EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 14.7.2022. COM(2022) 337 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o politici tržišnog natjecanja za 2021. {SWD(2022) 188 final}



IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Izvješće o politici tržišnog natjecanja za 2021. Sadržaj 1. Uvod 2. Osiguravanje da pravila o tržišnom natjecanju ostanu primjerena za budućnost – napredak u opsežnom programu politike 2.1. Nove zakonodavne inicijative za jačanje instrumenata politike tržišnog natjecanja 2.2. Ažuriranje pravila i smjernica o koncentracijama i suzbijanju monopola kako bi bili spremni za nove izazove 2.3. Ažuriranje pravila i smjernica o državnim potporama kako bi bili spremni za nove izazove 2.4. Prilagodba GU-a za tržišno natjecanje trenutačnim i budućim potrebama u smislu provedbe 3. Provedba politike tržišnog natjecanja pridonijela je digitalnoj tranziciji te jakom i otpornom jedinstvenom tržištu 3.1. Provedba protumonopolskih pravila pridonijela je digitalnoj tranziciji te jakom i otpornom jedinstvenom tržištu 3.2. Kontrola koncentracija pridonijela je digitalnoj tranziciji te jakom i otpornom jedinstvenom tržištu 3.3. Kontrola državnih potpora pridonijela je digitalnoj tranziciji i otpornosti jedinstvenog tržišta 4. Provedba politike tržišnog natjecanja pridonijela je zelenoj tranziciji 4.1. Kontrola državnih potpora pridonijela je zelenoj tranziciji 4.2. Provedba protumonopolskih pravila i kontrola koncentracija pridonijele su zelenoj tranziciji 5. Politika tržišnog natjecanja pridonijela je gospodarstvu u interesu građana

5.1. Otporne europske financijske usluge 5.2. Fiskalna potpora i selektivne porezne prednosti 5.3. Politika tržišnog natjecanja nastavila je ublažavati gospodarske i socijalne posljedice pandemije bolesti COVID-19 6. Udruživanje snaga radi oblikovanja europske i globalne kulture tržišnog natjecanja 6.1. Usklađenost politike putem Europske mreže za tržišno natjecanje 6.2. Suradnja u području politike tržišnog natjecanja u cijelom svijetu 1. Uvod U Godišnjem izvješću o tržišnom natjecanju za 2021., koje Komisija upućuje Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, opisuju se najvažnija kretanja u politici tržišnog natjecanja EU-a i njezinoj provedbi 2021. Politika tržišnog natjecanja okosnica je jedinstvenog tržišta EU-a. Odlučna provedba politike tržišnog natjecanja pruža europskim poduzećima i potrošačima mogućnost odabira, inovacije, kvalitetu i konkurentne cijene. U skladu s prioritetima Komisije provedba politike tržišnog natjecanja potiče i natjecanje prema cilju oporavka nakon pandemije i zelenijeg, digitalnijeg, otpornijeg i uključivijeg gospodarstva EU-a. Jako i otporno jedinstveno tržište podupire poduzetništvo u svim fazama, omogućuje poduzećima svih veličina da maksimalno iskoriste razmjer jedinstvenog tržišta i da im taj razmjer posluži kao konkurentna prednost za bolje natjecanje u globaliziranom gospodarstvu. Politika tržišnog natjecanja EU-a mora se provoditi djelotvorno i dosljedno, ali mora biti i dovoljno fleksibilna kako bi se mogle savladati postojeće i buduće poteškoće. Pod vodstvom izvršne potpredsjednice Vestager politika tržišnog natjecanja nastavila je 2021. imati važnu ulogu u odgovoru EU-a na krizu, pri čemu je dokazana njezina svojstvena sposobnost brzog reagiranja na iznenadne promjene u gospodarstvu. Privremeni okvir za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19 omogućio je nužnu i proporcionalnu potporu država članica inače održivim poduzećima koja su bila ugrožena zbog pandemije. Komisija je utvrdila i smjer za postupno ukidanje kriznih mjera povezanih s pandemijom iz Privremenog okvira za mjere državne potpore, što je popraćeno mjerama za pokretanje i privlačenje privatnog ulaganja. Kako bi se smanjio negativan društveni i gospodarski učinak ruske invazije na Ukrajinu na EU, Komisija će ponovno iskoristiti fleksibilnost paketa instrumenata za državne potpore. Omogućit će državama članicama da smanje negativne gospodarske učinke, a da se pritom ne naruši tržišno natjecanje u EU-u više nego što je uistinu nužno. Komisija je nastavila raditi na poboljšanju funkcioniranja tržištâ za građane i poduzeća svih veličina provođenjem pravila EU-a o tržišnom natjecanju u područjima suzbijanja monopola, kontrole koncentracija i kontrole državnih potpora u digitalnom sektoru i drugim sektorima, pri čemu je uzela u obzir posebnosti svih tržišta. Istodobno je surađivala s nacionalnim tijelima država članica za tržišno natjecanje i djelovala pod nadzorom sudova EU-a. Kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije o politici tržišnog natjecanja spremnoj za nove izazove, Komisija provodi dosad nezabilježeno preispitivanje politike tržišnog natjecanja EU-a, kojim je obuhvaćeno više od 20 skupova pravila, kako bi se osiguralo da instrumenti tržišnog natjecanja EU-a budu otporni na buduće promjene i da podupiru zelenu i digitalnu tranziciju EU-a, postupak oporavka i odgovor na gospodarska kretanja te da potiču otpornost jedinstvenog tržišta. Komisija u ovom trenutku i nadopunjuje paket instrumenata za politiku tržišnog natjecanja novim instrumentima osmišljenima za rješavanje pitanja stranih subvencija i digitalnih nadzornika pristupa. Komisija je u svibnju 2021. donijela Prijedlog uredbe o stranim subvencijama kojima se narušava unutarnje tržište. Suzakonodavci su 2021. ostvarili znatan napredak u vezi s prijedlogom Komisije za Akt o digitalnim tržištima. Komisija je 2021. nastavila povećavati učinkovitost svojeg djelovanja u provedbi politike tržišnog natjecanja. Glavna uprava za tržišno natjecanje nastavila je s digitalizacijom svojih postupaka rješavanja predmeta. Te je godine došlo i do velikih promjena u izravnoj upotrebi financijskih sredstava za provedbu politike tržišnog natjecanja putem namjenskog operativnog proračuna. Program jedinstvenog tržišta i njegova sastavnica za politiku tržišnog natjecanja, s proračunom od 20,4 milijuna EUR za 2021., osiguravaju stabilno financiranje mjera za poboljšanje provedbenog kapaciteta Komisije, političkih inicijativa, međunarodne suradnje i zagovaranja politike tržišnog natjecanja. Komunikacijska strategija Glavne uprave za tržišno natjecanje podupire nastojanje izvršne potpredsjednice da se prednosti politike tržišnog natjecanja proaktivno priopćuju na jasan, dosljedan i kontinuiran način. 2. Osiguravanje da pravila o tržišnom natjecanju ostanu primjerena za budućnost – napredak u opsežnom programu politike 2.1. Nove zakonodavne inicijative za jačanje instrumenata politike tržišnog natjecanja Kao dio Europske digitalne strategije za rješavanje sustavnih digitalnih problema kao što su širenje kiberprijetnji, govor mržnje, dezinformacije, ograničeno tržišno natjecanje i pravednost na digitalnim tržištima, Komisija je u prosincu 2020. predstavila dva zakonodavna prijedloga – Akt o digitalnim uslugama i Akt o digitalnim tržištima. U Aktu o digitalnim tržištima predlaže se niz izravno primjenjivih obveza za društva koja djeluju kao važni nadzornici pristupa poduzeća i potrošača na jedinstvenom tržištu. Taj je akt 2021. i dalje bio glavni zakonodavni prioritet, što je pokazalo donošenje mandata suzakonodavaca u studenome i prosincu 2021.

