HR Službeni list Europske unije C 341/87

Mišljenje Stručne skupine za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo o „Pripremi za potpuno usklađen audiovizualni svijet: rast, stvaranje i vrijednosti (Zelena knjiga)“

COM(2013) 231 final

2013/C 341/20

Izvjestitelj: g. PEGADO LIZ

Dana 8. srpnja 2013. Europska komisija, sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, odlučila se savjetovati s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o sljedećoj temi:

Priprema za potpuno usklađen audiovizualni svijet: rast, stvaranje i vrijednosti (Zelena knjiga)

COM(2013) 231 final.

Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, usvojila je mišljenje 2. rujna 2013.

Europski gospodarski i socijalni odbor je mišljenje usvojio na 492. plenarnom zasjedanju održanom 18. i 19. rujna 2013. (sastanak od 18. rujna), sa 175 glasova za, 2 protiv i 8 suzdržanih.

1. Zaključci i preporuke

1.1 EGSO pozdravlja inicijativu Komisije da ponovno otvori predmet audiovizualne politike u kontekstu usklađivanja kako bi proširila pristup različitim sadržajima u Europi i pokrenula novu javnu raspravu o njezinim posljedicama na gospodarski rast, zapošljavanje i inovacije na razini EU-a.

1.2 Međutim, EGSO žali što Komisija nije iskoristila ovu priliku da predstavi konkretnije i strukturiranije prijedloge o tom pitanju.

1.3 EGSO smatra da bi bilo bolje da se, pri izradi nacrta Zelene knjige, Komisija prvo usmjerila na temeljne vrijednosti slobode izražavanja, medijskog pluralizma, poštovanja ljudskog dostojanstva te prava i interesa građana korisnika, posebice kad je riječ o maloljetnicima i drugim ranjivim skupinama, a potom prešla na programske ciljeve promicanja inovacija, razvoja tržišta i odgovarajućeg financiranja.

1.4 Unatoč tome, EGSO je zadovoljan većinom tema iznesenih u Zelenoj knjizi i priznaje relevantnost velike većine pitanja danih na javnu raspravu, iako primjećuje da dokumentu katkad fali nit koja bi povezivala različite teme i pitanja.

1.5 Odbor je naročito svjestan novih izazova i mogućnosti koje donosi konvergencija pri čemu se neovisnim proizvođačima otvaraju nove poslovne mogućnosti koje bi mogle dovesti do promjena u postojećim poslovnim modelima tog sektora.

1.6 Iako je svjestan sve veće gospodarske važnosti audiovizualnih usluga na zahtjev u europskom audiovizualnom prostoru, EGSO želi naglasiti da vrlo velik broj europskih potrošača pri upotrebi medija još uvijek ima naviku korištenja tradicionalne ponude linearnih audiovizualnih usluga, naročito zbog primjene tehnoloških inovacija u tradicionalnoj ponudi, u kojoj su uistinu ukorijenjeni temelji identiteta te kulturne i jezične raznolikosti koje se moraju očuvati.

1.7 Isto tako, iako priznaje mnoge pozitivne aspekte strategije inovacija i tehnološke konvergencije audiovizualnih usluga prema internetu, EGSO želi ukazati na posljedice koje bi to moglo imati na tradicionalne medijske sektore, tj. regionalne i lokalne medije, naročito u državama članicama u kojima se govore manjinski jezici Europske unije. Stoga treba stvoriti i održavati uvjete koji će im omogućiti da nastave pružati svoje usluge relevantne za javni interes kako bi podržale jezičnu i kulturnu raznolikost i zaštitile pluralizam informacija.

1.8 Odbor također smatra da su očuvanje pluralizma informacija i promicanje kulturne i jezične raznolikosti te očuvanje ključne uloge medija kao javne službe u europskom medijskom ekosustavu vrijednosti od općeg interesa koje buduće politike moraju nužno ne samo očuvati već i promicati kao element europskog socijalnog modela.

1.9 Ukratko, EGSO smatra da bi jedan od središnjih ciljeva europske rasprave o konvergenciji audiovizualnog svijeta trebalo biti promicanje europskih kultura i, s time neraskidivo povezana, zaštita interesa građana i njihovih temeljnih prva, a naročito zaštita maloljetnika i drugih ranjivih skupina.

1.10 Stoga EGSO poziva Komisiju da u svojim budućim zakonodavnim i drugim aktivnostima vodi računa o preporukama sadržanim u njegovim brojnim mišljenjima, a naročito posebnim napomenama iz ovog mišljenja.

