HR Službeni list Europske unije C 434/11

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o „Analizi transparentnosti, metodologije i resursa koji se koriste za procjene i evaluacije učinka koje Europska komisija provodi u cilju poboljšanja kvalitete europskog zakonodavstva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2017/C 434/02)

Izvjestitelj: Denis MEYNENT

Odluka Plenarne skupštine: 26. siječnja 2017. Pravni temelj: članak 29. stavak 2. Poslovnika samoinicijativno mišljenje Nadležna skupina: Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 5. rujna 2017. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 20. rujna 2017. Plenarno zasjedanje br.: 528 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 142/0/5

1. Zaključci i preporuke

1.1. Odbor podsjeća na to da je primarni cilj programa REFIT (1) poboljšati kvalitetu i učinkovitost europskog zakonodavstva i izraditi jednostavne, razumljive i dosljedne propise, ne dovodeći u pitanje utvrđene strateške ciljeve politika EU-a, niti djelujući na štetu zaštite građana, potrošača, radnika te socijalnog dijaloga ili pak okoliša (2). Europski propisi osnovni su čimbenik integracije. Ako su proporcionalni, propisi predstavljaju važno jamstvo zaštite, promicanja europskog zakonodavstva i pravne sigurnosti za sve europske dionike i građane (3).

1.2. Unatoč dosad postignutom napretku, posebice zahvaljujući radu Odbora za nadzor regulative, EGSO priželjkuje daljnji razvoj europskog ekosustava u području procjene učinka kako bi se ojačala njegova kvaliteta i potaknulo uzimanje u obzir organiziranog civilnog društva tijekom osmišljavanja i provedbe zakonodavstva.

1.3. Zbog toga je ključno sljedeće: — specifikacije preliminarnih ili dodatnih studija moraju biti transparentne, dostupne i pluralističke te moraju poticati izradu alternativnih scenarija iz kojih su jasno vidljive stvarne posljedice različitih mogućih opcija; — europski registar procjena učinka, kao i svi bitni dostupni podaci (znanstveni, statistički itd.), uključujući mišljenje dionika, moraju biti lako dostupni na drugim jezicima EU-a, a to se posebice odnosi na sažetke procjena učinka; — uravnoteženost procjena učinka svih zakonodavnih prijedloga mora biti zajamčena, pri čemu gospodarskoj, socijalnoj i ekološkoj dimenziji, uključujući i MSP-ovie i mikropoduzeća, mora biti zajamčeno važno mjesto koje im pripada.

1.4. Odbor se zalaže za kvalitativni pristup koji bi jednako funkcionirao kao kvantitativna analiza i kojim bi se u obzir uzimalo istraživanje očekivanih koristi od zakonodavstva.

1.5. Odbor poziva Komisiju na daljnji oprez kako bi se osiguralo da smanjenje regulatornog i administrativnog opterećenja ne utječe na sveukupnu učinkovitost i kvalitetu politika Unije, osobito u području socijalne zaštite i zaštite okoliša te zaštite potrošača kao i u odnosu na MSP-ove i mikropoduzeća.

1.6. Konačno, u okviru procjene učinka Odbor želi sljedeće: — da u području procjene učinka Europski parlament, Vijeće i Komisija slijede usklađeni metodološki pristup koji se može razmjenjivati sa savjetodavnim tijelima u svrhu olakšavanja rada svake institucije i omogućavanja izrade amandmana i mišljenja; — da se ojača sudjelovanje Odbora u nadzoru nad kvalitetom tako što će mu se omogućiti da ocijeni određene procjene učinka, s metodološkog stajališta te uzimajući u obzir socijalnu i teritorijalnu dimenziju te dimenziju okoliša. U tom pogledu Odbor ustraje na tome da se članak 9. UFEU-a konkretno i sustavno uzima u obzir; — da se s Odborom za nadzor regulative redovito razmjenjuju metode u području procjene učinka i dobrim praksama, a posebice u području radnih mjesta ili teritorijalne kohezije ili onima koje utječu na MSP-ove ili mikropoduzeća.

2. Uvod

2.1. Procjena učinka je trajna i kritička analiza pozitivnih i negativnih posljedica planiranih propisa EU-a na gospodarskoj i socijalnoj razini te na razini okoliša. Petnaest godina nakon njezina pokretanja, procjena učinka postala je jedna od okosnica programa EU-a za bolju izradu zakonodavstva.

