IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o napretku ostvarenom u provedbi reforme EFRAG-a prema preporukama iz Maystadtovog izvješća /* COM/2014/0396 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU o napretku ostvarenom u provedbi reforme EFRAG-a prema preporukama iz Maystadtovog izvješća 1. Svrha i područje primjene izvješća Uredba Europskog parlamenta i Vijeća kojom se proširuje program Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.[1], stupila je na snagu 9. travnja 2014. nakon objave u Službenom listu[2]. Opći cilj programa Unije je poboljšati uvjete učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta podupiranjem transparentnog i neovisnog razvoja međunarodnih standarda financijskog izvještavanja te revizijskih standarda. U članku 3. Uredbe utvrđeno je da su korisnici programa u području financijskog izvještavanja: — Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje (EFRAG), — Zaklada odbora za međunarodne računovodstvene standarde (IASCF) čiji je pravni sljednik Zaklada za međunarodne standarde financijskog izvještavanja (Zaklada za MSFI) U području revizije, korisnik je: — Odbor za nadzor javnog interesa (PIOB). U skladu s člankom 9. stavkom 1. Uredbe, Komisija do 31. ožujka 2014. podnosi prvo izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o potrebnim reformama upravljanja u području računovodstva i financijskih informacija s obzirom na EFRAG, među ostalim uzimajući u obzir razvoj događaja koji je uslijedio nakon preporuka koje je posebni savjetnik iznio u izvješću te o koracima koje je EFRAG već poduzeo radi provedbe tih reformi. Izvješćem je obuhvaćena samo provedba reforme EFRAG-a nakon izvješća Philippea Maystadta[3] u kojem su iznesene preporuke za takvu reformu te o kojem se raspravljalo na Vijeću ECOFIN održanom 15. studenoga 2013. 2. Popratne informacije Glavna svrha računovodstva pomoći je dionicima pri donošenju boljih poslovnih odluka pružajući im odgovarajuće financijske informacije. Točne i pravovremene financijske informacije neizostavne su pri donošenju razboritih odluka o ulaganjima i vođenju poslovnih organizacija, a njima se istovremeno vlasnicima poduzeća omogućuje mjerenje učinkovitosti njihova poslovanja. Budući da su tržišta kapitala globalna, usklađivanje standarda financijskog izvještavanja te revizijskih standarda na globalnoj razini ključno je radi transparentnosti, usporedivosti i neometanog funkcioniranja tržišta kapitala te ostvarenja integriranog tržišta za financijske usluge u EU-u. Opće je poznato da računovodstvenim direktivama EU-a nije postignuta dovoljno visoka razina usklađenosti u području financijskog izvještavanja trgovačkih društava uvrštenih na burzama u EU-u. Stoga je EU, umjesto da uvede vlastiti skup regionalnih standarda za financijsko izvještavanje, odlučio usvojiti međunarodne računovodstvene standarde. Europska unija već je dugo zagovornik jedinstvenog skupa globalnih računovodstvenih standarda. I članice skupine G20 u nekoliko su navrata pozivale na uvođenje globalnih računovodstvenih standarda i usuglašavanje[4]. Unija je preuzela vodeću ulogu u tom postupku kada je 2002. donijela međunarodne računovodstvene standarde (MSFI)[5] koje je izdao Odbora za međunarodne računovodstvene standarde koje koriste trgovačka društva uvrštena na burzama u EU-u pri izradi svojih konsolidiranih financijskih izvještaja. U skladu s Uredbom o MRS-u[6], MSFI je u EU-u na snazi od 2005. Komisija periodički donosi nove standarde, što podliježe regulatornom postupku komitologije s kontrolom. U globalnom gospodarstvu potrebno je usuglasiti standarde različitih nacionalnih zakonodavstava te razviti međunarodne standarde na temelju transparentnog postupka koji podliježe demokratskom nadzoru. S obzirom na važnost računovodstvenih standarda za financijska tržišta, Unija ima ključnu ulogu u postupku utvrđivanja međunarodnih standarda. Kako bi se osiguralo poštovanje interesa Unije te visoka kvaliteta globalnih standarda i njihova usklađenost s pravom Unije, ključno je da su interesi Unije zastupljeni na odgovarajući način. Budući da sve veći broj zemalja donosi MSFI, uloga Europe u postupku utvrđivanja međunarodnih standarda smanjuje se. EFRAG[7] je privatno tijelo i tehnički savjetnik Europske komisije u računovodstvenim pitanjima. EFRAG je preuzeo ulogu pružanja tehničkog i vjerodostojnog doprinosa na višim razinama u postupku uspostave standarda Odbora za međunarodne računovodstvene standarde (IASB). U ožujku 2013., povjerenik Barnier imenovao je Philippea Maystadta kao posebnog savjetnika ovlaštenog da ispita načine na koje bi se mogao ojačati doprinos EU-a razvoju međunarodnih standarda financijskog izvještavanja (MSFI) i poboljšati upravljanje europskih tijela koja sudjeluju u tom postupku. G. Maystadt održao je niz razgovora i savjetovanja prije izrade konačnog izvješća. U izvješću su navedene tri različite mogućnosti za jačanje utjecaja Europske unije u utvrđivanju međunarodnih računovodstvenih standarda: preustroj EFRAG-a, prenošenje EFRAG-ovih dužnosti Europskom nadzornom tijelu za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) ili zamjena EFRAG-a agencijom EU-a. U svojem izvješću, g. Maystadt preporučio je preustroj EFRAG-a. 3. Kontekst i pregled reformi EFRAG-a 3.1. Trenutačno stanje EFRAG-a Europska savjetodavna grupa za financijsko izvještavanje (EFRAG) neprofitna je međunarodna udruga koju su 2001. godine na temelju belgijskog zakona („IVZW/AISBL”) u Bruxellesu osnovale glavne europske udruge stručnjaka u području financijskog izvještavanja. Njezini sadašnji članovi su BUSINESSEUROPE (Europska udruženja poduzeća), FEE (Europsko udruženje računovođa), Insurance Europe (Organizacija europskih osiguravajućih društava), EBF (Europsko bankarsko udruženje), ESBG (Europsko udruženje štedionica), EACB (Europska udruga zadružnih banaka) i EFAA (Europsko udruženje računovođa i revizora). Surađuje i s nacionalnim stručnjacima za utvrđivanje standarda iz država članica EU-a. EFRAG trenutačno djeluje putem neovisne Skupine tehničkih stručnjaka (STS), uz potporu skupine korisnika te različitih radnih i savjetodavnih skupina. Proaktivni rad „u ranoj fazi” koordinira Odbor za planiranje i resurse čiji su članovi glavni europski stručnjaci za utvrđivanje nacionalnih računovodstvenih standarda. Rad EFRAG-a nadzire neovisni nadzorni odbor . Njegove glavne dužnosti su odabir članova i nadzor rada Skupine tehničkih stručnjaka i Odbora za planiranje i resurse; praćenje suradnje s nacionalnim stručnjacima za utvrđivanje standarda; te osiguravanje odgovarajućih sredstava za EFRAG. Postojeći nadzorni odbor EFRAG-a sastoji se od viših stručnjaka i čelnika koji su iskazali interes za globalni razvoj financijskog izvještavanja te zajedno odražavaju odgovarajuću ravnotežu profesionalnog iskustva (uključujući korisnike, osobe koje pripremaju porezne prijave i knjigovođe) i zemljopisne rasprostranjenosti. U nadzorni odbor uključena su i tri člana iz područja javne politike; dok Europska komisija i Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala na sastancima imaju ulogu promatrača. Nadzorni odbor imenuje opća skupština EFRAG-a. 3.2. Glavni čimbenici za reformu EFRAG-a u skladu s Maystadtovim preporukama Mogućnost koja je preporučena za preustroj EFRAG-a uključuje imenovanje odbora na visokoj razini[8] koji bi unaprijedio organizaciju kako bi se omogućilo ispunjenje triju utvrđenih ciljeva: da se EFRAG-ovim stajalištima pridoda institucionalna legitimnost uz legitimnost koja je osigurana njegovim propisanim postupkom; da ima različit i dodatan skup vještina za razvijanje vlastitih stajališta i da u organizaciju više uključi nacionalne stručnjake za utvrđivanje standarda te im omogući sudjelovanje u svim fazama postupka donošenja odluka. Ključni elementi preporuka iz Maystadtova izvješća za reformu EFRAG-a su sljedeći: Pojašnjenje nadležnosti EFRAG-a Prema Maystadtovu izvješću, nadležnost EFRAG-a trebala bi biti usmjerena na primjenu MSFI-a i ne bi trebala obuhvaćati poduzeća koja nisu uvrštena na burzama, posebno mala i srednja poduzeća (MSP), koja ne primjenjuju MSFI. Financiranje EFRAG-a Što se tiče financiranja EFRAG-a, u Maystadtovu izvješću uglavnom se predlaže procjena pravnih mogućnosti za uspostavu sustava obveznih doprinosa/pristojbi koje plaćaju poduzeća uvrštena na burzama koja primjenjuju i imaju koristi od MSFI-a. U očekivanju zakonodavstva o takvom sustavu pristojbi, u izvješću se preporučuje da države članice uspostave nacionalni mehanizam financiranja (ako to već nisu učinile). Struktura EFRAG-a Opća skupština U izvješću se preporučuje da se opća skupština proširi u okviru sadašnjeg pravnog oblika EFRAG-a (međunarodna neprofitna udruga – AISBL) radi uključivanja nacionalnih mehanizama financiranja i drugih privatnih i/ili javnih organizacija koje pridonose u novcu ili u naravi. Opća skupština nadzirat će rad odbora za donošenje odluka, uključujući imenovanje članova odbora. Nadzorni odbor Prema Maystadtovu izvješću, postojeći nadzorni odbor treba zamijeniti odborom na visokoj razini koji bi odobravao komentare upućene IASB-u i savjete o odobravanju upućene Komisiji, oslanjajući se na rad tehničke skupine. Novi odbor sastojao bi se od članova koji pripadaju trima stupovima i koje bi imenovala opća skupština: – europskoj javnoj ustanovi (4 člana koja predlažu ESMA, EBA, EIOPA i ESB, prema redoslijedu navođenja); – dionicima (5 članova: industrijska i trgovačka društva; financijske ustanove; stručnjaci iz područja računovodstva; korisnici); – nacionalnim stručnjacima za utvrđivanje standarda (7 članova, uz implicitni sporazum da su nacionalni stručnjaci za utvrđivanje standarda četiriju najvećih država članica uvijek zastupljeni). U Maystadtovu izvješću preporučuje se da odbor imenuje i predsjednika kojeg predlaže Komisija uz odobrenje Vijeća i Parlamenta. Nadalje, Komisija bi imenovala jednog promatrača s pravom sudjelovanja u raspravi odbora. Odbor bi donosio odluke konsenzusom. U skladu s Maystadtovim izvješćem, potencijalni članovi odbora trebaju dobro poznavati područje financijskog izvještavanja i njegove posljedice, posebno u odnosu na gospodarski rast i financijsku stabilnost. U tu svrhu, u izvješću se preporučuje utvrđivanje prethodnih kriterija kako bi se ustanovama, nacionalnim stručnjacima za utvrđivanje standarda i organizacijama koje predlažu kandidate pružila referentna mjerila. Konačno, u izvješću se preporučuje odvajanje uloga predsjednika odbora koji bi bio glasnogovornik EFRAG-a, od uloge glavnog izvršnog direktora koji bi bio odgovoran za svakodnevno vođenje organizacije uključujući predsjedanje STS-om. Skupina tehničkih stručnjaka (STS) Preporučuje se da budući STS postane savjetnik odboru umjesto da ima pune ovlasti za određivanje stajališta EFRAG-a. Izmijenjeni STS pripremao bi projekte dostavljene na odobrenje odboru. Odbor bi STS-u dao smjernice i povratne informacije. STS bi i dalje bio sastavljen od stručnjaka koji aktivno obavljaju zanimanje u odgovarajućem području te imaju različita profesionalna iskustva i zemljopisna porijekla. Odbor bi imenovao članove STS-a na transparentan način. Odbor bi i dalje imao potporu postojećeg osoblja EFRAG-a. Procjene učinka U skladu s Maystadtovim izvješćem, EFRAG se potiče da nastavi s naporima za dostavljanje procjena učinka koje su usklađene s potrebama korisnika i europskih zakonodavaca, u suradnji s nacionalnim stručnjacima za utvrđivanje standarda. Tim procjenama učinaka analizira se utjecaj standarda, provjerava se je li standardom poboljšana kvaliteta financijskih informacija i istražuju se alternative u usporedbi s onima koje razmatra IASB. Nadalje, EFRAG i ostala dotična europska tijela također se potiče na koordiniraniji rad pri izvođenju „ispitivanja na terenu”. Savjetodavni forum stručnjaka za utvrđivanje standarda U izvješću se preporuča održavanje sastanaka EFRAG-a i predstavnika svih nacionalnih stručnjaka za utvrđivanje standarda (uključujući Norvešku i Švicarsku) svaka tri mjeseca. Ti sastanci važni su za suradnju europskih nacionalnih stručnjaka za utvrđivanje standarda, posebno za manje države članice. Osim toga, oni danas služe kao pripremni sastanci za europske sudionike u IASB-ovom savjetodavnom forumu o računovodstvenim standardima. Preporukama u Maystadtovu izvješću pružena je široka podrška na sastanku Vijeća ECOFIN održanom 15. studenoga 2013. Komisija te preporuke smatra referentnim mjerilima za provedbu reformi EFRAG-a. 3.3. Stajalište Europske središnje banke i Europskih nadzornih tijela u odnosu na novu strukturu EFRAG-a U zajedničkom pismu Komisiji od 20. siječnja 2014., x tri europske nadzorne agencije, tj. Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA), izrazile su zabrinutost u vezi s planiranom reformom EFRAG-a. Europske nadzorne agencije naglasile su važnost njihova sudjelovanja u procesu odobravanja, ali su istaknule da tijelo kojemu se povjere takve odgovornosti treba služiti javnom interesu te bi stoga javna tijela trebala biti okosnica procesa odlučivanja. Europske nadzorne agencije obavijestile su Komisiju da će, ne bude li promjena u miješanoj strukturi upravljanja i predloženom modelu glasovanja, zatražiti status promatrača umjesto punog sudjelovanja u novom nadzornom odboru EFRAG-a. U dopisu od 24. siječnja 2014., Europska središnja banka zauzela je sličan stav. Komisija je uzela u obzir zabrinutosti koje su izrazile tri europske nadzorne agencije i Europska središnja banka te je smatrala da bi te organizacije trebale imati važnu ulogu u EFRAG-u, sudjelujući u najmanju ruku kao promatrači u odboru. 3.4. Posebno ovlaštenje g. Maystadta za praćenje postupka provedbe Dana 4. veljače 2014., povjerenik Barnier postigao je dogovor s Philippeom Maystadtom o produžetku njegova ovlaštenja kao posebnog savjetnika radi nadzora provedbe reforme EFRAG-a. Prepoznato je da su za detaljnu i pravodobnu primjenu tih reformi potrebni značajni usklađeni napori javnih i privatnih organizacija koje su uključene u postupak. S obzirom da g. Maystadt nadzire i pospješuje cjelokupni postupak prisustvovanjem ključnim sastancima s dionicima i pružanjem strateških savjeta u vezi s temeljnim pitanjima, on je u dobrom položaju da osigura provedbu reformi EFRAG-a. 4. Napredak u provedbi reformi 4.1. Dosad ostvaren napredak Što se tiče pojašnjenja nadležnosti i povezanog naglaska EFRAG-a na MSFI, Komisija napominje da se to već odražava u nacrtu godišnjeg programa aktivnosti EFRAG-a za 2014. Komisija će ta nastojanja odražavati u budućem sporazumu o sredstvima s EFRAG-om za 2014. i svaku sljedeću godinu te osigurati da je stvarno područje djelatnosti EFRAG-a u skladu s tom nadležnosti. Što se tiče financiranja EFRAG-a, a posebno mogućnosti uspostave sustava obveznih doprinosa koje plaćaju trgovačka društva koja su uvrštena na burzama, napori Komisije usmjereni su na provedbu onih dijelova reforme koje je moguće ostvariti u kratkom roku. Slično tome, države članice koje nemaju nacionalni mehanizam financiranja[9] službeno se još ne potiče da ga uspostave. U skladu s izvješćem, provedba preporuka u vezi sa strukturom EFRAG-a, provođenje procjena učinka i organizacija sastanaka Savjetodavnog foruma stručnjaka za utvrđivanje standarda u EFRAG-ovoj su nadležnosti. Opća skupština EFRAG-a (uključujući sedam učlanjenih organizacija EFRAG-a) morala je odobriti izmjene statuta EFRAG-a i unutarnjih pravila EFRAG-a koje odražavaju te preporuke. Ona je također trebala odobriti proširenje članstva EFRAG-a na način da se obuhvate nacionalni mehanizmi financiranja i europske organizacije koje trenutačno nisu članice EFRAG-a. Nadzorni odbor EFRAG-a poduzeo je potrebne korake, počevši sa sastankom od 20. studenoga 2013., da pripremi izmjene EFRAG-ovih statuta za razmatranje i odobrenje opće skupštine. Organizacije članice EFRAG-a izrazile su podršku reformi EFRAG-a na temelju preporuka iz konačnog izvješća g. Maystadta iz studenoga 2013. Nakon osnivanja radne skupine odgovorne za provedbu reforme unutar nadzornog odbora EFRAG-a u siječnju 2014., interakcijom na sastancima s postojećim organizacijama članicama, potencijalnim novim članovima i nacionalnim stručnjacima za utvrđivanje standarda (i/ili nacionalnim mehanizmima financiranja) postignut je znatan napredak. Na temelju toga, 24. ožujka 2014., nadzorni odbor odobrio je cijeli niz izmijenjenih statuta i internih pravila koje će predložiti općoj skupštini u njezinu sadašnjem sastavu koji su podložni komentarima organizacija članica EFRAG-a i nacionalnih stručnjaka za utvrđivanje standarda (i/ili nacionalnih mehanizama financiranja). Naposljetku je opća skupština EFRAG-a 16. lipnja 2014. odobrila izmjenjene statute i interna pravila. Na temelju preporuka g. Maystadta, glavne izmjene statuta i internih pravila EFRAG-a odnose se na sljedeća pitanja: – proširenje članstva opće skupštine na nacionalne mehanizme financiranja i druge privatne ili javne organizacije. – kriteriji, obveze i prava za članstvo u općoj skupštini. – najmanje dvije godine financijske obveze za članove opće skupštine. – pravo glasa na općoj skupštini, preporuka nadahnuta idejom da niti jedna organizacija ne bi trebala moći zaustaviti djelatnosti EFRAG-a. – zadaci opće skupštine. – imenovanje odbora koji ima savjetodavnu ulogu u određenim aspektima postupaka imenovanja i odabira. – profil i kriteriji odbora. – uloga predsjednika odbora. – odgovornosti odbora. – pomoćni postupci za odbor za slučajeve kada se ne može postići konsenzus. – odgovornosti EFRAG-ova STS-a. – profil i kriteriji za članstvo u EFRAG-ovu STS-u. 4.2. Odstupanja od preporuka g. Maystadta Iako se osnovne ideje iza preporuka za reforme EFRAG-a poštuju, važno je naglasiti nekoliko odstupanja od preporuka Maystadtova izvješća. Ta se odstupanja odnose na sljedeća pitanja: Sastav novog odbora Protivno preporuci g. Maystadta, uzimajući u obzir stavove koje su izrazile neke države članice, osobito tijekom Vijeća ECOFIN-a u studenome 2013., pitanje ravnoteže između nacionalnih stručnjaka za utvrđivanje standarda u odboru riješeno je dodjelom dodatnog sjedala „manjim”[10] državama članicama. Nadalje, u skladu s odlukom europskih nadzornih tijela i Europske središnje banke da ne prihvate puno članstvo u odboru, tim organizacijama bit će dodijeljen status promatrača u odboru. Na temelju toga, utvrđeno je da su potrebne određene promjene u sastavu odbora za postizanje ravnoteže između nacionalnih stručnjaka za utvrđivanje standarda i privatnih dionika. Slijedom toga, tri dodatna mjesta dodijelila bi se privatnim dionicima. Donošenje odluka u odboru Uzimajući u obzir mišljenja većine dionika, te u skladu s Maystadtovim izvješćem kojime bi novi odbor težio donošenju odluka konsenzusom, usvojio bi se pomoćni mehanizam za slučajeve u kojima nije bilo moguće postići konsenzus. Taj mehanizam bio bi glasovanje kojime bi za donošenje odluke bila potrebna kvalificirana većina od dvije trećine članova.[11] Udruživanje funkcija glavnog izvršnog direktora EFRAG-a i predsjednika EFRAG-ova STS-a Trenutačno je glavni direktor EFRAG-a istovremeno i predsjednik STS-a. U Maystadtovu izvješću predlaže se da se takvo uređenje nastavi i u budućnosti. Međutim, za vrijeme rasprava o reformi, nekoliko članova sadašnjeg nadzornog odbora iznijelo je mišljenje da bi ove dvije funkcije trebalo odvojiti. Slijedom toga, u statutima, udruživanje dviju funkcija predviđa se samo kao mogućnost (ali ne kao uvjet). 