ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
93.

konstatira da je flota EU-a za artizanalni i mali ribolov jako stara, osobito u najudaljenijim regijama, i da njezina plovila, s vrlo visokom prosječnom starošću, nisu sigurna ni za radnike na njima ni za ulov, ponovno naglašavajući potrebu da se razmotri mogućnost korištenja potpore u okviru EFPRA-e za kupnju novih plovila, no da to ne dovede do povećanja ulova, uz poštovanje najvišeg održivog prinosa, čime bi se povećala njihova ekološka učinkovitost;
38.

naglašava da instrumentalizacija vjere i uvjerenja predstavlja važan pokretač sukoba diljem svijeta; naglašava da progon i diskriminacija na temelju vjeroispovijesti i uvjerenja prisiljava mnoge pojedince i zajednice da migriraju ili postanu interno raseljeni; poziva Komisiju i države članice EU-a da pomognu svim raseljenim osobama, uključujući one koje pripadaju manjinama na temelju uvjerenja ili vjeroispovijesti, koje se dobrovoljno žele vratiti u svoje domovine kad to materijalni i sigurnosni uvjeti dozvoljavaju i kad okolnosti koje su dovele do njihova odlaska više ne postoje, osobito doprinoseći njihovim sredstvima za život i obnovi njihove stambene i osnovne infrastrukture, primjerice škola i bolnica;
—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Proceedings of the Workshop on Organ Harvesting in China” (dokument s radionice na temu uzimanja organa u Kini), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 12. travnja 2016. (2),
19.

pozdravlja činjenicu da će se u 85 % svih novih vanjskih djelovanja rodna pitanja morati odrediti kao važan ili glavni cilj; pozdravlja namjeru Europske komisije da 5 % novih programa vanjskog djelovanja ima za glavni cilj postizanje rodne ravnopravnosti; isto tako pozdravlja uključivanje barem jednog djelovanja po državi članici koje za glavni cilj ima rodnu ravnopravnost; podsjeća da je cilj od 5 % već arhiviran 2019. i poziva da se u GAP III uključe snažnije ambicije, povećana podrška i konkretno namjensko financiranje za rodno usmjerene inicijative; poziva na to da se 20 % službene razvojne pomoći u svakoj zemlji izdvaja za programe u kojima je rodna ravnopravnost jedan od glavnih ciljeva; poziva na to da se odredi konkretna ciljna vrijednost od 85 % sredstava službene razvojne pomoći EU-a koja se izdvaja za programe u kojima je rodna ravnopravnost glavni ili važan cilj; poziva EU i države članice, jer to ujedno od njih i očekuje, da se obvežu na to da se službena razvojna pomoć ne troši na projekte koji bi mogli poništiti postignuća u području rodne ravnopravnosti ili im naštetiti; ističe da bi postavljene ciljeve trebalo kvantificirati i namjenskim financiranjem, a ne samo postotkom programa;
AM.

budući da su algoritamski mehanizmi za predstavljanje sadržaja i ostali elementi platformi društvenih medija osmišljeni tako da se maksimalno privuče pozornost; budući da postoji niz izvješća prema kojima se tim elementima promiču polarizirajući, radikalizirajući i diskriminirajući sadržaji, a korisnici zadržavaju u okruženjima sličnih stavova; budući da to dovodi do postupne radikalizacije korisnika platformi, a time se uvjetuju i zagađuju procesi kolektivne rasprave, umjesto da se štite demokratski procesi i pojedinci; budući da je nekoordinirano djelovanje platformi dovelo do neusklađenosti u njihovu djelovanju i omogućilo širenje dezinformacija među platformama; budući da poslovni model zarađivanja novca širenjem polarizirajućih informacija i struktura postojećih algoritama platforme čine lakom metom za manipulaciju od strane vanjskih neprijateljskih aktera; budući da bi se platforme društvenih medija mogle osmisliti drukčije kako bi se potaknula zdravija javna sfera na internetu;
29.

