Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret održivoj upotrebi prirodnih resursa u kontekstu sredozemnih otoka

(2020/C 440/19)

Izvjestiteljica: Francina ARMENGOL I SOCÍAS (ES/PES), predsjednica Vlade Balearskih otoka

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Uvod: Sredozemni otoci i njihovi posebni izazovi

1. podsjeća na to da 95 % otočnog stanovništva Europske unije živi na europskim otocima Sredozemlja koji s drugim otocima tog bazena dijele zajedničke izazove, probleme i ograničenja koji otežavaju njihov gospodarski razvoj;

2. ističe da Ugovori Europske unije (EU) ne sadrže druge posebne mjere u pogledu izoliranosti osim onih predviđenih za najudaljenije regije, iako se njihov poseban položaj gotovo u potpunosti temelji na načelu izoliranosti;

3. svjestan je heterogenosti sredozemnih otočnih područja s gospodarskog, administrativnog, kulturnog i socijalnog stajališta. Unatoč tomu, suočavaju se sa zajedničkim izazovima i problemima koje u vrlo rascjepkanom bazenu poput Sredozemlja treba rješavati u posebnom zajedničkom kontekstu;

4. uviđa da je aktualna zdravstvena kriza uzrokovana COVID-om 19 naglasila posebnu ranjivost otočnih područja, koja raspolažu oskudnim resursima;

5. pozdravlja činjenicu da Europska komisija napreduje prema zelenom planu i okviru za pravednu tranziciju kojim se omogućuje socioekonomski razvoj sredozemnih otoka i koji je usklađen s ciljevima održivog razvoja;

6. prepoznaje iznimno bogatstvo ekosustava sredozemnih otoka i njihovu posebnu ranjivost u kontekstu aktualnog socioekonomskog razvoja i klimatskih promjena, pri čemu održivo upravljanje oskudnim prirodnim resursima predstavlja glavni izazov za ta područja;

7. smatra da bi Europska komisija, u svjetlu znatne okolišne i klimatske ranjivosti sredozemnih otočnih područja, trebala uzeti u obzir njihove posebne geografske i socioekonomske okolnosti pri utvrđivanju putanje za postizanje cilja klimatske neutralnosti;

8. naglašava da, ako se uspostave posebne zakonodavne mjere i odgovarajući financijski okvir, ta sredozemna otočna područja, unatoč specifičnim poteškoćama s kojima se suočavaju, mogu poslužiti kao izvrsni laboratoriji za različite procese zelene tranzicije koje provodi EU;

9. poziva države članice EU-a i Uniju za Mediteran da zajedno rade na izradi ministarske deklaracije o mediteranskom otočnom kontekstu, u kojoj bi se sredozemni otoci priznali kao posebno područje unutar EU-a s konkretnim potrebama i jedinstvenom kulturom, baštinom i okolišem kojima treba upravljati i koje treba zaštititi na poseban i zajednički način;

10. s obzirom na to da otoci sredozemnog bazena predstavljaju granicu između Europe i Afrike, poziva države članice, Europsku komisiju i Uniju za Mediteran da ih uzme u obzir pri osmišljavanju i provedbi europske politike susjedstva;

11. naglašava da će čvrsta teritorijalna kohezija europskih otoka Sredozemlja također doprinijeti jačanju graničnog položaja EU-a, a istodobno stvoriti solidnu osnovu za jačanje suradnje s teritorijima mediteranskih partnera EU-a;

12. naglašava da, unatoč očiglednim sličnostima s najudaljenijim regijama EU-a u pogledu općih socijalnih, gospodarskih i geografskih uvjeta, sredozemni otoci ne uživaju poseban tretman koji bi im omogućio prevladavanje trajnih geografskih izazova za njihov gospodarski i socijalni razvoj, utvrđenih u članku 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU);

13. ističe da bi članak 174. UFEU-a trebalo primjenjivati od ranih faza postupka donošenja odluka, uključujući posebne kompenzacijske mjere za prevladavanje izazova i ograničenja koji proizlaze iz izoliranosti sredozemnih otoka;

Oskudica prirodnih resursa u kontekstu sredozemnih otoka

14. ističe da je sve veća ugroženost prirodnih dobara zajedničko obilježje svih sredozemnih otoka: ograničeno područje s velikim brojem namjena, ograničeni vodni resursi, visoka energetska ovisnost o fosilnim gorivima te velika osjetljivost i slabljenje ekosustava;

15. naglašava da je najoskudniji otočni resurs njihov teritorij, što predstavlja ozbiljniji problem u regijama manje površine u kojima fizičko širenje dovodi do bržih i vidljivijih zagušenja;

