Osim toga, EU je snažno posvećen djelovanju povezanom s Pariškim sporazumom COP21 i ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda. U okviru ZPP-a osobito se podupiru politike iznesene u Okviru za klimatsku i energetsku politiku do 2030., kojim se poljoprivredni sektor poziva da doprinese ciljnoj vrijednosti smanjenja emisija na razini cijelog gospodarstva za 40 % do 2030., kao i strategiji EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama. Europska poljoprivreda mora isto tako povećati svoj doprinos ciljevima EU-a u području zaštite okoliša. Te se obveze ne mogu ostvariti bez poljoprivrednika, šumara i drugih sudionika u ruralnim područjima, koji upravljaju s više od polovine površine EU-a, ključni su korisnici i čuvari povezanih prirodnih resursa te osiguravaju velike ponore ugljika i obnovljive izvore za industriju i energiju. Zbog toga bi modernizirani ZPP trebao povećati svoju dodanu vrijednost za EU tako što će biti ambiciozniji u području klime i okoliša, a trebala bi se riješiti i pitanja povezana s održivom poljoprivrednom proizvodnjom koja muče građane.

To znači da u ZPP-u i planovima država članica naglasak prije svega treba biti na ciljevima i očekivanim rezultatima, a državama članicama i regijama trebalo bi ostaviti dovoljno prostora da ih same prilagode svojim posebnostima. U skladu s pristupom Komisije „proračun usmjeren na rezultate”, budući sustav ostvarenja ciljeva trebao bi biti usredotočeniji na rezultate, potaknuti supsidijarnost tako što će se državama članicama dati mnogo veća uloga u oblikovanju programa ZPP-a, držati se dogovorenih realnih i primjerenih ciljeva te pomoći u smanjenju administrativnog opterećenja za korisnike povezanog s EU-om. U tom kontekstu pojednostavnjene mogućnosti financiranja i suvremene tehnologije nude goleme mogućnosti za smanjenje tog opterećenja, naročito kad je riječ o kontrolama. I poljoprivrednicima i građanima treba omogućiti iskorištavanje takvih poboljšanja utvrđivanjem manje preskriptivnog okvira.

Potpora znanju, inovacijama i tehnologiji bit će ključna kako bi ZPP bio spreman za buduće promjene. Programi čiji je cilj poboljšanje ekonomskog, socijalnog ili ekološkog učinka te prilagodba klimatskim promjenama i njihovo ublažavanje povezat će se sa savjetodavnim službama koje pružaju znanje, savjete, vještine i inovacije.

Europsko partnerstvo za inovacije za poljoprivrednu produktivnost i održivost (EIP-AGRI) i Europsko partnerstvo za inovacije za vode dokazali su da su vrijedni za poticanje inovacija u poljoprivrednom sektoru. U okviru partnerstva EIP-AGRI financirani su pilot-projekti s više sudionika i ono se umrežava u cijeloj Europi kako bi nova znanja postala široko dostupna. Njegov uspjeh ovisi o zajedničkom učinku savjetnika, sustava poljoprivrednog obrazovanja i osposobljavanja, istraživača te organizacija poljoprivrednika – to se često naziva „sustav znanja i inovacija u poljoprivredi”, a djelovanje tog sustava uvelike se razlikuje u različitim državama članicama. Posebno je važna uloga poljoprivrednih savjetnika. Modernim ZPP-om trebalo bi se podržati jačanje poljoprivrednih savjetodavnih službi u okviru sustava AKIS. To bi trebalo postati uvjet za odobravanje strateških planova za ZPP. To bi se trebalo olakšati jačanjem potpore za ravnopravnu razmjenu, umrežavanje i suradnju među poljoprivrednicima, među ostalim preko organizacija proizvođača jer one mogu biti važni nositelji redovitih razmjena znanja, inovacija i ušteda na troškovima za poljoprivrednike.

3.2.Poticanje pametnog i otpornog poljoprivrednog sektora

3.2.1.Pravedna potpora dohotku kao pomoć poljoprivrednicima da zarade za život

Kao što je naglašeno u Dokumentu za razmatranje o budućnosti financija EU-a, izravnim plaćanjima djelomično se nadoknađuju razlike između prihoda koje ostvaruju poljoprivrednici i prihoda u drugim gospodarskim sektorima. Ona služe kao važan zaštitni mehanizam za prihode i njima se osigurava bavljenje poljoprivrednom djelatnošću u svim dijelovima Unije, uključujući područja s prirodnim ograničenjima (koja primaju i dodatna plaćanja uz dohodak u okviru politike ruralnog razvoja), što ima razne povezane gospodarske, okolišne i socijalne koristi, uključujući osiguravanje javnih dobara. Izravna plaćanja stoga su i dalje bitan dio ZPP-a koji je usklađen s obvezama iz Ugovora o EU-u.