ističe da je trenutačno globalno porezno okruženje zastarjelo i da se to može u potpunosti riješiti samo na globalnoj razini; pozdravlja povijesni sporazum s rješenjem od dva stupa postignut na razini skupina OECD/G20 u sklopu Uključivog okvira o raspodjeli prava oporezivanja i primjeni minimalne efektivne porezne stope od najmanje 15 % na globalnu dobit multinacionalnih poduzeća; smatra da je jedinstvena prilika da se međunarodne porezne strukture usklade s razvojem gospodarstva, i to dodatnim naporima u rješavanju narušavanja poštenog tržišnog natjecanja, što je bilo izraženo tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19 i istaknulo je probleme povezane s oporezivanjem velikih multinacionalnih poduzeća; napominje da se sporazumom od svih sudionika zahtijeva da „ukinu poreze na digitalne usluge i druge relevantne slične mjere (…) i da se obvežu da u budućnosti neće uvoditi takve mjere”; napominje da je u Uniji i izvan nje potrebno učinkovito provesti rješenje koje se sastoji od dva stupa kako bi se osigurala pravednija raspodjela dobiti i prava oporezivanja među zemljama u odnosu na najveća i najprofitabilnija multinacionalna poduzeća; pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije od 22. prosinca 2021. o provedbi oba stupa Uključivog okvira; poziva Vijeće da brzo donese takve prijedloge kako bi sporazum mogao stupiti na snagu do 2023.; pozdravlja prijedlog Komisije o korištenju fiktivnih poduzeća;
AD.

budući da će, osim velike ovisnosti EU-a o uvozu gnojiva iz Rusije, oslanjanje EU-a na uvoz energije temeljene na fosilnim gorivima za proizvodnju gnojiva i potašu iz Bjelarusa dovesti do znatnog poremećaja u opskrbi i to kada su se cijene gnojiva tijekom prošle godine povećale za 142 %, a energija i gnojiva čine 20 % troškova proizvodnje poljoprivrednika (3); budući da plin čini od 60 % do 80 % troškova proizvodnje ključnih dušičnih gnojiva (4); budući da su visoke cijene plina već dovele do privremenog zatvaranja određenih postrojenja za proizvodnju gnojiva; budući da već postoje slučajevi u kojima su poduzeća za proizvodnju gnojiva odbila narudžbe poljoprivrednika zbog nedostatka sirovina;
37.

Cijeni intenzivno i dugotrajno istraživačko djelovanje OLAF-a koje obuhvaća mnoge politički kontroverzne i složene slučajeve; žali zbog činjenice da se stopa podizanja optužnica po preporukama OLAF-a državama članicama smanjila s 53 % u razdoblju od 2007. do 2014. na 37 % u razdoblju od 2016. do 2020.; dodatno napominje da opseg u kojem su financijski iznosi preporučeni za povrat zaista vraćeni posljednjih godina nije procijenjen, a posljednja procjena koja pokriva razdoblje od 2009. do 2016. pokazuje stopu povrata od 21 %; poziva OLAF i Komisiju da istraže temeljne razloge za tu nisku stopu; ponavlja svoj poziv OLAF-u da pojača napore i oprez, posebno u određenim državama članicama u kojima su ti slučajevi rašireni te da redovito prati svoje preporuke i mjere koje države članice poduzimaju, i da uključi tu informaciju u svoja godišnja izvješća; poziva tijela država članica da poduzmu sve što je u njihovoj moći da poboljšaju stopu podizanja optužnica te da blisko surađuju s institucijama i tijelima Unije kako bi se osigurao učinkovit povrat sredstava koja su zlouporabljena organiziranim kriminalom i djelovanjem oligarhâ;
P9_TA(2022)0032

Europska strategija za energiju iz obnovljivih izvora na moru

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. veljače 2022. o Europskoj strategiji za energiju iz obnovljivih izvora na moru (2021/2012(INI))

(2022/C 342/08)

Europski parlament,

budući da je Sjeverno more trenutačno vodeća svjetska regija za raspoređene kapacitete u priobalne vjetroelektrane; budući da su drugi europski morski bazeni kao što su Atlantik, Sredozemlje, Baltičko more i Crno more obećavajuće lokacije za povećanje odobalne proizvodnje energije vjetra i razmještanja u EU-u; budući da susjedne zapadne države članice EU-a na Atlantiku imaju velik prirodni potencijal i za vjetroelektrane pričvršćene za dno i za plutajuće odobalne vjetroelektrane; budući da južne države članice EU-a s izlazom na Sredozemno more imaju velik potencijal uglavnom za plutajuće odobalne vjetroelektrane; budući da države članice EU-a s izlazom na Baltik imaju velik prirodni potencijal za vjetroelektrane pričvršćene za dno; budući da istočne države članice EU-a s izlazom na Crno more imaju velik potencijal za vjetroelektrane pričvršćene za dno;

4.

naglašava da su ciljevi za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na moru u svim morskim bazenima EU-a, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije COM(2020)0741, od 60 GW do 2030. te 340 GW do 2050.; podsjeća da bi, prema Komisijinoj procjeni učinka priloženoj Komunikaciji COM(2020)0562 (16), instalirani kapacitet energije vjetra na moru trebao iznositi 70 – 79 GW kako bi se osigurala troškovno konkurentan put do 55 % smanjenja do 2030.; poziva države članice te javni i privatni sektor da premaše cilj smanjenja od 55 % do 2030.; potiče Komisiju da revidira pravila o javnoj nabavi i državnim potporama kako bi se osigurala troškovno konkurentna tranzicija uz potporu tržišta koje dobro funkcionira i kojim se potiče uvođenje energije vjetra na moru; napominje da postoje područja s velikim neiskorištenim potencijalom za obnovljivu energiju na moru, kao što su Atlantski ocean, Sredozemlje, Baltičko more ili Crno more; naglašava da je odluka o pronalasku prostora za taj dodatni kapacitet proizvodnje energije iz obnovljivih izvora na moru do 2030. od iznimne važnosti te da bi ga trebalo smatrati prioritetom i utvrditi u EU-u prije 2023./2024. kako bi se omogućila njegova izgradnja do 2030.; naglašava da će konkurentnost energije vjetra na moru i oceana kao izvora energije nastaviti rasti, a njezine cijene nastaviti padati usporedno s nastavkom njezina razvoja i korištenja; ističe da je energija iz obnovljivih izvora na moru održiv izvor energije i da održiv i pouzdan energetski sustav treba kombinirati energiju iz obnovljivih izvora na moru s drugim energetskim tehnologijama, mogućnostima skladištenja i fleksibilnom potrošnjom energije;
—

uzimajući u obzir studiju Unije Beneluksa iz veljače 2018. naslovljenu „Territorial Supply Constraints in the Retail Trade in Belgium, The Netherlands and Luxembourg” (Teritorijalna ograničenja opskrbe u maloprodaji u Belgiji, Nizozemskoj i Luksemburgu),
14.

zabrinut je da se strožim odredbama za kemikalije u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci ne uzima u obzir činjenica da su starija djeca i dalje osjetljiva na opasne tvari; konstatira da to razlikovanje može dovesti do toga da proizvođači zaobilaze odredbe navodeći da je igračka namijenjena djeci starijoj od 36 mjeseci, čak i kada to očito nije slučaj; naglašava da je nekoliko dionika, Komisija i države članice navelo da je ta razlika očito neprikladna jer može stvoriti rupe u zakonu i ograničiti učinkovitost Direktive o sigurnosti igračaka te su zatražili njezino uklanjanje; stoga poziva Komisiju da analizira to pitanje u okviru procjene učinka za reviziju Direktive o sigurnosti igračaka i u potpunosti u skladu s najnovijim znanstvenim dokazima, da odluči treba li tu razliku ukinuti i da utvrdi posebne granične vrijednosti za kemikalije u igračkama; smatra da bi, ako se pojave znanstveni dokazi o opasnosti određene kemikalije za djecu, njezina uporaba u igračkama, kao i u svim proizvodima povezanim s djecom trebala biti ograničena;
(36)

Člankom 63. UFEU-a i člancima 7., 8. i 12. Povelje štite se neprofitne organizacije od diskriminatornih, nepotrebnih i neopravdanih ograničenja pristupa resursima i slobode kretanja kapitala unutar Unije. To se odnosi i na mogućnost traženja, osiguravanja i korištenja resursa domaćeg i stranog podrijetla, što je ključno za postojanje i rad svakog pravnog subjekta. U skladu s presudom Suda Europske unije od 18. lipnja 2020. u predmetu C-78/18 Europska komisija protiv Mađarske (15) ograničenja se mogu nametnuti u interesu javnog poretka ili javne sigurnosti te bi trebala biti razmjerna cilju zaštite takvih interesa i biti najmanje nametljiva sredstva za postizanje željenog cilja. To se, među ostalim, odnosi na ograničenja koja proizlaze iz pravila za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, koja se primjenjuju u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti, posebno uzimajući u obzir obveze procjene rizika na temelju međunarodnog prava i prava Unije. Stoga države članice ne bi trebale primjenjivati nerazumne, pretjerano nametljive ili disruptivne mjere, uključujući zahtjeve za izvješćivanje kojima se organizacijama nameće prekomjerno ili skupo opterećenje. Kako bi se zadovoljio javni interes u području transparentnosti, posebno u pogledu organizacija koje imaju utjecaj na javni život i javnu raspravu, neprofitne organizacije trebale bi biti obvezne izvješćivati i javno objavljivati informacije o svojim predstavnicima i članovima upravljačkih tijela, odredbama statuta i financiranju. Te obveze izvješćivanja i javnog objavljivanja ne bi trebale dovesti ni do kakvog ograničavanja prava i obveza neprofitnih organizacija.
36.

