KOMUNIKACIJA KOMISIJE NACRTI PRORAČUNSKIH PLANOVA U EUROPODRUČJU 2014.: UKUPNA OCJENA PRORAČUNSKIH STANJA I IZGLEDA /* COM/2013/0900 final */





Sažetak Kao odgovor na fiskalne izazove krize i u okviru ojačanog ekonomskog upravljanja Komisija i države članice primjenjuju diferenciranu fiskalnu strategiju usklađenu s izazovima pojedinačnih zemalja. Ove su jeseni države članice europodručja prvi put Komisiji predstavile nacrte proračunskih planova tražeći mišljenje o tome jesu li njihovi proračunski planovi za sljedeću godinu usklađeni s obvezama koje imaju u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Do 15. listopada, kada je istekao rok, sve su države članice koje nisu uključene u makroekonomski program prilagodbe dostavile nacrte proračunskih planova za 2014. Komisija ih je ocijenila i državama članicama dostavila mišljenje o njima. Ohrabrujuća je činjenica da ni u jednom nacrtu proračunskog plana nije utvrđena znatna neusklađenost s obvezama Pakta te da zahtjevi za reviziju proračunskih planova nisu bili potrebni. Komisija je međutim u nekoliko slučajeva utvrdila opravdane razloge za kritiku i zatražila je od predmetnih država članica da uzmu u obzir njezino mišljenje pri finalizaciji proračuna za 2014. Komisija je zaključila sljedeće: 1. Nacrti proračunskih planova dviju zemalja (Estonija i Njemačka) smatraju se usklađenima s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. 2. Nacrti proračunskih planova triju zemalja (Francuska, Nizozemska, Slovenija) smatraju se usklađenima, ali nemaju prostora za moguća odstupanja jer bi to ugrozilo smanjenje prekomjernog deficita. Komisija poziva nadležna tijela na strogo izvršavanje proračuna. 3. Smatra se da su nacrti proračunskih planova triju zemalja (Belgija, Austrija, Slovačka) uglavnom usklađeni s Paktom. Iako su zemlje na putu da do isteka roka 2013. smanje prekomjerne deficite, njihovi planovi mogu ponešto odstupiti od plana prilagodbe srednjoročnom proračunskom cilju. Komisija poziva nadležna tijela da u okviru nacionalnih proračunskih postupaka osiguraju potpunu usklađenost s Paktom o stabilnosti i rastu. 4. Smatra se da nacrti proračunskih planova pet zemalja (Španjolska, Italija, Luksemburg, Malta, Finska) sadržavaju rizik od neusklađenosti. Planovi Španjolske i Malte sadržavaju rizik u pogledu usklađenosti s preporukama postupka u slučaju prekomjernog deficita. U slučaju Italije postoji rizik od toga da se trenutačnim planom u 2014. prekrši pravilo o smanjivanju duga. U slučaju Luksemburga i Finske postoji rizik od znatnog odstupanja od plana prilagodbe srednjoročnom proračunskom cilju. Komisija poziva nadležna tijela da poduzmu mjere potrebne u okviru nacionalnih proračunskih postupaka kako bi osigurala da proračuni za 2014. budu u cijelosti usklađeni s Paktom o stabilnosti i rastu, a osobito kako bi se suočila s rizicima utvrđenima u ocjeni. 5. Očekuje se da će se javni dug europodručja kao cjeline stabilizirati. Znatni konsolidacijski napori uloženi zadnjih godina donose rezultate. Očekuje se da će se prosječni ukupni proračunski saldo, potaknut početnim oporavkom, spustiti ispod referentne vrijednosti od 3 % BDP-a. Zemlje koje su suočene s najvećim fiskalnim izazovima planiraju uložiti najveće konsolidacijske napore, uz određene razlike ovisno o fiskalnom prostoru. Međutim samo su dvije države članice dosegnule svoj srednjoročni cilj, što znači da je potrebna daljnja konsolidacija. 6. Prema planovima ukupni bi fiskalni napor sljedeće godine, izražen promjenom ciklički prilagođenog proračunskog salda umanjenog za jednokratne i privremene mjere, iznosio 0,25 % BDP-a. Iako slabiji fiskalni napori mogu upućivati na sveukupno nedostatan odgovor na fiskalne izazove u europodručju, strukturni saldo može podcijeniti ukupan iznos fiskalnih mjera zbog neuobičajeno slabe reakcije prihoda na gospodarski rast te zbog trenutačno prigušenog rasta potencijalnog izlaznog proizvoda u srednjem roku. 7. Daljnje strukturne reforme potrebne su kako bi se učvrstili temelji održivog rasta. Države članice trebaju strukturnim reformama poduprijeti strategiju usmjerenu na zdrave javne financije. Pet zemalja europodručja koje su ranije tijekom 2013. primile revidirane preporuke u postupku zbog prekomjernog deficita dostavile su programe gospodarskog partnerstva u kojima su navedene strukturne fiskalne reforme kojima bi se trebala poduprijeti dugotrajno smanjivanje njihovih deficita. Programi gospodarskog partnerstva potvrda su napretka u pogledu poboljšanja nacionalnih fiskalnih okvira, uz ograničene rezultate u području porezne reforme i većih reforma mirovinskog i zdravstvenog sustava, iako to ne vrijedi za sve zemlje. 8. U proračunskim se planovima još uvijek ne posvećuje dostatna pozornost sastavu fiskalne konsolidacije. Posebno opći trend smanjenja rashoda za javna ulaganja koji je zabilježen zadnjih godina, iako je stabiliziran, nije zaustavljen. Određen stupanj usredotočenosti na ograničenje rashoda ključno je za dobro osmišljenu strategiju konsolidacije, posebno ako su državni sektori relativno veliki. Daljnji napredak uz zdravne javne financije treba poduprijeti strukturnim mjerama usmjerenima na rast. Sadržaj I. Uvod. 5 II. Pregled nacrta proračunskih planova. 6 III. Sažetak najvažnijih rezultata. 10 Tablica 2.: Pregled ukupnih ekonomskih i proračunskih vrijednosti (EP-13) za 2013. i 2014. 10 I. Uvod Tijekom zadnjih godina primijenjena su znatna poboljšanja u ekonomskom upravljanju EU-om, što danas omogućuje usklađen godišnji ciklus proračunske politike u Europi, uz dodatne korake u europodručju. U prvoj polovini tog ciklusa, u proljeće, odvija se europski semestar u okviru kojega države članice europodručja formuliraju srednjoročne fiskalne politike u svojim programima stabilnosti, čiju usklađenost s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu zatim ocjenjuje Komisija. Vijeće, na temelju preporuka Komisije, upućuje državama članicama preporuke u vezi s fiskalnim politikama i strukturnim reformama. U drugoj polovici godine očekuje se da države članice provedu zajednički utvrđene politike. U cilju osiguravanja pravilnog funkcioniranja ekonomske i monetarne unije ove jeseni države članice europodručja prvi put dostavljaju Komisiji i Euroskupini svoje nacrte proračunskih planova za nadolazeću godinu. U tim su planovima sažeti nacrti proračuna koje vlade podnose nacionalnim parlamentima. Poštujući zajednički raspored, trinaest članica europodručja dostavilo je Komisiji nacrte proračunskih planova do 15. listopada[1]. Četiri zemlje europodručja obuhvaćene makroekonomskim programima prilagodbe nisu dužne dostaviti planove jer je tim programima već predviđeno pozorno fiskalno praćenje. Komisija donosi mišljenje o svakom planu ocjenjujući usklađenost njegova sadržaja s obvezama zemalja u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. Donosi i ukupnu ocjenu proračunske situacije te prognoze za europodručje u cjelini. Ta mišljenja sadržavaju neovisne političke savjete nacionalnim parlamentima tijekom njihova proračunskog postupka, ali uz poštovanje njihove proračunske autonomije, i trebaju pridonijeti boljoj ocjeni usklađenosti nacrta proračuna s obvezama u okviru zajedničkih fiskalnih pravila. Uzimanje tih mišljenja u obzir u interesu je država članica jer su od 2011. na temelju ojačanog Pakta o stabilnosti i rastu predviđene strože i ranije sankcije u slučaju da proračunski trendovi prekrše odredbe Pakta. Ojačanim ekonomskim upravljanjem predviđen je odsad sveobuhvatan instrumentarij za to da se s ekonomskom i proračunskom politikom postupa kao s pitanjem od zajedničkog interesa kako je predviđeno Ugovorom. U srpnju 2013. Vijeće je pozvalo Euroskupinu[2] da prati i uskladi fiskalne politike država članica europodručja te ukupnog fiskalnog pristupa za europodručje u cjelini kako bi se donijela diferencirana fiskalna politika usmjerena na rast. U tu svrhu pozvalo je Euroskupinu da na temelju ukupne Komisijine ocjene nacrta proračunskih planova i ocjene njihova međudjelovanja raspravlja o njezinu mišljenju o nacrtima proračunskih planova država članica europodručja, stanju u proračunima i prognozama za europodručje u cjelini. Usklađivanjem se treba osigurati da ritam fiskalne konsolidacije bude diferenciran ovisno o fiskalnoj i gospodarskoj situaciji u državama članicama europodručja, pri čemu se proračunska prilagodba strukturno definira u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu, omogućujući pritom da automatski stabilizatori djeluju u okviru prilagodbe te da se fiskalna konsolidacija, u cilju jačanja