(4)Uzimajući u obzir gospodarsku i geopolitičku situaciju koja se ubrzano mijenja, europski semestar u 2022. nastavlja opsežnu koordinaciju ekonomskih politika i politika zapošljavanja te se istodobno razvija u skladu sa zahtjevima provedbe Mehanizma za oporavak i otpornost, kako je navedeno u Godišnjem pregledu održivog rasta 2022. Provedba donesenih planova za oporavak i otpornost ključna je za ostvarivanje prioriteta politika u postupku europskog semestra jer se planovi odnose na sve relevantne preporuke ili na znatan dio relevantnih preporuka za pojedinu zemlju izdanih u ciklusima semestra 2019. i 2020. Preporuke za pojedinu zemlju iz 2019. i 2020. i dalje su jednako relevantne i za planove za oporavak i otpornost koji su revidirani, ažurirani ili izmijenjeni u skladu s člancima 14., 18. i 21. Uredbe (EU) 2021/241, uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma dostave izmijenjenog plana.

(6)U skladu s pristupom iz mišljenja Vijeća od 18. lipnja 2021. o Programu konvergencije za 2021., smjer fiskalne politike trenutačno se najbolje mjeri kao promjena primarnih rashoda (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda), isključujući privremene hitne mjere uvedene zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19, ali uključujući rashode koji se financiraju bespovratnom potporom (bespovratna sredstva) iz Mehanizma za oporavak i otpornost i drugih fondova EU-a, u odnosu na srednjoročni potencijalni rast. Kako bi se ocijenilo je li nacionalna fiskalna politika razborita i potiče li se njezinim sastavom održiv oporavak u skladu sa zelenom i digitalnom tranzicijom, uz opći smjer fiskalne politike pozornost se posvećuje i razvoju primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez diskrecijskih mjera na strani prihoda i privremenih hitnih mjera uvedenih zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19) i razvoju ulaganja.

(7)Komisija je 2. ožujka 2022. donijela Komunikaciju s općim smjernicama za fiskalnu politiku u 2023., čiji je cilj poduprijeti pripremu programa stabilnosti i konvergencije država članica i time ojačati koordinaciju politika. Na temelju makroekonomskih izgleda iz zimske prognoze 2022., Komisija smatra da je prelazak s ukupno poticajnog smjera fiskalne politike u razdoblju 2020.–2022. na uglavnom neutralan opći smjer fiskalne politike primjeren za 2023., uz spremnost na reagiranje na promjenjivo gospodarsko stanje. Komisija je najavila da bi se fiskalne preporuke za 2023. trebale i dalje razlikovati po državama članicama te bi se u njima trebalo voditi računa o mogućim prelijevanjima među državama. Komisija je pozvala države članice da te smjernice uzmu u obzir u svojim programima stabilnosti i konvergencije. Komisija se obvezala da će pomno pratiti gospodarska kretanja i prema potrebi prilagoditi svoje smjernice politika, a najkasnije u okviru proljetnog paketa europskog semestra potkraj svibnja 2022.

(8)U pogledu fiskalnih smjernica od 2. ožujka 2022., u fiskalnim preporukama za 2023. uzimaju se u obzir pogoršani gospodarski izgledi, povećana neizvjesnost i dodatni negativni rizici te viša inflacija u usporedbi sa zimskom prognozom. Na temelju tih razmatranja, fiskalnim odgovorom treba povećati javna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju i energetsku sigurnost te održati kupovnu moć najranjivijih kućanstava kako bi se ciljanim i privremenim mjerama ublažio učinak povećanja cijena energije i ograničio inflacijski pritisak zbog sekundarnih učinaka; fiskalna politika trebala bi ostati fleksibilna radi prilagodbe okolnostima koje se brzo mijenjaju i trebala bi se razlikovati po državama članicama, ovisno o njihovoj fiskalnoj i gospodarskoj situaciji, među ostalim u pogledu izloženosti krizi i priljevu raseljenih osoba iz Ukrajine.

