Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Godišnjem pregled rasta za 2019.

(dodatno mišljenje)

(COM (2018) 770 final)

(2020/C 47/18)

Izvjestiteljica: Anne DEMELENNE

Odluka Predsjedništva EGSO-a: 14.5.2019. Pravni temelj: pravilo 32. stavak 1. Poslovnika i pravilo 29. točka (a) Provedbenih odredbi Poslovnika (dodatno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 17.10.2019. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 30.10.2019. Plenarno zasjedanje br.: 547 Rezultat glasovanja (za/protiv/suzdržani): 140/3/6

Preambula

Ovo mišljenje jedno je od dvaju dodatnih mišljenja o Godišnjem pregledu rasta (COM (2018) 770 final) i o Preporuci o ekonomskoj politici europodručja (COM (2018) 759 final). Cilj je ažurirati i razraditi prethodne prijedloge EGSO-a (1), uzimajući u obzir najnovija kretanja i gospodarske prognoze za EU i europodručje te različita izvješća i preporuke objavljene u kontekstu tekućeg europskog semestra. Taj paket mišljenja opći je doprinos civilnog društva EU-a ekonomskoj, socijalnoj i okolišnoj politici za sljedeći ciklus europskog semestra koji će započeti u studenome 2019. EGSO poziva Europsku komisiju i Vijeće da taj doprinos uzmu u obzir u kontekstu predstojećeg „jesenskog paketa” za europski semestar i međuinstitucijskog postupka donošenja odluka koji proizlazi iz njega.

1. Zaključci i preporuke

1.1. Ovo mišljenje EGSO-a predstavlja dopunu mišljenja EGSO-a o Godišnjem pregledu rasta za 2019. Njime su uzete u obzir preporuke po državama članicama ( 2 ) , komunikacija Europske komisije o europskom semestru i relevantne preporuke Vijeća. Njime su temeljitije obuhvaćena odabrana gospodarska i socijalna pitanja koja se odnose na europski semestar 2019.

1.2. Investicijski jaz u Europskoj uniji još nije smanjen. Javna i privatna ulaganja te rashodi za osposobljavanje i obrazovanje (počevši od obrazovanja u ranom djetinjstvu) i dalje su potrebni kako bi se poboljšala konkurentnost europskih poduzeća. Preporuke po državama članicama ove su godine usmjerene na ulaganja, što je dobrodošlo. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti produktivnim ulaganjima i ulaganjima u socijalnu infrastrukturu kako bi se prednost dala održivom rastu i mjerama za provedbu stupa socijalnih prava.

1.3. Države članice moraju uložiti veće napore u provedbu strukturnih reformi. U pogledu zemalja sa suficitom tekućeg računa osobito je potrebno riješiti pitanje niske razine sukladnosti država članica s postupkom u slučaju makroekonomske neravnoteže u svrhu gospodarske i političke stabilnosti u Europskoj uniji i europodručju. EGSO žali zbog neravnoteže između opsežnih nespecifičnih preporuka u pogledu važnih područja kao što su ulaganja, socijalna pitanja i klimatske promjene te konkretnih brojčanih strateških ciljeva koji proizlaze iz fiskalnih pravila.

1.4. Trenutačna situacija vrlo niskih kamatnih stopa omogućila je oslobađanje sredstava u nacionalnim proračunima zbog nižih rashoda za kamate na državne obveznice. Države članice trebale bi iskoristiti ta sredstva kako bi povećale svoja materijalna, digitalna i okolišna ulaganja, kao i rashode za osposobljavanje, razvoj vještina i kvalifikacija, koje bi trebalo razmatrati kao ulaganja u ljudske resurse, a ne kao trošak.

1.5. Kad je riječ o socijalnim preporukama po državama članicama, dobrodošla je veća uloga europskog stupa socijalnih prava i pregleda socijalnih pokazatelja. Odbor potiče Komisiju da nastavi s provedbom tog pristupa i da ga proširi tijekom narednih ciklusa europskog semestra. Ako tijekom narednih godina dođe do silazne faze u gospodarstvu, važno je da pozitivni ciljevi socijalne politike imaju središnju ulogu u europskom semestru i da budu na ravnopravnoj osnovi s drugim makroekonomskim i fiskalnim ciljevima.

1.6. Tijekom protekle godine klimatske promjene postale su središnji problem i mogu se u većoj mjeri odražavati u semestru. Preporuke za ciklus za sljedeću godinu trebaju sadržavati više preporuka po državama članicama radi suzbijanja egzistencijalne prijetnje od klimatskih promjena, barem jednu po državi članici.

1.7. Oporezivanjem se trebaju poticati produktivna ulaganja i potrošnja u realnom gospodarstvu. Porezne prihode treba preusmjeriti na izvore osim izvora povezanih s radom i održivom potrošnjom.

1.7.1. Financijalizacijom određenih dijelova europskog gospodarstva prekomjerno se opterećuju poduzeća (i njihovi zaposlenici), a upravo poduzeća otvaraju radna mjesta, stvaraju dodanu vrijednost i povećavaju stvarni kapital. EGSO traži od Komisije da istraži mogućnost korištenja europskog semestra za promicanje sveukupne vrijednosti dionika umjesto samo vrijednosti dioničara.

1.7.2. U kontekstu ovogodišnjih preporuka po državama članicama nekoliko država članica primilo je preporuke u pogledu jačanja socijalnog dijaloga. Kako bi se potaklo sudjelovanje socijalnih partnera, potrebno je da nacionalne vlade u različitim fazama europskog semestra uvedu minimalne norme u pogledu savjetovanja s nacionalnim socijalnim partnerima.

1.7.3. Politika Komisije u području javne imovine trebala bi biti vođena načelom prema kojem privatizacija javne imovine ne bi trebala obuhvaćati imovinu od strateške važnosti kojom bolje upravlja javni sektor i ne smije se provesti uz neto gubitak za državu koji nastaje prodajom u lošim ekonomskim uvjetima.

2. Kontekst: prioriteti Europske komisije u europskom semestru 2019. i preporukama po državama članicama

2.1. Prema podacima Europske komisije, države članice ostvarile su barem određeni napredak u provedbi 40 % preporuka po državama članicama koje su im upućene. Primjenom višegodišnjeg pregleda utvrđeno je da je za dvije trećine preporuka po državama članicama ostvaren „određeni napredak” ( 3 ) . Iako je provedba snažna u području financijskih usluga, napredak je uočen i u pogledu promicanja otvaranja radnih mjesta na temelju ugovora o radu na neodređeno vrijeme te u rješavanju pitanja segmentacije tržišta rada. Međutim, provedba je i dalje ograničena i prespora u ključnim područjima nužnima za ispravljanje makroekonomskih neravnoteža. ( 4 )

2.2. Preporuke po državama članicama za 2019. temelje se na zaključcima izvješćâ po državama članicama za 2019. i obuhvaćaju veću usredotočenost na ulaganja s najmanje jednom preporukom u pogledu ulaganja za svaku državu članicu.

2.3. Kad je riječ o makroekonomskoj perspektivi, nesigurnost nije smanjena. Očekivani izlazak Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije i globalni „trgovinski ratovi” koje su prouzročile Sjedinjene Američke Države i dalje su uvelike aktualni kao rizici koji mogu dovesti do pada gospodarskog rasta i zapošljavanja u bliskoj budućnosti. Unatoč niskoj ukupnoj stopi nezaposlenosti u odnosu na prethodna dva desetljeća, nekoliko zemalja nije ostvarilo razine zaposlenosti koje su prethodile krizi. Očekuje se da će ove godine stopa rasta BDP-a u Europskoj uniji iznositi tek 1,4 %, odnosno 1,2 % u europodručju. ( 5 ) Kako je napomenulo Upravno vijeće Europske središnje banke ( 6 ) , inflacija u europodručju i dalje nije dosegla svoju ciljanu razinu (ispod, ali blizu 2 % u srednjoročnom razdoblju) te će fiskalna politika trebati doprinijeti održavanju rasta u europodručju i Europskoj uniji.

3. Opće napomene o preporukama Europske komisije

3.1. Ulaganja

EGSO pozdravlja i snažno podupire posebnu usmjerenost Europske komisije na povećanje ulaganja u ovogodišnjim izvješćima po državama članicama i preporukama po državama članicama. Odbor je u nekoliko navrata pozvao države članice i Europsku komisiju da stave snažniji naglasak na povećanje javnih i privatnih ulaganja i zadovoljan je zbog toga što je jedna od njegovih preporuka provedena. U skladu s navedenim, ulaganja trebaju biti produktivna i održiva te je potrebno izbjegavati spekulativna financijska ulaganja i ulaganja u nekretnine.

3.1.1. Ulagački ciljevi kao preporuke po državama članicama nisu osobito konkretni, u skladu s praksom Komisije da postavlja opsežne ciljeve. Međutim, time nije uklonjena neravnoteža jer su fiskalni ciljevi vrlo konkretni, u skladu s propisima iz ugovora. I dalje nije jasno kako se ciljevi u pogledu ulaganja mogu postići u zemljama koje su snažno obvezane zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Stoga EGSO, kao i u prethodnim mišljenjima, preporučuje da ulaganja imaju istaknutiju ulogu uvođenjem zlatnog pravila u europski fiskalni okvir. ( 7 )

