P8_TA(2018)0512

Zaključci i preporuke Posebnog odbora za terorizam

Rezolucija Europskog parlamenta od 12. prosinca 2018. o zaključcima i preporukama Posebnog odbora za terorizam (2018/2044(INI))

(2020/C 388/07)

Europski parlament,

— uzimajući u obzir svoju Odluku od 6. srpnja 2017. o osnivanju nadležnostima, brojčanom sastavu i trajanju mandata Posebnog odbora za terorizam (1), donesenu u skladu s člankom 197. Poslovnika,

— uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

— uzimajući u obzir izvješće Posebnog odbora za terorizam (A8-0374/2018),

Preambula

A. budući da se Unija temelji na vrijednostima ljudskog dostojanstva, slobode, jednakosti i solidarnosti, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i na načelima demokracije i vladavine prava; budući da teroristički činovi predstavljaju jedan od najozbiljnijih oblika kršenja tih temeljnih vrijednosti i načela;

B. budući da bi EU trebao poduzeti sve što je u njegovoj moći kako bi zajamčio fizički i mentalni integritet svojih građana koje ugrožavaju teroristi; budući da u borbi protiv terorizma naglasak treba staviti na žrtve; budući da društvo mora priznati žrtve terorizma, zaštititi ih i obeštetiti te im pružiti potporu; budući da se člankom 6. Povelje Europske unije o temeljnim pravima utvrđuje pravo na slobodu i pravo na sigurnost, koja se međusobno nadopunjuju;

C. budući da bi odgovor na terorističke prijetnje uvijek trebao biti u skladu s načelima navedenima u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) te da bi se njime trebala poštovati temeljna prava i slobode te, posebno, načela koja su istaknuta u Povelji o temeljnim pravima, vodeći računa o mogućem učinku na nedužne osobe koje čine veliku većinu stanovništva;

D. budući da terorizam, u svim oblicima i pojavama i bez obzira na to tko mu, gdje i zašto pribjegava, treba osuditi kao jednu od najozbiljnijih prijetnji međunarodnom miru i sigurnosti;

E. budući da je proteklih godina teroristička prijetnja rasla i ubrzano se razvijala; budući da su teroristički napadi ostavili dubok trag na svima nama i da su u njima smrtno stradale ili ranjene brojne nevine osobe; budući da prekogranična priroda terorizma zahtijeva snažan koordinirani odgovor i suradnju unutar država članica i među njima, kao i s nadležnim agencijama i tijelima Unije i među njima te sa zahvaćenim trećim zemljama;

Institucionalni okvir

F. budući da je sigurnost jedne države članice sigurnost svih država članica u Uniji; budući terorističke prijetnje zahtijevaju sveobuhvatan pristup kojim se povezuju unutarnja i vanjska sigurnost i jamči koordinacija na nacionalnoj i europskoj razini; budući da su EU i njegove države članice ostvarili napredak u suzbijanju tih prijetnji, ali i budući da je taj napredak, nažalost, ostvaren pod pritiskom događaja, a ne na proaktivan način, te da nije u svim državama članicama postignuta ista razina napretka;

G. budući da je nacionalna sigurnost u isključivoj nadležnosti država članica, kako je utvrđeno člankom 4. stavkom 2. UEU-a i člankom 73. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), dok se u članku 4. stavku 3. i članku 42. UEU-a navodi da si Unija i države članice međusobno pomažu pri obavljanju zadaća koje proizlaze iz Ugovorâ; budući da nacionalna sigurnost sve više ovisi o široj europskoj dimenziji; budući da nacionalna sigurnost nije definirana na razini EU-a te da države članice stoga imaju velike diskrecijske ovlasti;

H. budući da je člankom 4. stavkom 2. UFEU-a područje slobode, sigurnosti i pravde istodobno određeno kao područje zajedničke nadležnosti Unije i država članica; budući da EU ima posebne nadležnosti u pogledu olakšavanja i poticanja koordinacije i suradnje između država članica, što se odnosi i na usklađivanje zakonodavstva i praksi među državama članicama; budući da se člankom 67. UFEU-a Uniji daje mandat za djelovanje kako bi se zajamčila „visoka razina sigurnosti putem mjera za sprečavanje i suzbijanje kriminaliteta”;

I. budući da nacionalne sigurnosne i obavještajne agencije država članica EU-a i određenih trećih zemalja učinkovito surađuju putem Skupine za borbu protiv terorizma, neformalnog tijela izvan EU-a, te na bilateralnoj i multilateralnoj osnovi; budući da Skupina za borbu protiv terorizma ima platformu za razmjenu operativnih obavještajnih podataka koja je pridonijela poboljšanju brzine dijeljenja obavještajnih podataka i njihovoj kvaliteti; budući da je EU uspostavio niz struktura koje se u potpunosti ili djelomično bave borbom protiv terorizma, osobito Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma (ECTC), koji je glavno čvorište za razmjenu informacija među agencijama za kazneni progon i za suradnju u području borbe protiv terorizma na razini EU-a, te Obavještajni i situacijski centar EU-a (INTCEN), glavni kanal kojim se strateški obavještajni podaci obavještajnih i sigurnosnih službi prenose europskim kreatorima politika, pri čemu važnu ulogu ima i koordinator EU-a za borbu protiv terorizma;

J. budući da granica između nadležnosti EU-a i nacionalnih nadležnosti nije uvijek jasna zbog različitih karakteristika i geografskih prerogativa, što suradnju između tih dviju razina upravljanja čini posebno važnom; budući da raznolikost regionalnih i nacionalnih dionika, dionika EU-a i međunarodnih dionika u području borbe protiv terorizma, s preklapanjima nadležnosti i nedostatno određenim ovlastima, velik broj formalnih i neformalnih foruma za suradnju i razmjenu informacija, kao i podjela nadležnosti među različitim regionalnim i nacionalnim agencijama, između službi kaznenog progona i obavještajnih službi te između EU-a i država članica, ukazuju na složenost koordinacije, učinkovitosti i dosljednosti odgovora na terorističke prijetnje i mogu dovesti do teškoća u tom pogledu;

K. budući da je povjerenik za sigurnosnu uniju vrijedan dionik u povezivanju izrade, provedbe, praćenja i evaluacije politike Komisije; budući da uspostava položaja povjerenika za sigurnosnu uniju ukazuje na posvećenost EU-a poticanju i pružanju potpore suradnji između država članica u pogledu pitanja unutarnje sigurnosti, kao i usklađivanju zakonodavstva u području borbe protiv terorizma i jamčenju bolje suradnje tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela, uz potpuno poštovanje statusa tih pitanja kao nacionalnih nadležnosti, kako je utvrđeno u Ugovorima;

L. budući da je koordinator Europske unije za borbu protiv terorizma važan dionik u praćenju provedbe strategije EU-a za borbu protiv terorizma; budući da koordinator EU-a za borbu protiv terorizma u skladu sa svojim mandatom koji je utvrdilo Europsko vijeće osigurava provedbu i ocjenu strategije i koordinacije rada unutar Unije te olakšava kontakt između Unije i trećih zemalja; budući da koordinator EU-a za borbu protiv terorizma pruža vrijedne savjete i održava kontakt s institucijama, agencijama i državama članicama EU-a te pomaže boljoj usklađenosti među njima; budući da, međutim, njegov mandat i status nisu jasno definirani;

M. budući da je Parlament 6. srpnja 2017. osnovao privremeni Posebni odbor za terorizam, čiji je cilj pružiti stajalište Parlamenta o praktičnim i zakonodavnim nedostacima u trenutačnom režimu borbe protiv terorizma koji su omogućili nedavne terorističke napade u EU-u te dati preporuke kojima će pomoći riješiti terorističku prijetnju na razini EU-a;

N. budući da Ured europskog javnog tužitelja, koji treba biti osnovan na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939, ima važan zadatak istraživanja i kaznenog progona kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije; budući da njegovo osnivanje i dodjeljivanje financijskih sredstava tom novom tijelu ne bi trebalo negativno utjecati na mogućnosti postojećih struktura, kao što je Eurojust, da olakšaju napore država članica u borbi protiv terorizma;

O. budući da je samo četvrtina od 88 pravno obvezujućih mjera borbe protiv terorizma predloženih između rujna 2001. i ljeta 2013. podlijegala procjenama učinka, a samo tri javnom savjetovanju (2); budući da je ova stopa poboljšana tijekom zadnjih godina te da su najnovije inicijative koje je Komisija predstavila 2017. i 2018. popraćene potrebnim objašnjenjima; budući da je Program o boljoj regulativi koji je Komisija donijela 2015. također ojačao njezin sustav savjetovanja s dionicima; budući da bi protuterorističke mjere mogle biti učinkovitije i usklađenije ako se provedu savjetovanja s odgovarajućim dionicima i procjene učinka;

P. budući da se u Sveobuhvatnoj procjeni sigurnosne politike EU-a koju je izradila Komisija nepotpuna provedba navodi kao jedan od izazova Sigurnosne unije;

Q. budući da je evaluacija mjera borbe protiv terorizma od ključne važnosti za procjenu njihove djelotvornosti, značaja, dosljednosti, učinkovitosti i razine poštovanja temeljnih prava, i kako bi se utvrdilo je li potrebno dodatno djelovanje kako bi se uklonili nedostatci; budući da postoji razlika između praćenja opsega provedbe i stvarne djelotvornosti provedenih mjera; budući da je od 2001. do 2016. izdano 17 izvješća o praćenju, provedbi i evaluaciji u usporedbi s 10 strategija za borbu protiv terorizma te 55 zakonodavnih i neobvezujućih mjera; budući da je ključno da države članice brzo provedu europske zakone u području sigurnosti, kako bi se izbjegle neujednačenosti u sveobuhvatnom korpusu protuterorističkih mjera EU-a;

Teroristička prijetnja

R. budući da su države članice EU-a tijekom posljednjih godina pretrpjele teške terorističke napade; budući da su najsmrtonosnije napade počinile ili inspirirale džihadističke skupine poput Daiša ili Al-Qaide; budući da neke zemlje ponekad olakšavaju djelovanje tih terorističkih skupina (3); budući da zabrinutost i dalje izaziva i nasilni ekstremizam krajnje desnice i krajnje ljevice, ali i etnonacionalističkih separatista, koji za cilj ima nezakonitim pribjegavanjem sili srušiti demokratske vrijednosti i sustave utemeljene na vladavini prava unutar EU-a;

S. budući da se države članice EU-a suočavaju sa sve većom prijetnjom ekstremno desnog nasilnog ekstremizma, kao i neofašističkog i neonacističkog nasilja usmjerenog protiv političkih protivnika, izbjeglica i imigranata, etničkih i vjerskih manjina, pripadnika skupine LGBTQI, branitelja ljudskih prava, aktivista i pripadnika tijela za kazneni progon;

T. budući da se u izvješću Europola o situaciji i trendovima u području terorizma (TE-SAT) iz 2018. godine jasno navodi da, iako je većina terorističkih napada izvršenih u EU-u 2017. klasificirana kao separatistički napadi, nijedna prijavljena aktivnost ni u jednoj kategoriji terorizma nije toliko smrtonosna i nema takav učinak na društvo u cjelini kao aktivnosti džihadističkih terorista; budući da sve veća opasnost od terorizma radi odmazde predstavlja razlog za zabrinutost koji ne bi trebalo podcijeniti;

U. budući da bi, sve dok teroristički napad bude definiran kao „sveobuhvatan ili sustavan napad usmjeren protiv civilnog stanovništva”, ubojstva koja čine teroristi trebalo smatrati zločinima iz članka 7. Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda od 17. srpnja 1998.;

V. budući da su razvoj događaja i nestabilnost na Bliskom istoku i u sjevernoj Africi omogućili Daišu i drugim terorističkim skupinama da steknu uporišta u zemljama koje graniče s EU-om te da regrutiraju dosada nezabilježeno visok broj boraca iz zemalja EU-a; budući da je stoga povezanost unutarnje i vanjske sigurnosti sve očiglednija;

W. budući da su se tisuće osoba rođenih ili s prebivalištem u Europi pridružile Daišu u terorističkim aktivnostima u Siriji i Iraku, ali i da je nakon vojnog sloma Daiša došlo do promjene u strategiji, odnosno da je broj osoba koje putuju u Siriju i Irak u terorističke svrhe u padu, dok se džihadiste i „spavače” u EU-u potiče na izvršenje napada u njihovim matičnim zemljama ili zemljama u kojima borave;

X. budući da su posljednji napadi pokazali da je uporaba vatrenog oružja i eksploziva i dalje tradicionalna metoda djelovanja terorističkih skupina; budući da, međutim, pojedinci sve češće koriste druga oružja i načine djelovanja, koji su znatno manje sofisticirani i koje je teže otkriti, kako bi prouzročili najveći mogući broj žrtava među civilima;

Y. budući da povratak stranih terorističkih boraca i njihovih obitelji predstavlja osobite izazove u smislu sigurnosti i radikalizacije, posebno slučaj djece povratnika koji predstavlja poseban problem jer im je, kao žrtvama, potrebna zaštita a istodobno mogu biti potencijalni izvršitelji napada;

