KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

o trenutačnom stanju u području zajedničke ribarstvene politike i savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2020.



1.Uvod

U ovoj Komunikaciji iznose se pregled stanja u području zajedničke ribarstvene politike (ZRP) i glavne smjernice za izradu prijedloga Komisije o ribolovnim mogućnostima za 2020.

Glavni je cilj upravljanja ribarstvom u okviru ZRP-a osigurati visoke dugoročne ribolovne prinose (Fmsy) za sve stokove najkasnije do 2020. Postizanjem tog cilja doprinijet će se i postizanju dobrog stanja okoliša u europskim morima do 2020. i smanjenju negativnog učinka ribolovnih aktivnosti na morske ekosustave.

2.Napredovanje u provedbi ZRP-a

2.1.Napredak u postizanju Fmsy-ja

Kad je riječ o postizanju Fmsy-ja u Sjevernom Atlantiku i na susjednim područjima, ribolovni pritisak (F/Fmsy) općenito se smanjio u razdoblju od 2003. do 2017., a srednja ribolovna smrtnost stabilizirala se na otprilike 1,0. Indikator F/Fmsy za Sredozemno i Crno more i dalje iznosi 2,2, tj. stokovi se i dalje iskorištavaju iznad ciljanog Fmsy-ja.

TAC-ovi su jedan od glavnih instrumenata za upravljanje ribarstvom. Za Sjeverni Atlantik i susjedna područja Komisija je za 2019. predložila TAC-ove u skladu s Fmsy-jem ili ispod njega, i to za svih 76 TAC-ova za koje je bio dostupan znanstveni savjet u pogledu Fmsy-ja. To nije bilo moguće za pet TAC-ova za koje se prema savjetu Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) ne smiju utvrditi TAC-ovi jer bi to dovelo do situacija uskoga grla s ozbiljnim socioekonomskim posljedicama te je odlučeno da se utvrde niski TAC-ovi za usputne ulove. Vijeće je utvrdilo 59 TAC-ova na razini Fmsy-ja (tri više nego 2018.).

Od očekivanih iskrcanih ulova u Baltičkome moru, njih 95 % obuhvaćeno je TAC-ovima utvrđenima na razini Fmsy-ja, a 4 % TAC-ovima utvrđenima prema načelu predostrožnosti. Od očekivanih iskrcanih ulova (za stokove za koje se procjenjuje Fmsy i kojima EU upravlja samostalno) u Sjevernome moru, Skagerraku i Kattegatu njih 99,7 % obuhvaćeno je TAC-ovima utvrđenima na razini Fmsy-ja. U sjeverozapadnim vodama taj postotak iznosi 94 %, a u jugozapadnima 90 %.

Ribolovne mogućnosti za dubokomorske stokove utvrđene su u studenome 2018. za 2019. i 2020. Te mogućnosti čine manje od 1 % svih iskrcanih ulova u EU-u. Procjene za sve dubokomorske stokove ograničene su zbog manjka podataka. Relevantne odluke Vijeća o ribolovnim mogućnostima za dubokomorske stokove bliže su znanstvenim savjetima no prethodnih godina.

Od stokova koji su podložni savjetovanju s obalnim državama jedino je TAC za ugoticu pučinku za 2019. bio u skladu s dugoročnom strategijom upravljanja za taj stok i odgovarao je savjetu ICES-a u pogledu Fmsy-ja. U pregovorima između EU-a i Norveške postignut je manje ambiciozan rezultat iz perspektive očuvanja jer je tek 9 od 17 TAC-ova utvrđeno na razini Fmsy-ja, što je manje nego za 2018.

U Sredozemnome moru 35 od 40 procijenjenih stokova iskorištavalo se 2017. preko granice održivosti, a ribolov je u prosjeku bio 2,2 puta veći od Fmsy-jeva utvrđenih za pojedine stokove. Najnoviji podaci upućuju na to da je od 2011. prisutan trend smanjenja stope F/Fmsy. To bi moglo upućivati na malo poboljšanje u pogledu iskorištavanja. U Crnome moru i dalje je prelovljeno 6 od 8 procijenjenih stokova koji se dijele s trećim zemljama (svi osim papaline i morskog puža vrste Rapana venosa).

2.2.Trendovi u pogledu biomase