3.1.2. asset purchase programme , APP) privatnog sektora ESB ulagao u zelene obveznice i smatra da bi ESB trebao s time nastaviti te ojačati taj angažman pri ponovnoj neto kupnji i tijekom faze reinvestiranja u okviru programa APP-a. U okviru europskog semestra treba staviti snažniji naglasak na održivi rast vođen ciljevima održivog razvoja UN-a do 2030., što se odražava u zahtjevu EGSO-a za Godišnji pregled održivog rasta. ( 8 ) Ulaganja u infrastrukturu trebaju biti ekološka i socijalna, uz naglasak na obnovljivoj energiji, kao što uostalom predviđa nova Komisija. To se treba u većoj mjeri odražavati u europskom semestru. Prema uzoru na dobrodošao naglasak na ulaganjima u ovogodišnjim preporukama po državama članicama, EGSO predlaže da Europska komisija i Vijeće ocijene trebaju li preporuke po državama članicama sadržavati barem jedan konkretni ambiciozni cilj po državi članici u svrhu značajnog smanjenja emisija stakleničkih plinova do rješavanja potencijalno katastrofalnog klimatskog izazova. U tom kontekstu EGSO pozdravlja činjenicu da je u okviru programa kupnje vrijednosnih papira (eng., APP) privatnog sektora ESB ulagao u zelene obveznice i smatra da bi ESB trebao s time nastaviti te ojačati taj angažman pri ponovnoj neto kupnji i tijekom faze reinvestiranja u okviru programa APP-a.

3.1.3. Kad je riječ o stvarnim potrebama za ulaganjima, EGSO poziva Europsku komisiju i države članice da predstave konkretan plan za povećanje javnih i privatnih ulaganja kako bi se riješili utvrđeni nedostaci u važnim područjima radi osiguravanja ekonomske i socijalne budućnosti Europe i radi zaštite njezine konkurentnosti u odnosu na Kinu i Sjedinjene Američke Države, a posebno ulaganja u informacijsku tehnologiju i umjetnu inteligenciju (istraživanje, razvoj, uključujući informatičku infrastrukturu). U ta ulaganja valja uključiti i potrebne rashode u području obrazovanja, stručnog osposobljavanja, poboljšanja vještina i mobilnosti, kao i promicanje energetske učinkovitosti prijevoza, primjerice razvoj i upotrebu željezničke mreže. Tim bi se rashodima trebala pružiti povećana potpora upotrebnom strukturnih fondova. Time bi se pridonijelo konkurentnosti i riješilo problem nedostatka kvalificirane radne snage, koji se u cijelom EU-u smatra jednom od prepreka ulaganjima. ( 9 )

3.1.4. Odbor vjeruje da postoji prostor za konkretnije ciljeve i strateške prioritete kada je riječ o ostvarenju opsežnih ciljeva Europskog vijeća. Dok su pokazatelji strategije Europa 2020. bili suviše sažeti, opsežni prioriteti na koje je pristalo Vijeće moraju se konkretizirati i proširiti na ostala područja politike. EGSO stoga traži od Vijeća i Komisije da razviju dugoročnu strategiju do 2030. godine, što treba biti odraženo u preporukama po državama članicama za 2020. ( 10 ) Ta dugoročna strategija treba obuhvaćati viziju za gospodarstvo dobrobiti u Europskoj uniji koje obuhvaća veća ulaganja u produktivne aktivnosti, bolje obrazovanje, kvalifikacije, vještine i osposobljavanje, socijalnu zaštitu, zdravlje, uštedu energije, cjenovno pristupačno stanovanje i promicanje ravnopravnosti između žena i muškaraca.

3.2. Neravnoteže tekućeg računa

3.2.1. Odbor pozdravlja činjenicu da Europska komisija stavlja naglasak na zemlje sa suficitom tekućeg računa kao znatni makroekonomski problem europodručja i Europske unije. Iako su zemlje koje su prethodno imale deficit tekućeg računa uklonile svoje deficite, zemlje sa suficitom tekućeg računa i dalje nisu voljne poduzeti značajno političko djelovanje u svrhu povećanja domaće potražnje, kao što su povećanje javnih ulaganja, više plaće, veća državna potrošnja ili manji porezi, kako bi smanjile svoje suficite. Niži porezi najbolje se provode prelaskom s oporezivanja rada i PDV-a na druge izvore poreznih prihoda. Međutim, potencijalno smanjenje poreznog opterećenja rada ne bi se trebalo odnositi na doprinose za socijalno osiguranje jer oni služe kao važan financijski element za zdravstvenu skrb, mirovine, osiguranje od nezgoda, nezaposlenost i u ostale svrhe socijalne zaštite.