16. podsjeća na to da je većina sredozemnih otoka energetski ovisna o kopnu i vanjskoj opskrbi fosilnim gorivima te pozdravlja mjere koje je EU poduzeo u svrhu njihove dekarbonizacije;

17. podsjeća na to da sredozemna otočna područja uglavnom raspolažu ograničenim i u mnogim slučajevima prekomjerno iskorištavanim vodnim resursima, što često dovodi do njihovog iscrpljivanja, onečišćenja i salinizacije;

18. iako su mnogi sredozemni otoci odabrali desalinizaciju kao mehanizam za opskrbu vodom, smatra da bi okosnica vodne politike trebale biti politike kojima se regulira potražnja (kao što su štednja, ponovna uporaba, poboljšana učinkovitost upotrebe i raspodjele resursa) te politikama očuvanja, zaštite i cjelovitog upravljanja vodnim resursima;

19. napominje da se zbog posebnih značajki svoje infrastrukture i realnih mogućnosti pristupa europskom energetskom tržištu sredozemni otoci suočavaju sa znatnim dodatnim troškovima povezanim s proizvodnjom energije te prenamjenom i restrukturiranjem svojih gospodarskih sektora;

20. podsjeća na to da sredozemni bazen raspolaže iznimnim bogatstvom biološke raznolikosti u svjetskim razmjerima, pri čemu su endemi osobito brojni u njegovim otočnim regijama;

21. napominje da je na sredozemnim otocima zastupljen velik broj staništa od interesa za Zajednicu, neka od kojih se smatraju prioritetnima, a kojima prijeti opasnost od znatnog ljudskog pritiska, degradacije staništa i pojave egzotičnih i invazivnih vrsta koje narušavaju ekosustave;

22. smatra da bi EU trebao razviti mjere zaštite okoliša posebno usmjerene na sredozemne otoke, s obzirom na to da raspolažu jedinstvenom kopnenom i morskom biološkom raznolikošću i stoga su za njih potrebne prilagođene politike i mjere zaštite okoliša;

Društveno-gospodarske aktivnosti i njihov utjecaj na prirodne resurse

23. naglašava da sredozemni otoci imaju visoko specijaliziranu gospodarsku strukturu, kako u primarnom sektoru (poljoprivreda i ribarstvo) tako i u tercijarnom (turizam), što znatno slabi njihovu proizvodnu strukturu u iznimno konkurentnom europskom i globalnom socioekonomskom kontekstu;

24. ističe da je na sredozemnim otocima poljoprivredno-prehrambeni sektor strateški važan radi postizanja veće održivosti prirodnih resursa, uzimajući u obzir njegovu veliku važnost na teritorijalnoj razini, znatan dio teritorija namijenjen aktivnostima tog sektora i njegovu funkciju izvora hrane za stanovništvo;

25. poziva Europsku komisiju i države članice da poboljšaju otpornost poljoprivredno-prehrambenog sustava sredozemnih otoka kako bi im se osigurao stupanj neovisnosti u opskrbi hranom dostatan za suočavanje sa situacijama kao što su prirodne katastrofe, politički i društveni sukobi ili zdravstvene krize poput krize uzrokovane COVID-om 19, koji onemogućuju vanjsku opskrbu;

26. upozorava na prelov nekih ribljih stokova u Sredozemlju i potiče na izradu posebnih planova upravljanja ribarstvom za sredozemni bazen, s pomoću kojih bi se poboljšale i modernizirale lokalne ribolovne flote i sustavi morskog uzgoja, nadopunjujući tradicionalne s najinovativnijim metodama upravljanja;

27. ukazuje na važnost malog ribolova za gospodarski ekosustav sredozemnih obalnih zajednica i poziva sredozemne otoke da istraže modele zajedničkog upravljanja ribarstvom koji bi uključivali različite društveno-gospodarske sektore. Od iznimne je važnosti da ti sektori uključuju promicanje ribolovnog turizma i ekološkog turizma na moru, za koje su potrebne posebne vještine;

28. smatra da bi stvaranje novih zaštićenih morskih područja na otocima trebalo biti popraćeno paralelnim inovativnim gospodarskim strategijama za održivo korištenje ribolovnih resursa u koje će biti uključeni upravitelji tih zaštićenih područja, predstavnici sektora ribarstva i predstavnici turističkog sektora;

29. ističe da većina sredozemnih otoka ne razvija industrijski sektor zbog niske produktivnosti uvjetovane nedostatkom sirovina, visokim troškovima proizvodnje i logističkim problemima s prijevozom;

