EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 30.11.2022. COM(2022) 687 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE VIJEĆU o korektivnim mjerama o kojima je Mađarska dostavila obavijest u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2020/2092 za zaštitu proračuna Unije



(1)Ova Komunikacija temelji se na Komisijinu Prijedlogu provedbene odluke Vijeća o mjerama za zaštitu proračuna Unije od povreda načela vladavine prava u Mađarskoj („Prijedlog provedbene odluke Vijeća”) od 18. rujna 2022. Komunikacijom se Vijeću dostavljaju informacije koje su potrebne da do 19. prosinca 2022. donese odluku u skladu s člankom 6. stavkom 10. Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije („Uredba o uvjetovanosti”). (2)Postupak na temelju Uredbe o uvjetovanosti pokrenut je pisanom obavijesti koja je 27. travnja 2022. dostavljena Mađarskoj („obavijest”). Europska komisija („Komisija”) donijela je 18. rujna 2022. Prijedlog provedbene odluke Vijeća u skladu s člankom 6. stavkom 9. Uredbe o uvjetovanosti. (3)Komisija je u Prijedlogu provedbene odluke Vijeća iznijela svoju procjenu predloženih korektivnih mjera koje je mađarska vlada dostavila u odgovoru na nalaze Komisije. Osobito se u uvodnoj izjavi 28. Prijedloga provedbene odluke Vijeća navodi da „budući da se problemi utvrđeni u Mađarskoj odnose na pravni okvir i u velikoj mjeri na administrativne postupke, procjena primjerenosti korektivnih mjera koje je Mađarska predložila za ostvarenje njihova cilja odnosno uklanjanja povreda i/ili rizika za financijske interese Unije ovisit će o analizi pojedinosti mjera i pravilnoj, potpunoj i djelotvornoj provedbi svih ključnih provedbenih koraka kako su navedeni u relevantnim rokovima koje je Mađarska dostavila 22. kolovoza. Mađarska u tom smislu još treba poduzeti ključne korake za mnoge predložene korektivne mjere”. Ključni provedbeni koraci ponovljeni su i u Prilogu obrazloženju Prijedloga provedbene odluke Vijeća („Ključni provedbeni koraci”). (4)U uvodnim izjavama 11. i 12. Prijedloga provedbene odluke Vijeća sažeti su Komisijini nalazi iz obavijesti o situacijama koje se smatraju povredama načelâ vladavine prava te situacijama ili slučajevima na koje se odnose takve povrede u Mađarskoj koji su štetni ili mogu predstavljati rizik za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije ili financijske interese Unije. Ti se nalazi odnose na ozbiljne sistemske nepravilnosti, nedostatke i slabosti u postupcima javne nabave koji dovode do koncentracije dodjele ugovora, ozbiljnih nedostataka pri dodjeli okvirnih sporazuma, neprimjene pravila o javnoj nabavi i sukobu interesa na „zaklade od javnog interesa” i subjekte kojima te zaklade upravljaju te nedovoljno transparentnog upravljanja sredstvima u tim zakladama. Osim toga, nalazi su se odnosili i na ograničenja djelotvorne istrage i kaznenog progona navodnih kaznenih djela, pitanja ustroja državnog odvjetništva i nepostojanja funkcionalnog i djelotvornog okvira za suzbijanje korupcije. Komisija je smatrala da ti problemi i njihovo ponavljanje tijekom vremena pokazuju da mađarska tijela sistemski ne mogu, ne uspijevaju ili nisu voljna spriječiti odluke kojima se krši primjenjivo pravo u pogledu javne nabave i sukoba interesa te da stoga na odgovarajući način ne uklanjaju rizike od korupcije. Time se krši načelo vladavine prava, osobito načela pravne sigurnosti i zabrane proizvoljnosti izvršenja izvršnih ovlasti te izazivaju dvojbe u pogledu načela diobe vlasti. (5)U uvodnoj izjavi 38. Prijedloga provedbene odluke Vijeća Komisija je navela „svim predloženim korektivnim mjerama, kad se zajedno uzmu u obzir, u načelu bi se mogli otkloniti problemi sistemskih nepravilnosti, nedostataka i slabosti u javnoj nabavi, rizici od sukoba interesa te dvojbe u vezi sa „zakladama od javnog interesa”, kao i dodatni razlozi koji se odnose na istragu, kazneni progon i okvir za suzbijanje korupcije, pod uvjetom da se sve korektivne mjere pravilno i djelotvorno provedu”. (6)U uvodnoj izjavi 39. dodano je da još treba utvrditi detaljna provedbena pravila za predložene korektivne mjere, osobito kako će se najvažniji elementi mjera prenijeti u stvarne pravne tekstove koji će se donijeti u svrhu provedbe tih korektivnih mjera. U uvodnoj izjavi 39. napomenuto je i da je rizik za proračun Unije i dalje prisutan jer se nekoliko problema utvrđenih u Mađarskoj ne odnosi samo na promjene u pravnom okviru nego i na konkretne promjene u praksi koje za ostvarenje konkretnih rezultata iziskuju više vremena i jer se u trenutku donošenja Prijedloga provedbene odluke Vijeća čekalo da budu provedeni najvažniji elementi nekih korektivnih mjera kako je navedeno u kalendaru provedbe korektivnih mjera koje je Mađarska dostavila 22. kolovoza. Dok se čeka stupanje na snagu ključnih zakonodavnih tekstova kojima bi se provele mnoge predložene korektivne mjere i uzimajući u obzir procjenu navedenu u obrazloženju, kao i mogućnost da mjere možda neće biti pravilno provedene ili da bi njihova djelotvornost u nekim pojedinostima mogla biti oslabljena, Komisija je procijenila rizik koji proizlazi za proračun Unije i Vijeću predložila mjere na temelju članka 6. stavka 9. Uredbe o uvjetovanosti. (7)Na temelju toga Komisija je predložila suspenziju 65 % obveza iz tri programa kohezijske politike u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027., odnosno i. operativnog programa za okoliš i energetsku učinkovitost plus, ii. operativnog programa za integrirani promet plus i iii. operativnog programa za razvoj teritorija i naselja plus. U slučaju da ti programi ne budu odobreni kad Vijeće bude donosilo odluku, Komisija je predložila suspenziju odobrenja jednog ili više tih programa. Osim toga, Komisija je predložila zabranu preuzimanja novih pravnih obveza sa svim zakladama od javnog interesa i svim subjektima koje one imaju u potpunom ili djelomičnom vlasništvu u svim programima Unije u okviru izravnog i neizravnog upravljanja. (8)U Prijedlogu provedbene odluke Vijeća uzeta je u obzir obveza Mađarske da do 19. studenoga 2022. izvijesti Komisiju o provedbi korektivnih mjera koje je dostavila Mađarska. Komisija je u Prijedlogu provedbene odluke Vijeća navela i da će obavješćivati Vijeće o svim relevantnim elementima koji bi mogli utjecati na njezinu procjenu. (9)Nakon rasprava mađarskih tijela i službi Komisije, Komisija je 19. studenoga 2022. primila informacije od Mađarske o mjerama koje su poduzete za provedbu obveza koje je preuzela mađarska vlada. (10)Nakon što je Komisija razmotrila korektivne mjere u kontekstu njihove detaljnije provedbe od strane Mađarske, ovom se Komunikacijom Vijeću dostavljaju informacije potrebne da donese odluku o Prijedlogu provedbene odluke Vijeća. Procjena u ovoj Komunikaciji temelji se na dokumentima koje su mađarska tijela primila do 19. studenoga 2022. i to je zaključni datum za ovu procjenu. Procjena primjerenosti i napretka u provedbi korektivnih mjera koje je dostavila Mađarska (11)Nakon donošenja prijedloga Provedbene odluke Vijeća Komisija je posebno analizirala pojedinosti relevantnih pravnih akata koje je dostavila Mađarska te provedbu ključnih provedbenih koraka. Na temelju toga ocijenila je primjerenost 17 korektivnih mjera koje je Mađarska dostavila dopisom od 22. kolovoza 2022. kako bi odgovorila na nalaze Komisije iz obavijesti, koje su dopunjene dodatnim obvezama preuzetima u dopisu od 13. rujna 2022. („rujanski dopis”), uzimajući u obzir napredak u njihovoj provedbi do 19. studenoga 2022. Komisija je uzela u obzir i dopis o provedbi korektivnih mjera koji je mađarska ministrica pravosuđa Varga poslala povjereniku Hahnu 19. studenoga 2022. („dopis iz studenoga”). (12)Riječ je o sljedećim korektivnim mjerama: I.poboljšanje sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja nezakonitosti i nepravilnosti povezanih s izvršavanjem sredstava Unije preko novoosnovanog tijela za zaštitu integriteta; II.radna skupina za suzbijanje korupcije; III.jačanje okvira za suzbijanje korupcije; IV.osiguravanje transparentnosti zaklada za upravljanje imovinom od javnog interesa pri korištenju potpore Unije; V.uvođenje posebnog postupka u slučaju posebnih kaznenih djela povezanih s izvršavanjem javnih ovlasti ili upravljanjem javnom imovinom; VI.jačanje mehanizama revizije i kontrole kojima se jamči pravilno korištenje potpore EU-a;

VII.smanjivanje udjela postupaka nabave s jednom ponudom koji se financiraju sredstvima Unije; VIII.smanjivanje udjela postupaka nabave s jednom ponudom koji se financiraju iz državnog proračuna; IX.izrada alata za izvješćivanje o postupcima javne nabave s jednom ponudom radi praćenja i izvješćivanja o postupcima javne nabave koji su zaključeni s jednom ponudom; X.razvoj sustava elektroničke javne nabave radi povećanja transparentnosti; XI.izrada okvira za mjerenje uspješnosti radi procjene učinkovitosti provedbe i troškovne učinkovitosti postupaka javne nabave; XII.donošenje akcijskog plana za povećanje razine tržišnog natjecanja u javnoj nabavi; XIII.organiziranje osposobljavanja za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u vezi s praksama javne nabave; XIV.uspostava mehanizma potpore mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima radi nadoknade troškova sudjelovanja u postupku javne nabave; XV.primjena alata Arachne; XVI.jačanje suradnje s OLAF-om; i XVII.donošenje zakonodavnog akta kojim će se zajamčiti veća transparentnost javne potrošnje. (13)U trinaest korektivnih mjera utvrđeni su ključni provedbeni koraci koje je trebalo provesti do 19. studenoga 2022. Za četiri korektivne mjere, odnosno korektivnu mjeru viii. i korektivne mjere od xii. do xiv., Komisija je navela da ne postoje neposredni ključni provedbeni koraci jer je za njih potrebno dulje razdoblje provedbe. (14)Kako bi ispunila rokove utvrđene u ključnim provedbenim koracima, Mađarska je nastavila s donošenjem nekoliko zakonodavnih akata u razdoblju od kraja rujna do početka listopada 2022. Međutim, bile su potrebne intenzivne rasprave mađarskih tijela i službi Komisije da se pokuša osigurati da ti akti budu u potpunosti usklađeni s korektivnim mjerama i da budu djelotvorni. Da se ranije poštovao tekst i duh korektivnih mjera, i tako osigurala njihova djelotvornost, postupak bi bio jednostavniji i ova bi ažurirana procjena bila ranije iznesena. Mađarska vlada je 15. studenoga 2022. Nacionalnoj skupštini podnijela takozvani „paket o uslugama” s nizom predloženih izmjena pravnih tekstova koji su doneseni krajem rujna i početkom listopada 2022. Paket o uslugama sadržava dva prijedloga zakona, jedan (T/2033) za donošenje u skladu s redovnim postupkom, za koji je konačno glasovanje održano 22. studenoga 2022., i drugi prijedlog zakona (T/2032) za donošenje u skladu s postupkom koji se primjenjuje na glavne akte (za koje je potrebna dvotrećinska većina), za koji je konačno glasovanje zakazano za 6. prosinca 2022. Zbog toga se izmjene koje se odnose na provedbu jedne korektivne mjere mogu podijeliti na ta dva prijedloga zakona, s različitim datumima donošenja. Službe Komisije zaprimile su radnu verziju tog paketa o uslugama na engleskom jeziku tek 18. studenoga 2022., potkraj dana. (15)U skladu s Uredbom o uvjetovanosti i uzimajući u obzir njezine članke 4. i 6., za procjenu primjerenosti korektivnih mjera potrebno je utvrditi mogu li se tim mjerama, kako su donesene i s obzirom na njihove pojedinosti, ukloniti relevantne povrede načelâ vladavine prava i/ili učinci ili rizici za dobro financijsko upravljanje proračunom Unije i za financijske interese Unije te stoga doći do zaključka da uvjeti za primjenu te uredbe više nisu ispunjeni. (16)Trenutačna procjena ne dovodi u pitanje buduće mjere Komisije u slučaju promjena relevantnih pravnih akata ili njihovih provedbenih pravila, ili u slučaju da se korektivne mjere djelotvorno ne provode ili se prestanu djelotvorno provoditi ili ne donesu očekivane rezultate. S obzirom na to Komisija zadržava pravo ponovno razmotriti svoje stajalište o svakom od pitanja te, ako se svi uvjeti na temelju Uredbe o uvjetovanosti ispune, započeti novi postupak. (17)U dopisu iz studenoga mađarska vlada obvezala se Komisiju izvješćivati o svim korektivnim mjerama na tromjesečnoj osnovi i bezuvjetno do 31. prosinca 2028. tj. do kraja godine u kojoj će isteći prvih šest godina mandata upravnog odbora Tijela za zaštitu integriteta. Ne dovodeći u pitanje predložene mjere za zaštitu proračuna Unije, Komisija će nastaviti pratiti pravilnu, potpunu i djelotvornu provedbu svih korektivnih mjera, uključujući provedbu svih koraka na koje se Mađarska obvezala u korektivnim mjerama, uključujući one za koje je potrebno dulje razdoblje provedbe (tj. nakon 19. studenoga 2022.) i svih daljnjih obveza koje Mađarska poduzme u kontekstu korektivnih mjera. I.Poboljšanje sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja nezakonitosti i nepravilnosti povezanih s izvršavanjem sredstava Unije preko novoosnovanog Tijela za zaštitu integriteta (18)Mađarska vlada obvezala se osnovati Tijelo za zaštitu integriteta s ciljem jačanja sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, sukoba interesa i korupcije te drugih nezakonitosti i nepravilnosti pri provedbi bilo koje vrste financijske potpore Unije. Zbog toga se Mađarska obvezala Tijelu za zaštitu integriteta dodijeliti široke ovlasti. Obvezala se i na posebna pravila o imenovanju upravnog odbora Tijela za zaštitu integriteta i o sudjelovanju „odbora za prihvatljivost” („Odbor za prihvatljivost”) čiji je cilj zajamčiti potpunu neovisnost Tijela za zaštitu integriteta i članova njegova upravnog odbora. (19)Osnivanje Tijela za zaštitu integriteta, novog tijela u mađarskom kontekstu, horizontalna je mjera čiji je cilj ispraviti sistemske povrede vladavine prava u vezi s javnom nabavom koje utječu na financijske interese Unije. To je jedna od središnjih korektivnih mjera koje je predložila Mađarska. (20)Ključni provedbeni koraci za tu mjeru bili su: i. donošenje Odluke Vlade o utvrđivanju zadaća i rokova povezanih s osnivanjem Tijela za zaštitu integriteta do 5. rujna 2022., ii. podnošenje nacrta zakona o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta do 30. rujna 2022., iii. imenovanje upravnog odbora do 4. studenoga 2022. i iv. početak stvarnih aktivnosti Tijela za zaštitu integriteta od 19. studenoga 2022.

