(2)Budući da Europljani sve više upotrebljavaju potrošačke proizvode interneta stvari, u godinama koje slijede očekuje se znatan rast tog sektora. Predviđa se da će se do 2030. ukupni prihodi od potrošačkog interneta stvari u svijetu povećati sa 105,7 milijardi EUR 2019. na približno 404,6 milijardi EUR. I europski prihodi od uređaja za pametna kućanstva više će se nego udvostručiti u razdoblju od 2020. do 2025. (s otprilike 17 milijardi na otprilike 38,1 milijardu EUR).

(29)Rezultati sektorskog istraživanja pokazuju da poduzeća omogućuju korisnicima pristup svojim podacima na različite načine (na primjer putem korisničkih računa, korisničkih sučelja ili posebnih alata ili tehnologije), ovisno o čimbenicima kao što su vrsta pametnog uređaja ili potrošačka usluga interneta stvari koje poduzeće pruža i njihova namjena. Većina pružatelja potrošačkih usluga interneta stvari i proizvođača pametnih uređaja koji su sudjelovali u istraživanju navodi da korisnicima omogućuju pristup osobnim podacima i njihovo preuzimanje kako bi ih mogli prenijeti drugim pružateljima usluga i proizvođačima uređaja u skladu s člankom 20. OUZP-a.

(30)Nekoliko pružatelja potrošačkih usluga interneta stvari navodi i da bi se njihovi podaci mogli prenijeti izravno od jednog pružatelja usluga drugome automatskim prijenosom podataka između aplikacija dvaju pružatelja usluga, u skladu s člankom 20. stavkom 2. OUZP-a. Međutim, takva izravna prenosivost podataka među različitim poduzećima (ili voditeljima obrade podataka) nije uobičajena.

(31)Konkretno, čini se da su mogućnosti prenosivosti podataka ograničenije za podatke koji se prikupljaju putem glasovnih asistenata. Jedan je od razloga taj što se glasovne naredbe ne mogu jednostavno prenijeti u druge glasovne asistente. Nadalje, nekoliko ispitanika pojašnjava da su pružatelji usluga glasovnih asistenata dio vlastitog ekosustava i ograničavaju prijenos i prenosivost podataka izvan njega.

(32)S obzirom na aspekte podataka o potrošačkom internetu stvari povezanih s poslovanjem, rezultati sektorskog istraživanja upućuju na to da je protok podataka među različitim dijelovima ekosustava potrošačkog interneta stvari obično vrlo funkcionalan. Osmišljen je tako da sustav pravilno funkcionira za korisnika, na primjer obradom i izvršavanjem glasovne naredbe.

(33)Ostale vrste podataka koje poduzeća mogu razmjenjivati uključuju neagregirane podatke o pogreškama i agregirane podatke o uspješnosti. Kad podacima koje je prikupilo jedno poduzeće može pristupiti treća strana, ti se podaci obično stavljaju na raspolaganje putem središnjih kontrolnih ploča. Dijeljenje korisnikovih osobnih podataka, na primjer povezivanjem nekoliko korisničkih računa, moguće je samo uz prethodnu privolu.

(34)Čak i ako ne postoji aktivna razmjena podataka, neka poduzeća u sektoru potrošačkog interneta stvari imaju pristup podacima povezanima s aktivnostima treće strane. To su obično pružatelj operativnog sustava pametnih uređaja i/ili pružatelj glasovnog asistenta, koji mogu prikupiti određene informacije o interakciji korisnika, na primjer, s potrošačkom uslugom interneta stvari na temelju svojeg položaja u ekosustavu potrošačkog interneta stvari.

(35)Ne postoje standardizirani formati za prikupljanje i razmjenu podataka među poduzećima u sektoru potrošačkog interneta stvari. Podaci se obično obrađuju u vlasničkom formatu specifičnom za određeno poduzeće ili u nestandardiziranom, ali rasprostranjenom nezaštićenom formatu datoteke. Sučelja za programiranje aplikacija i/ili kompleti za razvoj softvera jednog poduzeća (na primjer pružatelj glasovnog asistenta) često određuju koji bi se formati podataka trebali upotrebljavati te mogu sadržavati i relevantne odredbe o obradi i razmjeni podataka.

(36)Čini se da se nekoliko ugovornih odredaba odnosi na poslovne aspekte podataka o potrošačkom internetu stvari. Takvi sporazumi mogu uključivati klauzule o zaštiti, obradi, pohrani i upotrebi osobnih podataka. Politika zaštite privatnosti svakog poduzeća važna je i za upravljanje podacima (protokom podataka). Općenito, rezultati sektorskog istraživanja upućuju na to da određena poduzeća u sektoru potrošačkog interneta stvari, posebno vodeći pružatelji glasovnih asistenata, mogu nametnuti standardne uvjete kojima se neovisnim poduzećima ograničava pristup podacima i njihova upotreba, dok sami imaju širok pristup podacima i povezane mogućnosti upotrebe.

