ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Primjeri provjera izravnih stranih ulaganja Sjedinjene Države Od 1975. Odbor za strana ulaganja u SAD-u (CFIUS) prati i provjerava transakcije na temelju kojih bi strana osoba mogla steći kontrolu nad američkim poduzećem kako bi utvrdio učinak tih transakcija na nacionalnu sigurnost. CFIUS, međuagencijska služba, ima ovlast za službenu istragu izravnih stranih ulaganja, a u Zakonu o stranim ulaganjima i nacionalnoj sigurnosti (Foreign Investment and National Security Act) iz 2007. propisan je stroži nadzor transakcija pod kontrolom strane države. Od 2009. do 2014. CFIUS je primio 627 obavijesti o predloženim pripajanjima u kojima strana poduzeća kupuju američka. Službeno je istražio oko 40 % prijavljenog broja: od 244 transakcije za koje je provedena istraga 47 (oko 7 % provjerenih poslova) ih je otkazano na temelju odluke poduzeća sudionika tijekom istrage, a jedna je otkazana na temelju predsjedničke odluke nakon CFIUS-ove istrage. Izvor: www.treasury.gov/resource-center/international/Pages/Committee-on-Foreign-Investment-in-US.aspx. www.treasury.gov/resource-center/international/Pages/Committee-on-Foreign-Investment-in-US.aspx Australija Na temelju Zakona o stranim pripajanjima (Foreign Acquisitions and Take-Over Act) iz 1975. određena se predložena strana ulaganja moraju prijaviti i odobriti (obavijest o tome da ne postoji prigovor) prije nastavka realizacije. Tu provjeru provodi rizničar (ministar odgovoran za državnu potrošnju), kojega savjetuje Odbor za provjeru stranih ulaganja, na temelju testa nacionalnog interesa. Među sektorima koji su u ovom kontekstu definirani kao osjetljivi su mediji, telekomunikacije, prijevoz, industrija povezana s obranom, vađenje uranija i plutonija te nuklearna postrojenja. Zahtjevi za prijavljivanje razlikuju se ovisno o, inter alia, sektoru, vrsti i vrijednosti pripajanja, sporazumima o slobodnoj trgovini te o tome je li ulagač privatni ili državni. Izvor: firb.gov.au
23. Dodatne inicijative radi usmjeravanja vanjskih financijskih instrumenata EU-a prema sprečavanju nasilne radikalizacije.

U tijeku
Ključne mjere: Od 2017., uz potporu Komisije i agencija EU-a, države članice potiču se na to da osiguraju da se pri dolasku obavi pojedinačna procjena ugroženosti s obzirom na spol i dob te procjena potreba djece, a da se rezultati uzimaju u obzir pri svim sljedećim postupcima; na to da svoj djeci osiguraju pravodoban pristup zdravstvenoj skrbi (uključujući preventivnu skrb), psihosocijalnoj podršci te uključivom formalnom obrazovanju, neovisno o statusu djeteta i/ili njegovih roditelja; na to da osiguraju pružanje različitih alternativnih rješenja za skrb o djeci bez pratnje, uključujući udomiteljsku skrb; na uvođenje politika za zaštitu djece u sve prihvatne objekte u kojima su smještena djeca, uključujući imenovanje osobe nadležne za zaštitu djece; na to da osiguraju i prate dostupnost različitih alternativnih rješenja za djecu migrante umjesto administrativnog zadržavanja; na to da osiguraju uspostavu primjerenog i djelotvornog sustava za praćenje prihvata djece migranata; na to da se u cijelosti oslone na najavljene smjernice EASO-a o operativnim standardima i pokazateljima za bitne uvjete prihvata djece bez pratnje.
Integriranje informacija o potpomognutom dobrovoljnom povratku u postupku azila (u sredini razdoblja) – kako bi se tražitelji azila obavijestili o mogućnosti potpomognutog dobrovoljnog povratka već na početku postupka azila i u svim njegovim fazama, čime bi se omogućila pouzdana alternativa onima koji se žele dostojanstveno vratiti u svoje zemlje