4.3. Predviđeni raspored Kako je ranije navedeno, opća skuština EFRAG-a odobrila je izmijenjene statute i interna pravila EFRAG-a 16. lipnja 2014. Međutim, kako bi se osigurao nesmetan prijelazni postupak, izmijenjeni statuti i interna pravila stupit će na snagu 31. listopada kada će opća skupština biti u mogućnosti imenovati novi odbor EFRAG-a. Tada su moguća i daljnja imenovanja novih članova EFRAG-a. 5. Zaključci Na temelju gore navedenoga, može se zaključiti da je EFRAG ostvario obećavajući napredak u provedbi reforma slijedeći ključne preporuke Maystadtova izvješća. Radi provođenja ključnih promjena, statuti i interna pravila EFRAG-a promijenjeni su kako bi odražavali potrebne izmjene u skladu s njegovom strukturom i djelovanjem. U tom pogledu treba napomenuti da količina detalja tih izmjena nadilazi preporuke iz Maystadtovog izvješća (npr. način dodjele prava glasa u općoj skupštini, kriteriji profila za članove odbora, dužnosti odbora i STS-a). Različiti dionici koji sudjeluju u postupku poduzeli su zajedničke napore kako bi postigli sporazum koji je prihvatljiv za sve strane. U tu svrhu, produljenje ovlaštenja g. Maystadta pokazalo se bitnim s obzirom na njegovu stručnost i sudjelovanje u postupku. S obzirom na očekivana odstupanja od prvotnih preporuka g. Maystadta, najvažnija promjena je da ESB i tri europske nadzorne agencije prihvaćaju samo status promatrača umjesto punog članstva u odboru. S obzirom na to da su zbog toga stvorena samo dva stupa članova odbora, nova ravnoteža postignuta je dodjeljivanjem dodatnih triju mjesta privatnim dionicima. Komisija će nastaviti pozorno pratiti provedbu reforme EFRAG-a te će o tome propisno izvještavati Europski parlament i Vijeće. U skladu s novom Uredbom o uspostavi programa Unije za podupiranje posebnih aktivnosti u području financijskog izvještavanja i revizije za razdoblje 2020. – 2014., od 2015. Komisija će pripremati godišnje izvješće o aktivnostima EFRAG-a kojime će biti obuhvaćen njezin napredak u provedbi njezinih reformi upravljanja[12]. [1] S obzirom na reforme koje su trenutačno u tijeku, programsko razdoblje EFRAG-a (Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje) traje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2016. godine. [2] SL L 105/1, 8.4.2014. [3] Philippe Maystadt obavljao je dužnosti ministra gospodarstva, ministra financija i potpredsjednika belgijske vlade. Bio je i predsjednik Europske investicijske banke od 2000. do 2011. U ožujku 2013. godine, g. Maystadt imenovan je posebnim savjetnikom povjerenika Barniera kako bi ocijenio postojeći sustav usvajanja MSFI-a u EU-u s ciljem unapređenja europskog doprinosa razvoju globalnih računovodstvenih standarda visoke kvalitete. [4] Opetovani pozivi od Londonske deklaracije iz 2009.; posljednji put u Los Cabosu, 2012. [5] Za potrebe ovog dokumenta, pojam „međunarodni računovodstveni standardi” odnosi se na MRS, MSFI i Odbor za tumačenje međunarodnog financijskog izvještavanja (IFRIC) [6] Uredba br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda, SL L 243, 11.9.2002. [7] Europska savjetodavna skupina za financijsko izvještavanje [8] Svojim djelovanjem novi bi odbor zamijenio sadašnji nadzorni odbor EFRAG-a [9] Međutim, Komisija je iznijela mogućnost uspostave takvih mehanizama financiranja s državama članicama na sastanku Regulatornog računovodstvenog odbora održanom u Bruxellesu 8. travnja 2014. [10] Kao što je spomenuto, nacionalni stručnjaci za utvrđivanje standarda iz četiri najveće države članice uvijek će biti zastupljeni. [11] U iznimnim slučajevima, kada kvalificirana većina ne može postići dogovor, predsjednik odbora mogao bi iznijeti svoje zaključke na temelju okvirnog glasovanja čime bi stav većine predstavljao stajalište. [12] U skladu s Uredbom, godišnje izvješće treba podnijeti Europskom parlamentu i Vijeću najkasnije do 30. lipnja svake godine.