(37)Kad je riječ o upotrebi podataka u poduzećima u sektoru potrošačkog interneta stvari, ispitanici navode da prikupljene podatke upotrebljavaju za: i. normalno funkcioniranje potrošačkih proizvoda i usluga interneta stvari; ii. personalizaciju korisničkog iskustva; iii. analizu poslovanja; iv. održavanje i razvoj proizvoda; i v. razne druge svrhe (na primjer marketinšku komunikaciju, sigurnost i sprečavanje prijevara).

(38)Navode da trećim stranama ne naplaćuju stavljanje podataka na raspolaganje. Međutim, smatraju da mogu ostvariti financijsku korist od digitalnog oglašavanja i profiliranja korisnika. Upotreba podataka o potrošačkom internetu stvari u svrhu digitalnog oglašavanja može biti posebno dragocjena vodećim poduzećima u sektoru potrošačkog interneta stvari koja se bave digitalnim oglašavanjem. Raširenost pametnih uređaja i usluga potrošačkog interneta stvari u kućanstvu i osobnom životu korisnika može povećati vrijednost podataka o potrošačkom internetu stvari za izradu njihovih profila. Međutim, ispitanici navode da u tom poslovnom segmentu ima prostora za napredak, pri čemu bi trebalo primjenjivati pravila o zaštiti podataka.

7Glavna pitanja povezana s tržišnim natjecanjem i druga utvrđena pitanja

(39)Odgovori iz sektorskog istraživanja upućuju na niz pitanja povezanih s praksama koje bi mogle negativno utjecati na tržišno natjecanje, inovacije i odabir proizvoda i usluga u sektoru potrošačkog interneta stvari u EU-u.

(40)Prvo, kad je riječ o interoperabilnosti, ispitanici su izrazili posebnu zabrinutost u pogledu dvaju glavnih pitanja. Postupci integracije u velikoj su mjeri uvjetovani prisutnošću nekoliko pružatelja vodećih vlasničkih glasovnih asistenata i operativnih sustava relevantnih za sektor potrošačkog interneta stvari. Ta poduzeća mogu samostalno utvrditi zahtjeve potrebne za postizanje interoperabilnosti s vlastitom tehnologijom putem jednostrano uređenih uvjeta, tehničkih zahtjeva i postupaka certificiranja. U vezi s time, jednostranim uređivanjem interoperabilnosti i postupaka integracije mogu i ograničiti funkcionalnosti pametnih uređaja neovisnih proizvođača i usluga potrošačkog interneta stvari nametanjem tehničkih ograničenja poput ograničenih sučelja za programiranje aplikacija.

(41)Drugo, ispitanici su u različitim upitnicima izrazili zabrinutost i u pogledu normizacije. To se posebno odnosi na postupak normizacije, pravila organizacija za normizaciju o članstvu i sudjelovanju, deklaracije o patentima bitnima za normu, politike u području prava intelektualnog vlasništva i uvjete licenciranja. Iako ta pitanja nisu specifična za segmente obuhvaćene sektorskim istraživanjem, navodi se da složeno normizacijsko okruženje i razmjerno rascjepkano okruženje vlasničkih tehnologija negativno utječu na potencijal rasta segmenata potrošačkog interneta stvari. Ispitanici smatraju da kad je riječ o tehnološkim rješenjima vodeću ulogu uglavnom imaju velika tehnološka poduzeća. To bi im moglo omogućiti da kao vlasnici patenata svoju tržišnu snagu iskoriste na silaznim tržištima, a korisnike bi moglo ograničiti na vlasničke ekosustave. To može dovesti do daljnje rascjepkanosti tehnološkog okruženja i većih prepreka komunikaciji među sustavima. Osim toga, mnogi ispitanici smatraju da bi takvo zadržavanje paralelnih ekosustava velikim ekosustavima omogućilo znatnu kontrolu nad razinom i kvalitetom interoperabilnosti među sustavima.

(42)Treće, kad je riječ o podacima, proizvođači pametnih uređaja i pružatelji usluga potrošačkog interneta stvari izražavaju zabrinutost zbog velike uloge glasovnih asistenata pri prikupljanju podataka na potrošačkom internetu stvari. Posebno zabrinjava činjenica da pružatelji glasovnih asistenata mogu upravljati ne samo protokom podataka i odnosima s korisnicima nego i iskoristiti te prednosti na susjednim tržištima, odnosno u pružanju drugih potrošačkih proizvoda i usluga interneta stvari. Osim toga, neovisni proizvođači i pružatelji usluga smatraju da im ograničenja podataka koje primaju od vodećih pružatelja glasovnih asistenata otežavaju razvoj poslovanja.

