HR    HR  
 EUROPSKA  
KOMISIJA 
Bruxelles, 7.8.2014. 
COM(2014) 511 final 
  
IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
predviđeno člankom 67. stavkom 1. Uredbe (EU) 305/2011 
 
 
2 
 Sadržaj 
Sadržaj........................................................................................................................ ............................ 2  
CPR   Uredba (EU) 305/2011 o gra đevnim proizvodima................................................................. 2  
1. Uvod........................................................................................................................... ................. 6  
2. Pozadina ....................................................................................................................... .............. 6  
3. REACH i njegove posljedice za gra đevne proizvode ............................................................. 8  
4.1. Mehanizam uskla đivanja .............................................................................................................. 11  
4.2. Kako se nove regulatorne potrebe mogu zadovoljiti? ................................................................... 12  
4.3 Od temeljnog zahtjeva 3 i 7 do uskla đenih tehni čkih specifikacija .............................................. 12  
4.3.1. Odredbe u uskla đenim normama: ............................................................................................. 13  
4.3.2. Odredbe za izdavanje ETA-e (za proizvode koji nisu obuhva ćeni uskla đenim normama): ..... 15  
5. Rezultati Studije o posebnim potrebama za podatcima o udjelu opasnih tvari u 
građevnim proizvodima i rasprava....................................................................................... 15  
5.2. Nalazi Studije ............................................................................................................................... .. 16  
5.2.1. Sustavi koji se odnose na gra đevinski sektor s kriterijima u vezi s udjelom ....................... 16  
5.2.2. Ciljevi sustava......................................................................................................... ................... 17  
5.2.3. Zemljopisna rasprostranjenost ........................................................................................... ..... 17  
5.2.4. Opseg proizvoda ......................................................................................................... ............... 18  
5.2.5. Razmatrane tvari........................................................................................................ ............... 18  
5.2.6. Kriteriji/postupci za ocjenjivanje ...................................................................................... ...... 18  
5.2.7. Načini za komuniciranje „sukladnosti”................................................................................... 19  
5.2.8. Opseg primjene sustava .................................................................................................. .......... 19  
5.2.9. Nacionalno zakonodavstvo ................................................................................................ ....... 19  
5.2.10. Pristup koji se temelji na udjelu – rasprava ......................................................................... 19  
Savjetovanjem s proizvo đačima građevnih proizvoda internetskim upitnicima i tijekom 
rasprave o nalazima Studije postalo je jasno da proizvo đači smatraju da bi svako 
proširenje njihovih obveza dostavljanja podataka o opasnim tvarima daljnjem 
opskrbnom lancu predstavljalo neopravdano optere ćenje, posebno za MSP-ove. .......... 20  
 
KRATICE UPOTRIJEBLJENE U OVOM IZVJEŠ ĆU 
Sljedeće se kratice često upotrebljavaju u ovom izvješ ću te su ovdje navedene radi lakšeg 
snalaženja: 
 
3 
 CEN   Europski odbor za normizaciju  
Cenelec  Europski odbor za elektrotehni čku normizaciju 
CPR   Uredba (EU) 305/2011 o gra đevnim proizvodima 
DoP   Izjava o svojstvima (engl. Declaration of Performance )  
EAD    Europski dokument za ocjenjivanje (engl. European Assessment Document ) 
EN(-ovi)  Europska norma (Europske norme) 
EOTA  Europska organizacija za tehni čko ocjenjivanje (engl. European Organisation 
for Technical Assessment ) 
ETA   Europska tehni čka ocjena (engl. European Technical Assessment ) 
REACH  Uredba (EZ) 1907/2006 o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograni čavanju 
kemikalija  
SVHC  Posebno zabrinjavaju ća tvar (engl. Substance of Very High Concern ) 
 
 
4 
 SAŽETAK  
Ovo se izvješ će podnosi na temelju članka 67. stavka 1. Uredbe (EU) 305/20111, Uredbe o 
građevnim proizvodima (CPR).  
U skladu s člankom 4. stavkom 1. CPR-a proizvo đač mora sastaviti izjavu o svojstvima (DoP) 
kada na tržište stavlja gra đevni proizvod koji je obuhva ćen usklađenom normom ili za koji je 
izdana europska tehni čka ocjena. Presliku DoP-a mora se dodatno dostaviti sa svakim 
proizvodom koji je stavljen na raspolaganje na tržištu. Člankom 6. stavkom 5. CPR-a 
predviđeno je i da se podatci iz članka 31. ili članka 33. Uredbe (EZ) 1907/2006 (REACH) 
navode zajedno s DoP-om.  
Obveza obavješ ćivanja koju ima Komisija utvr đena je u članku 67. stavku 1. prvom 
podstavku CPR-a kako slijedi: 
„Komisija do 25. travnja 2014. procjenjuje posebnu potrebu za podacima o udjelu opasnih 
tvari u gra đevnim proizvodima i razmotriti mogu će proširenje obveznih podataka predvi đenih 
člankom 6. stavkom 5. na druge tvari te o tome obavješ ćuje Europski parlament i Vije će. U 
svojim procjenama Komisija mora voditi ra čuna, inter alia, o potrebi da se zajam či visoka 
razina zaštite zdravlja i sigu rnosti radnika koji koriste gra đevne proizvode i korisnika 
građevina, uklju čujući zahtjeve recikliranja i/ili ponov ne uporabe dijelova ili materijala.”  
Kako bi mogla poštovati tu obvezu, Komisija je naru čila neovisnu „Studiju o posebnim 
potrebama za podatcima o udjelu opasnih tvari u gra đevnim proizvodima” u općem cilju 
razjašnjenja i analize postojanj a posebnih potreba da proizvo đači pružaju dodatne podatke o 
udjelu opasnih tvari u gra đevnim proizvodima. 
U Studiji je utvr đeno te je ona usredoto čena na 30 sustava koji se odnose na udjel opasnih 
tvari u gra đevnim proizvodima. U Studiji je utvr đeno da nijedan sustav specifi čan za pojedini 
sektor nije usredoto čen isključivo na taj udjel i da ne obuhva ća samo gra đevne proizvode. 
Nacionalno zakonodavstvo, tamo gdje ono posto ji, ima mješovit pristup, iako su utvr đeni 
primjeri usredoto čenosti na udjel, osobito kada je rije č o ograni čenjima (zabranama) 
određenih tvari. Studija je ukazala na to da dionici imaju razli čite stavove o ulozi ozna čivanja 
udjela na gra đevnim proizvodima. Oni koji to podržavaj u smatraju da ima posebnu vrijednost 
za provedbu zabrana tvari i olakšavanje prim jene ponovne uporabe i re cikliranja, iako je 
većina tih sustava na dobrovoljnoj osnovi. 
Komisija je ocijenila nalaze Studije zaje dno s pravnim odredbama CPR-a i REACH-a. 
Nadalje, Komisija je ocijenila napredak uskla đivanja u podru čju ocjenjivanja opasnih tvari u 
građevnim proizvodima te je donijela sljede će zaključke.  
Trenutačnim uskla đenim tehni čkim specifikacijama za gra đevne proizvode obuhva ćeni su svi 
aspekti svojstava proizvoda u odnos u na regulatorne odredbe o tvarima koje su danas na snazi 
na nacionalnoj i europskoj razini. 
Posao u vezi s normizacijom koji se provodi radi  razrade europskih metoda ocjenjivanja 
obuhvaća, među ostalim, sve nacionalne ili europske regulatorne odredbe povezane s 
                                                            
1  Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vije ća od 9. ožujka 2011. o utvr đivanju uskla đenih 
uvjeta za stavljanje na tržište gra đevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vije ća 89/106/EEZ 
(SL L 88, 4.4.2011., str. 5.). 
 
5 
 udjelom. Od subjekata koji utvr đuju norme o čekuje se da uskoro uvedu te metode 
ocjenjivanja u uskla đene europske norme, a tijela EOTA-e isto će ih tako primijeniti u 
europskim dokumentima za ocjenjivanje (EAD-ovi ). Taj postupak primjenjuje se svaki put 
kada se donese novo nacionalno zakonodavstvo ili zakonodavstvo EU-a. 
Proizvođač je stoga ovlašten DoP-om informirati o traženim svojstvima proizvoda, prema 
potrebi uklju čujući udjel tvari. Time se osigurava raspoloživost tih podataka za sve daljnje 
korisnike proizvoda. 
U skladu s Uredbom REACH proizvode koji su tv ari ili smjese u okviru REACH-a i pripadaju 
specifičnoj podskupini2 tvari s vjerojatnim štetnim u činkom na ljudsko zdravlje i okoliš kako 
su utvrđeni u članku 31. Uredbe REACH mora  pratiti sigurnosno-tehni čki list niz opskrbni 
lanac do bilo kojeg sudionika, isklju čujući dobavlja če za širu javnost i same potroša če. Ta 
obveza, me đutim, nije primjenjiva na proizvode ko ji su proizvodi. Za te se proizvode u članku 
33. Uredbe REACH zahtijeva dostavljanje informacija primateljima (a samo na zahtjevi i potrošačima) kako bi se omogu ćila sigurna uporaba, a najmanje naziv posebno 
zabrinjavaju ćih
Error! Bookmark not defined.  tvari, kada su one prisutne  u proizvodima u koncentraciji 
većoj od 0,1 % masenog udjela. 
U skladu s člankom 6. stavkom 5. CPR-a, ti se podatci moraju pružiti zajedno s DoP-om. Ti 
podatci (sigurnosno-tehni čki listovi za opasne tvari ili poda tci o opasnim tvarima sadržanima 
u građevnom proizvodu) stoga prate gra đevni proizvod u svim f azama opskrbnog lanca do 
završnoga krajnjeg korisnika (i zvoditelj radova, radnik i potroša č), čime se proširuje obveza 
širenja informacija utvr đena u Uredbi REACH. 
Međutim, podatci u vezi s REACH-om koje proizvo đač mora pružiti uzimaju u obzir zaštita 
korisnika, radnika i potroša ča. Svako budu će proširenje Uredbe REACH kako bi obuhvatila 
nove tvari automatski će se primijeniti i na obvezu proizvo đača građevnih proizvoda da šire 
relevantne podatke i time idu ukor ak sa znanstvenim napretkom. 
Uzimajući u obzir činjenicu da su informacije  koje treba dostaviti ograni čene na informacije 
na temelju članka 31. do 33. REACH-a i nedostatak bilo kakvog eksplicitnog nacionalnog 
zakonodavstva ili zakonodavstva EU-a kojim bi  se zahtijevalo da  se DoP-om obuhvate 
dodatni podatci, obveze u okviru CPR-a za sada ne daju mogu ćnost da se korisniku pruže 
informacija o udjelu bilo kojih opasnih tvari u svim gra đevnim proizvodima stoga što se 
sigurnosno-tehni čki list dostavlja uz DoP samo ako se to zahtijeva u REACH-u. Može se 
međutim smatrati da se sveobuhvatno bavi nekim važnim pitanjima povezanima sa zdravljem 
i okolišem. 
Štoviše, ako se DoP podnosi zajedno s podatcim a na temelju REACH-a kako je namjera iz 
članka 6. stavka 5. CPR-a, to može biti korisno sredstvo, primjerice putem informiranog 
odabira korisnika i potroša ča, za ostvarenje ciljeva visoke razine zaštite ljudskog zdravlja i 
                                                            