3.2.2. S obzirom na trajnu nespremnost zemalja sa suficitom tekućeg računa da primjereno prošire vlastitu domaću potražnju, zemlje s deficitom tekućeg računa pate od manjka potražnje. Problem je istaknut postupkom u slučaju makroekonomske neravnoteže, koji je neučinkovit kada je riječ o provedbi. Stoga je provedba preporuka po državama članicama osobito slaba za preporuke u pogledu postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže. ( 11 ) EGSO poziva Europsko vijeće na koordinaciju makroekonomske strategije u svrhu postizanja povećanja domaće potražnje u zemljama sa suficitom tekućeg računa, što bi dovelo do smanjenja nacionalnih suficita tekućeg računa koji čine suficit tekućeg računa europodručja. U okviru te strategije zemlje sa suficitom tekućeg računa moraju se vjerodostojno posvetiti smanjenju svojih suficita na trajan i održiv način.

3.2.3. Budući da je proračunski instrument europodručja počeo poprimati konkretan oblik tijekom nedavnih pregovora, postalo je očito da Europsko vijeće nije postiglo sporazum o značajnom proračunu europodručja s funkcijom stabilizacije. EGSO je zabrinut da je makroekonomski okvir na europskoj razini nedostatan za suočavanje s budućom krizom u slučaju ostvarenja rizika za smanjenje gospodarskog rasta. EGSO poziva Europsko vijeće da izradi djelotvoran odgovor fiskalne politike po državama članicama na potencijalnu recesiju, zajedno s odgovorom monetarne politike Europske središnje banke.

3.3. Fiskalna politika, javni dug i porezi

3.3.1. Ponovnim ocjenjivanjem rizika povezanih s državnim obveznicama tijekom krize u europodručju uveden je dodatni čimbenik divergencije. Vlade s nižim stopama rasta i većim početnim dugom moraju plaćati više kamatne stope na svoj javni dug, na temelju procjena njihove fiskalne situacije na financijskom tržištu, koje su ponekad vrlo neprikladne. Pokušaji prerane ponovne uspostave fiskalnih zaštitnih slojeva ili, doslovnije, rezovi potrošnje i povećanja poreza, koje je Komisija predložila za države članice s većim dugom, stvaraju rizik od ponovnog ograničavanja pozitivne dinamike privatnog sektora te i dalje slabog rasta u nekim državama članicama. Uspostavljanje potrebnih putova za ulaganje napora u fiskalnu prilagodbu za zemlje s manje fiskalnog prostora, no izdavanje preporuka samo za zemlje s više fiskalnog prostora dovodi do rizika od toga da ukupna fiskalna politika europodručja ne bude dovoljno opsežna kako bi zauzdala veliki suficit tekućeg računa europodručja.

3.3.2. S obzirom na preispitivanje uloge javnog duga u razdobljima primjene niskih kamatnih stopa koje se provodi među istaknutim stručnjacima za to pitanje, ( 12 ) EGSO potiče Europsko vijeće da razmotri je li trenutačni proračunski okvir ograničio potrebna javna ulaganja i državnih rashoda namijenjenih povećanju produktivnosti, primjerice u području obrazovanja, poboljšanja vještina, cjeloživotnog učenja, zdravstvene skrbi i socijalne zaštite. ( 13 ) Kako je najavljeno u rujanskom paketu mjera, ESB će u bliskoj budućnosti zadržati vrlo niske kamatne stope. Ta je politika posljednjih godina već dovela do smanjenja rashoda vlada za kamate. EGSO poziva države članice da sredstva koja su time oslobođena iskoriste za povećanje ulaganja.

3.3.3. Stručnjaci sve više smatraju da su mjere Europske komisije za suzbijanje proizvodnog jaza koje se koriste za utvrđivanje prikladne fiskalne politike pretjerano prociklične. ( 14 ) Umjesto neovisnog mjerenja najveće potencijalne proizvodnje gospodarstva putem stope nezaposlenosti i manjka kapitala, mjera Europske komisije suviše se oslanja na prethodne rezultate. ( 15 ) Zbog toga je protuciklička fiskalna politika u dobrim i lošim vremenima onemogućena kada zemlje slijede pravila iz Pakta o stabilnosti i rastu. EGSO preporučuje da Europska komisija zajedno s državama članicama ocijeni ovaj postupak kako bi izračunala proizvodne jazove s obzirom na te zaključke.

3.3.4. Manjak ukupne potražnje zajedno s nepovoljnim promjenama u produktivnoj strukturi gospodarstva u pogledu izvoza pridonio je slabom rastu zemalja koje tijekom proteklih godina nisu uspjele ostvariti očekivanu korist od gospodarskog rasta. EGSO potiče Europsku komisiju i Europsko vijeće da uzmu u obzir razmatranja u pogledu industrijske strategije i industrijske politike u Europskoj uniji za sljedeći ciklus europskog semestra.

3.3.5. Kako je navedeno u prethodnim mišljenjima EGSO-a, države članice moraju spriječiti agresivno porezno planiranje i izbjegavanje plaćanja poreza uz naglasak na poreznoj pravednosti i financiranju državne potrošnje.

