Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro /* COM/2014/0401 final */





Preporuka za PREPORUKU VIJEĆA o provedbi općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2., uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika[1], a posebno njezin članak 5. stavak 2., uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža[2], a posebno njezin članak 6. stavak 1., uzimajući u obzir preporuku Europske komisije[3], uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća, uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora, uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku, budući da: (1) U gospodarskom okruženju europodručja osjeća se postupan gospodarski oporavak, koji je doduše još uvijek krhak. U 2013. i početkom 2014. inflacija u europodručju zabilježila je snažan pad i u razdoblju obuhvaćenom prognozom očekuje se tek njezin spori rast, što je odraz usporene aktivnosti i tekuće prilagodbe relativnih cijena u najranjivijim gospodarstvima te daljnjeg jačanja tečaja eura. Iako se oporavak sve šire osjeća, razlike među državama europodručja i dalje su velike. (2) Europodručje nije tek zbroj njegovih članica. Gospodarska i financijska kriza jasno je ukazala na duboku povezanost europodručja te je naglasila potrebu snažnije koordinacije fiskalnih, financijskih i strukturnih politika među državama članicama europodručja kako bi se osiguralo dosljedno političko stajalište za europodručje u cjelini. Države članice europodručja obvezale su se 2. ožujka 2012. potpisivanjem Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji na provedbu niza opsežnih reformi politika i koordinaciju politika. Stupanjem na snagu „paketa od dvije mjere” 2013. dodatno je ojačana koordinacija proračunske i ekonomske politike u europodručju. Članice europodručja imaju posebnu odgovornost za učinkovitu provedbu novog okvira upravljanja. Stoga je potrebno povećati uzajamni pritisak radi potpore provedbi nacionalnih reformi i razborite fiskalne politike, pojačati ocjenjivanje nacionalnih reformi sa stajališta europodručja, internalizirati moguća prelijevanja i poticati politike od posebne važnosti za dobro funkcioniranje EMU-a. (3) S obzirom na veliku međuovisnost država članica europodručja postoji mogućnost velikih prelijevanja u provedbi strukturnih reformi, koju je potrebno uzeti u obzir kako bi se osiguralo optimalno oblikovanje i provedba politika za države članice europodručja pojedinačno i europodručje u cjelini. Primjerice, usklađenijim djelovanjem u provedbi reformi olakšala bi se potrebna konvergencija među državama članicama. Pravodobna rasprava o planovima reformi država članica europodručja u skladu s postojećim praksama i učinkovita provedba postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže u tom su pogledu od ključne važnosti. (4) Jedan od ključnih političkih izazova s kojima se suočava europodručje jest smanjenje državnog duga provedbom diferenciranih fiskalnih politika koje potiču rast uz istodobno jačanje potencijala rasta europodručja. Zahvaljujući konsolidacijskim naporima proteklih godina, fiskalno stanje europodručja popravilo se, ali neke članice europodručja trebaju i dalje nastaviti s fiskalnom prilagodbom kako bi smanjile visoku razinu duga. Sve članice europodručja trebale bi popraviti kvalitetu javnih financija u cilju jačanja produktivnosti i zapošljavanja. (5) Ulaganja u europodručju u početnoj su fazi krize zabilježila snažni pad i još se uvijek nisu vratila na razinu dugoročnog prosjeka. Trend slabe ulagačke aktivnosti potaknut je kombiniranim učinkom razduživanja privatnog sektora, rascjepkanosti financijskog tržišta i nužnim mjerama fiskalne konsolidacije koje su dovele do smanjenja javnih ulaganja. Veća ulaganja u infrastrukturu i znanje nužna su za održivost oporavka i jačanje potencijala rasta. Veliki dio ulaganja mora doći iz privatnog sektora, ali javna tijela mogu preuzeti važnu ulogu u osiguravanju povoljnih uvjeta. (6) Unatoč smanjenju pritiska na državni dug, dotok kredita u realno gospodarstvo u europodručju još uvijek je skroman, a rascjepkanost financijskog tržišta i dalje