EUROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 24.11.2015. COM(2015) 586 final 2015/0270(COD) Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 radi uspostave Europskog sustava osiguranja depozita



OBRAZLOŽENJE Ovim se zakonodavnim prijedlogom predviđa uspostava europskog sustava osiguranja depozita (engl. European Deposit Insurance Scheme, EDIS), kao trećeg stupa bankovne unije, u tri uzastopne faze: sustav reosiguranja za nacionalne SOD-ove sudionike u prvom razdoblju od tri godine, sustav suosiguranja za nacionalne SOD-ove sudionike u drugom razdoblju od četiri godine te puno osiguranje za nacionalne SOD-ove sudionike u stabilnim uvjetima. Nacionalni SOD može imati koristi od EDIS-a samo ako se njegova sredstva pune u skladu s preciznim planom financiranja i ako u potpunosti poštuje bitne zahtjeve u skladu s pravom Unije. Jedinstveni sanacijski odbor, koji bi bio proširen radi upravljanja EDIS-om, pratio bi nacionalne SOD-ove i oslobađao sredstva samo uz ispunjenje jasno utvrđenih uvjeta. Uvođenje EDIS-a bilo bi popraćeno ambicioznim mjerama za smanjenje rizika u bankarskim sektorima država članica. 1.KONTEKST PRIJEDLOGA 1.1.Razlozi i ciljevi prijedloga Komisija je u 2012. pozvala na osnivanje bankovne unije koja bi u okviru dugoročne vizije gospodarske i fiskalne integracije postavila bankarski sektor na zdravije temelje i vratila povjerenje u euro. Bankovnu je uniju potrebno provesti prijenosom nadzora na europsku razinu, uspostavom integriranog okvira za upravljanje krizom banaka te, što je jednako važno, zajedničkim sustavom zaštite depozita. Prva dva koraka ostvarena su uspostavom jedinstvenog nadzornog mehanizma (engl. Single Supervisory Mechanism, SSM) i jedinstvenog sanacijskog mehanizma (engl. Single Resolution Mechanism, SRM), no zajednički sustav zaštite depozita još uvijek nije uspostavljen. U izvješću petorice predsjednika i pratećoj Komunikaciji Komisije naveden je jasan plan za snažnije povezivanje Ekonomske i monetarne unije (EMU), uključujući korake za daljnje ograničavanje rizika za financijsku stabilnost. Dovršetak bankovne unije nezaobilazan je korak prema potpunom i duboko integriranom EMU-u. U pogledu jedinstvene valute usklađen i potpuno integriran financijski sustav ključan je za učinkovit prijenos monetarne politike, primjerenu diversifikaciju rizika po državama članicama te za povjerenje građana u bankarski sustav diljem europodručja. U izvješću petorice predsjednika posebno se predlaže uspostava europskog sustava osiguranja depozita (EDIS) u dugoročnom razdoblju, kao trećeg stupa u potpunosti izgrađene bankovne unije, uz nadzor banaka povjeren SSM-u i sanaciju banaka povjerenu SRM-u. U izvješću petorice predsjednika navodi se da će se zajedničkim osiguranjem depozita povećati otpornost bankovne unije na buduće krize jer je trenutačni ustroj s nacionalnim sustavima osiguranja depozita (SOD-ovi) osjetljiv na velike lokalne šokove. Komisija se u svojoj pratećoj Komunikaciji od 21. listopada obvezala da će prije kraja 2015. izići sa zakonodavnim prijedlogom o prvim koracima prema uspostavi EDIS-a čiji je cilj izgradnja sustava koji bi bio više europski, odvojen od države, kako bi se ojačala financijska stabilnost te kako bi se građani mogli pouzdati u to da sigurnost njihovih depozita ne ovisi o njihovom zemljopisnom položaju te kako se zdrave banke ne bi sankcionirale prema njihovu mjestu poslovnog nastana. Komisija navodi da bi se prvi korak prema uspostavi sustava koji bi bio u većoj mjeri zajednički, u skladu s izvješćem petorice predsjednika, temeljio na pristupu „reosiguranja” uzimajući u obzir različite razine financiranja u nacionalnim sustavima i moralni hazard. Osnovao bi se zajednički Fond osiguranja depozita kojim bi se upravljalo pod okriljem postojećeg Jedinstvenog sanacijskog odbora. EDIS bi bio obvezan za države članice europodručja i otvoren za države članice