I. UVOD

Sigurnost je glavni razlog zabrinutosti naših građana. Europljani s pravom očekuju sigurnost. Unija ima važnu ulogu u jačanju unutarnje sigurnosti i rješavanju problema građana. U svojem govoru o stanju Unije 2018. predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker istaknuo je da samo snažna i ujedinjena Europa može štititi građane od vanjskih i unutarnjih prijetnji, uključujući terorističke prijetnje. Tijekom nekoliko posljednjih godina europsko sigurnosno okruženje modernizirano je novim zakonodavstvom i političkim inicijativama koje se odnose na sigurnosnu uniju, povećanom suradnjom država članica i ojačanom ulogom agencija EU-a, osobito Europola i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu. U svojem govoru predsjednik Juncker pozvao je na veću odlučnost u dovršenju sigurnosne unije kako bi se ispunila očekivanja građana u pogledu unutarnje sigurnosti.

U povodu govora o stanju Unije 2018. Komisija je predstavila niz mjera za povećanje sigurnosti u EU-u te za povećanje zaštite vanjskih granica EU-a. Komisija je predstavila nova pravila za brzo uklanjanje terorističkog sadržaja s interneta, koja uključuju jasna i ciljana pravila za sprječavanje zloupotrebe internetskih usluga za širenje terorističkog sadržaja uz predviđanje snažnih mjera za zaštitu slobode govora i informiranja u otvorenom i demokratskom društvu. Komisija je predložila mjere koje će pridonijeti da izbori za Europski parlament 2019. budu slobodni, pošteni i sigurni, među ostalim Preporuku o mrežama suradnje u području izbora, transparentnosti na internetu, zaštiti od kibernapada i borbi protiv kampanja dezinformiranja. Kako bi se održao korak sa stalno novim kiberprijetnjama, Komisija je predložila uredbu o udruživanju resursa i stručnog znanja u području kibertehnologije putem uspostave mreže centara za stručnost u području kibersigurnosti. U okviru sveobuhvatnog odgovora na prekogranične terorističke prijetnje Komisija je predložila inicijativu za postupno proširenje nadležnosti Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO) na terorističke zločine koji utječu na više od jedne države članice. Naposljetku, Komisija je predložila i povećanje zaštite vanjskih granica širenjem nadležnosti europske granične i obalne straže te povećanjem njezinih sposobnosti djelovanja.

Komisija je iznijela te prijedloge na sastanku čelnika u Salzburgu koji je održan 19. i 20. rujna 2018. i koji su poslužili da se istakne potreba usmjeravanja na europska rješenja i jačanje sposobnosti država članica da se nose sa stalnim prijetnjama koje se neprestano mijenjaju. S približavanjem izbora za Europski parlament od najveće je važnosti da pokažemo konkretne rezultate u pogledu zajedničkog cilja povećanja sigurnosti svih građana u EU-u. Stoga je rasprava u Salzburgu bila prilika za pozitivni zamah u donošenju prioritetnih zakonodavnih inicijativa prije izbora za Europski parlament u svibnju 2019., uključujući posljednje inicijative koje je Komisija iznijela usporedo s govorom o stanju Unije 2018. Sljedeći mjeseci bit će odlučujući za ostvarenje što većeg napretka u pogledu zakonodavnih prijedloga koji su u postupku donošenja kako bi se do kraja saziva ovog Europskog parlamenta zaključili međuinstitucijski pregovori.

Potrebno je dati veći poticaj za provedbu inicijativa koje se odnose na sigurnosnu uniju kako bi se poboljšala naša zajednička sigurnost i otpornost na kiberprijetnje koje ugrožavaju međunarodni sustav koji se temelji na pravilima. Dana 4. listopada 2018. najavljeno je da su u travnju 2018. uredi Organizacije za zabranu kemijskog oružja u Haagu bili meta neprijateljske kiberoperacije ruske vojne obavještajne službe. Tu su operaciju u partnerstvu s Ujedinjenom Kraljevinom spriječile nizozemske obavještajne službe. Predsjednik Europskog vijeća Donald Tusk, predsjednik Europske komisije Jean-Claude Juncker i visoka predstavnica/potpredsjednica Federica Mogherini u zajedničkoj su izjavi izrazili veliku zabrinutost zbog tog pokušaja potkopavanja Organizacije za zabranu kemijskog oružja te su ga osudili. EU mora i dalje jačati otpornost svojih institucija i institucija država članica, kao i međunarodnih partnera i organizacija u digitalnom području. To dodatno naglašava važnost djelovanja u sigurnosnoj uniji kojima se države članice podupiru u otklanjanju prijetnji koje predstavljaju kibernapadi i napadi potpomognuti kibertehnologijom, hibridnih prijetnji te kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih rizika (KBRN).

U Šesnaestom izvješću o napretku u uspostavi sigurnosne unije iznosi se ukupno stanje, ističu posljednje inicijative Komisije uz govor o stanju Unije 2018. te napredak ostvaren od posljednjeg izvješća iz lipnja 2018., uključujući o zakonodavnim prioritetima koje su usuglasili predsjednici Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije u Zajedničkoj izjavi od 14. prosinca 2017. (vidjeti i popis svih inicijativa u vezi sa sigurnosnom unijom u Prilogu I.).

II. NAPREDAK U POGLEDU OSTVARIVANJA ZAKONODAVNIH PRIORITETA

Tijekom posljednjih mjeseci postignut je dogovor o nizu zakonodavnih prioriteta u vezi sa sigurnosnom unijom: suzakonodavci su postigli dogovor o uspostavi europskog sustava za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja (ETIAS) kojim će se omogućiti provođenje prethodnih sigurnosnih provjera i provjera radi suzbijanja nezakonitih migracija osoba koje putuju bez vize u EU; dogovorili su jačanje Schengenskog informacijskog sustava, najčešće upotrebljavanog sustava za razmjenu informacija u području upravljanja sigurnošću i granicama u Europi; dogovorili su jačanje mandata eu-LISA-e, Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde; dogovorili su stroža pravila o kriminalizaciji pranja novca; te su donijeli nove mjere za jačanje pravila EU-a za sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma u Petoj direktivi o sprečavanju pranja novca. Taj bi konačni korak trebalo brzo poduzeti za one mjere koje još nisu donesene.

Za velik broj prijedloga još uvijek nije postignut dogovor i potrebno je uložiti dodatne napore.

1.Jači i pametniji informacijski sustavi za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama

Kako bi se osiguralo da službenici za izvršavanje zakonodavstva i službenici graničnog nadzora država članica, prema potrebi, dobivaju potpune, točne i pouzdane informacije, Komisija je u prosincu 2017. iznijela zakonodavne prijedloge za uspostavu interoperabilnosti informacijskih sustava EU-a za potrebe upravljanja sigurnošću, granicama i migracijama, koji su izmijenjeni u lipnju 2018. Predložene mjere omogućit će nacionalnim nadležnim tijelima otkrivanje višestrukih identiteta te suzbijanje zlouporaba identiteta. Vijeće je 14. lipnja 2018. dobilo pregovarački mandat koji je 12. rujna 2018. dopunjen u pogledu posljedičnih izmjena. Odbor Europskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE) u sljedećim bi danima trebao glasati o njegovu pregovaračkom mandatu, a naknadno potvrđivanje mandata na plenarnom zasjedanju Europskog parlamenta predviđeno je za tjedan od 22. listopada 2018. Sve tri institucije dogovorile su u Zajedničkoj izjavi da će se predložene uredbe o interoperabilnosti donijeti prije izbora za Europski parlament 2019. Kako bi se to postiglo, potrebno je pridržavati se ambicioznog roka koji su predvidjeli suzakonodavci.

Pregovori o zakonodavnom prijedlogu za proširenje Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije na državljane trećih zemalja, kao još jednom zaknodavnom prioritetu u području razmjene informacija, u završnoj su fazi. Prijedlogom se predviđa uspostava centralizirane baze podataka kojom će se omogućiti brza provjera posjeduje li država članica podatke o osuđujućim presudama protiv građana trećih zemalja. Konačni dogovor o tom dosjeu je blizu i sljedeći trijalog najavljen za 17. listopada 2018. trebao bi suzakonodavcima omogućiti da u skladu sa Zajedničkom izjavom zaključe raspravu o toj prioritetnoj zakonodavnoj inicijativi.

