Mišljenje Europskog odbora regija – Europske misije

(2022/C 301/05)

Izvjestitelj: Markku MARKKULA (FI/EPP), predsjednik Regije Helsinki Referentni dokument: Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskim misijama COM(2021) 609 final

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA (OR),

1. pozdravlja misije EU-a kao koordinirani napor Komisije da se objedine sredstva potrebna za programe financiranja, politike i propise, kao i druge aktivnosti usmjerene na mobilizaciju i aktiviranje javnih i privatnih aktera kako bi oni zajednički stvorili stvaran i trajan učinak i tako poticali društvo na prihvaćanje novih rješenja i pristupa. OR naglašava potrebu za uključivim pristupom u kojem bi se misije EU-a, uz kohezijsku politiku na razini EU-a i sve druge financijske instrumente EU-a, koristile za promicanje teritorijalne kohezije i postizanje ciljeva održivog razvoja;

2. naglašava ( 1 ) da su, u svjetlu Konferencije o budućnosti Europe, europske misije kao nov i ključan instrument za rješavanje gorućih društvenih pitanja pravi test učinka i vjerodostojnosti EU-a te da moraju biti opće prihvaćene i imati široku legitimnost. Kao što je naglasila Europska komisija, uloga gradova i regija i svih njihovih dionika i građana ključna je za postizanje ambicioznih ciljeva misija EU-a;

3. ponavlja svoju izjavu ( 2 ) da podupire provedbu misija EU-a kao odvažnog koraka za svladavanje društvenih izazova i naglašava potrebu za djelotvornim sustavom višerazinskog upravljanja kojim će se misije EU-a kombinirati sa strategijama lokalnog i regionalnog razvoja, strategijama pametne specijalizacije, mjerama oporavka od COVID-a i financiranjem inovacija iz strukturnih fondova;

4. potiče ključne donositelje odluka u EU-u i državama članicama da brzo i odlučno reagiraju na situaciju u Ukrajini, među ostalim pokretanjem misija EU-a, i to posebno misija za gradove. Kriteriji za financiranje sredstvima iz instrumenta NextGenerationEU i drugih izvora javnog financiranja moraju se prilagoditi na fleksibilan način kako bi se dijelom aktivnosti misije za gradove doprinijelo ubrzanju energetske tranzicije u Europi. Njima bi trebalo podupirati javno-privatna istraživanja usmjerena na razvoj novih rješenja za energetske sustave. Konkretno, gradovi i drugi javni akteri mogu, zajedno s poduzećima, koristiti inovativnu javnu nabavu za brže uvođenje obnovljivih izvora energije i stvarati održiva, inovativna energetska rješenja koja će zamijeniti fosilna goriva koja se u zemljama EU-a trenutno nabavljaju iz Rusije;

5. pozdravlja činjenicu da se u Komunikaciji o europskim misijama ( 3 ) na odgovarajući način priznaje važnost lokalnih i regionalnih vlasti u provedbi europskih misija, ali i u fazama njihova osmišljavanja i komunikaciji o njima;

6. naglašava da u svjetlu zajedničkog stvaranja znanja i iskustva provedba misija EU-a treba biti ukorijenjena u svakodnevnom radu usmjerenom na razvoj i obnovu procesa gradova i regija. Time će se izgraditi sustavne sinergije s kohezijskom politikom EU-a, upotrebom strukturnih fondova i drugih namjenskih instrumenata. Osim toga, tako bi se na globalnoj razini prikazao potencijal regija i lokalnih zajednica i uloga općina i gradova u ostvarivanju ciljanih transformacija;

Misije EU-a kao ambiciozan novi instrument za rješavanje velikih društvenih izazova

7. potvrđuje da se planira da misije EU-a budu „nov” i „ključan” instrument, kako je navela Europska komisija: „Misije EU-a novi su način pronalaženja konkretnih rješenja za neke od naših najvećih izazova i ostvarivanja konkretnih rezultata i učinka do 2030. davanjem nove uloge istraživanjima i inovacijama, kombiniranjem novih oblika upravljanja i suradnje te uključivanjem građana” ( 4 )

8. podsjeća da bi za svaku misiju EU-a trebalo definirati jasan plan i stvoriti sustavni novi pristup prema načelu višerazinskog upravljanja i metodologije za ispitivanje, izradu prototipa, praćenje i povećanje opsega aktivnosti na svim razinama upravljanja. Posebnu pozornost treba posvetiti stvaranju portfelja mjera na razini EU-a i na regionalnoj, odnosno lokalnoj razini te njihovu učinkovitom širenju u svim fazama planiranja i provedbe. Zbog toga je potrebno angažirati lokalne i regionalne vlasti i partnerstva i uključiti ih u razmjenu iskustava u djelotvornom inovativnom upravljanju;

9. ističe da je financijska sredstva za misije potrebno dodijeliti lokalnoj i regionalnoj razini radi zajedničkog stvaranja nekonvencionalnog napretka u mnogim „situacijama zastoja” koje prečesto blokiraju odgovarajući napredak u postizanju novih rješenja i učinka. Za to su potrebna nova europska partnerstva utemeljena na lokalnim i regionalnim interesima definiranima u strategijama pametne specijalizacije. Misije EU-a trebale bi iskoristiti iskustva koja će donijeti „Partnerstva za regionalne inovacije” – zajednički pilot-projekt OR-a i Zajedničkog istraživačkog centra (JRC);

10. potiče da se u misijama EU-a naglasi napredak u vidu čovječnosti i usmjerenosti na čovjeka za koje je održivost u svim njezinim dimenzijama – ekološkoj, gospodarskoj, socijalnoj i kulturnoj – pokretač promjena u postizanju ambicioznih ciljeva misija EU-a. Kvaliteta života može se povećati samo svjesnom suradnjom u složenim subjektima. Pritom moramo pronaći bolju ravnotežu između materijalne i nematerijalne dobrobiti u Europi i svijetu. Priroda omogućuje život na našem planetu, stoga moramo poštovati ljudsku ovisnost o prirodi;

