Izvješće je rezultat bliske suradnje s državama članicama i temelji se na različitim nacionalnim, međunarodnim i drugim izvorima. Sve su države članice pozvane da sudjeluju u postupku izrade, dostave pisani doprinos i sudjeluju u ciljanim posjetima zemljama provedenima u razdoblju od veljače do travnja 2022. Nadalje, u okviru ciljanog savjetovanja s dionicima dobiveni su vrijedni horizontalni doprinosi i doprinosi za pojedinačne zemlje . Vijeće Europe dostavilo je pregled svojih nedavnih mišljenja i izvješća o državama članicama EU-a. Prije donošenja ovog izvješća države članice imale su priliku dostaviti najnovije podatke za poglavlje o svojoj zemlji.

Ruska invazija na Ukrajinu istaknula je važnost demokratskih vrijednosti, ljudskih prava i vladavine prava. EU ima posebnu ulogu u promicanju tih vrijednosti u svijetu, kao alternativa autoritarnim modelima koji krše međunarodno pravo i ljudska prava, a to je i središnja značajka procesa proširenja. Vjerodostojnost naših vanjskih politika oslanja se na stanje vladavine prava u samom EU-u.

-slobodom i pluralizmom medija s naglaskom na ključnim područjima uključujući neovisnost regulatornih tijela za medije, transparentnost vlasništva nad medijima, transparentnost i pravednost u dodjeli državnog oglašavanja, sigurnost novinara i pristup informacijama. Ovogodišnje izvješće prvo je koje uključuje sustavno izvješćivanje o javnim medijima. Slobodno i pluralističko medijsko okruženje ključno je u omogućivanju vladavine prava, demokratske odgovornosti i borbe protiv korupcije. Važnost slobodnih i pluralističkih medija dovela je do nekoliko nedavnih inicijativa na razini EU-a;

-pravosudnim sustavima u državama članicama, s naglaskom na njihovoj neovisnosti, kvaliteti i djelotvornosti. To su ključni parametri kojima se osigurava učinkovitost primjene i provedbe prava EU-a, poštovanje vladavine prava i održavanje uzajamnog povjerenja. Potpuno neovisni pravosudni sustavi koji dobro funkcioniraju ključni su kako bi se osiguralo da pravosuđe funkcionira u korist građana i poduzeća. Neophodni su i za pravosudnu suradnju u EU-u, kao i za funkcioniranje jedinstvenog tržišta i pravnog poretka EU-a u cjelini;

Ničim izazvana i neopravdana vojna agresija Rusije na Ukrajinu i njezin narod izravno utječe na vrijednosti EU-a i svjetski poredak utemeljen na pravilima. Njome se teško krši međunarodno pravo i načela Povelje UN-a te potkopava demokracija i vladavina prava, kao i europska i globalna sigurnost i stabilnost. Zaštita i poštovanje naših demokratskih institucija i vrijednosti zajednička je odgovornost država članica i institucija EU-a. To je još važnije sada kad EU-u i njegovim državama članicama prijete neprijateljski strani akteri koji se koriste dezinformacijama i kibernapadima kako bi pokušali ugroziti naše demokracije.

Europska unija je unija vrijednosti koje obuhvaćaju temeljna prava, demokraciju i vladavinu prava. To je temelj našeg društva i našeg zajedničkog identiteta. Izazovi u pogledu vladavine prava u državi članici utječu na pravni poredak i funkcioniranje EU-a u cjelini. Vladavina prava koristi svima u EU-u i jasno je da građani u svakoj državi članici snažno podupiru načela vladavine prava.

Međutim, u nekim državama članicama postoji zabrinutost u pogledu neovisnosti i autonomije državnog odvjetništva. U Sloveniji je izražena zabrinutost zbog ovlasti ministra unutarnjih poslova da daje upute policiji u pojedinačnim predmetima, što utječe na neovisan rad državnih odvjetnika. U Poljskoj i dalje zabrinjava funkcioniranje državnog odvjetništva s obzirom na to da funkciju ministra pravosuđa i glavnog državnog odvjetnika obavlja ista osoba. Poljski sudovi istaknuli su i zabrinutost da se praksa upućivanja državnih odvjetnika može smatrati oblikom degradacije i diskriminacije. U Mađarskoj su izmijenjena pravila o razrješenju glavnog državnog odvjetnika, dok se preporukom GRECO-a o uklanjanju mogućnosti zadržavanja glavnog državnog odvjetnika na dužnosti nakon isteka njegova mandata i dalje nije bavilo, a nedostatak odgovornosti za nepokretanje ili zatvaranje istraga zabrinjava.