U tijeku
Tvrdnja 17. „Potreba za više inicijativa kojima je cilj osiguranje istinskog pojednostavnjenja za korisnike i provedbu programa” (15 država članica – BE, BG, CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, HU, LU, PT, RO, SE, UK) Tvrdnja 1. „Količina i složenost pravila i prekomjerno reguliranje” (9 država članica – AT, CZ, DE, EL, ES, FI, FR, LU, SE) Tvrdnja 11. „Potreba za jačanjem svijesti; ciljanom obukom te razvojem i stavljanjem na raspolaganje detaljne metodološke podrške i smjernica za nacionalna i regionalna tijela i krajnje korisnike” (8 država članica – BE, BG, CY, EE, EL, PL, RO, SK) i tvrdnja 18. „Razmjena znanja i iskustava te širenje dobrih praksi na nacionalnoj razini i/ili na razini EU-a u pogledu rješavanja raširenih slabosti/nedostataka/pogrešaka” (8 država članica – BE, CY, EL, LU, PT, RO, SK, UK), pri čemu obje tvrdnje imaju isti ponder Tvrdnja 12. „Potreba za povećanjem i poboljšanjem resursa i jačanjem administrativnih kapaciteta” (6 država članica – ES, HR, IT, PT, RO, SK)

Tvrdnja 2. „Nepravilno prenošenje primjenjivog zakonodavstva EU-a u nacionalne zakone” (24 države članice – BE, BG, CY, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK) Tvrdnja 10. „Neučinkovit mehanizam sankcioniranja neusklađenosti ili niska stopa sankcioniranja neusklađenosti” (21 država članica – AT, BG, CY, DE, DK, EE, EL, ES, FI, FR, IE, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SE, SI, SK, UK) Tvrdnja 7. „Nedostatna kvaliteta i ažuriranost sustava identifikacije zemljišnih parcela (LPIS)” (17 država članica – BE, BG, DE, DK, ES, FI, FR, HU, IE, LT, LU, NL, PL, SE, SI, SK, UK) Tvrdnja 16. „Nedovoljno uvođenje promjena s pomoću novih pravnih i/ili regulatornih i/ili postupovnih okvira koje bi mogle imati bitan učinak na uzroke pogrešaka” (16 država članica – AT, BG, CY, DE, DK, EL, ES, FR, IE, LT, LU, NL, PT, RO, SE, SK).
EASO je na otoke rasporedio 59 stručnjaka. Potrebno je zaposliti još 41 službenika za rješavanje predmeta, od kojih je 35 EASO angažirao kao privremeno osoblje. Oni će se od 6. ožujka nakon obuke raspoređivati na otoke, gdje će raditi s iskusnim službenicima za rješavanje predmeta iz država članica te se očekuje da će do sredine ožujka biti potpuno operativni.

EASO grčkoj službi za azil pruža podršku u utvrđivanju rasporeda, planiranju i organiziranju intervjua na Lezbosu i Hiosu. Gdje je bilo moguće i ovisno o broju neriješenih predmeta, vrijeme od iskaza interesa za podnošenje zahtjeva za azil do stvarnog podnošenja zahtjeva znatno je smanjeno.

Grčka služba za azil uz potporu EASO-a treba početi razvrstavati predmete po kategorijama te uvesti mehanizme za jednostavnije vođenje intervjua i donošenje odluka. Grčka služba za prihvat i identifikaciju uz potporu EASO-a treba nastaviti informirati migrante. Nadležna tijela trebaju pooštriti postupke provedbe predviđenih mjera u slučaju nesuradnje u postupku azila. Grčka nadležna tijela uz potporu EASO-a trebaju skratiti vrijeme od iskaza interesa za podnošenje zahtjeva za azil do podnošenja zahtjeva.

