(3)Italija je 28. travnja 2016. dostavila svoj nacionalni program reformi za 2016. i svoj program stabilnosti za 2016. Kako bi se u obzir uzela njihova povezanost, oba su programa istodobno ocijenjena.

(4)Pri planiranju europskih strukturnih i investicijskih fondova za razdoblje 2014. – 2020. u obzir su uzete relevantne preporuke po državama članicama. Kako je predviđeno člankom 23. Uredbe (EU) br. 1303/2013, ako je potrebna potpora pri provedbi relevantnih preporuka Vijeća, Komisija od države članice može zatražiti da preispita i predloži izmjene svojeg Sporazuma o partnerstvu i povezanih programa. Komisija je dostavila dodatne pojedinosti o tome kako bi iskoristila tu odredbu u smjernicama o primjeni mjera kojima se povezuju učinkovitost europskih strukturnih i investicijskih fondova i dobro ekonomsko upravljanje.

(5)Na Italiju se primjenjuje preventivni dio Pakta o stabilnosti i rastu i prijelazno pravilo o dugu za razdoblje 2013. – 2015. Prema programu stabilnosti, udio državnog duga u BDP-u trebao bi dosegnuti vrhunac od 132,7 % u 2015. te postupno pasti na 123,8 % u 2019. U skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2016. očekuje se da će se udio duga u BDP-u stabilizirati u 2016. te da će se tek od 2017. početi neznatno smanjivati. Provedba opširnog programa privatizacije koji su predstavile talijanske vlasti jedan je od ključnih izazova za Italiju zbog njegova očekivanog doprinosa naporima za smanjenje duga. Iako se u 2015. privatizacija odvijala prema planu, cilj da se ostvare prihodi od privatizacije u visini od 0,5 % godišnje u razdoblju 2016. –2018. i 0,3 % u 2019. čini se veoma ambiciozan, s obzirom i na kašnjenja određenih projekata privatizacije. Makroekonomski scenarij na kojem se temelje te proračunske projekcije uvjerljiv je.

(6)Komisija je 18. svibnja 2016. objavila izvješće na temelju članka 126. stavka 3. UFEU-a jer Italija nije ostvarila dovoljan napredak prema usklađenosti s pravilom o dugu u 2015. U analizu su uključeni svi relevantni čimbenici te je zaključeno da bi se trebalo smatrati da je kriterij duga ispunjen. Komisija će preispitati svoju ocjenu u novom izvješću u skladu s člankom 126. stavkom 3. Ugovora na temelju svoje jesenske prognoze 2016., nakon što nove informacije o nastavku kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2017. budu dostupne.

(7)Italiji je u proljeće 2015. odobreno privremeno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016., u iznosu od 0,4 postotna boda BDP-a, da bi se u obzir uzele krupne strukturne reforme s pozitivnim utjecajem na dugoročnu održivost javnih financija. Italija je u svojem nacrtu proračunskog plana za 2016. zatražila dodatno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. u iznosu od 0,1 postotnog boda BDP-a da bi se u obzir uzele druge strukturne reforme s pozitivnim utjecajem na dugoročnu održivost javnih financija. Pojedinosti na kojima se temelje sve te reforme iznesene su u nacionalnom programu reformi Italije za 2016., kojim se općenito potvrđuje plan reformi. Područja obuhvaćena reformom koja su uključena u program zato što utječu na održivost javnih financija jesu sljedeća: i. javna uprava i pojednostavnjenje; ii. tržišta proizvoda i usluga; iii. tržište rada; iv. građansko pravosuđe; v. obrazovanje; vi. preusmjeravanje poreza; vii. mjere za smanjenje razine loših kredita i reformu postupaka insolventnosti i viii. revizija potrošnje kao mjera financiranja. Nadležna tijela procjenjuju da će utjecaj tih reformi na realni BDP iznositi 2,2 postotna boda do 2020., što se čini uvjerljivom procjenom. Ako ih se u potpunosti i pravovremeno provede, te će reforme imati pozitivan utjecaj na održivost javnih financija. Trenutačno se može ocijeniti da Italija zadovoljava uvjete za cjelokupno traženo privremeno odstupanje u iznosu od 0,5 postotnih bodova BDP-a u 2016., pod uvjetom da primjereno provede dogovorene reforme, što će se pratiti u okviru europskog semestra, te u skladu s uvjetima iz uvodne izjave 10.

