c. Ključne teme političkog dijaloga i ishod politike

Portugalski Assembleia da República podnio je najveći broj mišljenja. Njegovih 55 mišljenja činilo je 15 % ukupnog broja zaprimljenih mišljenja. Neovisno o tome, nastavljen je njegov silazni trend iz posljednjih godina u pogledu apsolutnog broja izdanih mišljenja i njihovog udjela u ukupnom broju (227 mišljenja u 2012. (31 %), 192 u 2013. (31 %) i 118 u 2014. (23 %)). Ostali su nacionalni parlamenti ili domovi koji su poslali deset ili više mišljenja u 2015. rumunjski Camera Deputaţilor (47), češki Senát (25), talijanski Senato della Repubblica (25), francuski Assemblée nationale (23), House of Lords Ujedinjene Kraljevine (22), njemački Bundesrat (20), rumunjski Senat (14), španjolski Congreso de los Diputados i Senado (11), češki Poslanecká snĕmovna (10) i švedski Riksdag (10).

Usredotočenost Komisije na ograničeni broj ključnih pitanja važnih za europske građane i smanjenje broja novih inicijativa doveli su do smanjenja ukupnog broja mišljenja (uključujući obrazložena mišljenja) zaprimljenih od nacionalnih parlamenata. Njihov se broj 2015. smanjio za više od 30 %, s 506 mišljenja zaprimljenih 2014. na 350 u 2015. (vidi Prilog 1.).

U ovom jedanaestom godišnjem izvješću o odnosima Komisije s nacionalnim parlamentima naglasak je na političkom dijalogu koji je Komisija pokrenula 2006. kako bi u svim područjima politike osigurala okvir za razmjenu informacija i mišljenja o zakonodavnim prijedlozima i nezakonodavnim inicijativama. Mehanizam kontrole poštovanja načela supsidijarnosti, na temelju kojeg se nacionalnim parlamentima daje pravo da ocijene jesu li zakonodavni prijedlozi u područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti Europske unije u skladu s načelom supsidijarnosti, tema je Godišnjeg izvješća o supsidijarnosti i proporcionalnosti za 2015. To se izvješće objavljuje istodobno s ovim izvješćem i trebalo bi se smatrati njegovom dopunom.

1.Komunikacija o programu rada Komisije za 2015.: Novi početak

2.Prijedlog Uredbe o uspostavi mehanizma premještanja u krizama i izmjeni postojećeg zakonodavstva u pogledu postupanja država članica sa zahtjevima za međunarodnu zaštitu koje su podnijeli državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva

3.Prijedlog Uredbe o izmjeni postojećeg zakonodavstva u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području

4.Prijedlog Uredbe o Europskom fondu za strateška ulaganja

5.Prijedlog Direktive Vijeća o izmjeni postojećeg zakonodavstva u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja

Budući da su jedan dom ili više njih za tri od tih dokumenata izdali obrazložena mišljenja, upućuje se na Godišnje izvješće o supsidijarnosti i proporcionalnosti, koje sadržava detaljniji opis aspekata koji se odnose na supsidijarnost.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o programu rada Komisije za 2015.: Novi početak

U prvom programu rada Junckerove Komisije zabilježena je jasna promjena u odnosu na prošlost. Sadržavao je predanost Komisije usmjeravanju napora i resursa na prijedloge s vjerojatno najvećim učinkom na zapošljavanje i rast. U njemu je predstavljen relativno ograničeni broj novih prijedloga usmjerenih na deset prioriteta iz političkih smjernica predsjednika Junckera i navedeno je za povlačenje oko 80 zakonodavnih akata u postupku koje su podnijele prethodne komisije. Riječ je bila o prijedlozima o kojima se nije pregovaralo, koji su kasnili u odnosu na događaje ili koji su se tijekom pregovora ublažili do te mjere da više nisu služili za postizanje početnih ciljeva. Programom rada za 2015. bila je utvrđena i obveza preispitivanja 79 postojećih zakonodavnih akata kako bi se vidjelo jesu li oni još uvijek primjereni svojoj namjeni.