(21)Mađarska je za ključne provedbene korake poduzela sljedeće. (22)Mađarska vlada donijela je 5. rujna 2022. Odluku Vlade 1424/2022 o zadaćama povezanima s osnivanjem neovisnog tijela koje će raditi na sprečavanju, otkrivanju i ispravljanju nezakonitosti i nepravilnosti povezanih s izvršavanjem sredstava EU-a. Ta Odluka Vlade stupila je na snagu 6. rujna 2022. (23)Mađarska vlada podnijela je 23. rujna 2022. Nacrt zakona o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta Nacionalnoj skupštini. Nacionalna skupština donijela je 4. listopada 2022. Zakon o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta (Zakon XXVII. od 2022. o kontroli korištenja proračunskih sredstava Europske unije, „Zakon o Tijelu za zaštitu integriteta”) koji je proglašen 10. listopada 2022. i stupio je na snagu 11. listopada 2022. Mađarska tijela raspravljala su sa službama Komisije o nekoliko izmjena Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta; većina izmjena donesena je u okviru paketa o uslugama o kojem je Nacionalna skupština glasovala 22. studenoga 2022. Međutim, izmjene o ovlastima Tijela za zaštitu integriteta koje se odnose na imovinske kartice uvrštene su u dio paketa o uslugama o kojem će se konačno glasovati 6. prosinca 2022. Nakon podnošenja paketa o uslugama Nacionalnoj skupštini mađarska tijela su 16. studenoga 2022. službama Komisije poslale izmijenjeni nacrt pravnog teksta Zakona o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta. Zakon o izmjeni koji se odnosi na većinu izmjena donesen je 22. studenoga 2022. i odražava izmjene uključene u pravni tekst koji je Komisija primila 16. studenoga 2022. Komisija ne može procijeniti hoće li izmjene koje se odnose na imovinske kartice, o kojima će se u Nacionalnoj skupštini glasovati 6. prosinca 2022., stupiti na snagu kako je predloženo ili će se podnijeti dodatne izmjene prije datuma donošenja. (24)Kad je riječ o izradi nacrta Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta, mađarska vlada obvezala se opsežno savjetovati s nacionalnim i međunarodnim dionicima, tražiti od Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) savjete o politikama i uzeti u obzir povezane preporuke. Osim s Komisijom, mađarska vlada djelotvorno se savjetovala s OECD-om koji je dostavio prijedloge izmjene teksta 27. rujna 2022. Mađarska vlada je 4. studenoga obavijestila OECD o tome kako je uzela u obzir njegovo mišljenje u Zakonu o Tijelu za zaštitu integriteta koji je proglašen 10. listopada 2022. Osim toga, mađarska vlada se 15. rujna 2022. savjetovala s Vijećem Europe o nacrtu Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta. Vijeće Europe dostavilo je komentare 13. listopada 2022., nakon proglašenja Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta 10. listopada 2022. Mađarska vlada odgovorila je 16. studenoga 2022., nakon podnošenja izmjena Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta u okviru paketa o uslugama od 15. studenoga 2022. Mađarska vlada uzela je u obzir određena mišljenja ili prijedloge izmjene teksta, među ostalim u skladu s preporukama Komisije koje su bile usklađene sa stajalištima OECD-a i Vijeća Europe. Mađarska tijela objasnila su zašto određena mišljenja ili prijedlozi nisu mogli biti uzeti u obzir. Na temelju toga Komisija smatra da je mađarska vlada u postupku savjetovanja ispunila relevantne obveze iz korektivne mjere. Komisija napominje da su neke preporuke prihvaćene i uključene u pravni tekst, a neke nisu. U mjeri u kojoj su neke od preporuka uključene, Komisija smatra da je savjetovanje s OECD-om i Vijećem Europe pridonijelo poboljšanju sadržaja Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta. (25)Kad je riječ o odabiru i imenovanju upravnog odbora Tijela za zaštitu integriteta, relevantna mađarska tijela postupila su u skladu s rokovima i osnovnim zahtjevima navedenima u korektivnoj mjeri čiji je cilj bio zajamčiti potpunu neovisnost Tijela za zaštitu integriteta i članova njegova upravnog odbora. Glavni direktor Glavne uprave za reviziju europskih fondova („EUTAF”), objavio je 23. rujna 2022. međunarodni otvoreni poziv za iskaz interesa za odabir tri člana Odbora za prihvatljivost, na temelju kriterija utvrđenih u korektivnim mjerama. Glavni direktor EUTAF-a imenovao je 11. listopada 2022. tri člana Odbora za prihvatljivost. Odbor za prihvatljivost objavio je 14. listopada 2022. poziv na natječaj za upravni odbor Tijela za zaštitu integriteta na temelju kriterija utvrđenih u korektivnoj mjeri, s rokom 25. listopada 2022. Odbor za prihvatljivost objavio je 28. listopada 2022. popis prihvatljivih kandidata za mjesto predsjednika i potpredsjednikâ upravnog odbora Tijela za zaštitu integriteta. Istog je dana predsjednik Državnog ureda za reviziju objavio evaluacijsku tablicu koja će se koristiti pri odabiru članova upravnog odbora. Predsjednik Državnog ureda za reviziju 3. studenoga 2022. predložio je odabrane članove koje je Predsjednik Republike imenovao 4. studenoga 2022. (26)Postupak odabira članova upravnog odbora Tijela za zaštitu integriteta formalno je bio u skladu s obvezama iz korektivne mjere. Unatoč tome, Komisija napominje da je, na temelju informacija koje je objavio Državni ured za reviziju, drugi potpredsjednik upravnog odbora imenovan iako su drugi kandidati ostvarili veći broj bodova u postupku odabira. Prema informacijama koje su službama Komisije dostavila mađarska tijela, taj je odabir uslijedio nakon postupka u kojem je osoba predložena za mjesto predsjednika upravnog odbora imala mogućnost intervjuirati dva kandidata za mjesto drugog potpredsjednika. Odluka je zatim donesena na temelju mišljenja osobe predložene za predsjednika i činjenice da je bilo potrebno odabrati kandidata s iskustvom u upravljanju velikim organizacijama. Iako to u načelu olakšava osnivanje upravnog odbora koji bi mogao djelotvorno surađivati, taj postupak nije bio predviđen korektivnom mjerom, u kojoj je navedeno da će se upravni odbor imenovati nakon što Odbor za prihvatljivost provjeri prihvatljivost, a Državni ured za reviziju izvrši odabir. Postupak odabira u vezi s tom odlukom stoga nije u potpunosti transparentan. Napominje i da na temelju dostupnih informacija Komisija ne može zaključiti da imenovani kandidat u potpunosti ispunjava kriterij dovoljnog međunarodnog iskustva u području suzbijanja korupcije te javne nabave, čak i ako ispunjava sve druge kriterije utvrđene u korektivnim mjerama. Druga dva člana odbora u potpunosti ispunjavaju kriterije utvrđene u korektivnim mjerama. (27)Predsjednik Tijela za zaštitu integriteta obavijestio je Komisiju da predviđa veću organizaciju (s najmanje 120 zaposlenika) od minimalno 50 zaposlenika koji su predviđeni korektivnom mjerom, s proračunom razmjernim tom broju. On predviđa i pakete naknada za zaposlenike koji će mu omogućiti da privuče stručnjake iz privatnog sektora, čak i ako bi te naknade premašile razinu isplata članovima upravnog odbora Tijela za zaštitu integriteta. Izvijestio je i o tome da mađarska vlada nije bila protiv tog zahtjeva iako su rasprave o finalizaciji proračuna još u tijeku. Zapošljavanje je u tijeku i predsjednik je potvrdio da je on jedini nadležan za imenovanje i da vlada nije uključena u taj postupak. Planiranje zapošljavanja i resursa još ovisi o proračunskim odlukama koje se tek trebaju donijeti. Ako se potvrde, Komisija smatra da će to pridonijeti djelotvornosti institucije. (28)Upravni odbor Tijela za zaštitu integriteta održao je 18. studenoga 2022. svoj prvi službeni sastanak i službama Komisije je dostavljen zapisnik sa sastanka. (29)Tijelu za zaštitu integriteta relevantnim člancima Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta dodijeljena je većina ovlasti koje se zahtijevaju korektivnom mjerom, uključujući: i. puni pristup informacijama o tekućim i predstojećim ili planiranim postupcima javne nabave, izjavama o sukobu interesa (članak 5. stavak 5. točka (a) i članak 8. stavci 1. i 2.; članak 18. stavak 8.); ii. davanje naloga drugim tijelima da provedu administrativne istražne postupke u njegovo ime (članak 5. stavak 2. točka (a) i poglavlje III. podnaslov 7.); iii. davanje naloga nadležnim tijelima da pokrenu postupke za provjeru izjava o sukobu interesa u slučaju pritužbi i sumnji u vezi s upravljanjem sredstvima Unije (članak 18. stavak 2; članak 24. stavak 1.; članak 25. stavak 1.); iv. pokretanje postupaka za provjeru određenih imovinskih kartica (članak 5. stavci 6., 6.a i 7.); v. davanje preporuke javnim naručiteljima za primjenu određenog postupka javne nabave u pojedinom slučaju ili za određenu kategoriju postupaka javne nabave (članak 15. stavak 1. točke od (a) do (e)); vi. davanje naloga nadležnom javnom naručitelju da suspendira određenu ponudu u slučaju sumnje na prijevaru, korupciju, sukob interesa ili druge ozbiljne nezakonitosti ili nepravilnosti otkrivene u postupku (članak 21.); vii. davanje preporuka javnim naručiteljima o razlozima za isključenje gospodarskih subjekata iz javne nabave (članak 15. stavak 1. točka (e) i članak 16.); viii. pokretanje postupaka pred Arbitražnim odborom za javnu nabavu zbog ponašanja kojim se krše pravila o javnoj nabavi na temelju Zakona CXLIII. iz 2015. o javnoj nabavi (članak 15. stavak 4.); ix. traženje sudskog preispitivanja svih odluka tijelâ koje se odnose na postupke javne nabave koji uključuju potporu Unije i koji mogu biti predmet sudskog preispitivanja (članak 15. stavak 4.); x. izdavanje godišnjeg analitičkog izvješća o zaštiti integriteta koje sadržava preporuke i nalaze i na koje je mađarska vlada dužna odgovoriti te objasniti što će poduzeti u vezi s njegovim nalazima (poglavlje I., podnaslovi 5. i 6.; članak 74.). (30)Komisija napominje da se u zadnjoj rečenici članka 3. Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta, koja se odnosi na izvršavanje zadaća Tijela za zaštitu integriteta, navodi da „[a]ko se projekt izuzme iz financiranja sredstvima Europske unije, time se Tijelo ne lišava ovlasti ako prijevare, sukob interesa, korupcija i druge nezakonitosti ili nepravilnosti utječu ili postoji ozbiljan rizik da bi mogli utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom Europske unije ili na zaštitu financijskih interesa Europske unije”. Ovisno o njezinu tumačenju, Tijelo za zaštitu integriteta na temelju te odredbe ne mora nužno biti lišeno ovlasti u slučaju povlačenja projekta iz financiranja sredstvima Unije. Ta bi se odredba mogla tumačiti na način da bi čak i navedeni projekti bili i dalje predmet nadzora Tijela za zaštitu integriteta ako ono ostane pri svojem stajalištu o temeljnim problemima u vezi s prijevarom, sukobom interesa, korupcijom i drugim nezakonitostima i nepravilnostima i njihovoj povezanosti s proračunom Unije. Međutim, tumačenje i primjena te odredbe ovisit će o odlukama mađarskih tijela, te je moguće i da se ta odredba tumači tako da Tijelo za zaštitu integriteta može biti lišeno ovlasti čim započne s ispitivanjem određenih postupaka javne nabave. Ta bi se odredba stoga mogla primjenjivati tako da se Tijelo za zaštitu integriteta učini nedjelotvornim i nesposobnim riješiti strukturne probleme zbog kojih je Komisija pokrenula postupak na temelju Uredbe o uvjetovanosti. Da bi se postigla pravna sigurnost i djelotvornost Tijela za zaštitu integriteta, u tekstu relevantnih odredbi trebalo bi izričito navesti da ovlasti Tijela za zaštitu integriteta ostaju na snazi, bez ikakvih izuzetaka i ograničenja, čak i ako se projekt povuče iz financiranja sredstvima Unije. (31)Komisija izražava zadovoljstvo člankom 27./A Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta. Na temelju te odredbe, u skladu s novim postupkom uvedenim u okviru korektivne mjere v Tijelo za zaštitu integriteta može podnijeti prijedlog za reviziju ili ponovnu reviziju odluka državnog odvjetništva ili istražnih tijela o odbacivanju kaznene prijave ili obustavi kaznenog postupka. Zahvaljujući toj odredbi korektivna mjera v. i korektivna mjera o Tijelu za zaštitu integriteta trebale bi postati djelotvornije. Tijelo za zaštitu integriteta imalo bi informacije i dokaze iz prve ruke o situacijama koje bi mogle biti relevantne za kaznene postupke. Imalo bi mogućnost pružiti elemente potrebne za osiguranje nastavka istrage ili kaznenog progona kaznenih dijela obuhvaćenih novim postupkom u okviru korektivne mjere v. Međutim, kako