Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 252/11)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Mosel”

PDO-DE-A1270-AM01

Datum obavijesti: 5.4.2022.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Opis vina/proizvoda od vinove loze i analitička i/ili organoleptička svojstva

Opis:

Izmjena najmanje prirodne alkoholne jakosti i najmanjeg sadržaja šećera u moštu (koji su premješteni iz točke 5.1. u točku 3.2.) za Qualitätswein (kvalitetno vino) proizvedeno od sorte vinove loze Dornfelder u godinama kad vladaju izvanredni vremenski uvjeti.

Standardne vrijednosti za vino Qualitätswein proizvedeno od sorte Dornfelder: 8,8 % vol. potencijalnog alkohola/68 °Oechsle.

DODATAK:

„U godinama u kojima vladaju izvanredni vremenski uvjeti odbor priznatog udruženja Schutzgemeinschaft Mosel (Udruženje za zaštitu vinskih sorti ‚Mosel’) odlukom može utvrditi da najmanja prirodna alkoholna jakost/najmanji sadržaj šećera u moštu za sortu vinove loze Dornfelder iznosi 8,3 % vol. alkohola/65 °Oechsle. Takvo se pravilo primjenjuje isključivo na berbu za koju je ta odluka donesena. Odluka udruženja za zaštitu bit će objavljena na primjeren način.”

Navedeni su nazivi različitih proizvoda, informacije o njihovoj najmanjoj prirodnoj alkoholnoj jakosti/najmanjem sadržaju šećera u moštu i opis njihovih organoleptičkih svojstava.

DODATAK:

Ukupna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 % vol. ukupnog alkohola.

Obrazloženje:

Cilj je neznatnog smanjenja najmanje alkoholne jakosti/najmanjeg sadržaja šećera u moštu sorte Dornfelder omogućiti ranije berbe kako bi se negativni učinci novih štetnih organizama sveli na najmanju moguću mjeru. Primjerice, 2014. octena mušica ploda ugrožavala je sorte crnog grožđa koje rano dozrijevaju. Odgađanjem berbe zbog dosad važećeg najmanjeg sadržaja šećera u moštu znatno se riskira smanjenje kvalitete i količine grožđa u takvim godinama.

Opisu organoleptičkih svojstava dodano je više detalja kako bi bolje odražavali različite proizvode.

Ukupna alkoholna jakost vina proizvedenih bez ikakvih obogaćivanja dodana je na temelju uvodne odredbe Uredbe EU-a.

2. Razgraničenje područja

Opis:

Promijenjeno je razgraničenje područja ZOI-ja „Mosel”.

DODATAK:

Navedene su pojedinačne općine, uključujući katastarske jedinice i njihove brojeve.

Točno razgraničenje može se vidjeti na kartama koje prikazuju vinograde u predmetnim općinama s granicama parcela. Karte se mogu vidjeti na poveznici www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Obrazloženje:

Ova izmjena u pogledu razgraničenja područja nije arbitrarna, već je neophodna kako bi se spriječile znatne štete za vinogradarstvo, poljoprivredu, stanovništvo i prirodni okoliš te kultivirani krajolik regije Mosel koji se razvio tijekom vremena.

Razlozi razgraničenja područja detaljnije su objašnjeni u nastavku:

Budući da mjere zaštite bilja u vinogradarstvu nisu uvijek kompatibilne s drugim kulturama, neprekidni vinogradi nužni su radi osiguranja kvalitete.

Mjere zaštite bilja neophodne u vinogradarstvu nisu uvijek kompatibilne sa zahtjevima za druge kulture. Kad se vinogradi nalaze pored zemljišta drugih namjena (npr. pašnjaci, oranice, uzgoj voća ili povrća), to često stvara probleme koje bi trebalo što više izbjeći:

— Što je vinograd neprekidniji i što je manje dodirnih točaka između vinograda i zemljišta koja se iskorištavaju u druge svrhe (ratarska proizvodnja, uzgoj voća, pašnjaci itd.), manje je povezanih negativnih učinaka na uzgoj i kvalitetu grožđa.

Razlog su tomu specifični zahtjevi u vezi s gospodarenjem u vinogradarstvu, posebno kad je riječ o zaštiti bilja. Na mnogim tradicionalnim vinogradarskim obroncima regije Mosel zaštita bilja provodi se prskanjem iz helikoptera, pri čemu iz tehničkih i fizikalnih razloga postoji veći rizik od raznošenja nego kad je riječ o prizemnoj primjeni. Kako bi prskanje iz helikoptera bilo djelotvorno, dobro je da površine na kojima se provodi imaju geometrijski oblik dugih, ravnih traka duž obronaka. Za to je neophodna neprekidna vinogradarska površina.

Poljoprivrednici i vinogradari obvezni su spriječiti širenje sredstava za zaštitu bilja na druge kulture i neciljana područja, što uključuje i ispunjavanje zahtjeva za udaljenost. Stoga je nemoguće prskati vinovu lozu koja se nalazi blizu granice vinograda, a to onemogućuje uzgoj. Isto vrijedi i za oranice, pašnjake i voćnjake koji graniče s vinogradima. Raštrkanost vinograda stoga dovodi do financijskih gubitaka za sve poljoprivrednike. Problem je osobito izražen na mjestima gdje se provodi prskanje iz helikoptera jer se helikopteri moraju pridržavati posebno strogih zahtjeva za udaljenost zbog povećanog rizika od raznošenja. Premjeste li se vinogradi iz tih područja, bivši vinogradi postaju neciljana područja na koja se primjenjuju zahtjevi za udaljenost. Preostali vinogradi zbog toga dolaze u ekonomski nepovoljan položaj.

