EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 29.6.2022. COM(2022) 317 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA o planu rada za kulturu za razdoblje 2019.–2022.









Sadržaj 1. UVOD 2. KONTEKST 3. OCJENA PLANA RADA: prioritetna područja 3.1. Prioritet A: održivost u području kulturne baštine 3.2. Prioritet B: kohezija i dobrobit 3.3. Prioritet C: ekosustav koji podržava umjetnike, profesionalne radnike u području kulture i kreativnosti te europske sadržaje 3.4. Prioritet D: rodna ravnopravnost 3.5. Prioritet E: međunarodni kulturni odnosi 3.6. Prioritet F: kultura kao pokretač održivog razvoja 3.7. Kulturna statistika 3.8. Digitalizacija 4. OCJENA PLANA RADA: metode rada 4.1. Otvorena metoda koordinacije (OMK) 4.2. Distribuiranje i priopćavanje rezultata plana rada 4.3. Kulturni dionici 5. OCJENA PLANA RADA: rezultati politika 6. ZAKLJUČCI: razmišljanja o poboljšanom okviru i novim prioritetima

IZVJEŠĆE KOMISIJE O PLANU RADA ZA KULTURU ZA RAZDOBLJE 2019.–2022. 1.UVOD U zaključcima Vijeća o planu rada za kulturu za razdoblje 2019.–2022. Vijeće Europske unije pozvalo je Komisiju da „do lipnja 2022. na temelju dobrovoljnih pisanih doprinosa država članica usvoji (…) završno izvješće o njegovoj provedbi. S obzirom na to izvješće, predsjedništvo Vijeća razmotrit će hoće li predložiti novi plan rada za kulturu za kasnije razdoblje”. U ovom se izvješću opisuju rezultati provedbe plana rada od siječnja 2019. u pogledu prioriteta, metoda rada i aktivnosti, definiranih u kontekstu pandemije koronavirusa i procesa oporavka. U izvješću se razmatra i kako ojačati oblikovanje politika i suradnju u području kulture na razini EU-a te se predlažu prioriteti kojima bi se trebalo posvetiti u novom planu rada za razdoblje nakon 2022. Komisija je radi pripreme ovog izvješća provela anketu o stajalištima država članica o relevantnosti i provedbi plana rada za kulturu za razdoblje 2019.–2022. (vidjeti Prilog). Njezino se vrednovanje temelji i na njezinu radu i redovitim razmjenama s drugim institucijama EU-a te na dijalogu s kulturnim i kreativnim sektorima koji se vodi u okviru raznih foruma. Ovaj se dokument odnosi na aktivnosti provedene u okviru plana rada za razdoblje 2019.–2022. Ne radi se o potpunoj analizi svih aktivnosti kulturne politike razvijenih na europskoj razini u tom razdoblju. 2.KONTEKST Posljednjih godina aktivnosti politike EU-a u području kulture temelje se na Komisijinoj Europskoj agendi za kulturu , Europskom okviru za djelovanje u području kulturne baštine , koji je bio nastavak Europske godine kulturne baštine 2018., Zajedničkoj komunikaciji „Ususret Strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” i višegodišnjim planovima rada za kulturu Vijeća . Od početka 2020. razorni učinci pandemije koronavirusa na kulturu pogoršali su probleme s kojima se suočavaju kulturni i kreativni sektori. To se posebno odnosi na životne i radne uvjete umjetnika i profesionalnih radnika u području kulture te ostvarivanje prihoda u tim djelatnostima. Javna tijela prvenstveno su se usmjerila na ublažavanje učinaka krize i pružanje pomoći u oporavku tih sektora. Na nacionalnoj razini i razini EU-a provedene su ciljane mjere . Države članice i Komisija u okviru svoje suradnje u području kulture redovito prate pruženu podršku, što je koristan proces koji vodi zemlja koja predsjeda EU-om. Komisija je pokrenula i platformu Creatives Unite kako bi se prikupile informacije povezane s kulturnim i kreativnim sektorima u EU-u kao odgovor na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19. Nakon što su kulturni i kreativni sektori zatražili više mjera koje koordinira EU, Komisija je u lipnju 2021. objavila Smjernice EU-a za siguran nastavak aktivnosti u kulturnim i kreativnim sektorima . U industrijskoj strategiji EU-a i njezinu ažuriranju utvrđen je, među ostalim, ekosustav kulturnih i kreativnih industrija. Taj je pristup ključan za uključiv i održiv oporavak tih sektora te potiče dvostruku tranziciju cjelokupnog gospodarstva EU-a s obzirom na njezinu važnost za druge ekosustave (npr. turistički ekosustav). Uspostavljen je Mehanizam za oporavak i otpornost , koji je stupio na snagu u veljači 2021., a trebao bi pomoći u izlasku iz krize. Kulturni i kreativni sektori i industrije ostvaruju korist uglavnom od potpora iz Mehanizma za oporavak i otpornost primjenom izravnih mjera u nacionalnim planovima za oporavak i otpornost i neizravno primjenom međusektorskih mjera. Komisija je mapirala ta planirana ulaganja i reforme i objavila tematski informacijski list o tablici pokazatelja za oporavak i otpornost kulture i kreativnih industrija. Osim toga, prilagođeno je nekoliko programa i fondova EU-a unutar višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. kako bi se pružila ciljanija potpora kulturnim i kreativnim sektorima u kontekstu oporavka, uključujući povećanje proračuna za program Kreativna Europa i klaster „Kultura, kreativnost i uključivo društvo” Obzora Europa . Komisija je u studenome 2021. pokrenula i CulturEU, prvi interaktivni vodič za financiranje EU-a za kulturu . Kad je riječ o institucionalnim promjenama EU-a, trenutačni plan rada za kulturu počeo se primjenjivati gotovo usporedno sa sporazumom Europskog Vijeća o „Novom strateškom programu za razdoblje 2019.