U ovom radnom dokumentu službi utvrđuje se metodologija za planiranje transeuropske prometne mreže (TEN-T) koja je korištena u Komisijinu Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1315/2013 [dodati upućivanje na Komisijin prijedlog iz istog paketa].

Ova se metodologija temelji na metodologiji koju se primijenili Europska komisija, Europski parlament i Vijeće u zakonodavnom postupku donošenja Uredbe (EU) br. 1315/2013.

Metodologija se koristi za utvrđivanje sveobuhvatne i osnovne mreže. Pri primjeni metodologije mora se osigurati potpuno poštovanje relevantnog zakonodavstva EU-a.

Metodologija se sastoji od niza kriterija koji se dosljedno primjenjuju. Prvi je korak utvrđivanje sveobuhvatne mreže (1. poglavlje). U drugom koraku dijelovi sveobuhvatne mreže utvrđuju se kao osnovna mreža (2. poglavlje) ili kao proširena osnovna mreža (3. poglavlje).

1.Sveobuhvatna mreža

Sveobuhvatna mreža uključuje dijelove za sve oblike prijevoza – željeznički, cestovni, zračni i pomorski prijevoz te prijevoz unutarnjim plovnim putovima – kao i njihove točke povezivanja te odgovarajuće prometne informacije i sustave upravljanja.

Sveobuhvatna mreža u osnovi je rezultat ažuriranja i prilagodbe postojeće mreže TEN-T kako je definirana u Uredbi (EU) br. 1315/2013.

Ažuriranje i prilagodba provedeni su u skladu s nizom načela kao rezultat primijenjene metodologije:

(1)ažurirati postojeću mrežu TEN-T kako bi se uzeo u obzir napredak u njezinoj provedbi i prilagoditi je gdje je to potrebno izmjenama u nacionalnim planovima, u skladu s planovima na razini EU-a;

(2)ukloniti slijepe ulice i izolirane veze u postojećoj mreži TEN-T ako to nije opravdano geografskim posebnostima, i to uklanjanjem tih veza ili njihovim produljenjem do obližnjih ogranaka mreže;

(3)pobrinuti se za ispunjavanje minimalnih standarda za infrastrukturu i opremu u skladu s važećim mjerodavnim zakonodavstvom (npr. o interoperabilnosti željeznica, sigurnosti cestovnih tunela, kategorizaciji unutarnjih plovnih putova). Unutarnji plovni putovi moraju biti barem u skladu s klasom IV prema UNECE-u;

(4)revidirati odabir morskih luka koje su otvorene za komercijalni promet u skladu s barem jednim od sljedećih posebnih kriterija:

Putnici: morske luke povezane s kopnenim dijelom sveobuhvatne mreže s godišnjim opsegom prometa većim od 1°% ukupnog godišnjeg pomorskog putničkog prometa u EU-u. Taj godišnji opseg prometa predstavlja prosjek ukupnih iznosa u posljednje tri godine za koje su dostupni podaci koji obuhvaćaju sve države članice na temelju statističkih podataka koje je objavio Eurostat.

Teret: morske luke povezane s kopnenim dijelom sveobuhvatne mreže s godišnjim opsegom prometa za prekrcaj rasutog ili nerasutog tereta većim od 1°% odgovarajućeg ukupnog godišnjeg tereta prekrcanog u lukama EU-a, kad se linearno interpolira između rasutog i nerasutog tereta prema sljedećoj formuli: vb/tb + vn/tn ≥ 1 (gdje je vb obujam rasutog tereta, tb prag za rasuti teret, vn obujam nerasutog tereta i tn prag za nerasuti teret). Taj godišnji opseg prometa predstavlja prosjek ukupnih iznosa u posljednje tri godine za koje su dostupni podaci na temelju statističkih podataka koje je objavio Eurostat.

Morske luke uključene u sveobuhvatnu mrežu kako je definirana u Uredbi (EU) br. 1315/2013 ostaju u sveobuhvatnoj mreži ako je linearna interpolacija između rasutog i nerasutog tereta u skladu sa sljedećom formulom: vb/tb + vn/tn ≥ 0,95 ili ako godišnji opseg prometa premašuje 85 % relevantnog praga.

Morske luke smještene na otocima, pod uvjetom da omogućuju pristup na razini NUTS 3 ili na razini arhipelaga.

Morske luke smještene na rubnim područjima, pod uvjetom da njihova cestovna udaljenost od druge luke mreže TEN‑T iznosi najmanje 200 km (najkraćom cestovnom rutom);

(5)revidirati odabir zračnih luka koje su otvorene za komercijalni promet u skladu s barem jednim od sljedećih posebnih kriterija:

Putnici: zračne luke s godišnjim opsegom prometa većim od 1 % ukupnog godišnjeg zračnog putničkog prometa u EU-u. Taj godišnji opseg prometa predstavlja prosjek ukupnih iznosa u posljednje tri godine za koje su dostupni podaci na temelju statističkih podataka koje je objavio Eurostat.