HR Službeni list Europske unije C 383/64

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Zelenoj knjizi o stvaranju unije tržišta kapitala”

(COM(2015) 63 završna verzija)

(2015/C 383/10)

Izvjestitelj: Juan MENDOZA CASTRO Suizvjestiteljica: Milena ANGELOVA

Dana 9. ožujka 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

„Zelenoj knjizi o stvaranju unije tržišta kapitala”

(COM(2015) 63 završna verzija).

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 18. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 1. srpnja 2015.), sa 100 glasova za, 2 protiv i 3 suzdržana.

1. Zaključci i preporuke

1.1. Odbor podupire Zelenu knjigu o stvaranju unije tržišta kapitala, čeka prijedlog Komisije o promjenama koje bi mogle biti nužne za postizanje ciljeva navedenih u tom dokumentu te izražava uvjerenje da će predložene mjere biti utemeljene na uravnoteženom razmatranju stavova koje su izrazili svi dionici.

1.2. Cilj inicijative Komisije trebalo bi biti stvaranje uvjeta za učinkovit i moderan sektor financijskih usluga s odgovarajućom regulativom, koji bi poduzećima koja traže ulaganja, posebice MSP-ovima i poduzećima koja brzo rastu, omogućio pristup dobavljačima kapitala.

1.3. EGSO tržišta kapitala smatra izvorima likvidnosti gdje poduzeća mogu prikupljati sredstva i trgovati financijskim instrumentima te snažno podupire krajnji cilj unije tržišta kapitala – prevladavanje postojeće fragmentacije tržišta, a time i omogućavanje uvrštavanja na burzu svih vrsta poduzeća.

1.4. S obzirom na to da je unija tržišta kapitala za velika poduzeća u značajnoj mjeri već postala stvarnost, EGSO naglašava da treba poduzeti mjere koje će omogućiti da koristi od te unije imaju i MSP-ovi.

1.5. Unija tržišta kapitala trebala bi dugoročno poboljšati financiranje gospodarstva korištenjem potencijala za promicanje najboljih praksi korporativnoga upravljanja i društvene odgovornosti poduzeća, fokusirajući se pritom ne samo na ekonomske, već i na ekološke i društvene ciljeve.

1.6. Specifične potrebe MSP-ova trebaju se izričito uzeti u obzir u donošenju svih budućih odluka vezanih uz uniju tržišta kapitala. EGSO snažno preporučuje da se poduzmu odlučne i brze mjere u smjeru: — razvoja sekundarnog tržišta, — osmišljavanja pojednostavljenih jedinstvenih standarda za kvalitativne i kvantitativne uvjete uvrštavanja MSP-ova na uređena tržišta financijskih instrumenata, — uvođenja kreditnog rejtinga prema standardiziranoj i transparentnoj metodologiji, — prihvaćanja pojednostavljenih standardiziranih kriterija (modela) za registraciju na uređenim tržištima, koji osim financijskih informacija uključuju i detaljan srednjoročni poslovni plan za ulaganja i razvoj poslovanja, — stvaranja većeg broja „prilagođenih” investicijskih proizvoda, s obzirom na to da bi oni bolje odgovarali potrebama poduzeća, — ažuriranja i objedinjavanja definicija mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća iz različitih dijelova zakonodavstva EU-a kako bi bolje odražavale raznolikost MSP-ova i razlike među državama članicama, — definiranja poduzeća u usponu i poduzeća s visokim rastom te usmjeravanje posebne pažnje na potrebe takvih poduzeća na tržištu kapitala, — stvaranja jedinstvenog europskog modela burzovne segmentacije, na temelju kojeg bi se MSP-ovi razlikovali ovisno o tome u koju vrstu izdavatelja spadaju ili stvaranja specijaliziranih segmenata na pojedinim nacionalnim uređenim tržištima, — poticanja jačanja administrativnih kapaciteta nacionalnih tijela za zaštitu potrošača i financijskih regulatornih agencija, — osiguravanja uvjeta za ulagače koji su u najmanju ruku slični onima na međunarodnim tržištima, ako ne i bolji od njih.

1.7. EGSO se slaže sa stajalištem u Zelenoj knjizi da se vrlo mali dio ušteđevine domaćinstava ulaže u nešto što je produktivnije od državnih obveznica ili bankovnih depozita, pogotovo danas, kada se štediše suočavaju s financijskom represijom.

1.8. EGSO naglašava važnost tradicionalnog bankarstva za stabilnost financijskog sustava. EGSO uviđa važnost dovršenja Europske bankarske unije.

1.9. Za održivost visokokvalitetne sekuritizacije potrebno je promicati osnovne strukture s kratkim posredničkim lancima.

