IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM VIJEĆU Izvješće o preprekama trgovini i ulaganjima za 2015. /* COM/2015/0127 final - 2015/ ( ) */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM VIJEĆU Izvješće o preprekama trgovini i ulaganjima za 2015. 1) Uvod Izvješćem o preprekama trgovini i ulaganjima za 2015. (TIBR) obuhvaćen je niz ključnih prepreka s kojima se suočavaju trgovačka društva iz Europske unije (EU) na tržištima šest strateških gospodarskih partnera EU-a[1] – u Kini, Indiji, Japanu, Mercosuru (Brazil/Argentina), Rusiji i Sjedinjenim Američkim Državama (SAD). Glavni je cilj Izvješća podizanje svijesti o najvažnijim mjerama kojima se ograničava trgovina i ponovno istaknuti važnost uklanjanja takvih prepreka na ciljan i usklađen način. TIBR je prvenstveno usmjeren na „prioritete prioriteta”, dok Komisija redovito objavljuje i „izvješće o mjerama kojima bi se mogla ograničiti trgovina” – ili „Izvješće o praćenju protekcionizma” – u kojemu iznosi podrobniji pregled prepreka trgovini i ulaganjima u većem broju trećih zemalja[2]. Dakle, TIBR i „Izvješće o praćenju protekcionizma” međusobno se nadopunjuju. Ovo, peto, izdanje TIBR-a započinje pregledom pregovora o trgovini i ulaganjima koje EU trenutačno vodi (drugi dio); zatim se navode najvažnije prepreke trgovini i ulaganjima koje su tijekom 2014. bile prisutne kod strateških gospodarskih partnera EU-a (treći dio); a završava odjeljkom u kojemu se iznose različite strategije koje EU primjenjuje za rješavanje tih slučajeva (četvrti dio). 2) Stvaranje prilika za trgovinu i ulaganja – pregovori EU-a u tijeku Kako bi stvorio nove prilike za trgovinu i ulaganja, EU provodi sveobuhvatan program pregovora koji ima multilateralnu, plurilateralnu i bilateralnu dimenziju. Dinamikom tog pregovaračkog okvira može se doprinijeti i uklanjanju dugotrajnih prepreka trgovini. Što se tiče multilateralnog programa pregovora EU-a, postojeći problemi s „Paketom iz Balija” Svjetske trgovinske organizacije (WTO) – uključujući prije svega probleme povezane sa sporazumom o olakšavanju trgovine – nedavno su uspješno riješeni. Time se omogućava potpuna provedba ovog prvog globalnog trgovinskog sporazuma pod pokroviteljstvom WTO-a. Na plurilateralnoj razini pregovori o Sporazumu o trgovini uslugama (TiSA) postojano napreduju. Uskoro bi trebalo biti moguće postići dogovor o proširenju popisa proizvoda u okviru Sporazuma o informacijskoj tehnologiji (ITA). Istovremeno, u srpnju 2014. EU i 13 drugih država članica WTO-a pokrenuli su pregovore o liberalizaciji globalne trgovine proizvodima u području zaštite okoliša. Cilj je te plurilateralne „inicijative za ekološke proizvode” uklanjanje prepreka trgovini proizvodima, uslugama i tehnologijama koji doprinose zaštiti okoliša te prepreka ulaganjima u njih. Usporedno s time EU radi na ambicioznom planu bilateralnih pregovora u cilju ojačanja svojeg trgovinskog i ulagačkog položaja na nizu tržišta trećih zemalja. Konkretno, pregovori s SAD-om o Transatlantskom trgovinskom i investicijskom partnerstvu (TTIP) ključan su prioritet. Dalekosežnim i ambicioznim Sporazumom o TTIP-u koji će uključivati snažne odredbe u pogledu regulatorne suradnje i usklađenosti neće se samo ukloniti carine, nego će se i doprinijeti smanjenju troškova povezanih s necarinskim preprekama. U prosincu 2014. EU i Japan zaključili su osmo zasjedanje u okviru tehničkih pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini. Tim pregovorima EU želi riješiti niz problema koji utječu na trgovačka društva EU-a, a to su carine, necarinske prepreke i nedovoljan pristup japanskom tržištu javne nabave. Na 16. sastanku na vrhu između EU-a i Kine, koji je održan u Pekingu u studenome 2013., EU i Kina pokrenuli su pregovore o sveobuhvatnom sporazumu o ulaganjima, koji bi osiguravanjem otvorenosti tržištâ za ulaganja u oba smjera trebao biti koristan objema stranama. U ožujku 2014. EU i Mjanmar/Burma pokrenuli su pregovore o sporazumu o ulaganjima. Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura većim dijelom parafiran je u rujnu 2013., a pregovori u području zaštite ulaganja završeni su tek u listopadu 2014. Trgovinski sporazum s Peruom i Kolumbijom privremeno se primjenjuje od 1. ožujka 2013. u Peruu te od 1. kolovoza 2013. u Kolumbiji. Također, u srpnju 2014. završeni su pregovori o pristupanju Ekvadora sporazumu s Kolumbijom i Peruom, a održavaju se kontakti u cilju ispitivanja mogućnosti uključivanja Bolivije u taj trgovinski sporazum. Dana 26. rujna 2014. sastankom na vrhu između Kanade i EU-a u Ottawi označen je kraj pregovora o trgovinskom sporazumu između EU-a i Kanade (CETA). Na temelju tog sporazuma očekuje se ukidanje više od 99 % carina između tih dvaju gospodarstava i stvaranje velikih novih prilika za pristup tržištima usluga i ulaganja. Dana 27. lipnja 2014. Moldova i Gruzija potpisale su sporazume o pridruživanju s EU-om koji uključuju detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine (DCFTA). Ti sporazumi privremeno se primjenjuju od 1. rujna 2014. Dana 27. lipnja 2014. i Ukrajina je potpisala DCFTA-u i dijelove sporazuma o pridruživanju koje nije potpisala 21. ožujka 2014. Nakon potpisivanja političkih odredbi sporazuma o pridruživanju EU je 23. travnja 2014. unilateralno odobrio autonomne trgovinske mjere u korist Ukrajine, čime je pokrenuto ukidanje carina u okviru detaljnih i sveobuhvatnih područja slobodne trgovine. Autonomne trgovinske mjere produljene su do kraja 2015., a stupanje na snagu DCFTA-e odgođeno je za 1. siječnja 2016. Osim toga, EU trenutačno vodi pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s nizom trećih zemalja i regija, a to su Mercosur, Indija, Malezija, Vijetnam i Maroko. 3) Trenutačno stanje u pogledu ključnih prepreka trgovini i ulaganjima koje su tijekom 2014. bile prisutne kod strateških partnera EU-a a) Brazil/Argentina 1) Iako Brazil u području ulaganja ne pravi razliku između stranog i nacionalnog kapitala, u određenim sektorima – konkretno, u sektorima medija i komunikacije, zrakoplovstva, prijevoza i rudarstva – primjenjuju se ograničenja za strano vlasništvo. 2) Diskriminacija u oporezivanju i dodjeljivanje subvencija za domaće proizvođače u Brazilu važni su problemi u mnogim sektorima. Konkretno, (ponovno) provođenje programa Reintegra za izvozne subvencije razlog je za zabrinutost. Također, dodjeljivanje subvencioniranih zajmova ili bespovratnih sredstava koje ovisi o ispunjivanju zahtjeva u pogledu lokalnog sadržaja u Brazilu je još uvijek problematično. Što se tiče poreznih mjera, EU je 19. prosinca 2013. zatražio savjetovanje WTO-a o diskriminirajućim poreznim pogodnostima koje Brazil odobrava za motorna vozila, elektroniku, automatizirane strojeve za industrijsku ili profesionalnu upotrebu te drugu srodnu robu koja se proizvodi u Brazilu i koja ispunjuje određene zahtjeve u pogledu lokalnog sadržaja. Osim toga, Brazil za domaća trgovačka društva koja izvoze 50 % ili više svoje proizvodnje odobrava porezne pogodnosti u obliku kupovine kapitalne robe i ulaznih proizvoda bez plaćanja poreza. Nakon neuspješnog savjetovanja s Brazilom provedenoga 2014., EU je 18. studenoga 2014. podnio zahtjev za sastavljanje povjerenstva WTO-a za rješavanje sporova. WTO je 17. prosinca 2014. sastavio povjerenstvo za donošenje odluke o tom pitanju. 3) Brazil je donio mjere kojima se još više narušavaju uvjeti za sudjelovanje u javnim natječajima jer je uveo povlaštene marže za određene nacionalne proizvode u javnim natječajima. Tim su mjerama utvrđene marže u vrijednosti od 8 % do 25 % koje se odnose na širok raspon sektora. 