U pogledu prijedloga Komisije o jačanju Eurodaca širenjem njegove nadležnosti koja bi uz identificiranje podnositelja zahtjeva za azil obuhvaćala i identificiranje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom i onih koji nezakonito ulaze u EU, tijekom proteklih mjeseci nije došlo do napretka u pregovorima unatoč preliminarnom političkom dogovoru koji su suzakonodavci postigli u lipnju 2018. Suzakonodavci bi trebali hitno finalizirati tu prioritetnu zakonodavnu inicijativu na temelju dogovora u skladu sa Zajedničkom izjavom. To je potrebno, s jedne strane, kako bi se osiguralo da su podaci o državljanima trećih zemalja s nezakonitim boravkom i onima koji su nezakonito ušli u EU obuhvaćeni predloženom interoperabilnošću informacijskih sustava EU-a te, s druge strane, kao dio napora da se pronađe brzo rješenje za reformu sustava azila. Prijedlog o jačanju Eurodaca jedan je od pet dosjea usmjerenih na reformu zajedničkog europskog sustava azila na kojima je napravljen najveći napredak; suzakonodavci bi, kao i za druge takve dosjee, trebali zaključiti pregovore prije kraja 2018.

Osim toga, Europski parlament i Vijeće nastavljaju raditi na zakonodavnom prijedlogu iz svibnja 2018. o jačanju viznog informacijskog sustava (VIS). Tim se prijedlogom predviđa širenje područja primjene baze podataka kako bi se uključili podaci o dokumentima o dugotrajnom boravku i njihovim nositeljima, poboljšane provjere u bazama podataka kako bi se otkrili i utvrdili mogući migracijski i sigurnosni rizici prije no što se izda viza ili pri izdavanju dokumenta o dugotrajnom boravku, kao i povećanje kapaciteta za suzbijanje, otkrivanje i istraživanje kaznenih djela. Komisija poziva Europski parlament i Vijeće da do kraja 2018. donesu pregovarački mandat i najkasnije početkom 2019. započnu trijalog jer je to nužno kako bi suzakonodavci mogli postići dogovor o tom dosjeu tijekom sadašnjeg saziva Europskog parlamenta.

Kako bi se uspostavili snažniji i pametniji informacijski sustavi za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama, Komisija poziva Europski parlament i Vijeće: Prioriteti iz Zajedničke deklaracije: ·da u listopadu 2018. započnu trijalog o zakonodavnim prijedlozima o interoperabilnosti te da o tome postignu dogovor do kraja godine; ·da u listopadu 2018. postignu dogovor o zakonodavnom prijedlogu za proširenje Europskog informacijskog sustava kaznene evidencije na državljane trećih zemalja; ·da do kraja 2018. dovrše pregovore o zakonodavnom prijedlogu o Eurodacu Ostalo: ·da do kraja 2018. donesu pregovarački mandat za zakonodavni prijedlog o jačanju viznog informacijskog sustava.

2.Jačanje sigurnosti putem poboljšanog upravljanja vanjskim granicama

Unutarnja sigurnost ovisi o pojačanoj zaštiti vanjskih granica. Komisija je 12. rujna 2018. uz govor o stanju Unije 2018. donijela zakonodavne prijedloge o jačanju mandata europske granične i obalne straže i Agencije Europske unije za azil te o pojačavanju vraćanja.Tim će se prijedlozima osigurati potrebni alati kako bi se omogućilo učinkovito upravljanje migracijama na vanjskim granicama.

Komisija je predložila niz izmjena Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, što se osobito odnosi na uspostavu njezina operativnog ogranka: stalnih snaga europske granične i obalne straže koje će do 2020. činiti 10 000 pripadnika operativnog osoblja s izvršnim ovlastima za sve aktivnosti kako bi se državama članicama učinkovito pomagalo pružanjem pouzdane i brzo dostupne potpore na terenu. Na taj će se način osigurati da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu raspolaže potrebnim kapacitetima, uključujući vlastitu opremu, za zaštitu vanjskih granica EU-a, sprječavanje sekundarnih kretanja i učinkovito provođenje vraćanja nezakonitih migranata.

Prijedlogom će se poboljšati i suradnja s trećim zemljama te dodatno povećati mogućnosti za razmjenu informacija između Agencije i Europola, uključujući osobne podatke povezane s osumnjičenicima za prekogranični kriminal. Taj je prijedlog jasan prioritet Komisije i njime se Europski parlament i Vijeće pozivaju da donesu predloženo zakonodavstvo za vrijeme trenutačnog saziva Europskog parlamenta. U tom bi cilju suzakonodavci trebali donijeti pregovarački mandat najkasnije do kraja 2018. kako bi trijalog mogao započeti početkom 2019.