tijela redovito posjeći ‑
vala pritvorne centre radi sprječavanja 
mučenja. Do kraja 2014. Protokol 
je potpisalo i ratificiralo 76 država, 
a 19 ga je država potpisalo no još ga 
nije ratificiralo. Iznimno je teško postići 
da Protokol ratificira veći broj zemalja.
03 
Unatoč naporima međunarodne zajed ‑
nice, u mnogim državama diljem svije ‑
ta mučenje i nekažnjavanje počinitelja 
i dalje su stvarna činjenica. U nedavno 
objavljenim izvješćima međunarod ‑
nih organizacija civilnog društva5 
zabilježeno je mučenje i zlostavljanje 
u 131 državi diljem svijeta. Stoga sprje ‑
čavanje mučenja i rehabilitacija žrtava 
predstavlja iznimno težak posao.1 Opća skupština Ujedinjenih 
naroda Konvenciju je usvojila 
10. prosinca 1948.
2 Članak 5.
3 Konvencija je usvojena 
i otvorena za potpisivanje, 
ratifikaciju i pristupanje 
rezolucijom Opće skupštine 
br. 39/46 od 10. prosinca 1984., 
a na snagu je stupila 
26. lipnja 1987.
4 Opća skupština UN‑a usvojila 
je Protokol 18. prosinca 2002., 
a na snagu je stupio 
22. lipnja 2006.
5 Amnesty International , izvješće 
za 2014./2015. „The State of the 
World’s Human Rights” (Stanje 
ljudskih prava u svijetu) 
i Human Rights Watch , „World 
Report 2015” (Svjetsko 
izvješće 2015.), izvješće 
o događajima 2014. godine.
Definicija mučenja
Pojam „mučenje” označava svaki čin kojim se osobi namjerno nanosi teška tjelesna ili duševna bol, kako bi se 
od nje ili treće osobe dobio podatak ili priznanje, kako bi se ta osoba ili treća osoba kaznila za djelo koje je 
počinila ta osoba ili treća osoba ili za koju se sumnja da je takvo djelo počinila, ili kako bi se tu osobu ili treću 
osobu zastrašilo ili prisililo, ili zbog bilo kojeg drugog razloga koji se temelji na diskriminaciji bilo koje vrste, 
kada takvu bol ili patnju nanosi ili potiče službena osoba ili druga osoba koja nastupa kao službena osoba, ili 
uz pristanak ili prešutno odobravanje te osobe6.
6 Formulacijom u definiciji koja se odnosi na pristanak ili prešutno odobravanje službene osobe obveze države proširuju se i na privatnu sferu te bi 
se ona trebala tumačiti na način da se njome obuhvati situacije u kojima država članica nije zaštitila osobe pod svojom jurisdikcijom od mučenja 
ili zlostavljanja privatnih osoba.Okvir 1.
09 Uvod
7 Zakonom ili u praksi. Sedam 
od njih ukinulo je smrtnu 
kaznu samo za kaznena djela 
koja su obuhvaćena općim 
zakonodavstvom, ali ne i za 
kaznena djela koja potpadaju 
pod vojno pravosuđe i djela 
počinjena u iznimnim 
okolnostima.
8 Izvor:  Amnesty International . Taj 
je broj procijenjen jer nekoliko 
država ne objavljuje službene 
brojke.
9 Radi lakšeg razumijevanja 
u nastavku će se za koncept 
mučenja i drugih oblika 
zlostavljanja upotrebljavati 
izraz mučenje.
10 Članci 2., 3., 6. i 21. Ugovora 
o Europskoj uniji i članak 205. 
Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije.
11 Strateški okvir i akcijski plan 
usvojilo je Vijeće 
25. lipnja 2012.
12 Za afričku, karipsku i pacifičku 
skupinu zemalja Sporazum iz 
Cotonoua propisuje uzajamne 
obveze, uključujući poštovanje 
ljudskih prava, a njihovo se 
ispunjavanje prati stalnim 
dijalogom i evaluacijom. 
Uzajamne obveze podliježu 
klauzuli o rješavanju sporova 
iz članka 96., koja omogućuje 
savjetovanje i poduzimanje 
odgovarajućih mjera za 
predmetnu državu, pa 
i suspenziju sporazuma.
13 Primjerice u Trećem odboru 
Opće skupštine UN‑a, Vijeću 
UN‑a za ljudska prava, 
Organizaciji za europsku 
sigurnost i suradnju i Vijeću 
Europe.04 
Iako je 140 država ukinulo smrtnu 
kaznu7, ona se još uvijek provodi 
u 58 država (vidi priloge I. – IV. ). 
Od 2007. do 2014. u prosjeku je svake 
godine pogubljeno više od 5000 osoba 
u 37 država8. Od toga je više od 83 % 
smaknuća izvršeno u Kini, više od 13 % 
u Iranu, Iraku, Sjevernoj Koreji i Saudij ‑
skoj Arabiji i oko 3 % u ostalim država ‑
ma. Krajem 2014. više od 19 000 osoba 
bilo je osuđeno na smrtnu kaznu.
Predanost EU‑a borbi 
protiv mučenja i smrtne 
kazne
05 
Iskorjenjivanje svakog oblika mučenja 
i drugih oblika zlostavljanja9 i ukidanje 
smrtne kazne prioriteti su politike EU‑a 
o ljudskim pravima. Snažna predanost 
EU‑a tom cilju temelji se na europskim 
ugovorima10 i očituje u strateškom 
okviru i akcijskom planu za ljudska 
prava i demokraciju11 te u smjernicama 
EU‑a (vidi okvir 2. ).06 
Kako bi ostvario ciljeve svoje politike 
o ljudskim pravima, EU provodi niz 
diplomatskih inicijativa. Sporazumi 
o partnerstvu i suradnji sa zemljama 
izvan EU‑a sadržavaju klauzulu o ljud ‑
skim pravima koja treba potaknuti 
države da poštuju norme o ljudskim 
pravima. Za nepridržavanje klauzule 
predviđene su razne mjere poput sma ‑
njenja ili obustave suradnje12. Pitanjima 
ljudskih prava EU se bavi i u političkim 
dijalozima s partnerskim zemljama i re ‑
gionalnim organizacijama. Osim toga, 
trenutačno vodi posebne dijaloge i sa ‑
vjetovanja o ljudskim pravima s 41 dr ‑
žavom izvan EU‑a i promiče ljudska 
prava sudjelovanjem na multilateral ‑
nim forumima13. Povjerljivi diplomatski 
demarševi i javne izjave usmjereni 
na tijela vlasti u zemljama izvan EU‑a 
također su važan instrument za vršenje 
diplomatskog pritiska.
Smjernice EU‑a
Smjernice EU‑a o ljudskim pravima daju institucijama EU‑a i državama članicama praktične upute o provedbi 
politike EU‑a o ljudskim pravima. Ukupno je 11 smjernica EU‑a, koje obuhvaćaju široki spektar pitanja. Smjer ‑
nice je izradila Radna skupina za ljudska prava (COHOM) u Vijeću, odobrio ih je Odbor stalnih predstavnika 
i usvojilo Vijeće. One nisu pravno obvezujuće, ali predstavljaju snažnu političku poruku o prioritetima Unije 
u području ljudskih prava.Okvir 2.
10 Uvod
14 Odluka da se osmisli pristup 
temeljen na ljudskim pravima 
donesena je u sklopu 
strateškog okvira i akcijskog 
plana EU‑a za ljudska prava 
i demokraciju (vidi 
odlomak 5.).
15 Uredba (EZ) br. 1889/2006 
Europskog parlamenta i Vijeća 
od 20. prosinca 2006. 
o uspostavljanju instrumenta 
za financiranje promicanja 
demokracije i ljudskih prava 
u svijetu (SL L 386, 29.12.2006., 
str. 1.) zamijenjena Uredbom 
(EU) br. 235/2014 (SL L 77, 
15.3.2014., str. 85.). Zamijenio 
je i nastavlja se na Europsku 
inicijativu za demokraciju 
i ljudska prava, 
pokrenutu 1994.
16 Ako postoje opravdani razlozi, 
projekti se mogu financirati i u 
cijelosti.
17 Pod „borbom protiv mučenja” 
podrazumijeva se sprječavanje 
mučenja i rehabilitacija žrtava 
mučenja.07 
Nakon donošenja strateškog okvira 
i akcijskog plana EU‑a za ljudska prava 
i demokraciju, Vijeće je 25. srpnja 2012. 
imenovalo posebnog predstavnika 
EU‑a čija je odgovornost da jamči 
usklađenost, djelotvornost i prepo ‑
znatljivost politike EU‑a o ljudskim 
pravima. Povrh toga, na internoj razini 
doprinosi provedbi strateškog okvira 
i akcijskog plana za ljudska prava i de ‑
mokraciju te drugih instrumenata, po ‑
put smjernica EU‑a o ljudskim pravima. 
Posebni predstavnik također potiče 
dijalog o ljudskim pravima s vladama 
zemalja izvan EU‑a, međunarodnim 
i regionalnim organizacijama i civilnim 
društvom.
08 
Uz navedene aktivnosti, EU promiče 
ljudska prava u uvjerenju da su napre ‑
dak u poštovanju ljudskih prava, dobro 
upravljanje i demokracija ključni uvjeti 
njegove razvojne suradnje. Vijeće 
je 2012. odlučilo u razvojnoj suradnji 
osmisliti pristup utemeljen na ljud ‑
skim pravima kako bi zajamčilo čvršće 
zalaganje EU‑a za pomoć partnerskim 
zemljama u ispunjavanju međunarod ‑
nih obveza u pogledu ljudskih prava14. 
To će činiti uključivanjem načela ljud ‑
skih prava u sve operativne razvojne 
aktivnosti EU‑a.09 
Nadalje, EU financira projekte koji 
su u cijelosti posvećeni promicanju 
ljudskih prava. Europski instrument za 
demokraciju i ljudska prava (EIDHR), 
koji dopunjuje instrumente za poje ‑
dina zemljopisna područja, glavno je 
sredstvo u promicanju sprječavanja 
mučenja, rehabilitacije žrtava mučenja 
i ukidanja smrtne kazne. Uspostavljen 
je 2006. godine kao instrument potpo ‑
re promicanju demokracije i ljudskih 
prava u zemljama izvan EU‑a15.
10 
Za Europski instrument za demokraciju 
i ljudska prava izdvojen je proračun 
od ukupno 1,1  milijarde  eura, kojim su 
obuhvaćeni svi ciljevi EU‑a u području 
ljudskih prava u razdoblju 2007. – 2013. 
Najveći dio proračuna EIDHR‑a dodje ‑
ljuje se u obliku bespovratnih sred ‑
stava organizacijama civilnog društva 
za provedbu projekata. U načelu se 
projekti sufinanciraju jer se bespovrat ‑
nim sredstvima pokriva najviše 80 % 
njihovih troškova16. EIDHR podupire 
projekte u cijelom svijetu, uključu ‑
jući mnoge industrijalizirane zemlje, 
i omogućuje financiranje bez bilate ‑
ralnog dogovora jer za to nije potre ‑
ban pristanak vlade države u kojoj se 
projekt provodi. Rashodi EIDHR‑a za 
borbu protiv mučenja17 i smrtne kazne 
u razdoblju 2007. – 2013. iznosili su 
100 milijuna  eura (vidi tablicu 1. ). Broj 
sklopljenih ugovora u tom razdoblju 
prikazan je u  tablici 2.  Projekti se ve ‑
ćinom odnose na kampanje za podi ‑
zanje razine osviještenosti, lobiranje, 
prakse praćenja, preventivne mjere, 
pravnu pomoć žrtvama mučenja i osu ‑
đenicima na smrtnu kaznu ili liječenje 
i rehabilitaciju žrtava.
11 Uvod Tablica 1.Rashodi EIDHR ‑a namijenjeni borbi protiv mučenja i smrtne kazne prikazani po 
kontinentima, 2007 . – 2013.
(EUR)
Mučenje 20 07. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. UKUPNO
Afrika 0 3 967 906 456 120 4 248 938 2 192 122 514 511 3 844 082 15 223 679
Amerika 0 2 226  820 388 122 1 178 945 758 097 0 2 530 910 7 082 894
Azija 36 465 10 281  020 613 754 2 366  367 1 936 457 0 11 242 841 26 476 904
Europa 0 2 956 958 235 093 2 661 831 2 830 007 100 000 787 065 9 570 954
rashodi na više kontinenata 0 6 175 025 0 10 800 143 1 499 207 0 6 734 343 25 208 718
UKUPNO 36 465 25 607 729 1 693 089 21 256 224 9 215 890 614 511 25 139 241 83 563 149
Smrtna kazna 20 07. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. UKUPNO
Afrika 0 0 76 863 285 000 734 333 0 0 1 096 196
Amerika 0 0 1 581 610 290 859 0 1 345 046 0 3 217 515
Azija 0 0 722 028 731 761 1 416 450 2 009 842 0 4 880 081
Europa 0 0 0 0 0 200 074 0 200 074
rashodi na više kontinenata 0 0 4 067  552 657 674 0 3 263 246 0 7 988 472
UKUPNO 0 0 6 448 053 1 965 294 2 150 783 6 818 208 0 17 382 338
Izvor:  Europska komisija.Tablica 2.Broj sklopljenih ugovora EIDHR ‑a u vezi s mučenjem i smrtnom kaznom prikazan po 
kontinentima, 2007. – 2013.
(EUR)
Mučenje 20 07. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. UKUPNO
Afrika 0 7 4 5 4 3 6 29
Amerika 0 7 3 3 6 0 4 23
Azija 1 19 5 5 4 0 18 52
Europa 0 7 2 4 6 1 3 23
rashodi na više kontinenata 0 6 0 10 1 0 6 23
UKUPNO 1 46 14 27 21 4 37 150
Smrtna kazna 20 07. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. UKUPNO
Afrika 0 0 1 1 1 0 0 3
Amerika 0 0 4 2 0 2 0 8
Azija 0 0 2 2 2 3 0 9
Europa 0 0 0 0 0 1 0 1
rashodi na više kontinenata 0 0 7 1 0 4 0 12
UKUPNO 0 0 14 6 3 10 0 33
Izvor:  Europska komisija.
12
 Opseg revizije i revizijski 
pristup
11 
Sud je procijenio promiče li se Europ ‑
skim instrumentom za demokraciju 
i ljudska prava na djelotvoran način 
sprječavanje mučenja, rehabilitacija 
žrtava mučenja i ukidanje smrtne ka ‑
zne. U reviziji je naglasak bio na ovim 
dvama pitanjima:
(a) Jesu li se sredstva dodjeljivala na 
odgovarajući način?
(b) Jesu li bespovratnim sredstvima 
ostvareni postojani rezultati?
12 
Revizija je usredotočena na razdoblje 
od 2007. do 2013., a provedena je 
između srpnja 2014. i siječnja 2015. 
Sastojala se od nekoliko cjelina. Sud je 
prvo ispitao dodjelu financijskih sred ‑
stava preko pet globalnih poziva na 
podnošenje prijedloga u predmetnom 
razdoblju (vidi Prilog V. ). Pri tome su se 
vodili razgovori s osobljem Europske 
službe za vanjsko djelovanje i Glavnom 
upravom za međunarodnu suradnju 
i razvoj te analizirala ocjena projektnih 
sažetaka i cjelovitih prijedloga 45 pro ‑
jekata koju je provela Komisija (vidi 
Prilog VI. ). Drugo, Sud je ispitao sedam 
dodjela bespovratnih sredstava iz 
EIDHR‑a trima organizacijama civilnog 
društva u Londonu, koje su revizori 
posjetili tijekom rada na reviziji. Treće, 
ispitao je 13 projekata EIDHR‑a u De ‑
mokratskoj Republici Kongu, Gruziji 
i Južnoj Africi. Radi toga su u tim 
zemljama provedene revizijske misije, 
pri čemu se razgovaralo s osobljem 
predmetnih delegacija EU‑a i pred ‑
stavnicima organizacija koje su primile 
bespovratna sredstva iz EIDHR‑a. 
Naposljetku, Sud je pregledao doku ‑
mentaciju 11 projekata EIDHR‑a za 
Kinu i Sjedinjene Američke Države (vidi 
Prilog VII. ). Revizijskim uzorkom obu ‑
hvaćeno je 24 % predmetnih rashoda.
13
 Opažanja
Unatoč odgovarajućoj 
procjeni potreba, 
Komisija nije rasporedila 
sredstva na najbolji 
mogući način
13 
Sud je ispitao jesu li se pozivi na 
podnošenje prijedloga temeljili na 
temeljitoj procjeni potreba, jesu li bili 
usmjereni na prave potrebe i jesu li bili 
koordinirani s drugim mjerama EU‑a 
poput tradicionalne razvojne pomoći 
i dijaloga. U reviziji se ocijenio i odabir 
projekata, pri čemu je ispitano je li 
postupak bio transparentan, temeljito 
evidentiran i strog i je li pristup teme ‑
ljen na potrebama bio primjeren.
Pri dodjeli sredstava nisu 
u dovoljnoj mjeri uzete 
u obzir strategije za ljudska 
prava za pojedinačne zemlje 
i nedovoljno se koordiniralo 
s drugim mjerama EU‑a
14 
Budući da su financijska sredstva nami ‑
jenjena borbi protiv mučenja i smrtne 
kazne skromna u odnosu na postojeće 
probleme (vidi odlomak 10.), moraju se 
usmjeriti na države i područja u kojima 
je to najpotrebnije i koji imaju velik 
potencijal za napredak. Komisija dolazi do odgovarajućih informacija o stanju 
ljudskih prava u partnerskim zemlja ‑
ma ispitivanjem javnih informacija, 
kontaktima s organizacijama civilnog 
društva i aktivnim praćenjem stanja 
na terenu. Delegacije EU‑a redovito 
sastavljaju bilješke o pitanjima ljud ‑
skih prava te uvrštavaju relevantne 
primjedbe i analize u svoja izvješća 
o upravljanju18.
15 
Komisija se koristi dostupnim informa ‑
cijama kako bi na odgovarajući način 
procijenila potrebe i odredila priori ‑
tete, što se očituje u više dokumena ‑
ta. Višegodišnji strateški dokumenti 
EIDHR‑a19 sadržavaju opis očekivanih 
rezultata instrumenta i odgovarajuće 
iznose dodijeljenih financijskih sred ‑
stava. Osim toga, u godišnjim akcijskim 
programima zasebno se opisuju ključni 
elementi20 mjera koje će se financirati. 
Prioriteti država određuju se u strate ‑
gijama za ljudska prava za pojedinačne 
zemlje (vidi okvir 3. ). Ti su dokumenti 
povjerljive naravi, uključujući i dio 
u kojem se navode prioriteti, što ogra ‑
ničava njihovu dodanu vrijednost.18 Izvješća o upravljanju 
vanjskom pomoći.
19 U razdoblju na koje se revizija 
odnosi takvi su strateški 
dokumenti sastavljeni za 
razdoblje 2007. – 2010. 
i razdoblje 2011. – 2013.
20 Iznos dodijeljenih sredstava, 
prioriteti i pristup pri 
raspodjeli sredstava.
Strategije za ljudska prava za pojedinačne zemlje
Od druge polovice 2011. EU i države članice sastavili su više od 150 strategija za ljudska prava za pojedinačne 
zemlje. Svaka strategija sadržava detaljnu analizu stanja u predmetnoj državi i niz zajedničkih prioriteta EU‑a 
i država članica. Strategije bi se trebale ažurirati svake dvije godine, ili kad god to nalažu velike promjene. 
Borba protiv mučenja jedan je od prioriteta u 57 strategija, a borba protiv smrtne kazne u njih 72.Okvir 3.
14 Opažanja
16 
Bespovratna sredstva dodjeljuju se na 
temelju poziva na podnošenje prijed ‑
loga (pristup temeljen na potrebama). 
U razdoblju 2007. – 2013. objavljena 
su tri globalna poziva na podnošenje 
prijedloga projekata posvećenih borbi 
protiv mučenja i dva globalna poziva 
na podnošenje prijedloga projeka ‑
ta za borbu protiv smrtne kazne. 
Te natječaje za potporu projektima 
u cijelom svijetu vodila je središnja 
služba Glavne uprave za međunarodnu 
suradnju i razvoj te su na temelju njih 
dodijeljena bespovratna sredstva za 
80 projekata za borbu protiv mučenja 
i 24 projekta za borbu protiv smrtne 
kazne. Oni su odabrani od ukupno 
789 podnesenih prijedloga. Bespovrat ‑
na sredstva dodjeljivala su se i preko 
programa potpore za pojedine države. 
Takve pozive na podnošenje prijedlo ‑
ga, koji su specifični za svaku državu, 
vode delegacije EU‑a. Na temelju njih 
dodijeljena su bespovratna sredstva za 
70 projekata za borbu protiv muče ‑
nja i devet projekata za borbu protiv 
smrtne kazne. Ciljevi poziva na podno ‑
šenje prijedloga u skladu su s ciljevima 
navedenim u strateškim dokumentima 
EIDHR‑a i smjernicama EU‑a.
17 
Globalni pozivi na podnošenje prijed ‑
loga nisu bili usredotočeni na države 
čijim prioritetima Europska unija 
smatra borbu protiv mučenja i smrtne 
kazne (vidi okvir 3. ). Dok su opći ciljevi 
ispitanih projekata za Kinu i Sjedinjene 
Američke Države izričito navedeni kao 
prioriteti u strategijama EU‑a za ljudska 
prava za pojedinačne zemlje, projekti 
u Demokratskoj Republici Kongu, Gru ‑
ziji i Južnoj Africi posvećeni su borbi 
protiv mučenja, iako se ona ne navodi 
među prioritetima u strategijama za 
ljudska prava za te države. Zbog toga 
su se sredstva EIDHR‑a koristila i za 
države kojima borba protiv mučenja ili 
smrtne kazne nisu bili prioriteti.18 
Ciljevi većine poziva na podnošenje 
prijedloga opisani su u općim crta ‑
ma. Poziv na podnošenje prijedloga 
za potporu mjerama protiv mučenja 
iz 2007. bio je podijeljen u dvije cjeline, 
prevenciju i rehabilitaciju, za razliku 
od poziva na podnošenje prijedloga 
objavljenih 2009. i 2012. Oni su pak 
poticali sveobuhvatan i cjelovit pristup 
koji obuhvaća tri usko povezana priori ‑
teta koja se međusobno upotpunjuju: 
prevenciju, odgovornost i rehabilita ‑
ciju. Pozivi na podnošenje prijedloga 
u pogledu smrtne kazne također su 
promicali cjelovit pristup, bez poseb ‑
nog naglaska na određenim pitanjima 
ili posebnih ciljnih vrijednosti.
19 
Projekte EIDHR‑a u Gruziji dobro dopu ‑
njuju druge mjere EU‑a poput tradi ‑
cionalne razvojne pomoći, pregovora 
o sporazumu o pridruživanju između 
EU‑a i Gruzije ili dijaloga o ljudskim 
pravima. Takav je dijalog s Gruzijom od 
iznimne važnosti jer pospješuje projek ‑
te EIDHR‑a posvećujući se problemima 
na koje su oni usmjereni. Međutim, 
ispitani projekti u drugim državama 
ne posvećuju se borbi protiv mučenja 
i smrtne kazne u okviru usklađenog, 
strateškog i koordiniranog pristupa. Ti 
se projekti ne dopunjuju dobro i nisu 
povezani s tradicionalnom razvojnom 
pomoći Komisije. Osim toga, Komi ‑
sija u svojim dijalozima ne podupire 
projekte EIDHR‑a na najdjelotvorniji 
mogući način. U dijalozima o ljudskim 
pravima s Demokratskom Republikom 
Kongom i Južnom Afrikom nije se 
posvetila pozornost pitanjima u vezi 
s mučenjem, iako su projekti EIDHR‑a 
posvećeni sprječavanju mučenja 
i rehabilitaciji žrtava mučenja. Smrtna 
kazna bila je jedna od tema dijaloga 
o ljudskim pravima s Kinom i savje ‑
tovanja EU‑a i Sjedinjenih Američkih 
Država o ljudskim pravima, no nisu se 
razmatrali problemi kojima su posve ‑
ćeni projekti EIDHR‑a.
15 Opažanja
20 
Kasni se s uvođenjem pristupa teme ‑
ljenog na ljudskim pravima u razvojnoj 
suradnji (vidi odlomak 8.). U svib ‑
nju 2014.21 Komisija je Vijeću predsta ‑
vila svoj instrumentarij za osmišljava ‑
nje pristupa temeljenog na ljudskim 
pravima u razvojnoj suradnji. On se 
sastoji od praktičnih kontrolnih popisa 
te najavljuje izradu programa potpore. 
Pristup temeljen na ljudskim pravima 
tek se treba uvesti, iako je prva procje ‑
na planirana već 2016.Postupak odabira projekata 
temeljito je evidentiran, ali 
nije bio dovoljno strog
21 
Postupak odabira projekata transpa ‑
rentan je i temeljito evidentiran. Ocje ‑
na projekta (vidi okvir 4. ) popraćena je 
detaljnim bodovima svakog ocjenjiva ‑
ča i obrazloženjem. Osim toga, odbor 
za ocjenu prijedloga iznosi dovoljno 
detaljne opće zaključke, uključujući 
konačnu ljestvicu poretka projekata, 
postavljanje praga za odabir, obrazlo ‑
ženje neprihvatljivosti projekta i oprav ‑
danost ponovne ocjene.21 Međutim, prema strateškom 
okviru i akcijskom planu za 
ljudska prava i demokraciju 
(vidi odlomak 5.) trebao je biti 
dovršen 2013.
Ocjenjivanje projektnih prijedloga
U skladu s Praktičnim vodičem kroz procedure ugovaranja pomoći Europske unije trećim zemljama organi ‑
zacije civilnog društva koje žele primiti bespovratna sredstva moraju podnijeti projektni sažetak u kojem su 
opisane glavne značajke predloženog projekta. Kada odbor za ocjenu prijedloga odobri projektni sažetak, 
organizacije se pozivaju da podnesu puni prijedlog projekta. I projektni sažetak i puni prijedlog ocjenjuju 
dvije osobe, najčešće neovisni vanjski ocjenjivač i predstavnik delegacije EU‑a u državi u kojoj se projekt treba 
provesti22. U ocjenjivanju se koristi sustav bodovanja i standardizirana evaluacijska tablica s kriterijima koji se 
odnose na izradu koncepta, relevantnost, kapacitet, izvedivost, djelotvornost, održivost i isplativost. Bespo ‑
vratna sredstva dodjeljuju se projektima koji su osvojili najveći broj bodova.
22 Kada projekt obuhvaća mjere koje se provode u više od jedne države, ocjenjuje ga predstavnik uprave za predmetnu regiju u okviru Glavne 
uprave za međunarodnu suradnju i razvoj.Okvir 4.
16 Opažanja
22 
Standardizirane evaluacijske tablice 
kojima se koristi Komisija (vidi okvir 4. ) 
imaju niz nedostataka koji otežavaju 
kvalitativnu i objektivnu ocjenu:
(a) Smjernice za bodovanje raznih 
kriterija su nepotpune, a za mnoge 
se kriterije koriste izrazi poput 
„dovoljan”, „odgovarajući”, „zado ‑
voljavajući” i „strateški odabran” 
bez preciznog objašnjenja njihova 
značenja.
(b) Od 2011. relevantnost projeka ‑
ta ocjenjuje se samo na temelju 
projektnog sažetka, a ne punog 
prijedloga projekta.
(c) Nekoliko se kriterija zajednički 
boduje. Nije jasan način na koji se 
bodovi dodjeljuju kada se razlikuje 
ocjenjivanje pojedinačnih kriterija.
(d) Nema minimalnih uvjeta kakvi bi 
se očekivali u pogledu ključnih 
aspekata kao što su izvedivost ili 
učinak projekta.
23 
Komisija sastavlja smjernice za ocje ‑
njivače za svaki poziv na podnošenje 
prijedloga. One trebaju objasniti 
postupak ocjenjivanja kako bi se za ‑
jamčilo da se ono provodi na usklađen 
i dosljedan način. Međutim, smjernice 
za ocjenjivače nisu dovoljne da umanje 
nedostatke standardiziranih evalua ‑
cijskih tablica (vidi odlomak 22.) i ne 
objašnjavaju u cijelosti način na koji 
se ocjenjuju posebni kriteriji poziva 
na podnošenje prijedloga. Kad je riječ 
o mučenju, primjerice, u pozivima 
na podnošenje prijedloga navodi se 
da prednost imaju projekti s cjelovi ‑
tim i sveobuhvatnim pristupom, kao 
i mjere kojima se istražuje povezanost promicanja ekonomskih, socijalnih 
i kulturnih prava i iskorjenjivanja 
mučenja. Mjere u okviru projekata koji 
se odnose na smrtnu kaznu trebao bi 
karakterizirati cjelovit pristup borbi 
protiv smrtne kazne. Međutim, ti se kri ‑
teriji izričito ne procjenjuju niti boduju.
24 
Ocjene projekata koje je Sud ispitao 
(vidi odlomak 12.) nisu uvijek provede ‑
ne s odgovarajućom strogošću:
(a) U 25 od 45 ispitanih ocjena proje ‑
kata najmanje jedno obrazloženje 
ne sadrži obveznu analizu prema 
kriterijima. Stoga te ocjene nisu 
u cijelosti opravdane.
(b) U četiri od 45 ispitanih ocjena pro ‑
jekata nije dano jasno objašnjenje 
za niske ocjene u pogledu određe ‑
nih kriterija.
(c) U 11 od 45 ispitanih ocjena proje ‑
kata revizori Suda primijetili su ne ‑
usklađenost dodijeljenih bodova 
i obrazloženja. U većini je slučajeva 
dodijeljen razmjerno velik broj 
bodova za kriterije za koje je dano 
nepovoljno obrazloženje.
17 Opažanja
25 
Mišljenja ocjenjivača o istom projektu 
često se razlikuju. U 45 ispitanih ocjena 
projekata bodovi dvaju ocjenjivača 
uvelike se razlikuju za 20 % ukupnih 
kriterija23. Odbor za ocjenu prijedloga 
ne mora prihvatiti bodove ocjenjivača, 
i može ponovno ocijeniti prijedloge 
prema svim kriterijima. Međutim, pri ‑
stup provedbi ponovne ocjene nije bio 
dosljedan. U tri od pet ispitanih poziva 
na podnošenje prijedloga odbor za 
ocjenu prijedloga proveo je ponovnu 
ocjenu kada se ukupan broj bodova 
uvelike razlikovao u dvjema ocjenama. 
Nadalje, velika razlika u bodovima nije 
se uvijek jednako definirala. Zbog toga 
više projektnih prijedloga s velikim 
razlikama u bodovima nije ponovno 
ocijenjeno. U jednom pozivu na pod ‑
nošenje prijedloga24 nije provedena 
ponovna ocjena unatoč bitnoj razlici25 
u broju bodova različitih ocjenjivača 
u slučaju četiri od deset projekata. 
U drugom su pozivu26 provedene 
ponovne ocjene, no nije bilo precizi ‑
rano za koje je projekte to potrebno, 
te tri od osam prijedloga nije ponovno 
ocijenjeno iako se ukupan broj bodova 
koji su im dodijelila dva ocjenjivača 
uvelike razlikovao.26 
Pri podnošenju zahtjeva za bespo ‑
vratna sredstva organizacije civilnog 
društva moraju voditi računa o odre ‑
đenim granicama. Najmanji i najveći 
iznos bespovratnih sredstava pove ‑
ćao se tijekom razdoblja obuhvaće ‑
nog revizijom. Prosječna vrijednost 
ugovora za projekte namijenjene 
borbi protiv smrtne kazne porasla je 
s 550 000 eura za poziv na podnošenje 
prijedloga iz 2008. na 735 000 eura 
za poziv iz 2011. Prosječna vrijednost 
ugovora za projekte namijenjene 
borbi protiv mučenja povećala se sa 
715 000 eura za poziv na podnošenje 
prijedloga iz 2007. na 903 000 eura za 
poziv iz 2009. Iznos je povećan kako bi 
se smanjio broj ugovora i time radno 
opterećenje Komisije.
27 
Manje lokalne organizacije civilnog 
društva pri podnošenju zahtjeva za 
bespovratna sredstva u nepovoljnijem 
su položaju zbog složenog postupka 
prijave, jezičnih zahtjeva27 i, u nekim 
pozivima na podnošenje prijedlo ‑
ga, obveze djelovanja u više država. 
Povećanjem najmanjeg iznosa bespo ‑
vratnih sredstava prijava projekata im 
je dodatno otežana, čak i kad imaju 
potencijal za pokretanje relevantnih 
i djelotvornih projekata. Kako bi im 
pomogla, Komisija organizira semina ‑
re i tečajeve za lokalne organizacije 
civilnog društva, promiče sklapanje 
partnerstva i odobrava podugovaranje 
dodjele bespovratnih sredstava.23 Razlika od barem dva od pet 
bodova za isti kriterij. Budući 
da svaka ocjena obuhvaća 
17 kriterija, Sud je ukupno 
ispitao 765 kriterija.
24 Poziv na podnošenje 
prijedloga 126‑224.
25 Razlika od više od deset od 
ukupno 50 bodova.
26 Poziv na podnošenje 
prijedloga 131‑085.
27 Zahtjevi se podnose na 
engleskom, francuskom ili 
španjolskom jeziku.
18 Opažanja
Pristup temeljen na 
potrebama zajamčio 
je dovoljnu stručnost 
organizacija korisnica 
potpore i kontrolu nad 
aktivnostima koje provode, 
ali je imao i nedostataka
28 
Pristup temeljen na potrebama omo ‑
gućuje pridavanje pozornosti osjet ‑
ljivim pitanjima bez pristanka vlade 
predmetne države. Nositelji ispitanih 
projekata imaju dovoljno stručno 
osoblje i u najvećem broju slučajeva 
iskustvo u provedbi projekata sličnih 
razmjera i naravi. Međutim, u više 
od četvrtine slučajeva projekt bitno 
nadmašuje razmjere svake prijašnje ak ‑
tivnosti organizacije korisnice potpore, 
što predstavlja mogući rizik za pravilnu 
provedbu projekta. Doduše, u samo 
se jednom od tih slučajeva ograničen 
kapacitet organizacije zaista pokazao 
velikim problemom.
29 
Pristup temeljen na potrebama ima niz 
nepovoljnih posljedica:
(a) Zemljopisno područje obuhvaćeno 
projektom možda se ne podudara 
s područjima u kojima bi EIDHR 
ostvario najveći učinak. Projekti 
se u najvećem broju slučajeva i u 
najvećoj mjeri provode u područ ‑
jima u kojima su organizacije već 
aktivne. To je u nekim slučajevima 
dovelo do dodjeljivanja potpore 
aktivnostima s vrlo malim poten ‑
cijalnim učinkom jer se projekt 
trebao provesti u državi u kojoj 
se iz političkih razloga realno ne 
može očekivati nikakav napredak.(b) U nastojanju da dobiju sredstva or ‑
ganizacije civilnog društva katkad 
predstavljaju projekte s preambi ‑
cioznim ciljevima. Od 31 ispitanog 
projekta Sud je uočio 13 projeka ‑
ta s očigledno preambicioznim 
ciljevima. Oni se obično odnose na 
promjene čija provedba zahtijeva 
zalaganje vlade predmetne države, 
no nema dokaza o takvom zalaga ‑
nju. Dapače, u stvarnosti je upravo 
suprotno.
(c) Organizacije korisnice potpore kat ‑
kad se ne obvežu jasno na proved ‑
bu mjerljivih aktivnosti. To Komisiji 
u kasnijoj fazi stvara poteškoće 
u objektivnoj procjeni kvalitete 
provedbe projektnih aktivnosti. 
Za mjerenje projektnih aktivnosti 
utvrđeni su u načelu mjerljivi poka ‑
zatelji, no unatoč tomu uglavnom 
nisu određene osnovne vrijednosti 
niti kvantificirane ciljne vrijednosti, 
iako je to u većini slučajeva bilo 
moguće.
30 
Nepovoljnim posljedicama pristupa 
temeljenog na potrebama nije se 
posvetila odgovarajuća pozornost. 
Kada ocjenjivači u projektnim prijedlo ‑
zima uoče nedostatke, to ne rezultira 
poboljšanjima koncepta projekta28. Na 
taj se način propuštaju prilike.28 U članku 204. stavku 5. 
Delegirane uredbe Komisije 
(EU) br. 1268/2012 od 
29. listopada 2012. o pravilima 
za primjenu Uredbe (EU, 
Euratom) br. 966/2012 
Europskog parlamenta i Vijeća 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije (SL L 362, 
31.12.2012., str. 1.) navodi se da 
se prijedlog ne smije bitno 
mijenjati.
