EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 6.4.2016 COM(2016) 194 final 2016/0106(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o zabrani ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica Europske unije i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe kaznenog progona te o



izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Uredbe (EZ) br. 1077/2011



{SWD(2016) 114 final}

{SWD(2016) 115 final}

{SWD(2016) 116 final}



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA Pozadina Komisija je u veljači 2013. predstavila paket zakonodavnih prijedloga o pametnim granicama u cilju modernizacije upravljanja vanjskim granicama schengenskog prostora. Paket se sastojao od tri prijedloga: 1. prijedloga Uredbe o sustavu ulaska/izlaska (EES) za bilježenje informacija o vremenu i mjestu ulaska i izlaska državljana trećih zemalja koji ulaze u schengenski prostor, 2. prijedloga Uredbe o Programu za registrirane putnike (RTP) kojim se državljanima trećih zemalja koji su prošli prethodnu provjeru omogućuje da iskoriste pogodnosti pojednostavnjenih graničnih kontrola na vanjskim granicama Unije i 3. prijedloga Uredbe o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama kako bi se u obzir uzelo postojanje EES-a i RTP-a. Tijekom prve analize paketa koja je dovršena u veljači 2014. suzakonodavci su izrazili zabrinutost u pogledu tehničkih, financijskih i operativnih pitanja povezanih s određenim aspektima modela sustava. Međutim, odabrane opcije politika koje su predložene 2013. (tj. centralizirani sustavi koji se temelje na biometrijskim podacima) nisu dovedene u pitanje. Europski parlament (EP) uputio je prijedlog svojem Odboru za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE). On nije donio zakonodavnu rezoluciju o prijedlozima. U cilju provedbe dodatne ocjene tehničkih, organizacijskih i financijskih učinaka predloženih opcija politika, Komisija je uz podršku oba suzakonodavca pokrenula takozvani postupak „dokaza koncepta” koji se sastojao od dvije faze: Tehničke studije o pametnim granicama čiju je izradu vodila Komisija (dalje u tekstu „Tehnička studija”), a objavljena je u listopadu 2014. i faze ispitivanja koju je predvodila eu-LISA, a koja se odnosila na ispitivanje učinaka upotrebe raznih biometrijskih identifikatora na postupke graničnih kontrola (dalje u tekstu „pilot-faza”), o čemu je u studenome 2015. objavljeno izvješće. Na temelju nalaza Tehničke studije, rezultata pilot-faze, tehničkih rasprava sa suzakonodavcima i dionicima te javnog savjetovanja Komisija je pripremila detaljnu Procjenu učinka koja je priložena ovom prijedlogu. Ta se Procjena učinka temelji na procjenama učinaka uz prijedloge iz 2013. i usmjerena je na elemente prijedloga iz 2013. u pogledu kojih se predlažu izmjene, a posebno na (a) arhitekturu sustava, (b) biometrijske podatke koje će se upotrijebiti, (c) određivanje koordinatora postupaka, (d) čuvanje podataka i (e) pristup omogućen tijelima kaznenog progona. Na temelju tih opsežnih priprema Komisija je razmotrila potrebna poboljšanja i pojednostavnjenja prijedloga iz 2013. Komisija je odlučila: –revidirati svoj prijedlog Uredbe o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) iz 2013., –revidirati svoj prijedlog Uredbe o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama iz 2013., u cilju uključivanja tehničkih promjena koje su posljedica novog prijedloga Uredbe o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES), –povući svoj prijedlog Uredbe o Programu za registrirane putnike (RTP) iz 2013.  Razlog uspostave sustava ulaska u EU / izlaska iz EU-a Kako je objašnjeno u Procjeni učinka, smatra se da je bitno uspostaviti sustav ulaska u EU / izlaska iz EU-a kako bi se odgovorilo na sljedeće izazove: 1. Rješavanje pitanja zastoja pri graničnim kontrolama i unaprjeđenje kvalitete graničnih kontrola za državljane trećih zemalja Sve je veći protok putnika na vanjskim granicama Europske unije, a taj će se trend nastaviti i u budućnosti. Predviđa se da će se ukupni broj zakonitih prelazaka granice 2025. povećati na 887 milijuna, a prema očekivanjima otprilike trećina od tog broja odnosit će se na državljane trećih zemalja koji putuju u schengenske zemlje u kraći posjet. I dok se građani EU-a i osobe koje uživaju pravo slobode kretanja trenutačno podvrgavaju „osnovnoj kontroli”, državljani trećih zemalja koji prelaze vanjske granice schengenskog prostora podvrgavaju se „temeljitim kontrolama” koje se trenutačno obavljaju ručno (kako na ulasku tako i na izlasku). Zakonikom o schengenskim granicama ne predviđa se bilježenje prekograničnih kretanja putnika koji ulaze u schengenski prostor i izlaze iz njega. U pravilu državljani trećih zemalja imaju pravo na kratkotrajni boravak do 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Trenutačno je otiskivanje pečata u putnu ispravu, čime se naznačuje datum ulaska i izlaska, jedini način dostupan službenicima graničnog nadzora i tijelima nadležnima za imigraciju na koji mogu izračunati trajanje boravka državljana trećih zemalja i provjeriti je li osoba prekoračila dopušteno trajanje boravka. Te pečate može biti teško tumačiti: mogu biti nečitljivi ili posljedica krivotvorenja. Slično tome, konzulati koji moraju obraditi zahtjeve za izdavanje viza teško mogu utvrditi zakonitost prethodnih viza na temelju pečata u putnoj ispravi. Posljedica toga je da se za cjelokupni postupak smatra da je podložan pogreškama i da ga se često ne provodi sustavno.

Uvođenjem EES-a osigurat će se: –precizne informacije koje se brzo, na zahtjev, prosljeđuju službenicima graničnog nadzora tijekom graničnih kontrola, čime se zamjenjuje trenutačno spori i nepouzdani sustav ručnog otiskivanja pečata u putovnice, time će se omogućiti i bolje nadziranje dopuštenog boravka i učinkovitije granične kontrole, –informacije za službenike graničnog nadzora o zabranama ulaska državljana trećih zemalja i omogućit će se elektronička provjera zabrana ulaska u EES-u, –precizne informacije za putnike o najduljem dopuštenom trajanju boravka, –mogućnost automatizirane granične kontrole s obzirom na državljane trećih zemalja, koju provode službenici graničnog nadzora u skladu s uvjetima predviđenima člankom 8.d revidiranog prijedloga o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama. 2. Osiguravanje sustavnog i pouzdanog utvrđivanja osoba koje su prekoračile dopušteno trajanje boravka Nezakoniti imigranti su osobe koje su nezakonito prešle granicu – u pravilu ne na službenom graničnom prijelazu – i osobe koje su prekoračile dopušteno trajanje boravka: osobe koje su na zakonit način ušle u EU na službenom graničnom prijelazu, no koje su ostale i nakon što im je prestalo vrijediti pravo boravka. Sustavom EES-a obuhvaća se ova kategorija nezakonitih migracija. S obzirom na to da se trenutačno ne registriraju prelasci granica državljana trećih zemalja, nije moguće utvrditi popise osoba koje su prekoračile dopušteno trajanje boravka. Uvođenjem EES-a: –osigurat će se precizne informacije o tome tko prekoračuje dopušteno trajanje boravka, čime će se poduprijeti nadzori na državnom području i omogućiti učinkovitije uhićivanje nezakonitih migranata, –pružit će se potpora utvrđivanju nezakonitih migranata; pohranjivanjem biometrijskih podataka u EES-u o svim osobama koje ne podliježu obvezi posjedovanja vize te uzimanjem u obzir činjenice da se biometrijski podaci nositelja viza pohranjuju u vizni informacijski sustav (VIS), nadležna tijela država članica moći će identificirati svakog neregistriranog i nezakonitog migranta koji je zakonito prešao vanjsku granicu, a pronađen je na državnom području; to će pak olakšati postupak povratka, –omogućit će se primjena pristupa koji se temelji na dokazima tako što će se u sustavu izraditi analiza. Kada je riječ o, na primjer, viznoj politici, iz EES-a će biti moguće dobiti precizne podatke o tome postoji li u pogledu državljana određene zemlje problem prekoračenja trajanja dopuštenog boravka, što bi bio bitni element pri donošenju odluke o uvođenju ili ukidanju obveze posjedovanja vize za državljane predmetne treće zemlje. 3. Osnaživanje unutarnje sigurnosti i borba protiv terorizma i teških kaznenih djela Za počinjenje kaznenih djela kao što su trgovanje ljudima, krijumčarenje ljudi ili krijumčarenje nezakonite robe treba puno puta prijeći granicu, što je moguće zbog nepostojanja sustava za registriranje prelazaka granice predmetnih državljana trećih zemalja. Na isti se način terorističke organizacije i radikalizirani pojedinci mogu okoristiti nepostojanjem sustava za registriranje prelazaka granice. Kontrole državljana trećih zemalja na vanjskim granicama uključuju provjere identiteta i pretraživanje različitih baza podataka u kojima se nalaze podaci o osobama i skupinama za koje je poznato da predstavljaju opasnost za javnu sigurnost i koje bi trebalo uhititi ili bi im trebalo zabraniti ulazak na državno područje. Međutim, ako državljanin treće zemlje uništi svoju službenu ispravu kad uđe u schengenski prostor, tada tijela kaznenog progona mogu vrlo teško identificirati tu osobu u slučaju kad je osoba osumnjičena za počinjenje kaznenog djela ili je ona sama žrtva kaznenog djela. Uvođenjem EES-a: –poduprijet će se pouzdana identifikacija terorista, počinitelja kaznenih djela te osumnjičenika i žrtava, –osigurat će se evidencija o svim dosadašnjim putovanjima državljana trećih zemalja i osoba osumnjičenih za počinjenje kaznenih djela. Njime bi se stoga dopunile informacije dostupne u Schengenskom informacijskom sustavu. Relevantna zbivanja od 2013. U pripremi ovog revidiranog prijedloga Komisija je isto tako uzela u obzir relevantna zbivanja od 2013., koja su imala utjecaj na promjenu političkog, pravnog i institucionalnog okruženja u usporedbi s 2013. kada su podneseni prvotni prijedlozi o pametnim granicama:

–vizni informacijski sustav u potpunosti djeluje. Njegovo uvođenje u konzulate država članica koji se nalaze u svim relevantnim trećim zemljama dovršeno je u studenome 2015. Biometrijska provjera nositelja viza u VIS-u na vanjskim granicama schengenskog prostora sada je obvezna. Tijela kaznenog progona sve više upotrebljavaju VIS za potrebe identifikacije i istrage, –dijalozi o liberalizaciji viznog režima sa zemljama zapadnog Balkana i onima koje se nalaze na istočnim i jugoistočnim granicama EU-a završeni su ili ubrzani, što će dovesti do povećanja broja putnika koji dolaze u EU, a izuzeti su od obveze posjedovanja vize. Očekuje se da će se taj trend nastaviti u sljedećim godinama, –osnovan je Fond za unutarnju sigurnost (ISF-B) koji je namijenio sredstva u iznosu od 791 milijun EUR za razvoj pametnih granica, a ta će se sredstva iskoristiti nakon donošenja odgovarajuće pravne osnove, –u Europskom migracijskom programu upravo je „upravljanje granicama” utvrđeno kao jedan od „četiri stupa boljeg upravljanja migracijama”. Osiguravanje vanjskih granica i učinkovitije upravljanje njima podrazumijeva i bolju upotrebu mogućnosti koje nude informatički sustavi i tehnologije. Nadalje, na sastanku Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove i Europskog vijeća u prosincu 2015., države članice istaknule su da je potrebno poboljšati nadzor na vanjskim granicama primjenom novih tehnologija, –naglim razvojem u području biometrijske tehnologije otvorene su nove mogućnosti za „lakši” i „brži” unos podataka o putnicima i provjeru putnika, i to ne samo na temelju otisaka prstiju, već i na temelju prikaza lica, –presudom Suda u pogledu Direktive o zadržavanju podataka pružena je pravna jasnoća u vezi s uvjetima i zaštitnim mjerama koje treba poštovati pri pohranjivanju i upotrebi podataka iz EES-a, –političkim sporazumom između suzakonodavaca, sklopljenim u prosincu 2015., a koji se odnosi na reformu pravila EU-a o zaštiti podataka, uspostavit će se moderan okvir za zaštitu podataka u cijelom EU-u. Europski parlament i Vijeće službeno će donijeti Uredbu o općoj zaštiti podataka i Direktivu o zaštiti podataka tijekom 2016. Glavni elementi revidiranog paketa o pametnim granicama Područje primjene novog sustava ulaska/izlaska uključuje prelaske granica svih državljana trećih zemalja koji u schengenski prostor dolaze u kraći posjet (odnosno borave najdulje 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana), a odnosi se na putnike na koje se primjenjuje obveza posjedovanja vize i na one koji su izuzeti od te obveze ili pak na boravke na osnovi vize za privremeni boravak (do godinu dana). Članovi obitelji građana EU-a koji uživaju pravo slobode kretanja ili državljana trećih zemalja koji uživaju prava slobode kretanja jednaka pravima građana Unije, no još nemaju boravišnu iskaznicu, trebali bi biti registrirani u EES-u, međutim, oni ne podliježu pravilu o kratkotrajnom boravku, a kontrole osoba u toj kategoriji provode se u skladu s Direktivom 2004/38/EZ. Oni članovi obitelji koji posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ isključeni su iz EES-a. U sustavu će se prikupljati podaci i registrirati ulasci i izlasci u cilju olakšavanja prelaska granica za osobe koje putuju u dobroj vjeri i radi bolje identifikacije osoba koje su prekoračile dopušteno trajanje boravka. U EES-u će biti zabilježene i zabrane ulaska državljanima trećih zemalja koji su obuhvaćeni njegovim područjem primjene. Glavne razlike između ovog izmijenjenog prijedloga i prijedloga iz 2013. odnose se na sljedeće: –arhitekturu sustava: predlaže se uvođenje samo jednog sustava, sustava ulaska/izlaska. Infrastrukture na nacionalnim granicama bit će povezane sa središnjim sustavom EES-a kroz nacionalno jedinstveno sučelje koje će biti identično u svim državama članicama, a time će se omogućiti upotreba postojećih nacionalnih sustava ulaska/izlaska. Međutim, podaci iz središnjeg sustava ne mogu se kopirati u te postojeće nacionalne EES-ove, –interoperabilnost između EES-a i VIS-a, koja se osigurava u cilju postizanja veće učinkovitosti i brzine tijekom graničnih kontrola. U tu će se svrhu povezati središnji sustavi EES-a i VIS-a, dok će za posebne namjene biti reguliran izravni pristup jednog sustava drugom. Time će se smanjiti udvostručivanje postupaka obrade osobnih podataka u skladu s načelom „ugrađene privatnosti”, – –biometrijske podatke: dok su se prijedlozi iz 2013. u pogledu EES-a temeljili na otiscima deset prstiju, revidiranim prijedlozima o EES-u predlaže se da se od samog početka rada EES-a kao biometrijski identifikator upotrebljava kombinacija otisaka četiri prsta i prikaza lica. Tim će se izborom omogućiti dostatan stupanj preciznosti pri provjerama i identifikacijama, uzimajući u obzir očekivanu veličinu EES-a, dok se količinu podataka održava na razumnoj razini uz istodobno ubrzavanje postupaka granične kontrole i omogućivanje šire primjene samoposlužnih sustava na graničnim prijelazima. Otisci četiri prsta upotrebljavaju se pri unosu podataka o osobi kako bi se provjerilo je li državljanin treće zemlje već registriran u sustavu dok je na temelju prikaza lica moguća brza i pouzdana (automatska) provjera pri sljedećem ulasku, kojom se potvrđuje da je osoba koja podliježe graničnoj kontroli ona osoba koja je već registrirana u EES-u, –zaštitu osobnih podataka: znatno je smanjena količina osobnih podataka unesenih u EES: u EES se umjesto 36 unosi 26 stavki s podacima. Pravo pristupa osobnim podacima te postupak njihova ispravljanja i brisanja jasno je definiran i zaštićen. Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna tijela za zaštitu podataka bit će zaduženi za provedbu nadzora nad obradom podataka, –razdoblje čuvanja podataka: vrijeme čuvanja pohranjenih podatka je pet godina. Zbog razdoblja čuvanja podataka od pet godina smanjuje se učestalost ponovnog unosa, što će biti povoljno za sve putnike, a službenicima graničnog nadzora omogućuje se da prije no što putniku odobre ulazak u schengenski prostor izvrše potrebnu analizu rizika u skladu sa zahtjevima iz Zakonika o schengenskim granicama. Za službenike graničnog nadzora sustavnim brisanjem evidencije iz EES-a nakon 181 dana kako je predloženo 2013. uklonio bi se svaki trag nedavne povijesti ulazaka i izlazaka državljana treće zemlje iz schengenskog prostora koja je potrebna za analizu rizika. To bi predstavljalo korak unazad u pogledu korisnih informacija u usporedbi s onima koje službenici graničnog nadzora trenutačno upotrebljavaju: pregledom pečata u putnoj ispravi u mnogim se slučajevima dobivaju informacije koje obuhvaćaju razdoblje od nekoliko godina. Dulje razdoblje čuvanja podataka stoga je potrebno kako bi se službenicima graničnog nadzora omogućilo da prije no što putniku odobre ulazak u schengenski prostor izvrše potrebnu analizu rizika u skladu sa zahtjevima iz Zakonika o schengenskim granicama. Za obradu zahtjeva za vizu u konzularnim predstavništvima isto je tako potrebna analiza dosadašnjih putovanja podnositelja zahtjeva kako bi se ocijenili upotreba prethodnih viza i poštovanje uvjeta boravka. Napuštanje postupka otiskivanja pečata u putovnice nadoknadit će se pregledom EES-a. Stoga bi podaci o dosadašnjim putovanjima koji su dostupni u sustavu trebali obuhvaćati razdoblje koje je dostatno za potrebe izdavanja vize. Duljim razdobljem čuvanja podataka smanjit će se učestalost ponovnog unosa, što će biti povoljno za sve putnike, jer će se smanjiti prosječno vrijeme potrebno za prelazak granice kao i vrijeme čekanja na graničnim prijelazima. Čak će i za putnika koji samo jednom ulazi u schengenski prostor činjenica da se drugi putnici koji su već registrirani u EES-u neće trebati ponovno unositi značiti kraće vrijeme čekanja na granici.

Dulje razdoblje čuvanja podataka bit će potrebno i kako bi se omogućile pogodnosti povezane s prelaskom granice upotrebom čimbenika ubrzanja postupka i samoposlužnih sustava. Pogodnosti ovise o podacima registriranim u sustavu. Kratkim razdobljem čuvanja podataka smanjila bi se skupina putnika koji mogu iskoristiti takve pogodnosti te bi se ugrozio navedeni cilj EES-a u pogledu olakšavanja prelaska granice. Za članove obitelji građana EU-a koji nisu iz EU-a, a obuhvaćeni su područjem primjene sadašnje Uredbe, svaka bilješka o ulasku/izlasku čuvat će se najdulje godinu dana nakon zadnjeg izlaska. Njihov osobni dosje trebao bi se čuvati pet godina kako bi se tom članu obitelji omogućilo da iskoristi pogodnosti povezane s prelaskom granice. U slučajevima kad osobe koje su prekoračile dopušteno trajanje boravka nisu pronađene na kraju razdoblja čuvanja podataka, nakon donošenja odluke na nacionalnoj razini moguće je, na temelju podataka iz EES-a, u Schengenskom informacijskom sustavu izdati upozorenje prije brisanja podataka iz EES-a, –olakšavanje prelazaka granica: pristup u svrhu olakšavanja temelji se na uvođenju samoposlužnih sustava i e-vrata čime će se državljanima trećih zemalja omogućiti pokretanje postupka dobivanja dozvole za prelazak preko granice, a taj će postupak biti dovršen nakon što se službeniku graničnog nadzora na njegov zahtjev pruže dodatne informacije. Upotreba tih čimbenika ubrzanja (koji su uvedeni prijedlogom o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama) nije obvezna za države članice čije su granice otvorene većini putnika i za njihovu primjenu nije potrebno razviti novi sustav, –osim toga, postojat će usklađena pravna osnova (koja je isto tako uvedena izmjenama Zakonika o schengenskim granicama) za uspostavu nacionalnih Programa za registrirane putnike u državama članicama na dobrovoljnoj osnovi, –pristup omogućen tijelima kaznenog progona: od samog početka rada sustava tijela kaznenog progona država članica i Europol imat će pristup EES-u pod strogo definiranim uvjetima. EES će sadržavati pouzdane podatke o datumima ulaska i izlaska državljana trećih zemalja koji su obuhvaćeni područjem primjene EES-a, a koji bi mogli biti od ključne važnosti u osobnim dosjeima tijela kaznenog progona i kojima bi se pristup trebao odobriti u skladu sa svrhom instrumenta i uz poštovanje pravila o zaštiti podataka.



Pristup podacima iz VIS-a za potrebe kaznenog progona već je dokazao svoju korisnost. Države članice izvijestile su o slučajevima osoba koje su preminule nasilnom smrću i čija je identifikacija bila moguća samo pristupom VIS-u. Ostali prijavljeni slučajevi odnose se na trgovinu ljudima, terorizam i trgovinu drogom u kojima je pristup podacima VIS-a omogućio istražiteljima da ostvare bitan napredak, –troškove: u prijedlozima iz 2013. izdvojena su sredstva u iznosu od 1,1 milijardu EUR što je okvirni iznos namijenjen razvoju EES-a i RTP-a. Prema revidiranom prijedlogu koji se temelji na odabranoj opciji jednog sustava EES-a, koja uključuje pristup omogućen tijelima kaznenog progona, potreban iznos procijenjen je na 480 milijuna EUR. Ovaj revidirani prijedlog Uredbe o uspostavi EES-a predstavlja temeljni instrument za stvaranje pravnog okvira za EES. Sadržava i posljedične izmjene postojećeg zakonodavstva EU-a (odnosno Uredbe (EU) br. 1077/2011, Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma).Usporedno s ovim prijedlogom predstavljen je i dopunski prijedlog o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama u pogledu primjene sustava u okviru postupka upravljanja granicama.  Postojeće odredbe u području prijedloga Uredba (EZ) br. 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o Zakoniku Unije o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama). Uredba Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 1931/2006 o utvrđivanju pravila o malograničnom prometu na vanjskim kopnenim granicama država članica te o izmjeni odredaba Schengenske konvencije. Uredba Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 767/2008 o viznom informacijskom sustavu (VIS) i razmjeni podataka među državama članicama o vizama za kratkotrajni boravak (Uredba o VIS-u). Uredba Europskog parlamenta i Vijeća (EZ) br. 810/2009 o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama. Uredba Europskog parlamenta i Vijeća (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde. Uredba (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2007/EZ. 2.SAVJETOVANJE SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINKA Savjetovanje sa zainteresiranim stranama Detaljan opis savjetovanja s dionicima nalazi se u pratećoj procjeni učinka u Prilogu 2. Radi pripreme svojih prijedloga o pametnim granicama, Komisija je tijekom 2015. provela ciljana savjetovanja sa sljedećim tijelima: s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka na radionici o pripremi revidiranih prijedloga o pametnim granicama koja je održana 20. ožujka 2015., s civilnim društvom na sastanku održanom 5. svibnja 2015., s prijevoznicima, gospodarskim subjektima u području prijevoza, turizma i infrastrukture na sastanku održanom 28. svibnja 2015. te s Agencijom za temeljna prava na dvama sastancima koji su održani 22. lipnja i 23. srpnja 2015. Osim toga, Komisija je 9. srpnja 2015. organizirala sastanak sa službenicima tijela kaznenog progona iz država članica te dva tehnička sastanka sa stručnjacima iz država članica, koji su održani 24. rujna 2015. i 26. listopada 2015. U okviru javnog savjetovanja koje je održano u razdoblju između 29. srpnja i 29. listopada 2015. prikupljena su mišljenja pojedinaca, organizacija, prijevoznika i javnih tijela (u Prilogu 2. Procjeni učinka detaljno su objašnjeni rezultati javnog savjetovanja). Odbor za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove Europskog parlamenta organizirao je 23. – 24. veljače 2015. međuparlamentarni sastanak s nacionalnim parlamentima radi rasprave o pametnim granicama.