2  Za detalje vidi poglavlje 3. Zahtjevi da se dostave sigurnosno-tehni čki listovi u skladu s člankom 31. 
Uredbe REACH odnosi se na tvari koje su razvrstane kao opasne, postojane, bioakumulativne i toksi čne ili vrlo 
postojane i vrlo bioakumulativne, odre đene kao posebno zabrinjavaju će tvari utvr đene u skladu s člankom 59. 
stavkom 1. REACH-a. Sli čne odredbe odnose se na smjese za koje su informacije za dobavlja če dostupne na 
zahtjev. U članku 33. zahtijeva se u nabavi ( i potroša ču na njegov zahtjev) pružan je dovoljno informacija za 
sigurnu uporabu proizvoda, a najmanje naziv te tvari, o svim posebno zabrinjavaju ćim tvarima u koncentraciji 
većoj od 0,1 % masenog udjela.  
 
6 
 okoliša ili održivog iskori štavanja resursa, me đu ostalim, recikliranjem i ponovno uporabom. 
U Studiji su prepoznati odre đeni dobrovoljni sustavi certificiranja i ozna čivanja u kojima se ti 
ciljevi nastoje ostvariti putem informacija o udjelu tvari u gra đevnim proizvodima. Oni, 
međutim, ne bi op ćenito bili prilago đeni građevnim proizvodima, imali bi ograni čenu 
geografsku pokrivenost i uglavnom ne bi bili obuhva ćeni DoP-om. Studijom se nije pokušalo 
razviti vlastiti sustav il i procijeniti troškove i ko risti proširenja postoje ćih obveza jednim od 
tih sustava. 
Proizvođači građevnih proizvoda, a posebno MSP-ovi, u odgovoru na anketu iz Studije 
smatrali su da je sva ko proširenje trenuta čnih obveza navo đenja podataka znatno i 
neopravdano optere ćenje. 
Europska komisija stoga smatra da su za po trebe konsolidiranja unuta rnjeg tržišta za gra đevne 
proizvode u okviru provedbe Uredbe (EU) 305/2011 posebne potrebe za podatcima o udjelu 
opasnih tvari u gra đevnim proizvodima u dostatnoj  mjeri riješene trenuta čnim odredbama 
CPR-a, a posebno člankom 4. u kombinaciji s člankom 6. stavkom 5. No potreba za daljnjim 
mogućnostima za informiranje krajnjih kor isnika o prisutnosti tvari u gra đevnim proizvodima, 
a kao bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja i sigur nosti radnika koji se koriste 
građevnim proizvodima i korisnika gra đevinskih radova, uklju čujući u pogledu zahtjeva za 
recikliranje i/ili ponovnu uporabu dije lova ili materijala, trebala bi  se nadalje procijeniti i po 
potrebi riješiti u okviru odgovaraju ćih instrumenata dostupnih u zakonodavstvu EU-a. 
Potrebno je naglasiti da prethodno navedeni zaklju čci o provedbi Uredbe (EU) 305/2011 ne 
prejudiciraju mogu ćnost da Komisija, uzimaju ći u obzir odredbe Ugovora o funkcioniranju 
Europske unije osim članka 114., pokrene odgovaraju će zakonodavne inicijative. 
 
7 
 IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJE ĆU 
predviđeno člankom 67. stavkom 1.  Uredbe (EU) 305/2011 
 
1. Uvod 
Ovo se izvješ će podnosi Europskom parlamentu i Vije ću kako je predvi đeno člankom 67. 
stavkom 1. Uredbe (EU) 305/20113 (Uredba o gra đevnim proizvodima, CPR).  
Člankom 6. CPR-a definira se sadržaj proizvo đačeve obveze navo đenja podataka o 
svojstvima gra đevnog proizvoda u obliku izjave o svojstvima (DoP). U skladu s člankom 6. 
stavkom 5. proizvo đač navodi podatke koji se traže u člancima 31. i 33. Uredbe REACH 
zajedno s izjavom.   Tijekom rasprava koje su prethodile donošenju CPR-a odre đene države članice razmatrale su 
proširenje trenuta čnih odredaba članka 6. stavka 5. CPR-a na posebne podatke o opasnim
4 
tvarima u vezi s udjelom te na dodatne tvari, pri čemu bi oba proširenja nadilazila obveze 
uvedene Uredbom REACH.  
U okviru zakonodavnog postupka donošenja CPR-a od Ko misije je naposljetku zatraženo da 
analizira posebnu potrebu za podatcim a o udjelu opasnih tvari u gra đevnim proizvodima te 
moguće proširenje obveze navo đenja podataka predvi đene člankom 6. stavkom 5. Uredbe 
(EU) 305/2011 na druge tvari. Ta je obveza izvješ ćivanja uklju čena u članak 67. stavak 1. 
2. Pozadina  
Pravilima država članica zahtijeva se da gra đevine budu projektirane i izgra đene tako da ne 
ugrožavaju sigurnost osoba, doma ćih životinja ni imovine te da nisu štetne za okoliš. 
Građevine u širem smislu obuhva ćaju zgrade i inženjerske gra đevine (npr. ceste, mostovi, 
brane i mreže za uklanja nje otpadnih voda). 
Pravila država članica mogu utjecati na zahtjeve uvedene za gra đevne proizvode. Ti se 
zahtjevi često odražavaju u nacionalnim norma ma za proizvode, nacionalnim tehni čkim 
odobrenjima ili drugim nacionalnim tehni čkim specifikacijama i odredbama koje se odnose na 
građevne proizvode. Zbog njihove neuskla đenosti navedeni nacionalni regulatorni zahtjevi 
ometaju trgovinu gra đevnim proizvodima unutar Europske unije.  
Cilj prethodnice CPR-a, Direktive Vije ća 89/106/EEZ5 bilo je uklanjanje tehni čkih prepreka 
trgovini u podru čju građevnih proizvoda kako bi se potak nulo njihovo slobodno kretanje na 
unutarnjem tržištu uspostavom uskla đenih tehni čkih specifikacija za gra đevne proizvode. 
                                                            
3  Uredba (EU) br. 305/2011 Europskog parlamenta i Vije ća od 9. ožujka 2011. o utvr đivanju uskla đenih 
uvjeta za stavljanje na tržište gra đevnih proizvoda i stavljanju izvan snage Direktive Vije ća 89/106/EEZ 
(SL L 88, 4.4.2011., str. 5.). 
4  U tom se kontekstu u CPR-u verziji na engleskom jeziku upotrebljava formulacija „hazardous 
substances”  (hrv. opasne tvari), dok je do tada uobi čajeni izraz u gra đevinskom sektoru bio „dangerous 
substances”  (hrv. opasne tvari).  Za potrebe ovog Izvješ ća smatra se da su ti izrazi istovjetni.  
5  Direktiva Vije ća 89/106/EEZ od 21. prosinca 1988. o uskla đivanju zakona i drugih propisa država 
članica koji se odnose na gra đevne proizvode (SL L 40 od 11.2.1989., str. 12.) 
 