–2024.” i novim mandatom Komisije u prosincu 2019., u okviru kojeg je određeno šest najvažnijih strateških ciljeva. Oblikovanje politika i općenito aktivnosti u području kulture i dalje su usmjereni na ciljeve zelene i digitalne tranzicije te doprinose promicanju europskog načina života. Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 ponovno je potvrdila važnost tih općih prioriteta, a postojeći trendovi u kulturi, primjerice digitalna transformacija, dodatno su se ubrzali. Rasla je i pozornost koja se posvećuje klimatskim promjenama i uništavanju okoliša. Kriza je pokazala neprocjenjivu važnost kulture za dobrobit ljudi i za poboljšanje socijalne kohezije i transformacije . U tom novom kontekstu pokrenute su druge važne inicijative EU-a koje se znatno oslanjaju na kulturu ili utječu na oblikovanje kulturnih politika, kao što su Novi europski Bauhaus , Europska godina mladih 2022. ili Program vještina za Europu. U globalnom je kontekstu kultura kao područje politike postala vidljiva i priznata unatoč krizi uzrokovanoj bolešću COVID-19, ili čak zbog nje. Čelnici G-20 prvi su put u svojoj Deklaraciji iz Rima (listopad 2021.) podsjetili na intrinzičnu vrijednost kulture i njezinu ulogu u održivom razvoju i jačanju otpornosti i obnove gospodarstava i društava. Osim toga, Rezolucijom UN-a o kulturi i održivom razvoju iz prosinca 2021. ponovno je potvrđena uloga kulture kao preduvjeta za ostvarivanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja i kao pokretača njihove provedbe. Proces koji prethodi održavanju UNESCO-ove globalne konferencije o kulturi i održivom razvoju Mondiacult u rujnu 2022. u Meksiku doprinosi održavanju zamaha u tom području. Od veljače 2022. i ruska vojna agresija na Ukrajinu i njezin narod postala je pitanje od izrazito velike važnosti za političku suradnju u području kulture. Ruska invazija ne prijeti samo životima umjetnika i profesionalnih radnika u području kulture u Ukrajini već i uzrokuje golemu štetu bogatoj i raznolikoj baštini te zemlje te guši njezine kulturne izričaje, što zahtijeva jedinstven i koordinirani odgovor EU-a. Europski ministri kulture i medija na sastanku u Angersu 7. i 8. ožujka 2022. objavili su deklaraciju kojom su izrazili svoju solidarnost i veliku predanost pomaganju Ukrajini da nadvlada te izazove. Komisija je mobilizirala svoje alate i instrumente kako bi podržala ukrajinske umjetnike i radnike u području kulture koji bježe iz svoje zemlje te kulturne organizacije zemalja koje primaju ukrajinske izbjeglice i kako bi pomogla u zaštiti kulturne baštine, npr. u okviru programa Kreativna Europa ili Mehanizma EU-a za civilnu zaštitu (vidjeti platformu „Creatives Unite”). 3.OCJENA PLANA RADA: prioritetna područja Države članice EU-a od 2002. određuju svoje prioritete za suradnju u području kulturne politike u višegodišnjim planovima rada koji se donose zaključcima Vijeća. Plan rada za kulturu za razdoblje 2019.–2022. (kako je izmijenjen u svibnju 2020.) ključni je strateški instrument kojim se usmjerava suradnja u području politika na razini EU-a. U njemu se određuje šest prioritetnih područja djelovanja i 18 tema s pripadajućim aktivnostima za države članice, Komisiju i predsjedništvo EU-a počevši od 2019. Rezultati ankete koju je provela Komisija ukazuju na to da države članice smatraju da su „održivost u području kulturne baštine”, „kultura kao pokretač održivog razvoja” i „ekosustav koji podržava umjetnike, profesionalne radnike u području kulture i kreativnosti te europske sadržaje” najvažniji prioriteti za oblikovanje politika na razini EU-a. Na nacionalnoj su razini istaknuti i „kohezija i dobrobit”. Države članice slažu se da je kulturna statistika važan međusektorski prioritet. Općenito, sve su aktivnosti plana rada provedene kako je planirano. Ostvarivanje tako velikog broja planiranih rezultata u kratkom vremenu i za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 iznimno je postignuće. U nekoliko je slučajeva zbog te situacije bilo potrebno prilagoditi formate rada i vremenske okvire kako bi se njezin učinak na rezultate sveo na najmanju mjeru. Bilo je potrebno uložiti dodatan koordinacijski trud u održavanje međusobne povezanosti različitih rezultata u okviru kontinuiranog programa (u kojem, primjerice, nakon studije EU-a slijedi rad skupine za otvorenu metodu koordinacije – OMK i zatim zaključci Vijeća), no to se pokazalo korisnim za usklađenost u oblikovanju politika na razini EU-a. Teme koje su dogovorene 2019. za vrijeme austrijskog predsjedanja pokazale su se vrlo prikladnima i bile su relevantne za vrijeme cijelog trajanja plana rada, a s tim se stajalištem slažu i države članice. U sljedećim se odjeljcima opisuje provedba plana rada za svaki prioritet ocjenjivanjem rada i rezultata u odnosu na svaku od 18 tema.