vjerodostojnosti srednjoročne fiskalne politike, temelji na učinkovitoj kombinaciji rashoda i prihoda usmjerenih na rast te na strukturne reforme kojima se jača potencijal za gospodarski rast. II. Pregled nacrta proračunskih planova Komisijino mišljenje o nacrtima proračunskih planova usredotočeno je na usklađenost s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu te preporukama utemeljenima na njemu. U slučaju država članica koje su u postupku zbog prekomjernog deficita, Komisijinim se mišljenjem ocjenjuje odvija li se smanjivanje prekomjernog deficita prema planu. U okviru preventivne dimenzije Pakta o stabilnosti i rastu, tj. u slučaju država članica europodručja koje nisu u postupku zbog prekomjernog deficita, napredak u smjeru srednjoročnog cilja ocjenjuje se kako bi se utvrdilo poštuju li se zahtjevi Pakta i preporuka koje su u srpnju dostavljene pojedinim državama članicama. Ocjena se temelji na Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. U tablici 1. sažete su ocjene postupaka zbog prekomjernog deficita u pojedinačnim zemljama iz Komisijinih mišljenja objavljenih 15. studenoga uz ocjenu napretka fiskalnih reforma. Komisija može zahtijevati dostavu revidiranog nacrta proračunskog plana ako u izvornom planu utvrdi posebno grubu neusklađenost s obvezama povezanima s proračunskom politikom u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. To bi bio slučaj kad bi se provedbom nacrta proračunskog plana ugrozila financijska stabilnost države članice, kad bi se ugrozilo pravilno funkcioniranje ekonomske i monetarne unije ili kad bi nacrt sadržavao očitu bitnu povredu preporuka koje je Vijeće donijelo u okviru Pakta o stabilnosti i rastu. U Komisijinoj ocjeni nije utvrđen ni jedan slučaj grube neusklađenosti nacrta proračunskog plana. Nekoliko dostavljenih planova ipak izaziva zabrinutost. Ocjena nacrta proračunskih planova sažeta je u cilju omogućivanja komparativne analize u četiri široke kategorije (tablica 1.). To su: Usklađeno: prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. nije potrebna prilagodba proračunskih planova u okviru nacionalnih proračunskih postupaka u cilju usklađivanja s pravilima Pakta. Usklađeno, bez prostora za odstupanja: prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. nacrt proračunskog plana taman je dostatan za osiguranje usklađenosti sa zahtjevima Pakta. Iako Komisija ne poziva nadležna tijela da poduzmu dodatne mjere u okviru nacionalnih proračunskih postupaka, izvršavanje proračuna treba biti strogo. Bude li odstupanja u odnosu na plan, predmetnoj državi članici prijeti neusklađenost s pravilima Pakta. Uglavnom usklađeno: odnosi se na države članice koje se prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. ne približe srednjoročnom cilju u skladu s Paktom. Nastavi li se ta situacija i u sljedećim godinama, protiv predmetne države članice mogao bi se u okviru preventivne dimenzije pokrenuti postupak zbog znatnog odstupanja. Komisija stoga poziva nadležna tijela da poduzmu mjere potrebne u okviru nacionalnih proračunskih postupaka kako bi osigurala da proračuni za 2014. budu u cijelosti usklađeni s Paktom. Rizik od neusklađenosti: prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. nacrtom proračunskog plana vjerojatno se neće osigurati usklađenost sa zahtjevima Pakta. Komisija stoga poziva nadležna tijela da u okviru nacionalnog proračunskog postupka poduzmu mjere potrebne za suočivanje s rizicima koje je Komisija utvrdila u ocjeni nacrta proračunskih planova kako bi se osiguralo da proračun za 2014. bude usklađen s Paktom. Tablica 1.: Pregled pojedinačnih mišljenja Komisije o nacrtima proračunskih planova Zemlja || Ukupna usklađenost nacrta proračunskog plana s Paktom o stabilnosti i rastu || Ukupna usklađenost s fiskalno-strukturnim reformama predloženima u preporukama 2013 za pojedine države članice. Ukupni zaključak utemeljen na Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. || Usklađenost s postupkom zbog prekomjernog deficita 2013./2014. || Usklađenost sa zahtjevima preventivne dimenzije 2014. || Ukupni zaključak o napretku u smjeru fiskalno-strukturnih reforma || Napredak pojedinačnih reforma u skladu sa strukturnim dijelom pojedinačnih fiskalnih preporuka od lipnja 2013. BE || Uglavnom usklađeno || Dugotrajno smanjenje prekomjernog deficita u 2013. || Određeno odstupanje od prilagodbe u smjeru srednjoročnog cilja || Ograničeni napredak || Ograničeno djelovanje: eksplicitni aranžmani za usklađivanje na saveznoj i podsaveznoj razini DE || Usklađeno || n. r. || Srednjoročni cilj prestignut || Nema napretka || Nema djelovanja u strukturnom dijelu pojedinačnih fiskalnih preporuka EE || Usklađeno || n. r. || Srednjoročni cilj dostignut || Određeni napredak || Napredak: pravilo o proračunskoj ravnoteži Ograničeno djelovanje: pravila o višegodišnjim rashodima i gornje granice ES || Rizik od neusklađenosti || Fiskalni napori ostvareni 2013., rizik u 2014. || n. r. || Određeni napredak* || Napredak: neovisna fiskalna institucija, zaostaci u plaćanju javnog sektora, programi indeksiranja, mirovinski sustav, reforma javne uprave, potrošnja u zdravstvu. Ograničeno djelovanje: sveobuhvatna revizija rashoda, revizija poreznog sustava. FR || Usklađeno, bez prostora za odstupanja || Fiskalni napori ostvareni u 2013./2014. || n. r. || Ograničeni napredak* || Napredak: mirovinski sustav Ograničeno djelovanje: revizija potrošnje, porezni sustav, decentralizacija IT || Rizik od neusklađenosti || n. r. || Usklađenost s referentnom vrijednošću za dug 2013., rizik u 2014. || Ograničeni napredak || Ograničeno djelovanje: javni rashodi, porezna politika LU || Rizik od neusklađenosti || n. r. || Znatno odstupanje od srednjoročnog cilja || Određeni napredak || Napredak: srednjoročni proračunski okvir MT || Rizik od neusklađenosti || Ukupni cilj postignut 2013., fiskalni napori ugroženi 2013./2014. || n. r. || Ograničeni napredak* || Napredak: fiskalni okvir, učinkovitost javne uprave (i dalje rizici kod donošenja i izvršavanja), zdravstvo (informacije nejasne) Ograničeno djelovanje: mirovinski sustav NL || Usklađeno, bez prostora za odstupanja || Fiskalni napori ostvareni u 2013./2014. || n. r. || Određeni napredak* || Napredak: fiskalni okvir, stambeno tržište (provedba ranijih reforma) Ograničeno djelovanje: mirovinski sustav, porezne olakšice i oslobođenja AT || Uglavnom usklađeno || Dugotrajno smanjenje prekomjernog deficita u 2013. || Određeno odstupanje od prilagodbe usmjerene srednjoročnom cilju || Određeni napredak || Napredak: mirovinski sustav, tržište rada Ograničeno djelovanje: povezivanje mirovinskih primanja s promjenom očekivanog životnog vijeka, usklađivanje dobi za umirovljenje SI || Usklađeno, bez prostora za odstupanja || Fiskalni napori ostvareni u 2013./2014. || n. r. || Ograničeni napredak* || Napredak: porezni sustav, fiskalni okvir, dugoročna skrb Ograničeno djelovanje: mirovinski sustav SK || Uglavnom usklađeno || Dugotrajno smanjivanje ugroženo 2014. – postignuti fiskalni napori || Određeno odstupanje od prilagodbe usmjerene srednjoročnom cilju || Ograničeni napredak || Napredak: porezni sustav (ubiranje) Ograničeno djelovanje: mirovinski sustav, porezna politika, zdravstvo, proračunska pravila FI || Rizik od neusklađenosti || n. r. || Znatno odstupanje od prilagodbe usmjerene na srednjoročni cilj, kršenje praga od 60 % u 2014. || Određeni napredak || Napredak: učinkovitost javnog sektora, financije općinskog sektora, mirovinska reforma Legenda: n. r.: nije relevantno * Ova država članica dostavila je program gospodarskog partnerstva. III. Sažetak najvažnijih rezultata Javne financije trinaest država članica europodručja koje su dostavile nacrte proračunskih planova (EP-13) ukupno su poboljšane (tablica 2.). Prema nacionalnim planovima očekuje se pad ukupnog proračunskog deficita za 0,7 postotnih bodova BDP-a na 2,7 % BDP-a ove godine. To će biti prvi pad ispod praga od 3 % BDP-a od 2008. Rezultat je to kontinuiranog poboljšanja u strukturnom proračunskom položaju skupine EP-13 od 2011., pri čemu bi se ukupni strukturni saldo trebao prema nacrtu proračunskih planova ove godine popraviti za daljnjih 0,7 postotnih bodova. Nasuprot tomu udio duga u BDP-u za EP-13 nastavit će rasti ove godine nešto sporijim ritmom i dosegnuti 93,0 % u 2013. U nacrtima proračunskih planova[3]Za ukupne zaključke vrijede tri napomene. ukazuje se na to da će se u 2014. javni dug, mjeren kao postotak BDP-a, napokon stabilizirati unatoč ograničenim konsolidacijskim mjerama u 2014. Prema makroekonomskom scenariju, na kojemu se