(9)Austrija je 30. travnja 2021. Komisiji dostavila svoj nacionalni plan za oporavak i otpornost u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/241. Na temelju članka 19. Uredbe (EU) 2021/241 Komisija je ocijenila relevantnost, djelotvornost, učinkovitost i koherentnost plana za oporavak i otpornost, u skladu sa smjernicama za ocjenjivanje iz Priloga V. toj uredbi. Vijeće je 13. srpnja 2021. donijelo Odluku o odobrenju ocjene plana za oporavak i otpornost Austrije. Isplata obroka ovisi o odluci Komisije, donesenoj u skladu s člankom 24. stavkom 5. Uredbe (EU) 2021/241, da je Austrija u zadovoljavajućoj mjeri ostvarila relevantne ključne etape i ciljne vrijednosti utvrđene u Provedbenoj odluci Vijeća. Ostvarenje u zadovoljavajućoj mjeri podrazumijeva da mjere povezane s ostvarenim ključnim etapama i ciljnim vrijednostima nisu ukinute.

(10)Austrija je 27. travnja 2022. dostavila Nacionalni program reformi za 2022. i Program stabilnosti za 2022. Zbog njihove uzajamne povezanosti, ta su dva programa ocijenjena zajedno. U skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2021/241, u Nacionalnom programu reformi za 2022. uzima se u obzir i polugodišnje izvješće Austrije o ostvarenom napretku u provedbi plana za oporavak i otpornost.

(11)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila Izvješće za Austriju za 2022. Ocijenila je napredak Austrije u smislu relevantnih preporuka za pojedinu zemlju koje je Vijeće donijelo 2019., 2020. i 2021. te je analizirala provedbu plana za oporavak i otpornost Austrije na temelju tablice pokazatelja za oporavak i otpornost. Na temelju te analize, u izvješću su utvrđeni nedostaci u pogledu izazova koji nisu obuhvaćeni ili su samo djelomično obuhvaćeni planom za oporavak i otpornost, kao i novi i nadolazeći izazovi, uključujući one koji proizlaze iz ruske invazije na Ukrajinu. Ocijenila je i napredak Austrije u provedbi europskog stupa socijalnih prava i ostvarenju glavnih ciljeva EU-a u pogledu zapošljavanja, stjecanja vještina i smanjenja siromaštva, kao i napredak u ostvarenju UN-ovih ciljeva održivog razvoja.

(12)Austrija je 27. travnja 2022. dostavila Program stabilnosti za 2022., u skladu s rokom utvrđenim člankom 4. Uredbe (EZ) br. 1466/97.

(13)Komisija je 23. svibnja 2022. objavila izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a. U tom se izvješću razmatra proračunsko stanje Austrije jer je njezin deficit opće države 2021. premašio referentnu vrijednost od 3 % BDP-a utvrđenu Ugovorom. U izvješću je zaključeno da kriterij deficita nije ispunjen. U skladu s Komunikacijom od 2. ožujka 2022. Komisija nije predložila pokretanje novih postupaka u slučaju prekomjernog deficita u proljeće 2022. te će u jesen 2022. ponovno procijeniti mogućnost pokretanja postupaka u slučaju prekomjernog deficita.