(8)Italija je u svojem nacrtu proračunskog plana za 2016. zatražila dodatno odstupanje od potrebnog kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. u iznosu od 0,3 postotna boda BDP-a da bi se u obzir uzeli nacionalni rashodi za ulaganja u projekte koje sufinancira EU. Čini se da informacije navedene u programu stabilnosti za 2016. potvrđuju da se odstupanje Italije od kretanja prilagodbe radi ostvarivanja srednjoročnog proračunskog cilja u 2016. uistinu upotrebljava za povećanje ulaganja. Međutim postoje određene sumnje u pogledu mogućnosti da se u 2016. ostvare sufinancirana ulaganja u cjelokupnom predviđenom iznosu. Trenutačno se može ocijeniti da Italija zadovoljava uvjete za privremeno odstupanje u iznosu od 0,25 postotnih bodova BDP-a u 2016., pod uvjetom da primjereno ostvari planirana ulaganja te u skladu s uvjetima iz uvodne izjave 10. Komisija će provesti ex post procjenu kako bi provjerila koji je stvaran iznos nacionalnih rashoda za sufinancirane projekte ulaganja te povezano odstupanje na koje Italija ima pravo na temelju takozvane „klauzule o ulaganjima”.

(9)U programu stabilnosti za 2016. navodi se da je utjecaj iznimnog priljeva izbjeglica i iznimnih sigurnosnih mjera na proračun znatan te da bi ih se trebalo smatrati izvanrednim događajem koji je izvan kontrole vlade, kako je definirano člankom 5. stavkom 1. i člankom 6. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97. Prema Komisiji dodatni je utjecaj u skladu s procjenama iz programa stabilnosti i iznosi 0,03 % BDP-a u 2015. i 0,04 % u 2016. za rashode povezane s izbjeglicama te 0,06 % BDP-a u 2016. za sigurnosne mjere. Italija je u vezi s time zatražila privremeno odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Odredbama iz članka 5. stavka 1. i članka 6. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1466/97 dozvoljava se uzimanje u obzir tih dodatnih rashoda jer su priljev izbjeglica te ozbiljnost terorističke prijetnje izvanredni događaji, a njihov je utjecaj na javne financije Italije znatan te održivost ne bi bila ugrožena ako se dopusti odstupanje od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Stoga, kako bi se u obzir uzeli dodatni troškovi povezani s izbjeglicama, smanjena je potrebna prilagodba prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2015. U pogledu 2016. konačna će se ocjena, uključujući prihvatljive iznose, izraditi u proljeće 2017. na temelju zabilježenih podataka koje su dostavila talijanska nadležna tijela.

(10)U svojem je mišljenju o nacrtu proračunskog plana Italije za 2016. Komisija navela da će, u kontekstu „ukupne ocjene” mogućeg odstupanja od kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju, uzeti u obzir mogućnost da Italija ispunjava uvjete za fleksibilnost u okviru Pakta o stabilnosti i rastu, vodeći posebno računa o tome bi li se odstupanje od kretanja prilagodbe uistinu upotrijebilo za povećanje ulaganja, postoje li uvjerljivi planovi za nastavak kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju te je li ostvaren napredak u pogledu programa strukturnih reformi, uzimajući u obzir preporuke Vijeća. Komisija ocjenjuje da Italija ispunjava uvjete za dodatno odstupanje od 0,35 postotnih bodova BDP-a za 2016., uzimajući u obzir napredak programa strukturnih reformi, planirana ulaganja te preuzetu obvezu vlade da osigura usklađenost s kretanjem prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2017., što će Komisija ponovno ocijeniti na jesen.