1.10. EGSO smatra da Zelena knjiga daje sveobuhvatan prikaz trenutnog stanja na tržištima kapitala u Europi, kao i mjera potrebnih za uspostavu unije tržišta kapitala.

2. Sadržaj Zelene knjige

2.1. U usporedbi s drugim područjima, financiranje na temelju tržišta kapitala u Europi relativno je nerazvijeno. Europska tržišta vlasničkih i dužničkih financijskih instrumenata te druga tržišta imaju manju ulogu u financiranju rasta, pa se europska poduzeća i dalje snažno oslanjanju na banke, zbog čega su naša gospodarstva osjetljiva na otežane uvjete bankovnog kreditiranja.

2.2. Isto tako ulagači nemaju dovoljno povjerenja, a iskorištavanje europskih štednih uloga nije uvijek najproduktivnije.

2.3. Stvaranje unije tržišta kapitala jedna je od ključnih inicijativa u programu rada Komisije.

2.4. Njome bi se osigurala veća diversifikacija u financiranju gospodarstva i smanjili troškovi pribavljanja kapitala, osobito za mala i srednja poduzeća.

2.5. Snažnijom integracijom tržišta kapitala, posebno kada je riječ o vlasničkim instrumentima, povećala bi se otpornost europskog gospodarstva na šokove i omogućila veća ulaganja bez porasta zaduženosti.

2.6. Unija tržišta kapitala trebala bi zahvaljujući učinkovitoj tržišnoj infrastrukturi i posrednicima povećati protok kapitala od ulagača do europskih investicijskih projekata, čime bi se poboljšala raspodjela rizika i kapitala u cijelom EU-u, a Europa bi u konačnici bila otpornija na šokove u budućnosti.

2.7. U skladu s ključnim načelima na kojima se temelji unija tržišta kapitala, unija bi trebala maksimizirati prednosti koje tržište kapitala donosi u pogledu gospodarstva, radnih mjesta i razvoja; stvoriti jedinstveno tržište kapitala svih 28 država članica; biti izgrađena na čvrstim temeljima financijske stabilnosti; osigurati učinkovitu razinu zaštite potrošača i ulagača te pomoći u privlačenju ulaganja iz cijelog svijeta te povećati konkurentnost EU-a.

3. Opće napomene

3.1. Odbor u potpunosti podržava inicijativu Komisije. Ako se sve europske države članice žele razvijati uz dinamično gospodarstvo utemeljeno na znanju, unija tržišta kapitala predstavlja nužnu strukturnu reformu. Prepreke razvoju cijelog niza inovativnih financijskih proizvoda u Europskoj uniji trebaju biti uklonjene, jer sprečavaju konkurentno financiranje ulaganja, posebno za mala i srednja poduzeća, nova inovativna poduzeća (start-up) i za dugoročne infrastrukturne proizvode.

3.2. Cilj Komisijine inicijative trebalo bi biti stvaranje uvjeta za učinkovit, moderan sektor financijskih usluga s odgovarajućom, ali ne i pretjeranom regulativom, koja bi omogućila širi spektar izvora za financiranje ulaganja i time riješila zabrinjavajuće nisku razinu ulaganja.

3.3. EGSO tržišta kapitala smatra izvorima likvidnosti gdje poduzeća mogu prikupljati sredstva i trgovati financijskim instrumentima. Uzimajući to kao polazište, EGSO smatra da je za velika poduzeća unija tržišta kapitala već postala stvarnost, i u svojim će se odgovorima na pitanja Komisije postavljena u Zelenoj knjizi fokusirati većinom na mjere koje će omogućiti da i MSP-ovi imaju koristi od takve unije.

3.4. Unija tržišta kapitala trebala bi dugoročno poboljšati financiranje gospodarstva korištenjem potencijala za promicanje najboljih praksi korporativnoga upravljanja i društvene odgovornosti poduzeća, fokusirajući se pritom ne samo na ekonomske, već i na ekološke i društvene ciljeve.

3.5. Zelena knjiga smatra MSP-ove namjenskim izdavateljima (eng. targeted issuer). S obzirom na to, specifične potrebe MSP-ova trebaju se izričito uzeti u obzir u donošenju budućih odluka koje se tiču obveznica ili drugih financijskih instrumenata s fiksnim prinosima, odnosno: — pravilan odabir dospijeća financiranja, — strukturu financiranja i povrata, — trošak financiranja, uključujući trošak povezan s ulaskom na odgovarajuće tržište, — sadržaj i strukturu jamstava i kolaterala za pripremu odgovarajućeg investicijskog proizvoda. Kako bi se na odgovarajući način zadovoljile te potrebe, ključno je osmisliti pojednostavljene i standardizirane proizvode i postupke za sudjelovanje MSP-ova na tržištima kapitala.

3.6. EGSO poziva Europsku komisiju, europska nadzorna tijela i države članice da postupaju s oprezom kada donose i prenose buduće zakonodavstvo za postizanje funkcionalne unije tržišta kapitala te da osiguraju da europsko tržište kapitala za ulagače i izdavatelje stvori uvjete koji su u najmanju ruku slični onima na međunarodnim tržištima, ako ne i bolji od njih.

3.7. Učinkovita unija tržišta kapitala nije moguća bez uključivanja i privlačenja građana EU-a kao pojedinačnih ulagača. EGSO se slaže sa stajalištem u Zelenoj knjizi da se vrlo mali dio ušteđevine domaćinstava ulaže u nešto što je produktivnije od državnih obveznica ili bankovnih depozita, pogotovo danas, kada se štediše suočavaju s financijskom represijom.

3.8. Treba naglasiti važnost tradicionalnog bankarstva za stabilnost financijskog sustava.

3.9. Za održivost visokokvalitetne sekuritizacije tržišta – o kakvoj se govori u Zelenoj knjizi – potrebno je promicati osnovne strukture s kratkim posredničkim lancima kako bi se zajmoprimci i štediše izravno povezali.

4. Odgovori na pitanja postavljena u Zelenoj knjizi

4.1. Prioriteti za rano djelovanje

1. Uz pet utvrđenih prioritetnih područja za kratkoročno djelovanje, koja bi još područja trebalo odrediti kao prioritet?

Veliki dio predloženih mjera usmjeren je na primarna tržišta. Imajući na umu posebne karakteristike MSP-ova, važno je razmotriti i mogućnosti za razvoj sekundarnog tržišta.

Točnije, važno je osmisliti jedinstven i pojednostavljen standard za kvalitativne i kvantitativne zahtjeve za uvrštavanje MSP-ova na uređena tržišta financijskih instrumenata. Potrebno je razviti i mehanizam koji će MSP-ove kojima se trguje učiniti atraktivnijim ulagačima, imajući pritom na umu ograničene financijske i administrativne resurse MSP-ova.

Zadržavajući glavna načela kojima se u obzir uzimaju interesi ulagača, preporučuje se da se počne s nekim specifičnim pitanjima iz Direktive o prospektu kako bi se administrativni i birokratski zahtjevi smanjili gdje god je to moguće, kao i da se istraže mogućnosti za liberalizaciju dijela obveza u pogledu objavljivanja podataka za MSP-ove:

— skraćivanje rokova za razmatranje prospekta postavljenih izdavateljima koji već imaju vrijednosnice kojima se može trgovati na uređenim tržištima i koji su javno objavili ponudu vrijednosnica te imaju status javnih poduzeća, odnosno registrirani su kao izdavatelji. Rok se u tom slučaju može smanjiti na sedam dana. Treba osigurati poseban pojednostavljeni postupak za uvrštavanje MSP-ova, posebice ako bi se njima trebalo trgovati na izvanburzovnom tržištu. Direktivom bi se nacionalnim regulatornim tijelima trebala dopustiti veća diskrecija za reguliranje uvrštavanja MSP-ova,

— u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive 2003/71/EZ, obavijest o javnoj ponudi i početnim i konačnim uvjetima za upis objavljuje se u jednim dnevnim novinama. Obvezu objavljivanja najava/obavijesti i samog prospekta u papirnatom obliku i u dnevnim novinama treba sve više smanjivati. Objava informacija na internetu, posebice putem internetskih stranica određenog uređenog tržišta, odnosno poduzeća, treba postati glavni način komunikacije između izdavatelja i ulagača. S druge strane, moguće je i do određenog stupnja uskladiti zahtjeve za objavu informacija na internetskim stranicama – kroz ujednačavanje ili posebnu stranicu za ulagače; oni bi tako mogli brže i lakše doći do informacija o ključnim aspektima javno ponuđenih vrijednosnih papira.

2. Koje bi još mjere trebalo poduzeti u smislu raspoloživosti i standardizacije kreditnih informacija o MSP-ovima kako bi se poduprlo produbljivanje tržišta financiranja za MSP-ove i nova inovativna poduzeća te proširenje ulagačke baze?

Korisne mjere u tom kontekstu uključivale bi:

— uvođenje kreditnog rejtinga prema standardiziranoj i transparentnoj metodologiji,

— prihvaćanje pojednostavljenih standardiziranih kriterija (modela) za registraciju na uređenim tržištima, koji osim financijskih informacija uključuju i detaljan srednjoročni poslovni plan za ulaganja i razvoj poslovanja.