3.1.Prioritet A: održivost u području kulturne baštine Participativno upravljanje kulturnom baštinom Projekt uzajamnog učenja pod naslovom „Kulturna baština u akciji” pokrenut je 2019. Osmislila ga je Komisija, financiran je iz programa Kreativna Europa, a vodi ga konzorcij (mreža gradova Eurocities, KEA European Affairs, Mreža europskih regija za istraživanje i inovacije, Europa Nostra i Vijeće arhitekata Europe). Dio je ostavštine Europske godine kulturne baštine 2018. i obuhvaćen je Europskim okvirom za djelovanje u području kulturne baštine. U okviru projekta više od 100 lokalnih i regionalnih oblikovatelja politika može razmjenjivati znanje o kulturnoj baštini. Usmjeren je na participativno upravljanje, prilagodljivu ponovnu upotrebu i načela kvalitete za intervencije u području kulturne baštine. Konzorcij je u studenome 2020. objavio 32 inovativna primjera iz prakse . U projektu će se nastaviti razmjenjivati znanje i iskustva u okviru njegove druge faze do siječnja 2023., a naglasak će biti na tri međusobno povezane teme: 1. oporavak i otpornost putem kulturne baštine u svijetu poslije pandemije; 2. održivija kulturna baština radi suzbijanja klimatske krize; 3. nove uloge lokalnih i regionalnih tijela. Lokalni i regionalni oblikovatelji politika koji sudjeluju u projektu izrazito ga cijene. Na tu je temu hrvatsko predsjedništvo u veljači 2020. u Dubrovniku organiziralo konferenciju predsjedništva pod nazivom „Jačanje europske suradnje za zaštitu kulturne baštine od rizika” . Povezani zaključci Vijeća o upravljanju rizicima u području kulturne baštine doneseni su u svibnju 2020. Prilagodba kulturne baštine klimatskim promjenama Skupinom za OMK o „Jačanju otpornosti kulturne baštine na klimatske promjene” predsjedala je Njemačka. Izvješće i preporuke bit će dovršeni do srpnja 2022. Glavni su ciljevi bili prepoznavanje i razmjena dobrih primjera iz prakse i inovativnih mjera za zaštitu materijalne i nematerijalne kulturne baštine u vezi s klimatskim promjenama. To uključuje ispitivanje načina na koji kulturna baština može doprinijeti ublažavanju i suzbijanju klimatskih promjena u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. Skupina se u svojem radu usmjerila na ispitivanje trenutačnih i novih prijetnji i učinaka, raspravu o dostupnim primjerenim mjerama prilagodbe i ublažavanja, kao i na stvaranje otpornosti dobara kulturne baštine u promjenjivom okruženju, izbjegavajući pritom lošu prilagodbu. Unatoč žurnosti ta je tema još uvijek u povojima. Završno izvješće i preporuke te skupine vrijedan su doprinos prijeko potrebnoj raspravi o toj temi i planiranju mjera povezanih s klimatskim promjenama u području kulturne baštine na europskoj i nacionalnoj razini. Načela kvalitete za intervencije koje financira EU s mogućim učinkom na kulturnu baštinu Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline objavilo je 2019., nakon Europske godine kulturne baštine, dokument o europskim načelima kvalitete. Rumunjsko predsjedništvo organiziralo je u travnju 2019. u Segešvaru (Sighișoara) konferenciju predsjedništva „Načela kvalitete za kulturnu baštinu”. Europska načela kvalitete dodatno su revidirana u studenome 2020. Načela kvalitete obuhvaćena su i projektom uzajamnog učenja „Kulturna baština u akciji”. U okviru projekta utvrđeni su dobri primjeri kvalitete intervencija u kulturnu baštinu u praksi, koji su uvršteni na popis dobrih primjera iz prakse. Dodatno financiranje kulturne baštine Komisija je 25. i 26. siječnja 2021. organizirala radionicu putem interneta o dodatnom financiranju kulturne baštine. Sudjelovalo je više od 100 osoba, uključujući predstavnike iz 22 države članice. Prezentacije su obuhvaćale primjere javno-privatnih partnerstava, skupnog financiranja i prikupljanja financijskih sredstava, lutrije, donacija i mješovitih izvora financiranja. Među istaknutim govornicima predstavnik Europske investicijske banke usmjerio se na to kako osigurati da kulturna baština bude privlačna privatnim ulagačima, a predstavnik Europske kulturne zaklade usmjerio se na ulogu filantropije i zaklada. Podijeljeni su rezultati istraživanja i neke studije slučaja iz dva projekta koje financira EU. Izvješće s te radionice, u kojem je prikupljeno više od 100 dobrih primjera iz prakse, široko je distribuirano. Vijeće za kulturu održalo je 18. svibnja 2021. raspravu o politikama o toj temi. 3.2.Prioritet B: kohezija i dobrobit Socijalna kohezija Komisija je 26. i 27. studenoga 2020. organizirala radionicu putem interneta o važnosti kulture za socijalnu koheziju. Njome je zamijenjena skupina za OMK koja je prethodno bila predviđena za bavljenje tim pitanjem. Tu skupinu nije bilo moguće osnovati kao što je planirano zbog kašnjenja u radu prethodnog OMK-a za socijalnu uključenost za razdoblje 2017.–2018. (na kojem bi se temeljila nova skupina) i zbog ograničenja uzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19. Više od 50 sudionika iz 22 države članice za vrijeme događanja raspravljalo je o tome kako promicati socijalnu koheziju kroz kulturu na lokalnim i regionalnim razinama te je istražilo održive, ponovljive i uključive modele suradnje javnih tijela i djelatnika iz kulturnog sektora. Stručnjaci su ujedno razmijenili stajališta o međudjelovanju kulture i starenja, kulture i dobrobiti, ulozi kulture u sprječavanju depopulacije ruralnih područja, kao i u poticanju ljudi da ponovno stupe na tržište rada. Objavljeni su popratni materijali i izvješće s radionice . Rasprava o toj temi nastavila se u okviru konferencije portugalskog predsjedništva „Kultura, kohezija i društveni učinak”, koja se održala 5. i 6. svibnja 2021. u Portu. Visokokvalitetna arhitektura i izgrađeni okoliš Skupina za OMK kojom je predsjedala Estonija 6. listopada 2021. objavila je svoje izvješće „Ususret zajedničkoj kulturi arhitekture – ulaganje u visokokvalitetno životno okružje za sve” . Izvješće se temelji na zbirci studija slučaja koje je skupina za OMK prikupila na više razina upravljanja iz cijele Europe i ispitala u razdoblju od 2020. do 2021. U izvješću su navedeni najbolji primjeri iz prakse i preporuke o politikama u pogledu toga kako operacionalizirati kriterije kvalitete za arhitekturu i izgrađeni okoliš. Jedan je od zaključaka da „visokokvalitetan dizajn i dobro promišljene intervencije mogu očuvati život i autentičnost kulturnih dobara i spriječiti gubitak njihova kulturnog značaja.”

