Komunikacija komisije o europskoj građanskoj inicijativi „End the Cage Age” („Okončajmo upotrebu kaveza”)

(2021/C 274/01)

1. UVOD: GRAĐANSKA INICIJATIVA

Putem europske građanske inicijative, u skladu s člankom 11. stavkom 4. Ugovora o Europskoj uniji, milijun ili više državljana znatnog broja država članica može pozvati Europsku komisiju da u okviru svojih ovlasti podnese odgovarajući prijedlog o pitanju za koje građani smatraju da je potreban pravni akt Unije u svrhu provedbe Ugovorâ. Detaljna pravila o europskim građanskim inicijativama utvrđena su u Uredbi (EU) 2019/788 (1) (Uredba o europskoj građanskoj inicijativi).

Inicijativa „End the Cage Age” šesta je europska građanska inicijativa koja je dosegnula potreban brojčani prag (2). Njome se poziva Komisiju da poduzme mjere u vezi s postupanjem s uzgajanim životinjama kako slijedi:

„Stotine milijuna uzgajanih životinja u EU-u većinu se života drže u kavezima i zbog toga uvelike pate. Pozivamo Europsku komisiju da okonča to nehumano postupanje prema uzgajanim životinjama.

Kavezi svake godine velikom broju uzgajanih životinja nanose patnju. Okrutni su i nepotrebni jer su sustavi uzgoja bez kaveza, koji pružaju veću dobrobit, održivi.

Komisija se stoga poziva da predloži pravne akte kojima će se zabraniti uporaba:

— kaveza za kokoši nesilice, kuniće, mlade kokoši, roditeljska jata teških pasmina peradi, roditeljska jata lakih pasmina peradi, prepelice, patke i guske,

— odjeljaka za prasenje krmača,

— staja za krmače, ako već nisu zabranjene,

— pojedinačnih obora za telad, ako već nisu zabranjeni.” (3)

Organizatori su detaljno objasnili ciljeve inicijative na sastanku s Komisijom 30. listopada. 2020. i javnom saslušanju koje je organizirao Europski parlament 15. travnja 2021. Europski parlament održao je 10 lipnja 2021. plenarnu raspravu o ovoj građanskoj inicijativi i donio rezoluciju (4) u kojoj je iznio svoje stajalište.

U ovoj komunikaciji utvrđuju se Komisijina pravna i politička ocjena inicijative, mjere koje namjerava poduzeti, razlozi za te mjere i predviđeni vremenski okvir u skladu s člankom 15. stavkom 2. Uredbe o europskoj građanskoj inicijativi.

2. KONTEKST

Ova građanska inicijativa odražava zahtjev za prelazak na etičnije i održivije sustave uzgoja, što bi se među ostalim trebalo postići na temelju novog zakonodavstva o dobrobiti životinja. Odgovor na taj zahtjev važan je prioritet Komisije, što je dala do znanja u europskom zelenom planu (5) i strategiji „od polja do stola” (6). U inicijativi se tvrdi da se u EU-u trenutačno 300 milijuna životinja drži u kavezima.

Ugovorom o funkcioniranju Europske unije određeno je da su životinje čuvstvena bića. EU kao velik uvoznik hrane ima moralnu odgovornost osigurati da uvjeti na poljoprivrednim gospodarstvima na kojima se uzgajaju životinje odražavaju njegova načela, među ostalim s obzirom na hranu koju uvozi.

Kavezi su se počeli postupno ukidati prije 22 godine, kada je na snagu stupilo novo zakonodavstvo o držanju kokoši nesilica. Znanstvena analiza potvrdila je koristi tog pristupa i za druge vrste, kao što su telad i svinje, za koje su 1997. odnosno 2001. uvedene djelomične zabrane.

2.1. Postojeći pravni okvir za dobrobit životinja na poljoprivrednim gospodarstvima

Zakonodavstvo EU-a o dobrobiti životinja razvilo se te mu se opseg proširio od donošenja prvog zakonodavnog akta EU-a o dobrobiti životinja 1974. Postojeći pravni okvir o držanju uzgajanih životinja sastoji se od opće direktive (7) o zaštiti životinja koje se uzgajaju ili drže u svrhu proizvodnje. Njome su utvrđena opća načela, a državama članicama ostavlja se prostor da donesu strože odredbe pod uvjetom da su usklađene s pravilima EU-a. Kao dopuna općoj direktivi, četirima sektorskim direktivama uređuje se dobrobit kokoši nesilica, brojlera, teladi i svinja.

U općoj direktivi utvrđeno je da se sloboda kretanja životinja ne smije ograničavati na takav način da uzrokuje nepotrebnu patnju ili ozljedu. Osim toga, propisano je da se životinji, ako je stalno ili privremeno privezana ili boravi u ograničenom prostoru, mora dodijeliti prostor koji odgovara njezinim fiziološkim i etološkim potrebama. Stoga je držanje životinja u kavezima dopušteno, ali pod određenim uvjetima.

U sektorskim direktivama utvrđena su određena pravila u vezi s boravkom u ograničenom prostoru:

— za kokoši nesilice zakonodavstvom o držanju kokoši nesilica donesenim 1999. zabranila se uporaba golih („baterijskih”) kaveza u EU-u, s dvofaznim prijelaznim razdobljem od ukupno 12 godina: od 2003. kavezi koji su se upotrebljavali prvi put morali su biti obogaćeni kavezi, a od 2012. zabrana golih kaveza za kokoši nesilice počela se primjenjivati na sva poljoprivredna gospodarstva u EU-u. Danas se kokoši nesilice mogu držati u „obogaćenim” kavezima koji im omogućuju da se, primjerice, smjeste na prečku i čeprkaju (8),

— od 2013. obvezno je držati ženke svinja (krmače) u skupinama u razdoblju počevši od četvrtog tjedna nakon pripusta (parenje s nerastom ili osjemenjivanje) do jedan tjedan prije očekivanog vremena prasenja. Ostatak vremena (tj. od tjedan dana prije očekivanog vremena prasenja do četvrtog tjedna nakon pripusta), u skladu s primjenjivim zakonodavstvom EU-a, mnogo nazimica i krmača u EU-u redovito se drži u „odjeljcima za prasenje” i „stajama za krmače” (9), i

— od 2007. nije dopušteno držati tele u pojedinačnom odjeljku nakon starosti od osam tjedana. Međutim, do te je starosti držanje teladi u pojedinačnim odjeljcima moguće, podložno uvjetima primjenjivog zakonodavstva EU-a (10).