11. naglašava da misije EU-a trebaju zajednički stvoriti nove načine djelovanja. Razvoj iziskuje da svi akteri steknu nove kompetencije integriranjem tehnologije i istraživanja uz antropocentričan pristup, da se angažiraju na provedbi zajedničkih procesa zelene i digitalne transformacije i da imaju pristup potrebnim resursima. To su ključni preduvjeti za stvaranje regionalnih i lokalnih ekosustava istraživanja, razvoja i inovacija koji dobro funkcioniraju i kojima se grade novi inovativni mostovi znanja kako bi se vrhunski europski tvorci znanja povezali s regionalnim i lokalnim živim laboratorijima i drugim centrima za eksperimentiranje te demonstracijskim aktivnostima, kao što su ogledni projekti. Uz njihovu pomoć svi gradovi i regije mogu stvoriti postupke komparativnog učenja i istorazinskog umrežavanja kako bi se u pametnim i održivim praksama koristili koncepti i rješenja predvodnika;

12. ističe da su regionalno i lokalno upravljanje, predviđanje i povećanje ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije temelji portfelja misija EU-a, koji se sastoje od profesionalno organiziranih mjera na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Organizacijom u okviru misija EU-a povećavaju se suradnja, motivacija i sposobnosti; drugim riječima, konkurentnost zajedničkim stvaranjem novih portfelja i djelovanja. Organizacija uključuje brojne paralelne korake i aktivnosti višerazinskog upravljanja u različitim sustavima. Potrebno je uključiti i javne i privatne financijske instrumente te pružiti potporu, posebno slabije razvijenim regijama, kako bi se sve regije potaknule na to da poboljšaju svoje sustave istraživanja, razvoja i inovacija te da doprinesu provedbi misija EU-a;

13. podsjeća na svoju ključnu ulogu u provedbi misija EU-a, koju ostvaruje zahvaljujući iskustvu sa svojih šest povjerenstava i kampanjama kao što su inicijativa „Zeleni plan na lokalnoj razini” i „Europska poduzetnička regija” (EER) te napominje da je OR prirodna pristupna točka za suradnju s javnim i privatnim sektorom, industrijskim i uslužnim sektorom, kao i građanima;

Uloga gradova i regija u misijama EU-a

14. naglašava, u skladu sa Zajedničkim akcijskim planom koji su 2020. potpisali povjerenica Mariya Gabriel i OR, da je OR zajedno s državama članicama i europskim regijama i gradovima spreman preuzeti aktivnu ulogu u zajedničkom stvaranju višerazinskog sustava upravljanja kako bi se postigli ciljevi misija EU-a; Mjere za osiguravanje potrebnog razvoja temeljit će se na regionalnim lokaliziranim inovacijskim ekosustavima i strategijama pametne specijalizacije (S3/S4);

15. može utjecati na cjelokupne procese misija EU-a, informirati donositelje odluka, mobilizirati regije i gradove da aktivno doprinose na različite načine itd. Planovi misija EU-a imaju snažnu lokaliziranu dimenziju, regionalnu i lokalnu, a provedbeni mehanizmi uključuju prijedloge kojima se u središte stavljaju regije i gradovi te njihovi ekosustavi istraživanja, razvoja i inovacija. Stoga OR može sveobuhvatno surađivati sa svim partnerima kako bi se osiguralo da se tim novim instrumentom politike odozdo prema gore ostvari željeni učinak;

16. slaže se s time da – angažiranjem svih povjerenstava OR-a nadležnih za različite teme misija – pomogne u uključivanju što većeg broja gradova i regija kako bi se osiguralo da regionalne i lokalne razine podupiru misije EU-a na sljedeće načine: a) provedbom informativnih kampanja, izravnog dijaloga i drugih zajedničkih otvorenih i interaktivnih procesa uključivanja usmjerenih na različite skupine, uključujući i djecu mlađu od 18 godina, b) prijavljivanjem zajednica koje bi bile predvodnici u eksperimentiranju s inovativnim rješenjima u stvarnim situacijama, c) poticanjem oglednih zajednica da pridonesu opsežnim procesima uvođenja inovativnih rješenja i širenju upotrebe najboljih rješenja u cijeloj Europi, d) osiguravanjem široke uključenosti raznolikosti europskih regija i njihovih višestrukih zajednica dionika i građana u provedbene aktivnosti misija;

17. poziva države članice da podrže provedbu misija EU-a stvaranjem sinergija s nacionalnim i regionalnim programima te olakšavanjem pristupa financiranju na razini EU-a i na nacionalnoj razini;

18. ističe da se treba pobrinuti za to da sva gradska i ruralna područja i regije (i oni koji postižu vrhunske rezultate, i oni koji su prosječno uspješni, i oni koji zaostaju) imaju dovoljne kapacitete i sposobnosti za inoviranje u svojim zajednicama i da dobivaju potporu u vidu odgovarajućih obrazovnih programa, što će im omogućiti da djeluju kao višedioničke uslužne platforme koje pružaju potporu drugima, uključujući sve skupine dionika. Lokalne i regionalne procese stvaranja vrijednosti treba koordinirati na razini učinkovitih kolaborativnih vrijednosnih lanaca i tokova vrijednosti kojima se ekosustavi dodatno razvijaju;

19. naglašava da je ključan preduvjet za ostvarivanje ambicioznih ciljeva to da donositelji odluka, državni službenici i stručnjaci u području inovacija steknu kompetencije kako bi djelovali kao pokretači promjena u stjecanju novih znanja i sposobnosti. Tri ključna procesa su: a) operativni procesi učenja u gradovima i regijama, s naglaskom na integriranju aktivnosti povezanih s misijama u druge lokalne aktivnosti koje će biti dio uobičajenog strateškog i operativnog donošenja odluka, b) motiviranje i podupiranje poduzeća, istraživačkih instituta, sveučilišta, centara za strukovno obrazovanje i njihovih lokaliziranih i tematskih ekosustava da doprinose zajedničkom stvaranju novih predvodničkih i inovativnih rješenja, c) primjena novih uključivih metoda u inovacijama. Sredstva u tim procesima trebala bi uključivati široka partnerstva, inovativnu javnu nabavu, brzo razvijene prototipove i eksperimentiranje s novim rješenjima;

