1.Uvod

1.1.Uredba (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici

Pravna je osnova ovog izvješća Uredba (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici, a posebno članak 11. stavak 4. kojim se utvrđuje:

„Komisija redovito prati te obveze država članica, koje se prema potrebi ažuriraju, na temelju godišnjih izvješća koja joj dostavljaju države članice.

U slučaju neobjavljivanja Obveze do 9. lipnja 2017. država članica Komisiji podnosi i objavljuje izvješće o napretku provedbe Kodeksa prakse i, ako je primjenjivo, o naporima ostvarenima za uspostavu Obveze. Ta se izvješća o napretku periodično ažuriraju, najmanje svake dvije godine nakon njihove prve objave.

Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o objavljenim obvezama i, prema potrebi, izvješćima o napretku do 9. lipnja 2018. i svake dvije godine nakon toga.”

Ovo je prvo izvješće koje je sastavljeno u skladu s prethodno navedenom odredbom.

1.2.Povijesni kontekst

(a)Kodeks prakse europske statistike

Kodeksom prakse europske statistike utvrđuje se standard za razvoj, proizvodnju i diseminaciju europskih statistika. Temelji se na zajedničkoj definiciji Europskog statističkog sustava (ESS) kvalitete u statistici i obuhvaća sva relevantna područja institucionalnog okruženja, postupke izrade statističkih podataka i rezultate europske službene statistike. Institucionalno okruženje najznačajnije je područje u kontekstu obveze, s obzirom na to da institucionalni i organizacijski čimbenici značajno utječu na učinkovitost i vjerodostojnost statističkog tijela pri razvoju, proizvodnji i diseminaciji europskih statistika.

Kodeks prakse europske statistike prihvatio je Odbor za statistički program 24. veljače 2005. Taj je kodeks revidirao Odbor za europski statistički sustav (ESSC) 28. rujna 2011. i ponovno 16. studenoga 2017. Zajedno s novom verzijom Kodeksa prakse iz 2011., ESSC je odobrio Okvir osiguranja kvalitete. Taj okvir sadržava smjernice o načinu provedbe Kodeksa prakse europske statistike.

Kodeks je okosnica zajedničkog okvira kvalitete ESS-a, a statistička tijela ESS-a obvezala su se da će ga se pridržavati. Uvedeni su sustavni stručni pregledi radi provjere usklađenosti s Kodeksom, a napredak se prati u godišnjim izvješćima ESSC-u. Važnost usklađenosti s Kodeksom prakse dodatno je naglašena kad je ESSC donio Izjavu o kvaliteti u rujnu 2016.

Eurostat prati usklađenost s Kodeksom prakse europske statistike putem stručnih pregleda. Prvi krug pregleda proveden je između 2006. i 2008. kako bi se ocijenila usklađenost Nacionalnog zavoda za statistiku (NZS) s načelima od 1. do 6. i načelom 15. Kodeksa. Drugi krug stručnih pregleda proveden je između 2013. i 2015. i obuhvaćao je svih 15 načela Kodeksa i oba nacionalna zavoda za statistiku te druga nacionalna statistička tijela. Eurostat će nastaviti pratiti mjere poboljšanja koje proizlaze iz ovog drugog kruga svake godine do kraja 2019., do kada bi se trebale provesti sve dotične mjere. Tijekom oba kruga pregledan je i Eurostat, kojeg Europski savjetodavni odbor za upravljanje statističkim podacima (ESGAB) paralelno prati.

Komisija (Eurostat) sastavlja godišnja izvješća o praćenju usklađenosti nacionalnog zavoda za statistiku s Kodeksom prakse. Godišnje izvješće ESGAB-a obuhvaća napredak u Europskom statističkom sustavu u cjelini, a posebno u Eurostatu. Rezultati godišnje vježbe praćenja dio su sveukupne procjene statističkih podataka EU-a koja je predstavljena na jesenskom Vijeću ECOFIN-a. Komisija je 2008. i ponovo 2016. izvijestila Europski parlament i Vijeće o provedbi Kodeksa prakse europske statistike i o koordinaciji unutar ESS-a.

(b)Obveza povjerenja u statistiku

Komisija je prvi put predstavila koncept obveze povjerenja u statistiku („obveza”) u komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću od 15. travnja 2011. pod naslovom „Prema stabilnom upravljanju kvalitetom za europsku statistiku”. Obveze su služile kao sredstvo uključivanja nacionalnih vlada u odgovornost za razinu usklađenosti države s Kodeksom prakse europske statistike, uspostavljajući tako vezu između Kodeksa i vlada koja je prethodno nedostajala. Dodana vrijednost obveza, naime, bila je osigurati vezu s vladom i tako u pravilu s institucionalnim aspektima statističkih načela Kodeksa prakse koji su bili izvan kontrole samih statističkih tijela. Komisija je u toj komunikaciji predložila i reviziju pravnog okvira, Uredbe (EZ) br. 223/2009, i uvođenje koncepta obveze u uredbu kao jednu od brojnih mjera za jačanje povjerenja javnosti u europsku statistiku. Vijeće je podržalo namjeru uvođenja obveza i revidiranja Uredbe (EZ) br. 223/2009.

Prije donošenja prijedloga o izmjeni Uredbe (EZ) br. 223/2009, Komisija je opsežno uključila države članice u rasprave o mogućem obliku obveza. Obrazloženje ovog prijedloga odnosi se na komunikaciju iz 2011. i u njemu se predlaže da se obveze „uspostave kako bi nacionalne vlade postale svjesne svoje uloge i suodgovornosti u osiguravanju vjerodostojnosti službene statistike poštujući neovisnost nacionalnih zavoda za statistiku.”

Komisija (Eurostat) i države članice nastavile su u 2015. rasprave unutar ESS-a s ciljem osiguranja djelotvornosti i učinkovitosti alata i pokretača iz Uredbe (EZ) br. 223/2009 kao što su obveze povjerenja u statistiku.

U skladu s člankom 11. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 223/2009 obveze su instrumenti koje će uspostaviti države članice i Komisija koji su „dodatno namijenjeni osiguravanju povjerenja javnosti u europsku statistiku i napredak u provedbi statističkih načela sadržanih u Kodeksu prakse”.. U uvodnoj izjavi 17. Uredbe o izmjeni (EU) br. 2015/759 navodi se i da bi obveze „trebale uključivati posebne obveze vlade te države članice da poboljša ili održava uvjete za provedbu Kodeksa prakse”.