Prijedlog DIREKTIVE VIJEĆA o izmjeni Direktive 2011/96/EZ o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica /* COM/2013/0814 final - 2013/0400 (CNS) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA Pitanje erozije osnovice poreza na dobit ima veliku važnost u političkim programima mnogih država u Europskoj uniji i izvan nje i dio je programa posljednjih sastanaka G20 i G8[1]. Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj (OECD) trenutačno započinje s radom na eroziji porezne osnovice i prijenosu dobiti (BEPS)[2] koji je široko prihvaćen. Dvostruko neoporezivanje jedno je od ključnih područja Europske unije koje zahtijeva hitno i usklađeno djelovanje kao dio kontinuiranog nastojanja da se poboljša funkcioniranje unutarnjeg tržišta uklanjanjem poreznih propusta nastalih zlouporabom razlika u nacionalnim poreznim sustavima. Dvostruko neoporezivanje lišava države članice značajnih dohodaka i stvara nepošteno natjecanje među trgovačkim društvima na jedinstvenom tržištu. Posebni primjer dvostrukog neoporezivanja utvrdila je 2009. skupina za kodeks postupanja pri oporezivanju poslovanja[3] u pogledu određenih financijskih hibridnih neusklađenosti. Reakcije na javno savjetovanje Komisije iz 2012. o dvostrukom neoporezivanju[4] pokazuju slaganje o nepoželjnosti takvih neusklađenosti. Hibridni zajmovi financijski su instrumenti koji imaju obilježja i duga i kapitala. Zbog različitih poreznih obilježja koja su države članice dale hibridnim zajmovima (dug ili kapital), plaćanja prekograničnog hibridnog zajma smatraju se porezno priznatim troškom u jednoj državi članici (država članica isplatitelja), a u drugoj državi članici (država članica primatelja) raspodjelom dobiti oslobođenom od poreza, što za posljedicu ima nenamjerno dvostruko neoporezivanje. Kako bi riješila taj problem, skupina za kodeks postupanja pri oporezivanju poslovanja utvrdila je smjernice prema kojima država članica primatelj poštuje porezna obilježja dana plaćanjima hibridnih zajmova države članice isplatitelja (tj. nijedno plaćanje hibridnog zajma ne bi trebalo biti oslobođeno poreza ako je porezno priznato u državi članici isplatitelju)[5]. Međutim, rješenje do kojeg je došla skupina za kodeks postupanja pri oporezivanju poslovanja ne može se sigurno provesti u skladu s Direktivom 2011/96 [6], kako je izmijenjena zbog pristupanja Republike Hrvatske[7], o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica (Direktiva o matičnim društvima i društvima kćerima). Prema toj Direktivi, ovisno o različitim uvjetima prihvatljivosti, države članice dužne su osloboditi od oporezivanja (ili odobriti kredit za oporezivanje u inozemstvu) raspodjelu dobiti koju matična društva dobivaju od društava kćeri u drugoj državi članici. To se primjenjuje čak i kada se raspodjela dobiti smatra porezno priznatim plaćanjem u državi članici u kojoj je društvo kćer koje plaća rezident. I Europsko vijeće, u svojim zaključcima iz ožujka 2012., i Europski parlament, u svojoj rezoluciji od 19. travnja 2012., istaknuli su potrebu za razvijanjem konkretnih načina za unapređenje borbe protiv porezne prijevare i utaje. Europski parlament zatražio je preispitivanje Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima kako bi se u EU-u spriječila utaja poreza preko hibridnih financijskih instrumenata. U akcijskom planu koji je Komisija donijela 6. prosinca 2012. za jačanje borbe protiv porezne utaje i prijevare[8] rješavanje neusklađenosti između poreznih sustava određeno je kao mjera koju je potrebno poduzeti u kratkom roku (u 2013.). U tom pogledu, u akcijskom se planu navodi da je „opsežna rasprava s državama članicama pokazala da se u određenim slučajevima rješenje ne može postići bez zakonodavne izmjene Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima. Cilj je osigurati da se primjenom Direktive nehotice ne onemogući učinkovito djelovanje protiv dvostrukog neoporezivanja u području hibridnih zajmova.” U akcijskom planu najavljeno je i preispitivanje odredbi o zlouporabi iz direktiva o porezu na dobit, uključujući Direktivu o matičnim društvima i društvima kćerima, s ciljem