IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU O AKTIVNOSTIMA ZADUŽIVANJA I KREDITIRANJA EUROPSKE UNIJE U 2012. /* COM/2013/0752 final */





Sadržaj 1........... Uvod.. 3 2........... Aktivnosti kreditiranja Europske unije. 3 2.1........ Instrument platne bilance. 3 2.2........ Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM) 4 2.3........ Instrument makrofinancijske pomoći (MFA) 6 2.4........ Instrument Euratoma. 8 3........... Aktivnosti zaduživanja Europske unije. 8 3.1........ Platna bilanca (PB) 9 3.2........ EFSM... 9 3.3........ MFA.. 9 3.4........ Euratom.. 10 4........... Europska investicijska banka.. 10 4.1........ Aktivnosti kreditiranja EIB-a. 10 4.2........ Aktivnosti zaduživanja EIB-a. 10 5........... Osiguranje financijske stabilnosti u europodručju.. 11 5.1........ Instrument zajma Grčkoj 11 5.2........ Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF) 12 5.3........ Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) 12 1. Uvod Svake godine, Komisija mora obavješćivati Europski parlament i Vijeće o korištenju različitih instrumenata kreditiranja Europske unije. Kako bi ispunila te zahtjeve za obavješćivanjem, u ovom izvješću opisuju se poslovi kreditiranja za svaki instrument kao i odnosne aktivnosti zaduživanja. 2. Aktivnosti kreditiranja Europske unije Komisija pruža financijsku potporu trećim zemljama i državama članicama u obliku bilateralnih zajmova pozajmljivanjem na tržištu kapitala za koje jamči proračun EU-a u okviru različitih zakonskih akata Vijeća ili Vijeća i Europskog parlamenta, ovisno o ciljevima koji se žele postići[1]. Komisija i Visoki predstavnik, uz pomoć Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD), osiguravaju usklađenost financijske potpore trećim zemljama s općim ciljevima vanjskog djelovanja EU-a. 2.1. Instrument platne bilance Pomoć za platne bilance (PB), prema članku 143. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Uredbi Vijeća (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica[2], pruža se u obliku srednjoročnih zajmova koje osigurava Unija i u pravilu se odobrava zajedno s financiranjem Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i drugih višestranih kreditora, poput EIB-a, EBRD-a ili Svjetske banke ili bilateralne pomoći država članica. Pomoć za platne bilance iznimne je prirode i Vijeće ju odobrava ovisno o pojedinačnom slučaju djelujući kvalificiranom većinom. Mogući korisnici su države članice izvan europodručja koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na platnu bilancu. Cilj joj je olakšati ograničenja vanjskog financiranja država članica primateljica i ponovna uspostava održivosti platne bilance zemlje. Isplaćuje se ovisno o ispunjenju uvjeta gospodarske politike o kojima odlučuje Vijeće - nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom o prijedlogu programa prilagodbe - i o kojima su se usuglasile Komisija i država članica korisnica u Memorandumu o razumijevanju prije zaključivanja sporazuma o zajmu. Redovito se revidira kontinuirana usklađenost mjera u programu prilagodbe i uvjet je za isplate budućih obroka. Potrebna sredstva Komisija prikuplja na tržištima kapitala u ime Europske unije. Komisija redovito izvješćuje Gospodarski i financijski odbor i Vijeće o provedbi Uredbe o platnoj bilanci. Instrument platne bilance ponovno je aktiviran 2008. kao odgovor na međunarodnu gospodarsku i financijsku krizu i gornja granica mu je povećana s 12 milijardi EUR na 25 milijardi EUR u prosincu 2008. [3], a o dodatnom povećanju na 50 milijardi EUR odlučeno je u svibnju 2009. [4] kako bi se EU omogućilo da brzo odgovori na svaki budući zahtjev za pomoć u odnosu na platnu bilancu. Do 31. prosinca 2012., ukupan iznos od 14,6 milijardi EUR izdvojen je Mađarskoj[5], Latviji[6] i Rumunjskoj[7] od čega je 13,4 milijardi EUR isplaćeno do kraja 2012. Osim 5 milijardi EUR pomoći platnoj bilanci, koja je istekla 6. svibnja 2012., Vijeće je 2011. odlučilo Rumunjskoj pružiti preventivnu financijsku pomoć (PFP) u iznosu do 1,4 milijarde EUR[8]. Isplate, međutim, nisu izvršene te je instrument istekao 31. ožujka 2013. Financijska pomoć odobrena Mađarskoj istekla je u studenom 2010. i Latviji u siječnju 2012. U 2012. nisu donesene odluke niti izvršene isplate u okviru instrumenta platne bilance. 1. tablica: Pomoć platnoj bilanci na dan 31.12.2012. (u milijardama EUR) Zemlja || Odobreni iznos || Isplaćeni iznos || Vraćeni iznos || Preostali iznos || Prosječno dospijeće zajma (godina) Mađarska || 6,5 || 5,5 || 2,0 || 3,5 || 6,1 Latvija || 3,1 || 2,9 || 0 || 2,9 || 6,6 Rumunjska (PB) || 5,0 || 5,0 || 0 || 5,0 || 7,0 Rumunjska (PFP) || 1,4 || 0 || 0 || 0 || 0 Ukupno || 16,0 || 13,4 || 2,0 || 11,4 || 2.2. Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM) Uredbom Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. uspostavljen je Mehanizam za europsku financijsku stabilnost (EFSM) na temelju članka 122. stavka 2.[9] Proračun EU-a u potpunosti podržava EFSM čiji ukupni kreditni kapacitet iznosi do 60 milijardi EUR. Mogući korisnici pomoći EFSM-a su države članice u europodručju u poteškoćama zbog ozbiljnog pogoršanja međunarodnog gospodarskog i financijskog okruženja. Korištenje EFSM-a podliježe uvjetovanosti politike u kontekstu gospodarskog i financijskog programa prilagodbe kako je dogovoren u okviru Memoranduma o razumijevanju sklopljenog između Komisije i države članice korisnice i slijedi sličan proces donošenja odluka kao za pomoć za platne bilance. Procjena financijskih potreba i redovni nadzor u provedbi programa obavljaju se uz savjetovanje s ESB-om najmanje svakih šest mjeseci o općim uvjetima gospodarske politike programa prilagodbe i svaka tri mjeseca za provjeru ispunjava li država članica uvjete gospodarske politike vezane uz pomoć. O svim promjenama programa prilagodbe koje bi mogle biti potrebne raspravlja se s državom članicom korisnicom. Vijeće, djelujući kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije, odlučuje o prilagodbama koje će se izvršiti u početnim općim uvjetima gospodarske politike i odobrava revidirani program prilagodbe kako ga priprema država članica korisnica. Komisija redovito izvješćuje Gospodarski i financijski odbor i Vijeće o provedbi Uredbe o EFSM-u i o nastavku izvanrednih okolnosti koji opravdavaju njezino donošenje. Instrument EFSM-a aktiviran je 2011. za Irsku i Portugal, izdvajanjem iznosa zajma do 22,5 milijardi EUR i 26 milijardi EUR za svaku od te