temelje nacrti proračunskih planova, 2014. trebalo bi ponovno doći do rasta, što je u skladu i s Komisijinom jesenskom prognozom. Planira se da bi prosječan ukupni deficit u skupini EP-13 trebao dosegnuti 2,3 % BDP-a u 2014. (0,4 postotna boda manje nego 2013.), od određenog suficita u Njemačkoj do deficita od 3,6 % u Francuskoj, 5,8 % u Španjolskoj i 6,7 % u Sloveniji[4]Vidi tablicu A1. u Prilogu IV.. Najvažnije od svega, očekuje se da će se udio duga u BDP-u u skupini EP-13 stabilizirati u 2014. na oko 93 % BDP-a[5]5 – od 132,7 % u Italiji, koju slijede Belgija (100,2 %) i Španjolska (98,9 %), do 26,1 % u Luksemburgu i 10,0 % u Estoniji. Tablica 2.: Pregled ukupnih ekonomskih i proračunskih vrijednosti (EP-13) za 2013. i 2014. || 2013. || 2014. Programi stabilnosti || Nacrti proračunskih planova || Jesenska prognoza Komisije 2013. || Programi stabilnosti || Nacrti proračunskih planova || Jesenska prognoza Komisije 2013. Rast realnog BDP-a (promjena u %) || -0,2 || -0,4 || -0,3 || 1,3 || 1,2 || 1,1 Ukupni deficit (% BDP-a) || -2,7 || -2,7 || -2,8 || -1,9 || -2,3 || -2,5 ∆ strukturnog salda (p. b. BDP-a) || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,5 || 0,3 || 0,2 Dug (% BDP-a) || 92,2 || 93,0 || 92,9 || 91,8 || 93,0 || 93,5 Omjer rashoda (% BDP-a) || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6 Omjer prihoda (% BDP-a) || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1 U nacrtima proračunskih planova za 2014. predviđena je strukturna konsolidacija – mjerena kao pozitivna promjena strukturnog salda – od 0,3 postotna boda BDP-a. To je manje nego što su države članice predvidjele u svojim programima stabilnosti[6]Usklađenost srednjoročnih proračunskih planova, koja je utvrđena programima stabilnosti i fiskalnopolitičkim odlukama u nacrtima proračunskih planova za 2014., ključan je preduvjet za stabilnost i predvidljivost fiskalne politike.. Činjenica da je jedanaest od trinaest zemalja u postupku zbog prekomjernog deficita ili još nije ostvarilo svoj srednjoročni cilj[7]Srednjoročni proračunski cilj temeljni je element preventivne dimenzije Pakta o stabilnosti i rastu. mogla bi upućivati na manjkavosti u odgovaranju na fiskalne izazove u europodručju. Treba međutim napomenuti da se u strukturnom saldu mogu podcijeniti uloženi fiskalni napori zbog neuobičajeno slabe reakcije prihoda na gospodarski rast te zbog srednjoročno prognoziranog ograničenog rasta proizvodnoga potencijala. U okviru ukupne vrijednosti od 0,3 postotna boda, zemlje koje su suočene s najvećim fiskalnim izazovima, odnosno čiji deficiti premašuju 3 % BDP-a, a dug je znatno veći od 60 %, planiraju uložiti najveće konsolidacijske napore, uz određene razlike. Ukupna prilagodba upućuje na uglavnom neutralan fiskalni pristup, što bi trebalo pridonijeti oporavku. Analiza nacrta proračunskih planova upućuje na to da se u planovima konsolidacije dostatna pozornost ne posvećuje utjecaju koji ima sastav konsolidacijskih mjera; moguće bi bilo prebacivanje težišta na fiskalne mjere koje su usmjerenije na rast. Pet zemalja europodručja koje su ranije tijekom 2013. primile revidirane preporuke u postupku zbog prekomjernog deficita (Španjolska, Francuska, Nizozemska, Malta i Slovenija) dostavile su programe gospodarskog partnerstva u kojima su navedene strukturne fiskalne reforme kojima bi se trebalo poduprijeti dugotrajno smanjenje njihovih deficita. Težište je prije svega na fiskalnim reformama. Programi gospodarskog partnerstva potvrda su napretka u pogledu poboljšanja nacionalnih fiskalnih okvira, uz ograničene rezultate u području porezne reforme i većih reforma mirovinskog i zdravstvenog sustava, iako to ne vrijedi za sve zemlje. U Prilogu III. detaljniji je pregled njihova sadržaja. Nacrti proračunskih planova skupine EP-13 u pogledu sastava manjih prilagodbi u sljedećoj godini upućuju na smanjenje udjela rashoda u BDP-u u 2014., dok bi se udio prihoda u BDP-u trebao stabilizirati nakon uzastopnih povećanja od 2010. Slično tomu očekuje se da bi se udio poreza u BDP-u trebao stabilizirati 2014. nakon stalnog rasta u zadnje tri godine. Pojedinosti o mjerama obuhvaćenima nacrtima proračunskih planova upućuju na to da su prosječne planirane promjene u sastavu rashoda relativno male u odnosu na 2013.[8]Vidi p Nacrtima proračunskih planova osobito se predviđaju neznatna smanjenja rashoda za plaće (-0,2 % BDP-a), socijalna davanja, intermedijarnu potrošnju i kapitalne rashode (za -0,1 %), dok rashodi za subvencije ostaju stabilni, a rashodi za kamate neznatno rastu (za 0,1 %). Najveće smanjenje kapitalnih rashoda planirano je u Estoniji, Slovačkoj i Francuskoj. Činjenica da se kapitalni rashodi u tim zemljama planiraju smanjiti, makar i neznatno, već petu godinu zaredom, može biti u sukobu s ciljem preusmjerivanja na strukturu rashoda koja je usmjerenija na rast. Mjerama koje se odnose na oporezivanje trebalo bi se, kako je najavljeno nacrtima proračunskih planova, ponešto izmijeniti struktura poreznih davanja u skupini EP-13. Trebao bi se osobito povećati prihod od neizravnog oporezivanja, dok bi se prihod od izravnih poreza smanjio zbog smanjenja prihoda od poreza na kapital. S druge bi strane udio socijalnih davanja trebao ostati stabilan u odnosu na BDP. Te se ograničene promjene u sastavu prihoda, djelomično zbog provedbe poreznih reforma u nekim državama članicama (npr. Francuska, Nizozemska ili Slovenija), mogu smatrati usmjerenijima na rast jer bi se neizravni porezi, koji se uglavnom ubiru na potrošnji, mogli povećati, dok bi se porezno opterećenje rada i kapitala, koje ima narušujući učinak, trebalo ponešto smanjiti u 2014. Usporedbom nacrta proračunskih planova skupine EP-13 za 2014. i Komisijine jesenske prognoze za sljedeću godinu omogućuje se ocjenjivanje mogućih rizika povezanih s provedbom fiskalnih planova u državama članicama. Nacrti planova skupine EP-13 na skupnoj razini uglavnom su usklađeni s prognozom Komisije, uz neznatnu zbirnu razliku od 0,2 postotna boda BDP-a[9]Vidi prikaze A3. i A4. u Prilogu. Razlike u nacrtima proračunskih planova i Komisijine prognoze ukupnog deficita veće su na razini država članica zbog razloga koji se razlikuju od države do države. Malta se ističe ukupnim ciljnim deficitom koji je 1,3 postotna boda manji od Komisijine prognoze, a slijede je Belgija i Luksemburg (0,5 p. b.) te Austrija, Slovenija, Slovačka i Finska (0,4 p. b.). Glavni uzrok toga u slučaju Malte i Slovačke razlike su u predviđenom strukturnom saldu. Estonija je jedina država članica skupine EP-13 u kojoj je predviđeni deficit za 2014. niži u Komisijinoj prognozi nego u nacrtu proračunskog plana (-0,1 % u odnosu na -0,4 %), dok je u slučaju Nizozemske prognoza jednaka. [1] Taj novi zahtjev utvrđen je Uredbom (EU) br. 473/2013 o zajedničkim odredbama za praćenje i procjenu nacrta proračunskih planova i osiguranju smanjenja prekomjernog deficita država članica u europodručju. Jedna je to od dviju uredaba tzv. paketa dviju mjera koji je stupio na snagu u svibnju 2013. [2] Preporuka Vijeća od 9. srpnja 2013. o primjeni općih smjernica za ekonomske politike država članica čija je valuta euro (SL C 217, 30.7.2013., str. 97.). [3] Za ukupne zaključke vrijede tri napomene. Prvo, oni odražavaju planove trinaest (EP-13), a ne svih sedamnaest zemalja europodručja. Zahtjev za dostavu nacrta proračunskih planova ne odnosi se na Grčku, Irsku, Portugal i Cipar zbog njihovih programa makroekonomske pomoći. Drugo, Njemačka, Austrija i Luksemburg (koji zajedno čine 34 % BDP-a u skupini EP-13) dostavili su planove utemeljene na pretpostavci o nepostojanju političkih promjena, što je povezano s nacionalnim izborima. Nacrti proračunskih planova tih triju zemalja nisu jasna slika vladinih političkih namjera. Naposljetku, iza ukupnih prosječnih vrijednosti koje su navedene u ovom dokumentu skrivene su znatne razlike među zemljama, čak i u slučajevima kada nisu navedene izrijekom. [4] Vidi tablicu A1. u Prilogu IV. 5 Vidi tablicu A3. u Prilogu IV. Prilog II. sadržava analize osjetljivosti. [6] Usklađenost srednjoročnih proračunskih planova, koja je utvrđena programima stabilnosti i fiskalnopolitičkim odlukama u nacrtima proračunskih planova za 2014., ključan je preduvjet za stabilnost i predvidljivost fiskalne politike. U tom smislu usporedbom fiskalnih ciljeva skupine EP-13, kako su predstavljeni u nacrtima proračunskih planova, s ciljevima programa stabilnosti potvrđuje se usklađenost srednjoročnih planova država članica s njihovim godišnjim proračunima. Treba ipak imati na umu da su neke države članice (u skupini EP-13 