2. Tema Zelene knjige

2.1 Ovom Zelenom knjigom (COM (2013) 231 final) Komisija namjerava pokrenuti široku javnu raspravu o posljedicama transformacije kroz koju prolaze usluge na području audiovizualnih medija, koju potiče sve veća konvergencija tih usluga prema internetu.

2.2 Komisija tu promjenu tehnološkog okruženja vidi kao mogućnost proširenja pristupa raznolikim i kvalitetnim europskim sadržajima. Da bi se to postiglo, potrebno je razmotriti prikladnost postojećeg regulatornog okvira i moguće političke reakcije u okviru Europe.

2.3 U okviru tog strateškog cilja, Komisija postavlja dva ključna pitanja: — kako proces konvergencije na širokom europskom tržištu pretvoriti u gospodarski rast europskih poduzeća i njihove poslovne inovacije? — koje su posljedice konvergencije na vrijednosti poput pluralizma medija, kulturne raznolikosti i zaštite potrošača uključivši i posebne kategorije poput maloljetnika?

2.4 Ona iz tog dokumenta izričito isključuje aspekte vezane uz autorska prava i prava intelektualnog vlasništva, koji su tema jedne druge Zelene knjige (1), kao i aspekte vezane uz zaštitu podataka, kojima se bavi u svojim nedavnim prijedlozima (2), iako priznaje njihovu važnost i povezanost s temama o kojima je riječ.

2.5 Priznaje da ova javna rasprava ne pretpostavlja nikakve određene rezultate. Međutim, priznaje i da može pridonijeti pronalasku potencijalnih dugoročnih rješenja na političkom i regulatornom planu, posebice kad je riječ o internetu prilagođenijem za djecu, području medijske slobode i pluralizma te inicijativama za samoregulaciju.

3. Opće napomene

3.1 EGSO pozdravlja inicijativu Europske unije s obzirom na važnost i aktualnosti teme o kojoj je riječ. Sve veće usklađivanje usluga linearne televizije s internetom priznaje se kao jedan od neminovnih pravaca evolucije audiovizualnog tržišta.

3.2 Međutim, Odbor smatra da upotrijebljeni instrument (Zelena knjiga) stiže prekasno, da nije dovoljno ambiciozan te da mu nedostaje nit koja bi povezivala razne teme i pitanja, što bi neke moglo navesti da pomisle da Komisija nije sasvim sigurna kojim se smjerom želi kretati na tom području.

3.3 U nastavku svojih brojnih mišljenja o raznim aspektima ove teme te kao predradnju za stvaranje integrirane audiovizualne politike u kontekstu tehnološke konvergencije u Europskoj uniji, EGSO smatra da bi bilo bolje da se Komisija prvo opredijelila za pristup usmjereniji na temeljne vrijednosti poput slobode izražavanja, pluralizma medija, poštovanja ljudskog dostojanstva te prava i interesa korisnika, naročito onih najranjivijih, a potom razmotrila ključne aspekte inovacija, tržišta i financiranja, u skladu s rezolucijom Europskog parlamenta od 21. svibnja 2013. (P7_TA(2013)0203), a ne obratno.

3.4 Unatoč tome, EGSO pozdravlja većinu tema iznesenih u Zelenoj knjizi i priznaje relevantnost velike većine pitanja danih na javnu raspravu.

3.5 Svjestan je sve veće gospodarske važnosti audiovizualnih usluga na zahtjev u europskom audiovizualnom prostoru.

3.5.1 Ipak, treba naglasiti da vrlo velik broj europskih potrošača pri upotrebi medija još uvijek ima naviku korištenja tradicionalne ponude linearnih audiovizualnih usluga. Naime, 2012. godine prosječni europski građanin gledao je televiziju 3 sata i 55 minuta dnevno, tj. sedam minuta dulje nego 2011.

3.6 Štoviše, iako priznaje stratešku važnost inovacija i tehnološke konvergencije audiovizualnih usluga prema internetu, EGSO želi ukazati na posljedice koje bi to moglo imati na tradicionalne medijske sektore poput tiska i radija.

3.6.1 EGSO smatra da bi Komisija trebala odigrati važnu ulogu u stvaranju uvjeta koji će tradicionalnim medijskim oblicima omogućiti da se prilagode digitalnoj eri a, imajući na umu određene socijalne i kulturološke karakteristike populacije kojoj su namijenjeni, nastaviti svoje postojanje i izvan interneta.

