Poboljšanje i modernizacija obrazovanja

Visokokvalitetno obrazovanje za sve

1. Obrazovanje je od strateške važnosti za naša društva i gospodarski razvoj

Blagostanje i način života Europe temelje se na njezinu najvrjednijem kapitalu: njezinu stanovništvu. U društvu koje se mijenja i globalnom konkurentskom okruženju, kvalitetno obrazovanje ključno je za EU kako bi osigurao kontinuiranu socijalnu koheziju, konkurentnost i održivi rast. Za ostvarivanje ciljeva zapošljavanja, rasta, ulaganja i konkurentnosti, koji se moraju temeljiti na socijalnoj pravednosti, nužno je ulagati u mlade. Pružanje visokokvalitetnog obrazovanja svima jedno je od najisplativijih ulaganja za bilo koje društvo.

Kvalitetno obrazovanje za sve temelj je socijalne kohezije i otvorenog društva. Kvalitetno obrazovanje mnogo je više od ulaganja u gospodarstvo. Ono je ključno za osobni, društveni i profesionalni razvoj te za cjeloživotnu zapošljivost. Može biti i jedan od najučinkovitijih načina za rješavanje socioekonomskih nejednakosti i poboljšanje socijalne uključenosti. Kako bi se ti ciljevi postigli, obrazovni sustavi moraju biti dostupni i pružati jednake mogućnosti svima, neovisno o nečijem društvenom položaju, te proizvoditi visokokvalitetne ishode.

Sustavi obrazovanja i osposobljavanja u Europi ostvaruju dobre rezultate ... Države članice prvenstveno su odgovorne za svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja i sve su tijekom proteklih godina pokrenule bitne reforme i stručne preglede. U Europi je postignut velik napredak u poboljšanju obrazovanja općenito. To je primjerice vidljivo u sve većem udjelu mladih koji završavaju visoko obrazovanje, što znači da je glavni cilj strategije Europa 2020. od 40 % nadohvat ruke. Isto tako, velik je uspjeh to što se tijekom razdoblja 2005. – 2015. udio osoba koje rano prekidaju školovanje smanjio za 30 % te je sada prosjek EU-a 11 %.

… no nema razloga za pretjerano zadovoljstvo. Najnoviji rezultati OECD-ova istraživanja PISA potvrđuju da velik postotak učenika u dobi od 15 godina ima preslabe osnovne vještine u području čitanja, matematike i znanosti, te da su, kao najveći razlog za zabrinutost, rezultati gori nego 2012. Usporedba među državama pokazala je da neke države članice moraju smanjiti udio učenika s vrlo slabim osnovnim vještinama (koji je u nekim državama članicama veći od 30 %). S obzirom na zapošljivost potreban je veći napredak kako bi se do 2020. postigla referentna vrijednost EU-a za stopu zaposlenosti mladih koji su diplomirali od 82 %. Taj udio trenutačno iznosi samo 77 %. Drugi je bitan razlog za zabrinutost činjenica da mnogo mladih školovanje napusti prerano i to bez stečene formalne kvalifikacije, što osobito vrijedi za skupinu učenika rođenih u inozemstvu među kojima udio osoba koje rano prekidaju školovanje iznosi 19 %. Iz tih dokaza jasno proizlazi da treba poboljšati učinkovitost i rezultate sustava obrazovanja i osposobljavanja. Nedavni priljev izbjeglica također zahtijeva brz odgovor i učinkovitu strategiju integracije.

Kvalitetno obrazovanje trebalo bi biti dostupno svim učenicima. Poseban je razlog za zabrinutost to što su učenici u osjetljivom socio-ekonomskom položaju natprosječno zastupljeni među učenicima koji postižu slabe rezultate. Izazov je i omogućiti jednaku kvalitetu obrazovanja diljem EU-a, uključujući i u udaljenim područjima. To upućuje na rizik postojanja podijeljenosti u obrazovnom sustavu. Obrazovanje pruža jedinstvenu priliku da se uklone društveno-gospodarske nejednakosti i rodni stereotipi te da se osigura da nitko ne zaostaje. Međutim postojeći europski obrazovni sustavi nisu dovoljno učinkoviti u korištenju tog potencijala.