3.3.6. Financijalizacija gospodarstva dovela je do toga da nekolicina odabranih financijskih aktera neopravdano utječe na velike korporacije i javni sektor u potrazi za kratkoročnom dobiti i bonusima, umjesto da zadovolji dugoročne potrebe određenih poduzeća, njihovih zaposlenika i regija u kojima posluju. ( 16 ) EGSO traži od Komisije da istraži mogućnost korištenja europskog semestra za promicanje vrijednosti dionika nad vrijednosti dioničara. Države članice po potrebi trebaju preusmjeriti porezni sustav na promicanje stvarnog fizičkog, digitalnog i održivog ulaganja, kao i ulaganja u ljudske resurse, čime se odvraća od isključivo financijskih i spekulativnih svrha. Poremećaji u poreznom sustavu kojima se neopravdano promiče i financijski nagrađuje pojam vrijednosti dioničara trebaju se istaknuti i potrebno je preporučiti njihovu reformu u obliku preporuke po državama članicama.

3.4. Europski stup socijalnih prava

3.4.1. EGSO pozdravlja i podupire prelazak na stavljanje naglaska na socijalni dijalog, obrazovanje, vještine i osposobljavanje, zdravlje i socijalnu zaštitu u preporukama o politikama. Odbor potiče Komisiju da nastavi s provedbom tog pristupa i da ga proširi tijekom narednih ciklusa europskog semestra, osobito u pogledu dostatnih minimalnih plaća koje su na odgovoran način ispregovarali socijalni partneri i koje su zajamčene zakonom ili nacionalnim sporazumima o kolektivnom pregovaranju.

3.4.2. Odbor pozdravlja činjenicu da je Europska komisija posvetila osobitu pozornost rezultatima država članica u pogledu raznih dimenzija europskog stupa socijalnih prava. Odbor prepoznaje osobitu dodanu vrijednost stvorenu uvođenjem pokazatelja pregleda socijalnog stanja, kojima su istaknuti socijalni razvoj i konvergencija među državama članicama EU-a kao potrebna ravnoteža u odnosu na tradicionalni naglasak na gospodarskim i financijskim pitanjima. EGSO potiče Komisiju da nastavi s upotrebom pondera stupa u preporukama po državama članicama i proširi ga te da razmotri mogućnost istraživanja novih pokazatelja pregleda socijalnog stanja, primjerice novih pokazatelja u pogledu kolektivnog pregovaranja.

3.4.3. Činjenica da je konvergencija plaća među zemljama mnogo sporija nego što su predvidjeli europski čelnici i Komisija dovela je do povećanja migracijskih tokova u zemlje i regije s više radnih mjesta i višim plaćama. U načelu, taj priljev radnika u gospodarski snažnije regije ključan je mehanizam prilagodbe unutar europske monetarne unije. Međutim, zbog spore konvergencije plaća i životnih uvjeta, migracijski tokovi bili su veći od očekivanih. U nekim je slučajevima znatan dio radno sposobnog stanovništva emigrirao, što može predstavljati srednjoročni problem za dotične zemlje ako se iseljenici ne vrate. Stoga je potrebna brža stvarna konvergencija plaća i životnih uvjeta među zemljama EU-a i europske monetarne unije. EGSO poziva Komisiju da predstavi detaljno izvješće o stvarnoj konvergenciji i prilagodi svoje političke preporuke državama članicama i Uniji kao cjelini kako bi se zajamčila istinska konvergencija.

3.4.4. U uvodu Godišnjeg pregleda rasta za 2019. Europska komisija pohvaljuje činjenicu da je rast nastavljen u svim državama članicama. Međutim, pozitivne stope rasta BDP-a možda nisu pretočene u uzlaznu socijalnu konvergenciju. Jedan od alata za postizanje te konvergencije jest kolektivno pregovaranje. Stoga Odbor traži od Komisije da proširi pokazatelje pregleda socijalnog stanja kako bi obuhvaćali mjere kolektivnog pregovaranja.

3.4.5. Provedba preporuka koje proizlaze iz europskog stupa socijalnih prava zahtijeva prikladno financiranje. Trebalo bi pojasniti kako se ciljevi europskog stupa socijalnih prava mogu ostvariti, posebno u zemljama koje su snažno obvezane zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu. Na temelju prijedloga koje je iznio u prethodnom mišljenju, ( 17 ) EGSO preporučuje da Europska komisija i Vijeće osiguraju dostupnost sredstava, posebno u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova i drugih fondova EU-a, kako bi se dopunilo javno i privatno financiranje na nacionalnoj razini. Veća javna ulaganja unutar država članica mogu se olakšati upućivanjem na zlatno pravilo za javna ulaganja u socijalne svrhe, čime bi se postigla veća fleksibilnost proračunskih pravila. Također je potrebno spriječiti bilo kakvo smanjenje proračuna Unije jer bi to podrazumijevalo smanjenje sredstava namijenjenih postizanju ciljeva europskog stupa socijalnih prava. Plan ulaganja za Europu, uz potporu Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU), također bi trebalo poboljšati s obzirom na kritiku Europskog revizorskog suda koji je u siječnju 2019. istaknuo preuveličavanje njegovih navodnih učinaka na razine ulaganja. ( 18 )

