Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o upotrebi Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, u skladu s točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/001 EL/Nutriart) /* COM/2014/0376 final - 2014/ () */





OBRAZLOŽENJE KONTEKST PRIJEDLOGA 1. Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006[1] („Uredba o EGF-u”). 2. Grčka tijela podnijela su zahtjev EGF/2014/001 EL/Nutriart za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja u poduzeću Nutriart S.A i u 25 pružatelja usluga i daljnjih proizvođača (poduzeće AR.ZIGAS & SIA i 24 samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, a ovisile su o primarnom poduzeću u Grčkoj). 3. Nakon ispitivanja tog zahtjeva Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za financijski doprinos iz EGF-a. SAŽETAK ZAHTJEVA Zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a: || EGF/2014/001 EL/Nutriart Država članica: || Grčka Predmetna regija/regije (NUTS razina 2): || Κεντρική Μακεδονία (Središnja Makedonija) (EL12) Aττική (Atika) (EL30) Datum podnošenja zahtjeva: || 5. veljače 2014. Datum potvrde primitka zahtjeva: || 14. veljače 2014. Datum podnošenja zahtjeva za dodatnim informacijama: || 19. veljače 2014. Rok za dostavu dodatnih informacija: || 2. travnja 2014. Rok za dovršetak ocjenjivanja: || 25. svibnja 2014. Intervencijski kriterij: || Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u Primarno poduzeće: || Nutriart S.A Područja gospodarske djelatnosti (odjeljak NACE Revizija 2): || Odjeljak 10 („Proizvodnja prehrambenih proizvoda”)[2] Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača: || 25 Referentno razdoblje (četiri mjeseca): || 16. srpnja 2013. – 16. studenoga 2013. Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti tijekom referentnog razdoblja (a): || 505 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti prije ili nakon referentnog razdoblja (b): || 3 Ukupan broj otpuštanja (a + b): || 508 Ukupan predviđeni broj ciljanih korisnika: || 508 Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi): || 505 Izdaci za usluge prilagođene potrebama (EUR) || 9 950 000 Izdaci za provedbu EGF-a[3] (EUR) || 210 000 Izdaci za provedbu EGF-a (%) || 2,07 Ukupni proračun (EUR) || 10 160 000 Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR) || 6 096 000 OCJENJIVANJE ZAHTJEVA Postupak 4. Grčka tijela podnijela su zahtjev EGF/2014/001 EL/Nutriart 5. veljače 2014., unutar 12 tjedana od datuma na koji su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni stavcima od 6. do 8. dalje u tekstu. Komisija je potvrdila primitak zahtjeva unutar dva tjedna od dana podnošenja zahtjeva, 14. veljače 2014. Komisija je od grčkih tijela zatražila dodatne informacije 19. veljače 2014. Grčka tijela dostavila su te dodatne informacije unutar šest tjedana od dana podnošenja zahtjeva. Rok od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala ocijeniti usklađenost zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa ističe 25. svibnja 2014. Prihvatljivost zahtjeva Predmetna poduzeća i korisnici 5. Zahtjev se odnosi na 508 radnika koji su proglašeni viškom u poduzeću Nutriart S.A. („primarno poduzeće”) i 25 pružatelja i daljnjih korisnika: AR.ZIGAS & SIA i 24 samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, a ovisile su o primarnom poduzeću. Primarno poduzeće poslovalo je u gospodarskom području koje je razvrstano u odjeljak 10 NACE Rev. 2[4] („Proizvodnja prehrambenih proizvoda”). Predmetna poduzeća nalaze se u regijama NUTS razine 2[5] Središnjoj Makedoniji (EL12) i Atiki (EL30). Poduzeća i broj otpuštanja Nutriart S.A. || 481 3 AR.ZIGAS & SIA Ukupan broj poduzeća: 2 || Ukupan broj otpuštanja: || 484 Ukupan broj samozaposlenih osoba koje su prestale sa svojom djelatnošću: || 24 Ukupno (radnici i samozaposlene osobe): || 508 Intervencijski kriteriji 6. Grčka tijela podnijela su zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je potrebno najmanje 500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom i samozaposlene osobe koje prestaju sa svojom djelatnošću kod dobavljača ili daljnjih proizvođača. 