upozorava na to da su gradovi iznimno osjetljivi na učinke klimatskih promjena; izrazito je zabrinut zbog toga što se toplinski valovi, koji su već ekstremniji u gradovima zbog učinka urbanih toplinskih otoka, povećavaju u intenzitetu i učestalosti, dok će ekstremne oborine i plimni valovi vjerojatno dovoditi do većih poplava, kao što je to bio slučaj u Europi u ljeto 2021., ili velikih snježnih oluja, kao u zimi 2020./2021.,što pokazuje potrebu za znatnim povećanjem otpornosti na katastrofe u gradovima; poziva Komisiju da, prema potrebi, ojača suradnju s lokalnim vlastima s pomoću postojećih struktura, kao što su Sporazum gradonačelnika EU-a, Sporazum o zelenim gradovima i Savez gradonačelnika za europski zeleni plan, kako bi se utvrdile potrebe i izazovi povezani s klimatskim promjenama s kojima se suočavaju urbana područja, kako bi se osmislila rješenja za zelenije gradove i kako bi se ulaganja usmjerila prema lokalnim aktivnostima; potiče nacionalne, regionalne i lokalne vlasti da, osim svojih nacionalnih energetskih i klimatskih planova, uspostave urbane strategije za prilagodbu klimatskim promjenama kojima se potiču ulaganja za preobrazbu gradova i njihovo prilagođavanje prijetnjama klimatskih promjena;
—

uzimajući u obzir studiju od 30. kolovoza 2021. naslovljenu „VAT gap, reduced VAT rates and their impact on compliance costs for businesses and on consumers” (Jaz PDV-a, snižene stope PDV-a i njihov utjecaj na troškove usklađivanja za poduzeća i potrošače), koju je proveo DIW ECON i objavila Glavna uprava za usluge parlamentarnih istraživanja,
H.

budući da se očekuje da će se više od polovine svjetskog rasta stanovništva do 2050. dogoditi u Africi, a to znači 1,3 milijarde od 2,4 milijarde dodatnih stanovnika na planetu; budući da će koncentracija tog rasta u nekima od najsiromašnijih zemalja zajedno s učincima klimatskih promjena dovesti do niza novih izazova koji će, ako se ne počnu rješavati već sada, imati iznimno teške učinke i na te zemlje i na EU; budući da će prema izvješću Konferencije UN-a o trgovini i razvoju za 2019. o podacima o trgovini i razvoju (5) biti potrebno dodatnih 2,5 bilijuna USD godišnje kako bi se ispunile obveze iz Programa UN-a za održivi razvoj do 2030.;
17.

napominje da, unatoč svom ostvarenom napretku i uloženom trudu, još uvijek nije postignuta rodna ravnopravnost na svim razinama uprave Parlamenta; pozdravlja činjenicu da je na razini direktora postignut paritet, ali žali zbog toga što žene predstavljaju samo 23,1 % glavnih direktora i 39,3 % načelnika odjela; u tom pogledu pohvaljuje cilj uprave Parlamenta da žene do 2024. budu na 50 % položaja srednjeg i višeg rukovodstva i 40 % rukovodećih položaja u upravi; poziva na to da se ženama da prednost pri zapošljavanju ako su one nedovoljno zastupljene, a relevantne zasluge kandidata su jednake; naglašava potrebu za uspostavom i jačanjem stručnog znanja o rodnim pitanjima na upravljačkoj razini; poziva na provedbu programa mentorstva;
L.