8 
 CPR je zamijenio Direktivu 89/106/EEZ kako bi se pojednostavnio i razjasnio postoje ći okvir 
te kako bi se unaprijedila transparentnost i u činkovitost postoje ćih mjera. Ne dovode ći u 
pitanje odredbe drugog nacionalnog zakonodavstv a i zakonodavstva EU-a, u CPR-u se na 
različitim mjestima, primjerice u uvodnim izjavama 4, 25, 55, članku 28. stavku 2. i članku 
67. stavku 1., cilj da se uzmu u obzir nastojanja EU-a u pogledu vi soke razine zaštite zdravlja 
i sigurnosti radnika koji se koriste gra đevnim proizvodima i korisnika gra đevinskih radova te 
ciljevi unapre đenja mogu ćnosti održive gradnje i pojednos tavnjenja razvoja ekološki 
prihvatljivih proizvoda.  Mora se smatrati da je od najve će važnosti posti ći transparentnost i jasno ću u vezi s 
ocjenjivanjem svojstava gra đevnih proizvoda i prikaz tih s vojstava u DoP-u koji sastavlja 
proizvođač. Time se završnim krajnjim korisnicima gra đevnog proizvoda (kako izvoditeljima 
radova tako i radnicima te potroša čima) omogu ćuje da vode ra čuna o tim svojstvima te ih 
uzmu u obzir kako bi se osiguralo da se  svaki proizvod upotrebljava na odgovaraju ći način, tj. 
samo kada njegova svojstva ispunjavaju zahtje ve koje je propisao pr ojektant predmetne 
građevine, a odre đena su regulatornim odredbama koje su na snazi u mjestu gdje se proizvod 
upotrebljava. 
Kako bi se navedeno postiglo , potrebno je razraditi uskla đene tehničke specifikacije u svrhu 
definiranja europskih metoda i kriteri ja za ocjenjivan je svojstava gra đevnih proizvoda. Na 
temelju navedenih uskla đenih tehni čkih specifikacija svojstva pr oizvoda mogu se ocijeniti na 
zajednički prihva ćeni europski na čin te potom navesti u DoP-u. DoP-om se stoga navode 
to
čni i pouzdani podatci o svojstvima gra đevnog proizvoda. 
U skladu s člankom 4. stavkom 1. CPR-a proizvo đač mora sastaviti DoP kada na tržište 
stavlja gra đevni proizvod koji je obuhva ćen usklađenom normom ili za koji je izdana 
europska tehni čka ocjena. Presliku DoP-a mora se dodatno dostaviti sa svakim proizvodom 
koji je stavljen na raspolaganje na tržištu. Člankom 6. stavkom 5. CPR-a predvi đeno je i da se 
podatci iz članka 31. ili članka 33. Uredbe (EZ) 1907/2006 (REACH) navode zajedno s DoP-
om. Opseg tih podataka i dostupnost niz lanac opskrbe detaljno se obra đuju u sljede ćem 
poglavlju. 
Na primjer, člankom 31. obuhva ćena je šira podskupina tvari nego člankom 33., ali se odnosi 
samo na proizvode koji su sami  tvari ili smjese ( npr. boje). Kada se pružaju informacije u 
skladu s bilo kojim od ta dva članka, one ukazuju samo na prisutnost6, a ne na kvantitativne 
podatke o udjelu tvari u proizvodu. 
U vrijeme kad je Europska komisija predstav ljala svoj prijedlog nove  Uredbe o stavljanju 
izvan snage Direktive 89/106/EEZ, dionici su iznijeli neke odre dbe kojima bi se uvele nove 
obveze za proizvo đače, a kojima su konkretno predvi đeni dodatni podatci o udjelu opasnih 
tvari u gra đevnim proizvodima te naknadna dostava tih podataka u DoP-u ili uz njega kako je 
predviđeno člankom 6. CPR-a.  
Rješenjem koje je naposljetku doneseno u CPR-u te su nove obveze zamijenjene strukturom 
izvješćivanja. U uvodnoj izjavi 25. CPR-a odabir t og rješenja objašnjeno je kako slijedi: 
„Međutim, potrebno je dodatno istražiti pose bnu potrebu za informacijom o udjelu 
opasnih tvari u gra đevnim proizvodima radi upotpu njavanja cijelog niza tvari 
                                                            
6  Iznad odre đene koncentracije ili masenog udjela tvari u proizvodu. 
 
9 
 obuhvaćenih u svrhu osiguravanja visoke razine za štite zdravlja i si gurnosti radnika koji 
rabe gra đevne proizvode i samih korisnika gra đevina, uklju čujući zahtjeve za 
recikliranjem i/ili ponovnom uporabom  dijelova ili materijala.” 
Obveza Komisije u vezi s izvješ ćivanjem definirana je u članku 67. stavku 1. prvom 
podstavku CPR-a kako slijedi: 
„Komisija do 25. travnja 2014. procjenjuj e posebnu potrebu za  podacima o udjelu 
opasnih tvari u gra đevnim proizvodima i razmatra mogu će proširenje obveznih podataka 
predviđenih člankom 6. stavkom 5. na druge tvari te o tome obavješ ćuje Europski 
parlament i Vije će. U svojim procjenama Komisija mora voditi ra čuna, inter alia, o 
potrebi da se zajam či visoka razina zaštite zdravlja  i sigurnosti radnika koji koriste 
građevne proizvode i korisnika gra đevina, uklju čujući zahtjeve recikliranja i/ili ponovne 
uporabe dijelova ili materijala.”7 
Kako bi se pripremila za ovu obvezu izvješ ćivanja, Komisija je pokrenula neovisnu studiju o 
potrebama za podatcima o udjelu opasnih tvari u gra đevnim proizvodima. Nalazi te studije 
predstavljeni su u poglavlju 5. ovog izvješ ća. 
 
3. REACH i njegove posljedice za gra đevne proizvode 
Uredba REACH o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograni čavanju kemikalija stupila je na 
snagu 1. lipnja 2007. Cilj je te Uredbe osigurati vi soku razinu zaštite zdravlja ljudi i okoliša, 
uključujući promicanje alternativnih metoda procje ne opasnosti tvari, ka o i slobodu kretanja 
tvari na unutarnjem tržištu, uz istovremeno pove ćavanje konkurentnos ti i inovativnosti. 
REACH-om se uvode odre đene posebne obveze u vezi s pojedina čnim tvarima koje se 
proizvode, uvoze ili upotreblj avaju u EU-u. REACH-om se teret dokaza stavlja na trgova čka 
društva. Kako bi postupala u skladu s Uredbom REACH, trgova čka društva moraju registrirati 
tvari koje proizvode i stavljaj u na tržište u EU-u u koli čini većoj od 1 tone godišnje. U 
registracijskom dosjeu treba dokumenti rati sigurnu upotrebu tvari uklju čivanjem podataka o 
opasnostima tvari kojima se podnositelju registracije omogu ćuje da ih razvrsta i ozna či te 
utvrđivanjem mjera upravljanja rizikom i dosta viti te podatke dalje u opskrbnom lancu8. 
Razina podataka koje podnositelj registra cije treba dostaviti ovisi o koli čini tvari koju je 
registrirao taj pojedina čni podnositelj registracije. 
U slučaju tvari proizvedenih ili uvezenih u koli činama ve ćima od 10 tona godišnje 
podnositelji registracije moraju provesti i proc jenu kemijske sigurnosti kako bi se utvrdilo 
jesu li potrebne dodatne mjere za smanjenj e rizika i koje su to mjere potrebne. 
REACH se odnosi na širok raspon trgova čkih društava u brojnim sektorima, čak i na ona koja 
možda za sebe ne smatraju da se bave kemikalijama. Gra đevni proizvodi u okviru REACH-a 
mogu biti tvari, mješavine ili proizvodi.  
                                                            
7  U tom se kontekstu u CPR-u u verziji na engleskom jeziku upotrebljava formulacija „hazardous 
substances”  (hrv. opasne tvari), dok je do tada uobi čajeni izraz u gra đevinskom sektoru bio „dangerous 
substances”  (hrv. opasne tvari). Za potrebe ove Studije smatra se da su ti izrazi istovjetni. 
8  Članak 31. Uredbe REACH.  
 
10 
 Stoga trgova čka društva koja proizvode ili dostavljaju gra đevne proizvode moraju postupati u 
skladu sa zahtjevima utvr đenima u REACH-u: 
•  Prvo, u skladu s člankom 31. REACH-a u slu čaju građevnih proizvoda koji su registrirane 
tvari ili mješavine (ali ne i u slu čaju proizvoda koji su proizvodi u skladu s REACH-om) 
dobavljač je obvezan primatelju dostaviti sigurnosno-tehni čke listove sastavljene u skladu 
s Prilogom II. REACH-u: 
i. za sve mješavine razvrstane ili kao opasne9, postojane, bioakumulativne i toksi čne 
ili vrlo postojane i vrlo bioakumulativne10, koje su utvr đene kao posebno 
zabrinjavaju će tvari uklju čene na popis tvari predloženih za odobrenje11; 
ii.  na zahtjev za nerazvrstane mješavine koje sadržavaju: 
o najmanje jednu tvar koja predstavlja opas nost za zdravlje ljudi ili okoliš iznad 
prethodno navedenih grani čnih vrijednosti koncentracije12 ili 
o tvari koje su postojane, bioakumulativne i toksi čne ili vrlo postojane i vrlo 
bioakumulativne u pojedina čnoj koncentraciji ≥ 0,1 % masenog udjela ili 
o posebno zabrinjavaju će tvari (engl. Substances of Very High Concern , SVHC) 
koje su uvrštene na popis tvari predlo ženih za odobrenje zbog drugih razloga 
ili 
o tvari za koje su u Zajednici propisane grani čne vrijednosti izlaganja na radnom 
mjestu. 
 Na obvezu iz prethodne podto čke i. primjenjuje se izuze će ako je mješavina namijenjena 
širokoj potrošnji i ako je pruženo dovo ljno informacija za sigurnu uporabu. U tim 
slučajevima sigurnosno-tehni čki list ne mora se dostaviti, osim ako to zatraži daljnji 
korisnik ili distributer. 
•  Drugo, u skladu s člankom 33. REACH-a u slu čaju građevnih proizvoda (koji su 
proizvodi) dobavlja či su dužni su dalje u opskrbnom lancu dostaviti dovoljno informacija 
za sigurnu uporabu proizvoda – a najmanje naziv te tvar i – o posebno zabrinjavaju ćim 
tvarima (SVHC), ako su prisutne u proizvodima  u koncentraciji ve ćoj od 0,1 % masenog 
udjela. Iste informacije mora ju se dostaviti i potroša čima na zahtjev. Osim toga, zahtijeva 
se obavijest proizvo đača/uvoznika proizvoda Europskoj agenciji za kemikalije (engl. 
European Chemicals Agency , ECHA) o prisutnosti SVHC-a u tim proizvoda ako su 
ispunjena oba sljede ća uvjeta:  
                                                            