Komisija je u svibnju 2021. donijela Prijedlog uredbe o stranim subvencijama kojima se narušava unutarnje tržište. Dok se potpora koju daju države članice EU-a pomno kontrolira, subvencije koje zemlje izvan EU-a daju poduzećima aktivnima u EU-u u velikoj se mjeri ne provjeravaju. Novim pravilima riješio bi se problem stranih subvencija koje narušavaju tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu. Na temelju predložene uredbe Komisija bi mogla ispitivati subvencije koje strane države daju poduzećima aktivnima u EU-u i, prema potrebi, kompenzirati učinke narušavanja koje takva državna potpora uzrokuje. 2.2. Ažuriranje pravila i smjernica o koncentracijama i suzbijanju monopola kako bi bili spremni za nove izazove Svrha je trenutačnog preispitivanja pravila o koncentracijama i suzbijanju monopola procijeniti pravila koja su na snazi i prema potrebi ih prilagoditi tako da se uzmu u obzir tržišna kretanja koja su preobrazila način na koji poduzeća posluju, uključujući rast e-trgovine i internetskih platformi. Komisija procjenjuje i jesu li potrebne daljnje smjernice za sudionike na tržištu. Nastavak preispitivanja pravila o vertikalnoj opskrbi i horizontalnoj suradnji Vertikalni sporazumi, kao što su oni između dobavljača robe ili usluga i njihovih distributera, uobičajeni su u svim sektorima gospodarstva EU-a. U srpnju 2021. Komisija je pokrenula javno savjetovanje o nacrtima revidirane Uredbe o vertikalnom skupnom izuzeću i Vertikalnih smjernica. Cilj je trenutačne revizije pojasniti i pojednostavniti određene odredbe i popuniti uočene regulatorne praznine u područjima u kojima postojeća pravila možda više nisu primjerena svrsi zbog tržišnih kretanja kao što su rast internetske prodaje i pojava novih vrsta poduzeća u obliku platformi. Komisija nastoji uspostaviti nova pravila do isteka trenutačnih pravila 31. svibnja 2022. Kad je riječ o preispitivanju pravila EU-a o tržišnom natjecanju povezanih s horizontalnom suradnjom, tim se pravilima nastoji olakšati poduzetnicima da surađuju na način koji je gospodarski poželjan i bez negativnih učinaka sa stajališta politike tržišnog natjecanja. Komisija je u svibnju 2021. objavila nalaze evaluacije dviju uredbi o horizontalnom skupnom izuzeću (Uredba o skupnom izuzeću za sporazume o istraživanju i razvoju i Uredba o skupnom izuzeću za sporazume o specijalizaciji) i Horizontalnih smjernica. U srpnju 2021. pokrenula je javno savjetovanje o opcijama politike za reviziju pravila . Budući da se obje uredbe prestaju primjenjivati 31. prosinca 2022., Komisija nastoji uspostaviti nova pravila do tog datuma. Glavni nalazi evaluacije pravila o horizontalnim sporazumima Evaluacija je pokazala da su pravila o horizontalnim sporazumima i dalje korisna za poduzeća. Međutim, u evaluaciji je utvrđeno nekoliko područja u kojima pravila nisu dovoljno prilagođena digitalizaciji i nastojanjima da se ostvare ciljevi održivosti. Poduzeća smatraju da su neke odredbe uredbi o horizontalnom skupnom izuzeću nefleksibilne i složene, dok su druge nejasne i teške za tumačenje. Točnije, uvjeti za izuzeće iz Uredbe o skupnom izuzeću za sporazume o istraživanju i razvoju možda više nisu optimalni za obuhvaćanje sporazuma o istraživanju i razvoju kojima se potiče tržišno natjecanje, a područje primjene Uredbe o skupnom izuzeću za sporazume o specijalizaciji možda je preusko. Neke odredbe obiju uredaba i Horizontalnih smjernica isto se tako smatraju nejasnima ili prestrogima. Naposljetku, Horizontalne smjernice nisu dovoljno razrađene kad je riječ o nedavnim tržišnim kretanjima kao što su digitalizacija te ciljevima otpornosti i održivosti u horizontalnim sporazumima (na primjer, ne pružaju dovoljnu pravnu sigurnost za samoprocjenu sporazuma kojima se nastoje ostvariti ciljevi održivosti i sporazuma o razmjeni/objedinjavanju podataka). U svibnju 2021. Komisija je objavila i nalaze evaluacije o funkcioniranju Uredbe o skupnom izuzeću za motorna vozila. Komisija je zaključila da, premda su načela Uredbe o skupnom izuzeću za motorna vozila i dalje valjana, u smjernice Komisije kojima je popraćena ta uredba treba uključiti pojavu novih tehnologija i sve veću ulogu podataka u toj industriji. Sadašnja Uredba o skupnom izuzeću za motorna vozila istječe 31. svibnja 2023. Komisija trenutačno razmatra daljnje postupanje na temelju tih nalaza, a pritom uzima u obzir i preispitivanje Uredbe o vertikalnom skupnom izuzeću koje je u tijeku. Objava rezultata evaluacije Obavijesti o utvrđivanju tržišta U Obavijesti o utvrđivanju tržišta navode se važne smjernice o tome kako Komisija primjenjuje koncept mjerodavnog tržišta u proizvodnom smislu i u zemljopisnom smislu u provedbi prava koje se odnosi na tržišno natjecanje. Komisija je u srpnju 2021. objavila rezultate evaluacije Obavijesti o utvrđivanju tržišta. Na temelju nalaza Komisija je odlučila preispitati Obavijest i 2022. provest će savjetovanje s dionicima o nacrtu revidirane Obavijesti o utvrđivanju tržišta. Glavni nalazi evaluacije Obavijesti o utvrđivanju tržišta Komisija je zaključila da su načela Obavijesti o utvrđivanju tržišta koja se temelje na sudskoj praksi sudova EU-a i dalje pouzdana. Međutim, možda ne odražavaju u potpunosti nedavna kretanja u praksi utvrđivanja tržišta, na primjer ona povezana s digitalizacijom. Područja u kojima Obavijest o utvrđivanju tržišta možda nije u potpunosti ažurirana uključuju: i. upotrebu i svrhu SSNIP testa (test malog, ali značajnog i neprolaznog povećanja cijena) u utvrđivanju relevantnih tržišta; ii. digitalna tržišta, posebno s obzirom na proizvode ili usluge koje se stavljaju na tržište po nultoj novčanoj cijeni i na digitalne ekosustave; iii. procjenu zemljopisnih tržišta u uvjetima globalizacije i tržišnog natjecanja uvoza; iv. kvantitativne tehnike za utvrđivanje tržišta; v. izračun tržišnih udjela i vi. necjenovno tržišno natjecanje (uključujući inovacije). Objavljeni nacrt smjernica za primjenu prava o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore za samozaposlene osobe Neke samozaposlene osobe imaju slab utjecaj nad svojim isplatama i radnim uvjetima. Kolektivno pregovaranje može biti važno sredstvo za postizanje boljih uvjeta, ali neke samozaposlene osobe mogu se smatrati „poduzećima”, pa kolektivni ugovori stoga mogu biti obuhvaćeni pravilima EU-a o tržišnom natjecanju. Kako bi se riješilo to pitanje, Komisija se u siječnju 2021. savjetovala sa svim dionicima o različitim opcijama politike, najprije u okviru početne procjene učinka, a zatim u okviru detaljnog upitnika u ožujku 2021. Komisija je 9. prosinca 2021. radi savjetovanja objavila nacrt Smjernica za primjenu prava EU-a o tržišnom natjecanju na kolektivne ugovore u pogledu uvjeta rada samozaposlenih pojedinaca. Komisija će procijeniti informacije koje su dostavili dionici radi objave konačne verzije tih smjernica 2022. Objavljeni rezultati evaluacije postupovnih aspekata i aspekata nadležnosti kontrole koncentracija u EU-u te daljnje smjernice o članku 22. Cilj evaluacije postupovnih aspekata i aspekata nadležnosti kontrole koncentracija u EU-u bio je analizirati kako su određena pravila o koncentracijama funkcionirala u tržišnim uvjetima koji se mijenjaju. Evaluacija je bila osobito usmjerena na dvije teme: i. učinkovitost pragova za utvrđivanje nadležnosti utemeljenih na prihodima u smislu obuhvaćanja koncentracija koje znatno utječu na tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu i ii. učinkovitost pojednostavnjenog postupka prijave uvedenog 2013. Komisija je u ožujku 2021. objavila nalaze evaluacije. Glavni nalazi evaluacije postupovnih aspekata i aspekata nadležnosti kontrole koncentracija u EU-u Komisija je zaključila da su se pragovi za utvrđivanje nadležnosti utemeljeni na prihodima, u kombinaciji s mehanizmom upućivanja, općenito pokazali učinkovitima u obuhvaćanju relevantnih transakcija na jedinstvenom tržištu EU-a. Međutim, nedavna tržišna kretanja dovela su do postupnog povećanja u pripajanjima poduzeća koja imaju presudnu konkurentsku ulogu ili bi mogla steći taj status iako su u trenutku koncentracije imala vrlo male prihode ili ih uopće nisu imale. U evaluaciji je zaključeno da u nekim slučajevima transakcije s mogućim negativnim učinkom na tržišno natjecanje nisu ispitale ni Komisija ni države članice. To je posebno uključivalo pripajanja usmjerena na nova poduzeća s potencijalom za tržišno natjecanje i inovativna poduzeća, među ostalim u digitalnom, farmaceutskom i biotehnološkom sektoru te nekim drugim industrijskim sektorima. Vrijednost ciljnog poduzeća nije uvijek bila u dovoljnoj mjeri povezana s potencijalnim štetnim učincima transakcije za tržišno natjecanje. Komisija je u ožujku 2021. donijela komunikaciju u kojoj je dala smjernice o načinu primjene mehanizma upućivanja između država članica i Komisije kako je utvrđeno u članku 22. Uredbe o koncentracijama u specifičnim situacijama u kojima pragovi utemeljeni na prihodima ne odražavaju potencijal ciljnog subjekta za tržišno natjecanje i u kojima transakciju ne treba prijaviti nijednoj državi članici na temelju nacionalnog prava. Komisija namjerava poticati i prihvaćati više upućivanja na temelju članka 22. Uredbe o koncentracijama.