Program rada za 2015. donesen je 16. prosinca 2014. te ga je prvi potpredsjednik Frans Timmermans poslao predsjednicima odbora za europska pitanja svih nacionalnih parlamenata. Kao odgovor zaprimljeno je 26 mišljenja, što ga čini dokumentom Komisije s najvećim brojem primjedaba u promatranoj godini. Ta brojka uključuje pojedinačna mišljenja o programu rada koja je podnijelo 12 domova i zajedničko mišljenje 14 domova u kojem je svaki dom utvrdio svoje prioritete među inicijativama koje je predložila Komisija. To je zajedničko mišljenje podneseno nakon neformalnog sastanka o ulozi nacionalnih parlamenata, koji je 19. siječnja 2015. u Bruxellesu organizirao nizozemski Tweede Kamer. Na sastanku se raspravljalo i o načinima poboljšanja postupka obrazloženog mišljenja ili „žutog kartona” (vidi odjeljak 3. u nastavku). Svi domovi koji su potpisali zajedničko mišljenje utvrdili su strategiju jedinstvenog digitalnog tržišta kao prioritet. Ostale inicijative koje su gotovo svi domovi utvrdili kao prioritet uključivale su strateški okvir za energetsku uniju, paket za mobilnost radne snage, strategiju trgovine i ulaganja za zapošljavanje i rast te Europski migracijski program.

Komisija je u svojim odgovorima na zaprimljena mišljenja pozdravila iskaze interesa nacionalnih parlamenata za program rada i sveobuhvatnu potporu usredotočenosti Komisije na manji broj inicijativa kojima se dodaje vrijednost na europskoj razini. Pozdravila je i priliku pruženu programom rada da s nacionalnim parlamentima u ranoj fazi razmjeni mišljenja o prioritetima.

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma premještanja u krizama i izmjeni Uredbe (EU) 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva

Kao odgovor na izbjegličku krizu i u skladu s Europskim migracijskim programom, prijedlogom Komisije za mehanizam premještanja u krizama namjerava se uvesti strukturirani mehanizam solidarnosti. Komisija ga može aktivirati u bilo kojem trenutku kako bi pomogla svakoj državi članici koja je suočena s kriznom situacijom i čiji je sustav azila pod prekomjernim pritiskom zbog velikog i nerazmjernog priljeva državljana trećih zemalja. Komisija bi na temelju objektivnih i provjerljivih kriterija utvrdila takve buduće hitne situacije i preraspodjelu državljana trećih zemalja. To je dio paketa prijedloga koji uključuje hitno premještanje 120 000 izbjeglica iz Grčke, Mađarske i Italije, zajednički europski popis sigurnih zemalja podrijetla i učinkovitiju politiku vraćanja.

U pogledu tog prijedloga podneseno je dvanaest mišljenja u 2015., uključujući pet obrazloženih mišljenja. U njima su nacionalni parlamenti tvrdili:

da EU nije nadležan za uvođenje trajnog mehanizma premještanja koji bi Komisija aktivirala,

da predložena Uredba ne bi imala stvarnu dodanu vrijednost u usporedbi s postojećim mogućnostima djelovanja države članice i

da se nacrtom Uredbe prelazi ono što je potrebno za ostvarenje cilja te se time krše načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Komisija je u svojim odgovorima navela da prijedlog čini dio šireg paketa ambicioznih mjera, koje već jesu ili će biti predložene, za odgovor na trenutačnu izbjegličku krizu. Komisija je u vezi s pravnom osnovom naglasila da bi se prijedlog trebao donijeti na jednakoj pravnoj osnovi kao i Uredba (EU) br. 604/2013, koja se njime namjerava izmijeniti. Komisija je podsjetila na to da su zbog izbjegličke krize sustavi azila država članica pod prekomjernim pritiskom, čime se može ugroziti primjena pravila Dublinske uredbe. U tom pogledu postojećim sustavom nije bilo predviđeno nikakvo odstupanje od kriterija odgovornosti, što je dovelo do neravnoteža, a u nekim slučajevima i do pogoršanja krize.

Komisija je nadalje tvrdila da bi se kriznim mehanizmom za premještanje podnositelja zahtjeva omogućilo EU-u da, bez potrebe za tim da se svaki put prolazi kroz dugotrajan postupak donošenja, odgovori na hitnu situaciju i pomogne državama članicama suočenima s hitnom situacijom. Komisija je naglasila da djelovanje pojedinačnih država članica ne bi bilo dovoljno za rješavanje tih situacija. Provedbom neusklađenih rješenja ne bi se pridonijelo postizanju sveobuhvatnog odgovora na nerazmjeran priljev osoba ni pravednoj podjeli odgovornosti među državama članicama.

Stoga je prema mišljenju Komisije jasno da se djelovanjima pojedinačnih država članica ne može zadovoljavajuće odgovoriti na zajedničke izazove s kojima su u tom području suočene sve države članice.

Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1829/2003 u pogledu mogućnosti država članica da ograniče ili zabrane uporabu genetski modificirane hrane i hrane za životinje na svojem državnom području