2.2. Sustav procjene učinka primjenjuje se u vrlo ranoj fazi političkog ciklusa. Procjena učinka provodi se prije svake nove inicijative koja bi mogla imati gospodarski i socijalni učinak ili učinak na razini okoliša. Također se redovito provode evaluacija i provjera primjerenosti („Fitness check”) postojećeg zakonodavstva ili politika Unije. U fazi početne procjene učinka („inception impact assessment”) općenito se slijede pitanja procjene učinka prolaskom kroz različite vrste opcija (od statusa quo do potpune usklađenosti). Nakon toga slijedi procjena učinka u strogom smislu riječi, nakon čega projekt ocjenjuje Odbor za nadzor regulative. Nakon faze provedbe zakonodavstva provodi se evaluacija kojom se analiziraju učinkovitost, djelotvornost, relevantnost i dodana europska vrijednost predmetnog zakonodavstva. Odbor za i nadzor regulative revidira najvažnije evaluacije zakonodavstva EU-a. Dakle, načela programa za bolju izradu zakonodavstva prisutna su u svim fazama postupka. Postupak se želi otvoriti što većem broju dionika, u svakoj fazi, putem brojnih savjetodavnih mehanizama.

2.3. Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva iz svibnja 2015 (4). odražava zajednički položaj triju institucija u pogledu procjene učinka. U pogledu napretka Odbor primjenjuje dva glavna iskustva: — nepostojanje zajedničke metodologije: svaka je institucija odgovorna za definiranje vlastite metode evaluacije, iako, u cilju osiguravanja usklađenog pristupa, analiza učinka Komisije mora uvijek poslužiti kao temelj. — Vijeće i Parlament imaju obvezu provesti prethodnu procjenu učinka prilikom podnošenja „značajnih” amandmana, ako se ona smatra nužnom.

2.4. Trebalo je gotovo dvije godine da Odbor za nadzor regulative, koji je uspostavljen u svibnju 2015., bude potpun. Odbor ima povećane ovlasti i opsežne odgovornosti, koje obuhvaćaju ispitivanje kvalitete projekata procjene učinka, provjere primjerenosti i bitnih evaluacija postojećeg zakonodavstva EU-a (5). Profesionalizacijom Odbora za nadzor regulative sve se više uzimaju u obzir socijalni učinci i učinci na okoliš. Tijekom 2016. Odbor za nadzor regulative preispitao je 60 procjena učinka, od kojih je njih 25, odnosno 42 %, dobilo početno negativno mišljenje, zbog čega su njihovi tvorci morali ponovno podnijeti procjene učinka odboru. Odbor trenutačno ograničava svoja mišljenja na procjene učinka. U budućnosti bi također mogao ocjenjivati način na koji predloženo zakonodavstvo odražava procjenu učinka i uzima je u obzir.

3. Evaluacija postupka procjene učinka

3.1. Višedimenzionalna procjena učinka

3.1.1. Procjena učinka oslanja se na brojne kriterije i ispitivanja, koji se osobito odnose na sljedeće učinke: — gospodarske i socijalne učinke te učinke na razini okoliša; — učinke na potrošače; — učinke na mala i mikropoduzeća; — učinke na trgovinu i međunarodna ulaganja; — učinke na administrativno i regulatorno opterećenje; — učinke u pogledu supsidijarnosti i proporcionalnosti; — učinke na razini regionalne i teritorijalne kohezije.

3.1.2. Procjene učinka Komisije u načelu su integrirane i obuhvaćaju, za svaki slučaj, najznačajnije i najbitnije gospodarske, socijalne i okolišne učinke.

3.1.3. Tijekom godina Vijeće, a ponekad i Europski parlament, uveli su zahtjeve za dodatne kriterije: — ispitivanje vanjske dimenzije konkurentnosti („competitiveness proofing”); — ispitivanje poštovanja temeljnih prava; — ispitivanje sukladnosti prijedloga s digitalnim gospodarstvom; — ispitivanje koje se odnosi na načelo inovativnosti.

