Europska unija trebala bi ne samo čuvati europski način života već i osnažiti one koji žive takvim životom. Biti Europljanin znači imati pravo na zaštitu svojih osobnih podataka u okviru čvrstih europskih zakona. Jer Europljani ne žele da im bespilotne letjelice nad glavama bilježe svaki korak, a poduzeća svaki klik mišem. Jer Europa cijeni privatnost. To je pitanje ljudskog dostojanstva.

Pravilima EU-a o zaštiti podataka omogućuje se slobodan protok osobnih podataka unutar Unije te se može generirati potrebna masa podataka nužnih za snažno podatkovno gospodarstvo. Naprimjer, prekogranični pristup u upotrebi podataka s pametnih brojila građana za aplikacije za pametne elektroenergetske mreže te poboljšanje energetske sigurnosti počivaju na slobodnom protoku osobnih podataka. Kao što je objašnjeno u Komunikaciji o umjetnoj inteligenciji za Europu, u općem bi interesu trebalo poticati dostupnost privatnih podataka. Naprimjer, dijeljenjem podataka o izbijanju epidemija u raznim zemljama pridonijelo bi se pravovremenoj reakciji zdravstvenih tijela. Dijeljenjem i dostupnošću osobnih zdravstvenih podataka moglo bi se unaprijediti dijagnostiku i liječenje. Dijeljenjem podataka o automobilima i prijevoznim sredstvima moglo bi se poboljšati upravljanje prometom i smanjiti gužve u prometu. Sve je to moguće uz istovremeno očuvanje visokog stupnja zaštite osobnih podataka.

Naposljetku, novim okvirom poboljšava se i postupak izvršenja zakonodavstva jer se bazira na mreži nacionalnih tijela za zaštitu podataka u kojoj svako tijelo ima ovlast izricanja novčanih kazni u visini do 20 milijuna EUR voditeljima obrade ili izvršiteljima obrade ili u slučaju poduzeća u visini do 4 % ukupnog godišnjeg prometa na svjetskoj razini, a primjenjuje se veći iznos.

Prvo, pojedinci će imati bolji nadzor nad time kako poduzeća obrađuju njihove osobne podatke. Uredba će se primjenjivati u većini slučajeva u kojima postoji ugovor ili jasna privola pojedinaca kao preduvjet prikupljanju podataka – šutnja ili nepoduzimanje aktivnosti ne smiju se smatrati privolom. Uvode se snažniji uvjeti transparentnosti i veća prava na informacije, pristup informacijama i brisanje informacija („pravo na zaborav”). Daljnjoj upotrebi tih podataka u novu svrhu mora prethoditi obavijest korisniku radi dobivanja nove privole, osim kad je to inače zakonito i uredbom dopušteno. Naprimjer, poduzeće koje je prikupilo korisnikove podatke u svrhu pružanja korisničke potpore morat će tog korisnika obavijestiti o nakani da te podatke upotrijebi za proučavanje njegovih ili njezinih navika u kupnji, te za to dobiti privolu. Prikupljanje velikih količina osobnih podataka, bez obzira na ugovor ili privolu, smatralo bi se protivnim načelima ograničenja namjene i smanjenja količine podataka.

Ovom se Komunikacijom poziva Europsko vijeće da hitno riješi preostale prepreke ostvarenju Jedinstvenog digitalnog tržišta te da u globalnoj utrci prema podatkovnome gospodarstvu EU ostane važan igrač. To se ne može ostvariti ako građani nemaju povjerenja u način na koji se njihovi podaci štite i upotrebljavaju.

No revolucija podatkovnoga gospodarstva donosi i izazov našim društvima i vrijednostima na kojima počiva naša Unija: demokraciji, ljudskim pravima i vladavini prava. Nedavni događaji pokazali su da se podaci mogu prikupljati, obrađivati i upotrebljavati nauštrb privatnosti. Pristup velikoj količini podataka može se iskoristiti za stjecanje neopravdane prednosti u odnosu na konkurenciju ili čak za utjecaj na medije i javno mišljenje. Treće strane mogu neovlašteno pristupiti osobnim podacima. Poštovanje privatnog života i zaštita osobnih podataka temeljna su prava u EU-u, iz Povelje Europske unije o temeljnim pravima. Da bi se otklonila sumnja ljudi u zloupotrebu njihovih podataka te stvorilo povjerenje, najvažniji su dobra zaštita podataka, povjerljivost komunikacije i sigurnost podataka. Bez tog povjerenja neće se ostvariti potencijal rastućeg podatkovnoga gospodarstva.