je objašnjeno u nastavku, korektivna mjera za uvođenje posebnog postupka u slučaju posebnih kaznenih djela povezanih s izvršavanjem javnih ovlasti ili upravljanjem javnom imovinom pokazuje određene nedostatke. (32)S obzirom na to da će Tijelo za zaštitu integriteta u većini slučajeva biti ovlašteno za izdavanje preporuka javnim naručiteljima, Komisija napominje da je iznimno važno da u slučaju nepoštovanja tih preporuka koje dovodi do nezakonitosti Tijelo za zaštitu integriteta može pokrenuti brz i djelotvoran sudski postupak kako bi se osigurala zakonitost i djelotvorno spriječilo nanošenje štete financijskim interesima Unije. To je ključno kako bi Tijelo za zaštitu integriteta moglo ispraviti strukturne povrede zbog kojih je Komisija pokrenula postupak na temelju Uredbe o uvjetovanosti. U članku 15. stavku 4. navodi se da Tijelo za zaštitu integriteta može „pokrenuti postupak pred nadležnim tijelom ili sudom, a u pogledu nezakonitosti u vezi s javnom nabavom može pokrenuti postupak pri Arbitražnom odboru za javnu nabavu”, a isto tako može zatražiti i donošenje privremenih mjera. Člankom 27. stavkom 1. omogućuje se da Tijelo za zaštitu integriteta u postupku pred upravnim sudom osporava odluke Arbitražnog odbora za javnu nabavu („PPAB”) ili drugog tijela koje se odnose na javnu nabavu povezanu sa sredstvima Unije, uključujući mogućnost podnošenja zahtjeva za donošenje privremenih mjera. (33)Komisija primjećuje da Tijelo za zaštitu integriteta može pokrenuti postupak pri PPAB-u i da je relevantnim pravilima predviđeno ograničenje trajanja takvih postupaka na najviše 25 dana, uz jednu posebnu i ograničenu iznimku. Tijelo za zaštitu integriteta može od nadležnog suda zatražiti preispitivanje odluke PPAB-a odmah po završetku njegova postupka preispitivanja. Međutim, u Zakonu o Tijelu za zaštitu integriteta nisu jasno formulirani neki važni aspekti: suspenzija postupka javne nabave dok traje postupak PPAB-a i mogućnost sudskog preispitivanja ako PPAB ne donese odluku do isteka roka za donošenje odluke. Komisija napominje i da Tijelo za zaštitu integriteta nema mogućnost izravno se obraćati sudovima, što bi u nekim slučajevima moglo biti djelotvornije. Stoga je dvojbena djelotvornost sudskog preispitivanja predmeta u kojima javni naručitelj ne slijedi preporuku Tijela za zaštitu integriteta. (34)U pogledu ovlasti Tijela za zaštitu integriteta povezanih s provjerom imovinskih kartica sadržanih u izmjenama koje se trebaju donijeti 6. prosinca 2022., važno je naglasiti da je člankom 5. stavcima 6., 6.a i 7. propisano sljedeće: i. kad je riječ o javnim imovinskim karticama određenih osoba, Tijelo za zaštitu integriteta imalo bi pravo provesti nespecificirani „postupak ispitivanja imovinske kartice”. Na temelju rezultata Tijelo bi moglo pokrenuti postupak u vezi s imovinskom karticom pred nadležnim tijelom, koje bi Tijelo za zaštitu integriteta trebalo obavijestiti o rezultatima postupka; ii. kad je riječ o javnim imovinskim karticama ostalih osoba, Tijelo za zaštitu integriteta imalo bi pravo samo pokrenuti postupak provjere imovinske kartice pred nadležnim tijelom za provjeru imovinskih kartica, koje bi Tijelo za zaštitu integriteta trebalo obavijestiti o rezultatima postupka; i iii. kad je riječ o imovinskim karticama (koje nisu javne) osoba koje su dužne podnijeti imovinsku karticu na temelju svojih ovlasti savjetovanja, odlučivanja ili kontrole u vezi sa sredstvima Unije, Tijelo za zaštitu integriteta moglo bi pokrenuti postupak provjere pred nadležnim tijelom i biti obaviješteno o njegovu rezultatu i pokretanju istrage o bogaćenju. (35)Kako su službe Komisije objasnile mađarskim tijelima u svojim primjedbama od 18. studenoga 2022., taj sustav nije u potpunosti u skladu s korektivnom mjerom, u okviru koje se mađarska vlada obvezala prenijeti na Tijelo za zaštitu integriteta nadležnosti za provjeru imovinskih kartica podnesenih u skladu s člankom 183. Zakona CXXV. iz 2018. (tj. visoki politički dužnosnici koji nemaju mandat kao članovi Nacionalne skupštine: predsjednik vlade, ministri, politički direktor predsjednika vlade, državni tajnici). U skladu s preuzetom obvezom Tijelo za zaštitu integriteta trebalo bi biti jedino tijelo ovlašteno za provjeru takvih imovinskih kartica, i to izravno. Nadalje, čini se da tim sustavom nije ispunjena ni dodatna obveza iz rujanskog dopisa, prema kojoj Tijelo za zaštitu integriteta mora biti ovlašteno za provjeru javnih imovinskih kartica svih dužnosnika visokog rizika i imati pristup relevantnim bazama podataka i registrima za potrebe provjere istinitosti informacija navedenih u imovinskim karticama. Njime se ovlasti Tijela za zaštitu integriteta ograničavaju na pravo da od drugih tijela zahtijeva provjeru imovinskih kartica i prima informacije o rezultatima takvih provjera. Nadalje, krug osoba za koje je Tijelo za zaštitu integriteta nadležno ne uključuje sve dužnosnike koji bi bili obuhvaćeni pojmom dužnosnika „visokog rizika”. Postupak provjere imovinskih kartica koje nisu javne ograničen je na osobe zadužene za savjetovanje, upravljanje i kontrolu sredstava Unije, a takvo ograničenje nije predviđeno u obvezama koje je preuzela mađarska vlada. (36)Kad je riječ o postupku razrješenja članova upravnog odbora Tijela za zaštitu integriteta, Komisija izražava zadovoljstvo što je Mađarska odustala od prvotno predloženog postupka razrješenja i odlučila sudu dati nadležnost za donošenje odluke o razrješenju. Međutim, Komisija napominje da je postupak kratak – samo trideset dana od podnošenja zahtjeva do prvostupanjske sudske odluke. Takav rok otežao bi članu upravnog odbora na kojeg se odnosi postupak razrješenja da djelotvorno organizira svoju obranu, a nadležnom sudu da osigura razmjenu podnesaka, održi rasprave i zaštiti prava na obranu i postupovna prava. Osim toga, u Zakonu o Tijelu za zaštitu integriteta nejasni su učinci žalbe na položaj predmetnog člana, a posebno nije jasno bi li žalba imala suspenzivni učinak. Čini se da prvostupanjska presuda dovodi do trenutačnog razrješenja po završetku kratkog postupka, pa se čini da je djelotvornost žalbe ograničena. Zbog načina na koji je organiziran cijeli postupak razrješenja članovi Tijela za zaštitu integriteta nisu dovoljno zaštićeni od neprimjerenog utjecaja, što može ugroziti neovisnost Tijela za zaštitu integriteta. (37)Komisija stoga smatra da se regulatornim okvirom za Tijelo za zaštitu integriteta kako je utvrđen u Zakonu o Tijelu za zaštitu integriteta ne ispunjavaju u potpunosti obveze preuzete u okviru korektivne mjere te se on stoga ne može smatrati potpuno djelotvornim i primjerenim u skladu s Uredbom o uvjetovanosti. Slabosti, rizici i nedostaci korektivne mjere koji ugrožavaju djelotvornost i neovisnost Tijela za zaštitu integriteta i njegovu sposobnost da odgovori na nalaze Komisije su: i. nedostatak jasnog pravila kojim se utvrđuje da Tijelo za zaštitu integriteta zadržava nadležnost i nakon što se projekt povuče iz financiranja sredstvima Unije; ii. slabosti sustava sudskog preispitivanja odluka javnih naručitelja koji ne slijede preporuke Tijela za zaštitu integriteta; iii. slabosti postupka razrješenja; iv. nadzorne umjesto izravnih ovlasti Tijela za zaštitu integriteta u odnosu na različite skupine obveznika prijave i neprenošenje nadležnosti za provjeru imovinskih kartica članova vlade na Tijelo za zaštitu integriteta; v. ograničeno područje primjene jer ovlasti Tijela za zaštitu integriteta za provjeru imovinskih kartica ne uključuju sve „dužnosnike visokog rizika”; vi. ograničeno međunarodno iskustvo imenovanog kandidata za člana upravnog odbora Tijela za zaštitu integriteta, što bi moglo predstavljati rizik za djelotvorno funkcioniranje tog tijela.

II.Radna skupina za suzbijanje korupcije (38)Mađarska vlada obvezala se osnovati radnu skupinu za suzbijanje korupcije do 1. prosinca 2022. („nova radna skupina za suzbijanje korupcije”) sa sljedećim zadaćama: i. ispitivanje postojećih mjera za suzbijanje korupcije i izrada prijedloga za poboljšanje otkrivanja, istrage, kaznenog progona i sankcioniranja koruptivnih praksi; ii. predlaganje mjera za poboljšanje sprečavanja i otkrivanja korupcije; iii. sastavljanje godišnjeg izvješća u kojem se analiziraju rizici i trendovi korupcije i koruptivnih praksi te predlažu i procjenjuju djelotvorne protumjere i najbolje prakse za njihovu provedbu. (39)Regulatorni okvir nove radne skupine za suzbijanje korupcije bio bi uključen u Zakon o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta (vidjeti korektivnu mjeru opisanu u točki i.), a predsjednik Tijela za zaštitu integriteta predsjedao bi radnom skupinom. Ostali ključni elementi korektivne mjere odnosili su se na potpuno, strukturirano i djelotvorno sudjelovanje nevladinih aktera koji se bave suzbijanjem korupcije i neovisni su o vladi, javnim tijelima, političkim strankama i poslovnim interesima i vladinih aktera. Time bi se trebala osigurati jednakost vladinih i nevladinih aktera u smislu broja članova i glasačkih prava. Nadalje, trebalo bi propisati da je mađarska vlada dužna poduzeti mjere u skladu s izvješćima i preporukama nove radne skupine za suzbijanje korupcije. Nova radna skupina za suzbijanje korupcije trebala bi održati svoj prvi sastanak prije 15. prosinca 2022. Svoje prvo izvješće trebala bi donijeti za 2022. i dostaviti ga vladi do 15. ožujka 2023. (40)Ključni provedbeni koraci za tu mjeru bili su: i. donošenje do 5. rujna 2022. odluke vlade o stavljanju izvan snage Odluke Vlade 1337/2022 od 15. srpnja 2022. na temelju koje će radna skupina za suzbijanje korupcije osnovana tom odlukom prestati s radom i ii. podnošenje Nacionalnoj skupštini nacrta zakona o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta do 30. rujna 2022. kojim se utvrđuje regulatorni okvir za novu radnu skupinu za suzbijanje korupcije. (41)Mađarska je za ključne provedbene korake poduzela sljedeće. (42)Mađarska vlada je 5. rujna 2022. stavila izvan snage Odluku Vlade 1337/2022 od 15. srpnja 2022. o radnoj skupini za suzbijanje korupcije donošenjem Odluke Vlade 1424/2022 o zadaćama povezanima s osnivanjem neovisnog tijela koje će raditi na sprečavanju, otkrivanju i ispravljanju nezakonitosti i nepravilnosti povezanih s izvršavanjem sredstava EU-a. Tom odlukom utvrđena je obveza Mađarske da do 1. prosinca 2022. osnuje novu radnu skupinu za suzbijanje korupcije u kojoj će sudjelovati vladini i nevladini akteri na paritetnoj osnovi, u smislu broja članova i glasačkih prava, uz administrativnu potporu Tijela za zaštitu integriteta. Odluka Vlade 1424/2022 stupila je na snagu 6. rujna 2022. (43)Mađarska vlada podnijela je 23. rujna 2022. Nacrt zakona o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta Nacionalnoj skupštini. Nacionalna skupština donijela je 4. listopada 2022. Zakon o Tijelu za zaštitu integriteta, kojim je osnovana i nova radna skupina za suzbijanje korupcije. Zakon o Tijelu za zaštitu integriteta proglašen je 10. listopada 2022. te je stupio na snagu 11. listopada 2022. Mađarska je vlada 15. studenoga 2022. u okviru paketa o uslugama Nacionalnoj skupštini podnijela prijedlog izmjene Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta. Nakon što je paket o uslugama podnesen Nacionalnoj skupštini, Komisija je primila revidirani pravni tekst u okviru dopisa iz studenoga. Zakon o izmjeni donesen je 22. studenoga 2022. i sadržava izmjene uključene u pravni tekst koji je Komisija primila 19. studenoga 2022. (44)Mađarska vlada obvezala se pri izradi nacrta tog zakona opsežno savjetovati s nacionalnim i međunarodnim dionicima, tražiti od OECD-a savjete o politikama i uzeti u obzir povezane preporuke. Osim s Komisijom, mađarska vlada djelotvorno se savjetovala s OECD-om i Vijećem Europe. Obavijestila je Komisiju o tome kako je uzela u obzir mišljenja te organizacije odnosno prijedloge izmjena teksta kako je opisano u točki (24). Na temelju toga Komisija smatra da je mađarska vlada ispunila relevantne obveze iz korektivne mjere. Neke od preporuka dobivenih u savjetovanju s OECD-om i Vijećem Europe prihvaćene su i uključene u pravni tekst te su tako pridonijele poboljšanju regulatornog okvira za osnivanje nove radne skupine za suzbijanje korupcije. Međutim, Komisija napominje da u pravnim tekstovima nisu uzete u obzir neke primjedbe, npr. rizik od dupliciranja posla, iako ga je Mađarska