(11)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2016., predviđeno strukturno pogoršanje od -0,7 % BDP-a u 2016. upućuje na rizik od određenog odstupanja Italije od obveza u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu, nakon što se uzme u obzir dopušteno odstupanje za ulaganja i provedbu strukturnih reformi. U 2017., uz pretpostavku da ne dođe do promjena politike, prognoza Komisije pokazuje strukturni napor jednak nuli u 2017., što bi za posljedicu imalo rizik od znatnog odstupanja od tražene strukturne prilagodbe od 0,6 % BDP-a.

(12)Općenito, Vijeće na temelju ocjene programa stabilnosti za 2016. i uzimajući u obzir Komisijinu proljetnu prognozu 2016. smatra da Italiji prijeti rizik neusklađenosti s odredbama Pakta o stabilnosti i rastu. Komisija će ponovno ocijeniti usklađenost Italije s potrebnim kretanjem prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju na temelju svoje jesenske prognoze 2016., nakon što nove informacije o nastavku kretanja prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju za 2017. budu dostupne, uključujući nacrt proračunskog plana za 2017.

(13)Iako su u tijeku inicijative za reformu fiskalnog okvira, dosad su poduzete samo ograničene mjere kako bi se osiguralo da se revizijom potrošnje pridonese fiskalnoj konsolidaciji. Konkretno, ciljevi revizije potrošnje dodatno su smanjeni, a činjenica da revizija potrošnje nije u potpunosti integrirana u proračunski postupak umanjuje sveukupnu učinkovitost postupka. Očekuje se da će se finalizacijom sveobuhvatne reforme proračunskog postupka, koja se provodi od 2009., riješiti taj nedostatak i omogućiti da se za proračunski postupak koristi pristup usmjereniji na učinkovitost. Kako bi se poboljšala održivost javnog duga važno je i ubrzati primjenu plana privatizacije. Talijanski porezni sustav ograničava ekonomsku učinkovitost te je i dalje suočen s nekoliko izazova. Oni su povezani s veoma niskom razinom porezne discipline i zakašnjelom reformom poreznih rashoda, posebno u vezi sa smanjenim stopama poreza na dodanu vrijednost te zastarjelim sustavom katastarskih vrijednosti. Ti aspekti zakona o davanju ovlasti u području porezne reforme nisu provedeni ili su provedeni samo djelomično. Osim toga, čini se da su nedavni događaji poput ukidanja poreza na prvu nekretninu u raskoraku s ciljem proširenja porezne osnovice i preusmjeravanja poreznog opterećenja s proizvodnih čimbenika na imovinu i potrošnju.

(14)Reforma javne uprave važan je korak koji bi, ako se potrebni zakonodavni dekreti donesu i provedu, Italiji omogućio da iskoristi očekivane koristi u smislu povećane učinkovitosti i kvalitete u javnom sektoru. Kako bi se riješili temeljni uzroci neučinkovitosti, posebno su važni zakonodavni dekreti o poduzećima u državnom vlasništvu i lokalnim javnim uslugama koje je vlada predložila u siječnju 2016. te nadolazeći dekret o zaposlenosti u javnom sektoru. Iako su nedavno poduzete mjere kako bi se pojačala borba protiv korupcije, među ostalim povećanjem kazni i rokova zastare za posebna kaznena djela korupcije, davno preporučena sustavna revizija pravila o zastari i dalje se čeka. I računovodstvene prijevare važno su pitanje. Dugotrajni sudski postupci i velik broj neriješenih građanskih i trgovačkih parnica i dalje su veliki izazovi pravosuđa. Pomnim praćenjem učinka mjera poduzetih proteklih godina u cilju rješavanja tih problema lakše će se procijeniti je li ih potrebno dopuniti dodatnim mjerama.

