IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

na temelju članka 85. stavka 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 834/2019, u kojem se procjenjuje jesu li izrađena prihvatljiva tehnička rješenja potrebna mirovinskim sustavima za prijenos gotovinskih i negotovinskih kolaterala kao varijacijskih iznosa nadoknade te jesu li za prihvatljiva tehnička rješenja potrebne neke dodatne mjere

1.UVOD

Uredbom o infrastrukturi europskog tržišta (EMIR), kojom su u EU-u 2012. uvedene reforme ugovora o OTC izvedenicama koje je dogovorila skupina G20, subjektima koji upravljaju mirovinskim sustavima odobreno je privremeno izuzeće od obveze središnjeg poravnanja za određene vrste OTC izvedenica.

U skladu s tom uredbom mirovinski sustavi uključuju institucije za strukovno mirovinsko osiguranje kako su definirane u članku 6. točki (a) Direktive 2003/41/EZ, djelatnosti institucija za strukovno mirovinsko osiguranje iz članka 3. iste direktive, djelatnosti strukovnog mirovinskog osiguranja društava za osiguranje obuhvaćene Direktivom 2002/83/EZ (pod uvjetom da su imovina i obveze povezane s takvom djelatnosti odvojene od ostalih djelatnosti društva za osiguranje), kao i sve ostale subjekte koji imaju odobrenje za rad i nad kojima se provodi nadzor ili aranžmane koji djeluju na nacionalnoj osnovi čija je glavna svrha pružanje mirovinskih davanja.

Privremeno izuzeće odobreno je kako bi se uzele u obzir posebne značajke poslovnog modela takvih subjekata i učinak koji bi obveza poravnanja mogla imati na mirovine: kako je navedeno u uvodnoj izjavi 26. EMIR-a, subjekti koji upravljaju mirovinskim sustavima „obično drže minimum novčanih sredstava kako bi maksimalizirali učinkovitost i povrat za njihove imatelje polica. Zahtijevati od takvih subjekata središnje poravnanje ugovora o OTC izvedenicama za te bi subjekte značilo pretvaranje značajnog dijela njihove imovine u gotovinu kako bi mogli ispuniti tekuće zahtjeve za iznosom nadoknade središnjih drugih ugovornih strana”. Za središnje poravnanje OTC izvedenica potrebni su odgovarajući raspoloživi iznosi gotovine kako bi se ispunili zahtjevi središnjih drugih ugovornih strana za iznos nadoknade. Kao što je utvrđeno okvirom EMIR-a, držanje velikih iznosa gotovine kako bi se odgovorilo na moguće pozive na uplatu varijacijskog iznosa nadoknade moglo bi negativno utjecati na mirovinske prihode umirovljenikâ.

U neovisnoj studiji koju su Komisiji 2014. dostavila društva Europe Economics i Bourse Consult procijenjen je mogući varijacijski iznos nadoknade koji bi mirovinskih fondovi u EU-u trebali platiti u slučaju promjene stopa od 1 %. Iako je studijom i dalje obuhvaćena Ujedinjena Kraljevina, rezultati za EU bez Ujedinjene Kraljevine pokazali su da bi se taj iznos kretao između 106 i 133 milijarde EUR te bio još veći u scenarijima većeg stresa.

Nedavno su Eurosustav i Danska središnja banka proveli dodatne studije. Te studije upućuju na to da bi mogući varijacijski iznos nadoknade za nizozemske i danske mirovinske fondove, koji čine oko 52 % financijske imovine mirovinskih fondova EU-a (isključujući Ujedinjenu Kraljevinu), prema istom scenariju stresa (promjena stopa od 1 %) bio manji od 53 milijarde EUR odnosno 106 milijardi DKK (tj. oko 14 milijardi EUR), što je nešto niže od odgovarajućih iznosa iz prethodno navedene neovisne studije. Na temelju raspoloživih novčanih sredstava ukupni novčani manjak mogao bi iznositi do 17 milijardi EUR za sve mirovinske fondove europodručja.

Slične promjene stopa, troškova i rizika ne bi bile specifične samo za mirovinske sustave, već bi utjecale i na druga financijska društva čije poravnanje obavlja središnja druga ugovorna strana (npr. investicijske fondove, društva za osiguranje), dok rizici od neispunjavanja obveza zbog nedostatka prihvatljivog kolaterala mogu nastati i u slučaju bilateralnog trgovanja izvedenicama, a ne samo u sustavima središnjeg poravnanja. Međutim, kao što je ESMA utvrdila u svojem prvom izvješću o toj temi, čini se da mirovinski sustavi imaju ograničeniju sposobnost za smanjenje tih rizika fleksibilnošću investicijskih strategija, dostupnošću ulaganja koja odgovaraju njihovim obvezama i pristupom izvorima likvidnosti, kako je objašnjeno u odjeljcima u nastavku.