Osim izvješća, pripremljen je i komplet alata (dostupan na svim službenim jezicima EU-a) koji bi lokalnim i regionalnim oblikovateljima politika trebao pomoći ocijeniti kvalitetu mjesta i građevinskih projekata. Završna konferencija za predstavljanje i raspravu o radu održana je u Grazu i Mariboru od 6. do 8. listopada 2021. Informacije iz izvješća doprinijele su i izradi Zaključaka Vijeća o kulturi, visokokvalitetnoj arhitekturi i izgrađenom okolišu kao ključnim elementima inicijative „novi europski Bauhaus”, donesenih u prosincu 2021. Razumijevanje digitalne publike Komisija je krajem 2021. pokrenula rad stručnjaka na toj temi u okviru platforme Glasovi kulture . Putem platforme nastoji se istražiti mogućnost izrade dobrovoljnih smjernica za prikupljanje podataka i upravljanje podacima o digitalnoj publici, s posebnim naglaskom na izvedbenoj umjetnosti (kazalište, ples, glazba uživo) i kulturnoj baštini (muzeji, galerije, povijesne građevine, lokaliteti kulturne baštine, događanja i aktivnosti na temu nematerijalne kulturne baštine). Stručnjaci su se oslonili na iskustva stečena iz praksi povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 i sredinom 2022. planiraju objaviti izvješće o prilikama i preprekama za prikupljanje podataka i upravljanje podacima o digitalnoj publici . Mladi kreativni naraštaji Nakon konferencije predsjedništva „Mlade kreativne generacije”, koju je Rumunjska organizirala u ožujku 2019. u Bukureštu, zaključci Vijeća doneseni su u svibnju 2019. Građanstvo, vrijednosti i demokracija Finsko predsjedništvo organiziralo je konferenciju predsjedništva „Građanstvo, vrijednosti i demokracija” u srpnju 2019. u Helsinkiju. Komisija je u prosincu 2021. pokrenula neovisnu studiju pod nazivom „Važnost sudjelovanja građana u kulturi za građanski angažman i demokraciju – političke pouke iz međunarodnih istraživanja”. U njoj će se sažeti postojeće znanje i činjenice o toj temi, izdvojiti ključne političke pouke i istaknuti primjeri uspješnih mjera iz nekoliko država članica EU-a. Dovršetak studije očekuje se u studenome 2022. 3.3.Prioritet C: ekosustav koji podržava umjetnike, profesionalne radnike u području kulture i kreativnosti te europske sadržaje Status i radni uvjeti umjetnika Komisija je u prosincu 2020. objavila studiju o statusu i radnim uvjetima umjetnika i profesionalnih radnika u području kulture i kreativnosti . Europska stručna mreža za kulturu i audiovizualni sadržaj provela je studiju u bliskoj suradnji sa sektorskim organizacijama dionika. Studija je široko distribuirana, među ostalim i tako što je u veljači 2021. predstavljena Međuvladinom odboru Konvencije UNESCO-a iz 2005. Komisija je nastavila taj proces tako što je organizirala događanja Glasovi kulture na tu temu. Izvješće o promišljanjima na temu „Status i radni uvjeti umjetnika i profesionalnih radnika u području kulture i kreativnosti” objavljeno je u lipnju 2021. Skupina za OMK „Status i radni uvjeti umjetnika i profesionalnih radnika u području kulture i kreativnosti” započela je s radom u rujnu 2021. pod predsjedanjem Austrije i Irske. U njezinu radu sudjeluju stručnjaci iz ministarstava kulture i rada/socijalne skrbi iz svih 27 država članica. Skupina se bavi pitanjima radnih uvjeta umjetnika i profesionalnih radnika u području kreativnosti i dijeli dobre primjere iz prakse te uzima u obzir i širi ekosustav koji podržava umjetnike i profesionalne radnike u području kulture i kreativnosti te europske sadržaje. Preporuke o tim temama razvit će se na preostalim sastancima skupine. Izvješće skupine očekuje se do sredine 2023. Umjetnička sloboda Komisija je 21. listopada 2021. organizirala radionicu putem interneta o umjetničkoj slobodi s približno 60 sudionika iz 20 država članica. Na njoj su sudjelovali govornici iz međunarodnih organizacija (UN, UNESCO, Vijeće Europe), država članica (Švedska, Španjolska), civilnog društva (Culture Action Europe, FreeMuse) i sa Sveučilišta u Łódźu u Poljskoj. Tri sesije radionice bile su usmjerene na a. trenutačno stanje slobode umjetničkog izražavanja u EU-u; b. najbolje prakse za ostvarivanje, promicanje i zaštitu slobode umjetničkog izražavanja; i c. pravni okvir za zaštitu, promicanje i ostvarivanje slobode umjetničkog izražavanja. Izvješće s radionice objavljeno je, a njezini postupci doprinijet će radu na prethodno navedenoj studiji o građanstvu, vrijednostima i demokraciji. Audiovizualne koprodukcije Konferencija rumunjskog predsjedništva „Konsolidacija europske suradnje kroz koprodukcije” organizirana je u ožujku 2019. u Bukureštu . Nakon toga je u svibnju 2019. uslijedilo donošenje zaključaka Vijeća o poboljšanju prekogranične cirkulacije europskih audiovizualnih djela s naglaskom na koprodukcijama . Skupinom za OMK predsjedala je Nizozemska, a Rumunjska je bila potpredsjednica. Izvješće „Uspješne koprodukcije” objavljeno je 10. ožujka 2022. Organizacije kao što su Europska udruga filmskih centara (EFAD), Cine-Regio, Europski audiovizualni opservatorij i Eurimages sudjelovale su kao promatrači. Iako sve koprodukcije podrazumijevaju udruživanje i suradnju, skupina je zaključila da je status „službene” koprodukcije ključan za javnu podršku. Koprodukcije se bolje šire preko granica i dopiru do šire publike u odnosu na isključivo nacionalne produkcije, a time potiču i razvoj međunarodne karijere umjetnika. Pandemija bolesti COVID-19 promijenila je prirodu audiovizualnog sektora i koprodukcija, djelovala je kao katalizator trendova i istaknula je važnost uravnoteženih odnosa različitih aktera. Koprodukcije su prilika za promišljanje o načinima naše suradnje u svrhu rješavanja gorućih problema našeg doba, što uključuje nužno ozelenjivanje audiovizualnog sektora. Glazba Rumunjska je u lipnju 2019. u Bukureštu organizirala konferenciju predsjedništva „Glazba pokreće Europu – prilike i izazovi glazbenog sektora u digitalnoj eri”. Plan rada za razdoblje 2019.–2022. obuhvaćao je dvije radionice o glazbi u 2020. Objedinjene su u jednu veliku internetsku konferenciju koju je Komisija organizirala 4. i 5. ožujka 2021. pod nazivom „Glazba pokreće Europu: raznolikost i konkurentnost europskog glazbenog sektora”. Na konferenciji se okupilo gotovo 100 sudionika, uglavnom stručnjaka iz država članica EU-a i predstavnika glazbenog sektora. Plenarne rasprave s vanjskim govornicima obuhvatile su sesije o utjecaju pandemije bolesti COVID-19, ulozi glazbe u socijalnoj koheziji i dobrobiti, internetskom prijenosu glazbe i kulturnoj raznolikosti te o inicijativi Glazba pokreće Europu. Nakon četiri sesije uslijedila je rasprava o politikama samo za stručnjake država članica. Rezultati su sažeti u izvješću koje je ujedno pridonijelo namjenskoj sesiji na konferenciji portugalskog predsjedništva o pokretanju programa Kreativna Europa u lipnju 2021.

