1.Uvod

Kako je predviđeno Odlukom o programu ISA2, 1. siječnja 2016. pokrenut je petogodišnji program interoperabilnih rješenja i zajedničkih okvira za europske javne uprave, poduzetnike i građane (program ISA2) kao daljnja mjera koja se nastavlja na program ISA.

Ovo izvješće sadržava zaključke i preporuke privremene ocjene programa ISA2. U skladu s člankom 13. stavkom 3. Odluke o programu ISA2 Komisija je dužna provesti tu ocjenu i dostaviti njezine rezultate Europskom parlamentu i Vijeću do 30. rujna 2019.

Komisija je provela evaluaciju služeći se uslugama tima neovisnih stručnjaka iz savjetodavnog poduzeća. Evaluaciju je nadgledala upravljačka skupina za koordinaciju među službama.

2.Kontekst

Glavni je cilj programa ISA2 promovirati modernizaciju javnog sektora u Europi temeljenu na IKT-u i olakšati zadovoljavanje potreba poduzeća i građana s pomoću poboljšane interoperabilnosti europskih javnih uprava.

Konkretno, programom se nastoji postići sljedeće:

–olakšati učinkovitu i djelotvornu elektroničku prekograničnu ili međusektorsku interakciju između europskih javnih uprava, poduzeća i građana,

–pridonositi razvoju učinkovitije i jednostavnije e-uprave prilagođene korisnicima na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini uprave,

–promicati holistički pristup interoperabilnosti u EU-u utvrđivanjem, stvaranjem i primjenom rješenja za interoperabilnost i olakšavanjem njihove ponovne uporabe za europske javne uprave. Time će se pružiti potpora provedbi različitih politika i aktivnosti EU-a.

Kako bi se ti ciljevi ostvarili, program se oslanja na postignuća svojeg prethodnika, programa ISA. U njemu se također naglašava neometano uklapanje u širi politički okvir povezan s digitalizacijom javnih uprava u EU-u. Program ISA2 u tom je pogledu glavni instrument za pružanje potpore provedbi Europskog okvira za interoperabilnost (EIF), koji je ažuriran i proširen kako je predviđeno Komunikacijom o strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu. Ostale političke inicijative kojima pridonosi program ISA2 obuhvaćaju Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. – 2020., Izjavu iz Tallinna o e-upravi iz 2017. i Uredbu o jedinstvenom digitalnom pristupniku.

U praktičnom smislu program ISA2 odvija se od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2020., uz ukupni proračun od 130,9 milijuna eura. Njime se financiraju djelovanja definirana na godišnjoj osnovi u godišnjem tekućem programu rada. Upravljanje programom potiče i sinergiju s drugim programima EU-a, kao što je Instrument za povezivanje Europe (CEF) ili Program potpore strukturnim reformama (SRSP).

Glavni su dionici programa europske javne uprave na svim razinama: na razini EU-a, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Međutim, program utječe na mnogo širu skupinu dionika, uključujući poduzeća i građane u EU-u. Program ISA2 otvoren je za države članice EU-a, ostale zemlje Europskog gospodarskog prostora i države kandidatkinje. Osim 28 država članica EU-a, u programu mogu sudjelovati još tri zemlje: Island, Norveška (od 2016.) i Crna Gora (od 2018.). Programom se ujedno potiče suradnja s drugim zemljama izvan EU-a te s međunarodnim organizacijama i tijelima.

3.Zajedničko shvaćanje interoperabilnosti

U skladu s člankom 1. stavkom 2. Odluke o programu ISA2 „programom ISA2 jamči se zajedničko shvaćanje interoperabilnosti putem EIF-a i njegove provedbe u upravama država članica. Komisija putem programa ISA2 prati provedbu EIF-a.”

U tom pogledu u okviru programa ISA2 izrađuje se integrirani okvir za praćenje i ocjenjivanje napretka koji su države članice i Komisija ostvarile u provedbi EIF-a te izvješćivanje o njemu. Oblikovanje i provedba ovog okvira za praćenje provode se u okviru djelovanja Opservatorija nacionalnih okvira za interoperabilnost (NIFO), koje se financira sredstvima programa ISA².

Ishodi provedbe EIF-a ostvareni diljem EU-a bit će predstavljeni na godišnjoj osnovi putem internetskog pregleda stanja kako bi se pružio bolji temelj za oblikovanje politika i komuniciralo sa širom javnosti na vizualniji i intuitivniji način. Pregledom stanja u praksi se nastoje poboljšati komunikacija i izgradnja kapaciteta kako bi države članice bile informiranije o svojem statusu u provedbi EIF-a te kako bi im se pomoglo da lakše postignu sukladnost s preporukama EIF-a.

U svrhu ostvarenja ovih ciljeva državama članicama bit će dostupan skup alata za pružanje praktičnih smjernica o provedbi EIF-a putem dobre prakse i rješenja.

Cilj je okvira za praćenje provedbe EIF-a pružiti dokaze za buduću evaluaciju EIF-a, čija je provedba prvotno predviđena za kraj 2019. Međutim, kako bi se omogućio realističan rok do kojeg države članice moraju prilagoditi svoje nacionalne politike o e-upravi, digitalnim uslugama i interoperabilnosti EIF-u te s obzirom na činjenicu da širi opseg novog EIF-a zahtijeva dodatnu internu i vanjsku koordinaciju kako bi se zaključio zajednički prihvaćen i integriran okvir za praćenje, čini se da je potrebno odgoditi evaluaciju EIF-a do 2021. Doista, navedeni su čimbenici doveli do toga da će postupak prikupljanja podataka započeti tek 2019., zbog čega postoji manjak podataka za evaluaciju provedbe EIF-a tijekom iste godine.