Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o Trostranom socijalnom samitu za rast i zapošljavanje /* COM/2013/0740 final - 2013/0361 (APP) */





OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA PODLOGA Trostrani socijalni samit za rast i zapošljavanje osnovan je Odlukom Vijeća od 6. ožujka 2003. (2003/174/EZ) kojom je uspostavljena praksa održavanja neformalnih sastanaka na visokoj razini od 1997. godine u okviru Europske strategije zapošljavanja te kasnije Lisabonske strategije. Komisija je predložila Odluku iz 2003. godine kako bi se institucionalizirala praksa konzultiranja na visokoj razini između institucija EU-a i socijalnih partnera EU-a. Prijedlog je značio ukidanje prijašnjeg Stalnog odbora za zapošljavanje, koji je osnovan 1970., a reformiran 1999., no koji se pokazao prezahtjevnim kao forum za savjetovanje EU-a sa socijalnim partnerima, posebno u pogledu proširenja te tadašnjih izgleda za format EU-a od 27 država članica. Također, područje primjene bilo je ograničeno kako bi se socijalnim partnerima omogućilo sudjelovanje u strategiji zapošljavanja EU-a te u integriranoj gospodarskoj i socijalnoj strategiji EU-a koja je proizašla iz Ugovora iz Amsterdama i Europskog vijeća u Lisabonu iz 2000. godine. Od 2003. godine, Trostrani socijalni samit za rast i zapošljavanje odvojeni je događaj od sastanaka Europskog vijeća koji je uvelike ispunio svoj cilj olakšavanja izmjene mišljenja na najvišoj razini između Komisije, Predsjedništva EU-a te socijalnih partnera EU-a o zaposlenosti i socijalnim aspektima Lisabonske strategije (od 2010. godine, a zatim strategije Europa 2020.). Do stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, sastancima je supresjedalo Predsjedništvo Vijeća i predsjednik Komisije. Odlukom iz 2003. godine uspostavila su se dva kasnija predsjedništva. U svojem Priopćenju (COM(2013)690) od 2. listopada 2013. o socijalnim dimenzijama Ekonomske i monetarne unije (EMU), Komisija je najavila predstavljanje prijedloga revizije Odluke Vijeća iz 2003. godine. ZAŠTO SE OVA ODLUKA MORA REVIDIRATI? Ugovorom iz Lisabona došlo je do značajnih institucionalnih promjena, što opravdava revidiranje Odluke Vijeća iz 2003. godine. – institucionalizirao je Europsko vijeće te stvorio ulogu predsjednika Europskog vijeća (članak 15. UEU-a); – priznao je ulogu Trostranog socijalnog samita za rast i zapošljavanje kao dijela socijalnog dijaloga EU-a (članak 152. UFEU-a); – stavio je izvan snage članak 202. Ugovora o Energetskoj zajednici koji je bio pravna osnova koja se upotrebljavala za donošenje Odluke iz 2003. godine (funkcije Vijeća iznesene su u članku 16. UEU-a, a načela za komitologiju u članku 290. i 291. UFEU-a). Nakon institucionalne promjene uvedene Ugovorom iz Lisabona kojom se osniva funkcija predsjednika Europskog vijeća, treba se revidirati Odluka Vijeća iz 2003. godine kojom se osniva Trostrani socijalni samit. Kako bi se održala logika Ugovora i institucionalnog okvira Trostranog socijalnog samita za rast i zapošljavanje, uloga i odgovornosti koje je Odluka Vijeća iz 2003. godine pripisala rotirajućem predsjedništvu Vijeća, prenosi se na novoosnovanu funkciju predsjednika Europskog vijeća. Osim toga, potrebno je revidirati cjelokupni politički okvir, zamjenjujući Lisabonsku strategiju sa strategijom Europa 2020 te specificirajući kako Trostrani socijalni samit za rast i zapošljavanje pridonosi cjelokupnom upravljanju. 