Operacije ponovnog prihvata trajektima tehnički su izvedive s Lezbosa, Hiosa i Kosa. Službenici novoosnovane skupine pratitelja za prisilno vraćanje u okviru europske granične i obalne straže stalno su raspoređeni samo na Lezbosu (njih oko 50 – 60). Pratitelji bi se mogli rasporediti i na Hios i Kos nakon što to Grčka službeno zatraži barem 21 radni dan prije početka raspoređivanja/operacije. Kako bi se osiguralo dobro upravljanje raspoloživim sredstvima, moguće raspoređivanje pratitelja iz država članica koji bi redovito provodili ponovni prihvat izravno s drugih grčkih otoka morat će se pozorno procijeniti u bliskoj suradnji s grčkim tijelima, uzimajući u obzir broj mogućih migranata i očekivanu učestalost operacija.

Na Lezbosu i Samosu u tijeku su radovi na poboljšanju smještajne i sanitarne infrastrukture. Na Samosu je organiziran privremeni smještaj bolje kvalitete, koji je zamijenio dosadašnji kamp sa šatorima. To je učinjeno i na Lezbosu, u žarišnoj točki i u kampu Karatepeu, koji se proširuju.

Grčka tijela uz potporu EU-a trebaju stvoriti dodatne kapacitete za prihvat i poboljšati postojeće objekte, kad god je to moguće u suradnji s lokalnim tijelima.

Stvaranje dostatnih kapaciteta za zadržavanje na otocima
AT x 2; Baltičke zemlje x 1; BE x 1; BG x 1; CZ x 1; DE x 5; FR x 2; HU x 1; IT x 1; SI x 1

BE x 1; DE x 3; DK x 1; FR x 2; IT x 1; PL x 2; SE x 1; SK x 1; RO x 2

AT x 2; BE x 1; BG x 1; EE x 1; ES x 2; FR x 5; HR x 1; HU x 2; IS x 1; LI x 1; SI x 1.

AT x 1; ES x 1; FR x 2; HU x 1; IT x 1; NL x 1

AT x 1; BE x 1; DE x 2

AT x 1; BE x 1; ES x 1; FR x 8

18.

Tim za tehničku pomoć i potporu (TAST)

2

DK x 1; DE x 1; FI x 1; NL x 1; SE x 1

AT x 1; DE x 1; EE x 1; IS x 1; IT x 1; LT/LV x1; LU x 1; NO x 1
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles,16.11.2017.

COM(2017) 189 final/2

CORRIGENDUM



The present document corrects document COM(2017) 189 final of 24.4.2017. The changes concern all language versions. The reason for the corrigendum is that revised data for Sweden has been received. The figures in the tables on Page 12 have been updated accordingly. These corrections do not affect the conclusions of the document COM(2017) 189 final of 24.4.2017.



The corrected text shall read as follows:

IZVJEŠĆE KOMISIJE VIJEĆU

Izvješće za razdoblje 2011. – 2015. o provedbi dugoročnog nacionalnog programa potpora za poljoprivredu u sjevernim regijama Finske i Švedske u skladu s odlukama Komisije 2009/3067 i 2010/6050
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 10.3.2017.

COM(2017) 205 final

NOTE

The language version reflects the corrections done to the original EN version transmitted under COM(2017) 205 final of 2.3.2017 and retransmitted (with corrections) under COM(2017) 205 final/2 of 10.3.2017.



IZVJEŠĆE KOMISIJE

EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU I VIJEĆU



Treće izvješće o napretku okvira za partnerstvo s trećim zemljama na temelju Europskog migracijskog programa
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 31.1.2017.

COM(2017) 30 final/2

CORRIGENDUM

Cancels and replaces the Report COM(2017) 30 final

of 24 January 2017 for incorrect paragraph sequence of numbering.

Concerns all versions.



IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA

Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena



Izvješće o građanstvu EU-a za 2017.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 7.2.2017.