koje ne pripadaju europodručju, ali su voljne pristupiti bankovnoj uniji. EDIS bi tijekom nekoliko godina iz sustava reosiguranja postupno prerastao u potpuno objedinjeni sustav suosiguranja. U okviru nastojanja da se stvori snažnije povezani EMU, uz rad na uspostavi prijelaznih mehanizama financiranja Jedinstvenog fonda za sanaciju (engl. Single Resolution Fund, SFR) te na razvoju zajedničkog zaštitnog fiskalnog mehanizma, taj je korak potreban kako bi se oslabila povezanost banke i države u pojedinim državama članicama poduzimanjem koraka prema podjeli rizika među državama članicama bankovne unije te kako bi se bankovna unija ojačala u pogledu ispunjenju svojeg glavnog cilja. Međutim, takva podjela rizika koja proizlazi iz jačanja bankovne unije mora biti popraćena istodobnim mjerama za smanjenje rizika, u cilju još izravnijeg slabljenja povezanosti banke i države. 1.2.Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike Predložena je Uredba usklađena s postojećim odredbama politike. Nakon uspostave SSM-a Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 i SRM-a Uredbom (EU) br. 806/2014, EDIS-om se rješava pitanje neusklađenosti između nadzora na razini Unije i sanacije banaka u državama članicama sudionicama, s jedne strane, te pitanje učinkovitosti i kredibiliteta nacionalnih SOD-ova u slučaju propasti tih istih banaka, u skladu s odredbama Direktive 2014/59/EU o sustavima osiguranja depozita (Direktiva o SOD-u), s druge strane. Predložena se Uredba temelji na postojećem okviru nacionalnih SOD-ova, kako je uređen Direktivom o SOD-u. Rezultat predložene Uredbe bila bi veća ujednačenost primjene okvira za osiguranje depozita u državama članicama sudionicama EDIS-a jer bi se Jedinstvenom odboru za sanaciju i osiguranje depozita (Odbor) dodijelile ovlasti odlučivanja, praćenja i provedbe u pogledu okvira za osiguranje depozita. 1.3.Usklađenost s drugim politikama Unije EDIS-om bi se pridonijelo slabljenju povezanosti fiskalne pozicije pojedine države članice s troškovima financiranja banaka koje posluju u toj državi članici, čime bi se dodatno oslabila veza između država i banaka. Time bi se povećala otpornost bankarskog sektora u budućim krizama i pridonijelo ukupnom cilju financijske stabilnosti koja podupire ekonomsku i monetarnu politiku Unije. Rizici bi bili šire raspoređeni i osnažila bi se financijska stabilnost ne samo u dotičnim državama članicama, nego i u drugim državama članicama sudionicama i nesudionicama, ograničavanjem mogućeg učinka širenja zaraze. Štoviše, to bi bilo korisno za ponovnu uspostavu jednakih pravila na unutarnjem tržištu ograničavanjem nepovoljnijeg tržišnog položaja u kojem su se našle zdrave banke zbog njihova mjesta poslovnog nastana. U okruženju financijske stabilnosti, kreditiranje gospodarstva u širem smislu sredstvima financijskih institucija potaknuto je sniženim troškovima financiranja financijskih institucija, čime se potiču rast i zapošljavanje te osnažuje konkurentnost gospodarstva Unije.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST 2.1.Pravna osnova Pravnu osnovu predložene Uredbe čini članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se dopušta donošenje mjera za usklađivanje nacionalnih odredaba u cilju uspostave i funkcioniranja unutarnjeg tržišta. Predložena Uredba usmjerena je na očuvanje cjelovitosti i bolje funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Ujednačena primjena jedinstvenog skupa pravila o zaštiti depozita, zajedno s pristupom Europskom fondu za osiguranje depozita (Fond za osiguranje depozita) kojim upravlja središnje tijelo, pridonijela bi urednom funkcioniranju financijskih tržišta Unije i financijskoj stabilnosti u Uniji. Time bi se uklonile prepreke uživanju temeljnih sloboda jer bi se izbjeglo znatno narušavanje tržišnog natjecanja, barem u onim državama članicama koje dijele nadzor i sanaciju kreditnih institucija te zaštitu deponenata na europskoj razini. Članak 114. UFEU-a stoga čini primjerenu pravnu osnovu. 