priznala, ili nedostatak instrumenata za traženje i dobivanje od drugih institucija informacija potrebnih za pripremu rada radne skupine. (45)U dijelu drugom Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta opisuje se regulatorni okvir za novu radnu skupinu za suzbijanje korupcije. U njemu se utvrđuju zadaće nove radne skupine za suzbijanje korupcije (članak 50.) te se izričito navode situacije u kojima postoji sukob interesa kako je definirano u relevantnim odredbama EU-a, koje nova radna skupina za suzbijanje korupcije mora uzeti u obzir u skladu s korektivnom mjerom. Predsjednik nove radne skupine za suzbijanje korupcije je predsjednik Tijela za zaštitu integriteta (članak 59.). Osim toga, u njemu je utvrđen postupak za poduzimanje mjera u vezi s godišnjim izvješćima i preporukama nove radne skupine za suzbijanje korupcije, u skladu s kojim mađarska vlada mora provesti raspravu o izvješću i prijedlozima koji su u njemu sadržani u roku od dva mjeseca. Ako odluči da neće prihvatiti neki prijedlog, u roku od mjesec dana predsjedniku nove radne skupine za suzbijanje korupcije mora poslati detaljno obrazloženje svoje odluke (članak 52.). U Zakonu su opisani sastav (članak 54.) i pravila o glasovanju (članak 61.) nove radne skupine za suzbijanje korupcije. U skladu s korektivnom mjerom 50 % članova nove radne skupine za suzbijanje korupcije moraju biti nevladini članovi, ne računajući predsjednika. Ako se 50 %-tna zastupljenost ne može postići, glasačka prava takvih članova prilagođavaju se tako da njihovi glasovi čine 50 % ukupnih glasova, bez predsjednika. Članovi koji su nevladini akteri odabiru se na temelju otvorenog, transparentnog i nediskriminirajućeg postupka odabira u skladu s objektivnim kriterijima stručnosti i zasluga. Odbor za prihvatljivost uključuje se na način kako je opisano u točki 11. (članak 57.). Ima pravo izraditi izvješće iz sjene, koje će se objaviti na internetskim stranicama radne skupine na kojima će se objaviti i izvješće nove radne skupine za suzbijanje korupcije (članak 53.). Naposljetku, u dijelu četvrtom Zakona utvrđeno je da će se nova radna skupina za suzbijanje korupcije osnovati do 1. prosinca 2022. i da će održati prvi sastanak prije 15. prosinca 2022. Nova radna skupina za suzbijanje korupcije donijet će svoje prvo izvješće za 2022. i poslati ga vladi do 15. ožujka 2023. (članak 77.). (46)Komisija smatra da je Mađarska poduzela ključne provedbene korake. Regulatornim okvirom za novu radnu skupinu za suzbijanje korupcije kako je utvrđen u Zakonu o Tijelu za zaštitu integriteta ispunjene su obveze određene korektivnom mjerom. (47)Komisija primjećuje da je 11. studenoga 2022. objavljen otvoreni poziv na podnošenje prijava za odabir predstavnika nevladinih aktera u sastav nove radne skupine za suzbijanje korupcije, s rokom za prijavu 24. studenoga 2022. III.Jačanje okvira za suzbijanje korupcije (48)Mađarska vlada obvezala se da će do 30. rujna 2022. donijeti strategije za suzbijanje prijevara i korupcije kojima se definiraju zadaće subjekata uključenih u provedbu svih vrsta financijske potpore Unije povezane sa sprečavanjem, otkrivanjem i ispravljanjem prijevara, sukoba interesa i korupcije. Strategijama je trebalo obuhvatiti procjenu glavnih rizika, čimbenika i praksi prijevara, sukoba interesa i korupcije. Mađarska se obvezala i da će do 30. lipnja 2023. donijeti novu nacionalnu strategiju za suzbijanje korupcije i akcijski plan. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti jačanju institucionalnog i normativnog okvira za suzbijanje korupcije na visokoj razini i povećati transparentnost rada javnih tijela, među ostalim na visokoj političkoj razini. Mađarska se vlada obvezala i da će do 30. lipnja 2023. u potpunosti provesti sve mjere iz postojeće nacionalne strategije za suzbijanje korupcije za razdoblje 2020.–2022. (49)Kao i u slučaju osnivanja Tijela za zaštitu integriteta, riječ je korektivnoj mjeri horizontalne i sistemske prirode za suzbijanje korupcije i osiguravanje transparentnosti u političkoj domeni. To je jedna od središnjih korektivnih mjera koje je Mađarska predložila u postupku na temelju Uredbe o uvjetovanosti. (50)U rujanskom dopisu mađarska vlada preuzela je i dodatne obveze u pogledu osobnog i materijalnog područja primjene sustava imovinskih kartica. U tom pogledu obvezala se da će Nacionalnoj skupštini podnijeti nacrt zakonodavnih akata (koji trebaju stupiti na snagu 1. studenoga 2022.) kojima bi se trebalo proširiti osobno područje primjene sustava imovinskih kartica na i. osobe kojima su povjerene visoke političke funkcije u skladu s člancima 183. i 184. Zakona CXXV. iz 2018. o državnoj upravi i njihove srodnike koji žive u istom kućanstvu s dotičnom osobom te ii. članove Nacionalne skupštine i njihove srodnike koji žive u istom kućanstvu s dotičnom osobom. Mađarska se obvezala proširiti i materijalno područje primjene tako da se osim prihoda obuhvati i imovina. (51)Osim toga, rujanskim dopisom Mađarska se obvezala da će do 31. ožujka 2023. uspostaviti elektronički sustav za podnošenje imovinskih kartica u digitalnom obliku, koje će se pohraniti u javnoj bazi podataka koja će se moći pretraživati besplatno i bez registracije. Naposljetku, Tijelo za zaštitu integriteta bilo bi zaduženo za preispitivanje regulatornog okvira i funkcioniranja sustava imovinskih kartica, uključujući njegovo područje primjene i postupke provjere, o čemu će sastaviti izvješće o preispitivanju do 31. prosinca 2023. (52)Ključni provedbeni koraci za tu mjeru bili su i. donošenje strategija za suzbijanje prijevara i korupcije kojima se definiraju zadaće subjekata uključenih u provedbu svih vrsta potpore Unije do 30. rujna 2022. i ii. podnošenje nacrta zakonodavnih akata Nacionalnoj skupštini, među ostalim o proširenju osobnog i materijalnog područja primjene sustava imovinskih kartica, koji trebaju stupiti na snagu 1. studenoga 2022.

(53)Mađarska je za ključne provedbene korake poduzela sljedeće. (54)Mađarska vlada donijela je 30. rujna 2022. strategiju za suzbijanje prijevara i korupcije za programsko razdoblje 2021.–2027. i za provedbu plana za oporavak i otpornost (Odluka Vlade 1470/2022). Strategija je naknadno izmijenjena te je donesena nova verzija, koja je objavljena 15. studenoga 2022. (Odluka Vlade 1540/2022, „Strategija”). Promijenjen je i naslov strategije, koji sad glasi „Strategija za suzbijanje prijevara i korupcije u vezi sa sredstvima Europske unije”. Strategija je sveobuhvatna jer obuhvaća provedbu financijske potpore iz proračuna EU-a u programskim razdobljima 2014.–2020. i 2021.–2027., posebno u okviru fondova kohezijske politike, Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i Mehanizma za oporavak i otpornost. Obuhvaćen je i Europski fond za jamstva u poljoprivredi, ali manje detaljno. U Strategiji se općenito definiraju zadaće subjekata uključenih u provedbu financijske potpore Unije u vezi sa sprečavanjem, otkrivanjem i ispravljanjem prijevara, sukoba interesa i korupcije (poglavlje III. Analiza stanja, a posebno odjeljak 3.2. Institucionalno okruženje za suzbijanje prijevara). Strategija uključuje i procjenu glavnih rizika, čimbenika i praksi prijevare, sukoba interesa i korupcije u Mađarskoj u vezi s financiranjem sredstvima Unije (poglavlje 3.3. Podaci o prijevarama i korupciji u Mađarskoj i 5.1.3. Analiza rizika i upravljanje rizikom radi izbjegavanja prijevara). U poglavlju V. Strategije općenito se utvrđuju predviđene mjere, koje su detaljnije navedene u akcijskom planu (Prilog 3. Strategiji). Jedna od mjera je izrada godišnje procjene rizika od prijevara, sukoba interesa i korupcije. Nekoliko mjera iz akcijskog plana proizlazi iz obveza u okviru drugih korektivnih mjera, uključujući preispitivanje Strategije usporedno s izradom nacionalne strategije za suzbijanje korupcije do 30. lipnja 2023. Mađarska će sastaviti i objaviti godišnje izvješće o provedbi Strategije. (55)Mađarska vlada podnijela je 27. rujna 2022. Nacionalnoj skupštini nacrt zakona s ciljem proširenja osobnog i materijalnog područja primjene postojećeg sustava imovinskih kartica. U pripremi tog nacrta zakona mađarska se vlada savjetovala s Komisijom, kako je zatraženo korektivnom mjerom. Nacionalna skupština donijela je 25. listopada 2022. Zakon XXXI. iz 2022. o izmjeni određenih zakona o imovinskim karticama koji se odnose na kontrolu korištenja proračunskih sredstava Europske unije, koji je proglašen 26. listopada 2022. („Zakon o imovinskim karticama”). Zakon o imovinskim karticama stupio je na snagu 1. studenoga 2022. uz određene iznimke. Mađarska je vlada 15. studenoga 2022. u okviru paketa o uslugama Nacionalnoj skupštini podnijela prijedlog izmjene Zakona o imovinskim karticama. Nakon podnošenja paketa o uslugama Nacionalnoj skupštini Mađarska je 16. studenoga 2022. službama Komisije poslala izmjene pravnog teksta, a pročišćena verzija pravnog teksta dostavljena je zajedno s dopisom iz studenoga. Trenutačna procjena temelji se na pročišćenoj verziji pravnog teksta, iako on još nije donesen. Donošenje prijedloga izmjena predviđeno je za 6. prosinca 2022. (56)U skladu s korektivnom mjerom, Zakonom o imovinskim karticama proširuje se osobno područje primjene imovinskih kartica kako bi se obuhvatile osobe kojima su povjerene visoke političke funkcije i članovi Nacionalne skupštine te njihova rodbina koja živi u istom kućanstvu. Zakonom se proširuje i materijalno područje primjene imovinskih kartica kako bi se uključila sva relevantna imovina (Prilog I. Zakonu o imovinskim karticama). (57)S tim u vezi, Komisija napominje da je u dijelu A Priloga I. Zakonu o imovinskim karticama predviđena iznimka koja se odnosi na nekretnine rezervirane za isključivo korištenje prijavitelja i njegova bračnog ili izvanbračnog druga te djece koji žive u istom kućanstvu. U Prilogu I. dodatno se pojašnjava da se na temelju toga od obveze prijavljivanja može isključiti samo jedna nekretnina i stoga se ona ne prijavljuje. Komisija izražava žaljenje zbog toga što se ta iznimka ne odnosi samo na primarno mjesto stanovanja te se može upotrijebiti za skrivanje luksuznih nekretnina. Mađarska je u razgovorima na razini državnih tajnika navela da će se to pitanje riješiti u pravnim tekstovima, ali to do danas nije učinjeno. Osim toga, unatoč dostavljenim objašnjenjima kojima se potvrđuje da bi obveze prijavljivanja uključivale i nekretnine izvan državnog područja Mađarske, odgovarajuće formulacije nisu uvrštene u relevantni pravni tekst. Riječ je o nedostacima u sustavu imovinskih kartica koji bi mogli narušiti njegovu djelotvornost. (58)Komisija istodobno prima na znanje nacrt izmjena svih relevantnih akata kojima se primjenjuje obveza prijave imovine na dan 1. studenoga 2022. (umjesto 31. prosinca 2022.) do 31. siječnja 2023. u skladu s odredbama Zakona o imovinskim karticama. Time će se osigurati da se nova pravila primjenjuju i na sve promjene koje nastupe između 1. studenoga 2022. i 31. prosinca 2022. Međutim, relevantni pravni tekst ne pruža dovoljnu jasnoću i pravnu sigurnost jer u njemu nije izričito utvrđeno da je razdoblje od studenoga do prosinca 2022. obuhvaćeno imovinskim karticama koje se podnose 2024., a koje bi tada iznimno obuhvaćale razdoblje od 14 mjeseci (tj. od studenoga 2022. do prosinca 2023.). (59) Naposljetku, Komisija napominje da u regulatorni okvir još nije uvrštena obveza mađarske vlade da do 31. ožujka 2023. uspostavi sustav imovinskih kartica koje se podnose elektronički u digitalnom obliku i pohranjuju u javnoj bazi podataka koja se može pretraživati besplatno i bez registracije. Mađarska tvrdi da će se pravila o sustavu razraditi i donijeti kasnije, do 31. ožujka 2023. Komisija izražava žaljenje zbog toga što Mađarska u Zakon o imovinskim karticama nije uključila izričito upućivanje na tu javnu bazu podataka. Ti bi nedostaci mogli narušiti i djelotvornost sustava imovinskih kartica. (60)Kad je riječ o uvođenju sankcija za povredu obveza povezanih s imovinskim karticama, Komisija napominje da se Strategija suzbijanja prijevara i korupcije u vezi sa sredstvima Europske unije (donesena na temelju Odluke Vlade 1540/2022) iz prethodne točke(54) odnosi na posebnu obvezu da se najkasnije do 1. listopada 2023., u skladu s korektivnom mjerom, u akcijskom planu uz novu nacionalnu strategiju za suzbijanje korupcije nakon 2022. utvrdi