COM(2017) 33 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2017) 33 final of 26.1.2017.

Concerns the Croatian version of the act

Erroneous document type name.

The text shall read as follows:



IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA

o provedbi akcijskog plana za kružno gospodarstvo
Kao dio ispunjenja cilja Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta: Komisija priprema inicijativu za unapređenje Europskog podatkovnoga gospodarstva. Tom inicijativom, zajedno s prijedlogom modela energetskog tržišta, ponudit će se odgovor na pitanja lokalizacije podataka i probleme koji nastaju u pogledu vlasništva i odgovornosti, (ponovne) iskoristivosti, pristupa i interoperabilnosti te će ona biti posebno relevantna za podatke koji su potrebni za energetske procese i nove energetske usluge. Komisija provodi reviziju Direktive o e-privatnosti radi njezina usklađivanja s novodonesenim pravilima o zaštiti podataka. To će biti važno za postupanje s podacima o pametnoj potrošnji energije. Na temelju uspješnog razvoja norma za pametne mreže Komisija će 2017. pokrenuti dvogodišnji projekt za razvoj zajedničkih norma za sigurnu komunikaciju kojima će se osigurati slobodan protok podatka povezanih s energetikom relevantnim zainteresiranim stranama. Komisija će objaviti dobivene rezultate do kraja 2018. Komisija će 2017. uspostaviti radne skupine dionika u okviru Radne skupine za pametne mreže da se pripremi temelj za mrežne kodove o upravljanju potrošnjom, kibernetičku sigurnost specifičnu za područje energetike i zajednički format podataka o potrošaču. Komisija će izvješćivati o strukturi, području primjene i planiranju tih skupina u proljeće 2017. i objaviti konačne rezultate do kraja 2018. Na temelju rada Stručne skupine za kibernetičku sigurnost u energetici Komisija će pokrenuti platformu za savjetovanje s dionicima u 2017. i prema potrebi predložiti odgovarajuće mjere do kraja 2017. Nastavno na strategiju za mobilnost s niskom razinom emisija Komisija donosi razvojnu strategiju EU-a za kooperativne inteligentne prometne sustave, da bi se omogućilo uvođenje takvih sustava diljem EU-a do 2019. i ubrzao prijelaz na kooperativni, povezani i automatizirani cestovni promet.
4. Zaključak

Iako još nije potpuno dovršeno, osobito zato što se još čeka na odluku EU-a o preostalih 118 dionica, povećanje kapitala već je rezultiralo povećanjem financiranja dostupnog MSP-ovima i poduzećima srednje tržišne kapitalizacije. Povećanjem kapitala stvoren je i dodatni kapacitet za preuzimanje rizika, što je omogućilo veći volumen i brzinu provedbe ulaganja vlasničkog kapitala u MSP-ove, pri čemu je za kapital EIF-a ostvaren znatan učinak poluge. Povećanje je u jednakoj mjeri pojačalo i EIF-ove aktivnosti na vlastiti rizik u poslovima poboljšanja kreditne sposobnosti, osobito za jamstva i sekuritizaciju, mobilizirajući tako privatno financiranje i povećavajući pristup financiranju za MSP-ove.