3. Kakvu je potporu potrebno pružiti europskim fondovima za dugoročna ulaganja (ELTIF) kako bi se potaknulo njihovo prihvaćanje?

Najhitnija mjera je pregled regulatornih zahtjeva za mirovinske fondove i osiguravajuća društva u različitim državama članicama s ciljem liberalizacije njihovih portfelja gdje je to potrebno s obzirom na mogućnost ulaganja u ELTIF. Mirovinski fondovi i osiguravajuća društva bit će zainteresirani za ovaj oblik imovine, a imat će i sredstva za kapitaliziranje ELTIF-a. Kako bi se poboljšao taj postupak, bilo bi korisno razviti jedinstveni model procjene isplativosti koji bi obuhvatio cijeli investicijski lanac.

4. Treba li EU, osim što podupire tržišnu inicijativu za utvrđivanje zajedničkih standarda, poduzeti još neke mjere kako bi potakao razvoj tržišta privatnih plasmana?

Ne. EU će možda morati poduzeti mjere ako ti tržišni napori ne uspiju.

4.2. Mjere za razvoj i integraciju tržišta kapitala

5. Koje druge mjere mogu poboljšati pristup sredstvima i usmjeravanje sredstava onima koji ih trebaju?

Općenito, pristup financijama bi se poboljšao ako bi se stvorilo više „prilagođenih” investicijskih proizvoda jer oni bolje odgovaraju potrebama poduzeća (na primjer, vezano uz dospijeće, kolateral i strukturu plaćanja).

Nadalje, regulatorna bi tijela trebala dopustiti mogućnost izdavanja dužničkih instrumenata koji kao vrsta ugovora s vlasnicima obveznica trebaju biti što sličniji bankovnom projektnom financiranju i korporativnom kreditiranju.

6. Je li potrebno poduzeti mjere za promicanje bolje likvidnosti na tržištima korporativnih obveznica, poput standardizacije? Ako jest, koje su mjere potrebne i može li ih ostvariti tržište ili je potrebno regulatorno djelovanje?

Da, standardizacija će poboljšati likvidnost na tržištima korporativnih obveznica. U tom slučaju ima smisla raspravljati o regulatornim mjerama i dogovoriti ih sa svim dionicima.

7. Treba li EU, uz potporu razvoju smjernica na tržištu, poduzeti još neke mjere kako bi se olakšao razvoj standardiziranih, transparentnih i odgovornih ulaganja u zaštitu okoliša, socijalnih ulaganja i ulaganja u upravljanje, uključujući zelene obveznice?

Da, kriteriji za standardizaciju trebali bi uključivati posebna načela vezana uz okoliš, socijalno ulaganje i ulaganje u korporativno upravljanje. EGSO potiče promicanje „zelenih obveznica” kao i „zelenih” hipoteka, kredita za projekte energetske učinkovitosti, obnovljive energije itd. Sve to treba biti među opcijama dostupnima ulagaču. EGSO smatra da je vrlo važno širiti informacije i pokretati kampanje za promoviranje ulaganja u zaštitu okoliša, socijalnih ulaganja i ulaganja u korporativno upravljanje te objaviti najbolje prakse u tom području, uključujući i kroz blisku suradnju s mrežama udruga poduzeća i ulagača i pomoću njih.

8. Isplati li se razviti zajednički računovodstveni standard na razini EU-a za mala i srednja poduzeća uvrštena u multilateralne trgovinske platforme (MTP)? Bi li takav standard trebao postati dio rastućih tržišta MSP-ova? Ako da, pod kojim uvjetima?

Sadašnja europska definicija MSP-ova obuhvaća poduzeća vrlo različite veličine i ne omogućuje diferencijaciju po sektorima. EGSO podržava standardnu europsku definiciju mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, pa poziva na to da se različite definicije iz različitih dijelova zakonodavstva EU-a objedine i ažuriraju, kako bi bolje odražavale raznolikost MSP-ova i razlike između država članica (1). Predlaže da se donese definicija poduzeća u usponu (eng. emerging growth company) i poduzeća s visokim rastom (eng. high growth company) te da se posebna pažnja usmjeri na potrebe takvih poduzeća na tržištu kapitala. Bez toga će MTP-ovi uključivati samo ograničen broj zemalja, a rastuća tržišta neće moći privući puno prekograničnih ulagača. Sadržaj takvog standarda treba biti u skladu s ograničenim financijskim i administrativnim kapacitetom MSP-ova.