— Čak i kad se sredstva za zaštitu bilja propisno primjenjuju, može doći do raznošenja na susjedne parcele druge namjene, što može dovesti do neželjene štete na vegetaciji u neciljanim područjima ili do umanjenja kvalitete/utrživosti proizvoda zbog prisutnosti određenih rezidua. Proizvodi za zaštitu bilja koji se upotrebljavaju u vinogradarstvu, ratarstvu i voćarstvu ponekad se znatno razlikuju, osobito prema vrsti primjene, odobrenju koje je ograničeno na određene kulture i trajanju karence. Čak i kad se slijedi dobra profesionalna praksa, proizvodi se uslijed raznošenja mogu proširiti na susjedne kulture za koje nisu odobreni. U takvim se slučajevima u ispitivanjima na rezidue na temelju precizne analize i niskih najvećih dopuštenih količina rezidua može otkriti da proizvodi nisu prikladni za stavljanje na tržište. Takvi su slučajevi u praksi česti. Iako se onečišćivače može proglasiti odgovornima za tu štetu, vinogradar te probleme može izbjeći tako da držanjem neprekidnih površina pod vinovom lozom što više smanji periferna područja.

Zaštita stanovništva i prirodnog okoliša obrađivanjem strmih obronaka

Strmi obronci danas imaju ključnu ulogu u sprečavanju erozije i ispiranja tla. Terasasti vinogradi i njihovi zidovi sprečavaju otjecanje površinskih voda. Vinova loza i zeleni pokrov stabiliziraju tlo i održavaju se stalnim radom. Pravilno gospodarenje tlom osigurava dobru strukturu tla i dobru infiltraciju vode u tlo. Sve u svemu, erozija je svedena na najmanju moguću mjeru, u slučaju jakih kiša voda je puferirana, a spriječeno je i ispiranje hranjivih tvari (uglavnom fosfata) u površinske vode. Terase i zidovi propadali bi bez aktivnog gospodarenja. Tlo bi zaraslo u šikaru te izgubilo plodnost i strukturu. Posljedice jakih kiša bili bi erozija, ispiranje tla i hranjivih tvari te pojava klizišta, što bi ugrozilo stanovništvo i promet te uzrokovalo štetu.

Mnoge metode gospodarenja i zaštite u vinogradarstvu moguće su i djelotvorne samo ako se primjenjuju u okrupnjenim vinogradima.

— Strategije zaštite bilja koje imaju ograničene negativne učinke te kvalitativne, okolišne i ekonomske prednosti važne su za osiguravanje održive proizvodnje visokokvalitetnih vina.

— Neke često korištene metode koje postoje godinama, kao što je upotreba feromona za suzbijanje grozdovih moljaca, učinkovite su samo u velikim, okrupnjenim vinogradima. Samo se u njima tom tehnikom ometanja parenja može spriječiti razmnožavanje štetnih organizama izvan vinograda i njihovo ulijetanje u vinograd. To je i jedini način da se izbjegne skupa praksa dvostrukog postavljanja ampula uz rubove (granice s drugim kulturama, primjenama ili vegetacijom). Osim toga, u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka za potporu u okviru razvojnog programa „EULLE” (okolišne mjere, ruralni razvoj, poljoprivreda i hrana), koji uključuje potporu za biotehničke postupke zaštite bilja u vinogradarstvu, prihvatljive su neprekidne vinogradarske površine od najmanje 2 ha. Međutim, ako zbog pretvaranja pojedinih vinograda u oranice veličina parcela padne ispod 2 ha, preostali vinogradi više ne ispunjavaju kriterije za potporu za feromonske ampule RAK, što stavlja poljoprivrednike u financijski nepovoljan položaj. Biotehnička zaštita bilja trenutačno nije isplativa bez financijske potpore. Rezultat je povećana upotreba insekticida, što pak negativno utječe na prirodni okoliš.

— I za zaštitu zrelog grožđa od ptica koje se njime hrane neophodne su neprekidne površine pod vinovom lozom jer je to, i iz tehničkih i iz ekonomskih razloga, jedini način da se osigura djelotvorna zaštita.

— Neprekidni vinogradi pomažu i u sprečavanju štete koju izaziva divljač.

Ograničavanje populacije divljači nužno je s vinogradarskog stajališta jer se u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka naknada za štetu u vinogradima koju izazovu te životinje ne dobiva automatski. Neprekidni vinogradi smanjuju i rizik od izbijanja afričke svinjske kuge, koja se mora obvezno prijaviti i koja za stočarstvo u Njemačkoj predstavlja znatan rizik. Kretanje divljih svinja jednostavnije se i jeftinije regulira u neprekidnim vinogradima nego na područjima na kojima se uzgajaju različite kulture (npr. grožđe, ratarske kulture i voće), a koja divljim svinjama pružaju zaklon i hranu.

— Sve je važnije navodnjavanje vinograda kap po kap, koje se posebice u mladim vinogradima upotrebljava za uzgoj vinove loze, a neprekidni vinogradi u povoljnom su položaju za izgradnju potrebne infrastrukture i upravljanje njome (bunari, cijevi itd.). Takvi vinogradi omogućuju učinkovitiju i financijski povoljniju upotrebu zajedničkih izvora vode te zajedničku upotrebu prijevoznih i distribucijskih kanala.