7. Referentno razdoblje od četiri mjeseca traje od 16. srpnja 2013. do 16. studenoga 2013. 8. Zahtjev se odnosi na sljedeće: – 478 radnika koji su proglašeni viškom[6] u primarnom poduzeću tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca, – 3 radnika koji su proglašeni viškom u jednom dobavljaču primarnog poduzeća tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca i – 24 samozaposlene osobe[7] koje su prestale sa svojom djelatnošću u referentnom razdoblju od četiri mjeseca. Izračun broja otpuštanja i prestanka djelatnosti 9. U pogledu 481 radnika koji je proglašen viškom u primarnom poduzeću i u dobavljaču, broj otpuštanja izračunat je na temelju dana stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka. 10. U pogledu 24 samozaposlene osobe, datum prestanka djelatnosti utvrđen je u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i riječ je o datumu prestanka prema poreznoj službi. Prihvatljivi korisnici 11. Uz već navedene radnike i samozaposlene osobe, prihvatljivi korisnici uključuju 3 radnika koji su proglašeni viškom prije referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Ti su radnici proglašeni viškom nakon opće objave o planiranim otpuštanjima[8] od 21. lipnja 2013. Moguće je uspostaviti jasnu uzročnu vezu s događajem koji je izazvao otpuštanja u referentnom razdoblju. 12. Ukupan broj prihvatljivih korisnika iznosi 508. Veza između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009 13. Kako bi uspostavila vezu između otpuštanja i prestanka obavljanja djelatnosti i svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009, Grčka tvrdi da je grčko gospodarstvo već šestu godinu za redom (2008. – 2013.) u dubokoj recesiji. Prema ELSTAT-u, grčkom tijelu za statistiku, od 2008. grčki BDP smanjio se za 25 %, javna potrošnja za 21 %, a privatna potrošnja za 32,3 %, dok se nezaposlenost povećala za 20,6 %. 14. Osim toga, zbog pada BDP-a proširio se jaz između grčkog BDP-a po glavi stanovnika i BDP-a po glavi stanovnika u EU-u, čime je poništen napredak ostvaren prema gospodarskoj konvergenciji koji je Grčka ostvarila u razdoblju od 1995. do 2007. 15. Nadalje, kako bi otplatila strani dug grčka je vlada u 2008. poduzela nepopularne mjere kao što je povećanje prihoda od poreza, smanjivanje javnih rashoda i plaća državnih službenika. Plaće u privatnom sektoru također su se smanjile u pokušaju da se poveća konkurentnost grčkog gospodarstva. Od 2008. tisuće poduzeća prestale su obavljati svoju djelatnost te su zatvorena, a njihovi su zaposlenici postali višak te su tisuće samozaposlenih osoba prestale sa svojom djelatnošću, što je pridonijelo naglom povećanju nezaposlenosti. Neposredni učinak nižih prihoda bio je pad potrošnje. 16. U 2009. je potrošnju kućanstava u Grčkoj obilježio isti negativan trend kao u EU-27. U 2010. i 2011. došlo je do oporavka potrošnje kućanstava na razini EU-27, nakon čega je slijedio pad u 2012. Potrošnja kućanstava u Grčkoj smanjivala se od početka financijske i gospodarske krize i podaci su bili sve lošiji iz godine u godinu. Potrošnja kućanstava (% promjene u usporedbi s prethodnom godinom) || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. EU-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Grčka || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 17. Prema izvješću ELSTAT-a o prihodima kućanstava i uvjetima života, 23 % Grka živjelo je ispod praga siromaštva[9] u 2012. Događaji koji uzrokuju otpuštanja i prestanak djelatnosti 18. Prema grčkim tijelima tri su događaja bila glavni uzrok otpuštanja: (1) smanjenje dostupnih prihoda kućanstava (zbog povećanja poreznog opterećenja), manje plaće (zaposlenika u privatnom i javnom sektoru) i rast nezaposlenosti – što je dovelo do velikog pada kupovne moći; (2) kašnjenja u plaćanju većine Nutriartovih klijenata i (3) drastično smanjenje zajmova poduzećima i pojedincima zbog manjka gotovine u grčkim bankama. 