EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 3.9.2018. COM(2018) 553 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU 29. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2017.









































{SWD(2018) 381 final}

{SWD(2018) 382 final}

{SWD(2018) 383 final}

{SWD(2018) 384 final}

{SWD(2018) 385 final}

{SWD(2018) 386 final}



SADRŽAJ IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU 29. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara (2017.) Sažetak 1. Uvod 2. Usklađivanje i jačanje borbe protiv prijevara u EU-u: međusektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 2.1. Novo pravno okruženje: zakonodavni akti koje su donijele institucije EU-a 2.1.1. Direktiva o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima 2.1.2. Uredba o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem EPPO-a 2.2. Izgradnja budućnosti: zakonodavne i političke inicijative europskih institucija 2.2.1. Evaluacija Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 2.2.2. Borba protiv korupcije u EU-u 2.2.3. Prijedlog o reviziji Financijske uredbe i određenih sektorskih financijskih pravila (skupna uredba) 2.2.4. Međunarodna suradnja 2.2.5. Strategija Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) 2.2.6. Provedba programa Hercule 2.3. Sudska praksa Suda EU-a

2.3.1. Rokovi zastare: predmeti Alytaus i Glencore 2.3.2. PDV: predmet M.A.S. 2.4. Mjere koje poduzimaju države članice 2.4.1. Sažetak 2.4.1.1. Nacionalne strategije za borbu protiv prijevara (NAFS) 2.4.1.2. Javna nabava i korupcija 2.4.1.3. Ostale mjere 2.4.2. Provedba preporuka iz 2016. 2.5. Sažetak statistika o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 2.5.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 2.5.2. Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 2.5.3. Istrage OLAF-a 3. Politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara – prihodi 3.1. Mjere institucija EU-a za borbu protiv prijevara – prihodi 3.1.1. Uzajamna administrativna pomoć 3.1.1.1. Provedba članka 43.b Uredbe (EZ) br. 515/97 3.1.1.2. Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) 3.1.1.3. Zajedničke carinske operacije (JCO-i) 3.1.2. Odredbe o uzajamnoj pomoći i borbi protiv prijevara u međunarodnim sporazumima 3.1.3. Borba protiv nezakonite trgovine duhanskim proizvodima

3.1.4. Borba protiv prijevara u vezi s PDV-om 3.2. Mjere država članica za borbu protiv prijevara – prihodi 3.3. Statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama – prihodi 3.3.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 3.3.2. Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 4. Sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara – rashodi 4.1. Sektorske politike i mjere država članica za borbu protiv prijevara koje uključuju nekoliko sektora rashoda 4.2. Poljoprivreda – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.2.1. Poljoprivreda – mjere država članica za borbu protiv prijevara 4.2.2. Poljoprivreda – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 4.2.2.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 4.2.2.2. Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 4.3. Kohezijska politika i ribarstvo – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.3.1. Kohezijska politika i ribarstvo – mjere država članica za borbu protiv prijevara 4.3.2. Kohezijska politika i ribarstvo – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 4.3.2.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 4.3.2.2. Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 4.4. Neizravno upravljanje (u pretpristupnoj fazi) – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.4.1. Neizravno upravljanje (u pretpristupnoj fazi) – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 4.5. Izravno upravljanje – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara

4.5.1. Izravno upravljanje – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 4.5.1.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 4.5.1.2. Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 5. Povrat i druge preventivne i korektivne mjere 6. Suradnja s državama članicama 7. Sustav ranog otkrivanja i isključenja 8. Daljnje djelovanje u pogledu rezolucije Europskog parlamenta o godišnjem izvješću za 2016. 9. Zaključci i preporuke 9.1. Prihodi 9.2. Rashodi 9.3. Suradnja na svim razinama PRILOG 1. – Nepravilnosti prijavljene kao prijevara 2017. PRILOG 2. – Nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara 2017. PRILOG 3. – Popis pratećih radnih dokumenata službi Komisije Popis slika Slika 1.: Najvažniji pomaci u zakonodavstvu – 2017. Slika 2.: Sudska praksa Suda EU-a u predmetima povezanima sa zaštitom financijskih interesa (2017.)

Slika 3.: Nepravilnosti prijavljene kao prijevara 2017. Slika 4.: Nepravilnosti prijavljene kao prijevara i povezani iznosi, 2013.–2017. Slika 5.: Nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara 2017. Slika 6.: Istrage u tijeku krajem 2017., po sektorima Slika 7.: Najvažniji pomaci u pogledu politike u područjima prihoda Slika 8.: Zajedničke carinske operacije 2017. Slika 9.: Ključna područja nepravilnosti koje su otkrivene i prijavljene 2017. Slika 10.:Poljoprivredna politika – ključne činjenice i brojke Slika 11.:Tržišne mjere najviše pogođene nepravilnostima (koje se smatraju prijevarom i koje se ne smatraju prijevarom) Slika 12.:Kohezijska politika i ribarstvo – ključne činjenice i brojke Slika 13.:Naglasak na programskom razdoblju 2007.–2013. Slika 14.:Struktura i podskupine COCOLAF-a Sažetak Komisija u suradnji s državama članicama podnosi godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije za 2017. („Izvješće PIF”) u skladu s člankom 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Dva važna postignuća u području zakonodavstva Dva važna zakonodavna akta kojima će se poboljšati približavanje učinkovitoj i jednakoj razini zaštite proračuna EU-a, a posebno u pogledu prekogranične prijevare, donesena su 2017.: ·Direktiva o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima (takozvana „Direktiva PIF”), ·Uredba o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO). Donošenje tih dvaju akata uslijedilo je nakon nekoliko godina pregovora i svjedoči o predanosti europskih institucija i država članica borbi protiv prijevara štetnih za financijske interese Unije.

Zakonodavne i političke inicijative Zbog tih će akata biti potrebno prilagoditi sadašnji sustav za borbu protiv prijevara kako bi se osigurala učinkovita koordinacija među nadležnim tijelima. Te će se aktivnosti nastaviti tijekom idućih nekoliko godina, posebno u pogledu pripreme pravnog okvira kojim će se uređivati višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. Prvi je korak bila evaluacija Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 (mandat i ovlasti OLAF-a), kojom su istaknuti njezini rezultati, ali i nedostaci u pogledu osnivanja EPPO-a. Komisija je 2017. ujedno: ·nastavila redovito procjenjivati razvoj događaja i rješavati preporuke prilagođene pojedinim državama članicama u vezi sa suzbijanjem korupcije u okviru postupka europskog semestra, ·osigurala proračun od 14,95 milijuna EUR u okviru programa Hercule III kako bi povećala operativni i administrativni kapacitet država članica, ·uspješno pregovarala o odredbama o borbi protiv prijevara u međunarodnim sporazumima EU-a i ·pokrenula evaluaciju strategije Komisije za borbu protiv prijevara kako bi je ažurirala. Sudska praksa Suda EU-a Tri su presude Suda Europske unije (Sud EU-a) 2017. pridonijele sudskoj praksi povezanoj sa zaštitom financijskih interesa EU-a. Dvije od njih (u predmetima Alytaus i Glencore) odnosile su se na pitanja povezana s rokovima zastare, dok je treća (M.A.S. i M.B.) bila povezana s PDV-om i njome su se posebno pojasnili neki aspekti presude u predmetu Taricco. Najvažniji pomaci u područjima prihoda Komisija je donijela zakonodavni prijedlog kojim bi sustav PDV-a u EU-a postao jednostavniji, otporniji na prijevare i kojim bi se uklonile pravne praznine u prekograničnoj trgovini tako što bi se ojačali instrumenti administrativne suradnje među poreznim tijelima, ali i njihove suradnje s ostalim tijelima za izvršavanje zakonodavstva. Sklopljeni su sporazumi o uzajamnoj pomoći sa zemljama Mercosura i Azerbajdžanom. Odredba o borbi protiv prijevara uspješno je uključena u sporazum o slobodnoj trgovini s Japanom. OLAF je koordinirao ili podupro 11 zajedničkih carinskih operacija koje su bile uspješno usmjerene na različite prijetnje, kao što su krijumčarenje cigareta, prijevare u vezi s prihodima, krivotvoreni proizvodi, nezakonito kretanje gotovine i narkotici. Roba koja je u financijskom pogledu bila najviše pogođena prijevarama i nepravilnostima bile su uvezene solarne ploče. U mnogo slučajeva nepravilnosti koje uključuju solarne ploče otkrivene su nakon obavijesti OLAF-a o uzajamnoj pomoći. Pokrenut je postupak zbog povrede prava u vezi s umanjenjem vrijednosti koje pogađa prihod od tradicionalnih vlastitih sredstava i prihod od vlastitih sredstava od PDV-a, a koje je otkriveno u Ujedinjenoj Kraljevini. Najvažniji pomaci u područjima rashoda Skupnom uredbom promiče se pojednostavnjenje i pojašnjenje financijskih pravila. Odredbe koje se odnose na poljoprivredu donesene su 2017., a nacrt izmjena u preostalim sektorima rashoda trebao bi biti donesen 2018. Savjetodavni odbor za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) izradio je smjernice o upozoravajućim znakovima i najboljim praksama u javnoj nabavi i izvješćivanju o nepravilnostima.