Procjena učinka Prva je procjena učinka provedena 2008. tijekom pripreme Komunikacije Komisije o toj temi, a druga je dovršena 2012. tijekom priprema za prijedloge iz 2013. Treća procjena učinka dovršena je 2016. Uzimajući u obzir Tehničku studiju, izvješće o pilot-projektu, rezultat savjetovanja sa zainteresiranim stranama i rasprave u Vijeću i Europskom parlamentu, u procjeni učinka analizirane su ključne opcije provedbe i podopcije za EES i za RTP. Opcije odabrane na temelju procjene učinka izravno se odražavaju u glavnim izmjenama koje su unijete u ovaj prijedlog po čemu se on razlikuje od prijedloga iz 2013. (vidi točku I. „Glavni elementi revidiranog prijedloga”). Odbor za nadzor regulative (RSB) preispitao je nacrt Procjene učinka i dao pozitivno mišljenje 22. siječnja 2016. 3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA Sažetak predloženih mjera Neophodno je odrediti svrhu, funkcionalnosti i odgovornosti za EES. Nadalje, Agenciji treba dati mandat za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) kako bi razvila sustav i njime operativno upravljala. U zasebnom radnom dokumentu službi Komisije po svim je točkama moguće pronaći detaljno objašnjenje ovog revidiranog prijedloga. Izmjene ovog prijedloga posljedično podrazumijevaju donošenje izmjena Uredbe (EU) br. 1077/2011, Uredbe (EZ) br. 767/2008 i (Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma) kako je navedeno u točki 1. Pravna osnova U ovom revidiranom prijedlogu, kao pravna osnova za ovu Uredbu služi članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) odgovarajuća je pravna osnova za daljnje utvrđivanje mjera u pogledu prelazaka vanjskih granica država članica i za razvoj standarda i postupaka koje države članice moraju poštovati tijekom provedbe kontrola osoba na takvim granicama. Članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) pravna je osnova za uspostavu EES-a. Osim toga, u revidiranom se prijedlogu oslanja na članak 87. stavak 2. točku (a) kao pravnu osnovu kako bi se omogućio pristup u svrhu kaznenog progona te članak 88. stavak 2. točku (a) kako bi se Europolu omogućio pristup, u oba navedena slučaja pod strogim uvjetima. Prema objema navedenim dodatnim pravnim osnovama za pristup tijela kaznenog progona i Europola podacima EES-a potreban je isti redovni zakonodavni postupak kakav se primjenjuje na temelju članka 77. stavka 2. točaka (b) i (d). Načelo supsidijarnosti Na temelju članka 77. stavka 2. točke (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije Unija ima ovlast donijeti mjere koje se odnose na kontrole osoba i učinkovito nadziranje prelazaka vanjskih granica država članica. Treba izmijeniti trenutačne odredbe EU-a o prelasku vanjskih granica država članica kako bi se u obzir uzela činjenica da trenutačno ne postoji pouzdan način nadziranja putovanja državljana trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak uzimajući u obzir složenost i sporost pri provedbi trenutačne obveze otiskivanja pečata kojom se u dovoljnoj mjeri ne omogućuje nadležnim tijelima država članica da tijekom granične kontrole ili tijekom kontrola na državnom području provjere ima li putnik dozvolu za boravak te uzimajući u obzir vrlo ograničene mogućnosti nacionalnih sustava za rješavanje tih potreba u području bez nadzora unutarnjih granica. Radi povećanja učinkovitosti upravljanja migracijama trebale bi biti dostupne informacije o tome kome je zabranjen ulazak na područje EU-a, tko se nalazi na području EU-a, tko poštuje zahtjeve u pogledu najduljeg dopuštenog trajanja boravka od 90 dana u razdoblju od 180 dana, kao i informacije o državljanstvima i skupinama putnika (izuzetim od obveze posjedovanja vize i onima koji moraju imati vizu) koji su prekoračili dopušteno trajanje boravka, a na temelju kojih bi se provodile nasumične provjere na području EU-a u svrhu otkrivanja osoba koje nezakonito borave u EU-u. Potrebno je uspostaviti zajednički režim za schengenski prostor u cjelini u cilju utvrđivanja usklađenih pravila o evidencijama zabrana ulaska, prekograničnih kretanja i nadziranja dopuštenih kratkotrajnih boravaka. Države članice stoga ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ovaj cilj prijedloga. Isto je tako potrebna revizija prijedloga o EES-u iz 2013. kako bi se tijelima kaznenog progona omogućio pristup podacima iz EES-a za potrebe borbe protiv terorizma i teških kaznenih djela te radi osiguravanja visoke razine unutarnje sigurnosti. Države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ovaj cilj s obzirom na to da takvu izmjenu može predložiti isključivo Komisija. Načelo proporcionalnosti U članku 5. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da djelovanje Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. Oblik tog djelovanja EU-a bira se tako da se omogući postizanje cilja prijedloga i što učinkovitija provedba djelovanja. Predložena inicijativa predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine kako bi se osiguralo da se zajednička pravila na vanjskim granicama primjenjuju na isti način u svim državama članicama koje su ukinule nadzor na unutarnjim granicama. Njome se stvara instrument s pomoću kojeg se Europskoj uniji pružaju informacije o broju državljana trećih zemalja koji ulaze u područje EU-a i izlaze iz njega, što je prijeko potrebno za donošenje održivih politika u području migracije i viza, koje se temelje na dokazima. Kroz nju se i tijelima kaznenog progona omogućuje pristup EES-u, što je pravovremen, precizan, siguran i ekonomičan način identifikacije državljana koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize, a osumnjičeni su za terorizam ili za počinjenje teškog kaznenog djela (ili su njegove žrtve). To je i način na koji mogu dobiti uvid u evidenciju svih dosadašnjih putovanja nositelja vize i državljana trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize, a osumnjičeni su za počinjenje takvih kaznenih djela (ili su žrtve takvih kaznenih djela). Prijedlog čiji se koncept temelji na načelima ugrađene privatnosti proporcionalan je u smislu prava na zaštitu osobnih podataka utoliko što se njime ne zahtijeva prikupljanje i pohranjivanje veće količine podataka na razdoblje dulje od onog koje je prijeko potrebno kako bi sustav mogao funkcionirati i ispuniti svoju svrhu. Osim toga, predvidjet će se i provesti sve zaštitne mjere i mehanizmi potrebni za učinkovitu zaštitu temeljnih prava putnika, a posebno zaštitu njihova privatnog života i osobnih podataka. Kako bi sustav proradio, neće biti potrebe za daljnjim postupcima i usklađivanjem na razini EU-a pa je stoga predviđena mjera proporcionalna utoliko što ne prelazi ono što je potrebno u smislu djelovanja na razini EU-a radi ispunjenja utvrđenih ciljeva.

Odabrana opcija je proporcionalna i u smislu troškova uzimajući u obzir koristi koje će sve države članice imati od sustava, a tiču se upravljanja zajedničkom vanjskom granicom i napredovanja prema zajedničkoj migracijskoj politici EU-a. Stoga je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti. Odabir instrumenta Predloženi instrumenti: Uredba. Druga sredstva ne bi bila primjerena zbog sljedećeg/sljedećih razloga: Ovim prijedlogom uspostavit će se centralizirani sustav za međusobnu suradnju država članica, a za to je potrebno osigurati zajedničku arhitekturu i pravila rada. Nadalje, njime će se utvrditi pravila o graničnim kontrolama na vanjskim granicama i o pristupu sustavu, uključujući za potrebe kaznenog progona, a ona su jedinstvena za sve države članice. Zbog toga je samo Uredbu moguće odabrati kao pravni instrument. Temeljna prava Predložena Uredba ima učinak na temeljna prava, a posebno na pravo na dostojanstvo (članak 1. Povelje EU-a o temeljnim pravima), zabranu ropstva i prisilnog rada (članak 5. Povelje), pravo na slobodu i sigurnost (članak 6. Povelje), na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7. Povelje), na zaštitu osobnih podataka (članak 8. Povelje), na pravo na azil (članak 18. Povelje) i zaštitu u slučajevima udaljenja, protjerivanja ili izručenja (članak 19. Povelje), na pravo na nediskriminaciju (članak 21. Povelje), na prava djeteta (članak 24. Povelje) i na pravo na učinkovit pravni lijek (članak 47. Povelje). Uvođenje EES ima pozitivan utjecaj na načelo zabrane ropstva i prisilnog rada kao i na pravo na slobodu i sigurnost. Boljom i točnijom identifikacijom (upotrebom biometrijskih podataka) državljana trećih zemalja koji prelaze vanjsku granicu schengenskog prostora podupire se otkrivanje zlouporabe identiteta, trgovine ljudima (osobito kad je riječ o maloljetnicima) i prekograničnog kriminaliteta te se na taj način pridonosi poboljšanju sigurnosti građana koji se nalaze u schengenskom prostoru. Što se tiče prava na zaštitu osobnih podataka, prijedlog sadržava zaštitne mjere u pogledu osobnih podatka, a posebno pristupa njima koji treba omogućiti isključivo za potrebe ove Uredbe i strogo ograničiti na nadležna tijela imenovana u njoj. Zaštitne mjere u pogledu osobnih podataka uključuju i pravo na pristup podacima ili pravo na ispravljanje ili brisanje podataka. Ograničenjem razdoblja čuvanja podataka prethodno navedenim u poglavlju 1. ovog obrazloženja isto se tako pridonosi poštovanju osobnih podataka kao temeljnom pravu. Prijedlogom se predviđa pristup EES-u radi sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela, a za potrebe identifikacije državljana trećih zemalja koji prelaze vanjske granice i za potrebe pristupanja podacima o njihovim dosadašnjim putovanjima. Kako je propisano člankom 52. stavkom 1. Povelje, svako ograničavanje prava na zaštitu osobnih podataka mora odgovarati cilju koji se želi postići i ne smije prelaziti ono što je potrebno za njegovo postizanje. Člankom 8. stavkom 2. Europske konvencije o ljudskim pravima isto se tako priznaje da zadiranje nekog javnog tijela u pravo osobe na privatnost može biti opravdano ako je to potrebno u interesu nacionalne sigurnosti, javne sigurnosti ili sprečavanja kaznenih djela kao što je to slučaj u ovom prijedlogu. Sud Europske unije isto je tako prepoznao da je borba protiv terorizma i teških kaznenih djela, a posebno protiv organiziranog kriminala i terorizma od nedvojbeno najveće važnosti za postizanje javne sigurnosti, a njezina učinkovitost može u velikoj mjeri ovisiti o primjeni modernih tehnika istraživanja te bi, stoga, pristup osobnim podacima odobren za te posebne namjene mogao biti opravdan postojanjem potrebe. Prijedlogom se predviđa pristup EES-u radi sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela, a za potrebe identifikacije državljana trećih zemalja koji prelaze vanjske granice i za potrebe pristupanja podacima o njihovim dosadašnjim putovanjima. Pristup EES-u za potrebe identifikacije trebalo bi omogućiti isključivo ako je prethodno pretraživanje nacionalnih baza podataka bilo bezuspješno i u slučajevima pretraživanja s pomoću otisaka prstiju u kojima je prethodno izvršeno pretraživanje u sustavu za automatsku identifikaciju otisaka prstiju u skladu s Odlukom 2008/615/PUP. Iako u VIS-u postoje podaci o nositeljima viza, ni u jednoj drugoj bazi podataka EU-a nisu dostupni podaci o državljanima izuzetima od obveze posjedovanja vize, niti podaci o njihovim putovanjima. Dozvolu za pristup podacima iz EES-a za potrebe kaznenog progona moguće je dati isključivo u svrhu sprečavanja, otkrivanja ili istrage kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela kako su utvrđena Okvirnom odlukom Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma i Okvirnom odlukom Vijeća 2002/584/PUP o Europskom uhidbenom nalogu te samo ako je to potrebno za rješavanje određenog slučaja. Štoviše, imenovana tijela kaznenog progona mogu zatražiti pristup podacima iz EES-a samo ako postoje opravdani razlozi za vjerovanje da će se na temelju omogućivanja takvog pristupa u znatnoj mjeri pridonijeti sprečavanju, otkrivanju ili istrazi predmetnih kaznenih djela. Takve zahtjeve provjerava imenovano tijelo kaznenog progona kako bi provjerilo jesu li ispunjeni strogi uvjeti u pogledu traženja pristupa EES-u za potrebe kaznenog progona. Nadalje, prijedlogom se utvrđuju i stroge mjere za sigurnost podataka kako bi se zajamčila sigurnost obrađenih osobnih podataka te se njime uspostavlja nadzor nad aktivnostima obrade podataka za koje su zadužena neovisna javna tijela za zaštitu podataka, a određuje se i dokumentiranje svih izvršenih pretraživanja. U prijedlogu se navodi i da obrada svih osobnih podataka iz EES-a, koju tijela kaznenog progona provode nakon što su podaci dohvaćeni iz sustava, podliježe Okvirnoj odluci Vijeća 2008/977/PUP. Prijedlogom se utvrđuju stroga pravila pristupa sustavu EES-a i potrebne zaštitne mjere. Njime se predviđaju i prava pojedinaca na pristup, ispravak, brisanje i zaštitu, a posebno pravo na pravni lijek i nadzor nad postupcima obrade koji provode neovisna javna tijela. Stoga je prijedlog u potpunosti u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a posebno u pogledu prava na zaštitu osobnih podataka te je isto tako u skladu s člankom 16. UFEU-a kojim se svima jamči pravo na zaštitu osobnih podataka koji se tiču njih. 4.UTJECAJ NA PRORAČUN U prijedlogu o EES-u iz 2013. upućuje se na prijedlog Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir (VFO) koji je sadržavao prijedlog da se Fondu za unutarnju sigurnost (ISF) dodijele sredstva u iznosu od 4,6 milijarde EUR za razdoblje od 2014. do 2020. U prijedlogu o EES-u iz 2013. izdvojena su sredstva u iznosu od 1,1 milijardu EUR što je okvirni iznos namijenjen razvoju EES-a i RTP-a pod pretpostavkom da bi se troškove razvoja počelo zaračunavati od 2015. Taj je iznos izračunan na temelju razvoja i operativnog upravljanja dvama zasebnim sustavima i na osnovi tri godine razvoja i četiri godine rada. U članku 5. stavku 5. točki (b) Uredbe (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u okviru Fonda za unutarnju sigurnost, instrumenta za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza i stavljanju izvan snage Odluke br. 574/2000/EZ (Uredba o Fondu za unutarnju sigurnost – granice) navedeno je da treba dodijeliti 791 milijun EUR za razvoj sustava IT-a koji se temelje na postojećim i/ili novim sustavima IT-a kojima se podupire upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica. Iznosom od 791 milijun EUR obuhvatilo se razdoblje od tri godine razvoja (od 2017. do, uključivo, 2019.) s tim da bi neke pripremne radnje počele već 2016., a s radom bi se započelo 2020. Nastavno na Tehničku studiju i Procjenu učinka ovaj se prijedlog temelji na odabranoj opciji jednog sustava EES-a, a prema procjeni potrebna su sredstva u iznosu od 480 milijuna EUR čime se u obzir uzima i potreba za davanjem pristupa u svrhu kaznenog progona. Stoga je u ovaj prijedlog uvršten i prijedlog izmjene Uredbe o Fondu za unutarnju sigurnost – granice kako bi ju se uskladilo u pogledu novog umanjenog iznosa.