20. podsjeća na to da dokazani procesi postoje, ali iziskuju angažman gradova i regija te namjensku suradnju koju organiziraju timovi misija EU-a. Dodjelom sredstava za partnerstva na razini Europe potaknut će se stjecanje tih ključnih čimbenika u velikom broju europskih gradova i regija. Nekoliko postojećih instrumenata EU-a, kao što su JRC, Interreg, zajedničke programske inicijative i Europski institut za inovacije (EIT) i njegove zajednice znanja i inovacija (KIC) mogu u tome imati ključnu ulogu;

21. naglašava da je potrebno preispitati sve financijske instrumente EU-a kako bi se poduprle aktivnosti misija, posebno na lokalnoj i regionalnoj razini. Fondovi iz programa Obzor Europa nisu lako dostupni regijama i gradovima i nisu još dovoljno usklađeni s novim strateškim ciljevima misija EU-a. Mnoge regije imaju znatne poteškoće u pristupu financiranju zbog višestrukih poziva, izuzetno specijaliziranih kriterija i složenih sustava. Na primjer, mnoge regije suočavaju se s problemima u financiranju usavršavanja radne snage kako bi se ubrzala zelena tranzicija koja je ključna u misijama EU-a. To će biti potrebno preispitati kako bi se pojednostavio pristup sredstvima EU-a;

Smjernice za utjecajniju provedbu misija EU-a

22. ističe da je nužno pridonijeti stvaranju dinamičnih partnerstava, koja trebaju biti djelomično formalizirana i recipročna, ali i djelomično fleksibilna, za partnerske ugovore između misija EU-a i oglednih gradova i regija kako bi se povećao učinak značajnih zadataka i rada decentraliziranih demonstratora diljem Europe;

23. podržava fleksibilnu uporabu i naglašava aktivni konceptualni razvoj gradskih i regionalnih ugovora koji su predloženi u provedbenim planovima misija EU-a;

24. predlaže stvaranje koncepta oznake misije EU-a za gradove i regije koji preuzmu odgovornost da budu ogledni predvodnici i pobornici europske zelene i digitalne tranzicije u postizanju ciljeva misija EU-a i širenju primjene rezultata njihovih inovativnih rješenja te poziva na učenje iz postojećih praksi, kao što je Sporazum gradonačelnika;

25. predlaže različite načine upotrebe oznake misije EU-a kako bi se stvorila sinergija s drugim relevantnim i povezanim inicijativama EU-a i iskoristili financijski instrumenti kao što su fond InvestEU, Mehanizam za oporavak i otpornost, međuregionalna ulaganja u inovacije I3, Interreg Europe, Instrument za povezivanje Europe, Digitalna Europa, program „EU za zdravlje”, EIB i EIT. OR predlaže stvaranje europskog sustava kojim bi i EU i države članice koristili oznaku misija EU-a za pojednostavljenje postupaka prijave. Oznaka bi trebala pomoći u pristupu sredstvima EU-a i nacionalnim sredstvima kako bi se poduprle aktivnosti na lokalnoj i regionalnoj razini u postizanju ambicioznih ciljeva misija EU-a, a istodobno poboljšali lokalni i regionalni postupci;

26. ističe da na lokalnoj i regionalnoj razini centri EIP-a mogu biti jedan od najučinkovitijih instrumenata za usklađivanje regionalnih strategija istraživanja i inovacija, uključujući strategije pametne specijalizacije (S3/S4), s nacionalnim i europskim strategijama, EIP-om, Obzorom Europa i misijama EU-a. Centri EIP-a tako mogu doprinijeti nastanku projekata strukturiranja koji posebno pridonose misijama EU-a i mobiliziraju različite izvore financiranja oko njih, pa bi bilo korisno kad god je to moguće povezati oznaku misija EU-a s centrima EIP-a;

27. podsjeća na nužnost osmišljavanja i korištenja uspješnih postupaka upravljanja znanjem kako bi se misije EU-a provodile primjenom najboljega mogućeg globalnog i regionalnog znanja, uzimajući u obzir etičke kriterije nove strategije Komisije za internacionalizaciju istraživanja i inovacija. Da bi se rezultati prihvatili i opsežnije primjenjivali, program Obzor Europa i drugi instrumenti moraju biti dinamičniji za eksperimentiranje i izradu prototipova u stvarnim okruženjima;

28. naglašava da se misije EU-a moraju provoditi otvorenim i participativnim postupkom u kojem sudjeluju svi relevantni dionici na lokalnoj, regionalnoj, europskoj i globalnoj razini. ( 5 ) Posebno će angažman regija, zajednica i građana biti ključan za uspješnu provedbu misija i u tom bi pogledu u svakoj misiji trebalo osigurati izravan dijalog s tim dionicima. OR je spreman biti snažan saveznik u misijama EU-a;

29. ističe da bi se ispitivanja i demonstracije misija EU-a trebali usredotočiti na aktivnosti koordinacije radi širenja granica znanosti, svladavanja inovativnih tehnologija i kombiniranja digitalnih, fizičkih, ekoloških i bioloških inovacija te redovito preispitivati i dijeliti rezultate na najistaknutijoj razini. Strategije pametne specijalizacije kao koncepti regionalne suradnje s industrijom i istraživanjima trebale bi u misijama EU-a imati istaknuto mjesto;

Predviđanja i društvene inovacije koji su za misije EU-a ključni i koje će misije omogućiti

30. ponovno potvrđuje da su izazovi složeni i da postoji samo dio potrebnih znanstvenih i tehnoloških spoznaja. Postizanje ciljeva moguće je uz opsežne aktivnosti predviđanja, povećanje ulaganja u istraživanje i razvoj, izradu prototipova u stvarnim uvjetima, eksperimentiranje i širenje primjene rezultata;