provedbe načela na kojima se temelji Preporuka o agresivnom poreznom planiranju[9]. U Preporuci se preporučuje da države članice donesu opće pravilo protiv zlouporabe („GAAR”) kako bi suzbile praksu agresivnog poreznog planiranja. Iako trenutačna Direktiva o matičnim društvima i društvima kćerima sadržava odredbu o zlouporabi, nedostaje joj jasnoće i može zbuniti. Uključivanjem sveobuhvatnijeg GAAR-a prilagođenog posebnostima matičnog društva, uz primjenu načela istaknutih u Preporuci o agresivnom poreznom planiranju, uklonile bi se te poteškoće i poboljšala učinkovitost mjera poduzetih na nacionalnoj razini u svrhu suzbijanja međunarodne utaje poreza. Time bi se i povećala usklađenost djelovanja država članica i osiguralo poštovanje sloboda iz Ugovora kako ih tumači Sud Europske unije. Europski parlament donio je 21. svibnja 2013. rezoluciju[10] kojom države članice potiče da prihvate akcijski plan Komisije i u potpunosti provedu Preporuku o agresivnom poreznom planiranju. Isto tako, Europski parlament pozvao je Komisiju da riješi problem hibridnih neusklađenosti među različitim poreznim sustavima u državama članicama te da u 2013. predstavi prijedlog revizije Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima u cilju revizije odredbe o zlouporabi i ukidanja dvostrukog neoporezivanja u EU-u koje je potpomognuto hibridnim konstrukcijama. U svojim zaključcima od 22. svibnja 2013., Europsko vijeće navodi da Komisija namjerava predstaviti prijedlog revizije Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima do kraja godine. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UČINKA Uz rad na savjetovanju unutar skupine za kodeks postupanja pri oporezivanju poslovanja i javnom savjetovanju o dvostrukom neoporezivanju koje je Komisija pokrenula 2012. (vidi točku 1.), Komisija je održala tehničke sastanke s državama članicama i dionicima u travnju 2013. Ocjena učinka Izrađena je ocjena učinka o izmjeni Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima. Ocjenom učinka uzimaju se u obzir različite mogućnosti izmjene te Direktive koje su uspoređene sa scenarijima „bez djelovanja“ ili „status quo“. Utvrđeno je da će sprečavanje dvostrukog neoporezivanja koje potječe od hibridnih financijskih konstrukcija i agresivno porezno planiranje imati pozitivan učinak na prihod od poreza država članica koje su pogođene ukupnim smanjenjem poreza koje plaćaju uključene strane i dodatnim oslobađanjima od poreza troškova poreznog planiranja i drugih povezanih konstrukcija. Ocjenom učinka nije bilo moguće kvantificirati prednosti izabranih izmjena. Međutim, brojke koje se navode nisu ključne za odluku o sprečavanju hibridnih financijskih konstrukcija i zlouporabe poreza; odlučujuću ulogu u ovom pogledu imaju tržišno natjecanje, ekonomska učinkovitost, transparentnost i pravednost, od kojih bi unutarnje tržište imalo velike koristi. Neusklađenosti hibridnog zajma Ocjenom učinka zaključeno je da je najbolja opcija onemogućiti u Direktivi o matičnim društvima i društvima kćerima oslobođenje od poreza za isplate raspodjele dobiti koje su porezno priznate u ishodišnoj državi članici. Prema tome, država članica u kojoj se nalazi društvo primatelj (matično društvo ili stalna poslovna jedinica matičnog društva) oporezuje dio raspodijeljene dobiti koja je porezno priznata u državi članici u kojoj se nalazi podružnica isplatitelj. Utvrđeno je da je ova opcija najučinkovitija za suzbijanje hibridnih financijskih dogovora budući da osigurava dosljednost postupka diljem EU-a. Ta će opcija doprinijeti ostvarivanju temeljne svrhe Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima, odnosno stvaranju jednakih uvjeta za grupe matičnih društava i društava kćeri različitih država članica te grupe matičnih društava i društava kćeri iste države članice. Željeni je učinak da se sva poduzeća oporezuju na ostvarenu dobit u dotičnoj državi članici EU-a i da nijedno društvo ne može izbjeći oporezivanje zbog propusta koji nastaju hibridnim financiranjem u prekograničnim situacijama. Cilj je ukinuti neprihvatljivu praksu prema kojoj društva izbjegavaju ispravno