19 Opažanja
29 U prosjeku 97,8 %.
30 Međutim, to je bilo teško 
provjeriti za deset slučajeva 
u kojima čak ni glavne 
projektne aktivnosti nisu 
kvantificirane (vidi 
odlomak 29.).Projekti su provedeni 
prema planu, no sredstva 
EIDHR‑a, ukupno 
gledajući, imala su samo 
djelomičan učinak
31 
Sud je ispitao jesu li se projekti proveli 
prema planu kad je riječ o njihovim 
aktivnostima, proračunu i rokovima. 
Nadalje, Sud je procijenio je li na odgo ‑
varajući način razmotrena isplativost 
projekata. Ispitao je i jesu li projekti 
postigli očekivani učinak i jesu li njiho ‑
va postignuća postojana.
Projektne aktivnosti u načelu 
su provedene prema planu
32 
Organizacije civilnog društva koje su 
provodile projekte podnosile su izvje ‑
šća o projektnim aktivnostima tijekom 
i po završetku razdoblja provedbe. 
Izvješća o projektima naglasak stav ‑
ljaju na aktivnosti, a ne na postizanje 
ciljeva. To otežava upravljanje rashodi ‑
ma usmjereno na rezultate.33 
Taj je problem povezan s time što 
organizacije civilnog društva logičke 
matrice općenito izrađuju na neodgo ‑
varajući način (vidi okvir 5. ). Posebni 
ciljevi, očekivani rezultati i aktivnosti 
koji su u njima prikazani često nisu 
u cijelosti usklađeni. Zadani obrazac 
logičke matrice zapravo nije dobro 
prilagođen ovoj vrsti projekata i pre ‑
više je složen za mnoge organizacije 
civilnog društva.
34 
Svi ispitani projekti provedeni su 
u okvirima proračuna te su proračun ‑
ska sredstva za njih gotovo u cijelosti 
iskorištena29. Glavne projektne aktiv ‑
nosti u načelu su provedene prema 
planu30. Međutim, u okviru osam od 
16 ispitanih projekata čija je proved ‑
ba već završila nisu obavljene neke 
planirane aktivnosti. To je često bilo 
povezano s pretjeranom ambiciozno ‑
šću projekata (vidi odlomak 29.).
Logičke matrice
Organizacije civilnog društva u zahtjevu za bespovratna sredstva moraju podnijeti logičku matricu projekta 
koji namjeravaju provesti. Logička matrica je dokument koji u standardiziranom tabličnom prikazu iznosi opće 
ciljeve, posebne ciljeve, očekivane rezultate i planirane aktivnosti projekta.Okvir 5.
20 Opažanja
35 
U četiri slučaja planiranu provedbu 
projekta otežale su neočekivane 
okolnosti, na primjer nisu primljeni 
očekivani doprinosi od partnera ili 
su se zbile velike političke promjene. 
Organizacije civilnog društva takve 
su probleme rješavale na odgovara ‑
jući način, savjetujući se s Komisijom. 
Rješenje su nalazile u zamjeni jednog 
ili više partnera u projektu ili promjeni 
zemljopisnog područja obuhvaćenog 
projektom.
36 
Razdoblje provedbe 11 projekata 
produženo je između dva i 13 mjeseci. 
Argumenti za produženje razdoblja 
provedbe nisu uvjerljivo objasnili zašto 
bespovratna sredstva nisu iskorištena 
u cijelosti do kraja prvotno određenog 
razdoblja niti da je produženje bilo 
potrebno i dovoljno dugo za postiza ‑
nje ciljeva projekta. Postoji mogućnost 
da su razdoblja provedbe projekata 
u prvom redu produžena kako bi 
organizacije korisnice potpore uspje ‑
le u cijelosti iskoristiti proračun, a ne 
kako bi ostvarile ciljeve projekta.37 
Budući da se ugovori o dodjeli bespo ‑
vratnih sredstava sklapaju na temelju 
poziva na podnošenje prijedloga, a ne 
postupka javne nabave, Komisija ne 
može u potpunosti zajamčiti isplati ‑
vost projekata. Povrh toga, Komisija 
nije odredila referentne vrijednosti za 
procjenu isplativosti projekata. Ipak 
ništa ne daje naslutiti da su ukupni 
troškovi većine ispitanih projekata 
neopravdani u odnosu na očekivane 
rezultate. Plaće zaposlenika su u neko ‑
liko slučajeva čak razmjerno niske, što 
pokazuje predanost mnogih članova 
osoblja organizacija civilnog društva 
u provedbi projekata. Međutim, tri pro ‑
jekta od njih 31 koji su ispitani nisu bila 
u cijelosti isplativa. Ukupni troškovi bili 
su previsoki u odnosu na očekivane 
rezultate.
38 
Sud je usporedio 14 od 31 ispitanog 
projekta koji su namijenjeni pružanju 
izravne pomoći krajnjim korisnicima31. 
Pritom je dokazano da su projekti koje 
provode organizacije smještene u dr ‑
žavama korisnicama potpore isplativiji 
od projekata organizacija sa sjedištem 
u drugim državama. U prvom slučaju 
više krajnjih korisnika ima koristi od 
projekata i manji su prosječni troškovi 
po korisniku pomoći.31 Od 183 ugovora o dodjeli 
bespovratnih sredstava 
sklopljenih u razdoblju 
2007. – 2013. njih 76 u prvom 
je redu namijenjeno pružanju 
pomoći krajnjim korisnicima, 
primjerice žrtvama mučenja.
21 Opažanja
39 
U većini proračuna ispitanih projekata 
izravni troškovi povećani su za 7 % 
kako bi se pokrili neizravni troškovi. 
Organizacije civilnog društva različito 
tumače što je obuhvaćeno tim paušal ‑
nim iznosom. To je dovelo do toga da 
se najamnina za urede, plaće osoblja 
zaduženog za financije, administraciju 
ili opće upravljanje i drugi troškovi ne 
svrstavaju u istu kategoriju. Ovisno 
o pojedinačnom slučaju, ti su troškovi 
u cijelosti ili djelomično, ili nisu uopće, 
uključeni u proračun za potpore, povrh 
paušalnog iznosa namijenjenog za 
neizravne troškove.
Učinak potpore EIDHR‑a bio 
je ograničen zbog raspršenih 
skromnih financijskih 
doprinosa i katkad 
nepovoljnih političkih prilika
40 
Potpora EIDHR‑a borbi protiv mučenja 
i smrtne kazne odražava čvrstu opću 
predanost EU‑a borbi protiv mučenja 
i ukidanju smrtne kazne. Njome se 
nastoji povećati moralni utjecaj EU‑a 
u području ljudskih prava. Međutim, 
potpora se dodjeljuje u relativno skro ‑
mnom iznosu (vidi odlomak 10.) s obzi ‑
rom na postojeće probleme u cijelom 
svijetu (vidi odlomke 1. – 4.). Sredstva 
za razdoblje 2007. – 2013. u malim su 
iznosima raspodijeljena na 183 projek ‑
ta u 120 zemalja diljem svijeta, što je 
oslabilo njihov učinak.41 
Učinke projekata bilo je općenito teško 
izmjeriti s obzirom na to da željeni 
učinak često nije konkretan, nisu odre ‑
đene ciljne vrijednosti za pokazatelje 
uspješnosti (vidi odlomak 29.), a orga ‑
nizacije civilnog društva u izvješćima 
Komisiji stavljaju naglasak na aktiv ‑
nosti (vidi odlomak 32.). Osim toga, 
napredak ne ovisi samo o postignući ‑
ma projekta nego i o mnogim vanjskim 
čimbenicima. Zbog toga je teško, 
a u nekim slučajevima i nemoguće, 
procijeniti mjeru u kojoj su projektne 
aktivnosti doprinijele napretku.
42 
Kako bi se procijenio učinak projeka ‑
ta, provode se evaluacije. Međutim, 
budući da njihov pristup nije uskla ‑
đen, ne mogu dati pravu sliku. Naime, 
organizacije koje podnose zahtjev za 
bespovratna sredstva same odlučuju 
žele li evaluaciju projekta uključiti 
u svoj plan32.
43 
Od 31 ispitanog projekta, pružanje 
pomoći krajnjim korisnicima glavna 
je aktivnost u 14 projekata. Deset je 
projekata uspješno ostvarilo taj cilj. To 
dokazuje broj osoba kojima je pružena 
pomoć, ugled organizacija civilnog 
društva koje su provodile projekte i za ‑
hvalnost krajnjih korisnika i izraženo je 
u statistikama te izneseno revizorima 
Suda tijekom razgovora. Međutim, 
izuzevši projekte u Gruziji, ispitani su 
projekti, ukupno gledajući, ostvarili 
samo djelomičan učinak jer su bili 
usredotočeni na male ciljne skupine.32 Provedba evaluacije po 
završetku projekta predviđena 
je za samo 18 od ukupno 
31 ispitanog projekta. Također 
vidi odlomak 26. tematskog 
izvješća Suda br. 18/2014 
o sustavima glavne uprave 
EuropeAid za evaluaciju 
i praćenje usmjereno na 
rezultate ( http://eca.europa.
eu).
22 Opažanja
44 
Nema dokaza da su ostala četiri projek ‑
ta namijenjena u prvom redu pružanju 
pomoći krajnjim korisnicima ostvarila 
bitan učinak. Dva su projekta bila 
namijenjena pružanju pravne pomoći 
osobama osuđenima na smrtnu kaznu 
u Sjedinjenim Američkim Državama, 
ali smrtna kazna mogla se izbjeći samo 
u neznatnom broju slučajeva. Druga 
su dva projekta dovela do toga da su 
slučajevi mučenja u mnogim zemljama 
upućeni sudovima, no zasad je prijav ‑
ljen mali broj pozitivnih odluka.
45 
Od 31 ispitanog projekta, u njih 14 
glavni cilj nije bio pružiti pomoć kraj ‑
njim korisnicima. Završena je provedba 
devet projekata, od kojih je šest ostva ‑
rilo manji učinak od očekivanog:
(a) Projekt namijenjen sprječavanju 
mučenja u devet bivših sovjetskih 
republika bio je djelomično dje ‑
lotvoran u uspostavljanju sustava 
praćenja i promicanju najboljih 
praksi rehabilitacije. Nema dokaza 
o tome da je projekt bio uspje ‑
šan u poboljšanju suradnje vlada 
i civilnog društva u borbi protiv 
mučenja, povećanju kapaciteta ci ‑
vilnog društva i olakšanju pristupa 
službama potpore najugroženijim 
skupinama zatvorenika.
(b) Projekt za borbu protiv smrtne 
kazne u 17 država bio je uspješan 
u povećanju razine osviještenosti 
javnosti, promicanju transparen ‑
tnosti, poboljšanju mreža i koalicija 
te povećanju kapaciteta civilnog 
društva. Međutim, nije imao 
uspjeha u postizanju ambiciozni ‑
jih ciljeva poput ukidanja smrtne 
kazne ili uvođenja moratorija na 
smaknuća. Određeni napredak 
u razvoju kaznenopravne politike 
i pravnoj reformi vidljiv je u samo 
četirima od 17 država, ali projekt 
gotovo uopće nije bio uspješan 
u poticanju ratifikacije međuna ‑
rodnih konvencija.(c) Projekt posvećen uvjetima u voj ‑
nim zatvorima u Gruziji nije 
ostvario vidljiv učinak. Vojni za ‑
tvori s lošim uvjetima zatvoreni su 
nakon završetka projekta, no nema 
dokaza da je tome doprinio ovaj 
projekt.
(d) Projekt za jačanje organizacija 
za borbu protiv smrtne kazne 
u dvjema saveznim američkim 
državama ostvario je određeni 
učinak, no u puno manjoj mjeri od 
očekivanog.
23 Opažanja
(e) Projekt čiji je cilj bio potaknuti 
Kinu da razmotri potpisivanje pro ‑
tokola OPCAT te doprinese sprje ‑
čavanju mučenja i drugih oblika 
zlostavljanja u Kini nije postigao 
većinu detaljno opisanih rezultata 
projekta. Određeni je napredak 
ostvaren u pogledu nadzora 
istražnih zatvora i izmijenjeno je 
kazneno pravo kako bi se u većoj 
mjeri uskladilo s međunarodnim 
normama. Međutim, potpisivanje 
protokola OPCAT nije se ozbiljnije 
razmotrilo, nisu uvedene proved ‑
bene smjernice u vezi s nezakonito 
pribavljenim dokazima, eksperi ‑
mentalni program praćenja prove ‑
den je u samo jednom pritvornom 
centru i nije uspostavljen bolji 
sustav za žalbe.
(f) Drugim se projektom nastojalo 
smanjiti broj presuda smrtne kazne 
u Kini promicanjem diskrecijskog 
prava sudaca, provodeći obuku za 
suce u lokalnim sudovima i izra ‑
dom strogih smjernica u pogledu 
presuda i dokaza u sudskim po ‑
stupcima. Tijekom provedbe pro ‑
jekta zabilježeno je više pozitivnih 
promjena. Izmijenjeno je nekoliko 
zakonskih akata i politika u vezi sa 
smrtnom kaznom: ujednačen je 
način donošenja presuda u pred ‑
metima za koje se predviđa smrtna 
kazna, takva se kazna mogla do ‑
suditi samo počiniteljima iznimno 
teških kaznenih djela, a ukinuta je 
za 13 nenasilnih kaznenih djela. 
Međutim, te se promjene ne mogu 
dovesti u izravnu vezu s projektom.46 
Još je rano donositi zaključke o učinku 
osam projekata čija je provedba još 
u tijeku. Međutim, postoje naznake da 
najmanje dva projekta od njih neće 
ostvariti očekivani učinak:
(a) Jedan projekt podupire inicijativu 
kojom se šest afričkih država na ‑
stoji potaknuti da se u većoj mjeri 
usklade s međunarodnim pravnim 
obvezama, normama i postupcima 
u vezi s mučenjem. Iako su radioni ‑
ce bile uspješne, što pokazuje sve 
veći broj sudionika, nema dokaza 
da je projekt ostvario veći učinak.
(b) Drugi se projekt sastoji od istraži ‑
vanja namijenjenog izradi smjer ‑
nica za bolje tumačenje kaznene 
politike na kineskim sudovima. 
Smjernice su podnesene narod ‑
nom vrhovnom sudu, ali zasad 
nije bilo reakcije na njih. Uloženi 
napori neće imati nikakav učinak 
ako pravosudna tijela ne žele 
pratiti smjernice. Malo je izgleda 
za pozitivan ishod s obzirom na to 
da su državni dužnosnici sve manje 
spremni podržati inicijative za 
ukidanje smrtne kazne.
24 Opažanja
47 
Projekti su ostvarili samo djelomičan 
učinak iz više razloga:
(a) Neki su projekti imali preambicio ‑
zne ciljeve koje nisu mogli postići 
(vidi odlomak 29.).
(b) Napredak u području mučenja 
i smrtne kazne uglavnom je spor 
i za njega je obično potrebno više 
vremena nego što traje sama pro ‑
vedba projekta.
(c) Političke prilike u ciljnim državama 
katkad nisu dopuštale veći napre ‑
dak. Volja vlade posebno je važna 
kada ciljevi projekta nisu izravno 
usmjereni na krajnje korisnike.48 
Iako napredak ne ovisi samo o po ‑
stignućima projekta nego i o vanj ‑
skim čimbenicima (vidi odlomak 41.), 
postoje naznake da će šest ispitanih 
projekata koji su doprinijeli ukidanju 
smrtne kazne u Sjedinjenim Američkim 
Državama u cjelini ostvariti poziti ‑
van učinak. Doprinos su ostvarili na 
različite načine. Četirima projektima 
nastojala se podići razina osviješte ‑
nosti, među ostalim davanjem glasa 
obiteljima pogubljenih, vođenjem 
ureda za organizaciju susreta s bivšim 
osuđenicima na smrtnu kaznu ( nati -
onal speakers’ bureau ) i pokretanjem 
medijske kampanje diljem države. 
U okviru jednog projekta provelo se 
istraživanje o mogućnostima utjecaja 
na kreatore politike, a u okviru drugog 
o procjeni stanja u vezi sa smrtnom 
kaznom u četirima državama. Ti su 
projekti doprinijeli pozitivnim promje ‑
nama (vidi okvir 6. ), iako se ne može 
točno procijeniti u kojoj mjeri. Postoje 
naznake da su projekti za podizanje 
razine osviještenosti imali veći učinak 
od dvaju istraživačkih projekata.
Promjene u pogledu smrtne kazne u Sjedinjenim Američkim Državama
Promjene u pogledu smrtne kazne u Sjedinjenim Američkim Državama u razdoblju na koje se revizija odnosi 
bile su većinom pozitivne. Smrtna kazna je ukinuta u saveznim državama New Mexico (2009.), Illinois (2011.), 
Connecticut (2012.) i Maryland (2013.), te se od 2009. do 2013. broj smrtnih presuda smanjio sa 118 na 83, a broj 
smaknuća s 52 na 3933.
33 Izvor:  Death Penalty Information Center. Godine 2015. smrtna je kazna ukinuta i u Nebraski.Okvir 6.
25 Opažanja
34 Sud je uočio samo jednu 
iznimku.Projektima su ostvarena 
postojana postignuća, ali 
bespovratna sredstva nisu 
doprinijela financijskoj 
održivosti organizacija 
civilnog društva
49 
U ispitanim projektnim prijedlozima 
posvećuje se pozornost financijskoj 
i institucijskoj održivosti i održivosti 
politike. Povrh toga, očuvanje rezultata 
razmatra se i u izvješćima koja su or ‑
ganizacije civilnog društva podnosile 
po završetku provedbe projekta34. Iako 
učinci projekata često ne ispunjavaju 
očekivanja (vidi odlomke 43. – 48.), 
projekti su doprinijeli promjenama 
koje imaju izgleda da budu trajne.
50 
Osim toga, dodijeljena bespovratna 
sredstva u nekoliko su slučajeva omo ‑
gućila organizacijama korisnicama pot ‑
pore da prošire zemljopisno područje 
na kojem djeluju, od čega su ostvarile 
korist. Nekim su organizacijama bespo ‑
vratna sredstva iz EIDHR‑a čak pomo ‑
gla da povećaju svoj djelokrug.
51 
Međutim, većina organizacija civilnog 
društva nije financijski održiva. Neke 
od predmetnih organizacija civil ‑
nog društva dio financijskih potreba 
pokrivaju ostvarujući prihode određe ‑
nim aktivnostima ili donacijama šire 
javnosti, no, ukupno gledajući, riječ 
je o ograničenim prihodima. U finan ‑
ciranju svojih aktivnosti uvelike ovise 
o bespovratnim sredstvima tek malog 
broja donatora koji pružaju potporu 
borbi protiv mučenja i smrtne kazne.52 
Financijska neodrživost organizacija 
civilnog društva dovodi u pitanje kon ‑
tinuitet njihovih aktivnosti. Privremena 
obustava ili prekid potpore EIDHR‑a 
često rezultira time da organizacija 
korisnica potpore smanjuje svoje 
aktivnosti i otpušta osoblje, ostajući 
tako bez stručnjaka. Katkad nedostatak 
financijske održivosti čak ugrožava 
opstojnost same organizacije civilnog 
društva.