4) U području sanitarnih i fitosanitarnih mjera (SPS) ostvaren je malen, ali nedovoljan napredak u pogledu uvoza mliječnih proizvoda, svinjetine i govedine iz EU-a u Brazil. Brazilsko nadležno tijelo provodi tri do pet revizija godišnje i započelo je s revizijama u nekim državama članicama EU-a, ali zaostaci povezani s 50 prijava koje su podnijele države članice i dalje su glavni problem. Sve u svemu, Brazil još provodi dug, težak i nepredvidiv postupak u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih mjera kako bi dopustio uvoz iz država članica EU-a. Brazil je 2014. najavio novo zakonodavstvo, a EU je dao konkretne prijedloge za pojednostavnjivanje uvoznih postupaka. Brazil je važno alternativno tržište uslijed zabrane koju je uvela Rusija za uvoz poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda iz EU-a. Što se tiče određenih ograničenja za uvoz govedine iz EU-a povezanih s goveđom spongiformnom encefalopatijom (BSE), Brazil je izmijenio uvozne zahtjeve, ali još ih nije u potpunosti uskladio s međunarodnom normom Svjetske organizacije za zdravlje životinja. 5) U Argentini je obveza popunjavanja „ovjerene prethodne izjave uvoznika” za sav uvoz još uvijek velik problem. Žalbeno tijelo WTO-a za rješavanje sporova donijelo je 15. siječnja 2015. odluku o sporu u pogledu ovjerenih prethodnih izjava uvoznika i o nizu drugih neslužbenih mjera kojima se ograničava uvoz, primjerice o zahtjevima za uravnoteživanjem uvoza. Žalbeno tijelo potvrdilo je prethodnu odluku povjerenstva koje je utvrdilo da Argentina zahtijevanjem ovjerene prethodne izjave uvoznika krši propise WTO-a. 6) Osim toga, Argentina i dalje primjenjuje stroga ograničenja na prijenos deviza, dividendi i tantijema. Situacija se čak i pogoršava zbog sve većeg manjka deviznih pričuva. Uspostavljeno je novo tijelo koje čine predstavnici nekoliko nadležnih tijela, uključujući središnju banku, i koje će se baviti prijenosima i praćenjem isplata. 7) Naposljetku, Argentina je pribjegla unutarnjem oporezivanju za regulaciju uvoza skupih automobila, plovila, zrakoplova i motocikala, i to uvođenjem „poreza na luksuz” sa stopom od 50 % koji se primjenjuje iznad određenog praga vrijednosti. Taj se porez odnosi na luksuzne automobile, zbog čega se mnogo češće primjenjuje na uvozne modele nego na modele proizvedene u Argentini. b) Kina 8) Kina primjenjuje znatna ograničenja na strana ulaganja. Konkretno, Kina bi trebala otvoriti sektore koji su zatvoreni za izravna strana ulaganja ili podliježu zahtjevima za zajedničke pothvate, uključujući slučajeve u kojima postoji uvjet da je većina vlasništva kineska. Kina bi također trebala ukloniti druga ograničenja poput prijenosa tehnologije i zahtjeva u pogledu lokalnog sadržaja te administrativnih prethodnih odobrenja. Subvencioniranje domaćih proizvođača, a posebno trgovačkih društava u državnom vlasništvu, također je važna prepreka ulaganjima u Kini. Kina je unilateralno poduzela neke mjere povezane s ulaganjima. U studenome 2014. predložila je reviziju svojeg kataloga stranih ulaganja i uklanjanje nekih ograničenja. Iako je ta revizija dobrodošla, razočaravajuće je ograničeno otvaranje sektora i zatvaranje nekih drugih sektora u okviru nacrta revizije. Reforme najavljene u okviru šangajske pilot-zone slobodne trgovine ne ostvaruju se prikladnom brzinom. „Negativni popis” šangajske pilot-zone slobodne trgovine (na kojemu su navedeni sektori u kojima su strana ulaganja ograničena, dok su u svim ostalim sektorima dopuštena) revidiran je u srpnju 2014. Iako je nekoliko ograničenja za strana ulaganja ublaženo za određene sektore, trgovačka društva i dalje se suočavaju s mnogim važnim preprekama stranim ulaganjima u toj zoni. Ta će se situacija pratiti u svjetlu nedavne objave kineskih nadzornih tijela o otvaranju novih zona slobodne trgovine. 