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA Formalna savjetovanja sa socijalnim partnerima nisu potrebna, zahvaljujući izabranoj pravnoj osnovi (vidjeti u nastavku), no provedena su neformalna savjetovanja s međuindustrijskim socijalnim partnerima EU-a u vezi s glavnom idejom ove revizije. U velikoj mjeri podržala se ideja ograničene/tehničke revizije kako bi se provele potrebne tehničke promjene kao rezultat institucionalnih promjena uvedenih Ugovorom iz Lisabona. 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA PRAVNA OSNOVA Pravna osnova za donošenje Odluke Vijeća treba biti članak 352. UFEU-a. MEĐUINSTITUCIONALNI ASPEKTI REVIZIJE Specifičan aspekt revizije tiče se zastupljenosti Vijeća. U postojećem obliku sastanaka Trostranog socijalnog samita sudjeluju Predsjedništvo Vijeća i dva sljedeća predstavništva. Točnije, trenutačna praksa na snazi od 2010. uključuje sljedeće uvjete: – službene pozive potpisuje predsjednik Europskog vijeća, predsjednik Komisije i čelnik države ili vlade države članice koja predsjeda EU-om; – sastankom supredsjeda predsjednik Komisije i predsjednik Europskog vijeća, koji ga otvaraju i iznose zaključke. Čelnik države ili vlade predsjedavajuće države članice preuzima riječ jedanput tijekom sastanka. – Predsjedništvo Vijeća i dva sljedeća predstavništva sudjeluju na razini čelnika države ili vlada te na razini ministara za zapošljavanje. Moglo bi se konstatirati, s obzirom na pravno strogu interpretaciju članka 15. UEU-a, da se kontinuitet sudjelovanja Vijeća može omogućiti samo sudjelovanjem predsjednika Europskog vijeća. Stoga, nema više potrebe za sudjelovanjem triju uzastopnih predsjedništva. Zbog pozitivnog iskustva s ovim formatom koji se prati od 2010. godine i konsenzusa koji se razvio u vezi s njime, Komisija preferira pragmatično rješenje, oslanjajući se na postojeću praksu. To znači da je sudjelovanje triju uzastopnih predsjedništva, na razini čelnika država ili vlada te na razini ministara za zapošljavanje, još uvijek opravdano na temelju kontinuiteta zadaća Vijeća pod odgovornošću rotirajućih predsjedništva. UČESTALOST Trenutačnom Odlukom Vijeća omogućuje se sastajanje Trostranog socijalnog samita barem jedanput na godinu prije Europskog vijeća na proljeće. U praksi, Trostrani socijalni samit sastaje se dvaput na godinu, s interaktivnim sudjelovanjem rotirajućih predsjedništva od 2003., prije proljetnih i jesenskih sastanaka Europskog vijeća. Komisija smatra da je, još jednom, iskustvo s trenutačnom praksom pozitivno te da potreba za učinkovitom i vidljivom koncentracijom na visokoj razini između institucija EU-a te socijalnih partnera EU-a opravdava održavanje dvaju sastanaka Trostranog socijalnog samita svake godine. Revizija potvrđuje praksu sastanaka Trostranog socijalnog samita prije proljetnih i jesenskih sastanaka Europskog vijeća. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN Nije primjenjivo 5. NEOBVEZNI ELEMENTI ARGUMENTI ZA OGRANIČENU/LAGANU REVIZIJU Komisija ne namjerava u ovoj fazi iskoristiti ovu reviziju kako bi temeljito preispitala funkcioniranje Trostranog socijalnog samita. Socijalni su partneri samit oduvijek smatrali privilegiranom forumom za raspravljanje o socijalnim pitanjima te pitanjima zapošljavanja na najvišoj razini, prije proljetnog i jesenskog Europskog vijeća, u prisutnosti čelnika država ili vlada te ministara zapošljavanja i socijalne skrbi rotirajućih predsjedništva. To je prilika za predstavnike institucija EU-a koji prisustvuju Trostranom socijalnom samitu da saslušaju stavove i prijedloge obiju strana spektra socijalnog dijaloga kako bi nakon toga prenijeli ove stavove članovima Europske komisije. Komisija podupire prijedlog kojim se prilagođava trenutačna Odluka institucionalnim promjenama uvedenima Ugovorom iz Lisabona, odražavajući pozitivne rezultate nedavnih praktičnih iskustava s Trostranim socijalnim samitom. Uvodi se i nekoliko prilagodbi uređivanja kako bi se poboljšala tehnička kvaliteta teksta. Time se omogućuje brzi proces revizije. 