Podatke koji se zahtijevaju u skladu s prilozima IV. do VI. potrebno je poslati Komisiji (Eurostatu) prvi puta 2017. (i osigurati vremenske nizove počevši od 2014.) U pripremi za to Komisija (Eurostat) promiče pilot-istraživanja i aktivnosti dobrovoljnog prikupljanja podataka.

Moduli utvrđeni u Uredbi ispituju se i isprobavaju prije nego što Komisija predloži pravni okvir, čime se osigurava njihova izvedivost (vidi odjeljak 4.2. u nastavku). Ispitivanje se provodi u suradnji s državama članicama kako bi se iskoristile njihove stručne spoznaje i osiguralo da postoji zajedničko stajalište o izvedivosti modula. U tijeku su pilot-istraživanja o daljnjim potencijalnim novim modulima.

Učinkovitost ekonomskih računa okoliša ovisi o dva čimbenika: prvo, kako se postojeće informacije mogu reorganizirati u zajednički okvir i drugo, kako i do koje mjere se računi upotrebljavaju.

U pogledu prve točke, računi emisija u zrak (Prilog I. Uredbi) pružaju primjer reorganizacije postojećih informacija. Za račune emisija u zrak upotrebljavaju se informacije koje su već prikupljene za inventare emisija u zrak koji se moraju sastaviti za potrebe izvješćivanja u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) i u sklopu Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka (CLRTAP). Dodatne informacije potom se dodaju podacima kako bi se uskladili s klasifikacijama i konceptima iz tablica ponude i uporabe i iz tablica gospodarskih inputa i outputa koje se upotrebljavaju u nacionalnim računima. Tada ih je moguće upotrebljavati zajedno sa sličnim računima za npr. energiju, poreze za okoliš i gospodarske sektore. Ta se informacija može upotrijebiti u uzročnim okvirima za opisivanje interakcije između društva i okoliša, poput okvira „Pokretači, pritisci, stanje, utjecaj i odgovori (DPSIR)” koji je donijela Europska agencija za okoliš .

U pogledu druge točke, računi okoliša potpora su 7. Akcijskom programu EU-a za okoliš „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” kojim se vodi politika EU-a tijekom razdoblja do 2020. Upotrebljavaju se i u vodećoj inicijativi strategije Europa 2020. „Resursno učinkovita Europa” , s obzirom na to da je naslovni pokazatelj „produktivnost resursa” uzet iz računa tokova materijala (Prilog III. Uredbi). Taj prilog mogao bi imati ulogu i u akcijskom planu EU-a za kružno gospodarstvo , osobito za izračun stopa recikliranja. Porezi za okoliš (Prilog II. Uredbi) upotrebljavaju se u studijama ekološke fiskalne reforme o „ekologizaciji” europskog semestra. Očekuje se da će se ekonomski računi okoliša upotrebljavati za praćenje postizanja ciljeva UN-a za održivi razvoj .

Iako računi okoliša već pridonose nizu inicijativa izrade politika, još uvijek nisu dosegli svoj puni potencijal. Računi su još uvijek novi i relativno nepoznati među institucionalnim korisnicima. Statističari mogu ubrzati podizanje svijesti boljim komuniciranjem i promicanjem već dostupnih podataka. Osim toga, objašnjavanje analitičke snage ekonomskih računa okoliša dio je inicijativa koje se trenutačno provode. Napori usmjereni ka podizanju svijesti poduzimaju se istovremeno s mjerama kojima je cilj konsolidirati račune i zajamčiti njihovu kvalitetu.

3.5.Kvaliteta dostavljenih podataka

U ovom odjeljku kratko se razmatra kvaliteta podataka koje dostavljaju države članice za priloge I. do III. Uredbe u godinama od posljednjeg izvješća o provedbi, odnosno u razdoblju od 2013. do 2015. Podatke za priloge IV. do VI. Uredbi države članice morat će dostavljati od 2017.

Godina 2015. prva je godina u kojoj je svih 28 država članica dostavilo podatke u skladu s Uredbom. Podatke su dostavile i Norveška i Švicarska, ali Island nije (Uredba je značajna za EGP). Osim toga, i niz država kandidatkinja i potencijalnih država kandidatkinja za članstvo u EU-u dostavilo je neke podatke. Eurostat te podatke javno objavljuje na svojem web-mjestu, zajedno s tehničkim objašnjenjima (metapodacima) i namjenskim odjeljkom s popratnim informacijama.