3.1.4. S obzirom na te različite kriterije, Komisija ponekad mora uravnotežiti različite ciljeve ili pitanja, utvrditi koji kriteriji imaju prioritet, odlučiti treba li određeni kriterij imati prednost nad ostalima kao odlučni kriterij te donijeti odluku o političkim odabirima u pogledu konkurentnih kriterija: — supsidijarnost nasuprot usklađenosti; — konkurentnost nasuprot socijalnoj zaštiti i kvaliteti zapošljavanja; — načelo predostrožnosti nasuprot načelu inovativnosti itd.

3.1.5. Studija Komisije o sustavu procjene učinka koju je 2007. proveo The Evaluation Partnership (TEP) (6), britansko privatno konzultantsko društvo, ukazala je na niz nedostataka, osobito u području socijalne zaštite i zaštite okoliša. Kako tvrdi TEP, loša kvaliteta procjena učinka bila je rezultat pogrešaka u vremenskom planiranju, mehanizmima nadzora nad kvalitetom evaluacija i izostanku praćenja i pružanja potpore procjenama učinka (osposobljavanje, koordinacija, nepotpuni ili nedostajući podaci itd.). Revizorski je sud 2010. procijenio da „radovi u okviru procjene učinka Komisije u praksi pokazuju asimetriju među trima stupovima, kao i između troškova i koristi” (7).

3.1.6. U tom pogledu Odbor ponavlja svoj zahtjev za sustavnom uporabom članka 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (8) kao osnove za provedbu procjene (9).

3.2. Paket instrumenata za bolju izradu zakonodavstva (10) u pogledu socijalne zaštite i zapošljavanja

3.2.1. Komisija je usavršila „paket instrumenata” (eng. toolbox) u svojoj komunikaciji (11) od 19. svibnja 2015. o boljoj izradi zakonodavstva. Taj paket predstavlja detaljni vodič za procjenu učinka putem 59 instrumenata (alata, kriterija, testova itd.) za koje se smatra da će pomoći Komisiji, ali i nadležnim tijelima država članica.

3.2.2. Dva od predloženih 59 instrumenata posebno su zanimljivi EGSO-u. Radi se o instrumentu 7 („requirements for social partner initiatives” — zahtjevi za inicijative socijalnih partnera) i 25 („employment, working conditions, income distribution and inequality” — zapošljavanje, uvjeti rada, podjela prihoda i nejednakosti).

3.2.3. Ti instrumenti u stvarnosti više nalikuju indikativnom popisu pitanja koja valja postaviti u slučaju inicijative koja ima socijalni učinak ili učinak na zapošljavanje. Pitanja su općenita, neutralna i nepoticajna. Instrumentom br. 25 postavljaju se, među ostalim, sljedeća pitanja: — vodi li opcija do izravnog stvaranja radnih mjesta ili do gubitaka radnih mjesta u određenim sektorima, strukama, razinama stručnosti, regijama, zemljama (ili kombinaciji navedenoga) s posljedicama za socijalne i/ili specifične skupine? Koje?; — ima li opcija izravan ili neizravan učinak na zaštitu radnih mjesta, osobito kvalitetu ugovora o radu, rizik od neprijavljenog rada ili lažnog samozapošljavanja?; — hoće li opcija imati učinak na nejednakosti i podjelu prihoda i bogatstva u Uniji ili jednom od njezinih dijelova?

3.2.4. Ta se pitanja često postavljaju radi opisivanja mogućih negativnih i pozitivnih posljedica. Njima se pruža nedovoljan poticaj za izradu dubljih analiza, osobito u pogledu kvalitete ili broja radnih mjesta.

3.2.5. Osim toga, čini se da, u određenim slučajevima, socijalni kriteriji i kriteriji koji se odnose na okoliš već godinama nisu na sustavan i opsežan način uključeni u procjenu učinka Komisije (12), iako Komisija ističe da uzima u obzir socijalne učinke u 70 % procjena učinka, a učinke koji se odnose na okoliš u 45 % slučajeva.

3.3. Pojašnjenje metodologije Komisije

3.3.1. Glavne uprave (GU) odgovorne su za analitičke metode i modele na koje se službe Komisije oslanjaju u svrhu utvrđivanja svojih zakonodavnih prijedloga. Procjene učinka najčešće se provode unutar glavne uprave na temelju smjernica koje se odnose na procjene učinka (13) i „paketa instrumenata”. U određenim slučajevima predmetna glavna uprava može koristiti usluge vanjskog savjetnika, koji se bira na temelju otvorenog i transparentnog postupka, u svrhu produbljenja određenog pitanja procjene učinka.