Međutim sredstva stavljena na raspolaganje vjerojatno neće biti dovoljna za potpuno pokrivanje upisa preostalih 118 dionica rezerviranih za EU. To će dovesti do malog razvodnjavanja EU-ova udjela. To je uglavnom posljedica i) većeg povećanja cijene po dionici tijekom tog razdoblja nego što je bilo predviđeno te ii) odluke da se dividende koje je EU do sada primio od EIF-a ne upotrijebe za kupnju dodatnih dionica, kao što je to bio slučaj kod povećanja kapitala 2007. Razvodnjavanje udjela neće imati neposredan učinak na EU-ova statutarna dioničarska prava, ali rezultirat će odgovarajućim malim padom EU-ova udjela u budućim dividendama.Dosadašnji rezultati nagovještavaju da će upis preostalih rezerviranih dionica omogućiti daljnje povećanje EIF-ovih aktivnosti za MSP-ove i poduzeća srednje tržišne kapitalizacije. Gornja granica utvrđena u statutima EIF-a i potreba da se osigura očuvanje njegova stabilnog kreditnog rejtinga AAA ograničavaju opseg tih dodatnih aktivnosti. Trenutačan slobodni prostor do gornje granice dopušta EIF-u da održi dodatne aktivnosti tijekom narednih godina, a još je prerano za predviđanje njegovih potreba za kapitalom nakon 2018. Međutim za očekivati je daljnja mobilizacija vlastitih sredstava u okviru EFSU-a 2.0, nakon što on bude osnovan. Istovremeno, jamstvo EFSU-ja omogućit će EIF-u da ostvari još veći učinak financijske poluge za svoj kapital.
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

Razvoj situacije na tržištu mlijeka i mliječnih proizvoda i funkcioniranje odredbi „mliječnog paketa”

1. PODRUČJE PRIMJENE

Takozvani „mliječni paket”, objavljen u ožujku 2012. (dodatno integriran Uredbom (EU) br. 1308/2013 – „Uredba o ZOT-u”), skup je zakonskih odredbi koji je na snazi od 3. listopada 2012., a primjenjuje se do 30. lipnja 2020.

U skladu s člankom 225. stavkom (b) Uredbe o ZOT-u Komisija je dužna Europskom parlamentu i Vijeću dostaviti dva izvješća – prvo do 30. lipnja 2014., a drugo do 31. prosinca 2018. Tim izvješćima trebao bi se obuhvatiti razvoj situacije na tržištu u sektoru mlijeka i mliječnih proizvoda, a posebno utjecaj članaka 148. do 151., članka 152. stavka 3. te članka 157. stavka 3. („odredbe mliječnog paketa”), pri čemu se ocjenjuje učinak na proizvođače mlijeka i proizvodnju mlijeka u regijama u nepovoljnom položaju u vezi s općim ciljem održavanja proizvodnje u tim regijama. Njima bi se trebali obuhvatiti i mogući poticaji za poljoprivrednike da se uključe u sporazume o zajedničkoj proizvodnji te svi odgovarajući prijedlozi.

Prvo od ta dva izvješća koja se moraju dostaviti u skladu s navedenom uredbom Komisija je donijela 13. lipnja 2014.

Na izvanrednom sastanku Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo održanom 7. rujna 2015. Komisija je zbog nepovoljne situacije na tržištu predložila da se izvješće koje je izvorno planirano za 2018. donese tijekom 2016.

Slovačko predsjedanje Vijećem EU-a u svojem je mandatu, koji obuhvaća drugu polovinu 2016., kao jedan od prioriteta utvrdilo funkcioniranje opskrbnog lanca, a tom se temom bavila Radna skupina za poljoprivredna tržišta (AMTF).

Ovo izvješće temelji se na odgovorima koje su države članice dostavile na upitnik te na obavijestima predviđenima u provedbenim pravilima. Analizom su obuhvaćeni i podatci iz neovisne studije proizvođačkih organizacija u okviru odredbi mliječnog paketa koju je po narudžbi proveo Institut za prospektivne tehnološke studije pri Zajedničkom istraživačkom centru.