2.2.Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Na temelju načela supsidijarnosti iz članka 5. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), u područjima koja nisu u njezinoj isključivoj nadležnosti, Unija bi trebala djelovati samo ako i u mjeri u kojoj ciljeve predloženog djelovanja države članice ne mogu dostatno ostvariti na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, nego se zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije. U sadašnjoj su situaciji SOD-ovi isključivo nacionalni te su osjetljivi na velike lokalne šokove, zbog čega se održava čvrsta veza između banaka i njihovih nacionalnih država. Takvo stanje narušava ujednačenost zaštite depozita te može pridonijeti nepovjerenju deponenata. Nadalje, znatne razlike u zaštiti deponenata na nacionalnoj razini te, ovisno o lokalnim posebnostima i ograničenjima u financiranju, mogu potkopati cjelovitost unutarnjeg tržišta. Samo se djelovanjem na europskoj razini može osigurati odgovarajuće osiguranje depozita za deponente na cijelom unutarnjem tržištu i oslabiti povezanost nacionalnih SOD-ova i financijskog položaja dotične države. SSM-om osiguravaju se ujednačeni uvjeti nadzora banaka i umanjuje rizik nedjelovanja. SRM-om se, u slučaju propadanja banke, osigurava provedba restrukturiranja uz najniže troškove, odgovarajuća zaštita poreznih obveznika, pošteno i ravnopravno postupanje prema vjerovnicima i kreditnim institucijama na cijelom unutarnjem tržištu, bez sankcioniranja zbog njihova mjesta poslovnog nastana. Isto tako, primjereno je da Unija poduzme zakonodavnu mjeru u cilju uspostave potrebnih mehanizama zaštite depozita kreditnih institucija koje bi bile obuhvaćene bankovnom unijom. Nadalje, EDIS bi donio znatne ekonomije razmjera i izbjegao negativne eksternalije koje mogu proizići iz isključive primjene nacionalnih odluka i fondova. 2.3.Proporcionalnost Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti. Na temelju načela proporcionalnosti utvrđenog člankom 5. stavkom 4. UEU-u sadržaj i oblik djelovanja Unije ne bi trebao prijeći ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. U bankovnoj uniji nadzor i sanacija banaka obavljaju se na istoj razini nadležnosti. Moglo bi doći do napetosti ako bi europsko sanacijsko tijelo odlučivalo o likvidaciji ili sanaciji banke, a da pritom nije u mogućnosti osigurati zaštitu depozita tijekom postupka, što bi prouzročilo rizike za financijsku stabilnost. Nedavna je kriza naglasila potrebu za brzim i odlučnim djelovanjem podržanim aranžmanima financiranja na europskoj razini. EDIS-om bi se osigurala jednaka primjenu pravila u svakoj državi članici sudionici. Odgovarajućim sigurnosnim financiranjem ublažili bi se problemi pojedinih banaka koji bi mogli prouzročiti gubitak povjerenja u cjelokupni bankarski sustav države članice ili drugih država članica koje tržišta smatraju izloženima sličnim rizicima. Zbog dodane pravne sigurnosti, usklađenih poticaja u okviru bankovne unije te ekonomskih prednosti središnje i ujednačene zaštite depozita predložena je Uredba usklađena s načelom proporcionalnosti. 2.4.Odabir instrumenata Postupna centralizirana primjena pravila o osiguranju depozita utvrđenih u Direktivi o SOD-u, koju bi u državama članicama sudionicama provodilo jedinstveno tijelo Unije, može se osigurati samo ako se pravila o uspostavi i funkcioniranju EDIS-a izravno primjenjuju u državama članicama kako bi se izbjegle razlike u tumačenju u državama članicama. Zbog toga i zbog činjenice da je Fond za osiguranje depozita uspostavljen na razini bankovne unije te da će njime upravljati Odbor koji predstavlja sve članice bankovne unije, smatra se da je uredba odgovarajući pravni instrument. 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA 3.1.Što je problem i zašto je to problem?

U bankovnoj je uniji osiguranje depozita isključivo na nacionalnoj razini, zbog čega su nacionalni SOD-ovi osjetljivi na velike lokalne šokove, a proračuni država članica izloženi su rizicima u svojim bankarskim sektorima. Time se sprječava ostvarenje svih pogodnosti unutarnjeg tržišta i bankovne unije i moguće negativno utječe na povjerenje deponenata te na prava poslovnog nastana kreditnih institucija i deponenata. SOD-ovi postoje u svim državama članicama, što se zahtijeva Direktivom o SOD-u. Iako već imaju neke zajedničke aspekte u pogledu glavnih obilježja i funkcioniranja, državama članicama još uvijek je ostavljena sloboda u pogledu važnih aspekata. Države članice isto tako mogu, uz odobrenje Europske komisije, sniziti ciljane razine dostupnih financijskih sredstava. Različite razine financiranja i veličine postojećih 38 SOD-ova u EU-u mogu negativno utjecati na povjerenje deponenata i mogle bi oslabiti funkcioniranje unutarnjeg tržišta. 3.2.Zašto bi EU trebao djelovati? EDIS-om bi se, uz nadzor i sanaciju banaka, upotpunila bankovna unija. Ublažila bi se izloženost deponenata banaka velikim lokalnim šokovima i dodatno oslabio vezu između banaka i njihovih država. Nadalje, u sustavu zajedničkih odgovornosti za nadzor i sanaciju banaka, okolnosti upotrebe nacionalnog SOD-a više nisu pod nacionalnom kontrolom. Direktiva 2014/59/EU (Direktiva o oporavku i sanaciji banaka - BRRD) i Uredba (EU) br. 806/2014 (Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu – SRMR) sadržavaju odredbe o mogućoj upotrebi sredstava SOD-a u sanaciji. Stoga je uspostava zajedničkog sustava i za osiguranje depozita logičan korak u dovršetku bankovne unije, kojim se još bolje usklađuju obveze i nadzor. 3.3.Što se može postići? U okviru kvantitativne analize razmatrana je učinkovitost potpuno objedinjenog EDIS-a pri mogućim isplatama. U analizi se pokazuje da, u usporedbi s nacionalnim SOD-ovima, u okviru EDIS-a u svim državama članicama znatno rastu i broj i veličina banaka za koje bi Fond za osiguranje depozita mogao izvršavati isplate Nadalje, u analizi se pokazuje da bi očekivani manjak isplate, izražen kao postotak ciljane razine, bio manji u okviru EDIS-a nego što je u okviru bilo kojeg nacionalnog SOD-a. Prethodna procjena temelji se na pretpostavci da za EDIS ne bi bili potrebni dodatni doprinosi od banaka, nego bi se doprinosi banaka predviđeni za punjenje nacionalnih fondova alternativno upotrijebili za punjenje EDIS-a. Rezultati pokazuju da bi se s istim iznosom financijskih sredstava koji bi bio na raspolaganju jedinstvenom europskom SOD-u mogla postići učinkovitija zaštita i korištenje sredstava nego kad bi se zadržali isključivo nacionalni SOD-ovi. 3.4.Koje su različite opcije za ostvarenje ciljeva? 3.4.1.Trenutačne razine financiranja u okviru EDIS-a Procjenjuje se da bi na početku djelovanja EDIS-a razine financiranja nacionalnih SOD-ova bile vrlo heterogene. To navodi na zaključak da bi EDIS u početnoj fazi trebao osigurati podršku likvidnosti jer bi u protivnom lokalni SOD-ovi i dalje gotovo isključivo ovisili o nacionalnim alternativnim načinima financiranja. Drugo, EDIS je potrebno osmisliti tako da se izbjegnu nerazmjerne pogodnosti za sustave u kojima još uvijek nije započelo prikupljanje ex ante sredstava te da se ubuduće izbjegnu nepoticajne mjere u tom pogledu. 3.4.2.Područje primjene EDIS-a Očekuje se da će problem očekivanih različitih razina financiranja nestati kada SOD-ovi počnu ispunjavati svoje obveze iz Direktive o SOD-u o punjenju ex ante sredstvima. U analizi se pokazuje da bi zajednički sustav biti učinkovitiji, odnosno da bi pružio visoku razinu zaštite, a bez potrebe za povećanjem ukupnih doprinosa. Isto tako bi uspješnije smanjivao izloženost država članica njihovim domaćim bankovnim sustavima. 3.4.3.Doprinosi U analizi se pokazuje i. da se ponderiranjem rizika doprinosa mijenja raspodjela financijskog opterećenja među bankama u određenom bankarskom sektoru; ii. da bi se procjenom rizika određene banke u odnosu na banke bankovne unije, a ne na banke nacionalnog ili SOD-ovog bankarskog sektora vjerojatno promijenila razina doprinosa koji bi trebala platiti ta pojedina banka. Međutim, nije utvrđena ni jedna skupina banaka koja bi bila u povoljnijem ili nepovoljnijem položaju. Izgledi da bi SOD možda morao mobilizirati sredstva radi nadoknade deponentima povećavaju se s rizikom te banke. Stoga se u prijedlogu predviđaju doprinosi za usklađivanje rizika, odnosno daljnja primjena načela koje je već utvrđeno Direktivom o SOD-u. Drugo, u analizi se pokazuje da usporedna skupina utječe na doprinose koje plaćaju pojedine institucije. Stoga se u fazi reosiguranja u okviru EDIS-a, kada rizici ostaju na nacionalnoj razini, profil rizika pojedine banke utvrđuje u odnosu na ostatak njezina nacionalnog bankovnog sustava. Nakon što EDIS postane sustav sa zajedničkom odgovornošću na razini bankovne unije, profil rizika pojedine banke utvrđivat će se u odnosu na sve banke u bankovnoj uniji. Time bi se osigurala troškovna neutralnost EDIS-a općenito za banke i nacionalne SOD-ove i izbjegle bi se poteškoće pri utvrđivanju profila rizika banaka u fazi punjenja Fonda za osiguranje depozita. 3.5.Temeljna prava Predložena Uredba nema posljedica za zaštitu temeljnih prava većih od onih koje imaju Uredba i Direktiva koje se njome mijenjaju i koje su redom obuhvaćene u obrazloženjima Uredbe (EU) br. 806/2014 o uspostavi jedinstvenog sanacijskog mehanizma.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN U pogledu njegovih funkcija koje se odnose na EDIS, Odbor bi se u cijelosti financirao iz administrativnih doprinosa kreditnih institucija povezanih sa SOD-ovima sudionicima. To pak znači da za funkcije koje se odnose na EDIS neće biti potreban doprinos iz proračuna EU-a. Dodatni ljudski resursi Odbora izraženi u 22 jedinice ekvivalenta punog radnog vremena u planovima radnih mjesta, ugovornih djelatnika i upućenih nacionalnih stručnjaka u devetoj godini, nakon ulaska u fazu punog osiguranja, odražavaju zadaće koje im se povjeravaju predloženom Uredbom. Jednako kao za osnivanje Jedinstvenog sanacijskog odbora, radna mjesta potrebna zbog proširenja zadaća ovoga novog tijela nisu obuhvaćena ciljem smanjenja broja zaposlenika za 5 % koji je utvrđen u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću COM(2013) 519 od 10.7.2013. U pogledu njegovih funkcija koje se odnose na EDIS, Odbor bi se u cijelosti financirao iz administrativnih doprinosa kreditnih institucija povezanih sa SOD-ovima sudionicima. Dodatni resursi Odbora odražavaju zadaće koje mu se povjeravaju predloženom uredbom. 