EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 21.12.2016. COM(2016) 883 final 2016/0409(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU



OBRAZLOŽENJE 1.KONTEKST PRIJEDLOGA •Razlozi i ciljevi prijedloga Posljednje se dvije godine Europska unija paralelno bavila različitim izazovima: upravljanjem migracijama, integriranim upravljanjem vanjskim granicama EU-a te borbom protiv terorizma i prekograničnog kriminaliteta. Učinkovita razmjena informacija među državama članicama te između država članica i relevantnih agencija EU-a bitna je za snažan odgovor na te izazove te za izgradnju učinkovite i istinske sigurnosne unije. Schengenski informacijski sustav (SIS) najuspješniji je alat za učinkovitu suradnju tijela nadležnih za imigraciju, policijskih, carinskih i pravosudnih tijela u EU-u i u državama pridruženima Schengenu. Nadležna tijela u državama članicama kao što su policija, službenici graničnog nadzora i carinski službenici moraju imati pristup visokokvalitetnim informacijama o osobama ili predmetima koje provjeravaju te jasne upute o tome što je potrebno poduzeti u svakom pojedinačnom slučaju. Taj opsežni informacijski sustav okosnica je schengenske suradnje i ima ključnu ulogu u olakšavanju slobodnog kretanja ljudi unutar schengenskog prostora. Nadležnim tijelima omogućuje da unose i pregledavaju podatke o traženim osobama, osobama koje možda nemaju pravo ulaska u EU ili boravka u EU-u, nestalim osobama – osobito djeci – i predmetima koji su možda ukradeni, nezakonito prisvojeni ili izgubljeni. SIS ne sadržava samo informacije o pojedinim osobama ili predmetima, već i jasne upute nadležnim tijelima o tome što poduzeti kad se osoba ili predmet pronađe. Komisija je 2016. provela sveobuhvatnu evaluaciju sustava SIS, tri godine nakon početka rada njegove druge generacije. U evaluaciji je utvrđeno da je SIS funkcionirao doista uspješno. Nacionalna su nadležna tijela 2015. provjeravala osobe i predmete u sustavu SIS u gotovo 2,9 milijardi slučajeva te su razmijenila više od 1,8 milijuna dopunskih informacija. Međutim, kako je Komisija i najavila u svojem programu rada za 2017., na temelju tog pozitivnog iskustva potrebno je dodatno ojačati djelotvornost i učinkovitost sustava. U tu svrhu Komisija kao rezultat evaluacije predstavlja prvi skup od tri prijedloga za poboljšanje i proširenje upotrebe sustava SIS i pritom nastavlja raditi na povećanju interoperabilnosti postojećih i budućih sustava za izvršavanje zakonodavstva i upravljanje granicama, prateći rad stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost. Ti prijedlozi obuhvaćaju upotrebu sustava (a) za upravljanje granicama, (b) za policijsku suradnju i pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima i (c) za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. Prva dva prijedloga zajedno čine pravnu osnovu za uspostavu, rad i upotrebu sustava SIS. Prijedlog za upotrebu sustava SIS za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom dopuna je prijedlogu za upravljanje granicama i njegovim odredbama. Uspostavlja novu kategoriju upozorenja i pridonosi provedbi i praćenju Direktive 2008/115/EZ. Zbog varijabilne geometrije sudjelovanja država članica u politikama EU-a u području slobode, sigurnosti i pravde potrebno je donijeti tri zasebna pravna instrumenta, koji će međutim funkcionirati potpuno usklađeno te omogućiti sveobuhvatan rad i upotrebu sustava. Usporedno s time Komisija je u travnju 2016. počela promišljati o „Jačim i pametnijim informacijskim sustavima za granice i sigurnost” s namjerom da ojača i poboljša upravljanje informacijama na razini EU-a. Glavni je cilj osigurati da nadležna tijela sustavno raspolažu potrebnim informacijama iz različitih informacijskih sustava. Da bi ostvarila taj cilj, Komisija pregledava postojeću arhitekturu informacijskih sustava kako bi utvrdila gdje postoji nedostatak informacija i nepotpun pregled podataka koji proizlaze iz manjkavih funkcija postojećih sustava te iz rascjepkanosti cjelokupne arhitekture EU-a za upravljanje podacima. Za potporu u tom radu Komisija je osnovala stručnu skupinu na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost, čiji su privremeni zaključci uzeti u obzir i pri izradi prvog skupa prijedloga koji se odnose na pitanja kvalitete podataka. Predsjednik Juncker u svojem govoru o stanju Unije u rujnu 2016. osvrnuo se i na važnost otklanjanja postojećih nedostataka u upravljanju informacijama te poboljšavanja interoperabilnosti i međusobne povezanosti postojećih informacijskih sustava. Na temelju zaključaka stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost, koji će biti predstavljeni u prvoj polovici 2017., Komisija će sredinom 2017. razmotriti drugi skup prijedloga za daljnje poboljšanje interoperabilnosti sustava SIS s ostalim informacijskim sustavima. Podjednako je važno preispitati Uredbu (EU) br. 1077/2011 o Europskoj agenciji za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA) što će se vjerojatno izvršiti 2017. zasebnim prijedlozima Komisije. Ulaganje u brzu, učinkovitu i kvalitativnu razmjenu informacija, upravljanje informacijama te osiguravanje interoperabilnosti baza podataka i informacijskih sustava EU-a važno je za prevladavanje trenutačnih sigurnosnih izazova. Ovaj prijedlog dio je prvog skupa prijedloga za poboljšanje funkcioniranja sustava SIS i njegova rada i upotrebe u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Njime se provode: (1)najava Komisije o povećanju dodane vrijednosti sustava SIS za potrebe izvršavanja zakonodavstva kao odgovor na nove prijetnje; (2)objedinjavanje rezultata rada na provedbi sustava SIS provedenog u posljednje tri godine koji uključuje tehničke izmjene Središnjeg SIS-a radi proširenja nekih od postojećih kategorija upozorenja i uvođenja novih funkcija; (3)preporuke za tehničke i postupovne promjene koje proizlaze iz sveobuhvatne evaluacije sustava SIS; (4)zahtjevi krajnjih korisnika sustava SIS povezani s tehničkim poboljšanjima i (5)privremeni zaključci stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost o kvaliteti podataka. Budući da je ovaj prijedlog suštinski povezan s Komisijinim prijedlogom Uredbe o uspostavi, radu i upotrebi sustava SIS u području graničnih kontrola, postoje određene zajedničke odredbe. Među njima su mjere koje obuhvaćaju upotrebu sustava SIS u svim fazama, uključujući ne samo rad središnjeg sustava i nacionalnih sustava, već i potrebe krajnjih korisnika, pojačane mjere za kontinuitet rada te mjere za kvalitetu podataka, zaštitu podataka i sigurnost podataka te odredbe o praćenju, evaluaciji i mehanizmima izvješćivanja. U oba se prijedloga proširuje i upotreba biometrijskih podataka. Postojeći pravni okvir druge generacije sustava SIS, koji se odnosi na njegovu upotrebu za potrebe policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, temelji se na instrumentu bivšeg trećeg stupa – Odluci Vijeća 2007/533/PUP, kao i na instrumentu bivšeg prvog stupa – Uredbi (EZ) br. 1986/2006. U ovom se prijedlogu objedinjuje sadržaj postojećih instrumenata i dodaju nove odredbe radi: boljeg usklađivanja nacionalnih postupaka za upotrebu sustava SIS, osobito u vezi s kaznenim djelima povezanima s terorizmom te s djecom koja su u opasnosti od roditeljske otmice,

proširenja područja primjene sustava SIS uvođenjem novih elemenata biometrijskih identifikatora u postojeća upozorenja, uvođenja tehničkih promjena za poboljšanje sigurnosti i smanjenje administrativnog opterećenja uvođenjem obveznih nacionalnih kopija i zajedničkih tehničkih standarda za provedbu, obuhvaćanja potpune upotrebe sustava SIS u svim fazama, ne ograničavajući se samo na središnji sustav i nacionalne sustave, već i osiguravajući da krajnji korisnici dobiju sve podatke potrebne za izvršavanje svojih zadaća i da se pridržavaju svih sigurnosnih pravila pri obradi podataka u SIS-u. •Dosljednost s ostalim politikama Unije kao i s postojećim i budućim pravnim instrumentima Ovaj je prijedlog blisko povezan s drugim politikama Unije te ih dopunjuje, uključujući: (1)unutarnju sigurnost kako je istaknuto u Europskom programu sigurnosti i u Komisijinu radu za učinkovitu i istinsku sigurnosnu uniju, radi sprečavanja, otkrivanja, istrage i kaznenog progona terorističkih kaznenih djela i drugih teških kaznenih djela omogućujući tijelima za izvršavanje zakonodavstva da obrađuju osobne podatke osoba koje se sumnjiči za uključenost u teroristička djela ili teška kaznena djela; (2)zaštitu podataka u onoj mjeri u kojoj se ovim prijedlogom osigurava zaštita temeljnih prava pojedinaca čiji se osobni podaci obrađuju u sustavu SIS. Ovaj je prijedlog blisko povezan i s postojećim zakonodavstvom Unije te ga dopunjuje, uključujući: (3)europsku graničnu i obalnu stražu pri njezinu pristupu sustavu SIS za potrebe predloženog europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) te radi osiguravanja tehničkog sučelja za pristup sustavu SIS za timove europske granične i obalne straže, timove osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem i članove timova za potporu upravljanju migracijama radi pristupa i pretraživanja podataka unesenih u SIS u okviru njihovih ovlaštenja; (4)Europol u mjeri u kojoj se ovim prijedlogom Europolu priznaju dodatna prava pristupa i pretraživanja podataka unesenih u SIS, u okviru njegovih ovlaštenja; (5)prümske odluke u mjeri u kojoj se odredbama ovog prijedloga kojima se omogućuje identifikacija pojedinaca na temelju otisaka prstiju (kao i na temelju prikaza lica ili profila DNK-a) dopunjuju postojeće odredbe prümskih odluka o uzajamnom prekograničnom internetskom pristupu određenim nacionalnim bazama podataka o DNK-u i sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju. Ovaj prijedlog blisko je povezan i s budućim zakonodavstvom Unije te ga dopunjuje, uključujući: (6)upravljanje vanjskim granicama. Prijedlogom se dopunjuje novo načelo predviđeno u Zakoniku o schengenskim granicama o sustavnim kontrolama svih putnika uvidom u odgovarajuće baze podataka, uključujući građane EU-a, pri ulasku u schengenski prostor i izlasku iz njega kao odgovor na pojavu stranih terorističkih boraca; (7)sustav ulaska/izlaska. Prijedlog odražava predloženu upotrebu kombinacije otisaka prstiju i prikaza lica kao biometrijskih identifikatora koji se upotrebljavaju u radu sustava ulaska/izlaska (EES); (8)sustav EU-a za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). U prijedlogu se uzima u obzir predloženi sustav ETIAS kojim se osigurava temeljita sigurnosna procjena, uključujući provjeru u sustavu SIS, državljana trećih zemalja koji namjeravaju putovati u EU-u. 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST •Pravna osnova Pravnu osnovu ovog prijedloga za odredbe koje se odnose na policijsku suradnju i pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima čine članak 82. stavak 1. točka (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točka (a) i članak 88. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije. •Varijabilna geometrija Ovaj se prijedlog temelji na odredbama schengenske pravne stečevine o policijskoj suradnji i pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima. Stoga treba uzeti u obzir sljedeće posljedice povezane s raznim protokolima i sporazumima s pridruženim zemljama:

Danska: u skladu s člankom 4. Protokola br. 22. o stajalištu Danske priloženog Ugovorima Danska mora u roku od šest mjeseci od odluke Vijeća o ovoj Uredbi odlučiti hoće li u nacionalno zakonodavstvo prenijeti ovaj prijedlog, koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini. Ujedinjena Kraljevina: u skladu s člankom 5. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine, ova Uredba obvezujuća je za Ujedinjenu Kraljevinu. Irska: u skladu s člankom 5. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine, ova Uredba obvezujuća je za Irsku. Bugarska i Rumunjska: ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. Ovu Uredbu treba tumačiti u vezi s Odlukom Vijeća 2010/365/EU od 29. lipnja 2010. kojom je utvrđeno da se, uz određena ograničenja, odredbe schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav primjenjuju na Bugarsku i Rumunjsku. Cipar i Hrvatska: ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. odnosno u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011. Pridružene zemlje: Predložena je Uredba obvezujuća za Island, Norvešku, Švicarsku i Lihtenštajn na temelju pojedinačnih sporazuma o pridruživanju tih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine. •Supsidijarnost Ovim će se prijedlogom razviti i nadograditi postojeći SIS koji je operativan od 1995. Izvorni međuvladin okvir zamijenjen je instrumentima Unije 9. travnja 2013. (Uredba (EZ) br. 1987/2006 i Odluka Vijeća 2007/533/PUP). Potpuna analiza supsidijarnosti provedena je u prethodnim slučajevima; ovom se inicijativom nastoje dodatno poboljšati postojeće odredbe, ukloniti utvrđeni nedostaci i poboljšati operativni postupci. Intenzivnu razmjenu informacija među državama članicama u sustavu SIS nije moguće ostvariti decentraliziranim rješenjima. Zbog opsega, učinaka i posljedica djelovanja, ciljevi ovog prijedloga mogu se bolje ostvariti na razini Unije. Ciljevi ovog prijedloga obuhvaćaju, među ostalim, tehnička poboljšanja za povećanje učinkovitosti sustava SIS i napore za usklađivanje upotrebe sustava u svim državama članicama sudionicama. EU je zbog transnacionalne prirode tih ciljeva i izazova u vezi s osiguravanjem učinkovite razmjene informacija radi suzbijanja sve raznovrsnijih prijetnji, u dobrom položaju za predlaganje rješenja za ove probleme koje države članice ne mogu same prevladati na zadovoljavajući način. Ako se postojeća ograničenja sustava SIS ne otklone, postoji opasnost da se propuste brojne prilike za maksimalno povećanje učinkovitosti i dodane vrijednosti EU-a te da se pojave manjkavosti koje će ometati rad nadležnih tijela. Na primjer, nepostojanje usklađenih pravila o brisanju suvišnih upozorenja unutar sustava može predstavljati prepreku slobodi kretanja osoba koja je temeljno načelo Unije. •Proporcionalnost U članku 5. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da djelovanje Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva utvrđenih Ugovorom. Oblik tog djelovanja EU-a bira se tako da se omogući postizanje cilja prijedloga i što učinkovitija provedba djelovanja. Predložena inicijativa predstavlja preispitivanje sustava SIS u vezi s policijskom suradnjom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima. Prijedlog se temelji na načelima ugrađene privatnosti. Ovaj je prijedlog proporcionalan u smislu prava na zaštitu osobnih podataka jer osigurava posebna pravila o brisanju upozorenja i ne zahtijeva prikupljanje i pohranjivanje podataka dulje nego što je nužno potrebno za rad sustava i postizanje njegovih ciljeva. Na temelju operativnih zahtjeva ovim se prijedlogom skraćuje razdoblje čuvanja podataka za upozorenja o predmetima i usklađuje ih se s upozorenjima o osobama (jer su upozorenja o predmetima često povezana s osobnim podacima kao što su osobne isprave ili registarske pločice). Policijsko iskustvo pokazalo je da se ukradenu imovinu može pronaći u relativno kratkom roku zbog čega je desetogodišnji rok istjecanja valjanosti upozorenja o predmetima nepotrebno dug. Upozorenja u sustavu SIS sadržavaju samo podatke koji su nužni za identificiranje i lociranje osobe ili predmeta i za omogućivanje provođenja primjerene operativne mjere. Sve ostale detaljnije podatke osiguravaju uredi SIRENE koji omogućuju razmjenu dopunskih informacija. Osim toga, prijedlogom se predviđa provedba svih nužnih zaštitnih mjera i mehanizama koji su potrebni za učinkovitu zaštitu temeljnih prava osoba na koje se ti podaci odnose, osobito za zaštitu njihova privatnog života i osobnih podataka. Prijedlog uključuje i odredbe posebno namijenjene jačanju sigurnosti osobnih podataka pojedinaca koji se čuvaju u sustavu SIS. Kako bi sustav proradio, neće biti potrebe za daljnjim postupcima i usklađivanjem na razini EU-a. Predviđena je mjera proporcionalna utoliko što ne prelazi ono što je potrebno u smislu djelovanja na razini EU-a za ostvarivanje utvrđenih ciljeva. •Odabir instrumenta Predloženo preispitivanje imat će oblik Uredbe koja će se zamijeniti Odluku Vijeća 2007/533/PUP pri čemu će se zadržati velik dio njezina sadržaja. Odluka 2007/533/PUP donesena je kao takozvani „instrument trećeg stupa” na temelju bivšeg Ugovora o Europskoj uniji. Takve instrumente „trećeg stupa” donosilo je Vijeće bez sudjelovanja Europskog parlamenta kao suzakonodavca. Pravna je osnova ovog prijedloga Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU) s obzirom na to da je struktura stupova prestala postojati stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009. U pravnoj se osnovi zahtijeva primjena redovnog zakonodavnog postupka. Potrebno je odabrati oblik Uredbe (Europskog parlamenta i Vijeća) jer odredbe trebaju biti obvezujuće i izravno primjenjive u svim državama članicama.

Prijedlogom će se nadograditi i ojačati postojeći centralizirani sustav preko kojeg države članice međusobno surađuju što zahtijeva zajednički ustroj i obvezujuća pravila djelovanja. Osim toga, utvrđuju se obvezujuća pravila za pristup sustavu, među ostalim za potrebe izvršavanja zakonodavstva, koja su jednaka za sve države članice te za Europsku agenciju za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA). Od 9. svibnja 2013. agencija eu-LISA odgovorna je za operativno upravljanje Središnjim SIS-om, što uključuje sve zadaće potrebne da bi se osigurao neometan rad Središnjeg SIS-a 24 sata na dan, sedam dana u tjednu. Ovaj se prijedlog temelji na odgovornostima agencije eu-LISA povezanima sa sustavom SIS. Nadalje, prijedlogom se predviđaju izravno primjenjiva pravila na temelju kojih osobe na koje se podaci odnose mogu pristupiti svojim podacima i pravnim lijekovima bez potrebe za dodatnim provedbenim mjerama. Zbog toga je samo Uredbu moguće odabrati kao pravni instrument. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva U skladu s Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom Vijeća 2007/533/PUP tri godine nakon početka njegova djelovanja, Komisija je provela sveobuhvatnu evaluaciju Središnjeg SIS-a II kao i evaluaciju dvostrane i višestrane razmjene dopunskih informacija među državama članicama. U rezultatima evaluacije istaknuta je potreba za izmjenama pravne osnove sustava SIS radi pružanja boljeg odgovora na nove sigurnosne i migracijske izazove. To na primjer uključuje prijedlog čiji je cilj riješiti pitanja upotrebe sustava SIS u svim fazama uređivanjem načina na koji ga krajnji korisnici upotrebljavaju i utvrđivanjem standarda sigurnosti podataka koji su primjenjivi i na upotrebu od strane krajnjih korisnika, ojačati sustav za potrebe suzbijanja terorizma propisivanjem nove mjere koju se može donijeti, pojasniti položaj djece koja su u opasnosti od roditeljske otmice kao i proširiti biometrijske identifikatore dostupne u sustavu. Na temelju rezultata evaluacije utvrđena je i potreba za zakonskim izmjenama kako bi se poboljšalo tehničko funkcioniranje sustava i pojednostavnili nacionalni postupci. Tim će se mjerama pojačati učinkovitost i djelotvornost sustava SIS jer će se olakšati njegova upotreba i smanjiti nepotrebno opterećenje. Za poboljšanje kvalitete podataka i transparentnosti sustava osmišljene su daljnje mjere kojima će se jasno opisati posebne zadaće izvješćivanja država članica i agencije eu-LISA. Rezultati sveobuhvatne evaluacije (izvješće o evaluaciji i povezani radni dokument službi Komisije doneseni su 21. prosinca 2016.) čine temelj za mjere iz ovog prijedloga. •Savjetovanja s dionicima Tijekom Komisijine evaluacije sustava SIS zatražene su povratne informacije i prijedlozi relevantnih dionika, uključujući delegate u Odboru za SISVIS, na temelju postupka utvrđenog člankom 67. Odluke Vijeća 2007/533/PUP. U taj Odbor uključeni su predstavnici država članica i za operativna pitanja koja se odnose na sustav SIRENE (prekogranična suradnja povezana sa sustavom SIS) i za tehnička pitanja u vezi s razvojem i održavanjem sustava SIS i povezane aplikacije SIRENE. Delegati su odgovarali na detaljne upitnike u okviru postupka evaluacije. U slučajevima u kojima je bilo potrebno dodatno pojašnjenje ili je predmet evaluacije trebalo dodatno razviti to je postignuto razmjenom informacija elektroničkom poštom ili ciljanim razgovorima. Tim iterativnim postupkom omogućeno je otvaranje pitanja na sveobuhvatan i transparentan način. Tijekom 2015. i 2016. godine delegati u Odboru za SISVIS raspravljali su o tim pitanjima na posebnim sastancima i radionicama. Komisija se posebno savjetovala i s nacionalnim tijelima država članica nadležnima za zaštitu podataka i s članovima Skupine za koordinaciju nadzora druge generacije sustava SIS (SIS II) u području zaštite podataka. Države članice podijelile su svoja iskustva o zahtjevima za pristup podacima osoba na koje se oni odnose i o radu nacionalnih tijela za zaštitu podataka odgovarajući na posebne upitnike. Ovaj je prijedlog oblikovan na temelju odgovora dobivenih tim upitnicima iz lipnja 2015. Komisija je interno uspostavila međusektorsku upravljačku skupinu u koju su uključeni Glavno tajništvo i glavne uprave za migracije i unutarnje poslove, pravosuđe i potrošače, ljudske resurse i sigurnost te informatiku. Ta upravljačka skupina pratila je postupak evaluacije i prema potrebi davala smjernice. U zaključcima evaluacije u obzir su uzeti i dokazi prikupljeni tijekom terenskih evaluacijskih posjeta državama članicama tijekom kojih se detaljno provjeravao način na koji se SIS upotrebljava u praksi. To uključuje rasprave i razgovore s praktičnim korisnicima, osobljem ureda SIRENE i nacionalnim nadležnim tijelima. S obzirom na te povratne informacije u ovom se prijedlogu utvrđuju mjere za poboljšanje tehničke i operativne učinkovitosti i djelotvornosti sustava. •Prikupljanje i primjena stručnog znanja Uz savjetovanja s dionicima Komisija je potražila i savjete vanjskih stručnjaka u trima studijama čiji su zaključci uzeti u obzir u izradi ovog prijedloga: Tehnička procjena sustava SIS (Kurt Salmon) Tom su procjenom utvrđena ključna pitanja u vezi s funkcioniranjem sustava SIS i buduće potrebe koje treba zadovoljiti, a prvenstveno su utvrđene moguće zabrinutosti u vezi s maksimalnim pojačanjem kontinuiteta rada i s osiguravanjem da se cjelokupna arhitektura može prilagoditi povećanju zahtjeva u pogledu kapaciteta.