3.5. Ako razmotrimo sadržaj preporuka po državama članicama u socijalnom području i zauzmemo šire stajalište od početka semestra, možemo zaključiti da su državama članicama s niskom stopom rasta i većim javnim dugom propisane preporuke kojima se potiče socijalna devalvacija. ( 19 ) Makroekonomski ciljevi općenito imaju status prioriteta. ( 20 ) S obzirom na nesigurnu ekonomsku perspektivu, EGSO potiče Europsko vijeće da zajamči da pozitivni ciljevi socijalne politike imaju viši, a time i jednaki status prioriteta tijekom narednih godina, čak i u vremenima gospodarske krize.

3.5.1. Osiguravanje kvalitetnog zapošljavanja i dalje je izazov. Tijekom posljednjih deset godina u nekoliko država članica proširili su se oblici nestandardnog zaposlenja, kao što su privremeni rad, rad na nepuno radno vrijeme, podugovaranje ili rad s pomoću platformi. Iako su sposobnosti radnika i stupanj postignutog obrazovanja porasli, kvaliteta ponuđenih radnih mjesta u nekoliko je zemalja u padu. Jedan je od primjera u nekim zemljama sve veći broj radnika koji su prisiljeni prihvaćati ugovore na određeno ili nepuno radno vrijeme zbog nedostatka stalnih radnih mjesta s punim radnim vremenom, u skladu s podacima koje je prikupio Eurostat. ( 21 ) Ponekad su zaposlenici zadovoljni takvim oblicima zapošljavanja, no to često nije slučaj, a zbog novih oblika zapošljavanja postavlja se i pitanje cjeloživotnog učenja za radnike na privremenim i nesigurnim radnim mjestima. EGSO poziva države članice da pravodobno donesu mjere zaštite rada i socijalne sigurnosti, unutar europskog okvira, kako bi se prilagodile novim oblicima zapošljavanja i sve nesigurnijem svijetu rada.

3.5.2. Socijalno gospodarstvo ima sve važniju ulogu u gospodarstvu. ( 22 ) S obzirom na njihovu raznolikost (zadruge, uzajamna društva, udruženja, zaklade, socijalna poduzeća), imaju veliki potencijal za doprinos jačanju gospodarskog rasta i rasta zaposlenosti u Europi te za snažan doprinos socijalnoj koheziji u Europskoj uniji. Nažalost, Unija nije izradila prikladan zakonski okvir kojim bi se omogućilo iskorištavanje tog potencijala na unutarnjem tržištu. EGSO traži od Komisije da ovu temu uključi u svoj program rada za sljedeći mandat.

3.5.3. Veća ulaganja države i poduzeća u obrazovanje mogu pomoći u borbi protiv nezaposlenosti u današnjem i budućem digitalnom društvu, industrijskom i uslužnom društvu koje zahtijeva visokokvalificirano osoblje. EGSO poziva države članice da se koriste sredstvima EU-a kako bi osigurale prekvalifikaciju radne snage radi prilagodbe digitalnom dobu.

3.5.4. Ako je to opravdano u nacionalnom kontekstu, kvalitativno preusmjeravanje visokokvalitetnog strukovnog obrazovanja s tercijarnog obrazovanja može biti korisno. Usredotočenost isključivo na stjecanje diploma tercijarnog obrazovanja, kao što je slučaj u obrazovnim pokazateljima pregleda socijalnog stanja, može prouzročiti netočno iskrivljavanje opće slike. EGSO traži od Komisije i država članica da razmotre mogućnost da se obrazovni uspjeh bolje mjeri u pregledu socijalnog stanja uzimajući tu činjenicu u obzir.

3.6. Uključenost socijalnih partnera

3.6.1. EGSO pozdravlja namjeru Komisije da produbi dijalog sa socijalnim partnerima i civilnim društvom, uključujući ustanove za solidarnost, nevladine organizacije, sveučilišta i potrošačke organizacije, u svrhu daljnjeg poticanja provedbe preporuka po državama članicama, uključujući posjete državama članicama te bilateralne i multilateralne rasprave.

3.6.2. U tom se pogledu mogu poboljšati redovita razmjena informacija i protok informacija. Iako je pružanje potrebnih preliminarnih informacija socijalnim partnerima prije značajnih sastanaka u svrhu osiguranja produktivne razmjene mišljenja prilikom sastanaka snažno u pogledu pitanja tržišta rada i socijalne uključenosti, to nije slučaj za proračunska i fiskalna pitanja. EGSO potiče Komisiju da pokrene dublji pravodoban i značajan dijalog sa socijalnim partnerima izvan službeno propisanih formalnih postupaka.