Tom financijskom potporom ne bi se pokrili samo troškovi središnjih komponenti tijekom cijelog razdoblja VFO-a (288 milijuna EUR na razini EU-a, trošak razvoja i rada kroz neizravno upravljanje), već i troškovi integracije s EES-om postojećih infrastruktura na nacionalnim granicama u državama članicama kroz nacionalna jedinstvena sučelja (engl. National Uniform Interfaces, NUI) (120 milijuna EUR kroz izravno upravljanje). Pružanjem financijske potpore radi pokrivanja troškova integracije u državama osiguralo bi se da se uslijed teških gospodarskih okolnosti na nacionalnoj razini ne dovedu u pitanje ili ne odgode projekti. Tijekom faze razvoja (od 2017. do 2019.) Komisija će potrošiti ukupno 52,7 milijuna EUR (kroz izravno upravljanje) na troškove povezane s aktivnostima u državama članicama. Čim novi sustav proradi, iznos za pokrivanje budućih operativnih troškova država članica mogao bi se osigurati iz njihovih nacionalnih programa u okviru Fonda za unutarnju sigurnost (podijeljeno upravljanje). U tu je svrhu namijenjen iznos od 20 milijuna EUR dok sveukupna omotnica iznosi 480 milijuna EUR. Tim će se iznosom obuhvatiti i operativna podrška u trajanju od godine dana. U Prilogu 6. objašnjen je primijenjeni troškovni model – Troškovni model za sustav EES-a iz Procjene učinka. 5.DODATNE INFORMACIJE Sudjelovanje Ovaj prijedlog predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine jer se odnosi na prelazak vanjskih granica. Stoga treba razmotriti sljedeće posljedice povezane s raznim protokolima i sporazumima s pridruženim zemljama: Danska: u skladu s člancima 1. i 2. Protokola (br. 22.) o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji (UEU) i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Danska ne sudjeluje u donošenju mjera Vijeća na temelju glave V. trećeg dijela UFEU-a. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi, odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. Ujedinjena Kraljevina i Irska: u skladu s člancima 4. i 5. Protokola o uključivanju schengenske pravne stečevine u okvir Europske unije i Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske te Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u Uredbi (EZ) br. 2016/399 (Zakonik o schengenskim granicama) ni u bilo kojem od ostalih pravnih instrumenata koju su uobičajeno poznati kao „schengenska pravna stečevina”, to jest pravnim instrumentima kojima se organizira i podupire ukidanje nadzora na unutarnjim granicama te popratnim mjerama koje se odnose na nadzore na vanjskim granicama. Ova Uredba predstavlja razvoj te pravne stečevine i stoga Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje. U skladu s presudom Suda u predmetu C-482/08, Ujedinjena Kraljevina protiv Vijeća, ECLI:EU:C:2010:631, okolnost da su, uz članak 77. stavak 2. točke (b) i (d), pravne osnove za ovu Uredbu i članak 87. stavak 2. točka (a) te članak 88. stavak 2. točka (a), ne utječe na prethodni zaključak jer je pristup za potrebe kaznenog progona sporedan uspostavi sustava ulaska/izlaska. Island i Norveška: primjenjuju se postupci utvrđeni Sporazumom sklopljenim između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine jer ovaj prijedlog predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine kako je definirano Prilogom A tom Sporazumu. Švicarska: ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine kako je predviđeno Sporazumom između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Lihtenštajn: ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine kako je predviđeno Protokolom između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. Hrvatska, Cipar, Bugarska i Rumunjska: ovom se Uredbom o uspostavi EES-a zamjenjuje obveza otiskivanja pečata u putovnice državljana trećih zemalja. Ovu su odredbu države pristupnice trebale primijeniti po pristupanju Europskoj uniji. 2016/0106 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi sustava ulaska/izlaska (EES) za registraciju podataka o ulasku i izlasku te podataka o zabrani ulaska za državljane trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica Europske unije i određivanju uvjeta za pristup EES-u za potrebe kaznenog progona te o



izmjeni Uredbe (EZ) br. 767/2008 i Uredbe (EZ) br. 1077/2011



EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) te članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a), uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)U Komunikaciji Komisije od 13. veljače 2008. naslova „Priprema sljedećih koraka u području upravljanja granicama u Europskoj uniji” izneseno je kako postoji potreba za uspostavom, u okviru Europske strategije integriranog upravljanja granicama, sustava ulaska/izlaska (EES) za elektroničko registriranje vremena i mjesta ulaska i izlaska državljana trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak u schengenskom prostoru i za izračun trajanja njihova dopuštenog boravka. (2)Na svojoj sjednici održanoj 19. i 20 lipnja 2008. Europsko vijeće istaknulo je važnost nastavka rada na razvoju Strategije EU-a za integrirano upravljanje granicama i bolje primjene modernih tehnologija za poboljšanje upravljanja vanjskim granicama. (3)U Komunikaciji Komisije od 10. lipnja 2009. naslova „Prostor slobode, sigurnosti i pravde za građane” zagovara se uspostava elektroničkog sustava za bilježenje ulazaka i izlazaka iz područja država članica prelaskom vanjskih granica, kako bi se osiguralo učinkovitije upravljanje pristupom tom području. (4)Europsko vijeće je 23. i 24 lipnja 2011. pozvalo na pospješivanje djelovanja u pogledu „pametnih granica”. Komisija je 25. listopada 2011. objavila Komunikaciju „Pametne granice – opcije i put napretka”. (5)Europsko vijeće je u svojim Strateškim smjernicama donesenim u lipnju 2014. naglasilo da je „zbog schengenskog prostora, u kojemu osobe mogu putovati bez provjere na unutarnjim granicama, te povećanja broja osoba koje putuju u EU, potrebno učinkovito upravljanje zajedničkim vanjskim granicama EU-a kako bi se zajamčila snažna zaštita. Unija mora upotrijebiti sva dostupna sredstva kako bi države članice podržala u njihovoj zadaći. U tu bi svrhu: trebalo na isplativ način osuvremeniti integrirano upravljanje vanjskim granicama kako bi se zajamčilo pametno upravljanje granicama, među ostalim, sa sustavom ulaska/izlaska, potpomognuto novom Agencijom za opsežne informacijske sustave (eu-LISA)”. (6)U Komunikaciji Komisije od 13. svibnja 2015. naslova „Europski migracijski program” napomenuto je da bi „nova faza započela inicijativom o ‚pametnim granicama’ kako bi se povećala učinkovitost graničnih prijelaza, čime bi se olakšao prelazak granice za veliku većinu osoba iz trećih zemalja koje putuju u dobroj vjeri, a ujedno bi se i pojačala borba protiv nezakonite migracije bilježenjem svih prelazaka granice državljana trećih zemalja uz puno poštovanje proporcionalnosti”. (7)Potrebno je odrediti ciljeve u pogledu sustava ulaska/izlaska (EES) i njegovu tehničku arhitekturu, utvrditi pravila njegova rada i primjene te utvrditi nadležnosti, kategorije podataka koje treba unijeti u sustav, namjenu unosa podataka, kriterije za njihov unos, tijela nadležna za pristup podacima i dodatna pravila o obradi podataka i zaštiti osobnih podataka. (8)EES bi se trebao primjenjivati na državljane trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak u schengenskom prostoru. Trebalo bi ga primjenjivati i na državljane trećih zemalja kojima je zabranjen kratkotrajni boravak. (9)Cilj EES-a trebao bi biti poboljšanje upravljanja vanjskim granicama, sprečavanje nezakonite imigracije i pojednostavnjenje upravljanja migracijskim tokovima. EES bi posebno, kada je to bitno, trebao pridonijeti identifikaciji onih osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete u pogledu trajanja boravka na državnom području država članica. (10)Radi ispunjenja tih ciljeva EES bi trebao obrađivati alfanumeričke i biometrijske podatke (otiske prstiju i prikaze lica). Upotreba biometrijskih podataka, usprkos njezinom učinku na privatnost putnika, opravdana je zbog dva razloga. Kao prvo, biometrijski podaci pouzdan su način identifikacije osoba koje su pronađene na državnom području država članica, a koje ne posjeduju svoje putne isprave ili bilo koja druga sredstva identifikacije, što je uobičajeni modus operandi nezakonitih migranata. Kao drugo, biometrijskim podacima omogućuje se pouzdanije uparivanje podataka o ulasku i izlasku zakonitih putnika. Upotrebom prikaza lica u kombinaciji s otiscima prstiju omogućuje se smanjenje broja otisaka prstiju potrebnih za unos, uz istodobno postizanje jednakih rezultata u smislu točnosti identifikacije. (11)Ako je fizički moguće, u EES bi trebalo unijeti otiske četiri prsta državljana trećih zemalja izuzetih od obveze posjedovanja vize radi omogućivanja točne provjere i identifikacije (čime se osigurava da državljanin treće zemlje nije već upisan pod drugim identitetom ili na temelju druge putne isprave) i kao jamstvo da u svim okolnostima ima dovoljno dostupnih podataka. Otisci prstiju nositelja viza povjeravat će se pretraživanjem viznog informacijskom sustava (VIS) koji je uspostavljen Odlukom Vijeća 2004/512/EZ. U EES bi trebalo registrirati prikaz lica osoba izuzetih od obveze posjedovanja vize i nositelja vize koji su državljani trećih zemalja, a prikaz bi trebalo upotrebljavati kao glavni biometrijski identifikator za provjeru identiteta državljana trećih zemalja čiji su podaci prethodno registrirani u EES-u sve dok se njihov osobni dosje ne izbriše. Prema drugoj mogućnosti tu bi provjeru trebalo izvoditi upotrebom otisaka prstiju. (12)EES bi se trebao sastojati od središnjeg sustava koji će upravljati računalnom središnjom bazom podataka s biometrijskim i alfanumeričkim podacima, nacionalnog jedinstvenog sučelja u svakoj državi članici, sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava EES-a i središnjeg sustava VIS-a te komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava i nacionalnih jedinstvenih sučelja. Svaka bi država članica trebala povezati svoju infrastrukturu na nacionalnim granicama s nacionalnim jedinstvenim sučeljem. (13)Trebalo bi uspostaviti interoperabilnost između EES-a i VIS-a postavljanjem izravnog komunikacijskog kanala između središnjih sustava kako bi se graničnim tijelima omogućilo da s pomoću EES-a pregledavaju VIS radi preuzimanja podataka povezanih s vizama u svrhu otvaranja ili ažuriranja osobnog dosjea, kako bi se graničnim tijelima omogućilo da na vanjskim granicama provjere valjanost vize i identitet nositelja vize izravnim pretraživanjem VIS-a prema otiscima prstiju te kako bi se graničnim tijelima omogućilo da provjere identitet putnika izuzetih od obveze posjedovanja vize pretraživanjem VIS-a na temelju otisaka prstiju. Interoperabilnošću bi isto tako graničnim tijelima trebalo omogućiti izravno pregledavanje podataka u EES-u iz VIS-a za potrebe obrade zahtjeva za izdavanje vize i donošenja odluka koje se odnose na te zahtjeve te bi se tijelima nadležnima za vize trebala osigurati mogućnost ažuriranja u EES-u podataka povezanih s vizama u slučajevima poništenja, oduzimanja ili produljenja valjanosti viza. Uredbu (EZ) br. 767/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi na odgovarajući način izmijeniti.