Vidljivo je znatno poboljšanje kvalitete primljenih podataka u razdoblju od 2013. do 2015. Dva su razloga za to: prvo, privremena odstupanja odobrena za šest država članica u pogledu dostave podataka u skladu s prilozima I. do III. Uredbi više nisu na snazi. To znači da su za 2015. bili dostupni podaci za sve države članice, što je pojednostavilo izradu agregata za EU. Drugo, neke teškoće koje su se pojavile u pogledu pravovremenog ispunjavanja upitnika tijekom 2013. i 2014. otklonjene su do 2015.

Još jedan aspekt je potpunost upitnika. U pogledu Priloga I. Uredbi, 2015. je većina država dostavila upitnike koji su bili ispunjeni u razumnoj mjeri. Podaci Malte nisu bili potpuni, a Komisija (Eurostat) je ocijenila većinu objavljenih podataka. U pogledu Priloga II. Uredbi, dostavljene su sve tablice za sve tražene godine. Hrvatska, međutim, nije raspodijelila sav porezni prihod po gospodarskim djelatnostima. U pogledu Priloga III. Uredbi, 2015. sve su države dostavile sve obvezne tablice. U prethodnim godinama nekoliko država nije moglo dosljedno dostaviti podatke o trgovini izvan EU-a pa su umjesto toga slale podatke o trgovini izvan EU27, kako bi dostavile barem neke statističke podatke.

Utvrđena su brojna područja i posebne stavke u pogledu kojih države imaju poteškoća u osiguravanju kvalitetnih podataka. Kroz izvješća o kvaliteti iskristalizirala su se sljedeća tehnička pitanja u pogledu kojih su potrebna daljnja poboljšanja:

Prilog I.: glavne poteškoće odnose se na usklađivanje podataka s procjenama koje se pripremaju kako bi se ispunile obveze u pogledu izvješćivanja u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama i Konvencije UNECE-a o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka („vezne stavke”), izvještavanje o emisijama fluoriranih plinova i raspodjelu emisija u cestovnom prometu prema NACE klasifikaciji djelatnosti.

Prilog II.: glavnu poteškoću otprilike polovici država članica predstavlja procjena poreza koji plaćaju nerezidenti. Osim toga, neke su države raspodijelile porezne prihode gospodarskim djelatnostima upotrebom administrativnih podataka koji nisu prikladni za tu svrhu. U tijeku je rješavanje tih problema. Bolja suradnja s tijelima koja pripremaju nacionalne račune omogućit će postizanje dosljednosti.

Prilog III.: stavke koje predstavljaju poteškoće su one koje je potrebno procijeniti, barem djelomično, i to zbog nedostupnosti statistika. Među njima su: ostaci usjeva, krmni usjevi i biomasa za pašu, vađenje pijeska i šljunka i prilagodba načelu rezidentnosti.

Statistički podaci koje države članice dostavljaju na temelju Uredbe u načelu su visoke kvalitete. Međutim, još uvijek postoji niz područja koja treba poboljšati, a Komisija (Eurostat) nastavlja surađivati s državama članicama kako bi riješili probleme na tehničkoj razini. Provodi se ili se planira provesti niz mjera kojima je cilj poboljšati kvalitetu, kako je objašnjeno u odjeljku 4.2.

4.Mjere poboljšanja

Na temelju članka 10. Uredbe u ovom odjeljku razmatraju se prijedlozi za uvođenje novih modula ekonomskih računa okoliša (pododjeljak 4.1.) i mjere koje se poduzimaju za poboljšanje kvalitete podataka i načina prikupljanja podataka (pododjeljak 4.2.).

Inicijative predstavljene u ovom odjeljku rezultat su dvije glavne strategije. Prva je provedbena strategija koju je u veljači 2013. odobrila Statistička komisija Ujedinjenih naroda za središnji okvir sustava za okolišno i ekonomsko računovodstvo, koji je međunarodna statistička norma s kojom su usklađeni europski ekonomski računi okoliša. U toj svjetskoj provedbenoj strategiji preporučuje se prilagodljiv i modularan pristup kako bi se uklopile različite potrebe politika i različite razine dostupnosti podataka.

Druga strategija jest Europska strategija za račune okoliša za razdoblje 2014. – 2018. Riječ je o programu daljnjih mjera koje su dogovorili Komisija (Eurostat) i države članice u Odboru za Europski statistički sustav. Tom se strategijom koordiniraju europski napori i priprema teren za moguće nove module u Uredbi. Program rada te strategije za razdoblje 2014. – 2018. usmjeren je na sljedeće:

konsolidiranje kvalitete računâ iz priloga I. do III. Uredbi (emisije u zrak, porezi za okoliš i tokovi materijala);