3.6.3. Kako je Europska komisija ispravno primijetila, pravodobno i značajno sudjelovanje socijalnih partnera u europskom semestru može se poboljšati. ( 23 ) Iako europski semestar dobro funkcionira na europskoj razini i u nekim državama članicama, to se ne može reći za sve zemlje. EGSO pozdravlja preporuke različitim državama članicama u pogledu jačanja socijalnog dijaloga u preporukama po državama članicama i potiče države članice na njihovu provedbu.

3.6.4. Pravodoban pristup značajnim informacijama i pravodobna savjetovanja, ozbiljna posvećenost vlade i sposobnost socijalnih partnera pitanja su koja su otežala savjetovanja sa socijalnim partnerima unutar semestra na nacionalnoj razini. EGSO preporučuje da nacionalne vlade u različitim fazama tijekom europskog semestra uvedu najmanje norme u pogledu savjetovanja s nacionalnim socijalnim partnerima. To obuhvaća potrebu da se objasni jesu li vlade i zašto odstupale od prijedloga socijalnih partnera. Uključenost socijalnih partnera mora biti zajamčena tijekom mjera praćenja kojima se ocjenjuje provedba prijedloga.

4. Posebne preporuke

4.1. Kad je riječ o raspravi u Vijeću o prikladnosti proširenja opsega europskog semestra kako bi obuhvaćao pitanja socijalne i gospodarske kohezije, EGSO pruža snažnu potporu odluci o uključivanju tih pitanja u semestar. ( 24 ) EGSO potiče Europsku komisiju i države članice da nastave i prošire taj pristup tijekom narednih godina, što tada također treba obuhvaćati odgovor na klimatske izazove. EGSO također pohvaljuje Europsko vijeće zbog toga što je pozvalo države članice da se oslanjaju na pregled socijalnog stanja, instrument za praćenje uspješnosti zapošljavanja i instrument za praćenje uspješnosti socijalne zaštite radi usmjeravanja napora u svrhu postizanja konvergencije.

4.2. Stanovanje

4.2.1. Cijene stanovanja tijekom proteklih su godina porasle u nekim državama članicama. U nekim velikim i srednjim gradovima najamnine su postale tako visoke da na njih otpada sve veći dio prihoda. Iako to ne predstavlja jedini utjecaj, povezano je s nižim kamatnim stopama jer monetarna politika najneposrednije funkcionira putem tržišta stambenih nekretnina. Referentne kamatne stope ESB-a ostat će na sadašnjoj (ili nižoj) razini sve dok se ne inflacija trajno ne približi ciljanoj vrijednosti (na razini koja je dovoljno blizu, ali ispod 2 % unutar predviđenog razdoblja) ( 25 ) . Nadalje, rastuće najamnine otežavaju problem beskućništva. Nedostatak podataka otežava pažljivo praćenje promjena u broju beskućnika u Europskoj uniji. EGSO poziva države članice i Europsku komisiju da poboljšaju prikupljanje podataka o beskućnicima u svrhu boljeg nadzora broja, raspodjele i uvjeta življenja beskućnika u Uniji.

4.2.2. Za poboljšanje energetske i klimatske ravnoteže stambenih i ostalih zgrada mogu se koristiti promjene u poreznom sustavu, kao i ostale vladine inicijative u državama članicama kako bi se pružili bolji poticaji za naknadnu ugradnju energetski učinkovite opreme i izgradnju novih energetski učinkovitih zgrada.

4.3. Ostale reforme

4.3.1. Za nekoliko zemalja pojedinačne reforme sadržane u preporukama po državama članicama podrazumijevaju opasnost od pogoršanja socijalne i gospodarske nejednakosti. Reforme mirovinskog sustava ne smiju dovesti do siromaštva u starosti.

4.3.2. Privatizacija javne imovine ne bi trebala obuhvaćati imovinu od strateške važnosti koju bolje pruža javni sektor i ne smije se provesti uz neto gubitak za državu koji nastaje prodajom u lošim ekonomskim uvjetima. S obzirom na nepostojanje traženog profita koji dovodi do porasta troškova, osnovne javne usluge u načelu najučinkovitije pruža država. U slučajevima kada kvaliteta i financiranje javnih usluga ne odgovaraju normama koje žele građani, potrebno je poboljšati administrativni kapacitet za djelotvorno pružanje takvih usluga i osigurati financijska sredstva potrebna kako bi se to ostvarilo. Time se ne sprječava mogućnost da pojedinačne zemlje dođu do zaključka da će dopustiti javno-privatna partnerstva prilagođena pojedinačnim uslugama u konkretnoj trenutačnoj situaciji. Na taj način javno-privatna partnerstva moraju služiti javnom interesu. Ne smiju ih koristiti posebne interesne skupine, osobito na tržištima na kojima vlada monopol ili oligopol, kako bi ubirale najamnine nametanjem cijena viših nego što je to potrebno ili neprovedbom potrebnih ulaganja u svrhu zadržavanja kvalitete.