(14)Ovom bi Uredbom trebalo odrediti tijela država članica koja mogu dobiti odobrenje za pristup EES-u radi unosa, izmjene, brisanja ili pregledavanja podataka za posebne namjene EES-a u onoj mjeri koja je potrebna za izvršavanje njihovih zadaća. (15)Svaka bi obrada podataka iz EES-a trebala biti proporcionalna zacrtanim ciljevima i neophodna za izvršavanje zadaća nadležnih tijela. Pri upotrebi EES-a nadležna bi tijela trebala osigurati poštovanje ljudskog dostojanstva i nepovredivost osobe čije se podatke traži te ne bi trebala diskriminirati osobe na temelju spola, rase, etničkog ili društvenog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, religije ili vjere, političkih ili drugih uvjerenja, pripadnosti nacionalnoj manjini, vlasništva, rođenja, invaliditeta, dobi ili spolnog opredjeljenja. (16)U borbi protiv terorističkih kaznenih djela i drugih teških kaznenih djela ključno je da tijela kaznenog progona raspolažu najažurnijim informacijama kako bi mogla izvršavati svoje zadaće. Pristup podacima iz VIS-a za potrebe kaznenog progona već je dokazao svoju korisnost u identificiranju osoba koje su preminule nasilnom smrću ili se njime pomoglo istražiteljima da ostvare bitan napredak u slučajevima povezanima s trgovinom ljudima, terorizmom i trgovinom drogom. Pristup informacijama koje se nalaze u EES-u potreban je za sprečavanje, otkrivanje i istragu terorističkih kaznenih djela iz Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP ili drugih teških kaznenih djela iz Okvirne odluke Vijeća 2002/584/PUP. Podaci dobiveni iz EES-a mogu se upotrijebiti kao alat za provjeru identiteta u slučajevima kad državljanin treće zemlje uništi svoje isprave te kad tijela kaznenog progona istražuju kazneno djelo upotrebom otisaka prstiju ili prikaza lica nastojeći utvrditi identitet. Mogu se upotrijebiti i kao alat za prikupljanje obavještajnih podataka o kriminalnim aktivnostima na temelju kojih bi se izgradio dokaz praćenjem ruta putovanja osoba za koje se sumnja da su počinile kazneno djelo ili da su žrtve kaznenog djela. Stoga bi podaci u EES-u trebali biti raspoloživi imenovanim tijelima država članica i Europskom policijskom uredu („Europol”), podložno uvjetima utvrđenima u ovoj Uredbi. (17)Štoviše, kad je riječ o suradnji među nadležnim tijelima država članica u području istraživanja prekograničnog kriminala Europol ima ključnu ulogu u pružanju potpore pri sprečavanju, analiziranju i istraživanju kaznenih djela u cijeloj Uniji. Slijedom toga, Europol bi trebao imati pristup EES-u u okviru svojih zadaća i u skladu s Odlukom Vijeća 2009/371/PUP. (18)Pristup EES-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja i istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela predstavlja zadiranje u temeljna prava pojedinaca na privatni život i prava na zaštitu osobnih podataka osoba čiji se osobni podaci obrađuju u EES-u. Svako takvo zadiranje mora biti u skladu sa zakonom, koji mora biti sastavljen dovoljno precizno kako bi se pojedincima omogućilo da prilagode svoje ponašanje te se njime pojedince mora štititi od proizvoljnosti, a u njemu dovoljno jasno naznačiti raspon slobode odlučivanja dane nadležnim tijelima te način njezine primjene. Svako zadiranje mora u demokratskom društvu biti opravdano potrebom zaštite legitimnog i proporcionalnog interesa te proporcionalno legitimnom cilju koji se želi ostvariti. (19)Usporedbe podataka na temelju latentnog otiska prstiju, odnosno daktiloskopskog traga koji je moguće pronaći na mjestu zločina, od temeljne je važnosti u području policijske suradnje. Mogućnošću usporedbe latentnog otiska prstiju s podacima o otiscima prstiju pohranjenima u EES-u u slučajevima u kojima postoje opravdani razlozi za vjerovanje da bi počinitelj ili žrtva mogli biti registrirani u EES-u trebao bi se tijelima kaznenog progona država članica osigurati vrlo važan alat za sprečavanje, otkrivanje ili istragu terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela kada su, na primjer, latentni otisci prstiju jedini dokaz s mjesta zločina. (20)Potrebno je imenovati nadležna tijela država članica i odrediti središnju pristupnu točku preko koje se šalju zahtjevi za pristup podacima iz EES-a i voditi popis operativnih jedinica u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti takvu usporedbu za posebne namjene sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela. (21)Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela trebale bi središnjoj pristupnoj točki podnijeti zahtjeve za pristup podacima pohranjenim u središnjem sustavu, a te bi zahtjeve trebalo obrazložiti. Operativne jedinice u okviru imenovanih tijela koje su ovlaštene zatražiti pristup podacima iz EES-a ne bi trebale djelovati kao tijelo za provjeru. Središnje pristupne točke trebale bi djelovati neovisno o imenovanim tijelima i trebale bi, na neovisan način, biti odgovorne za osiguravanje stroge usklađenosti s uvjetima za pristup utvrđenima ovom Uredbom. U iznimno hitnim slučajevima kada je pristup u ranoj fazi potreban da bi se odgovorilo na posebnu i stvarnu prijetnju koja se odnosi na teroristička kaznena djela ili druga teška kaznena djela, središnja pristupna točka trebala bi moći odmah obraditi zahtjev, a provjeru izvršiti naknadno. (22)Kako bi se zaštitili osobni podaci i izuzela sustavna pretraživanja, obradu podataka iz EES-a trebalo bi provoditi samo u posebnim slučajevima i kada je to neophodno za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela. Imenovana tijela i Europol trebali bi zatražiti pristup podacima iz EES-a samo kada imaju opravdane razloge vjerovati da će se takvim pristupom osigurati podaci koji će im znatno pomoći u sprečavanju, otkrivanju ili istrazi terorističkog kaznenog djela ili drugog teškog kaznenog djela. (23)Osim toga, pristup EES-u u svrhu identifikacije nepoznatih osumnjičenika, počinitelja ili žrtava terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela trebalo bi dopustiti samo pod uvjetom da se na temelju pretraživanja nacionalnih baza podataka s otiscima prstiju određene države članice i sustava za automatsku identifikaciju otisaka prstiju svih ostalih država članica u skladu s Odlukom Vijeća 2008/615/PUP nije mogao utvrditi identitet ispitanika. Nadalje, trebalo bi propisno opravdati odobravanje pristupa EES-u radi pregledavanja evidencije o ulasku/izlasku osobe čiji je identitet poznat. (24)Za potrebe učinkovite usporedbe i razmjene osobnih podataka države članice trebale bi u potpunosti provoditi i primijeniti postojeće međunarodne sporazume kao i pravo Unije o razmjeni osobnih podataka koje je već na snazi, a posebno Odluku 2008/615/PUP. (25)Osobne podatke pohranjene u EES-u ne bi trebalo čuvati dulje nego što je to neophodno za potrebe EES-a. Prikladno je, za potrebe upravljanja granicama, podatke koji se odnose na državljane trećih zemalja čuvati pet godina da se izbjegne potreba za ponovnim unosom podataka o državljanima trećih zemalja u EES prije isteka tog razdoblja. Za državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji građanina Unije na koje se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo slobode kretanja u skladu s pravom Unije, ali koji ne posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ, prikladno je čuvati svaku kombiniranu bilješku o ulazu/izlazu najdulje godinu dana nakon zadnjeg izlaza. (26)Razdoblje čuvanja podataka od pet godina potrebno je kako bi se službenicima graničnog nadzora omogućilo da prije no što putniku odobre ulazak u schengenski prostor izvrše potrebnu analizu rizika u skladu sa zahtjevima iz Zakonika o schengenskim granicama. Za obradu zahtjeva za vizu u konzularnim predstavništvima isto je tako potrebna analiza dosadašnjih putovanja podnositelja zahtjeva kako bi se ocijenili upotreba prethodnih viza i poštovanje uvjeta boravka. Napuštanje postupka otiskivanja pečata u putovnice nadoknadit će se pregledom EES-a. Stoga bi podaci o dosadašnjim putovanjima koji su dostupni u sustavu trebali obuhvaćati razdoblje koje je dostatno za potrebe izdavanja vize. Razdobljem čuvanja podataka od pet godina smanjit će se učestalost ponovnog unosa, što će biti povoljno za sve putnike, jer će se smanjiti prosječno vrijeme potrebno za prelazak granice kao i vrijeme čekanja na graničnim prijelazima. Čak će i za putnika koji samo jednom ulazi u schengenski prostor činjenica da se drugi putnici koji su već registrirani u EES-u neće trebati ponovno unositi značiti kraće vrijeme čekanja na granici. To dulje razdoblje čuvanja podataka bit će potrebno i kako bi se omogućile pogodnosti povezane s prelaskom granice upotrebom čimbenika ubrzanja postupka i samoposlužnih sustava. Takve pogodnosti ovise o podacima registriranim u sustavu. Kraće razdoblje čuvanja podataka imalo bi negativan učinak na trajanje graničnih kontrola. Kraćim razdobljem čuvanja podataka smanjila bi se i skupina putnika koji mogu iskoristiti takve pogodnosti te bi se ugrozio navedeni cilj EES-a u pogledu olakšavanja prelaska granice. (27)Isto razdoblje čuvanja podataka od pet godina bilo bi potrebno za podatke osoba koje nisu napustile državno područje država članica nakon što im je istekao odobreni rok boravka, a u svrhu podupiranja postupka identifikacije i povratka, te za osobe kojima je zabranjen kratkotrajni boravak {ili ulazak na temelju vize za privremeni boravak}. Podatke bi trebalo izbrisati nakon isteka razdoblja od pet godina, osim ako ne postoje razlozi da ih se izbriše i ranije. (28)Trebalo bi utvrditi precizna pravila u pogledu odgovornosti za razvoj i rad EES-a, kao i odgovornosti država članica za povezivanje s EES-om. Agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, koja je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011 Europskog parlamenta i Vijeća, trebala bi biti odgovorna za razvoj i operativno upravljanje centraliziranim EES-om u skladu s ovom Uredbom, a odgovarajuće odredbe Uredbe 1077/2011 trebalo bi u skladu s tim izmijeniti. (29)Treba utvrditi pravila koja se odnose na odgovornosti država članica za štetu koja bi nastala zbog bilo kakve povrede odredbi ove Uredbe. (30)Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuje se na obradu osobnih podataka koju države članice vrše u okviru primjene ove Uredbe, osim ako takvu obradu ne vrše imenovana tijela ili tijela koja u državama članicama vrše provjeru za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela. (31)Obrada osobnih podataka koju vrše nadležna tijela država članica za potrebe sprečavanja, otkrivanja ili istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela u skladu s ovom Uredbom trebala bi podlijegati standardu zaštite osobnih podataka u okviru njihova nacionalnog prava koje je u skladu s Okvirnom odlukom Vijeća 2008/977/PUP . (32)Osobne podatke koje države članice pribave u skladu s ovom Uredbom ne bi trebalo slati niti stavljati na raspolaganje trećoj zemlji, međunarodnoj organizaciji ili privatnoj strani s poslovnim nastanom u Uniji ili izvan nje, osim kada takva potreba postoji u pojedinačnim slučajevima radi lakše identifikacije državljanina treće zemlje povezane s njegovim/njezinom povratkom te podložno strogim uvjetima. (33)Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuje se na aktivnosti institucija ili tijela Unije pri izvršavanju njihovih zadaća kada su odgovorni za operativno upravljanje EES-om.