Za ostale životinje spomenute u europskoj građanskoj inicijativi ne postoji posebno zakonodavstvo EU-a o dobrobiti životinja.

Zahtjev za postupno ukidanje kaveza u skladu je s trenutačnim razvojem stanja jer je nekoliko država članica već uvelo potpunu ili djelomičnu zabranu kaveza:

Obogaćeni kavezi za kokoši nesilice:

— zabranjeni su u Austriji i Luksemburgu,

— zabranjeni su u Francuskoj za nova ili preuređena poljoprivredna gospodarstva,

— bit će zabranjeni u Njemačkoj od 2025., u Češkoj od 2027., u Valoniji (Belgija) od 2028. i u Slovačkoj od 2030.

Staje za krmače i odjeljci za prasenje:

— zabranjeni su u Švedskoj,

— odjeljci za prasenje bit će dopušteni najviše pet dana po razdoblju prasenja u Njemačkoj do 2036.,

— zabrana staja za krmače do 2029. u Njemačkoj,

— zabrana staja za krmače od vremena odbića u Danskoj potpuno stupa na snagu od 2035.,

— zabrana staja za krmače četiri dana nakon osjemenjivanja u Nizozemskoj i deset dana nakon osjemenjivanja u Austriji.

Kavezi za kuniće:

— zabranjeni su za kuniće za meso u Austriji, Njemačkoj i Nizozemskoj,

— zabrana golih kaveza za kuniće za meso od 2016. i obogaćenih kaveza za kuniće za meso i rasplodne ženke u Flandriji (Belgija) od 2025.,

— posebni zahtjevi za kuniće u Njemačkoj, Nizozemskoj i Švedskoj, npr. smještaj barem u parovima (kunići za tov), odgovarajući materijal za glodanje, pristup vlaknastoj krmi, pristup platformi.

2.2. Aktualan kontekst politike EU-a

Komisija je 11. prosinca 2019. donijela komunikaciju o europskom zelenom planu (11), sveobuhvatnoj strategiji za preobrazbu EU-a u moderno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo kojim se obuhvaćaju sve dimenzije održivosti, uključujući dobrobit životinja.

Komisija je 20. svibnja 2020. kao dio zelenog plana donijela strategiju „od polja do stola” (12), kojom se utvrđuje plan za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav. Komisija tom strategijom nastoji osigurati ne samo da hrana u EU-u bude sigurna, bogata hranjivim tvarima i visoke kvalitete, nego i da na globalnoj razini predstavlja standard održivosti. Dobrobit životinja ima važnu ulogu u programu održivosti te strategija sadržava i obvezu Komisije da podnese zakonodavne prijedloge kako bi revidirala zakonodavstvo EU-a o dobrobiti životinja do kraja 2023., nakon evaluacije (provjera primjerenosti) postojećeg zakonodavstva i procjene učinka. Cilj je poboljšati dobrobit životinja, proširiti područje primjene zakonodavstva, uskladiti ga s najnovijim znanstvenim dokazima i olakšati provedbu.

Komisija je u strategiji najavila i da će:

— ispitati mogućnosti uvođenja označivanja u pogledu utjecaja na dobrobit životinja kako bi se u prehrambenom lancu bolje proizvodila i prenosila dodana vrijednost koju proizvodi dobivaju zahvaljujući praksama kojima se poštuje dobrobit životinja, i

— predložiti okvir za označivanje održive hrane.

Strategijom „od polja do stola” prepoznaje se uloga koju zajednička poljoprivredna politika (ZPP) ima u pružanju potpore prelasku na održive prehrambene sustave. U kontekstu zakonodavnog postupka povezanoga sa ZPP-om koji je u tijeku i s njime u skladu predviđeno je uvođenje novog sustava od 2023. u okviru kojeg će države članice moći primjenjivati „programe za ekologiju” (13) kako bi pridonijele osiguravanju veće dobrobiti životinja (14). Programima za ekologiju poljoprivrednicima će se pružati potpora u obliku obveza upravljanja, čime će im se isplaćivati naknada za dodatne troškove ili gubitke prihoda povezane s poboljšanjem standarda koje nadilazi obvezne zahtjeve. Programi za ekologiju potpuno se financiraju iz općeg proračuna Unije.

U okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) nakon 2022. i dalje će biti dostupne iste mogućnosti za pružanje potpore dobrobiti životinja koje su bile dostupne u okviru ZPP-a od 2014. do 2022. Projekti financirani putem EPFRR-a („intervencije”) zahtijevaju sufinanciranje država članica. Potpora iz EPFRR-a dostupna je u obliku obveza upravljanja kojima se poljoprivrednicima isplaćuje naknada za dodatne troškove ili gubitke prihoda povezane s obvezama poboljšanja standarda koje nadilaze obvezne zahtjeve i u obliku ulaganja u smještaj kojim se osigurava veća dobrobit životinja. U kojoj će se mjeri potpora u okviru EPFRR-a i programa za ekologiju dodijeliti za osiguranje dobrobiti životinja ovisi o potrebama i prioritetima država članica.

Ostale mogućnosti intervencije u okviru EPFRR-a i programa za ekologiju uključuju potporu za:

— osposobljavanje i savjetovanje,

— prelazak na metode ekološke poljoprivrede i njihovo održavanje,

— sustave kvalitete, i

— suradnju i inovacije među subjektima u prehrambenom lancu u okviru Europskog inovacijskog partnerstva za poljoprivrednu produktivnost i održivost (EIP-AGRI) (15).

Predviđa se da će dobrobit životinja biti jedan od posebnih ciljeva ZPP-a za razdoblje 2023.–2027. (16) Svaka će država članica procijeniti svoju situaciju na temelju analize SWOT (prednosti, nedostaci, prilike i prijetnje) i svojih konkretnih potreba, osobito u pogledu unapređenja dobrobiti životinja i smanjenja uporabe antimikrobika. Na temelju toga svaka će država članica oblikovati intervencije koje će se uključiti u nacionalni strateški plan u okviru ZPP-a (koji će biti operativan od početka 2023. nakon Komisijina odobrenja), kojim će se ujedno utvrditi strategija za kombiniranje raznih alata ZPP-a. Provedba planova mjerit će se i pratiti s pomoću posebnih pokazatelja.