53 
Samo je pet od 31 ispitanog projekta 
uključivalo aktivnosti koje bi doprini ‑
jele financijskoj održivosti organizacije 
civilnog društva. Taj cilj nije postignut 
u tri slučaja jer planirane aktivnosti 
koje su trebale biti izvor prihoda nisu 
pokrenute ili zajednica nije preuze ‑
la kontrolu nad uslugama. U druga 
dva slučaja postignuta je financijska 
održivost:
(a) Projekt u Demokratskoj Republici 
Kongu u sklopu kojeg su lokalni 
centri financirani za pružanje psi ‑
hološke i pravne pomoći žrtvama 
spolnog nasilja bio je uspješan 
u postizanju financijske održivosti 
centara. To su omogućile razne 
aktivnosti koje služe kao izvor 
prihoda, primjerice u poljoprivredi, 
pekarstvu, proizvodnji stolarije ili 
pletenju, ili mikrozajmovi lokalnoj 
zajednici.
(b) Projekt u Sjedinjenim Američkim 
Državama omogućio je organizaci ‑
jama civilnog društva u dvjema dr ‑
žavama da izrade plan za prikuplja ‑
nje sredstava kako bi se zajamčila 
njihova financijska održivost. Obje 
su organizacije ostvarile financij ‑
sku održivost bez potpore organi ‑
zacije zadužene za koordinaciju na 
nacionalnoj razini.
26
 Zaključci i preporuke
54 
Potpora Europskog instrumenta za 
demokraciju i ljudska prava borbi 
protiv mučenja, rehabilitaciji žrtava 
mučenja i ukidanju smrtne kazne bila 
je samo djelomično djelotvorna jer 
skromna financijska sredstva nisu bila 
raspoređena na najbolji mogući način, 
a nepovoljna politička situacija otežala 
je postizanje napretka.
1. preporuka
Bolje raspoređivanje skromnih 
sredstava
Komisija bi trebala usmjeriti potporu 
EIDHR‑a na najvažnije probleme i na 
države koje imaju najveće potrebe 
i u kojima se može očekivati najveći 
učinak, u skladu s prioritetima navede ‑
nima u strategijama za ljudska prava za 
pojedinačne zemlje.
55 
Komisija prikuplja prikladne informa ‑
cije o stanju ljudskih prava u partner ‑
skim zemljama i određuje odgovara ‑
juće prioritete za svaku partnersku 
zemlju. Iako su se sredstva u pravilu 
dodjeljivala na odgovarajući način, 
Komisija nije dovoljno uzela u obzir te 
prioritete. Osim toga, projekti finan ‑
cirani sredstvima EIDHR‑a u mnogim 
zemljama ne dopunjuju dovoljno 
druge mjere EU‑a, ili nisu s njima dobro 
koordinirani, primjerice tradicionalnu 
razvojnu pomoć i dijalog s partner ‑
skim zemljama. Kako su se sredstva 
za projekte dodjeljivala vodeći računa 
o potrebama, te su projekte uglavnom 
provodile motivirane organizacije 
civilnog društva s dobrim upravljanjem 
i stručnim znanjem. Iako je postupak 
odabira projekata temeljito evidenti ‑
ran, nije bio dovoljno strog, i određeni nedostatci pristupa temeljenog na 
potrebama nisu u dovoljnoj mjeri 
poboljšani. U slučajevima u kojima su 
odabrani projekti imali preambiciozne 
ciljeve ili nisu dovoljno jasno definirali 
ciljeve, koncept projekta nije bio po ‑
boljšan (vidi odlomke 14. – 30.).
2. preporuka
Poboljšanje koordinacije s drugim 
mjerama EU‑a
Komisija bi trebala, kad god je to mo ‑
guće, jasno isticati prioritete EU‑a na ‑
vedene u strategijama za ljudska prava 
za pojedinačne zemlje te bi odabir pro ‑
jekata, tradicionalnu razvojnu pomoć 
i politički dijalog trebala koordinirano 
usmjeriti na te prioritete. Povrh toga, 
trebala bi zajamčiti da se žurno uvede 
pristup temeljen na ljudskim pravima.
3. preporuka
Poboljšanje postupka odabira 
projekata
Komisija bi trebala dodatno poboljšati 
standardizirane evaluacijske tabli ‑
ce i smjernice za ocjenjivače kako 
bi zajamčila usklađeno i dosljedno 
ocjenjivanje projektnih prijedloga. 
Ocjenjivačima bi trebalo biti potpuno 
jasno koje kriterije ocjenjuju i na koji 
način boduju prijedloge. Samo ocjenji ‑
vanje trebalo bi biti strože i popraćeno 
jasnim objašnjenjem svakog ocjenjiva ‑
nog kriterija. Pristup provedbi ponov ‑
ne ocjene treba biti jasan i dosljedan.
27 Zaključci i preporuke
4. preporuka
Bolje iskorištavanje mogućnosti da se 
poboljšaju projektni prijedlozi kada 
ocjenjivači uoče nedostatke u njiho ‑
vim konceptima
Komisija bi trebala na sustavniji način 
pozivati podnositelje zahtjeva da pri ‑
lagode svoje projektne prijedloge tako 
da obrate veću pozornost na nedostat ‑
ke koje su uočili ocjenjivači i pobrinuti 
se da pritom prijedlog ne bude bitno 
izmijenjen kako bi se zajamčilo pra ‑
vedno i jednako postupanje prema 
podnositeljima zahtjeva.
56 
Projektne aktivnosti većinom su pro ‑
vedene prema planu i uglavnom su 
isplative, posebno kad je riječ o projek ‑
tima koje su provele organizacije civil ‑
nog društva u partnerskim zemljama. 
Dodijeljenim bespovratnim sredstvima 
ostvareni su postojani rezultati. Među ‑
tim, sustavi za mjerenje učinaka prilič ‑
no su slabi, karakteriziraju ih nejasne 
logičke matrice za projekte, manjak 
precizno utvrđenih referentnih i ciljnih 
vrijednosti i nedosljedan pristup evalu ‑
aciji projekata. Projekti kojima se pruža 
pomoć žrtvama ostvaruju primjetan 
učinak, ali samo u razmjerno malim 
ciljnim skupinama. Doprinos projekata 
kojima se potiču reforme zakono ‑
davstva ili politike teško je procijeniti 
jer napredak obično ovisi i o brojnim 
drugim čimbenicima. U nekoliko sluča ‑
jeva učinci projekta bili su ograničeni 
nepovoljnom političkom situacijom. 
Ostvarena su postojana postignuća. 
Međutim, većina organizacija civilnog 
društva koje primaju financijsku pot ‑
poru u velikoj mjeri ovise o njoj te nji ‑
hove aktivnosti često znatno opadnu 
nakon što prestanu dobivati potporu iz 
EIDHR‑a (vidi odlomke 32. – 53.).5. preporuka
Dodatno poboljšanje okvira za mjere ‑
nje uspješnosti
Komisija bi trebala pojednostavniti 
obrazac logičke matrice za projekte 
EIDHR‑a kako bi ciljevi, aktivnosti 
i učinci bili jasnije povezani. Pokazate ‑
lji učinka i mjerljive ciljne vrijednosti 
trebali bi se određivati na temelju 
osnovnih vrijednosti i planiranih pro ‑
jektnih aktivnosti. Potrebno je uskladiti 
pristup evaluaciji projekata.
6. preporuka
Pridavanje više pozornosti poboljša ‑
nju financijske održivosti organizacija 
korisnica potpore
Komisija bi u pozivima na podnošenje 
prijedloga trebala promicati mjere za 
poboljšanje financijske održivosti or ‑
ganizacija civilnog društva, na primjer 
koordinacijom donatora, te bi trebala 
razmotriti načine na koje bi organiza ‑
cijama koje postižu uspješne rezultate 
pružala stalnu potporu.
28 Zaključci i preporuke
Ovo je izvješće usvojilo III. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog 
suda Karel PINXTEN, na sastanku održanom u Luxembourgu 30. lipnja 2015.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

29
 Prilozi
Smrtna kazna u AfriciPrilog I.
Algeria
Libya
SudanMali
ChadNigerEgypt
AngolaEthiopia
South AfricaNigeriaMauritania
NamibiaZambiaKenyaSomalia
Democratic 
Republic of the Congo
Botswana MozambiqueMorocco
MadagascarSouth Sudan
CongoCameroon
ZimbabweGabonGhanaGuinea
TanzaniaUgandaTunisia
Senegal
Central African Republic
Côte d'IvoireBurkina Faso
BeninEritrea
MalawiLiberiaTogoSierra Leone
LesothoRwandaDjibouti
Guinea-Bissau
SwazilandEquatorial Guinea
MauritiusEquatorial Guinea
ComorosCape Verde
Sao Tome and PrincipeSeychellesGambia
Burundi
Administrativne granice: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0 250 500 750 1000  kmIzvor : Amnesty International 2013Države koje su ukinule smrtnu kaznu 
Države koje su ukinule smrtnu kaznu u praksi 
Države koje provode smrtnu kaznu
Izvor:  Eurostat.
30 Prilozi
Smrtna kazna u AzijiPrilog II.
ChinaRussian Federation
IndiaKazakhstan
Mongolia
Saudi ArabiaTurkey
Iraq
PakistanIran
Myanmar YemenAfghanistan
Thailand
IndonesiaUzbekistan
OmanJapanTurkmenistan
Syria
VietnamNepalKyrgyzstan
MalaysiaTajikistan
CambodiaJordan
MalaysiaBangladeshGeorgia Azerbaijan
Laos
Sri LankaSouth KoreaDem People's Rep of Korea
Bhutan
Israel
United Arab EmiratesKuwait
QatarLebanon
Singapore MaldivesBahrainPalestine
BruneiPhilippinesArmenia
Administrativne granice: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat0250 500 750 1000  kmDržave koje su ukinule smrtnu kaznu
Države koje su ukinule smrtnu kaznu u praksi
Države koje su ukinule smrtnu kaznu samo 
za kaznena djela obuhvaćena općim zakonodavstvom
Države koje provode smrtnu kaznu
Izvor : Amnesty International 2013
Ovaj naziv ne znači priznanje države Palestine i ne dovodi u pitanje pojedinačna stajališta država članica o tom pitanju.
Izvor:  Eurostat.
31 Prilozi
Smrtna kazna u Latinskoj AmericiPrilog III.
BrazilUnited States of America
ArgentinaPeruMexico
BoliviaColombiaVenezuela
ChileParaguayEcuadorGuyana
UruguayCuba
SurinameNicaraguaHonduras
Guatemala
PanamaGuyana (France)Haiti
Costa RicaBelizeDominican Republic
El SalvadorJamaicaBahamas
Administrativne granice: © EuroGeographics © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmIzvor : Amnesty International 2013Države koje su ukinule smrtnu kaznu
Države koje su ukinule smrtnu kaznu u praksiDržave koje su ukinule smrtnu kaznu samo za 
kaznena djela obuhvaćena općim zakonodavstvom
Države koje provode smrtnu kaznu
VenezuelaColombiaCuba
PanamaHaiti
GuyanaDominican Republic
Jamaica
Trinidad and TobagoDominica
Martinique (France)Bahamas
BarbadosGuadeloupe (France)
GrenadaSaint Vincent and
the GrenadinesSaint Kitts and NevisAntigua and Barbuda
Saint Lucia
Izvor:  Eurostat.
32 Prilozi
Smrtna kazna u Sjedinjenim Američkim DržavamaPrilog IV.
Mexico
Bahamas
CubaTexasUtahMontana
CaliforniaNevadaIdaho
ArizonaOregon
KansasColoradoIowaWyoming
New MexicoNebraskaMinnesota
Ohio
MissouriIllinois
GeorgiaOklahomaSouth Dakota
AlabamaArkansasWashington
WisconsinNorth DakotaMaine
VirginiaNew York
LouisianaKentucky
TennesseePennsylvania
North Carolina
FloridaIndianaMichigan
MississippiSouth CarolinaWest VirginiaVermont
MarylandNew JerseyNew Hampshire
Massachusetts
Connecticut
DelawareRhode Island
District of Columbia
Administrativne granice: © UN-FAO0 250 500 750 1000  kmAlaska
Hawaii
0 500 1000  km 0 200 400 kmCanadaRussiaCanada
Izvor : Amnesty International 2013Države koje su ukinule smrtnu kaznu
Države koje provode smrtnu kaznu
Izvor:  Eurostat.
33 Prilozi
Globalni pozivi na podnošenje prijedloga 2007 . – 2013.
Poziv na 
podno -
šenje 
prijedlogaVrsta i opis Predmet TemaIznos bes -
povratnih 
sredstava po 
projektu  
(eura)Trajanje Prvotno 
odobren 
iznos (eura)Konačno 
dodijeljen 
iznos (eura)
126-224Globalni poziv  
„ograničeni 
poziv na podno -
šenje prijedloga 
20 07.”MučenjePotpora mjerama za ljudska prava 
i demokraciju u borbi protiv mučenja 
i drugih oblika zlostavljanja
1. cjelina:  Sprječavanje mučenja (30 % 
iznosa)
2. cjelina:  Rehabilitacija žrtava muče -
nja (70 % iznosa)Najmanje:
200 000
Najviše:
1 500 000 Najmanje:
12 mjeseci
Najviše:
36 mjeseci22 000  000 22 171 837
127-238Globalni poziv  
„ograničeni 
poziv na podno -
šenje prijedloga 
2008.”Smrtna 
kaznaMjere potpore pitanjima ljudskih prava 
i demokracije obuhvaćenima smjernica -
ma EU -a o smrtnoj kazniNajmanje:
150 000
Najviše:
1 000  000 Najmanje:
12 mjeseci
Najviše:
36 mjeseci4 000  000 8 244 166
128-815Globalni poziv  
„ograničeni 
poziv na podno -
šenje prijedloga 
2009.”MučenjePotpora mjerama za ljudska prava 
i demokraciju u borbi protiv mučenja 
i drugih oblika zlostavljanjaNajmanje:
200 000
Najviše:
1 500 000 Najmanje:
18 mjeseci
Najviše:
36 mjeseci20 000  000 25 266 659
131-085Globalni poziv  
„ograničeni 
poziv na podno -
šenje prijedloga 
2011.”Smrtna 
kazna1. cjelina:  Jačanje uloge mreža civilnog 
društva u promicanju reforme u po -
dručju ljudskih prava i demokracije  
‘= > ne odnosi se posebno na mučenje; 
opsegom revizije obuhvaćen je samo 
jedan projekt iz 1. cjeline
2. cjelina:  Mjere potpore smjernicama 
EU-a o ukidanju smrtne kazneNajmanje:
200 000
Najviše:
1 500 000 Najmanje:
18 mjeseci
Najviše:
36 mjeseci1. cjelina:  
14 600  000
2. cjelina:  
7 000  0001. cjelina:  
855 324 (od-
nosi se samo 
na projekte 
nad kojima 
je provedena 
revizija)
2. cjelina:  
6 618 135
132-762Globalni poziv  
„ograničeni 
poziv na podno -
šenje prijedloga 
2012.”MučenjeBorba protiv nekažnjavanja počinitelja
1. cjelina:  Mjere civilnog društva protiv 
mučenja i  drugih oblika okrutnog, nečo -
vječnog ili ponižavajućeg postupanja ili 
kažnjavanja
2. cjelina:  Mjere civilnog društva za 
promicanje djelotvornog rada Među -
narodnoga kaznenog suda i sustava 
Rimskog statuta  
‘= > 2. cjelina nije obuhvaćena opsegom 
revizijeNajmanje:
500 000
Najviše:
1 500 000 Najmanje:
24 mjeseci
Najviše:
36 mjeseci1. cjelina:  
16 215 000
2. cjelina:  
6 000  00021 219  618
Izvor:  Europska komisija.Prilog V.
34 Prilozi
Projekti za koje su revizori Suda analizirali ocjenu projektnog sažetka i cjelovitog 
prijedloga koju je provela Komisija
Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPredmet Korisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)Razlog 
odabira 
projekta
Gruzija2008/148 -044 2007/126 -224 MučenjeAssociation 
Justice And 
LibertyPrevention of torture in 
military guardhouses204 961,00Provedena 
je revizija
2008/148 -184 2007/126 -224 MučenjeEmpathy 
AssociationStrengthening the System 
of Rehabilitation for Torture 
Victims in Georgia679 937, 0 0Provedena 
je revizija
Kina 2008/148 -024 2007/126 -224 MučenjeThe Great 
Britain China 
CentrePrevention of Torture in 
the PRC787 966,00Provedena 
je revizija
Demokratska Republi -
ka Kongo2008/148 -156 2007/126 -224 MučenjeSolidarité Pour 
La Promotion 
Sociale Et La 
Paix AsblAssistance et réhabilitation 
des victimes de la torture 
en RDC421 836,00Provedena 
je revizija
Argentina, Brazil, 
Madagaskar, Maroko, 
Tajland i Turska2008/148 -045 2007/126 -224 MučenjeAssociation for 
the prevention 
of torturePreventing torture thro -
ugh the promotion of the 
Optional Protocol to the 
convention against Torture 
in five target countries986 306,00Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Moldova 2008/148 -070 2007/126 -224 MučenjeUnited Nations 
Development 
ProgrammeSupport for the strengthe -
ning the national preventive 
mechanism as per OPCAT 
provisions640  000,00Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Izrael 2009/148- 034 2007/126 -224 MučenjeAdalah -The 
legal Center for 
Arab minority 
rights in IsraelCombating and preventing 
torture and ill -treatment of 
Palestinian prisoners held in 
Israeli prisons and Palesti -
nian civilians in the Occupied 
Palestinian Territory638 651,00Nedostajao 
je mali broj 
bodova 
da bude 
odabran
Argentinaugovor nije 
sklopljen2007/126 -224 MučenjeComité para la 
defensa de la 
salud, la ética 
profesional 
y los derechos 
humanos 
asocian civilPrograma de asistencia 
y rehabilitación a víctimas 
de la represión y la tortura 
en contextos de acciones 
judiciales por crímenes de las 
humanidad683 708,00Nedostajao 
je mali broj 
bodova 
da bude 
odabranPrilog VI.