3.3.2. Od ukupno 59 instrumenta iz paketa čini se da se samo pomoću dva ili tri instrumenta donošenje odluka može usmjeravati tako da se u obzir uzimaju kvaliteta zapošljavanja, socijalna zaštita, visina naknade itd. Očito se radi o području za koje valja ojačati paket instrumenata.

3.4. Postupno kretanje procjene učinka prema smanjenju troškova?

3.4.1. Brojčano određivanje regulatornih i administrativnih troškova

3.4.1.1 Cilj programa REFIT jest utvrđivanje nepotrebnih troškova, nedosljednosti i neučinkovitih mjera te donošenje potrebnih mjera za njihovo ispravljanje. Tijekom 2013. u okviru programa REFIT izrađen je pregled čitavog zakonodavstva EU-a.

3.4.1.2 Vijeće za konkurentnost EU-a zatražilo je od Komisije da razradi i utvrdi ciljeve smanjenja u područjima u kojima je opterećenje osobito visoko, posebice za MSP-ove (14).

3.4.1.3 Vijeće za konkurentnost je 26. svibnja 2016. također pozdravilo „predanost Komisije da u okviru Međuinstitucijskog sporazuma dodatno brojčano odredi svoje napore za pojednostavnjenje i smanjenje administrativnih opterećenja, da predstavi godišnji pregled tereta i, kad je moguće, da brojčano odredi potencijal regulatornog rasterećenja ili potencijalne uštede pojedinačnih prijedloga ili pravnih akata” (15).

3.4.2. Odbor poziva Komisiju da nastavi voditi računa o tome da smanjenje regulatornog i administrativnog opterećenja ne utječe na sveukupnu učinkovitost i kvalitetu politika Unije, osobito u području socijalnih pitanja, okoliša i zaštite potrošača te u odnosu na MSP-ove i mikropoduzeća.

4. Prijedlozi i preporuke

4.1. Unatoč već ostvarenom napretku, i dalje treba razvijati europski ekosustav u području procjene učinka. Predlažemo sedam pristupa za poboljšanje u svrhu jačanja kvalitete procjene učinka i poticanja uzimanja u obzir organizacija civilnog društva tijekom osmišljavanja i provedbe zakonodavstva.

4.2. Transparentne, pristupačne i pluralističke specifikacije za studije u području procjene učinka

4.2.1. Vijeće zahtijeva od Komisije da jasnije navede metodologiju koju koristi za izračun posljedica svoje inicijative, područje primjene ispitivanja i moguća ograničenja ispitivanja (teritorijalna ograničenja, ciljane skupine itd.).

4.2.2. Ako se značajni dijelovi ili poddijelovi procjene učinka povjeravaju vanjskim ugovarateljima, Odbor zahtijeva objavu naziva pobjednika.

4.2.3. Specifikacije moraju jasno opisivati alternativne scenarije iz kojih su vidljive jasne posljedice svih mogućih opcija, uključujući: — konkurentnost EU-a i njegovih poduzeća; — socijalnu zaštitu ili zaštitu okoliša; — razvoj mikropoduzeća i malih poduzeća; — rodnu jednakost; — teritorijalnu koheziju itd.

4.2.4. Važno je naposljetku prednost dati prijedlogu koji najbolje spaja različite dimenzije u pogledu članka 3. stavka 3. UEU-a (16) i članka 9. UFEU-a (17).

4.2.5. Kako bi pomogle suzakonodavcima u izradi amandmana, procjenama učinka moraju se predvidjeti alternativni pristupi koji obuhvaćaju, primjerice, najpovoljnije scenarije za zapošljavanje, socijalnu zaštitu i zaštitu okoliša, teritorijalnu koheziju ili politiku zaštite potrošača.

4.3. Proširenje europskog registra procjena učinka

4.3.1. Transparentnost je neophodni uvjet za dobro upravljanje. Registar (18) dokumenata Komisije sadrži popis procjena učinka i povezanih mišljenja Odbora za nadzor regulative. Međutim, taj je registar slabo poznat široj javnosti i dostupan je samo na engleskom jeziku.