Iako u EU-u ne postoji jedinstven model institucijskog ustroja državnog odvjetništva, uvijek su potrebne institucijske zaštitne mjere kako bi se osiguralo da je državno odvjetništvo dovoljno autonomno i da može provoditi učinkovite i nepristrane istrage i pokretati postupke pred sudom bez političkog pritiska. To nije nužno samo za nacionalno kazneno pravo i kazneno pravo EU-a, već i za mnoga druga važna pitanja kao što su zaštita financijskih interesa EU-a i borba protiv govora mržnje u digitalnom okruženju.

Pomaci povezani s nacionalnim sudbenim vijećima ključna su tema u nekoliko država članica. U Španjolskoj i dalje postoji problem kašnjenja u obnovi sudbenog vijeća te su izneseni dodatni pozivi na izmjenu sustava imenovanja vijeća. U Bugarskoj sve više zabrinjava funkcioniranje Vrhovnog sudbenog vijeća i potreba za rješavanjem pitanja njegova sastava. U Irskoj zabrinjava predloženi sastav predviđenog Povjerenstva za imenovanje sudaca. U Slovačkoj je sudbeno vijeće preuzelo nove zadaće nakon ustavne reforme, no sustav razrješenja njegovih članova i dalje je sporan. U Portugalu je dovršetak zakonodavnog okvira za Visoko vijeće za upravne i porezne sudove u tijeku od 2004. te su poduzete nove mjere za rješavanje pitanja povezanih s dodjelom predmeta na sudovima.

U nizu država članica započeo je rad na jačanju neovisnosti sudbenih vijeća. U Luksemburgu su predložene zakonodavne izmjene kako bi se sastav budućeg sudbenog vijeća uskladio s europskim standardima. Njima bi se utvrdile nadležnosti sudbenog vijeća u pogledu upravljanja karijerama sudaca i uveo novi stegovni sustav. U Hrvatskoj se nedavnim izmjenama jača uloga dvaju vijeća u odabiru sudaca i državnih odvjetnika. U Italiji je nedavno donesen novi zakon o reformi pravosudnog sustava kojim se predviđa uspostava i funkcioniranje Visokog sudbenog vijeća, uključujući način na koji se biraju njegovi članovi. Parlament u Cipru nedavno je izglasao reforme povezane sa sastavom sudbenog vijeća. U Nizozemskoj su predviđene moguće promjene u sastavu i imenovanju sudbenog vijeća. U Švedskoj od 2020. istražni odbor koji uključuje sve stranke ispituje kako ojačati neovisnost pravosuđa te se očekuje da će dostaviti svoje izvješće do veljače 2023.

Neovisnost, kvaliteta i učinkovitost ključni su parametri djelotvornog pravosudnog sustava. Djelotvorni pravosudni sustavi neophodni su za primjenu i provedbu prava EU-a i poštovanje vladavine prava. Neovisnost pravosuđa iznimno je važna za pravičnost sudskih postupaka. To je zahtjev koji proizlazi iz načela djelotvorne sudske zaštite iz članka 19. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i prava na djelotvoran pravni lijek pred sudom iz članka 47. Povelje EU-a o temeljnim pravima . Neovisni suci i sudovi jamče zaštitu prava pojedinaca koja proizlaze iz prava Unije i očuvanje zajedničkih vrijednosti država članica iz članka 2. UEU-a, osobito vrijednosti vladavine prava . Pri reformi svojih pravosudnih sustava države članice moraju u potpunosti poštovati zahtjeve utvrđene pravom EU-a i sudskom praksom Suda EU-a .

U drugim državama članicama i dalje postoji zabrinutost da bi se stegovni postupci mogli upotrijebiti za ograničavanje neovisnosti pravosuđa. U svojem planu za oporavak i otpornost Poljska se obvezala provesti reforme stegovnog sustava protiv sudaca, raspustiti stegovno vijeće Vrhovnog suda i pokrenuti postupak preispitivanja za suce na koje utječu odluke tog vijeća. Planom se nastoje ojačati određeni aspekti neovisnosti pravosuđa. U međuvremenu, unatoč presudama Suda EU-a, stegovno je vijeće nastavilo odlučivati o predmetima koji se odnose na suce, među ostalim i suspendirajući ih s dužnosti. U Rumunjskoj primjena stegovnih sankcija i uloga pravosudne inspekcije i dalje izaziva zabrinutost, iako se očekuje da će se nacrtom zakona koji je trenutačno u pripremi reformirati stegovni sustav. Zaštitne su mjere potrebne i za druge mehanizme odgovornosti. U Hrvatskoj novi zakoni kojima se zahtijevaju periodične sigurnosne provjere sudaca i državnih odvjetnika koje provodi Nacionalna sigurnosna agencija zabrinjavaju. U Slovačkoj sustav kaznene odgovornosti sudaca za „zlouporabu prava” i dalje zabrinjava. U Sloveniji u pravilima kojima se uređuju parlamentarne istrage nedostaju zaštitne mjere u pogledu neovisnosti sudaca i državnih odvjetnika.

Ulaganje u kvalitetu i učinkovitost pravosuđa

Učinkovit pravosudni sustav omogućuje upravljanje brojem predmeta i neriješenim predmetima te izricanje presuda bez nepotrebnog odlaganja. Iako postoje mnoge razlike među državama članicama i unutar njih, ovisno o vrsti postupka (npr. građanski i trgovački, kazneni, upravni) i sudskim instancama, pretjerano dugi postupci i znatan broj neriješenih predmeta narušavaju povjerenje građana i poduzeća u nacionalne pravosudne sustave i učinkovitost borbe protiv korupcije (vidjeti i odjeljak 2.2.). Odgovarajući ljudski i financijski resursi ključni su uvjeti za kvalitetu i učinkovitost pravosudnih sustava. Niz država članica to je prepoznalo dodjelom dodatnih sredstava za jačanje otpornosti pravosudnih sustava u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost te ulaganjem u digitalizaciju pravosuđa.

Ulaganje u ljudske i financijske resurse te digitalizacija pravosudnog sustava neophodni su za suočavanje sa širim izazovima u pogledu učinkovitosti koji postoje u nizu država članica. U Hrvatskoj , Cipru , Malti i Portugalu u tijeku su inicijative za svladavanje dugotrajnih izazova povezanih s učinkovitošću pravosudnog sustava, među ostalim u pogledu dugotrajnih sudskih postupaka. U Italiji su donesene sveobuhvatne reforme građanskopravnog i kaznenopravnog sustava s ciljem poboljšanja kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sustava, uključujući u pogledu broja neriješenih predmeta i trajanja postupaka. U Grčkoj je nedavno doneseno novo zakonodavstvo o organizaciji sudova i statusu sudaca kako bi se svladali izazovi povezani s učinkovitošću i kvalitetom pravosuđa. U Mađarskoj je na snagu stupio novi zakon o novčanoj naknadi zbog kašnjenja u građanskom postupku kojim se predviđa naknada u slučaju povrede temeljnog prava na okončanje građanskog postupka u razumnom roku. U Irskoj je predložen nacrt zakona kojim se uspostavlja program naknade za slučajeve prekomjernog trajanja sudskog postupka.

Osiguravanje dugoročne otpornosti pravosudnog sustava mora uključivati jamčenje privlačnosti pravosudnih zanimanja, među ostalim odgovarajućom naknadom, i smanjenje broja slobodnih radnih mjesta za suce, tužitelje i sudsko osoblje. U Belgiji se radi na povećanju sredstava koja se dodjeljuju pravosudnom sustavu. U Njemačkoj je najavljeno produljenje „Pakta za vladavinu prava” kako bi se osigurala dodatna sredstva za pravosuđe i digitalizaciju, ali i dalje postoje dugoročni izazovi u pogledu zapošljavanja i plaća sudaca. U Portugalu i Francuskoj vlade poduzimaju korake za rješavanje problema nedostatka ljudskih resursa dodijeljenih pravosudnom sustavu, iako i dalje postoje izazovi. U Sloveniji je vlada bez savjetovanja sa sudskim tijelima smanjila prethodno dogovoreni proračun za sudove, sudbeno vijeće i državno odvjetništvo, a sudbeno vijeće pokrenulo je postupke za ocjenu ustavnosti plaća sudaca. U Danskoj su ograničeni rashodi za pravosudni sustav izraženi kao postotak BDP-a te mali broj sudaca i dalje dugoročan izazov, posebno u pogledu osiguravanja učinkovite obrade predmeta.

