KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU, VIJEĆU I EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI



Drugo izvješće o napretku u smanjenju loših kredita u Europi

1.Uvod

U trenutku ponovnog vidljivog jačanja Europske unije i njezina gospodarstva EU mora iskoristiti taj zamah kako bi ojačao svoju ekonomsku i monetarnu uniju (EMU). U kontekstu plana koji je Komisija utvrdila 6. prosinca 2017. za produbljenje europske ekonomske i monetarne unije , i u skladu s programom čelnikā, jedan je od neposrednih prioriteta dovršenje bankarske unije i uspostavljanje svih ključnih elemenata unije tržišta kapitala. Integrirani financijski sustav pojačat će otpornost EMU-a na negativne šokove omogućivanjem podjele rizika s privatnim sektorom uz smanjenje potrebe za podjelom rizika s javnim sektorom.

Istodobno, u Komunikaciji Komisije od 11. listopada 2017. utvrđuju se daljnji koraci za dovršenje bankarske unije promicanjem smanjenja rizika istodobno s podjelom rizika na temelju Plana Vijeća iz lipnja 2016.

Mjere za smanjenje rizika koje su poduzete nakon početka financijske krize dovele su do znatnog poboljšanja solventnosti banaka te njihovih pozicija s obzirom na financijsku polugu i likvidnost, kako je navedeno u Komisijinu Prvom izvješću o napretku u smanjenju loših kredita u Europi, objavljenom 18. siječnja 2018. Osim napretka u tim ključnim pokazateljima rizika koji je ostvaren u gotovo svim državama članicama, u svim je državama članicama moguće primijetiti veću usklađenost u pogledu poboljšanja prosjeka tih pokazatelja. To kretanje posebno je uvjetovano vidljivim poboljšanjima u onim nacionalnim bankarskim sustavima koji su bili najviše pogođeni krizom i gospodarskom recesijom koja je zbog nje nastala. Stope osnovnog kapitala banaka u europodručju iz uzorka Europske središnje banke (ESB) poboljšale su se sa 14,6 % u trećem tromjesečju 2016. na 15,3 % u trećem tromjesečju 2017. Jačanje kapitalnih pozicija banaka u europodručju vidljivo je i u njihovim poboljšanim omjerima financijske poluge. Prosječni omjer financijske poluge povećao se sa 5 % u trećem tromjesečju 2016. na 5,2 % u trećem tromjesečju 2017. Banke u europodručju poboljšale su i svoju otpornost na likvidnosne šokove s obzirom na to da se koeficijent likvidnosne pokrivenosti povećao sa 138 % u trećem tromjesečju 2016. na 140 % u trećem tromjesečju 2017. Kao posljedica odlučnog postupanja u smanjenju rizika, preostali rizici danas se u europodručju otklanjaju učinkovitije i ravnomjernije nego prije tri godine.

Komisija je predložila i nekoliko daljnjih značajnih mjera za smanjenje rizika i povećanje otpornosti u bankarskom sektoru EU-a. Primjerice, Komisija je u studenome 2016. predložila značajan zakonodavni paket kojim bi se revidirale Direktiva o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (SRMR), Direktiva o kapitalnim zahtjevima IV (CRD IV) i Uredba o kapitalnim zahtjevima (CRR) radi daljnjeg smanjenja rizika u bankarskom sektoru. Komisija je iste godine donijela i prijedlog Direktive o postupcima preventivnog restrukturiranja, pružanju druge prilike poduzetnicima i učinkovitosti okvirā za rješavanje nesolventnosti. Učinkovita pravila za restrukturiranje i u slučaju nesolventnosti ključna su za sprečavanje i smanjenje loših kredita i za funkcionalnu uniju tržišta kapitala. Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da pokažu odlučnost u pogledu tih važnih dokumenata kako bi se olakšalo njihovo brzo donošenje.