EU sporo iskorištava prilike koje pruža podatkovno gospodarstvo: u Europi je pohranjeno tek nekih 4 % globalnih podataka. Ali prednosti su brojne: snažna proizvodna baza, brzorastući ekosustav novoosnovanih poduzeća, novodigitalizirani industrijski procesi i kvalificirana radna snaga. Bude li se to moglo iskoristiti i intenzivirati, europsko podatkovno gospodarstvo može postati snažan pokretač rasta, otvaranja novih radnih mjesta i stvaranja novih poslovnih modela i inovacijskih mogućnosti. Vrijednost europskog podatkovnog gospodarstva ima potencijal da do 2020. prijeđe 700 milijardi EUR, što bi bilo 4 % gospodarstva EU-a.

Europsko vijeće donijelo je 2015. Strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta za Uniju. Tri godine poslije Jedinstveno digitalno tržište postaje stvarnost. Komisija je podnijela sve planirane zakonodavne prijedloge. Prijedlozi o roamingu i prenosivosti internetskih sadržaja već su usvojeni. Od 25. svibnja u cijeloj će se Uniji izravno primjenjivati Opća uredba o zaštiti podataka. Za samo koji tjedan poduzet ćemo i ostale krupne korake prema mrežnoj i informacijskoj sigurnosti te elektroničkoj identifikaciji. Već je postignut dogovor o idućem valu zakonodavnih prijedloga koji će olakšati pristup internetskim uslugama, a očekuje se do kraja godine. Sve su to važni koraci u ostvarivanju jedinstvenog digitalnog tržišta.

Taj novi režim zaštite podataka mora od prvoga dana funkcionirati na terenu. Tijekom dvogodišnjeg prijelaznog razdoblja nacionalne uprave i tijela za zaštitu podataka i privatni subjekti surađivali su u pripremama za novi okvir. Sad je potrebno učiniti dodatni napor da svi budu sasvim spremni. Do krajnjeg je roka ostalo manje od dva tjedna, a većina država članica još mora poduzeti sve potrebne mjere da bi im nacionalni regulatorni sustav bio u potpunosti usklađen s Uredbom, a nacionalna tijela za zaštitu podataka imala odgovarajuća sredstva za izvršavanje zadaća u cijelosti. Nužno je brzo donijeti te mjere. Komisija poziva sve države članice da poduzmu sve potrebne mjere i obrate posebnu pozornost na potrebe malih poduzeća kako im troškovi usklađivanja ne bi ugrozili konkurentnost u odnosu na veća poduzeća.





E-privatnost: povjerljivost komunikacija

Mogućnost povjerljive komunikacije i na internetu i izvan njega pravo je koje se priznaje EU-ovom Poveljom o temeljnim pravima, a i važan je zahtjev građana upućen digitalnome društvu. Unija ne može tolerirati situaciju u kojoj netko prvo dubinskom analizom podataka o osobnoj komunikaciji i lokacijama građana stvori detaljan politički profil njezinih građana, a zatim te spoznaje iskoristi za pokušaj manipulacije političkim ponašanjem građana.

Zato su uz Opću uredbu o zaštiti podataka nužna pravila o e-privatnosti želi li se jamčiti nepovredivost povjerljivosti internetske komunikacije Europljana. To znači i da nitko osim krajnjeg korisnika neće smjeti obrađivati podatke elektroničke komunikacije, a pružatelji usluga neće moći pristupiti uređajima bez privole korisnika. Osobama će putem preglednika, aplikacija i digitalnih uređaja biti omogućen aktivan nadzor nad vlastitom prisutnošću na internetu i izbjegavanje neovlaštenog praćenja ili prisluškivanja bez privole. Time bi se stvorio svjetski standard dosljednih pravila o zaštiti podataka i digitalnoj privatnosti.

Nova pravila o e-privatnosti, kad ih zakonodavac odobri, primjenjivala bi se i na tradicionalne telekomunikacijske operatore i na nove komunikacijske usluge kao što su e-pošta, slanje trenutačnih poruka (instant-messaging) i glasovne usluge putem interneta. S pomoću njih bi se osigurala povjerljivost komunikacije i jednaki uvjeti za sve operatore. Komisija poziva Vijeće da brzo utvrdi zajedničku poziciju kako bi ove jeseni počeli pregovori s Europskim parlamentom i približavanje sporazumu.