31. priznaje znatan potencijal istraživanja za sve vrste inovacija i rješavanje velikih društvenih izazova. U tom smislu očekuje da donošenje političkih odluka općenito bude više utemeljeno na dokazima, da podupire istraživanja i da više bude usmjereno na stvaranje povoljnih uvjeta za društvene inovacije i njihovu dovoljno brzu provedbu u praksi i procesima u stvarnom životu;

32. podsjeća na to da se ambiciozni ciljevi misija EU-a mogu postići samo podupiranjem djelotvornih procesa učenja za političke vođe regija i organizacija, rukovoditelje, stručnjake i građane. Koncepti koji se temelje na europskim gradovima/regijama moraju se prilagoditi situaciji u regiji sustavnim profesionalnim razvojem koji se temelji na lokalnom učenju kroz praksu za sve;

33. naglašava da se misije EU-a moraju usredotočiti na iskorištavanje potencijala nematerijalne imovine i intelektualnog kapitala. Uključivanje tog znanja u donošenje političkih odluka, posebno u cilju stvaranja inteligentnih i antropocentričnih gradova u kojima je naglasak na održivosti, može biti ključno za poticanje ulaganja u ljudski kapital, strukturni kapital, relacijski kapital i istraživanje, razvoj i inovacije općenito;

34. ističe važnost prelaska s riječi na djela, na temelju glavnih izjava u europskoj politici istraživanja i razvoja te tehnološkoj politici, kako je definirano u izvješću EU-a o strateškim predviđanjima 2021. ( 6 ) Pritom posebno ističe sljedeće: a) u narednim desetljećima doći će do pojačane redistribucije globalne moći s pomicanjem geoekonomskog središta prema istoku; b) EU se na globalnoj razini nastoji izboriti za početnu prednost u postavljanju standarda; c) EU se mora čvršće pozicionirati u području razvoja i proizvodnje uključivih tehnologija sljedeće generacije; d) osim posebnih tehnologija, transformaciju pokreće i hiperpovezivost; e) kritične sirovine ključne su za dvostruku tranziciju EU-a; f) digitalna suverenost EU-a ovisit će o kapacitetima za pohranu, izdvajanje i obradu podataka, uz ispunjavanje zahtjeva u pogledu povjerenja, sigurnosti i temeljnih prava; g) poticanje europske strateške autonomije; h) pametnom kombinacijom industrijskih, istraživačkih i trgovinskih politika i međunarodnih partnerstava mogla bi se osigurati održiva opskrba iz različitih izvora;

35. ističe da bi pri realizaciji tehnološki razvoj trebao više nego dosad biti usklađen sa socioekonomskim kretanjima i da bi se trebao odvijati u stvarnom kontekstu, čime bi se osiguralo brzo prihvaćanje i širenje primjene rezultata;

36. predlaže povećanje međuinstitucijske suradnje EU-a u području predviđanja s posebnim ulogama Zajedničkog istraživačkog centra (JRC), službe Europskog parlamenta za parlamentarna istraživanja i OR-a. OR predlaže da se na nacionalnoj, regionalnoj i općinskoj razini razmotri organiziranje participativnih građanskih znanstvenih aktivnosti za sve, a pogotovo za mlade, posebno studente i srednjoškolce, za poduzetnike, te za donošenje političkih odluka osnivanjem odbora za budućnost usmjerenih na predviđanje i procjenu tehnologija;

Novi pristup misija EU-a tehnologiji te politici istraživanja i razvoja

37. ističe da transformacija u društvu i ponašanju kojom se podupiru ciljevi misija EU-a mora biti uključiva i pozitivna zahvaljujući sveobuhvatnoj primjeni prototipova i eksperimentiranja kao metodološkog pristupa;

38. podsjeća sve dionike na to da su u središtu misija EU-a istraživanje i inovacije. Složeni društveni izazovi mogu se riješiti samo povećanjem ulaganja u istraživanje, razvoj i inovacije. Studije provedene u okviru EIP-a i industrijskog sektora jasno pokazuju ( 7 ) da EU zaostaje za svojim glavnim globalnim konkurentima po intenzitetu istraživanja i razvoja u poslovnom sektoru, posebno u visokotehnološkim sektorima, te po rastu inovativnih MSP-ova, što ima negativne učinke na produktivnost, otvaranje radnih mjesta i konkurentnost;

39. slaže se s ciljevima iz EIP-a ( 8 ) da se potakne oporavak Europe i pruži podrška njezinoj zelenoj, digitalnoj i socijalnoj tranziciji podupiranjem konkurentnosti koja se temelji na inovacijama i poticanjem tehnološke suverenosti u ključnim strateškim područjima (npr. umjetna inteligencija, robotika, kibersigurnost, podatkovna ekologija, mikroelektronika, kvantno računalstvo, 5G, baterije nove generacije, obnovljiva energija, tehnologije vodika, izgrađeni okoliš bez emisija, pametna mobilnost itd.) u skladu s modelom otvorene strateške autonomije;

40. poziva na donošenje politika za ugljičnu neutralnost koje se temelje na potražnji i obuhvaćaju ugljični otisak i pozitivni ugljični otisak kao kriterije za održivu javnu nabavu. Osim ugljičnog otiska, OR ističe važnost pozitivnog ugljičnog otiska, novog pristupa stvaranju i izračunu klimatskog učinka kojim se pokazuje pozitivan učinak klimatski prihvatljivih proizvoda i usluga ( 9 )

41. podržava mjere za smanjenje ugljičnog otiska u području industrijskog istraživanja, razvoja i inovacija stvaranjem novih proširenih proizvoda, sustava i drugih inovativnih rješenja koja imaju ključnu ulogu u postizanju klimatskih ciljeva te ističe da bez znatnog ubrzanja inovacija u području čiste energije ciljevi nulte neto stope emisija neće biti ostvarivi;

42. ponovno ističe potrebu za novom tehnologijom. U izvješću Međunarodne agencije za energiju (IEA) ( 10 ) navode se analitički dokazi da će se smanjenje emisija ugljika od 25 % potrebno da se klima na Zemlji izvede na održivi put temeljiti na razvijenim tehnologijama. Za usporedbu, udio od 41 % potrebne tehnologije doći će iz novih tehnologija koje su u ranoj fazi usvajanja, dok će 34 % omogućiti tehnologije koje su trenutačno u oglednoj fazi, fazi prototipa ili one koje još nisu ni izmišljene;