30. naglašava da izrazito specifična potražnja za uslugama i specijalizacija u turističkoj ponudi ta gospodarstva općenito čini osjetljivijima od onih na kopnu, uz gospodarska kretanja koja su u velikoj mjeri uvjetovana međunarodnim okolnostima, kao što je zdravstvena kriza uzrokovana globalnom pandemijom COVID-a 19, koja je posebno pogodila sredozemna otočna gospodarstva, s obzirom na to da velika većina njih uvelike ovisi o uslužnom sektoru;

31. poziva Europsku komisiju i države članice da uzmu u obzir izrazito varijabilnu populaciju na sredozemnim otocima, zbog čega su potrebe lokalnog stanovništva u pogledu infrastrukture sve veće, a potražnja za svim vrstama javnih usluga raste;

32. smatra da bi provedba akcijskog plana EU-a za kružno gospodarstvo trebala uključivati posebne mjere kojima se uzima u obzir izrazito varijabilna populacija koja privremeno boravi na otocima, povezana s turističkim tokovima, i visoka razina tercijarizacije mnogih sredozemnih otočnih gospodarstava;

33. poziva Europsku komisiju i države članice da podrže razmjenu najboljih praksi o održivom turizmu na sredozemnim otocima, kao što je sada slučaj s programima koji se provode u okviru programa Interreg MED ( 1 )

34. poziva Europsku komisiju i države članice da podrže razmjenu dobrih praksi o održivom turizmu na sredozemnim otocima, kao što je sada slučaj s programima koji se provode u okviru programa Interreg MED; ukazuje na nisku razinu osposobljavanja u sredozemnim otočnim regijama u odnosu na prosjek Europske unije, osobito u pogledu visokoškolskog i strukovnog osposobljavanja, čime se potiče rano napuštanje školovanja i rani ulazak na tržište rada u izrazito tercijarnim gospodarstvima;

35. naglašava da otoci općenito uvelike ovise o zračnom i pomorskom prometu te potiče Europsku komisiju da na odgovarajući način uzme u obzir njihove posebnosti ( 2 )

36. ističe da je prijevoz robe dva do četiri puta skuplji nego na kopnu ( 3 ) , što je ključan čimbenik koji izravno utječe na konkurentnost proizvodnje na otocima;

37. predlaže da se preispitaju pravila o državnim potporama koja se primjenjuju na teritorij sredozemnih otoka kako bi se prepoznale njihove posebnosti, a državne potpore prilagodile njihovim mogućim poteškoćama;

38. napominje da je potrebno razviti „sintetičke pokazatelje održivosti” koji na sveobuhvatan način uključuju gospodarske parametre povezane s gospodarsko-okolišnim i socioekonomskim pokazateljima i koji su usmjereni na biofizičke aspekte;

39. ističe da se Direktivom (EU) 2016/802 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o smanjenju sadržaja sumpora u određenim tekućim gorivima ( 4 ) žele ostvariti važni ciljevi zaštite okoliša, ali da je njezina primjena dovela do daljnjih dodatnih troškova za građane i otočna poduzeća. Stoga poziva Komisiju da usvoji privremene odstupajuće mjere u području državnih potpora za regionalne i lokalne otočne vlasti koje žele intervenirati u sektoru pomorskog prometa;

Novi model upravljanja u kontekstu sredozemnih otoka

40. naglašava važnost uspostave višerazinskog upravljanja koje bi lokalnim, regionalnim, državnim i nadnacionalnim razinama upravljanja mediteranskim bazenom omogućilo da napreduju u učinkovitom i fleksibilnom upravljanju prirodnim resursima na otočnim područjima;

41. poziva Komisiju da usvoji višegodišnji strateški plan za održivi razvoj europskih sredozemnih otoka na gospodarskom, socijalnom i okolišnom planu, kao i usklađen pristup u okviru europske politike susjedstva i Euromediteranskog partnerstva;

42. poziva na izgradnju bliskijeg odnosa među sredozemnim otocima kako bi se potaknula razmjena dobrih praksi i politika među različitim teritorijima, kao i na širenje saveza poput „Med Insulae” koji čine Sardinija, Korzika, Gozo i Balearski otoci;

43. naglašava da je za gospodarski i socijalni model otočnih zajednica važno integrirano upravljanje obalnim područjem kojim se mogu jačati i promicati inovativne interakcije između obale i mora, kao i poslovni modeli koji omogućuju održivu upotrebu otočnih područja i morskog okoliša;

44. potiče Europsku komisiju i sredozemne države da razviju i promiču strategije za morski bazen ( 5 ) kako bi se poboljšala suradnja i integracija u cijeloj regiji i razvilo integrirano upravljanje obalnim vodama kojim bi se uspostavio sveobuhvatniji pristup sredozemnom bazenu;