— Zahtjevi gospodarenja u vinogradarstvu različiti su od onih u, primjerice, ratarstvu, naročito na strmim obroncima regije Mosel. Kad se te površine više ne bi upotrebljavale za uzgoj vinove loze, prijetilo bi zarastanje zemljišta u šikaru s obzirom na to da ti obronci nisu prikladni za ratarske kulture ni pašnjake. Na neobrađenim površinama mogle bi spontano početi rasti biljke koje su domaćini neželjenim štetnim organizmima kao što je octena mušica ploda (npr. kupine), što bi ugrozilo zdravlje i kvalitetu grožđa u susjednim vinogradima.

Kultivirani krajolik nastao tijekom povijesti i tradicionalni pejzaž s vinogradima bitni su za ZOI „Mosel” i njegov ugled.

— Neprekidne vinogradarske površine na obroncima doline rijeke Mosel, koje već stoljećima slijede tok rijeke i prirodnu topografiju, karakteristične su za prirodni pejzaž, a lokalno stanovništvo, dionici u sektoru vinarstva tog područja, stručnjaci i potrošači smatraju ih bitnim čimbenikom karaktera vinske regije.

— Iskorištavanjem zemlje za tradicionalnu ratarsku proizvodnju promijenio bi se prirodni pejzaž, a time i kultivirani krajolik, koji su se stoljećima razvijali.

— Taj kultivirani krajolik služi kao kulisa za reklamiranje vina i kao turistička atrakcija. Stoga pruža gospodarski temelj za mnoga poduzeća iz turističkog sektora, kao što su restorani i hoteli. Kad se u specifikaciji proizvoda ne bi utvrdilo razgraničenje područja, to bi omogućilo iskorištavanje zemljišta za ratarsku proizvodnju. To bi, kako je već objašnjeno, činilo opasnost da mnoge površine koje su tradicionalno pod vinovom lozom zarastu u šikaru jer zbog veličine, obilježja i često loše pristupačnosti nisu prikladne za druge namjene osim vinogradarstva. Osim posljedica za okoliš zarastanje u šikaru imalo bi i ekonomske posljedice jer bi takvi krajolici većini turista bili vizualno neprivlačni.

— Udruženje Weltkulturerbe Moseltal e.V. (registrirano udruženje za uvrštavanje doline rijeke Mosel na popis svjetske baštine) podnijelo je 2021. zahtjev Historische Weinberge der Kulturlandschaft Moseltal („Povijesni vinogradi kultiviranog krajolika doline rijeke Mosel”) saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka u vezi s trinaest povijesnih vinogradarskih površina duž rijeke Mosel. Svrha je zahtjeva uvrstiti ta povijesna vinogradarska područja na UNESCO-ov popis kandidata za svjetsku baštinu u Njemačkoj da bi bila priznata kao svjetska baština. Nastavak gospodarenja registriranim vinogradima bit će iznimno bitan za stjecanje priznanja UNESCO-ove svjetske baštine. Stoga treba učiniti sve što se može kako se postojeći kultivirani krajolik ni na koji način ne bi promijenio i tako našao u nepovoljnom položaju tijekom UNESCO-ova postupka evaluacije.

— Mnoga vina koja se predstavljaju u stručnim publikacijama te stoga znatno utječu na nacionalnu i međunarodnu percepciju i ugled ZOI-ja „Mosel” često potječu s tradicionalnih strmih obronaka regije Mosel (među ostalim Wehlener Sonnenuhr, Erdener Prälat, Bernkasteler Doctor, Brauneberger Juffer i Winninger Uhlen). Povoljna izloženost suncu i često siromašno tlo na tim strmim obroncima stvaraju posebne uvjete uzgoja koji daje visokokvalitetna vina.

— Ti čimbenici znače da ZOI „Mosel” izaziva pozitivnu emocionalnu reakciju među trgovcima na malo i potrošačima. Konkretnije, kupovina i konzumacija vinâ „Mosel” u mislima potrošača oživljava slike poznatih obronaka te regije. Neki će se pritom možda prisjetiti odmora i prekrasnog krajolika. To ZOI „Mosel” čini iznimnim i jedinstvenim.

Iz navedenih razloga jasno je da uzgoj vinove loze na okrupnjenoj površini ima mnogo različitih prednosti za vlasnike i upravitelje vinograda kao i za okoliš i stanovništvo. S obzirom na prethodno navedene brojne nedostatke ne bi se trebao povećati ionako mali udio vinograda koji su raspršeni na nekoliko lokacija.

3. Sorte vinove loze

Opis:

Sljedeće sorte grožđa navedene su u točki 7. (koja će postati točka 8.) specifikacije proizvoda:

Bijela vina

Arnsburger, Auxerrois, Bacchus, Bronner, Cabernet Blanc (samo Saarland), Chardonnay, Ehrenbreitsteiner, Ehrenfelser, Faberrebe, Findling, Gelber Muskateller, Goldriesling, Grauer Burgunder, Grüner Veltliner, Huxelrebe, Johanniter, Juwel, Kerner, Kernling, Merzling, Morio-Muskat, Müller-Thurgau, Muskat-Ottonel, Optima, Ortega, Perle, Phoenix, Prinzipal, Regner, Reichensteiner, Rieslaner, Roter Elbling, Roter Muskateller, Roter Traminer, Saphira, Sauvignon Blanc, Scheurebe, Schönburger, Solaris, Weißer Burgunder, Weißer Elbling, Weißer Riesling.

Crna i ružičasta vina

Accent, Acolon, Blauer Frühburgunder, Blauer Limberger, Blauer Portugieser, Blauer Spätburgunder, Bolero, Cabernet Cortis, Cabernet Cubin, Cabernet Dorio, Cabernet Dorsa, Cabernet Mitos, Cabernet Sauvignon, Dakapo, Domina, Dornfelder, Dunkelfelder, Merlot, Müllerrebe, Prior, Regent, Rondo, Rubinet, Saint-Laurent, Syrah.