to su Belgija, Španjolska, Francuska, Malta, Nizozemska i Slovenija), kojima su u okviru postupka zbog prekomjernog deficita izdane nove preporuke, morale zbog toga ažurirati svoje proračunske planove. [7] Srednjoročni proračunski cilj temeljni je element preventivne dimenzije Pakta o stabilnosti i rastu. [8] Vidi prikaz A1. u Prilogu IV. [9] Vidi prikaze A3. i A4. u Prilogu IV. PRILOG I.: Metode i pretpostavke primijenjene u jesenskoj europskoj gospodarskoj prognozi 2013. U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 473/2013 „metodologija i pretpostavke najnovijih gospodarskih prognoza službi Komisije za svaku državu članicu, uključujući procjene učinka ukupnih proračunskih mjera na gospodarski rast, prilažu se ukupnoj procjeni”. Službe Komisije nadležne su za neovisnu izradu europskih gospodarskih prognoza. Pretpostavke primijenjene u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. objašnjene su u samom dokumentu prognoze[1]. Proračunski podaci do 2012. temelje se na podacima koje su države članice dostavile Europskoj komisiji 1. listopada i koje je Eurostat potvrdio 21. listopada 2013. Eurostat je izrazio sumnju u kvalitetu podataka koje je dostavila Austrija zbog nesigurnosti u vezi sa statističkim utjecajem zaključaka u izvješću saveznog revizorskog ureda o saveznoj državi Salzburgu, koji su objavljeni 9. listopada 2013. U izvješću su otkrivene manjkavosti povezane s financijskim upravljanjem i cjelovitošću javnih računa savezne države Salzburga. Austrijski ured za statistiku, u suradnji s Eurostatom, istražuje statistički utjecaj revizije na podatke povezane s postupkom prekomjernog deficita kako bi se pojasnio precizan učinak na 2012., ali i na prethodne godine. To bi moglo dovesti do povećanja javnog duga u iznosu do 0,5 % BDP-a, uz manje revizije državnog deficita, što se temelji na podacima dostupnima u trenutku provjere. Mjere kojima se podupire financijska stabilnost zabilježene su radi prognoze u skladu s odlukom Eurostata od 15. srpnja 2009.[2] Osim ako predmetna država članica dojavi drugačije, priljevi kapitala o kojima su dostupni dostatni podaci uvršteni su u prognozu kao financijske transakcije, odnosno kao mjere kojima se povećava dug, ali ne i deficit. Državna jamstva za bankovne obveze i depozite nisu uvrštena u državne rashode, osim ako je u trenutku dovršetka prognoze bilo potvrđeno njihovo unovčivanje. Treba međutim napomenuti da se zajmovi koje vlada ili drugi subjekti uvršteni u državni sektor odobre bankama pribrajaju državnom dugu. Za 2014. uzeti su u obzir proračuni koji su doneseni ili predstavljeni nacionalnim parlamentima te sve druge mjere za koje su dostupne dostatne informacije. U ovoj se prognozi osobito odražavaju informacije iz nacrta proračunskih planova dostavljenih do 15. listopada. Pretpostavka o nemijenjanju politika, koja je primijenjena u prognozama, podrazumijeva ekstrapolaciju podataka o trendovima prihoda i rashoda te uključivanje svih mjera za koje su dostupni dostatni podaci. Salda opće države koja su relevantna za postupak u slučaju prekomjernog deficita mogu se ponešto razlikovati od onih koja su objavljena na nacionalnim računima. Razlika se odnosi na obračune u okviru ugovora o razmjeni i terminskih ugovora o kamatnoj stopi. Prema ESA95 (kako je izmijenjeno Uredbom (EZ) br. 2558/2001), tokovi povezani s ugovorima o razmjeni ili terminskim ugovorima o kamatnoj stopi financijske su transakcije i zato se isključuju iz izračuna državnog salda. Ti se tokovi međutim, za potrebe postupka zbog prekomjernog deficita, bilježe kao neto rashod za kamate. Ukupne europske vrijednosti za dug opće države u prognozama 2013. – 2015. objavljene su na nekonsolidiranoj osnovi (tj. bez korekcije povezane s međudržavnim zajmovima). Da bi se osigurala dosljednost u vremenskom slijedu, povijesni su podaci objavljeni na jednakoj osnovi. U 2012. iz toga proizlazi udio duga u BDP-u europodručja koji je 2,1 p. b. (1,5 p. b. u EU-u) veći od udjela konsolidiranog duga opće države koji je objavio Eurostat u izvješću 152/2013 od 21. listopada 2013. Projekcijama duga opće države za pojedinačne države članice u razdoblju 2013. – 2015. obuhvaćeni su utjecaj jamstava EFSF‑a[3], bilateralni zajmovi drugim državama članicama i sudjelovanje u kapitalu ESM-a kako je planirano zadnjeg dana prognoze (podložno odobrenju). Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013., ukupne proračunske mjere u 2014. iznose 0,25 % BDP-a. Kratkoročni utjecaj ove procjene na rast iznosio bi manje od 0,25 %, odnosno bio bi u skladu s uglavnom neutralnim fiskalnim pristupom. Pri tumačenju ove procjene potreban je određeni oprez: nedjelovanjem u slučaju fiskalnih neravnoteža može se povećati osjetljivost financijske imovine, što dovodi do većih razlika i viših kamatnih stopa na kredite; politički dakle nije riječ o tome treba li ili ne treba poduzimati mjere; cilj je Uredbe vrednovati utjecaj mjera poduzetih u nacrtima proračunskih planova; zato mjere koje su poduzete i koje su stupile na snagu prije nacrta proračunskog plana nisu obuhvaćene ovom ocjenom (čak i ako mogu utjecati na prognozu); mjerama koje proizvode učinke u 2014. nadoknađuje se za postojeće mjere s jednokratnim učinkom 2013. – koji dakle istječe – i za trend povećanja rashoda koji, u slučaju da je veći od srednjoročnog rasta BDP-a, sam po sebi dovodi do fiskalne ekspanzije; Komisija za 2013. procjenjuje jednokratne mjere skupine EP-13 na ukupnoj razini na 0,1 % BDP-a, a trend povećanja rashoda pri izostanku političkih mjera na 0,3 % BDP-a. PRILOG II.: Analiza osjetljivosti Na temelju članka 7. Uredbe (EU) br. 473/2013 „ukupna procjena uključuje analize osjetljivosti koje daju naznaku o rizicima za održivost javnih financija u slučaju nepovoljnih gospodarskih, financijskih ili proračunskih događaja”. U ovom se Prilogu stoga predstavlja analiza osjetljivosti trendova javnog duga na moguće makroekonomske stresove (na rast i kamatne stope), oslanjajući se pritom na rezultate stohastičke projekcije duga[4]. Analiza omogućuje ocjenjivanje mogućeg utjecaja pozitivnih i negativnih rizika za rast na dinamiku javnog duga (uzimajući u obzir njegov utjecaj na cikličku komponentu proračunskog salda zahvaljujući djelovanju automatskih stabilizatora) te utjecaja pozitivnih/negativnih trendova na financijska tržišta, što se odražava na rast/pad troškova zajmova za vlade. Stohastičkim projekcijama prikazuje se nesigurnost u pogledu budućih makroekonomskih uvjeta u analizi dinamike javnog duga u odnosu na „središnji” scenarij projekcije duga, što odgovara prognoziranom scenariju Komisije (jesenska prognoza 2013.) i prognoziranom scenariju nacrta proračunskih planova u sljedećim grafičkim prikazima rezultata u skupini EP-13[5] (u oba se slučaja uobičajena pretpostavka o nemijenjanju politika primjenjuje na razdoblje koje premašuje prognozu)[6]. Stresovi se primjenjuju na makroekonomske uvjete (kratkoročne i dugoročne kamatne stope na državne obveznice, stopa rasta) pretpostavljene u središnjem scenariju radi dobivanja „stošca” (raspodjela) mogućih kretanja duga u sljedećem prikazu. Stožac odgovara širokoj paleti mogućih ishodišnih makroekonomskih uvjeta, uz gotovo 2000 stresova koji se simuliraju u odnosu na rast i kamatne stope. Veličina i korelacija stresova odražavaju prethodno ponašanje varijabli[7]. Simulirana dinamika duga uzima u obzir činjenicu da stresovi na rast ulaze u „proračunske stresove” tako što na cikličku komponentu proračunskog salda djeluju automatski stabilizatori. Prikazani dijagrami sadržavaju probabilističke informacije o dinamici duga skupine EP-13 uzimajući u obzir moguću pojavu stresova na rast i kamatne stope, čije su jakost i korelacija odraz onih jakosti i korelacija koje su zabilježene u prošlosti. U dijagramima je kao isprekidana linija prikazana projekcija kretanja duga prema središnjem scenariju (na koji se primjenjuju makroekonomski stresovi), a putanja projekcije duga koja na dvije polovine dijeli cijelu paletu mogućih putanja dobivenih primjenom stresova (medijan) kao puna crna linija u središtu stošca. Sam stožac obuhvaća 80 % svih mogućih kretanja duga dobivenih simulacijom 2000 stresova na rast i kamatne stope (gornja i donja linija koje ograničavaju stožac označuju 10. i 90. postotak raspodjele), isključujući tako iz osjenčanog područja simulirana kretanja duga (20 % od ukupnog broja) koja su rezultat ekstremnijih (manje vjerojatnih) stresova (engl. tail events). Različito osjenčana područja unutar stošca prikazuju različite udjele u ukupnoj raspodjeli mogućih kretanja duga. Tamnoplavo