Međunarodni protok podataka

Nova pravila EU-a o zaštiti podataka još bolje pripremaju Uniju za prilike koje pruža globalno podatkovno gospodarstvo. Dodavanjem mehanizama certifikacije i odobrenih kodeksa ponašanja zajedno s obvezujućim i provedivim obvezama voditelja ili izvršitelja obrade, kao načina za osiguranje više razine zaštite osobnih podataka prenesenih iz EU-a, ta pravila proširuju „paket alata” za međunarodni prijenos osobnih podataka u treće zemlje. Zbog jedinstvenih a pojednostavnjenih pravila EU će postati privlačniji vanjskim ulagačima.

Ponašanje tijela SAD-a u slučaju „Facebook/Cambridge Analytica” važan je test europsko-američkog sustava zaštite privatnosti koji od 2016. jamči razinu zaštite jednaku zaštiti u EU-u. Komisija je zadovoljna što je Savezna trgovinska komisija SAD-a otvorila istragu i pozorno će je pratiti, među ostalim i s obzirom na to da je u rujnu 2018. drugo godišnje preispitivanje tog sustava. Taj sustav zaštite privatnosti jamči nekoliko lako dostupnih i cjenovno pristupačnih mjera pravne zaštite svakom pojedincu iz EU-a koji smatra da su njegove ili njezine podatke nezakonito obradila američka poduzeća koja sudjeluju ili primjenjuju sustav zaštite privatnosti na prenesene podatke. Komisija će i dalje pratiti provodi li se to i u praksi.

Sve više zemalja u svijetu shvaća da se snažnim pravilima o zaštiti podataka i privatnosti jamče temeljna prava, ali i stvara povjerenje u digitalno gospodarstvo. Zato mnoge donose ili moderniziraju zakone o privatnosti. Opća uredba o zaštiti podataka često je nadahnuće za to, a propisi EU-a postavljaju globalne standarde zaštite podataka i privatnosti. Trenutačno Komisija razmatra odluke o primjerenosti u odnosu na Japan i Južnu Koreju, što bi značilo da bi osobni podaci preneseni iz EU-a u te zemlje uživali jednaku razinu zaštite i prava na pravnu zaštitu kao u EU-u.

Istovremeno, Komisija je razvila svoj pristup pitanju kako da EU trgovinskim sporazumima i sporazumima o ulaganju rješava problem protekcionizma u prekograničnom protoku podataka u digitalnom gospodarstvu, a da pravo na zaštitu osobnih podataka i privatnosti ostane u potpunosti sačuvano. Kad taj pristup bude uključen u trgovinske sporazume i sporazume EU-a o ulaganju, povećat će se i slobodni protok podataka i povjerenje u način obrade osobnih podataka.

S obzirom na stratešku važnost Opće uredbe o zaštiti podataka za podatkovni suverenitet Europske unije, Europsko vijeće trebalo bi podsjetiti sve države članice da ne smiju ometati njezinu izravnu provedbu od 25. svibnja 2018., nego da moraju nezavisna nacionalna tijela za zaštitu podataka opremiti svim sredstvima nužnima za osiguranje pune i djelotvorne primjene novog pravnog okvira, jednako u svim državama članicama. Da bi se osigurali jednaki uvjeti, kako je predvidio zakonodavac Unije, Komisija će odmah nakon 25. svibnja 2018. početi postupke zbog povrede prava ne budu li države članice ispunjavale svoje obveze iz Opće uredbe o zaštiti podataka.

Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da ubrzaju rad i što prije završe pregovore o uredbi o e-privatnosti (koju je Komisija predložila u siječnju 2017.) i o ažuriranoj uredbi EU-a o zaštiti pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka u institucijama Unije, tijelima, uredima i agencijama i o slobodnom kretanju takvih podataka.