35 Prilozi
Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPredmet Korisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)Razlog 
odabira 
projekta
Indijaugovor nije 
sklopljen2007/126 -224 MučenjeStichting 
Interkerkelijke 
Organisatie 
voor Ontwikke -
lingssa -
menwerkingReducing the impact of con -
flict among disadvantaged 
groups in Nepal530 243,00Naziv pro -
jekta nije 
povezan 
s ciljem 
globalnog 
poziva
Kenija 2008/148 -075 2007/126 -224 MučenjeIndependent 
Medico -Legal 
UnitInitiative of holistic rehabi -
litation and prevention of 
torture -project1 058 322,00Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Gruzija 2013/318 -878 2013/132 -762 MučenjeEmpathy 
AssociationCaucasian Anti -Torture 
Network: Multi Rehabili -
tation Services for Torture 
Victims and Fight Impunity980 000,00Provedena 
je revizija
Kina 2013/318 -802 2013/132 -762 MučenjeThe Rights 
Practice LbgFighting torture in China: 
strengthening the role of 
civil society662 500,00Provedena 
je revizija
Južna Afrika 2013/318 -879 2013/132 -762 MučenjeStichting Young 
In Prison (YIP)Ending impunity in torture 
and cruel, inhuman and 
degrading treatment of 
children in prison in South 
Africa and Malawi8 8 2 817, 0 0Provedena 
je revizija
London, Ujedinjena 
Kraljevina2013/318 -874 2013/132 -762 MučenjeThe Redress 
Trust Limited 
LBGReparation for Torture: 
Global Sharing of Expertise; 
ciljne države: Kenija, Peru, 
Libija i Nepal (s aktivnostima 
koje obuhvaćaju i do 15 dr -
žava u Africi, Aziji, Latinskoj 
Americi, na Srednjem istoku 
i u Europi)1 194 521,00Provedena 
je revizija
Demokratska Republi -
ka Kongo2013/318 -886 2013/318 -886 MučenjeCentre 
International 
Pour La Justice 
Transitionnelle 
International 
Center For 
Transitional 
Justice AsblComplementarity in practice: 
strengthening the national 
judicial response to interna -
tional crimes in Democratic 
Republic of Congo (DRC) and 
Cote d’Ivoire959 965,00Provedena 
je revizijaPrilog VI.
36 Prilozi Prilog VI.Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPredmet Korisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)Razlog 
odabira 
projekta
Kolumbija 2013/318 -801 2013/132 -762 MučenjeCorporación 
centro de aten -
ción psicosocialPrevención y  Atención 
Integral a personas y familias 
víctimas de tortura en 
Colombia y Ecuador738 410,00Nedostajao 
je mali broj 
bodova 
da bude 
odabran
Afričke, karipske 
i pacifičke države2013/318 -847 2013/132 -762 MučenjeOmega Resear -
ch Foundation 
LimitedTowards stronger controls on 
the supply and use of torture 
technologies1 059  387 ,00Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Uganda 2013/318 -799 2013/132 -762 MučenjeAfrican Centre 
For Treatment 
And Reha -
bilitation Of 
Torture Victims 
Non -Go-
vernmental 
OrganisationStrengthening and enhan -
cing torture prevention, 
rehabilitation and accounta -
bility in East Africa1 200  000,00Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Sjedinjene Američke 
Države2009/167 -748 2008/127 -238Smrtna 
kaznaMurder Victim’s 
Families For 
Human Rights 
Non Profit 
CorporationVoices of Victims Against the 
Death Penalty485 615,65Provedena 
je revizija
2009/167 -820 2008/127 -238Smrtna 
kaznaThe National 
Coalition To 
Abolish The 
Death PenaltyNational Coalition to Abolish 
the Death Penalty Intensive 
Assistance Program305 060,86Provedena 
je revizija
2009/167 -888 2008/127 -238Smrtna 
kaznaWitness To 
Innocence 
CorporationAmerican DREAM Campaign 374 944,62Provedena 
je revizija
2009/211 -244 2008/127 -238Smrtna 
kaznaAmerican Bar 
Association 
FundThe Death Penalty Asse -
ssments Project: Toward 
a Nationwide Moratorium on 
Executions708 162,00Provedena 
je revizija
Kina 2009/167 -381 2008/127 -238Smrtna 
kaznaThe Great 
Britain China 
CentrePromoting Judicial Discretion 
in the Restriction and Redu -
ction of Death Penalty Use576 723,00Provedena 
je revizija
London, Ujedinjena 
Kraljevina2009/167- 880 2008/127 -238Smrtna 
kaznaPenal Reform 
International 
UkProgressive Abolition of 
the Death Penalty and 
Alternatives that Respect 
International Human Rights 
Standards926 924,00Provedena 
je revizija
2009/214 -466 2008/127 -238Smrtna 
kaznaReprieve LbgEngaging Europe in the fight 
for US abolition504 454,00Provedena 
je revizija
37 Prilozi Prilog VI.Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPredmet Korisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)Razlog 
odabira 
projekta
Sjedinjene Američke 
Države2009/167- 889 2008/127 -238Smrtna 
kaznaDeath Penalty 
Information 
CenterChanging the Course of the 
Death Penalty Debate:  A 
Proposal for Public Opinion 
Research, Message Develop -
ment, and Communications 
on Capital Punishment in 
the U.S.193 443,00Provedena 
je revizija
Sve države 2009/167- 901 2008/127 -238Smrtna 
kaznaInternational 
Harm Reducti -
on AssociationRestricting the Death 
Penalty for Drug Offences 
through Human Rights 
Impact Assessment (HRIA) 
of Multi -lateral Drug Enfor -
cement Assistance for Death 
Penalty States292 565,00Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Benin, Burkina Faso, 
Burundi, Kongo  – 
Brazzaville, Lesoto, 
Liberija, Malavi, Mali, 
Niger, Srednjoafrička 
Republika,  republike 
srednje Azije, karipski 
bazen: 25 nacionalnih 
država2009/167 -753 2008/127 -238Smrtna 
kaznaComunita Di 
S Egido Acapa -
ssociazone Cul -
tura Assistenza 
PopolareDu moratoire à l’abolition 
de la peine capitale – 
Promotion du rôle de 
la société civile au plan 
international et synergies 
politico -institutionnelles725 000,00Nedostajao 
je mali broj 
bodova 
da bude 
odabran
Bjelarusugovor nije 
sklopljen2008/127 -238Smrtna 
kaznaAssociazione 
Terra del FuocoRunning for rights 203 000,00Naziv pro -
jekta nije 
povezan 
s ciljem 
globalnog 
poziva
Sjedinjene Američke 
Države2012/297- 076 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaWitness To 
Innocence 
CorporationEyes Wide Open Project 850 032,14Provedena 
je revizija
2012/297 -078 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaEqual 
Justice USA Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging 
New Voices to Abolish the 
Death Penalty in the United 
States495 014,31Provedena 
je revizija
Kina 2012/297- 072 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaBeijing Normal 
University“Use less” – judicial restra -
ints on the use of the death 
penalty in China938 783,76Provedena 
je revizija
38 Prilozi
Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPredmet Korisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)Razlog 
odabira 
projekta
London, Ujedinjena 
Kraljevina2012/297- 079 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaPenal Reform 
International 
UK LGBProgressive abolition of 
the death penalty and 
implementation of humane 
alternative sanctions after 
a moratorium or abolition864  038,00Provedena 
je revizija
2012/297- 080 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaReprieve LGBEngaging Europe in the Fight 
for Abolition in the USA, 
MENA, and South East Asia715 47 7, 0 0Provedena 
je revizija
Jordanugovor nije 
sklopljen2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaWomen for 
Cultural 
DevelopmentMa’ Alhaya (All for Life) 479 666,80Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Sjedinjene Američke 
Državeugovor nije 
sklopljen2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaNevada Coaliti -
on against the 
Death PenaltyCoordinated Nevada 358 153,00Nedostajao 
je mali broj 
bodova 
da bude 
odabran
Libanonugovor nije 
sklopljen2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaAssociation 
Justice et 
MiséricordeLutte pour l’abolition de la 
peine de mort au Liban1 200  000,00Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Gruzija 2010/222 -921 2010/128 -815 MučenjeGeorgian 
Centre For 
Psycho -Social 
And Medical 
Rehabilitation 
For Torture 
VictimsEnsuring access to rehabi -
litation services for people 
affected by torture and con -
tribution to the prevention 
of torture in Georgia766 000,00Provedena 
je revizija
Južna Afrika 2010/222 -102 2010/128 -815 MučenjeUniversity Of 
Cape TownHarnessing African institu -
tions for the prevention and 
combating of torture and 
other ill -treatment in six 
African states – the develop -
ment and implementation of 
operational standards.1 194 359,00Provedena 
je revizija
DR Kongo 2010/222 -810 2010/128 -815 MučenjeCoopi - 
Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, 
protection et réhabilitation 
des victimes de VS et de 
leurs communautés et au 
renforcement des capacités 
communautaires et éta -
tiques à l’Est de la RDC1 395  000,00Provedena 
je revizijaPrilog VI.
39 Prilozi
Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPredmet Korisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)Razlog 
odabira 
projekta
London, Ujedinjena 
Kraljevina2010/222 -086 2010/128 -815 MučenjePenal Reform 
InternationalStrengthening institutions 
and building civil society 
capacity to combat torture in 
9 CIS countries1 130 583,00Provedena 
je revizija
2010/222 -733 2010/128 -815 MučenjeThe Redress 
Trust Limited 
LbgReparation for torture: 
Global Sharing of Expertise1 033 805,00Provedena 
je revizija
Benin 2010/223 -216 2010/128 -815 MučenjeCare France 
AssociationETODE: Pour la justice et les 
droits des femmes et des 
filles1 159 409,00Nedostajao 
je mali broj 
bodova 
da bude 
odabran
Nigerijaugovor nije 
sklopljen2010/128 -815 MučenjeConcern 
UniversalPreventing Women’s 
Ill-treatment / Rehabilitating 
widows in CRS and Eboyni 
State313 060,00Bitna razlika 
u bodovima 
ocjenjivača
Turskaugovor nije 
sklopljen2010/128 -815 MučenjeRoh Sagliginda 
Insan Haklari 
Girisimi (Hu -
man Rights in 
Mental Health 
Initiative)Project for creating a civic 
monitoring system in the 
mental health field380 000,00Naziv pro -
jekta nije 
povezan 
s ciljem 
globalnog 
poziva
Izvor:  Europska komisija.Prilog VI.
40 Prilozi Prilog VII.Ispitane dodjele bespovratnih sredstava
Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPred -
metKorisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)
London, 
Ujedinjena 
Kraljevina2013/318 -874 2013/132 -762 MučenjeThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for Torture: Global Sharing of 
Expertise; ciljne države: Kenija, Peru, Libi -
ja i Nepal (s aktivnostima koje obuhvaćaju 
i do 15 država u Africi, Aziji, Latinskoj 
Americi, na Bliskom istoku i u Europi)1 194 520,70
2009/167- 880 2008/127 -238Smrtna 
kaznaPenal Reform International 
UK LGBProgressive Abolition of the Death 
Penalty and Alternatives that Respect 
International Human Rights Standards926 924,40
2009/214 -466 2008/127 -238Smrtna 
kaznaReprieve LBGEngaging Europe in the fight for US 
abolition504 454,40
2012/297- 079 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaPenal Reform International 
UK LBGProgressive abolition of the death 
penalty and implementation of humane 
alternative sanctions after a moratorium 
or abolition8 6 4  037, 6 0
2012/297- 080 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaReprieve LBGEngaging Europe in the Fight for Abolition 
in the USA, MENA, and South East Asia715 476,94
2010/222 -086 2010/128 -815 MučenjePenal Reform International 
UK LGBStrengthening institutions and building 
civil society capacity to combat torture in 
9 CIS countries1 130 583,00
2010/222 -733 2010/128 -815 MučenjeThe Redress Trust Limited 
LBGReparation for torture: Global Sharing of 
Expertise1 033 805,00
Kina2008/148 -024 2007/126 -224 MučenjeThe Great Britain – China 
CentrePrevention of Torture in the PRC 787 966,00
2013/318 -802 2013/132 -762 Mučenje The Rights Practice LBGFighting torture in China: strengthening 
the role of civil society662 500,00
2009/167 -381 2008/127 -238Smrtna 
kaznaThe Great Britain – China 
CentrePromoting Judicial Discretion in the 
Restriction and Reduction of Death 
Penalty Use576 723,00
2012/297- 072 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaInternational Death Penalty 
Research Centre, Beijing 
Normal University„Use less” – judicial restraints on the use 
of the death penalty in China938 783,76
Demokratska 
Republika 
Kongo2008/148 -156 2007/126 -224 MučenjeSolidarité Pour La Promoti -
on Sociale Et La Paix AsblAssistance et réhabilitation des victimes 
de la torture en RDC421 836,00
2013/318 -886 2013/132 -762 MučenjeCentre International Pour 
La Justice Transitionnelle 
International Center For 
Transitional Justice AsblComplementarity in practice: strengt -
hening the national judicial response to 
international crimes in the Democratic 
Republic of Congo (DRC) and Cote d’Ivoire959 965,00
2010/222 -810 2010/128 -815 MučenjeCoopi - Cooperazione 
InternazionaleProjet de prévention, protection et réha -
bilitation des victimes de VS et de leurs 
communautés et au renforcement des 
capacités communautaires et étatiques 
à l’Est de la RDC1 395  000,00
41 Prilozi Prilog VII.Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPred -
metKorisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)
Demokratska 
Republika 
Kongo2012/307 -100 132-685 MučenjeSolidarité Pour La Promoti -
on Sociale Et La Paix AsblAssistance aux survivants de la torture 
et actions de prévention (Monitoring, 
plaidoyers et sensibilisation) contre la 
torture en RD Congo131 500,00
2013/308 -415 132-685 MučenjeLigue De La Zone Afrique 
Pour La Défense Des Droits 
Des Enfants Étudiants Et 
Élèves AsblMonitoring et suivi d’instructions des 
dossiers judiciaires des femmes et enfants 
victimes des violences sexuelles et basées 
sur le genre103 300,00
2009/224 -243 128-135 MučenjeLigue De La Zone Afrique 
Pour La Défense Des Droits 
Des Enfants Étudiants Et 
Élèves AsblRenforcement d’un kiosque juridique et 
de soutien psychologique concernant les 
violences faites aux femmes61 463,00
Gruzija2008/148 -044 2007/126 -224 MučenjeAssociation Justice And 
LibertyPrevention of torture in military 
guardhouses204 961,00
2008/148 -184 2007/126 -224 Mučenje Empathy AssociationStrengthening the System of Rehabilitati -
on for Torture Victims in Georgia679 937, 0 0
2013/318 -878 2013/132 -762 Mučenje Empathy AssociationCaucasian Anti -Torture Network: Multi 
Rehabilitation Services for Torture Victims 
and Fight Impunity980 000,00
2010/222 -921 2010/128 -815 MučenjeGeorgian Centre For 
Psycho -Social And Medical 
Rehabilitation For Torture 
VictimsEnsuring access to rehabilitation services 
for people affected by torture and 
contribution to the prevention of torture 
in Georgia766 000,00
Južna Afrika2013/318 -879 2013/132 -762 MučenjeStichting Young In Prison 
(Yip)Ending impunity in torture and cruel, 
inhuman and degrading treatment of 
children in prison in South Africa and 
Malawi8 8 2 817, 0 0
2010/222 -102 2010/128 -815 Mučenje University Of Cape TownHarnessing African institutions for the 
prevention and combating of torture and 
other ill -treatment in six African states – 
the development and implementation of 
operational standards.1 194 359,00
2012/302 -948 131-543 MučenjeThe Greater Nelspruit Rape 
Intervention Project GroupSexual Assault and Domestic Violence 
Rights Programme173 317,00
42 Prilozi
Država Broj ugovoraPoziv na 
podnošenje 
prijedlogaPred -
metKorisnik Naziv projektaIznos bes -
povratnih 
sredstava 
(eura)
Sjedinjene 
Američke 
Države2009/167 -748 2008/127 -238Smrtna 
kaznaMurder Victim’s Families 
For Human RightsVoices of Victims Against the Death 
Penalty485 615,65
2009/167 -820 2008/127 -238Smrtna 
kaznaThe National Coalition To 
Abolish The Death PenaltyNational Coalition to Abolish the Death 
Penalty Intensive Assistance Program305 060,86
2009/167 -888 2008/127 -238Smrtna 
kaznaWitness To Innocence American DREAM Campaign 374 944,62
2009/211 -244 2008/127 -238Smrtna 
kaznaAmerican Bar AssociationThe Death Penalty Assessments Project: 
Toward a Nationwide Moratorium on 
Executions708 162,00
2009/167- 889 2008/127 -238Smrtna 
kaznaDeath Penalty Information 
CenterChanging the Course of the Death Penalty 
Debate:  A Proposal for Public Opinion 
Research, Message Development, and 
Communications on Capital Punishment 
in the U.S.193 443,00
2012/297- 076 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaWitness To Innocence Eyes Wide Open Project 850 032,14
2012/297 -078 2011/131 -085/2Smrtna 
kaznaEqual Justice USA Inc 
CorporationBreaking Barriers: Engaging New Voices 
to Abolish the Death Penalty in the United 
States495 014,31
Izvor:  Europska komisija.Prilog VII.
43
Iako se priznaje potreba za većom usklađenošću 
i sinergijom s ostalim naporima EU‑a kako bi se 
postigao veći učinak u području ljudskih prava, 
naše službe već djeluju u tom smjeru imajući na 
umu osjetljivu ravnotežu između prioriteta EU‑a 
u području ljudskih prava, relevantnosti projekata 
te kapaciteta i odgovornosti partnerskih organiza ‑
cija civilnog društva. Međutim, nastojimo odabrati 
najbolje projekte. Borba protiv mučenja i smrtne 
kazne među globalnim je prioritetima EU‑a. To je 
ponovno potvrđeno u Komunikaciji o Akcijskom 
planu EU‑a za ljudska prava za 2015. – 2019. Stoga, 
iako se mučenje možda ne spominje izričito među 
prioritetima u određenoj zemlji, time se ne isklju ‑
čuje provedba projekata protiv mučenja u toj zemlji.
Naposljetku, tijekom postupka dodjele potrebno je 
uzeti u obzir zahtjeve u pogledu transparentnosti 
te poštenog i pravičnog postupanja prema podno ‑
siteljima zahtjeva za bespovratna sredstva, osobito 
s obzirom na vrlo velik broj podnositelja zahtjeva.
VI
Projekti koji se financiraju u okviru programa 
EIDHR‑a ostvaruju održive rezultate i isplativi su. 
