EPS-om se uspostavlja dugoročan angažman sa susjedima EU-a, ali u njegovoj provedbi treba u obzir uzeti najhitnije potrebe. U sljedećih tri do pet godina stabilizacija je najhitniji izazov u mnogim dijelovima susjedstva. Uzroci nestabilnosti često nisu isključivo povezani s područjem sigurnosti. Svojim će pristupom EU nastojati sveobuhvatno rješavati uzroke nestabilnosti u raznim sektorima. Siromaštvo, nejednakost, percepcija nepravde, korupcija, slab gospodarski i socijalni razvoj te manjak prilika, a posebno za mlade, mogući su uzroci nestabilnosti koji povećavaju izloženost radikalizaciji. Novim EPS-om odlučno će se nastojati potaknuti razvoj gospodarstava i povećanje mogućnosti za lokalno stanovništvo. Politikama bi se trebalo osigurati da su partnerske zemlje mjesta gdje osobe žele graditi svoju budućnost te bi se trebao riješiti problem nekontroliranog kretanja osoba.

Donošenjem Plana za održivi razvoj do 2030. i ciljeva održivog razvoja u Općoj skupštini UN-a te snažnom potporom EU-a za njegovu provedbu osigurao se transformativni politički okvir za suradnju sa zemljama partnerima. Nadalje, sadašnje je preispitivanje usko povezano s opsežnijom pripremom globalne strategije EU-a o vanjskoj i sigurnosnoj politici.

U posljednjih je 12 godina došlo do radikalnih promjena u velikom broju zemalja koje okružuju EU. Neki od pozitivnih pomaka su: lokalni su dionici poduzeli mjere za pokretanje reformi za postizanje vladavine prava, socijalne pravde i povećane odgovornosti, kao što se vidi na primjeru Nobelove nagrada za mir dodijeljene Tuniskom kvartetu. U isto su vrijeme, sukobi, rastući ekstremizam i terorizam, kršenja ljudskih prava i drugi izazovi u okviru međunarodnog prava te gospodarska previranja uzrokovali su znatne priljeve izbjeglica. Nakon arapskih ustanaka i jačanja skupine ISIL-a/Da'esh ti su priljevi ostavili trag na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi. Na istoku sve prodornija ruska vanjska politika uzrokovala je kršenje suvereniteta, neovisnosti i teritorijalnog integriteta Ukrajine. Dugotrajni sukobi i dalje ometaju razvoj u regiji.

Novim će se EPS-om staviti naglasak na usklađeniji napor EU-a i država članica. EU je utjecajniji ako dijeli zajednički pristup i prenosi jedinstvenu poruku. Zemljama partnerima nudi više ako koristi svoja sredstva na strateški i dobro koordinirani način. Stoga će Vijeće i države članice, uz rasprave sa zemljama partnerima, imati znatniju ulogu u određivanju prioriteta i poticanju njihove provedbe. To će uključivati zajedničko programiranje. Pozvat će se države članice da preuzmu ulogu vodeće zemlje partnera u određenim inicijativama ili da podrže određene reformske napore.

Više neće postojati jedinstven skup izvješća o napretku za sve zemlje istovremeno. Umjesto toga, EU će nastojati razviti novi način ocjenjivanja stavljajući poseban naglasak na postizanje ciljeva dogovorenih sa zemljama partnerima. Tim će se izvješćima pravovremeno osigurati temelji za političku razmjenu stajališta sa zemljama partnerima na odgovarajućim sastancima na visokoj razini, primjerice vijećima za pridruživanje/suradnju. Prilagodit će se okvir izvješćivanja za one zemlje partnere koje žele staviti naglasak na manji broj strateških prioriteta. Pored izvješćivanja po državama, postojat će redovita izvješća kojima će se pratiti razvoj u susjedstvu. Tim će se izvješćima obuhvatiti elementi predviđeni Uredbom o Europskom instrumentu za susjedstvo, uključujući informacije o temeljnim slobodama, vladavini prava, jednakosti spolova i pitanjima ljudskih prava.

Pristupom temeljenim na poticajima („više za više”) potaknule su se, gdje god su se partneri na to obvezali, reforme u području dobrog upravljanja, demokracije, vladavine prava i ljudskih prava. Međutim, bez političke volje to se ne pokazuje dovoljno snažnim poticajem za provođenje reforme. U tim će slučajevima EU potražiti učinkovitije načine postizanja temeljnih reformi s partnerima, uključujući suradnju s dionicima iz civilnog, gospodarskog i socijalnog sektora.

*Naši partneri imaju različite težnje: to bi se trebalo jasnije odražavati u našim odnosima.