(43)Kad je riječ o razmjeni podataka, važno je uzeti u obzir pitanja privatnosti kao sredstvo za održavanje povjerenja potrošača, povjerljivosti, pristupa podacima i njihove cjelovitosti. Međutim, sudionici na tržištu mogu se koristiti zahtjevima za zaštitu privatnosti kako bi opravdali zadržavanje određenih podataka.

(44)Nadalje, taj povlašteni pristup velikim količinama podataka mogao bi omogućiti vodećim pružateljima glasovnih asistenata da lakše poboljšaju kvalitetu svoje tehnologije glasovnih asistenata/prepoznavanja glasa s pomoću algoritamskog osposobljavanja i strojnog učenja. Nemogućnost pristupa takvim podacima može stvoriti prepreke za nove sudionike na tržištu glasovnih asistenata i spriječiti razvoj manjih konkurentnih poduzeća. Kao posljednji problem povezan s podacima, niz ispitanika naveo je da se očekuje da će utvrđene mogućnosti unovčavanja podataka koristiti vodećim pružateljima tehnoloških platformi potrošačkog interneta stvari, a posebno malom broju poduzeća u sektoru potrošačkog interneta stvari koja su već prisutna na tržištu digitalnog oglašavanja. Neki ispitanici smatraju da podaci prikupljeni na temelju potrošačkih proizvoda i usluga interneta stvari omogućuju tim poduzećima da na precizniji način dodijele oglasni prostor neovisnim oglašivačima, uzimajući u obzir korisničke preferencije.

(45)Četvrto, neki su ispitanici izrazili višestruku zabrinutost u pogledu tržišnog natjecanja kad je riječ o nestandardnim opcijama koje su dostupne korisnicima. Rezultati sektorskog istraživanja upućuju na prakse prethodne instalacije, postavljanja zadanih vrijednosti i isticanja potrošačkih usluga interneta stvari na pametnim uređajima ili putem glasovnih asistenata. Iako korisnici mogu imati koristi od takvih praksi (na primjer u smislu praktičnosti), njima se u velikoj mjeri može odrediti i mogućnost otkrivanja, vidljivosti i pronalaženja usluge potrošačkog interneta stvari i time dovesti u povoljniji tržišni položaj pružatelja usluge koja je prethodno instalirana, postavljena kao zadana vrijednost ili istaknuta na neki drugi način. Usluge kojima se tako navodno daje prednost često su vlasničke usluge vodećih pružatelja tehnoloških platformi potrošačkog interneta stvari ili velikih međunarodnih pružatelja usluga kreativnog sadržaja na štetu manjih i/ili lokalnih poduzeća.

(46)Peto, izražena je zabrinutost zbog pokušaja vodećih pružatelja glasovnih asistenata da osiguraju ekskluzivnost svojeg glasovnog asistenta na određenim pametnim uređajima ili da spriječe istodobnu upotrebu više glasovnih asistenata. Neki proizvođači pametnih uređaja navode i da će pružatelji glasovnih asistenata dati licenciju za upotrebu svojih glasovnih asistenata samo s drugim vrstama softvera, tehnologije ili aplikacija, a ne samostalno.

(47)Šesto, ispitanici su izrazili zabrinutost zbog uloge vodećih pružatelja glasovnih asistenata i operativnih sustava pametnih uređaja kao posrednika između korisnika i pametnih uređaja ili usluga potrošačkog interneta stvari koje se mogu kontrolirati i kojima se može pristupiti putem glasovnog asistenta i/ili operativnog sustava. Prvi niz pitanja odnosi se na kontrolu koju ti pružatelji imaju nad korisničkim odnosom i iskustvom. Zbog toga se ispitanici boje da će izgubiti prepoznatljivost robne marke i izravan odnos s korisnicima. Drugi se odnosi na način na koji ti pružatelji upravljaju pristupom uslugama potrošačkog interneta stvari i povezanim podacima. Treći niz pitanja odnosi se na tehničku izvedbu i procese. Na primjer, ispitanici navode da ovise o tehničkoj podršci glasovnih asistenata i pružatelja operativnih sustava te o pravodobnoj prethodnoj obavijesti o softverskim i drugim ažuriranjima. S druge strane, vodeći pružatelji tehnoloških platformi potrošačkog interneta stvari u potpunosti kontroliraju iskustvo povezano s vlastitim proizvodima i uslugama od samog početka interakcije s korisnicima, prikupljaju relevantne korisničke podatke i u većini slučajeva ne ovise o tome hoće li treća strana riješiti tehnička pitanja.