Analiza nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i koje se ne smatraju prijevarom, a koje su nacionalna tijela otkrila i prijavila, potvrdila su nalaze iz 2016. o glavnim ugroženim sektorima. U analizi su istaknute i metode otkrivanja koje su pridonijele utvrđivanju slučajeva u kojima je riječ o znatnoj financijskoj vrijednosti te usmjeravanju aktivnosti na te slučajeve. Metode otkrivanja uključuju analizu rizika, dojave doušnika i zviždača te informacije iz medija. Ista analiza upućuje i na pozitivne rezultate postignute boljom koordinacijom između pravosudnih i upravnih tijela. Na temelju tih rezultata nacionalnim su tijelima upućene posebne preporuke za strukturiranje i sustavno iskorištavanje podataka iz prethodno navedenih izvora. Mjere država članica za borbu protiv prijevara Države članice izvijestile su da su donijele 73 važne mjere za zaštitu financijskih interesa EU-a i borbu protiv prijevara. Njima se obuhvaća cijeli ciklus borbe protiv prijevara, no posebno su usmjerene na otkrivanje i sprečavanje. Većinom se odnose na kontrolu sredstava u okviru podijeljenog upravljanja. Većina država članica izvijestila je o broju i prirodi mjera provedenih na temelju preporuka iz 2016.; to se može smatrati pozitivnim rezultatom, no još ima prostora za poboljšanja. Otkrivanje i prijavljivanje nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i koje se ne smatraju prijevarom te koje utječu na proračun EU-a Komisiji je 2017. prijavljeno ukupno 15 213 nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i koje se ne smatraju prijevarom, što je za 20,8 % manje nego 2016. Uključivale su približno 2,58 milijardi EUR, što je za 8,6 % manje nego prethodne godine. 1 146 nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara uključivale su približno 467 milijuna EUR rashoda ili prihoda. Otkrivanje nepravilnosti podrazumijeva da su provedene korektivne mjere radi povrata povezanih nepravilnih financijskih iznosa i da je u slučaju sumnje na prijevaru pokrenut kazneni postupak. U Prilogu 1. prikazan je broj nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara, a koje su otkrile države članice. Taj broj odražava rezultate rada država članica na suzbijanju prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti koje ugrožavaju financijske interese EU-a. Te brojke ne bi trebalo tumačiti kao mjerilo za razmjer prijevara na područjima država članica.



1.Uvod U skladu s člankom 325. stavkom 5. UFEU-a Komisija u suradnji s državama članicama Europskom parlamentu i Vijeću svake godine podnosi izvješće o mjerama poduzetima u borbi protiv prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti usmjerenih protiv financijskih interesa EU-a. EU i države članice zajedno su odgovorni za zaštitu financijskih interesa EU-a i borbu protiv prijevara. Tijela država članica upravljaju s otprilike 74 % rashoda EU-a i prikupljaju tradicionalna vlastita sredstva (TVS). Komisija nadzire oba područja, određuje standarde i provjerava sukladnost. Kako bi djelotvorno štitile financijske interese EU-a, Komisija i države članice moraju blisko surađivati. U ovom se izvješću ocjenjuje ta suradnja radi njezina poboljšanja; u tu svrhu ovo izvješće: ·donosi sažetak mjera provedenih u okviru borbe protiv prijevara na razini EU-a i država članica, ·uključuje analizu glavnih postignuća nacionalnih i europskih tijela u otkrivanju prijevara i nepravilnosti u vezi s rashodima i prihodima EU-a. To se osobito temelji na otkrivenim nepravilnostima i prijevarama koje su države članice prijavile u skladu sa sektorskim propisima. Izvješće je popraćeno sa šest radnih dokumenata službi Komisije (SWD), koji su navedeni u Prilogu 3.

2.Usklađivanje i jačanje borbe protiv prijevara u EU-u: međusektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 2.1.Novo pravno okruženje: zakonodavni akti koje su donijele institucije EU-a Komisija je posljednjih godina naglasila razlike u pristupima nacionalnih tijela u borbi protiv prijevara i nepravilnosti usmjerenih protiv financijskih interesa EU-a. Istrage koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) pokazale su povećanu pojavu transnacionalnih slučajeva prijevara. Dvama važnim zakonodavnim aktima donesenima 2017. osigurat će se približavanje učinkovitoj i jednakoj razini zaštite proračuna EU-a, a posebno u pogledu prekogranične prijevare: 1.Direktivom o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima („Direktiva PIF”); i 2.Uredbom o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO). Donošenje tih dvaju akata uslijedilo je nakon nekoliko godina pregovora i svjedoči o predanosti europskih institucija i država članica borbi protiv prijevara štetnih za financijske interese Unije. 2.1.1.Direktiva o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima Direktivom se zamjenjuje Konvencija iz 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica i protokoli uz nju (Konvencija PIF) za 26 država članica za koje je obvezujuća. Konvencija PIF i dalje se primjenjuje u Danskoj i Ujedinjenoj Kraljevini. 2.1.2.Uredba o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem EPPO-a Države članice sudionice: U budućnosti se mogu pridružiti ostale države članice .



2.2.Izgradnja budućnosti: zakonodavne i političke inicijative europskih institucija Zbog novih će akata sadašnji sustav za borbu protiv prijevara biti potrebno prilagoditi najnovijim kretanjima kako bi se osigurala potrebna koordinacija među nadležnim tijelima. Te će se aktivnosti nastaviti tijekom idućih nekoliko godina, posebno u pogledu pripreme pravnog okvira kojim će se uređivati višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.

U idućem odjeljku prikazan je pregled važnih zbivanja u pogledu političkih i zakonodavnih inicijativa Komisije tijekom 2017. 2.2.1.Evaluacija Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 glavni je element pravnog okvira kojim se uređuje mandat OLAF-a za provođenje administrativnih istraga o prijevarama, korupciji i ostalim nezakonitim aktivnostima kojima se šteti financijskim interesima EU-a. Komisija je 2. listopada 2017., u skladu s člankom 19. Uredbe, donijela izvješće o evaluaciji njezine primjene. U evaluaciji je zaključeno da je Uredbom OLAF-u omogućeno da ispuni svoj mandat uz postizanje konkretnih rezultata, što je dovelo do vidljivih poboljšanja u pogledu provođenja istraga, suradnje s partnerima i prava uključenih osoba. Istodobno se ističu neki nedostaci koji utječu na djelotvornost i učinkovitost istraga OLAF-a. Oni se, među ostalim, odnose na: ·istražne alate OLAF-a, ·provedbu ovlasti OLAF-a, ·ujednačene uvjete za provođenje unutarnjih istraga u institucijama, tijelima, uredima i agencijama EU-a, ·razlike u daljnjim mjerama s obzirom na preporuke OLAF-a, ·dužnosti suradnje institucija, tijela, ureda i agencija država članica i institucija EU-a, ·opću usklađenost pravnog okvira primjenljivog na istrage OLAF-a, ·mogućnost pristupanja informacijama o bankovnim računima i ·jasnoću OLAF-ova mandata u području PDV-a. Kada je riječ o osnivanju EPPO-a (vidjeti odjeljak 2.1.) i njegovu utjecaju na rad OLAF-a, u evaluaciji se nedvojbeno prepoznaje potreba da se dodatno regulira odnos između ta dva tijela i poziva se na brze prilagodbe operacija OLAF-a kako bi se osiguralo da pravni okvir odgovara svojoj svrsi. Komisija je 23. svibnja 2018. donijela ciljani prijedlog o izmjeni Uredbe koji je prvenstveno bio potaknut osnivanjem EPPO-a, u kojem se ujedno uzimaju u obzir najkonkretniji zaključci evaluacije kako bi se osiguralo da OLAF ostane snažan i potpuno djelotvoran partner EPPO-a. Uredba o EPPO-u već sadržava odredbe kojima se regulira odnos između EPPO-a i OLAF-a. One se temelje na načelima bliske suradnje, razmjene informacija, komplementarnosti i izbjegavanja udvostručavanja. Izmjene Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 trebale bi odražavati i nadopunjavati ta pravila, uz opći cilj jačanja borbe protiv prijevara koje štete proračunu Unije integriranom politikom u okviru koje snažan i potpuno djelotvoran OLAF provodi administrativne istrage koje nadopunjuju kaznenopravni pristup EPPO-a. Naglasak je na područjima u kojima Uredba trenutačno dovodi do znatnih razlika u načinu na koji OLAF funkcionira u državama članicama, kao što su provjere i inspekcije na terenu, pristup informacijama o bankovnim računima i pomoć nacionalnih tijela. 2.2.2.Borba protiv korupcije u EU-u Borba protiv korupcije bila je tijekom 2017. prioritet u procesu gospodarskog upravljanja u okviru europskog semestra. Nekoliko izvješća za pojedine zemlje uključivala su ocjenu pravnog, političkog i institucionalnog okvira u borbi protiv korupcije, uključujući napredak i preostale probleme. Nekoliko država članica ujedno je primilo preporuke da provedu mjere za povećanje transparentnosti, bolje sprečavanja sukoba interesa, suzbijanje neformalnog plaćanja u zdravstvu ili jačanje borbe protiv korupcije u javnoj upravi, pravosuđu i javnoj nabavi.