Višejezičnost i prevođenje U skupini za OMK sudjelovali su književni prevoditelji, izdavači, predstavnici institucija koje nude financiranje ili ministarstava kulture, a skupinom je predsjedala Francuska. Skupina je objavila svoje izvješće 3. veljače 2022. U radu se usmjerila na glavne izazove s kojima se suočavaju prevoditelji, kao što su niska privlačnost struke (uglavnom zbog loših plaća i radnih uvjeta) i činjenica da je tržište prevedenih djela gospodarski krhko, posebno za rjeđe korištene jezike. Skupina u izvješću daje preporuke kako povećati privlačnost prevoditeljske struke, osigurati više prilika za osposobljavanje i omogućiti struci da pregovara o boljim plaćama i radnim uvjetima. U izvješću se zagovara više javnog financiranja radi poticanja prevoditeljskih projekata i pravedne plaće primjenom širokog pristupa kojim se obuhvaća cijeli lanac vrijednosti, od autora do knjižara. I mjere kojima se promiče čitanje trebale bi imati jaku europsku notu. Francusko je predsjedništvo u veljači 2022. u Lilleu organiziralo forum „Inovacije, tehnologije i višejezičnost”. Zaključci Vijeća o jačanju međukulturnih razmjena putem mobilnosti umjetnika te kulturnih i kreativnih djelatnika te putem višejezičnosti u digitalnom dobu doneseni su u travnju 2022., a u njima se održavaju i preporuke skupine za OMK. Financiranje i inovacije u kulturnim i kreativnim sektorima Rumunjska je za vrijeme svojeg predsjedanja organizirala neformalni sastanak ministara kulture u Bukureštu. To je dovelo do donošenja Deklaracije iz Bukurešta ministara kulture i njihovih predstavnika o ulozi kulture u izgradnji budućnosti Europe 16. travnja 2019. Dva seminara namijenjena pregledu trenutačnog stanja koja su prvotno predložena radi nastavka rada na tu temu provedenog na temelju prethodnog plana rada spojena su u jedno događanje „Ekosustavi kulturnih i kreativnih sektora: drukčiji izgledi”. Događanje su zajednički organizirali Komisija i projekt Creative FLIP u Bruxellesu 28. i 29. siječnja 2020 . Događanju je prisustvovalo gotovo 250 dionika iz kulturnih i kreativnih sektora iz cijele Europe. U njemu su sudjelovali oblikovatelji politika te predstavnici platforme Glasovi kulture i Europske mreže kreativnih centara. To je dovelo do sinergija između projekata i oblikovanja politika te do rada koji nadilazi podjele i pojedinačne discipline. Sudionici su raspravljali i o tome kako su preporuke prethodnih skupina za OMK „Pristup financiranju” i „Javne politike za inovacije i poduzetništvo u kulturnim i kreativnim sektorima” i međusektorske preporuke Vijeća provedene te o tome što je još potrebno učiniti. Preporuke koje su iz toga proizašle sažete su u brošuri koja je široko distribuirana . 3.4.Prioritet D: rodna ravnopravnost Rodna ravnopravnost Komisija je pokrenula neovisnu studiju o rodnim jazovima u kulturnim i kreativnim sektorima, koja je objavljena u kolovozu 2019. U rujnu 2020. objavljena je ažurirana verzija . Europska stručna mreža za kulturu i audiovizualni sadržaj provela je studiju u bliskoj suradnji sa sektorskim dionicima. Izvješće je predstavljeno Odboru za poslove u kulturi Vijeća u listopadu 2020. i skupini za OMK o rodnoj ravnopravnosti u kulturnim i kreativnim sektorima u rujnu 2019. Izvješće je široko distribuirano, a poslužilo je i kao temelj za neka događanja o rodnoj ravnopravnosti koje je organiziralo njemačko predsjedništvo. Uz potporu Komisije 4. i 5. rujna 2019. održano je događanje Glasovi kulture o rodnoj ravnopravnosti, na kojem je predstavljeno izvješće platforme „Glasovi kulture”. Skupina za OMK o rodnoj ravnopravnosti u kulturnim i kreativnim sektorima kojom je predsjedala Austrija razmijenila je iskustva kako bi pružila preporuke o tome kako zatvoriti rodni jaz u kulturnim i kreativnim sektorima. U svojem izvješću objavljenom u lipnju 2021. usmjerila se na ključne izazove kao što su rodni stereotipi, seksualno uznemiravanje, pristup tržištu rada i rodne razlike u plaćama, pristup socijalnim naknadama, pristup resursima, pristup vodećim položajima i žensko poduzetništvo, prikupljanje podataka, rodna ravnopravnost na radnom mjestu, metodologije donošenja rodno osjetljivog proračuna i rodno osviještene politike, kao i rodno osjetljiv jezik. Rezultati skupine za OMK prvi su put predstavljeni na konferenciji portugalskog predsjedništva o socijalnoj koheziji, koja se održala 5. i 6. svibnja 2021. To se preklopilo s Komisijinim donošenjem Strategije za rodnu ravnopravnost 2020.–2025. Njemačka je u prosincu 2020. donijela zaključke predsjedništva o rodnoj ravnopravnosti u području kulture u kojima se u velikoj mjeri odražavaju preporuke stručnjaka. U travnju 2022. proveden je pregled stanja kako bi se utvrdio napredak i područja u kojima su potrebna poboljšanja. Pouke stečene za vrijeme procesa OMK-a doprinijele su forumu o rodnoj ravnopravnosti koji je francusko predsjedništvo vodilo od 8. do 10. ožujka 2022. u Angersu, a koji je organiziran u okviru francuskog i portugalskog predsjedavanja Vijećem Europske unije 2022. 3.5.Prioritet E: međunarodni kulturni odnosi Strateški pristup Vijeće za vanjske poslove donijelo je 8. travnja 2019. zaključke Vijeća o strateškom pristupu EU-a međunarodnim kulturnim odnosima i okviru za djelovanje . U zaključcima se prepoznaje potreba za međusektorskim pristupom kulturi radi jačanja učinkovitosti i utjecaja vanjske politike EU-a uključivanjem međunarodnih kulturnih odnosa u njegove instrumente vanjske politike. Njima se traži bolje koordiniranje politika među glavnim upravama Komisije, državama članicama i kulturnim organizacijama, među ostalim kad delegacije EU-a, države članice EU-a i Komisija zajednički pripremaju lokalne strategije. Kulturnom suradnjom nastavljaju se promicati zajedničke vrijednosti i europska jedinstvena kulturna raznolikost kao pokretač globalnog utjecaja EU-a u svijetu u smislu pravednih, jednakih i dugoročnih partnerstava. Na događanju koje je organiziralo slovensko predsjedništvo pod nazivom „Future Unlocked!” raspravljalo se o kulturnim i kreativnim sektorima kao nositeljima promjene. Događanje je organiziralo Ministarstvo vanjskih poslova od 12. do 15. rujna 2021., a njime su objedinjeni Konferencija na visokoj razini o kulturi u vanjskim odnosima, Kreativni forum Ljubljana, Europski sastanak na vrhu za kreativne industrije i sastanak viših dužnosnika o međunarodnim kulturnim odnosima. Zemljopisno područje primjene obuhvaćalo je zapadni Balkan, južni Mediteran i Afriku. 3.6.Prioritet F: kultura kao pokretač održivog razvoja Kulturna dimenzija održivog razvoja U skupini za OMK kojom su predsjedale Finska i Njemačka sudjelovali su stručnjaci iz nacionalnih uprava, znanstveni stručnjaci, predstavnici UNESCO-a i drugi vanjski stručnjaci. Izvješće skupine očekuje se u rujnu 2022. Tom je radu prethodilo događanje Glasovi kulture na temu kulture i ciljeva održivog razvoja koje je organizirano uz potporu Komisije u veljači 2021. To je rezultiralo izvješćem platforme Glasovi kulture . Skupina za OMK usmjerila se na tri teme: 1. podržavanje i poboljšavanje integracije kulture u nacionalne strategije održivog razvoja na temelju dobrovoljnih nacionalnih revizija; 2. UNESCO-ovi alati za izvješćivanje, u kojima se kultura ističe kao pokretač ciljeva održivog razvoja; i 3. projekti s pristupom odozdo prema gore koje vode dionici i mreže u kojima ključni kulturni akteri surađuju na postizanju ciljeva održivosti i ostvaruju pozitivne rezultate. Još je jedna važna zadaća te skupine pružiti informacije o planiranom izvješću Komisije o kulturi i održivom razvoju, čije se objavljivanje očekuje u drugoj polovini 2022., kao i doprinijeti stajalištima i preporukama koje će biti obuhvaćene završnom deklaracijom UNESCO-vog događanja Mondiacult, koje će se održati u rujnu 2022. u Meksiku. Rad te skupine za OMK povezan je i s rastućom potrebom za sve većom integracijom kulture u strateško planiranje javnih politika s obzirom na to da su životni sustavi društava teško pogođeni pandemijom, klimatskom krizom i uništavanjem okoliša.

3.7.Kulturna statistika Redovita proizvodnja pouzdanih podataka o kulturi ključna je za oblikovanje politika na temelju dokaza. U planu rada ističe se kulturna statistika kao međusektorski prioritet koji treba razmotriti u skladu s time. Eurostat na razini EU-a pruža usklađene podatke i ažurira odjeljak svojih internetskih stranica namijenjen kulturnoj statistici kad novi podaci postanu dostupni nakon što se provedu relevantne europske ankete. Eurostat je u razdoblju od 2020. do 2021. nacionalnim zavodima za statistiku poslao tri upitnika o glazbenom sektoru, sektoru kulturne baštine i književnom sektoru. Nastojali su se prikupiti alternativni izvori podataka na nacionalnoj razini. Eurostatova radna skupina za kulturnu statistiku redovito se obavješćuje i s njome se provode savjetovanja kako bi se poboljšala kvaliteta kulturne statistike i kako bi se ona dodatno razvila. Komisija je sredinom 2020. pokrenula poziv na podnošenje prijedloga o „Mjerenju kulturnih i kreativnih sektora u EU-u” radi provedbe pilot-projekta koji je 2019. predložio Europski parlament. Nastojali su se stvoriti okvir za mjerenje u tim sektorima i popuniti praznine u podacima na razini Eurostata. Kraj projekta očekuje se u prosincu 2022. Određene aktivnosti povezane s podacima integrirane su u Europsku promatračnicu za povrede prava intelektualnog vlasništva kao prateća mjera nakon provedbe studije izvedivosti za uspostavu Europske glazbene promatračnice u okviru inicijative Glazba pokreće Europu. Druge statističke aktivnosti opisane u studiji obuhvaćene su posebnim sektorskim pozivom iz 2022. o glazbi u okviru Obzora Europa („Ususret konkurentnom, pravednom i održivom europskom glazbenom ekosustavu”). 3.8.Digitalizacija Kulturni i kreativni sektori i industrije u sve većoj mjeri stvaraju, proizvode, prilagođavaju i dijele sadržaj digitalno, zbog čega se otvaraju znatne prilike da sektor raste i eksperimentira, promisli kako se bolje povezati s tradicionalnom publikom i publikom do koje je teže doprijeti te da poveća kulturno sudjelovanje. Pandemija bolesti COVID-19 ubrzala je tu digitalnu transformaciju. Nadalje, postojeći izazovi za pravednu digitalnu primjenu postali su još vidljiviji zbog te krize. Neka od pitanja koje je potrebno riješiti kako bi osiguralo da digitalna tranzicija pogoduje europskim kulturnim akterima i građanima uključuju: i. troškove pristupa tehnologiji; ii. nedostatak vještina (digitalnih i za upravljanje podacima); iii. nepravednu podjelu prihoda kad je riječ o digitalnoj upotrebi; iv. ovisnost o vanjskim platformama; v. prevlast najvećih pružatelja usluga; vi. promicanje i očuvanje kulturne raznolikosti; vii. manjak infrastrukture/usluga u određenim sektorima; i viii. digitalni jaz. Na nekima od tih pitanja temelji se plan rada za kulturu te su ona obuhvaćena radom na digitalnim politikama Komisije i država članica u okviru njihovih nadležnosti. 