Procjena učinka IKT-a na moguća poboljšanja u arhitekturi sustava SIS II (Kurt Salmon) Tom studijom procijenjeni su trenutačni troškovi rada sustava SIS na nacionalnoj razini te su evaluirana dva moguća tehnička scenarija za poboljšanje sustava. Oba scenarija uključuju skup tehničkih prijedloga usmjerenih na poboljšanje središnjeg sustava i cjelokupne arhitekture, „Procjena tehničkih poboljšanja arhitekture sustava SIS II i utjecaj na IKT – Konačno izvješće”, 10. studenoga 2016. (Wavestone) U toj su studiji procijenjeni učinci na troškove za države članice u pogledu uporabe nacionalne kopije te su analizirana tri scenarija (potpuno centralizirani sustav, standardizirana provedba nacionalnog sustava (N.SIS) koju razvija i državama članicama osigurava agencija eu-LISA i zasebna provedba N.SIS-a sa zajedničkim tehničkim standardima). •Procjena učinka Komisija nije provela procjenu učinka. Tri neovisne procjene ( navedene u odjeljku „Prikupljanje i primjena stručnog znanja”) bile su osnova za razmatranje posljedica promjena sustava s tehničkog gledišta. Osim toga, Komisija je od 2013. dovršila dva pregleda Priručnika SIRENE, tj. otkad je sustav SIS II počeo s radom 9. travnja 2013. i otkada se Odluka 2007/533/PUP počela primjenjivati. To uključuje procjenu u okviru srednjoročnog preispitivanja na temelju koje je 29. siječnja 2015. izdan novi Priručnik SIRENE . Komisija je ujedno donijela i Katalog najboljih praksi i preporuka. Osim toga, agencija eu-LISA i države članice redovito i često provode tehnička poboljšanja sustava. Smatra se da su te mogućnosti sada iscrpljene pa je potrebna opsežna izmjena pravne osnove. Jasnoću u područjima kao što je primjena sustava za krajnje korisnike ili detaljna pravila o brisanju upozorenja nije moguće postići samo poboljšanom primjenom i provedbom. Mehanizmom evaluacije Schengena, utvrđenim Uredbom (EU) br. 1053/2013, omogućuje se redovita pravna i operativna procjena funkcioniranja sustava SIS u državama članicama. Evaluacije zajednički provode Komisija i države članice. S pomoću tog mehanizma Vijeće donosi preporuke za pojedine države članice koje se temelje na evaluacijama provedenima u sklopu višegodišnjih i godišnjih programa. S obzirom na njihovu pojedinačnu prirodu, te preporuke ne mogu zamijeniti pravno obvezujuća pravila koja su istodobno primjenjiva na sve države članice koje upotrebljavaju SIS. Odbor za SISVIS redovito raspravlja o praktičnim operativnim i tehničkim pitanjima. Iako su ti sastanci neophodni za suradnju Komisije i država članica, ishodom tih rasprava (ne uključujući zakonodavne izmjene) ne mogu se riješiti pitanja koja nastaju, na primjer, zbog različitih nacionalnih praksi. Izmjene predložene ovom Uredbom nemaju znatan gospodarski učinak ili učinak na okoliš. Međutim, te bi izmjene trebale imati znatan pozitivan društveni učinak s obzirom na to da se njima jača sigurnost na način da se omogućuje bolja identifikacija osoba s lažnim identitetom, kriminalaca čiji je identitet nepoznat nakon počinjenja teškog kaznenog djela i nestalih maloljetnika. Razmotren je učinak tih izmjena na temeljna prava i zaštitu podataka te je detaljnije izložen u sljedećem odjeljku („Temeljna prava”). Prijedlog je potkrijepljen znatnom količinom dokaza prikupljenih radi izrade sveobuhvatne evaluacije druge generacije sustava SIS u kojoj se razmatralo funkcioniranje i moguća poboljšanja sustava. Provedena je i studija procjene troškovnih učinaka kako bi se osiguralo da je odabrana nacionalna arhitektura najprikladnija i proporcionalna. •Temeljna prava i zaštita podataka Ovim se prijedlogom ne uspostavlja novi sustav, već se razvija i poboljšava postojeći, pa se on stoga temelji na važnim i učinkovitim zaštitnim mjerama koje su već uspostavljene. Međutim, s obzirom na to da se u sustavu i dalje obrađuju osobni podaci, a obrađivat će se i nove kategorije osjetljivih biometrijskih podataka, mogući su učinci na temeljna prava pojedinca. Oni su temeljito razmotreni te su uvedene dodatne zaštitne mjere za ograničavanje prikupljanja i daljnje obrade podataka na razinu koja je strogo neophodna i operativno nužna i ograničavanje pristupa tim podacima na one osobe koje imaju operativnu potrebu za njihovom obradom. U ovom su prijedlogu utvrđeni jasni vremenski okviri za čuvanje podataka, uključujući i skraćeno razdoblje čuvanja podataka o upozorenjima o predmetima. Izričito se priznaje i propisuje pravo pojedinaca da pristupaju podacima koji se odnose na njih i da ih ispravljaju i zahtijevaju brisanje podataka u skladu s njihovim temeljnim pravima (vidjeti odjeljak o zaštiti podataka i sigurnosti). Prijedlogom se nadalje jačaju mjere za zaštitu temeljnih prava s obzirom na to da se u zakonodavstvu propisuje obveza brisanja upozorenja i uvodi se procjena proporcionalnosti u slučaju produljenja trajanja upozorenja. Upotrebom biometrijskih podataka za nestale osobe kojima je potrebna zaštita omogućit će se pouzdanija identifikacija pojedinaca, pri čemu se osigurava da su osobni podaci točni i primjereno zaštićeni. Prijedlogom se utvrđuju opsežne i stroge zaštitne mjere za upotrebu biometrijskih identifikatora kako bi se izbjegle nepotrebne neugodnosti za nedužne osobe. Prijedlogom se zahtijeva i sigurnost sustava u svim fazama njegova rada čime se osigurava veća zaštita podataka pohranjenih u sustavu. Uvođenjem jasnog postupka upravljanja incidentima te poboljšanjem kontinuiteta rada sustava SIS ovaj je prijedlog u potpunosti u skladu s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima kad je riječ o pravu na zaštitu osobnih podataka. Razvoj i stalna učinkovitost sustava SIS pridonijet će sigurnosti osoba u društvu. Prijedlogom se predviđaju znatne promjene u vezi s biometrijskim identifikatorima. Osim otisaka prstiju trebalo bi prikupljati i otiske dlanova i pohranjivati ih ako se ispune pravni zahtjevi. Evidencije otisaka prstiju priložene su alfanumeričkim upozorenjima u SIS-u kako je predviđeno člancima 26., 32., 34. i 36. U budućnosti bi trebalo omogućiti pretraživanje tih daktiloskopskih podataka (otiske prstiju i dlanova) s pomoću otisaka prstiju pronađenih na mjestu zločina pod uvjetom da se radi o teškom kaznenom ili terorističkom djelu i da postoji velika vjerojatnost da oni pripadaju počinitelju. Nadalje, prijedlogom se predviđa pohranjivanje otisaka prstiju takozvanih „nepoznatih traženih osoba” (uvjeti su detaljno opisani u odjeljku 5., pododjeljku „Fotografije, prikazi lica, daktiloskopski podaci i profili DNK-a”). U slučaju nesigurnosti u pogledu identiteta osobe na temelju njezinih isprava nadležna bi tijela trebala provesti pretraživanje otisaka prstiju usporedbom s otiscima prstiju pohranjenima u bazi podataka sustava SIS. Prijedlogom se zahtijeva prikupljanje i pohranjivanje dodatnih podataka (kao što su detalji osobnih isprava) kojima se olakšava rad službenika na terenu pri utvrđivanju identiteta osobe. Prijedlogom se osobi na koju se podaci odnose jamči pravo na učinkovite pravne lijekove kojima se može osporiti svaka odluka, a to u svakom slučaju uključuje učinkovit pravni lijek pred sudom u skladu s člankom 47. Povelje o temeljnim pravima.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN SIS je jedinstveni informacijski sustav. Stoga rashode predviđene dvama prijedlozima (ovaj prijedlog i prijedlog Uredbe o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola) ne bi trebalo shvaćati kao dva zasebna iznosa, već kao jedan iznos. Utjecaji na proračun koji proizlaze iz promjena potrebnih za provedbu tih dvaju prijedloga uvršteni su u jedan zakonodavni financijski izvještaj. Zbog komplementarne prirode trećeg prijedloga (koji se odnosi na vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom) utjecaji na proračun tretiraju se zasebno i u neovisnom financijskom izvještaju u kojem se rješava jedino pitanje uspostave ove posebne kategorije upozorenja. Na temelju procjene različitih aspekata rada potrebnog za mrežu, Središnji SIS kojim upravlja agencija eu-LISA i nacionalne razvoje u državama članicama, za ta dva prijedloga uredaba bit će potreban ukupan iznos od 64,3 milijuna EUR u razdoblju od 2018. do 2020. To obuhvaća povećanje frekvencijskog pojasa Transeuropske telematičke službe između upravnih tijela – Nova generacija (TESTA-NG) zbog toga što će se u skladu s tim dvama prijedlozima mrežom prenositi datoteke s otiscima prstiju i prikazima lica što zahtijeva veći protok podataka i kapacitet (9,9 milijuna EUR). Iznosom se pokrivaju i troškovi agencije eu-LISA povezani s osobljem i operativni rashodi (17,6 milijuna EUR). Agencija eu-LISA obavijestila je Komisiju da u siječnju 2018. planira zapošljavanje triju novih članova ugovornog osoblja kako bi se pravodobno započelo s fazom razvoja radi osiguravanja početka rada poboljšanih funkcija sustava SIS 2020. Ovaj prijedlog sadržava tehničke izmjene Središnjeg SIS-a radi proširenja nekih postojećih kategorija upozorenja i pružanja novih funkcija. Te su promjene prikazane u financijskom izvještaju priloženom ovom prijedlogu. Nadalje, Komisija je provela studiju procjene učinaka na troškove radi procjene troškova razvoja na nacionalnoj razini koji su potrebni za ovaj prijedlog. Trošak je procijenjen na 36,8 milijuna EUR, a trebalo bi ga raspodijeliti jednokratnom isplatom državama članicama. Stoga će svaka država članica primiti iznos od 1,2 milijuna EUR za nadogradnju svojeg nacionalnog sustava u skladu sa zahtjevima utvrđenima ovim prijedlogom, uključujući i za uspostavu djelomične nacionalne kopije ako to već nije učinjeno ili za rezervni sustav. Planira se reprogramiranje ostatka omotnice za pametne granice Fonda za unutarnju sigurnost kako bi se izvršile nadogradnje i uvele funkcije predviđene ovim dvama prijedlozima. Uredba o Fondu za unutarnju sigurnost – granice financijski je instrument u koji je uključen proračun za provedbu paketa o pametnim granicama. Člankom 5. Uredbe utvrđeno je da se 791 milijun EUR provodi u okviru programa za uspostavu informatičkih sustava kojima se podupire upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica pod uvjetima utvrđenima člankom 15. Od navedenog iznosa od 791 milijuna EUR, 480 milijuna EUR rezervirano je za razvoj sustava ulaska/izlaska, a 210 milijuna EUR za razvoj europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS). Preostali iznos djelomično će se upotrijebiti za pokrivanje troškova promjena koje se odnose na SIS predviđenih dvama prijedlozima. 5.OSTALI DIJELOVI •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Komisija, države članice i agencija eu-LISA redovito će pregledavati i pratiti upotrebu sustava SIS radi osiguravanja da i dalje funkcionira djelotvorno i učinkovito. Komisiji će u provedbi tehničkih i operativnih mjera opisanih u prijedlogu pomagati Odbor za SISVIS. Osim toga, člankom 71. stavcima 7. i 8. ove predložene Uredbe obuhvaćene su odredbe o formalnom i redovitom postupku pregleda i evaluacije. Svake je dvije godine agencija eu-LISA obvezna podnijeti izviješće Europskom parlamentu i Vijeću o tehničkom funkcioniranju – uključujući sigurnost – sustava SIS, komunikacijske infrastrukture kojom ga se podupire i dvostrane i višestrane razmjene dopunskih informacija među državama članicama. Nadalje, Komisija je svake četiri godine obvezna provesti i podijeliti s Parlamentom i Vijećem sveobuhvatnu evaluaciju sustava SIS i razmjene informacija među državama članicama. Pritom se: razmatraju rezultati postignuti u pogledu postavljenih ciljeva, procjenjuje jesu li načela na kojima se sustav temelji i dalje valjana, razmatra način na koji se Uredba primjenjuje na središnji sustav, vrednuje sigurnost središnjeg sustava, razmatraju implikacije za buduće funkcioniranje sustava. Agencija eu-LISA također je sada obvezna podnositi dnevne, mjesečne i godišnje statističke podatke o upotrebi sustava SIS te osigurati stalno praćenje sustava i njegovo funkcioniranje u odnosu na ciljeve. •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

Odredbe koje su zajedničke ovom prijedlogu i prijedlogu Uredbe o uspostavi, radu i upotrebi sustava SIS u području graničnih kontrola Opće odredbe (članci 1. – 3.) Tehnička arhitektura i rad sustava SIS (članci 4. – 14.) Odgovornosti agencije eu-LISA (članci 15. – 18.) Pravo na pristup upozorenjima i njihovo čuvanje (članci 43., 46., 48., 50. i 51.) Opća pravila za obradu i zaštitu podataka (članci 53. – 70.) Praćenje i statistički podaci (članak 71.) Upotreba sustava SIS u svim fazama rada S više od dva milijuna krajnjih korisnika u nadležnim tijelima diljem Europe SIS je iznimno raširen i učinkovit alat za razmjenu informacija. Ovi prijedlozi uključuju pravila o cjelokupnom funkcioniranju sustava SIS u svim fazama rada, uključujući Središnji SIS kojim upravlja agencija eu-LISA, nacionalne sustave i aplikacije za krajnje korisnike. Osim što se rješavaju pitanja koja se odnose na središnje i nacionalne sustave, ispunjavaju se i tehničke i operativne potrebe krajnjih korisnika. Člankom 9. stavkom 2. utvrđuje se da krajnji korisnici dobivaju podatke potrebne za obavljanje svojih zadaća (osobito sve podatke potrebne za identifikaciju osobe na koju se ti podaci odnose te za poduzimanje potrebnih mjera). Propisuje se i zajednički plan za provedbu sustava SIS u državama članicama kojim se osigurava usklađenost svih nacionalnih sustava. Člankom 6. propisuje se da države članice krajnjim korisnicima osiguravaju stalnu dostupnost podataka iz sustava SIS te smanjenjem mogućnosti zastoja u radu sustava maksimalno povećavaju njegove operativne koristi. Člankom 10. stavkom 3. osigurava se da sigurnost obrade podataka uključuje i aktivnosti krajnjih korisnika u vezi s obradom podataka. Člankom 14. obvezuje se države članice da osiguraju da se osoblje s pristupom sustavu SIS redovito i stalno osposobljava o sigurnosti podataka i pravilima o zaštiti podataka. Kao rezultat uključivanja tih mjera prijedlog opsežnije obuhvaća cjelokupno funkcioniranje sustava SIS u svim fazama rada jer sadržava pravila i obveze primjenjive na milijune krajnjih korisnika diljem Europe. Kako bi se osigurala potpuna učinkovitost sustava SIS, države članice trebale bi osigurati da svaki puta kada su njihovi krajnji korisnici ovlašteni pretraživati nacionalne policijske ili imigracijske baze podataka usporedno pretražuju i baze podataka sustava SIS. Time se može ostvariti cilj da SIS funkcionira kao glavna kompenzacijska mjera na području bez unutarnjih graničnih kontrola, a države članice mogu na bolji način rješavati problem prekograničnog kriminaliteta i mobilnosti kriminalaca. To usporedno pretraživanje mora ostati u skladu s člankom 4. Direktive (EU) 2016/680. Kontinuitet rada Prijedlozima se jačaju odredbe koje se odnose na kontinuitet rada i na nacionalnoj razini i na razini agencije eu-LISA (članci 4., 6., 7. i 15.). Time se osigurava da će SIS ostati funkcionalan i dostupan osoblju na terenu čak i u slučaju mogućih problema s radom sustava. Kvaliteta podataka U prijedlogu se zadržava načelo da je država članica, koja je vlasnica podataka, ujedno odgovorna i za točnost podataka unesenih u SIS (članak 56.). Međutim, potrebno je osigurati središnji mehanizam kojim upravlja agencija eu-LISA, a kojim se omogućuje državama članicama da redovito preispituju ona upozorenja u kojima mogu nastati problemi u vezi s kvalitetom obveznih podatkovnih polja. Stoga se člankom 15. prijedloga ovlašćuje agenciju eu-LISA da državama članicama redovito izdaje izvješća o kvaliteti podataka . To je moguće olakšati uspostavom repozitorija podataka za izradu statističkih izvješća i izvješća o kvaliteti podataka (članak 71.). Ta poboljšanja odražavaju privremene zaključke stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost. Fotografije, prikazi lica, daktiloskopski podaci i profili DNK-a Mogućnost pretraživanja otisaka prstiju radi identifikacije osobe već je utvrđena člankom 22. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom Vijeća 2007/533/PUP. U prijedlogu se propisuje obveza takvog pretraživanja ako se identitet osobe ne može utvrditi na bilo koji drugi način. Nadalje, osim upotrebe otisaka prstiju za identifikaciju osobe izmjenama članka 22. i novim člancima 40., 41. i 42. omogućit će se upotreba prikaza lica, otisaka dlanova i profila DNK-a. Trenutačno se prikazi lica mogu upotrebljavati samo za potvrdu identiteta osobe nakon alfanumeričkog pretraživanja i ne mogu biti osnovom pretraživanja. Pod daktiloskopijom podrazumijeva se znanstveno proučavanje otisaka prstiju kao metode identifikacije. Daktiloskopski stručnjaci priznaju da otisci dlanova imaju jedinstvene značajke i da sadržavaju referentne točke koje omogućuju točne i uvjerljive usporedbe, baš kao i otisci prstiju. Otiske dlanova moguće je upotrebljavati za utvrđivanje identiteta osobe na isti načni kao što se radi s otiscima prstiju. Uzimanje otisaka dlanova zajedno s deset otisaka prstiju uzetih valjanjem i deset ravnih otisaka prstiju policijska je praksa već niz desetljeća. Postoje dvije glavne primjene otisaka dlanova: i.radi identifikacije kada je osoba koju se identificira namjerno ili nenamjerno oštetila vrhove svojih prstiju. Do toga može doći uslijed pokušaja da se izbjegne identifikacija ili uzimanje otisaka prstiju ili uslijed oštećenja nastalih zbog nezgode ili teškog fizičkog rada. Tijekom rasprave o tehničkim pravilima sustava SIS, talijanski sustav za automatsku identifikaciju otisaka prstiju (AFIS) izvijestio je o znatnom uspjehu u identifikaciji nezakonitih migranata koji su namjerno oštetili vrhove svojih prstiju pokušavajući izbjeći identifikaciju. Uzimanjem otisaka dlanova, koje su provela talijanska nadležna tijela, omogućena je naknadna identifikacija; ii.u slučaju nevidljivih (latentnih) otisaka prstiju na mjestu zločina. Osumnjičenik često ostavi tragove na mjestu zločina te se pokaže da se radi o otiscima dlanova. Osumnjičenika je moguće identificirati samo rutinskim uzimanjem otisaka dlanova tijekom zakonitog uzimanja otisaka prstiju. Otisci dlanova obično sadržavaju i detalje s korijena prsta koji često nedostaju kad se uzimaju otisci prstiju valjanjem ili kad se uzimaju ravni otisci prstiju jer su takva uzimanja otisaka prstiju često usmjerena na vrhove i gornje članke prstiju.

Upotrebom prikaza lica za identifikaciju osigurat će se veća dosljednost između sustava SIS i predloženog sustava EU-a za ulaske i izlaske, elektroničkih vrata i samouslužnih točaka za putnike. Ta funkcija bit će ograničena na stalne granične prijelaze. U slučajevima u kojima otisci prstiju ili dlanova nisu dostupni člankom 22. stavkom 1. točkom (b) dopušta se upotreba profila DNK-a za nestale osobe koje treba staviti pod zaštitu, osobito djecu. Ta će se funkcija upotrebljavati samo ako ne postoje otisci prstiju i bit će dostupna samo ovlaštenim korisnicima. Stoga se tom odredbom dopušta upotreba profila DNK-a roditelja, braće ili sestara nestale osobe ili nestalog djeteta kako bi se nacionalnim tijelima omogućilo da identificiraju i lociraju osobu koju se traži. Države članice već međusobno razmjenjuju te informacije na operativnoj razini preko razmjene dopunskih informacija. Ovim se prijedlogom daje regulatorni okvir takvoj praksi umetanjem tih pravila u materijalnu zakonodavnu osnovu za rad i upotrebu sustava SIS te uvođenjem jasnih postupaka u vezi s okolnostima u kojima je dopuštena upotreba takvih profila. Predloženim izmjenama dopustiti će se izdavanje upozorenja u SIS-u za nepoznate osobe koje se traži u vezi s nekim kaznenim djelom, na temelju otisaka prstiju ili dlanova (članci 40. – 42.). Ta upozorenja mogu se izdati u slučajevima u kojima su, na primjer, na mjestu počinjenja teškog kaznenog djela otkriveni nevidljivi (latentni) otisci prstiju ili otisci dlanova te u kojima postoje snažne osnove sumnje da ti otisci prstiju pripadaju počinitelju tog kaznenog djela. Na primjer, kad se pronađu otisci prstiju na oružju upotrijebljenom za počinjenje kaznenog djela ili na bilo kojem drugom predmetu kojim se počinitelj koristio u trenutku počinjenja kaznenog djela. Ovom novom kategorijom upozorenja dopunjuju se odredbe prümskih odluka kojima se omogućuje međusobna povezanost nacionalnih sustava za identifikaciju otisaka prstiju za kaznenopravne potrebe. S pomoću mehanizma iz prümskih odluka države članice mogu pokrenuti zahtjev za utvrđivanje je li počinitelj kaznenog djela čiji su otisci prstiju pronađeni poznat u nekoj drugoj državi članici (obično radi istrage). Osobu se može identificirati upotrebom mehanizma iz prümskih odluka samo ako su joj uzeti otisci prstiju u drugoj državi članici radi kaznenog progona. Stoga nije moguće identificirati počinitelje koji nisu prije počinili kazneno djelo. Odredbama u ovom prijedlogu kao što je pohranjivanje otisaka prstiju nepoznatih traženih osoba, omogućit će se unošenje u SIS otisaka prstiju nepoznatog počinitelja kako bi ga se moglo identificirati kao traženu osobu u slučaju da se na njega naiđe u drugoj državi članici. Pri upotrebi te funkcije pretpostavlja se da je država članica prethodno pretražila sve dostupne nacionalne i međunarodne izvore, no nije uspjela utvrditi identitet predmetne osobe. Prijedlog uključuje dostatne zaštitne mjere kako bi se osiguralo da se u okviru te kategorije u sustavu SIS pohranjuju samo otisci prstiju osoba za koje se opravdano sumnja da su počinile teško ili terorističko kazneno djelo. U skladu s time, upotreba te nove kategorije upozorenja može se dopustiti samo u slučajevima u kojima nepoznati počinitelj predstavlja veliku opasnost za javnu sigurnost čime se opravdava usporedba tih otisaka s otiscima prstiju putnika, na primjer, kako bi se izbjeglo da osoba napusti područje bez unutarnjih graničnih kontrola. Tom se odredbom ne dopušta krajnjim korisnicima da unose otiske prstiju u ovu kategoriju u slučajevima u kojima nije moguće ustanoviti povezanost s počiniteljem. Dodatni je uvjet to da se identitet osobe ne može utvrditi upotrebom bilo koje druge nacionalne, europske ili međunarodne baze podataka koja sadržava otiske prstiju. Nakon što se otisci prstiju pohrane u sustavu SIS oni će se upotrebljavati za identificiranje osoba čiji se identitet ne može utvrditi na druge načine. Ako ta provjera pokaže moguće podudaranje, država članica trebala bi provesti daljnje provjere u vezi s pronađenim otiscima prstiju uz mogućnost uključivanja stručnjaka za otiske prstiju radi utvrđivanja pripadaju li otisci prstiju pohranjeni u SIS-u toj osobi te bi država članica trebala utvrditi identitet te osobe. Ti se postupci utvrđuju nacionalnim pravom. Identifikacija pojedinca kao osobe kojoj pripadaju otisci prstiju „nepoznate tražene osobe” u sustavu SIS može dovesti do uhićenja. Pristup sustavu SIS U ovom se pododjeljku opisuju novi elementi prava pristupa sustavu SIS za nadležna nacionalna tijela i agencije EU-a (institucionalni korisnici). Nacionalna tijela – imigracijska tijela Kako bi se osigurala najučinkovitija upotreba sustava SIS prijedlogom se daje pristup sustavu SIS nacionalnim tijelima odgovornima za provjeravanje uvjeta i donošenje odluka koje se odnose na ulazak, boravak i vraćanje državljana trećih zemalja na državnom području država članica. Tim se dodatkom omogućuje pretraživanje sustava SIS u slučaju da nezakoniti migranti nisu provjereni redovnom graničnom kontrolom. Ovim se prijedlogom osigurava jednako postupanje prema državljanima trećih zemalja koji prelaze vanjske granice na stalnim graničnim prijelazima (te stoga podliježu kontrolama koje su primjenjive na državljane trećih zemalja) i državljanima trećih zemalja koji nezakonito stižu u schengenski prostor. Nadalje, ovim se prijedlogom osigurava da će tijela za registraciju vozila (članak 44.), plovila i zrakoplova imati ograničen pristup sustavu radi izvršavanja svojih zadaća pod uvjetom da se radi o vladinim službama. Time će se pomoći sprečavanje registracije navedenih prijevoznih sredstava ako su ona ukradena ili tražena u drugoj državi članici. Ta inicijativa nije novost za službe za registraciju vozila jer im je pristup sustavu SIS već omogućen člankom 102.a Schengenske konvencije i Uredbom (EZ) br. 1986/2006. Iz istoga razloga prijedlogom se predviđa da tijela za registraciju plovila i zrakoplova imaju pristup i upozorenjima u sustavu SIS koja se odnose na plovila i zrakoplove. Institucionalni korisnici Europol (članak 46.), Eurojust (članak 47.) i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu – kao i njezini timovi, timovi osoblja uključenog u zadaće povezane s vraćanjem i članovi tima za potporu upravljanju migracijama – (članci 48. i 49.) imaju pristup sustavu SIS i podacima iz sustava SIS koji su im potrebni. Propisane su prikladne zaštitne mjere da bi se podaci u sustavu pravilno zaštitili (uključujući i odredbe članka 50. kojima se zahtijeva da ta tijela mogu pristupiti samo onim podacima koji su im potrebni za izvršavanje njihovih zadaća). Tim se izmjenama proširuje pristup Europola sustavu SIS na upozorenja o nestalim osobama, omogućujući mu da upotrebljava sustav na najbolji način pri izvršavanju svojih zadaća, i dodaju se nove odredbe kojima se osigurava da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i njezini timovi mogu pristupiti sustavu pri izvršavanju različitih operacija pomoći državama članicama u okviru svojih ovlaštenja. U kontekstu rada stručne skupine na visokoj razini za informacijske sustave i interoperabilnost i kako bi se dodatno ojačalo dijeljenje informacija o terorizmu, Komisija će ocijeniti treba li Europol automatski primati obavijesti iz sustava SIS o u slučaju stvaranja upozorenja o aktivnosti povezanoj s terorizmom. Nadalje, na temelju Komisijina prijedloga Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) Središnja jedinica ETIAS-a u okviru Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu pretraživat će SIS preko ETIAS-a kako bi utvrdila postoji li u SIS-u upozorenje u vezi s državljaninom treće zemlje koji je podnio zahtjev za odobrenje putovanja. U tu će svrhu i Središnja jedinica ETIAS-a imati potpuni pristup sustavu SIS. Posebne promjene upozorenja Člankom 26. propisuje se da države članice mogu privremeno suspendirati upozorenja za uhićenje (ako je u tijeku policijska operacija ili istraga) čime ta upozorenja na ograničeno vremensko razdoblje postaju vidljivima samo uredima SIRENE, no ne i službenicima na terenu. Tom se odredbom pomaže spriječiti da policijski službenik koji nije uključen u predmet ugrozi povjerljivu policijsku operaciju potrage za počiniteljem za kojim se intenzivno traga. Člancima 32. i 33. propisuju se upozorenja o nestalim osobama. Promjenama se omogućuje izdavanje preventivnih upozorenja u slučajevima u kojima je procijenjeno da postoji visoka opasnost od roditeljske otmice te se omogućuje detaljnija kategorizacija upozorenja o nestalim osobama. Roditeljske otmice često se odvijaju u okolnostima koje su pomno planirane s namjerom brzog napuštanja države članice u kojoj je donesena odluka o skrbništvu. Tim se promjenama uklanja mogući nedostatak u postojećem zakonodavstvu prema kojemu se upozorenja o djeci mogu izdati tek nakon njihova nestanka. Tijelima država članica omogućit će se da navedu koja su djeca u posebnoj opasnosti. Te će promjene značiti da će, u slučajevima u kojima postoji visoka neposredna opasnost od roditeljske otmice, službenici graničnog nadzora i službenici za izvršavanje zakonodavstva biti upozoreni na opasnost te će moći podrobnije provjeriti okolnosti putovanja djeteta koje je u opasnosti te staviti dijete pod preventivnu zaštitu ako bi to bilo potrebno. Dopunske će informacije, uključujući o odluci nadležnog pravosudnog tijela koje je zatražilo izdavanje upozorenja, biti osigurane preko ureda SIRENE. U skladu s time preispitat će se i Priručnik SIRENE. Tim će se upozorenjem zahtijevati da pravosudno tijelo donese odgovarajuću odluku o dodjeli skrbništva samo jednom roditelju. Dodatni će uvjet biti postojanje neposredne opasnosti od otmice. Status upozorenja o nestalom djetetu prema potrebi će biti automatski ažuriran radi odražavanja činjenice da je dijete postalo punoljetno. Člankom 34. dopušta se dodavanje podataka o vozilima u upozorenje ako postoji jasna naznaka da su ona povezana s osobom za kojom se traga. Člankom 37. uvodi se novi oblik provjere, „istražna provjera”. Time se posebice nastoji poduprijeti mjere za suzbijanje terorizma i teških kaznenih djela. Njome se dopušta tijelima da zaustave i ispitaju predmetnu osobu. Ta je provjera temeljitija u odnosu na postojeću skrivenu provjeru, no ne uključuje pretraživanje osobe niti dovodi do njezina uhićenja. Mogu se, međutim, prikupiti informacije koje su dovoljne za odluku o daljnjim mjerama koje treba poduzeti. Članak 36. također se izmjenjuje kako bi odrazio taj dodatni oblik provjere. Ovim se prijedlogom propisuju odredbe o upozorenjima u sustavu SIS kako bi se obuhvatile prazne službene isprave i izdane osobne isprave (članak 36.) te vozila, uključujući plovila i zrakoplove (članci 32. i 34.), u slučajevima u kojima su oni povezani s upozorenjima o osobama koja su izdana na temelju tih članaka. Članak 37. mijenja se kako bi se omogućilo poduzimanje mjera na temelju tih upozorenja. Cilj je isključivo istražne prirode s obzirom na to da omogućuje tijelima rješavanje situacija u kojima se pojedine osobe koriste vjerodostojnim ispravama na temelju sličnosti s vlasnikom, a koje im zakonski ne pripadaju. Člankom 38. utvrđuje se proširen popis predmeta za koje se mogu izdati upozorenja, dodajući krivotvorene isprave, vozila neovisno o pogonskom sustavu (tj. električna te benzinska/dizelska itd.), krivotvorene novčanice, informatičku opremu i prepoznatljive sastavne dijelove vozila i industrijske opreme. Nisu više uključena upozorenja o sredstvima plaćanja jer se pokazalo da je učinkovitost tih upozorenja bila vrlo niska i na osnovi njih pronađeno je jedva nekoliko podataka.

Radi pojašnjenja postupka koji treba slijediti nakon pronalaska predmeta na koji se odnosi upozorenje, članak 39. mijenja se i sada se njime određuje da se predmete mora oduzeti, u skladu s nacionalnim pravom, uz obvezu obraćanja tijelu koje je izdalo upozorenje. Zaštita podataka i sigurnost Ovim se prijedlogom pojašnjava odgovornost za sprečavanje pojava koje bi mogle utjecati na sigurnost ili cjelovitost infrastrukture SIS-a, podataka u SIS-u ili dopunskih informacija, za izvješćivanje o njima i odgovaranje na njih (članci 10., 16. i 57.). Članak 12. sadržava odredbe o čuvanju i pretraživanju evidencija o povijesti upozorenja. Članak 12. uključuje i odredbe koje se odnose na automatizirana pretraživanja registarskih pločica motornih vozila upotrebom sustava za automatsko prepoznavanje registarskih pločica, kojima se države članice obvezuje da vode evidencije o tim pretraživanjima u skladu s nacionalnim pravom. Članak 15. stavak 3. istovjetan je članku 15. stavku 3. Odluke Vijeća 2007/533/PUP i njime se propisuje da je Komisija nadležna za ugovorno upravljanje komunikacijskom infrastrukturom, uključujući zadaće koje se odnose na izvršenje proračuna te nabavu i modernizaciju. Te će zadaće biti prenesene na agenciju eu-LISA u drugom skupu prijedloga o sustavu SIS u lipnju 2017. Člankom 21. obveza razmatranja je li slučaj dovoljno primjeren, odgovarajući i dovoljno važan proširuje se i na odluke o tome treba li produžiti rok valjanosti upozorenja. Novina u ovom članku jest obveza država članica da u svim okolnostima na temelju članaka 34,. 36. i 38. (prema potrebi) unesu upozorenje o osobama koje su uključene u aktivnosti iz članaka 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma ili s njima povezanim predmetima. Kategorije podataka i obrada podataka Ovim se prijedlogom proširuje popis vrsta informacija (članak 20.) koje se mogu čuvati o osobama za koje je izdano upozorenje na sljedeće informacije: je li osoba uključena u bilo koju aktivnost obuhvaćenu člancima 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP, ostale opaske koje se odnose na osobu, razlog za izdavanje upozorenja, detalje o nacionalnom registracijskom broj i mjestu registracije osobe, kategorizaciju vrste slučaja nestale osobe (samo za upozorenja izdana na temelju članka 32.), detalje o osobnim ili putnim ispravama osobe, kopiju u boji osobne ili putne isprave osobe, profile DNK-a (samo ako nisu dostupni otisci prstiju prikladni za identifikaciju). Člankom 59. proširuje se popis osobnih podataka koje se može unijeti i obrađivati u sustavu SIS za potrebe rješavanja slučajeva zloupotrebe identiteta. Te podatke moguće je unijeti tek nakon pristanka žrtve zloupotrebe identiteta. Taj popis od sada uključuje i sljedeće: prikaze lica, otiske dlanova, podatke s osobnih isprava,

adresu žrtve, imena oca i majke žrtve. Člankom 20. propisuje se unošenje detaljnijih informacija u upozorenja. To uključuje detalje o osobnim ispravama osoba na koje se podaci odnose te se omogućuje razvrstavanje nestale djece prema kategorijama koje se temelje na okolnostima nestanka, na primjer maloljetnici bez pratnje, roditeljska otmica, djeca koja su pobjegla itd. To je neophodno kako bi krajnji korisnici mogli bez odgode poduzeti potrebne mjere za zaštitu te djece. Poboljšanim informacijama omogućuje se bolja identifikacija predmetne osobe, a s druge se strane krajnjim korisnicima omogućuje donošenje informiranije odluke o mjerama koje treba poduzeti. Radi zaštite krajnjih korisnika koji provode provjere podaci iz SIS-a pokazat će i je li osoba u vezi s kojom je izdano upozorenje obuhvaćena nekom od kategorija iz članaka 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma. U prijedlogu se jasno propisuje da države članice ne smiju kopirati u druge nacionalne zbirke podataka podatke koje je unijela druga država članica (članak 53.). Čuvanje podataka Maksimalno vrijeme čuvanja upozorenja o osobama proširit će se na pet godina, osim u slučaju upozorenja o skrivenim, istražnim ili namjenskim provjerama u kojima vrijeme čuvanja ostaje ograničeno na jednu godinu. Države članice uvijek mogu propisati kraće rokove isteka valjanosti. Maksimalno trajanje produženog roka valjanosti usklađeno je s nacionalnim praksama u vezi s produženjem roka valjanosti u slučaju da još uvijek nije ispunjena svrha upozorenja, a za osobom na koju se ono odnosi i dalje se traga. Osim toga, bilo je potrebno uskladiti SIS s odredbama o vremenu čuvanja koje su propisane drugim instrumentima kao što su Direktiva o vraćanju i Uredba o Eurodacu. Radi transparentnosti i jasnoće potrebno je odrediti ista vremena čuvanja upozorenja o osobama, osim u slučaju upozorenja unesenih za skrivene, istražne ili namjenske provjere. Produženjem vremena čuvanja ne ugrožavaju se interesi osoba na koje se ti podaci odnose s obzirom na to da se upozorenje ne može čuvati duže od vremena potrebnog da bi se ostvarila njegova svrha. Pravila o brisanju upozorenja izričito su utvrđena člankom 52. Člankom 51. propisan je vremenski okvir za preispitivanje upozorenja i uključuje, osobito, skraćeno vrijeme čuvanja upozorenja o predmetima. Ako ne postoji operativna potreba za zadržavanjem dužeg vremena čuvanja upozorenja o predmetima, ono je sada smanjeno na pet godina radi usklađivanja s vremenom čuvanja upozorenja koja se odnose na osobe. Međutim, rok isteka čuvanja upozorenja o izdanim i praznim ispravama i dalje je deset godina jer je rok valjanosti isprava deset godina. Brisanje Člankom 52. propisuju se okolnosti na temelju kojih se upozorenja moraju brisati, čime se bolje usklađuju nacionalne prakse u ovom području. Člankom 51. utvrđuju se posebne odredbe za osoblje ureda SIRENE o samoinicijativnom brisanju upozorenja koja više nisu potrebna ako od nadležnih tijela nije dobiven odgovor. Prava osoba na koje se podaci odnose na pristup podacima, ispravljanje netočnih podataka i brisanje nezakonito pohranjenih podataka Detaljna pravila o pravima osoba na koje se podaci odnose ostala su nepromijenjena jer se postojećim pravilima već osigurava visoka razina zaštite te su ona u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2016/680. Osim toga, člankom 63. utvrđuju se okolnosti na temelju kojih države članice mogu odlučiti ne dostaviti podatke osobama na koje se ti podaci odnose. To mogu učiniti iz jednog od razloga navedenih u tom članku i ta mjera mora biti proporcionalna i nužna te usklađena s nacionalnim pravom. Dijeljenje podataka o izgubljenim, ukradenim, poništenim i nezakonito prisvojenim ispravama s Interpolom Članak 63. istovjetan je članku 55. Odluke Vijeća 2007/533/PUP jer će se pitanje bolje interoperabilnosti između odjela za isprave SIS-a i Interpolove baze podataka o ukradenim i izgubljenim ispravama rješavati u Komunikaciji stručne skupine na visokoj razini i u drugom skupu prijedloga o sustavu SIS u lipnju 2017. Statistički podaci Kako bi se održao pregled nad funkcioniranjem pravnih lijekova u praksi, člankom 66. utvrđuju se odredbe o standardnom statističkom sustavu u kojem se izrađuju godišnja izvješća o broju: zahtjeva za pristup podacima osoba na koje se podaci odnose, zahtjeva za ispravljanje netočnih podataka i brisanje nezakonito pohranjenih podataka, slučajeva pred sudovima, slučajeva u kojima je sud presudio u korist podnositelja zahtjeva i opažanja o slučajevima uzajamnog priznavanja pravomoćnih odluka koje su donijeli sudovi ili tijela drugih država članica o upozorenjima koje je unijela država izdavateljica upozorenja.

Praćenje i statistički podaci Člankom 71. utvrđuju se mjere koje je potrebno primijeniti radi osiguravanja pravilnog praćenja sustava SIS i njegova funkcioniranja u odnosu na njegove ciljeve. Zato je agencija eu-LISA zadužena za izradu dnevnih, mjesečnih i godišnjih statističkih podataka o tome kako se sustav upotrebljava. Člankom 71. stavkom 5. obvezuje se agenciju eu-LISA da državama članicama, Komisiji, Europolu, Eurojustu i Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu dostavi statistička izvješća koja izradi i da omogući Komisiji da zatraži dodatna statistička izvješća i izvješća o kvaliteti podataka povezana s komunikacijama u okviru sustava SIS i SIRENE. Člankom 71. stavkom 6. propisuje se uspostava i smještanje središnjeg repozitorija podataka u okviru rada agencije eu-LISA na praćenju funkcioniranja sustava SIS. Time će se ovlaštenom osoblju država članica, Komisije, Europola, Eurojusta i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu omogućiti pristup podacima navedenima u članku 71. stavku 3. radi izrade potrebnih statističkih podataka. 2016/0409 (COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni Uredbe (EU) br. 515/2014 i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006, Odluke Vijeća 2007/533/PUP i Odluke Komisije 2010/261/EU EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. drugi podstavak točku (d), članak 85. stavak 1., članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a), uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Schengenski informacijski sustav (SIS) temeljni je instrument za primjenu odredaba schengenske pravne stečevine uvrštene u okvir Europske unije. SIS je jedna od glavnih kompenzacijskih mjera za održavanje visoke razine sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde Europske unije jer podupire operativnu suradnju službenika graničnog nadzora, policije, carine te drugih tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnih tijela u kaznenim stvarima. (2)SIS je uspostavljen u skladu s odredbama glave IV. Konvencije od 19. lipnja 1990. o provođenju Schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. između vlada država Gospodarske unije Beneluksa, Savezne Republike Njemačke i Francuske Republike o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama (Schengenska konvencija). Razvoj druge generacije sustava SIS (SIS II) povjeren je Komisiji u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2424/2001 i Odlukom Vijeća 2001/886/PUP te je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1987/2006 i Odlukom Vijeća 2007/533/PUP. Sustavom SIS II zamijenjen je sustav SIS kako je uspostavljen u skladu sa Schengenskom konvencijom. (3)Tri godine nakon početka rada sustava SIS II Komisija je provela evaluaciju sustava u skladu s člankom 24. stavkom 5., člankom 43. stavkom 5. i člankom 50. stavkom 5. Uredbe (EZ) br. 1987/2006 te člankom 59. i člankom 65. stavkom 5. Odluke 2007/533/PUP. Izvješće o evaluaciji i povezani radni dokument službi Komisije doneseni su 21. prosinca 2016. Preporuke iznesene u tim dokumentima trebale bi se prema potrebi odražavati u ovoj Uredbi. (4)Ova je Uredba zakonodavna osnova potrebna za uređenje sustava SIS u pogledu pitanja koja su obuhvaćena područjem primjene poglavlja 4. i 5. glave V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Uredba (EU) 2018/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području graničnih kontrola zakonodavna je osnova potrebna za uređenje sustava SIS u pogledu pitanja koja su obuhvaćena područjem primjene poglavlja 2. glave V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. (5)Činjenica da se zakonodavna osnova potrebna za uređenje sustava SIS sastoji od odvojenih instrumenata ne utječe na načelo da je SIS jedinstveni informacijski sustav koji bi trebao djelovati kao takav. Određene odredbe tih instrumenata trebale bi stoga biti identične. (6)Potrebno je točno utvrditi ciljeve sustava SIS, njegov tehnički ustroj i njegovo financiranje, odrediti pravila koja se odnose na njegov rad i upotrebu u svim fazama te utvrditi odgovornosti, kategorije podataka koji će se unositi u sustav, svrhe u koje se ti podaci unose, kriterije za njihov unos, tijela ovlaštena za pristup podacima, upotrebu biometrijskih identifikatora i daljnja pravila o obradi podataka.

(7)SIS se sastoji od središnjeg sustava (Središnji SIS) i nacionalnih sustava s potpunom ili djelomičnom kopijom baze podataka sustava SIS. Budući da je SIS najvažniji instrument za razmjenu informacija u Europi, potrebno je osigurati njegovo stalni rad na središnjoj i na nacionalnoj razini. Stoga bi svaka država članica trebala izraditi djelomičnu ili potpunu kopiju baze podataka SIS-a te bi trebala uspostaviti rezervni sustav. (8)Potrebno je izraditi priručnik s detaljnim pravilima za razmjenu određenih dopunskih informacija povezanih s mjerama koje se poduzimaju na temelju upozorenja. Nacionalna tijela u svakoj državi članici (uredi SIRENE) trebala bi osigurati razmjenu tih informacija. (9)Da bi se održavala učinkovita razmjena dopunskih informacija povezanih s mjerama koje se poduzimaju na temelju upozorenja, primjereno je dodatno ojačati funkcioniranje ureda SIRENE određivanjem zahtjeva koji se odnose na dostupne resurse, osposobljavanje korisnika i rok za odgovor na upite koje pošalju drugi uredi SIRENE. (10)Operativno upravljanje središnjim komponentama sustava SIS provodi Europska agencija za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (Agencija). Kako bi Agencija mogla namijeniti potrebna financijska sredstva i ljudske resurse za obuhvaćanje svih aspekata operativnog upravljanja Središnjim SIS-om, ovom Uredbom trebale bi se detaljno utvrditi njezine zadaće, osobito u pogledu tehničkih aspekata razmjene dopunskih informacija. (11)Ne dovodeći u pitanje odgovornost država članica za točnost podataka unesenih u SIS, Agencija bi trebala postati odgovorna za dodatno jačanje kvalitete podataka uvođenjem središnjeg alata za praćenje kvalitete podataka te za redovitu izradu izvješća namijenjenih državama članicama. (12)Kako bi se omogućilo bolje praćenje upotrebe sustava SIS za analizu trendova u pogledu kaznenih djela, Agencija bi trebala moći razviti vrhunsku sposobnost za statističko izvješćivanje država članica, Komisije, Europola i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu bez ugrožavanja cjelovitosti podataka. Stoga bi trebalo uspostaviti središnji statistički repozitorij. Proizvedeni statistički podaci ne bi trebali sadržavati osobne podatke. (13)SIS bi trebao sadržavati dodatne kategorije podataka koje bi krajnjim korisnicima omogućile da bez odgode donose utemeljene odluke na osnovi upozorenja. Stoga bi radi lakše identifikacije osoba i otkrivanja višestrukih identiteta kategorije podataka koji se odnose na osobe trebale uključivati i bilješku o osobnoj ispravi ili broj i kopiju takvog dokumenta ako su dostupni. (14)U SIS se ne bi trebali pohranjivati podaci koji se upotrebljavaju za pretraživanje, osim za vođenje evidencije radi potvrde zakonitosti pretraživanja, praćenja zakonitosti obrade podataka, unutarnjeg praćenja i osiguravanja pravilnog funkcioniranja nacionalnog sustava (N.SIS) te cjelovitosti i sigurnosti podataka. (15)SIS bi trebao omogućavati obradu biometrijskih podataka, što bi pridonijelo pouzdanoj identifikaciji predmetnih osoba. Iz istog bi razloga SIS trebao omogućavati i obradu podataka osoba čiji je identitet zloupotrijebljen (da bi se izbjegle neugodnosti zbog pogrešne identifikacije), pri čemu je potrebno primjenjivati odgovarajuće zaštitne mjere; osobito suglasnost predmetnog pojedinca i strogo ograničenje svrha u koje se ti podaci mogu zakonito obrađivati. (16)Države članice trebale bi poduzeti potrebne tehničke mjere tako da svaki put kad su krajnji korisnici ovlašteni za pretraživanje nacionalne policijske ili imigracijske baze podataka istodobno pretražuju i SIS u skladu s člankom 4. Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća. Time bi se trebalo osigurati da SIS funkcionira kao glavna kompenzacijska mjera na području bez unutarnjih graničnih kontrola i bolje obuhvatiti prekograničnu dimenziju kriminaliteta i mobilnosti kriminalaca. (17)Ovom bi se Uredbom trebali propisati uvjeti za upotrebu daktiloskopskih podataka i prikaza lica za identifikaciju. Upotreba prikaza lica za identifikaciju u SIS-u trebala bi pomoći i u osiguravanju dosljednosti postupaka graničnog nadzora pri kojima su za identifikaciju i potvrdu identiteta potrebni otisci prstiju i prikazi lica. Pretraživanje na temelju daktiloskopskih podataka trebalo bi biti obvezno ako postoji sumnja u identitet osobe. Prikazi lica trebali bi se upotrebljavati za identifikaciju samo pri redovnim graničnim kontrolama na samouslužnim točkama i elektroničkim vratima. (18)Uvođenjem usluge za automatsku identifikaciju otisaka prstiju u okviru sustava SIS dopunjuje se postojeći mehanizam iz prümskih odluka o uzajamnom prekograničnom internetskom pristupu određenim nacionalnim bazama podataka o DNK-u i sustavima za automatsku identifikaciju otisaka prstiju. Mehanizmom iz prümskih odluka omogućuje se međusobna povezanost nacionalnih sustava za identifikaciju otisaka prstiju u kojima država članica može slanjem zahtjeva provjeriti je li počinitelj kaznenog djela čiji su otisci prstiju pronađeni poznat u nekoj drugoj državi članici. Mehanizmom iz prümskih odluka potvrđuje se je li osoba kojoj pripadaju otisci prstiju poznata u određenom trenutku pa ako počinitelj kasnije postane poznat u bilo kojoj državi članici, on neće nužno biti uhvaćen. Pretraživanjem otisaka prstiju u SIS-u omogućuje se aktivna potraga za počiniteljem. Stoga bi trebalo omogućiti unošenje otisaka prstiju nepoznatog počinitelja u SIS pod uvjetom da je osobu kojoj otisci prstiju pripadaju moguće s visokim stupnjem vjerojatnost identificirati kao počinitelja teškog kaznenog ili terorističkog djela. To osobito vrijedi za otiske prstiju pronađene na oružju ili bilo kojem predmetu upotrijebljenom za počinjenje kaznenog djela. Samu prisutnost otisaka prstiju na mjestu zločina ne bi trebalo smatrati pokazateljem visokog stupnja vjerojatnosti da ti otisci prstiju pripadaju počinitelju. Daljnji preduvjet za unos takvog upozorenja trebalo bi biti to da identitet počinitelja nije moguće utvrditi s pomoću neke druge nacionalne, europske ili međunarodne baze podataka. Ako bi takva provjera rezultirala mogućim podudaranjem, država članica trebala bi provesti daljnje provjere u vezi s pronađenim otiscima prstiju uz mogućnost uključivanja stručnjaka za otiske prstiju radi utvrđivanja pripadaju li otisci prstiju pohranjeni u SIS-u toj osobi te bi država članica trebala utvrditi identitet te osobe. Ti bi se postupci trebali utvrditi nacionalnim pravom. Identifikacijom osobe kojoj pripadaju otisci prstiju kao „nepoznate tražene osobe” u SIS-u može se bitno pridonijeti istrazi te dovesti do uhićenja pod uvjetom da su ispunjeni svi uvjeti za uhićenje. (19)Trebalo bi omogućiti da se otisci prstiju pronađeni na mjestu zločina usporede s otiscima prstiju pohranjenima u SIS-u ako postoji velika vjerojatnost da pripadaju počinitelju teškog ili terorističkog kaznenog djela. Teškim kaznenim djelima trebala bi se smatrati kaznena djela navedena u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/584/PUP, a „terorističkim kaznenim djelima” trebala bi se smatrati kaznena djela prema nacionalnom pravu na koje se poziva u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/475/PUP. (20)Trebalo bi omogućiti dodavanje profila DNK-a kada nisu dostupni daktiloskopski podaci, a taj bi profil trebao biti dostupan samo ovlaštenim korisnicima. Profilima DNK-a trebala bi se olakšati identifikacija nestalih osoba kojima je potrebna zaštita, a osobito nestale djece, te u tu svrhu dopustiti, među ostalim, upotrebu profila DNK-a roditelja, braće ili sestara. Podaci o DNK-u ne bi trebali sadržavati navode o rasnom podrijetlu. (21)SIS bi trebao sadržavati upozorenja o osobama za koje se traži uhićenje radi predaje i izručenja. Uz upozorenja, poželjno je osigurati razmjenu dopunskih informacija koja je potrebna u postupcima predaje i izručenja. Osobito bi trebalo u sustavu SIS obraditi podatke iz članka 8. Okvirne odluke Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica. Iz operativnih razloga primjereno je da država članica koja je izdala upozorenje učini postojeće upozorenje za uhićenje privremeno nedostupnim nakon odobrenja pravosudnih tijela kada se za osobom na koju se odnosi Europski uhidbeni nalog intenzivno i aktivno traga, a krajnji korisnici koji nisu uključeni u konkretnu operaciju traganja mogli bi ugroziti uspješan ishod te operacije. Privremena nedostupnost takvih upozorenja ne bi trebala biti duža od 48 sati. (22)Trebalo bi omogućiti da se u sustav SIS može dodati prijevod dodatnih podataka unesenih radi predaje na temelju Europskog uhidbenog naloga i radi izručenja. (23)SIS bi trebao sadržavati upozorenja o nestalim osobama kako bi se osigurala njihova zaštita ili spriječile prijetnje za javnu sigurnost. Izdavanje upozorenja u SIS-u za djecu u opasnosti od otmice (tj. radi sprečavanja buduće štetne radnje koja još nije nastupila kao što je slučaj s djecom koja su u opasnosti od roditeljske otmice) trebalo bi biti ograničeno pa je stoga primjereno propisati stroge i prikladne zaštitne mjere. U slučaju djece ta bi upozorenja i povezani postupci trebali biti u najboljem interesu djeteta uzimajući u obzir odredbe članka 24. Povelje Europske unije o temeljnim pravima i Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravima djeteta od 20. studenoga 1989. (24)Trebalo bi uključiti novu mjeru za slučajeve u kojima se sumnja na terorizam ili teško kazneno djelo, omogućujući da se osobu za koju se sumnja da je počinila teško kazneno djelo ili, ako postoje razlozi za sumnju da će počiniti teško kazneno djelo, zaustavi i ispita kako bi se državi članici koja je izdala upozorenje osiguraju što detaljnije informacije. Ta nova mjera ne bi trebala uključivati pretraživanje osobe ili njezino uhićenje. Međutim, trebala bi osigurati dovoljno informacija za odluku o daljnjim mjerama. Teška kaznena djela trebala bi biti kaznena djela navedena u Okvirnoj odluci Vijeća 2002/584/PUP. (25)SIS bi trebao sadržavati nove kategorije predmeta visoke vrijednosti, kao što su elektronička i tehnička oprema, koje je moguće pronaći na temelju jedinstvenog broja. (26)Državama članicama trebalo bi omogućiti da upozorenju dodaju oznaku (dalje u tekstu „oznaka”), koja znači da na svom državnom području neće provoditi mjere na temelju upozorenja. Kada su upozorenja izdana za uhićenje radi predaje, ništa iz ove Odluke ne smije se tumačiti kao odstupanje ili sprečavanje primjene odredaba iz Okvirne odluke 2002/584/PUP. Odluka da se doda oznaka upozorenju trebala bi se temeljiti isključivo na razlozima za odbijanje koji su navedeni u Okvirnoj odluci.

(27)Kada je dodana oznaka i kada se sazna mjesto gdje se osoba koju treba uhititi radi predaje nalazi, o tom se mjestu uvijek mora obavijestiti pravosudno tijelo koje je izdalo nalog za uhićenje koje može odlučiti da Europski uhidbeni nalog proslijedi nadležnomu pravosudnom tijelu u skladu s odredbama Okvirne odluke 2002/584/PUP. (28)Državama članicama trebalo bi omogućiti da uspostave poveznice između upozorenja u SIS-u. Mogućnost države članice da uspostavi poveznice između dva ili više upozorenja ne bi trebala utjecati na mjere koje treba poduzeti, razdoblje čuvanja ili prava pristupa upozorenjima. (29)Upozorenja se ne bi trebala čuvati u SIS-u dulje nego što je potrebno za ostvarenje svrha u koje su izdana. Kako bi se smanjilo administrativno opterećenje raznih tijela uključenih u obradu podataka o pojedincima u različite svrhe, primjereno je uskladiti razdoblje čuvanja upozorenja o osobama s razdobljima čuvanja predviđenima u svrhe vraćanja i nezakonitog boravka. Osim toga, države članice redovito produžuju rok isteka valjanosti upozorenja o osobama ako potrebne mjere nije bilo moguće poduzeti unutar prvotnog vremenskog roka. Stoga bi razdoblje čuvanja upozorenja o osobama trebalo biti ograničeno na najviše pet godina. Kao opće načelo, upozorenja o osobama trebalo bi automatski izbrisati iz sustava SIS nakon roka od pet godina, osim kod upozorenja izdanih za skrivene, namjenske i istražne provjere. Takva bi se upozorenja trebala izbrisati nakon jedne godine. Upozorenja o predmetima unesena radi skrivenih provjera, istražnih provjera ili namjenskih provjera trebalo bi automatski izbrisati iz sustava SIS nakon roka od jedne godine jer su ona uvijek povezana s osobama. Upozorenja o predmetima koji se oduzimaju ili upotrebljavaju kao dokaz u kaznenim postupcima trebalo bi automatski izbrisati iz sustava SIS nakon roka od pet godina jer je nakon isteka tog razdoblja vjerojatnost njihova pronalaska vrlo mala, a njihova gospodarska vrijednost znatno umanjena. Upozorenja o izdanim i praznim osobnim ispravama trebalo bi čuvati deset godina jer je rok valjanosti isprava deset godina od trenutka izdavanja. Odluke o čuvanju upozorenja o osobama trebale bi se temeljiti na sveobuhvatnoj pojedinačnoj procjeni. Države članice trebale bi u utvrđenom roku preispitati upozorenja o osobama i voditi statističke evidencije o broju upozorenja o osobama za koja je razdoblje čuvanja produljeno. (30)Unošenje i produljivanje roka valjanosti upozorenja u SIS-u trebalo bi biti podložno obvezi proporcionalnosti, pri čemu se razmatra je li konkretan slučaj primjeren, relevantan i dovoljno važan za unošenje upozorenja u SIS. Kaznena djela u skladu s člancima 1., 2., 3. i 4. Okvirne odluke Vijeća 2002/475/PUP o suzbijanju terorizma predstavljaju vrlo ozbiljnu prijetnju javnoj sigurnosti i integritetu života pojedinaca i društvu, a takva je kaznena djela iznimno teško spriječiti, otkriti i istražiti u području bez unutarnjih graničnih kontrola u kojem se mogući počinitelji mogu slobodno kretati. Kada se u vezi s takvim kaznenim djelima traži osobu ili predmet, uvijek je potrebno u SIS unijeti odgovarajuće upozorenje o osobama koje se traži zbog sudskog kaznenog postupka, o osobama ili predmetima koji su podložni skrivenim, istražnim i namjenskim provjerama te o predmetima koje treba oduzeti jer ni jedno drugo sredstvo ne bi bilo toliko djelotvorno za ostvarivanje te svrhe. (31)Potrebno je pojasniti pitanje brisanja upozorenja. Upozorenje bi se trebalo čuvati samo onoliko dugo koliko je potrebno za ostvarenje svrhe zbog koje je uneseno. S obzirom na različite prakse država članica u pogledu određivanja trenutka kada je upozorenje ostvarilo svoju svrhu, primjereno je odrediti detaljne kriterije za svaku kategoriju upozorenja kako bi se odredilo kada ga treba izbrisati iz sustava SIS. (32)Cjelovitost podataka u sustavu SIS od ključne je važnosti. Stoga bi trebalo pružiti primjerene zaštitne mjere pri obradi podataka iz sustava SIS na središnjoj i na nacionalnoj razini da bi se osigurala sigurnost podataka u svim fazama njihove obrade i upotrebe. Tijela uključena u obradu podataka trebaju biti obvezana sigurnosnim zahtjevima iz ove Uredbe i podložna jedinstvenom postupku izvješćivanja o incidentima. (33)Podaci koji se obrađuju u SIS-u primjenom ove Uredbe ne bi se trebali prosljeđivati niti stavljati na raspolaganje trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama. Međutim, primjereno je jačati suradnju između Europske unije i Interpola poticanjem učinkovite razmjene podataka o putovnicama. Ako se osobni podaci iz sustava SIS proslijede Interpolu, za te bi se osobne podatke trebala osigurati odgovarajuća razina zaštite koja se jamči sporazumom u kojem su propisane stroge zaštitne mjere i uvjeti. (34)Primjereno je odobriti pristup sustavu SIS za tijela odgovorna za registraciju vozila, plovila i zrakoplova kako bi im se omogućila da provjere tragaju li države članice za prijevoznim sredstvom radi oduzimanja ili provjere. Izravan bi se pristup trebao omogućiti tijelima koja su državne službe. Taj bi se pristup trebao ograničiti na upozorenja koja se odnose na predmetna prijevozna sredstva i njihove registracijske dokumente ili registarske pločice. U skladu s time, u ovu bi se Uredbu trebale uključiti odredbe Uredbe (EZ) 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća, a potonju bi Uredbu trebalo staviti izvan snage. (35)Pri obradi podataka koju provode nadležna nacionalna tijela radi sprečavanja, istrage, otkrivanja teških kaznenih djela ili terorističkih kaznenih djela ili radi progona kaznenih djela i izvršavanja kaznenih sankcija, uključujući zaštitu od prijetnji javnoj sigurnosti, trebale bi se primijeniti nacionalne odredbe kojima se prenosi Direktiva (EU) 2016/680. Odredbe Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive (EU) 2016/680 trebalo bi prema potrebi dodatno razraditi u ovoj Uredbi. (36)Nacionalna bi tijela trebala primijeniti Uredbu (EU) 2016/679 na obradu osobnih podataka na temelju ove Uredbe u slučajevima u kojima se ne primjenjuje Direktiva (EU) 2016/680. Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća trebala bi se primjenjivati na obradu osobnih podataka koju provode institucije i tijela Unije pri izvršavanju svojih zadaća na temelju ove Uredbe. (37)U ovoj bi Uredbi prema potrebi trebalo dodatno razraditi odredbe Direktive (EU) 2016/680, Uredbe (EU) 2016/679 i Uredbe (EZ) br. 45/2001. Na obradu osobnih podataka koju provodi Europol primjenjuje se Uredba (EU) 2016/794 o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Uredba o Europolu). (38)Odredbe Odluke 2002/187/PUP od 28. veljače 2002. o osnivanju Eurojusta za jačanje borbe protiv teškog kriminala u vezi sa zaštitom podataka primjenjuju se na obradu podataka u sustavu SIS koju provodi Eurojust, uključujući ovlaštenja zajedničkog nadzornog tijela uspostavljenog tom Odlukom, da bi se pratile aktivnosti Eurojusta i odgovornosti za svaku nezakonitu obradu osobnih podataka koju provodi Eurojust. Ako pretraživanjem u sustavu SIS otkrije upozorenje koje je izdala država članica, Eurojust ne može poduzeti potrebne mjere. Stoga bi trebao o tome obavijestiti predmetnu državu članicu kako bi ona mogla poduzeti daljnje mjere. (39)Kad je riječ o povjerljivosti, na dužnosnike i ostale službenike čiji je rad povezan sa sustavom SIS trebalo bi primijeniti odgovarajuće odredbe Pravilnika o osoblju za dužnosnike i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske unije. (40)Države članice i Agencija trebale bi primjenjivati sigurnosne planove radi lakše provedbe obveza povezanih sa sigurnošću i međusobno surađivati da bi usklađeno rješavale sigurnosna pitanja. (41)Nacionalna nezavisna nadzorna tijela trebala bi pratiti zakonitost obrade osobnih podataka koju provode države članice u vezi s ovom Uredbom. Trebala bi se utvrditi prava osoba na koje se podaci odnose na pristup, ispravljanje i brisanje svojih osobnih podataka pohranjenih u SIS i na naknadne pravne lijekove pred nacionalnim sudovima te pravila o uzajamnom priznavanju sudskih presuda. Stoga je primjereno zahtijevati da države članice dostavljaju godišnje statističke podatke. (42)Nadzorna tijela trebala bi osigurati da se najmanje svake četiri godine provede revizija postupaka obrade podataka u njihovom nacionalnom sustavu (N.SIS), u skladu s međunarodnim revizijskim standardima. Reviziju bi trebala provoditi nadzorna tijela ili bi nacionalna nadzorna tijela trebala naručiti reviziju izravno od neovisnog revizora za zaštitu podataka. Nacionalno nadzorno tijelo ili tijela trebala bi nadzirati i biti odgovorna za rad neovisnog revizora i stoga bi ona trebala naručiti reviziju i jasno odrediti svrhu, područje primjene i metodologiju revizije te osigurati usmjeravanje i nadzor s obzirom na reviziju i njezine konačne rezultate. (43)Uredbom (EU) 2016/794 (Uredba o Europolu) predviđa se da Europol podupire i jača mjere koje izvršavaju nadležna tijela država članica i njihovu suradnju u suzbijanju terorizma i teških kaznenih djela te pruža analizu i procjene opasnosti. Proširenjem prava pristupa Europola upozorenjima u sustavu SIS o nestalim osobama trebala bi se dodatno poboljšati sposobnost Europola da nacionalnim tijelima za kazneni progon pruži sveobuhvatna operativna i analitička rješenja u vezi s trgovanjem ljudima i seksualnim iskorištavanjem djece, uključujući na internetu. Time bi se pridonijelo boljem sprečavanju tih kaznenih djela, zaštiti mogućih žrtava i istrazi protiv počinitelja. Europolov Europski centar za kibernetički kriminal također bi imao koristi od pristupa Europola upozorenjima u SIS-u o nestalim osobama, uključujući u slučajevima putujućih počinitelja seksualnih kaznenih djela i seksualnog zlostavljanja djece na internetu u kojima počinitelji često tvrde da imaju pristup djeci ili mogu ostvariti pristup djeci koja su možda registrirana kao nestala. Nadalje, budući da Europolov Europski centar za borbu protiv krijumčarenja migranata ima važnu stratešku ulogu u suzbijanju nezakonitih migracija trebao bi dobiti pristup upozorenjima o osobama kojima je odbijen ulazak ili boravak na državnom području države članice bilo zbog razloga povezanih s kriminalom ili zbog nepridržavanja uvjeta vize ili uvjeta boravka. (44)Da bi se ispravili propusti u razmjeni informacija o terorizmu, osobito o stranim terorističkim borcima – pri čemu je praćenje njihova kretanja od presudne važnosti – države članice trebale bi istodobno s unošenjem upozorenja u SIS s Europolom razmjenjivati informacije o aktivnostima povezanima s terorizmom te pronađene podatke i s njima povezane informacije. Tako bi Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma mogao provjeriti ima li u bazama podataka Europola dodatnih kontekstualnih informacija te osigurati visokokvalitetnu analizu, koja pridonosi razbijanju terorističkih mreža i, gdje je to moguće, sprečavanju njihovih napada. (45)Potrebno je utvrditi i jasna pravila namijenjena Europolu o obradi i preuzimanju podataka iz sustava SIS kako bi se omogućila njegova što cjelovitija upotreba pod uvjetom da se pritom poštuju standardi zaštite podataka u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) 2016/794. Ako pretraživanjem u sustavu SIS otkrije upozorenje koje je izdala država članica, Europol ne može poduzeti potrebne mjere. Stoga bi trebao o tome obavijestiti predmetnu državu članicu kako bi ona mogla poduzeti daljnje mjere. (46)Uredbom (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća predviđa se, u svrhu ove Uredbe, da država članica domaćin članovima timova europske granične i obalne straže ili timovima osoblja uključenoga u zadaće povezane s vraćanjem, koje je rasporedila Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, odobri uvid u europske baze podataka kad je to potrebno za ispunjenje operativnih ciljeva utvrđenih operativnim planom o graničnim kontrolama, nadzoru granica i vraćanju. Ostale relevantne agencije Unije, osobito Europski potporni ured za azil i Europol, mogu u timove za potporu upravljanju migracijama rasporediti i stručnjake koji nisu članovi njihova osoblja. Cilj raspoređivanja timova europske granične i obalne straže, timova osoblja čije su zadaće povezane s vraćanjem i tima za potporu upravljanju migracijama jest osigurati tehničko i operativno pojačanje državama članicama koje to zatraže, osobito onima koje su suočene s nerazmjernim migracijskim izazovima. Za ispunjavanje zadaća povjerenih timovima europske granične i obalne straže, timovima osoblja čije su zadaće povezane s vraćanjem i tima za potporu upravljanju migracijama nužan je pristup SIS-u preko tehničkog sučelja Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu koje se povezuje sa Središnjim SIS-om. Ako tim ili timovi osoblja pretraživanjem u sustavu SIS otkriju upozorenje koje je izdala država članica, član tima ili osoblja ne može poduzeti potrebne mjere ako ga za to nije ovlastila država članica domaćin. Stoga bi trebao o tome obavijestiti predmetnu državu članicu kako bi ona mogla poduzeti daljnje mjere.

