OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

U svojoj Komunikaciji od 11. prosinca 2019. Komisija je iznijela europski zeleni plan za Europsku uniju i njezine građane. U njoj Komisija potvrđuje svoju predanost da se suoči s izazovima u području klime i okoliša, što je i glavni zadatak ove generacije. Riječ je o novoj strategiji rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s uporabom resursa. Europski zeleni plan dio je strategije ove Komisije za provedbu UN-ova Programa do 2030. i ciljeva održivog razvoja. Cilj postizanja klimatski neutralne Europske unije do 2050. potvrdilo je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 12. prosinca 2019. i Europski parlament u svojoj rezoluciji od 15. siječnja 2020.

U europskom zelenom planu poziva se prije svega na ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost, uzimajući u obzir to da četvrtina emisija stakleničkih plinova u Uniji dolazi iz prometnog sektora te je njihov udio i dalje u porastu. Kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050. potrebno je smanjenje emisija iz prometa od 90 %. Svi oblici prijevoza morat će doprinijeti smanjenju emisija. Komisija je u okviru europskog zelenog plana najavila strategiju za održivu i pametnu mobilnost, koja se treba donijeti 2020., a bavit će se rješavanjem tog pitanja i pitanja izvora emisija. Među ostalim, znatan dio od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama trebao bi se početi prevoziti željeznicom i unutarnjim plovnim putovima.

Željeznički promet, kao jedan od ekološki najprihvatljivijih i energetski najučinkovitijih oblika prijevoza, mora velikim dijelom doprinijeti smanjenju emisija iz prometa. Naime, željeznice su velikim dijelom elektrificirane i emitiraju mnogo manje CO2 od ekvivalentnog cestovnog ili zračnog prometa. Željeznica jedina gotovo stalno smanjuje emisije CO2 od 1990., unatoč sve većem opsegu prijevoza: do 2016. željeznica je bila odgovorna za samo 0,5 % emisija CO2 iz svih oblika prijevoza. Osim toga, od ukupne potrošnje energije u EU-u u području prometa na željeznicu otpada samo 2 %, pri čemu je njome 2016. prevezeno 11,2 % tereta i 6,6 % putnika prevezenih svim oblicima prijevoza. Željeznica je u razdoblju od 1990. do 2016. smanjila potrošnju energije i sve se više koristi energijom iz obnovljivih izvora.

Dok se udio željezničkog prijevoza putnika u kopnenom prijevozu u Uniji od 2007. do 2016. povećao sa 7,0 % na 7,6 %, udio željezničkog prijevoza tereta se od 2011., kad je dostigao svoj vrhunac od 19 %, do 2017. smanjio na 16,65 %. Do uspostave jedinstvenog europskog željezničkog prostora valja svladati još mnogo prepreka, uključujući smanjenje buke. Željeznica će ostvariti svoj puni potencijal tek kad se svladaju te prepreke, smanje troškovi i ubrza uvođenje inovacija. Stoga je potreban dodatni poticaj kako bi željeznica privukla više putnika i poduzeća kao način prijevoza koji ispunjava dnevne potrebe i potrebe putovanja na daljinu. Prijevozom većeg broja putnika i više tereta željeznicom pridonijet će se i smanjenju prometnih zastoja i emisija opasnih za zdravlje ljudi, posebice zagađenja zraka.

Prijedlogom da se 2021. proglasi Europskom godinom željeznice nastoji se promicati željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti. U okviru obilježavanja Europske godine željeznice odvijat će se događanja i izložbe te pokrenuti projekti, debate i inicijative u cijeloj Europi kako bi se željeznički promet građanima, poduzećima i vlastima promovirao kao privlačan i održiv način kretanja Europom, uz naglasak na inovativnosti i dostupnosti u cijeloj Uniji. Cilj je putem posebnih događanja i komunikacijskih kampanji informirati građane i poduzeća koji nisu povezani s tim sektorom i potaknuti ih da se više koriste željeznicom.