4.3.2. Odbor zahtijeva od Komisije da poduzme korake kako bi, u suradnji s posredničkim organizacijama, povećala razinu osviještenosti o toj stranici, na njoj objavila mišljenja dionika i relevantne studije, posebice sažetke procjena učinka, i omogućila prijevod na ostale jezike EU-a.

4.4. Potreba za kvalitativnim pristupom

4.4.1. EGSO se zalaže za to da kvantitativni ili monetarni pristup bude podjednako zastupljen kao i kvalitativni pristup, kojim se prednost daje ljudskoj dimenziji blizine, rodne jednakosti i dodira sa stvarnim svijetom. U nastavku su predstavljeni neki od razloga u korist ulaganja u kvalitativni pristup: — poteškoće u ostvarenju srednjoročnih i dugoročnih učinaka od općeg interesa za EU. Kod pristupa koji se temelje na troškovima nastaju poteškoće u iskorištavanju stvarnih društvenih promjena ili promjena u smislu održivog razvoja; — nepostojanje dostupnih ili pouzdanih podataka. Nije moguće izračunati sve učinke primjenom ekonometrijske i kvantitativne metode. Te metode najčešće omogućuju tek općenito navođenje i agregaciju podataka, koji su često djelomični i nepotpuni, čime se zaobilazi jedan od nemjerljivih elemenata informacija, a to su kvaliteta socijalnog dijaloga, razvoj socijalne zaštite, stupanj regionalne uključenosti, stvarna razina nesigurnosti i isključenosti itd.; — nemogućnost usporedbe podataka. Kvantitativne metode razlikuju se po svojoj prirodi. Uzorci, referentne godine i znanstveni podaci razlikuju se između metoda. Zbog toga je često teško utvrditi usporedbe između metoda i izvući korisne pouke; — povjerljivost. Povjerljivi pristupi temelje se na uzorcima, anketama, djelomičnim ispitivanjima mnijenja. S obzirom na svoju prirodu, ti pristupi izostavljaju određene povjerljive podatke o društvenoj klimi u poduzeću, o grani djelatnosti ili o sektoru.

4.4.2. U procjenama učinka prednost se uvijek treba dati pristupu temeljenom na troškovima i koristima. Smanjenje broja bolesti, smetnji, onečišćujućih emisija i nezgoda ne može se utvrditi na temelju isključivo kvantitativnih podataka. Pravednije tržišno natjecanje, pravedna trgovina i bolji uvjeti rada neće se odrediti na temelju kvantitativne analize. Ključno je da Komisija, u interesu svih dionika, prednost da kvalitativnoj analizi.

4.5. Potreba za usklađenim metodološkim pristupom na razini istraživačke matrice

4.5.1. Iako je Međuinstitucijskim sporazumom za bolju izradu zakonodavstva zaključeno da svaka institucija može razvijati svoju metodologiju, Odbor predlaže provedbu dubinskog razmatranja te teme između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije koje je također otvoreno Odboru.

4.5.2. Ne radi se toliko o predlaganju ujednačene metodologije koliko o tome da se potrebno unaprijed složiti o usklađenoj metodološkoj matrici, odnosno o temeljnim metodološkim čimbenicima, kao što su definicija područja ispitivanja, istraživačka strategija, odabir instrumenata, privilegirane opcije itd.

4.5.3. Što se tiče metodoloških odabira kojima Komisija daje prednost u svrhu olakšavanja izrade amandmana koju provodi svaka institucija, u konačnici je namjera je da se prednost da dijalogu.

4.5.4. Na taj će način prijedlozi Odbora pripremljeni u okviru prethodno navedenog uspješnije odjeknuti među suzakonodavcima.

4.6. Ciljana evaluacija kvalitete procjena učinka koju provodi Odbor

4.6.1. EGSO raspolaže jedinicom čija je zadaća provedba ex post kvalitativne evaluacije određenih ciljanih europskih propisa. Ta bi jedinica u budućnost mogla olakšati rad članova Odbora te također provoditi analizu određenih procjena učinka, preispitivati metodološke aspekte i davati mišljenje o tome treba li u obzir uzeti gospodarsku, socijalnu ili teritorijalnu dimenziju, ili, pak dimenziju okoliša. Taj bi rad također omogućio izradu mogućih savjetodavnih mišljenja EGSO-a povezanih sa zakonodavnim nacrtima pripremljenima u okviru tih procjena učinka.