*Slobodniji i fleksibilniji trgovinski sporazumi za one koji ga ne potpišu

Zemlje partneri koji su odgovorili na savjetovanje prepoznali su u EU-u važnog partnera za gospodarski razvoj i modernizaciju, ulaganje te povećanje mogućnosti zapošljavanja mladih. To je povezano s rastućim interesom za mobilnost i mogućnosti putovanja i rada u EU-u.

Osiguravanje vladavine prava te neovisnih i učinkovitih pravosudnih sustava bit će i dalje prioritet EU-a. To su ključni elementi za postizanje socijalne i gospodarske stabilnosti, stvaranje povjerenja u državne institucije te pružanje pravne sigurnosti. Neovisno, transparentno i nepristrano pravosuđe koje ne podliježe političkom utjecaju te kojemu svi imaju jednak pristup, zaštita ljudskih prava, jednakost spolova, zabrana diskriminacije te puna primjena prava i dalje će biti ciljevi EU-a i svih njegovih zemalja partnera. Odgovorna javna uprava na središnjoj i lokalnoj razini ključna je za demokratsko upravljanje i gospodarski razvoj. Stoga je neophodna reforma javne uprave. To uključuje jačanje demokratskih i neovisnih institucija; razvoj lokalnih i regionalnih nadležnih tijela; depolitizaciju civilne službe, razvoj e-uprave te povećanje institucijske transparentnosti i odgovornosti. EU će podržati povećanje kapaciteta zemalja partnera u pogledu razvoja politike, pružanja usluga i upravljanja javnim financijama te će podržati rad nacionalnih parlamenata.

Jamčenje pristupa tržištu EU-a dosadašnji je ključan instrument za promicanje napretka. Neki su se susjedi opredijelili za blisku gospodarsku integraciju u EU. Potpisana su tri sporazuma o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s istočnim partnerima (s Ukrajinom, Republikom Moldovom i Gruzijom) kao dio sporazuma o pridruživanju. U južnom se susjedstvu pregovara sporazum o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine s Marokom dok su pregovori s Tunisom tek započeti. EU će podržati pregovore u tijeku s južnomediteranskim zemljama partnerima, među ostalim putem diferenciranog, postupnog i asimetričnog pristupa utemeljenog na zajedničkim prioritetima. EU će podržati reforme u zemljama susjedstva usmjerene prema provedbi sporazuma o pridruživanju / području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine te drugih bilateralnih sporazuma.

Potpuna i učinkovita provedba tih sporazuma ključan je prioritet zemalja partnera sporazuma o pridruživanju / području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine. Ona će potaknuti reforme i održiv razvoj. U skladu sa sastancima na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu 2013. i Rigi 2015., provedbom sporazuma o pridruživanju / području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine te reformama zemlje partneri približit će se međunarodnim standardima te zakonodavstvu i standardima EU-a. To će dovesti do postupne gospodarske integracije zemalja partnera u unutarnje tržište EU-a, a time i do stvaranja gospodarskog područja. Poželjna je takva ambiciozna dugoročna vizija gospodarske integracije između zemalja partnera i EU-a. Njome će se pridonijeti i ostvarivanju dugoročnog cilja o širem području gospodarskog napretka na temelju pravila Svjetske trgovinske organizacije te suverenih odluka diljem i izvan Europe.

Međutim, neke zemlje partneri trenutačno ne žele slijediti takav model. Za one koji ne žele sudjelovati u pregovorima o potpisivanju sporazuma o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine nastojat ćemo zajedno pronaći privlačne i realistične alternative za promicanje integracije i jačanje trgovinskih i ulagačkih odnosa koji odražavaju zajedničke interese. EU će onima koji se ne odluče uključiti u sve sektore ponuditi više fleksibilnosti gdje god je to moguće, sa slobodnijim mogućnostima, nadilazeći postojeće povlaštene i nepovlaštene trgovinske sporazume.

Primjerice, sporazumima o pridruživanju / području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine predviđa se mogućnost potpisivanja sporazuma o ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju kojim se omogućuje slobodna trgovina industrijskim proizvodima u određenom sektoru. Sporazumi o ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju mogu biti prikladni i drugim zemljama EPS-a čijim se ugovornim odnosima predviđa usklađivanje u području tehničkih propisa, standarda i ocjene sukladnosti.

EU i dalje ustraje na poticanju trgovine među EU-om, zemljama partnerima EPS-a i njihovim trgovinskim partnerima.

