Vozila koja pomažu vozaču već su dostupna na tržištu EU-a (1. i 2. razina), a automatizirana vozila koja mogu sama voziti u ograničenom broju situacija (3. i 4. razina) trenutačno se ispituju i neka od njih trebala bi biti dostupna do 2020.

Ambicija je Europe da postane svjetski lider u uvođenju povezane i automatizirane mobilnosti, što bi u Europi uvelike smanjilo broj prometnih nesreća sa smrtnim posljedicama, štetne emisije iz prometa i prometne gužve. Očekuje se da će uvođenje mobilnosti bez vozača – nakon potpune integracije u cijeli prometni sustav i uz odgovarajuće potporne mjere i sinergije između mobilnosti bez vozača i mjera dekarbonizacije – znatno pridonijeti ostvarivanju tih ključnih društvenih ciljeva. To bi naposljetku trebalo dovesti do ostvarenja „vizije nula”, odnosno nestanka prometnih nesreća sa smrtnim posljedicama s europskih cesta do 2050. Da bi ta ambicija postala stvarnost, EU, privatni dionici, države članice te regionalna i lokalna tijela morat će surađivati na zajedničkoj viziji povezane i automatizirane mobilnosti.

Drugim riječima, mobilnost bez vozača mnogo obećava, ali i otvara ozbiljna pitanja. Sudionici smo globalne utrke za njezine koristi i pronalazak rješenja navedenih problema jer ona nudi velike prilike za rast i otvaranje radnih mjesta. Očekuju se eksponencijalni rast novog tržišta za automatizirana i povezana vozila te velike gospodarske koristi, naprimjer prihodi veći od 620 milijardi EUR do 2025. u automobilskoj industriji EU-a i 180 milijardi EUR u elektroničkom sektoru EU-a. Automatizirana mobilnost mogla bi stoga biti potpora ambiciji EU-a za snažniju i konkurentniju industriju, nova radna mjesta i poticanje gospodarskog rasta.

Pod uvjetom da se uspostavi regulatorni okvir koji će omogućiti rješavanje svih tih pitanja, prva vozila koja bi se samostalno kretala u određenim uvjetima vožnje mogla bi postati komercijalno dostupna do 2020., a uobičajena do 2030.

Početne studije pokazuju da većina europskih građana dobro prihvaća automobile bez vozača: 58 % anketiranih osoba pristalo bi na vožnju u takvom vozilu. Međutim, kako je vidljivo iz nedavnih nesreća u Sjedinjenim Američkim Državama, društvo će prihvatiti automatiziranu mobilnost samo budu li primijenjeni najviši standardi sigurnosti i zaštite. Potrebno je ublažiti nove rizike poput pretjeranog oslanjanja na tehnologiju ili njezine pogrešne primjene. Treba se posvetiti i novim pitanjima kao što su razina infrastrukturne podrške za vozila bez vozača i interakcija te infrastrukture s vozilima. Mora se odgovoriti i na etička pitanja povezana s prenošenjem odgovornosti za vožnju na vozila. To obuhvaća i naša očekivanja o tome kako bi vozilo trebalo reagirati kad je nemoguće izbjeći nesreću te kriterije na temelju kojih bi ono trebalo odlučivati. U vezi s tim moramo se zapitati tko je odgovoran kad vozilo bez vozača sudjeluje u nesreći.

Vozila bez vozača promijenit će naše živote, baš poput parnih vlakova i motornih automobila nekoć. Oblikovat će budućnost cestovnog prometa i mogla bi dovesti do znatnog smanjenja troškova prijevoza. Mogla bi otvoriti put prema novim uslugama i novim načinima da se zadovolji sve veća potreba za mobilnošću ljudi i robe. Nakon što se pronađe odgovarajuće rješenje za trenutačne početne probleme – a mora se pronaći – vozila bez vozača mogla bi znatno povećati sigurnost na cestama jer se procjenjuje da ljudska pogreška ima ulogu u 94 % nesreća. Vozila bez vozača mogla bi omogućiti mobilnost onima koji ne mogu voziti (npr. starijim osobama ili osobama s invaliditetom) ili onima kojima je javni prijevoz nedovoljno dostupan. Mogla bi potaknuti dijeljenje automobila i „mobilnost kao uslugu” (tj. prodaju usluge prijevoza umjesto prodaje automobila). Mogla bi i ubrzati proces elektrifikacije vozila i razvoj elektromobilnosti. Naposljetku, vozila bez vozača mogla bi osloboditi prostor koji zauzimaju parkirališta i korjenito izmijeniti urbanističko planiranje.