9) U području javne nabave EU i dalje potiče Kinu da se čim prije pridruži Sporazumu o javnim nabavama (GPA) i da s njime uskladi svoje zakonodavstvo. U siječnju 2015. Kina je podnijela revidiranu ponudu za GPA; EU pozdravlja napredak u pogledu pokrivenosti ispod središnje razine, ali potrebna su daljnja važna poboljšanja, posebno u pogledu pokrivenosti trgovačkih društava u državnom vlasništvu. 10) U Kini još uvijek postoji mnoštvo problema u pogledu poštovanja prava intelektualnog vlasništva. To uključuje registraciju niskokvalitetnih patenata i korisnih modela te žigova zatraženih u zloj vjeri, kao i duge postupke registracije i teške procedure za legalizaciju stranih dokumenata. Osim toga, zaštita od kršenja prava intelektualnog vlasništva s pomoću administrativnih, sudskih i carinskih tijela još je nedovoljna. Također, još postoji velika nesigurnost u pogledu čuvanja poslovnih tajni, koje se, navodno, često moraju otkriti kineskim tijelima/trgovačkim društvima. 11) Kina i dalje smatra da je samo kineska tehnologija za informacijsku sigurnost „sigurna” te primjenjuje koncept „nacionalne sigurnosti” u mnogo većoj mjeri nego što je uobičajeno u međunarodnoj praksi. To je velika prepreka stranim trgovačkim društvima koja se natječu za komercijalne primjene u sektoru informacijske tehnologije. Osim toga, strana trgovačka društva i dalje ne smiju sudjelovati u tijelima za normizaciju u području sigurnosti. 12) Trgovačka društva iz EU-a u Kini se suočavaju s mnogim sanitarnim i fitosanitarnim uvoznim mjerama. Postojeću zabranu uvoza goveđeg i ovčjeg mesa iz EU-a trebalo bi ukinuti. Također, treba prihvatiti međunarodne norme, primjerice u pogledu sigurnosti hrane i zdravlja životinja. 13) EU brinu i prepreke pristupu kineskom tržištu u sektorima zdravstva i kozmetičkih proizvoda. Za medicinske uređaje i farmaceutske proizvode novi regulatorni sustav trebalo bi uskladiti s međunarodnim normama i praksama u pogledu pitanja poput kliničkih ispitivanja i zahtjeva za registraciju. Što se tiče kozmetičkih proizvoda, postupak registracije za nove kozmetičke sastojke trebalo bi poboljšati i ograničiti na sastojke s većim rizikom. Treba dopustiti označivanje kozmetičkih proizvoda naljepnicama, a propise o ispitivanju treba uskladiti s međunarodnim normama. c) Indija 14) U Indiji se trgovačka društva iz EU-a još suočavaju s bitnim preprekama pristupu tržištu u sektorima informacijske tehnologije i elektroničkih proizvoda. Iz sigurnosnih razloga nije ostvaren znatan napredak u pogledu provedbe politike povlaštenog pristupa tržištu za domaće elektroničke proizvode u javnoj nabavi nakon što je Indija ukinula tu politiku 2013. i eksplicitno zabranila njezinu primjenu u slučajevima kad nije riječ o javnoj nabavi. Indija ističe da ne podliježe nikakvim obvezama WTO-a (posebno Sporazumu o javnim nabavama, kojemu Indija nije stranka). Očekuje se da će Indija uskoro u okviru vladina plana za javnu nabavu objaviti kriterije za dodavanje vrijednosti. Od 3. siječnja 2014. u Indiji je obvezna registracija za 15 kategorija proizvoda informacijske tehnologije i elektroničkih uređaja za široku potrošnju. Uredbom objavljenom 8. studenoga 2014. to je prošireno na još 15 proizvoda. Provedba obveznog ispitivanja i certifikacije elemenata telekomunikacijskih mreža unutar države odgođena je za 1. travnja 2015. Budući da se znatan dio tih proizvoda na indijskom tržištu uvozi, te mjere mogu posebno utjecati na trgovinu. 15) Istovremeno, i dalje postoje problemi s provedbom režima Indijskog ureda za normizaciju za certifikaciju uvezenih i izvezenih guma. Glavni su razlozi za zabrinutost naknade koje se naplaćuju po označenoj gumi, dugi postupci, tvorničke inspekcije i obvezna bankovna jamstva. 16) Od kolovoza 2013. Indija je promijenila tumačenje i izvršavanje Uredbi o normama za sigurnost hrane iz 2011. u pogledu označivanja i pakiranja, i to uvođenjem pristupa s više ograničenja za upotrebu naljepnica na pakiranjima, čime je uzrokovala ozbiljno narušivanje trgovine prehrambenim proizvodima. U općenitijem kontekstu Indija je nedavno na restriktivan način proširila svoje programe označivanja u mnogo sektora (npr. sektori kozmetičkih proizvoda, medicinskih uređaja, informacijske i komunikacijske tehnologije). 17) Tijekom 2014. Indija je uvela nekoliko mjera koje se odnose na sektor kozmetičkih proizvoda u pogledu pitanja kao što su označivanje, ispitivanje na životinjama te zahtjevi za registraciju za uvezene proizvode. Što se tiče označivanja, u srpnju 2014. Indija je objavila zahtjeve za označivanje za vegetarijansko i nevegetarijansko podrijetlo. Osim toga, Indija je uvela zabranu ispitivanja na životinjama za kozmetičke proizvode na način koji bi u praksi mogao dovesti do zabrane rasprostranjenih i nezamjenjivih sastojaka za koje su potrebni podaci iz ispitivanja na životinjama jer nema druge mogućnosti za zamjenu. d) Japan 18) Od početka pregovora o sveobuhvatnom sporazumu o slobodnoj trgovini vode se rasprave o necarinskim preprekama. Za neke od tih prepreka (npr. organska hrana i dozvole za veleprodaju alkohola) Japan je već ispunio obveze koje je preuzeo tijekom pripremnog razdoblja prije pokretanja pregovora o sporazumu o slobodnoj trgovini. Za neke druge, za koje se Japan obvezao na djelovanje tijekom prve godine pregovora, ostvaren je znatan napredak (npr. farmaceutski proizvodi, prehrambeni aditivi, govedina, postupci odobrenja za medicinske uređaje). Međutim, još postoje neriješeni problemi i trebat će ih ukloniti prije kraja pregovora. Kao dodatak popisu dogovorenom u okviru priprema, EU je u prosincu 2014. Japanu dostavio drugi popis necarinskih mjera na kojem su posebno navedena mnoga neriješena pitanja povezana sa sanitarnim i fitosanitarnim mjerama. Rasprave s Japanom o tom drugom popisu još su u tijeku, a cilj je EU-a ostvariti pravovremen i konkretan napredak. Pregovori obuhvaćaju i druga područja u kojima se trgovačka društva iz EU-a susreću s problemima kad posluju u Japanu, primjerice područje javne nabave (uključujući željeznice). e) Sjedinjene Američke Države 19) EU i dalje brinu ograničenja u okviru politike „kupujmo američko” koja se odnose na javnu nabavu u SAD-u. Takva ograničenja još uvijek obuhvaćaju velik dio javne nabave u SAD-u, i to ograničavanjem znatna dijela javne nabave na lokalne proizvode i usluge te isključivanjem stranih trgovačkih društava iz nje. Jasno je da je znatan napredak u tom području važan preduvjet za uspješno zaključivanje pregovora o TTIP-u. Konkretno, bit će ključno osigurati bolji pristup EU-a javnoj nabavi na podsaveznoj razini u SAD-u. 20) Poteškoće u zaštiti prava intelektualnog vlasništva – konkretno, oznake zemljopisnog podrijetla EU-a na hrani i piću (posebno u sektorima proizvodnje vina, sira i mesa) – u SAD-u velik su izvor frustracije za proizvođače iz EU-a. Pregovori o TTIP-u, koji su u tijeku, važna su prilika za ostvarivanje bolje zaštite oznaka zemljopisnog podrijetla EU-a u SAD-u. 21) U SAD-u postoji mnoštvo prepreka sanitarnim i fitosanitarnim mjerama. Zabrinutost EU-a najviše se odnosi se na ograničenja uvoza ovčjeg i kozjeg mesa te proizvoda od jaja u SAD. Osim toga, zahtjevi EU-a za izvoz proizvoda životinjskog podrijetla, primjerice govedine, određenih mliječnih proizvoda i živih školjkaša, te proizvoda biljnog podrijetla, primjerice jabuka i krušaka, kasne u obradi. I u tom slučaju pregovori o TTIP-u mogli bi poslužiti kao prilika za napredak u rješavanju tih problema. f) Rusija 22) Rusija je za mnoge proizvode, uključujući papir, kućanske aparate i poljoprivredne proizvode, primjerice palminog ulja, nepravilno provela carine na koje je obvezana članstvom u WTO-u. EU je 31. listopada 2014. Tijelu WTO-a za rješavanje sporova podnio zahtjev za savjetovanje. 23) Novim ruskim zakonom o lokalizaciji osobnih podataka (Savezni zakon 242), koji je 21. srpnja 2014. potpisao predsjednik Putin, propisuje se da se svi osobni podaci ruskih pojedinaca čuvaju i obrađuju u Rusiji, bez iznimke za komercijalne podatke. Takvi su opći zahtjevi za lokalne poslužitelje, bez iznimke za komercijalne podatke, nerazmjerni i mogli bi imati negativan utjecaj na ukupno digitalno gospodarstvo. Konkretno, time se stvara velika prepreka za europske pružatelje usluga računalstva u oblaku i prepreka razvoju prekograničnog tržišta računalstva u oblaku. EU smatra da bi takvi zahtjevi za lokalizaciju trebali biti ograničeni na određene iznimne slučajeve (npr. slučajevi u kojima se zahtjevi u pogledu sigurnosti/privatnosti podataka drugačije ne mogu ispuniti) i u potpunosti usklađeni s relevantnim odredbama zakonodavstva WTO-a. 24) I dalje postoje mnogi problemi s Rusijom u pogledu sanitarnih i fitosanitarnih mjera. EU je 8. travnja 2014. zatražio savjetovanje Tijela WTO-a za rješavanje sporova s Rusijom u pogledu ograničenja uvoza za žive svinje, svinjsko meso i određene proizvode od svinja podrijetlom iz EU-a zbog pojave afričke svinjske kuge u ograničenim područjima u Litvi i Poljskoj u blizini granice s Bjelarusom. Savjetovanjem nisu ostvareni rezultati i 22. srpnja 2014. sastavljeno je povjerenstvo WTO-a za rješavanje sporova. Zabrana izvoza krumpira i drugih biljaka još je na snazi od 1. srpnja 2013., a od 27. lipnja 2014. uvedena je i nova zabrana za goveđe odreske iz EU-a, od 1. kolovoza 2014. zabrana za voće i povrće iz Poljske (posebno jabuke) te od 22. listopada 2014. zabrana za mesno brašno, iznutrice i mast iz EU-a. 25) Rusija je 7. kolovoza 2014. donijela zabranu za poljoprivredne proizvode i hranu iz određenih država, uključujući države članice EU-a, koje su uvele sankcije protiv Rusije u kontekstu situacije u Ukrajini. Ti proizvodi uključuju gotovo sve mesne proizvode (goveđe meso, svinjsko meso, perad i određene suhomesnate proizvode), mlijeko i mliječne proizvode, voće i povrće te ribe i ljuskavce. Zabranjeni su i neki prerađeni poljoprivredni proizvodi. 26) U području tehničkih prepreka trgovini gospodarski subjekti iz EU-a još se susreću s mnogobrojnim horizontalnim i sektorskim preprekama zbog opterećujućih tehničkih propisa kojima se često uvode prekomjerni zahtjevi u pogledu certifikacije i ocjena sukladnosti. U mnogim slučajevima tehnički propisi, koje sad donosi Euroazijska ekonomska unija, nisu sukladni s međunarodnim normama. Važni su primjeri opterećujućih tehničkih propisa Euroazijske ekonomske unije tehnički propis o sigurnosti potrošačke robe i robe namijenjene djeci i adolescentima (među ostalim, odnosi se na tekstil, odjeću i obuću) te nacrt tehničkog propisa o sigurnosti alkoholnih proizvoda. 27) Rusija je donijela program subvencioniranja koji uključuje subvencije za proizvođače opreme za poljoprivredna gospodarstva i poljoprivrednih strojeva. Tim se programom uvode subvencije za proizvođače i kupce poljoprivrednih strojeva pod određenim uvjetima u pogledu lokalnog sadržaja. To je štetno za izvoznike poljoprivrednih strojeva (posebno kombajna za žetvu) iz EU-a koji imaju snažan interes na ruskom tržištu. 28) Euroazijska gospodarska komisija uvela je 14. svibnja 2015. antidampinške pristojbe za uvoz lakih gospodarskih vozila iz Njemačke i Italije. Zbog te je mjere izvoz lakih gospodarskih vozila iz EU-a u Rusiju gotovo stao jer je razina pristojbi previsoka. Antidampinške mjere primjenjivat će se pet godina i utjecat će na gotovo 180 milijuna EUR u izvozu EU-a. Za nekoliko trgovačkih društava iz EU-a tržišni udio znatno se smanjio u tom tržišnom segmentu u Rusiji. Komisija je pokrenula postupak za rješavanje spora u okviru WTO-a, a 20. listopada 2014. sastavljeno je povjerenstvo. 