S obzirom na to da je sadržaj tih projekata često 
izrazito političke prirode, lako mjerljivi pokazatelji 
neće biti dostupni, za razliku od, na primjer, pro ‑
jekata u cestogradnji. Štoviše, inicijative za ljudska 
prava same po sebi ovise o političkoj i pravnoj 
situaciji za koju nijedan donator ne može smatrati 
da je može kontrolirati. Vrlo uobičajen paradoks 
u području ljudskih prava jest taj da se najpotreb ‑
nija djelovanja provode u najtežim situacijama.
EU je jedan od rijetkih donatora koji financijski 
podržavaju borbu protiv mučenja i ukidanje smrtne 
kazne. U brojnim je slučajevima on jedini donator. 
Zbog toga se naše partnerske organizacije u velikoj 
mjeri oslanjaju na našu potporu. Komisija pokušava 
ublažiti posljedice takvog oslanjanja u suradnji 
s nekoliko drugih donatora u ovom području (na 
primjer Dobrovoljnim fondom UN‑a za žrtve muče ‑
nja ili Radnom skupinom država članica EU‑a za 
borbu protiv mučenja) kako bi se osigurala najveća 
moguća koordinacija i usklađenost.
Vidi i naš odgovor na odlomak 33.Sažetak
IV
Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje 
(ESVD) potpuno su uvjerene u djelotvornost Europ ‑
skog instrumenta za demokraciju i ljudska prava 
(EIDHR) kao jednog od nekoliko instrumenata za 
borbu protiv mučenja i smrtne kazne. To je mišljenje 
koje općenito zastupa cijela zajednica za ljudska 
prava. Dokaz je za to, na primjer, javno priznanje 
Američke odvjetničke komore (eng. American Bar 
Association ) u pogledu uloge bespovratnih sred ‑
stava EIDHR‑a u ukidanju smrtne kazne u državi 
Pennsylvaniji.
V
EIDHR je u potpunosti u skladu s prioritetima Europ ‑
ske unije u području ljudskih prava, ne samo na 
globalnoj razini nego i na razini pojedinih zemalja. 
S obzirom na prirodu i ciljeve EIDHR‑a organiza ‑
cijama za ljudska prava prepušteno je vodstvo te 
im je dan učinkovit i praktičan alat za postizanje 
ciljeva vlastite politike, uz istovremeno pružanje 
pomoći u postizanju ciljeva EU‑a, a to je situacija 
u kojoj svi dobivaju. Postupci dodjele bespovrat ‑
nih sredstava na kojima se temelji EIDHR provode 
se strogo i transparentno, što je značajan pothvat 
s obzirom na vrlo velik broj podnositelja zahtjeva 
diljem svijeta u okviru svakog poziva i inherentne 
poteškoće u procjeni zahtjeva u području – zaštiti 
ljudskih prava – koje ne može lako biti predmet 
mjerljivih procjena. EIDHR‑om su obuhvaćena djelo ‑
vanja u vrlo složenim političkim situacijama i često 
teškim okolnostima u zemljama, uzimajući u obzir 
činjenicu da ciljevi u području ljudskih prava nisu 
lako ostvarivi čak i u najpovoljnijim uvjetima. Vrlo 
mali broj pritužbi ili sporova povezanih s EIDHR‑om 
i stalno velik broj zahtjeva u okviru svakog poziva 
na podnošenje prijedloga (ukupno oko 1200 prijava 
projektnih sažetaka u okviru poziva na podnošenje 
prijedloga koje je ispitao Sud) pokazuju da to staja ‑
lište općenito dijeli i globalna zajednica za ljudska 
prava. Komisija stoga u potpunosti namjerava 
nastaviti upotrebljavati EIDHR kao proces temeljen 
na potrebama kojim se organizacije civilnog društva 
potiče da svoje projekte oblikuju u skladu sa svojim 
administrativnim, operativnim i zemljopisnim kapa ‑
citetima i vlastitom strategijom.Odgovori Komisije  
i ESVD‑a
Odgovori Komisije i ESVD‑a 44
Ta se dva provedbena modaliteta međusobno 
dopunjuju i omogućuju pokrivenost na svjetskoj 
razini u skladu s mandatom EIDHR‑a.
15
Ovisno o lokalnim okolnostima (općenitoj političkoj 
klimi, prostoru za zagovaranje ljudskih prava) i uz 
suglasnost voditelja misije EU‑a, mogu se objaviti 
glavni prioriteti lokalne strategije u području ljud ‑
skih prava za pojedinačnu zemlju. Međutim, javnu 
objavu tih prioriteta potrebno je izbjegavati ako se 
procijeni da bi to bilo štetno za provedbu strategije.
Osim toga, važno je da su prioriteti u strategijama 
u području ljudskih prava za pojedinačne zemlje 
poznati onima koji su zaduženi za provedbu 
EIDHR‑a.
16
Osim poziva na podnošenje prijedloga u okviru 
EIDHR‑a postoje i drugi provedbeni modaliteti, kao 
što su ciljana djelovanja.
Vidi naš odgovor na odlomak 14.
17
S obzirom na prirodu i ciljeve EIDHR‑a organizaci ‑
jama za ljudska prava prepušteno je vodstvo te im 
je dan učinkovit i praktičan alat za postizanje ciljeva 
vlastite politike, uz istovremeno pružanje pomoći 
u postizanju ciljeva EU‑a, a to je situacija u kojoj 
svi dobivaju. Komplementarnost i usklađenost 
financiranja i političkih prioriteta su, naravno, od 
temeljne važnosti, imajući na umu osjetljivu ravno ‑
težu između čimbenika kao što su prioriteti EU‑a 
u području ljudskih prava, relevantnosti projekata 
te kapaciteta i odgovornosti partnerskih organiza ‑
cija civilnog društva. Osim toga, progresivna pri ‑
mjena pristupa temeljenog na pravima usmjerena je 
na bolju usklađenost naše potpore.
U okviru globalnih poziva Komisija u svojim postup ‑
cima daje prednost pristupu odozdo prema gore 
i definira svoje prioritete u bliskoj suradnji s organi ‑
zacijama civilnog društva. EIDHR‑om se stoga pro ‑
miče nepreskriptivan pristup i potiče organizacije 
civilnog društva da svoje projekte oblikuju u skladu 
sa svojim administrativnim, operativnim i zemljopi ‑
snim kapacitetima i vlastitom strategijom.VII
Od šest preporuka koje je dao Sud, Komisija pri ‑
hvaća jednu, djelomično prihvaća tri i ne prihvaća 
preostale dvije preporuke.
Uvod
05
Snažna predanost EU‑a iskorjenjivanju mučenja 
i drugih oblika zlostavljanja te ukidanju smrtne 
kazne poduprta je u nedavno donesenom Akcij ‑
skom planu za ljudska prava i demokraciju za raz ‑
doblje 2015. – 2019.
Opažanja
14
Kako bi odgovorio na potrebe te u skladu sa svo ‑
jim mandatom na svjetskoj razini, EIDHR djeluje 
u okviru strateške kombinacije ciljanih projekata, 
poziva na podnošenje prijedloga i fondova za hitne 
situacije kojima upravljaju središnja služba i dele ‑
gacije, koristeći se postupcima koji su omogućeni 
trenutačnim pravnim okvirom za dodjele bespo ‑
vratnih sredstava.
Poziv na podnošenje prijedloga prvi je provedbeni 
modalitet instrumenta. Temelji se na partnerstvu 
s organizacijama civilnog društva i njime se daje 
prednost pristupu odozdo prema gore kojim se 
organizacije civilnog društva potiče da svoje pro ‑
jekte oblikuju u skladu sa svojim administrativnim, 
operativnim i zemljopisnim kapacitetima i vlastitom 
strategijom.
Drugim provedbenim modalitetom EIDHR‑a omo ‑
gućeni su ciljani projekti osmišljeni kao sredstvo za 
ispravljanje nedostataka u postupku poziva na pod ‑
nošenje prijedloga u skladu s političkim prioritetima 
u najzahtjevnijim zemljama. Ta je fleksibilnost osna ‑
žena u godišnjem akcijskom programu za 2015. i „cilj 
joj je podupirati djelovanja na fleksibilan i reaktivan 
način u okviru izravnih dodjela sredstava u dokaza ‑
nim situacijama kratkoročnih, srednjoročnih i dugo ‑
ročnih kriza u području ljudskih prava, u kojima bi 
objavljivanje poziva na podnošenje prijedloga bilo 
neprimjereno ili nemoguće, i/ili ako se pokaže da 
je financiranje organizacija za zaštitu ljudskih prava 
i njihovih branitelja ozbiljno otežano”.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 45
19
Iako se priznaje potreba za usklađenošću i sinergi ‑
jom s ostalim naporima EU‑a kako bi se postigao 
veći učinak u području ljudskih prava, naše službe 
već djeluju u tom smjeru imajući na umu osjet ‑
ljivu ravnotežu između prioriteta EU‑a u području 
ljudskih prava, relevantnosti projekata te kapaciteta 
i odgovornosti partnerskih organizacija civilnog 
društva. Međutim, nastojimo odabrati najbolje 
projekte.
EIDHR ima mandat na svjetskoj razini. Kako bi 
ispunio svoj mandat, EIDHR slijedi pristup kojim se 
kombiniraju usklađeni i komplementarni alati: glo ‑
balni pozivi na podnošenje prijedloga (tematski cilj), 
lokalni pozivi na podnošenje prijedloga (tematski 
i zemljopisni cilj) i ciljani projekti (za najteže sluča ‑
jeve) te fond za hitne situacije.
Vidi i naš odgovor na odlomak 17.
U pogledu dijaloga o ljudskim pravima ESVD i Komi ‑
sija uzimaju u obzir komentar Suda i žele istaknuti 
nekoliko točaka. Dnevni red Dijaloga o ljudskim 
pravima dogovara se između zemlje i ESVD‑a, 
u dogovoru s delegacijom, GU‑om DEVCO i drugim 
službama Komisije. Njegov je cilj rješavanje prio ‑
riteta utvrđenih u strategijama u području ljud ‑
skih prava za pojedinačne zemlje i/ili nacionalnih 
strategija za ljudskih prava. S obzirom na političku 
prirodu dijaloga dnevni red može se mijenjati kako 
bi se osiguralo da je rasprava usmjerena na neke 
ključne prioritete, umjesto da se svaki put razgovara 
o svim prioritetima. To ne znači da se ciljevi proje ‑
kata u okviru EIDHR‑a ne odražavaju u općenitom 
dijalogu između određene zemlje i EU‑a.
Projekti u okviru EIDHR‑a u području smrtne kazne 
gotovo potpuno prate elemente politike kako je 
navedeno u smjernicama EU‑a o ljudskim pravima 
u pogledu smrtne kazne, tj. temelje se na trima 
stupovima (potpuno ukidanje, moratorij, poštova ‑
nje minimalnih standarda). Međutim, činjenica da 
se pitanja postavljena u okviru dijaloga u području 
ljudskih prava s trećim zemljama u potpunosti ne 
podudaraju s projektima ne predstavlja nedostatak 
dosljednosti. Slučaj Sjedinjenih Američkih Država 
takav je primjer. Tijekom bilateralnih savjetovanja 
EU obavješćuje američku stranu o svojim općim ini ‑
cijativama u pogledu smrtne kazne te o specifičnim 
aktivnostima u SAD‑u. Međutim, službenoj admi ‑
nistraciji SAD‑a potonje služi samo u informativne 
svrhe jer se postupci povezani sa smrtnom kaznom Po svojoj su prirodi globalni pozivi na podnošenje 
prijedloga usmjereni na osjetljivija djelovanja koja 
je teško provesti na nacionalnoj razini ili rješavati 
u okviru lokalnih poziva na podnošenje prijedloga.
U pogledu lokalnih poziva Komisija u kriterijima za 
dodjelu i odabir uzima u obzir kontekstualne rizike 
i osjetljiva pitanja te usklađenost sa strategijom 
EU‑a za ljudska prava.
Činjenica da to nije izričito navedeno u strategiji 
u području ljudskih prava za pojedinačnu zemlju 
nije razlog da se u toj zemlji ne financira projekt 
u svrhu borbe protiv mučenja ili smrtne kazne. Glo ‑
balna priroda te teme znači da postoji potreba za 
izgradnjom globalne svijesti i zagovaranjem kako bi 
se ojačao utjecaj u multilateralnim forumima.
Postupak izrade strategija u području ljudskih prava 
za pojedinačne zemlje relativno je nov.
U pogledu Gruzije dva od tri ocijenjena projekta 
izrađena su prije nego što je Vijeće 10. svibnja 2011. 
odobrilo strategiju u području ljudskih prava za tu 
zemlju. Politička je situacija isto tako imala važnu 
ulogu u zahtijevanju odgovora i podrške u borbi 
protiv mučenja u Gruziji.
U Južnoj Africi borba protiv mučenja nije bila uklju ‑
čena u pet prioriteta strategije u području ljudskih 
prava za tu zemlju. Međutim, borba protiv mučenja 
uvedena je kao prioritet u lokalnom pozivu za pod ‑
nošenje prijedloga 2014. u Južnoj Africi. Slijedom 
toga, delegacija EU‑a u Pretoriji zauzela je stajalište 
da je tema podrške postala prioritet u pogledu 
ljudskih prava.
18
Odabranim pristupom osigurava se cjelovit pri ‑
stup i o njemu se raspravljalo s organizacijama 
civilnog društva kako bi se na odgovarajući način 
riješila raznolikost izazova s kojima se suočavaju 
organizacije koje rade na tim pitanjima i osigurali 
najbolji rezultati. Unatoč tomu, Komisija priznaje da 
u postupku odabira u okviru poziva na podnošenje 
prijedloga još uvijek ima mjesta za bolje definira ‑
nje i usmjeravanje predloženih aktivnosti. Komisija 
stoga radi na još boljem usmjeravanju poziva na 
podnošenje prijedloga, posebno u pogledu glo ‑
balnog poziva na podnošenje prijedloga EIDHR‑a 
2015., koji će se objaviti u srpnju 2015.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 46
 — Prethodna informativna obavijest za osmišljava ‑
nje općeg osposobljavanja i pružanje tehničke 
pomoći delegacijama objavljena je krajem srp ‑
nja 2014. Obavijest o ugovoru o uslugama sada 
je u pripremi s detaljnim podatcima o prirodi 
i području primjene zatražene usluge.
22
Standardiziranim evaluacijskim tablicama i osta ‑
lim smjernicama predviđena je stroga i dosljedna 
ocjena zahtjeva za bespovratna sredstva, u fazi 
projektnih sažetaka ili punog prijedloga projekta, 
posebno uzimajući u obzir vrlo velik broj zahtjeva 
dostavljenih na temelju poziva na podnošenje pri ‑
jedloga u okviru EIDHR‑a.
22 (a)
Posebna pozornost ocjenjivača usmjerena je na 
opsežnu točku dokumenta pod nazivom „Smjer -
nice  za ocjenjivače” , koji je trenutno u upotrebi kao 
sastavni dio priloga „Praktičnom vodiču za nabavu 
i bespovratna sredstva za vanjsko djelovanje EU‑a” 
(PRAG) od 2013. U tom se dokumentu ocjenjivače 
posebno podsjeća da je iznimno važno da odboru 
za ocjenu prijedloga dostave potpuno relevantne 
i dobro obrazložene primjedbe za svaki pododjeljak 
evaluacijske tablice i da bi te primjedbe trebale biti 
u skladu s odgovarajućim ocjenama. Osim toga, 
prije evaluacijskog postupka organizira se infor ‑
mativna sjednica sa svim ocjenjivačima kako bi se 
odgovorilo na sva njihova moguća pitanja o krite ‑
rijima iz evaluacijske tablice. Komunikacija između 
Europske komisije i voditelja tima osigurana je 
tijekom cijelog postupka.
22 (b)
Budući da projekt ostaje isti između te dvije faze 
(projektnog sažetka i punog prijedloga projekta), 
nova ocjena relevantnosti nije se smatrala nužnom. 
Međutim, novom verzijom PRAG‑a, koja će se izdati 
u srpnju 2015., omogućit će se ocjenjivaču da pre ‑
ispita relevantnost na temelju punog prijedloga na 
ad hoc  osnovi.u toj zemlji rješavaju na državnoj razini, s odgova ‑
rajućim guvernerima i odborima za pomilovanja 
prema mjestu u kojem zatvorenik čeka smrtnu 
kaznu.
U Demokratskoj Republici Kongu projekt SOPROP 
provodio se usporedno s projektom APRODEPEP 
o ukidanju smrtne kazne (2007. – 2009.) i političkim 
dijalogom EU‑a s Demokratskom Republikom Kon ‑
gom. Čak iako zakon o ukidanju smrtne kazne nije 
donesen u parlamentu, rasprave o zakonu već su 
bile prilika za promicanje javne rasprave.
20
Kako bi se ostvario napredak prema pristupu teme ‑
ljenom na pravima, kojim su obuhvaćena sva ljud ‑
ska prava za razvoj EU‑a, već je poduzeto nekoliko 
konkretnih koraka:
 — Uključivanje pristupa temeljnog na pravima 
u postupke i predloške: identifikacijski list za 
modalitete potpore, sustav Komisije za praćenje 
projekata (praćenje usmjereno na rezultate) 
u pogledu rezultata i ishoda projekata i progra ‑
ma, tablica s kriterijima kojom se Komisija koristi 
za ocjenu projekata. Osim toga, izrada strateš ‑
kog okvira za suradnju s organizacijama civilnog 
društva prilagođena je uključivanjem ključnih 
elemenata pristupa temeljenog na pravima.
 — Pristup temeljen na pravima već je uključen kao 
načelo u izradi programa EU‑a za pravosudni 
sektor u Nigeru i Zimbabveu te u izradi progra ‑
ma EU‑a za potporu Peruu.
 — Održana su sljedeća osposobljavanja: (a) za 
voditelje suradnje, (b) u području ljudskih prava, 
(c) u području spolnog nasilja, (d) za organiza ‑
cije civilnog društva, (e) za lokalne vlasti, (f) za 
kontaktne točke za pravosudne sektore u dele ‑
gacijama, te za osoblje u središnjoj službi GU‑a 
DEVCO.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 47
24
Broj slučajeva u pogledu kojih su iznesene pri ‑
mjedbe potrebno je promatrati u kontekstu uku ‑
pnog broja projektnih sažetaka (1193) i punih prijed ‑
loga (316) koji su obrađeni i ocijenjeni u okviru tih 
poziva.
Osim toga, postupak je u međuvremenu postro ‑
žen nakon donošenja „Smjernica za ocjenjivače” 
2013. Za dodatne pojedinosti vidi naš odgovor na 
odlomak 22.
24 (a)
Vidi naš odgovor na odlomak 24.