dvije zemlje korisnice pojedinačno. Ukupna izdvajanja, uključujući i EFSF, MMF i druge države članice iznose do 85 milijardi EUR i 78 milijardi EUR svako zasebno: 2. tablica: Podjela izdvajanja (u milijardama EUR) Zemlja || EFSM || EFSF || MMF || Ostali || Ukupno Irska || 22,5 || 17,7 || 22,5 || 22,3* || 85 Portugal || 26,0 || 26,0 || 26,0 || || 78 Ukupno || 48,5 || 43,7 || 48,5 || 22,3 || 163 * 4,8 milijardi EUR od drugih država članica (Ujedinjeno Kraljevstvo, Švedska, Danska) i 17,5 milijardi EUR od irske države. Nadalje, u skladu s izjavom šefova država ili vlada europodručja i institucija EU-a od 21. srpnja 2011., odlučeno je o produženju dospijeća[10] i smanjenju kamatne marže[11] i primijenjeno retroaktivno na sve isplaćene tranše zajma. U skladu s Provedbenom Odlukom Vijeća 2011/77/EU[12] i Provedbenom Odlukom Vijeća 2011/344/EU,[13] u 2012. Irskoj je isplaćeno 7.800 milijuna EUR i 8.000 milijuna EUR Portugalu. Na kraju 2012. ukupni preostali iznos Instrumenta je 43.800 milijuna EUR. 3. tablica: Popis poslova sa zajmovima isplaćenim u okviru instrumenta EFSM-a u 2012. (u milijunima EUR) Zemlja || Odluka || Odobreni iznos || Datum obroka || Isplaćeni iznos || Kupon || Dospijeće || Prosječno dospijeće zajma (godina) Irska || 2011/77/EU || 22.500 || 16.1.2012. 5.3.2012. 3.7.2012. 30.10.2012. || 1.500 3.000 2.300 1.000 || 3,75 % 3,375 % 2.875 % 2,50 % || 4.4.2042. 4.4.2032. 4.4.2028. 4.11.2027. || 10,2 11,8 12,3 12,4 Zbroj || || || || 7.800 || || || 12,4 Portugal || 2011/344/EU || 26.000 || 16.1.2012. 24.4.2012. 4.5.2012. 30.10.2012. || 1.500 1.800 2.700 2.000 || 3,75 % 3,375 % 2,75 % 2,50 % || 4.4.2042. 5.4.2038. 4.4.2022. 4.11.2027. || 10,9 12,5 12,2 12,4 Zbroj || || || || 8.000 || || || 12,4 Ukupno || || 48.500 || || 15.800 || || || 2.3. Instrument makrofinancijske pomoći (MFA) Makrofinancijska pomoć (MFA) se pruža kao potpora zemljama kandidatkinjama, mogućim kandidatkinjama i susjednim zemljama za rješavanje kratkoročnih problema s platnom bilancom, stabilizaciju javnih financija i poticanje provedbe strukturnih reformi. Makrofinancijska pomoć se pruža na izvanrednoj i privremenoj osnovi i temelji se na strogoj uvjetovanosti gospodarske politike. Poslovi makrofinancijske pomoći obično nadopunjuju programe prilagodbe MMF-a. Makrofinancijska pomoć se može pružiti u obliku zajmova i/ili bespovratnih sredstava. Ukoliko zemlja korisnica ne ispunjava svoje obveze otplate, Komisija može aktivirati Jamstveni fond za vanjska djelovanja[14] tako da se otplata odnosnog zaduženja Komisije izvršava iz njegovih sredstava[15]. Detaljni podaci o poslovima makrofinancijske pomoći mogu se pronaći u godišnjem Izvješću Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi makrofinancijske pomoći u trećim zemljama[16]. U 2012. dovršena je dodjela makrofinancijske pomoći za Armeniju usvojena 2009. [17]. Dio koji se odnosi na zajam druge i zadnje tranše u iznosu od 39 milijuna EUR isplaćen je armenskim tijelima u veljači 2012. Prva tranša i dio bespovratnih sredstava druge tranše isplaćeni su u 2011. Time je zatvoren posao makrofinancijske pomoći od 100 milijuna EUR, koji se sastojao od 65 milijuna EUR zajma i 35 milijuna EUR u bespovratnim sredstvima. U pogledu dodjele