Usklađenost s obveznim postojećim pravnim zahtjevima u vezi s dobrobiti životinja (17) i dalje će biti jedan od uvjeta koje poljoprivrednici moraju ispuniti kako bi dobili punu izravnu potporu u okviru ZPP-a i određena (godišnja) plaćanja u okviru EPFRR-a, među ostalim ona povezana s dobrobiti životinja.

Komisija je u prosincu 2020. donijela preporuke u vezi s nacionalnim strateškim planovima u okviru ZPP-a. Te preporuke, posebno upućene svakoj državi članici, sadržavaju nekoliko mjera za poboljšanje dobrobiti uzgajanih životinja (18).

Kako bi državama članicama pomogla da oblikuju intervencije u skladu s preporukama, Komisija je nedavno pokrenula studiju o mjerama i instrumentima ZPP-a kojima se promiče dobrobit životinja i smanjenje uporabe antimikrobika (19). Očekuje se da će studija biti zaključena u listopadu 2021.

2.3. Znanstveni kontekst i tekući projekti

Bolja dobrobit životinja nije samo etičko pitanje, ona poboljšava zdravlje životinja i smanjuje potrebu za lijekovima, čime se smanjuje mogućnost pojave mikroorganizama koji su otporni na antimikrobike i poboljšava kvaliteta hrane. Usto, smanjenje stresa kod kokoši nesilica, na primjer, smanjuje prevalenciju salmonele u jatima. Dobrobit ljudi i dobrobit životinja usko su povezane.

Tijekom posljednjih 20 godina Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA), glavni znanstveni savjetnik Komisije u tom području, donijela je mišljenja o (među ostalim) dobrobiti kokoši nesilica i svinja. EFSA trenutačno provodi dodatne znanstvene procjene u vezi s kavezima za vrste i kategorije životinja obuhvaćene građanskom inicijativom. One će biti dostupne 2022. i 2023. Može se smatrati da mišljenje koje je EFSA nedavno donijela odražava trenutačno znanje o kunićima (20).

Nedavno objavljene znanstvene studije potvrđuju da postoje alternativni visokoučinkoviti sustavi uzgoja za koje nije potrebna uporaba kaveza. Usto, u nedavnoj studiji koju je proveo Odbor za predstavke (PETI) Europskog parlamenta (21) zaključeno je da sustavi bez kaveza za kokoši nesilice imaju slične gospodarske, ekološke i društvene učinke kao i sustavi kaveza. Jedna druga studija (22) sadržava pregled znanstvenih istraživanja uzgoja u kavezima kokoši nesilica, krmača, kunića, pataka, gusaka, teladi i prepelica. U njoj se opisuje kako držanje u kavezima i smještaj u alternativnim sustavima uzgoja utječu na dobrobit. U drugim izvješćima opisani su izazovi, prilike i moguće posljedice u području okoliša i dobrobiti koje mogu nastati ako se dodatno poboljša dobrobit životinja i prekine uporaba kaveza u uzgoju određenih životinja radi proizvodnje u EU-u (23).

U okviru raznih tekućih projekata istraživanja i inovacija, koje financira i EU, istražuje se dobrobit životinja, osobito uzgoj s niskim ulaganjima (24) i ekološki uzgoj, precizni uzgoj (25) te prakse kojima se osigurava dobrobit životinja u intenzivnom uzgoju. Iako se dosad nijednim projektom nije posebno istraživalo ukidanje kaveza, neki projekti mreže CORE (26) Organic (27), dio programa COFUND, koji se financiraju iz programa Obzor 2020., istražuju uzgoj životinja kojim se životinjama omogućuje zadovoljavanje njihovih prirodnih potreba te povezane probleme, među njima su:

— POWER, projekt za istraživanje kombiniranog poboljšanja upravljanja svinjama i njihova smještaja, uključujući utjecaje dizajna odjeljaka za prasenje, genetike krmača i strategija upravljanja na smrtnost novorođene prasadi i zdravlje prasadi prije i nakon odbića, i

— GroupHouseNet (28), projekt organizacije COST, kojim se stočarskoj industriji u EU-u nastoje osigurati inovacije u području rasploda i upravljanja za svinje i perad koje su potrebne za uspješan prelazak na sustave smještaja u velikim skupinama bez potrebe za bolnim skraćivanjem repova i kljunova.

Obzor Europa, novi okvirni program EU-a za istraživanja i inovacije, pružit će dodatnu potporu u razdoblju 2021.–2027., osobito u području djelovanja „poljoprivreda, šumarstvo i ruralna područja” (29).

2.4. Društveni i gospodarski kontekst

Sve više potrošača zahtijeva metode uzgoja kojima se bolje osigurava dobrobit životinja i informacije koje im pomažu utvrditi koji su proizvodi proizvedeni u takvim uvjetima (30).

Uzgajane životinje drže se u kavezima zbog raznih, uglavnom ekonomskih razloga. Takvi sustavi (osobito u jedinicama za intenzivnu proizvodnju) ekonomski su učinkoviti i osiguravaju praktičnije radne uvjete. Držanje u zatvorenom prostoru do određene mjere može biti nužno radi biosigurnosti, odnosno da bi se spriječile određene bolesti životinja.

Kako bi se ukinula uporaba kaveza, bit će potrebne promjene postojećih sustava uzgoja i često skupa ulaganja. Poljoprivrednici će možda trebati prilagoditi objekte na gospodarstvu, kupiti novu opremu i prilagoditi proizvodne i uzgojne prakse. Istodobno, prelazak na sustave uzgoja s višim standardima dobrobiti životinja često poboljšava ugled poljoprivrednika u društvu i povećava povjerenje u njihov rad (31). Visoki standardi dobrobiti životinja u EU-a ujedno pridonose dobrom ugledu poljoprivrednih proizvoda EU-a i djelomično objašnjavaju visoku potražnju za njima, što osigurava bolje prihode za poljoprivrednike. Promjenama postojećih sustava uzgoja pridonijelo bi se i očuvanju resursa o kojima ovise prehrambeni sustavi, čime bi se smanjio i gubitak bioraznolikosti.