Komisija je 2017. u okviru programa za razmjenu iskustava u borbi protiv korupcije organizirala tri radionice za razmjenu iskustava na kojima je okupila približno 100 praktičara i stručnjaka za borbu protiv korupcije iz nacionalnih upravnih tijela, međunarodnih organizacija, civilnog društva, akademske zajednice i druge dionike. Tako je olakšana razmjena najboljih praksi u sljedećim tematskim područjima: pokazatelji u borbi protiv korupcije (Bruxelles, ožujak 2017.), sukobi interesa i praksa rotirajućih vrata (Barcelona, lipanj 2017.) i utjecaj korupcije na gospodarstvo (Bruxelles, prosinac 2017.). Poziv na podnošenje prijedloga za projekte osmišljene za sprečavanje i suzbijanje korupcije u državama članicama pokrenut je u prosincu 2017., uz ukupnu vrijednost od 2,2 milijuna EUR. Komisija i OLAF aktivno su sudjelovali na nekoliko europskih i međunarodnih foruma za borbu protiv korupcije, kao što je Konvencija Ujedinjenih naroda protiv korupcije, Organizacija za ekonomsku suradnju i razvoj, Radna skupina za borbu protiv korupcije skupine G20 i Europski partneri protiv korupcije (EPAC)/Europska mreža kontaktnih točaka protiv korupcije (EACN). EACN je u studenome 2017. donio Deklaraciju iz Lisabona kojom se europski donositelji odluka pozivaju na jačanje borbe protiv korupcije. 2.2.3.Prijedlog o reviziji Financijske uredbe i određenih sektorskih financijskih pravila (skupna uredba) Europski parlament i Vijeće raspravljali su 2017. o prijedlogu Komisije iz rujna 2016. o sveobuhvatnoj i ambicioznoj reviziji Financijske uredbe i odgovarajućim izmjenama sektorskih financijskih pravila za niz višegodišnjih programa. Taj je prijedlog usmjeren na modernizaciju i pojednostavnjenje financijskih pravila Unije te jačanje postojećih sustava za zaštitu proračuna EU-a od prijevara i financijskih nepravilnosti. Njime se, među ostalim, postrožuju pravila za suzbijanje izbjegavanja plaćanja poreza za provedbene partnere EU-a i pojašnjava se da se obveza izbjegavanja sukoba interesa primjenjuje na sve načine korištenja sredstava EU-a (među ostalim i na razini države članice). Samim bi se pojednostavnjenjem trebao smanjiti broj pogrešaka, ali i povećati učinak politika i njihovih rezultata na terenu. U zakonodavnim su pregovorima na zahtjev Parlamenta dodatno učvršćeni razlozi za isključenje nepouzdanih korisnika financiranja EU-a, posebno u pogledu „fiktivnih društava”. Neke od predloženih promjena, koje se odnose na poljoprivredne politike, donesene su zasebno u okviru Uredbe (EU) 2017/2393, a donošenje nove Financijske uredbe i izmjena preostalih sektorskih pravila očekuje se u trećem tromjesečju 2018. 2.2.4.Međunarodna suradnja Kako bi borba protiv prijevara na štetu proračuna EU-a bila djelotvornija i izvan granica EU-a, Komisija je nastavila uključivati odredbe o borbi protiv prijevara u sporazume s trećim zemljama i u predloške sporazuma o bespovratnim sredstvima i delegiranju s međunarodnim financijskim institucijama i drugim međunarodnim organizacijama. OLAF je 2017. organizirao dva događaja za potporu trećim zemljama: ·svoj godišnji seminar (održan u Crnoj Gori) za partnerska tijela u zemljama kandidatkinjama i potencijalnim zemljama kandidatkinjama o najboljim praksama za otkrivanje i prijavljivanje prijevara i ·radionicu o borbi protiv prijevara na kojoj su sudjelovale sve mjerodavne gruzijske službe za borbu protiv prijevara i korupcije kako bi im pomogao u provedbi odredbi o borbi protiv prijevara u okviru Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Gruzije. OLAF je sklopio i sporazume o administrativnoj suradnji s partnerskim tijelima u Tunisu i na Kosovu . 2.2.5.Strategija Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) Komisija razmatra ažuriranje CAFS-a, koji je donesen 24. lipnja 2011. i čiji je cilj poboljšati sprečavanje, otkrivanje i istragu prijevara te osigurati da odgovarajuće sankcije, povrat i odvraćanje zauzimaju važno mjesto u programu Komisije. Većina mjera CAFS-a sada je dovršena ili je u tijeku. Svih 49 službi Komisije uvelo je sektorske strategije za borbu protiv prijevara u svojim područjima politike. Komisija je 2017. provela evaluaciju cjelokupne provedbe CAFS-a. U evaluaciji je ocijenjen napredak postignut nakon donošenja CAFS-a 2011. u odnosu na postavljene ciljeve, uzevši u obzir razvoj događaja u pogledu politika EU-a za borbu protiv prijevara, odgovarajuće rizike od prijevara i nove modele prijevara. Ti će rezultati služiti kao temelj za donošenje odluke o tome u kojoj mjeri treba ažurirati CAFS. Evaluacijom će se obuhvatiti razdoblje od donošenja CAFS-a i ocijenit će se njegova relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i usklađenost. 2.2.6.Provedba programa Hercule Programom Hercule III (2014.–2020.) promiču se aktivnosti za borbu protiv prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti koje su usmjerene protiv financijskih interesa EU-a. U četvrtoj godini njegove provedbe, 2017., osiguran je proračun od 14,95 milijuna EUR za: ·financiranje mjera za jačanje operativnog i tehničkog kapaciteta carinskih i policijskih snaga u državama članicama te informatičke potpore (75 % proračuna programa) i

·aktivnosti osposobljavanja i konferencije, uključujući osposobljavanje u području digitalne forenzike za osoblje u agencijama za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama i partnerskim zemljama (25 % proračuna). Korisnici bespovratnih sredstava u okviru programa Hercule III izvijestili su o znatnim uspjesima postignutima uz pomoć opreme i osposobljavanja koji su financirani u okviru tog programa, kao što su: ·zapljena krijumčarenih i krivotvorenih cigareta i duhana, ·otkrivanje novih mehanizama prijevare i mreža organiziranog kriminala i ·operacije i istrage nepravilnosti i korupcije počinjene na štetu financijskih interesa Unije. 2.3.Sudska praksa Suda EU-a Tri su presude Suda Europske unije (Sud EU-a) 2017. pridonijele sudskoj praksi povezanoj sa zaštitom financijskih interesa EU-a. Dvije od njih (u predmetima Alytaus i Glencore) odnosile su se na pitanja povezana s rokovima zastare, dok je treća (M.A.S. i M.B) bila povezana s PDV-om i njome su se posebno pojasnili neki aspekti presude u predmetu Taricco. 2.3.1.Rokovi zastare: predmeti Alytaus i Glencore Sud je u predmetu Alytaus pojasnio značenje roka zastare za nepravilnost počinjenu u okviru višegodišnjeg programa i u slučaju „stalne ili ponovljene” nepravilnosti. Pojasnio je i kada se višegodišnji program može smatrati „konačno završenim”. Sud je u predmetu Glencore dodatno pojasnio tumačenje odredbi iz članka 3. stavaka 1. i 4. Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 u odnosu na naplatu tražbina. 2.3.2.PDV: predmet M.A.S. Kao rezultat presude u predmetu M.A.S. države članice u skladu s obvezama iz članka 325. stavaka 1. i 2. UFEU-a moraju voditi računa da u slučajevima teških prijevara kojima se nanosi šteta financijskim interesima Unije u području PDV‑a predvide kaznene sankcije koje su učinkovitog i odvraćajućeg karaktera . 2.4.Mjere koje poduzimaju države članice 2.4.1.Sažetak Ovaj sažetak donosi pregled kretanja i prioriteta mjera za borbu protiv prijevara u državama članicama, ali nije sveobuhvatan; od država članica tražilo se da izvijeste o najviše tri mjere za borbu protiv prijevara, ali moguće je da su neke poduzele i više mjera. Države članice izvijestile su 2017. o 73 mjere za zaštitu financijskih interesa EU-a i borbu protiv prijevara. Tim je mjerama obuhvaćen cijeli ciklus borbe protiv prijevara, ponajprije u području podijeljenog upravljanja, ali i u pogledu financijskog kriminala, carine i nezakonite trgovine, javne nabave, sukoba interesa, strategije za borbu protiv korupcije i prijevara, organiziranog kriminala, koordinacijskih službi za borbu protiv prijevara (AFCOS), definicije prijevare i zviždača. Većina se mjera odnosila na otkrivanje, a zatim na sprečavanje, istragu i kazneni progon te na povrat i sankcije. Većina njih (77 %) bila je sektorska, dok su manji dio bile međusektorske mjere (23 %). Od sektorskih mjera 15 ih se odnosilo na prihode u području poreznih prijevara i carine. S druge strane, 41 mjera odnosila se na rashode, i to u svim područjima proračuna. O mjerama povezanima s određenim sektorima bit će riječ u odlomcima posvećenima različitim proračunskim područjima, dok se ovaj odjeljak bavi međusektorskim mjerama. 2.4.1.1.Nacionalne strategije za borbu protiv prijevara (NAFS)