5.DETALJNO OBJAŠNJENJE PRIJEDLOGA 5.1.Europski sustav osiguranja depozita Ovim se prijedlogom predviđa uspostava EDIS-a izmjenom Uredbe (EU) br. 806/2014 (Uredba o SRM-u). Ovom se izmjenom ne mijenjaju pravila o funkcioniranju SRM-a. 5.1.1.Postupan razvoj EDIS-a Predloženom izmjenom Uredbe o SRM-u EDIS se uspostavlja u tri uzastopne faze (članak 2. stavak 2.): sustav reosiguranja, sustav suosiguranja i sustav punog osiguranja. EDIS-om će u svim fazama upravljati Odbor, zajedno sa SOD-ovima sudionicima ili, ako sam SOD ne upravlja, nacionalnim imenovanim tijelom odgovornim za upravljanje pojedinim SOD-om sudionikom (članak 2. stavak 2. drugi podstavak). Fond za osiguranje depozita dio je EDIS-a. Punio bi se doprinosima koje banke duguju i plaćaju izravno Odboru, a SOD-ovi ih obračunavaju i šalju račune. 5.1.2.Područje primjene EDIS-a EDIS se primjenjuje na sve službeno priznate SOD-ove u državni članici sudionici te na sve kreditne institucije povezane s takvim sustavima. Države članice sudionice one su čija je valuta euro i ostale države članice koje su uspostavile blisku suradnju s Europskom središnjom bankom radi sudjelovanja u SSM-u (članak 4. stavak 1.). S obzirom na to da je pokriće koje EDIS osigurava ograničeno na obvezne funkcije SOD-ova iz Direktive, odnosno na isplate deponentima i doprinose za sanaciju, EDIS se primjenjuje na sve sustave koji bi u načelu mogli bili izloženi isplatama ili predmet zahtjeva za doprinos u postupku sanacije. To uključuje zakonske SOD-ove, institucionalne sustave zaštite (IPS-ove) te ugovorne sustave koje je država članica službeno priznala kao SOD-ove (članak 1. stavak 2. Direktive o SOD-u). Njihovo priznavanje kao SOD-ova neodvojivo je povezano s njihovim obvezama nadoknade deponentima u slučaju nedostupnih depozita i doprinosa u postupku sanacije. SOD-ovi sudionici u okviru EDIS-a imaju prava i obveze kao i imenovano tijelo kada SOD-om ne upravlja privatno tijelo nego sâmo imenovano tijelo (članak 2. stavak 2. drugi podstavak). Pri tome se uzima u obzir sloboda država članica u pogledu uvođenja, priznavanja i upravljanja SOD-ovima na nacionalnoj razini (vidjeti članak 2. stavak 18. Direktive). Ako je bliska suradnja države članice čija valuta nije euro obustavljena ili ukinuta, SOD-ovi sudionici službeno priznati u toj državi članici i kreditne institucije povezane s tim SOD-ovima prestaju biti obuhvaćeni Uredbom o SRM-u, u pogledu SRM-a i EDIS-a (članak 4.). U slučaju ukidanja, svaki od tih SOD-ova ima pravo i na udio u dostupnim financijskim sredstvima kojima Fond za osiguranje depozita raspolaže u trenutku ukidanja. Na temelju navedenog prava određenom se SOD-u osiguravaju sredstva koja su mu potrebna za ispunjenje njegovih obveza financiranja iz direktive. Udio koji određeni SOD može potraživati utvrđuje se metodom obračuna. S obzirom na to da je člankom 11. stavkom 5. točkom (a) Direktive o SOD-u utvrđen niži prag za dostatno financiranje, SOD ne može od Fonda za osiguranje depozita potraživati više od onoga što mu je potrebno kako bi iznos njegovih dostupnih financijskih sredstava dosegnuo dvije trećine njegove ciljane razine. Odbor će u roku od tri mjeseca, sporazumno s tom državom članicom, donijeti odluku o načinima i uvjetima za prijenos sredstava određenom SOD-u. 5.1.3.Opća načela EDIS-a U članku 6. utvrđena su opća načela koja se primjenjuju na SRM i EDIS. Navedena načela postaju relevantna kada Odbor ili druga javna tijela i tijela imaju slobodu odlučivanja ili drugog djelovanja. Odbor i SOD-ovi sudionici ne smiju diskriminirati subjekte (uključujući SOD-ove i njihove banke članice), vlasnike depozita, ulagatelje ili ostale vjerovnike s poslovnim nastanom u Uniji na temelju njihove državne pripadnosti ili mjesta poslovanja (članak 6. stavak 1.). To je pravilo temeljno