djelotvoran, proporcionalan i odvraćajući sustav administrativnih i kaznenih sankcija u vezi s imovinskim karticama. (61)Vlada Mađarske podnijela je 23. rujna 2022. nacrt zakona o osnivanju Tijela za zaštitu integriteta Nacionalnoj skupštini. Nacionalna skupština donijela je 4. listopada 2022. Zakon o Tijelu za zaštitu integriteta, koji je proglašen 10. listopada 2022. i stupio je na snagu 11. listopada 2022. (vidjeti prethodno opisanu korektivnu mjeru i.). U skladu s korektivnom mjerom, u članku 75. Zakona o Tijelu za zaštitu integriteta utvrđeno je da to tijelo mora pripremiti ad hoc izvješće do 31. prosinca 2023., u kojem bi se analizirali regulatorni okvir i funkcioniranje mađarskog sustava imovinskih kartica, uključujući njegovo područje primjene i postupak kontrole. (62) Kad je riječ o strategijama za suzbijanje prijevara i korupcije, Komisija smatra da je Mađarska poduzela ključne provedbene korake, unatoč tome što je revidirana strategija donesena Odlukom Vlade 15. studenoga 2022., a ne u utvrđenom roku 30. rujna 2022. Komisija smatra da se tom strategijom ispunjavaju obveze utvrđene korektivnom mjerom. Kad je riječ o akcijskom planu priloženom budućoj nacionalnoj strategiji za suzbijanje korupcije nakon 2022., u kojem je predviđena obveza utvrđivanja konkretnih mjera za izradu djelotvornog, proporcionalnog i odvraćajućeg skupa sankcija, Komisija zadržava pravo ocijeniti njegovo prenošenje i provedbu u 2023. i budućim godinama. Mađarska se složila da će se u tom kontekstu do 31. siječnja 2023. savjetovati s Komisijom o nacrtu nacionalne strategije za suzbijanje korupcije. Komisija podsjeća i na obvezu mađarske vlade da izvješćuje Komisiju o provedbi svih korektivnih mjera na tromjesečnoj osnovi, kako je navedeno u točki (17). (63)Kad je riječ o imovinskim karticama, Komisija smatra da se regulatornim okvirom za imovinske kartice, kako je utvrđen u Zakonu o imovinskim karticama koji je stupio na snagu 1. studenoga 2022., ne ispunjavaju u potpunosti obveze u pogledu sustava imovinskih kartica navedene u rujanskom dopisu jer taj okvir ne obuhvaća važne kategorije imovine, kako je navedeno u točki (57). Komisija smatra da pitanja iz te točke predstavljaju rupu u zakonu i da mogu narušiti učinkovitost korektivne mjere. (64)Zbog toga Komisija smatra da se s obzirom na slabosti, rizike i nedostatke navedene u prethodnim točkama od (57) do (59) relevantnim pravnim tekstovima u potpunosti ne osigurava primjerenost korektivne mjere. IV.Osiguravanje transparentnog korištenja potpore Unije u zakladama za upravljanje imovinom od javnog interesa (65)Mađarska vlada obvezala se da će do 30. rujna 2022. donijeti zakon o izmjeni kako bi se osigurala opća primjena pravila o javnoj nabavi na zaklade za upravljanje javnom imovinom koje obavljaju djelatnost od javnog interesa i subjekte koje te zaklade financiraju ili kojima upravljaju. Obvezala se i da će do istog datuma donijeti zakon o izmjeni kako bi se osigurala potpuna usklađenost s člankom 61. Financijske uredbe te kako bi se upute i praksa uskladile sa smjernicama iz Obavijesti Komisije o izbjegavanju i upravljanju sukobom interesa u skladu s Financijskom uredbom. Time bi se poboljšala i razjasnila opća pravila o sukobu interesa koja se odnose na zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa i članove njihovih upravnih odbora. (66)Ključni provedbeni korak za tu mjeru bilo je donošenje dvaju akata o izmjeni iz prethodne točke do 30. rujna 2022. (67)Mađarska je za ključni provedbeni korak poduzela sljedeće. (68)Nacionalna skupština donijela je 4. listopada 2022. Zakon XXIX. iz 2022. o izmjeni određenih akata o zakladama za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju djelatnost od javnog interesa, o državnoj poreznoj i carinskoj upravi i provjerama Europskog ureda za borbu protiv prijevara u vezi s kontrolom korištenja proračunskih sredstava Europske unije. Taj je zakon proglašen 10. listopada 2022. Odredbe Zakona o zakladama za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju djelatnost od javnog interesa stupile su na snagu 13. listopada 2022. (69)U skladu s korektivnom mjerom, Zakonom XXIX. iz 2022. uvedene su izmjene Zakona CXLIII. iz 2015. o javnoj nabavi i Zakona IX. iz 2021. o zakladama za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju djelatnost od javnog interesa. U članku 5. Zakona CXLIII. iz 2015. o javnoj nabavi u stavku 1. dodana je nova točka (f), kojom se propisuje da zaklade za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju djelatnost od javnog interesa i subjekti koje te zaklade financiraju ili kojima upravljaju podliježu obvezi provođenja postupaka nabave u skladu s navedenim Zakonom. Izmijenjen je i članak 15. stavak 3. Zakona IX. iz 2021. o zakladama za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju djelatnost od javnog interesa radi utvrđivanja pravila o sukobu interesa. Tim je stavkom sada izričito propisano navođenje obiteljskog i emotivnog razloga, političkog ili nacionalnog opredjeljenja ili bilo kojeg drugog izravnog ili neizravnog osobnog interesa u vezi sa zakladama za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju djelatnost od javnog interesa i subjektima koje te zaklade financiraju ili kojima upravljaju, uključujući predsjednike i članove upravnog i nadzornog odbora te njihove zaposlenike. Nadalje, Zakonom su izmijenjene odredbe u drugim zakonodavnim aktima radi usklađivanja s izmjenom iz članka 15. stavka 3. Zakona IX. iz 2021. (70)Međutim, Komisija napominje da visokim dužnosnicima, uključujući visoke političke dužnosnike iz Nacionalne skupštine i mađarskih autonomnih tijela, nije zabranjeno članstvo u upravnim odborima zaklada za upravljanje imovinom od javnog interesa, kao što je zatraženo u prepisci s Mađarskom. Umjesto toga, nakon Komisijina prijedloga Provedbene odluke Vijeća od 18. rujna 2022. i unatoč tome što je Komisija to pitanje uporno isticala u svojim godišnjim izvješćima o vladavini prava, Mađarska je od 1. studenoga 2022. ponovno uvela mogućnost (kao iznimku od opće zabrane ) da visoki politički dužnosnici obavljaju i druge plaćene poslove. Ta iznimka može dovesti do situacije u kojoj viši politički dužnosnici mogu sudjelovati u donošenju odluka o isplati javnih sredstava subjektima u kojima su zaposleni i imaju ključne ovlasti za donošenje odluka . Iako je Mađarska otklonila razloge za zabrinutost iznesene u prijedlogu Provedbene odluke Vijeća od 18. rujna 2022., zbog iznimke uvedene 1. studenoga 2022. korektivna mjera ipak nije provedena na odgovarajući način. V.Uvođenje posebnog postupka u slučaju posebnih kaznenih djela povezanih s izvršavanjem javnih ovlasti ili upravljanjem javnom imovinom

(71)Mađarska vlada obvezala se izmijeniti Zakon o kaznenom postupku radi uspostave novog postupka za posebna kaznena djela povezana s izvršavanjem javnih ovlasti i upravljanjem državnom imovinom. U skladu s korektivnom mjerom, novim se postupkom mora osigurati sudsko preispitivanje odluke državnog odvjetništva ili istražnog tijela o odbacivanju kaznene prijave ili o obustavi kaznenog postupka (tj. o okončanju kaznene istrage bez podizanja optužnice) u vezi s korupcijom i koruptivnim praksama kako su definirane u članku 4. stavku 2. Direktive (EU) 2017/1371 i poglavlju III. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije. Novim se postupkom istražnom sucu mora dodijeliti ovlast za pokretanje ili nastavak kaznenog postupka. Sve fizičke i pravne osobe, osim tijela javne vlasti, mogle bi podnijeti prijedloge u okviru postupka te bi u konačnici mogle podnijeti i optužne prijedloge sudu. Mađarska vlada obvezala se i da će osigurati primjenu novog postupka od 1. siječnja 2023. Obvezala se da će do 31. prosinca 2022. dodijeliti dodatna posebna radna mjesta sudu nadležnom za sudsko preispitivanje odluka državnog odvjetništva ili istražnog tijela o odbacivanju kaznene prijave ili obustavi kaznenog postupka. (72)Rujanski dopis sadržavao je obvezu da se u Zakonu o sudskom preispitivanju Središnji okružni sud u Budimu odredi kao sud koji na mađarskom državnom području ima isključivu nadležnost za preispitivanje takvih odluka i izdavanje naloga za pokretanje ili nastavak kaznenog postupka. U dopisu je potvrđeno i da bi svi sudovi u Mađarskoj, uključujući istražne suce u kontekstu postupka iz te korektivne mjere, trebali poštovati zahtjeve neovisnosti i nepristranosti utvrđene zakonom u skladu s člankom 19. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji („UEU”) i relevantnom pravnom stečevinom EU-a. (73)Ta korektivna mjera horizontalna je mjera čiji je cilj strukturne probleme riješiti djelotvornošću kaznenog progona u Mađarskoj i osigurati poduzimanje djelotvornih i odvraćajućih mjera kako bi se osigurala zaštita financijskih interesa Unije, u skladu s člankom 325. UFEU-a. (74)Ključni provedbeni koraci za tu mjeru bili su i. finalizacija nacrta teksta provedbenih uredbi (potrebnih za primjenu postupka preispitivanja) i njihovo donošenje odmah nakon stupanja na snagu novog zakona do 31. listopada 2022. te ii. stupanje na snagu novog zakona o izmjeni Zakonika o kaznenom postupku nakon ex ante preispitivanja na Ustavnom sudu (na inicijativu vlade) do 15. studenoga 2022. (75)Nacionalna skupština donijela je 3. listopada 2022. prvu verziju Zakona o izmjeni Zakona XC. iz 2017. o Zakoniku o kaznenom postupku („Zakon o sudskom preispitivanju”). Te su odredbe stupile na snagu 15. studenoga 2022. Mađarska su tijela 14. studenoga 2022. službama Komisije dostavila revidiranu verziju Zakona o sudskom preispitivanju, a ista je verzija sadržana i u aktu o paketu o uslugama od 15. studenoga 2022., čije je donošenje bilo predviđeno za 22. studenoga 2022. Zakon o izmjeni donesen je 22. studenoga 2022. i odražava promjene unesene u pravni tekst koji je Komisija primila 14. studenoga 2022. U odluci o ex ante preispitivanju Zakona o sudskom preispitivanju Ustavni sud Mađarske utvrdio je da se Zakonom o sudskom preispitivanju ne povređuje načelo monopola državnog odvjetništva, kako je utvrđeno u članku 29. stavku 1. mađarskog Temeljnog zakona. (76)Mađarska je 11. listopada 2022. Komisiji dostavila i. nacrt uredbe Vlade o izmjeni Uredbe Vlade 100/2018 (8. lipnja) o utvrđivanju detaljnih pravila istrage i pripremnog postupka te ii. nacrt uredbe ministra pravosuđa o izmjeni Uredbe 12/2018 IM (12. lipnja) o utvrđivanju pravila za određena djela i osobe koje sudjeluju u kaznenom postupku. Ti nacrti predstavljaju nacrte provedbenih uredbi („provedbene uredbe”) potrebnih za primjenu postupka preispitivanja kako je utvrđeno u ključnim provedbenim koracima. Mađarska vlada dostavila je Komisiji u prilogu dopisu iz studenoga najnoviji nacrt tih provedbenih uredbi, čije je stupanje na snagu predviđeno za 1. siječnja 2023. (77)U Zakonu o sudskom preispitivanju većina obveza predloženih u korektivnim mjerama provodi se uvođenjem relevantnih izmjena Zakona XC. iz 2017. o Zakoniku o kaznenom postupku. Konkretno, novi postupak odnosi se na relevantna kaznena djela kako je predloženo u korektivnoj mjeri (članak 817./A stavak 1.). Fizičkim i pravnim osobama omogućuje podnošenje prijedloga za reviziju (članak 817./C), a ako su ispunjeni određeni uvjeti, omogućuje podnošenje prijedloga za kazneni progon (članak 817./H). Središnji okružni sud u Budimu imat će isključivu nadležnost za novi postupak preispitivanja (članak 817./E stavak 1.). (78)Komisija pozdravlja i određene odredbe uvedene nakon što je Nacionalna skupština donijela prvu verziju Zakona o sudskom preispitivanju jer im je svrha povećati djelotvornost korektivne mjere. U skladu s tim odredbama, Tijelo za zaštitu integriteta (vidjeti prethodno navedenu korektivnu mjeru i.), koje će u načelu biti detaljno upoznato s pitanjima koja su relevantna za istragu i progon počinitelja kaznenih djela obuhvaćenih novim postupkom, također može podnijeti prijedlog za reviziju i ponavljanje revizije (članak 817./C stavak 7.; članak 817./H stavak 3.). Tijelo za zaštitu integriteta kao javno tijelo ne može podnijeti prijedlog za kazneni progon kako ne bi dovelo u pitanje mađarsko ustavno načelo prema kojem kazneni progon provodi državno odvjetništvo. Međutim, svaka fizička ili pravna osoba moći će podnijeti prijedlog za pokretanje kaznenog progona na temelju prijedloga za preispitivanje koji podnese Tijelo za zaštitu integriteta (članak 