Do kraja 2017. ukupno je 10 država članica donijelo nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara i poslalo je Komisiji. To pokazuje da razumiju važnost strateškog pristupa suzbijanju prijevara i nepravilnosti. Komisija pozdravlja taj razvoj događaja i poziva ostale države članice da pripreme takve strategije. 2.4.1.2.Javna nabava i korupcija Mnoge mjere povezane s javnom nabavom koje su države članice donijele 2017. usmjerene su na rješavanje problema korupcije i sukoba interesa te poboljšanje transparentnosti. Šest država članica izvijestilo je o poduzimanju takvih mjera. 2.4.1.3.Ostale mjere Ostale priopćene međusektorske mjere uglavnom su se odnosile na financijski i organizirani kriminal (Češka, Poljska i Litva), reviziju organizacije i nadležnosti određenih tijela (Grčka i Švedska) ili poboljšanje međuagencijske suradnje. Tri države članice izvijestile su o mjerama usmjerenima na prihod i rashod u određenim sektorima: ·Latvija je pokrenula nacionalnu kampanju za borbu protiv prijevare (#FraudOff!) kako bi se podigla javna svijest o prijevari, koja je bila popraćena posebnim osposobljavanjem za mjerodavne uprave, ·Italija je poduzela mjere za povezivanje administrativnih i kaznenih inicijativa, čime se omogućuje rekonstrukcija nezakonitih financijskih tokova i zapljena imovine kriminalnih organizacija i ·Slovenija je poduzela mjere za višu razinu otkrivanja i veću stopu rješavanja u pogledu kriminala koji šteti proračunu EU-a. 2.4.2.Provedba preporuka iz 2016. U izvješću PIF za 2016. Komisija je iznijela četiri preporuke za države članice; jedna se odnosila na prihod, a tri na rashod. Mjere poduzete na temelju tih preporuka (vidjeti dijagrame u nastavku) općenito su pokazale da su države članice uložile znatan i konstruktivan trud ili ga još ulažu. Većina ih je posvetila odgovarajuću pozornost većini preporuka. Komisija je preporučila da države članice: (1)preispitaju svoju strategiju upravljanja i kontrole s obzirom na određivanje carinske vrijednosti (2) u potpunosti prenesu revidirane direktive o javnoj nabavi (3)poboljšaju kvalitetu podataka pri prijavljivanju nepravilnosti

(4)uzmu u obzir nalaze analize rizika No još ima prostora za poboljšanja, kao što je provedba novih pravila o umanjenju carinske vrijednosti i zadržavanje robe u slučaju sumnje; može se predvidjeti šira uporaba profila rizičnosti na razini EU-a na temelju „čistih prosječnih cijena”. Može se učiniti više kako bi se osigurali potpuno digitalni postupci javne nabave. Osim toga, iako neke države članice pružaju ili organiziraju osposobljavanje i seminare o uporabi informatičkih sustava za prijavljivanje, i ostale bi mogle pojačati svoja nastojanja kako bi se poboljšala kvaliteta podataka i ažurirale već prijavljene nepravilnosti. Naposljetku, suradnja među državama članicama mogla bi se poboljšati u pogledu povećane prijetnje od transnacionalnih prijevara te u programu europske teritorijalne suradnje. 2.5.Sažetak statistika o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Komisiji je 2017. prijavljeno ukupno 15 213 nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i koje se ne smatraju prijevarom, što je za 20,8 % manje nego 2016. Uključivale su približno 2,58 milijardi EUR, što je za 8,6 % manje nego prethodne godine. Otkrivanje nepravilnosti podrazumijeva da su provedene korektivne mjere radi povrata povezanih nepravilnih financijskih iznosa i da je u slučaju sumnje na prijevaru pokrenut kazneni postupak. 2.5.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Broj nepravilnosti prijavljenih kao prijevara (čime su obuhvaćeni slučajevi u kojima se sumnja na prijevare ili u kojima je prijevara utvrđena) i povezani iznosi nisu izravan pokazatelj razine prijevara kojima se utječe na proračun EU-a. Oni samo pokazuju broj slučajeva mogućih prijevara koje su države članice ili tijela EU-a otkrili. Kao prijevara je 2017. prijavljeno ukupno 1 146 nepravilnosti (tj. 7,5 % svih otkrivenih i prijavljenih nepravilnosti), koje uključuju iznos od 467 milijuna EUR (što je 18,1 % ukupnih financijskih iznosa na koje su utjecale nepravilnosti), a obuhvaćaju i rashode i prihode, kako je prikazano na slici 3. Tijekom 2017. broj prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom smanjio se za 19,3 % u odnosu na 2016., a financijski iznosi povezani s njima povećali su se za 37,5 %. Ako se promotri petogodišnje razdoblje (2013.–2017.) to je za 32 % manje nego 2013., što je za 23 % niže od petogodišnjeg prosjeka. Financijski učinak uvelike se mijenja (vidjeti sliku 4.) jer na njega mogu utjecati pojedinačni slučajevi koji uključuju vrlo velike iznose.

Raščlamba svih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom prijavljenih 2017. prema državi članici i dijelu proračuna nalazi se u Prilogu 1. 2.5.2.Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom Komisiji je 2017. prijavljeno 14 067 nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara (20,9 % manje nego 2016.). Iznosi su se smanjili za sve dijelove osim za pretpristupnu fazu. Povezani financijski iznosi smanjili su se za približno 2,1 milijardu EUR, kako je prikazano na slici 5.

2.5.3.Istrage OLAF-a OLAF je 2017. pokrenuo 215 istraga i zaključio njih 197, izdavši preporuke o povratu sredstava u vrijednosti od 3,1 milijardi EUR, od čega se 2,7 milijardi odnosilo na prihode. Ta iznimno visoka brojka proizlazi iz ozbiljnih slučajeva prijevare u kojima je bila riječ o umanjenju vrijednosti, a koje je OLAF zaključio tijekom godine. Krajem godine u tijeku su bile 362 istrage. 3.Politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara – prihodi 3.1.Mjere institucija EU-a za borbu protiv prijevara – prihodi Kada je riječ o borbi protiv prijevara u području prihoda, iznimno je važna brza, pravodobna i precizna razmjena informacija. Time se osigurava odgovarajuća koordinacija kojom se ometaju mehanizmi prijevare koji su po svojoj prirodi transnacionalni. EU se bori protiv prijevara i nepravilnosti u ovim područjima tako što ojačava pravni okvir i sporazume o međunarodnoj suradnji, osigurava operativnu koordinaciju u okviru zajedničkih carinskih operacija (JCO-i) i olakšava razmjenu informacija koje se odnose na prijevare povezane s PDV-om. Države članice donijele su nacionalne mjere kojima će: ·preispitati strateške planove, procjene rizika i pokazatelje, ·reorganizirati nadležne službe i ·poboljšati razmjenu informacija.

3.1.1.Uzajamna administrativna pomoć 3.1.1.1.Provedba članka 43.b Uredbe (EZ) br. 515/97 Uredbom (EU) 2015/1525 o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 o uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima uveden je novi članak 43.b kojim se od Komisije zahtijeva da procijeni potrebu da se registar poruka o statusu kontejnera (CSM) i registar uvoza, izvoza i provoza (IET) prošire na podatke o izvozu koji nisu ograničeni na trošarinsku robu. Od Komisije se zahtijeva i da procijeni izvedivost proširenja registra prijevoza na podatke o uvozu, izvozu i provozu robe kopnom i zrakom. Komisija je svoje preliminarne nalaze predstavila u izvješću PIF za 2016. U međuvremenu je nastavila s radom i dovršila svoju procjenu. 3.1.1.2.Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) AFIS je krovna platforma za skup aplikacija za borbu protiv prijevara kojom upravlja OLAF služeći se zajedničkom tehničkom infrastrukturom. To je važan informatički alat za brojna tijela i druge korisnike uključene u zaštitu financijskih interesa EU-a. Omogućuje i važne ekonomije razmjera i sinergije u razvoju, održavanju i radu tako širokog i raznovrsnog skupa informatičkih usluga i alata, usmjerene na: ·pravodobne i sigurne razmjene informacija između nadležnih nacionalnih tijela i tijela EU-a i ·pohranu i analizu relevantnih podataka povezanih s prijevarama. AFIS obuhvaća dva glavna područja: ·uzajamnu pomoć u carinskim pitanjima i ·upravljanje nepravilnostima. Na kraju 2017. AFIS je imao 8 600 registriranih krajnjih korisnika u ime više od 1 800 nadležnih službi u državama članicama, partnerskim zemljama koje nisu članice EU-a, međunarodnim organizacijama, službama Komisije i drugim tijelima EU-a. U AFIS-ovim bazama podataka i modulima uzajamne pomoći 2017. bilo je dostupno ukupno 16 324 slučaja. U sustav za upravljanje nepravilnostima (IMS), koji se koristi platformom AFIS, uneseno je 88 347 novih obavijesti o nepravilnostima primljenih od država članica i zemalja kandidatkinja. Dva nova informatička sustava predviđena Uredbom (EZ) br. 515/97 (kako je izmijenjena), registar CSM i registar IET, započela su s radom 1. rujna 2016. U AFIS je 2017. uneseno 637 milijuna CSM-a. Registar IET sadržava podatke iz deklaracije o uvozu i provozu robe te o izvozu trošarinske robe. Obrađeno je približno 5,3 milijuna izvoznih deklaracija i povezanih poruka. AFIS je upotrijebljen za siguran pristup i razmjenu informacija u 11 JCO-a (vidjeti sljedeći odjeljak). U informacijski sustav za borbu protiv prijevara u provozu (ATIS) uneseni su podaci o 22,5 milijuna novih pošiljki u provozu. I oni su dostupni u registru IET. 3.1.1.3.Zajedničke carinske operacije (JCO-i) Zajedničke carinske operacije koordinirane su i ciljane operativne mjere koje provode carinska tijela država članica i trećih zemalja u ograničenom vremenskom razdoblju radi borbe protiv nezakonite prekogranične trgovine robom.

