OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Europska unija ratificirala je Pariški sporazum 4. listopada 2016. i time se obvezala da će pridonijeti zadržavanju porasta globalne temperature znatno ispod 2 ºC i pokušati ga ograničiti na 1,5 ºC. Tom su međunarodnom obvezom EU i njegove države članice pristali utvrditi ambiciozan skup ciljeva za smanjenje emisija stakleničkih plinova za 80 do 95 % do 2050. i za 40 % do 2030.

Europska je komisija u studenome 2018. predstavila svoju stratešku dugoročnu viziju za uspješno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo do 2050. pod nazivom „Čist planet za sve”. Na poziv Europskog parlamenta i Europskog vijeća Komisija je u svojoj Komunikaciji iznijela niz mjera, među ostalim i da se istraži kako bi se imovinom Europske zajednice za ugljen i čelik u likvidaciji moglo poduprijeti napredne tehnologije za proizvodnju čelika s niskim emisijama ugljika.

Komisija je u skladu sa svojom dugoročnom vizijom u prosincu 2019. objavila Komunikaciju o europskom zelenom planu. Među mjere koje treba poduzeti svrstala je dekarbonizaciju sektora čelika kao jedan od prioriteta političkog programa te se obvezala istražiti može li se dio sredstava u okviru Europske zajednice za ugljen i čelik u likvidaciji upotrijebiti kako bi se poduprla proizvodnja čelika s niskim emisijama ugljika do 2030. Europi je potrebno između 175 i 290 milijardi EUR dodatnih godišnjih ulaganja u sljedećih nekoliko desetljeća. Komisija u tom kontekstu u okviru Plana ulaganja za europski zeleni plan predlaže reviziju pravne osnove Istraživačkog fonda za ugljen i čelik kako bi potaknula usmjeravanje privatnog kapitala prema zelenim projektima.

Istraživački program Istraživačkog fonda za ugljen i čelik program je kojima EU financira istraživačke projekte u sektorima ugljena i čelika. Pravna osnova Istraživačkog fonda izvan je višegodišnjeg financijskog okvira. Nakon isteka Ugovora o osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik (EZUČ) 2002. i na temelju Protokola br. 37 priloženog ugovorima EU-a države članice osnovale su novi „Istraživački fond za ugljen i čelik” kao nastavak istraživačkih tehničkih razvojnih programa za ugljen i čelik Europske zajednice za ugljen i čelik. Iz Istraživačkog programa Istraživačkog fonda godišnje se oko 40 milijuna EUR izdvajalo za istraživanje i inovacije u sektorima povezanima s ugljenom i čelikom (27,2 % za ugljen, a 72,8 % za čelik), pri čemu su se okupljali partneri iz industrije, mala i srednja poduzeća, vodeći istraživački centri i sveučilišta diljem Europske unije kako bi se razvijalo znanje i poticale inovacije. Njegove se aktivnosti financiraju prihodima ostvarenima imovinom EZUČ-a u likvidaciji u skladu s člankom 1. stavkom 2. Protokola br. 37. Kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjile fluktuacije u financiranju istraživanja koje bi mogle nastati zbog kretanja na financijskim tržištima, primjenjuje se ujednačavanje. No kao posljedica smanjenja prihoda od upravljanja imovinom iznos sredstava koje Istraživački fond dobiva od neto prihoda i mehanizma ujednačavanja smanjio se s 42 milijuna EUR u 2017. na 12 milijuna EUR u 2019. Komisija je 2017. predložila da se upotrebljavaju opozvana sredstva i nalozi za povrat kako bi proračun dosegnuo 40 milijuna EUR do 2020.. Europski je parlament u travnju 2018. donio zakonodavnu rezoluciju [P8_TA (2018)0061] uz svoju suglasnost za Odluku Vijeća (EU) 2018/599, kojom se nastoji omogućiti upotreba svih opozvanih sredstava i naloga za povrat u okviru programa „Istraživačkog fonda za ugljen i čelik” od 2003. U toj je rezoluciji Europski parlament pozvao na aktivnije upravljanje imovinom EZUČ-a u likvidaciji ili čak da se neka od tih sredstava upotrijebe za pokretanje velikih projekata kako bi europska proizvodnja čelika bila čista i konkurentna.

Kako je utvrđeno, godišnje je za uspješnu provedbu Istraživačkog programa Istraživačkog fonda potrebno najmanje 40 milijuna EUR. No uzimajući u obzir trenutačnu kamatnu stopu, to što su raspoloživa financijska sredstva kojima se omogućuje primjena mehanizma ujednačavanja iscrpljena te povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz EU-a, bit će teško ostvariti dostatne godišnje prihode na uloženu imovinu u kratkom ili srednjem roku.

Revizorski sud nedavnim je pregledom Europske zajednice za ugljen i čelik zaključio da u trenutačnoj klimi kamatnih stopa financiranje Istraživačkog fonda za ugljen i čelik isključivo na temelju prihoda od upravljanja imovinom nije održivo. Točnije, naveo je da je hitno potrebna izmjena financijskih smjernica i da bi se njome trebala ponuditi rješenja kojima bi se vlasnički kapital EZUČ-a u likvidaciji moglo učiniti produktivnim unutar okvirnih programa EU-a za istraživanja.