područje (između 40. i 60. postotka) obuhvaća 20 % svih mogućih kretanja duga koji su bliže središnjem scenariju. Dijagram stohastičkih projekcija kretanja duga oko prognoziranog scenarija Komisije i prognoziranog scenarija prema nacrtima proračunskih planova U oba prognozirana scenarija dijagrami prikazuju vjerojatnost od 40 % da će udio duga u BDP-u skupine EP-13 u 2014. zbog pojave nepovoljnih makroekonomskih stresova biti gori nego što je prognozirano[8]. U oba prognozirana scenarija, uzimajući u obzir pozitivne i negativne rizike za rast te uvjete na financijskom tržištu, dug skupine EP-13 u 2014. uglavnom bi, uz vjerojatnost od 80 %, bio između 91 % i 95 % BDP-a (jer stožac pokriva 80 % svih mogućih simuliranih kretanja duga). Donja i gornja granica intervala udjela duga u 2014. bile bi nešto veće prema scenariju Komisije u odnosu na scenarij nacrta proračunskih planova, i to zbog razlike od 0,5 p. b. između središnjih prognoza na koje se primjenjuju stresovi (udio duga od 93,5 % prema scenariju Komisije u odnosu na 93,0 % prema scenariju nacrta proračunskih planova). Za razdoblje nakon 2014., koje nije obuhvaćeno nacrtima proračunskih planova, rezultati simulacije ukazuju na povećanje razlike između projekcija udjela duga u slučaju stresova prema scenariju Komisije odnosno scenariju nacrta proračunskih planova. Na kraju razdoblja projekcija obuhvaćenog ovim dijagramima (2018.) postoji, prema scenariju Komisije, vjerojatnost od 50 % da će udio duga biti veći od 90 % BDP-a i vjerojatnost od 50 % da će udio duga prema scenariju nacrta proračunskih planova biti veći od 88 % BDP-a. Do razlike je uglavnom došlo zbog toga što je primarni strukturni saldo prema scenariju nacrta proračunskih planova stalno imao veći prognozirani suficit u odnosu na scenarij Komisije, što je nakon 2014. dovelo do jačeg pada simuliranih udjela duga u scenariju nacrta proračunskih planova. PRILOG III.: Provedba strukturnih reforma: veći rast, više poslova i zdravije javne financije Strukturne reforme središnji su element preporuka Europske komisije u vezi s ekonomskom politikom. · Prije svega, njihova je provedba ključna za poticanje rasta i otvaranje radnih mjesta, što je strateški prioritet i Europske unije i država članica te čini dio strategije „Europa 2020.”. Fleksibilizacijom rigidnih struktura mogu se osim toga ublažiti utjecaj tekućih ekonomskih prilagodbi i potaknuti učinkovita preraspodjela resursa, poboljšati produktivnost i izgledi za tržišno natjecanje. U tom su pogledu države članice europodručja, osobito one najranjivije, zadnjih godina provele mnoge strukturne reforme radi ispravka neravnoteža nastalih u prošlosti i usmjerivanja gospodarstva na put održivijeg rasta. Reformna dinamika posebno je izražena u Španjolskoj i Sloveniji, gdje su u okviru postupka zbog makroekonomskih neravnoteža utvrđene prekomjerne neravnoteže, kao i u programskim zemljama[9]. Uklanjanje neravnoteža u Španjolskoj napreduje, a aktualni podaci upućuju na stabilizaciju gospodarstva i financijskog sektora, što je ojačano temeljitom provedbom programa ESM-a 2012. za rekapitalizaciju financijskih institucija. U tom je kontekstu primjetno ubrzanje reformnog ritma usmjereno na suočivanje sa strukturnim nedostacima, uglavnom u skladu s postojećim obvezama u okviru europskog semestra. Prvo, poduzete su važne mjere za dugoročnu održivost mirovinskog sustava, a nastavljeno je i ograničavanje rashoda za zdravstvo. Drugo, očekuje se da će 2014. na snagu stupiti nekoliko inicijativa usmjerenih na poboljšanje kvalitete javnih rashoda i učinkovitost javne uprave (primjerice smanjenje ovisnosti o klauzuli o indeksiranju u javnom sektoru, smanjenje birokracije i uspostava neovisnog fiskalnog vijeća). Treće, nastavlja se rad na modernizaciji i jačanju usluga za zapošljavanje te poticanju aktivnih politika na tržištu rada i jačanju njihovih veza s pasivnim politikama. Četvrto, pokrenute su mnoge inicijative usmjerene na poboljšanje poslovnog okruženja i poticanje većeg tržišnog natjecanja u sektoru nerazmjenjivih dobara; (i.) zakon o jamčenju tržišnog jedinstva; (ii.) prvi nacrt zakona o reformi profesionalnih usluga; (iii.) zakon o poduzetništvu kojim se poboljšava okvir za nesolventnost; (iv.) reforma u elektroenergetskom sektoru za rješavanje pitanja jaza između brzo rastućih reguliranih troškova i utvrđenih tarifa za krajnje potrošače. Slovenija je ostvarila znatan reformni napredak u nekim ključnim političkim područjima, osobito u fiskalnoj i bankarskoj domeni. Međutim reforme u drugim područjima tek su u početnoj fazi, a njihov će konačni utjecaj na gospodarstvo umnogome ovisiti o zadržavanju trenutačne dinamike u provedbenoj fazi. Prvo, u vezi s fiskalnim upravljanjem i dugoročnom fiskalnom održivošću sastavlja se reforma fiskalnog okvira, a u pripremnoj fazi su reforme dugoročne skrbi, revizija potrošnje i ponovna ocjena mogućih reforma mirovinskog sustava. Drugo, u vezi s mjerama za stabilizaciju bankarskog sektora u tijeku su temeljita revizija kvalitete imovine i testovi otpornosti na stresove, čime se otvara put za šire restrukturiranje i rekapitalizaciju sektora u cilju povlačenja javnih udjela u domaćim bankama. Treće, u domeni tržišta rada Slovenija je nedavno revidirala zakonodavstvo u području zaštite radnih mjesta, dok je u tijeku revizija propisa o minimalnoj plaći i radu studenata. Četvrto, u pripremi su i druge reforme usmjerene na poboljšanje sposobnosti prilagodbe i izglede za rast gospodarstva, ali uz određenu odgodu. U izradi je reforma pravilnika o nesolventnosti koja uključuje nove odredbe o izvansudskom restrukturiranju. Predloženim izmjenama zakona o slovenskom državnom holdingu poboljšali bi se rukovođenje, upravljanje i odgovornost poduzeća u državnom vlasništvu. Izmijenjenim zakonom zahtijevalo bi se od nadležnih tijela da pripreme strategiju utemeljenu na klasifikaciji imovine u javnom vlasništvu, što bi olakšalo privatizaciju neključne imovine. Naposljetku, čini se da poboljšanja u obradi predmeta pozitivno djeluju na pravosudnu učinkovitost, a uspjeh pilot-projekta potaknut će primjenu na nacionalnoj razini u 2014. · Drugo, prekomjerni javni deficiti često su djelomično rezultat strukturnih slabosti. Stoga su uz strukturne reforme često potrebne proračunske mjere kako bi se osiguralo trajno smanjenje prekomjernog deficita. U tom se smislu, od stupanja na snagu paketa dviju mjera, od država članica protiv kojih je pokrenut postupak zbog prekomjernog deficita zahtijeva da dostave program gospodarskog partnerstva, koji sadržava plan strukturnih fiskalnih reforma ključan za djelotvorno i trajno smanjenje prekomjernog deficita. Programi gospodarskog partnerstva osobito trebaju sadržavati pojedinosti o reformama u područjima (i.) nacionalnih fiskalnih okvira, (ii.) oporezivanja i (iii.) mirovinskih i zdravstvenih sustava. Španjolska, Francuska, Malta, Nizozemska i Slovenija prvi su put dostavile planove gospodarskog partnerstva[10] 1. listopada 2013. Slijedi opis ukupne slike koja proizlazi iz tih planova u trima područjima strukturnih fiskalnih reforma: 1. Temeljite reforme nacionalnih fiskalnih okvira provode se u svim državama članicama europodručja, što je potaknuto zahtjevima koji proizlaze iz paketa šest mjera (posebno Direktive 2011/85/EZ o proračunskim okvirima), paketa dviju mjera i međuvladinog Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji. U kontekstu tih općih napora usmjerenih na jačanje domaćih aranžmana fiskalnog upravljanja tri je od pet država članica koje su dostavile programe gospodarskog partnerstva (Španjolska, Malta, Slovenija) u okviru preporuka za pojedine države članice 2013. primilo i preporuke za fiskalni okvir. Politički odgovor tih triju država članica usmjeren je na ključne sastavne elemente, primjerice primjenu pravila za uravnoteženi proračun te uspostavu neovisnih fiskalnih institucija i stabilnih srednjoročnih proračunskih okvira. Nacionalni postupci odlučivanja u različitim su fazama, ali uglavnom ciljaju na dovršenje reforma do kraja 2013. ili početka 2014. Druge dvije države članice, za koje 2013. nisu objavljene preporuke o fiskalnom okviru (Francuska i Nizozemska), poduzele su konkretne mjere za modernizaciju svojih fiskalnih okvira. Očekuje se da će osnivanje Visokog vijeća za javne financije u Francuskoj imati znatan utjecaj na fiskalno planiranje i praćenje, dok će se nadolazećim stupanjem na snagu propisa o održivim javnim financijama u Nizozemskoj učvrstiti proračunska disciplina, čime će se osigurati usklađivanje sa zahtjevima EU-a. 2. Svih pet država