·je li područje primjene inicijative ograničeno na one aspekte koje države članice ne mogu same zadovoljavajuće ostvariti, već ih bolje može ostvariti EU,

·U evaluaciji Direktive o prekograničnoj provedbi kazni u slučaju prometnih prekršaja zaključeno je da je tom direktivom stvorena europska dodana vrijednost jer je njome uspostavljen mehanizam za razmjenu informacija o podacima o registraciji vozila koje su važne za progon prekršaja počinjenih vozilima koja su registrirana u drugim državama članicama. Postizanje istih rezultata sredstvima različitima od direktive bilo bi gotovo nemoguće ako se uzme u obzir: a) broj sporazuma koje bi države članice trebale potpisati u cilju razmjene istih vrsta podataka; b) vrijeme potrebno za ratifikaciju sličnih sporazuma u svim državama članicama; i c) moguće ishode takvih sporazuma kao i nedostatak transparentnosti kao moguće posljedice nekih dvostranih ili višestranih sporazuma.

·U evaluaciji Akcijskog plana protiv rastuće prijetnje od otpornosti na antimikrobna sredstva zaključeno je da Akcijski plan ima jasnu europsku dodanu vrijednost. Njime se poticane mjere u državama članicama, ojačana je međunarodna suradnja te je pružen okvir za koordinaciju aktivnosti na međunarodnoj razini u području otpornosti na antimikrobna sredstva. Stoga se nalazima evaluacije općenito podupire trajno djelovanje na razini EU-a. U evaluaciji je pokazano da postoji jasna potreba za potporu i pomoć državama članicama u razvoju i provedbi nacionalnih akcijskih planova za smanjenje razlika između upotrebe antimikrobnih sredstava i raširenosti infekcija, poticanje suradnje među sektorima, poboljšanje znanja građana te jačanje sustava za praćenje i nadzor razvijanjem stručnog znanja o metodologijama, pouzdanim pokazateljima i instrumentima. U evaluaciji je pokazana potreba za trajnom koordinacijom i suradnjom u području istraživanja i razvoja novih antimikrobnih sredstava, brzih dijagnostičkih testova, cjepiva i alternativnih metoda liječenja te novih poslovnih modela za održavanje ulaganja i povećanje znanja o prenošenju otpornosti na antimikrobna sredstva.

·U ex post evaluaciji Sedmog okvirnog programa za istraživanje zaključeno je da je rješavanje paneuropskih izazova istraživanjima na europskoj razini jedno od najvažnijih područja dodane vrijednosti Europe u odnosu na djelovanja država članica. Europski programi za istraživanja uključuju skup nagrada za „društvene izazove” u okviru kojih se nude novčane nagrade za one koji najučinkovitije zadovoljavaju definirani izazov. One služe kao poticaj za inovacije. Njima se propisuje cilj, no ne i način postizanja tog cilja. Njemačka biofarmaceutska tvrtka CureVac GmbH osvojila je u 2014. nagradu za inovacije i dodijeljeno joj je 2 milijuna EUR za ostvareni napredak prema novim tehnologijama za očuvanje stabilnosti cjepiva za spašavanje života na bilo kojoj sobnoj temperaturi čime se prevladava jedna od najvećih prepreka u uporabi cjepiva u zemljama u razvoju. Nagrada je 2015. imala učinak poluge na dodatna privatna ulaganja u istraživanje kada je Zaklada Billa i Melinde Gates najavila obvezu ulaganja 46 milijuna EUR u CureVac radi ubrzavanja razvoja njegove inovativne tehnologije cjepiva i proizvodnje brojnih cjepiva protiv zaraznih bolesti.

2.2. Praćenje obrazloženih mišljenja nacionalnih parlamenata

Komisija je u 2016. zaprimila 65 obrazloženih mišljenja nacionalnih parlamenta o načelu supsidijarnosti. To je 713 % više od osam obrazloženih mišljenja zaprimljenih u 2015. Broj obrazloženih mišljenja zaprimljenih u 2016. treći je najveći broj zaprimljenih mišljenja u kalendarskoj godini od uvođenja mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti Ugovorom iz Lisabona u 2009. (nakon 84 u 2012. i 70 u 2013.). Obrazložena mišljenja zaprimljena u 2016. činila su veći udio (10,5 %) ukupnog broja mišljenja koja je Komisija zaprimila u istoj godini u okviru političkog dijaloga (620). Treba napomenuti da se ukupan broj mišljenja nacionalnih parlamenata podnesenih u okviru političkog dijaloga znatno povećao i u 2016.