visoka. Pristup financiranju, posebice za MSP-ove, i dalje je izazov u mnogim državama članicama, što bi moglo ugroziti gospodarski oporavak. Stoga su potrebne inicijative u cilju obnove kreditnih tokova, jačanja tržišta kapitala i poticanja dugoročnog financiranja gospodarstva. Mjere poput dovršenja čišćenja bilanci banaka, daljnjeg učvršćivanja zaštitnih slojeva kapitala, tamo gdje je to potrebno, revizije kvalitete imovine i testova otpornosti na stresove omogućuju da se utvrde preostale slabe točke i učvrsti povjerenje u sektor u cjelini. Značajan je napredak ostvaren u području bankarske unije, ponajprije uspostavom jedinstvenog nadzornog mehanizma i dogovorom o jedinstvenom mehanizmu rješavanja. (7) Financijska kriza otkrila je nedostatke u ustroju ekonomske i monetarne unije. Komisija je 28. studenoga 2012. objavila „nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju” u cilju pokretanja europske rasprave. Predsjednik Europskog vijeća, u uskoj suradnji s predsjednikom Europske komisije, predsjednikom Euroskupine i predsjednikom Europske središnje banke, podnio je 5. prosinca 2012. izvješće u kojem se osvrće na niz ideja iz Komisijina nacrta, navodeći vremenski okvir i faze u procesu uspostave ekonomske i monetarne unije. Europski parlament iznio je svoja stajališta u rezoluciji od 20. studenoga 2012. Otada su ostvareni značajni pomaci. U daljnjem razvoju EMU-a potrebno je primijeniti postupni pristup koji objedinjuje disciplinu i solidarnost. Paketom od šest mjera i paketom od dvije mjere predviđa se prvo preispitivanje provedbe do kraja 2014. OVIME PREPORUČUJE državama članicama europodručja da, ne dovodeći u pitanje nadležnosti Vijeća u pogledu koordinacije ekonomskih politika država članica, u razdoblju 2014. – 2015. pojedinačno i zajednički, a posebno u okviru koordinacije ekonomske politike u okviru Euroskupine, poduzmu sljedeće mjere: 1. da u uskoj suradnji s Komisijom promiču i prate provedbu strukturnih reformi u područjima koja su najvažnija za nesmetano funkcioniranje europodručja, u cilju promicanja konvergencije i ispravljanja unutarnjih i vanjskih neravnoteža; da ocijene i potiču napredak u provedbi reformi u državama članicama europodručja u kojima postoje prekomjerne neravnoteže i u državama članicama europodručja u kojima postoje neravnoteže koje zahtijevaju odlučno djelovanje, kako bi se ograničila negativna prelijevanja na ostatak europodručja te da promiču primjerene politike u državama s velikim suficitom kako bi se optimirala pozitivna prelijevanja; da redovito provode tematske rasprave o strukturnim politikama s velikim potencijalom prelijevanja, usredotočujući se na smanjenje velikog poreznog klina na tržištu rada i reformu tržišta usluga; 2. da u uskoj suradnji s Komisijom koordiniraju fiskalne politike država članica europodručja, posebice pri ocjenjivanju nacrta proračunskih planova, kako bi se za cijelo europodručje osigurala dosljedna fiskalna politika koja potiče rast; da poboljšaju kvalitetu i održivost javnih financija povećanjem materijalnih i nematerijalnih ulaganja na nacionalnoj razini i na razini EU-a; da osiguraju jačanje nacionalnih fiskalnih okvira, uključujući nacionalna fiskalna vijeća; 3. da osiguraju otpornost bankarskog sustava, posebice poduzimanjem potrebnih mjera nakon revizije kvalitete imovine te provedbom propisa o bankarskoj uniji, uključujući one o daljnjim aktivnostima predviđenima u prijelaznom razdoblju jedinstvenog mehanizma za rješavanje banaka; da potiču ulaganja u privatnom sektoru i povećaju dotok kredita u gospodarstvo mjerama za poboljšanje pristupa MSP-ova kreditiranju, jačanjem tržišta kapitala i oživljavanjem tržišta sekuritizacije, u skladu s prijedlozima i rasporedom iz komunikacije Komisije o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva; 4. da nastave raditi na jačanju ekonomske i monetarne unije i da pridonesu poboljšanju okvira ekonomskog nadzora u okviru njegova preispitivanja predviđenog za kraj 2014. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL L 209, 2.8.1997., str. 1. [2] SL L 306, 23.11.2011., str. 25. [3] COM(2014) 401 final.