DODATAK:

Dodane su sljedeće sorte:

Bijela vina

Albalonga, Blauer Silvaner, Calardis Blanc, Felicia, Freisamer, Früher Malingre, Früher roter Malvasier, Goldmuskateller, Helios, Hibernal, Hölder, Kanzler, Muscaris, Nobling, Orion, Osteiner, Rosa Chardonnay, Roter Gutedel, Roter Müller-Thurgau, Roter Riesling, Ruländer, Sauvignon Cita, Sauvignon Gryn, Sauvignon Sary, Sauvitage, Septimer, Siegerrebe, Silcher, Silvaner, Sirius, Souvignier Gris, Staufer, Trebbiano di Soave, Villaris, Weißer Gutedel, Würzer.

Crna i ružičasta vina

Allegro, Baron, Blauburger, Blauer Zweigelt, Cabernet Cantor, Cabernet Carbon, Cabernet Carol, Cabernet Franc, Cabertin, Calandro, Deckrot, Domina, Färbertraube, Frühburgunder, Hegel, Helfensteiner, Heroldrebe, Monarch, Muskattrollinger, Neronet, Palas, Pinotin, Piroso, Reberger, Rosenmuskateller, Rotberger, Tauberschwarz, Wildmuskat.

Dodani su sinonimi za sorte grožđa.

Obrazloženje:

Prethodni popis sorti grožđa bio je nepotpun. Proširen je kako bi se uvrstile sve dosad klasificirane sorte i njihovi sinonimi.

4. Važeći zahtjevi utvrđeni europskim ili nacionalnim zakonodavstvom

Opis:

Dodatni zahtjevi u pogledu označivanja bit će utvrđeni u točki 10. specifikacije proizvoda.

Manje zemljopisne jedinice

DODATAK:

Nadalje, registar vinograda sadržava popis nazivâ područjâ, velikih i pojedinačnih vinograda i sustavâ otvorenih polja, koji se mogu upotrebljavati za manje zemljopisne jedinice. U njemu su navedene granice lokacija i područjâ prema katastarskim oznakama (katastarska jedinica, katastarska podjedinica, sustav otvorenih polja, čestica). Registar vodi Poljoprivredna komora savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Za saveznu pokrajinu Saarland te su granice navedene u Uredbi o razgraničenju vinogradarskih područja u Saarlandu (Verordnung über die Abgrenzung der Weinbaugebiete im Saarland). Osnivanje i vođenje registra vinograda temelji se na:

— članku 23. stavcima 3. i 4. Saveznog zakona o vinu (Weingesetz),

— članku 29. Savezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— Zakonu savezne pokrajine Porajnje-Falačka o utvrđivanju lokacija i područja i o registru vinograda (Zakon o vinogradima) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— Uredbi savezne pokrajine Saarland o razgraničenju vinogradarskih područja u Saarlandu od 2. lipnja 2006.,

— članku 2. stavku 16. Uredbe savezne pokrajine Porajnje-Falačka o nadležnostima u području zakonodavstva o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Granice malih zemljopisnih jedinica mogu se mijenjati jedino uz suglasnost nadležnih organizacija u skladu s člankom 22.g Saveznog zakona o vinu, koje o svakoj promjeni moraju obavijestiti Savezni ured za poljoprivredu i hranu.

Obrazloženje:

Odredbe o označivanju trebalo bi nadopuniti kako bi se obuhvatile manje zemljopisne jedinice i kako bi se uskladile s važećim zakonodavstvom.

5. Nadzorna tijela

Opis:

Dopune o imenovanim nadzornim tijelima i njihovim zadaćama.

DODATAK:

Poljoprivrednoj komori u obavljanju kontrola potporu pruža:

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz (Zavod za ispitivanja savezne pokrajine Porajnje-Falačka) Mainzer Straße 112 56068 Koblenz

Tel. 02 61/91 49-0

Faks 02 61/91 49 19-0

E-pošta: poststelle@lua.rlp.de

Za Saarland:

Poljoprivredna komora savezne pokrajine Saarland In der Kolling 310 66450 Bexbach

Tel. 06 82 6/82 89 5-0

Faks 06 82 6/82 89 5-60

E-pošta: info@lwk-saarland.de

Poljoprivrednoj komori u obavljanju kontrola potporu pruža:

Landesamt für Verbraucherschutz (Ured savezne pokrajine Saarland za zaštitu potrošača) Konrad-Zuse-Straße 11 66115 Saarbrücken

Tel. 06 81/99 78-0

Faks 06 81/99 78-45 49

E-pošta: poststelle@lav.saarland.de

Obrazloženje:

Landesuntersuchungsamt Rheinland-Pfalz (Zavod za ispitivanja savezne pokrajine Porajnje-Falačka) i Landesamt für Verbraucherschutz (Ured savezne pokrajine Saarland za zaštitu potrošača) trebaju biti uvršteni kao nadzorna tijela jer na tom području obavljaju kontrole. Promijenjena je adresa Poljoprivredne komore u Saarlandu.

6. Ostalo

Opis:

Uredničke izmjene u skladu sa zahtjevima EU-a.