članica koje su dostavile planove gospodarskog partnerstva zaprimilo je preporuke o oporezivanju. Programi gospodarskog partnerstva uglavnom su usmjereni na tekuće ili planirane porezne reforme, ali u njima su predstavljene i nedavne ili nove mjere. Konkretno, Nizozemska naglašuje reforme koje se trenutačno provode u područjima stambenog oporezivanja i oporezivanja rada u cilju ispunjivanja preporuka, a većinom su dogovorene prošle godine. Malta kao odgovor na preporuke u ovom području predstavlja niz reforma za bolju poreznu usklađenost i bolje upravljanje. Čini se međutim da se mnoge od tih političkih mjera odnose na prošle ili tekuće reforme, dok se preporuke za pojedine države članice u vezi s rješavanjem pitanja efekta zaduživanja u oporezivanju trgovačkih društava u programu ne obrađuju izrijekom. Slovenija s druge strane predstavlja nekoliko poreznih mjera koje su u svrhu konsolidacije nedavno uvedene kao dio nove proračunske strategije (uključujući povećanje PDV-a, ukidanje planiranog smanjenja poreza na dobit trgovačkih društava, nominalno zamrzavanje pragova i olakšica kod poreza na dohodak i reforma u oporezivanju imovine) i kao mjere za poboljšanje porezne usklađenosti. Francuska poduzima različite reforme kao odgovor na preporuke za pojedine države članice povezane s oporezivanjem. U ovom se slučaju u programu gospodarskog partnerstva naglašuju uvođenje i proširenje poreznih olakšica za povećanje konkurentnosti i zapošljavanja te provedba reforme PDV-a i novi okolišni porezi. Reformira se upravljanje poreznim rashodima i poduzimaju se mjere za smanjenje efekta zaduživanja u oporezivanju trgovačkih društava. Program gospodarskog partnerstva u Španjolskoj uglavnom se odnosi na tekuću reviziju poreznog sustava, koja se zahtijevala u preporukama upućenima Španjolskoj i čiji je dovršetak planiran do kraja veljače 2014. Konkretne mjere za rješavanje drugih elemenata preporuka za pojedine države članice o oporezivanju nisu predstavljene. 3. Svih pet država članica koje su dostavile program gospodarskog partnerstva zaprimilo je preporuke za pojedine države članice o mirovinskim i zdravstvenim politikama. Tri su države (Španjolska, Francuska, Nizozemska) poduzele konkretne reformne mjere i pokrenule parlamentarni zakonodavni postupak u cilju primjene preporuka za mirovinsku reformu i jačanje stabilnosti mirovinskih sustava te, u skladu s tim, fiskalne održivosti. Druge su dvije (Malta, Slovenija) još uvijek u postupku formuliranja takvih daljnjih reformnih mjera. Svih je pet država članica u pogledu reforme politika zdravstvene skrbi poduzelo korake u vezi s učinkovitošću potrošnje za zdravstvo, a na taj način i u vezi s preporukama, ali u različitoj mjeri: neke imaju relativno razrađene planove (Nizozemska, Francuska, Španjolska), dok su druge još uvijek u ranoj fazi reformnog procesa (Slovenija, Malta). PRILOG IV.: Dijagrami i tablice Tablica A1.: Ukupni ciljni deficiti (% BDP-a) skupine EP-13 u skladu s nacrtima proračunskih planova (NPP), programima stabilnosti (PS) i Komisijinom jesenskom prognozom 2013. (KOM) || 2013. || 2014. Zemlja || NPP || PS || KOM || NPP || PS || KOM BE || -2,5 || -2,5 || -2,8 || -2,1 || -2,0 || -2,6 DE || 0,0 || -0,3 || 0,0 || 0,2 || 0,2 || 0,1 EE || -0,6 || -0,5 || -0,4 || -0,4 || 0,0 || -0,1 ES || -6,8 || -6,3 || -6,8 || -5,8 || -5,5 || -5,9 FR || -4,1 || -3,7 || -4,1 || -3,6 || -2,9 || -3,8 IT || -3,0 || -2,9 || -3,0 || -2,5 || -1,8 || -2,7 LU || -0,9 || -0,7 || -0,9 || -0,5 || -0,6 || -1,0 MT || -2,7 || -2,7 || -3,4 || -2,1 || -2,1 || -3,4 NL || -3,2 || -3,4 || -3,3 || -3,3 || -3,0 || -3,3 AT || -2,3 || -2,3 || -2,5 || -1,5 || -1,5 || -1,9 SI || -5,6 || -7,9 || -5,8 || -6,7 || -2,6 || -7,1 SK || -3,0 || -2,9 || -3,0 || -2,8 || -2,6 || -3,2 FI || -2,2 || -1,9 || -2,2 || -1,9 || -1,3 || -2,3 EP-13 || -2,7 || -2,7 || -2,8 || -2,3 || -1,9 || -2,5 Tablica A2.: Promjene strukturnog salda (% BDP-a) skupine EP-13 u skladu s nacrtima proračunskih planova (NPP), programima stabilnosti (PS) i Komisijinom jesenskom prognozom 2013. (KOM) || 2013. || 2014. Zemlja || NPP || PS || KOM || NPP || PS || KOM BE || 1,1 || 1,2 || 0,8 || 0,7 || 0,5 || 0,4 DE || 0,3 || 0,0 || 0,3 || 0,0 || 0,4 || 0,0 EE || -0,5 || -0,5 || -0,4 || 0,6 || 0,7 || 0,5 ES || 1,2 || 1,4 || 1,1 || -0,1 || 0,4 || -0,1 FR || 1,1 || 1,6 || 0,9 || 0,6 || 0,7 || 0,7 IT || 0,5 || 0,9 || 0,6 || 0,1 || 0,4 || 0,1 LU || -0,5 || 0,1 || -0,6 || -0.6 || -0,3 || -0,6 MT || 1,3 || 0,5 || 0,35 || 0,5 || 0,6 || -0,1 NL || 1,4 || 1,0 || 0,6 || 0,2 || -0,1 || 0,4 AT || 0,1 || -0,4 || 0,0 || 0,2 || 0,7 || 0,0 SI || 0,5 || 0,2 || -0,1 || 0,6 || 1,2 || 0,7 SK || 1,3 || 1,2 || 1,7 || -0.1 || 0,5 || -0,8 FI || 0,1 || 0,1 || -0,1 || 0,1 || 0,3 || -0,2 EP-13 || 0,7 || 0,8 || 0,6 || 0,3 || 0,4 || 0,2 Tablica A3.: Udio duga u BDP-u (% BDP-a) skupine EP-13 u skladu s nacrtima proračunskih planova (NPP), programima stabilnosti (PS) i Komisijinom jesenskom prognozom 2013. (KOM) || 2013. || 2014. Zemlja || NPP || PS || KOM || NPP || PS || KOM BE || 100,0 || 100,0 || 100,4 || 100,2 || 99,0 || 101,3 DE || 79,6 || 80,4 || 79,6 || 76,90 || 77,7 || 77,1 EE || 10,1 || 10,2 || 10,0 || 10,0 || 9,9 || 9,7 ES || 94,2 || 91,4 || 94,8 || 98,9 || 96,2 || 99,9 FR || 93,4 || 93,6 || 93,5 || 95,1 || 94,3 || 95,3 IT || 132,9 || 130,4 || 133,0 || 132,7 || 129,0 || 134,0 LU || 24,9 || 23,8 || 24,5 || 26,1 || 25,9 || 25,7 MT || 73,2 || 74,2 || 72,6 || 73,2 || 74,2 || 73,3 NL || 75,0 || 74,0 || 74,8 || 76,1 || 75,0 || 76,4 AT || 74,6 || 73,6 || 74,8 || 74,0 || 73,0 || 74,5 SI || 63,1 || 61,8 || 63,2 || 65,5 || 63,2 || 70,1 SK || 54,3 || 54,8 || 54,3 || 56,8 || 56,3 || 57,2 FI || 58,3 || 56,3 || 58,4 || 60,7 || 57,3 || 61,0 EP-13 || 93,0 || 92,2 || 92,9 || 93,0 || 91,8 || 93,5 Tablica A4.: Rast realnog BDP-a (promjena u %) skupine EP-13 u skladu s nacrtima proračunskih planova (NPP), programima stabilnosti (PS) i Komisijinom jesenskom prognozom 2013. (KOM) || 2013. || 2014. Zemlja || NPP || PS || KOM || NPP || PS || KOM BE || 0,1 || 0,2 || 0,1 || 1,1 || 1,5 || 1,1 DE || 0,5 || 0,4 || 0,5 || 1,6 || 1,6 || 1,7 EE || 1,5 || 3,0 || 1,3 || 3,6 || 3,6 || 3,0 ES || -1,3 || -1,3 || -1,3 || 0,7 || 0,5 || 0,5 FR || 0,1 || 0,1 || 0,2 || 0,9 || 1,2 || 0,9 IT || -1,8 || -1,3 || -1,8 || 1,1 || 1,3 || 0,7 LU || 1,0 || 1,0 || 1,9 || 2,3 || 2,2 || 1,8 MT || 1,2 || 1,4 || 1,8 || 1,7 || 1,6 || 1,9 NL || -1,3 || -0,4 || -1,0 || 0,5 || 1,1 || 0,2 AT || 0,4 || 1,0 || 0,4 || 1,7 || 1,8 || 1,6 SI || -2,4 || -1,9 || -2,7 || -0,8 || 0,2 || -1,0 SK || 0,8 || 1,2 || 0,9 || 2,2 || 2,9 || 2,1 FI || -0,5 || 0,4 || -0,6 || 1,2 || 1,6 || 0,6 EP-13 || -0,4 || -0,2 || -0,3 || 1,2 || 1,3 || 1,1 Tablica A5.: Sastav fiskalne konsolidacije 2013. i 2014. za skupinu EP-13 u skladu s nacrtima proračunskih planova (NPP), programima stabilnosti (PS) i Komisijinom jesenskom prognozom 2013. (KOM) % BDP-a, osim ako je naznačeno drugačije || 2013. || 2014. PS || NPP || KOM || PS || NPP || KOM || || || || || || Omjer prihoda || 47,7 || 47,2 || 47,1 || 47,1 || 47,2 || 47,1 promjena u p. b. u odnosu na prethodnu godinu || 1,1 || 0,6 || 0,5 || -0,6 || 0 || 0 Omjer rashoda || 50,4 || 50,0 || 49,8 || 49,1 || 49,5 || 49,6 promjena u p. b. u odnosu na prethodnu godinu || 0,5 || 0,1 || -0,1 || -1,3 || -0,5 || -0,2 Promjena u strukturnom saldu || 0,8 || 0,7 || 0,6 || 0,4 || 0,3 || 0,2 Dijagram A1.: Planirane promjene glavnih vrsta rashoda (% BDP-a) za 2014. u skupini EP-13: nacrti proračunskih planova (NPP) u odnosu na Komisijinu jesensku prognozu 2013. (KOM) Dijagram A2.: Projekcija promjena glavnih vrsta poreznih prihoda (% BDP-a) za 2014. u skupini EP-13: nacrti proračunskih planova (NPP) u odnosu na Komisijinu jesensku prognozu 2013. (KOM) Dijagram A3.: Usporedba ukupnog državnog salda (% BDP-a) u projekciji za 2014. iz Komisijine jesenske prognoze 2013. (KOM) i nacrta proračunskih planova (NPP) Dijagram A4.: Raščlamba razlike u ukupnim ciljevima (% BDP-a) za 2014. između Komisijine jesenske prognoze 2013. i nacrta proračunskih planova U dijagramu A4.prikazane su razlike, kao postotak BDP-a, u projekcijama promjena u državama članicama u pogledu ukupnih deficita kako je prognozirano u nacrtima proračunskih planova i Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. Različito osjenčani dijelovi stupaca prikazuju komponente koje se odnose na ukupnu razliku. Općenito, promjena u strukturnom saldu planirana za 2014. u jesenskoj prognozi manja je za 0,3 % BDP-a od promjene predviđene nacrtima proračunskih planova. Negativna vrijednost znači da je projekcija promjene u deficitu opće države manja