Ispitivanja se provode i u Kini, Japanu te Singapuru. Kina je već donijela plan za uspostavu preliminarnog sustava normi do 2020. u svrhu potpore uvođenju niskoautomatizirane vožnje. Japan je prepoznao autonomnu vožnju kao ključnu inovaciju koja će biti pokretač njegova gospodarskog rasta i namjerava predstaviti automobile bez vozača uoči Olimpijskih igara u Tokiju 2020.

Mnoga su vozila već povezana mobilnom tehnologijom, a očekuje se da će do 2022. svi novi automobili biti povezani s internetom . Ta povezivost omogućuje pristup informacijama o stanju u prometu (npr. o nesrećama, radovima na cesti, okolišu), a javnim tijelima omogućit će prikupljanje velike količine podataka o voznim parkovima, kao što su anonimni podaci o stvarnoj prosječnoj potrošnji goriva/energije ili o stanju u prometu u stvarnom vremenu. Od 2019. određene nove serije vozila bit će opremljene komunikacijskim uređajima kratkog dometa koji upotrebljavaju Wi-Fi. Te tehnologije omogućuju pružanje usluga povezanih sa sigurnošću za koje je potrebna vrlo niska latencija. Omogućit će automatiziranim vozilima i da koordiniraju svoja kretanja u složenim prometnim situacijama. Od 2020. nova tehnologija 5G znatno će povećati komunikacijske mogućnosti, a to će pak omogućiti složenije i bolje usluge.

Iako automatizirana vozila ne moraju nužno biti povezana i povezanim vozilima nije potrebna automatizacija, očekuje se da će u srednjoročnom razdoblju povezivost imati veliku ulogu u uvođenju vozila bez vozača. Komisija će stoga slijediti integrirani pristup u pogledu automatizacije i povezivosti vozila. Povezanija i automatiziranija vozila moći će koordinirati svoja kretanja uz pomoć aktivne infrastrukture i to će omogućiti uistinu pametno upravljanje prometom kojim će se postizati sigurna protočnost.

·Javni prijevoz i vozila sposobna za ograničeni broj situacija u vožnji pri niskim brzinama (4. razina) trebali bi biti dostupni do 2020. (osobito vozila za prijevoz putnika na zadanim relacijama, mala dostavna vozila ili vozila za osobe s invaliditetom). Ta će vozila najvjerojatnije još zahtijevati ljudski nadzor ili raditi na vrlo malim udaljenostima. Broj situacija koje će moći svladavati s vremenom će rasti (npr. dulje vrijeme rada ili veća udaljenost bez ljudskog nadzora, više brzine).

·Očekuje se da će osobni automobili i kamioni koji mogu samostalno svladavati određene situacije na autocesti (3. i 4. razina) biti dostupni do 2020. (osobito automobili i kamioni s autopilotom za autocestu te kamioni za sinkronizirane konvoje). Automobili i kamioni koji mogu svladavati određene situacije pri niskim brzinama mogli bi biti u gradovima do 2020., naprimjer kamioni za odvoz smeća (pri čemu je rad uz pomoć radnika) ili uslužno parkiranje (automobili koji se samostalno parkiraju). Mogućnosti vozila nastavit će se razvijati jer će se tražiti rješenja za sve složenije situacije (npr. dulje vrijeme rada ili veća udaljenost bez sudjelovanja vozača).