2. RAZVOJ SITUACIJE NA TRŽIŠTU MLIJEKA I MLIJEČNIH PROIZVODA
Financiranje znanosti i tehnologije u području energije i njihovo uvođenje na tržište – Predložene mjere Želi li EU postići cilj o svjetskom vodstvu u rješenjima u području čiste energije, financiranje iz proračuna EU-a treba biti usmjereno na inovacije koje izazivaju promjene na tržištu, inkrementalne inovacije te niz ciljanih projekata velikog učinka. Kako bi provela taj cilj: Komisija će istražiti načine da u okviru Obzora 2020. ojača postojeće pristupe odozdo prema gore u području inovacija te će istražiti druge mehanizme, uključujući potencijalno osnivanje Europskog vijeća za inovacije. Na taj će se način bolje poduprijeti tehnologije, inovacije i poslovni modeli koji mogu uzrokovati promjene na tržištu, uključujući revolucionarne inovacije za niskougljično gospodarstvo koje nisu predviđene strateškim financiranjem usmjerenim na misije. Komisija namjerava izdvojiti više od 2 milijarde EUR sredstava iz programa rada Obzora 2020. za razdoblje od 2018. do 2020. kao potporu istraživačkim i inovacijskim projektima u četirima prioritetnim područjima: 1. dekarbonizaciji stambenog fonda EU-a do 2050.: od zgrada gotovo nulte potrošnje energije do četvrti s viškom energije; 2. jačanju vodstva EU-a u području energije iz obnovljivih izvora; 3. razvijanju ekonomičnih i integriranih rješenja za pohranu energije i 4. električnoj mobilnosti i integriranijem gradskom prometnom sustavu. To predstavlja godišnje povećanje proračuna od 35 % za ta četiri područja u odnosu na 2014. – 2015. Komisija će ojačati potporu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova tematskim platformama za pametnu specijalizaciju, osobito onima namijenjenima energiji i industrijskoj modernizaciji, što će uvelike pomoći regionalnim inovacijskim i industrijskim klasterima da rade na konkretnim projektima ulaganja u područjima kao što su digitalne i ključne razvojne tehnologije te energetska učinkovitost. Usto, za četiri prioritetna područja mobilizirat će se javni i privatni dionici u sinergiji s drugim instrumentima i programima financiranja u EU-u. U kontekstu postojećih instrumenata i pravila financiranja u okviru Obzora 2020. Komisija će uspostaviti pilot-program sljedećih obilježja: pristup koji kombinira usmjerenost na cilj i misiju za utvrđivanje i odabir projekata potencijalno velikog učinka, izravnu uključenost u svakodnevno upravljanje projektom i razne oblike ciljane, prilagođene pomoći, kao i ovlast za restrukturiranje ili prestanak financiranja ako se ne dostignu određene ključne točke. Naglasak programa bit će na postignutim brzim učincima i važnosti za tržište. Komisija namjerava uvesti prestižnu motivacijsku nagradu za inovacije u području energije kojom bi se revolucionarne inovacije nagrađivale iznosom u rasponu od 5 do 10 milijuna EUR, npr. u jednim od sljedećih područja: 1. umjetna fotosinteza, 2. projektiranje i izgradnja zgrada gotovo nulte potrošnje s niskim troškovima, 3. program trgovanja energijom u okviru zajednice ili 4. društvene inovacije u području energije i/ili prometa na gradskoj razini.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 16.11.2016.

COM(2016) 717 final

IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

on data pertaining to the budgetary impact of the 2016 annual update of remuneration and pensions of the officials and other servants of the European Union and the correction coefficients applied thereto
k) Učinak poluge