43. ističe važnost i složenost mjerenja emisija stakleničkih plinova. Za osnovno mjerenje emisija stakleničkih plinova upotrebljavaju se područje primjene 1. i 2. Primjenom područja primjene 3. mogu se postići ciljevi nulte neto stope i neto negativni ciljevi. Područje primjene 3. obuhvaća sve druge neizravne emisije koje nastaju u cijelom vrijednosnom lancu;

44. naglašava ulogu misija EU-a kao jednog od glavnih prioriteta EU-a u ostvarivanju zelene i digitalne tranzicije. Europska komisija pokrenula je pilot-fazu inicijative za centre EIP-a kako bi se olakšala regionalna suradnja u području istraživanja, razvoja i inovacija te razmjena najboljih praksi, uz poticaj za maksimalno povećanje vrijednosti proizvodnje znanja te njegova protoka i primjene. OR potiče na to da se u misijama EU-a razmisli o upotrebi centara EIP-a kao sredstva za povezivanje lokalnih i regionalnih ekosustava istraživanja i inovacija te da se aktivno sklapaju partnerstva s lokalnim i regionalnim donositeljima odluka radi upravljanja pilot-fazama centara EIP-a kako bi se razvila konkretna suradnja;

45. naglašava da se sustavom centara EIP-a pokušavaju uvesti elementi koji nedostaju u okruženju EIP-a i europskom prostoru obrazovanja kako bi se stvorila snažna europska društva znanja diljem Europe radi preobrazbe društava prema zelenom održivom i digitalnom rastu. U idealnom slučaju, mreža centara EIP-a osigurava da lokalni i regionalni ekosustavi istraživanja, razvoja i inovacija postanu neizostavan dio europskog ekosustava istraživanja, razvoja i inovacija;

46. podržava omogućavanje aktivnih lokalnih doprinosa integriranoj provedbi centara EIP-a, druge oblike eksperimentiranja regionalnih ekosustava i misije EU-a u eksperimentiranju, brzoj izradi prototipova, testiranju, demonstraciji i povećanju djelotvornosti istraživanja i inovacija u gradovima i regijama;

47. uviđa da je koordinacija različitih regionalnih i lokalnih spoznaja, ideja i učenja ključna za stvaranje paneuropskog pristupa inovativnom djelovanju. Razmjena znanja među gradovima i regijama, kao i među pet misija EU-a, od ključne je važnosti. OR preporučuje brzo stvaranje mreže za zajedničko učenje putem koje se ključni uvidi o procesu i sadržaju mogu dijeliti i prilagoditi – smanjiti opsegom za druge gradove i regije, a povećati opsegom za druge misije EU-a i za Europu u cjelini;

48. poziva na to da se tijekom francuskog predsjedanja objave zaključci Vijeća o misijama EU-a kako bi se pružila i prilika za jačanje koncepta centara EIP-a, na koje se misije moraju oslanjati da bi bile uspješno ukorijenjene na lokalnoj i regionalnoj razini. Tim bi se zaključcima također trebala naglasiti važnost istraživačke infrastrukture, što gradovi i regije snažno podupiru i što je ključno za provođenje misija EU-a;

49. potvrđuje da se, iako je provedba misija o kojima je već odlučeno prioritet, mora bez odgode nastaviti s razmatranjem mogućnosti stvaranja novih misija prilikom pojave velikih novih zajedničkih izazova. Ključno pitanje pripreme europskih društava za rješavanje pitanja pripravnosti i upravljanja zdravstvenim prijetnjama i krizama trebalo bi se, nakon osnivanja Europskog tijela za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA), uzeti u obzir u promišljanjima o novoj misiji usmjerenoj na taj izazov s obzirom na njegovu sistemsku, transverzalnu i višedioničku prirodu;

Iskustva OR-a: sinergija misija EU-a i drugih glavnih instrumenata politike

50. poziva na to da se misije EU-a oslanjaju na iskustvo i znanje stečeno na temelju postojećih inicijativa i programa EU-a radi sinergijskog djelovanja. Sustavna promjena iziskuje zajedničko stvaranje transformacijskih ekosustava na temelju učenja, istraživanja, razvoja i inovacija s interdisciplinarnom znanstvenom i operativnom sinergijom diljem Europe i u svih pet misija EU-a;

51. podsjeća na to da je potrebno promijeniti mentalitet radi otvorenog zajedničkog rada i povećati lokalnu suradnju i europska partnerstva u izmišljanju nove održive antropocentrične budućnosti Europe. Potencijalni kapaciteti uvelike se oslanjaju na lokalnu i regionalnu razinu u svim dijelovima Europe. Brzina je ključna i u sljedećih nekoliko godina potrebno je riješiti velike društvene izazove, a za to su znanje i učenje od suštinske važnosti;

52. predlaže da se posebna pozornost posveti koracima u provedbi misija EU-a u gradovima i regijama uz potpornu ulogu OR-a, uključujući višerazinsko upravljanje, financiranje i uspješnu provedbu u pogledu načina na koji se ambiciozni ciljevi mogu ostvariti zahvaljujući istinskoj integraciji u politike EU-a o istraživanju i inovacijama, posebno u strategije pametne specijalizacije (S3/S4), centre EIP-a, novi europski Bauhaus i druge najrelevantnije inicijative, programe i instrumente koje omogućuju višerazinske politike EU-a;

53. predan je organizaciji aktivnosti učenja u suradnji s JRC-om kako bi se poduprle aktivnosti misija EU-a u okviru projekata „City Science” (Znanost u gradovima) i „Science Meets Regions” (Znanost u regijama) poticanjem sveobuhvatnih aktivnosti za jačanje učinka i dijeljenjem rezultata misija EU-a. Kratkoročne mjere nisu prikladan odgovor za istinske potrebe. Korisno bi bilo poduprijeti stvaranje mreže regionalnih centara budućnosti za poticanje kreativnosti i poduzetničkog načina razmišljanja te ih povezati s novim Bauhausom, radom na ciljevima održivog razvoja UN-a i Unesco-ovim laboratorijima za pismenost u budućnosti kako bi se osigurala kratkoročna i dugoročna održivost poduzetih inicijativa;