·besplatno će ponuditi početne usluge visoke točnosti sustava Galileo do 2019., čime će postati prvi pružatelj takve usluge navigacije na svjetskoj razini,

Uz to što je trenutačno u okviru Instrumenta za povezivanje Europe na raspolaganje stavila do 450 milijuna EUR za promicanje digitalizacije u prometu kao potporu automatizaciji, Komisija:

Uz to što trenutačno predlaže nove sigurnosne karakteristike za automatizirana vozila u okviru revizije Uredbe o općoj sigurnosti motornih vozila i zahtjeva iz Direktive o upravljanju sigurnošću cestovne infrastrukture, Komisija će:

Sigurna i visokokvalitetna cestovna infrastruktura imat će ključnu ulogu u pružanju potpore automatiziranim vozilima. Naprimjer, kvaliteta oznaka i znakova mogla bi utjecati na rad automatiziranih vozila. Podjednako je bitno i da različiti sudionici u prometu razumiju informacije o prometu (npr. dinamična ograničenja brzine, prometni propisi, lokacija zaustavljenih vozila itd.) i kad se prenose digitalno. To podrazumijeva interoperabilnost svih sustava koji pružaju te informacije. Komisija će podržati dostupnost i pristupačnost tih informacija.

Važno je i osigurati dosljednost nacionalnih prometnih propisa te izbjegavati proturječnost s pravilima EU-a o vozilima. Komisija u tu svrhu predlaže da se upotrebljava popis očekivanih zadaća vozača i vozila za različite razine automatizacije sastavljen u okviru Ujedinjenih naroda. Budući da trenutačno ne postoji zakonodavstvo EU-a o prometnim pravilima, države članice pozivaju se da daju potporu usklađivanju nacionalnih prometnih propisa, posebno na međunarodnoj razini, s instrumentima kao što su Ženevska konvencija iz 1949. i Bečka konvencija o cestovnom prometu iz 1968. Komisija će podržati to usklađivanje na europskoj razini poticanjem koordinacije tijela država članica u odgovarajućim forumima, npr. u okviru skupine na visokoj razini za cestovnu sigurnost.

Uvođenje automatiziranih vozila ima znatan potencijal za povećanje sigurnosti na cestama s obzirom na to da je ljudski faktor − pogreške, nepažnja, kršenje prometnih propisa − uzrok većine nesreća. No iz toga proizlaze novi izazovi. Vozila bez vozača morat će dijeliti ceste ili ulice s automobilima koji nisu automatizirani te s pješacima, biciklistima i motociklistima. Zbog toga je njihovo uvođenje moguće tek kad se postigne opća sigurnost na cestama, a ne samo sigurnost korisnika automatiziranih vozila.

Naposljetku, s obzirom na to da bi određeni podaci koje generiraju vozila mogli biti od javnog interesa, Komisija će razmotriti potrebu za širenjem prava javnih tijela na pristup većoj količini podataka. Konkretno, razmotrit će zahtjeve iz Direktive o inteligentnim prometnim sustavima u pogledu davanja pristupa podacima koje generiraju vozila javnim tijelima radi boljeg upravljanja prometom. Razmotrit će i zahtjeve za prikupljanje opsežnih anonimnih podataka o stvarnoj potrošnji goriva ili energije u okviru normi za emisije ugljikova dioksida za laka vozila (automobili i kombiji).

Automatizirana i povezana vozila stvarat će velike količine podataka koji bi se mogle dijeliti putem komunikacijskih uređaja. Ti podaci imaju golem potencijal za stvaranje novih i personaliziranih usluga i proizvoda koji bi mogli korjenito izmijeniti postojeće poslovne modele (npr. pomoć na cesti, osiguranje vozila, popravak vozila, najam vozila itd.) ili dovesti do razvoja novih. Različiti gospodarski subjekti natječu se za pristup takvim podacima. Proizvođači vozila ili digitalne platforme imaju povlašteni pristup podacima i resursima u vozilu, primjerice mogućnost izravnog predlaganja usluga vozaču putem instrumentne ploče u vozilu. U nezakonodavnoj rezoluciji od 13. ožujka 2018. o Europskoj strategiji za kooperativne inteligentne prometne sustave Europski parlament pozvao je Komisiju da objavi zakonodavni prijedlog kojim bi se osigurali ravnopravni uvjeti za pristup podacima i resursima u vozilu te tako zaštitila prava potrošača i potaknule inovacije i pravedno tržišno natjecanje.