25
U pogledu slučajeva kad se mogla provesti ponovna 
ocjena, potrebno je napomenuti da u skladu 
s odjeljkom 6.4.8.6. PRAG‑a „Odbor za ocjenu prijed -
loga može odlučiti odobriti ljestvicu koju je sastavio 
tajnik na temelju izvješća ocjenjivača. Ako Odbor ne 
prihvati ocjene koje su ocjenjivači dodijelili prijedlogu, 
na primjer, ako postoji znatna razlika među ocjenama 
koje su dodijelili ocjenjivači, on tu odluku mora oprav -
dati u evaluacijskom izvješću”.
Ponovna ocjena opcija je kojom se objašnjava zašto 
razlika u ocjenama nije apsolutni kriterij, pogotovo 
s obzirom na velik broj zahtjeva na temelju poziva 
na podnošenje prijedloga u okviru EIDHR‑a.22 (c)
S jedne strane, evaluacijske tablice moraju biti 
dovoljno detaljne kako bi se omogućila sveobu ‑
hvatna ocjena zahtjeva. S druge strane, one i dalje 
moraju biti takve da ocjenjivači njima mogu jedno ‑
stavno upravljati kako bi ih popunili u razumnom 
roku. Odvajanjem svakog aspekta svakog kriterija 
povećao bi se i rizik od preklapanja, što znači da bi 
se isti detalj ocjenjivao  na temelju nekoliko kriterija. 
Stoga Komisija u ovoj fazi ne namjerava mijenjati 
postojeće predloške tablica.
22 (d)
Pristup koji uključuje minimalne uvjete primjenjuje 
se na pozive na podnošenje ponuda, u kojima javni 
naručitelj detaljno navodi uslugu, radove ili nabavu 
robe koju želi kupiti i navodi minimalne uvjete koje 
moraju ispunjavati ponuditelji. Takav pristup nije 
moguće primijeniti na bespovratna sredstva, u slu ‑
čaju kojih podnositelj zahtjeva definira svoje dje ‑
lovanje. Nije realno zamislivo da bi Komisija mogla 
odrediti posebne uvjete u pogledu izvedivosti ili 
učinka djelovanja koja bi se mogla znatno razliko ‑
vati jedno od drugog i čiji sadržaj nije unaprijed 
poznat Komisiji.
23
Od 2013. smjernice za ocjenjivače dio su PRAG‑a 
(Prilog e točka 4.b), a na temelju odjeljka 3.2. tog 
dokumenta uključivanje primjedbi ispod svakog kri ‑
terija postalo je obvezno. Nadalje, odnedavno, tj. od 
2012., održavaju se jednodnevna osposobljavanja za 
vanjske ocjenjivače tijekom kojih se razmatraju svi 
aspekti njihova rada.
Vidi naš odgovor na odlomak 22. točku (a).
Osim toga, Komisija želi pojasniti da ocjena cje ‑
lovitog pristupa (koji podrazumijeva partnerstvo 
među organizacijama) nije uključena u evaluacijsku 
tablicu. Ta je odluka donesena namjerno kako bi se 
ostavila mogućnost da se za financiranje odaberu 
izvrsni projekti usmjereni samo na jedan ili dva čim ‑
benika koji su relevantni za borbu protiv mučenja. 
U smjernicama su dane snažne preporuke za par ‑
tnerstvo među organizacijama, ali nije i nametnuta 
obveza u tom pogledu. To je pojašnjeno u smjerni ‑
cama za ocjenjivače i tijekom jednodnevnog infor ‑
mativnog sastanka s vanjskim ocjenjivačima.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 48
28
Komisija pažljivo ocjenjuje situaciju od slučaja do 
slučaja kako bi se osiguralo da organizacija korisnica 
ima kapacitet i tehničke vještine za provedbu odre ‑
đenog projekta. Unatoč tomu, financijska sposob ‑
nost podnositelja zahtjeva samo je jedan od krite ‑
rija uzetih u obzir pri evaluaciji prijedloga. Ponekad 
NVO koji je primio potporu jedini može djelovati 
u vrlo osjetljivom okruženju. Uloga je Komisije 
i pomoći manjim organizacijama u primjeni bes ‑
povratnih sredstava i jačanju njihovih sposobnosti 
upravljanja te ih u tome pratiti.
29
EIDHR je osmišljen za pružanje potpore organizaci ‑
jama civilnog društva kako bi postale djelotvorna 
snaga za provedbu političke reforme i obranu 
ljudskih prava. Stoga se u okviru EIDHR‑a prednost 
daje pristupu temeljenom na potrebama kojim se 
organizacije civilnog društva potiče da svoje pro ‑
jekte oblikuju u skladu sa svojim administrativnim, 
operativnim i zemljopisnim kapacitetima te vlasti ‑
tom strategijom.
29 (a)
Komisija primjenjuje nekoliko provedbenih moda ‑
liteta kojima se omogućuje zemljopisna i tematska 
pokrivenost u skladu s mandatom EIDHR‑a.
Vidi naš odgovor na odlomak 14.
Štoviše, Komisija želi podsjetiti da su borba pro ‑
tiv mučenja i ukidanje smrtne kazne dugotrajni 
procesi. Učinak i rezultati projekata teško su mjer ‑
ljivi u većini slučajeva i više se odnose na kvalita ‑
tivne nego kvantitativne informacije. Međutim, taj 
se čimbenik ponavlja pri ocjenjivanju projekata 
u području ljudskih prava, s obzirom na prirodu 
projekata za zaštitu ljudskih prava.
Naposljetku, doista postoje zemlje u kojima postoji 
vrlo malo mogućnosti za poboljšanje ljudskih prava 
u kratkom roku. Međutim, Komisija čvrsto vjeruje da 
to ne bi trebalo spriječiti EIDHR u pružanju potpore 
organizacijama civilnog društva i daljnjem djelo ‑
vanju u tim zemljama, posebno kad je on jedan od 
rijetkih preostalih izvora financiranja u takvom vrlo 
osjetljivom području. Promicanje rasprave, poveća ‑
nje svijesti i zagovaranje djelotvoran su pristup.26
Iznos bespovratnih sredstava nije povezan s njiho ‑
vim očekivanim učinkom, osobito u području kao 
što su ljudska prava koje samo po sebi ne može biti 
predmet izravne kvantifikacije. U okviru EIDHR‑a 
rješavaju se osjetljiva pitanja u često teškim politič ‑
kim situacijama, a za njegovu provedbu potrebno 
temeljito i dugotrajno upravljanje. Kapacitet 
korisnika bespovratnih sredstava stoga je neop ‑
hodan za postizanje ciljeva programa. Osim toga, 
zbog povećanog radnog opterećenja, zajedno 
s načelom dobrog administrativnog upravljanja, 
povećanje prosječne vrijednosti ugovora o dodjeli 
bespovratnih sredstava apsolutno je neizbježno. 
To je glavni razlog za povećanje minimalnih iznosa 
bespovratnih sredstava i češće iskorištavanje fleksi ‑
bilnosti podfinanciranja (financijske potpore trećim 
osobama).
27
Manje organizacije i dalje se prijavljuju na globalne 
pozive na podnošenje prijedloga obično u par ‑
tnerstvu s više već etabliranih partnera. U brojnim 
pozivima na podnošenje prijedloga partnerstvo se 
posebno preporučuje, osobito za djelovanja na glo ‑
balnoj ili regionalnoj transnacionalnoj razini. Time 
se, na primjer, manjim organizacijama omogućuje 
da povećaju svoje kapacitete i pristup sredstvima 
EU‑a.
Tijekom posljednje četiri godine Komisija je organi ‑
zirala seminar za organizacije civilnog društva prije 
pokretanja globalnih poziva na podnošenje prijed ‑
loga kako bi pružila priliku lokalnim organizacijama 
(ali ne samo njima) da se upoznaju s EIDHR‑om 
i njegovim postupcima. Na Forumu o EIDHR‑u 2014. 
okupilo se više od 500 sudionika, uključujući lokalne 
(sponzorirane) organizacije.
Osim toga, delegacije EU‑a organiziraju lokalna 
osposobljavanja o postupcima EU‑a za lokalne orga ‑
nizacije (upravljanje projektnim ciklusom itd.).
Odgovori Komisije i ESVD‑a 49
33
Organizacije koje rade na takvim osjetljivim pita ‑
njima često se suočavaju s prijetećim situacijama, 
imaju ograničene kapacitete i ponekad imaju 
poteškoće pri usklađivanju svojeg postupanja 
s postupcima EU‑a. Komisija bi željela istaknuti i da 
delegacije i središnje službe EU‑a redovito orga ‑
niziraju informativne sastanke i osposobljavanja 
o postupcima EU‑a, uključujući upravljanje projek ‑
tnim ciklusom, kako bi se što je više moguće riješilo 
pitanje manjka svijesti i stručnosti organizacija 
civilnog društva.
34
Potrebno je naglasiti da se ukupan iznos za aktiv ‑
nosti koje se ne provode uvijek odbija od konačnog 
plaćanja.
36
Ovo se opažanje odnosi na jedan od brojnih poten ‑
cijalnih rizika koje dužnosnik za ovjeravanje mora 
uzeti u obzir.
37
Komisija se ne slaže s opažanjem Europskog revizor ‑
skog suda. Nedostatna isplativost rashoda neznatna 
je u usporedbi s ukupnim brojem ugovora dodijelje ‑
nih na temelju tih poziva u okviru EIDHR‑a.
Nadalje, iako su pozivi na podnošenje prijedloga 
i pozivi na podnošenje ponuda podložni istim 
načelima transparentnosti, objektivnosti i pravič ‑
nog postupanja, priroda i uvjeti nabave i ugovora 
o dodjeli bespovratnih sredstava znatno se razli ‑
kuju. U slučaju bespovratnih sredstava obično je 
isključeno ostvarivanje dobiti i podrazumijeva se 
da je korisnik izravno odgovoran za projekt, dok se 
u okviru nadmetanja omogućuje ostvarivanje dobiti 
i uključen je potpun prijenos rezultata na Komisiju, 
uključujući imovinska prava. U svakom slučaju, 
isplativost rashoda nije nužno povezana s odabra ‑
nom vrstom postupka.
Naposljetku, postupci nadmetanja definirani su 
u članku 101. Financijske uredbe u pogledu „ugovora 
s financijskim interesom, koji su sklopljeni u pisanom 
obliku između jednog ili više gospodarskih subjekata 
i jednog ili više naručitelja”.  Nije jasno kako bi to opće ‑
nito moglo biti korisno u području ljudskih prava, 
u kojem djeluje mali broj gospodarskih subjekata.29 (b)
Komisija želi naglasiti sljedeće:
(1) Organizacije koje rade na takvim osjetljivim pita ‑
njima često se suočavaju s prijetećim situacijama. 
Po svojoj su prirodi aktivnosti u području ljudskih 
prava usmjerene na postizanje ambicioznih cilje ‑
va koji bi se mogli smatrati idealističkim ili pream ‑
bicioznim. Osim toga, potrebno je napomenuti da 
su neki ciljevi u području ljudskih prava apsolutni 
po svojoj prirodi, npr. apsolutna zabrana muče ‑
nja, ropstva ili rasne diskriminacije; međutim, 
relevantnost je tih ciljeva u specifičnim, realnim 
aktivnostima i rezultatima koji odgovaraju najvaž ‑
nijim potrebama ciljane skupine te u postizanju 
održivog i trajnog učinka.
(2) Za poboljšanje situacije u području ljudskih pra ‑
va u nekoj zemlji uglavnom su odgovorne naci ‑
onalne vlade, a to posebno vrijedi pri provedbi 
projekata koji se odnose na sprječavanje muče ‑
nja i smrtne kazne. Teško je preduhitriti politič ‑
ku volju vlade ili njezinih ministarstava te razvoj 
političke situacije može pozitivno ili negativno 
utjecati na provedbu projekata. Naime, ako je 
vlada spremna ukinuti smrtnu kaznu ili mučenje, 
financiranje aktivnosti s istim ciljem moglo bi se 
smatrati suvišnim.
29 (c)
Vidi naš odgovor na odlomak 33.
30
Pravnim okvirom koji se primjenjuje na pozive na 
podnošenje prijedloga isključene su sve izmjene 
prijedloga osim neznatnih aspekata (vidi članak 204. 
Pravila za primjenu Financijske uredbe) ili pregovora 
s mogućim korisnicima. Od podnositelja zahtjeva 
može se zatražiti samo da pojasne popratnu 
dokumentaciju ili dostave podatke koji nedostaju. 
Uvjetima u pogledu transparentnosti te poštenog 
i pravičnog postupanja prema podnositeljima 
zahtjeva za bespovratna sredstva stoga se isključuje 
svako opsežno ponovno pregovaranje o projektima 
podnositelja zahtjeva tijekom postupka dodjele, 
posebno s obzirom na vrlo velik broj podnositelja 
zahtjeva. Upućujemo i na naše odgovore na opa ‑
žanja o odgovarajućoj ulozi ocjenjivača i odbora 
za ocjenu prijedloga za prethodno navedene 
odlomke 22., 23. i 24.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 50
43
Područje ljudskih prava, po svojoj prirodi, ne može 
biti predmet jednostavnog kvantitativnog mjerenja. 
Vidi naš odgovor na odlomak 41.
Ako se ciljevi dobro definiraju, čak i ako su skromni, 
i ako ih se u okviru projekta može uspješno ostva ‑
riti, učinak nije nužno ograničen. Točnije, razvoj 
metodologije za određeni cilj može imati veliki 
utjecaj na buduće projekte i stoga na dugoročni cilj 
projekta.
Brojni se primjeri mogu navesti u okviru projekata 
koje ispituje Sud. Jedan projekt u Demokratskoj 
Republici Kongu bio je usmjeren na žene i djecu 
žrtve obiteljskog i spolnog nasilja. Metodologija 
koju je predložio NVO odnosila se na razvoj modela 
za održivost prostora za njegu u kojima bi se pru ‑
žala pomoć osobama koje su preživjele silovanje 
kao oblik zlostavljanja – zlostavljanje se prema 
međunarodnom pravu izjednačava s mučenjem. 
Ako se pokaže uspješnom (projekt je još uvijek 
u tijeku), ta će se metodologija zatim primjenjivati 
u drugim područjima i mogla bi imati multiplikacij ‑
ski učinak.
Naposljetku, Sud ističe slučaj projekta u Gruziji koji 
je bio usmjeren na vrlo malu skupinu: pritvorenike 
u vojsci. Tim se projektom pokazalo da prevencija 
ima izuzetno pozitivnu ulogu, čak i ako nije odmah 
vidljiva izvana. U pogledu dugoročnog ishoda 
projektom se civilnom društvu prvi put omogućilo 
praćenje vojnih zatvora i neizravno podupiranje 
informirane odluke gruzijske vlade u pogledu uspo ‑
stave Nacionalnog preventivnog praćenja u okviru 
Ureda javnog pravobranitelja.
44
Ishod pravne pomoći uvijek je neizvjestan. Unatoč 
tomu, nekoliko pozitivnih slučajeva koji se mogu 
dobiti uz pomoć EIDHR‑a imali su velik učinak i stvo ‑
rili su presedan. Štoviše, učinak ne bi trebao biti 
ograničen na ishod posebnih slučajeva ili sudskih 
odluka, već bi trebao uključivati sve posredne 
korake koji mogu biti od strateške važnosti za druge 
slučajeve i koje je potrebno dugoročno ocjenjivati.
Vidi naše odgovore na odlomke 43. i 45.38
Uzimajući u obzir dosadašnje projekte, organi ‑
zacijama s najviše specifičnog stručnog znanja 
u području borbe protiv mučenja, drugih oblika 
zlostavljanja i smrtne kazne sjedište je u Europi (npr. 
London, Kopenhagen, Ženeva) i SAD‑u. One djeluju 
na globalnoj razini i imaju ključnu ulogu u smislu 
zagovaranja u međunarodnim tijelima za ljudska 
prava. Isplativost je potrebno razmatrati u odnosu 
na dodanu vrijednost i jedinstvenu stručnost tih 
organizacija.
S obzirom na vrstu projekata koji se obično financi ‑
raju iz EIDHR‑a (izgradnja kapaciteta, osposobljava ‑
nja, zagovaranja itd.), sredstva namijenjena ljudskim 
resursima često predstavljaju znatan dio proračuna 
na globalnoj razini. Plaće u Europi ili SAD‑u doista 
su znatno više od onih koje se primjenjuju u većini 
trećih zemalja.
39
Neizravni troškovi izračunani kao postotak izrav ‑
nih prihvatljivih troškova dugogodišnja su praksa 
u predlošcima ugovora u okviru PRAG‑a. Definirani 
su u članku 14. općih uvjeta ugovora o dodjeli bes ‑
povratnih sredstava i odgovaraju troškovima koji se 
ne mogu izravno pripisati djelovanju. Ta je defini ‑
cija često upotpunjena detaljnijom raščlambom 
troškova u Prilogu III. (proračun) ugovoru o dodjeli 
bespovratnih sredstava.
40
EIDHR djeluje u osjetljivom i složenom okruženju 
u kojem je učinak teško izmjeriti, a napredak je 
ponekad spor, osobito u najtežim slučajevima.
41
Te su poteškoće, iako stvarne, prisutne u svim aktiv ‑
nostima u području zaštite ljudskih prava u trećim 
zemljama. Vidi i naše odgovore na odlomke 29., 32. 
i 43.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 51
45 (a)
Iako vlade Bjelarusa, Rusije i Tadžikistana nisu 
pokazale nikakvu naznaku da će ratificirati Fakul ‑
tativni protokol uz Konvenciju protiv mučenja, to 
ne znači da se u tim zemljama ne bi trebale provo ‑
diti aktivnosti kojima se djeluje u smjeru buduće 
ratifikacije. U Tadžikistanu se, na primjer, projektnim 
aktivnostima pridonijelo prvom posjetu pravobra ‑
nitelja zatvoru i uspostavi radne skupine krajem 
2013. za praćenje ustanova za zadržavanje, koja 
uključuje predstavnike civilnog društva i zatvorske 
službenike. U Bjelarusu su u okviru projekta podr ‑
žani NVO‑i koji rade na sprječavanju mučenja i koji 
su počeli pratiti istražne zatvore. U Rusiji su u okviru 
projekta ruskim NVO‑ima osigurani novi alati za 
zagovaranje pri nadležnim tijelima.
45 (b)
Borba protiv mučenja i ukidanje smrtne kazne 
dugotrajni su procesi. Napredak i poboljšanja 
često su spori i ne podudaraju se nužno s ograni ‑
čenim trajanjem ugovora. Politička situacija isto 
tako ima značajnu ulogu u određivanju postizanja 
rezultata, kao što su na primjer ratifikacija konven ‑
cije protiv mučenja ili moratorij na smrtnu kaznu. 