19. Nutriart je osnovan u 2008. nakon preuzimanja i spajanja triju poduzeća: Katselis Ch. Sons S.A. (proizvođača pekarskih proizvoda), Elvipet S.A. (specijaliziranog za proizvode od smrznutog tijesta za ugostiteljstvo) i Allatini S.A. (poduzeće osnovano 1836. koje je poznato po brašnu vrhunske kvalitete). Od tada Nutriart proizvodi pekarske proizvode i peciva kao što su kruh od više vrsta sjemena, kiflice, smotuljci, muffini, palmiers, kroasani itd. za krajnju potrošnju te smrznuto i trajno tijesto za ugostiteljska poduzeća. 20. Zbog smanjenja kupovne moći grčkih kućanstava uslijed pada grčkog gospodarstva od početka gospodarske i financijske krize, naglo je pala potražnja za svim proizvodima osim onih najosnovnijih. Posebno se smanjila potražnja za slatkim pekarskim proizvodima i pecivima, za 41 % u 2013. u usporedbi sa 2008. Pad potražnje izravno je utjecao na promet Nutriarta koji je sa 79,25 milijuna EUR u 2010. pao na 38,32 milijuna EUR u 2011. te dalje na 20,23 milijuna EUR u 2012. U 2013. (od siječnja do svibnja) promet poduzeća bio je samo 5,49 milijuna EUR. 21. Još jedna posljedica recesije grčkog gospodarstva bila su sve veća kašnjenja u plaćanjima. Većina Nutriartovih klijenata odgađala je rok dospijeća sa 120 na 240 dana, zbog čega je Nutriart počeo imati problema s novčanim tokom. 22. Kako bi riješio manjak novčanog toka Nutriart je od banaka, neuspješno, tražio financijsku pomoć. Prema Grčkoj središnjoj banci, godišnja stopa rasta zajmova kućanstvima i poduzećima (ne uključujući financijska poduzeća) negativna je od 2010. zbog manjka novca u grčkim bankama. 23. Zbog smanjenja prometa uslijed pada potrošnje, u kombinaciji s kašnjenjima u plaćanju i neplaćenim računima, te problema s dobivanjem zajmova, Nutriart nije mogao pronaći rješenje i zbog toga je otišao u stečaj i morao otpustiti radnike. Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zaposlenost 24. Otpuštanja su zabilježena u Atici (60 %) i Središnjoj Makedoniji (40 %). Grčka tijela tvrde da će otpuštanja u Nutriartu dodatno negativno utjecati na situaciju povezanu s nezaposlenošću, koja se već pogoršala zbog gospodarske i financijske krize i čini se krhkom u obje regije. U četvrtom tromjesečju 2013. stopa nezaposlenosti u Atici iznosila je 28,2 %, a u Središnjoj Makedoniji 30,3 %[10]. Osim toga, oba područja obilježava manjak ponude radnih mjesta u usporedbi s velikim brojem osoba koje traže posao. Zbog toga je više od 70 % nezaposlenih osoba bilo nezaposleno duže od 12 mjeseci. U Središnjoj Makedoniji položaj mladih koji traže posao posebno je težak jer stopa nezaposlenosti mladih iznosi 60,4 %. 25. Zbog toga što poduzeća odlaze u stečaj, kao Nutriart S.A., u sekundarnom gospodarskom sektoru grčkog gospodarstva dolazi do pojave „povlačenja kapitala” (tj. gubitka proizvodnih sposobnosti). Prema OECD-u, bruto dugotrajna imovina[11] smanjila se za 20 % u razdoblju 2008. – 2013. Zbog otpuštanja u Nutriartu povećat će se broj osoba koje traže posao u području, a uslijed gubitka proizvodnih sposobnosti povezanog sa stečajem poduzeća smanjit će se broj dostupnih radnih mjesta. Prema tome, čini se da otpuštanja znatno negativno utječu na regionalno i lokalno gospodarstvo. 26. Osim toga, Atika čini 43 % grčkog BDP-a te stoga gašenje poduzeća u toj regiji utječe na cjelokupno grčko gospodarstvo. Ciljani korisnici i predložena djelovanja Ciljani korisnici 27. Ciljani radnici i samozaposlene osobe mogu se podijeliti po spolu, državljanstvu i dobnoj skupini na sljedeći način: Kategorija || Broj ciljanih korisnika Spol: || Muškarci || 337 || (66,34 %) || Žene: || 171 || (33,66 %) Državljanstvo: || državljani EU-a || 501 || (98,62 %) || državljani država koje nisu članice EU-a || 7 || (1,38 %) Dobna skupina: || 15-24 godine || 1 || (0,20 %) || 25-29 godina || 27 || (5,31 %) || 30-54 godine || 439 || (86,42 %) || 55-64 godine || 41 || (8,07 %) || stariji od 64 godine: || 0 || (0,00 %) 28. Predviđeni broj ciljanih radnika i samozaposlenih osoba za koje se očekuje da će sudjelovati u mjerama iznosi 508. 29. Grčka tijela osigurat će usluge prilagođene potrebama koje će se sufinancirati iz EGF-a za do 505 mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) i mlađi su od 30 godina na dan podnošenja zahtjeva, budući da do svih navedenih otpuštanja iz stavka 8. dolazi u regijama NUTS razine 2 Srednjoj Makedoniji (EL12) i Atici (EL30), koje su prihvatljive u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih. 30. Ukupan predviđeni broj ciljanih korisnika za koje se očekuje da će sudjelovati u mjerama, uključujući NEET-ove, stoga iznosi 1 013. Prihvatljivost predloženih djelovanja 31. Usluge prilagođene potrebama koje će se osigurati radnicima koji su proglašeni viškom, samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću i NEET-ovima sastoje se od sljedećih djelovanja koja zajedno čine usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama. – Profesionalna orijentacija: Ova popratna mjera, koja će biti na raspolaganju svim sudionicima, obuhvaća sljedeće faze: 1 Informacije upućene NEET-ovima. Za razliku od 508 ciljanih radnika, koji su već utvrđeni (bivši radnici NUTRIART-a, dobavljači i daljnji proizvođači), skupina ciljanih NEET-ova još nije utvrđena. Uz ostale kriterije za odabir NEET-ova, grčka tijela koristit će se iskazima interesa. U tu svrhu planiraju pokrenuti informativne kampanje koje su posebno usmjerene na NEET-ove. 2 Obuhvaćenost i registracija. Prva mjera koja je osigurana svim korisnicima (radnicima i NEET-ovima) uključuje informacije o dostupnim uslugama i programima osposobljavanja te o vještinama i zahtjevima u pogledu osposobljavanja. 3 Ocjena vještina i dokument koji sadržava osobne podatke i podatke o radnom iskustvu. Time se radnicima i NEET-ovima želi pomoći utvrditi vlastite vještine i prilike povezane s njihovim interesima te uspostaviti realističan plan razvoja njihove karijere. Ocjena vještina uključuje intenzivno i prilagođeno savjetovanje, strukturirano kao postupak koji se sastoji od više faza u kojima radnik i savjetnik rade na tom pitanju (npr. prilike, interesi, analiza motivacija i očekivanja, prepreke itd.). Nakon tih ocjena sastavlja se dokument koji sadržava osobne podatke i podatke o radnom iskustvu u kojem je prikazan sažetak vještina sudionika, njegov/njezin pojedinačni projekt i plan djelovanja. 4 Pomoć pri traženju zaposlenja i usmjeravanje karijere. To uključuje: (1) osposobljavanje u horizontalnim pitanjima kao što je razvoj socijalnih vještina, prilagodba novim situacijama, donošenje odluka; (2) pomoć pri traženju zaposlenja, uključujući informacije o dostupnim poslovima, aktivno traženje prilika za zaposlenje u lokalnom i regionalnom području, tehnike traženja zaposlenja i osposobljavanje u izradi životopisa i molbi te pripremanje za razgovor za posao; (3) usmjeravanje karijere: savjetnici će otpuštenim radnicima osigurati strukovno usmjeravanje i uputiti ih na određene poslovne ponude. 5 Savjeti za zapošljavanje. Savjetnici će pratiti radnike i NEET-ove i za vrijeme provedbe programa osposobljavanja i pojedinačnih planova za ponovno uključivanje u rad. 6 Praćenje. Time se osigurava praćenje sudionika tijekom šest mjeseci nakon prestanka provedbe mjera. – Osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i strukovno osposobljavanje. Mjera se sastoji od osiguravanja tečajeva strukovnog osposobljavanja radnicima i NEET-ovima koji odgovaraju njihovim potrebama utvrđenima tijekom savjetovanja, i to u područjima i sektorima s dobrim mogućnostima razvoja i koji odgovaraju prepoznatim potrebama na tržištu rada. Tečajeve osposobljavanja također bi se moglo nadopuniti stažiranjima. – Posebne usluge savjetovanja u pogledu poduzetništva i razvoj inkubatora. To će se sastojati od posebnih usluga savjetovanja u pogledu poduzetništva s naglaskom na poduzećima koja su „manje tradicionalna” te razvoja „inkubatora”. Inkubator je struktura kojom će se osigurati specifičniji i sveobuhvatniji opseg savjetovanja promicanjem jednog ili više klastera novih poduzeća koja su međusobno povezana dopuštajući umrežavanje sudionika i zajedničko djelovanje u poslovnom okruženju (učinkovitije rješavanje problema suradnjom, razmjena iskustava i dobre prakse itd.). Cilj je te strukture pružiti potporu onim poduzetnicima čija poduzeća, budući da su manje tradicionalna, mogu imati veće koristi od uporabe novih tehnologija, inovativnijih pristupa itd. Sudionicima koji su zainteresirani za pokretanje poduzeća pružit će se općenita potpora i savjetovanje u pogledu poduzetništva u okviru mjere profesionalne orijentacije. Procjenjuje se da će oko 150 sudionika u tečajevima u kojima se daju smjernice o pokretanju poslovanja imati vlastitu ideju o poslovanju koja je dovoljno zrela za pokretanje poduzeća, ali usluge inkubatora neće se predložiti svima jer su inkubatori namijenjeni za inovativna poduzeća. – Doprinos pokretanju poduzeća: Radnici ili NEET-ovi koji pokreću vlastito poduzeće dobit će do 15 000 EUR kao doprinos za pokrivanje troškova osnivanja. U Grčkoj je pristup financiranju jedna od najvećih poteškoća s kojima se poduzeća susreću prilikom pokretanja. Zbog nedostatka gotovine banke odbijaju većinu zahtjeva za zajam. Cilj je te mjere promicati poduzetništvo osiguravanjem navedene financijske potpore. – Naknada za vrijeme traženja zaposlenja Za pokrivanje troškova nastalih za vrijeme sudjelovanja u mjeri profesionalne orijentacije, korisnici će dobiti 50 EUR po danu sudjelovanja. Za vrijeme osposobljavanja naknada će iznositi 7,5 EUR po satu. – Naknada za prijevoz. Radnici ili NEET-ovi koji prihvate posao zbog kojeg moraju promijeniti boravište dobit će paušalni iznos od 2 000 EUR za pokrivanje nužnih troškova. 32. U tekstu opisana predložena djelovanja predstavljaju aktivne mjere na tržištu rada u okviru prihvatljivih aktivnosti utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Tim se djelovanjima ne zamjenjuju pasivne mjere socijalne zaštite. 33. Grčka tijela potvrdila su da poduzeća nisu odgovorna ni za jedno od tih djelovanja na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. Predviđeni proračun 34. Predviđeni ukupni troškovi iznose 10 160 000 EUR, što obuhvaća izdatke za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 9 950 000 EUR i izdatke za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja u iznosu od 210 000 EUR. 35. Ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 6 096 000 EUR (60 % ukupnih troškova). Djelovanja || Predviđeni broj sudionika || Procijenjeni trošak po sudioniku (EUR) (*) || Predviđeni ukupni troškovi (EUR) (**) Usluge prilagođene potrebama (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u. Profesionalna orijentacija (Savjetovanje pri zapošljavanju) || 1 013 || 1 246 || 1 262 500 Osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i strukovno osposobljavanje || 1 013 || 2 962 || 3 000 000 Posebne usluge savjetovanja u pogledu poduzetništva i razvoj inkubatora. || 70 || 2 500 || 175 000 Doprinos za pokretanje poduzeća (Subvencije za samozapošljavanje) || 150 || 15 000 || 2 250 000 Podzbroj (a): || – || 6 687 500 (67,21 %) Naknade i poticaji (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u) Naknada za vrijeme traženja zaposlenja || 1 013 || 3 023 || 3 062 500 Naknada za prijevoz || 100 || 2 000 || 200 000 Podzbroj (b): || – || 3 262 500 (32,79 %) Aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja 1. Aktivnosti pripreme || – || 40 000 2. Upravljanje || – || 40 000 3. Informiranje i promidžba || – || 100 000 4. Kontrola i izvješćivanje || – || 30 000 Podzbroj (c): || – || 210 000 (2,07 %) Ukupni troškovi (a + b + c): || – || 10 160 000 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova) || – || 6 096 000 (*) Radi izbjegavanja decimala zaokružen je procijenjeni trošak po radniku. Međutim, zaokruživanje ne utječe na ukupni trošak pojedine mjere koji je isti kao u zahtjevu koji je podnijela Grčka. (**) Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja. 36. Troškovi djelovanja utvrđenih u prethodnoj tablici kao djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne prelaze 35 % ukupnih troškova za usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama. Grčka tijela potvrdila su da ta djelovanja ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja. 37. Grčka tijela potvrdila su da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, pokretanje poduzeća i preuzimanje poslovanja od strane zaposlenika neće prelaziti 15 000 EUR po korisniku. Razdoblje prihvatljivosti izdataka 38. Grčka tijela počela su pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim korisnicima 30. travnja 2014. Izdaci za djelovanja iz točke 31. stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 30. travnja 2014. do 30. travnja 2016. 39. Grčka tijela počela su stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 31. ožujka 2014. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 31. ožujka 2014. do 31. listopada 2016. Komplementarnost s djelovanjima koja se financiraju nacionalnim sredstvima ili sredstvima Unije 40. Grčka tijela navela su da financijski doprinos iz EGF-a neće zamijeniti djelovanja koja su obvezna za predmetna poduzeća na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. 41. Izvor nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja je Javni program ulaganja Ministarstva razvoja. 42. Grčka tijela navela su da se prethodno u tekstu opisanim mjerama koje primaju financijski doprinos iz EGF-a neće dodijeliti financijski doprinos i iz drugih financijskih instrumenata Unije. Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima ili njihovim predstavnicima, socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima 43. Grčka tijela navela su da je u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika, sindikatom GSEE[12] i Grčkim savezom poduzetnika sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama. U prosincu 2013. raspravljalo se o prijedlogu zahtjeva na nekoliko sastanaka sa socijalnim partnerima s kojima se savjetovalo o nizu pitanja povezanih sa sadržajem integriranog paketa mjera. Upravljački i kontrolni sustavi 44. Zahtjev sadržava detaljan opis sustava upravljanja i nadzora kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih tijela. Grčka je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati i da će ga nadzirati ista tijela koja upravljaju i provode nadzor financiranja iz Europskog socijalnog fonda (ESF) u Grčkoj. Nadležno tijelo za koordinaciju i praćenje djelovanja ESF-a (EYSEKT) djelovat će kao upravljačko tijelo, a EDEL (Odbor za fiskalnu reviziju) kao nadzorno tijelo. Obveze koje je preuzela predmetna država članica 45. Grčka tijela dostavila su sva potrebna jamstva u vezi sa sljedećim: – načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštovat će se u pogledu pristupa predloženim djelovanjima i njihove provedbe, – ispunjeni su zahtjevi propisani u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a u vezi s kolektivnim otpuštanjima, – Nutriart SA ispunio je svoju pravnu obvezu u vezi s otpuštanjima i u skladu s tim se pobrinuo za svoje radnike, – Nutriart SA prijavio je stečaj i povezana odluka suda očekuje se do jeseni 2014.; Nutriart nakon toga ne planira nastaviti s poslovanjem, – predloženim djelovanjima pružit će se potpora pojedinim radnicima i neće ih se koristiti za restrukturiranje poduzeća ili sektora, – predložena djelovanja neće dobiti financijsku potporu iz drugih fondova Unije ili financijskih instrumenata i spriječit će se dvostruko financiranje, – predloženim djelovanjima nadopunjavat će se djelovanja koja se financiraju iz strukturnih fondova, – financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu s postupovnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama. UTJECAJ NA PRORAČUN Prijedlog proračuna 46. EGF neće prelaziti najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.) kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[13]. 47. Nakon što je preispitala zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložena djelovanja i predviđene troškove, Komisija predlaže da se za financijski doprinos za zahtjev upotrijebi iznos od 6 096 000 EUR iz EGF-a, što predstavlja 60 % ukupnih troškova predloženih djelovanja. 