Za povećanu upotrebu radijske opreme (radar kratkog dometa, izravna povezanost vozila, mrežna povezanost) bit će potrebni dodatni radiofrekvencijski pojasevi. Trenutačno se preispituju postojeće mogućnosti pristupa radiofrekvencijskom spektru, ponajprije kako bi se osigurao odgovarajući spektar u pojasu na 5,9 GHz za sigurnosne funkcije i razne vrste primjena. Komisija će podržati istovremeno postojanje različitih radijskih tehnologija koje upotrebljavaju spektar u pojasu na 5,9 GHz, istovremeno uzimajući u obzir načela beskompromisne sigurnosti, tehnološke neutralnosti i učinkovite upotrebe spektra. Tehničke studije koje su u tijeku i u kojima sudjeluju Europska konferencija poštanskih i telekomunikacijskih uprava i Europski institut za telekomunikacijske norme mogle bi 2019. dovesti do ažuriranja relevantne provedbene odluke Komisije.

Komisija u pogledu komunikacije među vozilima ima tehnološki neutralan pristup u skladu sa strategijom EU-a za kooperativne inteligentne prometne sustave i u ovoj fazi nije predložila obvezno uvođenje određenih tehnologija. No za određene primjene, primjerice sinkronizirane kamionske konvoje (vidjeti i tekstualni okvir na str. 7), postoji jasna potreba za regulacijom kako bi se osigurala standardiziranost podataka u komunikacijskim protokolima različitih marki i osiguralo ispravno reagiranje vozila. Sinkronizirani konvoji jasan su slučaj primjene automatizacije u kojem je komunikacija između vozila ključna. Za potporu razvoja sinkroniziranih konvoja kamiona različitih marki objavit će se poziv u okviru Obzora 2020., okvirnog programa za istraživanje i inovacije.

Mogućnost da vozila komuniciraju bit će ključna za integraciju automatiziranih vozila u cijeli prometni sustav. Različite se vrste komunikacijske tehnologije međusobno dopunjuju i s vremenom unapređuju (naprimjer u pogledu pokrivenosti, brzine, latencije, sigurnosti). To omogućuje sve naprednije slučajeve primjene automatiziranih vozila. Iako bi većina ulaganja za povezivost trebala doći iz privatnog sektora, EU može pomoći regulatornim pristupima kojima se potiču potrebna ulaganja u vozila i komunikacijsku infrastrukturu (cestovnu i telekomunikacijsku).

S obzirom na to da je ispitivanje automatiziranih vozila i vozila bez vozača još u tijeku, dugoročni učinci mobilnosti bez vozača na prometni sustav, gospodarstvo, okoliš i postojeća radna mjesta još su uglavnom nepoznati. Iako je u ovom trenutku teško stvoriti potpunu sliku, ti dugoročni učinci moraju se procijeniti što prije kako bi se mogli predvidjeti povratni učinci i poduzeti mjere za njihovo ublažavanje. Potrebno je i što prije odgovorati na etička pitanja kako bi se osiguralo da se tehnologije razvijaju u skladu s europskim vrijednostima.

Vijeće je u svojim zaključcima o digitalizaciji prometa donesenima 5. prosinca 2017. naglasilo važnost širokog društvenog dijaloga o tim pitanjima i pozvalo Komisiju da „...procijeni socioekonomski i okolišni učinak automatizacije i digitalizacije u području prometa, uzimajući u obzir nove vještine koje su potrebne u tom sektoru i da, ako je to potrebno, predloži mjere za hvatanje ukoštac s tim učincima”.

Komisija namjerava procijeniti ta pitanja, raspravljati o njima sa svim zainteresiranim stranama, među njima i socijalnim partnerima, i možda razmotriti regulatorne mjere na razini EU-a. Bitno je pomno razmotriti bojazni budućih korisnika tih sustava i drugih sudionika u prometu.

Potrebna su dodatna istraživanja kako bi se predvidjeli dugoročni učinci automatizirane i povezane vožnje. Očekuje se, naprimjer, da će mobilnost bez vozača smanjiti troškove prijevoza, osloboditi vrijeme vozača i potaknuti dijeljenje automobila, čime će se poboljšati kvaliteta zraka i unaprijediti urbanističko planiranje. Ali jeftiniji prijevoz i oslobađanje vozača od vozačkih zadaća mogli bi dovesti i do češćih ili duljih putovanja, povećanja ukupnog prometa, a onda i do povećanja ukupnih emisija i prometnih gužvi. Drugi je problem to što se malo zna o interakciji automatiziranih vozila i drugih sudionika u prometu u uvjetima mješovitog prometa. Radni program za promet Obzora 2020. za razdoblje 2018.–2020. uključuje projekte detaljnih analiza ponašanja sudionika u prometu i društvene prihvaćenosti te projekte procjenjivanja srednjoročnih i dugoročnih učinaka automatizirane i povezane vožnje.