Godina 2021. važna je godina za željezničku politiku Unije. Bit će to prva cijela godina u kojoj će se u cijelom EU-u provoditi propisi dogovoreni u okviru četvrtog željezničkog paketa – otvaranje tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza i smanjenje troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijelom EU-u. Zanimanje javnosti za željeznice, uključujući noćne vlakove, raste u brojnim državama članicama, što se vidi iz popularnosti inicijative #DiscoverEU. Usto, međunarodni umjetnički festival Europalia 2021. bit će posvećen utjecaju željeznice na umjetnost i naglašavati veliku ulogu željeznice u promicanju društvenih, gospodarskih i industrijskih promjena. Stoga je 2021. vrlo primjerena godina za ovu inicijativu.

Kao kod svih dosadašnjih tematskih europskih godina, glavni je cilj informirati građane o pitanjima koja treba riješiti i prilikama te istaknuti ulogu EU-a u promicanju zajedničkih rješenja. Cilj Europske godine željeznice poticanje je Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela te drugih organizacija da povećaju udio putnika i tereta koji se prevoze željeznicom i pružanje potpore tim nastojanjima. U okviru Europske godine željeznice posebice se treba obratiti široj javnosti, prije svega mladima, i promicati taj način prijevoza kao održiv, inovativan i siguran. Treba naglasiti i europsku, prekograničnu dimenziju željezničkog prometa, što zbližava građane, omogućuje im istraživanje Unije i njezine raznolikosti, potiče koheziju i pridonosi integraciji unutarnjeg tržišta Unije. Trebalo bi i pojačati doprinos željeznica gospodarstvu, industriji i općenito društvu Unije te promicati željeznički prijevoz kao važan element odnosa između Unije i trećih zemalja, posebice zemalja zapadnog Balkana.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

Kao što je navedeno, u okviru Europske godine željeznice promicat će se željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti. Ona će se temeljiti i na postojećim inicijativama i politikama, poput otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i smanjenja troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijeloj Uniji. Slično ostalim tematskim europskim godinama, mjere će uključivati informativne i promotivne kampanje te događanja, projekte i inicijative na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te razini Unije. Svrha svih aktivnosti bit će prenošenje glavnih poruka i širenje informacija o primjerima dobre prakse.

Europska godina željeznice bit će prilika da se tijela država članica i željeznički sektor potaknu na suradnju u promicanju željezničkog prijevoza. Aktivnosti organizirane tijekom Europske godine nastojat će se prilagoditi potrebama i okolnostima u pojedinim državama članicama. Stoga se od država članica zahtijeva da imenuju nacionalnog koordinatora koji će biti odgovoran za organiziranje njihova sudjelovanja u Europskoj godini željeznice. Osnovat će se europska upravljačka skupina, u kojoj će sudjelovati predstavnici nacionalnih koordinatora. Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine i razmjene informacija o provedbi na nacionalnoj razini i razini Unije.

•Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

Europska godina željeznice povezana je s drugim područjima politike Unije kao što su regionalni razvoj, industrijska konkurentnost, održivi turizam, inovacije, zapošljavanje, obrazovanje, mladi, kultura i osiguravanje pristupa osobama s invaliditetom te veze Unije sa susjednim zemljama. Njome će se naglasiti europska, prekogranična dimenzija željeznice kao sredstva za prijevoz robe, putovanje te otkrivanje i povezivanje kontinenta na održiv način usmjeren na budućnost. Neke aktivnosti u okviru Europske godine željeznice mogle bi se financirati iz postojećih programa Unije, kao što su Obzor Europa, Instrument za povezivanje Europe, strukturni i investicijski fondovi, Kreativna Europa, Erasmus+, DiscoverEU ili Europa za građane.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Pravna je osnova prijedloga članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Prema članku 91., uzimajući u obzir posebna obilježja prometa, Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s Gospodarskim i socijalnim odborom te Odborom regija, utvrđuju sve odgovarajuće odredbe za potrebe provedbe članka 90. UFEU-a. U članku 90. UFEU-a navodi se da se ciljevi Ugovora ostvaruju u okviru zajedničke prometne politike. Glavna je svrha ovog prijedloga doprinijeti povećanju udjela putnika i tereta koji se prevoze željeznicom. Stoga je ovaj cilj obuhvaćen člankom 91. UFEU-a.

•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)