Slika 6.

Iako je uloga izravnih plaćanja u stabilizaciji prihoda poljoprivrednih gospodarstava uglavnom dobro primljena, zbog činjenice da 20 % poljoprivrednika prima 80 % isplaćenih sredstava katkad se mogu čuti optužbe za „nepravednost”. Razlog je za takvu situaciju sustav u kojem su plaćanja povezana s površinom zemljišta, koja su najvećim dijelom u rukama manjeg broja poljoprivrednika. Polovinu korisnika mjera ZPP-a čine vrlo mala poljoprivredna gospodarstva, a većinu isplaćenih sredstava primaju profesionalna obiteljska gospodarstva srednje veličine, stoga bi trebalo promicati uravnoteženiju raspodjelu potpore. Namjena izravnih plaćanja ispunit će se učinkovitije i djelotvornije ako ih se pojednostavni i bolje usmjeri. Međutim, pri svakoj promjeni mora se zajamčiti očuvanje jednog od ključnih načela ZPP-a, a to je zaštita djelotvornog unutarnjeg tržišta koje je tijekom godina stvoreno tom politikom.

Kako bi izravna plaćanja bila učinkovitije usmjerena na osiguranje dohotka za sve poljoprivrednike u EU-u, kako je navedeno u prethodno spomenutom dokumentu za razmatranje, za osiguravanje pravedne i bolje usmjerene potpore dohotku poljoprivrednika trebale bi se, među ostalim, razmotriti sljedeće mogućnosti:

–obvezno određivanje gornjih granica za izravna plaćanja uzimajući u obzir radnu snagu kako bi se izbjegli negativni učinci na radna mjesta;

–uvođenje i degresivnih plaćanja kao načina smanjenja potpora za veća gospodarstva;

–jače usmjeravanje na preraspodjelu plaćanja kako bi se potpora mogla pružiti ciljano, npr. za mala i srednja gospodarstva;

–osiguravanje da se potpora usmjerava na prave poljoprivrednike i da je usredotočena na sve koji zarađuju za život aktivnim bavljenjem poljoprivredom.

Osim toga, u okviru ZPP-a mora se poštovati načelo „jednakosti među svim članicama, velikim ili malim, istočnim ili zapadnim, sjevernim ili južnim”, koje je u svojem govoru o stanju unije 2017. istaknuo predsjednik Juncker. U skladu s time trebalo bi smanjiti razlike među državama članica u iznosu potpore u okviru ZPP-a. Čak i ako bi trebalo uvažiti velike razlike u relativnim troškovima radne snage i zemljišta te različite poljoprivredne potencijale diljem EU-a, svi poljoprivrednici u EU-u suočavaju se sa sličnim izazovima.

3.2.2.Ulaganja radi poboljšanja tržišnog nagrađivanja poljoprivrednika

ZPP bi trebao pružiti veću pomoć poljoprivrednicima kako bi ostvarivali veću zaradu na tržištu. Postoji jasna potreba za poticanjem ulaganja u restrukturiranje poljoprivrednih gospodarstava, modernizaciju, inovacije, diversifikaciju te primjenu novih tehnologija i mogućnosti utemeljenih na digitalnim tehnologijama, kao što su precizna poljoprivreda, upotreba velikih podataka i čista energija, kako bi se poboljšala održivost pojedinačnih poljoprivrednih gospodarstava te njihova konkurentnost i otpornost, uključujući otpornost na negativne učinke klimatskih promjena. Položaj poljoprivrednika u prehrambenom lancu važan je čimbenik, a rješenje za to pitanje tražit će se i u okviru planiranog prijedloga za poboljšanje lanca opskrbe hranom u EU-u. Potrebna su dodatna razmatranja o ulozi i učinkovitom funkcioniranju organizacija poljoprivrednih proizvođača. Priznate organizacije proizvođača mogu biti koristan alat za omogućivanje poljoprivrednicima da ojačaju svoju pregovaračku moć u lancu vrijednosti, da surađuju na smanjenju troškova te da povećaju svoju konkurentnost i tako poboljšaju tržišno nagrađivanje. Organizacije proizvođača osobito su važne za male poljoprivrednike, stoga je bitno da se oni organiziraju kako bi im se nudile razne mogućnosti. Novi održivi ruralni lanci vrijednosti u područjima kao što su bioindustrije, bioenergija, kružno gospodarstvo i ekoturizam poljoprivrednicima i ruralnim poduzećima nude mogućnosti za diversifikaciju poslovanja, zaštitu od rizika i osiguravanje dodatnih prihoda, a predmetna politika trebala bi se sve više usmjeriti na davanje potpore takvim naporima.