(34)Neovisna nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom 28. Direktive 95/46/EZ trebala bi nadzirati zakonitost obrade osobnih podataka koju vrše države članice, dok bi Europski nadzornik za zaštitu podataka, kako je utvrđeno Uredbom (EZ) br. 45/2001, trebao nadzirati aktivnosti institucija i tijela Unije u vezi s obradom osobnih podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka i nadzorna tijela trebali bi međusobno surađivati u pogledu nadziranja EES-a. (35)Nacionalna nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom 25. Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP trebala bi nadzirati zakonitost obrade osobnih podataka koju za potrebe kaznenog progona vrše države članice, a nacionalna nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom 33. Odluke 2009/371/PUP trebala bi nadzirati zakonitost aktivnosti obrade podataka koje provodi Europol. (36)„(...) Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, koji je dao mišljenje ... (37)Prijedlogom se utvrđuju stroga pravila pristupa sustavu EES-a i potrebne zaštitne mjere. Njime se utvrđuju i prava pojedinaca na pristup, ispravak, brisanje i zaštitu, a posebno pravo na pravni lijek i nadzor nad postupcima obrade koji provode neovisna javna tijela. Ovom se Uredbom stoga poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, a posebno pravo na dostojanstvo (članak 1. Povelje), zabranu ropstva i prisilnog rada (članak 5. Povelje), pravo na slobodu i sigurnost (članak 6. Povelje), na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7. Povelje), na zaštitu osobnih podataka (članak 8. Povelje), pravo na nediskriminaciju (članak 21. Povelje), prava djeteta (članak 24. Povelje), prava starijih osoba (članak 25. Povelje), prava osoba s invaliditetom (članak 26. Povelje) i pravo na učinkoviti pravni lijek (članak 47. Povelje). (38)Za učinkovito praćenje primjene ove Uredbe potrebno ju je ocjenjivati u redovitim vremenskim razmacima. Države članice trebale bi utvrditi pravila o sankcijama koje se primjenjuju u slučajevima kršenja odredbi ove Uredbe te osigurati njihovu provedbu. (39)Komisiji treba dodijeliti provedbene ovlasti kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe. Te bi ovlasti trebalo provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (40)Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve koji se odnose na uspostavu zajedničkog EES-a i stvaranje zajedničkih obveza, uvjeta i postupaka u pogledu upotrebe podataka, njih je stoga, zbog opsega i učinaka djelovanja, moguće bolje ostvariti na razini Unije u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je ono utvrđeno tim člankom, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja. (41)Nakon što sustav ulaska/izlaska počne raditi, članak 20. stavak 2. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma trebalo bi izmijeniti s obzirom na to da nije usklađen s člankom 77. stavkom 2. točkama (a) i (c) Ugovora o funkcioniranju Europske unije jer se zajednička vizna politika ne može temeljiti na postojanju ili nepostojanju bilateralnih sporazuma o ukidanju viza koje su sklopile države članice, a dopušteno trajanje boravka državljana trećih zemalja ne bi trebalo ovisiti o broju i sadržaju takvih bilateralnih sporazuma. Nadalje, sustavom ulaska/izlaska ne bi se moglo uzeti u obzir i izračunati dopušteno trajanje boravka za državljane trećih zemalja koji ne moraju imati vizu i koji imaju korist od takvih sporazuma te bi ih stoga trebalo isključiti. (42)Predviđeni troškovi EES-a manji su od iznosa proračuna iz Uredbe (EU) 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća koji je namijenjen za pametne granice. Slijedom navedenog, nakon donošenja ove Uredbe i na temelju članka 5. stavka 5. točke (b) Uredbe (EU) 515/2014, Komisija bi, putem delegiranog akta, trebala prenamijeniti iznos koji je trenutačno namijenjen za razvoj sustava IT-a kojima se podupire upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica. (43)Ovom se Uredbom o uspostavi EES-a zamjenjuje obveza otiskivanja pečata u putovnice državljana trećih zemalja što primjenjuju sve države pristupnice. Pri izračunu trajanja dopuštenog boravka u schengenskom prostoru ne bi trebalo uzeti u obzir boravke u državama članicama koje još u potpunosti ne primjenjuju schengensku pravnu stečevinu u skladu sa svojim Aktom o pristupanju. Takve države članice trebale bi u EES-u registrirati boravak državljana trećih zemalja, no automatski kalkulator u sustavu ne bi ga trebao računati u okviru dopuštenog trajanja boravka. (44)Ovom se Uredbom ne dovodi u pitanje primjena Direktive 2004/38/EZ. (45)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22. o stajalištu Danske, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da ova Uredba predstavlja daljnji razvoj schengenske pravne stečevine, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi, odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. (46)Ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ. Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. (47)Ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u kojoj Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ. Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. (48)U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ . (49)U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ i člankom 3. Odluke Vijeća 2008/149/PUP. (50)U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredbi schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pridruživanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU. (51)Ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, ili je s njom na drugi način povezan u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. i članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011., DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE 1.

Opće odredbe Članak 1.

Predmet 1. Ovom se Uredbom uspostavlja „sustav ulaska/izlaska” (EES) za bilježenje i pohranu informacija o datumu, vremenu i mjestu ulaska i izlaska državljana trećih zemalja koji prelaze vanjske granice država članica, za izračun trajanja njihova boravka te za izdavanje upozorenja državama članicama o isteku dopuštenog razdoblja boravka kao i za bilježenje datuma, vremena i mjesta zabrane ulaska državljanima trećih zemalja kojima je zabranjen ulazak za kratkotrajni boravak {ili ulazak na temelju vize za privremeni boravak} te nadležnog tijela države članice koje je izdalo zabranu ulaska i razlozi zabrane. 2.Ovom se Uredbom u njezinom poglavlju IV. utvrđuju i uvjeti pod kojima imenovana tijela kaznenog progona u državama članicama i Europski policijski ured (Europol) mogu dobiti pristup u svrhu pregledavanja podataka u EES-u za potrebe sprečavanja, otkrivanja i istrage terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela. Članak 2.

Područje primjene 1.Ova se Uredba primjenjuje na državljane trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak {ili ulazak na temelju vize za privremeni boravak} na državnom području država članica i koji pri prelasku vanjskih granica država članica podliježu graničnim kontrolama u skladu s Uredbom (EU) 2016/399. Prilikom ulaska na državno područje država članica i izlaska iz njega primjenjuje se na državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji građanina Unije na koje se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo slobode kretanja u skladu s pravom Unije, ali koji ne posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ. 2.Ova se Uredba primjenjuje i na državljane trećih zemalja kojima je u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2016/399 zabranjen ulazak za kratkotrajni boravak {ili ulazak na temelju vize za privremeni boravak} na državno područje država članica. 3.Ova se Uredba ne primjenjuje na: (a) članove obitelji građanina Unije na koje se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ i koji posjeduju boravišnu iskaznicu iz te Direktive; (b) članove obitelji državljana trećih zemalja koji uživaju pravo slobode kretanja u skladu s pravom Unije i koji posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ; (c) nositelje boravišnih dozvola iz članka 2. točke 16. Uredbe (EU) 2016/399 osim onih koji su obuhvaćeni točkama (a) i (b) ovog stavka; (d) nositelje viza za dugotrajni boravak; (e) državljane Andore, Monaka i San Marina; (f) osobe ili kategorije osoba koje su izuzete ili koje bi mogle iskoristiti pojednostavnjenje prelaska granica kako je navedeno u članku 6.a stavku 3. točkama (d), (e) i (f) Uredbe (EU) 2016/399. Ova se Uredba ne primjenjuje na članove obitelji iz točaka (a) i (b) prvog podstavka, čak ni kada se ne nalaze u pratnji građanina Unije ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo slobode kretanja niti mu se pridružuju. 4.Odredbe ove Uredbe o izračunu duljine trajanja boravka i izdavanju upozorenja državama članicama o isteku dopuštenog razdoblja boravka ne primjenjuju se na državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji građanina Unije na koje se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo slobode kretanja u skladu s pravom Unije, ali koji ne posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ. Članak 3.

Definicije 1. Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (1)„vanjske granice” znači vanjske granice kako su definirane u članku 2. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/399; (2)„granična tijela” znači nadležna tijela zadužena, u skladu s nacionalnim pravom, za provedbu kontrola osoba na graničnim prijelazima na vanjskim granicama u skladu s Uredbom (EU) 2016/399;

(3)„tijela nadležna za imigraciju” znači nadležna tijela zadužena, u skladu s nacionalnim pravom, za preispitivanjei donošenje odluka povezanih s boravkom državljana trećih zemalja na državnom području država članica; (4)„tijela nadležna za vize” znači nadležna tijela, uključujući središnja tijela nadležna za vize i tijela odgovorna za izdavanje viza na vanjskim granicama, koja su u svakoj državi članici odgovorna za preispitivanje zahtjeva za vizu, za donošenje odluka o zahtjevima za vizu te za donošenje odluka o poništavanju, oduzimanju ili produljenju viza; (5)„državljanin treće zemlje” znači bilo koja osoba koja nije građanin Unije u smislu članka 20. Ugovora, osim osoba koje na temelju sporazuma između Unije ili Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i trećih zemalja, s druge strane, uživaju prava slobode kretanja jednaka pravima građana Unije; (6)„putna isprava” znači putovnica ili neka druga jednakovrijedna isprava na temelju koje njezin vlasnik ima pravo prelaziti vanjske granice i u koju se može unijeti viza; (7)„kratkotrajni boravak” znači boravci na državnom području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana; (8)„viza za kratkotrajni boravak” znači dozvola koju je neka država članica izdala u svrhu ostvarenja planiranog boravka na državnom području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana; (9)„viza za privremeni boravak” znači dozvola koju je neka država članica izdala u svrhu ostvarenja planiranog boravka na državnom području dvaju ili više država članica u trajanju od više od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana, pod uvjetom da podnositelj zahtjeva ne namjerava boraviti na državnom području iste država članice dulje od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana; (10)„prijevoznik” znači bilo koja fizička ili pravna osoba koja se profesionalno bavi pružanjem usluga prijevoza osoba; (11)„odgovorna država članica” znači država članica koja je podatke unijela u EES; (12)„provjera” znači postupak uspoređivanja različitih skupova podataka da bi se ustanovila valjanost identiteta na koji se osoba poziva (provjera „one-to-one”); (13)„identifikacija” znači postupak utvrđivanja identiteta osobe uspoređivanjem s višestrukim skupovima podataka u bazi podataka (provjera „one-to-many”); (14)„alfanumerički podaci” znači podaci izraženi slovima, brojkama, posebnim znakovima, razmacima između znakova i interpunkcijskim znakovima; (15)„podaci o otiscima prstiju” znači podaci koji se odnose na otiske prstiju kažiprsta, srednjeg prsta, prstenjaka i malog prsta s desne ruke, a ako isti nedostaju, otisci s lijeve ruke, ili latentni otisak prsta; (16)„prikaz lica” znači digitalne snimke lica dostatne rezolucije i kvalitete, koje se upotrebljavaju za automatsko uparivanje biometrijskih podataka; (17)„biometrijski podaci” znači podaci o otiscima prstiju i prikazu lica; (18)„osoba koja je prekoračila dopušteno trajanje boravka” znači državljanin treće zemlje koji ne ispunjava ili više ne ispunjava uvjete koji se odnose na trajanje kratkotrajnog boravka na državnom području država članica; (19)„eu-LISA” znači Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, koja je osnovana Uredbom (EU) br. 1077/2011; (20)„Frontex” znači Europska agencija za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije osnovana Uredbom (EZ) br. 2007/2004; (21)„nadzorno tijelo” znači nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom 28. Direktive 95/46/EZ; (22)„nacionalno nadzorno tijelo”, za potrebe kaznenog progona, znači nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom 25. Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP;

(23)„nacionalno nadzorno tijelo” znači nadzorna tijela osnovana u skladu s člankom 33. Odluke 2009/371/PUP; (24)„podaci iz EES-a” znači svi podaci pohranjeni u središnjem sustavu u skladu s člancima 13., 14., 15., 16., 17. i 18.; (25)„kazneni progon” znači sprečavanje, otkrivanje ili istraga terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela; (26)„teroristička kaznena djela” znači kaznena djela prema nacionalnom pravu koja odgovaraju ili su jednaka kaznenim djelima iz članaka 1. do 4. Okvirne odluke 2002/475/PUP; (27)„teška kaznena djela” znači kaznena djela koja odgovaraju ili su jednaka onima iz članka 2. stavka 2. Okvirne odluke 2002/584/PUP, ako su prema nacionalnom pravu kažnjiva kaznom zatvora ili mjerom oduzimanja slobode na najmanje tri godine. 2. Pojmovi definirani u članku 2. Direktive 95/46/EZ imaju isto značenje u ovoj Uredbi ako osobne podatke obrađuju tijela država članica u svrhu utvrđenu člankom 5. ove Uredbe. 3. Pojmovi definirani u članku 2. Okvirne odluke 2008/977/PUP imaju isto značenje u ovoj Uredbi ako osobne podatke obrađuju tijela država članica za potrebe kaznenog progona. Članak 4.

