C 143/6

Sažetak Mišljenja Europskog nadzornika za zaštitu podataka o Prijedlogu izmjene Uredbe o Europolu

(Cjeloviti tekst ovog Mišljenja dostupan je na engleskom, francuskom i njemačkom jeziku na službenim stranicama Europskog nadzornika za zaštitu podataka www.edps.europa.eu)

(2021/C 143/05)

Europska komisija predstavila je 9. prosinca 2020. Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u području istraživanja i inovacija. Cilj je tog zakonodavnog prijedloga ojačati i u nekim slučajevima proširiti mandat Europola kao odgovor na promjene u sigurnosnom okruženju te nove i sve složenije prijetnje.

Europski nadzornik za zaštitu podataka razumije potrebu tijela za izvršavanje zakonodavstva da se pri ispunjavanju svojih zadaća, koje uključuju otkrivanje, istraživanje i suzbijanje kaznenih djela i drugih prijetnji javnoj sigurnosti, služe najboljim mogućim pravnim i tehničkim alatima. Štoviše, uvjeren je da ne postoji inherentan i nerješiv sukob između sigurnosti i temeljnih prava, uključujući pravo na zaštitu podataka. Stoga je cilj ovoga Mišljenja pružiti pravednu i objektivnu ocjenu nužnosti i proporcionalnosti predloženih mjera, uz određeni broj konkretnih preporuka za osiguravanje dobre ravnoteže između vrijednosti i interesa o kojima je riječ.

Kaznene istrage i operacije prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka sve češće uključuju prikupljanje i obradu velikih i složenih skupova podataka koje provode tijela za izvršavanje zakonodavstva. Premda Europski nadzornik za zaštitu podataka pozitivno gleda na prateće zaštitne mjere uz predložena odstupanja u takvim slučajevima, zabrinut je zbog činjenice da bi iznimke od postojećih pravila o zaštiti podataka koja se primjenjuju na Europol mogla zapravo postati pravilo. Stoga preporučuje da bi Uredbom o Europolu trebalo jasnije definirati situacije u kojima Europol može pribjeći predloženim odstupanjima kao i s tim povezane uvjete. Nadalje, čak bi i u tim slučajevima obrada osobnih podataka koju provodi Agencija trebala biti potpuno usklađena s općim načelima i obvezama utvrđenima u poglavlju IX. Uredbe (EU) 2018/1725.

Kad je riječ o proširenim pravnim mogućnostima Europola za suradnju s privatnim stranama, a posebno u slučaju skupova podataka povezanih s više jurisdikcija ili skupova podataka koji se ne mogu pripisati određenoj jurisdikciji, Europski nadzornik za zaštitu podataka cijeni to što su te mogućnosti uravnotežene posebnim zaštitnim mjerama, kao što je zabrana sustavnih, masovnih ili strukturnih prijenosa podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka istovremeno preporučuje primjenu tog važnog ograničenja na sve razmjene između Europola i privatnih strana neovisno o njihovoj lokaciji, bila ona u EU-u ili izvan njega. Isto tako smatra da bi u obvezujućem pravnom aktu trebalo dodatno pojasniti točnu pravnu ulogu i odgovornosti Europola kada djeluje kao pružatelj usluga nacionalnim tijelima te time i kao izvršitelj obrade podataka. Osim toga, smatra da je potrebno procijeniti moguće rizike za sigurnost koji proizlaze iz otvaranja Europolove komunikacijske infrastrukture privatnim stranama za upotrebu.

Europski nadzornik za zaštitu podataka posebnu pozornost pridaje i predviđenoj upotrebi osobnih podataka u Europolu za potrebe istraživanja i inovacija. Istovremeno je itekako svjestan da alternativno rješenje, odnosno oslanjanje Europola i nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva na alate i proizvode vanjskih dobavljača, koji se često nalaze izvan EU-a, očito podrazumijeva znatno veće rizike u pogledu temeljnih prava. Neovisno o tome, Europski nadzornik za zaštitu podataka smatra da je definicija nove svrhe obrade preširoka te preporučuje da se u obvezujućem dokumentu pojasni opseg istraživačkih i inovacijskih aktivnosti.

Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja i u potpunosti podržava prijedlog daljnjeg jačanja okvira Europola za zaštitu podataka i posebno izravnu primjenu horizontalnih pravila iz poglavlja IX. Uredbe (EU) 2018/1725 na obradu operativnih podataka koju provodi Agencija. To je i važan korak prema sveobuhvatnom usklađivanju okvira za zaštitu podataka za sve institucije, tijela i agencije EU-a, koje je Europski nadzornik za zaštitu podataka u više navrata tražio.

Prošireni mandat Europola trebao bi uvijek biti popraćen snažnijim nadzorom. Stoga Europski nadzornik za zaštitu podataka traži da se njegove nadzorne ovlasti u odnosu na Europol potpuno usklade s općim ovlastima Europskog nadzornika za zaštitu podataka koje su propisane Uredbom (EU) 2018/1725 te se primjenjuju na druge institucije, agencije i tijela EU-a, uključujući Europski parlament, Vijeće i Komisiju. Takvo bi usklađivanje bilo u skladu s voljom zakonodavca EU-a, a pomoglo bi i da se prema tijelima Unije ne postupa na različit način te da se ne stavljaju u više ili manje povlašteni položaj.

1. UVOD I KONTEKST

1. Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) osnovana je Uredbom (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća (Uredba o Europolu) za podršku i jačanje djelovanja nadležnih tijela država članica i njihove zajedničke suradnje u sprečavanju i suzbijanju teškog prekograničnog kriminala, terorizma i drugih kriminalnih aktivnosti koji utječu na zajedničke interese Unije. Uredbom o Europolu zamijenjen je prethodni temeljni pravni akt, Odluka Vijeća 2009/371/PUP ( 1 ) , te je Europskom nadzorniku za zaštitu podataka povjerena zadaća nadzora zakonitosti obrade osobnih podataka koju provodi Europol od 1. svibnja 2017.

2. Europska komisija donijela je 9. prosinca 2020. Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u području istraživanja i inovacija ( 2 )

3. Prijedlog je uključen u program rada Komisije za 2020. kao zakonodavna inicijativa kojom će Komisija „ojačati mandat Europola kako bi poboljšala operativnu policijsku suradnju”. Ujedno je to i jedna od ključnih mjera strategije EU-a za sigurnosnu uniju, koja je predstavljena u srpnju 2020. ( 3 ) Nadalje, zakonodavni je prijedlog dio paketa mjera koje je Komisija najavila 9. prosinca 2020. kako bi Unija snažnije odgovorila na prijetnju terorizma ( 4 )

4. Cilj je prijedloga ojačati i, ako se ocijeni da je potrebno, proširiti mandat Europola u okviru misije i zadaća Agencije utvrđenih u članku 88. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Tri glavna područja na koja se Prijedlog odnosi izričito su navedena u naslovu nacrta uredbe, a to su suradnja s privatnim stranama, operativna potpora kaznenim istragama te istraživanje i inovacije. Međutim, došlo je i do nekoliko dodatnih promjena u pogledu drugih važnih aspekata rada Europola, kao što su pravno uređenje zaštite podataka, prijenosi podataka u treće zemlje, unošenje upozorenja u šengenski informacijski sustav itd. O zasebnom zakonodavnom prijedlogu ( 5 ) koji se odnosi na potonji element isto je tako provedeno savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka te se Europski nadzornik za zaštitu podataka o tom prijedlogu očitovao u zasebnom mišljenju.

5. Zakonodavni je prijedlog u skladu sa svojim obrazloženjem odgovor na promjene u sigurnosnom okruženju te nove i sve složenije prijetnje, što uključuje i kriminalne skupine koje iskorištavaju digitalnu transformaciju, nove tehnologije i krizu uzrokovanu pandemijom bolesti COVID-19. U tom kontekstu Komisija podsjeća na nekoliko nedavnih političkih izjava Vijeća i Europskog parlamenta kojima se izražava potreba za daljnjim jačanjem mandata i kapaciteta Europola ( 6 )

6. Komisija se u nekoliko navrata tijekom postupka pripreme zakonodavnog prijedloga, a posljednji put 25. studenoga 2020., neslužbeno savjetovala s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka, koji je dostavio svoje neslužbeno očitovanje. Europski nadzornik za zaštitu podataka pozdravlja činjenicu da je njegovo stajalište zatraženo u ranoj fazi postupka i potiče Komisiju da nastavi s tom dobrom praksom. Osim toga, Europski nadzornik za zaštitu podataka organizirao je 9. listopada 2020. stručni internetski seminar „The Europol reform: the data protection perspective” (Reforma Europola iz perspektive zaštite podataka) s posebnim naglaskom na usklađivanju odredbi Uredbe o Europolu o zaštiti podataka s općim pravilima o obradi operativnih osobnih podataka.

7. Komisija se 7. siječnja 2021. službeno savjetovala s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 te je Europski nadzornik za zaštitu podataka donio ovo Mišljenje u skladu s člankom 42. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1725.

