OBRAZLOŽENJE

1.PREDMET PRIJEDLOGA

Ovaj Prijedlog odnosi se na odluku o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Drugi dodatni protokol o pojačanoj suradnji i otkrivanju elektroničkih dokaza uz Budimpeštansku konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu („Protokol”). Cilj je Protokola osigurati zajednička pravila na međunarodnoj razini radi poboljšanja suradnje u području kiberkriminaliteta i prikupljanja dokaza u elektroničkom obliku za kaznene istrage ili postupke.

Ovim Prijedlogom dopunjuje se zasebni Komisijin prijedlog odluke Vijeća Europske unije („Vijeće”) kojom se države članice ovlašćuju za potpisivanje Protokola u interesu Europske unije.

Kiberkriminalitet i dalje je velik problem za naše društvo. Bez obzira na trud koji tijela kaznenog progona i pravosudna tijela ulažu kako bi suzbila kibernapade, oni su zajedno s napadima ucjenjivačkim softverom sve učestaliji i postaju sve složeniji. Konkretno, s obzirom na to da internet nema granica, istrage kiberkriminaliteta gotovo uvijek su prekogranične prirode, zbog čega je potrebna bliska suradnja među tijelima u različitim zemljama.

Elektronički dokazi sve su važniji za kaznene istrage. Komisija procjenjuje da tijela kaznenog progona i pravosudna tijela danas trebaju pristup elektroničkim dokazima u 85 % kaznenih istraga, uključujući kiberkriminalitet. Pružatelji usluga u stranim jurisdikcijama sve više čuvaju dokaze o svakom kaznenom djelu u elektroničkom obliku, a za učinkovit kaznenopravni odgovor potrebne su odgovarajuće mjere za pribavljanje takvih dokaza kako bi se poštovala vladavina prava.

Ulaže se trud u poboljšanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima za kaznene istrage na globalnoj i nacionalnoj razini, na razini Europske unije i na međunarodnoj razini, među ostalim putem Protokola. Važno je osigurati usklađena pravila na međunarodnoj razini kako bi se izbjegli sukobi zakona kad se traži prekogranični pristup elektroničkim dokazima.

2.KONTEKST PRIJEDLOGA

2.1.Kontekst

Cilj je Budimpeštanske konvencije Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu (CETS br. 185) („Konvencija”) olakšati borbu protiv kaznenih djela u kojima se koriste računalne mreže. Ona sadržava (1.) odredbe kojima se usklađuju elementi nacionalnog kaznenog materijalnog prava u području kaznenih djela i povezane odredbe u području kiberkriminaliteta, (2.) u njoj se predviđaju ovlasti nacionalnog kaznenog postupovnog prava potrebne za istragu i progon takvih kaznenih djela, kao i drugih kaznenih djela počinjenih putem računalnog sustava ili za koja postoje dokazi u elektroničkom obliku te (3.) joj je cilj uspostaviti brz i učinkovit sustav međunarodne suradnje.

Konvencija je otvorena državama članicama Vijeća Europe i zemljama koje nisu članice Vijeća Europe na poziv. Trenutačno Konvencija ima 66 zemalja stranaka, uključujući 26 država članica Europske unije. Konvencijom se ne predviđa pristupanje Europske unije Konvenciji. Međutim, Europska unija priznata je kao promatračka organizacija Odbora za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu (T-CY).

Bez obzira na nastojanja da se pregovori o novoj konvenciji o kibernetičkom kriminalu odvijaju na razini Ujedinjenih naroda, Budimpeštanska konvencija i dalje je glavna multilateralna konvencija za borbu protiv kiberkriminaliteta. Unija dosljedno podupire Konvenciju, među ostalim i u okviru financiranja programa izgradnje kapaciteta.

Nakon prijedloga radne skupine za pristup dokazima koji se nalaze u oblaku Odbor za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu donio je nekoliko preporuka za rješavanje problema, među ostalim i u okviru pregovora o Drugom dodatnom protokolu uz Konvenciju o kibernetičkom kriminalu o pojačanoj međunarodnoj suradnji, koji se odnose na to da se dokazi o kiberkriminalitetu i drugim kaznenim djelima sve češće nalaze kod pružatelja usluga u stranim jurisdikcijama, dok su ovlasti tijela kaznenog progona i dalje teritorijalno ograničene. U lipnju 2017. Odbor za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu odobrio je mandat za pripremu Drugog dodatnog protokola u razdoblju od rujna 2017. do prosinca 2019. S obzirom na to da je potrebno više vremena za dovršetak rasprava te uzimajući u obzir ograničenja uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 u 2020. i 2021., Odbor za Konvenciju o kibernetičkom kriminalu dvaput je naknadno produljio mandat, do prosinca 2020., odnosno do svibnja 2021.

Nakon poziva Europskog vijeća u zaključcima od 18. listopada 2018. Komisija je 5. veljače 2019. donijela Preporuku za odluku Vijeća kojom se Komisija ovlašćuje za sudjelovanje, u ime Europske unije, u pregovorima o Drugom dodatnom protokolu uz Konvenciju Vijeća Europe o kibernetičkom kriminalu. Europski nadzornik za zaštitu podataka dao je 2. travnja 2019. mišljenje o Preporuci. Odlukom od 6. lipnja 2019. Vijeće Europske unije ovlastilo je Komisiju da u ime Europske unije sudjeluje u pregovorima o Drugom dodatnom protokolu.

Kako je navedeno u strategiji EU-a za sigurnosnu uniju iz 2020., strategiji EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće iz 2020. i strategiji EU-a za borbu protiv organiziranog kriminala iz 2021., Komisija predano radi na brzom i uspješnom završetku pregovora o Protokolu. I Europski parlament prepoznao je potrebu za dovršenjem rada na Protokolu u svojoj Rezoluciji iz 2021. o strategiji EU-a za kibersigurnost za digitalno desetljeće.