Predložene izmjene neće iz temelja izmijeniti bonitetni regulatorni okvir. One su dio Komisijinih interventnih mjera u hitnoj situaciji prouzročenoj pandemijom bolesti COVID-19. Te prilagodbe bonitetnog okvira olakšat će kolektivne napore koji se ulažu radi ublažavanja posljedica pandemije, ali i kojima se otvara put prema bržem oporavku.

Peto, treba predvidjeti datume početka primjene nekih pogodnosti u smislu kapitala koje su predviđene u CRR-u, ali se još ne primjenjuju, a to su odredbe o tretmanu određene imovine u obliku softvera, odredbe o određenim kreditima koji su osigurani mirovinama ili plaćama, revidirani pomoćni faktor za mala i srednja poduzeća i novi pomoćni faktor za financiranje infrastrukture. Pomicanjem unaprijed datuma početka primjene dva pomoćna faktora, povlaštenim tretmanom za određenu imovinu u obliku softvera i povlaštenim tretmanom određenih kredita osiguranih mirovinama ili plaćama oslobodio bi se regulatorni kapital institucija, čime bi im se omogućilo da povećaju toliko potrebno kreditiranje za vrijeme i nakon pandemije bolesti COVID-19.

Četvrto, u skladu s odlukom Bazelskog odbora za nadzor banaka potrebno je odgoditi datum početka primjene novog zahtjeva o zaštitnom sloju omjera financijske poluge. To bi oslobodilo operativni kapacitet kreditnih institucija i omogućilo bi im da se fokusiraju na hitnije probleme povezane s pandemijom bolesti COVID-19.

Ozbiljan udar na gospodarstvo prouzročen pandemijom bolesti COVID-19 i izvanredne mjere ograničavanja širenja zaraze imaju dalekosežne posljedice na gospodarstvo. Poduzeća se suočavaju s poremećajima u lancu opskrbe, privremeno se zatvaraju i potražnja je pala, dok kućanstva trpe zbog nezaposlenosti i pada prihoda. Javna tijela na razini Unije i država članica poduzela su odlučne mjere potpore kućanstvima i solventnim poduzećima kako bi prebrodila to ozbiljno, ali privremeno usporavanje gospodarske aktivnosti i posljedični manjak likvidnosti. Zahvaljujući reformama poduzetima nakon financijske krize 2008. godine, kreditne su institucije danas dobro kapitalizirane i znatno otpornije nego što su bile 2008. Zato su u stanju preuzeti ključnu ulogu u upravljanju udarom na gospodarstvo koji je posljedica pandemije bolesti COVID-19. Unatoč tome, neizvjesna dinamika oporavka gospodarske aktivnosti neizbježno će utjecati na bankarski sektor.

•Pravna osnova

Prijedlog se temelji na članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), na istoj pravnoj osnovi kao i zakonodavni akti koji se mijenjaju.

•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

Ciljevi koji se žele ostvariti predloženim izmjenama, a to su maksimalno povećati kapacitet kreditnih institucija za kreditiranje i apsorpciju gubitaka nastalih zbog pandemije bolesti COVID-19 i istovremeno osigurati njihovu trajnu otpornost, mogu se na bolji način ostvariti na razini Unije nego različitim nacionalnim inicijativama jer se izmjene odnose na datume primjene Unijinih propisa ili su izmjene postojećih Unijinih propisa radi odgovora na pandemiju bolesti COVID-19. Problemi i uzroci tih problema isti su u svim državama članicama. Bez Unijinih mjera postojeći regulatorni okvir bio bi manje djelotvoran u potpori raznim mjerama koje poduzimaju javna tijela u Uniji i državama članicama i ne bi se moglo na odgovarajući način odgovoriti na izvanredne tržišne izazove.

Kapacitet država članica za donošenje nacionalnih mjera ograničen je jer su ta pitanja već uređena CRR-om i izmjene na nacionalnoj razini bile bi u suprotnosti s pravom Unije na snazi. Kada bi Unija prestala uređivati te aspekte, na unutarnje tržište za bankarske usluge počela bi se primjenjivati razna pravila, što bi dovelo do fragmentacije i narušilo bi nedavno donesena jedinstvena pravila u ovom području.

•Proporcionalnost

Ova je Unijina mjera potrebna da se ostvari cilj – maksimalno povećati kapacitet kreditnih institucija za kreditiranje i apsorpciju gubitaka koji nastaju zbog pandemije bolesti COVID-19 i istovremeno očuvati usklađenost bonitetnog okvira. Predložene izmjene ne prelaze ono što je potrebno u svrhu odabranih odredbi Unijina bonitetnog okvira za kreditne institucije koje se odnose samo na mjere kojima se želi osigurati oporavak od pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, predložene su izmjene ograničene na pitanja koja se ne mogu riješiti u okviru postojećeg diskrecijskog prava utvrđenog u postojećim propisima.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

