OBRAZLOŽENJE

U skladu s člankom 395. stavkom 1. Direktive 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost („Direktiva o PDV-u”) Vijeće, koje djeluje jednoglasno na prijedlog Komisije, može odobriti bilo kojoj državi članici primjenu posebnih mjera za odstupanje od odredaba te Direktive kako bi se pojednostavnio postupak naplate PDV-a ili spriječili određeni oblici utaje ili izbjegavanja poreza.

Dopisom evidentiranim pri Komisiji 20. prosinca 2016. Hrvatska je zatražila odobrenje za primjenu mjere odstupanja od članka 287. Direktive o PDV-u kojom bi od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi 45 000 EUR oslobodila od plaćanja PDV-a.

U skladu s člankom 395. stavkom 2. Direktive o PDV-u Komisija je dopisom od 13. ožujka 2017. obavijestila druge države članice o zahtjevu Hrvatske. Dopisom od 14. ožujka 2017. Komisija je obavijestila Hrvatsku da ima sve informacije potrebne za procjenu zahtjeva.

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Glavom XII. poglavljem 1. Direktive o PDV-u državama članicama omogućuje se primjena posebnih odredaba za mala poduzeća, uključujući mogućnost izuzeća poreznih obveznika čiji je godišnji promet manji od određenog iznosa. Tim se izuzećem podrazumijeva da porezni obveznik ne mora obračunati PDV za svoje isporuke, ali zbog toga ne može ni odbiti PDV od svoje kupovine.

U skladu s člankom 287. stavkom 19. Direktive o PDV-u Hrvatska može izuzeti od plaćanja PDV-a porezne obveznike čiji godišnji promet ne prelazi protuvrijednost 35 000 EUR u nacionalnoj valuti prema deviznom tečaju na dan njezina pristupanja (230 000 HRK). Hrvatska je zatražila da se taj prag povisi na protuvrijednost 45 000 EUR u nacionalnoj valuti, tj. 300 000 HRK.

Očekuje se da će se povišenjem praga smanjiti administrativno opterećenje i troškovi ispunjavanja poreznih obveza za poduzeća jer će biti oslobođena od niza poreznih obveza, kao što su podnošenje prijava PDV-a i vođenje evidencije u svrhu PDV-a. Povišenjem praga trebalo bi se pojednostavniti i prikupljanje poreza te smanjiti radno opterećenje za nacionalne porezne uprave.

Hrvatska smatra da povišenje praga neće znatno utjecati na državne prihode. Procjenjuje da će se zbog povišenja praga prihodi u državnom proračunu smanjiti za otprilike 0,22 % ukupnih prihoda državnog proračuna.

Osobe čiji promet ne prelazi prag i dalje će se moći prijaviti u registar obveznika PDV-a.

Hrvatska je zatražila primjenu praga od protuvrijednosti 45 000 EUR u nacionalnoj valuti od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Slična odstupanja odobrena su drugim državama članicama. Luksemburgu je odobren prag od 40 000 EUR, Belgiji prag od 25 000 EUR, Poljskoj prag od 40 000 EUR, Litviprag od 45 000 EUR, Latvijii Slovenijiprag od 50 000 EUR, a Italiji i Rumunjskojprag od 65 000 EUR.

Odstupanja od Direktive o PDV-u uvijek bi trebala biti vremenski ograničena kako bi se mogli ocijeniti njihovi učinci. Nadalje, odredbe članaka od 281. do 294. Direktive o PDV-u o posebnoj odredbi za mala poduzeća trenutačno se preispituju. Kako je najavljeno u akcijskom planu za PDV i Programu rada Komisije za 2017., Komisija bi trebala predstaviti prijedlog u obliku opsežnog paketa mjera za pojednostavnjenje do kraja 2017.

Stoga se predlaže da se Hrvatskoj odobri povišenje praga do protuvrijednosti 45 000 EUR u nacionalnoj valuti od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2020. ili do stupanja na snagu direktive o izmjeni odredaba Direktive o PDV-u o posebnoj odredbi za mala poduzeća.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Mjera je u skladu s ciljevima Unije za mala poduzeća, kako je utvrđeno u Komunikaciji Komisije „Počnimo od malih” – „Akt o malom poduzetništvu” za Europu, kojom se države članice poziva da pri izradi zakonodavstva uzmu u obzir posebna obilježja MSP-ova i pojednostavne postojeće regulatorno okruženje.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST