ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2.1.Programi ruralnog razvoja EPFRR-a i EURI-ja

3.2.2.Tehnička pomoć

3.3.Analiza prijavljenih rashoda po mjerama

3.4.Provedba programa EPFRR-a i EURI-ja





1. Proračunski postupak

1.1. Financijski okvir

Rashodi za ruralni razvoj za 2021. financiraju se iz višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027. Taj je financijski okvir utvrđen Uredbom Vijeća (EU) br. 2020/2093. Dodatna sredstva iz Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI) stavljena su na raspolaganje za 2021. i 2022. kako bi se ublažilo posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19, posebno za poljoprivredni sektor i ruralna područja Unije.

Dodijeljena sredstva za ruralni razvoj i dodijeljena sredstva za rashode povezane s tržištem i izravna plaćanja nakon godišnje tehničke prilagodbe VFO-a prikazana su u tablici 1.

Tablica 1. – Financijski okvir 2021.–2027.

NASLOV 3. U milijunima EUR; tekuće cijene Prirodni resursi i okoliš povezani sa ZPP-om 2021.a) 2022.b) 2023.c) 2024. 2025. 2026. 2027. UKUPNO 55 713,0 53 365,9 53 626,9 53 757,9 53 890,9 54 021,9 54 155,9 od čega: Rashodi povezani s tržištem i izravne potpore 40 368,0 40 638,2 40 692,2 41 649,0 41 782,0 41 913,0 42 047,0 Ruralni razvoj 15 345,0 12 727,7 12 934,7 12 108,9 12 108,9 12 108,9 12 108,9 Dodatna sredstva iz Instrumenta Europske unije za oporavak (EURI) (vanjski namjenski prihodi) 2 387,7 5 682,8

a)Nakon neto prijenosa od 557,0 milijuna EUR između EFJP-a i EPFRR-a za financijsku godinu 2021.

b)Nakon neto prijenosa od 618,8 milijuna EUR između EFJP-a i EPFRR-a za financijsku godinu 2022.

c)Nakon neto prijenosa od 825,8 milijuna EUR između EFJP-a i EPFRR-a za financijsku godinu 2023.

Budući da se zakonodavni postupak povezan sa zakonodavnim prijedlozima Komisije o ZPP-u za razdoblje nakon 2020. nije mogao zaključiti na vrijeme, donesena je prijelazna uredbao produljenju Uredbe (EU) br. 1305/2013 do 2022. kako bi se izbjegli poremećaji u dodjeli potpore poljoprivrednicima i drugim korisnicima ZPP-a. Prijelaznom uredbom proširena je većina pravila ZPP-a koja su bila na snazi u razdoblju od 2014. do 2020. te su dodijeljena dodatna sredstva za EPFRR za 2021. i 2022. (u skladu s načelom „stara pravila – nova sredstva”). Time je omogućen nesmetan prijelaz na budući okvir strateških planova u okviru ZPP-a. Izdvojeno je i dodatnih 8 070,5 milijuna EUR (u tekućim cijenama) iz Instrumenta Europske unije za oporavak za razdoblje od 2021. do 2022. u obliku vanjskih namjenskih prihoda.