makrofinancijske pomoći Moldaviji[18], koja se sastojala od 90 milijuna EUR bespovratnih sredstava, Komisija je u travnju 2012. oslobodila treću i zadnju tranšu (30 milijuna EUR). Provedba makrofinancijske pomoći za Ukrajinu, odobrene 2010. [19], koja, zajedno sa sredstvima iz prethodnog posla odobrenog 2002., iznosi 610 milijuna EUR u zajmovima, do daljenjeg je odgođena u 2012. zbog potrebe dogovora s ukrajinskim tijelima o određenim uvjetima Memoranduma o razumijevanju kao i zbog činjenice što je program MMF-a bio pogrešno usmjeren a zatim i istekao u prosincu 2012. Sredinom 2012. postignut je sporazum o Memorandumu o razumijevanju koji je potpisan u okviru sastanka na vrhu Ukrajine i EU-a u veljači 2013. Prva isplata ove dodjele makrofinancijske pomoći i dalje podliježe dogovoru između ukrajinskih tijela i MMF-a o novom programu pomoći. U pogledu makrofinancijske pomoći za Bosnu i Hercegovinu[20], odobrene 2009. (u ukupnom iznosu od 100 milijuna EUR u zajmovima), valjanost Memoranduma o razumijevanju i Sporazuma o zajmu produžena je za godinu dana do studenog 2013. Prva tranša ovog posla, u iznosu od 50 milijuna EUR, isplaćena je u veljači 2013. U 2012. Europski parlament i Vijeće raspravljali su o dva zakonska prijedloga za nove poslove makrofinancijske pomoći koje je Komisija donijela 2011.: o prijedlogu za proširenje makrofinancijske pomoći za Gruziju za 23 milijuna EUR u zajmovima i 23 milijuna EUR u bespovratnim sredstvima i o prijedlogu za proširenje izvanredne[21] makrofinancijske pomoći Kirgiskoj Republici za 15 milijuna EUR u zajmovima i 15 milijuna EUR u bespovratnim sredstvima. Odluka o Gruziji donijeta je u kolovozu 2013. 2.4. Instrument Euratoma Instrument zajmova Euratoma može se koristiti za financiranje projekata unutar država članica (Odluka Vijeća 77/270/Euratom) ili u određenim trećim zemaljama (Ukrajina, Rusija ili Armenija) (Odluka Vijeća 94/179/Euratom). Vijeće je 1990. utvrdilo ograničenje zaduživanja na 4 milijarde EUR. Za oko 3,4 milijarde EUR od toga iznosa donesene su odluke i sredstva su isplaćena. Komisija je 2002. predložila povećanje ograničenja zaduživanja na 6 milijardi EUR, ali Vijeće je odgodilo svoju odluku dok isplate ne dosegnu 3,8 milijardi EUR. Rasprave se vode o zajmu Ukrajini od 300 milijuna EUR, koji će biti namijenjen nadogradnji postojećih nuklearnih pogona. U 2012. nisu donesene odluke o zajmovima niti izvršene isplate u okviru instrumenta zajma Euratoma. 3. Aktivnosti zaduživanja Europske unije U svrhu financiranja aktivnosti kreditiranja o kojima odlučuje Vijeće, Komisija je ovlaštena pozajmljivati sredstva na tržištima kapitala kako u ime Europske unije tako i u ime Euratoma. Zaduživanje i kreditiranje provode se kao naizmjenični poslovi, čime se osigurava da proračun EU-a ne preuzima kamatni ili devizni rizik[22]. Preostala zaduživanja jednaka su preostalim zajmovima. 4. tablica: Razvoj ukupnog zaduživanja Europske unije (preostali iznosi kapitala(1) u milijunima EUR) || ECSC i.l.(1) (2) || Euratom (1) || PB || MFA || EFSM || Ukupno 2008. || 266 || 484 || 2.000 || 654 || || 3.404 2009. || 214 || 481 || 9.200 || 584 || || 10.479 2010. || 219 || 466 || 12.050 || 500 || || 13.235 2011. 