4) Različiti alati za uklanjanje prepreka trgovini i ulaganjima a) Pregovori o sporazumima o slobodnoj trgovini u tijeku EU provodi pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini s četiri od šest strateških gospodarskih partnera te pregovore o ulaganjima s Kinom. Iako nije ostvaren dovoljan napredak u pregovorima s Indijom i Mercosurom, EU je i dalje predan potpisivanju ambicioznih sporazuma. Pregovori o TTIP-u i sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i Japana postojano napreduju. U tijeku su i bilateralni pregovori s nizom drugih država i regija, kako je opisano u pregledu u prethodno navedenom 2. odjeljku. Unatoč poboljšanim izgledima za potpunu provedbu „Paketa iz Balija” WTO-a u skoroj budućnosti i raznim obećavajućim plurilateralnim pregovorima u tijeku, bilateralni pregovori o sporazumima o slobodnoj trgovini sve su važniji instrument za rješavanje konkretnih mjera na važnim tržištima trećih zemalja kojima se narušava trgovina. Pregovori o TTIP-u s SAD-om imaju posebno važnu stratešku dimenziju jer se sveobuhvatnim sporazumom koji uključuje snažne regulatorne odredbe može ne samo povećati opseg trgovine između stranaka, nego i uspostaviti inovativan model za regulatorno usklađivanje te osigurati globalni predložak. Dakle, ambicioznim sporazumom s SAD-om mogla bi se učvrstiti i promaknuti uloga EU-a kao predvodnika u globalnoj regulaciji. Uz model TTIP-a EU se oslanja i na pregovore o sporazumu o slobodnoj trgovini za uklanjanje dugogodišnjih prepreka na ključnim tržištima, a primjer za to je Japan, gdje se pregovori temelje na sveobuhvatnom pristupu u cilju uklanjanja širokog raspona necarinskih prepreka. Tom su strategijom već ostvareni konkretni rezultati u pregovorima u tijeku i ona bi mogla biti dobar model za buduće pregovore o sporazumima o slobodnoj trgovini. Prednost je sporazuma o slobodnoj trgovini činjenica da se s pomoću njih može istovremeno uklanjati mnogo važnih prepreka te izaći iz okvira postojećih međunarodnih trgovinskih pravila kad je to moguće. Takvi sporazumi mogu poslužiti za sprečavanje pojave novih prepreka. No povlašteni trgovinski sporazumi također imaju ograničenja. Pregovori i provedba tih sporazuma traju, a zbog nužne ravnoteže između povlastica nije moguće istovremeno se baviti svim preprekama. b) Provedba i izvršavanje postojećih sporazuma o slobodnoj trgovini. Što se tiče provedbe i izvršavanja, EU i dalje radi na potpunoj provedbi svih sklopljenih sporazuma. Kako bi se trgovinske prilike proizašle iz pregovora prenijele u stvarne trgovinske tokove u praksi, EU je među ostalim pokrenuo strategiju za pristup tržištu kako bi pratio obveze koje su preuzele treće strane. Dakle, planovi EU-a za pregovore i izvršavanje međusobno se nadopunjuju. Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Južne Koreje, koji je stupio na snagu 1. srpnja 2011., dobar je primjer kako se provedbu sporazuma o povlaštenoj trgovini može učinkovito pratiti. Na primjer, u skladu s odredbama o suradnji propisanima prilogom o kemikalijama sporazumu o slobodnoj trgovini, Koreja i EU mogli bi na sastancima radne skupine za kemikalije u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini razjasniti razne probleme povezane s novim korejskim zakonodavstvom pod nazivom „K-REACH”. Slično tome, sastancima radne skupine za farmaceutske i medicinske uređaje u okviru sporazuma o slobodnoj trgovini omogućena je pravilna provedba posebnih obveza u tom sektoru s kojima su se obje stranke složile. Taj pristup – koji je razvijen i u okviru trgovinskih sporazuma s Kolumbijom i Peruom te sa Srednjom Amerikom – koristan je presedan za razvoj našeg pristupa provedbi budućih sporazuma o slobodnoj trgovini. c) Postupci WTO-a za rješavanje sporova Mjere WTO-a za izvršavanje i dalje su važan alat za izvršavanje kad god je to potrebno i prikladno. EU se i dalje često služi postupcima WTO-a za rješavanje sporova. Tijekom 2014. EU je WTO-u uputio tri nova predmeta za rješavanje sporova protiv Rusije i jedan predmet protiv SAD-a u pogledu subvencija dodijeljenih Boeingu. Niz drugih postupaka WTO-a za rješavanje sporova koje je EU uputio prije 2014. još je u tijeku. Na primjer, 17. prosinca 2014. sastavljeno je povjerenstvo WTO-a u predmetu protiv Brazila u pogledu poreznih pogodnosti za domaće proizvođače motornih vozila, elektronike i automatizirane robe. Rješavanje sporova u okviru WTO-a i dalje je najbolja mogućnost kad se drugi alati za izvršavanje pokažu nedovoljnima. Iako takvi postupci dugo traju, njima se omogućuje uklanjanje važnih prepreka na sistematičniji način i ostvarivanje dugoročne pravne sigurnosti. Važan primjer uspješnog predmeta koji je EU pokrenuo odnosi se na kineska ograničenja izvoza rijetkih zemnih metala, za što je Kina u siječnju 2015. odlučila ukinuti izvozne kvote. d) Odbori WTO-a EU je jedan od najaktivnijih članova WTO-a u odborima za tehničke prepreke trgovini i za sanitarne i fitosanitarne mjere. Sastanci tih odbora u Ženevi učinkovit su alat za isticanje zabrinutosti EU-a u pogledu tehničkih propisa i neopravdanih sanitarnih i fitosanitarnih mjera drugih članica WTO-a, te za obavješćivanje, podizanje svijesti i izgradnju saveza s drugim članicama WTO-a na koje to utječe. Proaktivni pristup EU-a nije ograničen samo na odbore za tehničke prepreke trgovini i za sanitarne i fitosanitarne mjere, nego se provodi i u svim drugim odborima WTO-a, primjerice u Odboru za postupke za uvozne dozvole, Odboru za mjere ulaganja povezane s trgovinom te Odboru za subvencije i protumjere. e) Međunarodni sastanci na vrhu Naposljetku, međunarodnim sastancima na vrhu na bilateralnoj i multilateralnoj razini na kojima sudjeluju EU i/ili države članice posljednjih je godina porasla važnost i treba ih smatrati važnim alatom za uklanjanje određenih prepreka trgovini i ulaganjima. Čelnici država i vlada češće se sastaju kako bi raspravljali o ključnim međunarodnim gospodarskim izazovima koje se često ne može promatrati izolirano od niza povezanih problema u pogledu trgovine. Sastanci u formatu G20 dobra su prilika za to. U kontekstu pripreme EU-a za sastanke na vrhu na kojima će sudjelovati visoka predstavnica[3], Komisija i države članice trebaju posebno obratiti pozornost na prepreke trgovini i ulaganjima koje su u ovom izvješću navedene kao prioritet. 5) Zaključci Peto izdanje TIBR-a pokazatelj je da je kod naših strateških partnera i dalje prisutan niz važnih prepreka trgovini i ulaganjima koje je često teško ukloniti. U trenutačnom izazovnom kontekstu gospodarske nesigurnosti i znatnih političkih napetosti postoji velik rizik da će se, na štetu svih, mnoge od tih prepreka održati i da će nastati nove prepreke. Veća odlučnost na političkoj razini te snažnija i aktivnija provedba strategije EU-a za pristup tržištu zbog toga su ključni za rad EU-a na uklanjanju prepreka. Kombinacija različitih alata uzimajući u obzir određeni kontekst svake prepreke i mogućnosti za njezino uklanjanje donijet će najbolje rezultate. [1] Kako su definirani u Komunikaciji Komisije Trgovina, rast i globalna pitanja, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/november/tradoc_146955.pdf [2] Jedanaesto takvo izvješće dostupno je na sljedećoj poveznici: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/november/tradoc_152872.pdf [3] Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i potpredsjednica Europske komisije