oporezivanje. Odredba protiv zlouporabe Ocjenom učinka utvrđeno je da je najučinkovitije dopuniti sadašnje odredbe protiv zlouporabe Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima u kontekstu općih pravila protiv zlouporabe predloženih u Preporuci o agresivnom poreznom planiranju od prosinca 2012. i učiniti obaveznim za države članice da donesu zajedničko pravilo protiv zlouporabe. Ova mogućnost najučinkovitija je u postizanju zajedničkog standarda za odredbe protiv zlouporabe Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima. Zajednička odredba protiv zlouporabe u svim državama članicama osigurava jasnoću i sigurnost za sve porezne obveznike i porezne uprave. Postojeće mjere protiv zlouporabe država članica obuhvaćaju veliku raznolikost oblika i ciljeva, budući da su osmišljene u nacionalnom kontekstu u svrhu rješavanja određenih problema država članica i obilježja njihovog poreznog sustava. Ova mogućnost pruža prednost jasnoće budući da se jasno navodi što će države članice usvojiti kao pravilo protiv zlouporabe u svrhu Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima. Stoga ova mogućnost osigurava da mjere protiv zlouporabe koje donose i provode države članice EU-a ne stvaraju problem usklađenosti na razini EU-a. Nadalje, direktiva EU-a jednako će se primjenjivati bez mogućnosti „kupovanja direktive“ (odnosno izbjegavanja ulaganja društava putem posrednika u državama članicama u kojima su odredbe protiv zlouporabe blaže ili u kojima nema pravila). 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Prijedlog ima za cilj suzbijanje financijske neusklađenosti unutar područja primjene Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima te uvođenje općeg pravila protiv zlouporabe kako bi se zaštitilo djelovanje te Direktive. Ovim se ciljevima zahtijeva izmjena Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima i stoga je jedino moguće rješenje predstaviti Komisiji prijedlog direktive. U pitanjima izravnih poreza, relevantni pravni temelj čini članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (TFEU) u skladu s kojim Komisija može izdavati direktive za usklađivanje odredbi država članica koje izravno utječu na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Države članice ne mogu jednostrano postići ciljeve inicijative u zadovoljavajućoj mjeri. Upravo su razlike u nacionalnom zakonodavstvu u pogledu oporezivanja hibridnog financiranja te koje omogućuju poreznim obveznicima, a posebno grupama društava, da pokrenu prekogranične strategije poreznog planiranja koje uzrokuju poremećaje u kretanju kapitala i tržišnom natjecanju na unutarnjem tržištu. Osim toga, značajne razlike među pristupima država članica suzbijanju zlouporabe općenito vode do pravne nesigurnosti i narušavaju sam cilj Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima, poglavito ukidanje poreznih prepreka prekograničnim grupama društava iz različitih država članica. Djelovanje na razini EU-a potrebno je kako bi se postigla svrha inicijative. Predloženim se izmjenama stoga poštuje načelo supsidijarnosti. Njima se poštuje i načelo razmjernosti budući da ne nadilaze ono što je potrebno da se riješe sporna pitanja i ostvare ciljevi Ugovora, posebice ispravno i učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Načelo supsidijarnosti Hibridne financijske neusklađenosti Reakcije pojedinih država članica na hibridne financijske neusklađenosti neće učinkovito riješiti problem, budući da problem potječe od međudjelovanja različitih nacionalnih poreznih sustava. Naime, pojedinačne neusklađene inicijative mogu za posljedicu imati dodatne neusklađenosti ili nastajanje novih poreznih prepreka na unutarnjem tržištu. Izmjena konvencija o izbjegavanju dvostrukog oporezivanja među državama članicama nije odgovarajuća metoda za rješavanje ovog pitanja, budući da svaki par država može doći do različitog rješenja. Druge međunarodne inicijative, kao što su inicijative koje pokreće OECD protiv erozije porezne osnovice, ne mogu se baviti određenim problemima EU-a budući da im je potrebna izmjena postojećeg zakonodavstva EU-a. Konačno, dogovor