2012. || 225 183 || 447 423 || 11.400 11.400 || 590 545 || 28.000 43.800 || 40.662 56.351 (1)Korištene su stope konverzije od 31. prosinca za svaku godinu. (2) Europska zajednica za ugljen i čelik je u likvidaciji od 2002. Zadnja obveznica koju je izdao ECSC dospijeva 2019. || 3.1. Platna bilanca (PB) U okviru instrumenta platne bilance u 2012. nisu uzimani zajmovi na tržištu. 3.2. EFSM Tijekom 2012. prikupljeno je 15,8 milijardi EUR, financiranih pomoću šest referentnih obveznica EU-a ("referentne" se odnosi na obveznice s preostalim nominalnim iznosom od 1 milijardu EUR ili više za svaku seriju obveznica). Za ovim obveznicama EU-a postojala je visoka potražnja na tržištu što je dovelo do značajno prekomjernih upisa u knjigama naloga. Sve važne skupine ulagača, a posebno dugoročni ulagači (investicijski fondovi, upravitelji imovinom, osiguravajući i mirovinski fondovi), kao i službene institucije kupovali su te obveznice EU-a. Rezultat tih obveznica EU-a na sekundarnom tržištu bio je pozitivan i potvrdio položaj EU-a kao snažnog izdavatelja referentnih obveznica. Prema našim izračunima i koristeći podatke dobivene od 22 banke, promet referentnim obveznicama EU-a na sekundarnom tržištu bio je 50 milijardi EUR u 2012.(što je usporedivo s 40 milijardi EUR u 2011.). 5. tablica: Pregled financiranja EFSM-a i isplata zajmova (u milijardama EUR) Zemlja || Prikupljeno dana || Datum dospijeća || Veličina Irska (1,5), Portugal (1,5) || 16.1.2012. || 4.4.2042. || 3,00 Irska || 5.3.2012. || 4.4.2032. || 3,00 Portugal || 24.4.2012. || 5.4.2038. || 1,80 Portugal || 4.5.2012. || 4.4.2022. || 2,70 Irska || 3.7.2012. || 4.4.2028. || 2,30 Irska (1), Portugal (2) || 30.10.2012. || 4.11.2027. || 3,00 Ukupno || || || 15,80 Na kraju 2012. ukupni prikupljeni iznos EFSM-a je 43,8 milijardi EUR. 3.3. MFA U 2012. uspješno je izvršen jedan posao zaduživanja (39 milijuna EUR za Armeniju). 6. tablica: Privatni plasman EU-a tijekom 2012. (u milijunima EUR) Zemlja || Opis || Datum izdavanja || Datum dospijeća || Veličina Armenija || SSD EU 3.137/2026 || 9.2.2012. || 4.12.2026. || 39 Ukupno || || || || 39 3.4. Euratom U 2012. nije bilo poslova zaduživanja u okviru Euratoma. 4. Europska investicijska banka 4.1. Aktivnosti kreditiranja EIB-a EIB osigurava financiranje bilo izravno za pojedinačne investicijske projekte ili putem financijskih posrednika za manje projekte koje provode mala i srednja poduzeća ili lokalna tijela i općine. EIB također osigurava jamstva za zajmove, tehničku pomoć i poduzetnički kapital. U 2012. EIB je potpisao ukupni obujam financiranja od 52,2 milijarde EUR (u usporedbi sa 61 milijardom u 2011.). Financiranje u državama članicama EU-a iznosilo je 44,8 milijardi EUR. Ovaj iznos nije osiguran jamstvom EU-a. 7,4 milijarde EUR potpisano je izvan EU-a, od čega je 4 milijarde pod vanjskim mandatom koji je osiguran jamstvom EU-a. Nakon stupanja na snagu krajem 2012., odluka država članica o povećanju uplaćenog kapitala EIB-a za 10 milijardi EUR, očekuje se da će EIB povećati svoj obujam kreditiranja za 60 milijardi EUR u razdoblju od 2013. do 2015. Aktivnosti financiranja EIB-a imaju učinak na proračun EU-a kada su popraćene jamstvima EU-a. To se odnosi na: - zajmove EIB-a provedene pod vanjskim