OLAF je 2017. koordinirao i podupro 11 JCO-a u suradnji s državama članicama i pružao obavještajnu, tehničku, financijsku i logističku potporu. JCO-i su bili usmjereni na različite prijetnje, uključujući krijumčarenje cigareta, prijevare u vezi s prihodima, krivotvorene proizvode, nezakonite novčane tokove i narkotike. Na slici 8. prikazan je sažetak većine operacija. Operacija Zemlje sudionice Opseg Rezultati JCO Renegade Azijsko-europski sastanak: sve države članice, Norveška, 12 azijskih zemalja, Interpol, Europol, Regionalni obavještajni ured za vezu (WTO) Krivotvorena roba, posebno automobilski rezervni dijelovi 70 000 automobilskih rezervnih dijelova; 400 000 ostale krivotvorene robe; 56 milijuna cigareta (vrijednost od 12 milijuna EUR u carinskim pristojbama i porezima) JCO Cerberus 27 država članica, uz potporu Europola Neprijavljivanje gotovine, pranje novca i kriminalne organizacije uključene u terorističke aktivnosti. Zadržavanje 6,4 milijuna EUR JCO Magnum II Koordinirala ga je estonska carinska uprava i sudjelovalo je 14 država članica, Europol i Frontex Krijumčarenje duhanskih proizvoda koji se prevoze cestom iz trećih zemalja (Bjelarus, Ukrajina i Rusija) Zapljena približno 20 milijuna cigareta Octopus II Organizirala ga je francuska carinska uprava Prijevare u području prihoda Procjena je u tijeku Load, Lock Sea, Lucky and Pascal Koordinirala ga je francuska carinska uprava Regionalne operacije pomorskog nadzora radi otkrivanja nezakonite trgovine osjetljivom robom morskim putem, u Atlantiku i Sredozemnom moru Zaplijenjeno više od 5 tona smole kanabisa i uhićeno 10 osoba JCO Postbox Vodila su ga belgijska, njemačka i švedska carinska uprava u okviru akcije „carinska uprava protiv internetskog kriminala” Prijevare povezane s trošarinama i nezakonitom trgovinom krivotvorenom robom, drogom i oružjem u pošiljkama koje su otpremljene poštom ili hitnim kurirskim službama Više od 3 000 zapljena tisuća nezakonitih proizvoda, uključujući farmaceutske pripravke, narkotike, cigarete, krivotvorenu robu, zaštićene vrste i oružje JCO Darius Organizirala ga je nizozemska carinska uprava Krijumčarenje specifičnih novih psihoaktivnih tvari (NPT) i krivotvorene robe ili robe umanjene vrijednosti, prevezenih hitnim kurirskim službama i poštom Više od 300 zapljena Zajednička akcija Hansa Pokrenula ju je carinska uprava Ujedinjene Kraljevine u suradnji s Europolom Unutarnji promet nezakonite trošarinske robe, uglavnom cigareta Zapljena velikog broja cigareta i drugih duhanskih proizvoda 3.1.2.Odredbe o uzajamnoj pomoći i borbi protiv prijevara u međunarodnim sporazumima U kontekstu članka 19. Uredbe (EZ) br. 515/97 dovršeni su pregovori sa zemljama Mercosura (Argentina, Brazil, Paragvaj i Urugvaj) i Azerbajdžanom o odredbama o uzajamnoj administrativnoj pomoći koje čine pravnu osnovu za razmjenu informacija o prijevarama i nepravilnostima. Dobro napreduju i pregovori s Tunisom i Indonezijom. EU je ostvario napredak i u tekućim pregovorima o uključivanju odredbe o borbi protiv prijevara u sporazume o slobodnoj trgovini s Meksikom, Mercosurom, Čileom, Indonezijom i Tunisom, a sklopio je sporazum s Japanom. 3.1.3.Borba protiv nezakonite trgovine duhanskim proizvodima Komisija je 12. svibnja 2017. objavila izvješće o napretku o privremenom ishodu svoje Komunikacije iz 2013. naslovljene Jačanje borbe protiv krijumčarenja cigareta i drugih oblika nezakonite trgovine duhanskim proizvodima – sveobuhvatna strategija EU-a, koju je pratio sveobuhvatan akcijski plan. Zaključci Vijeća o jačanju borbe protiv nezakonite trgovine duhanskim proizvodima u EU-u (doneseni 7. prosinca 2017.) i konferencija dionika pod nazivom „Borba protiv nezakonitog duhana” (koju su zajednički organizirali OLAF i Europski gospodarski i socijalni odbor u ožujku 2018.) temelji su novog akcijskog plana Komisije za borbu protiv nezakonitog duhana, koji bi trebao biti dovršen krajem ljeta 2018. Osim toga, EU je 24. lipnja 2016. ratificirao Protokol uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom („FCTC”). Protokol uz FCTC stupit će na snagu 25. rujna 2018. Komisija će predstavljati EU na prvom sastanku stranaka Protokola u listopadu 2018. te će i dalje imati vodeću ulogu u poticanju država članica, susjednih zemalja te glavnih zemalja podrijetla i provoza da ratificiraju i provedu taj Protokol. 3.1.4.Borba protiv prijevara u vezi s PDV-om Komisija je 30. studenoga 2017., na temelju svojeg akcijskog plana o PDV-u iz travnja 2016., donijela prijedlog o izmjeni Uredbe (EU) br. 904/2010 o administrativnoj suradnji u području PDV-a. Vijeće je u lipnju 2018. postiglo politički dogovor o tom prijedlogu. Taj je prijedlog usmjeren na poboljšanje otpornosti sustava PDV-a u EU-u na prijevare i na uklanjanje pravnih praznina koje mogu dovesti do ozbiljnih prijevara povezanih s PDV-om. Novim se pravilima želi izgraditi povjerenje među državama članicama kako bi mogle razmjenjivati više informacija te ojačati suradnja između nacionalnih poreznih tijela i tijela za izvršavanje zakonodavstva. Ključne mjere obuhvaćaju: ·jačanje suradnje među državama članicama (npr. novi informatički sustavi za obradu informacija i analizu rizika u okviru mreže Eurofisc (mreža stručnjaka za borbu protiv prijevara u EU-u), zajedničke revizije), ·jačanje komunikacije i razmjene podataka između nacionalnih poreznih tijela u mreži Eurofisc i europskih tijela za izvršavanje zakonodavstva (OLAF, Europol i budući EPPO), ·poboljšanje suradnje između nacionalnih poreznih i carinskih tijela u pogledu određenih carinskih postupaka za uvoz iz zemalja izvan EU-a, koji su trenutačno izloženi prijevarama povezanima s PDV-om i ·jačanje razmjene informacija kako bi se riješio problem prijevara povezanih s PDV-om u području rabljenih automobila. 3.2.Mjere država članica za borbu protiv prijevara – prihodi O mjerama za borbu protiv carinskih i poreznih prijevara izvijestilo je 12 država članica; one su uključivale:

·poboljšanje pokazatelja rizika kako bi se riješio problem umanjenja vrijednosti uvoznih deklaracija, ·revidiranje nacionalne procjene carinskih rizika i povećanje iznosa najmanje novčane kazne za neprijavljivanje gotovine koja se prenosi, ·izradu internog carinskog plana, ·utvrđivanje strateških i operativnih prioriteta za carinu i trošarine i ·provedbu nove metode revizije nakon carinjenja kojom će se provjere proširiti na sve aktivnosti predmetnog gospodarskog subjekta. Tri države uvele su mjere za osiguranje pravilne isplate vlastitih sredstava EU-a ili uspješnijih povrata, ili za borbu protiv poreznih prijevara i utaje poreza. Dvije države postavile su organizaciju određenih tijela ili su je preispitale. Jedna država članica bavila se potrebom poboljšanja količine i kvalitete informacija razmijenjenih u okviru međunarodnih platformi. 3.3.Statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama – prihodi 3.3.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Tijekom 2017. ukupno je prijavljena 441 nepravilnost koja se smatra prijevarom. To je za 33 % manje od petogodišnjeg prosjeka (u prosjeku 658 nepravilnosti za razdoblje 2013.–2017.). Procijenjeni i utvrđeni iznos TVS-a na koji su utjecale prijevare (76 milijuna EUR) 2017. je bio manji za 28 % od petogodišnjeg prosjeka (106 milijuna EUR). Kad je riječ o istrazi prijevara u Ujedinjenoj Kraljevini povezanih s umanjenjem vrijednosti, službenom opomenom iz ožujka 2018. pokrenut je predsudski postupak zbog povrede. Taj je postupak pokrenut u rekordnom roku s obzirom na činjenicu da Ujedinjena Kraljevina nekoliko godina nije poduzimala odgovarajuće mjere za zaštitu financijskih interesa EU-a i odbila je proračunu EU-a staviti na raspolaganje gubitke TVS-a koji su bili rezultat njezina nedjelovanja. Ta povreda obuhvaća razdoblje od 2011. Ako tijela Ujedinjene Kraljevine ne uspiju povratiti dugovanu carinu, smatrat će se da su financijski odgovorna za svaki povezani TVS koji nije stavljen na raspolaganje proračunu EU-a. Komisija je drugu godinu zaredom izrazila rezervu u godišnjem izvješću o aktivnostima za 2017. u pogledu točnosti iznosa TVS-a koje je Ujedinjena Kraljevina prenijela u proračun EU-a. 3.3.2.Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 2017. bilo je 4 195 nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara, što je za 8 % manje od petogodišnjeg prosjeka (4 564 za razdoblje 2013.–2017.). Ukupan procijenjeni i utvrđeni iznos TVS-a na koji su utjecale prijevare iznosio je 2017. 425 milijuna EUR, što je za 15 % više od petogodišnjeg prosjeka od 369 milijuna EUR. 4.Sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara – rashodi 4.1.Sektorske politike i mjere država članica za borbu protiv prijevara koje uključuju nekoliko sektora rashoda Države članice izvijestile su o nekoliko mjera koje su istodobno usmjerene na različite fondove, i to većinom na europske strukturne i investicijske fondove (ESIF). Neke od mjera obuhvaćaju i druge fondove s podijeljenim upravljanjem, kao što su Fond za azil, migracije i integraciju (FAMI), Fond europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) i Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF). Po svojoj su prirodi i svrsi vrlo različite i obuhvaćaju mjere od pojednostavnjenja postupaka do revizije sustava financijskih korekcija; od procjena rizika do osposobljavanja o specifičnim međusektorskim pitanjima.