817./I). (79)Osim toga, u okviru novog postupka predviđena je mogućnost podnošenja zahtjeva za ponavljanje revizije, koja se odnosi i na Tijelo za zaštitu integriteta, ako državno odvjetništvo ili istražno tijelo, čak i nakon prvog prijedloga za preispitivanje, odluče ponovno odbaciti kaznenu prijavu ili obustaviti kazneni postupak (članak 817./H). Ta je mogućnost dostupna samo osobi koja je ranije u predmetu podnijela prijedlog za reviziju. Komisija pozdravlja i uklanjanje odredbe iz članka 817./V kojom bi se glavnom državnom odvjetniku omogućilo podnošenje izvanrednog pravnog lijeka protiv odluka donesenih tijekom postupka. (80)Istodobno, druge obveze nisu pravilno uključene u Zakon o sudskom preispitivanju ili u provedbene propise, konkretno: i. obveza osiguravanja dostatnih ljudskih, infrastrukturnih i drugih resursa do 31. prosinca 2022. kako bi se zajamčilo pravilno funkcioniranje postupka (uključujući dodatna posebna radna mjesta za najmanje dva suca i najmanje dva sudska tajnika) u Središnjem okružnom sudu u Budimu i ii. obveza preispitivanja funkcioniranja postupka do 31. prosinca 2023. i, prema potrebi, donošenje izmjena zakonodavnog okvira nakon savjetovanja s Komisijom do 30. lipnja 2024. (81)Kad je riječ o prvoj obvezi, mađarska tijela obavijestila su Komisiju da takve mjere ne mora poduzeti mađarska vlada, nego pravosudno tijelo zaduženo za sudove. Komisija nije obaviještena o konkretnoj provedbi te obveze. Kad je riječ o drugoj obvezi, Komisija nije obaviještena o konkretnoj odredbi kojom bi se utvrdila obveza preispitivanja postupka i, prema potrebi, njegove izmjene. Te se obveze mogu materijalno ispuniti nakon stupanja na snagu novih propisa i stoga u ovoj fazi ne dovode u pitanje moguću djelotvornost provedbe korektivne mjere. Komisija će stoga i dalje biti na oprezu u vezi s tim pitanjima te će pomno pratiti stanje na temelju tromjesečnih izvješća Mađarske iz prethodne točke (17) ili informacija koje bi mogla dobiti na drugi način. Neispunjenje tih obveza do 1. siječnja 2023., kad započinje primjena novog postupka, moglo bi narušiti njegovu djelotvornost. (82)Komisija istodobno smatra da se posebnim odredbama uvodi diskrecijsko pravo u postupku, kojim bi se moglo utjecati na ishod novog postupka nakon prijedloga za reviziju (ili ponovljenu reviziju) odnosno kaznenog progona, čime bi se narušila učinkovitost korektivne mjere. (83)Konkretno, u primjenjivim pravilima nisu jasno navedene pravne posljedice koje za državnog odvjetnika ima sudska odluka kojom se poništava njegova odluka povodom prijedloga za ponavljanje postupka. Člankom 817./G stavkom 3. propisano je da „[u] slučaju istrage koja započinje ili postupka koji se nastavlja, državno odvjetništvo ili istražno tijelo nastavljaju postupak uzimajući u obzir obrazloženje odluke suda i, ako se ne otkriju drugi problemi, nastoje ispraviti nedostatke koji su u njoj navedeni” (naknadno istaknuto). Formulacija odredbe upućuje na određenu marginu diskrecije državnog odvjetnika, koji ne bi bio pravno obvezan donijeti odluku koja je u potpunosti u skladu sa sudskom odlukom te bi je mogao samo uzeti u obzir ili jednostavno „nastojati” ispraviti nezakonitosti koje je utvrdio sud koji provodi preispitivanje. Komisija je predložila strožu formulaciju koja bi obvezivala državnog odvjetnika da donese odluku „uz potpuno poštovanje obrazloženja odluke suda” i „ispravi nedostatke koji su u njoj navedeni”. Komisija smatra da diskrecijska ovlast dodijeljena državnom odvjetniku primjenjivim pravilom oslabljuje djelotvornost, a time i primjerenost te korektivne mjere, jer nema jamstva da će odluku o sudskom preispitivanju propisno pratiti ispravno postupanje tužitelja. (84)Nadalje, Zakonom o sudskom preispitivanju propisano je da sud pred kojim se vodi postupak za predmete u kojima se može podnijeti prijedlog za kazneni progon ispituje razloge za prijedlog za kazneni progon (članci 817./O i 817./P) iza zatvorenih vrata i bez saslušanja dokaza, uz prethodno ispitivanje formalnih razloga utvrđenih u novom postupku. (85)Komisija napominje da takvo ispitivanje razloga za pokretanje kaznenog progona od strane suda pred kojim se vodi postupak ne postoji u općim pravilima (u kojem optužnicu podnosi javni tužitelj) ni u okviru postupka zamjenskog privatnog tužitelja (u kojem optužnicu podnosi oštećenik). Komisija smatra da je riječ o materijalnom filtriranju na sudu pred kojim se vodi postupak, što predstavlja rizik da bi taj sud mogao odlučiti o meritumu predmeta prije saslušanja dokaza. Takvo filtriranje moglo bi anticipirati ili spriječiti donošenje odluke o meritumu, bez mogućnosti da se zatraže i saslušaju dokazi u predmetu, a u praksi bi moglo izmijeniti i odluku istražnog suca Središnjeg okružnog suda u Budimu: ako se postupak ponovno obustavi nakon što istražni sudac ukine prvotnu odluku o odbacivanju kaznene prijave ili obustavi postupka i ne uzimajući u obzir odluku tog istražnog suca, preispitivanje suda pred kojim se vodi postupak moglo bi imati za posljedicu odbacivanje nalaza istražnog suca, a da sud pred kojim se vodi postupak ne ispita dodatne dokaze. Iz tih razloga i uzimajući u obzir ključnu ulogu istražnog suca u predsudskoj fazi postupka, to dodatno filtriranje suda pred kojim se vodi postupak nepotrebno je i narušava učinkovitost korektivne mjere. (86)Nadalje, u završnoj odredbi pravnog teksta koji je stavljen na raspolaganje službama Komisije nije jasno utvrđeno područje primjene ratione temporis tih novih pravila. Štoviše, u tekstu nije jasno navedeno da će se novi postupak primjenjivati na kaznene prijave podnesene nakon 1. siječnja 2023. za kaznena djela koja su navodno počinjena i prije tog datuma, uz iznimku kaznenih djela za koja je nastupila zastara (vidjeti članak 876./C stavak 2.). Konkretno, u tekstu se ne pojašnjava da prethodna odluka o odbacivanju kaznene prijave ili odluka o obustavi postupka, koja je (u vezi s navodnim kaznenim djelom za koje nije nastupila zastara) donesena prije 1. siječnja 2023. ne ukida obvezu istražnog tijela ili državnog odvjetništva da donesu novu odluku u skladu s člankom 379. Zakonika o kaznenom postupku, koja može biti predmet (ponovnog) prijedloga za preispitivanje u okviru novog postupka. Osim toga, u tekstu se ne predviđa da se novi postupak može primijeniti na kaznene prijave podnesene prije 1. siječnja 2023. dok se čeka odluka istražnog tijela ili tužiteljstva. (87)Na temelju toga Komisija smatra da regulatorni okvir za uvođenje posebnog postupka u slučaju posebnih kaznenih djela povezanih s izvršavanjem javnih ovlasti ili upravljanjem javnom imovinom, kako je utvrđeno u izmjenama Zakona XC. iz 2017. o Zakoniku o kaznenom postupku, ne ispunjava obveze utvrđene korektivnom mjerom i da sadržava pravila kojima se narušava njezina učinkovitost. Kao što je objašnjeno u obrazloženju (točka 96.), od Mađarske je zatraženo da točno utvrdi svoje obveze u detaljnim pravilima kako bi se osigurala djelotvornost mjere. Način na koji su trenutačno utvrđene zakonske obveze Mađarske Komisiji ne omogućuje da utvrdi mogu li se tom korektivnom mjerom djelotvorno ukloniti nedjelotvornost istrage, kaznenog progona i sankcioniranja. Slijedom toga, korektivna mjera kako je provedena nije primjerena da se u dovoljnoj mjeri riješe pitanja iz Komisijinih nalaza na temelju Uredbe o uvjetovanosti. VI.Jačanje mehanizama revizije i kontrole kojima se jamči pravilno korištenje potpore EU-a

(88)Mađarska vlada obvezala se da će do 31. kolovoza 2022. osnovati radnu skupinu kako bi se u relevantne uredbe Vlade uključile odredbe o provedbi potpore Unije. Cilj tih odredbi trebalo bi biti jačanje pravila i postupaka za djelotvornije sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje sukoba interesa u skladu s definicijom iz članka 61. Financijske uredbe. Te bi odredbe trebale uključivati djelotvoran mehanizam kontrole valjanosti izjava o sukobu interesa. Cilj bi im trebalo biti i povećanje postupovnih kapaciteta upravljačkih i posredničkih tijela te nacionalnog tijela za provedbu mađarskog plana za oporavak i otpornost radi primjene ojačanog upravljanja rizicima te sprečavanja, otkrivanja i ispravljanja prijevara, korupcije i dvostrukog financiranja. Mađarska vlada obvezala se i da će osnovati Upravu za unutarnju reviziju i zaštitu integriteta („DIAI”), nadležnu za redovite provjere valjanosti izjava o sukobu interesa i izjava o interesima. Obvezala se da će relevantnim jamstvima osigurati neovisnost Uprave (npr. imenovanje visokih dužnosnika, trajanje ravnateljeva mandata bez mogućnosti njegova razrješenja) te da će uspostaviti pravila za redovitu kontrolu valjanosti izjava. Mađarska vlada se obvezala i da će EUTAF-u osigurati potrebne financijske i ljudske resurse, kako bi se zajamčilo pravilno korištenje potpore Unije, zaštitila njegova neovisnost te omogućilo EUTAF-u da obavlja svoje trenutačne i dodatne zadaće koje su mu dodijeljene u nizu korektivnih mjera. (89)Ključni provedbeni koraci za tu mjeru bili su i. osnivanje radne skupine do 31. kolovoza 2022., ii. osnivanje DIAI-a unutar Ureda predsjednika vlade do 30. rujna 2022. i iii. donošenje izmjena relevantnih uredbi Vlade do 30. rujna 2022. (90)Mađarska je za ključne provedbene korake poduzela sljedeće. (91)U skladu s korektivnom mjerom, u odgovarajućem je roku osnovana radna skupina uz sudjelovanje službi Ureda predsjednika vlade nadležnih za upravljanje, kontrolu i reviziju korištenja sredstava EU-a i EUTAF. Članovi radne skupine prvi put su se sa službama Komisije sastali 8. rujna 2022., a zatim su se sve do početka studenoga 2022. sastajali u prosjeku dvaput tjedno. (92)Mađarska vlada je 30. rujna 2022. donijela: i. Uredbu Vlade 374/2022 (30. rujna) o izmjeni Uredbe Vlade 272/2014 (5. studenoga) o pravilima korištenja sredstava iz određenih fondova Europske unije u programskom razdoblju 2014.–2020. i Uredbu Vlade 256/2021 (18. svibnja) o pravilima korištenja sredstava iz određenih fondova Europske unije u programskom razdoblju 2021.–2027. te ii. Uredbu Vlade 373/2022 (30. rujna) o pravilima i nadležnim institucijama za provedbu mađarskog plana za oporavak i otpornost. Uredbe su stupile na snagu isti dan, uz određene iznimke koje se osobito odnose na određene odredbe o izjavama o sukobu interesa. (93)Mađarska vlada je 15. studenoga 2022. donijela Uredbu Vlade 463/2022 o izmjeni uredbi Vlade 373/2022, 256/2021 i 272/2014 kojom je stupanje na snagu prethodno navedenih odredbi o izjavama o sukobu interesa odgođeno na 15. studenoga. Naposljetku, Zakon XXVIII. iz 2022. o izmjeni određenih zakona o kontroli korištenja proračunskih sredstava Europske unije, kojim je u radnoj organizaciji ministra nadležnog za korištenje sredstava Europske unije (tj. Ureda predsjednika vlade) osnovan DIAI, Nacionalna skupština donijela je 4. listopada 2022. i proglašen je 10. listopada 2022. Stupio je na snagu 13. listopada 2022. Mađarska je vlada 15. studenoga 2022. u okviru paketa o uslugama Nacionalnoj skupštini podnijela prijedlog zakona o izmjeni tog zakona. Nakon podnošenja paketa o uslugama Nacionalnoj skupštini mađarska tijela su izmijenjeni pravni tekst dostavila službama Komisije u prilogu dopisu iz studenoga. Zakon o izmjeni donesen je 22. studenoga 2022. i sadržava izmjene uključene u pravni tekst koji je Komisija primila 19. studenoga. Vršitelj dužnosti ravnatelja DIAI-a (za razdoblje od 1. listopada 2022. do 31. prosinca 2022.) imenovan je 30. rujna 2022. (94)U skladu s korektivnom mjerom, Uredbom Vlade 373/2022 o izmjeni Uredbe 374/2022 i Uredbom Vlade 463/2022 uvedene su odredbe o jačanju pravila i postupaka za djelotvornije sprečavanje, otkrivanje i ispravljanje sukoba interesa u skladu s člankom 61. Financijske uredbe i Obavijesti Komisije o izbjegavanju i upravljanju sukobom interesa na temelju Financijske uredbe. Nove odredbe odnose se na pojam navodnog sukoba interesa i njima se osigurava učinkovit mehanizam kontrole valjanosti izjava o sukobu interesa. Izmijenjenim uredbama Vlade utvrđuje se da je relevantno osoblje nacionalnih tijela u trenutku sklapanja radnopravnog odnosa ili prije početka rada u nekom tijelu institucijskog sustava dužno dostaviti opću izjavu o sukobu interesa i izjavu o interesima. Izjavu o sukobu interesa dužno je dostaviti i prije početka svake postupovne radnje. Krajnji primatelji, ugovaratelji, podugovaratelji i osobe koje sudjeluju u pripremi i provedbi projekta dužni su prijaviti svaki sukob interesa u slučajevima navedenima u Obavijesti Komisije. Novim se odredbama utvrđuje da je DIAI odabirom uzorka i na temelju dvogodišnjeg plana revizije dužan provjeravati vjerodostojnost izjava, osim onih koje dostave njegovo osoblje i članovi revizorskog tijela (koje će provjeravati Tijelo za zaštitu integriteta) i pritom obuhvatiti najmanje 5 % od broja osoba koje su svake godine dužne dostaviti izjavu o sukobu interesa, kao i svaku podnesenu prijavu sumnje na sukob interesa. Obveza dostave izjave o sukobu interesa za sve aktere i obveza DIAI-a o provedbi provjera primjenjuje se od 15. studenoga 2022. (95)Izmijenjenim uredbama utvrđuje se da se osigurava redovit i djelotvoran nadzor te redovita rotacija osoblja na osjetljivim položajima, osobito osoblja koje radi na poslovima upravljanja nepravilnostima, kontrole i procjene rizika. To će biti dodatno razrađeno u posebnoj metodologiji. Komisija će pratiti provedbu te obveze u praksi. Osim toga, u skladu s obvezom da se osigura odgovarajuće prikupljanje podataka i korektivnom mjerom o alatu Arachne (za više pojedinosti vidjeti detaljnu procjenu u nastavku), izmijenjene uredbe sadržavaju odredbe kojima se osigurava prijenos podataka u Arachne, a u prilozima tim uredbama utvrđuju se relevantna podatkovna polja koja se šalju u Arachne. Nadalje, izmijenjene uredbe sadržavaju odredbe o dosljednoj, sustavnoj i širokoj primjeni i razmatranju svih funkcija alata Arachne pri pripremi i donošenju odluka o financijskim sredstvima EU-a. (96)U članku 81. Zakona o tijelu za zaštitu integriteta o izmijenjenom Zakonu CXLIII. iz 2015. o javnoj nabavi, koji je donesen 10. listopada 2022. i stupio na snagu 11. listopada 2022., utvrđuju se odredbe kojima se sprečava sudjelovanje ponuditelja u postupcima javne nabave ako su u sukobu interesa koji je relevantan za određeni postupak nabave. (97)U skladu s korektivnom mjerom, u propisu o DIAI-u navodi se njegova potpuno neovisna uloga i daju relevantna jamstva (npr. u vezi s postupkom razrješenja). Navodi se i da su u njegovoj nadležnosti akteri koji sudjeluju u izvršenju bilo kojih sredstava iz proračuna EU-a (članak 29./B stavak 3. Zakona CXXV. iz 2018. o državnoj upravi). Osim toga, u relevantnim se propisima jasno utvrđuje da ravnatelj obavlja zadaće bez uplitanja drugih institucija, tijela, političkih stranaka, gospodarskih subjekata, udruženja ili pravnih i fizičkih osoba (članak 29./B stavak 5.). Službenici DIAI-a birat će se na temelju objektivnih kriterija koje će odobriti Tijelo za zaštitu integriteta. To će tijelo i nadzirati proces zapošljavanja državnih dužnosnika i službenika Uprave (članak 29./B stavak 6.). Nadalje, Tijelo za zaštitu integriteta nadzirat će funkcioniranje Uprave te usklađenost postupanja s poslovnikom i smjernicama (članak 29./B stavak 9.). To će tijelo biti nadležno za provjeru izjava o sukobu interesa i izjava o interesima ravnatelja DIAI-a i njegovih službenika (članak 29./B stavak 9.c). U slučaju težih ili ponovljenih neusklađenosti, Tijelo za zaštitu integriteta moći će provesti reviziju DIAI-a (članak 29./B stavak 9.). DIAI je zakonski obvezan Tijelu za zaštitu integriteta na njegov zahtjev omogućiti puni pristup izjavama o sukobu interesa i izjavama o interesima koje Uprava zaprimi. DIAI bi trebao dostaviti i svu dokumentaciju kojom Uprava raspolaže koja je Tijelu potrebna za izvršavanje ovlasti (članak 29./B stavak 9.b točka b)). Uprava će Tijelu za zaštitu integriteta podnositi godišnje izvješće o svojim aktivnostima, a osobito o rezultatima provedenih provjera, poduzetim mjerama, broju primljenih izvješća i predmeta u kojima je pokrenuta istraga (članak 29./B stavak 10.). Komisija pozdravlja činjenicu da se Mađarska složila da se od Tijela za zaštitu integriteta neće tražiti da dokaže namjeru podnositelja izjave u slučaju dostave nevjerodostojne ili nepravilno ispunjene izjave. To je potvrđeno u izmjenama donesenima u okviru paketa o uslugama 22. studenoga 2022. (98)Mađarska vlada je 15. studenoga 2022. u okviru paketa o uslugama Nacionalnoj skupštini podnijela prijedlog zakona o izmjeni statusa EUTAF-a. Zakon je donesen 22. studenoga 2022. Mijenja se sadašnji status EUTAF-a kao središnje proračunske organizacije u djelokrugu ministra nadležnog za javne financije i EUTAF od 1. siječnja 2023. postaje samostalna državna uprava (članak 1. stavak 1. i članak 35. stavak 1.). EUTAF će u strukturi državnog proračuna imati poseban naslov. Dostavljat će prijedlog svojeg proračuna, koji će Vlada bez izmjena prosljeđivati Nacionalnoj skupštini u okviru zakonodavnog prijedloga državnog proračuna i njegova izvršenja. Njegov se proračun može mijenjati samo uz odobrenje Glavne uprave ako su izmjene propisno i javno obrazložene i ne ugrožavaju učinkovito i pravodobno izvršenje zadaća Glavne uprave (članak 2.). Plaća ravnatelja i zamjenika ravnatelja Glavne uprave utvrđuje se u visini od 8,4 odnosno 7,4 prosječne mjesečne bruto plaće u nacionalnom gospodarstvu (članak 30.). Ravnatelj Glavne uprave odlučuje o načelima politike plaća u Glavnoj upravi i dodatnim primanjima (članak 31.). Funkcionalna i profesionalna neovisnost EUTAF-a bit će zajamčena. Službenici EUTAF-a ni ubuduće neće tražiti ni prihvaćati upute o svojim poslovima nadzora. Komisija pozdravlja navedene promjene regulatornog okvira kojim se uređuje EUTAF i izmjene kojima se provodi obveza koju je Mađarska dostavila u rujanskom dopisu. (99)Komisija smatra da je Mađarska poduzela ključne provedbene korake i da relevantnim zakonodavnim tekstovima ispunjava obveze utvrđene korektivnom mjerom. VII.Smanjenje udjela postupaka javne nabave s jednom ponudom koji se financiraju sredstvima Unije (100)Mađarska vlada obvezala da će do 31. prosinca 2022. smanjiti udio postupaka javne nabave s jednom ponudom financiranih sredstvima Unije i zaključenih 2022. ispod 15 %, u skladu s metodologijom pregleda stanja jedinstvenog tržišta. Obvezala se da će taj cilj ostvariti bezuvjetno i održavati ga bez vremenskog ograničenja. Mađarska vlada obvezala se i da će u roku od četiri mjeseca poduzeti dodatne mjere ako u bilo kojoj kalendarskoj godini bude više od 15 % postupaka javne nabave s jednom ponudom, kojima će olakšati smanjenje broja takvih postupaka ispod praga od 15 %. Mađarska vlada obvezala se da će u tom slučaju na odgovarajući način obavijestiti Tijelo za zaštitu integriteta i Komisiju. (101)Ključni provedbeni korak za tu mjeru bio je da EUTAF provede prvu reviziju usklađenosti s metodologijom pregleda stanja jedinstvenog tržišta (i revizija pojedinačnih dostava podataka Komisiji i javnosti, ovisno o slučaju) do 30. rujna 2022. (102)Mađarska su tijela 7. listopada 2022. službama Komisije dostavila revizorsko izvješće o adekvatnosti metodologije postupaka javne nabave s jednom ponudom koje je objavio EUTAF-a. EUTAF je na temelju komentara službi Komisije izmijenio svoje izvješće i 3. studenoga 2022. izdao revidirano konačno revizorsko izvješće. Revizijom je utvrđeno da je primijenjena metodologija adekvatna i usklađena s metodologijom pregleda stanja jedinstvenog tržišta, uz jednu iznimku za koju je EUTAF izrekao preporuku. Komisija će pratiti mjere poduzete u vezi s EUTAF-ovim preporukama u izvješćima mađarske vlade u skladu s točkom (17). (103)Komisija smatra da je Mađarska poduzela ključni provedbeni korak, a EUTAF-ovim je izvješćem dobila dostatnu potvrdu usklađenosti primijenjene metodologije s metodologijom pregleda stanja jedinstvenog tržišta, kako je zatraženo korektivnom mjerom. Tom se ocjenom ne dovodi u pitanje ostvarenje praga od 15 % u skladu s točkom (100). Komisija će pratiti provedbu te korektivne mjere u izvješćima mađarske vlade u skladu s točkom (17).

VIII.Smanjenje udjela postupaka nabave s jednom ponudom koji se financiraju iz državnog proračuna (104)Slično kao u prethodno navedenoj korektivnoj mjeri vii., mađarska vlada obvezala da će do 31. prosinca 2024. u tri faze smanjiti udio postupaka javne nabave s jednom ponudom financiranih iz nacionalnog proračuna i zaključenih u kalendarskoj godini ispod 15 %, u skladu s metodologijom pregleda stanja jedinstvenog tržišta. Obvezala se da će taj cilj ostvariti bezuvjetno i održavati ga bez vremenskog ograničenja. Mađarska vlada obvezala se i da će u roku od četiri mjeseca predložiti dodatne mjere ako u bilo kojoj kalendarskoj godini bude više od 15 % postupaka javne nabave s jednom ponudom, kojima će olakšati smanjenje broja takvih postupaka ispod praga od 15 %. Mađarska vlada obvezala se da će u tom slučaju na odgovarajući način obavijestiti Tijelo za zaštitu integriteta i Komisiju. (105)U skladu s Prilogom obrazloženju, za tu korektivnu mjeru nije bilo neposrednih ključnih provedbenih koraka. Komisija će pratiti provedbu te korektivne mjere u izvješćima mađarske vlade u skladu s točkom (17). IX.Izrada alata za izvješćivanje o postupcima javne nabave s jednom ponudom radi praćenja i izvješćivanja o postupcima javne nabave koji su zaključeni s jednom ponudom (106)Osim korektivnih mjera koje se odnose na smanjenje udjela postupaka javne nabave s jednom ponudom (vii. i viii.), mađarska vlada obvezala se da će do 30. rujna 2022. izraditi novi alat za praćenje i izvješćivanje radi mjerenja udjela postupaka javne nabave koji završavaju s jednom ponudom i financiraju se iz nacionalnih sredstava, iz potpore EU-a ili iz oba izvora. Obvezala se da će ga zadržati bez vremenskog ograničenja. Mađarska vlada obvezala se da će objaviti godišnje pisano izvješće na temelju podataka prikupljenih alatom za izvješćivanje o postupcima javne nabave s jednom ponudom, koje će izraditi Ministarstvo nadležno za javnu nabavu i koje se mora objaviti najkasnije do 15. veljače svake godine na internetskoj stranici sustava elektroničke javne nabave (EPS). (107)Ključni provedbeni koraci za tu mjeru bili su i. razvoj novog alata za praćenje i izvješćivanje na temelju podataka iz EPS-a do 30. rujna 2022. i ii. potvrda EUTAF-a da će taj alat biti sasvim funkcionalan i operativan do 30. rujna 2022. (108)Mađarska su tijela 7. listopada 2022. službama Komisije dostavila revizorsko izvješće EUTAF-a o alatu za praćenje i izvješćivanje o postupcima javne nabave s jednom ponudom. EUTAF je na temelju komentara službi Komisije 3. studenoga 2022. izdao revidirano konačno revizorsko izvješće. U izvješću se utvrđuje da je alat za izvješćivanje o postupcima javne nabave s jednom ponudom uveden, operativan, funkcionalan i da može pratiti udio postupaka javne nabave s jednom ponudom. U izvješću se utvrđuje da se u načelu može utvrditi dosljednost s podacima iz EPS-a. U skladu s korektivnom mjerom, alat za izvješćivanje dodatno će se razvijati do 31. prosinca 2022. kako bi se uključili podaci o oznakama zemljopisnog podrijetla. Prvo će se izvješće objaviti do 15. veljače 2023. (109)Komisija smatra da je Mađarska poduzela ključni provedbeni korak i da je razvijen alat za izvješćivanje o postupcima javne nabave s jednom ponudom. U izvješću EUTAF-a potvrđena je njegova operativnost i funkcionalnost, kako se traži u relevantnoj korektivnoj mjeri. Ta ocjena ne dovodi u pitanje dodatni razvoj i objavu prvog izvješća, čime će se u praksi potkrijepiti korektivna mjera i za što je potreban dulji rok za provedbu u skladu s korektivnom mjerom. X.Razvoj sustava elektroničke javne nabave (EPS) radi povećanja transparentnosti (110)Mađarska vlada obvezala se da će na internetskoj stranici EPS-a izraditi i objaviti bazu podataka koja sadržava informacije o svim obavijestima o dodjeli ugovora u postupcima javne nabave u strukturiranom obliku, uključujući identifikacijske brojeve poduzeća i ime svakog pojedinog člana konzorcija i podugovaratelja. Ta bi se baza podataka trebala redovito (barem svaka tri mjeseca) ažurirati i trebala bi biti dostupna javnosti bez naknade. Treba biti prikladna za strojnu obradu i osobito treba omogućiti strukturirano pretraživanje i masovni izvoz podataka o postupcima nabave. Mađarska se vlada obvezala i da će poduzeti sve potrebne mjere za razvoj EPS-a i osigurati da nove funkcije budu potpuno operativne do 30. rujna 2022. Osim toga, mađarska se vlada obvezala da će EPS i relevantne funkcije održavati bezuvjetno i bez vremenskog ograničenja. (111)Ključni provedbeni korak za tu mjeru bila je potpuna operativnost