3.6.2 On stoga smatra da bi na razini Europe trebalo stvoriti odgovarajuće uvjete kako bi tradicionalni mediji, naročito oni regionalni i lokalni, u okviru očuvanja europskog socijalnog modela, mogli nastaviti obavljati svoju važnu javnu funkciju potpore jezičnoj i kulturološkoj raznolikosti te čuvati pluralizam informacija.

3.7 Odbor također smatra da su očuvanje pluralizma informacija, promicanje kulturne i jezične raznolikosti te očuvanje ključne uloge koju mediji igraju kao javna služba u europskom medijskom ekosustavu vrijednosti od interesa kako za društvo uopće tako i za korisnike medija, što buduće politike moraju nužno uzeti u obzir (3).

3.8 Da zaključimo, EGSO smatra da zaštita javnog interesa, kao i zaštita interesa i prava građana, moraju predstavljati primarne ciljeve europske rasprave o usklađivanju audiovizualnog prostora i temeljne odrednice politike EU-a na tom području.

4. Posebne napomene

4.1 Pitanja postavljena u okviru javnog savjetovanja mogu se podijeliti u šest tematskih skupina: pristup sadržajima i platformama (pitanja od 1. do 3.); financiranje audiovizualne produkcije (pitanja 4. i 5.); interoperabilnost (pitanje 6.); politika na području infrastrukture i spektra (pitanja od 7. do 9.); posljedice konvergencije na regulativu (pitanja od 10. do 19.); zaštita maloljetnika (pitanja od 20. do 25.) i dostupnost (pitanja 26. i 27.).

4.2 Pristup sadržajima i platformama

4.2.1 EGSO također brine pomisao da bi platforme koje sakupljaju sadržaje mogle narušiti slobodno tržišno natjecanje u ponudi audiovizualnih usluga i time negativno utjecati na slobodu izbora korisnika i njihov pristup različitim i kvalitetnim sadržajima.

4.2.2 Stoga smatra da bi trebalo predvidjeti specifične regulatorne mjere koje nadilaze pravila konkurencije, kako bi se pospješio i olakšao pristup tim platformama na nacionalnoj i transnacionalnoj razini, kako je to već određeno komunikacijom Komisije iz 2009. godine (4).

4.3 Financiranje audiovizualne produkcije

4.3.1 EGSO je u više navrata potvrdio važnost europskih kulturnih industrija, koje obuhvaćaju i audiovizualni sektor, za strategiju razvoja Unije. (5)

4.3.2 Imajući na umu promjene u lancu vrijednosti audiovizualnog sektora, a naročito sve veću važnost platformi i sakupljača informacija, EGSO smatra da uvjeti sadržani u Direktivi o audiovizualnim medijskim uslugama ne predstavljaju najprimjereniji, najproporcionalniji i najučinkovitiji način za promicanje stvaranja, distribucije i upotrebe europskih djela.

4.3.3 Odbor zato smatra da bi Komisija trebala preispitati okvir obveza televizijskih operatera i proširiti područje primjene tih obveza na nove aktere u lancu vrijednosti audiovizualnih usluga u kontekstu konvergencije. Pri tome bi trebala imati na umu sve veći utjecaj tih usluga na građane i što prije započeti s revizijom direktive.

4.4 Interoperabilnost povezane televizije

4.4.1 EGSO smatra da bi promicanjem jednakih uvjeta konkurencije za sve ponuđače sadržaja i usluga Komisija trebala jamčiti interoperabilnost raznih usluga koje se nude putem hibridnih platformi te da bi se morala starati da korisnici mogu slobodno i bez diskriminacije, naročito geografske, izvršiti svoj odabir iz raznolike i kvalitetne ponude.

4.5 Politika vezana uz spektar

4.5.1 EGSO se ovdje, u osnovi, poziva na svoja mišljenja o Prvom programu za politiku radiofrekvencijskog spektra/širokopojasnom internetu u Europi: ulaganju u rast potaknut digitalizacijom (6), o Komunikaciji Komisije "Pretvaranje digitalne dividende u društvenu korist i gospodarski rast" (7) te o Komunikaciji Komisije "Poticanje zajedničke uporabe izvora radiofrekvencijskog spektra na unutarnjem tržištu" (8).