Uspostava EES-a Agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde („eu-LISA”) razvija EES i osigurava operativno upravljanje njime, uključujući funkcionalnostima za obradu biometrijskih podataka iz članka 14. stavka 1. točke (f) i članka 15. Članak 5. Svrha EES-a Bilježenjem, pohranjivanjem i osiguravanjem pristupa državama članicama datumu, vremenu i mjestu ulaska i izlaska te zabranama ulaska državljanima trećih zemalja na vanjskim granicama, EES-om se: (a)unaprjeđuje učinkovitost provedbe graničnih kontrola izračunavanjem i nadziranjem trajanja dopuštenog boravka pri ulasku i izlasku državljana trećih zemalja kojima je dopušten kratkotrajni boravak {ili ulazak na temelju vize za privremeni boravak}; (b)pruža pomoć pri identifikaciji onih osoba koje ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak ili boravak na državnom području država članica; (c)omogućuje identifikacija i otkrivanje osoba koje su prekoračile dopušteno trajanje boravka (isto tako na državnom području država članica) i omogućuje nadležnim nacionalnim tijelima država članica da poduzmu odgovarajuće mjere, uključujući povećanje mogućnosti za povratak; (d)omogućuje elektronička provjera zabrana ulaska u EES-u; (e)oslobađaju resursi za nadzor državnih granica od obavljanja kontrola koje je moguće automatizirati te se omogućuje usmjeravanje na procjenu državljana trećih zemalja; (f)konzulatima omogućuje pristup informacijama o zakonitoj upotrebi prethodnih viza; (g)državljani trećih zemalja obavješćuju o trajanju njihovog dopuštenog boravka; (h)prikupljaju statistički podaci o ulascima i izlascima, zabranama ulaska i prekoračenju dopuštenog trajanja boravka državljana trećih zemalja u svrhu poboljšanja procjene rizika od takvog prekoračenja te davanja potpore donošenju politika Unije u području migracija, koje se temelje na dokazima;

(i)suzbija zlouporaba identiteta; (j)pridonosi sprečavanju, otkrivanju ili istrazi terorističkih kaznenih djela ili drugih teških kaznenih djela; (k)omogućuje identificiranje i uhićenje terorista, osoba osumnjičenih za počinjenje kaznenog djela te identificiranje žrtava koji prelaze vanjske granice; (l)omogućuje dobivanje informacija o svim dosadašnjim putovanjima terorista, osoba osumnjičenih za počinjenje kaznenog djela te žrtava za istrage povezane s terorizmom i teškim kaznenim djelima. Članak 6. Tehnička arhitektura EES-a 1.EES se sastoji od: (a)središnjeg sustava; (b)nacionalnog jedinstvenog sučelja (engl. National Uniform Interface, NUI) u svakoj državi članici, koje se temelji na zajedničkim tehničkim specifikacijama i identično je za sve države članice čime se omogućuje povezivanje središnjeg sustava s infrastrukturama na nacionalnim granicama u državama članicama; (c)sigurnog komunikacijskog kanala između središnjeg sustava EES-a i središnjeg sustava VIS-a; (d)komunikacijske infrastrukture između središnjeg sustava i nacionalnih jedinstvenih sučelja. 2. Središnji sustav EES-a udomljuje eu-LISA u svoja dva tehnička pogona. Pruža funkcionalnosti utvrđene ovom Uredbom u skladu s uvjetima u pogledu dostupnosti, kvalitete i brzine na temelju članka 34. stavka 3. 3. Ne dovodeći u pitanje Odluku Komisije 2008/602/EC, određene komponente hardvera i softvera bit će zajedničke komunikacijskoj infrastrukturi EES-a i komunikacijskoj infrastrukturi VIS-a iz članka 1. stavka 2. Odluke Vijeća 2004/512/EZ. Uspostavlja se posebna virtualna privatna mreža namijenjena EES-u kao dodatak postojećoj virtualnoj privatnoj mreži VIS-a kako bi se osiguralo logičko odvajanje podataka iz VIS-a i EES-a. Članak 7.

Interoperabilnost s VIS-om 1.eu-LISA uspostavlja sigurni komunikacijski kanal između središnjeg sustava EES-a i središnjeg sustava VIS-a kako bi se omogućila interoperabilnost između EES-a i VIS-a. Izravno pregledavanje podataka između sustava moguće je samo ako je to predviđeno ovom Uredbom i Uredbom (EZ) br. 767/2008. 2.Zahtjevom u pogledu interoperabilnosti omogućuje se graničnim tijelima koja upotrebljavaju EES da izvrše pregled VIS-a iz EES-a u svrhu: (a)preuzimanja i uvoza izravno iz VIS-a podataka povezanih s vizama, kako bi u EES-u otvorili ili ažurirali osobni dosje nositelja vize u EES-u skladu s člancima 13., 14. i 16. ove Uredbe i člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008; (b)preuzimanja i uvoza izravno iz VIS-a podataka povezanih s vizama, kako bi ažurirali EES u slučaju kada je viza poništena, oduzeta ili joj je rok produljen u skladu s člankom 17. ove Uredbe i člancima 13., 14. i 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008; (c)provjere vjerodostojnosti i valjanosti vize i/ili jesu li ispunjeni uvjeti za ulazak na državno područje država članica u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) 2016/399, na temelju članka 21. ove Uredbe i članka 18. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 767/2008;

(d)provjere, na vanjskim granicama, je li državljanin treće zemlje koji je izuzet od obveze posjedovanja vize prethodno registriran u VIS-u u skladu s člankom 21. ove Uredbe i člankom 19.b Uredbe (EZ) br. 767/2008; (e)provjere, na vanjskim granicama, identiteta nositelja vize pretraživanjem VIS-a na temelju otisaka prstiju u skladu s člankom 21. ove Uredbe i člankom 18. stavkom 6. Uredbe (EZ) br. 767/2008, ako usporedbom s podacima u EES-u nije moguće provjeriti identitet nositelja vize. 3. Zahtjevom u pogledu interoperabilnosti omogućuje se tijelima nadležnim za vize koja upotrebljavaju VIS da izvrše pregled EES-a iz VIS-a u svrhu: (a)preispitivanja zahtjeva za vize i donošenja odluka koje se odnose na te zahtjeve u skladu s člankom 22. ove Uredbe i člankom 15. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 767/2008; (b)ažuriranja podataka u EES-u povezanih s vizama u slučaju kada je viza poništena, oduzeta ili joj je rok produljen u skladu s člankom 17. ove Uredbe i člancima 13. i 14. Uredbe (EZ) br. 767/2008. Članak 8.

Pristup EES-u radi unošenja, izmjene, brisanja i pregledavanja podataka 1.Pristup EES-u radi unošenja, izmjene, brisanja i pregledavanja podataka iz članaka 13., 14., 15., 16., 17. i 18. namijenjen je isključivo propisno ovlaštenom osoblju tijela svake države članice koja su nadležna za namjene utvrđene člancima 21. do 32. Taj je pristup ograničen na mjeru potrebnu za izvršenje zadaća u skladu s takvim namjenama i proporcionalan ciljevima koje se želi postići. 2.Svaka država članica imenuje nadležna nacionalna tijela, uključujući tijela nadležna za granice, vize i imigraciju. Propisno ovlašteno osoblje ima pristup EES-u u svrhu unošenja, izmjene, brisanja ili pregledavanja podataka. Svaka država članica bez odlaganja dostavlja popis tih tijela agenciji eu-LISA. U tom se popisu točno naznačuje u koju svrhu svako nadležno tijelo pristupa podacima u EES-u. U roku od tri mjeseca nakon što EES započne s radom u skladu s člankom 60., konsolidirani popis tih tijela objavljuje se u Službenom listu Europske unije. U slučaju izmjene popisa, eu-LISA jedanput godišnje objavljuje ažurirani konsolidirani popis. Članak 9.

Opća načela 1.Svako nadležno tijelo ovlašteno za pristup EES-u osigurava da je upotreba EES-a potrebna, prikladna i proporcionalna. 2.Svako nadležno tijelo osigurava da se pri upotrebi EES-a ne diskriminira državljane trećih zemalja na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, religije ili vjere, invaliditeta, dobi ili spolnog opredjeljenja te da se u potpunosti poštuje ljudsko dostojanstvo i nepovredivost osobe. Posebna se pozornost posvećuje specifičnoj situaciji djece, starih osoba i osoba s invaliditetom. Točnije, prilikom čuvanja podataka o djetetu, prvenstveno se uzima u obzir najbolji interes djeteta. Članak 10.

Automatski kalkulator i obveza obavješćivanja državljana trećih zemalja o preostalom trajanju dopuštenog boravka 1.EES uključuje automatski kalkulator kojim se naznačuje najdulje dopušteno trajanje boravka u skladu s člankom 6. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/399 za državljane trećih zemalja koji su registrirani u EES-u i kojima je dopušten kratkotrajni boravak {ili ulazak na temelju vize za privremeni boravak}. Kalkulator se ne primjenjuje na državljane trećih zemalja koji su članovi obitelji građanina Unije na koje se primjenjuje Direktiva 2004/38/EZ ili državljanina treće zemlje koji uživa pravo slobode kretanja u skladu s pravom Unije, ali koji ne posjeduju boravišnu iskaznicu iz Direktive 2004/38/EZ. 2.S pomoću automatskog kalkulatora: (a)na ulasku se nadležnim tijelima pružaju informacije o dopuštenom trajanju boravka i o tome je li već ranije iskorišten broj dopuštenih ulazaka na temelju vize za jedan ulazak ili za dva ulaska. (b)na izlasku se vrši identifikacija državljana trećih zemalja koji su prekoračili dopušteno trajanje boravka. 3. Granična tijela obavješćuju državljanina treće zemlje o najvećem broju dana dopuštenog boravka, pri čemu se u obzir uzima broj ulazaka i duljina boravka dopuštena na temelju vize {ili vize za privremeni boravak} u skladu s člankom 8. stavkom 9. Uredbe (EU) 2016/399. 4.Pri izračunu trajanja dopuštenog boravka u schengenskom prostoru ne uzimaju se u obzir boravci u državama članicama koje još u potpunosti ne primjenjuju schengensku pravnu stečevinu u skladu sa svojim Aktom o pristupanju. Te države članice registriraju boravke državljane trećih zemalja u EES. Međutim, automatskim kalkulatorom u sustavu ne izračunavaju se boravci u državama članicama koje još u potpunosti ne primjenjuju schengensku pravnu stečevinu u okviru dopuštenog trajanja boravka.

Članak 11.

Mehanizam davanja informacija 1.EES uključuje mehanizam kojim se automatski identificira kod kojih bilježaka o ulasku/izlasku, neposredno iza datuma isteka dopuštenog trajanja boravka, nisu evidentirani podaci o izlasku te se identificiraju bilješke o boravku čije je najdulje dopušteno trajanje prekoračeno. 2.Imenovanim nadležnim nacionalnim tijelima dostupan je popis iz sustava koji sadržava podatke iz članaka 14. i 15. o svim osobama koje su identificirane kao osobe koje su prekoračile dopušteno trajanje boravka. Članak 12.