4.2.Poljoprivreda – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.2.1.Poljoprivreda – mjere država članica za borbu protiv prijevara Devet država članica izvijestilo je o mjerama za borbu protiv prijevara koje su posebno usmjerene na poljoprivredu. Tri države usredotočile su se na „umjetno stvaranje kriterija prihvatljivosti”. Ostale mjere uključuju: ·obvezno osposobljavanje za sprečavanje prijevara i strategiju za borbu protiv prijevara u ruralnom razvoju, ·sprečavanje nepravilnosti pri odobravanju potpora i subvencija, ·provjere na temelju pravila o javnoj nabavi i ocjena „opravdanosti” troškova, ·poboljšanje pravodobnosti i kvalitete informacija priopćenih u okviru sustava za upravljanje nepravilnostima (IMS), ·revidiranje sustava vanjskih i unutarnjih kontrola nakon otkrivanja prijevare, i ·revidiranje postupaka u područjima kao što su prakse izdavanja upozorenja, uporaba pokazatelja rizika i suradnja s tijelima za izvršavanje zakonodavstva. 4.2.2.Poljoprivreda – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Zajednička poljoprivredna politika (ZPP) sastoji se od dvije glavne sastavnice: ·izravne potpore, u okviru izravnih plaćanja poljoprivrednicima i mjera potpore tržištu, koje financira Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP – približno 80 % proračuna ZPP-a) i ·ruralnog razvoja, koji je uglavnom financiran iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR – preostalih 20 % proračuna ZPP-a). EFJP se provodi na godišnjoj osnovi, dok se iz EPFRR-a financiraju višegodišnji programi. Te razlike utječu na kretanja u pogledu nepravilnosti koje su države članice otkrile i prijavile u posljednjih pet godina: područje izravnih potpora pokazuje stabilna, jednolična kretanja, dok ruralni razvoj prati krivulju, koja je bila na vrhuncu 2015. Analiza nepravilnosti potvrđuje veći rizik povezan s mjerama potpore tržištu i ulaganjima u ruralni razvoj. 4.2.2.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Razina učestalosti prijevara (FFL) za izvještajne godine od 2013. do 2017. iznosi približno 11 %, a razina iznosa prijevara (FAL) 25 %. Oba pokazatelja, ali posebno za FAL, bila su viša za izravne potpore nego za ruralni razvoj. U apsolutnim brojevima, većina otkrivenih potencijalnih prijevara bila je usmjerena na ruralni razvoj, ali ukupan financijski iznos u slučajevima povezanima s izravnom potporom bio je viši i znatno se povećao tijekom 2017. Izravne potpore prevladavale su u financijskom pogledu zbog nekoliko slučajeva koji su se odnosili na tržišne mjere i uključivali vrlo visoke iznose. No čak i bez tih iznimnih slučajeva, prosječan financijski iznos potencijalnih prijevara u području tržišnih mjera viši je od onoga u slučajevima povezanima s ruralnim razvojem. Prosječan financijski iznos potencijalnih prijevara koje se odnose na izravna plaćanja niži je od onoga u slučajevima povezanima s ruralnim razvojem i smanjio se tijekom 2017. Stopa otkrivanja prijevare (FDR) bila je viša za područje ruralnog razvoja nego za izravne potpore u cjelini. Ipak, najviše su bile pogođene tržišne mjere, uz FDR od 1,17 %. No trebalo bi imati na umu da je na to znatno utjecalo nekoliko slučajeva s iznimno visokim iznosima. Glavne predmetne tržišne mjere u financijskom su pogledu bile „voće i povrće”, „svinjsko meso, jaja i perad, pčelarstvo i ostali proizvodi životinjskog podrijetla” i „proizvodi u sektoru vinogradarstva”. Omjer odbačenih slučajeva viši je u poljoprivredi nego u području kohezijske politike. Čini se da su pravosudna tijela u pogledu tog sektora manje sklona kaznenom progonu zbog sumnji na kaznena djela.

4.2.2.2.Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom Općenito gledajući, područja navedena u odjeljku 4.2.2. odnose se i na nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara. Nepravilnosti povezane s ruralnim razvojem prevladavaju i brojčano i u pogledu ukupnih financijskih iznosa. No slučajevi povezani s izravnim potporama uključuju viši prosječan iznos, koji se dodatno povećao tijekom 2017. Nekoliko slučajeva koji se odnose na tržišne mjere i koji uključuju visoke iznose ponovno su pridonijeli tom višem prosjeku. No čak i bez tih iznimnih slučajeva, prosječan financijski iznos nepravilnosti u području tržišnih mjera koje se ne smatraju prijevarama u razdoblju od 2013. do 2017. još je uvijek viši od onoga u slučajevima povezanima s ruralnim razvojem. Prosječan financijski iznos nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarama, a koje se odnose na izravna plaćanja niži je od onoga u slučajevima povezanima s ruralnim razvojem i smanjuje se i dalje. Među najučestalijim otkrivenim i prijavljenim nepravilnostima koje se ne smatraju prijevarom prevladavaju nepravilnosti koje se odnose na zahtjeve za plaćanje ili dokumentarne dokaze, a prijavljeno je i mnogo slučajeva krivotvorenja. No ti slučajevi nisu klasificirani kao prijevara. Stopa otkrivanja nepravilnosti (IDR) bila je viša za područje ruralnog razvoja nego za izravne potpore u cjelini. No IDR za tržišne mjere iznosi 1,39 %, što je najviši postotak u cijelom području politike. Na to je ponovno utjecalo nekoliko slučajeva koji uključuju velike financijske iznose. 4.3.Kohezijska politika i ribarstvo – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.3.1.Kohezijska politika i ribarstvo – mjere država članica za borbu protiv prijevara Kohezijska politika i ribarstvo bila su područja politike na koja su mjere koje su države članice donijele 2017. bile najviše usmjerene. Osam država izvijestilo je da su uvele alat ARACHNE u svoj sustav upravljanja, informatičke alate u javnoj nabavi, računalni računovodstveni sustav ili poboljšanja u sustavu informiranja korisnika. Četiri države uvele su alat za procjenu rizika od prijevare ili razvile specifične analize rizika u gospodarskom kriminalu. Četiri države donijele su mjere koje se odnose na upravljanje nepravilnostima ili njihovo prijavljivanje. Tri su donijele posebne mjere za određene fondove. Preostale mjere odnosile su se na sukobe interesa, uvođenje postupka provjere i osposobljavanje za borbu protiv prijevara. 4.3.2.Kohezijska politika i ribarstvo – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Analiza kohezijske politike kompleksnija je od analize ostalih dijelova proračuna jer se primljene informacije (prijavljene nepravilnosti) odnose na različita programska razdoblja za koja vrijede djelomično različiti skupovi pravila. Osim toga, programski su ciklusi višegodišnji, što znatno utječe na temeljna kretanja podataka. S obzirom na sličnosti u upravljanju sredstvima ribarstvo i kohezijska politika analiziraju se zajedno.