2.3. Ažuriranje pravila i smjernica o državnim potporama kako bi bili spremni za nove izazove Komisija je 2021. nastavila s evaluacijom i revizijom postojećih pravila i smjernica o državnim potporama kako bi dodatno olakšala zelenu i digitalnu tranziciju te potaknula otpornost jedinstvenog tržišta u oporavku od posljedica pandemije bolesti COVID-19. Komisija je nastavila pratiti tržišna kretanja i spremna je dodatno prilagoditi svoje instrumente politike kako bi EU mogao brzo odgovoriti na nove krize. Prilagodbe privremenog okvira za mjere državne potpore Komisija se nedavno savjetovala s državama članicama o prijedlogu za produljenje privremenog okvira za mjere državne potpore do 30. lipnja 2022., pri čemu je utvrdila smjer za postupno ukidanje potpora za krizu povezanu s pandemijom. Komisija je u studenome 2021. donijela Šestu izmjenu privremenog okvira. Produljenjem postojećih mjera iz privremenog okvira za mjere državne potpore do 30. lipnja 2022. izbjeći će se učinci litice tako što će se spriječiti da se poduzećima iznenadno ukine ciljna javna potpora u trenutku u kojem ozbiljne smetnje koje utječu na gospodarstva država članica još nisu nestale. Komisija i dalje vodi računa o kretanjima koja bi mogla utjecati na EU, uključujući društveni i gospodarski učinak ruske invazije na Ukrajinu na EU, kako bi brzo djelovala i prema potrebi prilagodila svoje instrumente politike. Osim toga, Komisija je uvela dva nova instrumenta za pokretanje i privlačenje privatnog ulaganja za brži, zeleniji i digitalniji oporavak od pandemije. Komisija je uvela potporu ulaganju za održivi oporavak do 31. prosinca 2022. i potporu za solventnost do 31. prosinca 2023., što je državama članicama omogućilo da iskoriste privatna sredstva i stave ih na raspolaganje za ulaganja u MSP-ove, uključujući novoosnovana poduzeća i mala poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Donesene Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju Komisija je nastavila svoje preispitivanje pravila o državnim potporama kako bi ih učinila primjerenima za svrhu i usklađenima s klimatskim ciljevima EU-a. Europska komisija pokrenula je u lipnju 2021. javno savjetovanje u kojem je pozvala sve zainteresirane strane da dostave primjedbe o predloženoj reviziji Smjernica o državnim potporama za zaštitu okoliša i energiju. U prosincu 2021. Komisija je potvrdila nove Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju. Revizijom se proširuje područje primjene Smjernica kako bi se uključila nova gospodarska područja kao što su čista mobilnost i dekarbonizacija industrije. Pružit će se i fleksibilan okvir tako što će se omogućiti potpora za sve tehnologije kojima se može ostvariti europski zeleni plan. Šire područje primjene Smjernica popraćeno je zaštitnim mjerama kojima se osigurava učinkovito usmjeravanje državnih potpora tamo gdje su potrebne i kojima se od država članica zahtijeva da se savjetuju s dionicima pri oblikovanju velikih mjera državne potpore. Smjernice o državnim potporama za klimu, zaštitu okoliša i energiju poduprijet će djelovanje EU-a u području dekarbonizacije, kružnoga gospodarstva, bioraznolikosti, čiste mobilnosti ili mobilnosti bez emisija te energetske učinkovitosti i svojstava zgrada radi ostvarenja klimatskih i energetskih ciljeva EU-a za 2030. i 2050. Smjernice su stupile na snagu u siječnju 2022.Prema revidiranim pravilima prihvatljivom će se smatrati veća količina državnih potpora nego prije. Donesena revidirana Komunikacija o važnim projektima od zajedničkog europskog interesa Važni projekti od zajedničkog europskog interesa (VPZEI) okupljaju znanje, stručnost, financijska sredstva i gospodarske subjekte iz cijelog EU-a radi savladavanja važnog nefunkcioniranja tržišta, grešaka u sustavu i društvenih izazova koji se ne mogu otkloniti na drugi način. Pridonose održivom gospodarskom rastu, zaposlenju i konkurentnosti te jačaju otvorenu stratešku autonomiju EU-a. Kako bi se izbjeglo da ti projekti naruše tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu, Komisija ih mora odobriti na temelju pravila o državnim potporama. Važni projekti od zajedničkog europskog interesa omogućuju revolucionarne inovacije do prve industrijske primjene i ulaganja u infrastrukturu od velikog značaja za koja je potrebna javna intervencija. Potiču poduzetništvo u EU-u, olakšavaju zelenu i digitalnu tranziciju te povećavaju otpornost jedinstvenog tržišta. Nakon evaluacije i opsežnog savjetovanja sa svim zainteresiranim stranama o predloženoj revidiranoj komunikaciji, Komisija je u studenome 2021. donijela revidiranu Komunikaciju o pravilima o državnim potporama za važne projekte od zajedničkog europskog interesa . Revidirana Komunikacija o važnim projektima od zajedničkog europskog interesa primjenjuje se od 1. siječnja 2022. Komunikacija o pravilima o državnim potporama za važne projekte od zajedničkog europskog interesa Ažuriranom Komunikacijom proširuju se opseg EU-a i transparentnost važnih projekata od zajedničkog europskog interesa tako što se određuje da u tim projektima obično moraju sudjelovati najmanje četiri države članice. Osim toga, ti projekti moraju se osmisliti transparentno i biti uključivi. Revidiranom Komunikacijom olakšava se sudjelovanje MSP-ova u tim projektima i povećavaju se prednosti njihova sudjelovanja. Komunikacijom o važnim projektima od zajedničkog europskog interesa iz 2021. usklađuju se ciljevi te komunikacije s trenutačnim prioritetima EU-a. Kako bi se poduprle strategije EU-a za zaštitu okoliša i ubrzala zelena tranzicija, revidiranom Komunikacijom zahtijeva se od država članica da dostave dokaze o usklađenosti prijavljenih projekata s načelom „ne nanosi bitnu štetu”. Osim toga, u Komunikaciji se pojašnjavaju kriteriji koje treba upotrebljavati kod kombiniranja sredstava EU-a i nacionalnih sredstava. Javno savjetovanje o okviru Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije Okvirom Zajednice za državne potpore za istraživanje i razvoj i inovacije daju se poticaji rizičnim aktivnostima istraživanja, razvoja i inovacija, koje se ne bi provodile bez javne potpore. Komisija je u travnju 2021. pokrenula javno savjetovanje radi pojednostavnjenja postojećeg okvira za državne potpore. Cilj je olakšati državama članicama podupiranje istraživanja, razvoja i inovacija, među ostalim za MSP-ove i inovacijske klastere, i pritom osigurati da se moguća narušavanja tržišnog natjecanja svedu na najmanju mjeru te dati odgovarajuće poticaje kako bi se omogućila zelena i digitalna tranzicija EU-a. Nakon javnog savjetovanja i primitka informacija Komisija nastavlja razmatrati kako modernizirati okvir za istraživanje i razvoj i inovacije te ga učiniti otpornim na buduće promjene. S obzirom na važnost zelene i digitalne tranzicije te otpornosti jedinstvenog tržišta, ta razmatranja o modernizaciji okvira za istraživanje i razvoj i inovacije uključuju, na primjer, područja kao što su ispitivanje i eksperimentiranje s infrastrukturom te razvoj i izrada revolucionarnih tehnologija. Komisija očekuje da će donijeti revidirani okvir za istraživanje i razvoj i inovacije 2022. Javno savjetovanje o Smjernicama o državnim potporama za širokopojasne mreže Pravila o državnim potporama za razvoj širokopojasnih mreža (Smjernice o širokopojasnim mrežama) olakšavaju razvoj i uvođenje širokopojasnih mreža na područjima koja nisu dovoljno povezana, na primjer u udaljenim i slabo naseljenim regijama. Smjernice omogućuju državama članicama da podupru suvremenu infrastrukturu i tako krajnjim korisnicima osiguraju visokokvalitetne i cjenovno prihvatljive širokopojasne usluge na područjima na kojima komercijalni operateri nemaju dovoljno poticaja za ulaganje. Komisija je u srpnju 2021. objavila svoje zaključke evaluacije Smjernica o širokopojasnim mrežama Zaključeno je da postojeća pravila općenito dobro funkcioniraju i da su svrsishodna, ali da su potrebne određene prilagodbe kako bi se postojeća pravila prilagodila najnovijem tehnološkom napretku. Potrebna su odgovarajuća ulaganja kako bi se ispunili trenutačni ciljevi politike EU-a, posebno europsko gigabitno društvo do 2025. i Digitalni kompas za 2030. Komisija je u studenome 2021. na javno savjetovanje podnijela prijedlog revidiranih Smjernica o širokopojasnim mrežama. Javno savjetovanje bilo je otvoreno do 11. veljače 2022. Nacrtom Smjernica nastoji se olakšati državama članicama da potiču uvođenje širokopojasnih mreža visokih performansi, uključujući gigabitne i 5G mreže, pri čemu treba ograničiti narušavanje tržišnog natjecanja. Područje primjene Uredbe o općem skupnom izuzeću prošireno radi olakšavanja provedbe programâ EU-a Radi poboljšanja međudjelovanja između pravila financiranja EU-a i pravila EU-a o državnim potporama u okviru novog višegodišnjeg financijskog okvira Komisija je u srpnju 2021. donijela izmjene Uredbe o općem skupnom izuzeću. Tim izmjenama proširuje se područje primjene Uredbe i pojednostavnjuju se pravila o državnim potporama primjenjiva na nacionalno financiranje unutar područja primjene određenih nedavno donesenih programa EU-a. Izmjenom Uredbe o općem skupnom izuzeću države članice mogu izravno provoditi državne potpore koje nacionalna tijela dodijele za projekte koji se financiraju iz programa kojima se upravlja na razini EU-a bez prethodne prijave Komisiji. Međutim, države članice moraju obavijestiti Komisiju o mjerama potpore nakon što ih donesu. Osim toga, ažurirana Uredba o općem skupnom izuzeću omogućuje državama članicama da daju državne potpore za digitalnu i zelenu tranziciju. Omogućuje određeni stupanj fleksibilnosti za brzu potporu poduzećima kojima je potrebna pomoć zbog negativnih gospodarskih učinaka koji su posljedica neočekivanih vanjskih šokova. Izuzimanje širokih kategorija državne potpore od obveze prethodne prijave veliko je pojednostavnjenje i olakšava brzu provedbu u državama članicama. Revizija Uredbe o općem skupnom izuzeću u pogledu zelenog plana Uredba o općem skupnom izuzeću trenutačno je podvrgnuta ciljanoj reviziji, kojom se nastoji omogućiti državama članicama da brzo mobiliziraju veću potporu za zelene projekte bez prethodnog odobrenja Komisije. Cilj je revizije proširiti područje primjene te uredbe kako bi se obuhvatila potpora za ulaganja u nove tehnologije kao što su vodik i hvatanje, skladištenje ili upotreba ugljika. Te su tehnologije ključne za savladavanje strateških ovisnosti. Područje primjene Uredbe proširit će se na područja koja su ključna za ostvarenje ciljeva europskog zelenog plana, na primjer učinkovitost resursa i bioraznolikost. Osim toga, revizijom te uredbe nastoji se doraditi odredbe o potpori za ulaganja u ključna područja politike kao što su energetska svojstva zgrada i infrastruktura za punjenje i opskrbu za čistu mobilnost. Naposljetku, pravila za utvrđivanje prihvatljivih troškova i prihvatljivih intenziteta potpore bit će fleksibilnija. Donesena revizija Smjernica o rizičnom financiranju