U toj primjedbi Europski revizorski sud upućuje na 
projekt koji se provodi u vrlo teškim i osjetljivim 
okolnostima (Bliski istok i sjeverna Afrika – MENA, 
istočna Afrika, Rusija, središnja Azija, Bjelarus), 
u kojima je napredak doista vrlo spor.
45 (c)
Projekt je predstavljao prvu intervenciju u okviru 
koje je NGO‑ima bilo dozvoljeno pratiti vojne 
zatvore. Vidi naš odgovor na odlomak 43. o učinku 
projekta u Gruziji.
45 (d)
Prema završnom izvješću sve su aktivnosti uspješno 
završene, ali istina je da učinak možda nije dose ‑
gnuo razinu koju je organizacija unaprijed očeki ‑
vala, što nije previše neuobičajena pojava u tom 
području.45
Projekti koji se financiraju u okviru programa 
EIDHR‑a ostvaruju održive rezultate i isplativi su. 
S obzirom na to da je sadržaj tih projekata često 
izrazito političke prirode, lako mjerljivi pokazatelji 
neće biti dostupni, za razliku od, na primjer, pro ‑
jekata u cestogradnji. Štoviše, inicijative za ljudska 
prava same po sebi ovise o političkoj i pravnoj 
situaciji za koju nijedan donator ne može smatrati 
da je može kontrolirati. Vrlo uobičajen paradoks 
u području ljudskih prava jest taj da se najpotreb ‑
nija djelovanja provode u najtežim situacijama. 
Osim toga, borba protiv smrtne kazne i mučenja 
dugotrajan je proces. S obzirom na prirodu tih 
projekata i osjetljivost okolnosti u kojima djeluje 
Komisija priznaje da je bilo teško izmjeriti učinak. 
U takvim je okolnostima potrebno nastaviti dje ‑
lovati u skladu s ciljevima i globalnim područjem 
primjene EIDHR‑a.
Uz to, područje ljudskih prava, po svojoj prirodi, ne 
može biti predmet jednostavnog kvantitativnog 
mjerenja.
U skladu s pristupom odozdo prema gore potenci ‑
jalni korisnici utvrđuju ciljeve, zemljopisno područje 
primjene aktivnosti i krajnje korisnike predloženih 
projekata u skladu sa svojim (administrativnim, 
operativnim i zemljopisnim) kapacitetom i strategi ‑
jom. Stoga aktivnosti koje predlažu kandidati mogu 
doista biti pretjerano ambiciozne i možda neće 
imati željeni učinak.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 52
47 (a)
Vidi naš odgovor na odlomak 29. točku (a).
Okvir 6
Komisija pozdravlja opažanje Europskog revizor ‑
skog suda u pogledu pozitivnih rezultata EIDHR‑a 
u borbi protiv smrtne kazne u SAD‑u.
Kao primjer pozitivnog učinka EIDHR‑a, guverner 
države Pennsylvanije nedavno je uveo moratorij 
na smrtnu kaznu, čime je zatvoreniku Terrenceu 
Williamsu i 186 drugih osoba koje trenutno čekaju 
izvršenje smrtne kazne u Pennsylvaniji odmah odo ‑
brena privremena odgoda izvršenja smrtne kazne.
Vidi poveznicu na memorandum guvernera Toma 
Wolfa u kojem je naglašena ključna uloga izvješća 
Američke odvjetničke komore (koje se financiralo iz 
EIDHR‑a): http://www.ydr.com/politics/ci_27523525/
gov‑tom‑wolf‑issues‑death‑penalty‑moratorium
Jedan od presudnih argumenata koje je guver ‑
ner iznio u svojoj odluci jest Ocjena smrtne kazne 
u Pennsylvaniji koju je izradila Američka odvjetnička 
komora.
51
Europska unija jedan je od rijetkih donatora koji 
financijski podupiru borbu protiv mučenja i uki ‑
danje smrtne kazne. U brojnim je slučajevima 
ona jedini donator. Zbog toga se naše partnerske 
organizacije u velikoj mjeri oslanjaju na potporu 
EIDHR‑a. Europska komisija to pokušava ublažiti 
dopuštajući im da zaposle službenike za prikuplja ‑
nje sredstava za projekte u okviru EIDHR‑a; Komi ‑
sija surađuje i s nekoliko drugih donatora u tom 
području (npr. Dobrovoljnim fondom UN‑a za žrtve 
mučenja ili Radnom skupinom država članica EU‑a) 
kako bi se osigurala najveća moguća koordinacija 
i usklađenost.
Osim toga, neizbježan je paradoks činjenica da 
samoodrživost NVO‑a u području ljudskih prava 
po definiciji ne može biti zajamčena stalnim ili 
povećanim financiranjem koje osigurava Komisija. 
To složeno pitanje ne može se riješiti povećanim 
financiranjem iz EU‑a.45 (e)
S obzirom na prirodu projekata u okviru EIDHR‑a 
i osjetljivost okruženja u kojima se provode, uči ‑
nak je često teško izmjeriti, a napredak je ponekad 
spor, osobito u najtežim slučajevima poput Kine. 
U takvim je okolnostima potrebno nastaviti dje ‑
lovati u skladu s ciljevima i globalnim područjem 
primjene EIDHR‑a.
45 (f)
Vidi naš odgovor na odlomak 45. točku (e).
46
Vidi naš odgovor na odlomak 45.
46 (a)
Učinak projekta u Africi potrebno je mjeriti tijekom 
srednjoročnog do dugoročnog razdoblja. To će se 
ocijeniti praćenjem razine usklađenosti (izvješćiva ‑
nje, daljnje prihvaćenje nove prakse u određenoj 
zemlji) i djelotvornom provedbom (razvoj sudske 
prakse, pristup centrima za zadržavanje, odštete 
i smanjenje slučajeva mučenja) ratificiranih među ‑
narodnih instrumenata i domaćeg zakonodavstva 
za borbu protiv mučenja i njegovo sprječavanje 
u svakoj ciljanoj zemlji.
46 (b)
Utjecaj projekta u Kini teško je izmjeriti jer korisnik 
bespovratnih sredstava nije osigurao primjereno 
uređene informacije. Delegacija je primila kon ‑
kretne informacije u kojima se upućuje na vjero ‑
jatnost uspjeha djelovanja koje provodi etablirani 
dionik reforme politike u Kini. Istodobno, projekt 
vodi utjecajan profesor čije se stručno znanje tražilo 
za potrebe trenutačne izmjene kaznenog zakona 
koji se preispituje te se očekuje da će se na taj način 
dodatno smanjiti broj kaznenih djela za koje se 
određuje smrtna kazna.
Vidi i naš odgovor na odlomak 29 točku (a).
Odgovori Komisije i ESVD‑a 53
55
Nužno je da se u projektima u području ljudskih 
prava, a posebno u pogledu mučenja i smrtne 
kazne, na odgovarajući način odražavaju prioriteti 
i modaliteti koje su odredili subjekti koji su bolje 
upoznati sa stvarnim stanjem na terenu. Tijekom 
dijaloga često se raspravlja o financiranju projekata 
i njihovih ciljeva. Međutim, svaki je put potrebno 
programe usmjeriti na nekoliko prioriteta. O tim se 
prioritetima odlučuje u dogovoru između ESVD‑a 
i službi Komisije, delegacije te partnerske zemlje. 
Štoviše, brojnim se financiranim aktivnostima ospo ‑
ravaju ukorijenjene državne prakse pa stoga par ‑
tnerske zemlje na njih gledaju kritički ili su globalne, 
transnacionalne prirode, pri čemu tradicionalna 
razvojna potpora ili dijalog s partnerskim zemljama 
nisu mogući.
Naposljetku, uzimajući u obzir velik broj podnosi ‑
telja zahtjeva u okviru globalnih poziva EIDHR‑a, 
činjenicu da se trenutačnim zakonskim okvirom za 
bespovratna sredstva ne predviđa takva mogućnost 
te opća načela poštenog i pravičnog postupanja 
i načelo transparentnosti, Komisija ne namjerava 
pregovarati o sadržajima zahtjeva za bespovratna 
sredstva s podnositeljima zahtjeva prije potpisiva ‑
nja ugovora.
Preporuka 2
Komisija prihvaća ovu preporuku.
Ovisno o lokalnim okolnostima (općenita politička 
klima, prostor za zagovaranje ljudskih prava), a uz 
suglasnost voditelja misije EU‑a, glavni prioriteti 
lokalne strategije u području ljudskih prava za poje ‑
dinačnu zemlju mogu se objaviti. Međutim, komu ‑
nikaciju je potrebno izbjegavati ako se ocijeni da 
bi to bilo štetno za provedbu strategije. Time se ne 
sprječava dosljednost između prioriteta i razvojne 
pomoći.
Komisija je počela provoditi pristup temeljen na 
pravima i nastavit će to činiti. Za konkretnije poje ‑
dinosti o provedbi pristupa temeljenog na pravima 
vidi naš odgovor na odlomak 20.52
Vidi naš odgovor na odlomak 51.
53 (a)
Vidi odgovor na odlomak 51.
Zaključci i preporuke
54
Djelovanja u području ljudskih prava samo je po 
sebi teško ocijeniti, a posebno su osjetljiva na 
politička zbivanja u ciljnim zemljama. Djelovanja 
u cilju sprječavanja mučenja i smrtne kazne po 
svojoj su prirodi još osjetljivija od drugih proje ‑
kata u području ljudskih prava. U tom kontekstu, 
sredstva iz EIDHR‑a dobro su iskorištena, pri čemu 
je velika pažnja posvećena postizanje osjetljive 
ravnoteže između širokog dosega – globalni pozivi 
EIDHR‑a velik su uspjeh u smislu privlačenja brojnih 
podnositelja zahtjeva iz cijelog svijeta – i strogog 
upravljanja sredstvima. Komisija namjerava nastaviti 
sa svojim naporima u jačanju uloge EIDHR‑a kao 
ključnog instrumenta politike ljudskih prava EU‑a 
u inozemstvu.
Preporuka 1 – Bolje usmjeriti skromnu 
potporu
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku. Sla ‑
žemo se s potrebom da se financiranje iz EIDHR‑a 
usmjeri na najvažnija pitanja jer se njime već sužava 
fokus globalnih poziva na podnošenje prijedloga, 
na primjer globalnog poziva u okviru EIDHR‑a za 
2015.
U skladu s pristupom odozdo prema gore Komi ‑
sija će nastaviti osiguravati osjetljivu ravnotežu 
između prioriteta EU‑a u području ljudskih prava, 
relevantnosti projekata te kapaciteta i odgovornosti 
partnerskih organizacija civilnog društva.
S obzirom na prirodu aktivnosti u okviru EIDHR‑a 
u često vrlo teškim okolnostima, Komisija će stoga 
odbiti preporuku u pogledu uže zemljopisne pokri ‑
venosti i zadržati nepreskriptivan pristup koji nije 
usmjeren na učinak i određeni popis zemalja.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 54
56
Kao što je u cijelosti opisano u našim odgovorima 
na odlomke 29. i 45., mjerenje učinaka u području 
ljudskih prava osobito je teško postići, za razliku od 
nekih drugih područja razvojne pomoći. Napredak 
u području ljudskih prava dinamičan je proces, 
u kojem čak i projekt naizgled ograničene prirode 
može pridonijeti ukidanju smrtne kazne u Penn ‑
sylvaniji, kako je to dokazano u našem odgovoru na 
okvir 6. iz ovog izvješća. Ta poteškoća u mjerenju 
izravnog učinka jednog projekta u području ljud ‑
skih prava vjerojatno se neće znatno promijeniti čak 
i ako se uvedu novi sustavi mjerenja učinka.
Pitanje samoodrživosti, koje je ključno za organi ‑
zacije u području ljudskih prava, ne može se riješiti 
većim oslanjanjem na dugoročno financiranje koje 
osigurava Komisija. To posebno vrijedi za organiza ‑
cije izvan EU‑a. U tu je svrhu Komisija u nekim sluča ‑
jevima prihvatila da se napori uloženi u prikupljanje 
sredstava uključe u proračune projekta.
Preporuka 5
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku.
S obzirom na teške političke okolnosti u kojima se 
projekti u okviru EIDHR‑a provode, pojednostavljeni 
logički okvir bio bi koristan za organizacije civilnog 
društva.
U skladu s pristupom odozdo prema gore koji se 
primjenjuje na EIDHR, sami podnositelji zahtjeva 
trebali bi definirati ciljeve i osnovne vrijednosti. 
Potrebno je uzeti u obzir i različite kapacitete 
organizacija civilnog društva. Međutim, pri svakom 
mjerenju učinka projekata u području ljudskih prava 
u svakom se slučaju mora uzeti u obzir vrlo specifi ‑
čan kontekst u kojem se projekti u okviru EIDHR‑a 
provode, a posebno činjenica da su zemlje ili regije 
kojima je najviše potrebno djelovanje usmjereno na 
sprječavanje mučenja i smrtne kazne one u kojima 
se ne može očekivati izravan napredak u tim 
pitanjima. Potrebno je uzeti u obzir i poteškoće pri 
kvantificiranju pitanja u području ljudskih prava. 
Stoga ne smatramo da su specifični ciljevi i osnovne 
vrijednosti alati koji bi se mogli upotrebljavati u tom 
specifičnom kontekstu.
Komisija već radi i na poboljšanju ocjene učinka 
projekata u području ljudskih prava.Preporuka 3
Komisija djelomično prihvaća ovu preporuku. 
Standardizirane tablice i smjernice za ocjenjivače 
promijenjene su 2013. te Komisija ne predviđa nika ‑
kve njihove neposredne izmjene. Međutim, Komi ‑
sija kontinuirano ocjenjuje svoje postupke u cilju 
poboljšanja, osobito u pogledu poziva na podnoše ‑
nje prijedloga.
Komisija primjenjuje stroge standarde na pozive na 
podnošenje prijedloga u okviru EIDHR‑a unatoč vrlo 
zahtjevnim brojkama u smislu zaprimljenih zahtjeva 
(ukupno 1193 zahtjeva za pozive na podnošenje 
prijedloga u okviru EIDHR‑a obuhvaćenih ovom 
revizijom). Usklađenost i dosljednost evaluacij ‑
skog postupka već su zaštićene javnim i detaljnim 
opisom posla i smjernicama za ocjenjivače zahtjeva 
za bespovratna sredstva. Kriteriji dodjele jasni 
su i dosljedno ih ocjenjuju vanjski stručnjaci te 
postoje jasne smjernice o tome u kojem se slučaju 
zahtjevi ponovno ocjenjuju. Vidi i naš odgovor na 
odlomak 23.
Preporuka 4
Komisija ne prihvaća ovu preporuku.
U skladu s trenutačnim propisima prije potpisiva ‑
nja ugovora dopuštene su samo one prilagodbe 
zahtjeva za bespovratna sredstva koje nisu ključne. 
To je u nekim slučajevima dovelo do brisanja nepri ‑
hvatljivog ili prekomjernog rashoda iz početnog 
proračuna.
Međutim, uzimajući u obzir velik broj podnosi ‑
telja zahtjeva u okviru globalnih poziva EIDHR‑a, 
činjenicu da trenutačnim zakonodavnim okvirom 
za bespovratna sredstva nije predviđena takva 
mogućnost te opća načela poštenog i pravičnog 
postupanja i načela transparentnosti, Komisija ne 
može ponovno pokrenuti pregovore o konceptima 
projekta s podnositeljima zahtjeva prije potpisiva ‑
nja ugovora.
U skladu s člankom 204. stavkom 5. Pravila za pri ‑
mjenu Financijske uredbe, odbor za ocjenu prijed ‑
loga može dati preporuke koje će potom dužnosnik 
za ovjeravanje uzeti u obzir na razini ugovaranja.
Odgovori Komisije i ESVD‑a 55
Preporuka 6
Komisija ne prihvaća ovu preporuku.
Samoodrživost organizacija civilnog društva koje 
djeluju u području ljudskih prava važna je za Komi ‑
siju, koja je u tu svrhu u opravdanim slučajevima 
prihvatila financirati osoblje NVO‑a koje radi na 
prikupljanju sredstava. Samoodrživost se osigu ‑
rava i uvjetom u pogledu sufinanciranja; međutim, 
dodatnim postroživanjem tog uvjeta mogle bi se 
ugroziti brojne aktivnosti zbog nedostatka alterna ‑
tivnih izvora financiranja. Samoodrživost podrazu ‑
mijeva i to da korisnici bespovratnih sredstava ne bi 
trebali biti ovisni o Komisiji kao jedinoj mogućnosti 
financiranja ili o stalnoj dodjeli ugovora za bespo ‑
vratna sredstva, bez obzira na koristi od njihovih 
projekata. To je tim više tako jer se u pravilu na 
dodjele bespovratnih sredstava primjenjuje vrlo 
konkurentan postupak poziva na podnošenje pri ‑
jedloga. Korisnici koji su uspješni pri provedbi svo ‑
jeg projekta obično su uspješni i tijekom postupka 
dodjele bespovratnih sredstava.
Koordinacija donatora zaista je bitna u fazi plani ‑
ranja, ali ne i u fazi poziva na podnošenje prijed ‑
loga, i ne vidimo kako se u skladu s trenutačnim 
zakonskim okvirom intervencija trećih strana može 
omogućiti u toj fazi.

Besplatne publikacije:
  jedan primjerak:  
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
  više od jednog primjerka ili plakati/zemljovidi:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
pri delegacijama u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_hr.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_hr.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatni poziv iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (premda neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
 u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU-a
Europska unija snažno se zalaže da se u cijelom svijetu 
spriječi i  iskorijeni svaki oblik mučenja i  drugi oblici 
zlostavljanja te ukine smrtna kazna. Sud je procijenio 
djelotvornost Europskog instrumenta za demokraciju 
i ljudska prava, kojim se organizacijama civilnog društva 
dodjeljuju bespovratna sredstva za provedbu projekata 
s tim ciljevima.
Sud zaključuje da je pružena potpora bila samo djelomično 
djelotvorna. Unatoč tomu što je temeljito procijenila 
potrebe, Komisija nije rasporedila sredstva na najbolji 
mogući način. Zbog toga, kao i zbog nepovoljnih političkih 
prilika, financiranim projektima, ukupno gledajući, nije 
ostvaren optimalan učinak. Sud Komisiji daje niz preporuka 
u vezi s  odabirom projektnih prijedloga, koordinacijom 
s drugim inicijativama EU -a, okvirom za mjerenje uspješnosti 
i financijskom održivosti organizacija koje primaju potporu.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD