Rasprave o sporazumima o suradnji pravosudnih institucija i rumunjskih obavještajnih službi („tajni protokoli”) i dalje uzrokuju podjele. Odlukom Ustavnog suda sudovima je omogućeno da rješavaju tekuće i buduće predmete, ali još nije izvjesno kakav će stvarni učinak to proizvesti. Komisija ponovno naglašava da bi cilj trebala biti uspostava okvira u kojem su obavještajne službe pod primjerenim demokratskim nadzorom, kaznena se djela mogu učinkovito istražiti i sankcionirati uz potpuno poštovanje temeljnih prava, a javnost se može pouzdati u sigurnost neovisnosti pravosuđa. Komisija podsjeća na svoju prijašnju napomenu da bi stručno znanje iz drugih država članica moglo bi biti korisno u izgradnji jačeg sustava mjera tehničkog nadzora koje primjenjuje državno odvjetništvo te suradnje između obavještajnih službi i državnog odvjetništva koja je ključna za progon počinitelja teških kaznenih djela kao što su terorizam i kiberkriminalitet.

Razvoj događaja od posljednjeg izvješća ponovno je pokazao da je velikim zakonodavnim promjenama, i to ne samo u području pravosuđa, koje su donesene po hitnom postupku uz minimalno savjetovanje, nanesena šteta kvaliteti zakonodavstva i narušeno povjerenje javnosti u način donošenja politika. Suci i državni odvjetnici i dalje se suočavaju s obmanjujućim izvještajima i neopravdanim osobnim napadima u medijima, pri čemu su mehanizmi pravne zaštite nedostatni, što u konačnici utječe na ugled i vjerodostojnost cijelog pravosudnog sustava. Ponovno je izbio sukob među raznim granama državne vlasti, a ta se neslaganja sve češće iznose pred Ustavni sud, što dodatno povećava napetost i ukazuje na nedostatak lojalne suradnje.

U ovom se izvješću analizira stanje u razdoblju nakon studenoga 2018. U tom je razdoblju Komisija morala nekoliko puta izraziti zabrinutost u pogledu vladavine prava, osobito zbog nazadovanja u odnosu na napredak ostvaren prethodnih godina. U velikom dijelu tog razdoblja rumunjska su tijela pokazala neznatnu ili nikakvu volju za provedbu dodatnih preporuka iz studenoga 2018. te preporuka Venecijanske komisije i Skupine država za borbu protiv korupcije pri Vijeću Europe. Nastojanja onih koji su pokušali preokrenuti negativan trend – a među njima su uz političke aktere bili i pripadnici civilnog društva te sudstva – nisu uspjela prikupiti dovoljnu podršku. To je uzrokovalo ozbiljne sumnje u ispravno funkcioniranje mjera za provjeru i ravnotežu prihvaćenih u izvješću iz siječnja 2017. U svibnju 2019. Komisija je rumunjskim tijelima uputila dopis u kojem se navodi kako su nedavni događaji dodatno pogoršali postojeće probleme povezane s općim poštovanjem vladavine prava. U dopisu je navedeno da je moguće da će Komisija morati poduzeti korake na temelju okvira za vladavinu prava ako se stanje ne poboljša. U lipnju 2019. na sastanku s predsjednikom Junckerom i prvim potpredsjednikom Timmermansom rumunjski premijer obvezao se da neće nastaviti kontroverzne reforme pravosuđa te da će odmah ponovno pokrenuti dijalog u okviru CVM-a kako bi se postigao napredak u reformama pravosuđa i borbi protiv korupcije. Taj je izmijenjeni pristup bio u skladu s rezultatima referenduma održanog u svibnju 2019., koji je sazvao rumunjski predsjednik i na kojem je velika većina rumunjskih građana podržala prijedloge za jačanje mjera zaštite od korupcije i od proizvoljnog donošenja izvanrednih uredaba.

U izvješću iz studenoga 2018. Komisija je zaključila da je zbog razvoja događaja poništen napredak ili je dovedena u pitanje njegova trajnost. Ispunjavanje 12 preporuka iz izvješća iz siječnja 2017. zato više nije bilo dovoljno da bi se okončao postupak CVM-a te je stoga izneseno osam dodatnih preporuka. Od ključnih je rumunjskih institucija zatraženo da pokažu snažnu predanost neovisnosti pravosuđa i borbi protiv korupcije kao neizostavnim temeljima napretka i da ponovno uspostave sustav nacionalnih zaštitnih mjera te provjera i ravnoteža kako bi se mogao primijeniti u slučaju rizika od nazadovanja. To su stajalište podržali i Europski parlament i Vijeće. Europski parlament donio je rezoluciju u kojoj je pozvao na suradnju i naveo rizike za vladavinu prava. U zaključcima Vijeća iz prosinca 2018. Rumunjska je izrijekom pozvana da provede dodatne preporuke.

Komisija je otad provela dvije procjene napretka u provedbi preporuka. U studenome 2017. Komisija je zabilježila napredak u provedbi niza preporuka, ali i to da je 2017. napredak u provedbi reformi usporen. Upozorila je na rizik od ponovnog otvaranja pitanja koja su se u izvješću iz siječnja 2017. smatrala riješenima. Sličnu je zabrinutost izrazilo i Vijeće.

U izvješću iz studenoga 2018. iznesene su sljedeće preporuke: •Hitno obustaviti provedbu zakona o pravosuđu i povezanih izvanrednih uredaba. •Revidirati zakone o pravosuđu uzimajući u potpunosti u obzir preporuke izdane u okviru CVM-a te preporuke Venecijanske komisije i GRECO-a.

Rumunjska tijela nisu postupila po tim preporukama, ustvrdivši pritom da pravne učinke zakona o pravosuđu nije bilo moguće spriječiti.

Svrha je preporuke bila nastojati riješiti bit problema koje su ti zakoni izazvali, a naknadni koraci dodatno pogoršali. Uz tri izvanredne uredbe koje je donijela u rujnu i listopadu 2018., vlada je početkom 2019. donijela još dvije izvanredne uredbe o izmjenama zakona o pravosuđu. Kao i u prethodnim slučajevima, brzina donošenja, nedostatak savjetovanja i nejasni razlozi za te izvanredne uredbe utjecali su na pravnu sigurnost i predvidljivost sudskog postupka. Zbog izmjena kojima je ubrzano osnivanje Posebnog odjela za istragu kaznenih djela koja su počinili suci i proširena njegova nadležnost te uzastopnih izmjena zahtjeva i postupovnih pravila za imenovanje tužitelja (uključujući rukovodstvo) u Nacionalnoj upravi za borbu protiv korupcije (DNA) dodatno su porasli zabrinutost i nedostatak povjerenja u te izmjene. Naime, čini se da su neke izmjene zakona donesene kako bi se pogodovalo određenim osobama. Te su izvanredne uredbe izazvale vrlo negativne reakcije, a one su pak pridonijele konkretnim reakcijama na izmjene zakonâ o pravosuđu na temelju izvanrednih uredbi, koje su građani izrazili na referendumu održanom 26. svibnja 2019.

Razloge za zabrinutost zbog moguće štete za pravosudni sustav koji su izneseni u izvješću iz studenoga potvrdila je i provedba izmijenjenih zakona o pravosuđu u praksi. Strah izražen u Rumunjskoj i izvan nje da bi se Posebni odjel za istragu kaznenih djela koja su počinili suci mogao iskoristiti kao instrument političkog pritiska pokazao se opravdanim, prije svega zbog njegova načina rada. Postoji niz primjera u kojima je Posebni odjel iskoristio svoje ovlasti kako bi promijenio tijek kaznenih istraga na način koji pobuđuje ozbiljne sumnje u njegovu objektivnost. Među tim su primjerima slučajevi u kojima je Posebni odjel pokrenuo istrage protiv sudaca i državnih odvjetnika koji su se usprotivili novim izmjenama pravosudnog sustava te nagle promjene u pristupu koji se primjenjuje u neriješenim slučajevima, primjerice povlačenje žalbi koje je DNA prethodno uložila u predmetima povezanima s korupcijom na visokoj razini. Krajnje sporna bila su i imenovanja rukovodstva Posebnog odjela. Mnogi dionici u Rumunjskoj stoga su zatražili njegovo raspuštanje.

Venecijanska komisija donijela je u lipnju 2019. mišljenje o izvanrednim uredbama, u kojem je potvrdila da postoje dodatni razlozi za zabrinutost zbog novih izmjena i rada Posebnog odjela. GRECO je u dvama novim izvješćima iz lipnja 2019. izrazio sličnu zabrinutost.

U srpnju 2019. ministar pravosuđa izrazio je spremnost da se u okviru novog procesa strukturiranog savjetovanja odgovarajuća zakonodavna rješenja utvrde uz savjetovanje s pravosuđem i Parlamentom. Međutim, u kasnijim su izjavama visoki vladini dužnosnici dali naslutiti da neće biti predložene nikakve izmjene kad je riječ o Posebnom odjelu. Primjedbe Europske komisije, Venecijanske komisije i GRECO-a stoga nisu polučile daljnje izmjene.

Imenovanja u pravosuđu i pritisak na pravosudne institucije

Razvoj događaja od studenoga 2018. potvrdio je primjerenost dugoročne preporuke CVM-a da se osigura stabilnost i neovisnost postupka imenovanja državnih odvjetnika na visokoj razini. U izvješću u okviru CVM-a iz 2018. izražena je zabrinutost zbog tekućih postupaka razrješenja/imenovanja glavnog tužitelja Nacionalne uprave za borbu protiv korupcije i glavnog državnog odvjetnika.

U izvješću iz studenoga 2018. iznesene su sljedeće preporuke: •Hitno obustaviti sve tekuće postupke imenovanja i razrješenja viših državnih odvjetnika. •Ponovno pokrenuti postupak za imenovanje glavnog tužitelja Nacionalne uprave za borbu protiv korupcije koji ima dokazano iskustvo u progonu kaznenih djela korupcije i jasan mandat za nastavak stručne, neovisne i nepristrane istrage korupcije u okviru te ustanove. •Poštovati negativna mišljenja Vrhovnog vijeća o imenovanjima ili razrješenjima državnih odvjetnika na rukovodećim položajima sve dok se ne uspostavi novi zakonodavni okvir u skladu s preporukom 1. iz siječnja 2017.

Isprva se nije postupalo u skladu s tim preporukama. Tadašnji ministar pravosuđa ustrajao je na izboru svojeg kandidata za mjesto glavnog tužitelja DNA. Rumunjski predsjednik tog je kandidata drugi put odbio imenovati u siječnju 2019. Otada je postupak de facto suspendiran, a DNA-om upravlja privremeno rukovodstvo. Tadašnji ministar pravosuđa zatim je pokrenuo postupak za razrješenje glavnog državnog odvjetnika unatoč negativnom mišljenju Vrhovnog sudskog vijeća. Rumunjski predsjednik razrješenje je odbio u siječnju 2019. Međutim, s obzirom na to da je mandat za to radno mjesto istjecao u svibnju 2019., ministar je u travnju pokrenuo postupak imenovanja. Kao i u postupku odabira glavnog tužitelja Nacionalne uprave za borbu protiv korupcije u srpnju 2018., ministar je sve kandidate proglasio neprikladnima, unatoč činjenici da su mnogi tada obnašali dužnosti viših tužitelja, uključujući tadašnjeg glavnog državnog odvjetnika. Glavni se državni odvjetnik zbog toga odlučio umiroviti, pa se i ta dužnost sada obnaša privremeno. Tadašnji ministar pokrenuo je novi postupak imenovanja glavnog državnog odvjetnika, ali taj je postupak obustavio novi ministar pravosuđa, koji je preuzeo dužnost u travnju 2019. Pristupom sadašnjeg ministra izbjegnuto je daljnje pogoršanje stanja te je stvoren prostor za poboljšanje postupka. To bi poboljšanje trebalo biti prioritet rumunjske vlade jer se posljednjih godina iz iskustva pokazalo da postoji rizik od političkog utjecaja na postupak na štetu kvalitete imenovanja te da je potrebno pronaći dugoročno i održivo rješenje.