Z. budući da su neki od tih povratnika bili podvrgnuti dugotrajnoj ideološkoj indoktrinaciji i vojnoj obuci o korištenju oružja i eksplozivnih naprava, ali i različitim taktikama prikrivanja, napada i borbe, i da su oni u nekim slučajevima uspostavili veze s drugim teroristima, također možda bivšim stranim borcima, s kojima osnivaju međunarodne mreže (4);

AA. budući da su među počiniteljima terorističkih napada u EU-u vrlo često državljani država članica EU-a, često migranti druge ili treće generacije koji su odrasli u državama članicama u kojima su počinili napade, kao i stranci koji su u nekim slučajevima dugo boravili u državi članici u kojoj su izvršili napad;

AB. budući da su naša otvorena društva i otvorene granice ranjivi i da to terorističke skupine koriste; budući da teroristi koriste rute kojima migranti i tražitelji azila pristupaju europskim zemljama, iskorištavajući tako slobodu kretanja u Europi;

AC. budući da postoje dokumentirani slučajevi (5) u kojima su žrtve teških zločina koje su teroristi Daiša počinili na državnom području Sirije ili Iraka, iako su se smatrale sigurnima, ponovno susrele svoje mučitelje na teritoriju EU-a, gdje su i jedni i drugi zatražili zaštitu;

AD. budući da priljev nezakonitih migranata i izbjeglica predstavlja izazov za njihovu integraciju u europska društva i zahtijeva pojačana i konkretna ulaganja usmjerena na socijalnu i kulturnu uključenost;

AE. budući da se za napade mogu koristiti novi oblici terorizma, među kojima su kiberterorizam i oružje za masovno uništenje, potencijalno korišteni zajedno s novom tehničkom opremom kao što su bespilotne letjelice; budući da za to postoji presedan, neuspješni napad izrazito otrovnim biološkim agensom ricinom; budući da postoje slučajevi u kojima su terorističke skupine koristile ili namjeravale koristiti kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) materijale i u kojima su na društvenim mrežama dijelile moguće taktike i metode za napade i ciljeve;

AF. budući da države članice imaju različite strategije za odgovor na hibridne te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje, a time i različite razine spremnosti;

AG. budući da je Europsko vijeće 28. lipnja 2018. pozdravilo zajedničku komunikaciju o jačanju otpornosti Europe na hibridne te kemijske, biološke, radiološke i nuklearne prijetnje radi utvrđivanja područja u kojima je potrebno pojačati mjere kako bi se dodatno produbio i ojačao ključni doprinos EU-a u rješavanju tih prijetnji te poticanja država članica i Komisije da surađuju kako bi u cijelosti i hitno provele Akcijski plan u području KBRN-a;

AH. budući da u političkom diskursu treba biti oprezan kada se govori o terorističkoj, kako to ne bi iskoristili i lijevi i desni agitatori, kako ne bi došlo do polarizacije unutar društava i kako se ne bi podrivali demokracija, socijalna kohezija i poštovanje temeljnih i ljudskih prava, što bi pogodovalo terorističkim organizacijama i njihovim ciljevima;

AI. budući da je u Europskom programu sigurnosti iz travnja 2015. istaknuta potreba za rješavanjem problema povezanosti terorizma i organiziranog kriminala, pri čemu je istaknuto da organizirani kriminal pomaže terorizmu na različite načine, između ostalog nabavljanjem oružja, financiranjem preko krijumčarenja droge te infiltracijom na financijska tržišta;

AJ. budući da su velike međunarodne terorističke organizacije poput Daiša i Al-Qaide financijski neovisne i budući da su nezakonita trgovina, među ostalim, robom, oružjem, sirovinama, gorivom, drogama, cigaretama i kulturnim dobrima kao i trgovanje ljudima, ropstvo, izrabljivanje djece, reketarenje i iznuda dokazana sredstva kojima terorističke skupine osiguravaju financiranje; budući da poveznica između organiziranog kriminala i terorističkih skupina predstavlja veliku sigurnosnu prijetnju; budući da bi ti izvori mogli omogućiti nastavak financiranja njihovih budućih kriminalnih aktivnosti;

AK. budući da interakcija terorističkih organizacija i skupina organiziranog kriminala, kojom se sposobnost izazivanja masovnih žrtava među civilnim stanovništvom u državama članicama EU-a povezuje s logističkim kapacitetima koji to omogućuju, predstavlja znatan rizik; budući da je razina izvješćivanja i analize u pogledu kaznenog progona i obavještajnih podataka o povezanosti organiziranog kriminala i terorizma niska; budući da u mnogim državama članicama i na razini EU-a često nedostaju istražni i pravosudni kapaciteti usmjereni na organizirani kriminal;

AL. budući da je cilj terorizma oslabjeti i uništiti demokracije; budući da su političari i vlade ključni dionici za postizanje općeg konsenzusa i društvene otpornosti u cilju djelotvorne zaštite naših demokratskih sustava;

Sprječavanje i suzbijanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma;

AM. budući da Centar izvrsnosti Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) pruža važnu platformu za razmjenu najboljih praksi između djelatnika i tijela zaduženih za provedbu zakona i pridonosi prikupljanju važnih podataka u području sprečavanja i suzbijanja radikalizacije (6);

AN. budući da se situacija u svakoj državi članici razlikuje, nedavno izmijenjenom europskom strategijom za borbu protiv radikalizacije mogla bi se pružiti potpora nacionalnim strategijama koje su važne u smislu pružanja općih okvira za programe na nacionalnoj i lokalnoj razini; budući da ove strategije moraju biti koherentne i učinkovite te da su potrebna odgovarajuća financijska sredstva za lokalne vlasti i dionike civilnog društva kako bi se ti programi mogli provesti;

AO. budući da je nemoguće odrediti jedan jedini put koji vodi prema radikalizaciji; budući da, primjerice, socijalna kohezija, politički kontekst, ekonomski uvjeti, vjerski i ideološki ideali, osobne traume i psihološke ranjivosti, kao i okolina i mreže, mogu biti čimbenici i pokretači za taj put; budući da je rodna dimenzija donedavno bila podcijenjena te da postoji pogrešno shvaćanje uloge koju mogu imati žene; budući da žene nisu uvijek pasivni subjekti, nego također djeluju i kao mobilizatori, regruteri, skupljači sredstava, pa čak i kao počinitelji terorističkih akata;

AP. budući da su neke četvrti s niskim prihodima u europskim gradovima suočene s masovnom nezaposlenošću i sustavnim slomom vladavine zakona te stoga postaju rasadnik vjerskog ekstremizma i terorizma; budući da se promicanjem socijalne uključenosti i aktivnim promicanjem demokratskih vrijednosti koje bi svi građani trebali poštovati može pridonijeti smanjenju osjećaja marginaliziranosti i ublažavanju rizika od radikalizacije; budući da borba protiv radikalizacije i nasilnog ekstremizma zahtijeva tijesnu i koordiniranu suradnju između svih relevantnih aktera na svim razinama upravljanja (lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj), kao i s civilnim društvom i privatnim sektorom;

AQ. budući da stručnjaci ističu pozitivno iskustvo koje pruža pristup koji obuhvaća više agencija i usmjeren je na stvaranje infrastrukture kojom se vodi računa o različitim putevima koji vode do radikalizacije i rizičnim skupinama te kojom se jamči da različita nadležna tijela i organizacije na različitim razinama pružaju u ranoj fazi potporu osobama podložnima radikalizaciji i njihovim obiteljima, uz naglasak na ulozi policije u pružanju pomoći, čime se jačaju međusobni odnosi;

AR. budući da je djelovanje policije u zajednici važno za bolje upoznavanje i održavanje odnosa s ranjivim osobama, time što se s tim skupinama stanovništva izgrađuju odnosi koji se temelje na uzajamnom poštovanju, kako bi se djelovalo prije pojave radikalizacije i spriječilo stvaranje osjećaja nepovjerenja prema državi i institucijama;

AS. budući da zasad ne postoje jasne metodologije za mjerenje djelotvornosti projekata za sprečavanje i suzbijanje radikalizacije;

AT. budući da se za projekte kojima se suzbija i sprječava radikalizacija mogu koristiti različiti europski fondovi i programi na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; budući da je u europskom proračunu do 2020. dodijeljeno 314 milijuna EUR za projekte protiv radikalizacije (7); budući da postoji potreba za neprestanom procjenom djelotvornosti tih programa; budući da je mjerenje djelotvornosti preventivnih radnji protiv radikalizacije izuzetno teško i zahtijeva blisku suradnju između Komisije, država članica, pojedinih zainteresiranih strana i istraživača;

AU. budući da Europol procjenjuje da je 2018. godine u EU-u bilo oko 30 000 radikaliziranih džihadista;

AV. budući da je nasilni radikalizirani ekstremistički sadržaj sve više prisutan na području velikog broja država članica EU-a, često u obliku tiskovina ili obrazovnog ili audiovizualnog sadržaja, uključujući na društvenim mrežama i satelitskoj televiziji; budući da je taj sadržaj protivan demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima, da se njime potkopava pluralizam, promiče nasilje i netrpeljivost prema drugim religijama, da je otvoreno antisemitski, da se njime niječe jednakost žena i muškaraca i promiče retrogradni model kulture i društva;

AW. budući da je u određenim knjižarama i na internetu u Europi lako dostupna posebice vehabijska i salafistička literatura koja je potaknuta govorom mržnje; budući da ova globalizirana i pojednostavljena verzija islama odstupa od prakse muslimanskih zajednica u Europi i pridonosi potkopavanju njihove šire integracije;

AX. budući da radikalni islamski fundamentalizam teži tome da religija dominira svim sferama života – individualnim, političkim i društvenim – što za posljedicu može imati oblik komunitarizma prijemčiv na djelovanje džihadističkih regrutera;

AY. budući da su diljem Europe zabilježeni brojni slučajevi radikalnih propovjednika mržnje; budući da propovjednici mržnje često potječu izvan EU-a i da neka mjesta bogoslužja dobivaju netransparentno financiranje iz trećih zemalja, u mnogima od kojih su na vlasti autoritarni i klerikalni režimi koji ne djeluju u skladu demokracijom, vladavinom prava i ljudskim pravima;

AZ. budući da samoproglašeni vjerski obrazovni centri šire ekstremističke ideje u EU-u, u kojima maloljetnici, uključujući malu djecu, mogu biti izloženi obrazovnom sadržaju koji je protivan demokraciji, zakonu prava i ljudskim pravima i nasilan; budući da ekstremističke organizacije koje pripremaju teren za regrutiranje terorista često iskorištavaju ranjivosti mladih ljudi privlačeći ih socijalnim i kulturnim ponudama;

BA. budući da sofisticirana strategija mrežne komunikacije radi reklamiranja terorizma njegovim veličanjem, kojom se posebno koristi Daiš, ali i druge velike terorističke organizacije, pruža sadržaje preuzete iz globalne „kulture mladih”, kao što je igranje igara putem interneta, zbog čega je snažno privlačna djeci i mladim ljudima; budući da im taj model pruža privlačne društvene i kulturne mogućnosti;

BB. budući da je nekoliko nedavnih istraživanja pokazalo da internet i društveni mediji mogu djelovati kao pokretači radikalizacije, što dovodi do nasilnog ekstremizma, te kao alati za ksenofobne skupine za širenje govora mržnje i nezakonitog sadržaja, osobito među mladima;

BC. budući da su nakon opetovanih poziva na bolji angažman u borbi protiv terorizma internetski divovi počeli preuzimati odgovornost; budući da u okviru Europskog internetskog foruma pokrenutog 2015. poduzeća surađuju s ciljem uklanjanja terorističkog sadržaja sa svojih mrežnih stranica na dobrovoljnoj osnovi, ako smatraju da određeni sadržaji krše njihove uvjete i odredbe; budući da je u svibnju 2016. uspostavljen kodeks ponašanja za velika poduzeća u području informacijske tehnologije, čiji je cilj suzbijanje nezakonitog govora mržnje na internetu; budući da ta dobrovoljna suradnja ipak nije dovoljna;

BD. budući da je do kraja drugog tromjesečja 2018. odjel Europola za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (EU IRU) već obradio 54 752 sadržaja sastavljena na 10 različitih jezika na 170 internetskih platformi, na temelju čega je izdano 52 716 odluka o upućivanju, sa stopom uspješnosti uklanjanja od 89,5 % nakon dobrovoljnog razmatranja od strane pružatelja internetskih usluga (8);

BE. budući da je, iako je postignut određeni napredak u vezi s uklanjanjem internetskog terorističkog sadržaja, potrebno povećati angažman tih poduzeća; budući da uklanjanja često nisu ni potpuna ni pravovremena ili trajna, odnosno da se sadržaj uklanja s jedne mrežne stranice ali ga se ostavlja na drugima koje pripadaju istom poduzeću ili se dopušta da korisnički račun ostane aktivan i/ili da se ponovno pojavi nakon što je na njemu objavljen sadržaj koji krši uvjete korištenja; budući da učinkovito i sveobuhvatno izvještavanje poduzeća i tijela kaznenog progona treba poboljšati; budući da predmetnim poduzećima i korisnicima treba dati mogućnost pristupa pravnom lijeku;

