Suradnja na uspostavi okvira za održive proizvode dat će poduzećima nove mogućnosti u EU-u i šire. Takva napredna i nepovratna tranzicija na održiv gospodarski sustav neizostavan je dio nove industrijske strategije EU-a. Na temelju nedavne studije procjenjuje se da se primjenom načela kružnoga gospodarstva u cijelom gospodarstvu EU-a može ostvariti povećanje BDP-a EU-a od dodatnih 0,5 % do 2030., čime bi se stvorilo oko 700 000 novih radnih mjesta. Postoji jasan poslovni model i za pojedinačna poduzeća: budući da u prosjeku 40 % potrošnje proizvodnih poduzeća u EU-u odlazi na materijale, modeli zatvorene petlje mogu im pomoći povećati profitabilnost te ih zaštititi od fluktuacija cijena resursa.

Budući da polovina ukupnih emisija stakleničkih plinova te više od 90 % gubitka biološke raznolikosti i nestašice vode proizlaze iz ekstrakcije i prerade resursa, europskim zelenim planom pokrenuta je usklađena strategija za klimatski neutralno, resursno učinkovito i konkurentno gospodarstvo. Proširenjem kružnoga gospodarstva s predvodnika i na ostale gospodarske aktere znatno će se doprinijeti postizanju klimatske neutralnosti do 2050. i odvajanju gospodarskog rasta od upotrebe resursa. Osim toga, tako će se osigurati da EU dugoročno ostane konkurentan i da nijedan dionik ne bude zapostavljen.

Planet Zemlja samo je jedan, ali do 2050. trošit ćemo kao da ih imamo tri. Očekuje se da će se u sljedećih četrdeset godina globalna potrošnja materijala kao što su biomasa, fosilna goriva, metali i minerali udvostručiti, a godišnja proizvodnja otpada povećati za 70 % do 2050.

Do 80 % učinka proizvoda na okoliš utvrđuje se u fazi dizajna, ali linearna narav procesa „uzmi-proizvedi-upotrijebi-baci” za proizvođače nije dovoljan poticaj da prijeđu na kružnu proizvodnju. Velik broj proizvoda prebrzo se kvari i ne može se jednostavno ponovno upotrijebiti, popraviti ili reciklirati, a mnogi su i proizvedeni samo za jednokratnu upotrebu. Jedinstveno tržište istodobno je dovoljno veliko da EU može utvrditi globalne standarde za održivost proizvoda te utjecati na dizajn proizvoda i upravljanje lancima vrijednosti diljem svijeta.

Europa te korjenite promjene ne može ostvariti sama. EU će i dalje biti predvodnik u prelasku na kružno gospodarstvo na globalnoj razini te će upotrijebiti svoj utjecaj, stručnost i financijska sredstva za provedbu ciljeva održivog razvoja do 2030. Ovim se planom namjerava osigurati i da kružno gospodarstvo koristi građanima, regijama i gradovima, doprinosi klimatskoj neutralnosti te iskorištava potencijal istraživanja, inovacija i digitalizacije. U njemu se predviđa daljnji razvoj pouzdanog okvira za praćenje u svrhu mjerenja dobrobiti izvan okvira BDP-a.

Komisija će predložiti i da poduzeća potkrijepe svoje tvrdnje o prihvatljivosti za okoliš primjenom metoda za mjerenje ekološkog otiska proizvoda i organizacija. Testirat će integraciju tih metoda u dodjelu znaka za okoliš EU-a i u to sustavnije uključivati trajnost, mogućnost recikliranja i udio recikliranog sadržaja u kriterije za dodjelu oznaka za okoliš EU-a.

U sklopu revizije Direktive o ekološkom dizajnu te u daljnjem radu na određenim skupinama proizvoda, u okviru ekološkog dizajna ili drugih instrumenata, prema potrebi će se razvijati kriteriji i pravila utvrđeni na temelju Uredbe o znaku za okoliš EU-a, pristupa za mjerenje ekološkog otiska proizvoda i kriterija EU-a za zelenu javnu nabavu. Komisija će razmotriti uvođenje obveznih zahtjeva za povećanje održivosti ne samo robe, već i usluga. Pomno će se razmotriti i mogućnost uvođenja zahtjeva povezanih sa socijalnim aspektima i aspektima očuvanja okoliša duž lanca vrijednosti, od proizvodnje do kraja životnog vijeka proizvoda, među ostalim u kontekstu pravila WTO-a. Naprimjer, osiguravanje pristupačnosti određenih proizvoda i usluga uz doprinos socijalnoj uključenosti može pogodovati trajnosti proizvoda i mogućnosti njihove ponovne uporabe.

