EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 9.6.2021. COM(2021) 279 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU EMPTY Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2022. {SWD(2021) 122 final}



KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2022. 1.Uvod U ovoj se Komunikaciji izvješćuje o napretku u postizanju održivog ribarstva u EU-u te se preispituje usklađenost ribolovnog kapaciteta s ribolovnim mogućnostima, socioekonomska uspješnost sektora te provedba obveze iskrcavanja. Predstavljaju se i glavne smjernice prema kojima će se oblikovati prijedlozi Komisije i savjetovanja s trećim zemljama o ribolovnim mogućnostima za 2022. 2.Napredak u postizanju održivog ribarstva U sjeveroistočnom Atlantiku u razdoblju 2003.–2019. ribolovni se pritisak smanjio, a riblji su se stokovi povećali. Kako bi se osigurali zdravi riblji stokovi za buduće generacije, pokazatelj ribolovne smrtnosti (koji se upotrebljava za mjerenje održivosti ribolovne aktivnosti) ne smije biti veći od 1, tj. smijemo uloviti samo onoliko ribe koliko se riblji stokovi mogu obnoviti svake godine. Početkom 2000-tih godina srednja vrijednost indikatora ribolovne smrtnosti bila je više od 1,7 puta veća od najvišeg održivog prinosa (MSY), ali se smanjila te se od 2011. stabilizirala na razini ispod 1,2, a 2019. pala na gotovo 1. Kad je riječ o stokovima kojima Unija upravlja samostalno u Atlantskom oceanu, Baltičkome moru i Skagerraku/Kattegatu, napredak se nastavio donošenjem ribolovnih mogućnosti za 2021. Ukupni dopušteni ulovi (TAC) utvrđeni su na razini MSY-ja za sve riblje stokove za koje postoji savjet o MSY-ju, osim za haringu u zapadnom Baltiku. Unija je u tu svrhu uvela vrlo stroge mjere u skladu s višegodišnjim planom za Baltičko more. Za dva TAC-a prethodno utvrđena na razini MSY-ja (južni stok oslića u sjeveroistočnom Atlantiku i losos u Baltičkome moru) Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) nije dalo savjet o MSY-ju, pa ti stokovi nisu uključeni u ovogodišnju analizu. Znatno se povećao i broj TAC-ova (12 od 21) koje je Vijeće utvrdilo u skladu s savjetom ICES-a utemeljenim na načelu predostrožnosti. Uvedene su i dodatne mjere za bakalara u Kattegatu, haringu u zapadnom Baltiku i bakalara u istočnom Baltiku. To pokazuje da EU i dalje želi poboljšati održivo ribarstvo stokova kojima upravlja samostalno. Nastojimo postići jednako visoke standarde za stokove dogovorene s trećim zemljama. Za zajedničke stokove skuše i norveške haringe koja se mrijesti u proljeće relevantne obalne države dogovorile su razine TAC-ova u skladu sa savjetom o MSY-ju. Za ugoticu pučinku obalne su države slijedile dugoročnu strategiju upravljanja za utvrđivanje TAC-a. Ni za jedan od tih TAC-ova nije zajamčen ribolov unutar dogovorenih razina TAC-ova jer više nema dogovora o raspodjeli kvota ni za jedan od ta tri TAC-a. EU će pojačati napore za rješavanje tog pitanja u obalnim državama. Kad