BF. budući da terorističke skupine, kao odgovor na činjenicu da veća poduzeća uklanjaju sve više sadržaja, sve više koriste nove i/ili manje platforme koje su manje prikladne za brzo uklanjanje terorističkog materijala; budući da ta diverzifikacija na manje platforme čini neophodnom dodatnu tehničku potporu kako bi se, primjerice, omogućilo uvođenje automatskih alata koji ne ovise o platformi, primjerice tehnologije algoritama za izračunavanje sažetka (hashing), koja može s visokom preciznošću identificirati teroristički sadržaj unaprijed i na taj način spriječiti objavljivanje;

BG. budući da razvoj novih tehnologija i primjena umjetne inteligencije i algoritama mogu omogućiti brzo utvrđivanje i označivanje terorističkog sadržaja na internetu; budući da upotrebu automatiziranih alata prati rizik od lažnih rezultata;

BH. budući da studije i izvještaji pokazuju kako se zatvori lako mogu razviti u mikrokozmose kriminalno-terorističkih veza unutar kojih se vrši regrutiranje i umrežavanje; budući da situacija u mnogim zatvorima pridonosi radikalizaciji počinitelja, inkubira i pospješuje terorizam; budući da će veliki dio zatvorenika na služenju kazne uskoro biti oslobođen i vratiti se u svoje zajednice, što predstavlja poseban izazov u pogledu reintegracije, a postoji i visoki rizik ponavljanja kaznenog djela; budući da praćenje takvih visokorizičnih počinitelja stavlja veliki teret na službe sigurnosti država članica EU-a; budući da način djelovanja zatvora i metode upravljanja rizicima u njima mogu imati značajnu ulogu u ublažavanju tih prijetnji; budući da su, unatoč tome što su države članice svjesne da se suočavaju sa sve većom radikalizacijom u zatvorima, potrebne učinkovitije mjere;

Suradnja i razmjena informacija

Horizontalna pitanja

BI. budući da je zadržavanje podataka, uz uvažavanje pravne prakse Suda Europske unije, bitan dio istražnog postupka; budući da se policijska i sudska nadležna tijela te obavještajne službe obično uvelike oslanjaju na komunikacijske podatke kako bi uspješno nastavili sa svojim slučajevima; budući da se tijekom rada Odbora TERR stalno isticala potreba za odgovarajućim sustavom zadržavanja podataka kada je riječ o borbi protiv terorizma;

BJ. budući da će upotreba enkripcije s jedne strane značajno pridonijeti sigurnosti u području IT-a, ali s druge strane, teroristi će koristiti i zaštitu svojih komunikacija ili pohranjenih podataka, što predstavlja značajan izazov za tijela kaznenog progona te sigurnosne i obavještajne službe, jer bi im se mogao uskratiti pristup bitnim obavještajnim podacima i dokazima; budući da šifriranje poprima osobito veliku važnost kada čak i odgovorni pružatelji internetskih usluga ne žele ili ne mogu dešifrirati komunikaciju;

Informacijski sustavi

BK. budući da za postojeće sustave postoji fragmentirani okvir, da su novi sustavi u procesu razvoja i da postoje prijedlozi za buduće sustave i prijedlozi za reforme s ciljem rješavanja utvrđenih nedostataka i prepreka o kojima se još uvijek pregovara; budući da je taj fragmentirani okvir posljedica povijesnih čimbenika i reaktivnog pristupa u predlaganju i donošenju novih zakona;

BL. budući da je razmjena informacija od napada u Parizu iz 2015. godine znatno povećana, no podaci o razmjeni informacija pokazuju da je mali broj država članica odgovoran za veliki udio dostupnih sadržaja i pretraživanja baza podataka EU-a;

BM. budući da postoje brojne prepreke koje onemogućuju dobro funkcioniranje informacijskih sustava, kao što su nedostatna ili necjelovita provedba, nedovoljno poznavanje postojećih sustava i/ili nedovoljno osposobljavanje za njihovu uporabu i nedostatak sredstava, uključujući ljudske resurse, ili odgovarajuće materijalne osnove, te slaba kvaliteta podataka sadržanih u informacijskim sustavima;

BN. budući da informacijske sustave možemo podijeliti na centralizirane i decentralizirane, pri čemu centraliziranim sustavima upravljaju EU i njegove agencije, a decentraliziranima države članice; budući da centralizirani informacijski sustavi obuhvaćaju Schengenski informacijski sustav (SIS), vizni informacijski sustav (VIS), Eurodac, sustav ulaska/izlaska (EES), predloženi Europski sustav za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) i predloženi Europski informacijski sustav kaznene evidencije za državljane trećih zemalja (ECRIS-TCN);

BO. budući da decentraliziranim sustavima i mehanizmima za razmjenu informacija upravljaju nadležna tijela država članica i da oni obuhvaćaju: Europski informacijski sustav kaznene evidencije (ECRIS) za razmjenu informacija o nacionalnoj kaznenoj evidenciji; sustav EU-a za evidenciju imena putnika (PNR) u okviru kojega su zračni prijevoznici obvezni nacionalnim tijelima pružiti podatke o putnicima za sve letove između trećih zemalja i EU-a; sustav unaprijed dostavljenih podataka o putnicima (API) u okviru kojega se unaprijed prikupljaju informacije o putnicima na dolaznim letovima u EU; okvir iz Prüma za razmjenu podataka o DNK-u, otiscima prstiju i registracijskim brojevima vozila;

BP. budući da je SIS najveći, najčešće korišten i najučinkovitiji informatički sustav Europske unije na području slobode, sigurnosti i pravde, a podržava mrežu ureda SIRENE, pružajući značajnu dodanu vrijednost na području međunarodne policijske suradnje i granične kontrole, a osobito u borbi protiv terorizma.

BQ. budući da je evaluacijom viznog informacijskog sustava 2016. utvrđeno da je u državama članicama pristup tom sustavu za potrebe provedbe zakona ograničen i rascjepkan;

BR. budući da, unatoč opetovanim pozivima na hitnu uspostavu sustava PNR EU-a, sve države članice nisu pokazale jednaku predanost, a većina država članica nije poštovala rokove za provedbu tog zakonodavstva; budući da države članice koje su prekoračile taj rok trebaju bez odgode poduzeti sve potrebne mjere za potpunu i neposrednu provedbu te Direktive;

BS. budući da je u tijeku provedba nekoliko pilot-projekata s ciljem prevladavanja nedostataka decentraliziranog sustava PNR EU-a; budući da postoji potreba za brzim odgovaranjem na zahtjeve odjela za informacije o putnicima (PIU) drugih država članica, što može biti izazov jer se oni ručno obrađuju;

BT. budući da su u kontekstu 6. akcijskog popisa strategije upravljanja informacijama (IMS) trenutno u tijeku dva pilot projekta čiji je cilj osiguravanje međusobnog povezivanja s decentraliziranim sustavima, odnosno projekt ADEP (automatizacija procesa razmjene podataka o policijskim evidencijama) i projekt QUEST; budući da je šest država članica već uključeno u pilot-projekt ADEP za automatizirani prijenos policijskih evidencija među različitim zemljama te da taj projekt dobro funkcionira; budući da takvi projekti pomažu u pružanju stvarnih i izvedivih rješenja problema koji proizlaze iz nedostatka međusobne povezanosti decentraliziranih informacijskih sustava i potiču povjerenje i suradnju između država članica;

Interoperabilnost

BU. budući da je Komisija donijela dva prijedloga uredbe o uspostavi okvira za interoperabilnost između postojećih i predloženih centraliziranih informacijskih sustava u području policijske i pravosudne suradnje, azila i migracija te granica i viza, odnosno sustava VIS, SIS, EES i Eurodac te sustava ETIAS i ECRIS-TCN, nakon što se donose odgovarajuća pravna osnova;

BV. budući da je i dalje moguće da kriminalci budu zabilježeni pod različitim lažnim imenima u različitim bazama podataka koje nisu povezane; budući da je trenutačnu arhitekturu EU-a za upravljanje informacijama potrebno poboljšati interoperabilnošću radi uklanjanja slijepih točaka, višestrukih lažnih identiteta i pružanja pravih informacija u pravo vrijeme;

BW. budući da na državnom području jedne države članice može postojati velik broj zasebnih decentraliziranih baza podataka na federalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, pri čemu se za potrebe razmjena ili provjera podataka koje provode odgovarajuća tijela na različitim razinama u okviru različitih sustava i složenih postupaka unose različiti ili nikakvi podatci;

BX. budući da će uporaba zajedničkog formata poruka na razini EU-a, kao što je univerzalni format poruka (UMF), olakšati neometanu razmjenu podataka i informacija između strana i u okviru sustava interoperabilnosti; budući da utvrđivanje potrebe za uporabom određenih polja UMF-a za određene razmjene informacija može doprinijeti boljoj kvaliteti podataka u svim sustavima u kojima se razmjenjuju poruke; budući da bi trebalo poticati da i Europol i Interpol upotrebljavaju taj zajednički format poruka;

BY. budući da bi agencija eu-LISA trebala uspostaviti automatizirane mehanizme i postupke za kontrolu kvalitete podataka te zajedničke pokazatelje kvalitete podataka i minimalne standarde kvalitete za podatke koji se pohranjuju u informacijske sustave; budući da je cilj postići da se informacijskim sustavima EU-a i komponentama interoperabilnosti automatski utvrđuju naizgled netočni ili nedosljedni podnesci podataka kako bi država članica podrijetla mogla provjeriti podatke i poduzeti potrebne korektivne mjere;

Suradnja i razmjena informacija unutar država članica i među njima

BZ. budući da prepreke neometanoj suradnji često proizlaze iz organizacijskih i pravnih poteškoća između različitih nacionalnih, regionalnih i lokalnih struktura u samim državama članicama, poput: preklapanja nadležnosti i nedostatno razgraničenih ovlasti; oklijevanja u pogledu razmjene informacija jer bi to moglo rezultirati gubitkom odgovornosti ili gubitkom važnih tokova informacija; pravnih prepreka kad je riječ o razmjeni informacija među različitim službama; obveze službi da se međusobno natječu za resurse; i tehničkih prepreka razmjeni informacija;

CA. budući da je načelo vlasništva podataka ključno kako bi se osiguralo da tijela za borbu protiv terorizma imaju povjerenje u razmjenu informacija putem baza podataka EU-a među državama članicama i s Europolom;

CB. budući da miješanje obavještajnih informacija i informacija o provedbi zakona podrazumijeva velike pravne izazove i rizike zbog različitih pravila o odgovornosti koji se primjenjuju na te dvije vrste informacija, uključujući rizike za temeljna prava osumnjičenika na pravedno suđenje kada se obavještajne informacije upotrebljavaju kao dokaz u sudskim postupcima; budući da treba uvesti pravni okvir za razmjenu informacija među obavještajnim i provedbenim tijelima, posebice zbog toga što se te informacije često odnose na osobe koje još nisu osumnjičenici u kaznenim istragama, ali bi mogli biti pripadnici terorističkih mreža ili strani teroristički borci u inozemstvu koji se vraćaju u EU; budući da, međutim, to ne smije dovesti ni do kakvog snižavanja pravnih standarda;

CC. budući da policijske i obavještajne službe primaju, obrađuju i prenose povjerljive informacije i one koje to nisu, što podrazumijeva različite sustave u svim fazama uporabe tih informacija; budući da također treba razlikovati informacije koje se koriste kao obavještajni podaci, dakle koje su u određenu svrhu obradili profesionalci u tom području, od redovitih informacija; budući da treba razlikovati obavještajne aktivnosti u pogledu kaznenih djela, povezane s policijskim slučajevima, i obavještajne aktivnosti koje se odnose na sigurnost, koje se obrađuju unutar administrativnog okvira;

CD. budući da bi obavještajne informacije trebalo zaštititi na posebnoj, čak i višoj razini zaštite od policijskih informacija zbog različitih metoda rada, među kojima su prikupljanje povjerljivih informacija od izvora i doušnika koji moraju ostati anonimni, te zbog različitih ciljeva koji zahtijevaju veću pažljivost;

CE. budući da bi moguće rješenje moglo biti i stvaranje centara ili odjela za borbu protiv terorizma na nacionalnom državnom području; budući da takvi centri predstavnicima različitih službi omogućuju da redovito međusobno komuniciraju i raspravljaju o najboljim načinima suradnje i razmjene informacija; budući da to pomaže u izgradnji povjerenja među službama i potiče bolje razumijevanje različitih metoda rada i izazova;

CF. budući da sigurnosne službe najčešće surađuju i razmjenjuju informacije bilateralnim ili multilateralnim putem, posebno putem Skupine za borbu protiv terorizma te s tijelima EU-a putem Obavještajnog i situacijskog centra EU-a, razmjenom strateških obavještajnih podataka; budući da je nužno pronaći praktično rješenje za postojeće nedostatke između paralelnih putova djelovanja zajednice za provedbu zakona i obavještajne zajednice, primjerice na način da se utvrde konkretna područja suradnje, kako bi se omogućila učinkovitija suradnja, ali da one ipak ostanu odvojene;

CG. budući da je moguće povećati učinkovitost u upotrebi struktura za razmjenu informacija Skupine za borbu protiv terorizma (CTG) i Obavještajnog i situacijskog centra EU-a (EU INTCEN);

CH. budući da civilne i vojne sigurnosne i obavještajne agencije država članica sustavno razmjenjuju svoje obavještajne podatke, uključujući podatke povezane s terorizmom, s Obavještajnim i situacijskim centrom EU-a (EU INTCEN) u okviru Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), koji omogućuje analizu obavještajnih podataka, rano upozorenje i situacijsku osviještenost raznim tijelima EU-a za donošenje odluka;

CI. budući da je prijenos informacija „nakon pozitivnog rezultata” samo uredu SIRENE države članice koja izdaje upozorenje na temelju članka 36., a ne i drugim državama članicama, ponekad nedostatan u svrhe daljnjih mjera u pogledu kretanja pojedinaca povezanih s terorizmom ili upotpunjavanja bitnih informacija u pogledu tih pojedinaca; budući da bi rano upozorenje drugih država članica koje bi također mogle biti zainteresirane, moglo, na primjer, biti potrebno u slučajevima u kojima se osoba nije vratila izravno u državu članicu podrijetla ili ako je u pratnji državljana druge države članice/drugih država članica u pogledu koje nije izdano upozorenje jer nadležna tijela te države nisu s tim bila upoznata;

CJ. budući da je vlada Ujedinjene Kraljevine obavijestila EU o namjeri te zemlje da napusti EU 29. ožujka 2019.; budući da je ona, međutim, izrazila želju nastaviti suradnju s Europskom unijom u području sigurnosti i borbe protiv terorizma; budući da su EU i Ujedinjena Kraljevina snažno isprepleteni u području sigurnosti i borbe protiv terorizma i da Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u mnogim ključnim pravnim instrumentima EU-a u području pravosudne suradnje u kaznenim pitanjima i da ona ima pristup brojnim sustavima i bazama podataka EU-a za razmjenu informacija; budući da je potrebno uspostaviti mehanizme s EU-om u pogledu svih postupaka koji su u tijeku; budući da bi budućim sporazumom trebalo omogućiti da Europska unija i Ujedinjena Kraljevina nastave razmjenjivati, prikupljati i analizirati ključne informacije u borbi protiv teških kaznenih djela; budući da bi se sporazumom o povlačenju trebao osigurati neometan prijelazni režim i izbjeći, u najvećoj mogućoj mjeri, operativni nedostaci ili prepreke koje umanjuju sposobnost Europske unije za učinkovitu borbu protiv organiziranog kriminala i terorizma;

Suradnja i razmjena informacija s agencijama EU-a

CK. budući da je djelotvorna i sustavna suradnja država članica i agencija EU-a, u skladu s njihovim pravnim ovlaštenjima, te suradnja među agencijama u području borbe protiv terorizma od presudne važnosti, a posebno suradnja Europola i Eurojusta, radi djelotvornijeg podupiranja napora u otkrivanju, sprečavanju, istraživanju i kaznenom progonu počinitelja određenog terorističkog napada; budući da je Eurojust imenovao specijaliziranog tužitelja za borbu protiv terorizma kako bi uspostavio suradnju s Europolovim ECTC-om radi povećanja suradnje i razmjene informacija između dviju agencija;

CL. budući da razmjena informacija između agencija EU-a nije optimalna zbog upotrebe različitih sigurnih komunikacijskih sustava; smatra da bi uvođenje međuinstitucijskog komunikacijskog sustava moglo olakšati i poboljšati razmjenu informacija između agencija kao što su INTCEN, Europol i Frontex;

CM. budući da imenovani časnici za vezu za suzbijanje terorizma mogu donijeti dodanu vrijednost, kako u radu agencija tako i u njihovim državama članicama;

CN. budući da u državama članicama postoje razlike s obzirom na broj nadležnih tijela koja se mogu koristiti Europolovim bazama podataka ili biti u kontaktu s Europolom bez posredovanja nacionalnih časnika za vezu; budući da u nekim državama članicama postoji manjak ekskluzivnih i sigurnih nacionalnih policijskih mreža za komunikaciju, što njihovim nadležnim tijelima onemogućuje decentralizirani pristup, a posebno sustavu mrežne aplikacije za sigurnu razmjenu informacija CT-SIENA;

CO. budući da su države članice, u skladu s nekoliko instrumenata EU-a, kao što su Odluka 2005/671/PUP, Direktiva o suzbijanju terorizma i Uredba o osnivanju Europola, obvezne podijeliti informacije o terorizmu s relevantnim agencijama; budući da veća redovita, pravodobna i sustavna razmjena informacija s Europolom i Eurojustom, uključujući kontekstualne informacije, u skladu s njihovim pravnim ovlaštenjima, olakšava njihov rad u otkrivanju poveznica između slučajeva i pružanju pregleda izazova i najboljih praksi u vezi s istragama, kaznenim progonima i presudama za kaznena djela terorizma; budući da u okviru Odluka 2005/671/PUP države članice i dalje nemaju obvezu automatske razmjene relevantnih informacija s drugom državom članicom u slučajevima kada bi se takve informacije mogle upotrijebiti u sprečavanju, otkrivanju, istraživanju ili kaznenom progonu terorističkih prekršaja; budući da se količina informacija razmijenjenih s Eurojustom povećala tijekom posljednjih godina, ali i dalje postoje razlike među državama članicama u pogledu količine, vrste i opsega razmijenjenih informacija, što može dovesti do rascjepkanosti dostupnih informacija;

CP. budući da CEPOL znatno pridonosi osposobljavanju za borbu protiv terorizma službenika nadležnih za provedbu zakona u državama članicama i u prioritetnim trećim zemljama za borbu protiv terorizma;

Uzajamno priznavanje i uzajamna pravna pomoć

CQ. budući da se mehanizmi uzajamne pravne pomoći postupno zamjenjuju instrumentima uzajamnog priznavanja jer takvi instrumenti pomažu u poboljšanju prekogranične suradnje nadležnih tijela unutar EU-a ubrzavanjem i pojednostavljivanjem postupaka; budući da su Odluka o Europskom uhidbenom nalogu i Direktiva o Europskom istražnom nalogu primjeri instrumenata uzajamnog priznavanja za koje su djelatnici u praksi utvrdili da su korisni;

CR. budući da načelo uzajamnog priznavanja, s jedne strane, ovisi o postojanju visoke razine uzajamnog povjerenja među državama članicama, a, s druge strane, pomaže u povećanju uzajamnog povjerenja omogućavanjem da nadležna tijela različitih država članica učinkovito surađuju u borbi protiv terorizma;

CS. budući da zajednički istražni timovi olakšavaju koordinaciju istraga i kaznenih progona u slučajevima s prekograničnom dimenzijom i omogućuju razmjenu informacija/dokaza u stvarnom vremenu; budući da praktične koristi od zajedničkih istražnih timova uključuju poboljšanu razmjenu informacija, razmjenu najboljih praksi, bolje prikupljanje dokaza i uzajamno priznavanje mjera koje provode različite strane; budući da je zajedničkim istražnim timovima potrebno odgovarajuće financiranje kako bi učinkovito djelovali;

CT. budući da je potrebna bliska suradnja s pružateljima internetskih usluga kad je riječ o osiguravanju i dobivanju elektroničkih dokaza na zahtjev odgovornog tijela za provedbu zakona i na temelju propisnog pravnog postupka, s obzirom na njihovu važnost u istragama kaznenih djela terorizma;

CU. budući da je schengenski prostor bez unutarnjih granica temeljno postignuće EU-a koje je održivo samo ako su vanjske granice stvarno sigurne i zaštićene, ako se zaustave nezakoniti prelasci granica i ako se donesu mjere unutarnje sigurnosti radi suočavanja s rizikom od teških kaznenih djela; budući da su bili usvojeni brojni prijedlozi za jačanje sigurnosnih kontrola na vanjskim granicama; budući da su države članice zatražile više fleksibilnosti u pogledu ponovnog privremenog uvođenja kontrola na vanjskim granicama u slučaju ozbiljne prijetnje javnom poretku ili javnoj sigurnosti, kao što je predložila Europska komisija;

CV. budući da je 7. travnja 2017. stupila na snagu nova Uredba(EU) 2017/458 (9) o izmjeni Zakonika o schengenskim granicama, posebice kao odgovor na pogoršavanje terorističke prijetnje, radi omogućavanja sustavnih provjera svih osoba koje prelaze vanjske granice, uključujući pojedince koji uživaju pravo slobodnog kretanja, na temelju relevantnih baza podataka;

CW. budući da neki dijelovi uredbe kojima se uređuju određena područja granične kontrole, kao što su sustavno pretraživanje baza podataka tijekom graničnih kontrola i temeljite provjere propisanih uvjeta ulaska, još uvijek nisu provedeni;

CX. budući da su spriječeni napad na vlak Thalys 21. kolovoza 2015., napadi u Parizu 13. studenoga 2015. i napadi u Bruxellesu 22. ožujka 2016. ukazali na to da su teroristi u ograničenom broju slučajeva zloupotrijebili propuste u politici upravljanja granicama EU-a i nekih država članica, koji nisu bili spremni na masovne priljeve; budući da su tijela za izvršavanje izvijestila da je najmanje osmero počinitelja tih napada ušlo u EU nezakonitim tokovima u srpnju, kolovozu i listopadu 2015.; budući da su u nekim drugim slučajevima budući počinitelji ostali u državama članicama usprkos tome što su ih trebali napustiti ili biti vraćeni; budući da navedeno ukazuje na određene nedostatke u politikama EU-a o upravljanju granicama;

CY. budući da se u zaključcima Vijeća 10152/17 državama članicama preporučuje da, pri suočavanju s nezakonitim migrantima, provode provjere, ako je relevantno, na nacionalnoj razini koristeći se bazama podataka koje popunjavaju i upotrebljavaju nadležna tijela i nacionalni automatizirani sustav identifikacije otisaka prstiju (AFIS), a na europskoj i međunarodnoj razini s pomoću baza podataka SIS-a, Europola, VIS-a, Eurodaca i Interpola (mreža I-24/7), konkretnije baze nominalnih podataka te baza podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama (SLTD), FTF-a i putnim ispravama povezanima s obavijestima (TDAWN);

CZ. budući da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (EBCGA), na osnovi članka 11. Uredbe (EU) br. 1168/2011 i pozitivnog mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS), ima dozvolu za obradu osobnih podataka; budući da, međutim, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu nailazi na teškoće u praćenju terorizma zbog kratkog razdoblja zadržavanja osobnih podataka od samo 90 dana, utvrđenog Uredbom (EU) 2016/1624; budući da je između Eurojusta i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu potpisan samo memorandum o razumijevanju koji uključuje razmjenu općih, strateških i tehničkih informacija, ali ne i razmjenu osobnih informacija; budući da postoji potreba za uspostavom posebnog pravnog okvira za Agenciju za europsku graničnu i obalnu stražu u pogledu obrade osobnih podataka kako bi ona mogla ispuniti svoje zadaće;

DA. budući da je potrebno da službenici Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu na graničnim prijelazima također imaju pristup bazama podataka sustava Eurodac, SIS, EES i VIS, radi obavljanja provjera;

DB. budući da trenutačno ne postoje minimalni standardi i zajednička pravila o sigurnosti osobnih iskaznica građana Unije i boravišnih isprava koje se izdaju građanima Unije i članovima njihovih obitelji koji ostvaruju pravo na slobodno kretanje;

DC. budući da su tri četvrtine lažnih dokumenata otkrivenih na vanjskim granicama i u EU-u imitacija isprava o identitetu koje izdaju države članice i zemlje povezane sa schengenskim prostorom; budući da se pokazalo da su među lažnim dokumentima najčešće bile nacionalne osobne iskaznice s nižim stupnjem sigurnosti;

DD. budući da neke države članice ne obvezuju zračne prijevoznike na svojem državnom području pregledavati osobne podatke putnika na njihovim kartama i osobnim iskaznicama ili putovnicama radi provjere sukladnosti, što otežava da se utvrdi odgovara li određeni identitet stvarnom identitetu osobe; budući da je to od temeljne važnosti za letove unutar EU-a; budući da bi propisne provjere identiteta i autentifikacija putnih dokumenata trebali i dalje biti zadaci policijskih tijela;

DE. budući da su dokazi s bojišta često ključni u utvrđivanju mogućih stranih terorističkih boraca žrtava i da ih je potrebno uključiti u relevantne baze podataka kako bi graničnoj straži bili na raspolaganju u stvarnom vremenu i kako bi se razmjenjivali s istražiteljima i tužiteljima u istragama i kaznenim progonima;

Financiranje terorizma

DF. budući da nekoliko država članica još uvijek nije ratificiralo Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma od 16. svibnja 2005., poznatu i kao Varšavska konvencija, najsveobuhvatniju međunarodnu konvenciju o pranju novca i financiranju terorista; budući da je oduzimanje imovine stečene kriminalnim aktivnostima vrlo učinkovito sredstvo za borbu protiv kriminala i terorizma jer kriminalce lišava prihoda od nezakonitih aktivnosti i sprječava teroriste da organiziraju napade; budući da Radna skupina za financijsko djelovanje (FATF) postavlja globalne standarde za sprečavanje pranja novca i suzbijanje financiranja terorizma i utvrđuje koje jurisdikcije imaju slabe mjere za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma;

DG. budući da je EU donio dva zakonodavna instrumenta za provedbu preporuka FATF-a, četvrtu i petu direktivu o sprečavanju pranja novca, kako bi se riješili utvrđeni nedostatci u pogledu terorističkih napada; budući da su države članice imale rok do 26. lipnja 2017. da prenesu četvrtu direktivu o sprečavanju pranja novca u svoje nacionalno zakonodavstvo i da sve države članice to nisu učinile; budući da više država članica i dalje dopušta anonimnost krajnjih korisnika vlasnika zaklada i inkorporiranih društava te dioničara, što omogućuju skrivanje podrijetla i odredišta financijskih tokova i vlasništva nad gospodarskim aktivnostima koje pružaju pokriće financiranju terorizma i organiziranog kriminala; budući da će se petom direktivom o sprečavanju pranja novca povećati transparentnost u pogledu tih pitanja;

DH. budući da je Istražni odbor Europskog parlamenta za ispitivanje navodnih kršenja i nepravilnosti u primjeni prava Unije u području pranja novca, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza (PANA) utvrdio da utajivači poreza računaju na aktivnu pomoć stručnih posrednika koji naočigled ispunjavaju zakonske obveze;

DI. budući da su Komisija i Europol u srpnju 2017. dobili status promatrača u skupini Egmont, međunarodnog udruženog tijela sastavljenog od 156 financijsko-obavještajnih jedinica (FOJ) u cilju povećanja suradnje ne samo među tim jedinicama nego i među ostalim nadležnim tijelima;

DJ. budući da su zloporaba prikupljanja sredstava preko društvenih mreža, financiranje preko dobrotvornih društava i neprofitnih organizacija, mali elektronički prijenosi sredstava i kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima među najčešćim metodama financiranja koje primjenjuju skupina Daiš i druge terorističke organizacije; budući da se u svim tim postupcima koriste platforme za mikrozajmove;

DK. budući da su uz tradicionalne metode financiranja terorizma, kao što su privatne donacije, iznuda, otmica za otkupnine, zlouporaba i pogrešna uporaba neprofitnih organizacija, formalni i neformalni sustavi novčanih doznaka, upotreba sredstava od kriminalnih aktivnosti, gotovina ili prijenos sredstava putem banaka, nedavni teroristički napadi pokazali da nove metode financiranja preko elektroničkih, internetskih načina plaćanja, kao što su virtualne valute ili anonimne kartice s unaprijed uplaćenim sredstvima, također nose rizik da će ih terorističke organizacije zloporabiti za financiranje svojih aktivnosti; budući da anonimnost povezana s nekim kriptovalutama pridonosi povećanju njihove uporabe za nezakonite aktivnosti; budući da se tijekom proteklih godina povećalo njihovo korištenje od strane organiziranih kriminalnih skupina za financiranje kriminalnih aktivnosti i terorizma te za pranje novca stečenog kriminalnim aktivnostima; budući da je Europol surađivao s nacionalnim tijelima u suzbijanju nekoliko kriminalnih operacija koje su uključivale trgovanje kriptovalutama;

DL. budući da raširena uporaba mobilnih bankovnih usluga u određenim zemljama s manje razvijenim bankovnim sustavima često otežava utvrđivanje korisnika prijenosa gotovine; budući da takvi prijenosi sredstava s pomoću mobilnog bankarstva predstavljaju velike rizike s obzirom na financiranje terorizma i budući da, s druge strane, nadležna tijela moraju imati mogućnost utvrditi sljedivost nekih izvora financiranja terorizma, ne dovodeći u pitanje bankarsku tajnu u velikoj većini slučajeva; budući da upotreba i prijenos sredstava putem alternativnih sustava novčanih doznaka isto tako predstavlja rizik u pogledu financiranja terorizma;

DM. budući da su suradnja i razmjena informacija između obveznika, financijsko-obavještajnih jedinica (FOJ) i nadležnih tijela ključni za učinkovitu borbu protiv financiranja terorizma; budući da bi FOJ-evi u izvršavanju svojih zadaća trebali imati pristup informacijama i moći ih razmjenjivati, uključujući putem odgovarajuće suradnje s tijelima za kazneni progon; budući da je ključno da se dodatno pojačaju djelotvornost i učinkovitost FOJ-eva na način da države članice utvrde njihove ovlasti i modalitete suradnje među njima;

DN. budući da je Program za praćenje financiranja terorističkih aktivnosti (TFTP) koristan alat u borbi protiv financiranja terorizma; budući da se njime ne omogućuje ulaženje u trag aktivnostima financiranja terorizma preko transakcija SEPA-e, što dovodi do znatnog informacijskog jaza; budući da bi sustav TFTS, koji bi bio komplementaran postojećem Sporazumu o TFTP-u, poboljšao kapacitete EU-a za sprečavanje i istraživanje terorističkih napada osiguravanjem ključnih dodatnih informacija o aktivnostima financiranja terorizma i omogućio veću učinkovitost i djelotvornost od traženja financijskih informacija o sumnjivim transakcijama posredstvom bilateralnih ili multilateralnih zahtjeva za informacije i/ili zahtjeva za pravnu pomoć; budući da je Europski parlament više puta pozvao na uvođenje takvog sustava, uključujući u svojoj Rezoluciji od 25. studenoga 2015. o suzbijanju radikalizacije i novačenja europskih građana u terorističke organizacije (10);

Zaštita ključne infrastrukture

DO. budući da incidenti koji se odnose na ključnu infrastrukturu, posebno oni koji su povezani s terorističkim napadima ili pokušajima napada, mogu imati ozbiljne prekogranične posljedice za sigurnost europskih građana i država;

DP. budući da se usluge pružaju u okviru sve složenijih sustava i da je stoga postojeći sektorski pristup europskim ključnim infrastrukturama zastario;

DQ. budući da su kibernapadi na elektroničke usluge ili međusobno povezane sustave ključan element hibridnih prijetnji; budući da sve veći broj kibernapada ima ili može imati fizičke učinke na ključnu infrastrukturu i njezine korisnike; budući da postoji potreba za povećanjem spremnosti za suzbijanje kiberterorističkih prijetnji;

DR. budući da se u Sveobuhvatnoj procjeni sigurnosne politike EU-a koju je izradila Komisija i evaluacijskoj studiji Direktive 2008/114/EZ navodi da je vjerojatno da će prijetnje ključnim infrastrukturama i dalje rasti, da postoji potreba za boljom pripremom i kapacitetima za reagiranje te za revizijom Direktive 2008/114/EZ i da su na meti prometne infrastrukture; budući da je potreban bolji okvir za poboljšanje sigurnosti željeznica i rješavanje pitanja zaštite javnih područja prometnih infrastruktura, kao što su zračne luke, luke i postrojenja za pomorski prijevoz, kao i željezničke postaje te postrojenja za proizvodnju energije s posebnim naglaskom na nuklearne elektrane;

DS. budući da bi napadi na ključne infrastrukture mogli imati katastrofalne posljedice; budući da se države članice moraju pobrinuti za odgovarajuću i besprijekornu zaštitu tih postrojenja;

DT. budući da je izvješćivanje o incidentima od ključne važnosti u utvrđivanju nedostataka, poboljšanju učinkovitosti postojećih mjera, procjeni učinkovitosti ključnih infrastruktura tijekom određenog nepovoljnog događaja, podizanju razine osviještenosti o potrebi za preispitivanjem postojećih sigurnosnih planova i otkrivanju pojave novih prijetnji;

DU. budući da države članice trebaju organizirati više vježbi za reagiranje na krizne situacije, uključujući u trećim zemljama, tražeći njihovu suradnju i nadogradnju kapaciteta;

DV. budući da zaštita ključne infrastrukture i lakih meta zahtijeva javno-privatnu suradnju, pa i u kiberdomeni;

DW. budući da privatne sigurnosne službe imaju ulogu u jamčenju otpornosti sigurnosnih lanaca, javna nabava njihovih usluga stoga bi trebala podlijegati specifičnim kriterijima kvalitete, s obzirom na aspekte kao što su osposobljavanje, provjera i pregled osoblja, kontrola kvalitete i osiguranje usklađenosti te uvođenje tehnoloških noviteta i upravljanje ugovorima;

DX. budući da je Komisija nakon evaluacije Direktive 2008/114/EZ 2012. pokrenula pilot-fazu kojom su obuhvaćene četiri ključne infrastrukture europske dimenzije (Eurocontrol, Galileo, mreža za prijenos električne energije i mreža za transport plina);

DY. budući da Komisija u svojoj komunikaciji o novom višegodišnjem financijskom okviru predlaže znatno povećanje financijskih sredstava EU-a za sigurnost i obranu, uključujući unutarnju sigurnost EU-a;

DZ. budući da su nekoliko terorističkih napada u EU-u počinili pojedinci koji su bili poznati vlastima; budući da poduzeća za iznajmljivanje vozila nemaju mogućnost razmjene informacija kao što su podaci o najmu ili rezervaciji s tijelima kaznenog progona u svrhu unakrsnih provjera sa službenim popisima za nadzor i policijskim bazama podataka;

Prekursori eksploziva

EA. budući da je 40 % terorističkih napada u EU-u u 2015. i 2016. godini počinjeno eksplozivima (11);

EB. budući da se u većini napada kao eksploziv rabio triaceton triperoksid (TATP) (12), teroristima i dalje najomiljeniji eksploziv iz kućne radinosti; budući da se TATP može poprilično lako proizvesti s pomoću samo nekoliko tvari; budući da su mnoge civilne tvornice i objekti koji upotrebljavaju te tvari i dalje dostupni kriminalcima, uključujući teroriste, jer države članice ne provode izvršne mjere kontrole, unatoč akcijskom planu EU-a za KBRN;

EC. budući da neki teroristi i dalje nabavljaju prekursore eksploziva, osobito za dobivanje TATP-a, usprkos Uredbi (EU) br. 98/2013; budući da je i dalje moguće nabaviti te tvari u skladu s Prilogom I.; budući da se Uredbom (EU) br. 98/2013 pružaju nedostatna ograničenja i kontrole, na primjer zahtijeva se samo registracije transakcija; budući da je osiguranje strožih kontrola ključni prioritet;

ED. budući da su među najvećim problema u pogledu provedbe nedostatak osviještenosti u lancu opskrbe o postojećem zakonodavstvu, zbog velika broja gospodarskih subjekata u maloprodaji kućanskih proizvoda, te provedba ograničenja u prodaji na internetu, uvozu i kretanjima unutar EU-a;

EE. budući da se prijedlogom Komisije za novu Uredbu o stavljanju na tržište i uporabi prekursora eksploziva od 17. travnja 2018. (COM(2018)0209) predviđaju stroža i usklađenija pravila o stavljanju na raspolaganje, uvođenju, posjedovanju i uporabi tvari ili mješavina koje bi mogle biti zloupotrijebljene za nedopuštenu proizvodnju eksploziva, u cilju ograničavanja njihove dostupnosti široj javnosti i osiguravanja prikladnog izvješćivanja o sumnjivim transakcijama u cijelom lancu opskrbe;

EF. budući da se kemikalije na internetskim tržištima mogu pronaći prema svojem nazivu, formuli ili CAS (Chemical Abstracts Service) identifikacijskom broju, iako su u mnogim slučajevima navedene samo pod svojim generičkim nazivom; budući da postoji toliko mnogo inačica naziva da bilo bi lakše identificirati unose za određene tvari kada bi se zahtijevalo navođenje pretraživog CAS broja;

EG. budući da je Uredbom pokrivena samo prodaja široj javnosti, a ne profesionalnim korisnicima, koji nisu definirani Uredbom; budući da se kriteriji na temelju kojih se utvrđuje tko je profesionalni korisnik razlikuju na unutarnjem tržištu;

EH. budući da bi, u skladu s procjenom učinka od 17. travnja 2018. (SWD(2018)0104) i povezanim prijedlogom Uredbe (COM(2018)0209), trebalo proširiti osposobljavanje carinskih tijela u pogledu prepoznavanja eksploziva i prekursora eksploziva tijekom njihova vršenja dužnosti na vanjskim granicama;

Nezakonito oružje

EI. budući da je pristup vatrenom oružju i komponentama eksplozivnih naprava ima važnu ulogu u omogućavanju terorističkih napada; budući da se u EU-u nasilno-ekstremističke skupine često moraju obratiti kriminalnim mrežama radi nabavke oružja; budući da je prema izvješću Europola TE-SAT za 2018. godinu 41 % svih napada počinjeno vatrenim oružjem, što predstavlja blago povećanje u usporedbi s 2016. godinom (38 %) (13);

EJ. budući da je tijekom posljednjih nekoliko godina primijećeno povećanje količine prepravljenog oružja s manevarskim streljivom i ponovno osposobljenog vatrenog oružja; budući da je nekoliko nedavnih napada izvršeno različitim vrstama noževa;

EK. budući da pristup terorista vatrenom oružju dijelom olakšava i povezanost kriminala i terorizma;

EL. budući da se u zaključcima Vijeća od 8. listopada 2015. države članice pozivaju na sustavno pružanje relevantnih informacija Interpolu i Europolu;

Vanjska dimenzija

EM. budući da se ključne regije u susjedstvu EU-a, primjerice regija MENA i Balkan, suočavaju s važnim izazovima poput upravljanja povratkom stranih terorističkih boraca, ali i domaćim radikalnim skupinama;

EN. budući da je Balkan i dalje ključna regija za europsku stabilnost; budući da izazovi povezani s terorizmom i islamskim ekstremizmom dodatno pogoršavaju regionalni kontekst koji je već oslabljen zbog etničke, političke i socijalne polarizacije, kao i prisutnosti kriminalnih mreža; budući da su države iz regije, koje su tranzitne zemlje u tokovima ljudi i oružja, već bile mete terorističkih napada (napadi su bili spriječeni);

EO. budući da su sve zemlje regije MENA bile suočene s velikim terorističkim akcijama te da i dalje predstavljaju glavne mete; budući da su te zemlje, uz to što se nalaze u kritičnoj društvenoj i gospodarskoj situaciji, izložene i višestrukim izazovima povezanima s povratkom stranih terorističkih boraca iz redova Daiša i al-Qaide, s obzirom na to da velik broj džihadista potječe iz te regije; budući da se zaustavljanje napada i razbijanje terorističkih mreža može postići razmjenom informacija i čvrstim partnerstvom s tim ključnim trećim zemljama, na temelju pristupa koji koordinira EU i unutar kojeg se nude suradnja i pomoć za izgradnju kapaciteta;

EP. budući da su regije kao što su MENA, Sahel, Rog Afrike, Zapadna Afrika, Zaljev i Središnja Azija također suočene s razvojem terorističkih mreža povezanih s Daišem i Al-Qaidom; budući da vjerski ekstremizam i sektaško nasilje kojima su dostupni izvori financiranja predstavljaju ozbiljan razlog za zabrinutost, s obzirom da to omogućuje širenje terorističkih mreža, povezivanje s drugim kriminalnim skupinama i djelovanje u tim regijama usmjereno protiv Europe i europskih interesa;

EQ. budući da je financiranje Daiša i drugih terorističkih skupina omogućeno aktivnim ili pasivnim sudjelovanjem određenog broja država, među kojima su i navodni saveznici Europske unije u borbi protiv terorizma, ali i privatni dionici;

ER. budući da je od temeljne važnosti da Europska unija održava snažnu suradnju s trećim zemljama partnerima u borbi protiv terorizma; budući da treba nastaviti dijalog o mjerama i djelovanjima koje se poduzimaju u borbi protiv terorizma, što se odnosi i na punu provedbu preporuka FATF-a, i njegova financiranja te za sprečavanje radikalizacije, osobito sa zaljevskim zemljama; budući da je potrebno pojačati međuparlamentarnu suradnju s tim ključnim trećim zemljama;

ES. budući da EU na razne načine surađuje s trećim zemljama u području borbe protiv terorizma; budući da se određen broj instrumenata EU-a može rabiti za financiranje programa za borbu protiv terorizma u inozemstvu; budući da je EU uspostavio mrežu stručnjaka u borbi protiv terorizma u okviru delegacija EU-a; budući da agencije EU-a poput Europola, Eurojusta i CEPOLA-a surađuju i s trećim zemljama u području borbe protiv terorizma, na primjer s pomoću strateških i operativnih sporazuma;

ET. budući da postoji sustav sankcija EU-a u području borbe protiv terorizma u okviru kojeg se primjenjuju tri vrste mjera i koji provodi ESVD; budući da je taj sustav nepotpun i ne koristi se u dovoljnoj mjeri, zbog postupovnih ograničenja i oklijevanja država članica;

EU. budući da se u zaključcima Vijeća o vanjskom djelovanju EU-a u borbi protiv terorizma usvojenima 19. lipnja 2017. podsjeća na ulogu zadaća i operacija u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) u borbi protiv terorizma kroz poboljšanje sigurnosti, stabilnosti, granične kontrole i reforme sigurnosnog sektora i za jačanje kapaciteta za borbu protiv terorizma i dijeljenja informacija;

Žrtve terorizma

EV. budući da je diljem EU-a previše osoba bilo izravne žrtve terorizma, zbog čega tisuće obitelji živi s posttraumatskim stresom, što ima dugoročne posljedice na njihovu dobrobit; budući da podaci o točnom broju žrtava nisu usklađeni; budući da su za većinu žrtava terorizma prije 2001. godine uglavnom bile odgovorne IRA i ETA, dok je od tada velika većina žrtava bila posljedica terorističkih djelovanja koje su organizirali ili inspirirali Al-Qaida i Daiš;

EW. budući da smrtni slučajevi uzrokovani terorističkim napadima uništavaju obitelji te da je mnogo ozlijeđenih osoba koje su preživjele terorističke napade ostalo invalidima, unakaženo i pretrpjelo gubitak udova i psihološke probleme, kao i da njihov težak položaj snažno utječe na užu obitelj i zajednicu, pri čemu su dugoročne potrebe žrtava prečesto zanemarivane nakon gubitka medijskog interesa; budući da je posttraumatsko stres veliki izazov za javno zdravlje u Europi i da ne postoji sveukupna procjena na razini Europe o utjecaju terorizma na mentalno zdravlje stanovnika uslijed različitih napada;

EX. budući da žrtve terorizma imaju veoma specifičan status te da zadovoljavanje njihovih potreba predstavlja ne samo zakonsku obvezu u skladu s međunarodnim i nacionalnim pravom te pravom EU-a, nego i odgovornost prema našim društvima u cjelini; budući da su žrtve nedavnih napada u EU-u bile iz velikog broja različitih država članica;

EY. budući da na europskoj razini nije utvrđen pravni status žrtava terorizma, u smislu pristupa uslugama Zajednice ili prava na odštetu; budući da za žrtve nedavnih terorističkih napada još uvijek nije zadovoljena pravda i da im nije pružen odgovarajući tretman, usluge potpore i financijska pomoć; budući da su žrtve terorizma izložene opasnosti od sekundarne viktimizacije ne samo u sudskim postupcima, već i kroz brojne interakcije u koje stupaju s ostalim državnim i nedržavnim tijelima;

EZ. budući da i dalje postoje neujednačenosti u pogledu načina na koji su odredbe utvrđene Direktivom 2012/29/EU (14) prenesene u postupke na nacionalnoj razini; budući da Komisija i dalje nije pružila svoje izvješće o provedbi te Direktive; budući da je Europski parlament 30. svibnja 2018. donio rezoluciju o provedbi te direktive (15);

FA. budući da naknada za žrtve terorizma služi kao oblik priznanja društva za štetu nanesenu napadom i kao sredstvo financijske potpore i nadoknade; budući da se razine naknade i postupci uvelike razlikuju među državama članicama, što pojačava osjećaj nepravde i patnje koji žrtve proživljavaju;

FB. budući da treba uspostaviti sustave potpore kako bi se osiguralo da se i prekogranične žrtve trajno i sustavno uključuju i da im se pruža potpora u njihovoj zemlji, uz ostajanje u kontaktu s pružateljima potpore u zemlji u kojoj je došlo do napada;

FC. budući da Eurojust olakšava provedbu zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć za koordinaciju i osiguravanje pomoći u ostvarivanju prava žrtava terorizma, s obzirom na različita prava i uloge stranih žrtava u njihovim pravnim sustavima;

FD. budući da poduzeća, uključujući mala i srednja poduzeća, također mogu pretrpjeti štetu od terorizma, kao što je oštećenje imovine i prekid poslovanja;

FE. budući da je Parlament predstavio pilot projekt za uspostavu „Europskog koordinacijskog centra za žrtve terorizma” povezivanjem ključnih operativnih stručnjaka, aktivista za prava žrtava i relevantnih organizacija diljem Europe u cilju određivanja ključnih prioriteta i problema žrtava terorizma te pružanja koordinirane prekogranične potpore;

Temeljna prava

FF. budući da Europska unija ima nužnu ulogu u promicanju poštovanja demokratskih vrijednosti, uključujući vladavinu prava i temeljna prava; budući da unutar EU-a postoje vjerska i politička stajališta i prakse koji se iz temelja protive tim vrijednostima;

FG. budući da mjere borbe protiv terorizma i zaštita sloboda nisu suprotstavljeni ciljevi, nego se međusobno nadopunjuju i osnažuju; budući da se temeljna prava moraju jamčiti i štititi za sve pojedince i da bi sve mjere u borbi protiv terorizma trebale imati najmanji mogući utjecaj na javnost, koja je nedužna i nije uključena u te aktivnosti;

FH. budući da se u svim mjerama borbe protiv terorizma uvijek moraju u potpunosti poštovati sva temeljna prava i načela, uključujući i ona koja se odnose na privatnost i zaštitu podataka, slobodu mišljenja, savjesti i vjeroispovijedi, ali i postupovna jamstva, poput pretpostavke nedužnosti, prava na pošteno suđenje i prava na informacije, čime se osigurava da pojedinci raspolažu učinkovitim pravnim lijekovima za osporavanje svakog kršenja temeljnih prava, uključujući mogućnost sudske zaštite, te da se poštuje pravna stečevina Unije o postupovnim pravima; budući da bi pri tim mjerama trebalo voditi računa o sudskoj praksi Suda Europske unije;

FI. budući da je ključno da istrage u borbi protiv terorizma budu u skladu s visokim profesionalnim standardima, a sve primijenjene mjere ciljane, proporcionalne i nužne; budući da politike borbe protiv terorizma ne bi smjeli dovesti do društvene isključenosti i stigmatizacije; budući da bi se kontekstu višegodišnjeg okvira Agencije za temeljna prava od nje moglo zatražiti da pruži mišljenje o zakonodavstvu u području borbe protiv terorizma;

FJ. budući da je osoblje za izvršavanje zakonodavstva i sudsko osoblje na čelu operacija u borbi protiv terorizma; budući da postoje brojni dokumentirani slučajevi u kojima su nasilni ekstremisti ciljano prijetili policijskim i sudskim službenicima i njihovim obiteljima, što je u nekim slučajevima dovelo do nasilnih fizičkih napada, pa i ubojstava; budući da je od najveće važnosti pružiti političku i javnu potporu osoblju tijela za kazneni progon i sudskom osoblju koje ugrožavajući svoj život štiti temeljna prava u istragama u okviru borbe protiv terorizma;

FK. budući da se Poveljom Europske unije o temeljnim pravima zabranjuje diskriminacija na temelju invaliditeta i priznaje pravo osoba s invaliditetom na mjere kojima se osigurava njihova neovisnost, društvena i profesionalna uključenost te njihovo sudjelovanje u životu zajednice; budući da su prava osoba s invaliditetom u EU-u zaštićena i Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom;

Preporuke

Institucionalni okvir

1. smatra da, iako su države članice zbog svojih suverenih ovlasti i dalje na prvoj liniji kada je riječ o pružanju odgovora na prijetnje i njihovu sprečavanju, postoji jasna potreba za cjelovitim priznavanjem uloge Europske unije i protuterorističkih mjera koje se donose u okviru „sigurnosne unije” u pružanju potpore državama članicama, koordinaciji i razmjeni najboljih praksi, pružanju zajedničkih rješenja i dodane vrijednosti, kako bi se članicama omogućilo da se bolje suprotstave pojavama poput radikalizacije, ekstremizma i terorizma; smatra da je u području bez unutarnjih granica djelovanje na europskoj razini ključno kako bi se zajamčila visoka razina sigurnosti diljem europskog teritorija i da je produbljivanje suradnje i razmjene informacija među država članica i s Europskom unijom ključno za djelotvorno pružanje odgovora na terorističke prijetnje i njihovo sprečavanje te za zaštitu građana; poziva države članice i institucije EU-a da rade na razvoju zajedničke strateške kulture;

2. smatra da bi EU i države članice trebali poboljšati svoju suradnju jačanjem postojećih europskih tijela, specijaliziranih agencija i usluga EU-a te kanala suradnje između nadležnih tijela i pravosudnih institucija država članica; smatra da bi tim agencijama EU-a trebalo dodijeliti odgovarajuća sredstva kako bi se mogla nositi s radnog opterećenja;

3. ističe važnost razmjene dobrih praksi između država članica Europske unije, ali i s trećim zemljama; pozdravlja inicijative koje su pokrenule neke države članice, ali i neki gradovi na lokalnoj razini, kao i privatni dionici, kako bi se utvrdila učinkovita sredstva u borbi protiv terorizma;

4. poziva sljedećeg predsjednika Komisije da zadrži zasebni portfelj povjerenika za sigurnosnu uniju;

5. poziva Europsko vijeće da zadrži mjesto koordinatora za borbu protiv terorizma; smatra da bi koordinator EU-a za borbu protiv terorizma trebao i dalje imati proaktivnu ulogu u jačanju odgovora EU-a u borbi protiv terorizma; poziva na pojašnjenje statusa i uloge koordinatora za borbu protiv terorizma, kao poveznice između institucija EU-a za borbu protiv terorizma i agencija država članica;

6. smatra da su sloboda, sigurnost i pravda tri aspekta koja se ne mogu analizirati odvojeno; smatra da poštovanje temeljnih prava mora biti temeljni dio svih zakonodavnih inicijativa u pogledu terorizma; poziva na to na borba protiv terorizma ostane u nadležnosti Odbora Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, kako bi se osigurala dosljednost s drugim zakonodavnim aktima u području slobode, pravde i sigurnosti;

7. poziva Vijeće da ovlasti Ureda europskog javnog tužitelja proširi i na borbu protiv organiziranog kriminala i terorizma;

8. poziva države članice i Komisiju da nastave jačati i podupirati ATLAS, mrežu posebnih civilnih protuterorističkih operativnih jedinica država članica EU-a;

9. potiče Komisiju da u pogledu budućih zakonodavnih prijedloga o borbi protiv terorizma sustavno provodi procjene učinka te savjetovanja s građanima i stručnim dionicima;

Teroristička prijetnja

10. poziva Komisiju da surađuje s državama članicama radi osiguranja veće razine transparentnosti i zajedničkog razumijevanja razina prijetnje; poziva države članice da bez odgađanja prenose informacije o promjeni razine prijetnje i obrazloženja za te promjene; poziva Komisiju i države članice da terorizam ne izjednačavaju s džihadizmom, već da jednako vode računa i o drugim vrstama terorističkih prijetnji, primjerice onima navedenima u izvješćima TE-SAT Europola;

11. poziva Komisiju da na relevantnim međunarodnim forumima promiče kategorizaciju terorizma kao „zločina protiv čovječnosti” iz članka 7. Rimskog statuta koji je doveo do osnivanja Međunarodnog kaznenog suda;

12. poziva sve države članice da, u skladu sa zaključcima Vijeća Europe ( 16 ) , potvrde da je Daiš počinio genocid, osobito protiv Jazida, kršćanskih manjina i nesunitskih islamskih manjina te zahtijeva od svih država članica da poduzmu hitne i učinkovite mjere u skladu s njihovom obvezom iz Konvencije o genocidu iz 1948. i spriječe i kazne činove genocida, te da općenito protiv zločina djeluju u skladu s međunarodnim pravom;

13. poziva države članice i nadležne agencije EU-a da nadziru sve strane terorističke borce i da zajamče usklađeno sigurnosno i sudsko praćenje identificiranih povratnika u Europu; poziva Komisiju da pomogne državama članicama prilikom uspostave usklađenog klasifikacijskog sustava radi razlikovanja između povratnika visokog, srednjeg i niskog rizika;

14. preporučuje državama članicama da uspostave odgovarajuće strukture za pružanje odgovora na pitanje djece povratnika, a osobito da razvijaju posebne alate za procjenu rizika i potreba na temelju razvojnog stupnja te djece i njihova stupnja uključenosti u nezakonite aktivnosti u inozemstvu; naglašava da bi programe za rehabilitaciju trebalo uspostaviti na temelju multidisciplinarnog pristupa kojim bi se obuhvatila različiti stručna znanja, uključujući ona iskusnih stručnjaka u područjima traume, ekstremizma, razvoja djeteta, obrazovanja i procjene rizika, i koji bi bio prilagođen lokalnom i nacionalnom kontekstu, kao i jasnu pravnu i organizacijsku strukturu za hvatanje u koštac s tom zabrinjavajućom pojavom; potiče države članice da surađuju s Međunarodnim odborom Crvenog križa jer ta organizacija ima poseban pristup i stručnost o ovom području;

15. poziva Komisiju da podnese zakonodavni prijedlog kojim bi se spriječilo da osobe osuđene za terorizam i osobe za koje postoje jasni dokazi da predstavljaju izraženu prijetnju javnoj sigurnosti mogu dobiti azil ili neki drugi oblik međunarodne zaštite u Europskoj uniji;

16. poziva Komisiju da provede reviziju i ažurira Akcijski plan u području KBRN-a, a države članice da uspostave ili pojačaju i zadrže prikladne mjere „civilne zaštite” za spremnost na kemijske, biološke, radiološke i nuklearne (KBRN) napade zapošljavanjem kvalificiranog osoblja zaposlenog na puno radno vrijeme i volonterskog osoblja koje se redovito osposobljava, kao i prikladnu tehničku infrastrukturu, uključujući resurse potrebne za pružanje odgovora kao što su specijalizirana vozila za otkrivanje, zalihe ključnih lijekova, briga za žrtve i razmjena najboljih praksi; naglašava da te mjere moraju biti usklađene s multidisciplinarnom strategijom koja sadržava metode koordinacije, postupke obavješćivanja, standardne protokole, planiranje evakuacija, sustave javnog uzbunjivanja i izvješćivanje o incidentima; poziva Komisiju i države članice da postupno usklade te strategije; poziva države članice da osnivaju ili jačaju specijalizirane laboratorije; poziva Komisiju da u suradnji s Parlamentom financira i podupre relevantne prekogranične istraživačke aktivnosti; potiče pojačanu suradnju s Centrom izvrsnosti NATO-a u području KBRN-a, kako bi se zajamčila razmjena najboljih praksi između službi za hitne slučajeve u državama članicama EU-a i NATO-a;

17. potiče države članice i Komisiju da surađuju s privatnim sektorom kako bi uspostavili mehanizme kojima se osigurava pouzdana, stalna i prikladna opskrba zdravstvenim protumjerama, uključujući moguću upotrebu mehanizma EU-a za zajedničku nabavu uspostavljenog Odlukom br. 1082/2013/EU 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju ( 17 )

18. kako bi se olakšala pristupačnost, potiče ažuriranje i proširenje Europskog podatkovnog sustava o bombama pri Europolu na europski projekt u području analize koji će služiti kao informacijski i koordinacijski centar za sve incidente povezane s KBRN-om diljem EU-a, a koji bi trebalo nadopuniti multidisciplinarnim timom za analizu s odgovarajućim brojem osoblja;

19. pozdravlja plan Komisije o jačanju pripravnosti i odgovora EU-a u području KBRN-a kroz međusektorske vježbe tijela za izvršavanje zakona, zdravstvenih struktura civilne zaštite i, prema potrebi, graničnih i carinskih tijela u okviru postojećih financijskih instrumenata i operativnih alata, osobito Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, CEPOL-a i Instrumenta za policijsku suradnju Fonda za unutarnju sigurnost;

20. potiče Komisiju i države članice da utvrde zajedničke norme za postupke provjere u ranjivim institucijama, kao što su nuklearne elektrane i specijalizirani laboratoriji;

21. potiče države članice da bolje koriste sustave za tehničko otkrivanje kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih (KBRN) tvari, osobito na javnim događanjima velikih razmjera i poziva Komisiju da u suradnji s Parlamentom stavi na raspolaganje dodatna europska financijska sredstva za sveobuhvatnu nabavu tih sustava;

22. pozdravlja uspostavu, unutar ECTC-a, centra znanja o KBRN-u i aktivnostima povezanima s eksplozivima, koji će djelovati uz Europski centar za izobrazbu u području nuklearne sigurnosti (EUSECTRA); traži uspostavu standardnog postupka za djelotvorno dijeljenje informacija kojima raspolažu pojedine države članice s centrom za prikupljanje znanja;

23. geofencing ) za sve kategorije bespilotnih letjelica te obvezne sigurnosne dozvole i osposobljavanje za voditelje sigurnosnih misija i inspekcija; pozdravlja odobrenje uredbe o zajedničkim pravilima u području sigurnosti civilnog zrakoplovstva i mandatu Europske agencije za sigurnost zračnog prometa te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 216/2008 ( 18 ) ; poziva Komisiju da u predstojećim delegiranim i provedbenim aktima o bespilotnim letjelicama i operacijama bespilotnim letjelicama povede računa o sigurnosnim aspektima, što se odnosi i na redovito ažurirane procjene rizika, obveznu registraciju, elektroničku identifikaciju i određivanje geografskih granica () za sve kategorije bespilotnih letjelica te obvezne sigurnosne dozvole i osposobljavanje za voditelje sigurnosnih misija i inspekcija;

24. napominje da se zna da su mnogi među osobama koje su izvršile terorističke napade počeli kao sitni kriminalci koji su nasilnim ekstremizmom bili indoktrinirani tijekom boravka u zatvoru; poziva države članice da se pobrinu da se u okviru njihovog kaznenog prava kriminalci kažnjavaju na odgovarajući način i da se prije eventualnog prijevremenog puštanja na slobodu pažljivo razmotri rizik od ponovnog počinjenja kaznenog djela; naglašava da bi vrijeme provedeno u zatvoru trebalo služiti za rehabilitaciju, reintegraciju i sprečavanje ponavljanja kaznenih djela, a ne za rasplamsavanje nasilnog ekstremizma;

25. naglašava da interakcija između terorističkih organizacija i organiziranog kriminala i nastavlja predstavljati prijetnju, osobito u pogledu logističkog kapaciteta i krijumčarenja oružjem, što bi moglo omogućiti napade velikih razmjera;

26. ističe sve veće kiberprijetnje i naglašava važnost povećanja napora u području kibersigurnosti povezanih s borbom protiv terorizma;

27. poziva države članice da svojim javnim tijelima koja sudjeluju u operacijama borbe protiv terorizma daju sva tehnička, financijska, obrazovna i pravna sredstva potrebna kako bi tijekom ispunjavanja svojih dužnosti bili zaštićeni od nasilnih ekstremista;

Sprječavanje i suzbijanje radikalizacije koja dovodi do nasilnog ekstremizma

Strukture za suzbijanje radikalizacije

28. poziva na stvaranje „Centra izvrsnosti za sprečavanje radikalizacije” EU-a koji bi naslijedio Mrežu za osvješćivanje o radikalizaciji i djelovao unutar Komisije, s odgovarajućim financijskim i ljudskim resursima; smatra da bi njegove zadaće trebale uključivati koordinaciju, olakšavanje suradnje i razmjene znanja, oglednih projekata i dobrih praksi među državama članicama, kreatorima politika i onima koji ih u praksi provode (uključivanjem bivših struktura Mreže za osvješćivanje o radikalizaciji (RAN) i Europske mreže za strateško komuniciranje (ESCN)) te suradnju s vjerskim vođama ili zajednicama, kao i relevantnim članovima akademske zajednice i stručnjacima, uključujući specijaliste za IT, u području sprečavanja i borbe protiv radikalizacije; ističe da bi među aktivnostima Centra trebalo biti i osposobljavanja različitih stručnjaka, uključujući sudaca i državnih odvjetnika, među ostalim i kroz partnerstva s ključnim strateškim trećim zemljama; smatra da bi taj centar trebao uspostaviti i znanstvene metodologije za evaluaciju i mjerenje učinkovitosti programa i projekata, kako bi se, po potrebi, mogle prilagođavati mjerodavne politike;

29. napominje da je u izvješću iz 2018. o deradikalizaciji Europskog revizorskog suda utvrđeno da Komisija ne vodi potpuni pregled mjera financiranih sredstvima EU-a te da se za korištenje sredstava EU-a ne upotrebljavaju pokazatelji ili ciljevi na temelju kojih bi se moglo izmjeriti u kojoj je mjeri neki pristup uspješan; poziva Komisiju da zajamči da se u okviru Fonda za unutarnju sigurnost izdvaja dovoljno financijskih sredstava za sprečavanje i suzbijanje radikalizacije, kako bi se optimirali resursi koji su trenutačno rascjepkani kroz razne fondove i programe te kako bi se omogućila bolja koordinacija i vidljivost te snažniji učinak korištenja tih sredstava na temelju kriterija koje bi mogao razviti Centar;

30. potiče države članice da usvoje sveobuhvatne nacionalne i regionalne strategije za sprečavanje i suzbijanje radikalizacije, s odgovarajućim financijskim sredstvima za zajednice i partnere na lokalnoj razini koji su uključeni u stvaranje i provedbu programa na temelju tih strategija te poziva na uspostavu pristupa koji obuhvaća više agencija; naglašava da se najbolji rezultati ostvaruju u partnerstvu s lokalnim zajednicama; nadalje ističe bi objektivni kvalitativni i kvantitativni pokazatelji koje bi razvio Centar lokalnim i regionalnim tijelima omogućili da utvrde specifične lokalne značajke radikalizacije i programe bolje prilagode konkretnim područjima;

31. poziva države članice da problemu radikalizacije pristupe holistički, u suradnji s lokalnim upravama, te da sigurnosni pristup nadopune strategijama u području socijalne uključenosti te gospodarske i kulturne integracije te dugoročnim politikama i ulaganjima u javne usluge i infrastrukturu; poziva Komisiju i države članice da promiču kampanje nediskriminacije;

32. naglašava važnost provedbe konkretnih istraživanja o ulozi žena u ciljanim regijama, zemljama i zajednicama kako bi se razumjela njihova uloga i utvrdila područja u kojima bi organizacije žena mogle pridonijeti izgradnji veće otpornosti na radikalizaciju;

33. poziva na uspostavu Europske nagrade za otpornost koju bi Europski parlament, uz eventualno tijesno savjetovanje s Centrom izvrsnosti za sprečavanje radikalizacije, svake godine dodjeljivao najboljim socijalnim i kulturnim projektima na lokalnoj razini u EU-u, u skladu s demokracijom, vladavinom prava i ljudskim pravima te radi izgradnje društava koja su otporna na radikalizaciju;

34. poziva Eurojust da sudske prakse u državama članicama nastavi pratiti iz perspektive radikalizacije koja vodi prema terorizmu, što se odnosi i na uporabu alternativa kaznenom progonu i pritvaranju, te da o tome redovito podnosi izvješća u okviru praćenja osuđujućih presuda za terorizam; poziva države članice da u tu svrhu Eurojustu prenose sve važne informacije o kaznenom progonu i osuđujućim presudama za terorističke činove koje utječu ili bi mogle utjecati na dvije ili više država članica;

Vjerski ekstremizam

35. potiče države članice da zajamče pravo na slobodu vjeroispovijesti, kako je navedeno u Povelji o temeljnim pravima, te da, posebno u tom kontekstu, potiču i toleriraju samo one vjerske običaje koji su u potpunosti u skladu s demokracijom, vladavinom prava, ljudskim pravima i zakonima koji su na snazi u državama članicama; pozdravlja inicijative vjerskih zajednica diljem Europe usmjerene na suzbijanje opasne propagande unutar svojih zajednica; naglašava potrebu za poticanjem međuvjerskog i međukulturnog dijaloga i suradnje s vjerskim zajednicama i lokalnim tijelima radi sprečavanja radikalizacije;

36. poziva države članice da provode prethodne provjere duhovnika i da dosljedno stavljaju na crnu listu sve propovjednike mržnje, uz provjere od slučaja do slučaja; poziva Komisiju da uvede popis praćenja EU-a kako bi se na bolji način izmjenjivale informacije o ekstremističkim duhovnicima, na razini dopuštenoj zakonom; potiče države članice da postignu dogovor i sastave smjernice u skladu s kojima će se ti duhovnici provjeravati;

37. poziva države članice da poboljšaju ponudu prilika za stjecanje visokog obrazovanja za duhovnike u EU-u, uz transparentni postupak provjere i davanje akreditacije samo onim teološkim obrazovnim programima kojima se u potpunosti poštuju demokracija, vladavina prava, ljudska prava te neutralnost i demokratski laicizam europskih zemalja te uz oduzimanje dozvole za poučavanje u slučaju prekršaja;

Djelovanje protiv govora mržnje i ekstremističkih skupina

38. poziva države članice da provedu Direktivu o borbi protiv terorizma i okvirnu odluku o rasizmu i ksenofobiji u skladu s kojima je poticanje na počinjenje terorističkog čina ili zločin iz mržnje kazneno djelo kako bi se propovjednici mržnje isključili iz javnog djelovanja primjenom svih pravnih mjera, uključujući odbijanje izdavanja viza ili protjerivanje s teritorija EU-a, te pokrenu sudske postupke protiv takvih propovjednika i svih ostalih osoba koji potiču obraćanje na ekstremizam i terorizam;

39. potiče države članice da zatvore mjesta bogoslužja te zabrane udruženja koja nisu potpuno u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom i pravom EU-a, demokracijom, vladavinom prava i ljudskim pravima te koja potiču na počinjenje terorističkih činova, mržnju, diskriminaciju ili nasilje;

40. poziva države članice da ispitaju način na koji je moguće osigurati da mjesta bogoslužja, obrazovanja i vjerskog učenja, dobrotvorne organizacije, kulturna udruženja i zaklade slični subjekti pružaju detalje o podrijetlu i raspodjeli svojih sredstava unutar i izvan EU-a te način na koji nadležna tijela, u slučaju da postoji sumnja ili opravdani razlog za sumnju u povezanost s terorističkim skupinama, mogu bilježiti i analizirati podatke koji se odnose na te subjekte, u skladu s pravnim okvirom EU-a i pravilima o zaštiti podataka; poziva države članice da zabrane financiranje iz trećih zemalja koje se protive demokraciji, vladavini prava i ljudskim pravima;

41. traži od država članica brzo pokreću pravne postupke kako bi unutar svog državnog područja zabranili i uklonili svu tiskanu i internetsku propagandu kojom se izričito potiče ekstremizam i teroristički činovi, što se odnosi i na sadržaj koji stvaraju ili šire skupine i pojedinci koji su pod sankcijama EU-a ili UN-a; traži da se takva propaganda ukloni iz trgovina i s mrežnih platformi u okviru prijava Jedinice za rad s prijavljenim internetskim sadržajima, koju po potreba treba ojačati u pogledu ljudskih resursa i kapaciteta; poziva na to da se poduzmu svi potrebni napori kako bi se pronašli i/ili utvrdili izvori te propagande;

42. poziva države članice na djelovanje protiv satelitskih televizijskih kanala kojima se širi nasilje, govor mržnje i poticanje na terorizam, u skladu s Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama; poziva države članice da brzo i u cijelosti provedu tu direktivu kako bi se osiguralo da članak 6. o sprečavanju poticanja na nasilje i mržnju bude na snazi u cijelom EU-u; zahtijeva od Komisije da pripremi analizu mogućih zakonodavnih izmjena te Direktive kako bi se poboljšala učinkovitost blokiranja takvih kanala koji se emitiraju iz trećih zemalja;

Obrazovanje

43. naglašava da države članice moraju zajamčiti da sve obrazovne ustanove pružaju obrazovanje u skladu s Europskom konvencijom o ljudskim pravima, i to provjerama kurikuluma, redovitim inspekcijama i sankcijama zbog neusklađenosti te da se vjerskim fanaticima ne smije omogućiti pristup školama;

44. smatra da obrazovanje mora postati punopravno sredstvo u borbi protiv svakog ekstremističkog nasilja i postupaka nasilne radikalizacije, kao proces kojim se otkrivaju i istražuju povijest, civilizacije, kulture, ideologije i religije te se s njima suočava; naglašava važnost učenja o nediskriminaciji i poštovanju tuđih uvjerenja te promicanja socijalne uključenosti sve djece, u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima i Konvencijom UN-a o pravima djeteta;

45. poziva države članica da uspostave politike za sprečavanje radikalizacije, i ciljane (za ranjive skupine) i općenite; smatra da bi okupljanja u školama u kojima bi sudjelovale žrtve, povratnici i njihove obitelji i osobe koje su uspjele prevladati radikalizaciju moglo biti učinkovit način za sprečavanje radikalizacije; potiče osposobljavanje u cilju senzibiliziranja radnika koji bi mogli doći u kontakt s djecom povratnicima; napominje da se najbolji rezultati često postižu u suradnji s lokalnim zajednicama, na način da se ključne teme terorističkih skupina pobijaju protuargumentima;

46. poziva države članice da integriraju medijsku i podatkovnu pismenost i uporabu interneta u nacionalne obrazovne sustave, kako bi se mladima pružili alati za razumijevanje i procjenu nefiltriranih informacija koje kruže internetom i time odgovornu upotrebu interneta, radi izbjegavanja opasnosti od radikalizacije;

47. preporučuje državama članicama da uspostave smjernice za škole za suzbijanje radikalizacije učenika te da razviju jednostavne i jasne postupke za postupanje s njima; naglašava potrebu za uključivanjem tijela za zaštitu djece i socijalnih službi, uz bolju suradnju s nadležnim tijelima kaznenog progona i pravosudnim tijelima, u postupak rješavanja najtežih oblika radikalizacije;

Internet

48. ističe potrebu za automatskim prepoznavanjem i sustavnim, brzim, trajnim i potpunim uklanjanjem terorističkog sadržaja s interneta, na temelju jasnih pravnih odredbi koje uključuju i zaštitne mjere tu uz sudjelovanje ljudi u tom postupku; nadalje ističe da je potrebno spriječiti ponovno stavljanje na internet već uklonjenog sadržaja; pozdravlja zakonodavni prijedlog Komisije za sprječavanje širenja terorističkih sadržaja na internetu na način da se internetske platforme obvežu te sadržaje u potpunosti ukloniti; poziva suzakonodavce na brzo djelovanje u pogledu toga prijedloga; poziva države članice da donesu mjere na nacionalnoj razini ako dođe do kašnjenja u donošenju toga zakona;

49. smatra bi izvješćivanje trebalo sadržavati opis i statističke podatke o uklonjenom sadržaju i razlozima uklanjanja, o tome koliko je puta sadržaj pregledan prije uklanjanja, koliko dugo je sadržaj bio na internetu prije uklanjanja i je li račun povezan s tim sadržajem izbrisan i kada; ističe potrebu za odgovarajućom razinom transparentnosti pri procjeni primjerenosti uloge nacionalnih tijela u području istrage i kaznenog progona u slučajevima kada se prijavi nezakonit sadržaj;

50. pozdravlja rad Globalnog foruma za upravljanje internetom za suzbijanje terorizma (GIFCT) i poziva osnivačka društva GIFCT-a da pojačaju napore u pogledu zajedničke baze podataka sažetaka ( hash ), među ostalim tako što će dijeliti saznanja s manjim tehnološkim poduzećima; poziva tehnološka poduzeća da povećaju svoje napore i financijska sredstva za razvoj metoda brzog uklanjanja terorističkog sadržaja, a da pritom ne ugroze slobodu govora;

51. pozdravlja rad jedinice Europola za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja (EU IRU); poziva na uspostavu, u svakoj državi članici, posebne jedinice zadužene za prijavljivanje nezakonitog sadržaja koje bi mogle surađivati s jedinicom za prijavljivanje neprihvatljivog internetskog sadržaja, kako bi se postigla komplementarnost i izbjeglo nepotrebno udvajanje pri prijavljivanju terorističkih sadržaja IT poduzećima; poziva da se osnaži EU IRU radi potpore i koordinacije napora država članica da presretnu, označe i izbrišu terorističke sadržaje na internetu; nadalje, ključnim smatra prikupljanje informacija o izbrisanom terorističkom sadržaju i računima na internetu u Europolu kako bi se spriječilo njihovo ponovno učitavanje te olakšala analiza i istrage kaznenih djela;

52. poziva Komisiju na stvaranje europske internetske platforme koju bi građani upotrebljavali za označivanje terorističkih sadržaja na mreži i poziva poduzeća da razviju odgovarajuće kapacitete za primanje, pregled, i obradu označenog sadržaja te odgovaranje na njega;

53. poziva na učinkovit partnerski pristup među tijelima kaznenog progona, pravosudnim tijelima, industrijom IKT-a, pružateljima internetskih usluga i usluga smještanja internetskog sadržaja, društvenim mrežama i organizacijama civilnog društva u razvoju i širenju učinkovitih protuargumenata, uz, po potrebi, sudjelovanje žrtava i bivših nasilnih ekstremista, kako bi se zajamčilo da tražilice te protuargumente jasno istaknu; potiče Komisiju i tijela država članica da povećaju svoje napore za stvaranje učinkovitih protuargumenata i drugih alata strateške komunikacije;

Zatvori

54. poziva države članice da zajamče sigurne zatvorske uvjete i za pritvorenike i za osoblje te da osmisle posebne postupke i pokazatelje za prepoznavanje radikaliziranih zatvorenika te rad s njima kako bi se spriječila radikalizacija ostalih zatvorenika, kao i da zajamče mjere ciljanog nadzora i ciljanog isključivanja te da na odgovarajući način osposobe zatvorsko osoblje;

55. potiče države članice da zajamče sigurnost te fizički i psihički integritet zatvorskog osoblja i da im omoguće psihološko savjetovanje; poziva države članice da osiguraju odgovarajuća sredstva, ciljano osposobljavanje, sigurnost i nadzor zatvorskim tijelima na svim razinama, posebice za osoblje koje je izravno uključeno u rad s maloljetnim prijestupnicima i radikaliziranim zatvorenicima; posebno ističe da osoblje mora biti na odgovarajući način osposobljeno za otkrivanje ranih znakova radikalizacije; potiče države članice da razmotre osposobljavanje koje su sredstvima EU-a razvili Konfederacija za europsku probaciju (CEP), EuroPris i mreža akademija za izobrazbu službenika zatvorskih sustava (EPTA); poziva EU da dodatno pridonese unapređivanju osposobljavanja zatvorskih službenika u pitanjima povezanima s radikalizacijom i potencijalnim terorističkim prijetnjama;

56. naglašava da zatvorske uprave moraju razviti posebne alate i metode za identifikaciju i praćenje radikaliziranih zatvorenika prema njihovu stupnju radikalizacije te za provedbu obvezne procjene prije njihova puštanja na slobodu; poziva Komisiju da promiče najbolje prakse u pogledu načina procjene rizika od radikaliziranih zatvorenika koje su uspostavile države članice; smatra da informacije o zatvorenicima koji su rangirani kao najopasniji moraju biti proslijeđene pravosudnim tijelima i/ili nacionalnim i vanjskim tijelima nadležnima za borbu protiv terorizma, uz određene obveze u pogledu uvjetnog puštanja na slobodu onih koji bi mogli ugroziti javnu sigurnost; potiče države članice da pojačaju prikupljanje obavještajnih podataka u pogledu radikaliziranih zatvorenika te njihovo praćenje na temelju najboljih praksi država članica, kao što je uspostava obavještajnih postupaka u zatvorima; smatra da bi imenovanje osoba za kontakt zaduženih za borbu protiv radikalizacije u zatvorskom sustavu moglo biti korisno;

57. naglašava da bi vrijeme provedeno u zatvoru trebalo služiti za rehabilitaciju i reintegraciju, a ne za rasplamsavanje radikalizacije; poziva države članice da u zatvorima uspostave multidisciplinarne programe za de