2.5. Aktualne inicijative i mjere relevantne u kontekstu građanske inicijative

U kontekstu revizije zakonodavstva o dobrobiti životinja, uključujući Direktivu 98/58/EZ o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (32), kako je najavljeno u strategiji „od polja do stola”, Komisija već poduzima ili je već poduzela sljedeće mjere:

— u lipnju 2020. ovlastila je EFSA-u da dostavi ažurirana znanstvena mišljenja o prednostima i nedostacima različitih proizvodnih sustava i načinima na koje se oni mogu poboljšati za vrste koje su trenutačno obuhvaćene zakonodavstvom o dobrobiti životinja specifičnim za sektor, tj. kokoši nesilice (ovlaštenje se odnosi i na mlade kokoši i roditeljska jata lakih pasmina peradi), piliće koji se uzgajaju za proizvodnju mesa (uključujući roditeljska jata teških pasmina peradi), telad i svinje. U lipnju 2021. zatražila je dodatna mišljenja o utjecaju sustava uzgoja u kavezima i bez kaveza na dobrobit prepelica, pataka i gusaka (33). Očekuje se da će EFSA objaviti ta mišljenja 2022. i 2023.,

— Komisija je 7. travnja 2021. objavila rezultate evaluacije strategije EU-a za dobrobit životinja 2012.–2015. (34),

— trenutačno provodi evaluaciju (provjera primjerenosti) pravne stečevine EU-a u području dobrobiti životinja (35), kojom se nastoje utvrditi: — mogući nedostaci u izradi, području primjene i provedbi postojećih pravila, — mogućnosti pojednostavnjenja i smanjenja regulatornih troškova i opterećenja, i — mogući nedostaci i mogućnosti za poboljšanje.

Završetak provjere primjerenosti očekuje se do 2022.

— Komisija ispituje mogućnosti uvođenja oznake EU-a u pogledu utjecaja na dobrobit životinja radi boljeg prijenosa vrijednosti kroz prehrambeni lanac. U tom je cilju uspostavila posebnu podskupinu platforme EU-a za dobrobit životinja i pokrenula studiju o označivanju u pogledu utjecaja na dobrobit životinja (36).

Osim toga, u kontekstu građanske inicijative relevantne su sljedeće postojeće i planirane mjere:

— studije za prikupljanje podataka o ekološkim i društveno-gospodarskim posljedicama postupnog ukidanja kaveza kako bi se dobila bolja slika trenutačne situacije u EU-u (37),

— kodeks ponašanja za odgovorne poslovne i marketinške prakse koji je u pripremi. Cilj je potaknuti subjekte u prehrambenom lancu da preuzmu obveze u pogledu održivosti kojima se obuhvaća i dobrobit životinja, one bi mogle uključivati obveze prelaska na sustave bez kaveza,

— Komisija će pripremiti zakonodavni prijedlog za okvir za održiv prehrambeni sustav prije kraja 2023. Dobrobit životinja bit će jedna od tema rasprava o definiranju održivosti prehrambenih sustava i kriterijima za procjenu održivosti prehrambenih proizvoda i procesa,

— do 2024. predložit će okvir za označivanje održive hrane kojim se trebaju obuhvatiti aspekti prehrambenih proizvoda koji se odnose na hranjivost, klimu, okoliš i društvo, uključujući dobrobit životinja,

— iako nekoliko bilateralnih trgovinskih sporazuma sa zemljama koje nisu članice EU-a već sadržava odredbe o suradnji u području dobrobiti životinja, EU će predložiti uključivanje poglavlja o održivim sustavima proizvodnje hrane u aktualne pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s partnerskim zemljama i buduće trgovinske sporazume. To obuhvaća i suradnju u području dobrobiti životinja, i

— EU ujedno promiče svoje standarde dobrobiti životinja pružanjem doprinosa razvoju, donošenju i provedbi međunarodnih standarda za dobrobit životinja (38) Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE) i suradnjom s Organizacijom za prehranu i poljoprivredu (FAO).

3. EVALUACIJA PRIJEDLOGA U OKVIRU INICIJATIVE

3.1. Odgovor na inicijativu: mjere

Građanskom inicijativom poziva se Komisiju da predloži pravne akte kojima će se zabraniti uporaba:

— kaveza za kokoši nesilice, kuniće, mlade kokoši, roditeljska jata teških pasmina peradi, roditeljska jata lakih pasmina peradi, prepelice, patke i guske,

— odjeljaka za prasenje krmača,

— staja za krmače, ako već nisu zabranjene, i

— pojedinačnih obora za telad, ako već nisu zabranjeni.

Kao odgovor na inicijativu i zahtjev za prelazak na etičnije i održivije sustave uzgoja, Komisija namjerava predložiti postupno ukidanje i zabranu uporabe takvih sustava kaveza za sve te vrste i kategorije pod uvjetima (uključujući trajanje prijelaznog razdoblja) koji će se odrediti na temelju mišljenja EFSA-e i procjene učinka. To će biti jedan od glavnih ciljeva revizije zakonodavstva o dobrobiti životinja koju se Komisija obvezala predložiti do zadnjeg tromjesečja 2023.

Komisija će u kontekstu postupka revizije razmotriti sljedeće aspekte:

A. životinje koje su trenutačno obuhvaćene zakonodavstvom o dobrobiti životinja za pojedinačne vrste

Postojeće zakonodavstvo o dobrobiti životinja koje se odnosi na kokoši nesilice, krmače i telad revidirat će se u okviru strategije „od polja do stola”, pri čemu će Komisija predstaviti prijedlog do zadnjeg tromjesečja 2023. Na temelju tog zakonodavstva trenutačno su zabranjene neke vrste kaveza, ali ne sve.

B. životinje koje trenutačno nisu obuhvaćene zakonodavstvom o dobrobiti životinja za pojedinačne vrste

Trenutačno ne postoji posebno zakonodavstvo EU-a o dobrobiti životinja za nekoliko vrsta/kategorija navedenih u europskoj građanskoj inicijativi (kunići, mlade kokoši, roditeljska jata teških pasmina peradi, roditeljska jata lakih pasmina peradi, prepelice, patke i guske).