Najviše nepravilnosti povezanih s kohezijskom i ribarstvenom politikom prijavljeno je 2015., što je u skladu s napretkom programskog ciklusa. Nepravilnosti prijavljene 2017. odnose se na četiri različita programska razdoblja, od čega je najveći udio (94 %) povezan s programskim razdobljem 2007.–2013., a samo 570 (manje od 2 %) s programskim razdobljem 2014.–2020. Prijavljivanje povezano s programskim razdobljem 2014.–2020. u osnovi je započelo 2016. i povećalo se 2017., što je u skladu s ciklusom provedbe. Još nema dovoljno podataka za valjanu analizu. Budući da se većina prijavljenih nepravilnosti odnosi na programsko razdoblje 2007.–2013., analize su uglavnom usmjerene na to programsko razdoblje kao cjelinu. 4.3.2.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Broj potencijalnih prijevara nastavio se smanjivati nakon što je 2015. dosegao vrhunac, dok su se financijski iznosi povećali (što je uglavnom rezultat nepravilnosti povezanih s programskim razdobljem 2007.–2013.). „Istraživanje i tehnološki razvoj” i „promet” bili su među prioritetima koji su bili najviše pogođeni potencijalnom prijevarom. Kada je riječ o prvom prioritetu, povrede koje su najviše prijavljivane kao potencijalne nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i one koje se ne smatraju prijevarom bila su kršenja ugovornih odredbi. Prijavljivale su se i povrede koje su se odnosile na pravila o javnoj nabavi, no jako ih je malo prijavljeno kao prijevara. Prijavljeno je jako malo povreda koje se odnose na etiku i integritet, no većina ih je klasificirana kao potencijalne prijevare. Točnije, većina je uključivala sukob interesa ili je pripadala kategoriji „ostalo”. Kada je riječ o prioritetu „prometa”, povrede koje su najviše prijavljivane kao potencijalne prijevare bila su kršenja povezana s popratnim dokumentima. Najviše su bila prijavljivana kršenja koja su se odnosila na javnu nabavu, no rijetko su prijavljivana kao potencijalne prijevare. No situacija je potpuno suprotna za kršenja povezana s etikom i integritetom; te su povrede bile rijetke, no gotovo su sve uključivale potencijalne prijevare. Odnosile su se na sukobe interesa, korupciju ili „ostalo”. Omjer utvrđenih prijevara bilo je viši za mjere kohezijske politike nego za poljoprivredu, dok je omjer odbacivanja slučajeva bio niži. 4.3.2.2.Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom Broj nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom prati glavna kretanja koja su prethodno istaknuta. Financijski iznosi dosegli su vrhunac 2016., a zatim su se smanjivali mnogo sporije od broja nepravilnosti. Viši prosjek financijskih iznosa za programsko razdoblje 2007.–2013. koji je iz toga proizašao mogao bi biti ishod bolje usmjerenosti ili jednostavno sretna okolnost. 4.4.Neizravno upravljanje (u pretpristupnoj fazi) – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.4.1.Neizravno upravljanje (u pretpristupnoj fazi) – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Analiza nepravilnosti povezanih s neizravnim upravljanjem usmjerena je na instrumente pretpristupne pomoći. Prijavljene nepravilnosti i dalje se odnose na dva glavna razdoblja: ·programe pretpristupne pomoći (PAA) za razdoblje 2000.–2006. usmjerene na krugove proširenja 2004. i 2007., koji se postupno ukidaju (2017. prijavljeno je samo pet nepravilnosti povezanih s PAA-om koje su uključivale 0,1 milijuna EUR) i ·instrumente pretpristupne pomoći (IPA) za razdoblje 2007.–2013., u pogledu kojih se broj prijavljenih nepravilnosti nije mijenjao od 2016. (114, uključivale su 17,3 milijuna EUR). Kada je riječ o PAA-u, samo je jedna nepravilnost otkrivena i prijavljena kao prijevara. Broj nepravilnosti koje su prijavljene kao prijevara u pogledu IPA-e smanjio se na 17 (s 22 nepravilnosti 2016.), no uključivale su 3,1 milijuna EUR (povećanje s 0,7 milijuna EUR). Najizloženije područje i dalje je potpora ruralnom razvoju. 4.5.Izravno upravljanje – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara

4.5.1.Izravno upravljanje – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Statistički podaci o izravnom upravljanju temelje se na nalozima za povrat koje izdaju službe Komisije i koji su zabilježeni u Komisijinu računovodstvenom sustavu koji se temelji na nastanku poslovnih događaja (ABAC). 4.5.1.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom U ABAC-u je 2017. zabilježeno 65 stavki povrata koje se smatraju prijevarom, a odnosile su se na iznos od 7,33 milijuna EUR. FDR u odnosu na stvarno isplaćena ukupna sredstva iznosi 0,03 %, tj. približno odgovara stabilnom petogodišnjem prosjeku. 4.5.1.2.Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom Tijekom 2017. zabilježeno je 1 585 stavki povrata u ukupnom iznosu od 64,15 milijuna EUR u pogledu nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom. IDR je proteklih pet godina ostao stabilan i iznosio je približno 0,5 %. 5.Povrat i druge preventivne i korektivne mjere Podrobne informacije o povratima sredstava, financijskim korekcijama te drugim preventivnim i korektivnim mjerama (prekidima i privremenim obustavama plaćanja) objavljene su u Godišnjem izvješću o upravljanju i izvršenju koje od 2016. uključuje prethodnu godišnju Komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu o zaštiti proračuna EU-a. 6.Suradnja s državama članicama U Savjetodavnom odboru za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) sudjeluju Komisija (OLAF) i stručnjaci iz država članica. To je forum za raspravu o glavnim događajima u borbi protiv prijevara i za izradu ovog izvješća, kako se zahtijeva člankom 325. stavkom 5. UFEU-a. Njegove su aktivnosti strukturirane u okviru četiri radne skupine i plenarne sjednice (vidjeti Figure 14 .). Dvije su podskupine 2017. izradile dokumente sa smjernicama: ·podskupina za izvješćivanje i analizu – Priručnik o obvezi prijavljivanja nepravilnosti, u kojem se nalaze smjernice o zajedničkim aspektima prijavljivanja nepravilnosti koje provode države članice za programsko razdoblje 2014.–2020. i ·podskupina za sprečavanje prijevara – Prijevare u javnoj nabavi – zbirka upozoravajućih znakova i najboljih praksi, koja sadržava brojne primjere slučajeva, upozoravajuće znakove, rješenja i najbolje prakse koje su tematski grupirane na temelju faza postupka javnog nadmetanja. Koordinacijska služba za borbu protiv prijevara (AFCOS) sastaje se svake godine pod predsjedavanjem OLAF-a. Na godišnjem sastanku 2017. održana je rasprava s predstavnicima AFCOS-a o istražnoj suradnji s OLAF-om, posebno tijekom provjera na terenu i digitalnih forenzičkih operacija. Druge teme rasprave uključivale su: ·ulogu AFCOS-a, ·nedavna kretanja u pogledu politike i ·uporabu e-pošte u okviru sustava AFIS za korespondenciju povezanu sa slučajevima između OLAF-a i koordinacijskih službi za borbu protiv prijevara (AFCOS). OLAF-ova mreža komunikatora za borbu protiv prijevara (OAFCN) okuplja službenike za komunikaciju i glasnogovornike iz OLAF-ovih operativnih partnera u državama članicama. Ima ključnu ulogu u informiranju javnosti EU-a o prijetnjama od prijevara i zajedničkim nastojanjima nacionalnih tijela i tijela EU-a u borbi protiv tih prijevara.