Cilj: 5,5 Očekivano (ukupno): 5,7

Cilj: 20 do 30 Očekivano: 1 do 30 Postignuto: 1 do 5
Djelovanje 1 – Komisija će surađivati s državama članicama i dionicima iz industrijskog sektora na dobrovoljnom utvrđivanju zajedničkog vremenskog okvira za uvođenje prvih 5G mreža do kraja 2018. i potpuno komercijalnih 5G usluga u Europi do kraja 2020. Zajednički vremenski okvir potrebno je utvrditi što je brže moguće. Vremenski okvir EU-a trebao bi se temeljiti na sljedećim ključnim ciljevima: -promicanje početnih ispitivanja, u okviru partnerstva 5G-PPP, koja bi se provodila od 2017. nadalje i ispitivanja prije komercijalnog uvođenja s jasnom prekograničnom dimenzijom EU-a od 2018. -poticanje država članica da do kraja 2017. utvrde nacionale planove za uvođenje tehnologija 5G u okviru nacionalnih planova za širokopojasni pristup. -osiguravanje da svaka država članica odredi barem jedan veliki grad koji će biti „povezan na 5G” do kraja 2020. te da sva gradska područja i glavni pravci kopnenog prometa imaju neprekinutu pokrivenost za 5G do 2025.
Primjeri Komisijinih prijedloga za smanjenje regulatornog opterećenja i birokracije Komisija je 6. travnja 2016. donijela revidirani zakonodavni prijedlog za pametne granice koji uključuje izmjene Zakonika o schengenskim granicama kako bi se unijele tehničke izmjene potrebne za nov sustav elektroničkog ulaza/izlaza. Revidiranim prijedlogom smanjili su se procijenjeni troškovi sa 1,1 milijarde EUR na 480 milijuna EUR. Komisija je 7. travnja 2016. predstavila akcijski plan o PDV-u kojim su najavljene glavne inicijative za pojednostavnjenje, uključujući prijedlog (koji će biti predstavljen u jesen) za modernizaciju sustava PDV-a za prekograničnu e-trgovinu. To bi moglo dovesti do povećanja prihoda od PDV-a u iznosu od 7 milijardi EUR godišnje i smanjiti troškove usklađivanja poslovanja za barem 55 %. Prijedlogom odluke o zajedničkom naporu kojim bi se države članice obvezale na godišnje smanjenje emisija stakleničkih plinova u razdoblju od 2021. do 2030. smanjit će se upravni troškovi povezani s praćenjem usklađenosti i izvješćivanjem za otprilike 345 000 do 460 000 EUR godišnje. To će biti popraćeno daljnjim pojednostavnjenjima u praćenju i izvješćivanju u okviru zakonodavstva u području energetike i klime. Komisija je predložila reformu propisâ o prospektu kako bi se poboljšao pristup financiranju za poduzeća i pojednostavnile informacije za ulagatelje. Pogotovo će malim i srednjim poduzećima biti lakše prikupiti financijska sredstva pri izdavanju dionica ili duga. Primjerenijim pravilima o objavljivanju moglo bi se uštedjeti oko 130 milijuna EUR godišnje (na temelju rezultata javnog savjetovanja). Prospekt EU-a zahtijevao bi se samo za prikupljanja kapitala iznad 500 000 EUR (dosad je prag bio 100 000 EUR). Manje složeni prospekti zahtijevali bi se i za manje izdavatelje koji žele djelovati na europskim tržištima. Prijedlogom za pojednostavnjenje financijskih pravila EU-a (preinaka Financijske uredbe i izmjena 15 zakonskih akata o uspostavi sektorskih financijskih pravila), donesenim kao dio revizije u sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira, predlažu se jedinstvena financijska pravila kojima bi se za 25 % smanjila postojeća pravila, kombinacijom primjenjivih pravila raznih instrumenata financiranja kad god je moguće. U pripremi je ambiciozan program pojednostavnjenja u području zajedničke poljoprivredne politike, u kojem je već provedeno više od 20 pojednostavnjenja, što će izravno koristiti poljoprivrednicima i nacionalnim upravama. Izrađuju se i prijedlozi o ekologizaciji u kontekstu REFIT-a. Isto tako, u pripremi je akcijski plan za pravila o poljoprivrednim tržištima s ciljem znatnog smanjenja početnog broja od 250 Komisijinih uredaba na oko 20 delegiranih i 20 provedbenih akata. Novom Uredbom o zaštiti podataka stvoren je jedinstven sveeuropski zakon kojim je zamijenjeno 28 različitih zakona iz država članica. Time će se smanjiti administrativno opterećenje i mnogim poduzećima olakšati pristup novim tržištima. Nova će pravila donijeti korist u iznosu od otprilike 2,3 milijarde EUR godišnje.