4.3.3. Dobro osmišljena industrijska politika koja ispunjava potrebe zemlje može dovesti do povećanja rasta, produktivnosti, dobrobiti i stope zaposlenosti. EGSO ističe potrebu za širokom raspravom i konkretnim djelovanjem u području industrijske strategije na europskoj razini i razini država članica koje se temelji na dostatnim financijskim sredstvima i koje nadilazi puku prilagodbu europskog zakonodavstva o tržišnom natjecanju kako bi se omogućio veći broj spajanja među multinacionalnim poduzećima.

Bruxelles, 30. listopada 2019. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Luca JAHIER

(1) Mišljenje EGSO-a „Godišnji pregled rasta za 2019.” (SL C 190, 5.6.2019., str. 24.) i „Ekonomska politika europodručja (2019)” (SL C 159, 10.5.2019., str. 49.).

(2) COM(2019) 500 final.

(3) COM(2019) 500 final, str. 3. – 4.

(4) K. Efstathiou i G. Wolff (2018.) Is the European Semester effective and useful? („Je li europski semestar djelotvoran i koristan?”)

(5) Europska gospodarska prognoza– ljeto 2019., Europska komisija.

(6) Mario Draghi, predsjednik ESB-a, Konferencija za novinare, uvodna izjava, Frankfurt na Majni, 12. rujna 2019.

(7) Mišljenje EGSO-a „Godišnji pregled rasta za 2019.”, točka 3.9.8. (SL C 190, 5.6.2019., str. 24.).

(8) Mišljenje EGSO-a „Godišnji pregled rasta za 2019.”, točka 1.7 (SL C 190, 5.6.2019., str. 24.).

(9) „Izvješće EIB-a o ulaganjima za 2018./2019. – Novi alati za europsko gospodarstvo”.

(10) U skladu s mišljenjem EGSO-a „Europski semestar i kohezijska politika – Ususret novoj europskoj strategiji za razdoblje nakon 2020.” (SL 353, 18.10.2019., str. 39.).

(11) What drives national implementation of EU policy recommendations? („Što pokreće nacionalnu provedbu preporuka o politikama EU-a?”), radni dokument centra Bruegel, izdanje 04.

(12) O. Blanchard, Public Debt and Low Interest Rates („Javni dug i niske kamatne stope”),, siječanj 2019., i rasprava o vrijednosti nacionalne kočnice duga koju je u Njemačkoj pokrenuo Michael Hüther, Politički dokument IW-a 3/19.

(13) Germany's even larger than expected fiscal surpluses: Is there a link with the constitutional debt brake?, („Njemački fiskalni suficiti veći od očekivanog: Postoji li poveznica s ustavnom kočnicom duga?”), centar Bruegel.

(14) The campaign against „nonsense” output gaps („Kampanja protiv ‚besmislenih’ proizvodnih jazova”), centar Bruegel.

(15) Why Hysteria Over the Italian Budget Is Wrong-Headed („Zašto je histerija oko talijanskog proračuna pogrešno usmjerena”)

(16) Eric Vatteville za reviju Management & Avenir 2008/4 (br. 18) str. 88–103.

(17) SL C 262, 25.7.2018, str. 1.

(18) Tematsko izvješće br. 03/2019: „Europski fond za strateška ulaganja: za potpuni uspjeh EFSU-a potrebno je uložiti dodatne napore”.

(19) Copeland i Daly (2018.) The European Semester and EU Social Policy („Europski semestar i socijalna politika EU-a”)

(20) C. Degryse i P. Pochet (2018.) European social dynamics: a quantitative approach („Europska socijalna dinamika: kvantitativni pristup”).

(21) Baza podataka Eurostata, „lfsa_eppgai“ i „lfsa_etgar“.

(22) Institucije i poduzeća socijalnog gospodarstva u Europi predstavljaju više od 2,8 milijuna organizacija, u kojima je zaposleno 13,6 milijuna osoba te čine 8 % BDP-a EU-a.

(23) Nacrt zajedničkog izvješća Komisije i Vijeća o zapošljavanju, str. 11.

(24) „Zaključci Vijeća o Godišnjem pregledu rasta i Zajedničkom izvješću o zapošljavanju za 2019.”, str. 7., 15. ožujka 2019.

(25) Mario Draghi, predsjednik ESB-a, Konferencija za novinare, uvodna izjava, Frankfurt na Majni, 12. rujna 2019.