Kako bi odgovorila na inicijativu, Komisija je u lipnju 2020. i lipnju 2021. ovlastila EFSA-u da tijekom 2022. i početkom 2023. nadopuni postojeće znanstvene dokaze o utjecaju uzgoja u kavezima na dobrobit kokoši nesilica, svinja, teladi, mladih kokoši, roditeljskih jata teških pasmina peradi, roditeljskih jata lakih pasmina peradi, prepelica, pataka i gusaka kako bi donijela zakonodavne akte do zadnjeg tromjesečja 2023.

Uvjeti za zabranu sustava kaveza odredit će se na temelju procjene učinka, njima će se uzeti u obzir:

— koristi za dobrobit životinja,

— društvene i gospodarske potrebe poljoprivrednog sektora u EU-u, uključujući potrebe malih poljoprivrednih gospodarstava,

— dimenzija međunarodne trgovine, i

— aspekti okoliša.

3.2. Odgovor na inicijativu: predviđen vremenski okvir

Komisijin odgovor na inicijativu, kako je opisan u poglavlju 3.1., bit će jedan od glavnih ciljeva revizije zakonodavstva o dobrobiti životinja koju se Komisija obvezala predložiti do zadnjeg tromjesečja 2023.

Kako bi razvila taj zakonodavni prijedlog, Komisija će pripremiti procjenu učinka, kako je prethodno opisano. Procjenom će se ujedno pružiti potpora donošenju odluka, među ostalim, o popratnim mjerama. Procjena će uključivati i javno savjetovanje koje će se provesti do početka 2022. Završetak procjene učinka predviđen je za kraj 2022.

Iako građanska inicijativa ne sadržava konkretan zahtjev u vezi s rokom, na sastanku s Komisijom i saslušanju u Europskom parlamentu organizatori su izrazili želju da zabrana kaveza stupi na snagu 2027.

Datum stupanja na snagu zabrane, a time i duljina razdoblja postupnog ukidanja, razmotrit će se u kontekstu procjene učinka zakonodavnog prijedloga. Konkretno, njome će se procijeniti koliko je izvedivo raditi na tome da predloženo zakonodavstvo stupi na snagu od 2027., uzimajući u obzir da je tijekom prelaska potrebno pružiti potporu poljoprivrednicima na financijske i druge načine.

3.3. Prijelazne i prateće mjere u EU-u

Iako inicijativa ne sadržava zahtjeve za prijelazne i prateće mjere, organizatori su na sastanku s Komisijom i na javnom saslušanju Europskog parlamenta naveli da će takve mjere biti potrebne kako bi se olakšao prelazak na uzgoj bez kaveza.

Komisija smatra da uravnotežen prelazak na sustave bez kaveza zahtijeva da se na odgovarajući način razmotre relevantna društvena pitanja, gospodarski učinci na sve uključene strane i ekološki aspekti. Prelazak bi trebalo organizirati i podržati tako da poljoprivrednici mogu iskoristiti zahtjev društva za bolju dobrobit životinja kao priliku da izravno pridonesu boljem zdravlju i dobrobiti životinja, kvaliteti hrane i ciljevima zaštite okoliša bez ugrožavanja opstanka svojih gospodarstava. U tome će važnu ulogu imati cijeli prehrambeni lanac, osobito industrija prerade hrane i maloprodajni sektor.

Stoga će Komisija, usporedno sa zakonodavstvom koje će predložiti, nastaviti razvijati mjere potpore, kao što su najbolje prakse, smjernice, preporuke i studije, radi promicanja i prelaska na uzgoj bez kaveza. Promicat će komunikaciju i obavještavanje o mjerama, kao dio pripreme za postupno ukidanje kaveza. Time se nastoji pružiti poticaj poljoprivrednicima da započnu postupak prelaska.

— EU će putem ZPP-a poljoprivrednicima pružati financijsku potporu za prelazak na sustave bez kaveza sredstvima dostupnima u okviru politike ruralnog razvoja i novih programa za ekologiju (u onoj mjeri u kojoj države članice koriste te mogućnosti). Komisija potiče države članice da upotrebljavaju programe za ekologiju (kad se donese zakonodavstvo kojim se uspostavlja novi ZPP) i da predstave svoje strategije intervencije u svojim nacionalnim strateškim planovima radi pružanja potpore ukidanju kaveza. To bi moglo podrazumijevati i prelazak na inovativna rješenja i ekstenzivne sustave proizvodnje.

Komisija će pri evaluaciji nacionalnih strateških planova država članica posebno obratiti pozornost na financijsku potporu koju države članice namjeravaju namijeniti za poboljšanje dobrobiti životinja. Naposljetku, Komisija potiče države članice da povećaju intenzitet potpore (39) za potporu iz EPFRR-a za sustave bez kaveza, u odnosu na ulaganja u smještaj s manjim naglaskom na dobrobiti životinja.

Komisija će u godišnje programe rada za politiku promocije poljoprivrednih proizvoda (40) uključiti i namjenski proračun za informiranje o održivosti u poljoprivredi, uključujući posebne značajke u pogledu dobrobiti životinja, kao što su sustavi bez kaveza.

Ostalim mjerama potpore nadopunit će se sredstva ZPP-a:

— u skladu s donesenim akcijskim planom za ekološki uzgoj, kojim se nastoji osigurati da 25 % zemljišta u EU-u do 2030. bude namijenjeno za ekološku proizvodnju, poljoprivrednicima će se pružiti prilike za prelazak sa sustava kaveza izravno na ekološki uzgoj. U ekološkoj proizvodnji nije dopuštena uporaba kaveza (41),

— Komisija će pružiti potporu poljoprivrednicima i drugim akterima u prelasku na sustave bez kaveza informativnim kampanjama i osposobljavanjem organiziranima putem službi za savjetovanje poljoprivrednika država članica (42),

— Komisija će blisko surađivati s industrijom prerade hrane i trgovcima na malo kako bi ih potakla da podrže razvoj tržišta za proizvode koji potječu iz sustava bez kaveza s povoljnim cijenama na poljoprivrednom gospodarstvu,