(14)Vijeće je 20. srpnja 2020. Austriji preporučilo da u skladu s općom klauzulom o odstupanju u 2020. i 2021. poduzme sve potrebne mjere za djelotvoran odgovor na pandemiju, održavanje gospodarstva i potporu oporavku koji će uslijediti. Preporučilo je i da Austrija, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalne politike s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja održivosti duga, uz istodobno poticanje ulaganja. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, deficit opće države u Austriji se u 2021. smanjio na 5,9 % s 8,0 % BDP-a koliko je iznosio u 2020. Austrija je odgovorom u okviru fiskalne politike pomogla gospodarski oporavak u 2021., a privremene hitne mjere potpore smanjile su se s 4,8 % BDP-a u 2020. na 4,3 % u 2021. Mjere koje je Austrija poduzela u 2021. u skladu su s Preporukom Vijeća od 20. srpnja 2020. Diskrecijske proračunske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. uglavnom su bile privremene ili popraćene kompenzacijskim mjerama. Istodobno, neke diskrecijske mjere koje je vlada donijela 2020. i 2021. nisu bile privremene niti popraćene kompenzacijskim mjerama i uglavnom su se sastojale od znatnih poreznih olakšica kućanstvima i poduzećima putem takozvane eko-socijalne porezne reforme. Prema podacima koje je Eurostat potvrdio, dug opće države u 2021. iznosio je 82,8 % BDP-a.

(15)Makroekonomski scenarij na kojem se temelje proračunske projekcije u Programu stabilnosti za 2022. je realan. Vlada predviđa da će se realni BDP povećati za 3,9 % u 2022. i za 2,0 % u 2023. Za usporedbu, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se rast realnog BDP-a od 3,9 % u 2022. i 1,9 % u 2023. Vlada u Programu stabilnosti za 2022. očekuje da će se ukupni deficit neznatno smanjiti na 3,1 % BDP-a u 2022. i na 1,5 % u 2023. Smanjenje u 2022. uglavnom je rezultat snažnog rasta gospodarske aktivnosti i ukidanja većine hitnih mjera. Da nije bilo drugih mjera, kao što su mjere povezane s povećanim cijenama energije, deficit bi se dodatno smanjio. Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti na 80,0 % u 2022. i pasti na 77,1 % u 2023. Na temelju mjera politike poznatih na datum zaključenja prognoze, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se državni deficit od 3,1 % BDP-a za 2022. i 1,5 % BDP-a za 2023. To je u skladu s deficitom predviđenim u Programu stabilnosti za 2022. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se sličan udio duga opće države u BDP-u od 80,0 % u 2022. i 77,5 % u 2023.

Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. procjenjuje se da će srednjoročni (prosječni desetogodišnji) potencijalni rast proizvodnje iznositi 1,2 %. Međutim, ta procjena ne uključuje učinak reformi u okviru Plana za oporavak i otpornost koje mogu potaknuti potencijalni rast Austrije.

(16)Vlada je 2022. postupno ukinula većinu mjera poduzetih kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, pa se predviđa da će se privremene mjere hitne potpore smanjiti s 4,3 % BDP-a u 2021. na 1,1 % BDP-a u 2022. Na državni deficit utječu mjere donesene radi ublažavanja gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije, koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. procjenjuju na 0,4 % BDP-a u 2022. i 0,2 % BDP-a u 2023.Te se mjere uglavnom sastoje od socijalnih transfera siromašnijim kućanstvima, smanjenja neizravnih poreza na potrošnju energije i privremenih mjera pomoći za osobe koje putuju na posao u kontekstu poreza na dohodak. Mjere su bile najavljene kao privremene, no ako cijene energije ostanu povišene i 2023., neke od tih mjera mogle bi se nastaviti. Na državni deficit utječu i troškovi pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine, za koje se u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa da će iznositi 0,3 % BDP-a u 2022. i 0,4 % u 2023.

(17)Vijeće je 18. lipnja 2021. preporučilo Austriji da u 2022. zadrži poticajan smjer fiskalne politike, uključujući impuls iz Mehanizma za oporavak i otpornost, te očuva ulaganja koja financira država. Preporučilo je i da Austrija, kada to gospodarski uvjeti dopuste, provodi fiskalnu politiku s ciljem postizanja razboritih srednjoročnih fiskalnih pozicija i osiguravanja srednjoročne fiskalne održivosti, uz istodobno poticanje ulaganja radi povećanja potencijala za rast.