Komisija je u prosincu 2021. donijela revidirane Smjernice o državnim potporama za promicanje rizičnih financijskih ulaganja. Revidirane Smjernice sadržavaju niz poboljšanja koja pojednostavnjuju njihovu primjenu, konsolidiraju postojeće zahtjeve za ex ante procjenu i ograničavaju zahtjev za dostavu analize nedostatka sredstava na najveće programe rizičnog financiranja. Osim toga, revidiranim Smjernicama uvode se pojednostavnjeni uvjeti za procjenu programa usmjerenih isključivo na novoosnovana poduzeća i MSP-ove koji još nisu obavili prvu komercijalnu prodaju. Kako bi se osigurala dosljednost, određene definicije iz Smjernica usklađene su s Uredbom o općem skupnom izuzeću. Revidirane Smjernice primjenjuju se od 1. siječnja 2022. Donesena revidirana Komunikacija o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita Komisija je u prosincu 2021. donijela revidiranu Komunikaciju o kratkoročnom osiguranju izvoznih kredita (Komunikacija o STEC-u). Komunikacija uključuje nekoliko izmjena. Na primjer, Komunikacijom se mijenjaju kriteriji prihvatljivosti za MSP-ove, koji u određenim okolnostima mogu primati državno osiguranje. Prema prethodnim pravilima prag za MSP-ove bio je godišnji promet od izvoza od najviše 2 milijuna EUR. U revidiranoj Komunikaciji o STEC-u taj je prag podignut na 2,5 milijuna EUR. Revidirana Komunikacija o STEC-u stupila je na snagu 1. siječnja 2022. Donesene revidirane Smjernice za regionalne potpore Smjernice za regionalne potpore omogućuju državama članicama da podupiru regije u najnepovoljnijem položaju i regije koje se suočavaju s tranzicijskim ili strukturnim poteškoćama. Smjernicama se osigurava i cjelovitost jedinstvenog tržišta te se istodobno uzimaju u obzir kohezijski ciljevi EU-a. Nakon evaluacije trenutačnih pravila 2019. i opsežnog savjetovanja s dionicima o nacrtu teksta, Komisija je u travnju 2021. donijela revidirane Smjernice za regionalne potpore. Revidirane smjernice uključuju nekoliko ciljanih prilagodbi koje odražavaju iskustvo stečeno za vrijeme primjene prethodnih pravila. U njima se uzimaju u obzir i novi prioriteti politike povezani s europskim zelenim planom te europskom industrijskom i digitalnom strategijom. Revidirane Smjernice za regionalne potpore stupile su na snagu 1. siječnja 2022. Objavljena evaluacija Uredbe o skupnom izuzeću za poljoprivredu i Smjernica Komisija je u svibnju 2021. objavila evaluaciju Uredbe o skupnom izuzeću za poljoprivredu i Smjernica o državnim potporama u sektoru poljoprivrede i šumarstva te u ruralnim područjima. U evaluaciji je zaključeno da su ta pravila općenito primjerena svrsi i da ispunjavaju potrebe predmetnih sektora. Međutim, potrebne su određene ciljane revizije, uključujući pojašnjenja nekih koncepata, daljnju racionalizaciju i pojednostavnjenje, usklađivanje s reformom zajedničke poljoprivredne politike te prilagodbe koje odražavaju trenutačne prioritete EU-a, posebno europski zeleni plan. Sljedeći je korak provedba procjene učinka, u kojoj će se razmotriti pitanja utvrđena u evaluaciji. Komisija očekuje da će donijeti revidirana pravila do 31. prosinca 2022., kad će postojeća pravila prestati važiti. 2.4. Prilagodba GU-a za tržišno natjecanje trenutačnim i budućim potrebama u smislu provedbe Digitalna transformacija Komisija prepoznaje digitalnu transformaciju kao važan prioritet politike u njezinu trenutačnom mandatu (Europa spremna za digitalno doba), ne samo radi pokretanja promjena na tržištima, već i omogućivanja modernizacije javnog sektora. U 2021. Glavna uprava za tržišno natjecanje razradila je i podržala sveobuhvatnu internu Digitalnu strategiju, kojom će se poboljšati učinkovitost istražnih postupaka i drugih aktivnosti te glavne uprave. Nadalje, Digitalna strategija ojačat će izvršavanje propisa EU-a o tržišnom natjecanju ulaganjem u vrhunska digitalna rješenja i modernizacijom sustava vođenja predmeta GU-a za tržišno natjecanje, posebice pokretanjem CASE@EC za državne potpore i upravljanje dokumentima. Ta je digitalna strategija čvrsto utemeljena na općoj Digitalnoj strategiji Europske komisije, kojom se Komisija preobražava u digitalnu organizaciju koja je usmjerena na korisnika i temelji se na podacima. GU za tržišno natjecanje osmišljava i unapređuje digitalna rješenja koja podupiru interakciju među vanjskim dionicima kao što su nacionalna nadležna tijela, poduzeća aktivna na jedinstvenom tržištu, odvjetnička društva i privatni građani. U tom kontekstu GU za tržišno natjecanje pokrenuo je 2021. tri nova digitalna rješenja – interaktivni instrument za izvješćivanje o državnim potporama (SARI2), eConfidentiality i eRFI. Pokrenuo je i projekt za preuređivanje informacija o predmetima koje se objavljuju na internetskim stranicama EUROPA radi lakšeg pristupa, pretraživanja i izvoza javnih podataka o politici tržišnog natjecanja (uključujući predmete i odluke o državnim potporama, suzbijanju monopola i koncentracijama). Budući da su podaci s kojima GU za tržišno natjecanje postupa osjetljivi i povjerljivi, izrađeni su ili ažurirani planovi IT sigurnosti za nova, ali i postojeća digitalna rješenja. Provode se nužne sigurnosne mjere i mjere praćenja kako bi se poboljšale kibersigurnost i kiberotpornost. GU za tržišno natjecanje nastavio je 2021. ulagati u konkurentnu inteligenciju, napredne podatkovne usluge i usluge strojnog učenja te rješenja za potporu ispitnim postupcima. Namjenska jedinica provodi obavještajne i istražne analize i daje forenzičku IT podršku. Osim toga, jedinica prikuplja i analizira informacije iz javno dostupnih izvora i prikuplja informacije koje bi možda trebalo ispitati radi otkrivanja novih predmeta. Resursi i organizacija Kako bi se bolje nosio s novim kretanjima politike, GU za tržišno natjecanje proveo je u studenome 2021. reorganizaciju postojeće organizacijske strukture. Broj jedinica koje se bave važnim projektima od zajedničkog europskog interesa povećan je s jedne na dvije. Nadalje, uspostavljena je radna skupina za Akt o digitalnim tržištima kako bi poduprla donošenje i provedbu tog akta. Osim toga, GU za tržišno natjecanje osnovao je pojačanu jedinicu za provedbu bolje koordiniranog pristupa posljedicama poreznog prava i agresivnog poreznog planiranja na politiku državnih potpora. Program jedinstvenog tržišta Program jedinstvenog tržišta donesen je u travnju 2021. S proračunom od 4,2 milijarde EUR u razdoblju 2021.–2027., tim se programom daje financijska potpora za jačanje upravljanja jedinstvenim tržištem i njegova funkcioniranja te uključuje sastavnicu za tržišno natjecanje, odnosno namjenski proračun za politiku tržišnog natjecanja. Proračun Programa jedinstvenog tržišta za 2021. iznosio je 20,4 milijuna EUR, a iskorišten je za potporu učinkovitoj i suvremenoj provedbi politike tržišnog natjecanja EU-a. Sredstva su se koristila i za suradnju i partnerstva s javnim upravama u EU-u i širom svijeta te za mjere zagovaranja tržišnog natjecanja. Zagovaranje tržišnog natjecanja Komisija je 2021. sudjelovala u zagovaranju politike tržišnog natjecanja i povezanim aktivnostima otvaranja prema javnosti na više razina kako bi poduprla učinkovitost politike tržišnog natjecanja EU-a, posebno sudjelovanjem izvršne potpredsjednice Vestager u događanjima i konferencijama za medije. Za priopćavanje prednosti politike tržišnog natjecanja koristili su se priopćenja za medije, bilteni i društveni mediji. Organizirana su i namjenska događanja na međunarodnoj razini ili zajedno s državama članicama. Zbog pandemije bolesti COVID-19 većina događanja 2021. održana je u virtualnom i/ili hibridnom obliku. 3. Provedba politike tržišnog natjecanja pridonijela je digitalnoj tranziciji te jakom i otpornom jedinstvenom tržištu U okviru glavnog cilja „Europa spremna za digitalno doba” predsjednica von der Leyen odredila je digitalno područje kao jedno od svojih glavnih prioriteta u ovom mandatu Komisije. Na konkurentnim tržištima poduzeća moraju biti inovativna i postati učinkovitija da bi bila uspješnija. To se odnosi i na digitalna tržišta koja se temelje na inovacijama i brzo se razvijaju i na tržišta koja još nisu digitalna. Djelotvorna provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju i regulatornih reformi od ključne je važnosti za digitalnu transformaciju gospodarstva EU-a, oporavak od pandemije bolesti COVID-19 i jačanje otpornosti jedinstvenog tržišta.

3.1. Provedba protumonopolskih pravila pridonijela je digitalnoj tranziciji te jakom i otpornom jedinstvenom tržištu Komisija je 2021. nastavila odlučno provoditi pravila o tržišnom natjecanju kako bi riješila problem ograničenja tržišnog natjecanja na jedinstvenom tržištu. Na tržištima za računalne videoigre Komisija je kaznila Valve, vlasnika internetske platforme za računalne igre Steam i pet izdavača (Bandai Namco, Capcom, Focus Home, Koch Media i ZeniMax) kaznom ukupne vrijednosti od 7,8 milijuna EUR jer su ograničili prekograničnu prodaju računalnih videoigara na temelju zemljopisne lokacije kupaca unutar EGP-a („geografsko blokiranje”) . Novčane kazne za izdavače, koje su iznosile ukupno 6 milijuna EUR, smanjene su jer su ta poduzeća surađivala s Komisijom. Valve je odlučio da neće surađivati i izrečena mu je kazna od 1,6 milijuna EUR. Komisija je u travnju 2021. poduzetniku Apple izdala obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku u kojoj je privremeno utvrdila da je Apple narušio tržišno natjecanje na tržištu streaminga glazbe jer je zloupotrebljavao svoj vladajući položaj na tržištu za distribuciju aplikacija za streaming glazbe putem svoje trgovine App Store. Komisija se ne slaže s obveznom upotrebom mehanizma poduzetnika Apple za kupnju unutar aplikacije koji se nameće programerima aplikacija za streaming glazbe da bi mogli distribuirati svoje aplikacije putem Appleove trgovine App Store. Komisija je zabrinuta i zbog toga što Apple primjenjuje određena ograničenja za programere aplikacija koja ih sprečavaju da obavijeste korisnike proizvoda iPhone i iPad o drugim, jeftinijim mogućnostima kupnje. Komisija je nastavila i s istragama praksi društva Amazon potencijalno protivnih tržišnom natjecanju. Komisija je zabrinuta da Amazon narušava tržišno natjecanje na internetskoj trgovini na malo tako što se sustavno oslanja na nejavne poslovne podatke neovisnih prodavatelja koji prodaju na Amazonovu tržišnom mjestu. Ta praksa pogoduje Amazonovoj maloprodaji, koja se izravno natječe s tim prodavateljima treće strane. U zasebnom predmetu Komisija ispituje mogućnost da Amazon daje povlašteni