1.2. Nacrt proračuna za 2021.
Primjer dobre prakse: Belgija – potencijal višenamjenske upotrebe koja omogućuje proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na moru Koordinacija aktivnosti u morskom području ključan je aspekt prostornog plana morskog područja. Nadležna tijela u Belgiji bila su suočena s izazovom ograničenog područja u kojem je postojao velik pritisak da se osigura zajednička upotreba prostornih resursa. Značajan je čimbenik i rastuća potražnja za energijom iz obnovljivih izvora na moru. Osim toga, višenamjenska upotreba morskog prostora jedan je od ključnih stupova belgijskog plana za Sjeverno more do 2050. Belgija je provela dubinsku analizu potencijalne višenamjenske upotrebe svojeg morskog prostora i uvela pravno obvezujući okvir upravljanja. To uključuje utvrđivanje prostorne i vremenske raspodjele aktivnosti u Sjevernom moru i ocjenjivanje spojivosti višestrukih aktivnosti u istom području. Taj pristup uvelike pridonosi uključivanju područja za proizvodnju energije iz obnovljivih izvora na moru u ograničeni morski prostor Belgije.
Komisija potiče dotične države članice i najudaljenije regije: -da provode strategije plavoga gospodarstva, iskorištavaju sinergije u potpori EU-a, uključujući EFPRA-u za strukturna ulaganja, EFRR i CEF za infrastrukturu, ESF+ za osposobljavanje, LIFE i EFPRA-u za djelovanja u području klime i biološke raznolikosti te program Obzor Europa za inovacije, -da poduzimaju više aktivnosti za borbu protiv nezakonitog ribolova, -da sudjeluju u održivim vrijednosnim lancima plavoga gospodarstva (npr. plavi turizam, plava energija, održivo ribarstvo i akvakultura, sprečavanje onečišćenja, upravljanje rizicima), -da provode studije o prikupljanju podataka i ribljim stokovima uz potporu EFPRA-e, u skladu s preporukama iz studije iz 2022. o prikupljanju podataka i znanstvenim savjetima u najudaljenijim regijama EU-a; poboljšaju provedbu obveza izvješćivanja, -da sudjeluju u misiji „Obnova naših oceana i voda do 2030.”. Komisija će učiniti sljedeće: -objaviti poziv na podnošenje prijedloga o strategijama plavoga gospodarstva u najudaljenijim regijama u skladu s programom rada EFPRA-e za razdoblje od 2022. do 2023.; podupirati plavo gospodarstvo najudaljenijih regija u okviru EFPRA-e kako su predložili Europski parlament, regije i njihove države članice, -surađivati s dotičnim državama članicama kako bi se riješilo pitanje prikupljanja podataka povezanih s ribarstvom u najudaljenijim regijama, kako je utvrđeno u relevantnom zakonodavstvu EU-a, uzimajući u obzir posebnosti tih regija i na temelju rezultata studije o prikupljanju podataka i znanstvenih savjeta u najudaljenijim regijama EU-a iz 2022., -nastaviti podupirati sporazume o partnerstvu u održivom ribarstvu korisne za gospodarstvo najudaljenijih regija, posebno sa susjednim zemljama najudaljenijih regija, -organizirati razmjenu znanja o prostornom planiranju morskog područja i obnovljivoj energiji, posebno u okviru projekta „Unapređenje prostornog planiranja morskog područja u najudaljenijim regijama” za razdoblje od 2021. do 2024.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 12.1.2023.

COM(2022) 740 final/2

CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2022) 740 final of 06.10.2022.



Concerns all language versions.



Correction of small errors on pages 7, 19 and 22; correction of footnotes 45, 71 and 81.



The text shall read as follows:

KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA

o Izvješću o migracijama i azilu
Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni Direktive 2013/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon i o stavljanju izvan snage Direktive 94/25/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

1. Uvod

Direktiva 2013/53/EU o rekreacijskim plovilima i osobnim plovilima na vodomlazni pogon („Direktiva”) donesena je 20. studenoga 2013. Cilj joj je osigurati visoku razinu zaštite ljudskog zdravlja i sigurnosti te zaštite okoliša uz istodobno jamčenje funkcioniranja jedinstvenog tržišta određivanjem usklađenih zahtjeva za rekreacijska plovila i osobna plovila na vodomlazni pogon („plovila”) i minimalnih zahtjeva za nadzor tržišta.

Države članice EU-a i EGP-a („države članice”) Direktivu su morale prenijeti u nacionalno pravo do 18. siječnja 2016. i od tog je dana primjenjiva u svim tim zemljama.

Člankom 51. drugim stavkom Direktive od Komisije se zahtijeva da Europskom parlamentu i Vijeću do 18. siječnja 2022. i svakih pet godina nakon toga dostavi izvješće o primjeni Direktive. To se izvješće mora odnositi na odgovore država članica na upitnik koji je poslala Komisija. One su dostavile odgovore, a od njih će se tražiti da na takvu anketu odgovore svakih pet godina.

Komisija ocjenjuje Direktivu otkad se počela primjenjivati.

Kako bi potkrijepila ovo izvješće, Komisija je ocijenila odgovore država članica na upitnik od 22. ožujka 2020., u kojem je ispitanike pitala o različitim aspektima primjene i izvršenja Direktive.

2. Cilj i glavne odredbe Direktive

Direktivom je stavljena izvan snage Direktiva 94/25/EZ kako je izmijenjena Direktivom 2003/44/EZ kako bi se uzeli u obzir tehnološki napredak i okolišni zahtjevi na tržištu te pojasnio okvir unutar kojeg se proizvodi obuhvaćeni tom direktivom mogu stavljati na tržište.

Direktivom je uspostavljen pravni okvir za usklađivanje pravila i postupaka povezanih s projektiranjem i proizvodnjom plovila koja se stavljaju na tržište EU-a. U njoj se uzimaju u obzir promjene uvedene novim zakonodavnim okvirom, uključujući horizontalne odredbe o:

·akreditiranju tijelâ za ocjenjivanje sukladnosti,

·oznaci CE,

·okviru za nadzor tržišta EU-a,

·općim obvezama gospodarskih subjekata,

·pretpostavci sukladnosti.

Uzimaju se u obzir i odredbe o postupcima koji se primjenjuju na proizvode koji predstavljaju rizik, a koje se primjenjuju na proizvode obuhvaćene Direktivom.

Direktiva sadržava administrativne zahtjeve i zahtjeve povezane sa zaštitom plovila. Administrativni zahtjevi uključuju stavljanje oznake CE i pločice graditelja te prilaganje tehničke dokumentacije, priručnika za vlasnika i EU izjave o sukladnosti. U Direktivi se utvrđuju i zahtjevi za ispitivanje tipa i postupke kontrole kvalitete.
EUROPSKA KOMISIJA

Bruxelles, 16.8.2022.

COM(2022) 409 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 409 final of 22.6.2022.

Concerns the English language version.

Correction of footnote 9 on page 2.

The footnote mistakenly referred to the “elimination of non-discrimination in respect of employment and occupation”.

The text shall read as follows:

KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA

Snaga trgovinskih partnerstava: zajedno za zeleni i pravedan gospodarski rast
·do 2022. revidirati Direktivu o održivoj uporabi pesticida i evaluirati Direktivu o mulju iz uređaja za pročišćavanje otpadnih voda, ·poboljšati i uskladiti uzimanje u obzir kvalitete i bioraznolikosti tla u procjenama rizika EU-a za kemikalije, aditive u hrani i hrani za životinje, pesticide, gnojiva itd., i to su skladu s inicijativom „jedna procjena za jednu tvar” i u suradnji s Europskom agencijom za kemikalije (ECHA), Europskom agencijom za sigurnost hrane (EFSA), Europskom agencijom za okoliš, Zajedničkim istraživačkim centrom i državama članicama, ·ograničiti namjerno korištenje mikroplastike na temelju Uredbe o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i razviti mjere za suzbijanje nenamjernog ispuštanja mikroplastike do 2022. Nakon pokretanja postupka uvođenja ograničenja u nekim državama članicama, Komisija će u skladu s Uredbom REACH pripremiti ograničenje za sve uporabe perfluoralkilnih i polifluoralkilnih tvari (PFAS) koje nisu nužne i time spriječiti njihovo ispuštanje u okoliš, uključujući tlo, te do 2022. razviti okvir politike za plastiku na biološkoj osnovi, biorazgradivu plastiku i plastiku koja se može kompostirati, ·do srpnja 2024. donijeti kriterije biorazgradivosti za određene polimere, primjerice tvari za oblaganje i poljoprivredne pokrovne folije u sklopu Uredbe o gnojidbenim proizvodima. Granične vrijednosti onečišćujućih tvari za gnojidbene proizvode EU-a revidirat će se u srpnju 2026. u sklopu općeg preispitivanja te uredbe.
·22. Europski zdravstveni forum Gastein, 2.–4. listopada 2019., Austrija (Chafea je imala štand).

·12. Europska konferencija o javnom zdravlju, 20.–23. studenoga 2019., Building bridges for solidarity and public health (Izgradnja mostova za solidarnost i javno zdravlje), Marseille, Francuska (simpozij u stanci za ručak o temi How can we join forces to engage in multiple stakeholder actions to reach optimal influenza vaccination coverage rates in Europe? (Kako možemo udružiti snage da bismo se uključili u više aktivnosti dionika radi postizanja optimalne stope procijepljenosti protiv gripe u Europi?)).