Mrežna usluga 1. Kako bi se državljanima trećih zemalja omogućilo da u svakom trenutku provjere preostalo trajanje dopuštenog boravka, sigurnim internetskim pristupom mrežnoj usluzi, koju u svoja dva tehnička pogona udomljuje agencija eu-LISA, omogućuje im se da u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (b) dostave potrebne podatke, navodeći uz njih i datum očekivanog ulaska i izlaska. Na temelju toga putem mrežne usluge dobivaju odgovor U REDU / NIJE U REDU. Mrežna usluga upotrebljava posebnu bazu podataka samo za čitanje koja se ažurira na dnevnoj osnovi s pomoću jednosmjerne ekstrakcije najmanjeg potrebnog podskupa podataka iz EES-a. 2. Prijevoznici mogu upotrebljavati sigurni internetski pristup mrežnoj usluzi iz stavka 1. kako bi provjerili jesu li ili nisu državljani trećih zemalja koji posjeduju vizu za jedan ulazak ili za dva ulaska već iskoristili tu vizu. Prijevoznik dostavlja podatke navedene u članku 14. stavku 1. točki (d). Na temelju toga prijevoznici putem mrežne usluge dobivaju odgovor U REDU / NIJE U REDU. Prijevoznici mogu pohranjivati poslane informacije i primljene odgovore. 3. Detaljna pravila o uvjetima rada mrežne usluge i zaštiti podataka te sigurnosna pravila primjenjiva na mrežnu uslugu donose se u skladu s postupkom preispitivanja iz članka 61. stavka 2. POGLAVLJE II.

Unošenje i upotreba podataka od strane graničnih tijela Članak 13.

Postupci za unošenje podataka u EES 1. U skladu s člankom 21. granična tijela provjeravaju je li u EES-u prethodno već otvoren osobni dosje državljanina treće zemlje i provjeravaju njegov identitet. Ako državljanin treće zemlje upotrebljava samoposlužni sustav u svrhu prethodnog unosa podataka ili obavljanja granične kontrole [ne bi li taj samoposlužni sustav trebalo definirati ili objasniti?], provjera se može izvršiti s pomoću samoposlužnog sustava. 2.Ako je prethodni osobni dosje otvoren, granično tijelo, prema potrebi, ažurira podatke u osobnom dosjeu, unosi bilješku o ulasku/izlasku povezanu sa svakim ulaskom i izlaskom u skladu s člancima 14. i 15. ili, ako je primjenjivo, bilješku o zabrani ulaska u skladu s člankom 16. Ta se bilješka povezuje s osobnim dosjeom predmetnog državljanina treće zemlje. Ako je primjenjivo, podaci iz članka 17. stavka 1. dodaju se osobnom dosjeu, a podaci iz članka 17. stavaka 3. i 4. dodaju se bilješci o ulasku/izlasku predmetnog državljanina treće zemlje. U osobni dosje državljanina treće zemlje dodaju se različite putne isprave i podaci o identitetima koje on legitimno upotrebljava. Ako je prethodni dosje registriran, a državljanin treće zemlje predoči putnu ispravu koja se razlikuje od putne isprave koja je prethodno registrirana, ažuriraju se i podaci iz članka 14. stavka 1. točke (f) ako se prikaz lica snimljen na čipu nove putne isprave može izvući elektroničkim putem. 3. Ako je potrebno kreirati ili ažurirati podatke iz osobnog dosjea nositelja vize, granična tijela mogu, u skladu s člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008 izravno iz VIS-a preuzeti i uvesti podatke predviđene člankom 14. stavkom 1. točkama (d), (e) i (g). 4. Ako državljanin treće zemlje prethodno nije registriran u EES-u, granično tijelo otvara osobni dosje te osobe unošenjem, prema potrebi, podataka iz članaka 14., 15. i 16. 5. Ako državljanin treće zemlje za prethodni unos podataka upotrebljava samoposlužni sustav, primjenjuje se članak 8.c Uredbe (EU) 2016/399. U tom slučaju državljanin treće zemlje može prethodno unijeti podatke u osobni dosje ili, ako je primjenjivo, podatke koje treba ažurirati. Podatke potvrđuje službenik graničnog nadzora kada je odluka o davanju dozvole ili zabrani ulaska donesena u skladu s Uredbom (EU) 2016/399. Provjera iz stavka 1. ovog članka vrši se s pomoću samoposlužnog sustava. Podaci navedeni u članku 14. stavku 1. točkama (d), (e) i (g) mogu se preuzeti i uvesti izravno iz VIS-a. 6. Ako državljanin treće zemlje za provedbu granične kontrole upotrebljava samoposlužni sustav, primjenjuje se članak 8.d Uredbe (EU) 2016/399. U tom se slučaju provjera iz stavka 1. ovog članka vrši s pomoću samoposlužnog sustava. 7. Ako državljanin treće zemlje za prelazak vanjske granice upotrebljava e-vrata, primjenjuje se članak 8.d Uredbe (EU) 2016/399. U tom se slučaju s pomoću e-vrata vrši odgovarajući unos bilješke o ulasku/izlasku, a bilješka se povezuje s predmetnim osobnim dosjeom. 8. Ako je potrebno otvoriti osobni dosje ili ažurirati prikaz lica iz članka 14. stavka 1. točke (f), prikaz lica može se izvući samo elektroničkim putem iz elektroničkih strojno čitljivih putnih isprava (engl. electronic Machine Readable Travel Documents, eMRTD) i umetnuti u osobni dosje ako je provjereno da prikaz lica snimljen na čipu eMRTD-a odgovara prikazu lica uživo predmetnog državljanina treće zemlje. Članak 14.

Osobni podaci za nositelje viza 1.Granično tijelo otvara osobni dosje nositelja vize koji je državljanin treće zemlje i unosi sljedeće podatke: (a)prezime (obiteljsko ime), ime (imena) (osobno ime), datum rođenja, državljanstvo ili državljanstva, spol;

(b)vrstu, broj i troslovnu oznaku zemlje koja je izdala putnu ispravu ili isprave; (c)datum isteka valjanosti putne isprave (isprava); (d)broj naljepnice vize za kratkotrajni boravak, uključujući troslovne oznake države članice koja ju je izdala, vrstu vize, datum završetka najduljeg trajanja boravka dopuštenog na temelju vize koji treba ažurirati pri svakom ulasku te datum isteka valjanosti vize, ako je primjenjivo; (e)prilikom prvog ulaska na temelju vize za kratkotrajni boravak, broj ulazaka i dopušteno razdoblje boravka kako je naznačeno na naljepnici vize; (f) prikaz lica koji je, kad god je to moguće, elektronički izvučen iz eMRTD-a, a kad to nije moguće, uživo fotografiran; (g)broj naljepnice vize za privremeni boravak, vrstu vize i datum isteka valjanosti vize, ako je primjenjivo. 2.Prilikom svakog ulaska nositelja vize koji je državljanin treće zemlje, u bilješku o ulasku/izlasku unose se sljedeći podaci. Ta se bilješka povezuje s osobnim dosjeom tog državljanina treće zemlje s pomoću osobnog referentnog broja koji je generirao EES prilikom otvaranja tog dosjea: (a)datum i vrijeme ulaska; (b)granični prijelaz i tijelo koje je dopustilo ulazak; 3.Prilikom svakog izlaska, sljedeći se podaci unose u bilješku o ulasku/izlasku povezanu s osobnim dosjeom tog nositelja vize koji je državljanin treće zemlje: (a)datum i vrijeme izlaska; (b)granični prijelaz izlaska. 4.Ako neposredno nakon datuma isteka dopuštenog trajanja boravka nisu navedeni podaci o izlasku, sustav označava bilješku o ulasku/izlasku oznakom ili zastavicom, a podaci o nositelju vize koji je državljanin treće zemlje i koji je identificiran kao osoba koja je prekoračila dopušteno trajanje boravka unose se u popis iz članka 11. 5. Radi otvaranja osobnog dosjea nositelja vize koji je državljanin treće zemlje, granično tijelo može podatke predviđene stavkom 1. točkama (d), (e) i (g) preuzeti i uvesti izravno iz VIS-a u skladu s člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008. Članak 15.

Osobni podaci za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize 1.Granično tijelo za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize u njihov osobni dosje unosi podatke predviđene u članku 14. stavku 1. točkama (a), (b), (c) i (f). Osim toga, u taj osobni dosje unosi otiske četiri prsta, i to kažiprsta, srednjeg prsta, prstenjaka i malog prsta s desne ruke, a ako to nije moguće, otiske istih prstiju s lijeve ruke u skladu sa specifikacijama za razlučivost i upotrebu otisaka prstiju koje je donijela Komisija u skladu s člankom 61. stavkom 2. Za državljane trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize primjenjuje se Članak 14. stavci 2. do 4. 2.Zbog zakonskih razloga, djeca starosti do 12 godina izuzeta su od obveze davanja otisaka prstiju. 3.Zbog činjeničnih razloga, osobe kod kojih je fizički nemoguće uzeti otiske prstiju izuzete su od obveze davanja otisaka prstiju. Međutim, ako je ta fizička nemogućnost privremena, osoba je dužna dati otiske prstiju prilikom sljedećeg ulaska. Granična tijela imaju pravo zahtijevati dodatna pojašnjenja u vezi s razlozima privremene nemogućnosti davanja otisaka prstiju. Države članice osiguravaju da su uvedeni odgovarajući postupci kojima se jamči dostojanstvo osobe ako je prilikom uzimanja otisaka prstiju došlo do poteškoća.

4.Ako je predmetna osoba izuzeta od obveze davanja otisaka prstiju zbog zakonskih ili činjeničnih razloga u skladu sa stavkom 2. ili 3., u polje predviđeno za posebne podatke unose se riječi „ne primjenjuje se”. Sustavom se omogućuje razlikovanje između slučajeva kada otisci prstiju zbog zakonskih razloga nisu potrebni i onih slučajeva kada otiske nije moguće uzeti zbog činjeničnih razloga. Članak 16.Osobni podaci za državljane trećih zemalja kojima je zabranjen ulazak 1.Ako granično tijelo u skladu s člankom 14. Uredbe (EZ) 2016/399 i Prilogom V. toj Uredbi donese odluku o zabrani ulaska državljanina treće zemlje iz članka 2. stavka 2. ove Uredbe na državno područje država članica te ako prethodni dosje tog državljanina treće zemlje nije registriran u EES-u, granično tijelo otvara osobni dosje u koji u skladu s člankom 14. stavkom 1. unosi potrebne podatke o državljanima trećih zemalja koji su nositelji vize, a u skladu s člankom 15. stavkom 1. potrebne podatke o državljanima trećih zemalja koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize. 2.Radi otvaranja osobnih dosjea državljana trećih zemalja koji su nositelji viza, nadležno granično tijelo može podatke predviđene člankom 14. stavkom 1. točkama (d), (e) i (g) preuzeti i uvesti u EES izravno iz VIS-a u skladu s člankom 18.a Uredbe (EZ) br. 767/2008. 3. U pogledu državljana trećih zemalja koji su nositelji vize i onih koji su izuzeti od obveze posjedovanja vize u posebnu bilješku o zabrani ulaska unose se sljedeći podaci: (a) datum i vrijeme zabrane ulaska; (b) granični prijelaz; (c) tijelo koje je zabranilo ulazak; (d) slovo (slova) koja odgovaraju razlogu (razlozima) zabrane ulaska, u skladu s Prilogom V. dijelom B Uredbe (EU) 2016/399. 4.Ako prethodni dosje već postoji u EES-u, podaci predviđeni u stavku 2. dodaju se postojećem dosjeu. Članak 17.Podaci koje treba dodati ako je dozvola boravka oduzeta, poništena ili joj je rok produljen 1.Ako je donesena odluka o oduzimanju ili poništenju dozvole boravka ili vize ili o produljenju trajanja dopuštenog boravka ili roka valjanosti vize, nadležno tijelo koje je donijelo odluku u osobni dosje dodaje sljedeće podatke: (a)informacije o statusu, uz naznaku da je dozvola boravka ili viza oduzeta ili poništena, odnosno da je produljeno trajanje dopuštenog boravka ili rok valjanosti vize; (b)identitet tijela koje je oduzelo ili poništilo dozvolu boravka ili vizu ili je produljilo trajanje dopuštenog boravka ili rok valjanosti vize; (c)mjesto i datum donošenja odluke o oduzimanju ili poništenju dozvole boravka ili vize ili o produljenju trajanja dopuštenog boravka ili roka valjanosti vize; (d)novi broj naljepnice vize, uključujući troslovnu oznaku zemlje koja je izdala vizu; (e)razdoblje za koje je dopušteni boravak produljen; (f)novi datum isteka valjanosti dozvole boravka ili vize. 2.Ako je donesena odluka o poništenju, oduzimanju ili produljenju roka valjanosti vize, tijelo nadležno za vize, koje je donijelo odluku, odmah iz VIS-a preuzima i izravno u EES uvozi podatke predviđene stavkom 1. ovog članka u skladu s člancima 13. i 14. Uredbe (EZ) br. 767/2008.

3.U bilješci o ulasku i izlasku navode se razlozi oduzimanja dozvole boravka, a oni su slj