Zato što antisemitizam napada samu srž naših vrijednosti: humanost, vjersku slobodu, jednakost. Antisemitizam je otrov za naše društvo. Svi mu se moramo suprotstaviti. Moramo ga spriječiti. I iskorijeniti.

– Ursula von der Leyen, predsjednica Europske komisije

Bruxelles, 3. veljače 2021.

Mržnja koja počinje kao mržnja prema Židovima nikada ne završava sa Židovima. U velikoj smo zabludi ako mislimo da je antisemitizam prijetnja samo Židovima. On je ponajprije prijetnja Europi i slobodama koje su se stvarale stoljećima.

– rabin Jonathan Sacks

Europski parlament, 27. rujna 2016.

ZA EUROPSKU UNIJU BEZ ANTISEMITIZMA

Europski Židovi i židovske zajednice doprinose društvenom, političkom, gospodarskom, znanstvenom i kulturnom razvoju Europe više od dva tisućljeća i neodvojiv su dio europskog identiteta. Židovi su, od Gustava Mahlera do Sigmunda Freuda, od Hanne Arendt do Simone Veil, obogatili europsku kulturnu, intelektualnu i vjersku baštinu.

S druge strane, antisemitizam je u Europi prisutan već stoljećima, u obliku protjerivanja, progona i pogroma koji su dosegnuli vrhunac s holokaustom, neizbrisivom mrljom u europskoj povijesti, i izbrisali židovski način života i baštinu u mnogim dijelovima kontinenta. Drugi svjetski rat duboko je ukorijenjen u povijest Europske unije, kao i odlučnost Europljana da se takva zlodjela nikad više ne ponove.

Međutim, antisemitizam nije nestao nakon holokausta. Nekoliko generacija nakon završetka šoe antisemitizam u Europi i šire zabrinjavajuće raste.

Europska unija temelji se na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina. Odlučno se protivi svim oblicima mržnje i diskriminacije na bilo kojoj osnovi, rasnoj ili etničkoj pripadnosti, vjeri ili uvjerenju, rodu, seksualnoj orijentaciji, dobi ili invaliditetu.

Antisemitizam je nespojiv s temeljnim europskim vrijednostima. Predstavlja prijetnju ne samo za židovske zajednice i način života, nego i za otvoreno i raznoliko društvo, demokraciju i europski način života. Europska unija odlučna je u namjeri da ga iskorijeni.

Svaki drugi Europljanin antisemitizam smatra problemom. 90 % Židova smatra da je došlo do porasta antisemitizma u njihovoj zemlji. 85 % izjavilo je da je antisemitizam ozbiljan problem.

Suvremeni antisemitizam pojavljuje se u mnogim oblicima, starima i novima: od govora mržnje na internetu do zločina iz mržnje i napada na Židove, njihovu imovinu i institucije do oskvrnuća sinagoga, groblja i spomenika. Prisutan je u svakodnevnom životu Židova u obliku usputnih komentara ili radnji na poslu, privatnih razgovora, na javnim mjestima, u medijima, u sportu i kulturi ili kad Židovi prakticiraju svoju vjeru. Antisemitizam se manifestira kao rasna, etnička ili vjerska diskriminacija, stvaranje stereotipa i izražavanje mržnje prema Židovima i ljudima koje se smatra Židovima. Može dovesti do nasilnih i smrtonosnih napada kao što su bili napadi na školu Ozar Hatorah u Toulouseu 2012., židovski muzej u Bruxellesu 2014., trgovinu Hypercasher u Parizu 2015. i sinagogu u Halleu 2019.

Osim toga, pandemija bolesti COVID-19 pokazala je kako stare antisemitske predrasude mogu ponovno uzeti maha i potaknuti nove teorije zavjere i mržnju na internetu i izvan njega. Židovska zajednica bila je jedna od najnapadanijih zajednica za vrijeme pandemije. Neopravdano ih se krivilo za stvaranje virusa i razvoj cjepiva radi profita. To je dodatno otežano usporedbom pandemijskih mjera s politikama koje su dovele do genocida Židova, čime se umanjuju i trivijaliziraju iskustva žrtava holokausta i preživjelih.

Iako su govor mržnje i nasilje lako prepoznatljivi, rašireno neznanje i ravnodušnost u našem društvu, ako se njima ne bavimo, omogućuju procvat antisemitizma, pa čak i njegov porast. Svi smo odgovorni za stalno senzibiliziranje i edukaciju mladih i starih. To je posebno važno zato jer generacija koje su doživjele holokaust gotovo više nema, zbog čega je još teže prenijeti iskustvo iz prve ruke i ključne pouke budućim naraštajima.

Židovska kultura u EU-u u 21. stoljeću