tretman vlastitim maloprodajnim ponudama na štetu prodavatelja na njegovu tržišnom mjestu, a koji koriste Amazonove logističke i dostavne usluge. Komisija je u lipnju 2021. pokrenula službenu protumonopolsku istragu kako bi procijenila je li Facebook prekršio pravila EU-a o tržišnom natjecanju upotrebom promidžbenih podataka prikupljenih prvenstveno od oglašivača kako bi se natjecao s njima na tržištima na kojima je aktivan i Facebook, na primjer u prodaji putem malih oglasa. Komisija sumnja na to da Facebook koristi podatke konkurentnih pružatelja pri oglašavanju na društvenoj mreži Facebook kako bi njegovo tržišno mjesto steklo konkurentsku prednost. U službenoj protumonopolskoj istrazi procijenit će se i povezuje li Facebook svoje tržišno mjesto (usluga prodaje putem malih oglasa na internetu) s vlastitom društvenom mrežom. Komisija će ispitati je li način na koji je tržišno mjesto Facebooka uključeno u društvenu mrežu oblik vezane prodaje protivne tržišnom natjecanju koji poduzeću daje prednost pri dopiranju do kupaca i isključuje konkurentne usluge prodaje putem malih oglasa na internetu. Komisija je u lipnju 2021. pokrenula službenu protumonopolsku istragu o sektoru oglašavanja na internetu. Komisija ispituje je li Google dao prednost svojoj tehnologiji internetskog prikaznog oglašavanja u lancu opskrbe tehnologije oglašavanja (engl. Adtech) u korist YouTubea i na štetu konkurentnih pružatelja usluga tehnologije oglašavanja, oglašivača i internetskih izdavača. Osim toga, u službenoj istrazi ispitat će se narušava li Google tržišno natjecanje ograničavanjem pristupa trećih strana korisničkim podacima za potrebe oglašavanja na internetskim stranicama i aplikacijama, pri čemu zadržava te podatke za vlastitu upotrebu. Istraga Komisije usmjerena je na prikazno oglašavanje u kojem Google nudi niz usluga oglašivačima i izdavačima. U studenome 2021. Opći sud u velikoj je mjeri potvrdio prethodnu odluku Komisije u predmetu Google kupnja. Predmet Google pretraživanje (kupnja) Komisija je u lipnju 2017. izrekla novčanu kaznu Googleu u iznosu od 2,42 milijarde EUR zbog zloupotrebe vladajućeg položaja svoje tražilice davanjem nezakonite prednosti drugom proizvodu Googlea – vlastitoj usluzi uspoređivanja cijena. Googleova funkcija uspoređivanja cijena za Europu proizvod je koji omogućuje potrošačima da na internetu usporede proizvode i cijene te pronađu ponude internetskih trgovaca na malo, uključujući internetske trgovine proizvođača, platforme (kao što su Amazon i eBay) i druge preprodavatelje. Google je 2008. uveo strategiju davanja prednosti vlastitoj usluzi uspoređivanja cijena. Zbog nezakonitih praksi Googlea promet na njegovoj usluzi uspoređivanja cijena znatno se povećao, dok su konkurentne usluge uspoređivanja cijena pretrpjele znatne i trajne gubitke prometa. Nakon odluke Komisije Google je izmijenio tzv. „prozor za kupnju” kako bi se u njemu nalazile i usluge uspoređivanja cijena trećih strana. U studenome 2021. Opći sud u velikoj je mjeri potvrdio odluku Komisije. Na tržištu za farmaceutske proizvode Komisija je u veljači 2021. prihvatila skup obveza koje je ponudio Aspen nakon istrage Aspenova navodnog određivanja previsokih cijena. Aspen je pristao smanjiti svoje cijene za prosječno 73 % u cijeloj Europi (osim u Italiji) za šest lijekova koji su ključni za liječenje teških oblika hematoloških karcinoma, uključujući mijelom i leukemiju. Zahvaljujući tim smanjenjima cijena zdravstveni sustavi EU-a uštedjet će znatne količine sredstava i osigurat će se da ti lijekovi ostanu dostupni na tržištu. Komisija je u ožujku 2021. pokrenula službenu protumonopolsku istragu kako bi odredila je li Teva zloupotrijebila svoj položaj da bi zaustavila ili odgodila ulazak na tržite novih poduzeća koja se natječu s Tevinim iznimno uspješnim lijekom Copaxone na štetu pacijenata i zdravstvenih sustava . U ožujku 2021. Sud je potvrdio prethodnu odluku Komisije u predmetu Lundbeck o sporazumima o plaćanju za odgodu. Presuda Suda Europske unije u predmetu Lundbeck Sud je u predmetu Lundbeck u potpunosti potvrdio pristup Komisije sporazumima o plaćanju za odgodu u kontekstu sporova o patentima. U sporazumima o plaćanju za odgodu farmaceutsko društvo nudi prijenose vrijednosti proizvođačima generičkih lijekova kako bi ih navelo da odustanu od ulaska na tržište ili da ga odgode. Lundbeck je 2002. sklopio nekoliko sporazuma s različitim proizvođačima generičkih lijekova o generičkim verzijama Lundbeckova brendiranog lijeka citalopram, iznimno uspješnog antidepresiva. Ta poduzeća dogovorila su se s Lundbeckom da neće ući na tržište u zamjenu za znatne isplate u novcu i druge poticaje. Ti poticaji iznosili su desetke milijuna eura. Lundbeck je u internoj komunikaciji govorio o formiranju „kluba” i podjeli „hrpe dolara” s proizvođačima generičkih proizvoda. Sud je potvrdio Komisijinu procjenu da su takvi sporazumi o plaćanju za odgodu ograničenja s obzirom na cilj jer se vrijednost prijenosâ nije mogla objasniti na drugi način osim interesom strana da se ne upuste u tržišno natjecanje prema zaslugama. Sud je potvrdio i da su u trenutku sklapanja sporazumâ Lundbeck i proizvođači generičkih lijekova bili potencijalni konkurenti jer su imali stvarne i konkretne prilike za ulazak na tržište i natjecanje s Lundbeckom. Osim toga, nisu naišli na nepremostive prepreke ulasku. Nakon što je 2020. pokrenula protumonopolsku istragu sektora potrošačkog interneta stvari , Komisija je u lipnju 2021. objavila preliminarno izvješće za savjetovanje. Sektorska istraga bila je usmjerena na proizvode i usluge povezane s digitalnim glasovnim asistentima, pametnim kućnim uređajima i nosivim uređajima. Konačno izvješće i priloženi radni dokument službi objavljeni su u siječnju 2022. Konačno izvješće sektorske istrage potrošačkog interneta stvari Komisija je u siječnju 2022. objavila nalaze svoje sektorske istrage potrošačkog interneta stvari . Taj se sektor brzo razvija i stalno se povećava potražnja za glasovnim asistentima kao korisničkim sučeljima za interakciju s drugim pametnim uređajima i uslugama potrošačkog interneta stvari. Utvrđeno je nekoliko potencijalnih problema povezanih s tržišnim natjecanjem, kao što su ekskluzivnost i vezana prodaja za glasovne asistente, ograničavanje mogućnosti upotrebe različitih glasovnih asistenata na istom pametnom uređaju, nedovoljna interoperabilnost i ograničavanje funkcija na pametnim uređajima trećih strana i uslugama potrošačkog interneta stvari. Složeno okruženje u smislu standardizacije i složene tehnologije zaštićene pravom vlasništva mogu negativno utjecati na potencijal za rast proizvoda potrošačkog interneta stvari. Još jedno sporno pitanje bilo je ograničavanje zadanih značajki dostupnih korisnicima. Druga moguća ograničenja natjecanja bili su prethodno instaliranje, zadane postavke i istaknuti položaj usluga potrošačkog interneta stvari na pametnim uređajima ili glasovnim asistentima. Informacije prikupljene u sektorskoj istrazi potrošačkog interneta stvari bit će nit vodilja za Komisijine buduće provedbene i regulatorne aktivnosti. Pridonose i zakonodavnoj raspravi o Komisijinu prijedlogu Akta o digitalnim tržištima.

3.2. Kontrola koncentracija pridonijela je digitalnoj tranziciji te jakom i otpornom jedinstvenom tržištu Kontrola koncentracija osigurava da se konsolidacija odvija na način kojim se čuva dovoljan konkurentski pritisak na tržištima na koja koncentracija utječe. Sprečava stvaranje tržišnih struktura u kojima poduzeća i potrošači nemaju dovoljno izbora te u kojima se suočavaju sa slabijim inovacijama, slabijom kvalitetom ili višim cijenama. Za kontrolu koncentracija potrebna je procjena pozitivnih i negativnih učinaka konsolidacije. Komisija je 2021. nastavila intenzivno kontrolirati koncentracije. Komisija je donijela 396 odluka o koncentracijama u različitim sektorima (2020. donijela je 352 odluke), a od toga je 309 odobreno nakon pojednostavnjenog postupka. Komisija je intervenirala u 14 predloženih pripajanja, od čega je 11 transakcija odobreno podložno uvjetima. U trima prijavljenim transakcijama strane su odustale, a transakcije su povučene u drugoj fazi. Komisija je u ožujku 2021., nakon temeljite istrage i podložno uvjetima, odobrila pripajanje poduzeća Eaton Hydraulics poduzeću Danfoss. To poduzeće dobavlja hidrauličke komponente koje se koriste u strojevima za poljoprivredne, industrijske i građevinarske aktivnosti. Preuzetim obvezama uklonjene su sumnje Komisije u pogledu tržišnog natjecanja i osigurano je da će proizvođači strojeva na kraju proizvodnog lanca nastaviti imati pogodnost konkurentnih cijena i širokog asortimana inovativnih komponenti za svoje proizvode. Komisija je u ožujku 2021., nakon temeljite istrage i podložno uvjetima, odobrila pripajanje poduzeća GrandVision poduzeću EssilorLuxottica . Poduzeće posluje na tržištima naočala i leća (sunčane naočale, leće i okviri) i u pojedinačnoj prodaji tih proizvoda. Komisija je intervencijom osigurala da tržišno natjecanje na razini maloprodaje ostane dinamično i pogoduje kupcima u Belgiji, Italiji i Nizozemskoj. Air Canada i Transat odlučili su u travnju 2021. raskinuti predloženi sporazum o koncentraciji . To je uslijedilo nakon temeljite istrage Komisije predloženog pripajanja prijavljenog u travnju 2020., koja je bila usmjerena na preklapanje djelatnosti strana u području usluga zračnog prijevoza putnika između EGP-a i Kanade. Prema preliminarnim nalazima Komisije predložena transakcija izazvala bi zabrinutost u pogledu tržišnog natjecanja za veliki broj transatlantskih ruta, a na temelju rezultata tržišnih ispitivanja korektivne protumjere koje su ponudile strane čine se nedovoljnima. International Consolidated Airlines Group (IAG) i Air Europa odlučili su u prosincu 2021. povući predloženi sporazum o koncentraciji. To je uslijedilo nakon što je Komisija temeljito istražila predloženo pripajanje poduzeća Air Europa IAG-u, koji kontrolira prijevoznike Iberia, British Airways i još nekoliko drugih zračnih prijevoznika . Komisija je bila zabrinuta da bi predložena transakcija mogla znatno smanjiti tržišno natjecanje za 70 kombinacija gradova polazišta i odredišta unutar Španjolske i između Španjolske i drugih zemalja, na kojima oba prijevoznika nude izravne usluge. Komisija je 2021. nastavila s temeljitom istragom predloženog pripajanja poduzeća Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering poduzeću Hyundai Heavy Industries Holding. Komisija je u siječnju 2022. zabranila koncentraciju jer bi koncentrirano poduzeće imalo vladajući položaj te bi se smanjilo tržišno natjecanje na globalnom tržištu za izgradnju velikih brodova za prijevoz ukapljenog plina. Ukapljeni prirodni plin pridonosi diversifikaciji izvora energije EU-a i poboljšava energetsku sigurnost. 