Obrazovne sustave treba modernizirati, a kvalitetu obrazovanja kontinuirano poboljšavati. Globalizacija i tehnološke promjene otvaraju nove mogućnosti za obrazovanje i za rad. Samo četvrtinu školske djece u Europi podučavaju nastavnici s razvijenim digitalnim vještinama . Digitalna transformacija mijenja tržište rada i zahtijeva nove skupine vještina. Digitalne tehnologije također će ponuditi nove načine učenja pod uvjetom da postoji odgovarajući pristup tim tehnologijama. Kako bi iskoristili prednosti tih trendova sustavi obrazovanja i osposobljavanja trebaju bolje reagirati na te promjene. Visokokvalitetno obrazovanje ključno je kako bi mladi stekli znanje, stavove, vještine i način razmišljanja koji su im potrebni da bi mogli iskoristiti nove prilike. Školski sustavi imaju poteškoća s pružanjem dostatnih ključnih kompetencija poput digitalnih i poduzetničkih vještina ili društvenih i građanskih kompetencija. Tim se problemom treba pozabaviti. Ulaganje napora u poboljšanje kvalitete obrazovanja relevantan je cilj za sve države članice. Čak se ni države koje imaju dobre rezultate ne mogu opustiti. Osiguravanje visokokvalitetnog obrazovanja zadaća je koja nikada neće biti dovršena: ona zahtijeva stalnu pozornost, poboljšanje i prilagodbu.

Potrebno je povećati učinkovitost: održavanje visokokvalitetnih i uključivih obrazovnih sustava ima svoju cijenu i zahtijeva odgovarajuća sredstva. Kao vrsta javne potrošnje kojom se potiče rast, potrošnja na obrazovanje može povećati socijalnu pravednost te inovativno i konkurentno gospodarstvo pružanjem dobrih izgleda za zapošljavanje. U 2014. je po prvi put u tri godine zabilježen realni rast javne potrošnje od 4,9 % BDP-a . Međutim ne može se jamčiti da će povećanje javne potrošnje automatski dovesti do boljih rezultata. Točnije, usporedba rezultata istraživanja PISA i razine javne potrošnje na predškolsko i školsko obrazovanje otkriva velike razlike u učinkovitosti upotrebe resursa među državama članicama. Ti dokazi upućuju na ključnu važnost povećanja učinkovitosti, odnosno optimalnog iskorištavanja ograničenih resursa kako bi se osigurala kvaliteta, ravnopravnost i uspješnost.

Trebalo bi pojačati mjere politika za učinkovitije ulaganje u mlade.

Ovom se komunikacijom prvenstveno želi naglasiti temeljna uloga obrazovanja i utvrditi načini za podupiranje napora država članica u posebnim obrazovnim sektorima (poglavlje 2.) ili općenito (poglavlje 3.). Ova je komunikacija dio većeg paketa mjera za pružanje potpore mladima. Obnovljeni napori za poboljšanje i modernizaciju obrazovanja tijesno su povezani s Novim programom vještina za Europu , koji je pokrenut u lipnju 2016., te se djelomično temelje na njemu. Mjere utvrđene u okviru tih inicijativa međusobno se nadopunjuju i jedna drugu učvršćuju.

2. Bolja potpora EU-a državama članicama u modernizaciji škola i visokog obrazovanja

EU može poduprijeti države članice u njihovim mjerama reformi za modernizaciju škola i visokog obrazovanja. Komisija će 2017. predstaviti konkretne inicijative za rješavanje ključnih problema u području školstva i visokog obrazovanja. Te će se inicijative pripremiti uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti te u bliskoj suradnji s ključnim dionicima u državama članicama, kao što su udruge učenika, nastavnika, ravnatelja škola i roditelja, socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva.

2.1. Školsko i predškolsko obrazovanje

Predškolski odgoj i obrazovanje