Ostale komunikacijske i informativne aktivnosti putem interneta uključivale su objavljivanje više od 120 umreženih novosti na internetskoj stranici Chafee i djelomično preko društvenih mreža, objavljivanje webinara o mogućnostima financiranja, razvoj smjernica o informiranju za korisnike i nadogradnju značajki preuzimanja sadržaja iz baze podataka.

Kad je riječ o proizvodnji i promicanju publikacija na internetu (i ispisa na zahtjev), Chafea je izdala brošuru o temi „Zdravlje za EU” u kojoj su predstavljeni uspješni projekti programa i dva informativna lista o „e-zdravlju” i „slabosti”. Te su publikacije dostupne na 24 jezika EU-a.
Za zdravstveni sektor, u okviru pilot-projekta o visokokvalitetnom repozitoriju podataka o dijabetesu prikazala se struktura za pravedno i ravnopravno dijeljenje zdravstvenih podataka iz različitih izvora i regija. Za automobilski sektor, pilot-projektom pruža se pristup kooperativnoj, povezanoj i automatiziranoj mobilnosti uvođenjem „rješenja zajedničkog servera”.

Plan za sektorsku suradnju u području vještina

Tim je planom pružena pomoć MSP-ovima iz 10 država članica EU-a u automobilskom sektoru da zadrže ključne vještine i steknu nove kako bi mogli održati i jačati konkurentnost. Plan je uključivao prikupljanje i širenje informacija o primjerima dobre prakse i inicijativama za usavršavanje i prekvalifikaciju (osobito za MSP-ove).

Drugim inicijativama pružila se potpora razvoju vještina i zapošljavanju u papirnoj industriji, sektoru industrije čelika i građevinskom sektoru te sektoru tekstila, odjeće, kože i obuće u skladu sa strategijama EU-a koje obuhvaćaju ta područja.

Publikacija European vision on steel-related skills and supporting actions to solve the skills gap today and tomorrow in Europe (Europska vizija vještina u sektoru industrije čelika i prateće mjere za rješavanje problema nedostatka vještina u Europi danas i u budućnosti) (dostupna na stranicama Ureda za publikacije EU-a) predstavljena je na završnoj konferenciji projekta. Vidjeti: https://youtu.be/FjfXGg98PsM .
2. Kumulativni podaci od 2007. do 2020.

Grafikon 13.: Broj ciljanih korisnika po sektoru





1. Kumulativni podaci za trenutačno programsko razdoblje

(1. siječnja 2014.–31. prosinca 2020.)

Svake je godine sve više dostupnih podataka s pomoću kojih se mogu odrediti kretanja u zahtjevima te iznijeti pregled smjera aktivnosti Fonda. Podaci koji se nalaze u sljedećim grafikonima (grafikoni od 1. do 8.) i u tablici 1. odnose se na 54 zahtjeva koje su države članice podnijele u razdoblju od 2014. do 2020. na temelju Uredbe (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006. Do sada su iz EFG-a zatražena ukupno 173 400 703 EUR za mjere u korist 58 267 ciljanih korisnika .

Grafikon 1.: Broj zahtjeva podnesenih u razdoblju 2014.–2020.

U razdoblju od 2014. do 2020. Komisija je zaprimila 23 zahtjeva povezana s krizom i 31 zahtjev povezan s trgovinom. Ukupan broj zaprimljenih zahtjeva svake se godine mijenja, a u prosjeku se podnosi oko osam zahtjeva godišnje. Iz tablice 2. vidljivo je da su Grčka i Finska podnijele najveći broj zahtjeva (svaka po osam) u tekućem programskom razdoblju, a slijede ih Belgija (sedam zahtjeva) i Španjolska (šest zahtjeva).





Grafikon 2.: Broj zahtjeva po sektoru* (NACE Rev. 2) u razdoblju 2014.–2020.

* Četiri zahtjeva pripadaju u više sektora djelatnosti i stoga se broje nekoliko puta.

Ukupan broj sektora: 40

Komisija je od 2014. do 2020. primila 54 zahtjeva povezana s nizom različitih sektora (40). Najveći broj zahtjeva podnesen je u vezi sa sektorom trgovine na malo (šest zahtjeva), a njega slijede sektor motornih vozila, prikolica i poluprikolica (pet zahtjeva) te sektor zračnog prijevoza (pet zahtjeva).