45. potiče regije i države da utvrde i razviju međunarodne modele na području zaštite posebno osjetljivih morskih područja i upravljanja njima, poput onih koji već postoje u okviru Međunarodne pomorske organizacije;

Odgovarajuće financiranje održive upotrebe prirodnih resursa

46. napominje da su izolacija, ograničenost prostora i ranjivost tri značajke svojstvene sredozemnim otocima koje ometaju njihov skladan razvoj unutar Unije i otežavaju njihovu ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju, što izravno i trajno utječe na njihovu sposobnost za rast i napredak;

47. poziva na bolje usklađivanje postojećih instrumenata financiranja EU-a sa stvarnošću sredozemnih otoka;

48. poziva države članice i Europsku komisiju da pojednostave i usklade svoje višegodišnje planove kako bi se pronašla rješenja kojima bi se poboljšala i prekogranična suradnja među sredozemnim područjima;

49. potiče Europsku komisiju da poveća ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije povećanjem svojih javnih sredstava i poticanjem širenja privatnih ulaganja putem javno-privatnih partnerstava u cilju diversifikacije aktivnosti i gospodarskog napretka sredozemnih otočnih regija;

50. potiče Europsku komisiju da u svim programima prekogranične suradnje izuzme sredozemne otočne regije od ograničenja od 150 km;

51. smatra da je u sustav dodjele sredstava iz buduće kohezijske politike potrebno uključiti geoekonomske kriterije poput udaljenosti i izoliranosti, koji predstavljaju trajne fizičke prepreke i otežavaju održivi razvoj sredozemnih otoka;

52. poziva na fleksibilnije kriterije u pogledu tematske koncentracije, uzimajući u obzir ne samo stupanj razvijenosti države nego prije svega gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu stvarnost sredozemnih otočnih regija;

53. poziva na zadržavanje trenutačnih stopa sufinanciranja u okviru EFRR-a i ESF-a i na njihovu prilagodbu kad su posrijedi područja sa znatnim i trajnim prirodnim ograničenjima, čime bi se omogućilo bolje usklađivanje tih instrumenata sa stvarnošću sredozemnih otoka;

54. traži da se osigura mogućnost subvencioniranja ulaganja u infrastrukturu za pristupačnost te zračni, lučki i kopneni promet na sredozemnim otocima;

55. traži da se u okviru budućeg programa Interreg MED 2021. – 2027. pokrene potprogram za sredozemne otoke kako bi se učinkovitije upravljalo sredstvima EU-a namijenjenim otočnim područjima tog bazena;

Zaključci

56. naglašava da je jedno od načela Europske unije ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija, s posebnim naglaskom na otočnim područjima, kako je utvrđeno u članku 174. UFEU-a;

57. pozdravlja činjenicu da ta područja, zahvaljujući razvoju posebne strategije EU-a za najudaljenije regije, imaju na raspolaganju posebne programe pomoći koji su im omogućili postizanje većeg stupnja održivog razvoja;

58. ukazuje na potrebu za stvarnom i učinkovitom primjenom članka 174. UFEU-a u pogledu sredozemnih otoka, kao što je to slučaj s člankom 349. UFEU-a u pogledu najudaljenijih regija;

59. poziva Europsku komisiju da izradi strategiju za sredozemne otoke kojom bi se uzele u obzir posebnosti i ranjivosti sredozemnih otočnih područja te da s pomoću konkretnih i koordiniranih mjera razvije osnaženo partnerstvo između tih područja, država članica i EU-a.

Bruxelles, 14. listopada 2020. Predsjednik Europskog odbora regija Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Primjerice, razvijeni su projekti kao što su Blueislands, Mitomed+, Wintermed i Smartmed.

(2) Ova točka preuzeta je iz mišljenja „Europska strategija za obalni i pomorski turizam”, izvjestitelj: Vasco Ilídio Alves Cordeiro (PT/PES) (https://webapi2016.cor.europa.eu/v1/documents/cor-2014-02645-00-00-ac-tra-hr.doc/content).

(3) PLANISTAT EUROPE-BRADLEY DUNBAR ASS., Rapport Final. 2000. EK. 16. 0. AT. 118. Analysis of the island regions and outermost regions of the European Union („Analiza otočnih regija i najudaljenijih regija Europske unije”), Europska unija, ožujak 2003.

(4) SL L 132, 21.5.2016., str. 58.

(5) Npr. Inicijativa za održivi razvoj plavoga gospodarstva u zapadnom Sredozemlju ili Strategija EU-a za jadransku i jonsku regiju (EUSAIR).