Na temelju evaluacija postojećeg okvira za upravljanje zaključeno je da je on neučinkovit i nedovoljan za osiguravanje održivog ribolova predmetnih stokova do 2020. Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo EU-a (STECF) savjetovao je odgovornim službama da razmotre primjenu ograničenja ulova (ili iskrcaja) kao učinkovitiji alat za upravljanje malim pelagijskim vrstama. Za male pelagijske stokove koji formiraju jata (pojavljuju se u gustim skupinama) upravljanje na temelju napora smatra se riskantnijim. Na primjer, čak i ako se napori smanje za 20 %, to ne znači nužno da će doći do smanjenja ulova ili ribolovne smrtnosti za 20 %. Ako plovilo naiđe na jato malih pelagijskih vrsta, može u kratkom razdoblju uloviti veliku količinu. S druge strane, smanjenje ulova izravno dovodi do odgovarajućeg smanjenja ribolovne smrtnosti.

Uz prethodno opisana javna savjetovanja i studiju o retrospektivnoj evaluaciji opisanu u sljedećem odjeljku, ovaj se prijedlog temelji na nekoliko ključnih studija.

Komisija je 2014. ugovorila studiju pod nazivom „Improved knowledge of the main socio-economic aspects related to the most important fisheries in the Adriatic Sea” (Unaprjeđenje znanja o glavnim društveno-ekonomskim aspektima povezanima s najvažnijim vrstama ribarstva u Jadranskom moru). Cilj je te studije utvrđivanje glavnih vrsta ribarstva u Jadranu, opisivanje procjena stanja stokova i znanstvena mišljenja u pogledu relevantnih stokova te osiguravanje društveno-ekonomskih informacija koje se odnose na različite vrste ribarstva kojima se bave obalne zemlje na Jadranu. Studija je dovršena 2015.

GU MARE pokrenuo je 2014. još jednu studiju radi procjene posebnih scenarija upravljanja za višegodišnje planove u skladu s ciljevima ZRP-a. Studijom je bilo predviđeno provođenje četiriju analiza slučaja, od kojih se jedna odnosila na ribarstvo malih pelagijskih vrsta u Jadranu. U okviru te studije zatim je primijenjeno bioekonomsko modeliranje za potrebe procjene okolišnih, socijalnih i ekonomskih utjecaja različitih scenarija na različite dijelove flote.

Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

U studiji o retrospektivnoj evaluaciji Uredbe o Sredozemnom moru21 utvrđeno je da se većina ciljeva Uredbe o Sredozemnom moru, unatoč provedbi brojnih mjera iz nje, u regiji sjevernog Jadrana ne postiže ili su rezultati učinkovitosti nepotpuni zbog ograničenih popratnih dokaza. Na primjer, sva nacionalna tijela s kojima je provedeno savjetovanje u okviru te studije zamijetila su neznatne utjecaje ili uopće nisu zamijetila utjecaje smanjenja ribolovnih napora u regiji sjevernog Jadrana te je Uredba o Sredozemnom moru imala ograničen utjecaj na broj plovila i zapošljavanje u Italiji i Hrvatskoj.

Države članice donijele su nacionalne planove upravljanja na temelju Uredbe o Sredozemnom moru, koje je analizirao STECF na temelju namjenske studije. STECF je zaključio da u okviru postojećih nacionalnih planova upravljanja smanjenja ulova nisu dostatna za postizanje održivih razina ribolova do 2020. Stoga STECF smatra da postizanje ciljeva ZRP-a nije vjerojatno ako se ne izmijene nacionalni planovi upravljanja.

Kad je riječ o međunarodnim mjerama provedenima u okviru Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM), GFCM je 2015. proveo bioekonomsku procjenu mjera upravljanja za ribolov inćuna i srdela u Jadranskom moru. Simulacije su pokazale da su trenutačne stope ribolovne smrtnosti previsoke, čak i uz provedbu hitnih mjera koje je donio GFCM. Ako se tako nastavi, stokovi inćuna i srdela u razdoblju od 2020. do 2030. ostat će izvan sigurnih bioloških granica, a čak bi moglo doći do izlovljenosti.

Procjena učinka

Procjena učinka višegodišnjeg plana za male pelagijske vrste u Jadranskom moru provedena je u okviru novog ZRP-a i izrade novih nacrta uredbi o tehničkim mjerama. Stoga su sljedeće procjene učinka relevantne za ovaj prijedlog:

Reforma ZRP-a.

Učinci uvođenja obveze iskrcavanja.

Društveno-ekonomske dimenzije ZRP-a.

Izrada nove uredbe o tehničkim mjerama.

Nadalje, provedena je procjena učinka ovog zakonodavnog prijedloga za utvrđivanje višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove i njihov ribolov u Jadranskom moru.

Opcije politike razmatrane u toj procjeni učinka bile su sljedeće:

opcija 0.: upotreba nezakonodavnih instrumenata ili neobvezujućeg zakonodavstva (odbačena u ranoj fazi);

opcija 1.: status quo (polazni scenarij s kojim su se uspoređivale druge opcije);

opcija 2.: izrada uredbe EU-a za upravljanje ribarstvom malih pelagijskih vrsta u cilju postizanja održivog ribolova stokova do 2018. ili 2020. (dvije podopcije). U okviru opcije 2. predložen je novi mehanizam upravljanja, usmjeren na rezultate ribarstva, u okviru kojeg se utvrđuju ograničenja ulova. Taj je pristup uspješno ispitan u drugim vodama EU-a te je doveo do poboljšanja statusa stokova;

opcija 3.: Pokušaj izmjene trenutačnog okvira za upravljanje (nacionalno i međunarodno zakonodavstvo), koji bi mogao za posljedicu imati najbolji mogući ili najgori mogući scenarij, ovisno o tome uspije li pokušaj ili ne.

Najprihvatljivija je bila opcija 2., izrada uredbe EU-a za upravljanje ribarstvom malih pelagijskih vrsta, jer je to jedina opcija za koju se smatralo da može pridonijeti postizanju svih ciljeva. Općenito, očekivani rezultat opcije 2. bit će poboljšanje statusa očuvanja inćuna i srdele, što bi u konačnici dovelo do zdravijeg i održivijeg sektora ribarstva koji ovisi o tom resursu te do boljih plaća za pojedinačne ribare i veću ukupnu profitabilnost u usporedbi s opcijom status quo.