Obrazloženje:

Uredničke izmjene morale su se izvršiti kako bi se udovoljilo zahtjevima EU-a.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Mosel

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

8. Biser vino

4. Opis vina

1. Qualitätswein (kvalitetno vino), bijelo

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Bijela vina općenito imaju raspon boja od svjetlozelene do intenzivne tamnozlatne boje. Arome su im obično u rasponu od svježih i voćnih do cvjetnih i pikantnih. Budući da je većina bijelih vina proizvedena od jedne sorte vinove loze, općenito odražavaju svojstva različitih sorti grožđa od kojih su proizvedena. Vina obično imaju blag do bogat okus i nenametljivu do oštru strukturu kiselosti. Ovisno o načinu starenja vina mogu imati i arome prženja te nenametljive do izražene fenolne arome. Vina Riesling svojim aromama i mineralnošću posebno odražavaju različit teroar regije Mosel.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

2. Qualitätswein (kvalitetno vino), crno

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Crna vina obično imaju vodenasto crvenu do duboko plavkastu ili ljubičastu boju, ovisno o sorti grožđa, a starenjem poprime i blago smećkaste nijanse. Arome su obično voćne s primjesama bobica i crvenog voća, a mogu imati i pikantne, zemljane karakteristike. Ovisno o načinu starenja vina mogu imati i arome prženja i čokoladne note. Obično imaju delikatan do bogat okus i baršunastu do svježu strukturu kiselosti.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

3. Qualitätswein (kvalitetno vino), ružičasto; Weißherbst, Blanc de Noir

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Ružičasta vina i vina Weißherbst općenito imaju blijedu do intenzivnu svjetlocrveno boju. Vina Blanc de Noir imaju boju bijelog vina. Arome su obično svježe i voćne do nenametljivo pikantne s notama crvenih bobica i crvenog voća. Vina Blanc de Noir mogu imati i delikatne arome jezgričavog i koštuničavog voća. Obično imaju delikatan do bogat okus i nenametljivu do snažnu strukturu kiselosti.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

4. Qualitätswein (kvalitetno vino), Rotling

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Vina Rotling općenito imaju blijedu do intenzivnu svjetlocrvenu boju. Njihove su arome obično voćne, ponekad nenametljivo pikantne, s notama bobičastog i jezgričavog voća te citrusa. Općenito imaju delikatan do bogat okus i svježu strukturu kiselosti.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Prädikatswein Kabinett (vina s predikatnom oznakom „Kabinett”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Vina „Mosel” s predikatnom oznakom „Kabinett” uglavnom su voćna i svježa vina izražene kiselosti i umjerene alkoholne jakosti.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

6. Prädikatswein Spätlese (vina s predikatnom oznakom „Spätlese”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Vina „Mosel” s predikatnom oznakom „Spätlese” općenito imaju intenzivne arome zrelog voća i harmoničnu strukturu kiselosti.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

7. Prädikatswein Auslese (vina s predikatnom oznakom „Auslese”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Vina „Mosel” s predikatnom oznakom „Auslese” općenito imaju snažnu boju i intenzivne, voćne arome koje su ponekad i egzotične. Česte su i nenametljive note meda i pikantne note.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

8. Prädikatswein Beerenauslese (vina s predikatnom oznakom „Beerenauslese”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Vina „Mosel” s predikatnom oznakom „Beerenauslese” proizvedena su od bobica prezrelog ili suhog grožđa ili od grožđa s plemenitom plijesni te stoga općenito imaju intenzivnu zlatnožutu do jantarnu boju i blagu uljnu teksturu. Obično su intenzivno slatka sa srednjom do snažnom strukturom kiselosti. Arome imaju raspon od voćnih do pikantnih s notama zrelog do prezrelog voća, suhog voća, meda i začina.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

9. Prädikatswein Eiswein (vina s predikatnom oznakom „Eiswein”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Vina „Mosel” s predikatnom oznakom „Eiswein” dobivaju se od prirodno smrznutog grožđa, zbog čega sastojci grožđa dostižu visok stupanj koncentracije. Ledena vina općenito imaju intenzivan, sladak okus u kombinaciji sa snažnom kiselošću. Arome su obično voćne, a note plemenite plijesni manje su izražene nego kod vina s oznakama Beerenauslese i Trockenbeerenauslese.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

10. Prädikatswein Trockenbeerenauslese (vina s predikatnom oznakom „Trockenbeerenauslese”)

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Vina „Mosel” s predikatnom oznakom „Trockenbeerenauslese” proizvedena su od bobica prezrelog ili suhog grožđa ili od grožđa s plemenitom plijesni te stoga općenito imaju intenzivnu zlatnožutu do jantarnu boju i blagu uljnu teksturu. Obično su intenzivno slatka sa srednjom do snažnom strukturom kiselosti. Arome imaju raspon od voćnih do pikantnih s notama zrelog do prezrelog voća, suhog voća, meda i začina. Vina Trockenbeerenauslese u načelu se od vina Beerenauslese razlikuju po tome što imaju veću koncentraciju aroma i snažnije ih karakteriziraju bobice grožđa s plemenitom plijesni ili prosušenoga grožđa.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

11. Biser vino, kvalitetno pjenušavo vino

SAŽET TEKSTUALNI OPIS

Različita rezidualna tla daju proizvodima sa zaštićenim nazivom „Mosel” karakteristična svojstva.

Biser vino

Kvalitetna biser vina odlikuje fino do izraženo perlanje, voćna su i svježa. Ovisno o vrsti vina njihove arome odgovaraju onima opisanima za bijela, ružičasta i crna vina.

Kvalitetno pjenušavo vino

Kvalitetna pjenušava vina odlikuje izraženo do snažno perlanje, a arome imaju raspon od voćne i svježe do zrele i arome kvasca. Arome ovise o vrsti osnovnog vina, sortama grožđa i trajanju dozrijevanja na vinskom talogu.

Vina crémants odlikuje intenzivno perlanje i mekana struktura. Arome obično imaju raspon od voćnih i zrelih do pikantnih i aroma kvasca, a ovise o vrsti osnovnog vina, sortama grožđa i trajanju dozrijevanja na vinskom talogu.