je riječ o skuši i haringi, Unija poštuje prethodni udio utvrđen najnovijim dogovorom o dijeljenju. Unija, Norveška i Ujedinjena Kraljevina dogovorile su se da će TAC-ove za haringu, iverka zlatopjega, pišmolja i ugljenara u Sjevernome moru utvrditi u skladu sa savjetom ICES-a o MSY-ju. TAC za koljaka utvrđen je na nižoj razini od one iz savjeta ICES-a kako bi se ograničio učinak na bakalara, čiji su stokovi osiromašeni, a love se istim ribolovnim alatom. Kad je riječ o bakalaru, iako je EU nastojao slijediti savjet ICES-a, u kontekstu općeg kompromisa o savjetovanju o TAC-u bilo je moguće postići samo dogovor o TAC-u na razinama (neznatno) iznad razine MSY-ja na jednoj točki. Stranke su se složile da će nastaviti s dodatnim korektivnim mjerama. TAC-ovi za Skagerrak općenito su slični onima za Sjeverno more, a EU i Norveška dogovorili su se da će za kozicu i pišmolja slijediti ICES-ov savjet. EU je Norveškoj uputio verbalnu notu u kojoj je izrazio svoje neslaganje s kvotom za arktičkog bakalara koju je utvrdila Norveška. Riječ je o kvoti koja je niža od tradicionalnog udjela EU-a za taj stok, niža od jednostrane kvote koju je donio EU i ne vrijedi za norveška/ruska plovila. EU je od Norveške zatražio da povuče diskriminirajuće odredbe i izrazio spremnost da poduzme odgovarajuće korektivne protumjere kako bi zaštitio svoja legitimna prava. Nakon izlaska Ujedinjene Kraljevine iz EU-a broj TAC-ova kojima EU upravlja samostalno u Atlantskom oceanu, Baltičkome moru i Skagerraku/Kattegatu drastično se smanjio na samo 35 TAC-ova (10 u Baltičkome moru, 4 u Skagerraku/Kattegatu i 21 u Atlantskom oceanu). Sporazum o trgovini i suradnji s Ujedinjenom Kraljevinom sklopljen je krajem 2020. Stoga nije bilo dovoljno vremena za dovršetak savjetovanja EU-a i Ujedinjene Kraljevine o ribolovnim kvotama za 2021. Osim toga, savjetovanja između Ujedinjene Kraljevine, Norveške i EU-a te između EU-a i Norveške bila su zahtjevna, a do donošenja ove izjave o politici nisu dovršena. Do postizanja dogovora o dijeljenim stokovima, privremeni TAC-ovi na temelju znanstvenih savjeta utvrđeni su za razdoblje do 31. ožujka 2021. Naknadno su produljeni do 31. srpnja 2021., dok su zaključci drugih savjetovanja (EU-UK-NO, EU-NO, obalne države) uvršteni u Uredbu o TAC-u za cijelu godinu. Za određene stokove u posebnim okolnostima ( savjet o utvrđivanju TAC-a koji je jednak nuli, mješoviti ribolov i situacije u kojima neke vrste ograničavaju ribolov (ako je raspoloživa kvota za određenu vrstu iscrpljena (dugo) prije kvota za druge vrste koje se love zajedno u mješovitom ribolovu) znanstveni su savjeti primijenjeni u skladu sa zahtjevima primjenjivog zakonodavstva EU-a. Ostala izuzeća od tog pristupa odnose se na sezonski ribolov, uglavnom za pelagijske stokove. Povezane korektivne mjere koje se zahtijevaju u okviru višegodišnjih planova (npr. za stokove bakalara i pišmolja u Keltskome moru) također su obnovljene od 2020.