u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. nego u nacrtima proračunskih promjena. Razvoj u području jednokratnih mjera najvažnije je objašnjenje manje promjene fiskalnog deficita u Komisijinoj prognozi. Dijagram A5.: Raščlamba razlike u ciljnom dugu (% BDP-a) za 2014. između Komisijine jesenske prognoze 2013. i nacrta proračunskih planova U dijagramu A5. prikazana je razlika u razvoju duga između 2013. i 2014. u skladu s projekcijama u nacrtima proračunskih planova i Komisijinoj prognozi. Pozitivna razlika znači da se projekcije nacrta proračunskih planova temelje na većem dugu (ili komponenti duga). Različiti razvoj raščlanjen je na različite sastavne dijelove: osnovni učinak, razlike u efektu grude snijega (ili komponente rasta kamata), razlike u komponenti primarnog deficita i razlike u prilagodbi stanja i toka duga. Razvoj prilagodbe stanja i toka duga objašnjenje je manjeg smanjenja duga u Komisijinoj prognozi. PRILOG V.: Ocjena nacrta proračunskog plana po državama članicama Planovi usklađeni s obvezama u okviru Pakta o stabilnosti i rastu Estonija je postignula srednjoročni cilj strukturnog suficita 2012. i trebala bi održati zdrave javne financije, čime osigurava usklađenost sa srednjoročnim ciljem. Iako se strukturni saldo Estonije privremeno pogoršao u odnosu na srednjoročni cilj za 0,5 % BDP-a u 2013., prema planu se očekuje da će odstupanje biti korigirano do 2014. Odstupanje u odnosu na srednjoročni cilj u 2013. djelomično je uzrokovano vladinom odlukom da smanji raspodjelu dividendi poduzeća u državnom vlasništvu u 2013. i da uvede dodatnu raspodjelu dividendi za 2014. i 2015., što će imati pozitivan učinak na proračun 2014. Uz nominalni proračunski položaj koji je prema planu gotovo uravnotežen i najmanji javni dug u EU-u (10 % BDP-a u 2014.) rizik povezan s fiskalnim kretanjima je nizak. U njemačkom nacrtu proračunskog plana prognozira se uravnoteženi proračun opće države i sve manji udio duga u BDP-u u 2013. i 2014. Osim toga Njemačka je, u skladu sa zahtjevima preventivne dimenzije Pakta o stabilnosti i rastu, poštovala srednjoročni cilj u 2012. i namjerava s tim nastaviti u 2013. i 2014. Dostatan napredak ostvaruje i u pogledu usklađenosti s kriterijem duga. Te su projekcije uglavnom usklađene s jesenskom prognozom službi Komisije i djeluju ostvarivo. Nacrt proračunskog plana dostavila je međutim savezna vlada u odlasku uz pretpostavku o nemijenjanju politika. Planovi usklađeni, ali bez prostora za odstupanja Komisija za Francusku, na temelju dostavljenog nacrta proračunskog plana, prognozira da će nominalni deficit biti veći nego što je preporučeno i u 2013. i 2014. Promjena strukturnog salda na kojoj se temelji projekcija ukupnog deficita procijenjena je na 0,9 % i 0,7 % BDP-a za ovu i sljedeću godinu. Provede li se međutim korekcija u vezi s revizijom procijenjenog mogućeg rasta BDP-a i neočekivanim manjkom poreznih prihoda u usporedbi s prognozom u trenutku objave Komisijine preporuke, strukturna prilagodba iznosila bi 1,3 % i 0,8 % BDP-a. Čini se stoga da je korigirana strukturna prilagodba upravo u skladu s preporukom Vijeća. Ocjena je dopunjena ocjenom mjera „odozdo prema gore”, što pokazuje da je Francuska poduzela dodatne mjere za 2014. u visini od nešto manje od 1 % BDP-a. Iako se još uvijek znatni rizici mogu očekivati za rezultat proračuna u 2013. i 2014., može se smatrati da je Francuska poduzela djelotvorne mjere u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. kako bi do 2015. smanjila prekomjerni deficit. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. za Nizozemsku čini se da su zahtjevi u okviru postupka zbog prekomjernog deficita ispunjeni u 2013. i u pogledu ukupnog ciljnog deficita i u pogledu strukturnog ciljnog deficita, a djelotvorne mjere poduzete su u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Za 2014. prognozira se da bi se ukupni deficit trebao zadržati iznad preporučenog nominalnog cilja od 2,8 % BDP-a. Na temelju jesenske prognoze 2013. promjena u strukturnom saldu, unesena na temelju revizije potencijalnog rasta i neočekivanog manjka prihoda, iznosi 0,5 % BDP-a, što je ispod prilagodbe od oko 0,7 % BDP-a preporučene u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Ocjena „odozdo prema gore” pokazuje da je Nizozemska poduzela dodatne mjere za 2014. u visini od oko 1 % BDP-a, što je u skladu s iznosom mjera koje su ocijenjene potrebnima za postizanje strukturnih ciljeva iz preporuke u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Ukupni ciljni deficit od 5,6 % i 6,7 % BDP-a u 2013. i 2014., koji je planiran nacrtom proračunskog plana za Sloveniju, veći je od ukupnog ciljnog deficita od 4,9 % i 3,3 % u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. procjenjuje se promjena u strukturnom saldu od -0,1 % i 0,7 % BDP-a u 2013. i 2014. Nakon ispravka na temelju neočekivanog manjka prihoda i revizije izračuna potencijalnog rasta procjenjuje se poboljšanje od 0,6 % BDP-a u 2013. i 2014., što je neznatno manje od godišnje strukturne prilagodbe od 0,7 % BDP-a za 2013. i nešto više od 0,5 % BDP-a preporučenih za 2014. Na temelju ocjene „odozdo prema gore” ukupni je iznos mjera konsolidacije za 2013., donesenih nakon preporuke u okviru postupka zbog prekomjernog deficita iz lipnja 2013., neznatno veći od 1 % BDP-a dodatnih mjera konsolidacije iz preporuke u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Analiza „odozdo prema gore” za 2014. neznatno zaostaje za iznosom dodatnih mjera konsolidacije od 1,5 % BDP-a iz preporuke u okviru postupka zbog prekomjernog deficita od lipnja 2013. Na temelju trenutačnih informacija čini se da Slovenija u 2013. poduzima djelotvorne mjere kako bi ostvarila preporučena strukturna poboljšanja u 2014., iako pritom nema prostora za odstupanje. Uglavnom usklađeni planovi Ukupni saldo predviđen nacrtom proračunskog plana za Belgiju 2013. niži je od referentne vrijednosti deficita od 3 % BDP-a, ali je prema Komisijinoj prognozi nešto viši od 2,7 % BDP-a ciljanih u postupku zbog prekomjernog deficita. Fiskalna se prilagodba trenutačno procjenjuje na 0,8 % BDP-a. Međutim nakon korekcije u smislu smanjenja potencijalnog rasta nakon preporuke Vijeća te manjka prihoda u usporedbi s prognozom na kojoj se temelji preporuka Vijeća, prilagođeno strukturno poboljšanje procjenjuje se na 1 % BDP-a, što je u skladu s prilagodbom od 1 % BDP-a koju zahtijeva Vijeće. Može se stoga smatrati da je Belgija poduzela djelotvorne mjere u skladu s preporukom Vijeća od 21. lipnja 2013. Ako Belgija do 2013. smanji prekomjerni deficit, na nju će se primjenjivati preventivna dimenzija Pakta o stabilnosti i rastu. Belgija bi dostatan napredak ostvarila i u pogledu usklađenosti s kriterijem duga. Očekuje se međutim odstupanje od kretanja prilagodbi prema srednjoročnom cilju u 2014. koje bi, ako se ponovi sljedeće godine, bilo ocijenjeno znatnim te bi ugrozilo usklađivanje sa zahtjevima preventivne dimenzije Pakta. Očekuje se da će Belgija ispuniti kriterij duga 2014. Očekuje se da deficit opće države u Austriji bude ispod praga od 3 % u 2013. i prema nacrtu proračunskog plana i prema Komisijinoj prognozi, što je u skladu s preporukom Vijeća u okviru postupka zbog prekomjernog deficita da se prekomjerni deficit smanji do 2013. Nesigurnost u pogledu troškova očekivane podrške bankama mogla bi ugroziti zahtjev za dugotrajnim smanjenjem deficita. U slučaju da Vijeće u proljeće 2014. prekine postupak zbog prekomjernog deficita, Austrija bi od 2014. ispunjivala uvjete za prijelazno razdoblje u pogledu kriterija duga. Austrija međutim ne planira sljedeće godine provesti godišnju strukturnu prilagodbu u smjeru srednjoročnog cilja veću od 0,5 %, što bi dovelo do znatnog odstupanja u smislu promjene strukturnog salda. Nacrt proračunskog plana dostavila je međutim savezna vlada u odlasku uz pretpostavku o nemijenjanju politika. Očekuje se, prema nacrtu proračunskog plana i Komisijinoj prognozi, da će Slovačka uskladiti deficit s pragom od 3 % BDP-a u 2013., što je rok koji je Vijeće odredilo za smanjenje prekomjernog deficita. Prosječna godišnja fiskalna prilagodba u razdoblju 2010. – 2013., s promjenama u vezi s potencijalnim rastom i manjkom prihoda u usporedbi s prognozom na kojoj se temelji preporuka u okviru postupka zbog prekomjernog deficita, iznosi 2 % BDP-a, što je znatno više od godišnje fiskalne prilagodbe od 1 % BDP-a koju preporučuje Vijeće. U nacrtu proračunskog plana za 2014. ciljni deficit iznosi 2,8 % BDP-a, dok Komisija, uz trenutačne politike, prognozira povećanja deficita na 3,2 % BDP-a, ukazujući