9. Postoje li prepreke razvoju dobro reguliranih platformi za skupno financiranje (crowdfunding) ili izravno kreditiranje (peer-to-peer), uključujući one na prekograničnoj osnovi? Ako da, kako ih ukloniti?

Razlike između nacionalnih zakonodavstava glavni su razlog slabog razvoja perspektivnih oblika ulaganja kao što je skupno financiranje. Zato se preporučuje da Komisija promiče usklađivanje zakonodavstava.

4.3. Razvoj i diversifikacija izvora sredstava

10. Kojim bi se političkim mjerama institucionalni ulagači mogli potaknuti na pribavljanje i ulaganje većih iznosa u širi spektar imovine, osobito u dugoročne projekte, MSP-ove i inovativna nova poduzeća s velikim rastom?

Prije svega, potrebno je izmijeniti propise za portfelje institucionalnih ulagača jer im u mnogim državama članicama takva ulaganja uopće nisu dozvoljena.

11. Koje bi se mjere mogle poduzeti za smanjenje troškova koje upravitelji fondova imaju pri osnivanju i stavljanju na tržište fondova diljem EU-a? Koje prepreke sprečavaju fondove da profitiraju od ekonomije razmjera?

Troškovi čak ni sad nisu pretjerano veliki i prije svega ovise o kanalima kojima se fondovi plasiraju na tržište. Fondovi koji se plasiraju putem poslovnica banaka ili drugih financijskih ustanova obično nemaju velike troškove i ne suočavaju se s preprekama za iskorištavanje ekonomija razmjera. Fondovi koji se zasebno stavljaju na tržište donijeli bi veće troškove.

Prospekti za prikupljanje sredstava trebali bi se pojednostaviti i ujednačiti, jednako kao i registracijski dokumenti za uvrštavanje na odgovarajuće uređeno tržište.

Potreban je jedinstveni europski model burzovne segmentacije, na temelju kojeg bi se MSP-ovi razlikovali ovisno o tome u koju vrstu izdavatelja spadaju. Isti se rezultat može postići stvaranjem specijaliziranih segmenata na pojedinim nacionalnim uređenim tržištima.

12. Bi li rad na prilagođenom tretmanu infrastrukturnih ulaganja trebalo usmjeriti na određene podskupine imovine koje se mogu jasno odrediti? Ako da, koje od njih bi Komisiji trebale biti prioritet u budućim revizijama bonitetnih pravila, kao što su CRDIV/CRR i Solventnost II?

Za financiranje infrastrukturnih projekata EGSO predlaže:

— uspostavu sveobuhvatnijeg postupka javne revizije infrastrukture kako bi se osiguralo bolje strateško koordiniranje planiranja,

— jače usmjeravanje vlade i sredstava na europskoj razini na financijski neodržive, ali društveno važne projekte, potencijalno pomoću (djelomičnih) jamstava kako bi postali održivi,

— izradu lako razumljivih uputa za financiranje infrastrukture pomoću banaka i tržišta kapitala,

— izmjenu računovodstvenog i regulatornog tretmana infrastrukturnih projekata kako bi postali privlačniji ulagačima,

— definiranje određenih i jasno prepoznatljivih podskupina infrastrukturnih projekata i prilagodbu postupanja s infrastrukturnim ulaganjima u skladu s tim definicijama. To uključuje razne procjene rizika za svaku podskupinu te će unaprijediti predvidljivost, pa će ulaganja postati privlačnija institucionalnim ulagačima,

— povećanje korištenja struktura koje omogućuju malim ulagačima da kvalitetnije sudjeluju u nelikvidnom financiranju,

— s obzirom na to da troškovi kapitala određeni direktivom Solventnost II ne razlikuju dugoročni korporativni dug od infrastrukturnog duga, potrebno je razmotriti treba li to promijeniti,

— poboljšanje transparentnosti i demokratske odgovornosti javno-privatnih partnerstava zahtijevanjem javnog pristupa svim ugovorima i redovitog izvještavanja javnosti o tome koliko se u njih isplati ulagati.

13. Bi li uvođenje standardiziranog proizvoda ili uklanjanje postojećih prepreka za prekogranični pristup ojačalo jedinstveno tržište mirovinskog osiguranja?

Da. Ako se uzme u obzir činjenica da se mirovinsko osiguranje i filozofija mirovinskog osiguranja jako razlikuju među državama članicama i cilj koji je EK postavila u Zelenoj knjizi o uvođenju paneuropskog mirovinskog sustava.

14. Bi li promjene uredbi o EuVECA-i i EuSEF-u olakšale upraviteljima većih fondova EU-a vođenje tih vrsta fondova? Koje bi se još promjene po potrebi mogle provesti za povećanje broja tih vrsta fondova i jesu li one uopće potrebne?

Moguće je da bi takve promjene povećale interes upravitelja velikih fondova za vođenje tih vrsta fondova. Međutim, to bi također moglo dovesti do prevelike koncentracije i sukoba interesa. Stoga je preporučljivo, prije poduzimanja takve mjere, pažljivo istražiti je li to glavna prepreka koja upravitelje velikih fondova sprečava da vode te vrste fondova.

15. Kako EU može dodatno razvijati privatni i poduzetnički kapital kao alternativni izvor financiranja gospodarstva? Konkretno, kojim bi se mjerama mogao povećati razmjer fondova poduzetničkog kapitala i poboljšati mogućnosti izlaska za ulagače poduzetničkog kapitala?

Razmjer fondova privatnog kapitala i fondova poduzetničkog kapitala mogao bi se povećati ublažavanjem ograničenja za portfelje institucionalnih ulagača kao što su mirovinski fondovi, osiguravajuća društva i zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS).

16. Postoje li prepreke za sigurno povećanje bankarskih i nebankarskih izravnih zajmova poduzećima koja trebaju financiranje?

U razdoblju nakon financijske krize bankovno kreditiranje još je više ograničeno zbog strožih zahtjeva adekvatnosti kapitala i potrebe da se smanji izloženost riziku. Zakonodavstvo u mnogim državama članicama ne dopušta nebankarske izravne kredite, a u mnogim slučajevima osiguravajuća društva, mirovinski fondovi i druge financijske institucije ne mogu izravno kreditirati nefinancijska poduzeća.

17. Kako povećati prekogranična ulaganja malih ulagača u UCITS?

Prekogranična ulaganja zahtijevaju dobro razvijenu investicijsku kulturu, relevantno znanje i tečno poznavanje stranih jezika. Stoga bi se povećanje prekograničnog ulaganja malih ulagača moglo ostvariti samo promicanjem korištenja osobnih financijskih planera (konzultanata) koji bi malim ulagačima mogli pomoći da donesu informirane odluke u međunarodnom kontekstu.

18. Kako europska nadzorna tijela mogu dodatno pridonijeti zaštiti potrošača i ulagača?

U većini država članica nacionalna tijela za zaštitu potrošača obično imaju relativno ograničene ovlasti u području financijskih usluga. U nekim slučajevima nije ni jasno imaju li zakonska prava u tom području, ni koja su to prava. Zato bi moglo biti korisno da europska nadzorna tijela potaknu jačanje administrativnih kapaciteta nacionalnih tijela za zaštitu potrošača i financijskih regulatornih agencija.

19. Kojim bi se mjerama politika mogla povećati ulaganja malih ulagača? Što bi se još moglo učiniti kako bi se osnažili i zaštitili građani EU-a kod pristupa tržištu kapitala?

Poticati države članice da stvore povoljne uvjete za brokere i investicijska društva da formiraju sredstva za nove pothvate koji dopuštaju porezne inicijative (kao što je umanjivanje poreza na dohodak od štednje kućanstava za iznos ulaganja). Zajedno s poboljšanjem institucionalne zaštite potrošača (kao što se predlaže u odgovoru na prethodno pitanje) povećanje ulaganja malih ulagača također se može stimulirati uvođenjem različitih oblika financijske obuke usmjerene na amaterske ulagače i štediše, te vrlo regulirane konzultantske usluge financijskog planiranja za pojedince.

20. Postoje li najbolje nacionalne prakse za razvoj jednostavnih i transparentnih investicijskih proizvoda za potrošače i mogu li se one proširiti?

Najbolje prakse još nisu ustaljene i još se oblikuju. Među nekoliko primjera je postupak akreditacije investicijskih proizvoda koji provode profesionalne udruge u Ujedinjenoj Kraljevini (2). Općenito razvoj takvih proizvoda nije lak zato što investicijski proizvodi mogu po svojoj prirodi biti složeni, ali i zato što izdavatelji pokušavaju zadovoljiti niz potreba te svoje proizvode učiniti različitima od drugih sličnih proizvoda. Drugi bi se problem mogao pojaviti ako bi vlade pokušale nametnuti razvoj takvih proizvoda jer bi se to moglo smatrati intervencijom na tržištu i ograničavanjem tržišnog natjecanja. Zbog toga bi, umjesto napora u tom smjeru, bilo produktivnije poticati razvoj financijskog obrazovanja i financijskih savjetodavnih usluga za pojedince.

