HR    HR 
 
 
 EUROPSKA  
KOMISIJA   
Bruxelles, 13.5.2015.  
COM(2015) 268 final  
  
Preporuka za  
PREPORUKU VIJEĆA  
o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015.  
 
i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015.   
 
HR 2   HR  
 
Preporuka za  
PREPORUKU VIJEĆA  
o Nacionalnom programu reformi Nizozemske za 2015.  
 
i dostavljanju mišljenja Vijeća o Programu stabilnosti Nizozemske za 2015.  
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,  
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 121. 
stavak 2. i članak 148. stavak 4.,  
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) b r. 1466/97 od 7. srpnja 1997. o jačanju nadzora stanja 
proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika1, a posebno njezin članak 5. stavak 2.,  
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.  1176/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. 
studenoga 2011. o sprečavanju i ispravljanju makroekonomskih neravnoteža2, a posebno 
njezin članak 6. stavak 1.,  
uzimajući u obzir preporuku Europske komisije3, 
uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta4, 
uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,  
uzimajući u obz ir mišljenje Odbora za zapošljavanje,  
uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,  
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za socijalnu zaštitu,  
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,  
budući da:  
(1) Europsko vijeće prihvatilo j e 26. ožujka 2010. prijedlog Komisije o pokretanju nove 
strategije za rast i radna mjesta Europa 2020. , temeljene na pojačanom usklađivanju 
ekonomskih politika. Strategija je usmjerena na ključna područja u kojima je 
potrebno jačati europski potencijal za održivi rast i konkurentnost.  
(2) Vijeće je 13. srpnja 2010. na temelju prijedloga Komisije donijelo preporuku o 
općim smjernicama za ekonomske politike država članica i Unije (2010. – 2014.), a 
21. listopada 2010. donijelo je odluku o smjernicama za politike zapošljavanja 
država članica. One zajedno čine „integrirane smjernice”, a države članice bile su 
pozvane uzeti ih u obzir u okviru svojih nacionalnih ekonomskih politika i politika 
zapošljavanja.  
                                                 
1 SL L  209, 2.8.1997., str.  1. 
2 SL L  306, 23.11.2011., str.  25. 
3 COM(2015)  268. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
HR 3   HR (1) Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo preporuku o Nacionalnom p rogramu reforme 
Nizozemske za 2014. i dostavilo mišljenje o ažuriranom Programu stabilnosti 
Nizozemske za 2014. Komisija je 28. studenoga 2014. dostavila mišljenje o nacrtu 
proračunskog plana Nizozemske za 2015.5 u skladu s Uredbom (EU)  br. 473/20136. 
(2) Komisija je 28. studenoga 2014. donijela Godišnji pregled rasta7, čime je označen 
početak Europskog semestra koordinacije ekonomske politike za 2015. Istog je dana 
Komisija na temelju Uredbe (EU) br.  1176/2011 donijela Izvješće o mehanizmu 
upozoravanja8, u kojem Nizozemsku smatra jednom od država članica za koje je 
potrebno provesti detaljno preispitivanje.  
(3) Europsko vijeće je 18.  prosinca  2014. podržalo prioritete za poticanje ulaganja, 
ubrzanje strukturnih reformi i provedbu odgovorne fiskalne konsolidacij e kojom se 
potiče rast.  
(4) Komisija je 26. veljače 2015. objavila izvješće za Nizozemsku za 2015.9. Njime je 
ocijenjen napredak Nizozemske u vezi s preporukama po državama članicama 
donesenima 8.  srpnja  2014. U izvješću za Nizozemsku navedeni su i rezultati 
detaljnog preispitivanja u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) br.  1176/2011. U analizi 
Komisija zaključuje da se Nizozemska suočava s makroekonomskim neravnotežama, 
što zahtijeva djelovanje u okviru politika i praćenje. I dalje su prisutni rizici koji 
proizlaz e iz visoke razine privatnog duga i zaslužuju pozornost, čak i ako se 
najnovijim mjerama podupire oporavak tržišta nekretnina i pomaže zaustaviti rast 
hipoteka. I dok veliki višak na tekućem računu djelomično odražava strukturne 
značajke gospodarstva, stru ktura mirovinskih i poreznih sustava mogla bi izazvati 
neučinkovitu raspodjelu kapitala.  
(5) Nizozemska je 30. travnja 2015. dostavila svoj Nacionalni program reformi za 2015. 
te Program stabilnosti za 2015. Kako bi se u obzir uzela njihova međusobna 
povezanos t, oba su programa ocijenjena istodobno.  
(6) Trenutačno se na Nizozemsku primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu 
te prijelazno pravilo duga. U svojem Programu stabilnosti za 2015. vlada planira 
postupno poboljšanje ukupnog deficita na 1,8  % BDP -a u 2015. i dalje na 0,7  % 
BDP -a u 2018. Vlada planira tijekom cijelog programskog razdoblja ispunjavati 
srednjoročni cilj, a to je strukturni deficit od 0,5  % BDP -a. Prema Programu 
stabilnosti očekuje se da će udio državnog duga u BDP -u dosegnuti vrhunac  od 
68,8 % u 2015. i postupno padati na 66.1% u 2018. Makroekonomski scenarij na 
kojem se temelje proračunske projekcije djeluje uvjerljivo. Prema proljetnoj 
prognozi Komisije 2015. očekuje se da će strukturni saldo ispuniti srednjoročni cilj i 
dosegnuti -0,3 % BDP -a u 2015. i -0,4 % BDP -a u 2016. Na temelju ocjene 
Programa stabilnosti i uzimajući u obzir proljetnu prognozu Komisije 2015. Vijeće 
smatra da će Nizozemska ispuniti odredbe Pakta o stabilnosti i rastu. Javni rashodi za 
istraživanje i razvoj su s a 0,84  % BDP -a u 2013. niski s obzirom na razinu 
obrazovanja, akademska postignuća i stupanj gospodarskog razvoja Nizozemske. 
Državni izdaci u tom području smanjuju se od 2014., a privatna potrošnja na 
istraživanje i razvoj je mala. Prebacivanje javnih ras hoda na inovacije i istraživanja, 
                                                 
5 C(2014) 8810.  
6 SL L  140, 27.5.2013., str.  11. 
7 COM(2014) 902.  
8 COM(2014) 904.  
9 SWD(2015) 38.  
 
HR 4   HR osobito na  temeljna istraživanja, i provođenje okvirnih politika kako bi se potakla 
privatna ulaganja u istraživanje i razvoj, pomoglo bi povećati dugoročni potencijal za 
rast nizozemskog gospodarstva.  
(7) Ključan izazov pre dstavlja tržište nekretnina gdje se desetljećima razvijaju 
nefleksibilnosti i narušavanja kojima su oblikovani uzorci stambenog financiranja i 
štednje u tom sektoru. Sklonost kućanstava da povećavaju bruto hipotekarni dug radi 
vlasništva nad nekretninama, uglavnom je posljedica dugotrajnih fiskalnih poticaja, 
posebice porezni odbitak hipotekarnih kamata u cijelosti. Od 2012. provodi se niz 
mjera kako bi se pronašlo djelomično rješenje za te poticaje. Neke od njih uključuju 
prilagodbu fiskalnog tretmana stam benog financiranja. Postupno ograničavanje 
poreznog odbitka na hipotekarne kamate i povećavanje poticaja za otplatu svakako je 
opravdano. Međutim, ta se mjera uvodi presporo da bi znatnije utjecala na otplatu te 
će i dalje biti prisutan veliki porezni poti caj na ulaganja u neproduktivnu imovinu.   
Odnos izloženosti i vrijednosti nekretnine koji bi u 2018. trebao dosegnuti 100  % i 
dalje je visok. Tržište najma ograničeno je propisima i vrlo velikim sektorom 
socijalnog stanovanja koji se treba nositi s dugačk im listama čekanja. Uvođenje 
različitih visina najamnine na temelju dohotka u sektoru socijalnog stanovanja mjera 
je koja ide u pravom smjeru, ali njezin je učinak ograničen. Prema novom zakonu 
društva za stanovanje morat će odvojiti djelatnosti od općeg g ospodarskog interesa 
(npr. socijalno stanovanje) od drugih djelatnosti. Tek treba vidjeti hoće li to dovesti 
do planiranog preusmjeravanja socijalnog stanovanja prema ljudima kojima je 
potrebna pomoć i osigurati da socijalno stanovanje bude na raspolaganju  socijalno 
ugroženim osobama koje si ne mogu priuštiti stanovanje po tržišnim uvjetima.  
(8) Dugoročna održivost mirovinskog sustava se poboljšala. Osim što se postupno 
povećava zakonska dob za umirovljenje iz prvog stupa sa 65 u 2012. na 67 u 2023. i 
zatim pov ezuje s očekivanim  životnim vijekom, Nizozemska je donijela 
sveobuhvatne reforme privatnog stupa mirovinskog sustava i sustava dugotrajne 
skrbi. Poboljšao se financijski nadzor mirovinskih fondova, a sustav je postao 
otporniji na financijske šokove. To se  nadopunjuje uspješnim reformama kojima se 
starije radnike potiče da dulje ostanu radno aktivni.  Reformama dugotrajne skrbi 
nadležnost se prenijela na općine što je dovelo do smanjenja ukupnih rashoda i 
usmjeravanja na povećanje učinkovitosti. Potrebno je  nadzirati kvalitetu i 
pristupačnost dugotrajne skrbi.  
(9) Ostali izazovi uključuju odgovarajuću raspodjelu troškova i rizika unutar naraštaja i 
među njima koji su izvan propisa o indeksaciji i financijskim zaštitnim slojevima 
(okvir za financijsku procjenu), osobito smanjenjem doprinosa mlađih ljudi.  
Poboljšanje aktuarske pravednosti doprinosa u drugi mirovinski stup pomoglo bi 
kućanstvima da svoja financijska sredstva raspodjeljuju na način kojim se potiče rast.  
(10) Cilj sveobuhvatne reforme zakonodavstva o zašt iti radnih mjesta donesenog 2014. 
jest povećati sudjelovanje na tržištu rada i mobilnost. Smanjene su fiskalne mjere 
nepoticajne za rad. Zakonodavstvom koje je donio parlament za poslodavce će se 
utvrditi kvota za zapošljavanje osoba s invaliditetom. Utjec aj tih mjera može se u 
potpunosti ocijeniti tek nakon njihove provedbe. Potrebne su daljnje mjere za 
poboljšanje integracije ljudi na marginama tržišta rada, uključujući one migrantskog 
podrijetla.  
(11) Uzimajući u obzir obvezna neporezna plaćanja, porezni kli n u Nizozemskoj znatno je 
viši od prosjeka EU -a te ima prostora za prebacivanje oporezivanja na čimbenike 
koji su manje štetni za rast. Predviđena porezna reforma pridonijela bi povećanju 
 
