1.Razlika u plaćama između spolova u EU-u

Razlika u plaćama između spolova stagnira zbog...

Ravnopravnost spolova jedna je od temeljnih vrijednosti Europske unije. Međutim, to nije odraz stvarnog stanja na radnome mjestu. U cijelom gospodarstvu EU-a žene u prosjeku zarađuju više od 16 % manje po satu od muškaraca. Ta razlika u plaćama između spolova stagnira posljednjih pet godina. Uz trenutačnu stopu promjene razlika bi mogla nestati tek početkom sljedećeg tisućljeća. Nedavna stagnacija potaknula je pitanja u pogledu potrebe za jačanjem i prilagodbom postojećih inicijativa: neravnopravnost spolova na tržištu rada zaustavljena je, ali ne i uklonjena.

... sveprisutne segregacije na tržištu rada,

Segregacija je prisutna u sektorima i zanimanjima: većina radnika u Europi uglavnom radi s kolegama istog spola, a u sektorima u kojima prevladavaju žene plaće su često niže nego u sektorima u kojima prevladavaju muškarci. Iako je provedeno nekoliko uspješnih inicijativa za poticanje žena na ulazak u sektore u kojima dominiraju muškarci, kao što su znanost i tehnologija, ukupna razina segregacije u zanimanjima i sektorima gotovo se uopće nije promijenila. Osim toga, u gotovo svim sektorima muškarci se češće promiču na nadzorne ili rukovodeće funkcije, što je najprimjetnije na najvišim funkcijama, na kojima žene čine manje od 5 % glavnih izvršnih direktora. Ta „vertikalna” segregacija zaslužna je za znatan udio razlike u plaćama između spolova.

... postojanih stereotipa koje osnažuju neodgovarajuće politike za ravnotežu između poslovnog i privatnog života,

Postojani su stereotipi o ulogama muškaraca i žena u društvu, a time i o tome trebaju li biti na tržištu rada ili kod kuće. To je jedan od glavnih uzroka razlike u plaćama između spolova. Muškarci u prosjeku provode mnogo manje vremena od žena brinući se o djeci ili uzdržavanim članovima obitelji, dok žene to vrijeme ne mogu provoditi na plaćenom radnome mjestu ili stjecati iskustvo koje će im pomoći u poslovnom životu. Politike za ravnotežu između poslovnog i privatnog života mogu, ako su dobro osmišljene, pomoći u smanjenju razlike u plaćama između spolova. Ulaganje u ustanove za organiziranu skrb i odgovarajuće dopuste zbog obiteljskih razloga za žene i muškarce pridonosi smanjenju razlike u plaćama između spolova jer dovodi do smanjenja prekida u karijeri i u zaposlenosti žena. Trebalo bi bolje vrednovati fleksibilne radne uvjete (uključujući fleksibilno radno vrijeme, skraćeno radno vrijeme i rad na daljinu) za žene i muškarce umjesto da ih se smatra troškom za poslodavce, koji često kažnjavaju zaposlenike smanjenjem plaće.

... i diskriminacije koju omogućuje nedostatak transparentnosti

U gotovo svim zanimanjima muškarci su u prosjeku plaćeni više od žena. Diskriminacija u plaćama i dalje je sveprisutna: žena može dobiti manju plaću od muškarca za posve isti posao, a rad koji obično obavljaju žene plaća se manje od rada koji obično obavljaju muškarci, čak i ako ima jednaku vrijednost. Osim toga, tajnovitost u pogledu visine plaće dodatno otežava otkrivanje slučajeva diskriminacije. Iako je većina Europljana (69 %) svjesna da postoji razlika u plaćama između spolova u cijelom gospodarstvu, zaposlenici ne misle da takva razlika postoji u poduzeću u kojem su zaposleni, dok trećina zaposlenika ne zna kolika je plaća njihovih kolega. Europljani bi podržali veću transparentnost na radnome mjestu: gotovo dvije trećine podržale bi objavljivanje prosječne plaće po spolu i vrsti posla u organizaciji ili poduzeću u kojem rade.

Gotovo polovini radnika zapravo je neugodna pomisao na pregovaranje o plaći, a taj je udio veći među ženama nego među muškarcima. Međutim, važan je i kontekst: žene će pregovarati jednako koliko i muškarci ako je izričito navedeno da se o plaćama može pregovarati i da je pregovaranje stoga primjeren oblik ponašanja. Organizacija rada i izrada politika zapošljavanja i plaćanja zapravo mogu imati važan učinak: ako su dobro osmišljene, mogu djelovati protiv naših nesvjesnih predrasuda u pogledu muškaraca i žena te se mogu izbjeći „dvostruki standardi” da se muškarci i žene ne nagrađuju jednako za svoj rad.

Razmjer razlike u plaćama između spolova u gospodarstvu ovisi i o institucijama koje određuju plaće. Međusektorske minimalne plaće i mehanizmi utvrđivanja plaće mogu pridonijeti povećanju plaća u slabije plaćenim sektorima, a time i smanjenju razlike u plaćama između spolova.

Trenutačna situacija upućuje na potrebu za razmatranjem dalekosežnijih mjera na razini EU-a. Takve bi mjere pridonijele povećanju broja radnih mjesta i rasta u EU-u te pravednijem jedinstvenom tržištu zapošljavanja. Uz ovu Komunikaciju donosi se Akcijski plan za daljnju borbu protiv razlike u plaćama između spolova i osiguravanje potpune primjene načela jednake plaće za muškarce i žene.

2.Prioriteti politike

Uklanjanje razlike u plaćama između spolova i dalje je važan zadatak u okviru sveobuhvatnog cilja ravnopravnosti spolova i ostvarivanja ciljeva iz UN-ova Programa održivog razvoja do 2030. Njime se pridonosi i unaprjeđenju europskog stupa socijalnih prava [koji su proglasili Parlament, Vijeće i Komisija na sastanku na vrhu za pravedno zapošljavanje i rast 17. studenoga u Göteborgu], posebice njegova 2. načela o osiguravanju rodne jednakosti u svim područjima te 3. načela o jednakim mogućnostima.

Stoga je ono i dalje politički prioritet za Komisiju. Cilj je ovog Akcijskog plana za uklanjanje razlike u plaćama između spolova pretvoriti to zalaganje u konkretan popis ključnih mjera.

Akcijski plan sadržava opsežan i usklađen skup aktivnosti za borbu protiv razlike u plaćama između spolova sa svih mogućih strana, umjesto izdvajanja samo jednog čimbenika ili uzroka. Te će se aktivnosti međusobno podupirati.

Utvrđeno je osam glavnih smjerova djelovanja: