Objava jedinstvenog dokumenta izmijenjenog na temelju zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

(2022/C 322/03)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

Zahtjev za odobrenje ove manje izmjene dostupan je u Komisijinoj bazi podataka eAmbrosia

JEDINSTVENI DOKUMENT

„KORČULANSKO MASLINOVO ULJE”

EU br.: PDO-HR-01351-AM01 — 5.5.2022.

ZOI (X ) ZOZP ( )

1. Naziv

„Korčulansko maslinovo ulje”

2. Država članica ili treća zemlja

Hrvatska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.5. Ulja i masti (maslac, margarin, ulja itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Korčulansko maslinovo ulje” je ekstra djevičansko maslinovo ulje koje se dobiva izravno iz ploda masline isključivo mehaničkim postupcima.

„Korčulansko maslinovo ulje” pri stavljanju na tržište mora imati sljedeća fizikalno-kemijska i organoleptička svojstva:

— sadržaj slobodnih masnih kiselina ≤ 0,6 %,

— peroksidni broj ≤ 12 mEq/kg,

— K232 ≤ 2,50,

— K270 ≤ 0,22,

— boju u rasponu od zlatno žute do zelene,

— izražen miris po zelenom plodu i lišću masline (medijan voćnosti ≥ 2,5),

— izražen i ujednačen okus srednje do intenzivne gorčine i pikantnosti te dugotrajnog naknadnog okusa (medijan gorčine i pikantnosti ≥ 3).

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

Osnovna sirovina za proizvodnju „Korčulanskog maslinova ulja” plodovi su autohtonih sorata maslina lastovke i drobnice, pojedinačno ili u kombinaciji tih sorata, te čine najmanje 80 % proizvoda. Ostale sorte maslina koje se uzgajaju na zemljopisnom području definiranom u točki 4. imaju najviše 20 % udjela u ukupnoj preradi maslinova ploda za proizvodnju „Korčulanskog maslinova ulja” i ne utječu bitno na konačnu kvalitetu proizvoda.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Sve faze proizvodnje „Korčulanskog maslinova ulja” (uzgoj, berba i prerada maslina) moraju se provoditi u definiranom zemljopisnom području iz točke 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

I skladištenje te punjenje ulja u boce mora se odvijati na definiranom zemljopisnom području iz točke 4. zbog očuvanja specifičnih organoleptičkih svojstava i kvalitete proizvoda koji bi mogli biti narušeni pretakanjem ulja. Na kvalitetu ulja moglo bi negativno utjecati svako pretakanje ulja izvan definiranog zemljopisnog područja ili dulji transport morem zbog mogućih ograničenja u prometnoj povezanosti Korčule s kopnom. Iz tih se razloga proizvod ne može puniti u boce izvan definiranog zemljopisnog područja. „Korčulansko maslinovo ulje” stavlja se na tržište u spremnicima od (tamnog) stakla, čija zapremnina nije veća od jedne litre. Mogu se upotrijebiti i limeni spremnici zapremnine do pet litara, namijenjeni za tu vrstu proizvoda, ako imaju sustav zatvaranja koji nakon otvaranja nije moguće vratiti u prvobitno stanje.

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na etiketi proizvoda mora se navesti godina berbe. Pri stavljanju na tržište svaki spremnik mora imati zajedničku identifikacijsku oznaku. Izgled zajedničke identifikacijske oznake prikazan je u nastavku.

Svi korisnici oznake izvornosti koji stavljaju proizvod na tržište u skladu s njegovim specifikacijama imaju pravo na uporabu zajedničke identifikacijske oznake pod jednakim uvjetima.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje „Korčulanskog maslinova ulja” obuhvaća cijeli otok Korčulu, kojem pripadaju katastarske općine Vela Luka, Blato, Smokvica, Čara, Račišće, Pupnat, Žrnovo, Korčula i Lumbarda.

Otok Korčulu sa zapadne strane od otoka Hvara dijeli 15 kilometara širok Korčulanski kanal, na sjeveru ga od poluotoka Pelješca dijeli 2,5 kilometra širok Pelješki kanal, a na jugu ga od otoka Lastova dijeli 13 kilometara širok Lastovski kanal.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Posebnosti zemljopisnog područja

Otok Korčula većinom ima krševit i brdovit teren na kojem prevladava kamen, a obradivog zemljišta je malo. Obradivo zemljište očišćeno je od stijena i pretvoreno u terase. Kamen uklonjen sa zemlje zatim se upotrebljava za izgradnju suhozida oko tih terasa. Suhozidi zadržavaju plodno tlo na terasama, odnosno sprečavaju da ga kiše ne isperu. Na tom plodnom tlu oblikovanom u terase ograđene suhozidima sade se maslinici najčešće od autohtonih sorata lastovke i drobnice.

Glavne vrste plodnog tla dijele se u dvije skupine: rigolana tla terasa i rigolana tla polja. Rigolana tla najčešće se sastoje od kalkokambisola i crvenice.

Otok Korčula ima mediteransku klimu s blagim zimama te suhim i vrućim ljetima. Zbog velike izloženosti sunčevoj svjetlosti prosječne su temperature visoke. Srednja godišnja temperatura otoka Korčule kreće se od 15,6 °C do 16,8 °C. Najtopliji je mjesec srpanj, s prosječnom temperaturom od 25,9 °C, a najhladnija je veljača, s prosječnom temperaturom od 9,1 °C.

S obzirom na izloženost sunčevoj svjetlosti, otok Korčula iznimno je povoljan za uzgoj maslina. Najviše je sunčanih sati u srpnju (373,7 ili oko 12 h dnevno), a najmanje u prosincu (125,3 ili oko 4 h dnevno).

Kad je riječ o godišnjoj količini oborina, klima otoka Korčule ima vlažna obilježja. Najviše oborina padne u hladnijem dijelu godine, od listopada do ožujka, kad su prosječne mjesečne količine oborina od 80 do 150 mm. Najmanje oborina padne od lipnja do kolovoza, s prosječnim količinama od 30 do 45 mm.

Ljudski faktor

U oblikovanju krajolika otoka Korčule glavnu ulogu ima njegovo stanovništvo. Proizvođači maslina pretvaraju krševit i brdovit teren u terase plodnog tla i ograđuju ga suhozidom radi uzgoja masline. Te su brdovite terase teško dostupne pa se ne mogu koristiti veći mehanički strojevi, a berba se provodi ručno i ručnim mehaničkim pomagalima.

Otok Korčula od prapovijesti je često mijenjao gospodare pa su mnogobrojna povijesna zbivanja utjecala na život i razvoj gospodarskih kultura na otoku. Velik broj povijesnih dokaza svjedoči o uzgoju masline i proizvodnji maslinova ulja na Korčuli od vremena antičke grčke kolonizacije te rimske i mletačke vladavine. Pisani izvori iz vremena mletačke vlasti navode da je „mletačka vlast otkupljivala ulje po vrlo niskoj cijeni, pa su ga stanovnici otoka bili prisiljeni krijumčariti. Iako su uvedene stroge kazne, podaci pokazuju da je korčulansko ulje stizalo i do Trsta.” (S. Dokoza: „Iz gospodarske i društvene povijesti Blata do XVIII. st.”, Zbornik radova, Blato, 2003.).

Posebnosti proizvoda

Posebnost „Korčulanskom maslinovu ulju” daju autohtone sorte lastovka i drobnica koje čine 80 % maslina na Korčuli.

U svom znanstvenom radu „Elajografija otoka Korčule” (1995.) Pavle Bakarić navodi da se autohtone sorte maslina lastovka i drobnica po svojim morfološkim, biološkim i gospodarskim svojstvima razlikuju od ostalih sorata na Korčuli, kao što su velika lastovka, vrtušćica i oblica. Isto tako navodi da te dvije sorte imaju viši udio ulja u svježem plodu masline (od 16.40 % do 24 %) nego ostale sorte.