(15)Postignut je određeni napredak u području poboljšanja kvalitete imovine u bankarskom sektoru. Iako se zadnjih mjeseci priljev novih loših kredita usporio, njihov broj i dalje je na veoma visokoj razini što vrši pritisak na profitabilnost i sredstva banaka. Osim toga, okviri insolventnosti i naplate dugovanja ne potiču brzo rješavanje loših kredita u dovoljnoj mjeri. Od sredine 2015. doneseno je nekoliko zakona kako bi se pojednostavnili i ubrzali postupci insolventnosti i prisilne naplate, a predložen je i nacrt zakona o davanju ovlasti za organsku reformu stečajnog okvira. Međutim učinci tih reformi na trajanje postupaka i vrijednosti povrata tek se trebaju pokazati. Italija je od početka 2015. donijela nekoliko mjera u cilju uklanjanja nedostataka povezanih s korporativnim upravljanjem bankama, posebno u pogledu većih zadružnih banaka, banaka čiji su dioničari zaklade i malih uzajamnih banaka. Kada bi se te reforme u potpunosti provele, sektor bi mogao postati otporniji te bi se osigurala učinkovitija dodjela kredita realnom gospodarstvu. Slaba troškovna učinkovitost u bankarskom sektoru ograničava profitabilnost i unutarnje stvaranje kapitala, dok je okruženje slabog rasta i niskih kamatnih stopa dodatni izazov. Novim okvirom EU-a za sanaciju banaka izmijenjen je profil rizičnosti obveznica koje izdaju banke, a čiji je znatan broj u rukama talijanskih malih ulagatelja, što pokazuje koliko je važna financijska pismenost javnosti.

(16)Italija je u 2015. znatno reformirala institucije tržišta rada takozvanom reformom „Jobs act” (zakon o radnim mjestima). Provedba reforme aktivnih politika tržišta rada ključna je za aktivaciju osoba koje su najudaljenije od tržišta rada, posebno dugotrajno nezaposlenih i mladih osoba. Trenutačno postoje brojni administrativni i politički izazovi te izazovi povezani s resursima. Zbog toga je osobito potrebno ojačati javne službe za zapošljavanje te pomno pratiti pružanje usluga. Reformiran je sustav naukovanja kako bi se uključilo odrasle osobe proglašene viškom, međutim provedba je još u tijeku. Kad je riječ o pregovorima na drugoj razini, oni u Italiji nisu dovoljno razvijeni, što otežava prihvaćanje inovativnih rješenja na razini poduzeća kojima bi se mogla poboljšati produktivnost i zahvaljujući kojima bi plaće mogle biti prilagodljivije uvjetima na tržištu rada. Za poduzimanje mjera u tom području potrebno se savjetovati sa socijalnim partnerima i one moraju biti u skladu s nacionalnim praksama. Socijalni partneri još se nisu dogovorili u pogledu reforme kolektivnog pregovaranja. U skladu s nacionalnim programom reformi, ona se očekuje krajem 2016. Stopa sudjelovanja žena na tržištu rada jedna je od najnižih u EU-u. Žene prevladavaju na netipičnim i nesigurnim radnim mjestima, one čine većinu nestandardnih radnika i posebno su pogođene neslužbenim gospodarstvom. Porezni sustav i sustav socijalnih naknada odvraćaju primatelje drugog dohotka od zaposlenja, a zakonom o radnim mjestima („Jobs act”) nije se učinkovito pristupilo tom problemu. I zbog ograničene dostupnosti pristupačnih usluga skrbi žene s djecom ili starijim članovima obitelji u manjoj mjeri sudjeluju na tržištu rada. Razina siromaštva visoka je – više od četvrtine Talijana suočeno je s rizikom od siromaštva i socijalne isključenosti – a pružanje socijalne pomoći i dalje je slabo i fragmentirano. Donošenje i provedba nacionalne strategije za suzbijanje siromaštva i racionalizacija socijalnih izdataka mogli bi biti prvi koraci prema postupnom uvođenju programa minimalnog dohotka na nacionalnoj razini na općenito proračunski neutralan način. Ostvaren je znatan napredak u pogledu reforme obrazovnog sustava. Reforma školstva donesena je u srpnju 2015., a provedbeni dekreti trebali bi se donijeti do siječnja 2017.