9  Fizikalne opasnosti , opasnosti za zdravlje i okoliš. Vidi Uredbu (EZ) br. 1272/2008 – o razvrstavanju, 
označivanju i pakiranju tvari i smjesa. Za smjese, one koje ispunjivaju kriterije kao opasne u skladu s Direktivom 
1999/45/EZ (koja će se do 1. lipnja 2015. staviti izvan snage Uredbom (EZ) br. 1272/2008). 
10  Utvr đene u skladu s kriterijima iz Priloga XIII. REACH-u. 
11  Te tzv. SVHC tvari popisane su u Prilogu XIV. REACH-u. Popis obuhva ća podskupinu karcinogenih, 
mutagenih, reproduktivno toksi čnih tvari, postojanih, bioakumulativnih i toksi čnih ili vrlo postojanih i vrlo 
bioakumulativnih tvari te tvari koje su jednako zabrinjavaju će (imaju svojstva endokrine disrupcije) te služi kao 
popis tvari predloženih za odobrenje na temelju REACH-a. Popis se stalno ažurira, a do prosinca 2013. na njemu 
je bilo 151 tvar. Vidi http://echa.europa.eu/ candidate-list-table . Komisija je utvrdila Plan za SVHC kako bi se 
osiguralo da se sve relevantne tvari uvrste na taj popis do 2020. 
12  Članak 31. stavak 3. REACH-a: > 1 % masenog udjela u slu čaju neplinovitih smjesa i > 0,2 % 
volumnog udjela u slu čaju plinovitih smjesa. 
 
11 
 –  SVHC je u proizvodim a prisutan u ukupnim koli činama iznad 1 tone godišnje po 
proizvođaču/uvozniku i 
–  tvar je u tim proizvodima prisutna u koncentraciji iznad 0,1 % masenog udjela. 
Obavijest se upu ćuje najkasnije šest mj eseci nakon što je odre đena SVHC tvar uklju čena 
na popis tvari predloženih za odobrenje. 
Proizvođače i uvoznike obavješ ćuje se da ažuriraju obavijest  ako su se podatci koje su 
uključili promijenili. Primjeri takvih promjena mogu biti: promjena koli činskog raspona 
tvari, proizvodnja/uvoz razli čitih proizvoda koji sadržavaj u isti SVHC (s npr. razli čitom 
uporabom). 
• Naposljetku, može se ograni čiti proizvodnja, stavljanje na tržište i upotreba odre đenih 
opasnih tvari, pripravaka i proizvoda, u skladu s glavom VIII. REACH-a13. Niz 
ograničenja iz Priloga XVII. REACH-u primjenjiv je na gra đevne proizvode: na primjer, 
unos 19. o arsenovim spojevima, unos 31. o kreozotu u kojem se ograni čava njegova 
upotreba kao sredstva za zaštitu  drva (ali su dopuštena odre đena odstupanja) i unos 47. o 
kromu VI u kojem se ograni čava njegova upotreba u cementu i pripravcima koji 
sadržavaju cement (ali se dopušta odstupanj e za upotrebu u kontroliranim zatvorenim i 
potpuno automatiziranim procesima). 
Ukratko, REACH-om se uvodi niz obveza za gra đevinski sektor s obzirom na to da se ta 
Uredba izravno primjenjuje na proizvodnju gra đevnih materijala ili njihovih kemijskih 
komponenti, ali i na daljnja trgova čka društva koja se bave gra đevinarstvom koja 
upotrebljavaju kemikalije tijekom procesa izgradnje. Usto, podatke o zdravlju i okolišu predviđeni REACH-om treba upotrebljava ti u ocjenjivanju rizika gra đevnih proizvoda.  
Stoga, ako podnositelj registracije postupa sukladno s REACH-om, rj ešavaju se rizici štete za 
zdravlje i okoliš koji mogu postojati zbog izlaganja koli čini tvari koju je registrirao i tijekom 
registrirane uporabe npr. tijekom proizvodnje gra đevnih materijala , upotrebe gra đevnih 
materijala koji sadržavaju kemikalije na gradilištima, osloba đanja tijekom radnog vijeka 
zgrada i osloba đanja tijekom razgradnje. 
REACH nije jedini propis kojim  se rješavaju ti rizici. U na čelu, rizici kvara materijala ili rizici 
koji proizlaze iz nepropisne uporabe nisu riješeni u okviru sukl adnosti s REACH-om, ve ć 
drugim zakonodavstvom. Sukladnost s obvezom regi stracije iz REACH-a osim toga ne 
obuhvaća probleme povezane s ukupnom izloženosti i krajem životnog vijeka proizvoda, koji 
se za neke one čišćujuće tvari rješavaju daljnjim mjeram a REACH-a za upravljanje rizikom 
kao što su ograni čenja i odobrenja, sektorsko zakonoda vstvo EU-a (npr. Uredba o
 hlapivim 
organskim spojevima u otapalima i bojama), standardi zaštite okoliša, odredbe o ozna čivanju, 
zakonodavstvo o otpadu itd. 
U kontekstu u činkovitosti REACH-a Komisija je neda vno dovršila evaluaciju kojom su 
obuhvaćeni svi elementi REACH-a. Nakon temeljitog ispitivanja i primje ćujući da je prerano 
kako bi se procijenio puni utjecaj jer sve odredbe još nisu u potpunosti operativne14, Komisija 
                                                            
13  Vidi Prilog XVII. Uredbi REACH. 
14  Rok za registraciju predregistriranih tvari ispod 100 t tek je 2018. U tijeku je sastavljanje popisa tvari 
predloženih za odobrenje, a prvi zahtjevi za odobrenje obra đeni su tek u 2014. No svi elementi evaluacije 
REACH-a ve ć su u potpunosti operativni.  
 
12 
 je zaključila da REACH15 ispunjava sve ciljeve koji su mogli biti ocijenjeni i odlu čila je da 
neće predložiti promjene odredaba te Uredbe. 
Međutim, utvr đena su neka podru čja koja izazivaju zabrinutost u vezi s utjecajem REACH-a 
na MSP-ove. Komisija je zaklju čila da postoji potreba za sman jenjem štetnog utjecaja 
REACH-a na one MSP-ove koji su pogo đeni nekim postupcima iz REACH-a kao što su 
registracija i odobrenje. To je  od velike važnosti za gra đevinski sektor, s obzirom na to da su 
određeni mali izvoditelji gra đevinskih radova suo čeni s izazovima u vezi sa sukladnoš ću s 
REACH-om. Komisija je isto tako pre poznala potrebu za podizanjem svijesti me đu svim 
daljnjim sektorima, uklju čujući građevinski sektor, o pravilnom tuma čenju i postupanju u 
skladu obvezama iz REACH-a. 
4. Razvoj doga đaja i procesi koji se temelje na CPR-u 
4.1. Mehanizam uskla đivanja  
Cilj je CPR-a konsolidirati unutarnje tržište gra đevnih proizvoda osig uravanjem ukidanja 
neopravdanih tehni čkih prepreka prekograni čnoj trgovini. Mehanizam za postizanje 
navedenoga je sljede ći: 
CPR-om se predvi đa uspostava uskla đenih tehni čkih specifikacija koje su svi čimbenici u 
građevinskom sektoru obvezni slijediti: 
• tijela država članica iznose svoje zahtjeve za upotrebu gra đevnih proizvoda na svojem 
državnom podru čju upućivanjem na metode ocjenjivanja (koje se temelje na testovima, 
izračunima ili opisnim odredbama) i razvrstavanja utvr đena u uskla đenim tehni čkim 
specifikacijama ( članak 8. stavci 3. do 6. i članak 17. stavak 5. in fine  CPR-a).  
• proizvođači navode svojstva svojih proi zvoda u DoP-u primjenom uskla đenih tehni čkih 
specifikacija ( članci 4. i 8. CPR-a). Ti će podatci biti stavljeni na raspolaganje cijelom 
daljnjem opskrbnom lancu.  
• projektanti propisuju s vojstva proizvoda koji će se upotrebljavati u gra đevinama 
upućujući na iste uskla đene tehni čke specifikacije kako bi dokazali sukladnost sa 
zahtjevima koje su odredila javna tijela te sa zahtjevima svojstava koja proizlaze iz 
projektnih odabira. 
• izvoditelji radova / korisnici kupovat će građevne proizvode koji im aju potrebna svojstva 
za predvi đenu upotrebu, kako je propisao proj ektant na temelju, ponovno, uskla đenih 
tehničkih specifikacija. 
Usklađene tehni čke specifikacije definirane su u članku 2. stavku 10. CPR-a kao uskla đene 
norme i europski dokumenti za ocjenjivanje. 
Usklađene norme razra đuju CEN/CENELEC na temelju mandata  koje daje Europska komisija 
nakon savjetovanja s tijelima država članica i drugim dionicima (proizvo đačima, prijavljenim 
tijelima, potroša čima itd.).  
Cilj je tog opširnog savjetovanja osigurat i da se u mandatima koje Komisija uputi 
CEN/CENELEC-u uzmu u obzir svi zakonoda vni zahtjevi koji su uvedeni u državama 
članicama, a koji predstavlja ju prepreke trgovini. 
                                                            
15  COM(2013) 49 
 
13 
 Tehnički odbori CEN/CENELEC-a koji razra đuju uskla đene EN-ove uzimaju u obzir 
prethodno navedene mandate te se stoga u uskla đenim EN-ovima u obzir uzimaju svi 
nacionalni i europski regula torni zahtjevi za koje su ve ć razvijene mjerne/ispitne metode i koji 
se upotrebljavaju na nacionalnoj razi ni ili razini EU-a. Stoga proizvo đači mogu navesti 
svojstva svojih proizvoda u odnosu na te zahtjeve. Završni krajnji korisnici gra đevnog 
proizvoda (kako izvoditelji ra dova tako i radnici  te potroša či) isto tako mogu voditi ra čuna o 
tim svojstvima te ih uzeti  u obzir kako bi se osiguralo da se svaki proizvod upotrebljava na odgovaraju ći način, tj. samo kada njegova svojstva ispunjavaju zahtjeve koje je propisao 
projektant predmetne gra đevine, a odre đena su regulatornim odredba ma koje su na snazi u 
mjestu gdje se proizvod upotrebljava. 
4.2. Kako se nove regulatorne potrebe mogu zadovoljiti?
 
Ako države članice smatraju da je potrebno utvrditi nove regulatorne odre dbe o svojstvima 
građevnih proizvoda, moraju obavijest iti Komisiju i ostale države članice o novim nacrtima 
propisa postupkom utvr đenim Direktivom 98/34/EZ. Time se omogu ćuje da Komisija i 
države članice budu obaviještene o novim opravdanim regulatornim aspektima i da pokrenu 
postupak odgovaraju će izmjene mandata radi uklju čivanja potrebnih promjena u uskla đene 
tehničke specifikacije. Komisija bi jednako postup ila ako bi se regulatorne odredbe EU-a o 
svojstvima odre đenih građevnih proizvoda promijenile il i donijele na razini EU-a. 
Prethodno navedenim postupkom osigur ava se da mandati i posljedi čno usklađene europske 
norme budu ažurirani opravdanim nacionalnim zahtjevima.  
4.3 Od temeljnog zahtjeva 3 i 7 do uskla đenih tehni čkih specifikacija  
Temeljni zahtjevi CPR-a o gra đevinama (tj. zgradama i inženjerskim gra đevinama) 
obuhvaćaju zahtjev br. 3 i zahtjev br. 7 kako slijedi: 
„3. Higijena, zdravlje i okoliš  
Građevina mora biti projektirana i izgra đena tako da tijekom svog životnog ciklusa ne ugrožava 
higijenu ili zdravlje i sigurnost radnika, stanovnika  ili susjeda te da tijekom svog životnog ciklusa 
nema previše velik utjecaj na kvalitetu okoliša ili klimu, tijekom gradnje, uporabe ili uklanjanja, a 
posebno kao rezultat sljede ćih pojava:  
(a) ispuštanja otrovnog plina;  
(b) emisije opasnih tvari, hlapljivih organskih sastojaka (VOC), stakleni čkih plinova ili opasnih 
čestica, u unutarnji ili vanjski zrak;  
(c) emisije opasnog zra čenja;  
(d) otpuštanja opasnih tvar i u podzemne vode, morske vode, površinske vode ili tlo;  
(e) otpuštanja opasnih tvari u pitku vodu ili tvari koje ina če imaju negativan utjecaj na pitku vodu;  
(f) pogrešnog ispuštanja otpadnih voda, emisije dimovodnih plinova ili pogrešnog odlaganja krutog 
ili tekućeg otpada;  
(g) prisutnosti vlage u dijelovima gra đevine ili na površinama u gra đevini.” 
i 
„7. Održiva uporaba prirodnih izvora 
Građevine moraju biti projektirane, izgra đene i uklonjene tako da je uporaba prirodnih izvora 
održiva i da je posebno zajam čena: 
(a) ponovna uporaba ili mogu ćnost recikliranja gra đevine, njezinih materijala i dijelova nakon 
 
14 
 uklanjanja; 
(b) trajnost gra đevine; 
(c) uporaba ekoloških sirovina i sekundarn ih materijala pri gradnji gra đevine.”  
Ove odredbe čine okvir prema kojem su u državama članicama posebno ure đene opasne tvari.  
Iako se temeljni zahtjev br . 3 odnosi na emisiju/osloba đanje opasnih tvari, na snazi su 
regulatorne odredbe u kojima se upu ćuje na udjel opasnih tvari u njima kako bi se osigurale 
ograničene emisije iz gra đevnih proizvoda te uspostavile raci onalne metode za ocjenjivanje 
tih emisija. 
4.3.1. Odredbe u uskla đenim normama:  
Radi pružanja informacija proizvo đačima i subjektima koji utvr đuju norme te ublažavanja 
poteškoća koje proizlaze iz neuskla đenosti nacionalnih odredaba tijekom razdoblja razrade 
europskih metoda ocjenjivanja, Komisija je uspostavila bazu podataka  koja je dostupna na 
internetu na stranici: http://ec.europa.eu/enterpri se/construction/cpd-ds/index.cfm  
Baza podataka sadržava nacionalne regulatorne odredbe država članica koje su dale svoj 
doprinos u ovom postupku. Baza podataka pomo ć je proizvo đačima koji trebaju navesti 
svojstava svojih proizvoda u tim državama članicama. 
Radi razrade europskih metoda ocjenjivanja u vezi s opasnim tvar ima Komisija je 2005. 
CEN/CENELEC-u izdala mandat M/366 (koji se temeljio na Direktivi 89/106/EEZ), u kojem 
je zatražila razvoj horizontalnih metoda ocjenjivanja za opasne tvari. 
Odredbom IV.7. mandata propisuje se sljede će:  
„Razvojem horizontalnih normi mjerenja/testiranja ... utvr đuju se i obuhva ćaju svi 
proizvodi i obitelji proizvoda za koje su ispunjena sljede ća tri uvjeta: 
– europski ili nacional ni propisi ograni čavajući su ili se njima zabranjuje emisija ili 
udjel opasne tvari;  
– utvrđene su postoje će ili potencijalne prepreke trgovini; 
– metode mjerenja/testiranja za te odre đene regulirane opasne tvari ve ć su razvijene i 
upotrebljavaju se na nacionalnoj razini ili na razini EU-a.”  
Odredbom IV.9. istog mandata propisuje se sljede će:  
„Zbog regulatornih zahtjeva (npr. udjela ograni čenih i zabranjenih tvari u gra đevnim 
proizvodima) … namjerava se razmotr iti i norme mjerenja/testiranja udjela.”   
U Prilogu 3. mandatu M/366 definiran je „Tehni čki opis posla za norme mjerenja/testiranja iz 
mandata namijenjene udjelu regul iranih opasnih tvari u gra đevnim proizvodima”. 
 Komisija je time od CEN/CENELEC-a zatražila razvijanje metode ocjenjivanja za opasne 
tvari koje su ure đene nacionalnim ili europskim zakonodavstvom.  
 
Tehnički odbor CEN-a TC/351 preu zeo je posao koji je zatr ažen mandatom M/366. U sije čnju 
2014. Tehni čki odbor finalizirao je sljede će dokumente:  
CEN/TS 16516:2013 :
 Građevni proizvodi – Procjena otpuštanja opasnih tvari – 
Određivanje emisija u zrak u zatvorenom prostoru 
CEN/TR 16496:2013 : Građevni proizvodi – Procjena otpušt anja opasnih tvari – Upotreba 
 
15 
 usklađenih horizontalnih metoda procjene 
CEN/TR 16410:2012 : Građevni proizvodi – Procjena otpušt anja opasnih tvari – Prepreke 
uporabi – Proširenje na CEN/ TR 15855 Prepreke trgovini. 
CEN/TR 16220:2011 : Građevni proizvodi – Procjena otpušta nja opasnih tvari – Dodatak za 
uzorkovanje. 
CEN/TR 16098:2010 : Građevni proizvodi: Procjena otpuštanja opasnih tvari – Koncept 
horizontalnih postupaka testiranja u skladu sa zahtjevima Direktive o građevnim proizvodima. 
CEN/TR 16045:2010 :
 Građevni proizvodi – Procjena ot puštanja opasnih tvari – Udjel 
reguliranih opasnih tvari – Odabir analiti čkih metoda. 
CEN/TR 15858:2009 : Građevni proizvodi – Procjena otpušta nja reguliranih opa snih tvari iz 
građevnih proizvoda na temelju postupaka WT/WFT. 
CEN/TR 15855:2009 : Građevni proizvodi – Procjena otpušt anja opasnih tvari – Prepreke 
trgovini. 
Popis radnih stavki koje još nisu  finalizirane dostupan je na:  
http://standards.cen.eu/dyn/www/f?p= 204:22:0::::FSP_ORG_ID,FSP_LANG_ID:510793,25
&cs=135BD767027D4B4E081006EF46B5E957C  
 Komisija je, kao dodatnu mjeru uskla đivanja, revidirala niz mandata CEN-a za gra đevne 
proizvode radi pokretanja postupka za ažuriranje uskla đenih normi za proizvode uvo đenjem 
metoda ocjenjivanja opasnih tvari koje  su razvijene na temelju mandata M/366. 
 Poseban naglasak stavljen je na precizno utvr đivanje svih nacionalnih propisa o sadržaju i/ili 
emisiji iz gra đevnih proizvoda (okvirni popis tvari i propisa uklju čen je u svim mandatima 
kao Prilog II.) i njihove važnosti za gra đevne proizvode. 
 Usto, svaka izmjena postoje ćih mandata CEN-a (za razradu uskla đenih normi za gra đevne 
proizvode) u Prilogu I. sadržava popis tvari za svaku proizvodnu normu i upu ćivanje na 
relevantne nacionalne regulatorne zahtjeve.  Službe Komisije blisko sura đuje s državama članicama kako bi se utvrdile te klju čne značajke 
u odnosu na temeljni zahtjev 7 (npr. u odnosu na mogu ćnost recikliranja gra đevnih proizvoda, 
ekološki prihvatljive sirovine itd.) Sve potrebe u odnosu na opasne tvari utvr đene u okviru 
temeljnog zahtjeva 7 bit će obuhvaćene i mandatom M/366. 
 Komisija je razvila  i okvire za uskla đivanje (kriteriji i metodologije) za ozna čivanje i 
evaluaciju na temelju u činaka na zdravlje emisija u zatvorenom prostoru iz gra đevnih 
proizvoda
16. Ti okviru razvijeni su u sk ladu sa zahtjevima iz teme ljnog zahtjeva br. 3 CPR-a, 
CEN/TS-a 16516:2013 i smjernicama za REAC H te se mogu uzeti u obzir za budu ću 
konvergenciju i uskla đivanje postoje ćih sustava ozna čivanja u Europi. 
 