načelo prava Unije i posebno je važno za financijska tržišta, na kojima su brojne transakcije među strankama različitih državnih pripadnosti i različitih mjesta poslovanja. Obveza je Odbora i SOD-ova sudionika da se svaka mjera, prijedlog ili politika mora poduzimati uz puno poštovanje i dužnu pažnju prema jedinstvenosti i cjelovitosti unutarnjeg tržišta (članak 6. stavak 2.). Uklanjanje financijske fragmentacije ključni je pokretač za bankovnu uniju te bi tijela koja upravljaju EDIS-om trebala podrobno procijeniti učinak svake diskrecijske mjere ili odluke koju razmatraju na funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Iako se članak 6. stavci 3. do 5. o postupanju prema grupama ne primjenjuju u okviru EDIS-a, na temelju članka 6. stavka 6. Odbor ne može donositi odluke u okviru EDIS-a kojima se od država članica zahtijeva izvanredna javna financijska potpora ili kojima se ugrožavaju njihov proračunski suverenitet i fiskalne odgovornosti. Odbor u okviru EDIS-a može donositi odluke upućene SOD-ovima sudionicima (članak 74.f). SOD-ovi sudionici moraju ih poštovati, ali im je člankom 6. stavkom 7. omogućeno dalje utvrđivanje mjera koje je potrebno poduzeti, sve dok su te mjere u skladu s dotičnom odlukom. 5.2.Različite faze EDIS-a

EDIS će tijekom svih triju faza, reosiguranja, suosiguranja i punog osiguranja, osiguravati financiranje i pokrivati gubitke uključenih sustava za osiguranje depozita. Financiranje koje osigura EDIS namijenjeno je za početnu likvidnost SOD-a koja mu je potrebna za nadoknade deponentima u roku za isplatu utvrđen direktivom (obično sedam radnih dana), ali i kako bi pravovremeno odgovorio na zahtjev za doprinos u postupku sanacije. SOD sudionik mora izvršiti povrat financiranja Odboru. EDIS bi u svim fazama pokrivao i gubitke koji na kraju nastanu za SOD-ove sudionike zbog nadoknada deponentima ili doprinosa za sanaciju. Konačni gubitak SOD-a sudionika obično je manji od njegovih isplata nadoknada deponentima ili njegovih doprinosa za sanaciju. SOD koji je proveo isplatu na temelju zahtjeva deponenata za isplatu (osiguranih) depozita podnesenih posrnuloj banci koji su preneseni SOD-u sudioniku može potraživati iznos jednak iznosu isplata deponentima (članak 9. stavak 2. prva rečenica Direktive o SOD-u). Međutim, ako banka postane nesolventna te potraživanja stoga ne budu u cijelosti podmirena, prihodima iz stečajne mase umanjuje se konačni gubitak SOD-a. Ako je SOD uplatio doprinos za sanaciju, njegov gubitak može biti manji od iznosa toga doprinosa, posebno ako je iznos doprinosa koji SOD duguje umanjen na temelju naknadnog vrednovanja (članak 109. stavak 1. četvrti podstavak u vezi s člankom 75. BRRD-a). EDIS ne pokriva gubitke dodatnim isplatama SOD-u sudioniku. Umjesto toga, iznos početnog financiranja koji bi SOD sudionik trebao otplatiti umanjuje se za udio u gubitku koji je osigurao EDIS. Razina osiguranog financiranja i udio u gubitku koji osigurava EDIS povećavaju se u svakoj fazi. 5.2.1.Reosiguranje U fazi reosiguranja, čije je predloženo trajanje tri godine, EDIS može osigurati ograničeno financiranje i pokrivati ograničeni udio u gubitku SOD-a sudionika u slučaju isplate ili zahtjeva za doprinos sanaciji (članak 41.a). U početnoj fazi reosiguranja, pokriće je ograničeno na postupke sanacije koje provodi Odbor (članak 41.a stavak 2. i članak 79.) Isključivo nacionalni postupak sanacije pokriven je samo suosiguranjem i punim osiguranjem. 