21. Mogu li se u području reguliranja financijskih usluga poduzeti dodatne mjere kojima bi se osiguralo da EU bude međunarodno konkurentan i privlačan za ulaganja?

Konkurentnost treba promatrati komparativno. Zato tržišta kapitala u EU-u trebaju ulagačima osigurati uvjete koji se slični onima na međunarodnim tržištima, ako ne i bolji od njih. To bi zahtijevalo mjere za poboljšanje zaštite ulagača i prilagodbu poreznih struktura (pažljivijim analiziranjem prednosti i troškova predloženog poreza na financijske transakcije).

22. Koje bi se mjere mogle poduzeti kako bi se poduzećima iz EU-a olakšao pristup ulagačima i tržištima kapitala u trećim zemljama?

Najbolji je način poticati suradnju s bankama koje imaju razvijenu mrežu poslovnica u trećim zemljama.

4.4. Poboljšanje učinkovitosti tržišta – posrednici, infrastruktura i širi pravni okvir

23. Postoje li mehanizmi za poboljšanje funkcioniranja i učinkovitosti tržišta koji nisu obuhvaćeni ovom knjigom, a posebno u područjima funkcioniranja i likvidnosti tržišta vlasničkih instrumenata i obveznica?

Ti bi mehanizmi mogli uključivati:

— osiguravanje dugoročne minimalne likvidnosti tržišta financijskih instrumenata koje izdaju mala i srednja poduzeća. To se može postići poticanjem ponuđača likvidnih sredstava ili održavatelja tržišta koji na burzi nude financijske instrumente koje izdaju MSP-ovi,

— povećanje povjerenja ulagača u MSP-ove uvođenjem najboljih praksi korporativnog upravljanja i uključivanjem ključnih financijskih ulagača u njihovo upravljanje,

— povećanje privlačnosti MSP-ova – npr. pružajući mogućnost za korporativna jamstva (ili jamstva specijaliziranih ustanova) za emisije vrijednosnica MSP-ova koji zadovoljavaju određene kriterije,

— uvođenje poticaja za MSP-ove koji su uvršteni na uređena tržišta,

— uvođenje poticaja za ulagače u vrijednosnice uvrštenih MSP-ova.

24. Postoje li, prema vašem mišljenju, područja u kojima jedinstvena pravila još nisu dovoljno razvijena?

Pristup na temelju jedinstvenih pravila, koji je razvijen za bankarski sektor kroz CRD IV, DGS i BRRD, stvara jednake uvjete i unapređuje jedinstveno tržište. Zato bi proširenje ovog pristupa na nebankarski financijski sektor bilo vrlo korisno. Pristup sličan onom iz BRRD-a također bi se trebalo uvesti za središnje ugovorne strane.

25. Mislite li da su ovlasti europskih nadzornih tijela dovoljne za osiguravanje dosljednog nadzora? Koje bi dodatne mjere u pogledu nadzora na razini EU-a bitno pridonijele razvoju unije tržišta kapitala?

Po pitanju nadzorne konvergencije, EGSO:

— se slaže da je potrebno poduzeti korektivne mjere radi poboljšanja rada europskog sustava financijskog nadzora (ESFS),

— poziva na promicanje mjera za olakšavanje koordinacije između ESFS-a, novog uređenja jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM) i jedinstvenog sanacijskog mehanizma (SRM),

— poziva na racionalizaciju regulatornih funkcija ustanova ESFS-a kako bi se pojednostavio regulatorni okvir i povećala transparentnost i učinkovitost postupaka,

— traži srednjoročnu strategiju čiji je cilj organizacijska i funkcionalna konsolidacija nadzornikâ (uzimajući u obzir mogućnost jednog sjedišta i usvajanje modela dvaju regulatora, eng. „twin peaks”),

— poziva Europsku komisiju da procijeni ostvarivost dodatnih strukturnih rješenja za organizaciju ESFS-a i mehanizama koje vlasti koriste za financiranje.

26. Uzmemo li u obzir prethodna iskustva, postoje li ciljane promjene pravila o posjedovanju vrijednosnih papira kojima bi se doprinijelo snažnijoj integraciji tržištâ kapitala u EU-u?

Potrebno je unaprijediti odnose između depozitnih ustanova, kao i sigurnost prekograničnog kliringa i namire.

27. Koje se mjere mogu poduzeti kako bi se poboljšali prekogranični tokovi kolaterala? Treba li raditi na poboljšanju prekogranične pravne provedivosti kolaterala i sporazuma o konačnom netiranju?

Potrebno je pozdraviti mjere za izradu jedinstvenog europskog registra prekograničnog kolaterala, ili povezati odgovarajuće odjele nacionalnih registara. Bez uvođenja takvih mjera prekogranična ulaganja ostat će ograničena.