2013/0361 (APP) Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o Trostranom socijalnom samitu za rast i zapošljavanje VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 352., uzimajući u obzir prijedlog Komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta[1], nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, djelujući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1) Člankom 3. UEU-a predviđa se da je jedan od ciljeva Europske unije razvitak visoko konkurentnog socijalnog tržišnog gospodarstva, ciljajući na punu zaposlenost i socijalni napredak. (2) Prilikom definiranja i provođenja svojih politika i aktivnosti, Unija mora uzeti u obzir njihove socijalne dimenzije, posebno zahtjeve povezane s promocijom visoke razine zaposlenosti, jamstvo primjerene socijalne zaštite, borbu protiv socijalne isključenosti te visoku razinu obrazovanja, osposobljavanja i zaštite ljudskog zdravlja, u skladu s člankom 9. UFEU-a. (3) Unija prepoznaje i promovira ulogu socijalnih partnera na svojoj razini te olakšava dijalog između njih, poštujući u isto vrijeme njihovu autonomiju u skladu sa člankom 9. UFEU-a. (4) Kako bi se promoviralo usklađivanje na visokoj razini sa socijalnim partnerima EU-a oko cjelokupne strategije koju je napravilo Europsko vijeće u Lisabonu 23. i 24. ožujka 2000., Unija je uspostavila Trostrani socijalni samit za rast i zapošljavanje, koji je sada priznat u članku 152. UFEU-a kao sastavni element socijalnog dijaloga na razini EU-a. (5) Unija i države članice obvezale su se surađivati unutar okvira integrirane strategije Europa 2020. osmišljene kako bi se osnažio potencijal EU-a za rast i stvaranje radnih mjesta od 2010. do 2020. godine. Cilj joj je veća usklađenost nacionalnih i europskih politika. (6) Unija je prepoznala potrebu za osnaživanjem vlasništva socijalnih partnera te njihovo uključivanje u strategiju Europa 2020. godinu kako bi se socijalnim partnerima omogućilo da aktivno pridonose provedbi strateških ciljeva. (7) U Uredbi 1175/2011 o jačanju nadzora stanja proračuna i nadzora i koordinacije ekonomskih politika stoji da socijalni partneri sudjeluju, prema potrebi u okviru Europskog semestra, u glavnim pitanjima u pogledu politika u skladu s odredbama UFEU-a te nacionalnim pravnim i političkim propisima. (8) U svojim zaključcima od 28. lipnja 2013. godine, Europsko vijeće primilo je na znanje da se socijalne dimenzije Ekonomske i monetarne unije trebaju učvrstiti i naglasiti u kontekstu ključne uloge socijalnih partnera i socijalnog dijaloga. U skladu s tim, Komisija se u svome priopćenju (COM(2013)690) od 2. listopada 2013. o socijalnim dimenzijama Ekonomske i monetarne unije bavi pitanjem promicanja socijalnog dijaloga na nacionalnoj razini te razini EU-a, a najavila je i prijedlog revidiranja Odluke Vijeća iz 2003. godine. (9) Otkad je uspostavljen Odlukom Vijeća 2003. godine, Trostrani socijalni samit ispunio je svoju ključnu ulogu omogućivanja usklađivanja na visokoj razini. Pozitivno je pridonio razvoju socijalnog dijaloga na razini EU-a prema Lisabonskoj strategiji od 2000. do 2010. godine te pod trenutačnom strategijom Europa 2020. (10) Zadaci i članstvo Trostranog socijalnog samita prilagođavaju se kako bi se uzele u obzir institucionalne promjene predstavljene u Ugovoru iz Lisabona, posebno stvaranje funkcije predsjednika Europskog vijeća, kako je utvrđeno u članku 15. UEU-a. (11) Ovom Odlukom ne dovode se u