(18)Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2022. i podataka iz Programa stabilnosti Austrije za 2022. predviđa se da će u 2022. smjer fiskalne politike biti poticajan i iznositi –1.2 % BDP-a, u skladu s preporukom Vijeća. Austrija namjerava pružati kontinuiranu potporu oporavku koristeći se Mehanizmom za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja u skladu s preporukom Vijeća. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a u 2022. povećati za 0,1 postotni bod BDP-a u odnosu na 2021. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2022. biti ekspanzivan i iznositi 0,3 postotna boda BDP-a. Stoga u skladu s preporukom Vijeća Austrija namjerava očuvati ulaganja koja financira država. Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2022. imati ekspanzivan učinak od 0,5 postotnih bodova na opći smjer fiskalne politike. To uključuje dodatni učinak mjera za ublažavanje gospodarskih i socijalnih posljedica povećanja cijena energije (0,4 % BDP-a) i troškova pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,3 % BDP-a).

(19)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2022. predviđa se da će u 2023. smjer fiskalne politike iznositi 0,4 % BDP-a uz pretpostavku nepromijenjenih politika. Predviđa se da će Austrija 2023. nastaviti upotrebljavati bespovratna sredstva iz Mehanizma za oporavak i otpornost za financiranje dodatnih ulaganja za potporu oporavku. Predviđa se da će se pozitivan učinak koji na gospodarsku aktivnost imaju rashodi financirani bespovratnim sredstvima iz Mehanizma za oporavak i otpornost i sredstvima drugih fondova EU-a ostati stabilni u odnosu na 2022. Predviđa se da će učinak ulaganja koja financira država na fiskalni smjer politike u 2023. biti kontrakcijski i iznositi 0,4 postotna boda BDP-a.Ujedno se predviđa da će rast primarnih tekućih rashoda koje financira država (bez novih mjera na strani prihoda) u 2023. imati uglavnom neutralan učinak od 0,0 postotna boda na opći smjer fiskalne politike. To uključuje učinak postupnog ukidanja mjera za ublažavanje posljedica povećanja cijena energije (0,2 % BDP-a) i dodatne troškove pružanja privremene zaštite raseljenim osobama iz Ukrajine (0,1 % BDP-a).

(20)U Programu stabilnosti za 2022. očekuje se da će se deficit opće države postupno smanjiti na 0,7 % BDP-a u 2024. i na 0,3 % do 2025. Stoga se predviđa da će deficit opće države ostati ispod 3 % BDP-a od 2023. nadalje do kraja trajanja programa. U tim se predviđanjima pretpostavlja smanjenje javnih rashoda u tom razdoblju (s 50,4 % BDP-a u 2023. na 49,6 % u 2024. i 49,4 % u 2025.). Prema programu, očekuje se da će se udio duga opće države u BDP-u smanjiti do 2025., točnije na 74,5 % u 2024. i zatim pasti na 72,1 % u 2025. Na temelju analize Komisije čini se da su rizici za održivost duga u srednjoročnom razdoblju srednje razine.

(21)Austrija se suočava sa srednjim rizicima za fiskalnu održivost u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju, što je uglavnom posljedica proračunskih pritisaka koji proizlaze iz starenja stanovništva. Očekuje se da će se omjer starijih odraslih osoba ovisnih o radno sposobnom stanovništvu u sljedećih 50 godina povećati s dva umirovljenika na približno tri umirovljenika po radniku. Općenito, prema scenariju rizika radne skupine za starenje stanovništva iz Izvješća o starenju stanovništva, očekuje se da će u sljedećih osam godina javni rashodi za dugotrajnu skrb porasti za do 30 %. Osim demografskih kretanja, očekuje se da će potreba za intenzivnijom skrbi zbog bolesti povezanih sa starosti imati ulogu i u povećanju troškova dugotrajne skrbi. Sveobuhvatna reforma sustava dugotrajne skrbi najavljena je, ali još nije pokrenuta. Do sada je posebna radna skupina sažela glavne zaključke javnog savjetovanja. Prema izvješću radne skupine, jedan od prioriteta reforme bit će uspostava koordinirane kontrole sustava. To obuhvaća jasnu raspodjelu odgovornosti na svim razinama vlasti i transparentnost u pogledu podrijetla i upotrebe sredstava.