mandatom (koji obuhvaća pretpristupne zemlje, susjedne i partnerske zemlje, Aziju i Latinsku Ameriku, Južnu Afriku kao i mandat za klimatske promjene) koji koriste jamstvo proračuna EU-a kojim se pokrivaju rizici državne ili političke prirode. Komisija će u drugom semestru 2013. objaviti zasebno izvješće o vanjskoj aktivnosti kreditiranja EIB-a za 2012. - financijske instrumente na temelju podjele rizika koji uključuju korištenje proračuna EU-a za podršku politikama EU-a (npr. Financijski instrument na temelju podjele rizika za projekte istraživanja i razvoja i Inicijativa projektnih obveznica). 4.2. Aktivnosti zaduživanja EIB-a U kontekstu nestalnog tržišta, rizik izvršenja ostao je visok tijekom cijele godine, posebno za velike referentne transakcije. Dobra potražnja za obveznicama EIB-a prvo je pridonijela sužavanju kraće datiranih kamatnih marži, posebno u eurima. Rejting agencije potvrdile su zadržavanje AAA rejtinga Investicijske banke, čemu su pridonijeli planovi o povećanju kapitala, dok određene europske nadnacionalne institucije iste razine nisu uspjele ostvariti takav rezultat. Prilagodljivim djelovanjem u takvim tržišnim uvjetima, Banka je također bila u mogućnosti dovršiti prvobitno predviđen program financiranja od 60 milijardi EUR već u rujnu i nastavila prihvaćati prilike za izdavanje na atraktivnim razinama sve dok tržišta nisu postala manje likvidna pri kraju godine. Aktivnost zaduživanja EIB-a u 2012. iznosi 71,3 milijarde EUR s prosječnim dospijećem od 8,4 godina. 5. Osiguranje financijske stabilnosti u europodručju Kao odgovor na globalnu gospodarsku i financijsku krizu, Vijeće i države članice europodručja odlučili su o mjerama za očuvanje financijske stabilnosti u europodručju i Europi općenito. Te su mjere prikazane dalje u tekstu i nisu zajamčene proračunom EU-a. 5.1. Instrument zajma Grčkoj Nakon jednoglasnog sporazuma ministara financija europodručja 2. svibnja 2010. [23] o potpori Grčkoj, uspostavljen je trogodišnji zajednički program s MMF-om koji uključuje financijski paket u iznosu do 110 milijardi EUR za pomoć Grčkoj, popraćen snažnom uvjetovanosti politika[24] o kojima su s grčkim tijelima pregovarali Komisija i MMF u suradnji sESB-om. Početni financijski paket država članica europodručja (80 milijardi EUR) - MMF je izdvojio 30 milijardi - naposljetku je umanjen za 2,7 milijarde EUR jer je Slovačka odlučila da neće sudjelovati, a Irska i Portugal su se povukli iz Instrumenta zajma Grčkoj jer su i sami zatražili financijsku pomoć. Zajmovi koje su države članice europodručja odobrile u okviru ovog prvog programa iznose 52,9 milijarde EUR i 20,1 milijardi od MMF-a. Financijski uvjeti instrumenta ponovno su prilagođeni u prosincu 2012. Konačni rok dospijeća produžen je na 30 godina uz zadržavanje 10-godišnjeg razdoblja počeka. Marža je dodatno smanjena na 0,5 %. Međutim, marža koja iznosi 1,5 % i dalje će se primjenjivati u odnosu na iznose dospjele državama članicama europodručja na koje se primjenjuje program potpune financijske pomoći financirane iz EFSF-a ili EFSM-a. Ministri financija europodručja i MMF odobrili su 14. ožujka 2012. drugi gospodarski program prilagodbe, čime je dodano 130 milijardi EUR neisplaćenim iznosima prvog programa. Time ovaj drugi program predviđa ukupnu financijsku pomoć od 164,5 milijarde EUR, uz doprinos MMF-a u iznosu od 19,8 milijardi EUR. Dok je prvi program uspostavljen kao Sporazum između vjerovnika zajedničkih bilateralnih zajmova iz država članica europodručja koje podržavaju program, uz koordinaciju i upravljanje Komisije, drugi je financiran putem EFSF-a. Ukupne isplate za Grčku na dan 31. prosinca 2012. iznose 182,9 milijardi EUR.