Posebnost „Korčulanskog maslinova ulja” njegov je miris po zelenom plodu i lišću masline te okus ujednačene, srednje do intenzivne gorčine i pikantnosti. Na to utječe visok udio ukupnih fenola, koji proizvodu daju njegova senzorska svojstva, tj. gorčinu i pikantnost. To je dokazano u istraživanju (M. Žanetić, D. Škevin, E.Vitanović, M. Jukić Špika i S. Perica, „Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja”, Pomologia croatica vol. 17, 2011.) kojim je utvrđeno da maslinovo ulje dobiveno od sorata lastovke i drobnice ima veći udio ukupnih fenola (više od 350 mg/kg) nego druge ispitane sorte (oblica i levantinka), kojima je udio ukupnih fenola bio 161,15 mg/kg. Utvrđeno je i da sorta lastovka ima najveći udio hidroksitirosola (214,32 mg/kg), a da drobnica ima najveći udio tirosola (84,37 mg/kg) od svih ispitanih sorata. Fenolni spojevi u maslinovu ulju dobivenom od lastovke i drobnice daju mu visoku oksidacijsku stabilnost i dug rok trajanja. Visok udio fenolnih spojeva utječe na gorčinu i pikantnost „Korčulanskog maslinova ulja” (medijan gorčine i pikantnosti ≥ 3) a uravnoteženost tih svojstava najbolje je izražena upravo u sortama drobnici i lastovki, od kojih se i proizvodi navedeno maslinovo ulje.

Danas se uzgojem maslina i proizvodnjom maslinova ulja na Korčuli bavi oko 1 000 poljoprivrednih gospodarstva i deset uljara. Maslinarstvo je važna gospodarska djelatnost otoka Korčule, a naziv „Korčulansko maslinovo ulje” i danas se upotrebljava u svakodnevnom govoru te na tržištu (dostavnica i otpremnica, Presa d.o.o., Zlokić d.o.o., 2014.).

Uzročna povezanost

Na posebnost „Korčulanskog maslinova ulja” utjecali su specifični pedo-klimatski uvjeti otoka Korčule te ljudsko djelovanje.

Kako bi kultivirali krševit i brdovit teren otoka Korčule, lokalni stanovnici pretvorili su ga u suhozidom ograđene terase na kojima su posadili maslinike prvenstveno sorata lastovke i drobnice. Te ograđene terase maslina predstavljaju autentično krajobrazno obilježje otoka.

Proizvođači su odabrali sorte lastovku i drobnicu jer su najbolje prilagođene specifičnim pedo-klimatskim uvjetima. Te sorte čine 80 % maslina koje se uzgajaju na Korčuli.

Na Korčuli zbog njezina zemljopisnog položaja prevladavaju vrlo visoke dnevne temperature te otok ima vrlo velik broj sunčanih sati, što pogoduje uzgoju i rastu maslina, a posebno lastovki i drobnici koje su izuzetno otporne na sušu te imaju posebno dugo razdoblje berbe (od listopada do početka veljače).

Masline se beru ručno pa lokalni proizvođači mogu odrediti idealno vrijeme za berbu, što izravno utječe na visok udio fenola koji „Korčulanskom maslinovu ulju” daje srednje do intenzivno gorak i pikantan okus.

I specifični klimatski uvjeti otoka Korčule, s velikim brojem sunčanih sati i malom količinom oborina u ljetnim mjesecima, razlog su što je sadržaj fenola u ulju od lastovke i drobnice veći nego u drugim ispitanim sortama, a to „Korčulanskom maslinovu ulju” daje njegov poseban karakter.

Upućivanje na objavljenu specifikaciju proizvoda

https://poljoprivreda.gov.hr/UserDocsImages/dokumenti/hrana/proizvodi_u_postupku_zastite-zoi-zozp-zts/Izmijenjena_specifikacija_Korculansko_maslinovo_ulje_012022.pdf

(1) SL L 179, 19.6.2014., str. 17.