HR 5   HR sudjelovanja na tržištu rada. Nakon što se prihvati potrebno je pomn o pratiti njezin 
utjecaj.  
(12) Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu nizozemske 
ekonomske politike i objavila je u izvješću za Nizozemsku za 2015. Isto tako 
ocijenila je Program stabilnosti i Nacionalni program reformi te provedb u preporuka 
upućenih Nizozemskoj prethodnih godina. U obzir je uzela njihov značaj za održivu 
fiskalnu i socioekonomsku politiku u Nizozemskoj, ali i poštovanje pravila i 
smjernica EU -a zbog potrebe jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja Europskom 
unijom pružanjem doprinosa na razini EU -a budućim nacionalnim odlukama. 
Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 3. u 
nastavku.  
(13) Vijeće je u okviru te ocjene preispitalo Program stabilnosti Nizozemske i njegovo je 
mišljenje10 da je Nizo zemska usklađena s Paktom o stabilnosti i rastu.  
(14) S obzirom na detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo 
Nacionalni program reformi i Program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s 
člankom 6. Uredbe (EU) br.  1176/2011 navedene su u  preporukama 1. do 3. u 
nastavku.  
(15) U okviru europskog semestra Komisija je provela i analizu ekonomske politike 
europodručja u cjelini. Vijeće je na temelju te analize izdalo posebne preporuke za 
države članice čija je valuta euro. Nizozemska bi također tre bala osigurati cjelovitu i 
pravovremenu provedbu tih preporuka,  
OVIME PREPORUČUJE Nizozemskoj da u razdoblju 2015.  – 2016. poduzme mjere kojima 
je cilj:  
1. Preusmjeriti javne rashode u potporu ulaganjima u istraživanje i razvoj i izraditi 
okvirne uvjete za  poboljšanje privatnih izdataka za istraživanje i razvoj kako bi se 
zaustavio trend pada javnih rashoda za istraživanje i razvoj te povećao potencijal za 
gospodarski rast.  
2. Ubrzati smanjenje poreznog odbitka na hipotekarne kamate kako bi se smanjili 
porezni poticaji na ulaganje u neproduktivnu imovinu. Osigurati više tržišno 
orijentirani mehanizam za određivanje cijena na tržištu najamnina i dalje povezivati 
najamnine s dohotkom kućanstva u sektoru socijalnog stanovanja.  
3. Smanjiti razinu doprinosa na dr ugi stup mirovinskog sustava za one koji su na 
početku radnog vijeka.  
Sastavljeno u Bruxellesu  
 Za Vijeće  
 Predsjednik  
                                                 
10 U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br.  1466/97 .