54. potiče produbljivanje suradnje s europskim mrežama koje su aktivne u poboljšanju istraživanja, razvoja i inovacija u rješavanju društvenih izazova, kao što su Europska udruga sveučilišta (EUA), Europsko udruženje organizacija za istraživanje i tehnologiju (EARTO) i Mreža europskih regija za istraživanje i inovacije (ERRIN). Osim toga, svaka misija EU-a trebala bi efektivno surađivati sa svojim tematskim mrežama, kao što su Vijeće europskih općina i regija (CEMR), Eurocities i Konferencija rubnih primorskih regija (CPMR). OR intenzivno surađuje sa svim tim mrežama dionika kako bi osigurao da misije EU-a kao novi politički instrument odozdo prema gore ostvare željeni učinak;

55. naglašava važnost jačanja kapaciteta regija i gradova radi prijavljivanja za financiranje u okviru misija EU-a i iskorištavanja iskustva iz inicijativa velikih razmjera koje financira EU, kao što su Europska mreža živih laboratorija (ENoLL), inicijativa Vanguard, digitalizacija gradova, inicijativa „Open & Agile Smart Cities” (Otvoreni i agilni pametni gradovi), inicijativa „Znanost u gradovima” i inicijativa „Living-in.EU” (europski način digitalne transformacije u gradovima i zajednicama). Time će se poboljšati otpornost, sposobnost reagiranja i aktivno sudjelovanje gradova i regija u europskim reformama te povećati uključenost građana diljem EU-a. To će pak djelovati kao multiplikator učinka inicijativa EU-a i osigurati širu i pravedniju raspodjelu resursa, kako bi se svugdje stvorili povoljniji uvjeti za prikupljanje sredstava od EU-a i iz drugih izvora, kao i za postizanje vodećeg položaja u razvoju;

Preporuke za pojedine misije

56. naglašava važnost suradnje među misijama na svim razinama upravljanja. OR naglašava da su sve misije EU-a zajedno jasno usmjerene na stvaranje održive pametne budućnosti. To se može konkretizirati zajedničkim stvaranjem i rješenjima koja se temelje na istraživanju, razvoju i inovacijama: — prilagodba klimatskim promjenama: upravljanje poplavama, šumskim požarima i drugim katastrofama, prirodna rješenja, otpornost kritične infrastrukture na klimatske promjene, sustavi za praćenje i upozoravanje na djelovanje na zdravlje stanovništva; — rak: zdravlje općenito, povećanje preventivnih mjera, a posebno promicanja zdravih životnih navika; — oceani i vode: zaštita i obnova vodenih ekosustava, smanjenje onečišćenja i postizanje klimatske neutralnosti plavog gospodarstva; — klimatski neutralni gradovi: napredak u međusektorskim ekološkim, infrastrukturnim i industrijskim rješenjima koja doprinose ugljičnoj neutralnosti gradova; — tlo: sprečavanje onečišćenja nastalog korištenjem zemljišta i zaštita svježih i zdravih podzemnih voda u svim okolnostima;

57. predlaže sljedeće aktivnosti specifične za pojedinu misiju kako bi se povećao učinak misija EU-a:

a) Prilagodba klimatskim promjenama

OR naglašava da bi misija za prilagodbu klimatskim promjenama trebala imati ključnu sveobuhvatnu ulogu, posebno u pogledu predviđanja i motiviranja svih europskih aktera da aktivno doprinose misijama EU-a. Ta bi misija trebala biti usmjerena na socijalnu i društvenu osviještenost te na postizanje opće obveze za stvaranje sustavnih rješenja velikih razmjera. Trebala bi se prije svega baviti izazovima ekološke preobrazbe industrije, stanovanja i mobilnosti. Gubici zbog klimatskih promjena već u prosjeku iznose 12 milijardi eura godišnje pa EU mora provesti makrofiskalne analize u području klime kako bi ubrzao provođenje mjera prilagodbe klimatskim promjenama usporedno s njihovim ublažavanjem. Pristup zaštiti ljudi od klimatskih promjena mora uključivati i socijalne aspekte i pitanja kohezije.

b) Borba protiv raka

OR naglašava važnost vrhunskih globalnih istraživanja i potiče istraživače i inovatore da povećaju europsku i međusektorsku suradnju među dionicima radi uspjeha ove misije. OR naglašava važnost širenja cijepljenja protiv HPV-a i biobankarstva te pristupa najinovativnijim terapijama, kao i važnost širenja najboljih praksi među zemljama i regijama. Jedan su od glavnih izazova razlike u pristupu liječenju raka i u kvaliteti života oboljelih od raka među državama članicama i regijama EU-a te kvaliteta života pacijenata. Stoga je poboljšanje pristupa ranom otkrivanju, novim dijagnostičkim alatima i inovativnom liječenju raka u europskim zemljama ključno i iziskuje ulaganja u infrastrukturu, opremu i digitalnu transformaciju zdravstvene skrbi, zdravstvene radnike i nove modele skrbi. Drugi je izazov dostupnost cjenovno pristupačnog liječenja i medicinskih proizvoda, kao i kvaliteta individualizirane potpore pacijentima i socijalnih inovacija za potporu njegovateljima.

c) Obnova naših oceana i voda do 2030.