4.5.2 Što se tiče pružatelja audiovizualnih usluga koji sve više koriste hibridne modele u kojima je zemaljska radiodifuzija spojena s upotrebom širokopojasnog interneta za prijenos sadržaja, Odbor smatra neophodnim, i preporuča, da se izrade studije o utjecaju takvih poslovnih modela na lanac vrijednosti u audiovizualnom sektoru, pri čemu će se naročita važnost pridati pristupu sadržajima i platformama, kako javnosti, tako i samih ponuđača i proizvođača sadržaja. EGSO uviđa neophodnost infrastrukture koja cijeloj Europi jamči pristup širokopojasnom internetu jer to predstavlja jedan od ključnih faktora razvoja digitalne jednakosti građana.

4.6 Posljedice po regulativu

4.6.1 U svjetlu najnovijeg razvoja tehnologije i tržišta, EGSO smatra da bi Komisija trebala što prije započeti s javnim savjetovanjem o reviziji Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama.

4.6.2 U sklopu tog savjetovanja, Komisija bi trebala proučiti područje primjene direktive, a naročito mogućnost uključivanja odredbi o transparentnosti i koncentraciji vlasništva audiovizualnih medijskih usluga, bilo linearnih ili nelinearnih, te ključno pitanje definicije uređivačke odgovornosti u audiovizualnim medijskim uslugama. Ta bi se revizija trebala temeljiti na načelu jednakog poštovanja i jamčenja temeljnih vrijednosti, bez obzira na vrstu pojedinog audiovizualnog medija i prilagodbu njegovim posebnostima.

4.6.3 EGSO smatra da bi bilo jednako korisno kad bi Komisija predstavila prijedlog revizije i sistematizacije pravila o komercijalnim porukama u audiovizualnim medijskim uslugama koja su trenutno raspršena po brojnim zakonodavnim instrumentima, kako je naznačeno u prethodnim mišljenjima (9).

4.7 Sloboda izražavanja i pluralizam medija

4.7.1 Važno je u obzir uzeti činjenicu da su poštovanje slobode tiska i pluralizma medija, kao temeljnih načela aktivnog građanstva i participativne demokracije, utjelovljenih člankom 11. Povelje o temeljnim pravima, od suštinske važnosti za konsolidaciju procesa povezivanja Europske unije.

4.7.2 Stoga EGSO, u skladu sa zabrinutošću koju je izrazio Europski parlament, smatra da bi prioritet Komisije trebao biti poduzimanje odgovarajućih mjera u tom pogledu. To bi obuhvaćalo i predstavljanje zakonodavne inicijative o pluralizmu i koncentraciji medija, naročito kao nastavak na izvještaj Centra za pluralizam i slobodu medija te izvještaj Skupine na visokoj razini o slobodi medija i pluralizmu.

4.7.3 S obzirom na specifične karakteristike europskog audiovizualnog tržišta koje, fragmentirano i suočeno s jezičnim i kulturnim barijerama, obitava u izuzetno problematičnom gospodarskom kontekstu, EGSO naglašava važnost medija kao javne usluge za očuvanje političkog pluralizma i promicanje kulturne raznolikosti. Stoga predlaže da Komisija potakne široku raspravu o modelu upravljanja koji bi se primijenio na medije kao javne usluge u novom kontekstu konvergencije, imajući na umu nedavne zaključke Vijeća Europe o toj temi.

4.8 Zaštita maloljetnika i ranjivih skupina

4.8.1 Imajući na umu kulturnu dimenziju medija i njihov utjecaj na društvo uopće, EGSO zaštitu maloljetnika i drugih ranjivih društvenih skupina suočenih s audiovizualnim medijima i digitalnim okruženjem (internetom, socijalnim mrežama, itd.) smatra jednom od svojih glavnih preokupacija koja se tiče važnih aspekata kao što su pravo na privatnost, zaštita slike i druga temeljna prava koja, između ostalih, priznaje Europska konvencija o ljudskim pravima, a danas su utjelovljena i u Povelji o temeljnim pravima Europske unije koja je, na sreću, uključena u Ugovor. Iako usklađivanje audiovizualnog prostora, koje gledatelja pretvara u medijskog aktera (interaktivnost), otvara beskrajne mogućnosti za komunikaciju i informiranje, ona ranjivije osobe može izložiti i nezakonitom ponašanju (kibernetički kriminal).

4.8.2 To je stoga jedan od aspekata koji je EGSO već imao prilike naglasiti u mnogim svojim nedavnim mišljenjima, naročito onima koja su se ticala određenih inicijativa Komisije koje su, iako same po sebi hvalevrijedne, po njegovom mišljenju, bile previše skromne. Naročito je insistirao na tome da osobama zaduženim za obrazovanje djece treba osigurati postojanje i dostupnost sredstava za filtriranje sadržaja i razvrstavanje sadržaja prema dobi.