budući da je u srpnju 2021. 21 prodemokratski kandidat isključen iz sudjelovanja na parlamentarnim izborima u Makau; budući da na izborima za sedmu zakonodavnu skupštinu Makaa 12. rujna 2021. nije bilo stvarne političke oporbe, što bi moglo dovesti do dugoročne socijalne nestabilnosti, a to je bio i uzrok rekordno niskog odaziva birača od 42,38 %; budući da je novinarima na javnoj radioteleviziji u Makau naređeno da promiču „patriotizam, poštovanje i ljubav” prema Kini i da je najmanje šestero novinara dalo ostavku nakon uvođenja novih uredničkih pravila, što ukazuje na to da su i druge regije pogođene Zakonom o nacionalnoj sigurnosti; budući da se Temeljnim zakonom Makaa, koji je na snazi do 2049., štiti i sloboda tiska;
9.

konstatira da odredbe Uredbe (EZ) br. 1/2005 nisu usklađene sa strategijom „od polja do stola” i pozdravlja činjenicu da je Komisija u okviru strategije predložila provjeru prikladnosti zakonodavstva EU-a; ističe da bi revidirana Uredba (EZ) br. 1/2005 trebala biti usklađena sa strategijom „od polja do stola”; naglašava da bi prelazak na zamjenu prijevoza živih životinja prijevozom trupova i mesnih proizvoda te genetičkog materijala, u mjeri u kojoj je to moguće, bila u skladu s glavnim ciljem strategije, a to je izgradnja otpornijih i održivijih kratkih lanaca opskrbe hranom koji manje ovise o prijevozu životinja na velike udaljenosti; uz to smatra da prijevoz zametnih proizvoda, koji zauzimaju manje prostora, može smanjiti utjecaj na okoliš u smislu emisija CO 2 i potrošnje goriva; nadalje, smatra da se usmjeravanjem na mala poljoprivredna gospodarstva i regionalne mreže klaonica može doprinijeti smanjenju prijevoza životinja u okviru postizanja cilja otpornog i održivog prehrambenog sustava koji poljoprivrednicima osigurava pristojan životni standard; primjećuje da se u strategiji „od polja do stola” podsjeća na važnost prelaska na zdraviju, uravnoteženiju i održiviju potrošnju hrane s većim udjelom namirnica biljnog podrijetla;
—

uzimajući u obzir ciljeve održivog razvoja navedene u rezoluciji UN-a od 25. rujna 2015. naslovljenoj „Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.), uključujući cilj održivog razvoja br. 16 koji se odnosi na borbu protiv korupcije,
—

uzimajući u obzir detaljnu analizu Službe Europskog parlamenta za istraživanja iz studenoga 2020. naslovljenu „Article 50 TEU in practice: How the EU has applied the „exit” clause” (Članak 50. UEU-a u praski: kako je Unija primijenila „izlaznu” klauzulu),
—

uzimajući u obzir povremenu publikaciju br. 201 iz studenoga 2017. naslovljenu „The use of cash by households in the euro area” (Uporaba gotovine u kućanstvima u europodručju),
38.

pozdravlja uspostavu Europskog instrumenta mirovne pomoći u 2020.; podsjeća da će Europski instrument mirovne pomoći moći pružiti Uniji mogućnost bržeg i učinkovitijeg odgovora na trenutne izazove u području sigurnosti te stoga poziva na njegovu brzu operativnu provedbu; ustraje na osiguravanju potrebne opreme, uključujući smrtonosnu opremu gdje je to relevantno i potrebno, i osposobljavanja na područjima operacija, uzimajući u obzir geografski uravnoteženu prirodu instrumenta, u potpunosti u skladu s osam kriterija Zajedničkog stajališta 944, uz poštivanje ljudskih prava i humanitarnog prava, sa sveobuhvatnom ex ante procjenom rizika i stalnim praćenjem na razini EU-a opskrbljivanja vojnom tehnologijom aktera iz trećih zemalja i učinkovitim odredbama o transparentnosti; ističe da ESVD mora strogo pratiti i osigurati sljedivost i ispravnu uporabu materijala iz Europskog instrumenta mirovne pomoći isporučenog našim partnerima, vodeći računa o sveobuhvatnom pristupu europskog instrumenta mirovne pomoći; ističe da Europski instrument mirovne pomoći ne rješava samo pitanje osiguravanja opreme partnerima nego pruža i mogućnost financiranja zajedničkih troškova vojnih operacija u okviru ZSOP-a koje bi se trebalo koristiti u mjeri u kojoj je to potrebno; obvezuje se osigurati usklađenost i komplementarnost misija i operacija ZSOP-a, financijskih instrumenata EU-a, NDICI-ja i Europskog instrumenta mirovne pomoći; ponovno poziva na stvaranje nove upravne jedinice u okviru ESVD-a za upravljanje tim novim instrumentom; ističe da je potrebna primjena Strateškog kompasa za razvoj jasne vizije o načinu na koji države članice žele koristiti EPF u kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom razdoblju;
100.