OR ističe da su oporavak zdravih oceana i voda te osiguravanje slatke vode globalno sudbonosno pitanje, i na kratki i na dugi rok. Problemi onečišćenja mogu se riješiti samo isticanjem međunarodne dimenzije morskih bazena kao što su Sredozemlje, Atlantik, Baltik, Crno more, dunavski slijev te povećanjem suradnje među regijama. Potrebno je staviti poseban naglasak na Arktik. OR poziva na to da more i vode postanu nova zajednička ambicija u središtu novog zamaha europskog projekta i naglašava da je poseban naglasak na istraživanju i tehnologijama čiste vode i na učinkovitijoj opskrbi od vitalne važnosti za ovu misiju, kao i za plavo gospodarstvo oceana, a poseban naglasak treba staviti na poduzetništvo, održivi turizam, dekarbonizaciju pomorskog prometa i obnovljivu energiju mora. Time će se stvoriti nove opsežne mogućnosti za prekograničnu i inovativnu poslovnu suradnju. OR naglašava da je važno gradove i regije potaknuti na to da izgrade europske mreže koje će oko vrijednosnih lanaca okupiti lokalne pomorske inovacijske ekosustave i stvarati inovacije u pomorskoj industriji.

d) Klimatski neutralni i pametni gradovi

OR ističe da su Europi potrebni aktivni gradovi predvodnici kako bi zajednički osmislili nova hitna rješenja i podijelili rezultate svojih iskustava s drugima – svi gradovi i regije diljem Europe trebaju biti angažirani i svima treba dati podršku. Gradovi predvodnici trebali bi poslužiti kao inovacijska središta koja zajednički stvaraju rješenja koja se mogu reproducirati i izravno primjenjivati te koja bi se proširila na sve druge europske gradove u njihovoj tranziciji prema klimatskoj neutralnosti do 2050. Gradove koji su se prijavili, ali nisu odabrani, Europska komisija trebala bi objediniti u proširenu skupinu kako bi na mnogo načina mogli iskoristiti napredak i rezultate gradova predvodnika, uključujući izravnu primjenu rješenja koja se mogu reproducirati. Već postojeći uspješni programi i projekti ili povezane „zelene inicijative” navedeni su u dopuni provedbenom planu ove misije. Izvučene pouke trebale bi biti temelj za izradu višerazinskih planova za postizanje klimatske neutralnosti gradova. Trebalo bi uspostaviti zajednice za preobrazbu s više dionika sa zajedničkim instrumentima, čime bi se spriječilo da svaka zajednica djeluje samostalno. OR naglašava da gradovi sudionici pripremaju klimatske ugovore za gradove kao proces koji se temelji na potražnji i koji bi trebao omogućiti lokalna rješenja, ali im je potrebna snažna potpora nacionalne i regionalne razine.

e) Plan za tlo za Europu

OR naglašava potrebu za sustavnim razmišljanjem i učinkovitim upravljanjem transformacijom, uključujući istraživanje, razvoj, inovacije i učenje, kako bi se postigli ciljevi misije za tlo, koja obuhvaća sve vrste korištenja zemljišta, i za istraživanjem novih putova za ambiciozniju preobrazbu zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) EU-a. Kako bi se povećala sekvestracija ugljika u poljoprivredi i u šumama, za uspjeh misije ključni su promjena sustava poljoprivredne proizvodnje i uspostava transnacionalnih klastera živih laboratorija. U ruralnim i urbanim sredinama treba podupirati biološku raznolikost, a građani trebaju davati prednosti šumskim bioproizvodima i održivim namirnicama iz lokalnih izvora. Drugo je ključno pitanje kako povećati privlačnost i gospodarsku održivost šumarskih aktivnosti bez gubitka isplativosti, a radi potpore ciljevima misije koja se odnosi na tlo;

Uloga OR-a u podupiranju preobrazbe na europskoj i svjetskoj razini

58. naglašava da ljudi žive i rade u gradovima i regijama te da sve aktivnosti misija EU-a treba usmjeriti na ljude: od poslovnih, akademskih i vladinih dionika do pojedinačnih građana svih dobnih skupina i podrijetla. OR, JRC i drugi relevantni akteri znaju razne djelotvorne i dokazane tehnologije za sudjelovanje građana, od poduzetničkih otkrića do društveno-inovacijskih kampova koje treba koristiti kako bi se osigurao angažman građana;

59. spreman je ostvariti kontakt s lokalnim zajednicama kako bi se podigla razina osviještenosti o misijama EU-a uopće i kako bi im se pomoglo da ostvare suradnju s europskim građanima i poduzećima;

60. naglašava da će misije EU-a biti uspješne samo ako se premoste razlike u znanju i inovacijama u Europi te inovacijski jaz između Europe i SAD-a. Naglasak treba biti na ambicioznim konkretnim i uključivim mjerama u stvarnom životu s pomoću rezultata istraživanja, razvoja i inovacija;

61. naglašava da je novi razvoj u području istraživanja, razvoja i inovacija preduvjet za uspjeh misija EU-a. To podrazumijeva nova opsežna rješenja za osiguravanje komplementarnosti i poticanje sinergija s okvirnim programima Unije za istraživanja i inovacije te drugim europskim i svjetskim programima i fondovima. Novi je korak upravljanje sustavom centara EIP-a, koji bi trebali promicati upotrebu svih relevantnih inicijativa EU-a u području istraživanja, razvoja i inovacija kao ključnog dijela osmišljavanja regionalnih politika;

62. ističe da će se provedbom misija EU-a poticati lokalno i regionalno vodstvo unutar EU-a, ali i diljem svijeta. OR bi u jačanju uloge gradova i regija u okviru Sporazuma gradonačelnika i drugih globalnih mreža trebao stvoriti sinergiju između misija EU-a i UN-ovih aktivnosti i kampanja za ciljeve održivog razvoja „Race to Zero” (Utrka prema nultoj stopi emisija) i „Race to Resilience” (Utrka prema otpornosti na klimatske promjene). Osim toga, jačanjem globalnog vodstva gradova i regija EU-a može se poduprijeti i rad OR-a na formalnom priznavanju podnacionalnih vlasti u okviru UNFCCC-a i u pripremi za konferenciju COP27;

Sažetak ključnih čimbenika uspjeha

63. podsjeća na to da Europa treba ojačati svoju globalnu konkurentnost koja se temelji na znanju, partnerstvima i kapacitetima na razini Europe i talentima kako bi ulagala u budućnost, što je uključiv pristup kojim će svi biti obuhvaćeni. Europa ima priliku preuzeti ulogu globalnog predvodnika koji provodi politike suradnje za postizanje ciljeva održivog razvoja te vodi borbu protiv klimatskih promjena;

64. naglašava da je djelovanje u stvarnim uvjetima ključno za misije EU-a. Istraživanje je od vitalne važnosti za stvaranje novih rješenja i utvrđivanje najboljih načina za napredak, a odgovarajuće primjene ključne su za postizanje rezultata. Misije EU-a bit će uspješne ako se nadograde na uspješan lokalni ekosustav. Nije riječ samo o tehnologiji i istraživanju, nego i o, prije svega, antropocentričnom pristupu kojim se izgrađuju kompetencije, rješavaju lokalni rizici i pristupa najboljim europskim. Ljudski aspekt u inovacijama ključan je za zajedničko stvaranje održivih rješenja;

65. navodi da su misije EU-a ključne za potporu preobrazbi Europe u zeleniji, zdraviji, uključiviji i otporniji kontinent. Kako bi se postigli ambiciozni ciljevi, svaka misija EU-a mora djelovati kao opsežan portfelj djelovanja. Te europske portfelje treba oblikovati na temelju sveobuhvatnih regionalno i lokalno usklađenih portfelja djelovanja, uključujući integrirane istraživačke projekte, političke i zakonodavne mjere te lokalne provedbene aktivnosti.

66. naglašava potrebu za sufinanciranjem i podupiranjem svakodnevnog rada gradova i regija u stvaranju vrijednosti i komparativnom učenju kako bi se proširila primjena najboljih procesa i mjera za svakodnevnu dobrobit građana. Uloga je oglednih zajednica da budu predvodnici, da razvijaju rješenja i da budu pioniri u provedbi testiranja sustavnih promjena za sve ostale;

67. spreman je surađivati s misijama EU-a kako bi se povećala atraktivnost postupaka utvrđivanja referentnih vrijednosti i komparativnog učenja između demonstracijskih gradova/regija i ostalih. Financijski instrumenti moraju biti fleksibilni i inovativni te poticati stvarne interese gradova/regija.

68. ističe da su ključna pitanja kako gradovi i regije uče organizirati potrebne aktivnosti i kako aktivnosti privlače privatna industrijska i druga ulaganja. U idealnoj situaciji, mreža centara EIP-a osigurava da lokalni i regionalni ekosustavi istraživanja, razvoja i inovacija postanu integrirani dio europskog ekosustava istraživanja, razvoja i inovacija;

69. poziva na bolju društvenu i tehnološku predvidljivost i povećanu suradnju kao ključne čimbenike uspjeha za ubrzanje industrijskih i drugih ulaganja u svrhu postizanja ugljične neutralnosti i drugih ciljeva misija EU-a. Politika usmjerena na misije pogoduje jačanju dimenzije „odozdo prema gore” u jedinstvenom sustavu višerazinskog upravljanja EU-a: stečena iskustva mogu se i moraju aktivno dijeliti među državama članicama. Nužno je konkretnije uzeti u obzir ciljeve misija EU-a i treba ih integrirati u izradu budućeg zakonodavstva, a primjeri za to su određivanje cijena ugljika i paket mjera „Spremni za 55 %”;

70. ističe da je najnovije smjernice industrijske i inovacijske politike na razini EU-a, planove i nužne nove znanstvene spoznaje i tehnološka znanja i inovacije potrebno integrirati u misije EU-a te razviti i prenijeti u rješenja i prakse u stvarnom životu djelotvornim upravljanjem znanjem odozdo prema gore i drugim mjerama;

71. priznaje da su misijama EU-a potrebne digitalne platforme: kako bi se ubrzao prijenos znanja i upravljanje njime, podupire virtualnu suradnju i uspostavljanje partnerstava, pojednostavljivanje procesa financiranja itd. To treba zajednički ostvariti s predstavnicima gradova i regija;

72. zaključuje da su novi odgovarajući i učinkoviti radni procesi ključni za osiguravanje uspjeha misija EU-a. Ti procesi moraju odražavati pouke iz otvorenih inovacija 2.0, različitih inicijativa četverostruke spirale i mnogih drugih inicijativa za stvaranje privlačnog participativnog upravljanja nove generacije. Potrebno je uključiti sve građanke i građane, od mladih do starijih. U okviru aktivnosti misije trebalo bi razmotriti aspekte raznih generacija i stvoriti inovativne i odgovorne načine za postizanje angažmana potrebnog za stvaranje održive budućnosti za Europu.

Bruxelles, 27. travnja 2022. Predsjednik Europskog odbora regija Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) Plenarno zasjedanje OR-a 27. siječnja 2022., Rezolucija o Konferenciji o budućnosti Europe (SL C 270, 13.7.2022., str. 1.).

(2) Plenarno zasjedanje OR-a 1. i 2. prosinca 2021., Rezolucija o Programu rada Europske komisije za 2022. (SL C 97, 28.2.2022., str. 1.).

(3) Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o europskim misijama – COM(2021) 609 final.

(4) European Research Area Policy Agenda – Overview of actions for the period 2022-2024 (Program politike europskog istraživačkog prostora – Pregled mjera za razdoblje 2022.–2024.), Europska komisija, 2021.

(5) Mišljenje OR-a „Obzor Europa: deveti Okvirni program za istraživanje i inovacije” (COR-2018-03891) (SL C 461, 21.12.2018., str. 79.).

(6) Izvješće o strateškim predviđanjima 2021., COM(2021) 750 final.

(7) Novi EIP za istraživanje i inovacije (COM(2020) 628 final).

(8) Novi EIP za istraživanje i inovacije (COM(2020) 628 final).

(9) Plenarno zasjedanje OR-a, 1. srpnja 2021., mišljenje „Stvaranje Europe otporne na klimatske promjene – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (SL C 440, 29.10.2021., str. 42.).

(10) IEA, Energy Technology Perspectives 2020 (Perspektive energetske tehnologije 2020.).