Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise, države članice Unije moraju se pripremiti postizanjem zajedničkog stajališta u Vijeću. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije, izraziti države članice koje su trenutačno članice CND-a. Unija nije stranka Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima te nema pravo glasa u CND-u.

Komisijinim prijedlogom nacrta zajedničkog stajališta EU-a predlaže se podupiranje preporuka WHO-a s obzirom na to da su one u skladu s trenutačnim znanstvenim saznanjima. U pogledu novih psihoaktivnih tvari, uvrštavanje tih tvari na popise u dvjema konvencijama temelji se i na podacima dostupnima u Europskoj bazi podataka o novim drogama Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA).

Promjene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. stavku 1. točki (a) Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima i bilo koja tvar koja je navedena u Prilogu Okvirnoj odluci. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP primjenjuje se stoga na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. UFEU-a. To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već bila pod kontrolom u Uniji na temelju Odluke Vijeća 2005/387/PUP.

CND će na svojoj 62. sjednici, koja će se održati u Beču od 18. do 22. ožujka 2019., donijeti odluke o uvrštavanju tih deset tvari na popise u Konvenciji o opojnim drogama, odnosno Konvenciji o psihotropnim tvarima.

WHO je 7. prosinca 2018. preporučio glavnom tajniku UN-a da se na popise u konvencijama uvrsti deset novih tvari koje je kritički preispitao Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama. U pogledu drugih tvari koje je preispitao Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama, neće biti preporuka za njihovo uvrštavanje na popise.

CND na temelju preporuka Stručnog odbora Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) za ovisnosti o drogama redovito mijenja popise tvari u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima.

Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP koja je bila na snazi do 22. studenoga 2018. obvezujuća je za Dansku, a u njezinom se članku 1. navodi da „droge” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima.

Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

Prijedlog

ODLUKE VIJEĆA

o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 62. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

(1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975.

(2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti uvrstiti tvari na popise te konvencije. Popise može mijenjati samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), no može odlučiti i da ne unese promjene koje preporuči WHO.

(3)Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”) stupila je na snagu 16. kolovoza 1976.

(4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može, na temelju preporuka WHO-a, odlučiti uvrstiti tvari na popise te konvencije ili ih brisati iz njih. Ona ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može djelovati proizvoljno.

(5)Promjene u popisima obiju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP primjenjuje se na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

(6)Komisija za opojne droge treba na svojoj 62. sjednici, koja se održava od 18. do 22. ožujka 2019. u Beču, donijeti odluke o dodavanju deset novih tvari na popise u konvencijama UN-a.

(7)Unija nije stranka relevantnih konvencija UN-a. Ima status promatrača u Komisiji za opojne droge, u kojoj je trenutačno jedanaest njezinih država članica s pravom glasa. Stoga je nužno da Vijeće ovlasti te države članice za iznošenje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na uvrštavanje novih tvari na te popise u konvencijama u isključivoj nadležnosti Unije.

(8)WHO je preporučio da se uvrsti pet novih tvari na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te pet novih tvari na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

(9)Kako je procijenio Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama („Stručni odbor”), tvar ADB-FUBINACA (kemijski naziv: N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oksobutan-2-il)-1-(4-fluorobenzil)-1H-indazol-3-karboksamid) sintetički je agonist kanabinoidnih receptora čiji su učinci slični učincima tetrahidrokanabinola (THC) koji uzrokuje glavne psihoaktivne učinke kanabisa. Ne postoji terapijska primjena tvari ADB-FUBINACA niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar ADB-FUBINACA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar ADB-FUBINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

(10)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) prati tvar ADB-FUBINACA kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća. Tvar ADB-FUBINACA otkrivena je u 19 država članica i kontrolira se u najmanje deset država članica. Dovedena je u vezu s najmanje dva smrtna slučaja i četiri akutna trovanja te je za nju izdano javnozdravstveno upozorenje putem sustava ranog upozoravanja u Uniji.

(11)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar ADB-FUBINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

(12)Kako je procijenio Stručni odbor, tvar FUB-AMB (poznata i kao MMB-FUBINACA ili AMB-FUBINACA; kemijski naziv: metil (2S)-2-[[1-[(4-fluorofenil)metil]indazol-3-karbonil]amino]-3-metilbutanoat; metil-2-(1-(4-fluorobenzil)-1H-indazol-3-karboksamid)-3-metilbutanoat) sintetički je agonist kanabinoidnih receptora čiji su učinci slični učincima THC-a koji uzrokuje glavne psihoaktivne učinke kanabisa. Ne postoji terapijska primjena tvari FUB-AMB niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar FUB-AMB zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar FUB-AMB uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

(13)EMCDDA prati tvar FUB-AMB kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006. Tvar FUB-AMB otkrivena je u 23 države članice i kontrolira se u najmanje četiri države članice. Dovedena je u vezu s najmanje dva smrtna slučaja i dva akutna trovanja.