48. Prijedlog odluke za upotrebu EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno u točki 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju[14] Povezani akti 49. Istodobno s podnošenjem svojeg prijedloga odluke o upotrebi EGF-a, Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 6 096 000 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju. 50. Istovremeno s donošenjem tog prijedloga odluke o upotrebi EGF-a, Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan na koji Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o upotrebi EGF-a. Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o upotrebi Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, u skladu s točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/001 EL/Nutriart) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006[15], a posebno njezin članak 15. stavak 4., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, djelujući u skladu s postupkom utvrđenim točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju[16], budući da: (1) Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) osnovan je kako bi se pružila potpora radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, kao posljedica nastavka svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009[17], ili kao posljedica nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada. (2) EGF neće prelaziti najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[18]. (3) Grčka je 5. veljače 2014. podnijela zahtjev za upotrebu EGF-a slijedom otpuštanja radnika u poduzeću Nutriart S.A. i u 25 pružatelja i daljnjih proizvođača (poduzeće AR.ZIGAS & SIA i 24 samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, a ovisile su o primarnom poduzeću) i nadopunila ga dodatnim podacima kako je predviđeno člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Ovaj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za utvrđivanje financijskog doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013. (4) U skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013, Grčka je odlučila i NEET-ovima osigurati usluge prilagođene potrebama koje se sufinanciraju iz EGF-a. (5) EGF bi, stoga, trebalo upotrijebiti u cilju osiguravanja financijskog doprinosa u iznosu od 6 096 000 EUR za zahtjev koji je podnijela Grčka, DONIJELI SU OVU ODLUKU: Članak 1. EGF se upotrebljava u okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. kako bi se osigurao iznos od 6 096 000 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje i odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza. Članak 2. Ova se odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije. Sastavljeno u Bruxellesu Za Europski parlament Za Vijeće Predsjednik Predsjednik [1] SL L 347, 20.12..2013., str. 855. [2] Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.). [3] U skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 1927/2006. [4] Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.). [5] Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.). [6] U smislu članka 3. točke (a) Uredbe o EGF-u. [7] U smislu članka 3. točke (b) Uredbe o EGF-u. [8] Nutriart S.A. je proglasio stečaj 21. lipnja 2013. [9] U Grčkoj prag siromaštva iznosi 5 508 EUR godišnje po osobi (za pojedince), odnosno 11 986 EUR za kućanstva koja se sastoje od dvije odrasle osobe i dvoje djece do 14 godina. [10] Izvor: ELSTAT. Anketa o radnoj snazi za četvrto tromjesečje 2013. [11] Bruto ulaganje u dugotrajnu imovinu (GFCF) definira se u nacionalnim računima kao stjecanje proizvedene dugotrajne imovine umanjeno za prodaju proizvedene dugotrajne imovine, tj. imovine koja je namijenjena za proizvodnju drugih roba i usluga na razdoblje duže od godinu dana. [12] Grčki savez grčkih radnika (GSEE) [13] SL L 347, 20.12..2013., str. 884. [14] SL C 373, 20.12..2013., str. 1. [15] SL L 347, 20.12..2013., str. 855. [16] SL C 373, 20.12..2013., str. 1. [17] SL L 167, 29.6.2009., str. 26. [18] SL L 347, 20.12..2013., str. 884.