Ovom prijedlogu nije priložena zasebna procjena učinka jer se prijedlogom ne mijenjaju temeljni aspekti CRR-a i ne utvrđuju nove obveze za subjekte na koje se odnosi. Osim toga, učinak mjera koje se mijenjaju ovim prijedlogom analiziran je u procjeni učinka provedenoj za Uredbu (EU) 2017/2395, Uredbu (EU) 2019/876 i Uredbu (EU) 2019/630 kojima je izmijenjen CRR u pogledu aspekata obuhvaćenih ovim prijedlogom. Primarni cilj prijedloga je odgoditi, zbog izvanrednih okolnosti u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, datum početka primjene određenih odredbi CRR-a, predvidjeti primjenu mjera kojima bi se banke rasteretile od nekih kapitalnih zahtjeva te utvrditi bonitetni tretman određenih izloženosti zbog izvanrednih okolnosti prouzročenih pandemijom bolesti COVID-19. Predložene izmjene imale bi ograničen učinak na administrativno opterećenje banaka i troškove prilagodbe njihovih internih operacija, no očekuje se da će koristi u smislu dostupnosti kapitala opravdati troškove. Predložene izmjene odnose se na odredbe kojima se bankama omogućuje, ali ne nalaže primjena povoljnijih tretmana.

•Temeljna prava

Unija se zalaže za visoke standarde zaštite temeljnih prava i potpisnik je brojnih konvencija o ljudskim pravima. U tom kontekstu prijedlog vjerojatno neće izravno utjecati na ta prava, kako su navedena u glavnim konvencijama UN-a o ljudskim pravima, Povelji Europske unije o temeljnim pravima, koja je sastavni dio Ugovorâ EU-a, te Europskoj konvenciji o ljudskim pravima.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Prijedlog ne utječe na proračun institucija Unije.

5.OSTALI DIJELOVI

•Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

Prijelazni aranžmani za ublažavanje učinka odredbi MSFI-ja 9 na regulatorni kapital

Članak 473.a CRR-a sadržava prijelazne aranžmane kojima se institucijama omogućuje da u svoj redovni osnovni kapital uključe dio svakog povećanja rezervacija zbog uvođenja obračuna očekivanih kreditnih gubitaka u skladu s MSFI-jem 9. Prijelazni aranžmani sastoje se od dvije komponente: statičke i dinamičke. Statička komponenta kreditnim institucijama omogućuje da djelomično neutraliziraju „prvotni učinak” povećanja obračuna rezervacija na redovni osnovni kapital zbog uvođenja MSFI-ja 9. Dinamička komponenta bankama omogućuje da djelomično neutraliziraju učinak dodatnog povećanja (nakon prvog dana prijelaza) rezervacija za financijsku imovinu koja nije umanjena za kreditne gubitke. Postojeći prijelazni aranžmani obuhvaćaju razdoblje 2018.–2022.

Primjena MSFI-ja 9 za vrijeme gospodarskog pada prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19 mogla bi dovesti do iznenadnog značajnog povećanja rezervacija za očekivane kreditne gubitke jer će za brojne izloženosti tijekom njihova trajanja trebati izračunati očekivane gubitke. Da bi se ublažio potencijalni učinak koje bi takvo iznenadno povećanje rezervacija za očekivane kreditne gubitke moglo imati na kapacitet institucija za kreditiranje klijenata u vrijeme kada im je najpotrebnije, trebalo bi produljiti razdoblje za prijelazne aranžmane. Time bi se dodatno ublažio učinak pandemije bolesti COVID-19 na moguće povećanje potreba institucije za rezervacijama u skladu s MSFI-jem 9, dok bi se istovremeno zadržali prijelazni aranžmani za iznose očekivanih kreditnih gubitaka utvrđeni prije pandemije. Stoga bi se tim izmjenama omogućilo ponovno određivanje petogodišnjeg prijelaznog razdoblja koje je započelo 2018. To novo prijelazno razdoblje financijskim bi institucijama omogućilo da prilagode kalibraciju aranžmana za uključivanje rezervacija u redovni osnovni kapital u razdoblju od 2020. do 2024.

U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 prijelazni aranžmani produljuju se samo za dinamičku komponentu u skladu s ciljanim izmjenama bonitetnih standarda usuglašenih na međunarodnoj razini (članak 1. točka 2. prijedloga) zbog mogućeg povećanja rezervacija za očekivane kreditne gubitke nakon pandemije bolesti COVID-19. Kako bi se osiguralo da dodatna pomoć bude usmjerena na očekivane kreditne gubitke koji nastanu zbog izvanrednih okolnosti zbog pandemije bolesti COVID-19 bez uvođenja nepotrebnih komplikacija, referentni datum za svako povećanje rezervacija na koje bi se primijenilo produljeno razdoblje prijelaznih aranžmana neće biti 1. siječnja 2018., nego 1. siječnja 2020. jer će od tog datuma dodatni gubici institucija vjerojatno biti povezani s pandemijom bolesti COVID-19.