pitanje organizacija i djelovanje nacionalnih sustava industrijskih odnosa i socijalnog dijaloga. DONIJELO JE OVU ODLUKU: Članak 1. Zadatak Zadatak Trostranog socijalnog samita za rast i zapošljavanje je, u skladu s Ugovorom i vodeći računa o ovlastima institucija i tijela Unije, osigurati neprekinuto usklađivanje među Vijećem, Komisijom i socijalnim partnerima. Omogućuje socijalnim partnerima na europskoj razini da, u kontekstu svojeg socijalnog dijaloga, pridonose raznim komponentama strategije Unije za rast i stvaranje radnih mjesta. Radi toga, Samit se oslanja na rad i rasprave među Vijećem, Komisijom i socijalnim partnerima u različitim forumima za usklađivanje o gospodarskim i socijalnim pitanjima i pitanjima zapošljavanja. Članak 2. Članstvo 1. Samit se sastoji od predsjednika Europskog vijeća, predsjedništva Vijeća, dva sljedeća predsjedništva, Komisije i socijalnih partnera na najvišoj razini predstavništva. Prisutni su i ministri tih triju predsjedništava i član Komisije odgovoran za zapošljavanje i socijalnu skrb. Ovisno o dnevnom redu, ostali ministri tih triju predsjedništava i ostali Povjerenici mogu također biti pozvani da sudjeluju u radu Samita. 2. Predstavnici socijalnih partnera podijeljeni su u dva jednako velika izaslanstva u kojima je deset predstavnika radnika i deset predstavnika poslodavaca, pri čemu se uzima u obzir potreba za osiguravanjem uravnoteženog sudjelovanja muškaraca i žena. 3. Svako se izaslanstvo sastoji od predstavnika europskih međuindustrijskih organizacija koje zastupaju opće interese ili specifičnije interese nadzornog i rukovodećeg osoblja te malih i srednjih poduzetnika na europskoj razini. Tehničku koordinaciju za izaslanstvo radnika osigurava Europska konfederacija sindikata (ETUC), a za izaslanstvo poslodavaca Konfederacija europske poslovne zajednice (BUSINESSEUROPE). ETUC i BUSINESSEUROPE osiguravaju da mišljenja izražena u doprinosima specifičnih i sektorskih organizacija budu u potpunosti uzeta u obzir te, gdje je to primjereno, da uključuju predstavnike nekih od tih organizacija u svoja izaslanstva. Članak 3. Priprema 1. Dnevni red Samita utvrđuju zajednički Vijeće, Komisija i međuindustrijske organizacije radnika i poslodavaca koji sudjeluju u radu Samita. Radi toga, pripremni sastanci održavaju se među službama Vijeća, Komisije te ETUC-a i organizacije BUSINESSEUROPE. 2. Pitanja na dnevnom redu raspravljaju se na sastancima Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravlje i potrošačka pitanja. 3. Komisija osigurava tajništvo Samita. Tajništvo će posebno omogućiti raspodjelu dokumenata u odgovarajuće vrijeme. U smislu pripreme i organizacije sastanaka, tajništvo Samita uspostavlja odgovarajuće kontakte s ETUC-om i organizacijom BUSINESSEUROPE koji su odgovorni za koordinaciju svojih dotičnih izaslanstava. Članak 4. Djelovanje 1. Samit se sastaje najmanje dvaput godišnje. Sastanci se održavaju prije odgovarajućih proljetnih i jesenskih sjednica Europskog vijeća. 2. Predsjednik Europskog vijeća i predsjednik Komisije zajedno predsjedaju Samitom. 3. Sastanke Samita sazivaju zajednički predsjednici na vlastitu inicijativu, po savjetovanju sa socijalnim partnerima. Članak 5. Informacije Zajednički predsjednici sastavljaju sažetak rasprava sa Samita kako bi se informiralo odgovarajuće konfiguracije Vijeća i opću javnost. Članak 6. Stavljanje izvan snage Odluka 2003/174/EZ stavlja se izvan snage od dana stupanja na snagu nove Odluke. Članak 7. Stupanje na snagu Ova Odluka stupa na snagu dan nakon objave u Službenom listu Europske unije. Sastavljeno u Bruxellesu Za Vijeće Predsjednik [1] SL C , , str. .