Rješavanje problema visoke razine loših kredita i njihova mogućeg akumuliranja u budućnosti ključno je za dovršetak bankarske unije. Loši su krediti oni kod kojih dužnik ima poteškoće u plaćanju kamata i/ili povrata glavnice prema rasporedu. Kredit se klasificira kao loš kredit ako su plaćanja dospjela dulje od 90 dana ili ako je procijenjeno da dužnik vjerojatno neće otplatiti kredit. Financijska kriza i posljedične recesije dovele su do raširenije nesposobnosti dužnika da otplaćuju svoje kredite jer je povećan broj poduzeća i osoba bio suočen s trajnim poteškoćama u plaćanju ili čak sa stečajem. To je pogotovo bio slučaj u državama članicama suočenima s dugotrajnim ili dubokim recesijama. Zbog toga je u mnogim bankama došlo do akumuliranja loših kredita u njihovim poslovnim knjigama.

Visoke razine loših kredita mogu negativno utjecati na rezultate banke na dva glavna načina:

1.loši krediti donose banci manje prihode nego dobri krediti čime smanjuju profitabilnost banke te mogu prouzročiti gubitke koji smanjuju njezin kapital. U najtežim slučajevima ti učinci mogu ugroziti održivost banke, što može imati posljedice na financijsku stabilnost;

2.loši krediti zahtijevaju mobilizaciju znatnih resursa banke, i ljudskih i financijskih. Time se smanjuje sposobnost banke za kreditiranje, uključujući kreditiranje malih i srednjih poduzeća.

Za smanjenje visokih razina loših kredita odgovorne su prije svega predmetne banke i države članice. Komisija je to predmetnim državama članicama kontinuirano naglašavala u okviru europskog semestra. Istodobno, s obzirom na općenitu međupovezanost bankarskog sustava EU-a, a posebno bankarskog sustava europodručja, smanjenje postojećih udjela loših kredita i sprečavanje njihova bilo kakvog ponovnog akumuliranja ima jasnu dimenziju EU-a. Visoki udjeli loših kredita u određenim državama članicama imaju važne učinke prelijevanja na gospodarstvo EU-a u cjelini, i u smislu gospodarskog rasta i u smislu financijske stabilnosti.

Uzimajući u obzir tu dimenziju EU-a i na temelju zajedničke suglasnosti o potrebi da se nastave i prošire mjere koje je Komisija već započela, Vijeće je u srpnju 2017. donijelo „Akcijski plan za rješavanje problema loših kredita u Europi” u kojem se razne institucije – uključujući Komisiju – pozivaju na poduzimanje odgovarajućih mjera za daljnje rješavanje problema povezanih s visokim razinama loših kredita u Europi. U Prvom izvješću o napretku u smanjenju loših kredita Komisija se obvezala na podnošenje izvješća u ožujku o postignutom napretku u provedbi tih mjera.

Zahvaljujući zajedničkim naporima i postojećem gospodarskom oporavku počele su se smanjivati visoke razine loših kredita, osobito u određenim bankama i državama članicama. Prisutan je stalan trend smanjivanja prosječnog udjela loših kredita koji se od 2014. smanjio za više od jedne trećine. Kako je objašnjeno u nastavku, napredak u smanjenju loših kredita nastavio se i tijekom posljednjih nekoliko mjeseci.

Sada je ključno pojačati napore za odlučno rješavanje problema preostalih razina loših kredita i otklanjanje mogućnosti njihova ponovnog akumuliranja u budućnosti.

Zajedno s ovim Izvješćem o napretku, i na čvrstim temeljima mjera za smanjenje rizika koje je Unija već poduzela, Komisija predlaže sveobuhvatan paket za ubrzavanje rješavanja problema loših kredita u Europi i za sprečavanje njihova ponovnog akumuliranja u budućnosti. Paket se sastoji od dvaju zakonodavnih prijedloga namijenjenih stvaranju pravnog okvira na razini cijele Unije za poticanje rješavanja problema loših kredita i od radnog dokumenta službi Komisije u kojem se nalaze neobvezujuće tehničke smjernice (takozvani „nacrt”) za uspostavu nacionalnih društava za upravljanje imovinom. Zajedno, tim prijedlozima postići će se sljedeće:

·ojačat će se bonitetni alati potrebni za učinkovito rješavanje problema loših kredita,

·potaknut će se razvoj sekundarnih tržišta za loše kredite,

·olakšat će se povrat duga jačanjem zaštite osiguranih vjerovnika u izvansudskom postupku na način kojim se nadopunjuje prijedlog o postupcima preventivnog restrukturiranja, pružanju druge prilike poduzetnicima i učinkovitosti okvirā za rješavanje nesolventnosti, koji je predložen u studenome 2016., i