(17)Ostvaren je ograničeni napredak u području jačanja tržišnog natjecanja u sektoru usluga. O godišnjem zakonu o tržišnom natjecanju iz 2015. parlament i dalje raspravlja. Brojne odredbe, primjerice o pravničkim profesijama, oslabljene su tijekom parlamentarnog postupka. Brojna područja i dalje su prekomjerno zaštićena ili regulirana, posebno regulirane profesije, zdravstveni sektor, lokalni javni prijevoz te taksi službe, luke i zračne luke. Sektor maloprodaje koči neučinkovitost uzrokovana strogim tržišnim pravilima. Javnim postupkom dodjele prava na javna dobra za gospodarske djelatnosti ne promiče se tržišno natjecanje, posebno zato što se dozvole ne dodjeljuju na temelju konkurentnih i transparentnih postupaka. Mjere za otvaranje tržišta moraju biti popraćene okruženjem koje pogoduje poslovanju. Ostvaren je određeni napredak u pogledu pojednostavnjenja u okviru programa pojednostavnjenja za razdoblje 2015. – 2017. čime se omogućuje lakša i jednostavnija suradnja središnje i regionalne uprave. Međutim poslovno okruženje u Italiji još uvijek dovoljno ne potiče rast i ulaganja i obilježeno je fragmentiranim i raslojenim sustavom zakona i propisa koji proizlaze iz različitih razina vlasti. Administrativno i regulatorno opterećenje i dalje je problem za gospodarske subjekte. Prednosti u pogledu osnivanja poduzeća ili sanacije insolventnosti umanjene su zbog slabih točaka u pogledu građevinskih dozvola, izvršavanja ugovora, plaćanja poreza ili dobivanja kredita. Provedba nacionalne strategije javne nabave donesena početkom 2016. mogla bi pomoći u rješavanju određenih sustavnih i raširenih slabosti.

(18)Komisija je u okviru europskog semestra provela sveobuhvatnu analizu talijanske ekonomske politike i objavila je u izvješću za tu zemlju za 2016. Ocijenila je i program stabilnosti, nacionalni program reformi te mjere poduzete kao odgovor na preporuke upućene Italiji prethodnih godina. Komisija je u obzir uzela ne samo njihovu važnost za održivu fiskalnu i socioekonomsku politiku u Italiji nego i njihovu usklađenost s pravilima i smjernicama EU-a s obzirom na potrebu doprinosa na razini EU-a budućim nacionalnim odlukama, a time i jačanja sveopćeg ekonomskog upravljanja EU-om. Preporuke u okviru europskog semestra navedene su u preporukama 1. do 5. u nastavku.

(19)Uzimajući u obzir tu ocjenu Vijeće je preispitalo program stabilnosti, a njegovo je mišljenje posebno navedeno u preporuci 1. u nastavku.

(20)Uzimajući u obzir detaljno preispitivanje Komisije i tu ocjenu, Vijeće je ispitalo nacionalni program reformi i program stabilnosti. Njegove preporuke u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) br. 1176/2011 uključene su u preporuke 1. do 5. u nastavku,

PREPORUČUJE Italiji da u 2016. i 2017. poduzme mjere kojima je cilj:

1.U 2016. ograničiti privremeno odstupanje od potrebne prilagodbe od 0,5 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju na iznos od 0,75 % BDP-a odobren za ulaganja i provedbu strukturnih reformi, uz uvjet da se u 2017. nastavi kretanje prilagodbe prema srednjoročnom proračunskom cilju. Ostvariti godišnju fiskalnu prilagodbu od najmanje 0,6 % BDP-a prema srednjoročnom proračunskom cilju u 2017. Ubrzati provedbu programa privatizacije i iskoristiti neočekivane prihode za ubrzanje smanjivanja udjela duga opće države. Preusmjeriti porezno opterećenje s proizvodnih čimbenika na potrošnju i imovinu. Smanjiti broj i opseg poreznih rashoda te dovršiti reformu katastarskog sustava do sredine 2017. Poduzeti mjere za poboljšanje porezne discipline, među ostalim s pomoću elektroničkog fakturiranja i plaćanja.