4.OCJENA PLANA RADA: metode rada U planu rada utvrđuju se i metode koje se trebaju primjenjivati za sve predviđene aktivnosti. Među njima su: skupine za OMK, konferencije, projekti uzajamnog učenja, studije, radionice, seminari namijenjeni pregledu trenutačnog stanja, stručne skupine, zaključci Vijeća i neformalni sastanci ministara kulture . U planu rada spominje se ukupno osam skupina za OMK. Međutim, skupina za OMK o socijalnoj koheziji pretvorena je u radionicu putem interneta. Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 bilo je potrebno provesti dodatne manje prilagodbe, uključujući preraspodjelu nekih od 10 planiranih konferencija, radionica (dvije radionice su spojene, četiri su odgođene) i aktivnosti uzajamnog učenja (dvije su spojene). Većina je država članica u svojim odgovorima na anketu Komisije smatrala da su trenutačne metode rada primjerene za ostvarenje ambicija iz plana rada. Smatraju da su skupine za OMK najprimjerenija metoda rada, nakon čega slijede radionice. Konferencije, studije, seminari namijenjeni pregledu trenutačnog stanja i uzajamno učenje bili su manje popularni. S obzirom na prednosti i ograničenja svake metode rada izneseno je nekoliko prijedloga za druge formate rada koji bi se mogli dodati u budućnosti (vidjeti odjeljak 6. ovog izvješća). 4.1.Otvorena metoda koordinacije (OMK) OMK je kao fleksibilan i neobvezujući okvir i dalje ključna metoda rada u provedbi plana rada te olakšava strukturiranu suradnju država članica. Rad svake skupine za OMK usklađen je s prioritetom plana rada. Novost u posljednjem planu rada bila je da je mandate skupina pripremila Komisija, a zatim ih je odobrio Odbor za poslove u kulturi Vijeća. To je skupinama dalo jasan okvir i fokus. Stajalište država članica o tom pristupu pozitivno je. Skupine za OMK održale su prosječno šest formalnih sastanaka (većinu putem interneta), koje je organizirala Komisija. Neke su skupine održale dodatne neformalne sastanke i sesije za izradu nacrta. Neke od njih podijelile su se i u podskupine za rad na podtemama. Ta radna metoda obuhvaća od 25 do 50 stručnjaka po skupini, koji u prosjeku dolaze iz 23 države članice. Rad skupina obično traje godinu do dvije, uključujući vrijeme potrebno za dovršetak izvješća. U jednom izvješću skupine za OMK kao novost je navedena internetska stranica sa studijama slučaja, materijalima koji se mogu preuzeti i podcastima, no to je povećalo radno opterećenje stručnjaka i Komisije. U trima od sedam skupina za OMK sudjelovale su partnerske zemlje poput Švicarske, Norveške i Islanda. Države članice smatraju da je ta suradnja s trećim zemljama u okviru skupina za OMK korisna te su otvorene sudjelovanju zemalja zapadnog Balkana na relevantnim temama. Rezultati ankete pokazuju da države članice izrazito cijene OMK kao metodu rada, no svjesne su opterećenja koje nastaje za te skupine zbog obveza izvješćivanja. Države članice smatraju da su izvješća skupina za OMK i sami sastanci važni. Međutim, čini se da ta izvješća imaju tek ograničen izravni utjecaj na oblikovanje politika i prakse dionika. Anketa pokazuje i da većina država članica nije upotrijebila više od pet od deset (navedenih) izvješća skupina za OMK u oblikovanju politika na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. Međutim, države članice dale su i nekoliko konkretnih primjera o tome kako su izvješća skupina za OMK utjecala na oblikovanje politika na nacionalnoj razini, primjerice, na pripremu strategija i reformi ili osnivanje novih organizacija. 4.2.Distribuiranje i priopćavanje rezultata plana rada Podaci iz ankete pokazuju da većina država članica ne smatra da je u planu rada potrebno navesti aktivnosti distribucije koje bi bile obvezujuće. Već je osmišljen niz aktivnosti, kao što su prevođenje izvješća, objavljivanje informacija na državnim internetskim stranicama i platformama te konferencije, rasprave i radionice kojima se potiče javna rasprava o temama povezanima s rezultatima plana rada. Iskustvo pokazuje da je mnogo truda i stručnog znanja uloženo u provedbu drugih aktivnosti iz plana rada. Kako bi se povećao utjecaj tog rada na oblikovanje politika i prakse dionika, čini se najkorisnije ciljano i inteligentno proširiti distribuiranje i priopćavanje rezultata OMK-a i drugih rezultata plana rada u državama članicama. Time bi se trebale obuhvatiti sve upravne razine, organizacije dionika, profesionalna udruženja, mediji itd. Zbog toga OMK i drugi rezultati plana rada trebaju zadovoljavati visoke standarde i biti prikladni za oblikovatelje politika. Izvješća, iako opsežna u pogledu sadržaja, mogu biti složena, duga i može ih biti teško operacionalizirati. Kako bi se ostvario njihov puni potencijal, u njima se moraju iznijeti jasne i konkretne preporuke o politikama potkrijepljene relevantnim dokazima. Moraju biti sažeta i napisana bez upotrebe žargona, jezikom koji nije akademski, koji mogu razumjeti i u skladu s kojim mogu postupati osobe koje nisu stručnjaci. Potrebno je poticati izradu kraćih, usmjerenijih izvješća koja sadržavaju sažetke s ključnim utvrđenjima. Time bi se ubrzali i procesi prevođenja i priopćavanja. 4.3.Kulturni dionici Kulturne organizacije i dionici više nego prije sudjeluju u provedbi plana rada za kulturu, posebno s obzirom na pandemiju. To je dovelo do toga da se veći broj događanja i rasprava odvija putem interneta te da kulturni i kreativni sektori zajednički djeluju na razini EU-a i jednoglasno progovaraju radi zadovoljavanja potreba sektora (npr. zajedničke javne izjave). Sudjelovanje dionika opisano je i u drugim dijelovima ovog dokumenta.