na to da se trajno smanjenje prekomjernog deficita možda neće moći osigurati. To znači da bi dodatne mjere mogle biti potrebne kako bi se osigurala održivost smanjenja, koje je preduvjet za prekid postupka zbog prekomjernog deficita. Slovačka osim toga u 2014. ne ispunjuje u potpunosti zahtjeve preventivne dimenzije Pakta o stabilnosti i rastu jer bi se strukturni saldo mogao pogoršati. Planovi s rizikom od neusklađenosti Nacrt proračunskog plana Italije sadržava projekciju pada državnog deficita s 3 % BDP-a 2012. i 2013. na 2,5 % BDP-a u 2014. U strukturnom smislu (tj. ciklički prilagođeni saldo bez jednokratnih i privremenih mjera, koji su ponovno izračunale službe Komisije na temelju podataka u nacrtu proračunskog plana uz primjenu dogovorenih metoda) vladine projekcije upućuju na ukupno poboljšanje od 0,5 postotnih bodova (p. b.) BDP-a u 2013. i 0,2 p. b. u 2014. (nakon 2,25 p. b. 2012.), uz strukturni položaj koji je i 2014. u deficitu (-0,7 % BDP-a). Očekuje se da bi deficit prema Komisijinoj prognozi trebao iznositi 2,7 % BDP-a. To se uglavnom objašnjava manjim gospodarskim rastom, tako da je strukturni saldo usklađen s ponovno izračunanim strukturnim saldom u nacrtu proračunskog plana. Negativni rizici povezani su s nedostatkom cjelovite provedbe mjera koje su već ugrađene u zakonodavstvo i manipuliranjem nacrtom proračunskog plana u parlamentu. Prema projekciji ukupnog duga opće države u nacrtu proračunskog plana vrhunac bi trebao iznositi 133 % BDP-a u 2013., a zatim slijedi stabilizacija 2014. Italija prema prognozi Komisije neće u 2014. dovoljno napredovati prema usklađivanju s kriterijem duga zbog nedostatne strukturne prilagodbe (0,1 p. b. BDP-a u odnosu na potrebnih 0,7 p. b.). Italija je u nacrt proračunskog plana uvrstila oko 0,25 p. b. rashoda BDP-a u vezi s namjerom vlade da iskoristi takozvanu ulagateljsku klauzulu. Italija međutim neće ispuniti kriterij duga 2014., što će dovesti do neprihvatljivosti ulagateljske klauzule. Italija stoga treba nastaviti napredovati u smjeru srednjoročnog cilja i u 2014. osiguravajući nužne strukturne prilagodbe. Strukturni saldo upućuje na odstupanje 2014. koje bi, ako se ponovi sljedeće godine, bilo ocijenjeno znatnim te bi ugrozilo usklađivanje sa zahtjevima preventivne dimenzije Pakta. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. očekuje se da će se saldo opće države za Luksemburg nominalno pogoršati od deficita od 0,6 % u 2012. na deficit od 0,9 % i 1 % BDP-a u 2013. i 2014. U strukturnom smislu očekuje se da će se suficit salda opće države, i prema nacrtu proračunskog plana i prema prognozi Komisije, smanjiti s 0,8 % 2012. na samo 0,2 % BDP-a 2013., tj. ispod srednjoročnog utvrđenog ciljnog suficita od 0,5 % BDP-a. Uz pretpostavku o nemijenjanju politika prognozira se da će strukturni saldo i dalje odstupati od srednjoročnog cilja i čak se 2014. pretvoriti u deficit od 0,4 % BDP-a. Luksemburg će se vjerojatno udaljiti od svojeg srednjoročnog cilja u 2013. te nastaviti s odstupanjem i u 2014. Nacrt proračunskog plana dostavila je međutim vlada u odlasku uz pretpostavku o nemijenjanju politika. Prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. prognozira se da će deficit Malte 2013. ispuniti zahtjeve u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Istodobno, prema Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013., promjena prilagođenog strukturnog salda (0,5 % BDP-a) bit će niža od preporučene godišnje strukturne prilagodbe (0,7 % BDP-a). Stoga, iako se može smatrati da Malta zasad poštuje preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013., postoji rizik od toga da se smanjenje deficita neće ostvariti zbog očiglednog nedostatka napora za prilagodbu. Situacija će se morati ponovno ocijeniti na temelju podataka koji će se dostaviti u proljeće 2014. Dok se s druge strane ne ocijeni proračun za 2014., uvjeti u okviru postupka zbog prekomjernog deficita nisu ispunjeni, ni u nominalnom ni u strukturnom smislu, jer se deficit prema prognozi Komisije zadržava iznad cilja od 2,7 % BDP-a u okviru postupka zbog prekomjernog deficita, a prilagođeni strukturni saldo (0,3 % BDP-a) niži je od preporučene godišnje fiskalne prilagodbe (0,7 % BDP-a) u 2014. Međutim prognozirani deficit za 2014. (3,4 % BDP-a u odnosu na preporučenih 2,7 % BDP-a) ne obuhvaća mjere konsolidacije u proračunu za 2014. jer pojedinosti o njima nisu bile dostupne do isteka roka. Treba napomenuti da bi mjere uključene u nacrt proračunskog plana, u nominalnoj vrijednosti, pridonijele smanjenju prognoziranog deficita za 0,2 % BDP-a. To još uvijek neće biti dovoljno da bi se postignula usklađenost s preporukom u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Komisijinom jesenskom prognozom Španjolskoj je predviđen deficit od 5,9 % BDP-a u 2014., neznatno iznad cilja od 5,8 % BDP-a iz nacrta proračunskog plana koji je dostavila španjolska vlada. Nesigurnost povezana s rezultatima proračuna u 2013. i 2014. još uvijek je vrlo velika. Na temelju trenutačnih informacija čini se da je Španjolska poduzela djelotvorne mjere u smjeru smanjenja prekomjernog deficita 2013., ali postoji rizik da nacrt proračunskog plana za 2014. neće ispuniti zahtjeve preporuke u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Nacrt proračunskog plana temelji se na donekle povoljnim pretpostavkama, a postoje i određeni provedbeni rizici koji se odnose na određene planirane mjere. To ugrožava postizanje ukupnog cilja. Čini se osim toga da bi planirana strukturna prilagodba mogla zaostati za onim što se smatra potrebnim u preporuci u okviru postupka zbog prekomjernog deficita. Španjolska se stoga poziva da poduzme potrebne mjere u okviru nacionalnog proračunskog postupka kako bi se osigurala potpuna usklađenost njezina proračuna za 2014. s Paktom o stabilnosti i rastu. Proračunska prilagodba za 2015. i 2016. jasno zaostaje za preporukama u okviru postupka zbog prekomjernog deficita i Španjolska još mora odrediti strukturne mjere za 2015. – 2016. koje su potrebne kako bi se prekomjerni deficit smanjio do 2016. U finskom nacrtu proračunskog plana predviđeni je deficit opće države veći (2,2 % BDP-a) od projekcija u okviru programa stabilnosti za 2013. (1,9 %). Za 2014. nacrtom proračunskog plana predviđa se smanjenje deficita opće države na 1,9 % BDP-a, u odnosu na deficit od 2,3 % u Komisijinoj jesenskoj prognozi. Te se razlike odnose na niži rast, ali i različite procjene proračunskih kretanja. Prema prognozi Komisije postoji rizik u 2014. od znatnog odstupanja od srednjoročnog cilja ili od smjera prilagodbe. Budući da se u 2014. očekuje da javni dug premaši 60 % BDP-a, Komisija je pripremila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. Ugovora kako bi ispitala opravdava li položaj duga pokretanje postupka zbog prekomjernog deficita. [1] Metodološke pretpostavke primijenjene u Komisijinoj jesenskoj prognozi 2013. (iz: Europska gospodarska prognoza, jesen 2013.), str. 40. Dostupno na stranici: http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/forecasts/index_en.htm [2] Izvješće Eurostata br. 103/2009. [3] U skladu s odlukom Eurostata od 27. siječnja 2011. o statističkom bilježenju poslova u okviru Europskog fonda za financijsku stabilnost, dostupno na: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_PUBLIC/2-27012011-AP/EN/2-27012011-AP-EN.PDF. [4] Metoda za stohastičke projekcije javnog duga koja se ovdje primjenjuje predstavljena u Izvješću Europske komisije o fiskalnoj održivosti, odjeljak 3.3.3. [5] Države članice europodručja, osim onih koje provode program makroekonomske prilagodbe (Cipar, Grčka, Irska i Portugal). [6] To podrazumijeva pretpostavku da je primarni strukturni saldo skupine EP-13 u ostatku prognoziranog razdoblja zadržao zadnju prognoziranu vrijednost – suficit od 1,8 % u 2014. prema scenariju nacrta proračunskih planova, u odnosu na suficit od 1,4 % u 2015. prema scenariju Komisije. [7] Pretpostavlja se da stresovi slijede zajedničku normalnu raspodjelu. [8] U 2014. isprekidana linija koja prikazuje prognoze za središnji scenarij u oba dijagrama odgovara liniji 60. postotka raspodjele, što znači da bi 40 % svih mogućih vrijednosti udjela duga u BDP-u u 2014. bilo iznad prognozirane vrijednosti. [9] Za potonje vidi najnovije izvješće o usklađenosti u europskom gospodarstvu – Occasional Papers, 159 (Grčka), 164 (Irska), 161 (Cipar), 156 (Rumunjska) i 153 (Portugal). [10] Kodeks ponašanja uz paket dviju mjera dostupan je na: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/130701_-_two_pack_coc_final_endorsed.pdf