Savjetodavne skupine za ugljen i čelik (CAG i SAG) u lipnju 2019. pozvale su na reviziju pravne osnove kako bi se programi nastavili, a ciljevi prilagodili trenutačnim potrebama sektora. Istodobno su podržale postupnu upotrebu dijela imovine, približno jedne trećine (što je oko 50–70 milijuna EUR godišnje za razdoblje 2021.–2027.), za financiranje istraživačkih projekata za sektore ugljena i čelika u sinergiji s mehanizmom za pravednu tranziciju, inicijativom za rudarske regije u tranziciji, programom Obzor Europa i Fondom za inovacije. Zajednička ad hoc skupina CAG/SAG podržala je oslobađanje imovine EZUČ-a 25. lipnja 2019.

Istraživanje i inovacije u energetski intenzivnim sektorima omogućuju razvoj i demonstraciju postrojenja na odgovarajućoj razini radi ispitivanja svih tehničkih i ekonomskih podataka kako bi se nastavilo industrijsko ili komercijalno iskorištavanje tehnologije uz najmanji mogući rizik. U Komunikaciji o europskom zelenom planu iz 2019. predlaže se podupiranje naprednih tehnologija proizvodnje čistog čelika koje dovode do postupka proizvodnje čelika s nultim emisijama ugljika do 2030. te istraživanje može li se iskoristiti dio financiranja koji se likvidira u okviru Europske zajednice za ugljen i čelik. Istraživački fond za ugljen i čelik osobito će razvijati čistu proizvodnju čelika kao potencijalni element korjenite promjene koji povlači za sobom druge energetski intenzivne sektore, kao što su kemijski sektor i sektor cementa, prema klimatskoj neutralnosti do 2050.

Stoga je revizija pravne osnove Istraživačkog fonda postala relevantnija, hitnija i ambicioznija.

S obzirom na prethodno navedeno ovim se prijedlogom predlaže izmjena aktualne Odluke. Njime se namjerava dopustiti prodaja dijela imovine EZUČ-a u likvidaciji za razdoblje 2021.–2027. kako bi se Istraživačkom fondu dodijelilo 111 milijuna EUR godišnje. Tim godišnjim iznosom nastavit će se podupirati zajedničko istraživanje u sektorima povezanima s ugljenom i čelikom u okviru Istraživačkog programa Istraživačkog fonda, ali i napredne tehnologije koje vode prema proizvodnji čelika s nultim emisijama ugljika do 2030. te istraživački projekti za sektor ugljika kojima se upravlja pravednom tranzicijom zatvorenih rudnika ugljena ili onih koji su u postupku zatvaranja i pripadajućom infrastrukturom u skladu s mehanizmom za pravednu tranziciju i člankom 4. stavkom 2. Komisija će posebno za sektor povezan s industrijom čelika nastojati podupirati istraživačke projekte putem namjenskog partnerstva za zajedničke programe za čistu proizvodnju čelika u sinergiji s drugim programima Europske unije, a osobito Okvirnim programom za istraživanje i inovacije.

Europsko javno-privatno partnerstvo smatra se vrijednim alatom jer podupiranjem razvoja i provedbe istraživačkih aktivnosti od strateške važnosti Uniji omogućuje da se suoči s globalnim izazovima i ostane konkurentna.

Predložene izmjene kojima se, kada je to potrebno, dopušta upotreba imovine fonda za godišnju dodjelu od 40 milijuna EUR i financiranje velikih istraživačkih i inovativnih projekata.

Predlaže se da se izmijeni Odluka Vijeća 2003/76/EZ kako bi se do 2027. Istraživačkom fondu dodjeljivala godišnja sredstva koja će se upotrebljavati na sljedeći način: zajedničko istraživanje u sektorima povezanima s ugljenom i čelikom financirat će se s 40 milijuna EUR godišnje, a preostali 71 milijun EUR upotrebljavat će se za financiranje naprednih tehnologija koje vode prema proizvodnji čelika s nultim emisijama ugljika te istraživačkih projekata za upravljanje pravednom tranzicijom zatvorenih rudnika ugljena ili onih koji su u postupku zatvaranja i pripadajućom infrastrukturom u skladu s mehanizmom za pravednu tranziciju. Ta dodijeljena sredstva i povezana plaćanja trebala bi se ostvariti od neto prihoda od ulaganja i prema potrebi od prihoda ostvarenih prodajom imovine.

Dodjeljivanje tih sredstava trebalo bi biti izričito utvrđeno u Odluci kako bi se omogućio predvidljiv tok resursa u količini dovoljnoj da se omogući nastavak željene potpore zajedničkom istraživanju u sektorima čelika i ugljena.

Do sada se imovinom EZUČ-a u likvidaciji upravljalo tako što su se istraživački projekti financirali iz povrata na imovinska ulaganja. To se odražava u načinu na koji je napisan odjeljak 1. („Korištenje sredstava”) Priloga Odluci Vijeća 2003/77/EZ i u uvodnoj izjavi 3. te odluke, u kojoj se navodi da bi „cjelokupni kapital imovine Istraživačkog fonda za ugljen i čelik trebalo sačuvati u cijelosti”.