Ukupna volumna alkoholna jakost vina sa ZOI-jem „Mosel” proizvedenog bez ikakvog obogaćivanja može biti veća od 15 %.

Ako za analitička svojstva nisu navedene vrijednosti, primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Postupci proizvodnje vina

5.1. Posebni enološki postupci

1. Svi proizvodi

Poseban enološki postupak

Primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

2. Svi proizvodi

Relevantna ograničenja u proizvodnji vina

Primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

3. Svi proizvodi

Postupci uzgoja

Primjenjuje se važeće zakonodavstvo.

5.2. Najveći prinosi

125 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Područje ZOI-ja u saveznoj pokrajini Porajnje-Falačka sastoji se od vinograda u sljedećim općinama: Alf (1599), Alken (1375), Ayl (Ayl (2740), Biebelhausen (2741)), Bausendorf (Bausendorf (2476), Olkenbach (2477)), Beilstein (1509), Bekond (2609), Bengel (2474), Bernkastel-Kues (Andel (2431), Bernkastel (2433), Kues (2432), Wehlen (2434)), Brauneberg (2429), Bremm (1516), Briedel (1601), Briedern (1510), Brodenbach (1373), Bruttig-Fankel (Bruttig (1506), Fankel (1507)), Bullay (1596), Burg (Mosel) (2460), Burgen (ruralni okrug Bernkastel-Wittlich) (2425), Burgen (ruralni okrug Mayen-Koblenz) (1371), Cochem (Cochem (1531), Cond (1533), Sehl (1532)), Detzem (2602), Dieblich (1378), Dreis (ruralni okrug Bernkastel-Wittlich) (2540), Ediger-Eller (Ediger (1514), Eller (1515)), Ellenz-Poltersdorf (1508), Enkirch (2459), Ensch (2605), Erden (2440), Ernst (1505), Esch (ruralni okrug Bernkastel-Wittlich) (2562), Fell (Fastrau (2619), Fell (2622)), Fisch (2735), Flußbach (2478), Föhren (2610), Franzenheim (2786), Graach an der Mosel (2437), Hatzenport (1370), Hetzerath (2559), Hochweiler (2787), Hupperath (2542), Igel (Igel (2788), Liersberg (2789)), Irsch (2711, 2867), Kanzem (2757), Kasel (2662), Kastel-Staadt (2713), Kenn (2614), Kesten (2427), Kinderbeuern (2475), Kinheim (2473), Kirf (Kirf (2717), Meurich (2718)), Klausen (Krames-Klausen (2563), Pohlbach (2564)), Klotten (1502), Klüsserath (2608), Kobern-Gondorf (Gondorf (1364), Kobern (1363)), Koblenz (Güls (1405), Koblenz (1401), Lay (1403), Metternich (1407), Moselweiß (1402)), Köwerich (2607), Konz (Filzen (2428), Filzen (2770), Könen (2769), Kommlingen (2773), Konz (2771), Krettnach (2774), Niedermennig (2772), Oberemmel (2775)), Korlingen (2668), Kröv (2472), Langsur (Grewenich (2793), Langsur (2790), Metzdorf (2794)), Lehmen (Lehmen (1366), Moselsürsch (1367)), Leiwen (2601), Lieser (2436), Löf (Kattenes (1368), Löf (1369)), Lösnich (2441), Longen (2616), Longuich (2615), Maring-Noviand (2435), Mehring (Lörsch (2617), Mehring (2621)), Mertesdorf (2663), Merzkirchen (2724), Mesenich (1511, 2791), Minheim (2576), Morscheid (2665), Moselkern (1558), Müden (Mosel) (1557), Mülheim (Mosel) (2430), Neef (1597), Nehren (1513), Neumagen-Dhron (Dhron (2579), Neumagen (2580)), Niederfell (1377), Nittel (Köllig (2761), Nittel (2763), Rehlingen (2762)), Oberbillig (2767), Oberfell (1376), Ockfen (2739), Ollmuth (2675), Onsdorf (2760), Osann-Monzel (Monzel (2566), Osann (2565)), Palzem (Esingen (2728), Helfant (2732), Kreuzweiler (2729), Palzem (2730), Wehr (2731)), Pellingen (2776), Piesport (Niederemmel (2578), Piesport (2577)), Platten (2536), Pluwig (2670), Pölich (2603), Pommern (1546), Pünderich (1600), Ralingen (Edingen (2804), Godendorf (2803), Ralingen (2802), Wintersdorf (2799)), Reil (2471), Riol (2618), Rivenich (2561), Riveris (2664), Saarburg (2737), Sankt Aldegund (1598), Schleich (2604), Schoden (2742), Schweich (Issel (2613), Schweich (2612)), Sehlem (2560), Senheim (1512), Serrig (2712), Sommerau (2666), Starkenburg (2458), Tawern (Fellerich (2766), Tawern (2759)), Temmels (2765), Thörnich (2606), Traben-Trarbach (Traben (2452), Trarbach (2453), Wolf (2451)), Treis-Karden (Karden (1555), Treis (1556)), Trier (Biewer (2857), Eitelsbach (2855), Filsch (2866), Kernscheid (2868), Kürenz (2864), Olewig (2863), Ruwer-Maximin (2853), Ruwer-Paulin (2854), St. Matthias (2861), Tarforst (2865), Trier (2856), Zewen (2860)), Trittenheim (2581), Ürzig (2439), Valwig (1504), Veldenz (2423), Waldrach (2661), Wasserliesch (2768), Wawern (Trier-Saarburg) (2758), Wellen (2764), Witlingen (2756), Wincheringen (Bilzingen (2723), Söst (2734), Wincheringen (2733)), Winningen (1362), Wintrich (2426), Wittlich (Lüxem (2522), Neuerburg (2524), Wittlich (2521)), Zell (Mosel) (Kaimt (1594), Merl (1595), Zell (1593)), Zeltingen-Rachtig (2438).