Pojedinosti o tim zahtjevima podnesenima po sektoru navedene su u tablici 3.
Člankom 13. stavkom 2. i člankom 20. Uredbe o živi Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata i. radi produljenja razdoblja tijekom kojeg je državama članicama dopušteno privremeno skladištenje žive u tekućem obliku na odlagalištima do konačnog zbrinjavanja i ii. radi izmjene priloga od I. do IV. Uredbi kako bi ih se uskladilo s relevantnim odlukama koje je donijela Konferencija stranaka Minamatske konvencije o živi („Minamata COP”).

Iako se člankom 13. stavkom 1. Uredbe o živi državama članicama dopušta privremeno skladištenje žive u tekućem obliku na odlagalištima (kao odstupanje od članka 5. stavka 3. Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima) do konačnog zbrinjavanja do 31. prosinca 2022., Komisija dosad nije primila nikakve informacije o potrebi produljenja tog razdoblja. Stoga Komisija još nije donijela nijedan delegirani akt kojim bi se to razdoblje produljilo do 31. prosinca 2025. u skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe o živi.

U Prilogu I. Uredbi o živi navedeni su živini spojevi i smjese žive za koje je zabranjen izvoz i koji podliježu posebnim pravilima za privremeno skladištenje. U Prilogu II. toj uredbi navedeni su proizvodi kojima je dodana živa za koje je zabranjen izvoz, uvoz i proizvodnja zajedno s povezanim datumima postupnog ukidanja, dok se u Prilogu III. navode proizvodni procesi u kojima se upotrebljava živa i/ili živini spojevi koji se moraju postupno ukinuti na određeni datum. U Prilogu IV. Uredbi o živi utvrđuju se zahtjevi u pogledu sadržaja nacionalnih planova o tradicionalnom rudarenju i obradi zlata te rudarenju i obradi zlata u malom opsegu u kojima se amalgam žive upotrebljava za izdvajanje zlata iz rude. S obzirom na to da na Minamatskoj konferenciji stranaka još nisu donesene odluke za koje bi bilo potrebno usklađivanje prethodno navedenih priloga od I. do IV. Uredbi o živi, Komisija nije trebala donijeti delegirane akte kojima bi se ti prilozi uskladili s predmetnim odlukama Minamatske konferencije stranaka.

4. ZAKLJUČAK

Komisija tijekom proteklih pet godina nije izvršavala delegirane ovlasti koje su joj dodijeljene na temelju Uredbe (EU) 2017/852. Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da prime ovo izvješće na znanje.
Aktivnosti: ·Komisija će u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu poduprijeti prevenciju i pripravnost za otklanjanje rizika koji utječu na prekograničnu suradnju. ·Komisija će poticati regionalnu i prekograničnu suradnju te poboljšati smjernice o nacionalnim strategijama prilagodbe u suradnji s državama članicama. ·Komisija će zabilježiti i dijeliti iskustva stečena pri provedbi pilot-projekta „Luxembourg in transition: a vision for a zero-carbon cross-border functional region” (Luksemburg u tranziciji: vizija prekogranične funkcionalne regije s nultim emisijama ugljika) u okviru procesa međuvladinog programa teritorijalne suradnje do 2030. i aktivno sudjelovati u dijeljenju njegovih rezultata sa širom pograničnom zajednicom. ·U okviru biološko-geografskog postupka mreže Natura 2000 Komisija će podupirati i poboljšati prekograničnu koordinaciju i provedbu mreže Natura 2000 te pomoći u postizanju ciljeva strategije EU-a za bioraznolikost do 2030. ·Regionalni koordinacijski centri, kako je predviđeno Uredbom o tržištu električne energije, trebali bi stalno uzimati u obzir utjecaj te uredbe na tržišta energije u pograničnim regijama. ·Komisija će istražiti i razviti obećavajuće inicijative u okviru preinačene Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (RED II) kako bi se postigao veći udio prekograničnih projekata, uključujući hibridne projekte u okviru kojih se kombinira energija iz obnovljivih izvora i skladištenje.
Sigurnost

Novi pakt o migracijama i azilu

Predgovor

U izvješću koje čitate opisuje se rad Komisije na osiguravanju pravilne provedbe i primjene prava Unije tijekom 2020., godine u kojoj je Europu i svijet teško pogodila pandemija bolesti COVID-19. Vidjet ćete da smo nastavili jednako ustrajno raditi i poduzimati mjere u svim područjima, od zaštite okoliša, slobodnog kretanja robe i usluga do osiguravanja zaštite prava građana.