Pravosudna inspekcija ima ključnu ulogu u jačanju povjerenja javnosti u neovisnost, profesionalnost i integritet pravosuđa. Nakon višegodišnjih pozitivnih ocjena, u izvješću iz studenoga 2018. u vezi s Inspekcijom izneseni su ozbiljni razlozi za zabrinutost: niz stegovnih postupaka protiv sudaca koji su se javno usprotivili smjeru u kojem se provodi reforma pravosuđa, otkrivanje dokumenata koje su političari potom iskorištavali za napade na pravosudne institucije te produljenje mandata privremenog rukovodećeg tima od strane vlade.

U izvješću iz studenoga 2018. iznesene su sljedeće preporuke: •Vrhovno sudsko vijeće treba hitno imenovati privremeni rukovodeći tim u Pravosudnoj inspekciji te putem natječaja imenovati novi rukovodeći tim inspekcije u roku od tri mjeseca.

Vrhovno sudsko vijeće nije imenovalo novi privremeni rukovodeći tim te je stoga glavni inspektor ostao na privremenoj dužnosti do svibnja 2019., kada je Vrhovno sudsko vijeće unatoč kontroverzama ponovno imenovalo istog glavnog inspektora. Istodobno su se nakon posljednjeg izvješća nastavili redati događaji po istom obrascu: otkrivanje dokumenata te niz stegovnih postupaka protiv sudaca, uključujući čelnike pravosudnih institucija koji su se usprotivili reformama pravosuđa. Zbog tih je događaja preporuka iz studenoga 2018. zastarjela, ali razlozi za zabrinutost na kojima se temelji i dalje su jednako prisutni.

U uzastopnim izvješćima u okviru CVM-a navedeno je da su suci i pravosudne institucije bili izloženi pritisku u obliku javnih napada iz političkih redova i medija. Od početka 2018. situacija se dodatno pogoršala zbog radnji nadležnih tijela odgovornih za stegovnu i kaznenu istragu sudaca. Osobito su takvom pritisku već dugo izloženi Nacionalna uprava za borbu protiv korupcije i ured glavnog državnog odvjetnika. U referentnom je razdoblju zabilježen i nagli porast pritiska na Visoki i kasacijski sud, na kojem se vode brojni postupci zbog korupcije na visokoj razini. Vlada je protiv Visokog suda pokrenula dva postupka zbog kršenja ustava u vezi s njegovim tumačenjem postupovnih pravila o osnivanju kaznenih sudbenih vijeća., Usto, Pravosudna inspekcija podnijela je stegovnu prijavu protiv predsjednice tog suda, a sudački odjel Vrhovnog vijeća zatražio je njezin opoziv. Čini se da je cilj tih udruženih nastojanja bio izvršiti pritisak na Visoki sud, a kad je predsjednica najavila da se ne namjerava natjecati za drugi mandat, to je jasno navela kao razlog.

Vrhovno vijeće nedavno je imenovalo novog predsjednika Visokog suda. Izuzetno je važno da Visoki sud pod novim rukovodstvom zadrži neovisnost i visoku razinu profesionalnosti, među ostalim u borbi protiv korupcije na visokoj razini.

Taj razvoj događaja potvrđuje Komisijinu procjenu iznesenu u izvješću iz studenoga 2018., u kojoj se navodi da Vrhovno sudsko vijeće ne obavlja svoju ulogu pružanja djelotvornih provjera i ravnoteža u cilju zaštite neovisnosti pravosudnih institucija izloženih pritisku. (vidjeti preporuku 7.).

Kazneni zakoni

U srpnju 2018. rumunjski je parlament u hitnom postupku donio izmjene kaznenog zakona i zakona o kaznenom postupku. Te su izmjene bile predmetom žestokih kritika, među ostalim Europske komisije i Venecijanske komisije. Osobitu je zabrinutost izazvala nagla promjena ravnoteže između prava optuženih, prava žrtava i obveze države da djelotvorno progoni kaznena djela. Izmjene su bile u očitoj suprotnosti s preporukom u okviru CVM-a u da se poboljša stabilnost zakona te da se njihove izmjene donose samo ako se to izrijekom zahtijeva u odlukama Ustavnog suda i zbog prijenosa direktiva EU-a u nacionalno zakonodavstvo. Prevladavao je dojam da mnoge promjene nisu u skladu s pravom EU-a ili međunarodnim obvezama Rumunjske. U listopadu 2018.. Ustavni sud presudio je da su mnoge promjene neustavne.