3.3. Kontrola državnih potpora pridonijela je digitalnoj tranziciji i otpornosti jedinstvenog tržišta Da bi se ostvarili EU-ovi ciljevi povezivosti do 2025. utvrđeni u Komunikaciji o europskom gigabitnom društvu do 2025. i Digitalnoj strategiji te EU-ovi ciljevi povezivosti do 2030. utvrđeni u Digitalnom kompasu 2030. , od ključne je važnosti širokopojasna infrastruktura koja zadovoljava potrebe za vrlo velikim digitalnim brzinama, kapacitetima i kvalitetom. Državnim potporama pridonosi se uvođenju širokopojasnih mreža visokih performansi u EU-u jer se tim potporama rješavaju problemi nefunkcioniranja tržišta, to jest rješavaju se problemi u situacijama i na područjima gdje komercijalni operateri nemaju poticaja za pružanje dostatne pokrivenosti širokopojasnom mrežom. Uz projekte kojima se podupire uvođenje i korištenje fiksnih širokopojasnih usluga, Komisija je 2021. odobrila nekoliko projekata za uvođenje mobilnih širokopojasnih usluga, uključujući njemački program potpore od 2,1 milijuna EUR u svibnju 2021. i španjolski program za potporu uvođenju pasivne infrastrukture za pružanje mobilnih telekomunikacijskih usluga na područjima koja nisu pokrivena 4G mobilnom mrežom u prosincu 2021. Komisija je u lipnju 2021. utvrdila da potpora koju zemaljski operateri primaju za proširenje mreže zemaljske televizije na udaljena područja Španjolske krši pravila EU-a o državnim potporama. Nakon poništenja odluke Komisije iz 2013. (za sve regije osim Kastilje-La Manche) Komisija je potvrdila da su operateri zemaljskih platformi od 2005. do 2008. primali nespojivu selektivnu prednost u odnosu na njihove konkurente. Sud je potvrdio odluku Komisije o Kastilji-La Manchi u rujnu 2018. Budući da je Španjolska vratila potporu tek djelomično, Komisija je pokrenula postupak pred Sudom. Sud je u travnju 2021. utvrdio da Španjolska nije vratila potporu (C-704/19). U tijeku je povrat te potpore. 4. Provedba politike tržišnog natjecanja pridonijela je zelenoj tranziciji Politika tržišnog natjecanja EU-a može pridonijeti ostvarivanju njegovih ciljeva i ciljnih vrijednosti u području zaštite okoliša i klime, uključujući dekarbonizaciju gospodarstva i prijelaz u prometnom sektoru s onečišćujućih fosilnih goriva na alternativna goriva u skladu s Komisijinom politikom mobilnosti. Provedba propisa EU-a o tržišnom natjecanju pridonosi europskom zelenom planu tako što se tržišta održavaju učinkovitima, pravednima i inovativnima. U tom kontekstu učinkovita provedba u okviru instrumenta državne potpore ključna je kako bi se izbjegla narušavanja tržišnog natjecanja na jedinstvenom tržištu. U veljači 2021. GU za tržišno natjecanje organizirao je konferenciju za dionike radi rasprave o tome kako protumonopolska politika, politika kontrole koncentracija i politika državnih potpora mogu najbolje funkcionirati u kombinaciji s politikom zaštite okoliša i klimatskom politikom. Na temelju toga u rujnu 2021. objavio je Izvješće o politici tržišnog natjecanja o tome kako politika tržišnog natjecanja može i kako će poduprijeti ciljeve zelenog plana. 4.1. Kontrola državnih potpora pridonijela je zelenoj tranziciji Komisija je 2021. odobrila nekoliko mjera državne potpore kako bi se poduprla zelena tranzicija EU-a. Točnije, odobrila je 18 mjera za potporu obnovljivoj energiji i sedam za potporu čistoj mobilnosti. U siječnju 2021. Komisija je donijela odluku kojom je odobrila drugi važan projekt od zajedničkog europskog interesa (VPZEI) o baterijama . U okviru tog projekta, koji se naziva European Battery Innovation, podupirat će se istraživanja i inovacije u vrijednosnom lancu baterija. Dvanaest država članica u nadolazećim će godinama izdvojiti približno 2,9 milijardi EUR za taj projekt. Očekuje se da će se tim javnim sredstvima potaknuti dodatnih 9 milijardi EUR privatnih ulaganja. Projekt dopunjuje prvi VPZEI u vrijednosnom lancu baterija, koji je odobren u prosincu 2019. Projekt je u skladu s politikama Komisije o prijelazu s korištenja fosilnih goriva na tehnologije alternativnih goriva te je u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom u gospodarstvu EU-a u okviru europskog zelenog plana i Digitalne strategije , kao i o povećanju otpornosti gospodarstva EU-a. Komisija je u veljači 2021. odobrila rumunjske planove za potporu modernizaciji sustava za centralizirano grijanje u Bukureštu. Mjera potpore u vrijednosti od 254 milijuna EUR, koja se financira iz strukturnih fondova EU-a, pomoći će Rumunjskoj da ostvari svoje ciljeve povećanja energetske učinkovitosti i pridonijet će smanjenju emisija stakleničkih plinova i drugih onečišćujućih tvari bez nepotrebnog narušavanja tržišnog natjecanja. Komisija je u travnju 2021. odobrila produljenje i prilagodbu njemačkog programa za potporu proizvodnji električne energije iz obnovljivih izvora energije i iz jamskog plina te smanjenja troškova za financiranje potpore za električnu energiju iz obnovljivih izvora. Smanjenje troškova bit će dostupno poduzećima velikim potrošačima i za opskrbu električnom energijom s kopna za brodove na vezu u lukama.

Komisija je u svibnju 2021. odobrila danski program potpore kojim se podupire proizvodnja električne energije iz obnovljivih izvora. Mjera će pomoći Danskoj da ostvari svoje ciljeve u pogledu obnovljive energije bez nepotrebnog narušavanja tržišnog natjecanja i pridonijet će europskom cilju postizanja klimatske neutralnosti do 2050. Komisija je u lipnju 2021. odobrila produljenje i prilagodbu postojećeg njemačkog programa za potporu proizvodnji električne energije u novim, moderniziranim i nadograđenim kogeneracijskim postrojenjima. Odobrenim programom promicat će se energetska učinkovitost i pridonijet će se daljnjim smanjenima emisija CO2. Komisija je u srpnju 2021. odobrila francuski program u vrijednosti od 30,5 milijardi EUR za potporu operatorima kopnenih solarnih postrojenja, kopnenih postrojenja za proizvodnju električne energije iz vjetra i hidroelektrana. Mjera će pomoći Francuskoj da ostvari svoje ciljeve u pogledu obnovljive energije bez nepotrebnog narušavanja tržišnog natjecanja i pridonijet će europskom cilju postizanja klimatske neutralnosti do 2050. Osim toga, Komisija je u prosincu 2021. odobrila njemački program u vrijednosti od 900 milijuna EUR za potporu ulaganjima u proizvodnju vodika iz obnovljivih izvora u trećim zemljama, koji će se zatim uvoziti i prodavati u EU-u. Cilj tog programa, koji se naziva H2Global, ispuniti je potražnju EU-a za vodikom proizvedenim iz obnovljivih izvora, za koju se očekuje da će se povećati u narednim godinama, podupiranjem razvoja neiskorištenog potencijala obnovljivih resursa izvan EU-a. Osim toga, programom H2Global podupirat će se projekti koji vode k znatnim smanjenjima emisija stakleničkih plinova, u skladu s ciljevima zaštite okoliša i klimatskim ciljevima utvrđenima u europskom zelenom planu. 4.2. Provedba protumonopolskih pravila i kontrola koncentracija pridonijele su zelenoj tranziciji Komisija je u srpnju 2021. utvrdila da su proizvođači automobila Daimler, BMW i Volkswagen group (Volkswagen, Audi i Porsche) prekršili protumonopolska pravila EU-a dogovaranjem o tehničkom razvoju u području čišćenja dušikovih oksida za dizelske automobile. Komisija je izrekla novčane kazne u vrijednosti od 875,2 milijuna EUR nakon što su sve strane pristale na nagodbu u okviru postupka nagodbe za kartele. Daimler nije kažnjen jer je Komisiji razotkrio postojanje kartela. Proizvođači automobila dogovorili su se da neće iskoristiti cijeli potencijal zajednički razvijene tehnologije za ograničavanje štetnih emisija dizelskih automobila tako što su si međusobno dali signale da se neće natjecati kako bi nadmašili standarde EU-a za emisije automobila. Komisija je u travnju 2021. novčano kaznila željezničke prijevoznike Österreichische Bundesbahnen (ÖBB), Deutsche Bahn (DB) i Société Nationale des Chemins de fer belges/Nationale Maatschappij der Belgische Spoorwegen (SNCB) ukupnom kaznom od 48 milijuna EUR zbog sudjelovanja u kartelu za raspodjelu klijenata. Povreda se odnosila na usluge prekograničnog prijevoza tereta u EU-u koje pružaju ÖBB, DB i SNCB u okviru modela podjele tereta, a koje se obavljaju takozvanim blok-vlakovima. Komisija je u ispitnom postupku otkrila da su tri željeznička prijevoznika koordinirala svoje ponašanje razmjenom tajnih informacija o zahtjevima klijenata za konkurentne ponude i da su međusobno davali lažne ponude kako bi zaštitili svoje poslovanje. Komisija je u rujnu 2021. prihvatila zakonski obvezujuće mjere koje je predložila Grčka kako bi omogućila konkurentima poduzeća Public Power Corporation (PPC) da kupe više električne energije na dugoročnoj osnovi. Grčka je predložila te mjere kako bi uklonila poremećaj koji je stvorio isključivi pristup PPC-a proizvodnji energije iz lignita, za što su Komisija i sudovi EU-a utvrdili da stvara nejednakost mogućnosti na grčkim tržištima električne energije. Predložene korektivne protumjere isteći će kad postojeća postrojenja na lignit prestanu s komercijalnim radom ili najkasnije 31. prosinca 2024. Komisija je u prosincu 2021. novčano kaznila poduzeće Abengoa S.A. i njegovo društvo kćer Abengoa Bionenergía S.A. kaznom od 20 milijuna EUR za sudjelovanje u kartelu koji se odnosio na mehanizam formiranja veleprodajne cijene na europskom tržištu etanola. Biogoriva mogu pridonijeti promicanju čišćeg prijevoza i smanjenju emisija stakleničkih plinova pa imaju ključnu ulogu u zelenoj tranziciji. U području kontrole koncentracija Komisija je u prosincu 2021. uz uvjete odobrila pripajanje poduzeća Suez poduzeću Veolia. Veolia i Suez posluju u sektorima pročišćavanja vode i gospodarenja otpadom. Poduzeća nude širok asortiman usluga općinskim i industrijskim kupcima. U ispitnom postupku Komisije otkriveno je da bi transakcija dovela do velikih horizontalnih preklapanja na nekoliko tržišta u Francuskoj i EGP-u. Ta bi preklapanja ugrozila konkurentni pritisak koji Suez vrši na Veoliju. Kupci bi stoga bili suočeni sa smanjenim izborom uslužnih rješenja, koja bi često bila ograničena na koncentrirani subjekt, i ne bi imali nikakvu pregovaračku snagu. 5. Politika tržišnog natjecanja pridonijela je gospodarstvu u interesu građana Socijalno tržišno gospodarstvo jedan je od temelja na kojem je izgrađen EU, a podupire ga politika tržišnog natjecanja EU-a. GU za tržišno natjecanje podržao je 2021. taj glavni cilj provedbom pravila o tržišnom natjecanju i zaštitom tržišnog natjecanja u pravednim i ravnopravnim uvjetima. Digitalna dimenzija uzeta je u obzir, na primjer pri provedbi Mehanizma za oporavak i otpornost, unije tržišta kapitala, bankovne unije i pri osiguravanju učinkovitog oporezivanja. 