Zbog izazova koji za održivost predstavljaju lanci vrijednosti ključnih proizvoda nužno je poduzeti hitne, sveobuhvatne i usklađene mjere. Te će mjere biti sastavni dio okvira politike za održive proizvode opisanog u odjeljku 2. One će doprinijeti odgovoru na klimatsku krizu i doprinijeti industrijskoj strategiji EU-a, kao i budućim strategijama za biološku raznolikost i šume te strategiji „od polja do stola”. U okviru upravljanja sektorskim mjerama Komisija će blisko surađivati s dionicima ključnih lanaca vrijednosti na prepoznavanju i uklanjanju prepreka širenju tržišta za kružne proizvode.

Količina materijala koji se upotrebljavaju za ambalaže konstantno raste te je 2017. zabilježena rekordna količina ambalažnog otpada – 173 kg po stanovniku. Kako bi se do 2030. osiguralo da se sva ambalaža na tržištu EU-a može ponovno upotrijebiti ili reciklirati na gospodarski održiv način, Komisija će revidirati Direktivu 94/62/EZ kako bi postrožila obvezne zahtjeve za ambalaže koje se mogu stavljati na tržište EU-a i kako bi razmotrila uvođenje drugih mjera, s naglaskom na:

Izgrađeni okoliš znatno utječe na mnoge sektore gospodarstva, lokalna radna mjesta i kvalitetu života. On crpi velike količine resursa i na njega se troši oko 50 % svih ekstrahiranih materijala. Građevinski sektor proizvodi više od 35 % ukupnog otpada u EU-u. Procjenjuje se da 5–12 % ukupnih nacionalnih emisija stakleničkih plinova čine emisije iz ekstrakcije materijala, proizvodnje građevnih proizvoda te izgradnje i obnove zgrada. Veća učinkovitost materijala mogla bi smanjiti te emisije za 80 %.

·smjernice za postizanje visokih stopa odvojenog sakupljanja tekstilnog otpada, koje države članice moraju osigurati do 2025.,

U kontekstu složenosti tekstilnog lanca vrijednosti, kako bi se suočila s tim izazovima, Komisija će predložiti sveobuhvatnu strategiju EU-a za tekstil, koja će se temeljiti na informacijama dobivenima od industrije i drugih dionika. Tom će se strategijom nastojati ojačati industrijska konkurentnost i inovacije u sektoru tekstila, potaknuti tržište EU-a za održive i kružne tekstilne proizvode, uključujući tržište za ponovnu uporabu, riješiti problem brze mode i potaknuti novi poslovni modeli. To će se postići sveobuhvatnim skupom mjera, uključujući:

·razmotriti revizija ciljeva oporabe materijala utvrđenih u zakonodavstvu EU-a o građevinskom otpadu i njegovim frakcijama specifičnima za materijale,

·promicati inicijative za smanjenje prekrivanja tla, obnovu napuštenih ili neiskorištenih kontaminiranih industrijskih područja te povećanje sigurne, održive i kružne uporabe iskopanih tala.

Nadalje, inicijativa „val obnove” najavljena u europskom zelenom planu, kojom se namjerava znatno poboljšati energetska učinkovitost u EU-u, provest će se u skladu s načelima kružnog gospodarstva, konkretnije produženjem životnog ciklusa zgrada i poboljšanjem njihove učinkovitosti tijekom cijelog životnog ciklusa. U okviru revizije ciljeva oporabe za građevinski otpad i otpad od rušenja Komisija će obratiti posebnu pažnju na izolacijske materijale, čiji se tok otpada povećava.

3.7.Hrana, voda i hranjive tvari

Kružno gospodarstvo može znatno smanjiti negativne posljedice ekstrakcije i upotrebe resursa za okoliš te doprinijeti obnovi biološke raznolikosti i prirodnog kapitala u Europi. Biološki resursi ključan su doprinos gospodarstvu EU-a te će u budućnosti imati sve važniju ulogu. Komisija će nastojati osigurati održivost obnovljivih materijala na biološkoj osnovi, među ostalim provedbom mjera u skladu sa strategijom i akcijskim planom za biogospodarstvo.

Iako lanac vrijednosti prehrambenih proizvoda uzrokuje znatan pritisak na resurse i okoliš, procjenjuje se da se u EU-u izgubi ili baci 20 % ukupne proizvedene hrane. Stoga će u skladu s ciljevima održivog razvoja i u okviru revizije Direktive 2008/98/EZ, spomenute u odjeljku 4.1., Komisija predložiti cilj smanjenja rasipanja hrane kao jednu od ključnih mjera u okviru buduće strategije EU-a „od polja do stola”, kojom će se obuhvatiti čitav lanac vrijednosti hrane.