Komisija je već provela sveobuhvatan pregled postojećih studija o očekivanim socioekonomskim učincima automatiziranih i povezanih vozila na gospodarstvo i radna mjesta u EU-u. Rezultati tog pregleda objavljeni su uz ovu Komunikaciju. S obzirom na to da se 23 % svjetske proizvodnje motornih vozila i gotovo 72 % kopnenog cestovnog prijevoza tereta odvija u Europi, očekuje se da će automatizirana mobilnost znatno pridonijeti razvoju europskog gospodarstva. Prihodi iz automobilske industrije EU-a mogli bi primjerice premašiti 620 milijardi EUR do 2025., a prihodi iz elektroničkog sektora 180 milijardi EUR. Gospodarski učinci automatizirane i povezane mobilnosti donijet će koristi i mnogima izvan automobilske industrije, ali postoji mogućnost da nepovoljno utječu na sektore poput osiguranja, održavanja i popravaka. Učinak automatizirane mobilnosti uvelike će ovisiti o sposobnosti europske industrije da održi korak s međunarodnim konkurentima (posebno u informatičkom sektoru). Kako bi se osiguralo da koristi ima društvo u cjelini, što obuhvaća i one kojima su usluge mobilnosti nedostupne danas, važni će biti i aspekti povezani sa socijalnom uključivošću i načini zadovoljavanja potreba ranjivih sudionika u prometu. Posebna će se pozornost morati posvetiti povećanju pristupačnosti udaljenih područja i dostupnosti mobilnih usluga.

Kad je riječ o zaposlenosti, predviđa se da će za razvoj novih tehnologija i usluga biti potrebne nove vještine i visoko plaćena radna mjesta (inženjeri, istraživači) te poslovi na održavanju tih novih tehnologija za radnike srednjih kvalifikacija. Premda će vjerojatno smanjiti potražnju za profesionalnim vozačima, taj bi razvoj mogao pomoći da posao vozača postane privlačniji i tako ublažiti trenutačni manjak vozača. Tehnologija zasad teško može potpuno zamijeniti vozače u svim situacijama vožnje. Stoga je vjerojatno da će u prijelaznoj fazi, umjesto da ga zamijeni, vozilo omogućiti vozaču da obavlja druge zadaće, primjerice planira prijevoz tereta, tijekom vožnje u ograničenim uvjetima (npr. na autocesti) kao što je slučaj u avionima. Što se te tehnologije budu postupnije uvodile, to je veća vjerojatnost da će gospodarski sustav amortizirati nepovoljne posljedice na zaposlenost.

Kako bi se ta promjena prevladala, radnicima čiji se posao zbog automatizacije mijenja ili može nestati moraju se pružiti sve prilike da steknu potrebne vještine i znanje te ovladaju novom tehnologijom i moraju imati potporu tijekom tranzicija na tržištu rada. Nacionalni programi, uz potporu iz Europskog socijalnog fonda i drugih namjenskih projekata, bit će od ključne važnosti za dokvalificiranje i osposobljavanje.

Komisija svojom strategijom za jedinstveno digitalno tržište i Novim programom vještina za Europu stavlja digitalne vještine na prvo mjesto na svim razinama, od osnovne do visokostručne. Kako bi se zadovoljile potrebe za specifičnim vještinama u pojedinim sektorima, u okviru Novog programa vještina za Europu pokrenut je Plan za sektorsku suradnju u području vještina. Riječ je o okviru za stratešku suradnju ključnih dionika (npr. poduzeća, sindikata, ustanova za istraživanje, obrazovanje i osposobljavanje) s ciljem ublažavanja manjka vještina i pripreme za digitalnu tranziciju. U prvom valu poziva odabrano je pet pilot-sektora, a jedan je od njih automobilski sektor.

Usto, u okviru programa za istraživanje i inovacije Obzor 2020. pokrenut je trogodišnji istraživački projekt „Skilful” (koji će trajati do rujna 2019.). U okviru tog projekta istražuje se koja će prijevozna zanimanja vjerojatno nestati, a koja će nastati u različitim načinima prijevoza. Procjenjuju se i buduće potrebe u pogledu vještina i osposobljavanja.