5.1. Otporne europske financijske usluge Provedba protumonopolskih pravila u području financijskih usluga Politika tržišnog natjecanja EU-a ima važnu ulogu u osiguravanju tržišnog natjecanja u pravednim i ravnopravnim uvjetima u cijelom sektoru financijskih usluga. Komisija se 2021. snažno usmjerila na provedbu propisa o suzbijanju kartela u sektoru financijskih usluga te je izrekla novčane kazne ukupne vrijednosti od 740 milijuna EUR za 16 različitih financijskih institucija. Komisija je u travnju 2021. donijela odluku protiv društava Bank of America Merrill Lynch, Crédit Agricole, Credit Suisse i Deutsche Bank zbog sudjelovanja u kartelu povezanome s naddržavnim, državnim i agencijskim obveznicama izdanima u američkim dolarima (obveznice SSA izdane u USD). Te četiri investicijske banke surađivale su putem središnje skupine trgovatelja koji su razmjenjivali poslovno osjetljive informacije. Sudionici kartela komunicirali su putem višestranih ili dvostranih virtualnih soba za razgovor na terminalima Bloomberg. Komisija je u svibnju 2021. sankcionirala još jedan kartel za trgovinu obveznicama te je izrekla kazne ukupne vrijednosti od 371 milijuna EUR. Komisija je zaključila da su Bank of America, Natixis, Nomura, RBS (sad NatWest), UBS, UniCredit i WestLB (sad Portigon) prekršili protumonopolska pravila EU-a. Skupina trgovatelja zaposlenih u tim društvima sudjelovala je u kartelu na primarnim i sekundarnim tržištima za europske državne obveznice (EGB). Komisija je u prosincu 2021. sankcionirala treći kartel za trgovanje valutama na promptnom deviznom tržištu . Komisija je novčano kaznila Barclays, RBS HSBC i Credit Suisse kaznom ukupne vrijednosti od 344 milijuna EUR (povrh 1,7 milijardi EUR kazne izrečene tim poduzećima u dvama prethodnim predmetima Forex). Komisija je u lipnju 2021. društvu Insurance Ireland, udruženju irskih osiguravatelja, izdala obavijest o preliminarno utvrđenim činjenicama u postupku. Komisija je zauzela preliminarno stajalište da je Insurance Ireland prekršio protumonopolska pravila EU-a ograničavanjem natjecanja na irskom tržištu osiguranja motornih vozila. Provedba propisa o državnim potporama u području financijskih usluga

Komisija je odobrila produljenje nekoliko postojećih programa državnih potpora koji državama članicama omogućuju da nastave jačati otpornost financijskog sektora bez potrebe za odobravanjem nove državne potpore pojedinačnim financijskim institucijama. Nadalje, Komisija je odobrila produljenje programâ za restrukturiranje ili uredan izlazak s tržišta banaka u poteškoćama koje se nalaze u Poljskoj, Irskoj i Danskoj. Osim toga, Komisija je riješila pitanje potencijalnih manjaka likvidnosti banaka u Grčkoj. Naposljetku, Komisija je odobrila produljenje sustava osiguranja dosljednih s tržištem za sekuritizaciju neprihodonosnih kredita u Grčkoj (Hercules) i Italiji (GACS). Ti sustavi osiguranja pomažu bankama u čišćenju njihovih bilanci stanja, a da se pritom ne dodjeljuju državne potpore niti se narušava tržišno natjecanje. Za Cipar i Grčku Komisija je odobrila neizravnu državnu potporu za nekoliko financijskih institucija. Programi državnih potpora prvenstveno su usmjereni na pružanje socijalne potpore ranjivim kućanstvima kojima prijeti rizik da izgube svoj dom. Osim toga, Komisija je odobrila potporu država članica nedavno osnovanim MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, koje često sputava ograničen pristup financiranju. U tu je svrhu Komisija odobrila prilagodbu postojećeg programa rizičnog financiranja u Francuskoj. 5.2. Fiskalna potpora i selektivne porezne prednosti Komisija je 2021. potvrdila nekoliko programa državne potpore kojima se odgađa plaćanje poreza radi ublažavanja gospodarskog učinka pandemije bolesti COVID-19. Komisija je u siječnju 2021. na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore odobrila litavski program potpore u vrijednosti od 156 milijuna EUR za poduzeća na koja je negativno utjecala pandemija bolesti COVID-19. Javna potpora uključuje odgode plaćanja poreza i mjere likvidnosti povezane s porezima (na primjer plaćanje poreznih dugova u ratama, razdoblja dugovanja bez kamata te privremeno ukidanje povrata poreznog duga). Komisija je u ožujku 2021. odlučila Sudu uputiti Ujedinjenu Kraljevinu jer nije u potpunosti vratila nezakonitu državnu potporu od 100 milijuna EUR. Nezakonita državna potpora odobrena je kao oslobođenje od poreza za pasivnu kamatu i naknade za licenciju u Gibraltaru od 2011. do 2013. Komisija je taj sustav oslobođenja od poreza na dobit proglasila nezakonitim i nespojivim s pravilima o državnim potporama 2018., a više od dvije godine nakon odluke Komisije nadležna tijela Gibraltara povratila su manje od 20 % ukupne nezakonite potpore. Budući da su dospjeli iznosi potpore i kamate na iznos povrata u potpunosti vraćeni na založne račune u razdoblju od svibnja do srpnja 2021., Komisija je stavila izvan snage svoju prethodnu odluku o pokretanju postupka na temelju članka 108. stavka 2. UFEU-a protiv Ujedinjene Kraljevine. 5.3. Politika tržišnog natjecanja nastavila je ublažavati gospodarske i socijalne posljedice pandemije bolesti COVID-19 Komisija je iskoristila potpunu fleksibilnost pravila o državnim potporama za iznimne okolnosti kako bi prilagodila privremeni okvir za mjere državne potpore. Promjena je državama članicama omogućila prilagođene instrumente za podupiranje gospodarstva za vrijeme pandemije bolesti COVID-19. Otkako je okvir prvi put donesen u ožujku 2020., Komisija je prilagodila pravila promjenjivim potrebama država članica i poduzeća. Dvije dodatne izmjene donesene su u siječnju i studenome 2021. U šestoj izmjeni utvrđuje se put prema postupnom ukidanju kriznih mjera tako da se izbjegnu učinci litice i ograniči rizik za veće gospodarsko odstupanje među državama članicama. Odluke o državnim potporama na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a i privremenog okvira Komisija je nastavila ocjenjivati mjere potpore na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) UFEU-a, članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a i privremenog okvira za mjere državne potpore. Privremenim okvirom za mjere državne potpore, koji je početno uspostavljen s rokom isteka do 31. prosinca 2020., predviđen je niz mjera potpore koje Komisija smatra spojivima na temelju članka 107. stavka 3. točke (b) i članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, kao što su ograničena količina potpore, selektivne porezne prednosti i državna jamstva za zajmove. Do kraja 2021. Komisija je donijela više od 1 180 odluka u svim državama članicama, uključujući one na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore. Na primjer, Komisija je 2021. na temelju privremenog okvira odobrila grčki program potpore u vrijednosti od 800 milijuna EUR za poduzeća koja posluju u sektoru turizma na koja je utjecala pandemija bolesti COVID-19. Komisija je zaključila da je mjera nužna, primjerena i proporcionalna kako bi se otklonio ozbiljan poremećaj u grčkom gospodarstvu. Za Italiju je Komisija u listopadu 2021. na temelju privremenog okvira odobrila talijanski program potpore u vrijednosti od 31,9 milijardi EUR za poduzeća na koja je utjecala pandemija bolesti COVID-19. Neke od tih mjera sufinancirane su u okviru kohezijske politike nakon dva paketa mjera koje je pokrenula Komisija: Investicijsku inicijativu kao odgovor na koronavirus (CRII), Investicijsku inicijativu kao odgovor na koronavirus plus (CRII+) i paket REACT-EU. Komisija je u ožujku 2021. odobrila francuski programa državnih jamstava vrijednosti do 20 milijardi EUR namijenjen za potporu gospodarstvu u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. Programom je predviđeno dugoročno financiranje za poduzeća te se olakšavaju nova ulaganja koja podupiru oporavak od posljedica pandemije bolesti COVID-19. Odluke o državnim potporama i inicijative politike povezane s pandemijom bolesti COVID-19 Komisija je u kolovozu 2021. odobrila skup jamstava za sintetske sekuritizacijske tranše u okviru Europskog jamstvenog fonda kojim upravlja Grupa Europske investicijske banke. Inicijativom se podupiru poduzeća na koja je utjecala pandemija bolesti COVID-19 u 22 države članice sudionice. Odluke o državnim potporama na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a Člankom 107. stavkom 2. točkom (b) UFEU-a Komisiji se omogućuje da odobri mjere potpore koje su države članice uvele radi nadoknade štete koju su poduzeća pretrpjela izravno zbog iznimnih okolnosti kao što je pandemija bolesti COVID-19 (na primjer u prijevozu, turizmu, kulturi, ugostiteljstvu i maloprodaji). Države članice mogu Komisiji prijaviti mjere za nadoknadu štete na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a pod uvjetom da je potpora proporcionalna i da postoji izravna uzročno-posljedična veza između iznimnih okolnosti (pandemija bolesti COVID-19) i štete koju su pretrpjeli korisnici. Na primjer, Komisija je u siječnju 2021. odobrila njemački okvirni program vrijednosti od 12 milijardi EUR za nadoknadu štete koju su poduzeća pretrpjela zbog mjera ograničavanja uvedenih radi suzbijanja širenja pandemije bolesti COVID-19. U okviru tog programa poduzeća iz svih sektora imat će pravo na nadoknadu štete pretrpljene za vrijeme zabrane kretanja kao posljedica ograničenja koja je uvela njemačka vlada u ožujku/travnju i studenome/prosincu 2020. Komisija je u travnju 2021. na temelju članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a odobrila danski program vrijednosti od 1,74 milijarde EUR za nadoknadu štete uzgajivačima nerca i povezanim poduzećima za mjere poduzete u kontekstu pandemije bolesti COVID-19. U svibnju 2021. odobrila je njemački program vrijednosti od 10 milijardi EUR za nadoknadu štete koju su poduzeća iz svih sektora pretrpjela zbog hitnih mjera poduzetih radi ograničavanja širenja bolesti COVID-19. Osim toga, Komisija je u srpnju 2021. odobrila talijanski program vrijednosti od 800 milijuna EUR za nadoknadu štete koju su zračne luke i operateri zemaljskih usluga pretrpjeli zbog pandemije bolesti COVID-19, posebno ograničenja putovanja koja su uvedena radi ograničenja širenja virusa. Državne potpore sektoru zračnog prijevoza Sektor zračnog prijevoza cijele 2021. bio je među sektorima koje je pandemija bolesti COVID-19 najviše pogodila. Komisija je te godine donijela 35 odluka u kojima je dopustila državne potpore poduzećima koja posluju u sektoru zračnog prijevoza kako bi ispunila njihove potrebe za likvidnošću i kapitalom, a koje su nastale zbog pandemije. Te mjere potpore najčešće su se odobravale na temelju privremenog okvira za mjere državne potpore ili članka 107. stavka 2. točke (b) UFEU-a.