[25] 5.2. Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF) Europski fond za financijsku stabilnost (EFSF) stvorile su države članice europodručja kao društvo sa sjedištem u Luxembourgu u njihovom vlasništvu, nakon odluka donesenih 9. svibnja 2010. u okviru Vijeća za gospodarska i financijska pitanja (Ecofin). Osmišljen je kao privremeni mehanizam spasa za posredno kreditiranje država članica europodručja u poteškoćama izdavanjem obveznica s jamstvom država članica europodručja. U listopadu 2010. donesena je odluka o stvaranju trajnog mehanizma spasa, Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM). 5.3. Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) Uspostava novog mehanizma trajnog upravljanja krizama, tj. Europskog stabilizacijskog mehanizma (ESM), dogovorena je 2. veljače 2012. i službeno uvedena 8. listopada 2012. Mehanizam bi trebao preuzeti zadaće koje trenutačno ispunjava ESFS u pružanju, prema potrebi, financijske pomoći državama članicama europodručja s najvećim kapacitetom kreditiranja od 500 milijardi EUR, dok je kombinirana gornja granica kreditiranja EFSF/ESM-a utvrđena na 700 milijardi EUR. Odobreni kapital iznosi 700 milijardi EUR od čega je 80 milijardi EUR uplaćeni kapital država članica europodručja. Upis u uplaćeni kapital planira se izvršiti u pet obroka što će biti dovršeno do prve polovine 2014. Odobreni neuplaćeni kapital može biti uplaćen radi ponovnog uspostavljanja razine uplaćenog kapitala ako se ovaj potonji smanji zbog apsorpcije gubitaka. Tijekom uvodnog razdoblja kapitala zadržat će se najmanji omjer od 15 % između uplaćenog kapitala i preostalog iznosa izdavanja ESM-a; uplaćeni kapital nije dostupan za kreditiranje - ulaže se u visokokvalitetnu likvidnu imovinu. Od listopada 2012., ESM[26] bi trebao biti glavni instrument za financiranje novih programa. [1] Detaljan opis aktivnosti zaduživanja i kreditiranja Komisije dostupan je na http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/index_en.htm [2] SL L 53, 23.2.2002., str 1. [3] Uredba Vijeća (EZ) br. 1360/2008 od 2. prosinca 2008. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 332/2002 o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (SL L 352, 31.12.2008., str. 11). [4] Uredba Vijeća (EZ) br. 431/2009 od 18. svibnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 332/2002 o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica (SL L 128, 27.5.2009., str. 1). [5] Odluka Vijeća 2009/102/EZ od 4. studenog 2008. [6] Odluka Vijeća 2009/290/EZ od 20. siječnja 2009. [7] Odluka Vijeća 2009/459/EZ od 6. svibnja 2009. [8] Odluka Vijeća 2011/288/EU od 12. svibnja 2011. o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći EU-a Rumunjskoj (SL L 132, 19.5.2011., str. 15.). [9] Članak 122. stavak 