KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2023.

1.Uvod

U ovoj Komunikaciji iznose se dodatne pojedinosti o stanju europskog ribarstva te se navode smjernice za Komisijine prijedloge i savjetovanja s trećim zemljama o ribolovnim mogućnostima za 2023., kojima se nastoji dalje ojačati oporavak nekih ribljih stokova i održati zdrave stokove na razini najvišeg održivog prinosa (MSY).

Održivost ribarstva općenito i dalje raste zahvaljujući nastojanjima tog sektora da se dodatno poboljša situacija u pogledu stokova i da se održivi stokovi drže u dobrom stanju. Zbog toga još je više stokova dovedeno na održive razine, a posebno dobri rezultati postignuti su u sjeveroistočnom Atlantiku.

EU je 2021. na međunarodnoj razini i dalje bio ključan pokretač daljnjeg napretka u regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom (RFMO). Međutim, potrebno je uložiti dodatni trud, posebice u Sredozemnom moru, gdje je stanje i dalje zabrinjavajuće, i Baltičkom moru, gdje su nedavna poboljšanja poništena zbog drugih pritisaka na okoliš i morske ekosustave.

Od veljače ove godine ruska vojna agresija na Ukrajinu utječe na ribarstvo s nekoliko gledišta, posebno u Crnom moru. Promjena sigurnosne situacije u Crnom moru dovela je do poremećaja u ribolovnim aktivnostima: zbog sigurnosnih razloga uvedena je privremena zabrana ribolovnih aktivnosti u vodama određenih država članica, kao što su rumunjske vode na granici s Ukrajinom u delti Dunava, a države članice i druge obalne države na regionalnoj razini izdale su sigurnosna upozorenja za taj sektor. Usto, ruska vojna agresija uzrokuje poremećaje u trgovinskim tokovima, utječe na pružanje znanstvenih savjeta i održavanje određenih pregovora na međunarodnoj razini te dovodi do povećanja cijena energije, što zahtijeva primjenu mjera u kriznim situacijama Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) da bi se poduprli znatni tržišni poremećaji u sektoru. To pokazuje koliko su, da bi se zajamčila sigurnost opskrbe hranom u Europi, bitni daljnji rast otpornosti i ostvarenje ciljeva Europskog zelenog plana, osobito daljnjim inovacijama i energetskom tranzicijom.

2.Napredak u postizanju održivog ribarstva u EU-u

2.1.Trendovi biomase i ribolovni pritisak

Da bi se osigurala održivost ribolovnih aktivnosti, ne smije se loviti više ribe nego što je moguće obnoviti svake godine. Stok se lovi održivo na razini MSY-ja kad omjer između stvarne ribolovne smrtnosti (F) i ribolovne smrtnosti na razini MSY-ja (FMSY) iznosi 1 ili manje.

U 2020. opći ribolovni pritisak u vodama EU-a i dalje se smanjivao, a stanje stokova nastavilo se poboljšavati. Posebno je pozitivno što je 2020. zahvaljujući nastojanjima sektora ukupni omjer ribolovne smrtnosti u sjeveroistočnom Atlantiku prvi put pao ispod 1. Međutim, određeni drugi stokovi i dalje su prelovljeni i/ili izvan sigurnih bioloških granica, što zahtijeva dodatan napredak da bi se postigli ciljevi zajedničke ribarstvene politike (ZRP). U Baltičkom moru proteklih se godina zbog teškog stanja okoliša i prijašnjeg prelova okrenuo pozitivni trend. Zbog toga su mnogi riblji stokovi izgubili staništa, smanjio se broj ribe u moru te su se smanjile veličine bakalara u Baltičkom moru, a sad i veličine drugih baltičkih stokova. U Sredozemnom moru poduzeti su koraci radi postizanja cilja MSY-ja za stokove EU-a i zajedničke stokove, koji su uređeni višegodišnjim planom za zapadno Sredozemno more i koje je uredila Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja (GFCM), što je prvi put od 2003. dovelo do pada ribolovne smrtnosti ispod 2.

2.2.Ribolovne mogućnosti utvrđene za 2022.

Ribolovne mogućnosti utvrđene za 2022. važan su korak za održivo upravljanje ribarstvom.

U Atlantskom oceanu, Baltičkom moru i Skagerraku/Kattegatu ribolovne mogućnosti prvenstveno su definirane kao omjer ograničenja ulova i ukupnih dopuštenih ulova (TAC).

Za stokove kojima upravlja samo EU na tim su područjima postavljena ograničenja ulova u skladu s MSY-jem za sve stokove za koje je taj omjer bio poznat, osim za haringu u zapadnom Baltiku, gdje su poduzete druge stroge mjere u skladu s višegodišnjim planom za Baltik. Dodatne zaštitne mjere poduzete su i za stokove u teškim situacijama, kao što je bakalar u Kattegatu, bakalar u istočnom Baltiku i bakalar u zapadnom Baltiku. Općenito, baltičke države članice i dionici prepoznaju potrebu za djelovanjem u svrhu obnove važnih komercijalnih ribljih stokova u Baltičkom moru i daju svoj doprinos ostvarenju tog cilja.

Za stokove koje EU dijeli s Ujedinjenom Kraljevinom obje su strane dogovorile ograničenja ulova unutar roka utvrđenog Sporazumom o trgovini i suradnji (TCA) u skladu s MSY-jem za većinu stokova za koje su ti savjeti bili dostupni. Drukčije je odlučeno samo za četiri stoka (savjet je bila nulta stopa ulova), za koja su obje strane dogovorile nisko ograničenje ulova koje obuhvaća samo usputni ulov kako ne bi došlo do ograničavanja mješovitog ribolova pridnenih vrsta. Za jedan stok dogovorile su nizak TAC kako bi se moglo nastaviti prikupljanje podataka.

Kad je riječ o stokovima koji se trostrano dijele s Norveškom i Ujedinjenom Kraljevinom, tri strane dogovorile su nastaviti rad na oporavku bakalara u Sjevernom moru daljnjim korektivnim mjerama i postavljanjem TAC-a nižega od onog iz znanstvenih savjeta za nekoliko drugih stokova koji dolaze u dodir s bakalarom u mješovitom ribolovu. Utvrđeni TAC-ovi za haringu niži su od onih iz znanstvenih savjeta. Jedini stok koji se dvostrano dijeli s Norveškom, a za koji postoji procjena MSY-ja, utvrđen je na razini MSY-ja.

Kad je riječ o stokovima skuše, ugotice pučinke i atlantsko-skandinavske haringe, obalne države dogovorile su se da će ukupne TAC-ove postaviti na razini MSY-ja. Na dnevnom redu za 2022. nalaze se rasprave o dogovorima o zajedničkom upravljanju kako bi se izbjegao prelov zbog nedostatka dogovorenog dijeljenja stokova.

U Sredozemnom i Crnom moru, koje karakterizira ribolov nekoliko vrsta i dijeljenje mnogih stokova s trećim zemljama, ribolovna smrtnost približila se održivoj razini za neke stokove – njih sedam dostiglo je 2020. razinu FMSY-ja – no mnogi se stokovi još love iznad održivih razina. Nužno je nastaviti rad na očuvanju da bi se do 2025. ostvario cilj za MSY, posebice primjenom višegodišnjeg plana za zapadno Sredozemno more i nove strategije GFCM-a za 2030. Ribolovne mogućnosti za 2022. obuhvaćaju velik paket mjera koji je 2021. donio GFCM.