OLAF je 2017. sklopio dva sporazuma o administrativnoj suradnji kako bi se olakšala suradnja s talijanskim službama Carabinieri i Direzione Nazionale Antimafia e Antiterrorismo. Države članice i Komisija razmijenile su stajališta o pitanjima povezanima s borbom protiv prijevara na sastancima Radne skupine Vijeća za borbu protiv prijevara (GAF). Četiri sastanka GAF-a održana su 2017.: dva u okviru malteškog predsjedništva i dva u okviru estonskog predsjedništva. 7.Sustav ranog otkrivanja i isključenja Sustav ranog otkrivanja i isključenja (EDES) usmjeren je na jačanje zaštite financijskih interesa EU-a tako što osigurava: ·rano otkrivanje gospodarskih subjekata koji predstavljaju rizike za financijske interese EU-a, ·isključivanje nepouzdanih gospodarskih subjekata iz dobivanja sredstava EU-a i/ili određivanje financijske kazne i ·u najtežim slučajevima, objavu informacija o isključenju i/ili financijskoj sankciji na web-mjestu Komisije kako bi se pojačao odvraćajući učinak. Taj je sustav, uspostavljen 2016., posljedica znatnog napretka u primjeni pravila o administrativnim sankcijama s obzirom na temeljna prava, neovisnost i transparentnost. U nedostatku konačne nacionalne presude ili, kad je primjenjivo, konačne upravne odluke, institucije, agencije, uredi i tijela EU-a mogu donijeti odluku o određivanju sankcija nepouzdanim gospodarskim subjektima samo nakon što dobiju preporuku od centraliziranog međuinstitucijskog odbora. Taj odbor nema istražne ovlasti. Svoje procjene u načelu temelji na činjenicama ili nalazima utvrđenima u kontekstu revizija ili istraga koje provodi Revizorski sud, OLAF ili unutarnja revizija, ili svih drugih provjera, revizija ili kontrola poduzetih pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje. Sastoji se od stalnog neovisnog predsjednika na visokoj razini, dvaju stalnih članova koji predstavljaju Komisiju (kao vlasnika sustava) i jednog ad hoc člana koji predstavlja dužnosnika za ovjeravanje iz službe koja traži preporuku. Poštuje pravo na obranu predmetnog gospodarskog subjekta i primjenjuje načelo proporcionalnosti. Različite službe za ovjeravanje uputile su 2017. stalnom tajništvu odbora 11 predmeta koji su se odnosili na 11 gospodarskih subjekata. Od toga ih je 10 bilo iz Komisije, a jedan iz zajedničkog poduzeća koje provodi javnoprivatno partnerstvo EU-a. Ovo izvješće obuhvaća i dodatna četiri predmeta koja su stalnom tajništvu upućena 2016. i koja se odnose na četiri gospodarska subjekta, s obzirom na to da su 2017. predstavljeni odboru. Komisija isto tako mora izvješćivati o odlukama koje su donijeli dužnosnici za ovjeravanje u pogledu: ·neisključenja gospodarskih subjekata, kako bi se osiguralo neprekidno pružanje usluge u ograničenom razdoblju dok predmetni subjekti ne donesu korektivne mjere i ·neobjavljivanja informacija o administrativnim sankcijama na web-mjestu Komisije, kako bi se zaštitila povjerljivost istraga ili kako bi se poštovalo načelo proporcionalnosti ako je riječ o fizičkoj osobi. Dužnosnici za ovjeravanje 2017. nisu donosili takve odluke. 8.Daljnje djelovanje u pogledu rezolucije Europskog parlamenta o godišnjem izvješću za 2016. Europski parlament donio je 3. svibnja 2018. rezoluciji o Komisijinu Godišnjem izvješću o zaštiti financijskih interesa EU-a za 2016. – borba protiv prijevara. Komisija pozdravlja tu rezoluciju i prima na znanje da je Parlament prepoznao njezine aktivnosti u borbi protiv prijevara. Moći će poduzeti mjere u pogledu mnogih pitanja iznesenih u rezoluciji, posebno s obzirom na blisku suradnju između OLAF-a i EPPO-a. Detaljno će se očitovati o rezoluciji u svojem službenom odgovoru, koji će Parlamentu biti dostavljen kasnije ove godine. 9.Zaključci i preporuke Pravne i administrativne mjere za borbu protiv prijevara i nepravilnosti te za zaštitu financijskih interesa EU-a treba neprekidno prilagođavati. Kad je riječ o tome, 2017. je bila ključna godina jer su doneseni zakonodavni akti kojima će se omogućiti daljnja integracija i konvergencija. Prilagođene mjere, kao što su one donesene na nacionalnoj razini i opisane u ovom izvješću, opravdane su zbog preostalih razlika u nacionalnim pravnim i administrativnim okvirima. Unatoč tome, mogu se donijeti određeni opći zaključci i preporuke kako bi se istaknule najčešće prijetnje i iskoristile najbolje prakse koje su se pokazale djelotvornima u određenim zemljama i proračunskim područjima. 9.1.Prihodi Unatoč općem smanjenju broja otkrivenih nepravilnosti, uvezene solarne ploče bile su, kao i 2016., roba koja je najviše bila pogođena prijevarama i nepravilnostima u financijskim pogledu. Mnoge nepravilnosti koje uključuju solarne ploče otkrivene su nakon obavijesti OLAF-a o uzajamnoj pomoći. To naglašava važnost OLAF-ovih istraga u otkrivanju nepravilnosti u transakcijama koje uključuju određene vrste proizvoda (npr. pogrešna oznaka KN ili izjava o podrijetlu, izbjegavanje antidampinških pristojbi, umanjenje vrijednosti deklarirane robe).

Zemlje podrijetla koje su bile najviše pogođene prijevarama i nepravilnostima bile su Kina (po broju slučajeva) i SAD (u financijskom pogledu). U istragama OLAF-a otkrivene su velike prijevare u području prihoda u obliku umanjenja vrijednosti robe uvezene u EU. Takve prijevare rezultiraju golemim gubicima, ne samo u pogledu carinskih pristojbi, već i u pogledu utajenog PDV-a. Istragama OLAF-a naglašeno je da će počinitelji prijevara iskoristiti sve rupe u propisima i da prijevare koje uključuju velike količine mogu biti isplative. Iskustvo OLAF-a pokazuje da će umanjenje vrijednosti i u nadolazećim godinama biti prijetnja s kojom se treba suočiti. Strategije carinskog nadzora koje uključuju kombinaciju različitih kontrola ključne su za uklanjanje tih nedostataka. Strategijom carinskom nadzora trebala bi biti postignuta prava ravnoteža između olakšavanja/pojednostavnjenja trgovine i zaštite financijskih interesa EU-a. Preporuka 1. Države članice pozivaju se da ostanu na oprezu u pogledu rizika od umanjenja vrijednosti robe, posebno jeftinih proizvoda uvezenih u iznimno velikim količinama, kao što su tekstil i obuća. Kako bi se poboljšao carinski nadzor, od država članica zahtijeva se da osiguraju: ·uspostavu strategija koje su usmjerene na sve vrste carinskih postupaka i sve subjekte, ·postojanje odgovarajuće koordinacije među svim carinskim službama koje se bave analizom rizika i kontrolama, pružanje jasnih uputa s pomoću profila rizičnosti i razmjenu informacija o rizicima s drugim državama članicama, ·pozorno praćenje rezultata kontrola (povratne informacije) i strogo pridržavanje uputa u okviru uzajamne pomoći. Od njih se zahtijeva i sljedeće: ·sustavno uključivanje automatiziranog nasumičnog elementa i uzimanje u obzir trogodišnjeg roka zastare za priopćavanje carinskog duga kao pokazatelja rizika u analizi rizika nakon puštanja robe u promet, ·usmjerenost naknadnih revizija na rizik i pozorno praćenje njihovih rezultata te ·provođenje carinskog nadzora nad operacijama ovlaštenih gospodarskih subjekata, uzimajući pritom u obzir upravljanje rizikom koje se provodi u odnosu na različite elemente tih operacija. Komisija ujedno poziva nacionalna nadležna tijela da se maksimalno služe priručnikom o operativnom carinskom nadzoru koji se temelji na najboljim praksama država članica i Vodičem za reviziju carina. 9.2.Rashodi Analiza iz ovoga izvješća potvrđuje glavna kretanja i modele istaknute prijašnjih godina. Stope otkrivanja ostale su visoke za programe u najmanje razvijenim regijama Europe i u ribarstvu, a niske u pogledu prekograničnih programa. Kada je riječ o poljoprivredi, mjere potpore tržištu pogođene su ograničenim brojem vrlo skupih nepravilnosti, koje još uvijek zahtijevaju odgovarajuću razinu pozornosti. Naglasak se premješta na prijevaru usmjerenu na umjetno stvaranje uvjeta za pristupanje financiranju. Nekoliko država članica izvijestilo je o posebnim mjerama u tom pogledu.

Iako je 2017. prijavljeno manje nepravilnosti i manje slučajeva prijevare, prosječni financijski iznosi povećali su se, što upućuje na to da su kontrole bolje usmjerene. Analize rizika, dojave doušnika ili zviždača, ili informacije iz medija mogu imati ulogu u boljem usmjeravanju, posebno jer se čini da njihova uporaba još nije raširena. Informacije iz sudskih istraga dovele su do otkrivanja nekih nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, a koje su uključivale velike prosječne financijske iznose. Isto vrijedi i za kontrole koje su započele na temelju informacija/zahtjeva tijela EU-a ili nepravilnosti koje su ta tijela utvrdila. Preporuka 2. Države članice pozivaju se da: ·dodatno iskoriste potencijal analiza rizika i prilagode svoj pristup različitim vrstama rashoda te da iskoriste najbolje prakse i elemente rizika istaknute u ovom izvješću, ·olakšaju i procijene spontano izvješćivanje o potencijalnim nepravilnostima i ojačaju zaštitu zviždača, koji su isto tako iznimno važan izvor za istraživačko novinarstvo i ·promiču sustavnu i pravodobnu suradnju između pravosudnih i upravnih tijela. Sve bi te mjere imale veći utjecaj kada bi bile uvrštene u nacionalne strategije za borbu protiv prijevara. 9.3.Suradnja na svim razinama Prethodno navedene preporuke usmjerene su na jačanje kretanja u pogledu političkih i zakonodavnih inicijativa koje je već vidljivo u nekoliko država članica i koje je potkrijepljeno analizom prikazanom u ovom izvješću. Točna i ciljana uporaba podataka i informacija djelotvorna je u jačanju borbe protiv prijevara i držanju koraka s očekivanjima civilnog društva. Europski građani ne prate stanje samo u svojoj zemlji, već sve više prosuđuju uspjeh europskog projekta na temelju onoga što se događa u drugim državama članicama. No potrebni podaci i informacije često su raspoređeni u nekoliko tijela. Suradnja na nacionalnoj razini i na razini EU-a bit će ključna. Suradnja između pravosudnih i administrativnih istraga već se pokazala posebno važnom za učinkovito i djelotvorno suzbijanje prijevara. Komisija će na razini institucija EU-a osigurati da snažan i potpuno djelotvoran OLAF svojim administrativnim istragama nadopunjuje kaznenopravni pristup EPPO-a. PRILOG 1. – Nepravilnosti prijavljene kao prijevara 2017. Broj nepravilnosti prijavljenih kao prijevare odražava rezultate rada država članica u suzbijanju prijevara i drugih nezakonitih aktivnosti kojima se utječe na financijske interese EU-a. Te brojke ne bi trebalo tumačiti kao mjerilo za razmjer prijevara na područjima država članica. Ovim prilogom nisu obuhvaćene treće (pretpristupne) zemlje ni izravni rashodi.



PRILOG 2. – Nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara 2017. Ovim prilogom nisu obuhvaćene treće (pretpristupne) zemlje ni izravni rashodi.