— u skladu sa strategijom „od polja do stola” Komisija će ispitati mogućnosti uvođenja označivanja u pogledu utjecaja na dobrobit životinja radi boljeg prijenosa vrijednosti kroz prehrambeni lanac. Zahtjev da se potrošače informira o tome potječu li proizvodi od životinja koje se drže u kavezima ili iz sustava bez kaveza mogao bi potaknuti poljoprivrednike da prije prijeđu na sustave bez kaveza, a potrošače da se bolje upoznaju s izborom. Isto tako, Komisija će razmotriti je li moguće proširiti područje primjene tržišnih standarda u poljoprivredi u kontekstu revizije zakonodavstva (kako je najavljeno u strategiji „od polja do stola”),

— uzimajući u obzir ulogu koju javna nabava može imati u preobrazbi modela proizvodnje i potrošnje hrane u EU-u poticanjem održivije nabave hrane, Komisija se u strategiji „od polja do stola” obvezala utvrditi najbolji način za određivanje minimalnih obveznih kriterija za održivu nabavu hrane. U tom će kontekstu razmotriti kako može pružiti potporu prelasku na sustave bez kaveza. Neki aspekti dobrobiti životinja već su se razmotrili u okviru postojećih kriterija zelene javne nabave (43),

— u okviru programa Obzor Europa prema potrebi će se donositeljima odluka i akterima pomoći pri nalaženju dodatnih znanstvenih dokaza. Konkretno, u programu rada za razdoblje 2023.–2024. bit će predložena uspostava europskog partnerstva za zdravlje i dobrobit životinja.

Daljnje djelovanje uključivat će mjere za osiguranje bolje i strože provedbe postojećeg zakonodavstva, npr. izobrazbom inspektora (putem Komisijina programa „Bolja izobrazba za sigurniju hranu” (BTSF) (44) i uz potporu referentnih centara EU-a za dobrobit životinja) i Komisijinim revizijama sustava za dobrobit životinja te poduzimanjem daljnjih koraka s nacionalnim upravama.

Osim toga, države članice mogu predvidjeti prelazak na uzgoj bez kaveza u svojim nacionalnim mjerama državne potpore (45). Pravila o državnoj potpori za poljoprivredu omogućuju im da dodijele financijsku potporu poljoprivrednicima ako standardi EU-a još nisu na snazi. Kad je riječ o uvođenju novih standarda na razini EU-a, poljoprivrednici mogu dobiti pomoć za povezana ulaganja za ograničeno razdoblje.

3.4. Trgovinski aspekti

Komisija nastoji promicati prihvaćanje standarda održivosti (među ostalim u pogledu dobrobiti životinja) na globalnoj razini i promicati usklađenost politika za domaće i uvezene proizvode. U procjeni učinka razmotrit će se različite mogućnosti za postizanje tog cilja u pogledu životinja i proizvoda životinjskog podrijetla iz trećih zemalja.

Komisija u svojoj reviziji trgovinske politike (46) naglašava da uvoz mora biti u skladu s relevantnim propisima i normama EU-a i da je, u određenim okolnostima koje je odredila Svjetska trgovinska organizacija (WTO), primjereno da EU zahtijeva da uvezeni proizvodi budu u skladu s određenim zahtjevima u pogledu proizvodnje. Legitimnost primjene zahtjeva u pogledu proizvodnje na uvoz temelji se na potrebi za zaštitom okoliša i pružanjem odgovora na etička pitanja. Kad se primjenjuje taj pristup, mora se provesti uz potpuno poštovanje pravila WTO-a. Moguće je uvesti i zahtjeve u pogledu dobrobiti životinja za uvezene proizvode u okviru bilateralnih trgovinskih sporazuma.

U okviru postojećeg zakonodavstva EU-a, samo nekoliko životinjskih vrsta i proizvoda podliježe posebnim zahtjevima za uvoz koji se odnose na dobrobit životinja. Kad ne postoji dovoljno jamstvo da su tržišni standardi za jaja zemlje izvoznice istovrijedni standardima EU-a, pakiranja uvezenih jaja moraju imati oznaku da metoda uzgoja „nije po standardu EZ-a” (47). Zdravstvenim certifikatom priloženim uz uvezeno meso mora se potvrditi da su zahtjevi zemlje izvoznice u pogledu klanja barem istovrijedni onima utvrđenima u zakonodavstvu EU-a o dobrobiti životinja, npr. s obzirom na postupke omamljivanja (48).

Kako bi poboljšala uvjete za uzgoj životinja na svjetskoj razini, Komisija aktivno promiče standarde EU-a u pogledu dobrobiti životinja bilateralnom suradnjom i radom s međunarodnim organizacijama kao što su Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE) i Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO). Ostvarila je određen uspjeh, ali on je ograničen i znatno ovisi o interesu trgovinskih partnera da povise svoje standarde. Komisija namjerava i dalje ulagati i pojačavati napore na međunarodnoj razini.

Budući da je EU velik uvoznik hrane, Komisija će razmotriti to pitanje u okviru procjene učinka za reviziju zakonodavstva o dobrobiti životinja istražujući sljedeće opcije koje se međusobno ne isključuju i njihove moguće kombinacije (vidjeti u nastavku). Sve buduće mjere koje će EU poduzimati morat će biti u skladu s pravilima WTO-a.

Opcija 1. Pojačana suradnja s trgovinskim partnerima

Komisija će uspostaviti posebne „spoznajne puteve” radi širenja ažuriranih znanstvenih informacije o alternativama za sustave uzgoja u kavezima. Nastojat će ojačati suradnju s trgovinskim partnerima, osobito onima s kojima EU ima sklopljene sporazume o slobodnoj trgovini ili s kojima su trgovinski pregovori u tijeku ili su planirani. To će biti u skladu s duhom „zelenih saveza/partnerstava” navedenim u strategiji „od polja do stola” i trebalo bi potaknuti uvođenje standarda EU-a u pogledu dobrobiti životinja na globalnoj razini. Bilateralna suradnja kombinirat će se sa sličnim pristupima s međunarodnim organizacijama i regionalnim tijelima.

Opcija 2. Uvođenje određenih pravila EU-a za uvoz

Komisija će procijeniti mogućnosti za pretvaranje pravila EU-a o kavezima u konkretne zahtjeve koji će se primjenjivati na uvoz, nakon odgovarajućeg prijelaznog razdoblja, istodobno osiguravajući da se vodi računa o zabrinutosti građana. Tijekom prijelaznog razdoblja EU može partnerskim zemljama iz kojih uvozi predmetne životinje/proizvode pružati potporu ili poticaje putem:

— tehničke pomoći i prilika za suradnju koje se nude u okviru postojećih i budućih trgovinskih sporazuma i

— programa za susjedne zemlje i zemlje pristupnice za unapređenje poljoprivrednih sustava tako da budu u skladu sa zahtjevima EU-a i radi pružanja potpore prelasku na sustave bez kaveza.