Privremenim izuzećem nastojalo se osigurati vrijeme potrebno za pronalaženje odgovarajućeg tehničkog rješenja kojim bi se mirovinskim sustavima omogućilo središnje poravnanje posredstvom središnjih drugih ugovornih strana, a istodobno izbjeglo značajne negativne učinke na prihode umirovljenika. U okviru EMIR-a na poslovanje mirovinskih sustava povezano s OTC izvedenicama već se, u skladu s odgovarajućim pragovima, primjenjuju zahtjevi za smanjenje operativnog rizika i zahtjevi za iznos nadoknade za OTC transakcije čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane koji su navedeni u članku 11. i počeli su se postupno primjenjivati 2017. : njihova je svrha otkloniti rizike povezane s izvedenicama čije se poravnanje ne obavlja posredstvom središnje druge ugovorne strane, a istodobno potaknuti središnje poravnanje. Mirovinski sustavi podliježu i obvezama izvješćivanja iz EMIR-a.

Iako je u raspravama s mirovinskim sustavima i drugim dionicima potvrđeno da mirovinski sustavi žele poravnavati transakcije posredstvom središnjih drugih ugovornih strana i da to u nekim slučajevima već i čine, obvezno poravnanje i dalje je povezano s poteškoćama. Izuzeće od središnjeg poravnanja stoga je godinama produljivano jer se nije pronašlo prihvatljivo tehničko rješenje. Uredbom o reviziji EMIR-a u okviru programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT), koja je stupila na snagu u lipnju 2019., izuzeće je produljeno do lipnja 2021. i može se produljiti još dvaput delegiranim aktima Komisije, svaki put za najviše godinu dana. No krajnji je cilj Uredbe i dalje što prije omogućiti središnje poravnanje za mirovinske sustave s obzirom na to da bi trenutačna regulatorna i tržišna kretanja sudionicima na tržištu trebala omogućiti da izrade odgovarajuća rješenja (EMIR, uvodna izjava 30.). Središnje druge ugovorne strane, članovi sustava poravnanja i mirovinski sustavi moraju učiniti sve što je u njihovoj moći kako bi pridonijeli razvoju takvih rješenja.

Člankom 85. Uredbe o reviziji EMIR-a u okviru REFIT-a od Komisije se zahtijeva da do konačnog produljenja izuzeća priprema godišnja izvješća u kojima procjenjuje „jesu li izrađena prihvatljiva tehnička rješenja potrebna mirovinskim sustavima za prijenos gotovinskih i negotovinskih kolaterala kao varijacijskih iznosa nadoknade te jesu li za ta prihvatljiva tehnička rješenja potrebne neke dodatne mjere”.

Uredbom se isto tako utvrđuje da ESMA, u suradnji s EBA-om, EIOPA-om i ESRB-om, podnosi godišnja izvješća Komisiji u kojima ocjenjuje to pitanje. Prvo ESMA-ino izvješće Komisija je zaprimila u travnju 2020. Zajedno s izvješćem ESMA je pokrenula javno savjetovanje da prikupi dodatne informacije od dionika i da Komisiji do prosinca 2020. podnese drugo, sveobuhvatnije izvješće. Sveobuhvatno izvješće ESMA-e stoga još nije dostupno te nije moglo biti uključeno u ovo izvješće Europske komisije.

Nadalje, Uredbom o reviziji REFIT-a u okviru EMIR-a Komisija je ovlaštena da osnuje stručnu skupinu koja uključuje predstavnike relevantnih dionika kako bi se pratili njihovi napori i ocijenio napredak u pronalaženju prihvatljivih tehničkih rješenja. Stručna skupina, koja nastavlja rad svoje prethodnice (Komisijina Skupina na visokoj razini za mirovinske fondove), uključuje predstavnike središnjih drugih ugovornih strana, članova sustava poravnanja, mirovinskih sustava, središnjih banaka i druge relevantne dionike, a sastala se dvaput, u listopadu 2019. i u travnju 2020. (konferencijskim pozivom) i nastavit će se sastajati svakih šest mjeseci. Komisija se u svojim izvješćima suzakonodavcima nastavlja oslanjati na rad te skupine.

2.SVRHA IZVJEŠĆA

Ovim izvješćem Komisija ispunjava svoju obvezu iz članka 85. EMIR-a.

U izvješću se propisno uzima u obzir prvo ESMA-ino izvješće, kao i rasprave održane u okviru stručne skupine. Kao što je objašnjeno, rezultati javnog savjetovanja koje je pokrenula ESMA uključit će se u drugo izvješće Komisije, koje će biti objavljeno sljedeće godine.

U ovom izvješću analiziraju se glavni problemi koje su dionici utvrdili u vezi sa središnjim poravnanjem mirovinskih sustava, kao i dosad istražena rješenja. Kao što je navedeno, izuzeće mirovinskih sustava od obveze središnjeg poravnanja na snazi je do lipnja 2021. te je s obzirom na taj rok cilj ovog izvješća obavijestiti Europski parlament i Vijeće o napretku postignutom u tom području, među ostalim s ciljem utvrđivanja aspekata koje treba dodatno ispitati kako bi se pronašlo provedivo i održivo rješenje za središnje poravnanje.