postignut u skupini za kodeks postupanja pri oporezivanju poslovanja da države članice primjenjuju usklađeni pristup može se primijeniti samo nakon izmjene Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima, što države članice ne mogu učiniti bez prijedloga Komisije. Odredba protiv zlouporabe Primjenjiva Direktiva o matičnim društvima i društvima kćerima ne isključuje primjenu nacionalnih odredbi ili odredbi temeljenih na sporazumu za sprečavanje prijevare ili zlouporabe. Međutim, ova odredba mora se shvatiti prema tumačenju CJEU-a. Sudskom praksom CJEU-a utvrđuje se načelo da države članice ne smiju zaobići opće načelo prava Zajednice pri suzbijanju zlouporabe. Osim toga, primjena mjera protiv zlouporabe ne smije dovesti do rezultata koji nisu u skladu s temeljnim slobodama iz Ugovora. Postojeće nacionalne mjere protiv zlouporabe država članica obuhvaćaju veliku raznolikost oblika i ciljeva, budući da su osmišljene u nacionalnom kontekstu u svrhu rješavanja određenih problema država članica i obilježja njihovih poreznog sustava. Trenutačno stanje uzrokuje nedostatak jasnoće za porezne obveznike i porezne uprave. Kada se svi ovi čimbenici uzmu u obzir, pojedinačno djelovanje država članica nije toliko učinkovito kao djelovanje EU-a. Načelo proporcionalnosti Porezna obveza ograničena je samo na dio hibridnih financijskih plaćanja koja su porezno priznata u ishodišnoj državi članici. Predloženi GAAR u skladu je s granicama razmjernosti predviđenima sudskom praksom CJEU-a. Predloženim se izmjenama stoga poštuje načelo razmjernosti budući da ne nadilaze ono što je potrebno da se riješe sporna pitanja. Komentari na članke Prijedlogom se želi izmijeniti uvodne izjave, članak 1. i članak 4. te ažurirati Prilog I. dio A trenutačne Direktive. Izmjene i dopune sadržane su u članku 1. prijedloga. Uvodne izjave U okviru predložene izmjene, u uvodnim izjavama objašnjava se da prednosti poreznog izuzeća treba uskratiti za raspodjele dobiti koje su porezno priznate u ishodišnoj državi članici kako bi se spriječilo da prekogranične grupe matičnih društava i društava kćeri ostvaruju korist od nenamjernih prednosti u odnosu na nacionalne grupe. Temeljna svrha Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima jest stvaranje jednakih uvjeta za grupe matičnih društava i društava kćeri iz različitih država članica i grupe matičnih društava i društava kćeri iz iste države članice. U vrijeme kada je Direktiva donesena, prekogranične grupe većinom su bile u lošijem položaju od unutarnjih grupa zbog dvostrukog oporezivanja koje se primjenjivalo na raspodjelu dobiti. Osim toga, bilateralne konvencije o dvostrukom oporezivanju nisu bile dovoljne da se unutar EU-a stvore uvjeti jednaki uvjetima unutarnjeg tržišta. Kako bi se postigla potrebna neutralnost, Direktivom se osigurava i. ukidanje poreza po odbitku za raspodjele dobitka i ii. sprečavanje ekonomskog dvostrukog oporezivanja raspodjele dobiti oslobađanjem od poreza ili poreznim kreditom u državama članicama matičnih društava. Stanje se otada, a posebno tijekom prošlog desetljeća, promijenilo. Porast prekograničnih ulaganja omogućio je prekograničnim grupama da koriste hibridne financijske instrumente i da se pritom okoriste neusklađenostima među različitim nacionalnim poreznim režimima i međunarodnim standardnim pravilima za smanjenje dvostrukog oporezivanja. Unutar EU-a, to vodi do narušavanja tržišnog natjecanja među prekograničnim i nacionalnim grupama, što nije u skladu s onim što je obuhvaćeno područjem primjene Direktive. Članak 1. Predloženom Direktivom državama članicama omogućilo bi se da poduzmu mjere kako bi spriječile prijevaru i utaju. Služba Komisije je u tom pogledu podsjetila da je porezna prijevara oblik namjerne utaje poreza koja čini kazneno djelo, a utaja poreza općenito podrazumijeva nezakonite radnje u kojima je porezna obveza skrivena ili zanemarena[11]. Nadalje, kako bi se riješio rizik zlouporabe, predlaže se da se sadašnje odredbe protiv zlouporabe zamijene umetanjem zajedničkog pravila protiv zlouporabe koje se temelji na sličnoj odredbi uključenoj u Preporuku o