4.6.2. Valja uvesti redoviti dijalog između EGSO-a i Europske komisije o savjetovanju i procjeni učinka.

4.7. Suradnja EGSO-a s Odborom za nadzor regulative

4.7.1. Valja razmisliti o načinima neformalne, ali redovite suradnje između Odbora za nadzor regulative i EGSO-a.

4.7.2. Osim neslužbenih razmjena mišljenja i suradnje na specifičnim zadacima, važno je poticati dinamičnu suradnju s Odborom u dva sljedeća smjera: — održavanje redovitih razmjena mišljenja i dobrih praksi o metodološkim pristupima u području procjena učinaka, o pitanju značajnih amandmana na prijedloge Komisije i o postupku pojednostavljenja i smanjenja regulatornog opterećenja; — po potrebi, prethodno informiranje Odbora o svakoj inicijativi Komisije koja ima važnu dimenziju u pogledu socijalnih pitanja, zapošljavanja, zaštite okoliša i teritorijalne kohezije na razini procjene učinka. U tu bi svrhu Odbor trebao biti uvršten na listu primatelja kojima Komisija šalje svoje preliminarne evaluacije (eng. Inception Evaluation) i procjene učinka.

4.7.3. Odbor će, pak, po potrebi izraditi sažetak svojih glavnih preporuka o području primjene procjene učinka u strogom smislu riječi te će pružiti bilo koje druge podatke ili informacije koji bi mogli biti relevantni za rad Komisije na procjeni učinka i s tim povezanim pregledom koji provodi Odbor za nadzor regulative.

4.7.4. Odbor će također iznijeti svoju ex post evaluaciju o provedbi i primjeni zakonodavstva.

Bruxelles, 20. rujna 2017. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Georges DASSIS

(1) Skraćenica označava program za primjerenost i učinkovitost propisa.

(2) SL C 303 od 19.8.2016., str. 45.

(3) SL C 303 od 19.8.2016., str. 45.

(4) Međuinstitucionalni sporazum o boljoj izradi zakonodavstva, SL L 123 od 12.5.2016., str. 1.

(5) U svojem godišnjem izvješću za 2016. https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/regulatory-scrutiny-board_hr.

(6) The Evaluation Partnership Limited (2007), https://ec.europa.eu/info/law-making-process/planning-and-proposing-law/impact-assessments_hr.

(7) Pomaže li procjena učinka u europskim institucijama u donošenju odluke? Posebno izvješće Europskog revizorskog suda br. 3, 2010., t. 64., str. 36.

(8) Člankom 9. UFEU-a utvrđeno je sljedeće: „Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija uzima u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zaposlenosti, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi”.

(9) SL C 24 od 28.1.2012, str. 29..

(10) https://ec.europa.eu/info/better-regulation-guidelines-and-toolbox_hr.

(11) Better regulation Guidelines, SWD(2015) 111 od 19. svibnja 2015.

(12) Renda A., Schrefler L., Luchetta G. and Zavatta R. (2013.) Assessing the costs and benefits of regulation. A CEPS – Economisti Associati Study for the European Commission.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf, navela gđa Isabelle Schömann u EU Refit machinery ‘cutting red tape’ at the cost of the acquis communautaire, Policy brief 5/2015, ETUI, 2015.

(13) Komisijine smjernice za procjenu učinka i drugi povezani materijali dostupni su na sljedećoj poveznici: https://ec.europa.eu/info/law-making-process/planning-and-proposing-law/impact-assessments_hr.

(14) Točka 9. zaključaka Vijeća – Bolja izrada propisa za jačanje konkurentnosti, dokument 8849/16 od 18. svibnja 2016.

(15) Točka 7. zaključaka Vijeća od 26. svibnja 2016. – Bolja izrada propisa za jačanje konkurentnosti, dokument 8849/16 od 18. svibnja 2016.

(16) „Unija uspostavlja unutarnje tržište. Ona radi na održivom razvoju Europe koji se temelji na uravnoteženom gospodarskom rastu i stabilnosti cijena, visoko konkurentnom socijalnom tržišnom gospodarstvu, s ciljem pune zaposlenosti i društvenog napretka, te visokoj razini zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša. Ona promiče znanstveni i tehnološki napredak.”

(17) Vidi bilješku na stranici 6.

(18) Registar je dostupan na internetskoj stranici Europske komisije: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia&language=hr.