U Sredozemnom i Crnome moru pokazatelj ribolovne smrtnosti pao je na oko 2,1. Iako je to i dalje više nego dvostruko iznad održivih razina, došlo je do blagog poboljšanja. Nužno je nastaviti rad na očuvanju, prije svega provedbom višegodišnjeg plana za zapadno Sredozemno more te Deklaracije MedFish4Ever i Deklaracije iz Sofije. Učinak mjera upravljanja poduzetih 2019. i 2020. bit će vidljiv u podacima za sljedeću godinu jer pokazatelji praćenja obuhvaćaju razdoblje do 2018. Donošenje zasebne uredbe o ribolovnim mogućnostima za 2021. za te morske bazene važan je korak prema održivom upravljanju ribarstvom. Njome se prenosi velik paket mjera koje je 2018. i 2019. donijela Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) te se nastavlja provedba višegodišnjeg plana za zapadno Sredozemno more. U prve dvije godine provedbe višegodišnjeg plana za zapadno Sredozemno more zabilježeno je kumulativno smanjenje ribolovnog napora od 17,5 % i nastavilo se raditi na konsolidaciji i razvoju područja zabrane ribolova radi smanjenja usputnog ulova juvenila i jedinki u mrijestu, bolje selektivnosti alata i prikupljanja podataka o rekreacijskom ribolovu. Komisija nastoji dodatno smanjiti ribolovne napore u skladu sa znanstvenim savjetima kako bi se MSY postigao najkasnije do 1. siječnja 2025. Intenzivni rad GFCM-a, potaknut dosljednim položajem EU-a u regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom, rezultirao je donošenjem višegodišnjeg plana za ribolov pridnenih vrsta u Jadranu, koji je u prve dvije godine uključivao smanjenje napora od 12 % za koćarice sa širilicama i smanjenje od 16 % za koćarice s gredom. Upravljanje malim pelagijskim stokovima u Jadranu nastavilo se smanjenjem ulova za 15 % u razdoblju od tri godine. Ograničenja kapaciteta flote uvedena su za pridnene i male pelagijske vrste, a ribolovni kapacitet za dubokomorske kozice zamrznut je u Levantu i Jonskome moru. Utvrđena su ograničenja za izlov crvenog koralja i nastavljena je provedba mjera za jegulju. Za crnomorske vrste TAC-ovi za romba kvrgaša utvrđeni su u okviru plana GFCM-a te je za papalinu utvrđena autonomna kvota. U sjeveroistočnom Atlantiku (samo u vodama EU-a) biomasa općenito raste od 2007., a 2019. je za potpuno procijenjene stokove u prosjeku bila oko 35 % veća nego 2003. U Sredozemnom i Crnome moru biomasa raste od 2015. 3.Stanje flote Unije Broj plovila u floti Unije i dalje se smanjuje. U registru flote Unije (bez najudaljenijih regija) navedeno je 70 756 plovila, što je smanjenje od 0,4 %. Općenito, kapacitet flote Unije izražen u bruto tonaži i snazi motora i dalje je ispod gornjih granica ribolovnog kapaciteta utvrđenih Uredbom o ZRP-u, ali kapacitet određenih nacionalnih flota, posebno u Sredozemnom i Crnome moru, vrlo je blizu gornjih granica. Komisija će i dalje pomno pratiti tu situaciju, uzimajući u obzir opažanje malog povećanja bruto tonaže i snage motora te zabrinutost zbog raširene neusklađenosti s prijavljenom snagom motora . Analiza usklađenosti ribolovnog kapaciteta s ribolovnihm mogućnostima pokazuje da u svim morskim bazenima znatan broj segmenata flote i dalje nije u skladu s ribolovnim mogućnostima. Uzimajući u obzir pokazatelj održivog izlova, jedan od ključnih bioloških pokazatelja, u 2018. za cijelu flotu Unije nije bilo usklađeno 145 segmenata flote od 182 ocijenjenih. Za segmente s utvrđenim strukturnim prekomjernim kapacitetom Komisija je podsjetila države članice da imaju obvezu uspostaviti akcijski plan. Kad je riječ o gospodarskim rezultatima, pandemija bolesti COVID-19 te posljedično smanjenje potražnje i poremećaji u lancu opskrbe prekinuli su pozitivna kretanja primjetna posljednjih godina. Procjenjuje se da su se gospodarski rezultati flota EU-a 2020. smanjili, s padom od 17 % u iskrcanoj vrijednosti, 19 % u zaposlenosti i 29 % u