agresivnom poreznom planiranju. Članak 4. Prema predloženoj izmjeni, država članica matičnog društva i država članica stalne poslovne jedinice uskraćuju korist od poreznog izuzeća za raspodjele dobiti koje društvo kćer može odbiti. Slijedom toga, pod slovom a) stavka određeno je da se država članica društva primatelja (matično društvo ili stalna poslovna jedinica) suzdržava od oporezivanja primljene raspodjele dobiti samo u onoj mjeri u kojoj ta raspodjela dobiti nije porezno priznata u ishodišnoj državi članici (odnosno u državi članici podružnice koja vrši raspodjelu). Država članica društva primatelja stoga oporezuje dio porezno priznate dobiti u ishodišnoj državi članici. Nijedno oslobađanje od oporezivanja neće se provesti na dobiti čiju raspodjelu vrši podružnica budući da se isplata u državi članici u kojoj se nalazi podružnica smatra plaćanjem kamata prema direktivi o kamatama i licencijskim naknadama. U Vijeću je pred donošenjem prijedlog o usklađivanju sadašnje granice od 25 % za prihvatljivo dioničarstvo u direktivi o kamatama i licencijskim naknadama na 10 % iz Direktive o matičnim društvima i društvima kćerima[12]. Nadalje, hibridne financijske konstrukcije obično su prisutne u državama članicama koje naplate kamata prema nacionalnim odredbama ili odredbama konvencija o dvostrukom oporezivanju. Prilog I. dio A Predložene izmjene uključuju prihvatljiva društva koja su uvedena u zakone o društvima država članica nakon preinake direktive. Komisija je primila zahtjev za dopunom od Rumunjske. U ovu svrhu, pod slovom (w) dodane su sljedeće dvije vrste društava: ‘societăți în nume colectiv’, ‘societăți în comandită simplă’. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Ovaj prijedlog ne utječe na proračun EU-a. 2013/0400 (CNS) Prijedlog DIREKTIVE VIJEĆA o izmjeni Direktive 2011/96/EZ o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri iz različitih država članica VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 115., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta[13], uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora[14], u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Direktivom Vijeća 2011/96/EU izuzimaju se dividende i druge raspodjele dobiti koje plaćaju društva kćeri svojim matičnim društvima od oslobađanja poreza te uklanja dvostruko oporezivanje takve dobiti na razini matičnog društva. (2) Prednosti Direktive 2011/96/EU ne smiju dovesti do situacija dvostrukog neoporezivanja i tako stvoriti nenamjerne porezne prednosti za grupe matičnih društava i društava kćeri iz različitih država članica u odnosu na grupe društava iz iste države članice. (3) U svrhu izbjegavanja situacija dvostrukog neoporezivanja koje proizlaze iz neusklađenosti u načinu oporezivanja raspodjele dobiti među državama članicama, država članica matičnog društva i država članica njezine stalne poslovne jedinice ne smiju dopustiti tim društvima da ostvaruju korist od poreznog izuzeća koje se primjenjuje na primljenu raspodijeljenu dobiti ako takvu dobit društvo kćer može odbiti. (4) Kako bi se spriječila porezna utaja i zlouporaba putem umjetnih konstrukcija, treba umetnuti opću odredbu protiv zlouporabe prilagođenu svrsi i ciljevima Direktive 2011/96/EZ. (5) Potrebno je osigurati da se ovom Direktivom ne onemogući primjena nacionalnih odredbi ili sporazumnih odredbi koje su potrebne za sprečavanje utaje poreza. (6) Potrebno je ažurirati Prilog I., dio A toj Direktivi tako da uključuje druge oblike društava koja su uvedena u zakone o trgovačkim društvima Rumunjske. (7) Direktivu 2011/96/EZ stoga treba na odgovarajući način izmijeniti, DONIJELO JE OVU DIREKTIVU: Članak 1. Direktiva 2011/96/EZ mijenja se kako slijedi: 1. U članku 1., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Ovom se Direktivom ne isključuje primjena unutarnjih odredaba ili sporazumnih odredaba koje su potrebne za sprečavanje prijevare ili zlouporabe.“ 2. Umeće se sljedeći članak 1.a: „Članak 1.a 1. Države članice opozvat će korist ove Direktive u slučaju umjetnih konstrukcija ili niza umjetnih konstrukcija kojima je temeljna svrha stjecanje neprimjerene porezne prednosti u skladu s ovom Direktivom i kojima se poništava cilj, duh i svrha odredaba na koje se poziva. 