Očekuje se da će zajednički fond za rezervacije u razdoblju od 2022. do 2030. zaprimiti dodatne 19,3 milijarde EUR priljeva od instrumenata koji doprinose uz godišnje priljeve od 1 do 3 milijarde EUR. Ti će se priljevi možda kompenzirati odljevima za pokrivanje aktivacija jamstava i prihvatljivih troškova. Očekuje se da će vrijednost zajedničkog fonda za rezervacije do 2026. ili 2027. iznositi više od 20 milijardi EUR.

Sredstva zajedničkog fonda za rezervacije obračunavaju se u odjeljcima radi sljedivosti iznosa povezanih s različitim instrumentima koji doprinose. To je nužno kako bi se osiguralo da se pojedinom instrumentu dodijeli odgovarajući udio sredstava te svi povrati ili gubici proporcionalni imovini u vlasništvu. Troškovi neispunjenih obveza u okviru operacija raspodjeljuju se u odgovarajuće odjeljke. Ako se jedan odjeljak zajedničkog fonda za rezervacije iscrpi, privremeno se može isplaćivati iz drugog odjeljka i to kasnije nadoknaditi.

Zajednički fond za rezervacije osnovan je u svrhu upravljanja rezervacijama za financijske obveze u proračunu EU-a kako bi se one mogle isplatiti kad je to potrebno za pokrivanje gubitaka nastalih zbog neispunjenih obveza u okviru operacija. Zajednički fond za rezervacije predstavlja veliki skup imovine koji Komisija može upotrijebiti kako bi brzo pokrila zatražene odljeve i aktivacije jamstava. Raspodijeljen je u više odjeljaka, koji odgovaraju financijskim obvezama u okviru odgovarajućih instrumenata i programa.

U svim odjeljcima zajedničkog fonda za rezervacije neće doći do jednakog broja aktivacija jamstava u isto vrijeme. Zbog te inherentne diversifikacije vremena i broja aktivacija u različitim odjeljcima, skupne rezervacije jamstvenog fonda za rezervacije (u svim odjeljcima) mogu se smanjiti ispod iznosa koji bi se dobio zbrojem rezervacija različitih odjeljaka kad se one izračunavaju zasebno.

Portfelj zajedničkog fonda za rezervacije na kraju godine dobro je diversificiran u pogledu vrijednosnica s fiksnim prinosom, konkretno obveznica. Osim toga, diversificiran je u pogledu vrijednosnih papira koji nisu u eurima (američki dolari) ulaganjem u trezorske zapise SAD-a i vrijednosnice drugih izdavatelja (npr. nadnacionalna tijela, druga državna tijela ili agencije) te novac. Dobit ili gubici zbog tečajnih razlika vrijednosnih papira koji nisu u eurima većinom se kompenziraju suprotnim promjenama valutnih izvedenica koje se upotrebljavaju kao zaštita od rizika.

Kreditna kvaliteta imovine u vlasništvu

Kreditna kvaliteta portfelja zajedničkog fonda za rezervacije visoka je i ima prosječni rejting „A-”, što podrazumijeva nisku vjerojatnost neispunjenja obveza (0,07 % tijekom razdoblja od jedne godine).

Više od 26,8 % tržišne vrijednosti portfelja ulaže se u vrijednosne papire s kreditnim rejtingom „AAA”, odnosno najveće kvalitete, a ostatak je dobro raspoređen na cijeli spektar ljestvice investicijskog rejtinga. Samo 2,3 % portfelja ima podinvesticijski rejting i to se odnosi na kratkoročne obveznice Grčke s dospijećem kraćim od jedne godine. Novac ili novčani ekvivalenti čine 8,2 %. Prethodno navedena kategorija od 26,8 % s kreditnim rejtingom „AAA” uključuje i npr. vrijednosne papire koje su izdala državna tijela kao što su njemačka i nizozemska vlada te vlada SAD-a, nadnacionalna tijela kao što su Europska investicijska banka, Europski stabilizacijski mehanizam, agencije kao što je KfW te pokrivene obveznice koje su izdale istaknute financijske institucije.

Ulaganja u američkim dolarima (kao što su trezorski zapisi SAD-a) činila su 5,1 % tržišne vrijednosti portfelja na datum 31. prosinca 2021. Valutni rizik ulaganja u američkim dolarima osiguran je terminskim ugovorima.



Obilježja likvidnosti portfelja

Oko 26 % portfelja sastoji se od obveznica s dospijećem kraćim od jedne godine, obveznica s promjenjivom kamatnom stopom, kratkoročnih instrumenata tržišta novca i novca koji osiguravaju dodatni zaštitni sloj likvidnosti za portfelj. To znači da je portfelj spreman odgovoriti na aktivacije jamstva.