4.8.3 EGSO je uvjeren da u zaštiti maloljetnika i drugih ranjivih osoba pri upotrebi interneta općenito, a osobito audiovizualnih medija, treba osigurati ravnotežu i pronaći pravu mjeru između temeljnog prava na slobodu izražavanja i zaštite maloljetnika, kao cilja od javnog interesa, bez obzira na medij koji koriste.

4.8.4 Međutim, ne treba smetnuti s uma da i sama Komisija priznaje (10) da pružatelji usluga televizije na zahtjev nisu poduzeli adekvatne korake u pogledu sustava suregulacije ili samoregulacije osmišljenih za zaštitu maloljetnika od štetnih sadržaja ili tehničkih sredstava koja djeci omogućavaju selektivan pristup sadržajima na internetu.

4.8.5 To je tema koju bi EGSO želio izdvojiti kao jednu od najvažnijih u osmišljavanju buduće integrirane audiovizualne politike EU-a, za koju ne predviđa samo zakonodavne mjere (regulaciju, samoregulaciju i suregulaciju) već i mjere na području obrazovanja o medijima, informacijama, medijske pismenosti i osnaživanja kako maloljetnika, tako i obitelji i škola. U tom smislu, poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere kako bi roditelje i osobe zadužene za obrazovanje djece potakli da što više upotrebljavaju filtere za sadržaj.

4.9 Dostupnost

4.9.1 EGSO ovdje primarno želi spomenuti svoja mišljenja o dostupnosti (11).

4.9.2 On u tim mišljenjima naglašava opću potrebu poboljšanja dostupnosti kao temeljnog prava, dok u specifičnom slučaju audiovizualnih usluga i internetskih stranica naglašava da ih se treba smatrati uslugama od općeg interesa (12).

4.9.3 Stoga su potrebne brzo primjenjive zakonske obveze o dostupnosti audiovizualnih usluga kako bi se zajamčio pristup osobama s raznim vrstama invaliditeta i nemogućnošću komuniciranja. Takve zakonske obveze trebale bi se temeljiti na jačanju europskih standarda, ne samo što se tiče audiovizualnog sadržaja, već i distribucije putem mreža, korisničkih terminala i sučeljnih programa. Od vitalne je važnosti osigurati da je tržište na kojem se nude rješenja za dostupnost doista europsko kako bi moglo privući nove operatere i sniziti cijene.

4.10 Konačno, EGSO podsjeća da treba zauzeti globalni i objedinjeni pristup planiranom cilju digitalne uključenosti u okviru kojeg bi Europska unija i njezine države članice, promicanjem i davanjem podrške inicijativama za kontinuirano učenje digitalnih vještina i razvoj digitalne kulture, trebale svim europskim građanima jamčiti dostupnost digitalnom okruženju, a naročito uslugama povezane televizije (13).

U Bruxellesu, 18. rujna 2013. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Henri MALOSSE

(1) COM(2011) 427 final, SL C 143, 22.5.2012, str. 69-73.

(2) COM(2012) 10 final, COM(2012) 11 final, SL C 229, 31.7.2012, str. 90-97.

(3) SL C 140, 18.5.2000., str. 19-23; SL C 116, 20.4.2001, str. 30-36; i SL C 77, 31.3.2009, str. 109-114.

(4) SL C 257, 27.10.2009, str. 1-14.

(5) SL C 181, 21.6.2012., str. 35-39, SL C 198, 10.7.2013, str. 39-44., SL C 77, 31.3.2009, str. 63.,

SL C 248, 25.8.2011., str. 144-148. i SL C143, 22.5.2012., str. 69-73.

(6) SL C 107, 6.4.2011., str. 53-57.

(7) SL C 44, 11.2.2011., str. 178-181.

(8) SL C 133, 9.5.2013., str. 22-26.

(9) SL C 351, 15.11.2012., str. 6-11.

(10) COM(2011) 556 final.

(11) SL C 94, 18.4.2002., str. 9-13; SL C 117, 30.4.2004., str. 49-51; SL C 110, 9.5.2006., str. 26-32; SL C 175, 27.7.2007., str. 91-95; Dostupnost internetskih stranica tijela javnog sektora (još neobjavljeno u Službenom listu) i Dostupnost kao ljudsko pravo (još neobjavljeno u Službenom listu).

(12) Financijska dostupnost usluga od općeg gospodarskog interesa (još neobjavljeno u Službenom listu).

(13) SL C 318, 29.10.2011, str. 9-18.