To će biti popraćeno izobrazbom za inspektore u trećim zemljama (putem programa BTSF) i organizacijom aktivnosti informiranja.

Opcija 3. Sustav označivanja u pogledu utjecaja na dobrobit životinja koji se primjenjuje i na uvoz

Komisija će procijeniti koliko je izvedivo uvesti zahtjeve u pogledu označivanja kako bi se potrošače u EU-u informiralo potječu li proizvodi od životinja uzgojenih u kavezima. Ti bi se zahtjevi primjenjivali na sve proizvode stavljene na tržište EU-a, uključujući uvezene proizvode, uz potpuno poštovanje međunarodnih obveza EU-a.

Za opcije 2. i 3. zemlje pristupnice mogu uključiti prijedloge projekata pod stavke koje se odnose na dobrobit životinja i poljoprivredu, uključujući projekte za ukidanje kaveza, npr. s pomoću Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA) (49). Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) – „Globalna Europa” (50) je financijski instrument dostupan drugim državama koje nisu članice EU-a, uključujući one koje graniče s EU-om.

4. ZAKLJUČAK I IZGLEDI ZA BUDUĆNOST

U odgovoru na europsku građansku inicijativu „End the Cage Age” Komisija zaključuje sljedeće.

Inicijativa „End the Cage Age” odražava zahtjev društva, koji je potkrijepljen znanstvenim dokazima, da se zabrane kavezi za određene vrste životinja iz uzgoja. Inicijativa je u skladu s mjerama koje je Komisija razmatrala u tom području. Komisija će uključiti ciljeve inicijative u provedbu europskog zelenog plana i strategije „od polja do stola”.

Konkretnije, Komisija do kraja 2023. namjerava podnijeti zakonodavni prijedlog o postupnom ukidanju i zabrani uporabe kaveza za sve vrste i kategorije životinja navedene u inicijativi (kokoši nesilice, krmače, telad, kunići, mlade kokoši, roditeljska jata teških pasmina peradi, roditeljska jata lakih pasmina peradi, prepelice, patke i guske) kao dio planirane revizije zakonodavstva EU-a o dobrobiti životinja, pod uvjetima (uključujući trajanje prijelaznog razdoblja) koji će se odrediti na temelju mišljenja EFSA-e te rezultata procjene učinka i javnog savjetovanja.

U tu će svrhu Komisija razmotriti dostupne znanstvene spoznaje, procjenu učinaka na društvo, gospodarstvo i okoliš, nove potrebe i potražnju potrošača. Ti će se elementi uzeti u obzir pri odlučivanju o trajanju razumnog prijelaznog razdoblja te popratnim mjerama i mjerama potpore za olakšavanje prelaska. Komisija će posebno ocijeniti koliko je izvedivo raditi na tome da predloženo zakonodavstvo stupi na snagu 2027.

Budući da je EU velik uvoznik prehrambenih proizvoda, ima društvenu odgovornost i kad je riječ o proizvodima koje uvozi. Stoga će EU održavati i pojačati bilateralne i multilateralne napore kako bi se povisili standardi u pogledu dobrobiti životinja u trećim zemljama. Komisija će u procjeni učinka razmotriti opcije za rješavanje tog pitanja, kao što je uvođenje pravila ili standarda za uvezene proizvode koji su istovrijedni onima u EU-u i/ili zahtjeve u pogledu označivanja, u skladu s pravilima WTO-a. Time će se uzeti u obzir zahtjevi građana EU-a i potreba za usklađenim rješenjem na razini EU-a kako bi se zaštitilo jedinstveno tržište.

Komisija će donijeti i poduzeti ili provesti konkretne mjere potpore u ključnim povezanim područjima politike, kao što su ZPP, trgovina te istraživanja i inovacije, kako bi olakšala održiv i gospodarski ostvariv prelazak.

(1) Uredba (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o europskoj građanskoj inicijativi (SL L 130, 17.5.2019., str. 55.).

(2) U prilogu su navedene dodatne pojedinosti o provedbi inicijative, uključujući potrebne pragove i broj izjava o potpori.

(3) https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_hr

(4) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2021-0296_HR.html

(5) https://ec.europa.eu/info/publications/communication-european-green-deal_hr

(6) https://ec.europa.eu/food/farm2fork_hr

(7) Direktiva Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (SL L 221, 8.8.1998., str. 23.).

(8) Direktiva Vijeća 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. o minimalnim uvjetima za zaštitu kokoši nesilica (SL L 203, 3.8.1999., str. 53.).

(9) Direktiva Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu svinja (SL L 47, 18.2.2009., str. 5.).

(10) Direktiva Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi (SL L 10, 15.1.2009., str. 7.).

(11) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hr

(12) https://ec.europa.eu/food/farm2fork_hr

(13) Programi za ekologiju su programi plaćanja u poljoprivredi koji služe za zaštitu okoliša, klime i dobrobiti životinja, https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Eco-schemes

(14) Popis potencijalnih poljoprivrednih praksi kojima bi se mogla pružiti potpora putem programa za ekologiju dostupan je na: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/key_policies/documents/factsheet-agri-practices-under-ecoscheme_en.pdf

(15) https://ec.europa.eu/eip/agriculture/en/about

(16) Reforma ZPP-a još je u zakonodavnom postupku. Opis njegovih glavnih elemenata koji se odnose na dobrobit podliježe konačnom dogovoru suzakonodavaca.

(17) U okviru ZPP-a to se od 2003. zove „višestruka sukladnost”. To se ne provjerava sustavno prije plaćanja, no a posteriori provjere višestruke sukladnosti na terenu obvezne su za najmanje 1 % korisnika. Riječ je o učinkovitom alatu za informiranje korisnika o zahtjevima u pogledu dobrobiti životinja, https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance_hr

(18) Preporuke su prilagođene i upućene pojedinim državama članicama. Njima se svakoj državi članici pomaže u sastavljanju njezina nacionalnog strateškog plana u okviru ZPP-a utvrđivanjem ključnih područja na koja treba staviti naglasak, https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-strategic-plans_hr#cap-strategic-plans-recommendations

(19) Evaluation study of the CAP measures and instruments promoting animal welfare and reduction of antimicrobials use (Evaluacijska studija mjera i instrumenata ZPP-a kojima se promiče dobrobit životinja i smanjenje uporabe antimikrobika) (AGRI-2020-0319, planirano za listopad 2021.).

