OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Ovaj prijedlog dio je drugog paketa mjera za mobilnost, kojim se nastoji stati na čelo borbe protiv klimatskih promjena, europskoj industriji povećati snagu i konkurentnost, a građanima povećati kvalitetu života i ponuditi im više izbora za svakodnevnu mobilnost. Sloboda kretanja unutar Unije ključno je postignuće Europske unije. Građanima je omogućilo da nesmetano putuju u različite države članice, bez obzira na to putuju li poslovno ili na odmor. Ovim će se prijedlogom poboljšati mobilnost građana na velikim udaljenostima i povećati upotreba održivih oblika prijevoza. Postići će se i to da se prijevozne usluge više prilagođavaju potrebama građana, osobito onima s niskim primanjima, a to će pak donijeti dodatne koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo. Pomaže se i u rješavanju pitanja sve veće globalne potražnje za vezama iz svih geografskih područja te osigurava dostupnost usluga široj populaciji. To pak izravno doprinosi ostvarivanju Komisijinih prioriteta: zapošljavanju, rastu i energetskoj uniji.

Uredba (EZ) br. 1073/2009 o zajedničkim pravilima za pristup međunarodnom tržištu usluga prijevoza autobusima i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 donesena je u okviru zakonodavnog paketa s Uredbom 1071/2009 o djelatnosti cestovnog prijevoznika. Tim se uredbama zajednički uređuju uvjeti pristupa obavljanju djelatnosti i tržištu u području cestovnog putničkog prijevoza. Obje uredbe doprinose dobrom funkcioniranju odnosno učinkovitosti i konkurentnosti jedinstvenog tržišta u cestovnom prijevozu.

U Uredbi (EZ) br. 1073/2009 utvrđene su odredbe koje moraju poštovati poduzeća koja žele poslovati na tržištu međunarodnog cestovnog prijevoza putnika i na nacionalnim tržištima osim tržišta države članice poslovnog nastana (tzv. kabotaža). Sadržava i odredbe o dokumentima koje tim poduzećima izdaju država članica registracije (licencija Zajednice) i tijelo koje izdaje dozvolu (dozvola za linijski prijevoz). Povrh toga, u njoj su utvrđene odredbe o sankcijama za kršenje tih obveza i odredbe o suradnji država članica.

Od 2015. do 2017. provedena je ex post evaluacija te uredbe na temelju koje je zaključeno da je samo djelomično djelotvorna u postizanju njezina izvornog cilja, poticanja autobusnog prijevoza kao održive alternative prijevozu osobnim automobilima. Utvrđeno je da se otvaranjem nacionalnih tržišta za autobusni linijski prijevoz stvara kritična masa prijevoznika koji zatim uvode i međunarodne linije, a to pak rezultira većim učinkom na niz međunarodnih linija i učestalost polazaka nego što ga ima samo europsko zakonodavstvo. Usto, neovisno o koristima za putnike na nacionalnim putovanjima, dodatno otvaranje nacionalnih tržišta potaknut će razvoj međunarodnog tržišta linijskog prijevoza. Najvažnije identificirane poteškoće bile su prepreke na nacionalnim tržištima koje otežavaju razvoj međugradskog autobusnog prijevoza te nizak udio održivih oblika prijevoza putnika. Ovim se prijedlogom, nastalim u okviru inicijative za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT), nastoje ispraviti ti nedostaci.

• Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

Ovaj je prijedlog dio šire tekuće revizije zakonodavstva u području cestovnog prijevoza. Blisko je povezan s drugim postojećim pravnim aktima o cestovnom prijevozu, ponajprije s propisima o pristupu djelatnosti (Uredba (EZ) br. 1071/2009), sa socijalnim zakonodavstvom (Uredba (EZ) br. 561/2006, Direktiva 2002/15/EZ, Direktiva 2006/22/EZ i Uredba (EU) br. 165/2014) i Direktivom o eurovinjeti (Direktiva 1999/62/EZ). Prema tome, olakšavanje pružanja usluga međugradskog autobusnog prijevoza, kako se predlaže u aktualnom prijedlogu, pojednostavnit će se tako što će se pravila o unutarnjem tržištu, socijalna pravila i pravila o upućivanju radnika zajedno sagledati kako bi se vozačima osigurali pravedni uvjeti rada, a prijevoznicima pošteno tržišno natjecanje.