Komisija je odobrila državne potpore zračnim prijevoznicima Air France, TUI, Scandinavian Airlines Systems, Finnair i drugima. Osim toga, procijenila je nekoliko mjera za sanaciju ili restrukturiranje za prijevoznike kao što su TAP i Condor te je odobrila državnu potporu kako bi osigurala dugoročnu održivost tih i drugih zračnih prijevoznika. Komisija je u rujnu 2021. donijela dvije odluke o talijanskom zračnom prijevozniku Alitalia. Nakon temeljite istrage dvaju zajmova ukupne vrijednosti od 900 milijuna EUR dodijeljenih 2017. Komisija je zaključila da su ti zajmovi nezakonita i nespojiva državna potpora. U zasebnoj odluci Komisija je utvrdila da novi talijanski zračni prijevoznik ITA, koji bi trebao preuzeti dio imovine prijevoznika Alitalia, nije gospodarski sljednik društva Alitalia i stoga nije odgovoran za povrat nezakonite potpore koju je primila Alitalia. Nadalje, Komisija je utvrdila da je povećanje kapitala od 1,35 milijardi EUR za društvo ITA spojivo s tržištem. Stoga ta povećanja kapitala nisu državna potpora na temelju pravila EU-a. Mehanizam za oporavak i otpornost postao operativan – priprema za izlazak iz krize Mehanizam za oporavak i otpornost stupio je na snagu 19. veljače 2021. Njime se financiraju reforme i ulaganja u državama članicama od početka pandemije u veljači 2020. do 31. prosinca 2026. On je okosnica instrumenta NextGenerationEU, privremenog instrumenta za oporavak koji Komisiji omogućuje da prikuplja sredstva za pomoć u otklanjanju neposredne gospodarske i socijalne štete uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. Tim se mehanizmom nastoje ublažiti gospodarske i socijalne posljedice pandemije bolesti COVID-19 te osigurati da EU bude održiviji, otporniji i bolje pripremljen za izazove i mogućnosti koje sa sobom donose zelena i digitalna tranzicija. Mehanizam za oporavak i otpornost omogućuje Komisiji da prikuplja sredstva za pomoć državama članicama u provedbi reformi i ulaganja koja su u skladu s prioritetima EU-a. Kako bi dobile potporu iz Mehanizma za oporavak i otpornost, države članice moraju Komisiji dostaviti planove za oporavak i otpornost. U tim se planovima utvrđuju reforme i projekti javnih ulaganja koja svaka država članica planira provesti uz potporu tog mehanizma. GU za tržišno natjecanje objavio je smjernice koje prate i olakšavaju provedbu planova za oporavak i otpornost kako bi se osiguralo da su ulaganja i projekti reformi koji se podupiru usklađeni s pravilima o državnim potporama. Objavio je i praktične smjernice za države članice radi brze obrade prijava državnih potpora u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost. 6. Udruživanje snaga radi oblikovanja europske i globalne kulture tržišnog natjecanja 6.1. Usklađenost politike putem Europske mreže za tržišno natjecanje Komisija je 2021. nastavila osiguravati usklađenu primjenu članaka 101. i 102. putem Europske mreže za tržišno natjecanje. Dva ključna mehanizma za suradnju i potporu iz Uredbe (EZ) br. 1/2003 jesu obveza nacionalnih tijela za tržišno natjecanje da, kao prvo, već u fazi prve službene istražne mjere obavijeste Komisiju o novoj istrazi te, kao drugo, da se savjetuju s Komisijom o predviđenim odlukama. U okviru mreže 2021. pokrenuto je 145 novih istraga i podnesene su 84 planirane odluke. Uz mehanizme suradnje utvrđene u Uredbi (EZ) br. 1/2003 usklađena provedba pravila EU-a o tržišnom natjecanju u svim jurisdikcijama osigurava se drugim mehanizmima suradnje u okviru Europske mreže za tržišno natjecanje. Članovi te mreže redovito se sastaju kako bi raspravljali o nedavno pokrenutim predmetima, pitanjima politike i pitanjima od strateške važnosti. Horizontalne radne skupine i podskupine za pojedine sektore održale su 2021. 37 sastanaka na kojima su dužnosnici iz nacionalnih tijela za tržišno natjecanje razmjenjivali stajališta i iskustvo. Komisija je 2021. pratila rad država članica na ugrađivanju Direktive ECN+ u nacionalno pravo i u tome im pomagala. To se moralo dovršiti do 4. veljače 2021. Komisija je u ožujku 2021. pokrenula postupke zbog povrede prava protiv 22 države članice jer nisu obavijestile Komisiju o tome da su provele Direktivu ECN+ prije roka. Od 22 države članice njih je 14 nakon toga obavijestilo o provedbi prije kraja 2021. Prije nego što zaključi postupke zbog povrede, Komisija će provjeriti je li Direktiva ECN+ ispravno provedena. Komisija je 2021. nastavila pomagati preostalim državama članicama u dovršetku provedbe te direktive. 6.2. Suradnja u području politike tržišnog natjecanja u cijelom svijetu Multilateralni odnosi Komisija je 2021. nastavila aktivno sudjelovati na međunarodnim forumima povezanima s tržišnim natjecanjem, kao što su Odbor OECD-a za tržišno natjecanje, Međunarodna mreža za tržišno natjecanje (ICN) i Konferencija Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD). Na sastancima Odbora OECD-a za tržišno natjecanje održanima 2021. Komisija je pridonijela raspravama o provedbi pravila o tržišnom natjecanju i regulatornim alternativama, programima usklađivanja s pravilima o tržišnom natjecanju, potencijalnom tržišnom natjecanju, metodologijama za mjerenje tržišnog natjecanja, pitanjima zaštite okoliša u provedbi pravila o tržišnom natjecanju i promicanju neutralnosti u pogledu tržišnog natjecanja tijela za tržišno natjecanje. Kao supredsjedateljica Radne skupine ICN-a za jednostrana postupanja Komisija je nastavila s višegodišnjim projektom za procjenu vladajućeg položaja i tržišne snage na digitalnim tržištima. Godine 2021. sudjelovala je na 19. sastanku Međuvladine skupine stručnjaka UNCTAD-a za pravo i politiku u području tržišnog natjecanja. Komisija je i dalje pokušavala poboljšati međunarodna pravila o subvencijama. Reformiranje pravila o subvencijama među glavnim je prioritetima EU-a pri preispitivanju trgovinskih pravila Svjetske trgovinske organizacije, što je i potvrđeno u zajedničkoj izjavi EU-a, SAD-a i Japana. Bilateralni odnosi Komisija i tijela SAD-a za tržišno natjecanje pokrenuli su u prosincu 2021. dijalog o zajedničkoj politici tehnološke konkurentnosti između EU-a i SAD-a radi osmišljavanja zajedničkih pristupa i jačanja suradnje u području politike tržišnog natjecanja i provedbe te politike u tehnološkim sektorima. Komisija je ostala u bliskom kontaktu s korejskom Komisijom za poštenu trgovinu i japanskom Komisijom za poštenu trgovinu u okviru sporazuma o suradnji s tim zemljama. Godine 2021. nastavila je pregovore s Japanom o Sporazumu o suradnji u području tržišnog natjecanja druge generacije. Kad je riječ o nacrtu Sporazuma o suradnji druge generacije između EU-a i Kanade, Komisija je u redovitom kontaktu s kanadskim tijelom za tržišno natjecanje kako bi pronašli rješenje u vezi sa standardima zaštite podataka u Kanadi koji su usklađeni sa standardima utvrđenima u Mišljenju Suda o Sporazumu između EU-a i Kanade o evidenciji podataka o putnicima iz 2014. Naposljetku, Komisija je nastavila blisku suradnju u području politike tržišnog natjecanja s kineskom Državnom upravom za regulaciju tržišta u okviru sporazumâ o suradnji iz 2019. Komisija namjerava uključiti odredbe o tržišnom natjecanju i kontroli državnih potpora u pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini. Komisija je 2021. nastavila pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s Australijom, Azerbajdžanom, Čileom, Indonezijom, Novim Zelandom i Uzbekistanom. Kad je riječ o zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama, glavni je cilj Komisije pomoći im u donošenju pravnih okvira za politiku tržišnog natjecanja, stvaranju operativno neovisnih tijela za tržišno natjecanje koja dobro funkcioniraju te uspostavi uspješne provedbe. Komisija je 2021. nastavila pratiti usklađenost zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja s njihovim obvezama na temelju sporazumâ o stabilizaciji i pridruživanju.