Povrh toga, europski stup socijalnih prava nudi sveobuhvatan politički okvir za pomoć pri tranzicijama na tržištu rada pružanjem pristupa učinkovitim zavodima za zapošljavanje i socijalnim službama te osposobljavanju i odgovarajućom dohodovnom potporom. U tom je smislu Komisija donijela prijedlog za poboljšanje pristupa socijalnoj zaštiti, ponajprije samozaposlenim osobama i radnicima s netipičnim radnim aranžmanima.

Etičke dvojbe jednako su važna tema u području automatizirane mobilnosti. Automatizirana vozila morat će biti sigurna te poštovati ljudsko dostojanstvo i osobnu slobodu izbora. Komisija je nedavno osnovala Europski savez za umjetnu inteligenciju, čija je zadaća sastaviti nacrt etičkih smjernica za umjetnu inteligenciju koje će omogućiti horizontalni pristup etičkim pitanjima za autonomne sustave, što je relevantno i za automatizirana vozila. Međutim, s obzirom na specifične probleme prometnog sustava (npr. sigurnost na cestama) bit će potreban i usklađeni sektorski pristup mobilnosti bez vozača. Države članice već su osnovale radnu skupinu za etičke aspekte automatizirane i povezane vožnje radi utvrđivanja etičkih pitanja na koja bi trebalo naći odgovore na razini EU-a. Na temelju rada radne skupine Komisija će, u suradnji s Europskom skupinom za etiku u znanosti i novim tehnologijama i Europskim savezom za umjetnu inteligenciju, pokrenuti poseban forum kako bi se rasprave na europskoj razini lakše održavale.

Mobilnost bez vozača još je u ranoj fazi. Dugoročni učinci nisu jasni i ovisit će o o tome koliko će se brzo i u kojoj mjeri tehnologija razvijati te o reakciji tržišta. Ovisit će i o načinu na koji će javna tijela podupirati i usmjeravati taj razvoj tako da svi dijelovi društva imaju koristi od novih usluga mobilnosti. Komisija namjerava nastaviti pratiti i razmatrati ta pitanja te se savjetovati sa svim zainteresiranim stranama. Prema potrebi će razmotriti i regulatorne mjere na razini EU-a.

Komisija će: ·pratiti i procjenjivati srednjoročne i dugoročne učinke automatizirane i povezane vožnje, osobito u okviru radnog programa za automatizirani promet za razdoblje 2018.–2020. Obzora 2020., ·savjetovati zainteresirane strane o socioekonomskim učincima mobilnosti bez vozača i njezinim učincima na okoliš, ·podržavati stjecanje novih vještina, zadržavanje i prekvalifikaciju radne snage u sektoru u okviru novog programa vještina za Europu i procijeniti mogućnosti za olakšavanje prijelaza na automatizaciju u cestovnom sektoru, ·podržati države članice u nastojanjima da zahvaćenim radnicima omoguće mirnu tranziciju na tržištu rada pristupom kvalitetnim zavodima za zapošljavanje i socijalnim službama, pristupom osposobljavanju te socijalnom zaštitom u skladu s europskim stupom socijalnih prava. ·pokrenuti forum na razini EU-a za razmatranje posebnih etičkih pitanja u području mobilnosti bez vozača.

7.Zaključak

Povezana i automatizirana mobilnost vjerojatno će promijeniti način na koji se krećemo i način na koji upotrebljavamo, prodajemo i posjedujemo vozila. Otvorit će nova područja za razvoj poslovanja i omogućiti nove usluge mobilnosti. Sveobuhvatnom strategijom EU-a nastoji se dati okvir unutar kojeg EU, države članice, industrija, socijalni partneri i civilno društvo mogu surađivati i pobrinuti se da EU iskoristi mogućnosti koje nudi mobilnost bez vozača te istovremeno predviđati i ublažavati nove društvene izazove. Zahvaljujući snažnom industrijskom temelju i potpori ambicioznog programa istraživanja i inovacija te pravnog okvira predloženog u ovoj strategiji, Europa ima snagu za natjecanje na svjetskoj razini.