Komisija će razmotriti i posebne mjere za povećanje održivosti distribucije i potrošnje hrane. U okviru inicijative za održive proizvode Komisija će pokrenuti analize za utvrđivanje područja primjene zakonodavne inicijative o ponovnoj uporabi kako bi se jednokratne ambalaže, stolni proizvodi i pribor za jelo u prehrambenim uslugama zamijenili proizvodima koji se mogu ponovno upotrijebiti.

Novom uredbom o ponovnoj uporabi vode potaknut će se primjena kružnih načela na ponovnu uporabu vode u poljoprivredi. Komisija će olakšati ponovnu uporabu vode i njezinu učinkovitost, među ostalim u industrijskim procesima.

Osim toga, razvit će integrirani plan upravljanja hranjivim tvarima kako bi se osigurala održivija primjena hranjivih tvari i potaknula tržišta za oporabljene hranjive tvari. Komisija će razmotriti i reviziju direktiva o pročišćavanju otpadnih voda i mulju te će ocijeniti prirodne načine za uklanjanje hranjivih tvari kao što su alge.

4.MANJE OTPADA, VEĆA VRIJEDNOST

4.1.Bolja politika o otpadu kao potpora kružnosti i sprečavanju nastanka otpada

Unatoč nastojanjima na razini EU-a i na nacionalnoj razini, količina otpada koji proizvodimo ne smanjuje se. Godišnja proizvodnja otpada iz svih gospodarskih aktivnosti u EU-u iznosi oko 2,5 milijarde tona, ili 5 tona po glavi godišnje, a svaki građanin u prosjeku proizvede gotovo pola tone komunalnog otpada. U odvajanje stvaranja otpada od gospodarskog rasta trebat će uložiti velik trud duž cijelog lanca vrijednosti i u svakom kućanstvu.

Uvođenje politike za održive proizvode i njezino prenošenje u posebno zakonodavstvo (vidjeti odjeljke 2. i 3.) bit će ključno za postizanje napretka u sprečavanju nastanka otpada. Osim toga, moramo proširiti, ojačati i bolje provoditi propise EU-a o otpadu.

Ti su propisi od 1970-ih doprinijeli velikim poboljšanjima u gospodarenju otpadom, uz financijsku potporu EU-a. Međutim, potrebno ih je kontinuirano modernizirati kako se prilagodili kružnom gospodarstvu i digitalnom dobu. Kako je objašnjeno u odjeljku 3., revizija zakonodavstva EU-a o baterijama, ambalažama, otpadnim vozilima i opasnim tvarima u elektroničkoj opremi predložit će se s ciljem sprečavanja nastanka otpada, povećanja recikliranog sadržaja, promicanja sigurnijih i čišćih tokova otpada te osiguravanja visokokvalitetnog recikliranja.

Komisija će u kontekstu revizije Direktive 2008/98/EZ predložiti i ciljeve smanjenja nastanka otpada za konkretne tokove otpada u okviru šireg skupa mjera. Uz to će poboljšati provedbu nedavno donesenih zahtjeva za programe proširene odgovornosti proizvođača, davati poticaje te podupirati razmjenu informacija i dobrih praksi u recikliranju. Sve će to pomoći da se znatno smanji ukupna proizvodnja otpada i prepolovi količina preostalog (nerecikliranog) komunalnog otpada do 2030.

Visokokvalitetno recikliranje ovisi o djelotvornom odvojenom sakupljanju otpada. Kako bi građanima, poduzećima i javnim tijelima pomogla u razdvajanju otpada, Komisija će predložiti usklađivanje sustava za odvojeno sakupljanje. Konkretnije, tim će se prijedlogom obuhvatiti najdjelotvornije kombinacije modela za odvojeno prikupljanje otpada, gustoća i pristupačnost mjesta za odvojeno prikupljanje, uključujući javne prostore, s obzirom na regionalne i lokalne uvjete od gradova do najudaljenijih regija. Razmotrit će se i drugi aspekti koji olakšavaju sudjelovanje potrošača, kao što su jedinstvene boje kanti za smeće, usklađeni simboli za ključne vrste otpada, oznake proizvoda, informativne kampanje i gospodarski instrumenti. Nastojat će se standardizirati i upotrebljavati sustavi upravljanja kvalitetom kako bi se osigurala kvaliteta sakupljenog otpada koji je namijenjen za upotrebu u proizvodima, a posebno u materijalima koji dolaze u dodir s hranom.

Potreban je dodatan trud kako bi se državama članicama pružila potpora u gospodarenju otpadom. Postoji rizik da ih polovina neće ispuniti cilj smanjenja komunalnog otpada za 50 % do 2020. Kako bi potaknula reforme politika, Komisija će organizirati razmjene na visokoj razini o kružnom gospodarstvu i otpadu te će pojačati suradnju s državama članicama, regijama i gradovima radi što boljeg iskorištavanja sredstava EU-a. Prema potrebi, Komisija će iskoristiti i svoje provedbene ovlasti.