(20) Odbor za zdravlje i zaštitu životinja EFSA-e (AHAW), Health and welfare of rabbits farmed in different production systems (EFSA-Q-2019-00593) (Zdravlje i dobrobit kunića uzgojenih u različitim sustavima proizvodnje), znanstveno mišljenje, doneseno 21. studenoga 2019., https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5944

(21) End the cage age: looking for alternatives — overview of alternatives to cage housing and the impact on animal welfare and other aspects of sustainability (Okončajmo upotrebu kaveza: istraživanje alternativa – pregled alternativa smještaju u kavezima i utjecaj na dobrobit životinja i druge aspekte održivosti) (30. studenoga 2020..), https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_STU%282020 %29658539 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658539/IPOL_STU(2020)658539_EN.pdf

(22) Compassion in World Farming (21. veljače 2021..), Scientific briefing on caged farming – overview of scientific research on caged farming of laying hens, sows, rabbits, ducks, geese, calves and quail (Znanstveni izvještaj o uzgoju u kavezima – pregled znanstvenih istraživanja o uzgoju u kavezima kokoši nesilica, krmača, kunića, pataka, gusaka, teladi i prepelica), https://www.ciwf.eu/media/7444223/ciwf-february-2021-scientific-briefing-on-caged-farming.pdf

(23) Npr. Assessment of environmental and socio-economic impacts of increased animal welfare standards — transitioning towards cage-free farming in the EU (Procjena ekoloških i socioekonomskih učinaka viših standarda dobrobiti životinja – prelazak na uzgoj bez kaveza u EU-u), izvješće o politici, https://ieep.eu/publications/assessment-of-environmental-and-socio-economic-impacts-of-increased-animal-welfare-standards, Europski gospodarski i socijalni odbor, Poljoprivredna djelatnost i izazov profitabilnosti, mišljenje (doneseno 18. srpnja 2019..).

(24) Uzgoj „s niskim ulaganjima”, kad se odnosi na životinje, uključuje „ekstenzivan” uzgoj, pristup vanjskom prostoru, uporabu lokalnih pasmina itd., što može dovesti do veće dobrobiti i smanjene uporabe antibiotika.

(25) „Precizan” uzgoj, kad se odnosi na životinje, znači bilo koja tehnologija koja omogućuje praćenje stoke, npr. stavljanje kamere u staju može pomoći da se otkriju konkretni problemi u ranoj fazi.

(26) Mreža europskih ministarstava i istraživačkih vijeća koji financiraju istraživanja ekoloških prehrambenih i poljoprivrednih sustava, osnovana 2004.

(27) https://projects.au.dk/coreorganiccofund/core-organic-cofund-projects/

(28) https://www.grouphousenet.eu/about-2

(29) https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/cluster-6-food-bioeconomy-natural-resources-agriculture-and-environment_hr

(30) Stavovi Europljana prema dobrobiti životinja, posebno istraživanje Eurobarometra br. 442 (ožujak 2016.), file:///C:/Users/sandekn/AppData/Local/Packages/Microsoft.MicrosoftEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/ebs_442_en%20(1).pdf.

(31) https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2096

(32) Direktiva Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (SL L 221, 8.8.1998., str. 23.).

(33) https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/animal-welfare

(34) https://ec.europa.eu/food/animals/welfare/strategy/evaluation_strategy_hr

(35) Provjera primjerenosti obuhvatit će Direktivu 98/58/EZ, Direktivu 1999/74/EZ, Uredbu (EZ) br. 1/2005, Direktivu 2007/43/EZ, Direktivu 2008/119/EZ, Direktivu 2008/120/EZ i Uredbu (EZ) br. 1099/2009 te relevantna provedbena pravila.

(36) Rezultati te studije očekuju se krajem 2021.

(37) Npr. Pilot project hens (Pilot-projekt kokoši) (SANTE-2020-G5 051) za kokoši nesilice, mlade kokoši i roditeljska jata lakih pasmina peradi (planirano za 2022.), Evaluation study of the CAP measures and instruments promoting animal welfare and reduction of antimicrobials use (Evaluacijska studija mjera i instrumenata ZPP-a kojima se promiče dobrobit životinja i smanjenje uporabe antimikrobika) (AGRI-2020-0319, planirano za listopad 2021.).

(38) Kodeks o zdravlju kopnenih životinja, odjeljak 7., https://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/ Kodeks o zdravlju akvatičnih životinja, odjeljak 7. https://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-code/access-online/

(39) „Intenzitet potpore” odnosi se na udio javne potpore (nacionalne ili iz EU-a) u ukupnim uloženim sredstvima. Povećanjem intenziteta potpore smanjuje se udio koji plaća poljoprivrednik.

(40) U skladu s Uredbom (EU) br. 1144/2014 politika promocije uključuje mogućnosti sufinanciranja koje pružaju EU ili druge međutrgovinske organizacije radi aktivnosti promocije.

(41) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/com2021_141-organic-action-plan_en.pdf

(42) https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance/fas_hr

(43) https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eu-gpp-criteria-food-procurement-catering-services-and-vending-machines

(44) https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_hr

(45) O državnim potporama odlučuju i potpuno ih financiraju države članice: https://ec.europa.eu/competition/sectors/agriculture/overview_en.html

(46) Revizija trgovinske politike – otvorena, održiva i odlučna trgovinska politika, Komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru Regija (doneseno 18. veljače 2021.), https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2021/february/tradoc_159438.pdf

(47) Članak 30. Uredbe Komisije (EZ) br. 589/2008 od 23. lipnja 2008. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 u pogledu tržišnih standarda za jaja (SL L 163, 24.6.2008., str. 6.).

(48) Članak 12. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (SL L 303, 18.11.2009., str. 1.).

(49) Pregled – Instrument pretpristupne pomoći.

(50) factsheet-mff-multiannual-financial-framework-v09_en.pdf