(47)U skladu s Komisijinim prijedlogom Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i njihovu odobrenju (ETIAS) Središnja jedinica ETIAS-a u okviru Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu provodit će provjere u SIS-u preko ETIAS-a da bi procijenila zahtjev za odobrenje putovanja, za što je, među ostalim, potrebno utvrditi postoji li u SIS-u upozorenje o državljaninu treće zemlje koji je podnio zahtjev za odobrenje putovanja. Zato bi i Središnja jedinica ETIAS-a u okviru Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu trebala imati pristup SIS-u u mjeri koja je potrebna za izvršavanje njezinih ovlaštenja, to jest pristup svim kategorijama upozorenja o osobama i upozorenjima o praznim i izdanim osobnim ispravama. (48)Zbog njihove tehničke prirode, razine detaljnosti i potrebe za redovitim ažuriranjem određeni aspekti sustava SIS ne mogu se iscrpno obuhvatiti odredbama ove Uredbe. Među njima su, primjerice, tehnička pravila o unosu podataka, ažuriranju, brisanju i pretraživanju podataka, pravila o kvaliteti podataka i pretraživanju u vezi s biometrijskim identifikatorima, pravila o usklađenosti i prioritetu upozorenja, dodavanju oznaka, poveznicama među upozorenjima, utvrđivanju novih kategorija predmeta unutar kategorije tehničke i elektroničke opreme, određivanju roka valjanosti upozorenja unutar maksimalnog vremenskog ograničenja te razmjeni dopunskih informacija. Stoga bi se provedbene ovlasti koje se odnose na te aspekte trebale dodijeliti Komisiji. Tehnička pravila o pretraživanju upozorenja ne bi trebala ometati rad nacionalnih aplikacija. (49)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Postupak za donošenje provedbenih mjera na temelju ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/xxx (granične kontrole) trebao bi biti jednak. (50)Da bi se osigurala transparentnost, Agencija bi svake dvije godine trebala izraditi izvješće o tehničkom funkcioniranju Središnjeg SIS-a i komunikacijske infrastrukture, uključujući njezinu sigurnost, te o razmjeni dopunskih informacija. Komisija bi svake četiri godine trebala objaviti sveobuhvatnu evaluaciju. (51)Budući da ciljeve ove Uredbe, odnosno uspostavu i uređivanje zajedničkog informacijskog sustava i razmjenu s njim povezanih dopunskih informacija, zbog same njihove prirode ne mogu dostatno ostvariti države članice te se oni mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. (52)Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela koja su naročito priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ovom se Uredbom posebice nastoji osigurati sigurno okruženje svim osobama s boravištem na području Europske unije i posebnu zaštitu djeci koja bi mogla biti žrtve trgovanja ljudima ili roditeljske otmice, uz potpuno poštovanje zaštite osobnih podataka. (53)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Budući da se ova Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska, u skladu s člankom 4. navedenog Protokola, u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće odluči o ovoj Uredbi odlučuje hoće li je provesti u svojem nacionalnom pravu. (54)Ujedinjena Kraljevina sudjeluje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 5. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine. (55)Irska sudjeluje u ovoj Uredbi u skladu s člankom 5. Protokola o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člankom 6. stavkom 2. Odluke Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u nekim odredbama schengenske pravne stečevine. (56)Kada je u riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G Odluke Vijeća 1999/437/EZ o određenim aranžmanima za primjenu tog Sporazuma. (57)Kad je riječ o Švicarskoj, ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma potpisanog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 4. stavkom 1. odluka Vijeća 2004/849/EZ i 2004/860/EZ. (58)Kad je riječ o Lihtenštajnu, ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke G Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/349/EU i člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU. (59)Kada je riječ o Bugarskoj i Rumunjskoj ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan u smislu članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2005. i treba je tumačiti u vezi s Odlukom Vijeća 2010/365/EU o primjeni odredaba schengenske pravne stečevine koje se odnose na Schengenski informacijski sustav u Republici Bugarskoj i Rumunjskoj. (60)Kad je riječ o Cipru i Hrvatskoj, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. odnosno članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011. (61)Ova bi se Uredba trebala primjenjivati na Irsku od datuma utvrđenih u skladu s postupcima iz odgovarajućih akata o primjeni schengenske pravne stečevine na tu državu. (62)Procijenjeni troškovi nadogradnje nacionalnih sustava SIS i uvođenja novih funkcija predviđenih ovom Uredbom manji su od preostalog iznosa u proračunskoj liniji za pametne granice u Uredbi (EU) br. 515/2014 Europskog parlamenta i Vijeća. Stoga bi ovom Uredbom trebalo preraspodijeliti iznos namijenjen razvoju informatičkih sustava koji podupiru upravljanje migracijskim tokovima preko vanjskih granica u skladu s člankom 5. stavkom 5. točkom (b) Uredbe (EU) br. 515/2014. (63)Odluku Vijeća 2007/533/PUP i Odluku Komisije 2010/261/EU trebalo bi stoga staviti izvan snage. (64)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 28. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001, koji je dao mišljenje [...] DONIJELI SU OVU UREDBU:

POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE Članak 1.

Opća svrha sustava SIS Svrha je sustava SIS osigurati visok stupanj sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde u Uniji, uključujući održavanje javnog reda i sigurnosti te zaštite sigurnosti na državnim područjima država članica te primjenjivati odredbe iz poglavlja 4. i poglavlja 5. glave V. trećeg dijela Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s kretanjem osoba na njihovim državnim područjima upotrebom informacija koje se tim sustavom prenose. Članak 2.

Područje primjene 1.Ovom se Uredbom utvrđuju uvjeti i postupci za unos i obradu upozorenja o osobama i predmetima u sustavu SIS te razmjenu dopunskih informacija i dodatnih podataka za potrebe policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. 2.Ovom se Uredbom utvrđuju i odredbe o tehničkoj arhitekturi sustava SIS, odgovornostima država članica i Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde, općoj obradi podataka, pravima predmetnih osoba i odgovornosti za štetu. Članak 3.

Definicije 1.Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije: (a)„upozorenje” znači skup podataka unesenih u SIS, uključujući biometrijske identifikatore iz članka 22. i članka 40., koji nadležnim tijelima omogućuju identifikaciju osobe ili predmeta radi poduzimanja određenih mjera; (b)„dopunske informacije” znači informacije koje nisu dio podataka o upozorenjima pohranjenih u SIS, ali su povezane s upozorenjima u SIS-u, a koje se razmjenjuju: (1)da bi se države članice mogle međusobno savjetovati ili obavješćivati pri unošenju upozorenja; (2)da bi se mogle poduzeti odgovarajuće mjere nakon pronalaženja podatka; (3)kad se potrebne mjere ne mogu poduzeti; (4)kad se radi o kvaliteti podataka iz sustava SIS; (5)kada se radi o kompatibilnosti i prioritetu upozorenja; (6)kada se radi o pravu na pristup podacima; (c)„dodatni podaci” znači podaci pohranjeni u SIS i povezani s upozorenjima iz SIS-a, koji moraju biti dostupni nadležnim tijelima čim se osobu čiji su podaci uneseni u SIS pronađe pretraživanjem sustava; (d)„osobni podaci” znači sve informacije koje se odnose na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati („osoba na koju se podaci odnose”); (e)„fizička osoba koja se može identificirati” je osoba koju se može identificirati izravno ili neizravno, osobito upotrebom identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji, internetski identifikatori ili jednog ili više čimbenika svojstvenih fizičkom, fiziološkom, genetskom, mentalnom, ekonomskom, kulturnom ili socijalnom identitetu te fizičke osobe;

(f)„obrada osobnih podataka” znači svaki postupak ili niz postupaka koji se provode nad osobnim podacima ili skupovima osobnih podataka automatiziranim sredstvima ili bez njih, kao što su prikupljanje, evidentiranje, uređivanje, strukturiranje, pohranjivanje, prilagođavanje ili mijenjanje, traženje, uvid, uporaba, otkrivanje prosljeđivanjem, širenje ili stavljanje na raspolaganje na drugi način, usklađivanje ili kombiniranje, ograničavanje, brisanje ili uništavanje; (g)„pronađeni podatak” u SIS-u znači: (1)korisnik izvrši pretraživanje; (2)pretraživanjem se otkrije upozorenje koje je u SIS