Komisija je u skladu s Novom europskom agendom za kulturu dodatno ojačala svoj strukturirani dijalog s civilnim društvom o kulturi. Pokrenula je novi niz događanja Glasovi kulture za razdoblje 2019.–2022. o aktualnim temama, koje su isto tako u skladu s prioritetima plana rada. Teme obuhvaćaju sljedeće: ulogu kulture u neurbanim područjima EU-a ; rodnu ravnotežu u kulturnim i kreativnim sektorima (povezano s OMK-om); kulturu i ciljeve održivog razvoja (povezano s OMK-om); status i radne uvjete umjetnika i profesionalnih radnika u području kulture i kreativnosti (povezano s OMK-om); međunarodne kulturne odnose (doprinos raspravi na sastanku viših dužnosnika za vrijeme francuskog predsjedavanja) . Poboljšane su sinergije, uključujući sastanke na kojima se okupljaju sudionici OMK-a i događanja Glasovi kulture kako bi razmijenili svoje rezultate i izvješća. Osim toga, Komisija je razvila daljnje ciljane sektorske dijaloge o kulturi, posebno o kulturnoj baštini (stručna skupina za kulturnu baštinu) i glazbi (Glazba pokreće Europu). Isto tako, Komisija je u okviru Pakta EU-a za vještine i u skladu s industrijskom strategijom EU-a mobilizirala dionike da uspostave široko partnerstvo za vještine u ekosustavu kulturnih i kreativnih industrija. Još uvijek ima prostora za povećanje suradnje dionika i civilnog društva i poboljšanje provedbe plana rada, što su navele i države članice u anketi. 5.OCJENA PLANA RADA: rezultati politika Osim prioriteta za kulturu koje je odredilo svako predsjedništvo EU-a, u planu rada za kulturu već je od samog početka predviđeno donošenje nekoliko (mogućih) zaključaka Vijeća, uz obavljanje prethodnog tehničkog rada u obliku skupina za OMK, studija i radionica (dinamični kontinuirani program). Države članice u svojim su odgovorima na anketu smatrale da je veza između rezultata plana rada i rada rotirajućih predsjedništva korisna. Povezivanje stručnog i akademskog rada s konkretnim rezultatima politika pokazalo se korisnim za rješavanje ključnih prioritetnih pitanja te bi to trebalo ojačati u budućnosti. To je dovelo do sljedećih zaključaka Vijeća: -o mladim kreativnim generacijama, doneseni u svibnju 2019. za vrijeme rumunjskog predsjedanja, -o poboljšanju prekogranične cirkulacije europskih audiovizualnih djela s naglaskom na koprodukcijama, doneseni u svibnju 2019. za vrijeme rumunjskog predsjedanja, -o upravljanju rizicima u području kulturne baštine, doneseni u svibnju 2020. za vrijeme hrvatskog predsjedanja, -o rodnoj ravnopravnosti u kulturnom i kreativnom sektoru, doneseni u prosincu 2020. za vrijeme njemačkog predsjedanja (zaključci predsjedništva) ; -o kulturi, visokokvalitetnoj arhitekturi i izgrađenom okolišu kao ključnim elementima inicijative „novi europski Bauhaus”, doneseni u prosincu 2021. za vrijeme slovenskog predsjedanja, -o jačanju međukulturnih razmjena putem mobilnosti umjetnika te kulturnih i kreativnih djelatnika te putem višejezičnosti u digitalnom dobu, doneseni u travnju 2022. za vrijeme francuskog predsjedanja. Osim toga, nova pitanja od velike važnosti za oblikovanje kulturnih politika koja utječu na kulturne i kreativne sektore u Europi (npr. razorni potres u Zagrebu u ožujku 2020., sve veći zamah Programa održivog razvoja do 2030., pandemija bolesti COVID-19 i proces oporavka) potaknula su odgovarajuća predsjedništva da rade na odgovorima i rezultatima politika u sljedećim područjima: -kulturna dimenzija održivog razvoja, doneseno u studenome 2019. za vrijeme finskog predsjedanja (rezolucija Vijeća) , -izmjena plana rada za kulturu za razdoblje 2019.–2022., doneseno u svibnju 2020. za vrijeme hrvatskog predsjedanja, -oporavak, otpornost i održivost kulturnog i kreativnog sektora, doneseno u svibnju 2021. za vrijeme portugalskog predsjedanja . Predsjedništva su pokrenula niz događanja na visokoj razini koja su povezani s prioritetima plana rada i kojima se primjenjuje plan politike, no ona nisu navedeni u planu rada. Među njima su: -neformalni sastanci ministara kulture radi zaštite zajedničke europske kulturne baštine, ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 i utjecaja invazije Rusije na Ukrajinu, -sastanci viših dužnosnika u području međunarodnih kulturnih odnosa koje su u rujnu 2020., rujnu 2021. i travnju 2022. organizirala ili u čijoj su organizaciji sudjelovala ministarstva vanjskih poslova, -konferencije i događanja predsjedništva, npr. o zaštiti kulturne baštine i multilateralizmu u studenome 2020.; o kulturnoj demokraciji u travnju 2021.; o rizicima za baštinu, muzeje, arhive i arhitekturu u ožujku 2022. Mnoštvo rezultata politika nastalih u okviru posljednjeg i prethodnih planova rada za kulturu ukazuje na to da je potrebno razmotriti i procijeniti napredak ostvaren u pogledu mjera koje prate utvrđenja, preporuke i pozive donesenih u okviru nacionalnog i europskog oblikovanja politika.