neto dobiti u odnosu na 2019. Komisija je brzo pružila potporu sektoru izmjenama Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) kako bi se omogućila plaćanja naknada. U okviru EFPR-a za mjere potpore za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 planirano je 136 milijuna EUR za 22 države članice. Na privremeni prestanak ribolovnih aktivnosti potrošeno je 61 % sredstava, 17 % na naknade proizvođačima u akvakulturi, a 14 % na potporu prerađivačkom sektoru. Odabrano je više od 8 200 operacija, od proširenja proizvodnje uzgajališta morskih biljaka proizvodnjom sredstava za dezinfekciju ruku do inovativnih usluga dostave ribe s pomoću prodajnih automat i internetskih alata. Na raspolaganje su stavljeni i privremeni okvir za državne potpore te potpora iz Europskog fonda za regionalni razvoj. Ukupno gledajući, flota Unije u 2020. je ostala profitabilna; zabilježene su solidne bruto i neto profitne marže od oko 26 % odnosno 14 % ili gotovo 1,5 milijardi EUR bruto dobiti i 800 milijuna EUR neto dobiti. To je pokazatelj iznimne otpornosti, koja je rezultat kombinacije niskih cijena goriva i napora koje je sektor prethodnih godina uložio u postizanje MSY-ja. Također je jasan pokazatelj prednosti plavoga gospodarstva EU-a koje se temelji na održivosti. Flota Unije prije pandemije je dosegla razine relativne profitabilnosti, iznad onih u drugim sektorima plavoga gospodarstva, primjerice u obalnom turizmu. Konkretno, socioekonomski podaci upućuju na to da se gospodarski rezultati i plaće ribara iz EU-a poboljšavaju ako flote ovise o stokovima koji se love održivo, a stagniraju tamo gdje su stokovi prelovljeni ili prekomjerno iskorišteni. Uspješnost uvelike varira ovisno o kategoriji flote i ribarskim regijama. Segmenti flote koji djeluju u Atlantiku i Sjevernome moru zabilježili su bolje gospodarske rezultate od onih u Baltičkom i Sredozemnome moru, gdje se brojni stokovi i dalje suočavaju s problemima prelova ili prekomjernog iskorištavanja. 4.Obveza iskrcavanja Kontrola i provedba i dalje su izazov. Prvi rezultati revizija koje je Komisija pokrenula 2020. pokazuju da države članice za koje su dovršena izvješća o revizijama nisu donijele potrebne mjere kako bi osigurale kontrolu i provedbu te obveze i da subjekti ne dokumentiraju znatan dio odbačenog ulova. To potvrđuju i druga izvješća, uključujući tri izvješća o ocjeni usklađenosti Europske agencije za kontrolu ribarstva (EFCA). Komisija razmatra daljnje mjere koje bi se mogle poduzeti na temelju rezultata revizija. Alati za daljinsko elektroničko praćenje najučinkovitiji su i najisplativiji način praćenja provedbe obveze iskrcavanja. Komisija je u svojem prijedlogu revidiranog sustava kontrole ribarstva podržala upotrebu takvih modernih alata za kontrolu te će nastaviti surađivati sa suzakonodavcima na postizanju dogovora. Prikupljanje i dostavljanje podataka o ulovu i dalje su ključni za kvalitetu znanstvenih savjeta, a time i za postizanje cilja MSY-ja. Kako bi se osiguralo veće poštovanje obveze iskrcavanja u mješovitom ribolovu, Uredbom o ribolovnim mogućnostima omogućuje se uvođenje zajedničke zalihe za razmjenu kvota radi obuhvaćanja neizbježnih usputnih ulova država članica koje nemaju kvotu. Regionalne skupine država članica taj su mehanizam razmjene kvota uspješno provele. Detaljni aranžmani za provedbu obveze iskrcavanja moraju se utvrditi u okviru višegodišnjih planova ili, ako oni ne postoje, u privremenim planovima za odbačeni ulov. Većina planova za odbačeni ulov, koji traju šest godina, istekla je 2020. Odredbe tih planova za odbačeni ulov postupno se premještaju iz planova za odbačeni ulov u specifikacije donesene u okviru višegodišnjih planova. U oba je okvira 2020. na snazi bilo ukupno sedam delegiranih uredbi kojima se utvrđuju aranžmani za provedbu obveze iskrcavanja.