GOSPODARSKA MODERNIZACIJA I PODUZETNIŠTVO

*Podupiranje reformi radi uspostave boljeg poslovnog i ulagačkog okruženja *Podupiranje rasta podržavanjem malih i srednjih poduzeća *Podupiranje rasta modernizacijom postojećih sektora te proširivanjem na nove sektore

EU će putem gospodarskog dijaloga, političkog savjetovanja te mobilizacijom financijskih sredstava podupirati zemlje partnere u modernizaciji njihovih gospodarstava u svrhu pametnog i održivog razvoja. Promicat će bolje poslovno okruženje te reforme kojima se omogućuje povećanje ulaganja te stvaranje novih i boljih radnih mjesta. Stavit će naglasak i na podupiranje sektora malih i srednjih poduzeća koji je glavni pokretač zapošljavanja, a kojeg se već podupire u okviru instrumenta područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine, prvenstveno poboljšavanjem pristupa financijama i informacijama. Trebale bi se poticati i podupirati reforme za poticanje gospodarskog i socijalnog razvoja, primjerice razvoj vještina, socijalna zaštita, obrazovanje, pristup vodi i zdravstvenoj zaštiti.

Istraživanje, znanost i inovacije ključni su za stvaranje kvalitetnih i održivih radnih mjesta u susjedstvu te bi se prema tome trebali poticati gospodarska modernizacija i raznovrsnost olakšavanjem povećanog sudjelovanja susjednih zemalja u inicijativama EU-a, primjerice u programima Europska poduzetnička mreža, Obzor 2020. te Program za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća, povezivanjem s GÉANT-om te promicanjem koncepta „pametne specijalizacije” razvijenog u okviru regionalne politike EU-a o oblikovanju istraživačkih i inovacijskih strategija. Trebao bi se poticati razvoj Zajedničkog prostora za znanje i inovacije između EU-a i istočnog i zapadnog susjedstva s pomoću znanstvenih dokaza u svrhu stvaranja radnih mjesta utemeljenih na znanju i privlačenja ulagača u inovativna poduzeća u EU-u i susjedstvu. EU će nastaviti usklađivati i integrirati zajedničke prioritete u području istraživanja i inovacija zajedničkim programima, primjerice partnerstvom za istraživanje i inovacije na mediteranskom području (PRIMA) te pridruživanjem susjeda Obzoru 2020.

Poljoprivreda je glavni izvor radnih mjesta u mnogim zemljama partnerima te bi EU trebao i dalje podupirati održive i uključive politike i ulaganja u modernizaciju tog sektora te po potrebi proširivanje na druge aktivnosti koje stvaraju dohotke u ruralnim područjima. EU će podupirati gospodarstvo s učinkovitijom uporabom resursa rješavanjem izazova vezanih uz okoliš, primjerice smanjivanje prirodnih resursa ili utrka za njima. Slično tome, EU bi trebao pridonijeti razvoju pomorskog gospodarstva te istovremeno surađivati na zajedničkoj viziji održivog korištenja zajedničkim morima.

Trebala bi se pojačati podrška digitalnom gospodarstvu u svrhu usklađivanja digitalnih okruženja između EU-a i njegovih susjeda. Time će se stvoriti radna mjesta, rast i inovacije, a osobito na korist mladih u pogledu mogućnosti obrazovanja i zapošljavanja, lokalno ili na daljinu, te otvaranja poduzeća s niskim početnim kapitalom.

ZAPOŠLJAVANJE I ZAPOŠLJIVOST NAGLASAK NA MLADIMA

*Naglasak na radnim mjestima i vještinama, posebno u pogledu mladih *Jačanje podrške programu Erasmus + *Novi naglasak na stručno osposobljavanje *Novi poticaji za protok mozgova

EU može pomoći u poboljšavanju zapošljivosti lokalne radne snage te u usmjeravanju napora na razvoj vještina i sposobnosti te stvaranje prilika, posebno za mlade osobe. Tom bi se pomoći trebalo obuhvatiti poticanje izvanškolskog obrazovanja („neformalnog učenja”), olakšavanje pristupa osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju, suzbijanje nepismenosti te osiguravanje razvoja vještina i osposobljavanja kroz rad. EU će znatno povećati raspon sudjelovanja susjednih zemalja partnera u programu Erasmus +, uključujući višu razinu financiranja. Posebna bi se pažnja trebala posvetiti olakšavanju sudjelovanja ustanova visokog obrazovanja iz konfliktnih regija u programu Erasmus +.

EU će poticati mobilnost u svrhu strukovnog obrazovanja i stručnog osposobljavanja kako bi se pružila veća podrška u tom ključnom području. EU će podupirati i mobilnost pripravnika iz Europe i susjednih zemalja koji nastoje steći radno iskustvo u inozemstvu.