Pandemija je utjecala i na naš rad na osiguravanju provedbe propisa. Komisija je iskoristila svoje ovlasti kao čuvarica Ugovorâ kako bi ograničila učinke mjera koje su države članice poduzimale u prirodnoj želji da se zaštite. Nastojala je osigurati da nacionalne mjere budu razmjerne zdravstvenim rizicima i da ne uzrokuju dugoročnu štetu za prava, slobode i sredstva za život ljudi i poduzeća u Uniji.

Predmeti opisani u izvješću često nisu jednostavni – oni nerijetko dovode do političkih i osjetljivih rasprava u državama članicama. Međutim, vodimo ih jer je to ispravno. Prava građana u svim državama članicama uvijek moraju biti zaštićena, bez obzira na to gdje se u Uniji nalaze.

To je važno i za naš budući rad. Na primjer, potpuna i ispravna primjena propisa o okolišu koji već postoje u Uniji ključna je za uspjeh europskog zelenog plana – ključnog elementa našeg plana oporavka nakon pandemije.

Osim toga, u kriznim vremenima moramo posebno paziti na to da temeljna prava i vrijednosti koje dijelimo iznenada ne postanu upitne i da na njih ne počnemo gledati kao na luksuz koji se može gurnuti u stranu ili ograničiti kad nastupe teška vremena.

Naša se Unija temelji na zajedničkim vrijednostima i vladavini prava. Te vrijednosti zapravo su okosnica naše Unije i utvrđene su u našim Ugovorima i propisima. Europljani su raznoliki i to je nešto što treba njegovati, a ne stigmatizirati. Ujedinjuju nas zajednička pravila i vrijednosti.

Čvrsto sam uvjerena da je suradnja između Komisije i država članica najbolji način da se osigura poštovanje tih pravila i vrijednosti u svakom trenutku. Zadovoljna sam što to većinom dobro funkcionira. Pravodobna i pravilna provedba dogovorenih pravila snažno i pozitivno utječe na život ljudi. Međutim, ako ta provedba nije dovoljno dobra, učinak uvelike ovisi o tome kako Komisija primjenjuje izvršne ovlasti. Ne moramo se složiti u pogledu svih aspekata određenog propisa, ali moramo se složiti da se propisi i presude neovisnih sudova koji rješavaju naše sporove moraju poštovati i moramo se slagati o nadređenosti prava Unije.

Postupci zbog povrede prava krajnja su opcija. Komisija ne može i neće oklijevati da prema potrebi iskoristi tu opciju kako bi osigurala da ono što je dogovoreno u Bruxellesu i ugrađeno u pravo Unije zaista i utječe na živote običnih građana, neovisno o tome u kojem dijelu Unije žive.

Predsjednica Europske komisije

Ursula von der Leyen
·Kako bi se procijenila razina usklađenosti financijskog sektora EU-a, Komisija će u suradnji s Platformom za održivo financiranje izraditi čvrst okvir za praćenje i skup pokazatelja za mjerenje tokova kapitala u održiva ulaganja. ·Komisija će pomoći državama članicama u procjeni investicijskog jaza i mjerenju napretka koji su ostvarili njihovi financijski sektori u usklađivanju s našim klimatskim i okolišnim ciljevima. U tu će svrhu Komisija do lipnja 2023. pozvati države članice da pripreme procjenu usklađenosti svojih financijskih tržišta klimatskim i okolišnim ciljevima koja će obuhvaćati banke, upravitelje imovinom, mirovinske fondove i osiguravajuća društva. ·U cilju poboljšanja procjene investicijskog jaza kako bi se ispunili naši klimatski i okolišni ciljevi, Komisija će do prvog tromjesečja 2023. provesti detaljnu analizu dugoročnih potreba za ulaganjima i investicijskog jaza uzimajući u obzir nove zakonodavne prijedloge i studije budućih potreba za ulaganjima. ·Na temelju navedenog, Komisija će do kraja 2023. predstaviti konsolidirano izvješće o trenutačnom stanju tranzicije financijskih tržišta EU-a. Povrh toga, Komisija će do kraja 2023. ocijeniti učinak plana EU-a za održivo financiranje.