3.Ubrzano dovršenje jedinstvenog digitalnog tržišta: finalizacija najvažnijih prijedloga

Uklanjanjem prepreka jedinstvenom digitalnom tržištu u Europi europski bi se BDP mogao povećati za još 415 milijardi EUR. Od 2015. kad je pokrenuta Strategija za jedinstveno digitalno tržište Komisija je postupno pripremila prijedloge svih 29 inicijativa koje se smatraju nužnima za funkcioniranje jedinstvenog digitalnog tržišta. Građani već uživaju sljedeće prednosti: budući da više nema dodatnih troškova mobilnog telefona u roamingu, u 2017. je do ljeta učetverostručen podatkovni promet pri putovanju u druge države. Prenosivost znači da građani bilo gdje u EU-u odsad mogu gledati svoj najdraži audiovizualni sadržaj i sportske događaje. Uklanjanje neopravdanog geografskog blokiranja dat će korisnicima slobodu u internetskoj kupnji, a povećat će se i transparentnost i mogućnost izbora među cijenama dostave paketa u kupnji na internetu. Uz novi okvir Poreza na dodanu vrijednost na e-trgovinu i nova pravila o ugovorima i za internetski sadržaj i za robu, do kraja mandata ove Komisije stvorit će se sveobuhvatan okvir za e-trgovinu, ojačan snažnom suradnjom u zaštiti potrošača. Zaključivanje pregovora o prijedlozima pravila o ugovorima ključno je da bi potrošači mogli kupovati na internetu znajući da je pravni lijek ako neki digitalni sadržaj ne radi – npr. preuzeta glazba ili softver – jednak bez obzira na to gdje je u EU-u kupnja obavljena. Očekuje se da zbog poboljšanog zakonodavnog okvira još 122 000 poduzeća počne prodavati korisnicima u drugim državama članicama, što znači poticaj od 4 milijuna EUR gospodarstvu EU-a.

Kibersigurnost podatkovnih rješenja najvažniji je element korisničkog povjerenja. Potpuna provedba u svim državama članicama prvog akta o kibersigurnosti na razini EU-a, Direktive o sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava, prvi je ključni korak prema kibernetičkoj sigurnosti EU-a. Budući da su glavni instrumenti borbe za kibersigurnost danas u rukama nacionalnih država, tom će se direktivom ujednačiti standardi, a predloženi okvir kibersigurnosne certifikacije pomoći će u širenju sigurnih kibernetičkih rješenja. Brzim pristankom Europskog parlamenta i Vijeća omogućila bi se brza primjena viših standarda otpornosti na proizvode te ojačalo povjerenje potrošača u cijelom EU-u u integriranu sigurnost. Kibersigurnost je nužno pratiti učinkovitim odvraćanjem od kriminalnih postupaka: nužno bi bilo brzo donijeti ambiciozan paket minimalnih zajedničkih pravila za borbu protiv prijevara i krivotvorenja bezgotovinskih sredstava plaćanja.

Od rujna 2018. primjenjivat će se zahtjev za elektroničku provjeru identiteta, čime se jamči interoperabilnost javne elektroničke provjere identiteta i drugih zaštićenih usluga u Uniji. Njime i jedinstvenim digitalnim pristupnikom za internetski pristup informacijama i procedurama, države članice pojednostavnit će kontakt korisnika i poduzeća s javnim upravama u EU-u.

Europsko podatkovno gospodarstvo ovisi i o visokokvalitetnoj povezivosti za pružanje digitalnih sadržaja u svakom kutku EU-a, među ostalim i satelitskim komunikacijama. Zato je potreban dogovor Europskog parlamenta i Vijeća o Zakoniku elektroničkih komunikacija koji će jamčiti da do 2020. sve države članice EU-a dodijele frekvencije nužne za uvođenje mreža iduće, pete generacije (5G). Njime će se stvoriti stabilan zakonodavni okvir za ulaganje u mreže velikih kapaciteta. Za uvođenje usluge automatizirane mobilnosti bit će nužno unaprijediti mreže uz glavne prometne pravce, a da bi liječnici mogli obavljati konzultacije i zahvate na daljinu, nužna će biti primjena tih mreža u bolnicama.

Usto, dogovor o prijedlozima o autorskim pravima veoma je važan da bi europska kultura i identitet cvali u ovo digitalno doba i da bi autori bili plaćeni kad se sadržaj dijeli na internetskim platformama.

Da bi se jedinstveno digitalno tržište ostvarilo na korist građana Europe, Europski parlament i Vijeće sad moraju ubrzati rad da pregovore o tim prijedlozima dovrše do kraja 2018.