2. Transakcija, plan, mjera, djelovanje, sporazum, dogovor, obećanje ili pothvat umjetna je konstrukcija ili dio niza umjetnih konstrukcija ako ne odražavaju gospodarsku stvarnost. Pri utvrđivanju jesu li konstrukcija ili niz konstrukcija umjetni države članice posebno utvrđuju uključuju li jednu ili više sljedećih situacija: (a) pravno određenje pojedinačnih koraka od kojih se konstrukcija sastoji nije u skladu s pravnim sadržajem konstrukcije u cjelini; (b) konstrukcija se izvršava na način koji se uobičajeno ne koristi u razumnom poslovnom ponašanju; (c) konstrukcija uključuje elemente koji imaju učinak međusobnog neutraliziranja ili poništavanja; (d) zaključene su transakcije kružne prirode; (e) konstrukcija ima za posljedicu znatnu poreznu olakšicu koja ne odgovara poslovnim rizicima koje je poduzeo porezni obveznik niti njegovom novčanom toku. 3. U članku 4. stavku 1., točka (a) zamjenjuje se sljedećom: „(a) suzdržava se od oporezivanja takvih dobiti ako ih društvo kćer matičnog društva ne može odbiti; ili” 4. U Prilogu I. dijelu A, točka (w) zamjenjuje se sljedećom: „(w) trgovačka društva prema rumunjskom pravu poznata kao: ‘societăți pe acțiuni’, ‘societăți în comandită pe acțiuni’, ‘societăți cu răspundere limitată’, ‘societăți în nume colectiv’, ‘societăți în comandită simplă’;” Članak 2. 1. Države članice dužne su donositi zakone, propise i administrativne odredbe potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31. prosinca 2014. Države članice Komisiji dostavljaju tekst tih odredaba. Kada države članice donesu te odredbe, one prilikom službene objave moraju sadržavati upućivanje na ovu Direktivu ili biti popraćene takvim upućivanjem. Države članice određuju kako će uključiti upućivanje. 2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnih zakona koje donose u području obuhvaćenom ovom Direktivom. Članak 3. Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Članak 4. Ova je Direktiva upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] Završni zaključci sastanka vodećih zemalja G20 od 18. – 19. lipnja 2012.; Priopćenje o sastanku G20 financijskih ministara i guvernera središnjih banaka od 5. - 6. studenog 2012., od 15. - 16. veljače 2013. i od 18. - 19. travnja 2013.; Zajednička izjava ministra financija Velike Britanije i ministra financija Njemačke o granici sastanka G20 u studenom 2012.; Priopćenje o sastanku vodećih zemalja G8 od 17. – 18. lipnja 2013. [2] OECD, Rješavanje erozije porezne osnovice i prijenosa dobiti, 2013. [3] Kodeks postupanja pri oporezivanju poslovanja utvrđen je u zaključcima Vijeća za ekonomske i financijske poslove (ECOFIN) od 1. prosinca 1997. [4] Dana 29. veljače 2012. Komisija je pokrenula istražno savjetovanje o dvostrukom neoporezivanju i njegovom mogućem utjecaju na unutarnje tržište. [5] „Ako plaćanja u okviru hibridnog zajma imaju obilježje porezno priznatog troška za dužnika tog zajma, države članice neće takva plaćanja oslobađati poreza kao raspodjelu dobiti u okviru izuzeća od sudjelovanja” (Izvješće skupine za kodeks postupanja pri oporezivanju poslovanja od 25. svibnja 2010. (doc. 10033/10, FISC 47), par. 31). [6] Direktiva Vijeća 2011/96/EU od 30. studenoga 2011. o zajedničkom sustavu oporezivanja koji se primjenjuje na matična društva i društva kćeri različitih država članica (preinaka) (SL L 345., 29.12.2011., str. 8.) [7] Direktivom Vijeća 2013/13/EU od 13. svibnja 2013. prilagođuju se određene direktive u području oporezivanja zbog pristupanja Republike Hrvatske (SL L 141., 28.5.2013., str. 30.) [8] COM (2012)722. [9] COM (2012)8806. [10] Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja 2013. o borbi protiv porezne prijevare, utaje poreza i poreznih utočišta (2013/2060(INI)). [11] SWD (2012) 403, str. 9. [12] Prijedlog Direktive Vijeća o zajedničkom sustavu koji se primjenjuje na naplatu kamata i licencijskih naknada među povezanim društvima iz različitih država članica (preinaka) COM (2011) 714). [13] SL C, , str. . [14] SL C, , str. .