2. UFEU-a predviđa financijsku pomoć za države članice u poteškoćama zbog izvanrednih okolnosti koje su izvan njihove kontrole. [10] Provedbena Odluka Vijeća br. 2013/313/EU od 21. lipnja 2013. o izmjeni provedbene Odluke 2011/77/EU (Irska) (SL L 173, 26.6.2013., str. 40.), i Provedbena Odluka Vijeća br. 2013/323/EU od 21. lipnja 2013. o izmjeni provedbene Odluke 2011/344/EU (Portugal) (SL L 175, 27.6.10.2013., str. 47.). [11] Provedbena Odluka Vijeća br. 2011/682/EU od 11. listopada 2011. o izmjeni provedbene Odluke 2011/77/EU (Irska) (SL L 269, 14.10.2011., str. 31.), i Provedbena Odluka Vijeća br. 2011/683/EU od 11. listopada 2011. o izmjeni provedbene Odluke 2011/344/EU (Portugal) (SL L 269, 14.10.2011., str. 32.). [12] Provedbena Odluka Vijeća br. 2011/77/EU od 7. prosinca 2010. o odobrenju financijske pomoći Unije Irskoj (SL L 30, 4.2.2011., str. 34.). [13] Provedbena Odluka Vijeća br. 2011/344/EU od 30. svibnja 2011. o odobrenju financijske pomoći Unije Portugalu (SL L 159, 30.5.2011., str. 88.). [14] Vidi Uredbu Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009. Do sada nije zabilježeno neispunjavanje obveza za zajmove iz MFA-a. [15] Premda je otplata zaduženja u konačnici osigurana proračunom EU-a, Jamstveni fond djeluje kao zaštita za likvidnost štiteći proračun EU-a od rizika od uplate koji su posljedica neispunjavanja obveze plaćanja. Za sveobuhvatno izvješće o funkcioniranju Fonda, vidi COM(2010)418 i popratni Radni dokument službi (SEC(2010)968). [16] COM (2013)426 i SWD(2013)211. [17] Odluka Vijeća 2009/890/EZ od 30. studenog 2009. [18] Odluka Vijeća i Europskog parlamenta br. 938/2010/EU od 7. rujna 2010. [19] Odluka Vijeća i Europskog parlamenta br. 388/2010/EU od 7. srpnja 2010. [20] Odluka Vijeća 2009/891/EZ od 30. studenog 2009. [21] "Izvanredna" u smislu da se dodjeljuje zemlji izvan uobičajenog zemljopisnog obuhvata makrofinancijske pomoći tj. zemljama kandidatkinjama/mogućim kandidatkinjama i susjednim zemljama. [22] Uredba o EFSM-u omogućuje korištenje pretfinanciranja jer ovlašćuje Komisiju "za pozajmljivanje na tržištu kapitala ili od financijskih institucija u najpogodnijem trenutku između planiranih isplata kako bi optimizirala troškove financiranja te zaštitila svoj ugled izdavatelja Unije na tržištima." Sve nastale troškove financiranja međutim snosi zajmoprimac. [23] Potpora je osigurana putem bilateralnih zajmova od drugih država članica europodručja, koje je Komisija centralno objedinila, pod uvjetima utvrđenim u njihovoj izjavi od 11. travnja 2010. [24] Glavni elementi uvjetovanosti politika ugrađeni su u Odluci Vijeća od 10. svibnja 2010. upućenoj Grčkoj u cilju jačanja i produbljivanja fiskalnog nadzora i obavješćivanja Grčke o poduzimanju mjera za smanjenje deficita koje su procijenjene kao potrebne u svrhu poboljšanje stanja prekomjernog deficita (2010/320/EU). Pojedinosti uvjetovanosti dodatno su opisane u Memorandumu o razumijevanju zaključenom između grčkih tijela i Komisije u ime država članica europodručja. [25] Dodatne pojedinosti o Instrumentu grčkog zajma dostupne su na http://ec.europa.eu/economy_finance/assistance_eu_ms//greek_loan_facility [26] Dodatne pojedinosti o ESM-u dostupne su na http://esm.europa.eu.