Područje ZOI-ja u saveznoj pokrajini Saarland sastoji se od vinograda u sljedećim općinama/okruzima: Perl (Hasenberg, St. Quirinusberg), Oberperl, Nennig (Römerberg, Schlossberg), Sehndorf (Klosterberg, Marienberg).

Točno razgraničenje može se vidjeti na kartama koje prikazuju vinograde u navedenim općinama s granicama parcela. Karte se mogu vidjeti na poveznici www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein.

Vina Qualitätswein (kvalitetno vino), Prädikatswein (vino s predikatnom oznakom), Sekt b.A. (kvalitetno pjenušavo vino iz određenih regija) ili Qualitätsperlwein b.A. (kvalitetno biser vino iz određenih regija) sa zaštićenim nazivom „Mosel” smiju se proizvoditi izvan navedenog vinogradarskog područja u kojem je grožđe ubrano i koje je navedeno na etiketi pod uvjetom da je područje proizvodnje smješteno u istoj ili susjednoj saveznoj pokrajini.

7. Sorte vinove loze

Accent

Acolon

Albalonga

Allegro

Arnsburger

Auxerrois – Auxerrois blanc, Pinot Auxerrois

Bacchus

Baron

Blauburger

Blauer Frühburgunder – Frühburgunder, Pinot Noir Precoce, Pinot Madeleine, Madeleine Noir