2. ZAKLJUČCI

49. S obzirom na prethodno navedeno, Europski nadzornik za zaštitu podataka daje sljedeće preporuke:

Suradnja s privatnim stranama

— Zabrana sustavnih, masovnih ili strukturnih prijenosa (članak 26. stavak 6. posljednji podstavak) trebala bi se primjenjivati na sve razmjene s privatnim stranama, uključujući one unutar EU-a.

— Obveze Europola kada djeluje kao izvršitelj obrade podataka / pružatelj usluga, a osobito obvezni elementi propisani člankom 87. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1725, trebali bi biti utvrđeni u obvezujućem pravnom aktu u skladu s pravom Unije ili države članice.

— Europol bi trebao provesti procjenu mogućih rizika za sigurnost koji proizlaze iz otvaranja njegove infrastrukture privatnim stranama za upotrebu te prema potrebi uvesti odgovarajuće mjere suzbijanja i ublažavanja.

Obrada velikih i složenih skupova podataka, među ostalim radi podrške konkretnim kaznenim istragama

— Uredbom o Europolu trebalo bi predvidjeti dostatne zaštitne mjere kako bi se osiguralo da odstupanja iz članka 18. stavka 5.a i članka 18.a zapravo ne postanu pravilo.

— Uredbom o Europolu trebalo bi dodatno utvrditi slučajeve u kojima bi Europol mogao primijeniti odstupanje iz članka 18. stavka 5.a odnosno u kojima Agencija može zatražiti produljenje maksimalnog razdoblja od godinu dana. Osim toga, trebalo bi pojasniti odnos između stavaka 5.a i 6. članka 18.

— U članku 18.a trebalo bi utvrditi dodatne uvjete i pragove za obradu podataka koji nisu obuhvaćeni kategorijama ispitanika navedenima u Prilogu II. koju Europol provodi radi potpore konkretnoj kaznenoj istrazi, kao što su opseg, složenost, vrsta ili važnost istrage.

— Obrada osobnih podataka uz primjenu odstupanja iz članka 18. stavka 5.a i članka 18.a trebala bi u svakom slučaju biti usklađena s općim načelima i obvezama utvrđenima u poglavlju IX. Uredbe (EU) 2018/1725.

Upotreba podataka za istraživanje i inovacije

— Opseg istraživačkih i inovacijskih aktivnosti trebalo bi bolje definirati u Uredbi o Europolu te dodatno pojasniti u obvezujućem dokumentu, koji bi se mogao naknadno ažurirati.

Suradnja Europola s trećim zemljama

— U Uredbi o Europolu trebalo bi dodatno definirati i pojasniti značenje „kategorija prijenosa” iz članka 25. stavka 5. kao i razliku u odnosu na „skupove prijenosa” iz stavka 6. istog članka.

Okvir za zaštitu podataka koji se primjenjuje na Europol

— Nadzorne ovlasti Europskog nadzornika za zaštitu podataka u odnosu na Europol trebalo bi potpuno uskladiti s općim ovlastima Europskog nadzornika za zaštitu podataka utvrđenima u članku 58. Uredbe (EU) 2018/1725.

— Novu svrhu predloženu u članku 37.a trebalo bi izbrisati, a ograničenje obrade osobnih podataka koju provodi Europol trebalo bi izravno urediti odredbom članka 82. Uredbe (EU) 2018/1725.

Drugi elementi Prijedloga

— Uvjete za prijenos podataka drugim tijelima Unije iz članka 24. Uredbe o Europolu trebalo bi uskladiti s općim pravilima iz članka 71. stavka 2. Uredbe (EU) 2018/1725, posebno sa zahtjevom proporcionalnosti.

— U Uredbi o Europolu trebalo bi jasno definirati pojam „zajedničke operativne analize” i pravna pravila koja se primjenjuju na obradu osobnih podataka u okviru te analize.

U Bruxellesu 8. ožujka 2021. Wojciech Rafał WIEWIÓROWSKI

(1) Odluka Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol) (SL L 121, 15.5.2009., str. 37.).

(2) COM(2020) 796 final.

(3) COM(2020) 605 final (24. srpnja 2020..).

(4) https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/hr/ip_20_2326

(5) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1862 o uspostavi, radu i upotrebi šengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima u pogledu Europolova unosa upozorenja, COM(2020) 791 final.

(6) Vidjeti osobito Rezoluciju Europskog parlamenta od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnoj politici Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma (2020/2686(RSP), zaključke Vijeća o suradnji Europola s privatnim stranama od 2. prosinca 2019. ili izjavu ministara i ministrica unutarnjih poslova EU-a od 21. listopada 2020. („Ten points on the Future of Europol” (Deset točaka o budućnosti Europola)).