28. Koje su glavne prepreke za integrirana tržišta kapitala koje proizlaze iz prava trgovačkih društava, uključujući korporativno upravljanje? Postoje li ciljane mjere koje bi mogle doprinijeti uklanjanju tih prepreka?

Razlike između trgovačkog prava, poslovnih praksi i modela korporativnog upravljanja u svim državama članicama najozbiljnije su zapreke za uniju tržišta kapitala. Kako bismo ih prevladali, potrebno je puno vremena i to neće biti lako. Međutim, moramo to učiniti. To će zahtijevati pažljivo proučavanje nadležnosti država članica.

29. Koje bi konkretne aspekte stečajnih zakonâ trebalo uskladiti kako bi se podržao nastanak paneuropskog tržišta kapitala?

Stečajni zakoni su od ključnog značaja za tržišta kapitala i, kao u slučaju trgovačkog prava i korporativnog upravljanja, potrebno ih je uskladiti nakon temeljitog istraživanja jer inače postoji opasnost da će se ulaganja preseliti u zemlje gdje su prava investitora bolje zaštićena. Posebice pažljivo treba razmisliti o opciji „novog početka”.

30. Na koje prepreke u pogledu oporezivanja treba prioritetno obratiti pažnju kako bi se pridonijelo snažnijoj integraciji tržišta kapitala u EU-u i stabilnijoj strukturi financiranja na razini trgovačkih društava te pomoću kojih instrumenata?

Struktura poreznih sustava uvelike varira u državama članicama i vrlo je osjetljiva na svaku promjenu. Usklađenost oporezivanja trenutno će se vrlo teško postići te ju je potrebno sagledati kao završnu fazu postupka.

31. Kako EU najbolje može poduprijeti razvoj tržišta novih tehnologija i poslovnih modela kako bi se potaknula integrirana i učinkovita tržišta kapitala?

EU se treba usredotočiti na izgradnju jedinstvene digitalne mrežne infrastrukture koja bi omogućila brzu, učinkovitu i sigurnu komunikaciju između tržišta, poduzeća i ulagača (3), te pružila priliku za daljinsko i prekogranično sudjelovanje na skupštinama dioničara i glasanje. Potrebno je uložiti napore i u pronalazak načina za smanjenje relativno visokih troškova kliringa i namire pri prekograničnom trgovanju.

32. Postoje li drugi problemi koji nisu navedeni u ovoj zelenoj knjizi, a za čije je rješavanje, prema vašem mišljenju, potrebno djelovati kako bi se stvorila unija tržišta kapitala? Ako postoje, koji su to problemi i na koji se način može djelovati?

Zelena knjiga daje sveobuhvatan prikaz trenutnog stanja na tržištima kapitala u Europi kao i mjere koje su potrebne za uspostavu unije tržišta kapitala. U ovoj je fazi bolje ne otvarati nova pitanja, nego na bolji način planirati vremenski raspored za provedbu mjera koje su već donesene, i za početak odabrati neke važne taktičke reforme koje bi trebale biti opipljive te imati izravan i mjerljiv utjecaj. To će donijeti zamah koji će olakšati provođenje zahtjevnijih reformi u budućnosti.

Neovisno o tome, EGSO smatra da Zelena knjiga ne odgovara na pitanja o:

— kreditnom rejtingu financijskih instrumenata,

— mjerama povezanima s problemom procikličnosti financijskih proizvoda.

Bruxelles, 1. srpnja 2015. Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Henri MALOSSE

(1) Općenito, zajednička definicija MSP-ova, koja je navedena u Preporuci EU-a 2003/361, prilično je zastarjela te ne uzima u obzir ni proširenje EU-a ni gospodarsku stvarnost nakon krize. Zelena knjiga preuzima definiciju MSP-ova iz Direktive 2014/65/EU o tržištima financijskih instrumenata od 15. svibnja 2014. Postoji još jedna definicija MSP-ova u Direktivi 2013/34/EU o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i vezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, od 26. lipnja 2013.

(2) Udruga britanskih osiguravatelja, Britanska udruga bankara i Udruga stambenih štedionica (The Association of British Insurers, British Bankers Association and the Building Societies Association) u pregovorima s Britanskim institutom za standarde (British Standards Institute) odlučile su razviti jednostavne financijske proizvode koji su u skladu s dogovorenim načelima iz Izvješća Sargeant (ožujak 2013.).

(3) Kao primjer najboljih praksi, vidjeti neovisno elektroničko tržište za kreditno poslovanje s poduzećima FINPOINT https://www.finpoint.co.uk/