U tih 65 obrazloženih mišljenja zaprimljenih u 2016. uključeno je 38 mišljenja koja se odnose na četiri prijedloga Komisije. Prijedlog koji je rezultirao najvećim brojem obrazloženih mišljenja bio je prijedlog revizije Direktive o upućivanju radnikana koji se odnosi 14 obrazloženih mišljenja čime je pokrenut postupak na temelju članka 7. stavka 2. Protokola br. 2 uz Ugovore (takozvani postupak „žutog kartona”). U vezi s prijedlogom revizije Dublinske uredbe zaprimljeno je osam obrazloženih mišljenja, a u vezi s dvama prijedlozima kojima se uspostavlja zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit zaprimljeno je osam obrazloženih mišljenja. U vezi s ostalim prijedlozima zaprimljeno je između jednog i četiri obrazloženih mišljenja. Slučajevi u kojima je Komisija zaprimila najveći broj obrazloženih mišljenja opisani su detaljnije u poglavlju 3.

Znatno povećanje ukupnog broja obrazloženih mišljenja izdanih u 2016. podrazumijevalo je i znatno povećanje broja obrazloženih mišljenja izdanih po domu. U 2016. obrazložena mišljenja izdalo je 26 domova od njih 41 (u usporedbi s osam domova u 2015.). Obrazložena mišljenja izdao je bugarski Narodno sabranie (3), češki Senát (3), češki Poslanecká sněmovna (4), danski Folketing (2), estonski Riigikogu (1), irski Dáil Éireann (2), irski Seanad Éireann (1), francuski Sénat (3), Hrvatski sabor (1), talijanski Senato della Repubblica (3), latvijski Saeima (1), litavski Seimas (1), luksemburški Chambre des Députés (2), mađarski Országgyűlés (2), malteški Kamra tad-Deputati (5), nizozemski Eerste Kamer (1), nizozemski Tweede Kamer (3), austrijski Bundesrat (4), poljski Senat (2), poljski Sejm (2), portugalski Assembleia da República (1), rumunjski Camera Deputaților (2), rumunjski Senat (1), slovački Národná rada (2), švedski Riksdag (12) i britanski House of Commons (1).

Švedski Riksdag je nacionalni parlament koji je izdao daleko najveći broj obrazloženih mišljenja (12). Malteški Kamra tad-Deputati izdao je drugi najveći broj obrazloženih mišljenja (5), a slijede ga češki Poslanecká sněmovna i austrijski Bundesrat (svaki po 4).

Nadalje, neki su regionalni parlamenti iskoristili priliku kako bi izravno obavijestili Komisiju o svojim mišljenjima o određenim prijedlozima Komisije koja su u nekim slučajevima podnijeli i svojim pripadajućim nacionalnim parlamentarnim domovima u sklopu postupka nadzora poštovanja načela supsidijarnosti na temelju članka 6. Protokola br. 2 uz Ugovore. Komisija po potrebi uzima ta stajališta u obzir.

2.3. Europski parlament i Vijeće

a) Europski parlament

Europski parlament poduzeo je niz mjera kako bi ispunio svoje obveze na temelju Ugovorā u pogledu primjene načela supsidijarnosti i proporcionalnosti. S posebnim upućivanjem na obrazložena mišljenja nacionalnih parlamenata trenutačno se primjenjuje sljedeći postupak:

·obrazložena mišljenja prosljeđuju se Odboru za pravna pitanja Europskog parlamenta i parlamentarnom odboru odgovornom za taj predmet kako bi bila poslana svim članovima odbora te ih se uključuje i u dokumentaciju sa sastanka,

·obrazložena mišljenja sustavno se prevode na sve službene jezike EU-a (osim na irski i malteški),

·u preambulama zakonodavnih rezolucija upućuje se na zaprimljena obrazložena mišljenja,

·parlamentarni odbor odgovoran za taj predmet osigurava da Europski parlament ne održi konačno glasovanje prije isteka roka od osam tjedana za podnošenje obrazloženih mišljenja na temelju Protokola br. 2 uz Ugovore.

Europski parlament službeno je u 2016. zaprimio 410 podneska nacionalnih parlamenata. Među njima, 76 su bila obrazložena mišljenja podnesena na temelju Protokola br. 2 uz Ugovore dok su ostala 334 podneska bili doprinosi (podnesci koji nisu povezani s mehanizmom kontrole supsidijarnosti). Ti su se brojčani podaci povećali u odnosu na 2015., kada je Europskom parlamentu službeno proslijeđeno devet obrazloženih mišljenja i 242 doprinosa. Svi podnesi nacionalnih parlamenata Europskom parlamentu dostupni su u internoj bazi podataka (CONNECT).