novih funkcija koje omogućuje strukturirano pretraživanje i izvoz podataka u EPS-u u formatu prikladnom za strojnu obradu koju je trebalo osigurati do 30. rujna 2022. (112)Mađarska tijela su 7. listopada 2022. obavijestila službe Komisije da je nova funkcija EPS-a koja omogućuje strukturirano pretraživanje i izvoz podataka o obavijestima o dodjeli ugovora u EPS-u u formatu prikladnom za strojnu obradu bila spremna do 30. rujna 2022. te da je javno dostupna na adresi https://ekr.gov.hu/portal/kozbeszerzes/eredmeny-tajekoztato-hirdetmenyek . (113) Nova funkcija EPS-a omogućuje strukturirano pretraživanje i masovni izvoz svih podataka o obavijestima o dodjeli ugovora dostupnih u EPS-u (uključujući identifikacijske brojeve poduzeća) u formatu prikladnom za strojnu obradu (.csv ili .xlsx). Baza podataka sadržava podatke o članovima konzorcija i podugovarateljima, a potonji su trenutačno dostupni samo u formatu slobodnog teksta. U skladu s korektivnom mjerom, funkcija će se dodatno razvijati do 30. studenoga 2022. kako bi se uključili strukturirani podaci o podugovarateljima. Podaci se ažuriraju dvaput mjesečno i nova je funkcija dostupna javnosti bez naknade i registracije. Dostupni su podaci od travnja 2018. nadalje, u skladu s korektivnom mjerom; podaci od siječnja 2014. bit će dostupni do 31. ožujka 2023. Osim toga, Mađarska je Komisiji 5. studenoga 2022. na njezin zahtjev dostavila internu uputu Ureda predsjednika vlade poduzeću koje vodi i ažurira bazu podataka, ISO certifikat tog poduzeća i kodeks ponašanja skupine za korisničku podršku, kojima se potvrđuje periodičnost objave i postupak ispravka informacija. (114)Komisija smatra da je Mađarska poduzela ključni provedbeni korak. Razvijena je nova funkcija EPS-a i omogućuje strukturirano pretraživanje i masovni izvoz podataka o obavijestima o dodjeli ugovora u EPS-u u formatu prikladnom za strojnu obradu, u skladu s korektivnom mjerom. Ta ocjena ne dovodi u pitanje dodatni razvoj EPS-a, za što je potreban dulji rok za provedbu u skladu s korektivnom mjerom (vidjeti i točku (113)). XI.Izrada okvira za mjerenje uspješnosti radi procjene učinkovitosti provedbe i troškovne učinkovitosti postupaka javne nabave (115)Mađarska vlada obvezala da će do 30. rujna 2022. izraditi okvir za mjerenje uspješnosti radi procjene učinkovitosti provedbe i troškovne učinkovitosti postupaka javne nabave. Okvir za mjerenje uspješnosti bit će operativan do 30. studenoga 2022. Mađarska se vlada obvezala i da će bezuvjetno zadržati redovitu primjenu okvira za mjerenje uspješnosti i objavljivati njegove rezultate bez vremenskog ograničenja. (116)Ključni provedbeni korak za tu mjeru bio je razvoj samog okvira za mjerenje uspješnosti, uključujući donošenje odluke vlade, do 30. rujna 2022. (117)Mađarska je za ključni provedbeni korak poduzela sljedeće. (118)Mađarska vlada je 5. rujna 2022. donijela i objavila Odluku Vlade 1425/2022 o razvoju okvira za mjerenje uspješnosti koji služi za procjenu učinkovitosti provedbe i troškovne učinkovitosti postupaka javne nabave. (119)Odlukom Vlade 1425/2022 utvrđuje se ministru regionalnog razvoja obveza prikupljanja podataka i provjere mogućih razloga za postupke javne nabave s jednom ponudom. Ministar regionalnog razvoja nadležan je za odabir nevladinih organizacija i stručnjaka za javnu nabavu koji će sudjelovati u izradi i primjeni okvira za mjerenje uspješnosti. Prijedlozi i mišljenja tih nevladinih organizacija i stručnjaka moraju se uzeti u obzir pri izradi i primjeni okvira. U skladu s Odlukom Vlade, okvir za mjerenje uspješnosti osobito će omogućiti godišnju analizu i. stupnja neuspješnih postupaka javne nabave i razloga za njihovu neuspješnost, ii. udjela (broj i vrijednost) ugovora poništenih za vrijeme njihova izvršenja, iii. udjela kašnjenja u izvršenju ugovora, iv. udjela prekoračenja troškova, v. udjela dodijeljenih ugovora o nabavi u kojima se uzima u obzir životni vijek ili troškovi koji nastaju tijekom životnog vijeka, vi. udjela uspješnih sudjelovanja mikropoduzeća i malih poduzeća (po sektoru i u svim sektorima), vii. vrijednosti postupaka s jednom ponudom financiranih nacionalnim sredstvima i sredstvima Unije odvojeno i/ili iz oba ta izvora te odnosa te vrijednosti i ukupne vrijednosti postupaka javne nabave financiranih nacionalnim sredstvima i sredstvima Unije odvojeno i/ili iz oba ta izvora. U skladu s korektivnom mjerom, okvir za mjerenje uspješnosti treba biti operativan do 30. studenoga 2022. Rezultati mjerenja uspješnosti bit će dostupni javnosti svake godine do 28. veljače.

(120)Komisija smatra da je Mađarska poduzela ključni provedbeni korak i ispunila obveze koje se odnose na operativni okvir unutar kojeg će biti utvrđena i provedena korektivna mjera. Ta ocjena ne dovodi u pitanje stvarno donošenje okvira za mjerenje uspješnosti i objavu prvog izvješća, čime će se u praksi potkrijepiti korektivna mjera i za što je potreban dulji rok za provedbu (vidjeti i točku (119)). (121)Komisija napominje da je poziv za podnošenje prijava za odabir nevladinih organizacija i stručnjaka, čiji je nacrt teksta dostavljen Komisiji, bio najavljen 11. listopada 2022. i da mu je rok bio 26. listopada 2022. Stiglo je 15 prijava, od čega su dvije poslale organizacije, a 13 fizičke osobe. Prema tome, iako su za organizacije rezervirana tri mjesta, ustvari im se mogu dodijeliti samo dva. Za treće je mjesto odabrana jedna fizička osoba sa sveučilišta, ali se iz informacija dostupnih Komisiji može zaključiti da ta osoba nije dokazala iskustvo na poslovima javne nabave. Dodatno su odabrana četiri neovisna stručnjaka. XII.Donošenje akcijskog plana za povećanje razine tržišnog natjecanja u javnoj nabavi (122)Mađarska vlada obvezala se da će do 31. ožujka 2023. donijeti sveobuhvatan akcijski plan za povećanje razine tržišnog natjecanja u javnoj nabavi s jasnim i ambicioznim rokovima za provedbu svake od mjera utvrđenih u akcijskom planu. U akcijskom planu trebalo bi, među ostalim, uzeti u obzir prve rezultate okvira za mjerenje uspješnosti, koji bi trebao biti spreman za primjenu do 31. prosinca 2022. (123)U skladu s Prilogom obrazloženju, za ovu korektivnu mjeru nisu utvrđeni neposredni ključni provedbeni koraci. Komisija će pratiti provedbu te korektivne mjere u izvješćima mađarske vlade u skladu s točkom (17). XIII.Organiziranje osposobljavanja za mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u vezi s praksama javne nabave (124)Mađarska vlada se obvezala da će do 31. ožujka 2024. osigurati besplatno osposobljavanje o javnoj nabavi za najmanje 1 000 mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (a posebno za mikropoduzeća i mala poduzeća) kako bi im se olakšalo sudjelovanje u javnoj nabavi. Mađarska vlada se obvezala da će do 30. lipnja 2026. osigurati takvo osposobljavanja za još najmanje 1 200 mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća (tj. ukupno najmanje 2 200). Nadalje, mađarska vlada se obvezala da će pratiti i ocjenjivati učinkovitost i dodanu vrijednost tih osposobljavanja. (125)U skladu s Prilogom obrazloženju, za ovu korektivnu mjeru nisu utvrđeni neposredni ključni provedbeni koraci. Komisija će pratiti provedbu te korektivne mjere u izvješćima mađarske vlade u skladu s točkom (17). XIV.Uspostava mehanizma potpore mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima radi nadoknade troškova sudjelovanja u postupku javne nabave (126)Osim prethodno navedene korektivne mjere xiii., mađarska vlada se obvezala da će do 31. ožujka 2023. pokrenuti program potpore mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima u vezi s postupcima javne nabave. U okviru tog programa osigurala bi se paušalna naknada, na temelju objektivnih, nediskriminirajućih i transparentnih kriterija odabira, za najmanje 1 800 prihvatljivih mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, a posebno za mikropoduzeća i mala poduzeća. Iz programa bi se poduzećima pokrili troškovi povezani sa sudjelovanjem u postupcima javne nabave kako bi im se olakšalo sudjelovanje i smanjile ulazne prepreke. Evaluacija u sredini programskog razdoblja trebala bi se provesti do 30. rujna 2024., a završna evaluacija trebala bi se dovršiti do kraja programa potpore, koji završava 31. srpnja 2026. (127)U skladu s Prilogom obrazloženju, za ovu korektivnu mjeru nisu utvrđeni neposredni ključni provedbeni koraci. Komisija će pratiti provedbu te korektivne mjere u izvješćima mađarske vlade u skladu s točkom (17). XV. Primjena alata ARACHNE (128)Mađarska vlada obvezala se primijeniti postupke za sustavnu i proširenu upotrebu svih funkcija alata Arachne, jedinstvenog alata za rudarenje podataka i utvrđivanje razine rizika koji je Komisija stavila na raspolaganje državama članicama, u provedbi potpora Unije te za sva programska razdoblja radi djelotvornog sprečavanja i otkrivanja sukoba interesa, prijevara, korupcije, dvostrukog financiranja i drugih nepravilnosti. Mađarska vlada se obvezala da će bezuvjetno zadržati potpunu i djelotvornu primjenu alata Arachne bez vremenskog ograničenja. Puni pristup podacima učitanima u Arachne moraju imati sva nadležna revizijska i kontrolna tijela. Komisija napominje da se prema njezinu shvaćanju ta obveza primjenjuje i na buduće sustave koji zamijene Arachne. (129)Ključni provedbeni korak za tu mjeru bila je primjena postupaka za sustavnu i djelotvornu upotrebu alata Arachne do 30. rujna 2022. (130)Mađarska je za ključni provedbeni korak poduzela sljedeće. (131)Mađarska vlada je 30. rujna 2022. donijela Uredbu Vlade 373/2022 i uredbu o izmjeni Uredbe 374/2022, koja je stupila na snagu isti dan, uz određene iznimke u skladu s korektivnom mjerom. (132)U tim uredbama Vlade utvrđene su odredbe kojima se osigurava dostava podataka u alat Arachne svaka dva mjeseca, dok su u prilozima propisana odgovarajuća podatkovna polja koja se moraju dostaviti. Nadalje, te uredbe sadržavaju odredbe o izradi i redovitom preispitivanju metodologije za upotrebu alata Arachne i njegovih rezultata te odredbe kojima se osigurava da nadležna tijela pri pripremi i donošenju odluka u vezi s financiranjem sredstvima EU-a dosljedno, sustavno i sveobuhvatno primjenjuju i uzimaju u obzir sve funkcije alata Arachne. Osim toga, uredbama Vlade relevantnim se akterima, uključujući nadležna revizorska tijela, omogućuje pristup funkcijama i podacima alata Arachne. Prvi paket podataka u alat Arachne je poslan 30. rujna 2022. Arachne sada sadržava podatke iz gotovo 65 000 projekata u Mađarskoj s više od 41 000 korisnika i gotovo 6 000 ugovora. Sljedeće učitavanje podataka u sustav od strane Mađarske predviđeno je za 30. studenoga 2022., u skladu s korektivnom mjerom. Komisija će nastaviti pratiti pravodobno učitavanje podataka. (133)Komisija smatra da je Mađarska poduzela ključni provedbeni korak te da su u relevantnoj uredbi Vlade utvrđena detaljna pravila za sustavnu i djelotvornu upotrebu alata Arachne, u skladu s korektivnom mjerom. XVI.Jačanje suradnje s OLAF-om (134)Mađarska vlada obvezala se da će Nacionalnoj skupštini podnijeti nacrt zakona o izmjeni Zakona CXXII. iz 2010. o Državnoj poreznoj i carinskoj upravi (Nemzeti Adó- és Vámhivatal), koji će biti donesen do 30. rujna 2022. i kojim će Nacionalnu poreznu i carinsku upravu imenovati nadležnim nacionalnim tijelom koje pomaže OLAF-u pri provedbi provjera na terenu u Mađarskoj i kada gospodarski subjekt koji podliježe tim provjerama odbije surađivati. Obvezala se i da će Nacionalnoj skupštini podnijeti nacrt zakona o izmjeni Zakona XXIX. iz 2004. radi uvođenja odvraćajuće financijske sankcije koja će se izreći ako gospodarski subjekt odbije surađivati s OLAF-om za potrebe provjera i inspekcija na terenu.

(135)Ključni provedbeni korak za tu mjeru bilo je donošenje dvaju spomenutih zakona do 30. rujna 2022. (136)Mađarska je za ključni provedbeni korak poduzela sljedeće. (137) Nacionalna skupština je 4. listopada 2022. donijela Zakon XXIX. iz 2022. o izmjeni određenih zakona u vezi sa zakladama za upravljanje imovinom od javnog interesa koje obavljaju djelatnost od javnog interesa, Državnom poreznom i carinskom upravom i provjerama Europskog ureda za borbu protiv prijevara u vezi s kontrolom korištenja proračunskih sredstava Europske unije, koji je proglašen 10. listopada 2022. Odredbe zakona u vezi s OLAF-om stupile su na snagu 26. listopada 2022. (138)U skladu s ko