Blauer Limberger – Limberger, Lemberger, Blaufränkisch

Blauer Portugieser – Portugieser

Blauer Silvaner

Blauer Spätburgunder – Spätburgunder, Pinot Nero, Pinot Noir, Samtrot

Blauer Trollinger – Trollinger, Vernatsch

Blauer Zweigelt – Zweigelt, Zweigeltrebe, Rotburger

Bolero

Bronner

Cabernet Blanc

Cabernet Carbon

Cabernet Carol

Cabernet Cortis

Cabernet Cubin – Cubin

Cabernet Dorio – Dorio

Cabernet Dorsa – Dorsa

Cabernet Franc

Cabernet Mitos – Mitos

Cabernet Sauvignon

Cabertin

Calandro

Chardonnay

Chardonnay Rosé

Dakapo

Deckrot

Domina

Dornfelder

Dunkelfelder

Ehrenbreitsteiner

Ehrenfelser

Faberrebe – Faber

Findling

Freisamer

Früher Malingre – Malinger

Früher Roter Malvasier – Malvoisie, Malvasier, Früher Malvasier

Färbertraube

Gelber Muskateller – Muskateller, Muscat Blanc, Muscat, Moscato

Goldriesling

Grüner Silvaner – Silvaner, Sylvaner

Grüner Veltliner – Veltliner

Hegel

Helfensteiner

Helios

Heroldrebe

Hibernal

Huxelrebe – Huxel

Hölder

Johanniter

Juwel

Kanzler

Kerner

Kernling

Merlot

Merzling

Monarch

Morio Muskat

Muscaris

Muskat Ottonel

Müller Thurgau – Rivaner

Müllerrebe – Schwarzriesling, Pinot Meunier

Neronet

Nobling

Optima 113 – Optima

Orion

Ortega

Osteiner

Palas

Perle

Phoenix – Phönix

Pinotin

Piroso

Prinzipal

Prior

Reberger

Regent

Regner

Reichensteiner

Rieslaner

Rondo

Rotberger

Roter Elbling – Elbling Rouge

Roter Gutedel – Chasselas Rouge

Roter Muskateller

Roter Riesling

Roter Traminer – Traminer, Gewürztraminer, Clevner

Rubinet

Ruländer – Pinot Gris, Pinot Grigio, Grauburgunder, Grauer Burgunder

Saint Laurent – St. Laurent, Sankt Laurent

Saphira

Sauvignon Blanc

Sauvignon Cita

Sauvignon Gryn

Sauvignon Sary

Scheurebe

Schönburger

Septimer

Siegerrebe – Sieger

Silcher

Sirius

Solaris

Souvignier Gris

Staufer

Syrah – Shiraz

Tauberschwarz

Weißer Burgunder – Pinot Blanc, Pinot Bianco, Weißburgunder

Weißer Elbling – Elbling

Weißer Gutedel – Chasselas, Chasselas Blanc, Fendant Blanc, Gutedel

Weißer Riesling – Riesling, Riesling renano, Rheinriesling, Klingelberger

Wildmuskat

Würzer

8. Opis povezanosti

Vinogradarska regija Mosel, čiji se vinogradi većinom nalaze uz rijeku Mosel i njezine pritoke Saar i Ruwer, obuhvaća nekoliko fiziografskih područja. Od jugozapada do sjeveroistoka mogu se razlikovati sljedeća područja: Gornji Mosel (od Perla do Konza), dolina grada Triera (od Konza do Schweicha), Srednji Mosel (od Schweicha do Moselkerna) i donja dolina rijeke Mosel (od Moselkerna do Koblenza). Regija Mosel morfološki se može okvirno podijeliti u dvije podregije. U fiziografskim područjima Gornji Mosel i dolina grada Triera rijeka Mosel teče kroz vrlo mekane mezozoičke stijene (išarani vapnenac, školjkasti vapnenac i Keuper) uvale grada Triera. U fiziografskim područjima Srednji Mosel i Donji Mosel rijeka pak krivuda u uskoj dolini u obliku slova „V” urezanoj u devonske stijene Rajnskog škriljavoga gorja. Vinogradarska područja duž rijeka Mosel, Saar i Ruwer nalaze se na nadmorskim visinama od otprilike 65 m do 375 m. Prosječna nadmorska visina vinogradâ iznosi 180 m. Okrenuti su uglavnom prema jugoistoku, jugu i jugozapadu (50 %), a u smislu vinogradarskog područja kao cjeline njihova prosječna orijentacija iznosi 195° (JJZ). Geologija: u vinogradarskom području Mosel prevladavaju devonske stijene. Tijekom devona sedimenti su se nataložili u morskom bazenu. Na obalnim područjima sedimenti su bili pijesak, a u unutrašnjosti mulj i glina. Ti su se depoziti stvrdnuli i u karbonu oblikovali u planine (Rajnsko škriljavo gorje). Danas na područjima s devonskim stijenama pronalazimo većinom kvarcne pješčenjake, kvarcite i (glinene) škriljavce. U razdoblju Buntsandstein nataložili su se depoziti iz rijeka i vjetra u današnju uvalu grada Triera. Danas se ti depoziti javljaju u obliku pješčenjaka. Tijekom narednih razdoblja – Muschelkalk i Keuper – oblikovali su se morski depoziti s vapnencem u uvali grada Triera. Stijene iz razdoblja Keuper i Muschelkalk pojavljuju se samo u Gornjem Moselu.

Prirodni čimbenici: prosječna godišnja dnevna temperatura iznosi 9,7 °C, a prosječna temperatura u razdoblju rasta 14,1 °C. Prosječna godišnja količina oborina iznosi 760 mm, od čega 60 % oborina padne tijekom razdoblja rasta. Vinova loza u prosjeku dobiva 652 000 Wh/m2 izravnog sunčeva zračenja tijekom razdoblja rasta. Najveće vrijednosti sunčeva zračenja zabilježene su na strmim i vrlo strmim padinama.

Ljudski čimbenici: prostorne jedinice malih razmjera i položaj vinogradâ na strmim padinama ograničavaju mogućnost primjene mehanizacije pa je njegovanje vinograda vrlo radno intenzivno, što ima stabilizacijski učinak na prinose. To znatno pridonosi kvaliteti berbe u smislu najmanje prirodne alkoholne jakosti, razvoja aroma i uravnotežene kiselosti vina. Dugo razdoblje rasta, uz posebnu topografiju vinogradarskog područja, mikroklimatski uvjeti, karakterističan sastav tla i visoka razina ljudskog doprinosa određuju tipične karakteristike vina. Ljudski utjecaj temelji se na stoljetnoj vinogradarskoj tradiciji.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Vino, kvalitetno pjenušavo vino, biser vino

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe o označivanju

Opis uvjeta:

Vina moraju uspješno proći službeno ispitivanje da bi se na etiketama vina smjeli primjenjivati tradicionalni izrazi Qualitätswein (kvalitetno vino), Prädikatswein (vino s predikatnom oznakom), Qualitätsperlwein b.A. (kvalitetno biser vino iz određenih regija) i Sekt b.A. (kvalitetno pjenušavo vino iz određenih regija). Inspekcijski broj izdan u tom kontekstu (amtliche Prüfungsnummer ili A.P.-Nr.) mora biti naveden na etiketi. On zamjenjuje broj serije.

Uz postojeći zaštićeni naziv vina vino i proizvodi od vina moraju biti označeni jednim od tradicionalnih izraza navedenih u točki 5.a specifikacije proizvoda. Upotreba tradicionalnih izraza navedenih u točki 5.b specifikacije proizvoda nije obvezna.

Nadalje, registar vinograda sadržava popis nazivâ područjâ, velikih i pojedinačnih vinograda i sustavâ otvorenih polja, koji se mogu upotrebljavati za manje zemljopisne jedinice. U njemu su navedene granice lokacija i područjâ prema katastarskim oznakama (katastarska jedinica, katastarska podjedinica, sustav otvorenih polja, čestica). Registar vodi Poljoprivredna komora savezne pokrajine Porajnje-Falačka. Za saveznu pokrajinu Saarland te su granice navedene u Uredbi o razgraničenju vinogradarskih područja u Saarlandu (Verordnung über die Abgrenzung der Weinbaugebiete im Saarland). Osnivanje i vođenje registra vinograda temelji se na:

— članku 23. stavcima 3. i 4. Saveznog zakona o vinu (Weingesetz),

— članku 29. Savezne uredbe o vinu (Weinverordnung),

— Zakonu savezne pokrajine Porajnje-Falačka o utvrđivanju lokacija i područja i o registru vinograda (Zakon o vinogradima) (Landesgesetz über die Festsetzung von Lagen und Bereichen und über die Weinbergsrolle (Weinlagengesetz)),

— Uredbi savezne pokrajine Saarland o razgraničenju vinogradarskih područja u Saarlandu od 2. lipnja 2006.,

— članku 2. stavku 16. Uredbe savezne pokrajine Porajnje-Falačka o nadležnostima u području zakonodavstva o vinu (Landesverordnung über Zuständigkeiten auf dem Gebiet des Weinrechts).

Granice malih zemljopisnih jedinica mogu se mijenjati jedino uz suglasnost nadležnih organizacija u skladu s člankom 22.g Saveznog zakona o vinu, koje o svakoj promjeni moraju obavijestiti Savezni ured za poljoprivredu i hranu.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

www.ble.de/eu-qualitaetskennzeichen-wein

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.