                                                            
16 JRC ECA Izvješ će br. 29: Okvir za uskla đivanje za evaluaciju na temelju u činaka na zdravlje emisija u 
zatvorenom prostoru iz gra đevnih proizvoda u Europi (EU-LCI), EUR 26168 EN, 2013. 
JRC ECA Izvješ će br. 27: Okvir za sustav ozna čivanja proizvoda za uporabu u zatvorenom prostoru u EU, EUR 
25276 EN, 2012. 
 
16 
 4.3.2. Odredbe za izdavanje ETA-e (za proizvode koji nisu obuhva ćeni usklađenim normama):  
Za proizvode koji nisu obuhva ćeni ili su samo djelomi čno obuhva ćeni usklađenim normama  
proizvođač može u skladu s člankom 19. stavkom 1. CPR-a podnije ti zahtjev za dobivanje 
europske tehni čke ocjene (ETA). Tu europsku tehni čku ocjenu izdaje jedno od tijela za 
tehničko ocjenjivanje koje u tu svrhu imenuju države članice.  
Radi odre đivanja ocjena potrebnih za  proizvode koji nisu obuhva ćeni usklađenim normama, 
EOTA (organizacija TAB-ova) je prikupila n acionalne odredbe u vezi  s udjelom opasnih 
tvari, a upotrijebila je i relevantne podatke dostupne u CEN-u. Rezultat navedenoga bila je 
razrada kontrolne liste koju tije la EOTA-e primjenjuju za oc jenjivanje proizvoda kako bi 
izdali europsku tehni čku ocjenu.   
Navedena je kontrolna lista dostupna na www.eota.eu  kao „34. tehni čko izvješće EOTA-e: 
Kontrolna lista za ETAG-ove/CUAP- ove/ETA-ove – Udjel i/ili osloba đanje opasnih tvari u 
proizvodima/sklopovima”. 
 
5. Rezultati Studije o posebnim potrebam a za podatcima o udjelu opasnih 
tvari u gra đevnim proizvodima i rasprava 
5.1. Okvir Studije 
Komisija je naru čila „Studiju o posebnim potrebama za podatcima o udjelu opasnih tvari 
u građevnim proizvodima” s općim ciljem utvr đivanja postoji li bilo kakva potreba da 
proizvođači pružaju dodatne podatke o udjelu opasnih tvari u gra đevnim proizvodima. 
Navedeno je ispitano u kontekstu zaštite zdra vlja i sigurnosti ne samo radnika koji 
ugrađuju/upotrebljavaju gra đevne proizvode, ve ć i svih osoba koje žive u zgradama i 
upotrebljavaju inženjerske gra đevine tijekom njihova cijeloga životnog ciklusa.  
Stoga je primarni fokus Studije bio pred staviti podatke o sustavima certificiranja i 
označivanja gra đevnih proizvoda kojima se ocjenj uje udjel opasni h tvari u gra đevnim 
proizvodima. Nije se procijenio utjecaj pojedina čnih sustava na zdravlje i sigurnost radnika i 
korisnika gra đevinskih radova ili trošak njezine provedbe . Studijom se isto tako nije istražio 
aspekt proširenja informacija o udjelu drugih tvari niti pitanj a recikliranja / ponovne uporabe. 
Kako bi se ispunili njezini cilje vi i osiguralo da su u obzir uzeti svi relevantni sustavi i 
zakonodavstvo, izvoditelji (R PA i Tecnalia) obavili su opširan  pregled litera ture relevantnog 
zakonodavstva i sustava certificiranja/ozna čivanja. U mjeri u kojoj je to bilo mogu će ispitano 
je europsko i nacionalno zakonodavstvo koje sa država odredbe o udjelu opasnih tvari u 
građevnim proizvodima. Usto, ugovara telj koji je izradio Studiju u zeo je u obzir druge izvore 
informacija, uklju čujući odgovore dionika u postupku savjetovan ja koji je obavl jen za potrebe 
Studije. 
Osim toga, više od 300 dionika pozvano je na sudjelovanje u internetskom postupku 
savjetovanja. Isto tako, u Bruxellesu su održane dvije radionice čime je timu koji je izradio 
Studiju omogu ćeno da prikupi dodatne informacije od klju čnih udruženja u industriji i tijela 
država članica, od kojih neke upravljaj u analiziranim sustavima. 
Analiza je bila usmjerena na to temelje li se postoje ći sustavi samo na odre đivanju op ćih 
zahtjeva te uzimaju li u obzir posebne plan irane uporabe proizvoda. U Studiji se, prema 
potrebi, ispitalo i kako su unutar njih definirani rizici za potroša če, radnike i za okoliš te koje 
 
17 
 su tvari i rizi čni scenariji odabrani.  
Fokus je bio na javnim i privatnim sustavima: 
• zakonodavstvo Europske unije ili upravne prak se, kojima se zahtijeva ocjenjivanje i/ili 
navođenje udjela opasnih tvari, posebno u gra đevnim proizvodima (npr. Direktiva o pitkoj 
vodi ili tehni čke smjernice o zelenoj javnoj nabavi);  
• nacionalno ili regionalno zakonodavstvo ili upravne prakse, kojima se zahtijeva 
ocjenjivanje i/ili navo đenje udjela opasnih tvari, posebno u gra đevnim proizvodima;  
• javni i privatni sustavi koji se trenuta čno u tim zemljama upotrebljavaju, me đu ostalim, za 
građevne proizvode na nacionalnoj i regionalnoj razini (npr. Bl auer Engel, Nordic Swan). 
Emisija opasnih tvari iz gra đevnih proizvoda nije bila predmet ove Studije. Kako je 
objašnjeno u prethodnim poglavljima ovog izvješ ća, taj je aspekt obuhva ćen poslom europske 
normizacije u tom podru čju, a uzet će se u obzir u okviru obveza za navo đenje svojstava.  
U okviru ispitivanja sustava koji se odnose isklju čivo na udjel, ugovaratelj  je ispitao kako je 
utvrđen udjel opasnih tvari (npr. izjava proizvo đača, kontrola tre će strane, uporaba posebnih 
oznaka). U izvješ ću se istražilo i koji su gra đevni proizvodi stvarno obuhva ćeni tim 
sustavima: Koliko je b ila važna planirana upotreba tih proizvoda u zgradi (inženjerskoj 
građevini) prilikom odre đivanja zahtjeva i odabira tvari koje trebaju biti navedene? U slu čaju 
primjene metoda testiranja koje su metode primijenjene (npr. ISO norme, europske norme 
(EN) ili nacionalne norme, testovi koje su razvili pružatelji sustava)? Koliko se često 
proizvodi testiraju u okvir u tih sustava? Kako se odabiru tijela za testiranje ili za certifikaciju 
(jesu li specijalizirana za gra đevne proizvode ili op ćenito za širi raspon)? Koje mjere treba 
poduzeti kako bi se osiguralo neutral no i pouzdano ocjenjivanje proizvoda? 
 U širem kontekstu, u Studiji su se prou čavale koli čina i kvaliteta podatak a koji se pružaju 
daljnjim korisnicima:  
• Je li cjelovit popis tvari pružen s deklar acijom proizvoda? Jesu li podatci zbirni?  
• Tko je preuzelo kona čnu odgovornost za ispra vnu deklaraciju?  
• Je li bio utvr đen jasan i mjerljiv cilj (npr. smanjenj e tvari upotrijeblje nih u proizvodima, 
manje slu čajeva bolesti zbog u činaka opasnih tvari u gra
đevnim proizvodima)?  
• Kako su ti ciljevi postavljeni?  
• Koliko su često ocjenjivani?  
Završno izvješ će Studije javno je dostupno na web-mjestu: 
 http://ec.europa.eu/ente rprise/sectors/constructi on/studies/index_en.htm  
5.2. Nalazi Studije 
5.2.1. Sustavi koji se odnose na gra đevinski sektor s kriterijima u vezi s udjelom  
Studija je bila usredoto čena na sustave s kriterijima  samo u vezi s udjelom. Me đutim, zbog 
činjenice da je utvr đen samo jedan sust av koji je usredoto čen isključivo na udjel u proizvodu , 
u Studiji su razmotreni i dvostruki sustavi, tj. on i koji se oslanjaju na mješovite pristupe na 
temelju udjela i emisija. S time na umu, utvr đeno je 30 sustava za koje se čini da a) imaju 
uspostavljene zahtjeve posebno za gra đevne proizvode i b) uzimaj u u obzir sadržaj proizvoda. 
 
18 
 Ti su sustavi navedeni u tablici u nastavku. Sust avi koji imaju samo kriterije u vezi s emisijom 
i sustavi koji nemaju uspostavl jene posebne kriterije za gra đevne proizvode nisu obuhva ćeni 
završnim izvješ ćem Studije. 
Sustavi koji su razmatrani u Studiji 
AENOR Medioambiente  Milieukeur 
Architettura Naturale (ANAB) Natureplus 
Association of Environmentally Friendly Carpets 
(GUT) NF Environment 
Austrijski institut za zdravlje i ekološku gradnju 
(IBO) Nordic Swan 
BASTA SundaHus Miljödata 
Blue Angel BRE Environmental Assessment Method (BREEAM) 
BRE Global DGNB System 
Byggvarubedömningen (BVB) Eco Green Building 
Cradle to Cradle Europski znak zaštite okoliša 
DGNB Navigator Znak zaštite okoliša (nacionalni) Austrija 
Ecocycle Council – Building Product Declaration 
(BPD3) El Distintiu (katalonski znak zaštite okoliša) 
Eco-Institut Label Znak zaštite okoliša (nacionalni) Hrvatska 
ECOproduct Znak zaštite okoliša (nacionalni) Češka Republika  
EMICODE Znak zaštite okoliša (nacionalni) Ma đarska 
GISCODE Znak zaštite okoliša (nacionalni) Slova čka 
 
Navedenih 30 utvr đenih sustava vrlo su razli čiti u smislu ciljeva, podru čja primjene, kriterija i 
postupaka.  
5.2.2. Ciljevi sustava  
Ciljevi velike ve ćine utvrđenih sustava nisu usredoto čeni samo na zdravlje gra đevinskih 
radnika i korisnika gra đevnih proizvoda. Motiv ve ćine sustava jest niz faktora. Usto, neki su 
sustavi samostalni alati, dok su drugi komplem entarni sustavi kojima se  certificiraju cijele 
zgrade. Druga klju čna razlika odnosi se na ci ljnu publiku tih 30 sustava,  tj. jesu li usmjereni 
na stručnjake, potroša če ili oboje. Razlikama u ciljevim a mogu se donekle objasniti razli čiti 
pristupi koje su prihvatili razli čiti sustavi, a u nekim slu čajevima njima se može objasniti 
uključivanje kriterija u vezi s udjelom.  
5.2.3. Zemljopisna rasprostranjenost  
Većina sustava pretežno se  upotrebljava u državi članici njihova podrijetla, a u manjoj mjeri u 
drugim zemljama. Sustav koji se najviše primjenj uje jest Blue Angel, koji se upotrebljava u 
21 europskoj zemlji. Zemljopisna rasprostranjen ost može biti rezultat namjernog širenja na 
druga tržišta, ali može nastati i spontano ako se sustavi šire nekont rolirano zbog potražnje 
kupaca gra đevnih proizvoda. Gotovo polovina sustav a podrijetlom je iz dviju zemalja 
(Njemačka i Švedska), što je vjer ojatno posljedica visoke razi ne svijesti u pogledu ljudskog 
zdravlja i pitanja okoliša. 
5.2.4. Opseg proizvoda  
 
19 
 Samo se jednim sustavom (IBO) certificiraju isklju čivo građevni proizvodi. Raspon proizvoda 
koji se certificiraju preostalim sustavima jest promjenjiv, iako su utvr đene neke tipi čne 
strukture. Uspore đujući relativni postotak gra đevnih proizvoda koji se ce rtificiraju sustavima, 
utvrđeno je da se sustavima koje pretežno upotrebljavaju stru čnjaci obično certificira ve ći 
postotak gra đevnih proizvoda.  
Postotak gra đevnih proizvoda koji se certificiraju zn akovima zaštite okoliša mnogo je niži. To 
ne začuđuje s obzirom na to da je op ći cilj tih sustava promi canje proizvoda s manjim 
utjecajem na okoliš u usporedi s jednakovrije dnim proizvodima. Kao rezultat tog širokog 
područja primjene proizvodi cert ificirani prema tim sustavima u rasponu su od tonera i 
patrona do drvenih podova. Tim širokim rasponom proizvoda mo že se objasniti zašto se 
kriteriji tih sustava odnose na konkretne proizvode.  
Građevni proizvodi koji će se najvjerojatnije certificirati sustavom jesu podovi, izolacija, 
beton, žbuka i injekcijska masa. Podovi su možda proizvod koji će se najvjerojatnije 
certificirati jer te proizvode na tržište mogu stavljati razli čiti sustavi koji se obra ćaju tržištu 
kako stručnjaka tako i potroša ča.  
5.2.5. Razmatrane tvari  
U velikoj ve ćini sustava definiraju se tvari koje su ograni čene, dok se u nekima upu ćuje na 
europsko zakonodavstvo (naj češće REACH ili Direktivu o opasnim tvarima 67/548/EEZ17ili 
na Uredbu (EZ) 1272/200818 o razvrstavanju, ozna čivanju i pakiranju tvari i smjesa) ili na 
nacionalne propise. Čini se da su neke tvari popularni ci lj brojnih sustava. Primjerice, to su 
tvari razvrstane kao karcinogene, mutagene, reproduktivno toksi čne, postojane organske 
onečišćujuće tvari, teške kovine i ftalati. 
5.2.6. Kriteriji/postupci za ocjenjivanje  
Pet sustava koji su poslužili kao studija slu čaja oslanja se na razli čite pristupe za ocjenjivanje 
sukladnosti, pri čemu se odražavaju razlike u n jihovim ciljevima i ulogama. Op ćenito 
govoreći, mogući pristupi ocjenjivanju kriterija sa sustavima certificiranja i ozna čivanja 
uključuju:  
• potpunu ili djelomi čnu proizvo đačevu samocertifikaciju; 
• ispitivanje dokumenata koje dostavio proizvo đač, uključujući obrasce zahtjeva i 
sigurnosno-tehni čke listove organizatora  sustava; to može uklju čivati zahtjev za dodatne 
podatke proizvo đača i može zahtijevati da proizvo đač testira svoje proizvode i 
• testove koje provodi neovisno tijelo. 
Neki se sustavi oslanjaju na  samocertifikaciju proizvo đača, dok drugi zahtijevaju da se 
proizvodi za koje je podnesen zah tjev za certifikaciju  testiraju. Osim toga, postupak odobrenja 
za neke sustave uklju čuje nadzor mjesta proizvodnje. Op ćenitije, jasno je da neki sustavi 
upotrebljavaju samo jedan od prethodno navede nih pristupa, dok se mnogi oslanjaju na 
kombinaciju razli čitih metoda i postupaka ocjenjivanja (npr. u prvoj fazi ocjenjivanje može 
uključivati ispitivanje dokumentacije koju je dostavio proizvo đač, a potom slijedi neovisno 
                                                            
17  Direktiva Vije ća 67/548/EEZ od 27. lipnja 1967. o uskla đivanju zakona i drugih propisa u odnosu na 
razvrstavanje, pakiranje i ozna čivanje opasnih tvari (SL 196, 16.8.1967., str. 1.). Ona će do 1. lipnja 2015. 
biti stavljena izvan snage Uredbom (EZ) br. 1272/2008.  
18  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vije ća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, 
označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stav ljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 
1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).  
 
20 
 testiranje kako bi se utvrdila sukladnost s odre đenim kriterijima). 
5.2.7. Načini za komuniciranje „sukladnosti”  
Utvrđene su dvije glavne metode. Prva (primjenju je je 75 % sustava) je upotreba logotipa ili 
oznake koja je prikazana na proizvodu, ambalaži, prate ćim dokumentima ili u marketinškoj 
literaturi. Druga metoda, koji pr imjenjuje 64 % sustava, uklju čuje objavljivanje popisa 
certificiranih proizvoda  na internetu.  
5.2.8. Opseg primjene sustava  
Različiti sustavi primjenjuju se u razli čitoj mjeri. BASTA (na temelju udjela) trenuta čno 
obuhvaća oko 80 000 proizvoda, dok se  drugi sustavi primjenjuju na samo nekoliko gra đevnih 
proizvoda. To uvelike mo že biti rezu ltat različitih pristupa registraciji proizvoda i vremena 
koliko sustav djeluje (npr . BASTA se oslanja na samocertifikaciju proizvo đača, a postoji od 
2007.). 
5.2.9. Nacionalno zakonodavstvo  
U Studiji je utvr đeno samo nekoliko primjera naciona lnog zakonodavstva koje je ponajprije 
usredotočeno na udjel potencijalno opasnih tvari u gra đevnim proizvodima. Ako takvo 
zakonodavstvo postoji, primjenjuje se mješoviti pristup: za neke tvari ili skupine tvari 
uvedena su ograni čenja emisija, za druge udjel tvari u proizvodu iznad odre đene najve će 
vrijednosti. Najpoznatiji je vjerojatno zahtjev u pogledu ozna čivanja gra đevnih proizvoda koji 
su istovremeno i tvari i smjese u okviru Uredbe CLP18. 
U smislu opsega proizvoda, odre đeno zakonodavstvo usredoto čeno je na pojedina čne 
građevne proizvode, dok je drugim zakonodavstvom obuhva ćen niz gra đevnih proizvoda.  
U smislu utvr đivanja reguliranih tvari u zakonodavstvu se ili upu ćuje na skupine tvari ili na 
nazive konkretnih tvari. Mjere predvi đene zakonodavstvom isto se  tako mogu razlikovati, pri 
čemu su odre đenim zakonodavstvom ograni čene imenovane tvari, dok se drugim 
zakonodavstvom zahtijeva navo đenje takvih tvari. 
5.2.10. Pristup koji se temelji na udjelu – rasprava  
Uz zakonodavne odredbe, u Studiji je utvr đeno 30 sustava za certificiranje i ozna čivanje 
kojima su obuhva ćeni građevni proizvodi i koji imaju, me đu ostalim, kriterije na temelju 
udjela. Samo se jedan, me đutim, za sve kombinacije proizvoda/tvari isklju čivo oslanja na 
zahtjeve u vezi s udjelom (BASTA) jer test iranje emisija najvjerojatnije može biti 
komplicirano, skupo te zahtijeva vanjske stru čnjake.  
Važnost ocjenjivanja emisija iz proizvoda u odre đenoj je mjeri op će prihvaćeno, a neki 
dionici s kojima je obavljeno sa vjetovanje napomenuli su da, čak i za ponovnu uporabu i 
recikliranje, stvarni testovi izluživanja mogu biti pouzdaniji od prikupljenih podataka koji se 
temelje na udjelu. Podatci o udjelu tvari u proizvodima, me đutim, isto su tako bitna zna čajka provedbe 
nacionalnog zakonodavstva i zakonodavs tva EU-a, posebice kada je rije č o zabranama i 
prisutnosti posebno zabrinjavaju ćih tvari (SVHC). Iako je vrlo važno za potporu ciljevima 
EU-a u pogledu visoke razine zaštit e ljudskog zdravlja i okoliša, ograni čeno podru čje 
primjene CPR-a nije instrument za susta vno dostavljanje podataka o udjelu tvari u gra đevnim 
proizvodima. Me đutim, ti podatci mogu poslužiti za daljn je promicanje, primjerice putem 
informiranog odabira korisnika i potroša ča, razvoja i upor abe ekološki prihvatljivih gra đevnih 
proizvoda ili održivog is korištavanja resursa, me đu ostalim, recikliranjem i ponovnom 
 
21 
 uporabom. Ovom Studijom nije se pokušalo razvit i vlastiti sustava ili procijeniti troškove i 
koristi proširenja postoje ćih obveza jednim od tih sustava. 
 5.2.11. Utjecaj na proizvo đače, osobito MSP-ove
 
Savjetovanjem s proizvo đačima građevnih proizvoda internetskim upitnicima i tijekom 
rasprave o nalazima Studije postalo je jasno da proizvo đači smatraju da bi svako proširenje 
njihovih obveza dostavljanja podataka o opasnim tvarima daljnjem opskrbnom lancu predstavljalo neopravdano optere ćenje, posebno za MSP-ove. 
 
6. Zaključci 
Trenutačnim uskla đenim tehni čkim specifikacijama za gra đevne proizvode obuhva ćeni su svi 
aspekti svojstava proizvoda u odnosu na regulator ne odredbe o opasnim tvarima koje su danas 
na snazi na nacionalnoj  i europskoj razini. 
Posao u vezi s normizacijom koji se provod i na temelju Mandata M/366 radi razrade 
europskih metoda ocjenjivanja obuhva ća, među ostalim, nacionalne ili europske regulatorne 
odredbe povezane s udjelom. Od subjekata koji utvr đuju norme (CEN) o čekuje se da uskoro 
uvedu te metode ocjenjivanja u uskla đene europske norme, a tijela EOTA-e isto će ih tako 
primijeniti u europskim dokumentima za ocjenjivanje (EAD-ovi). 
Proizvođač je stoga ovlašten DoP-om informirati o traženim svojstvima proizvoda, prema 
potrebi uklju čujući udjel opasnih tvari. Time se osigur ava raspoloživost tih podataka za sve 
daljnje korisnike proizvoda. Proizvo đač je na temelju CPR-a obv ezan uz DoP pružiti podatke 
koji se traže u članku 31. (sigurnosno-tehni čki listovi za proizvode koji su sami opasne19 tvari 
ili smjese) ili u članku 33. (dovoljno informacija  za sigurnu uporabu, uklju čujući najmanje 
naziv tvari, kada proizvod sadržava posebno zabrinjavaju ću tvar u koncentraciji ve ćoj od 0,1 
% masenog udjela) Uredbe REACH. 
U skladu s člankom 6. stavkom 5. CPR-a ti se podatci moraju dostaviti zajedno s DoP-om. Ti 
podatci (sigurnosno-tehni čki listovi za opasne tvari ili poda tci o opasnim tvarima sadržanima 
u građevnom proizvodu) stoga prate gra đevni proizvod u svim f azama opskrbnog lanca do 
završnoga krajnjeg korisnika (i zvoditelj radova, radnik i potroša č). 
Podatcima u vezi s REACH-om koje proizvo đač može biti dužan pružiti uzima se u obzir 
zaštita korisnika, radnika i potroša ča. Svako budu će proširenje Uredbe REACH kako bi 
obuhvatila nove tvari automatski će se primjenjivati i na obvezu proizvo đača građevnih 
proizvoda da šire relevantne podatke i ti me idu ukorak sa znanstvenim napretkom. 
Analogno tomu, mandat M/366 i naknadni razvoj normi koje će se primjenjivati za navo đenje 
svojstava gra đevnih proizvoda slijedit će razvoj situacije u tom sekt oru na nacionalnoj razini 
ili razini EU-a. 
Uzimajući u obzir činjenicu da su podatci koje treba dostaviti ograni čeni na podatke na 
temelju članaka 31. i 33. REACH-a i nedostatak bilo kakvog izri čitog nacionalnog 
zakonodavstva ili zakonodavstva EU-a kojim bi  se zahtijevalo da  se DoP-om obuhvate 
dodatni podatci, obveze u okviru CPR-a nisu za sa da instrument za dostavu podataka o udjelu 
                                                            
19  Za detaljno podru čje primjene članka 31. REACH-a vidjeti prethodno poglavlje 3. 
 
22 
 bilo kojih opasnih tvari u svim gra đevnim proizvodima korisnicima  zato što se sigurnosno-
tehnički list dostavlja zajedno s DoP-om samo a ko se to zahtijeva na temelju REACH-a. 
Kada se DoP dostavlja zajedno s podatcim a na temelju REACH-a, kako je namjera članka 6. 
stavka 5. CPR-a, to može biti korisno sredstvo za ostvarenje, primjerice putem informiranog 
odabira korisnika i potroša ča, ciljeva visoke razine zaštite  ljudskog zdravlja i okoliša ili 
održivog iskorištavanja resursa, me đu ostalim, recikliranjem i ponovnom uporabom. 
U neovisnoj Studiji o posebnim potreba ma za podatcima o udjelu tvari u gra đevnim 
proizvodima utvr đen je odre đeni broj sustava i zakonodavnih odredbi u kojima se primjenjuju 
podatci o udjelu tvari u proizvodima. Ve ćina tih sustava primjenjivala bi kombinirani pristup 
na temelju udjela/emisija, s posebnim naglaskom na emisije iz gra đevnih proizvoda. Budu ći 
da se Studija zapravo provodila  kao anketa i zbir odgovaraju ćih sustava, njome se nije utvrdio 
ili ocijenio pojedina čni sustav ili odredbe iz tog su stava koji bi se mogli preporu čiti kao 
proširenje trenuta čne obveze u okviru članka 6. stavka 5. Budu ći da sustavi ne pružaju 
detaljne podatke, nije mogu će donijeti preciznije zaklju čke o udjelu tvari (osim SVHC tvari). 
Proizvođači građevnih proizvoda, a posebno MSP-ovi koji su anketirani u Studiji, s druge 
strane smatraju da svako proširenje trenuta čnih obveza pružanja podataka zna či znatno i 
neopravdano optere ćenje. 
Europska komisija smatra da su za potre be konsolidiranja unut arnjeg tržišta za gra đevne 
proizvode u okviru provedbe Uredbe (EU) 305/2011 posebne potrebe za podatcima o udjelu 
opasnih tvari u gra đevnim proizvodima u dostatnoj  mjeri riješene trenuta čnim odredbama 
CPR-a, a posebno člankom 4. u kombinaciji s člankom 6. stavkom 5. No potreba za daljnjim 
mogućnostima za informiranje krajnjih kor isnika o prisutnosti tvari u gra đevnim proizvodima, 
a kao bi se osigurala visoka razina zaštite zdravlja i sigur nosti radnika koji se koriste 
građevnim proizvodima i korisnika gra đevinskih radova, uklju čujući u pogledu zahtjeva za 
recikliranje i/ili ponovnu uporabu dije lova ili materijala, trebala bi  se nadalje procijeniti i po 
potrebi riješiti u okviru odgovaraju ćih instrumenata dostupnih u zakonodavstvu EU-a. 
Potrebno je naglasiti da prethodno navedeni zaklju čci o provedbi Uredbe (EU) 305/2011 ne 
prejudiciraju mogu ćnost da Komisija, uzimaju ći u obzir odredbe Ugovora o funkcioniranju 
EU-a osim članka 114., po potrebi poduzme odgovaraju će zakonodavne inicijative.