Komisija pozdravlja povećanu usredotočenost država članica na projekte za poboljšanje selektivnih ribolovnih tehnika kako bi se u najvećoj mogućoj mjeri smanjio ili eliminirao neželjeni ulov. Na kraju 2020. države članice odabrale su 4 110 operacija s ukupnim sredstvima EFPR-a u iznosu od 147,4 milijuna EUR izdvojenih za obvezu iskrcavanja (u odnosu na 2 957 operacija i 116,6 milijuna EUR prošle godine). Slični projekti financirani su i u okviru programa Obzor 2020. Međutim, kako je napomenuo Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF), u određenim vrstama ribolova selektivnost se još nije poboljšala. Uvođenje selektivnijih alata, premda je u porastu, i dalje je sporo, a prelazak s ispitivanja selektivnih alata na donošenje zakonodavstva i dalje je dugotrajan proces. Države članice trebaju uložiti dodatne napore kako bi se smanjio neželjeni ulov, posebno poboljšanjem selektivnih ribolovnih tehnika, u skladu sa strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030. Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) može poduprijeti takva ulaganja. 5.Glavne poruke i smjernice za prijedloge o ribolovnim mogućnostima za 2022. 5.1Ključni koraci u utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2022. Komisija će svoje prijedloge temeljiti na ICES-ovu znanstvenom savjetu o ulovu, koji se objavljuje u svibnju/lipnju i djelomično ažurira nakon jesenskih istraživanja na moru. Savjet za velike pelagijske stokove objavit će se u rujnu, a znanstveni savjet STECF-a za Sredozemno/Crno more u jesen. Komisija će svojim početnim prijedlozima obuhvatiti najveći mogući broj stokova. Komisija poziva države članice i dionike da razmotre znanstvene savjete čim oni postanu javno dostupni. Osim toga, dionici mogu davati preporuke preko savjetodavnih vijeća i nacionalnih tijela. Za stokove kojima se upravlja zajedno s međunarodnim partnerima i ribolovne mogućnosti za koje znanstveni savjeti pristižu krajem godine, prijedlozi će i dalje sadržavati ribolovne mogućnosti s napomenom pro memoria. Na taj će način biti navedene i mogućnosti za stokove kojima se upravlja zajedno s Ujedinjenom Kraljevinom te s Ujedinjenom Kraljevinom i Norveškom, ovisno o vremenskom rasporedu i ishodu tih savjetovanja. Međutim, pandemija bolesti COVID-19 može utjecati na vrijeme i oblik isporuke znanstvenih savjeta i kontinuitet dostavljanja podataka. Glavna je ovogodišnja novost to da, na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji sklopljenog s Ujedinjenom Kraljevinom, o velikoj većini stokova u Atlantiku i Sjevernome moru više neće odlučivati isključivo EU. Zbog snažne međusobne povezanosti flota u tim vodama postizanje visoke razine usklađenosti s međunarodnim partnerima u pogledu ribolovnih mogućnosti i povezanih mjera, uz visoke standarde održivosti, bit će ključno za osiguravanje održivog iskorištavanja resursa i postizanje jednakih uvjeta za sektor ribarstva EU-a. Sporazum o trgovini i suradnji čvrsta je osnova za održivo upravljanje ribljim stokovima. EU će tu ambiciju nastojati ostvariti putem savjetovanja o ribolovnim mogućnostima te preko Posebnog odbora za ribarstvo osnovanog na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji. Provedba Sporazuma o trgovini i suradnji temeljit će se na stajalištima EU-a u Posebnom odboru, među ostalim u izradi smjernica, do 1. srpnja 2021., koje treba slijediti pri utvrđivanju privremenih TAC-ova za „posebne stokove”, tj. stokove za koje ICES savjetuje da TAC bude jednak nuli, stokove ulovljene u mješovitom ribolovu ako su ti stokovi ili drugi stok u istoj vrsti ribolova osjetljivi ili druge stokove za koje stranke smatraju da zahtijevaju poseban tretman. Savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom i Norveškom održat će se od rujna do studenoga kako bi se pravodobno završila prije sastanka Vijeća u prosincu te se Komisija nada da će rezultate uključiti u Uredbu o TAC-ovima za 2022. Ako se dogovor s Ujedinjenom Kraljevinom ne postigne do 20. prosinca 2021., u skladu sa Sporazumom o trgovini i suradnji svaka stranka utvrđuje privremene TAC-ove na razini koju savjetuje ICES, koji će se primjenjivati od 1. siječnja, dok se TAC-ovi za posebne stokove utvrđuju u skladu sa smjernicama koje Posebni odbor za ribarstvo treba donijeti do 1. srpnja 2021. Komisija 2022. namjerava donijeti četiri prijedloga o ribolovnim mogućnostima za raspravu na zasebnim sastancima Vijeća, kako je navedeno u programu rada na kraju ove Komunikacije. 5.2Ciljevi ribolovnih mogućnosti za 2022. Za stokove u Baltičkome moru, Skagerraku/Kattegatu i jugozapadnim vodama, gdje je upravljanje i dalje isključiva odluka EU-a, cilj prijedloga Komisije bit će daljnje održavanje/smanjenje ribolovne smrtnosti u skladu s MSY-jem za stokove za koje postoji procjena MSY-ja te potpuna provedba planova upravljanja u kojima su utvrđeni rasponi vrijednosti ribolovne smrtnosti u skladu s MSY-jem. Komisija će predložiti primjenu najviše vrijednosti MSY-ja ili raspona MSY-ja iz ICES-ova savjeta, pod uvjetom da odgovarajući višegodišnji planovi omogućuju taj stupanj fleksibilnosti . Gornji raspon vrijednosti MSY-ja može se upotrijebiti za predlaganje TAC-ova za zdrave stokove ako se u znanstvenom mišljenju utvrdi da je to potrebno za postizanje ciljeva višegodišnjeg plana za mješoviti ribolov . Drugi cilj bit će obnova ciljanih stokova za koje bi prema ICES-ovim preporukama ulov trebao biti jednak nuli, provedbom korektivnih mjera u okviru višegodišnjih planova. Dodatna pozornost posvetit će se dobivanju potpune znanstvene evaluacije MSY-ja za te stokove u što kraćem roku. U kontekstu obveze iskrcavanja, izuzeća de minimis ili izuzeća na temelju visoke stope preživljavanja oduzet će se prema potrebi od savjeta STECF-a. Komisija će ocijeniti i napredak država članica u provedbi postojećih mjera za smanjenje usputnih ulova. Kad je riječ o Sredozemnom i Crnome moru, cilj prijedloga Uredbe o ribolovnim mogućnostima bit će daljnja provedba višegodišnjeg plana za zapadno Sredozemno more, što uključuje daljnja smanjenja kako bi se MSY postigao najkasnije do siječnja 2025. Obuhvaćat će mjere GFCM-a kojima se produljuju mjere koje su već na snazi te će uključivati dodatne mjere donesene na 44. godišnjem zasjedanju GFCM-a. Istaknuto mjesto u ribolovnim mogućnostima za 2022. imat će Jadransko more. Kad je riječ o zajedničkim resursima i stokovima koje iskorištavaju i treće zemlje, Komisija će u ime EU-a surađivati s tim trećim zemljama kako bi se osigurale ambiciozne održive ribolovne kvote u okviru relevantnih međunarodnih instrumenata (Sporazum o trgovini i suradnji, Sporazum između EU-a i Norveške iz 1980. , budući sporazum između EU-a i Ujedinjene Kraljevine i Norveške, Konvencija Ujedinjenih naroda o pravu mora). Za stokove kojima upravljaju regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom (RFMO) Komisija će ribolovne mogućnosti predložiti na temelju odluka RFMO-a. Glavni su ciljevi sudjelovanja EU-a u RFMO-ima promicanje očuvanja ribljih stokova i održivog upravljanja, donošenje znanstveno utemeljenih odluka te jačanje uspješnosti RFMO-a. Općenito, unatoč tome što su za loše stanje nekih stokova odgovorni i drugi čimbenici kojima se treba baviti, kao što su klimatske promjene i onečišćenje, ribolovni pritisak ipak treba smanjiti. Komisija će u suradnji sa znanstvenicima dodatno ubrzati rad na procjeni učinka ribarstva na ekosustav kako bi se ti čimbenici uključili u upravljanje ribarstvom.