(22)Fiskalni federalizam Austrije karakterizira znatna neusklađenost nadležnosti za rashode i prikupljanje prihoda na podnacionalnoj razini. Umjesto da se oslanjaju na poreznu autonomiju, proračuni na podnacionalnoj razini pune se na temelju složenog sustava raspodjele poreza i međuvladinih transfera. To otežava fiskalnu transparentnost i političku odgovornost te nije dovoljan poticaj za učinkovitu javnu potrošnju. S obzirom da potreba za reformom i dalje postoji, trebala bi se razmotriti u pregovorima o sljedećem međuvladinom zakonu o fiskalnim odnosima, čiji se početak očekuje u prosincu 2022. Osim reforme nacionalnog fiskalnog okvira, boljom upotrebom revizija potrošnje može se poboljšati djelotvornost i učinkovitost javnih rashoda jer one pomažu u nadzoru dodjele financijskih sredstava u odnosu na političke prioritete.

(23)U poreznom sustavu Austrije i dalje ima prostora za poboljšanje pravednosti i pogodovanje rastu. Porezni sustav obilježava veliko opterećenje rada koje proizlazi iz poreza na plaće i doprinosa za socijalno osiguranje, s tim da doprinose za socijalno osiguranje snose i zaposlenici i poslodavci. To otežava otvaranje radnih mjesta. Istodobno, visoke granične porezne stope destimuliraju ljude od rada, posebno na donjem kraju raspodjele dohotka i za primatelje drugog dohotka u obitelji. Nedavno donesena eko-socijalna porezna reforma korak je u pravom smjeru, a uvođenje cijene CO2 za sektore izvan ETS-a važan je projekt u okviru plana za oporavak i otpornost Austrije. Ipak, i dalje su prisutni strukturni izazovi. Ima prostora za dodatno smanjenje troškova rada koji se obračunavaju na plaću kako bi se potaknulo otvaranje radnih mjesta i ponuda radne snage, posebno za osobe s niskim dohotkom. Bolje iskorištavanje poreza koji su povoljniji za rast moglo bi pomoći u stvaranju potrebnog proračunskog prostora i poboljšati pravednost poreznog sustava.

(24)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i kriterijem 2.2. iz Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i trebaju se provesti do 2026. Doprinose svladavanju svih ili znatnog dijela ekonomskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama za pojedinu zemlju koje je Vijeće uputilo Austriji u postupku europskog semestra 2019. i 2020., uz sve preporuke za pojedinu zemlju izdane do datuma donošenja plana. Posebno, mjere iz plana doprinose odgovoru na znatan dio preporuka za pojedinu zemlju utvrđenih posljednjih godina u kontekstu europskog semestra. Planirane izmjene poreznog sustava doprinijet će smanjenju emisija stakleničkih plinova i istodobno doprinijeti preusmjeravanju poreznog opterećenja s rada na druge izvore, vodeći pritom računa o ekološkim i socijalnim aspektima. Veća dostupnost kvalitetnih ustanova za ranu skrb o djeci može potaknuti sudjelovanje žena na tržištu rada. Djelomično se odgovara i na davno prepoznati problem rodno uvjetovanih razlika u mirovinama. Zelena tranzicija promicat će se ulaganjima u i. energetsku učinkovitost, ii. obnovljive izvore energije, iii. dekarbonizaciju industrije, iv. bioraznolikost i v. kružno gospodarstvo, zajedno s popratnim reformama, među kojima je i reforma okvira potpore za obnovljive izvore energije i postupno ukidanje sustava grijanja na naftu. Plan će doprinijeti i znatnom povećanju digitalnih kapaciteta poduzeća. Administrativno opterećenje poduzeća smanjit će se uvođenjem digitalnih „jedinstvenih pristupnih” točaka.