Okolišni, socijalni i upravljački (ESG) otisak

Udio obveznica s oznakom ESG na kraju 2021. iznosio je 13,4 % u odnosu na 9,5 % na kraju 2020. Taj se snažan fokus na ESG razvio proaktivnim pristupom kojim se davala prednost ulaganjima u obveznice s oznakom ESG pred drugim obveznicama. Rejting „AAA” imalo je 22,9 % imovine s oznakom ESG, a kategorija imovine s najnižim rejtingom („BBB-”) činila je 0,2 %. U odjeljku III. detaljnije se obrazlaže kako Komisija namjerava osnažiti okolišni, socijalni i upravljački otisak u novoj ulagačkoj strategiji zajedničkog fonda za rezervacije.

2.3.Uspješnost zajedničkog fonda za rezervacije 2021.

Kako je prethodno obrazloženo, zajednički fond za rezervacije likvidan je i dobro diversificiran portfelj obveznica. Ulaganje isključivo u dužničke instrumente s visokim rejtingom u prošlosti je bio dobar pristup upravljanju portfeljima Komisije, no taj je pristup 2021. dosegao granicu i završilo je dugo razdoblje ublažavanja monetarne politike.

Prva godina funkcioniranja zajedničkog fonda za rezervacije poklopila se s izvanredno nesigurnim tržišnim okruženjem za ulaganja s fiksnim prinosom, što je imalo negativan učinak na vrednovanje vrijednosnih papira fonda. Za tržišta obveznica 2021. bila je najgora godina od 1999.; globalni indeksi tržišta obveznica smanjili su se za 4,7 %, a indeksi tržišta obveznica u eurima smanjili su se za 2,85 %. To se dogodilo zbog veće inflacije koja je dovela do tržišnog očekivanja da će središnje banke pooštriti monetarnu politiku. Stoga je došlo i do negativnog učinka na povrate zajedničkog fonda za rezervacije, iako je on ostao u skladu sa svojom referentnom vrijednosti i uvelike je premašio šira kretanja na tržištu obveznica. U nastavku su ukratko opisane te promjene tržišnog okruženja i njihov učinak na povrate od ulaganja u obveznice.

Istaknuto povećanje europskih i američkih krivulja prinosa 2021. obrazloženje je za negativnu godišnju apsolutnu uspješnost od –1,17 %. Taj je povrat u skladu s godišnjom uspješnošću referentne vrijednosti zajedničkog fonda za rezervacije (–1,13 %).





Kretanja na tržištu 2021. Kretanja na tržištu 2021. bila su obilježena pandemijom, kampanjama cijepljenja i općim snažnim gospodarskim oporavkom, koji je ipak bio popraćen sve većim inflacijskim pritiscima i geopolitičkom nestabilnošću. Države i središnje banke vodile su vrlo prilagodljive politike 2021., ali njihova očekivanja u pogledu politika promijenila su se tijekom godine, posebice zbog inflacije koja je bila izraženija od očekivane. Zbog postupnog povećanja cijena energije i široko rasprostranjenih zastoja u lancima opskrbe, inflacija je krajem godine dosegnula najveće stope u nekoliko desetljeća (5 % u Europi i 7 % u SAD-u). Posljedično su se komunikacije i smjernice za budućnost središnjih banaka mijenjale kako se godina bližila kraju, a sudionici na tržištu počeli su očekivati sve skorija povećanja kamatnih stopa. Volatilnost tržišta ostala je na povećanoj razini zbog fluktuirajućih stopa zaraze i ograničenja, a kombinacija veće inflacije i očekivanja strože monetarne politike dovela je do općeg trenda povećanja prinosa obveznica. Cijene obveznica smanjile su se jer se one kreću u suprotnom smjeru od prinosa, stoga su vrednovanja bila znatno niža. To se dodatno pogoršalo zbog činjenice da obveznice s prinosom jedva pružaju rezervu za povrate s obzirom na niske i uglavnom negativne prinose visokokvalitetnih i likvidnih vrijednosnih papira u koje ulaže zajednički fond za rezervacije.

Na povrat referentne vrijednosti zajedničkog fonda za rezervacije 2021. (–1,13 %) negativno je utjecalo i povećanje krivulja prinosa. Povrat referentne vrijednosti nalazi se unutar očekivanog raspona povrata.

Unatoč tome, kako je navedeno u odjeljku III., 2022. očekuje se preispitivanje referentne vrijednosti zajedničkog fonda za rezervacije kako bi ona uključivala nove kategorije imovine i kako bi se dugoročno povećali očekivani povrati referentne vrijednosti zajedničkog fonda za rezervacije.