U mnogim državama članicama i dalje se provode inicijative za poboljšanje digitalizacije pravosuđa, često na temelju iskustva s pandemijom bolesti COVID-19. Važno je osigurati učinkovitost digitalnih alata u praksi. U Belgiji , Bugarskoj i Malti i dalje postoje izazovi, ali su u odgovarajućim planovima za oporavak i otpornost predviđena poboljšanja. U Italiji digitalizacija dodatno napreduje na građanskim sudovima, no na kaznenim sudovima i u državnim odvjetništvima i dalje postoje izazovi. Države članice s tekućim projektima za daljnje poboljšanje razine digitalizacije pravosuđa uključuju Švedsku , Nizozemsku , Latviju , Portugal , Estoniju , Dansku , Austriju , Rumunjsku , Sloveniju , Španjolsku i .

Odvjetnici kao ključni dionici u pravosudnim sustavima koji se temelje na vladavini prava

Odvjetnici i njihova strukovna udruženja imaju temeljnu ulogu u jačanju vladavine prava i osiguravanju zaštite temeljnih prava, uključujući pravo na pošteno suđenje. Neke su države članice poduzele mjere kako bi olakšale pristup odvjetnicima. U Latviji je Vrhovni sud potvrdio da je sudjelovanje odvjetnika u sudskim postupcima ključno za osiguravanje prava na pošteno suđenje te je donio presudu u korist prava odvjetnika na pristup informacijama kako bi mogli obavljati svoje dužnosti. U Luksemburgu su Ministarstvo pravosuđa i Odvjetnička komora zajedno razvili zakonodavstvo kojim je pravna pomoć postala dostupnija. U Litvi se priprema reforma sustava pravne pomoći. U Irskoj visoki troškovi sudskih postupaka i nedostaci u sustavu pravne pomoći i dalje zabrinjavaju te se trenutno radi na rješavanju tih izazova.

Jedan od ključnih elemenata slobode obavljanja pravne struke jest poštovanje povjerljivosti odnosa s klijentima. U preporukama Vijeća Europe jasno se navodi da sve iznimke od načela tajnosti moraju biti u skladu s načelima vladavine prava. U Litvi se pred Europskim sudom za ljudska prava vode postupci u pogledu poštovanja poslovne tajne odvjetnika.

2.2. Okvir za borbu protiv korupcije

Korupcija šteti vladavini prava i povjerenju građana i poduzeća u javne institucije. Sveobuhvatan pristup borbi protiv korupcije mora se temeljiti na kombinaciji preventivnih i represivnih mjera. Za to je potreban čvrst pravni i institucionalni okvir, dostatni administrativni i pravosudni kapaciteti, kao i politička volja za provedbu, uključujući učinkovitu istragu i kazneni progon. Kad je riječ o prevenciji, pouzdane i učinkovite cjelovite mjere uključuju sprečavanje i rješavanje sukoba interesa, osiguravanje transparentnosti sustava lobiranja, sustave prijave imovine i interesa, djelotvornu zaštitu zviždača te transparentnost financiranja političkih stranaka.

Percepcija korupcije u EU-u

Rezultati indeksa percepcije korupcije (CPI) pokazuju da je deset država članica među prvih dvadeset zemalja koje se smatraju najmanje korumpiranima u svijetu, dok je prosječna ocjena EU-a globalno dobra i poboljšala se u odnosu na prošlu godinu. Neke su države članice ostvarile bolje rezultate u odnosu na prethodne godine, a neke i dalje imaju znatno gore rezultate od ostalih država članica EU-a.

Istraživanja Eurobarometra o korupciji za 2022. pokazuju da je korupcija i dalje ozbiljan problem za građane i poduzeća EU-a. Gotovo sedam od deset Europljana (68 %) smatra da je korupcija u njihovoj državi raširena, a više od četiri od deset Europljana (41 %) smatra da se razina korupcije u njihovoj državi povećala. Istodobno, samo 31 % ispitanika smatra da su nastojanja njihove vlade u borbi protiv korupcije djelotvorna. Usto, više od šezdeset posto europskih poduzeća (63 %) smatra da je problem korupcije u njihovoj državi raširen, a većina poduzeća (51 %) smatra da korumpirani pojedinci ili poduzeća u njihovoj državi vjerojatno neće biti uhvaćeni ni prijavljeni policiji ili državnom odvjetništvu.

Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije i njihova provedba

Države članice u skladu s međunarodnim pravom moraju održavati učinkovite i koordinirane antikorupcijske politike . Najčešći način da se to olakša jest uspostava i provedba nacionalne strategije za borbu protiv korupcije . Iako uspostava takvih strategija sama po sebi nije zahtjev, one su važne za pretvorbu političkih obveza u konkretne mjere kako bi se osiguralo da se zakonodavni ili institucijski nedostaci rješavaju na dosljedan, sveobuhvatan i koordiniran način te kako bi se napori u borbi protiv korupcije prilagodili promjenjivom okruženju. Gotovo sve države članice trenutačno imaju nacionalne strategije za borbu protiv korupcije, koje redovito ocjenjuju i revidiraju. Od srpnja 2021. Hrvatska , Rumunjska , Grčka , Litva i Malta revidirale su ili donijele strategije i popratne akcijske planove, a Njemačka , Češka , Italija i Latvija trenutačno revidiraju svoje strategije. Postupak provedbe doveo je do važnih prijedloga reformi u nekim državama članicama. U Portugalu je donesen zakonodavni paket za borbu protiv korupcije i njezino sprečavanje u javnom i privatnom sektoru, a u Finskoj su u tijeku revizije kaznenopravnog zakonodavstva za borbu protiv korupcije.

Jačanje kapaciteta institucija i pravnog okvira za borbu protiv korupcije

Države članice imaju opsežno zakonodavstvo kojim se njihovim kaznenopravnim sustavima pružaju alati za borbu protiv korupcije. Nekoliko država članica i dalje radi na uklanjanju zakonodavnih nedostataka i usklađivanju postojećih okvira s međunarodnim antikorupcijskim normama i pravom EU-a . Poljska je povećala kaznene sankcije za korupciju u javnom životu, a Grčka je jasnije utvrdila definicije aktivnog i pasivnog podmićivanja. U drugim državama članicama raspravlja se o reformama materijalnog ili postupovnog kaznenog prava. Finska planira kriminalizirati trgovanje utjecajem, dok Slovačka nastoji proširiti definiciju podmićivanja u svojem nacionalnom pravu. Njemačka se obvezala na jačanje kaznenih sankcija za podmićivanje zastupnika u parlamentu. U drugim državama članicama i dalje postoje posebne zakonodavne praznine. U Švedskoj su nedostaci u pravnoj definiciji podmićivanja stranih dužnosnika uzrok ograničenih kaznenih progona i pravomoćnih presuda.

Borba protiv korupcije oslanja se na čvrst pravni okvir za borbu protiv korupcije i na osiguravanje njegove učinkovite provedbe. Sposobnost tijela za izvršavanje zakonodavstva, tijela kaznenog progona i pravosuđa da provode odredbe kaznenog prava za borbu protiv korupcije ključna je za učinkovitu borbu protiv korupcije. To se temelji na ovlastima i autonomiji nadležnih tijela te na njihovoj specijalizaciji, analitičkim kapacitetima i resursima. Pristup relevantnim informacijama i međusobna povezanost registara isto su tako ključni kako bi se tim tijelima omogućilo provođenje složenih financijskih istraga. Uspješne antikorupcijske istrage i kazneni progon oslanjaju se i na učinkovitu suradnju između tijela kaznenog progona i drugih agencija, kao što su financijsko-obavještajne jedinice te porezna tijela, tijela za reviziju i tijela nadležna za tržišno natjecanje.

U nekim državama članicama provedene su ili se razmatraju strukturne i organizacijske promjene s ciljem povećanja kapaciteta tijelâ za borbu protiv korupcije. U Danskoj je osnovana nova nacionalna istražna jedinica kako bi se poboljšalo postupanje s teškim kaznenim djelima, uključujući složene slučajeve korupcije. U Bugarskoj su predviđene reforme za restrukturiranje Komisije za borbu protiv korupcije, dok su specijalizirana pravosudna tijela ukinuta. Istodobno se takvim reformama treba dati prednost učinkovitoj istrazi korupcije, posebno u pogledu slučajeva korupcije na visokoj razini.