napominje da se 2021. obilježava deseta godišnjica Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, istinskog okvira čije smjernice, posebno one iz trećeg stupa usmjerene na pristup pravnim lijekovima i poštovanje boraca za ljudska prava, pružaju ključnu strukturu za suradnju s trećim zemljama u području prevencije, kao i u pogledu pristupa žrtava pravosudnim i nepravosudnim mehanizmima za podnošenje pritužbi i pravnu zaštitu; ističe da je važno da sve zemlje u potpunosti provode Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima te poziva države članice EU-a koje još nisu donijele nacionalne akcijske planove o poslovanju i ljudskim pravima da to što prije učine; naglašava potrebu za uspostavom međunarodnog obvezujućeg instrumenta za reguliranje aktivnosti transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća u međunarodnom pravu o ljudskim pravima; potiče EU i njegove države članice na konstruktivno sudjelovanje u radu međuvladine radne skupine UN-a o transnacionalnim korporacijama i drugim trgovačkim društvima u području ljudskih prava; smatra da je to nužan korak naprijed u promicanju i zaštiti ljudskih prava;
—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međunarodne agencije za energiju iz svibnja 2021. naslovljeno „Net zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”(Nulta neto stopa do 2050.: Plan za globalni energetski sektor),
21.

potvrđuje da je stupanje na snagu i ratifikacija CTBT-a kao snažnog instrumenta za izgradnju povjerenja i dalje važan cilj strategije EU-a za sprečavanje širenja oružja za masovno uništenje; konstatira da je CTBT ratificiralo 170 država i ističe da osam zemalja to još uvijek mora učiniti kako bi CTBT stupio na snagu; pozdravlja diplomatske napore EU-a da dopre do zemalja koje nisu potpisnice kako bi se potakla njihova predanost ratifikaciji CTBT-a i njegovu univerzalnom poštovanju; pozdravlja potporu EU-a, uključujući financijski doprinos, aktivnostima Pripremne komisije Organizacije ugovora o sveobuhvatnoj zabrani nuklearnih pokusa (CTBTO) radi jačanja njezinih sposobnosti praćenja i provjeravanja; poziva sve države koje nisu potpisale CTBT da mu pristupe te snažno potiče sve države koje su potpisale CTBT, ali ga nisu ratificirale da to učine; poziva sve države da se suzdrže od nuklearnih pokusa;
8.

Međutim, žali što mjere za rješavanje spolnog uznemiravanja nisu dovoljno snažne i ne uključuju sve aktivnosti zatražene u prethodnim rezolucijama, te stoga: a) poziva službe Parlamenta da omoguće osposobljavanje protiv uznemiravanja na svim jezicima ili uz tumačenje i da ciljano usmjeravaju aktivnosti informiranja prema pojedinačnim izaslanstvima i političkim skupinama; b) poziva službe Parlamenta na izradu javnog popisa zastupnika koji su sudjelovali na tečajevima osposobljavanja protiv uznemiravanja koji se objavljuje na mrežnoj stranici Europskog parlamenta kao dobar primjer drugim zastupnicima; c) ponovno poziva (11) na snažnije mjere za sprečavanje svih oblika uznemiravanja, osobito spolnog uznemiravanja, a naročito poziva na uvođenje obveznog osposobljavanja protiv uznemiravanja za sve zastupnike što je prije moguće i na samom početku mandata novoizabranih zastupnika u skladu s primljenim pravnim savjetima, s obzirom na to da se dobrovoljno osposobljavanje o sprečavanju uznemiravanja pokazalo nedovoljnim; d) poziva službe Parlamenta da procijene moguće posljedice, kao što su mogućnost ograničavanja regrutacije djelatnika bez kršenja prava zastupnika na pokrivanje troškova parlamentarne pomoći, kao jedna od mogućih mjera, u slučaju nepoštivanja obveze propisane stavkom 8. točkom (c) ove Rezolucije, ako zastupnik odbije sudjelovati u obveznom osposobljavanju protiv uznemiravanja;