5.2.1.1.Financiranje u fazi reosiguranja U fazi reosiguranja financiranje bi bilo osigurano u slučaju manjka likvidnosti SOD-a sudionika (članak 41.a stavak 2.). Postupak utvrđivanja manjka likvidnosti razlikuje se ovisno o tome (a) je li SOD sudionik izvršio isplatu ili (b) bi trebao doprinijeti sanaciji. (a)U slučaju isplate SOD sudionik (članak 41.b stavak 1.) ima manjak likvidnosti ako je iznos osiguranih depozita u posrnuloj banci veći od ukupnog (a) iznosa dostupnih financijskih sredstava koji bi SOD sudionik hipotetski trebao imati u skladu s planom financiranja utvrđenim člankom 41.j i (b) iznosa izvanrednih (ex post) doprinosa koji SOD sudionik može prikupiti unutar tri dana od isplate. Iznos osiguranih depozita upotrijebljen za izračun manjka likvidnosti sastoji se samo od prihvatljivih depozita najviše do standardne razine pokrića od 100 000 EUR ili protuvrijednosti u nacionalnoj valuti (članak 6. stavak 1. Direktive o SOD-u). Privremeno veliki iznosi utvrđeni u članku 6. stavku 2. Direktive o SOD-u ili odbitci koje SOD može primijeniti u skladu s člankom 7. ili 8. Direktive o SOD-u prije isplata naknada deponentima, obično nisu poznati u trenutku isplate te se stoga ne uzimaju u obzir. Primjenom hipotetske umjesto stvarne razine dostupnih financijskih sredstava umanjuje se mogućnost da SOD sudionik neće na vrijeme ispuniti svoju obvezu prikupljanja ex ante doprinosa u skladu s preciznim planom financiranja. Konačno, izvanredni (ex post) doprinosi (članak 10. stavak 8. Direktive), u mjeri u kojoj se mogu prikupiti u vrlo kratkom razdoblju, dodatni su izvor likvidnosti kojim bi se mogao umanjiti manjak likvidnosti SOD-a sudionika. Nakon tri dana uspostavlja se odgovarajuća ravnoteža između cilja da se najprije iscrpe izvori likvidnosti u SOD-u i potrebe za isplatom naknade deponentima unutar sedam radnih dana od isplate. (b)U slučaju sanacije (članak 41.b stavak 2.), manjak likvidnosti iznos je kojim bi SOD sudionik trebao doprinijeti sanaciji, umanjen za iznos dostupnih financijskih sredstava kojim bi SOD sudionik hipotetski trebao raspolagati u skladu s planom financiranja utvrđenim člankom 41.j. Hipotetska razina dostupnih financijskih sredstava jedini je izvor likvidnosti koji bi SOD sudionik trebao iskoristiti kako bi smanjio svoj manjak likvidnosti. U slučaju sanacije SOD sudionik ne treba prikupljati kratkoročne ex post doprinose jer je članak 10. stavak 8. Direktive o SOD-u ograničen na isplate. Ako SOD sudionik ima manjak likvidnosti, može zatražiti financiranje od Fonda za osiguranje depozita najviše do 20 % manjka. Preostalih 80 % manjka likvidnosti potrebno je pokriti iz drugih izvora financiranja. Primjenjujući hipotetsku razinu dostupnih financijskih sredstava za izračun manjka likvidnosti EDIS omogućuje da SOD-ovi sudionici koji u vrijeme isplate imaju više dostupnih financijskih sredstava nego što se zahtijeva dobiju financiranje od EDIS-a za njihov (tehnički) manjak likvidnosti te da svoja dodatna sredstva iskoriste za pokriće (dijela) preostalih 80 % njihova manjka likvidnosti. Ograničeno je financiranje koje osigurava EDIS. 5.2.1.2.Pokriće gubitaka u fazi reosiguranja U fazi reosiguranja, EDIS osim što osigurava financiranje manjka likvidnosti u drugom koraku pokriva i 20 % viška gubitka. Pojam viška gubitka razlikuje se ovisno o tome je li SOD sudionik izvršio isplatu ili se od njega zahtijeva doprinos sanaciji. U slučaju isplate (članak 41.c stavak 1.), SOD sudionik ostvaruje višak gubitka ako je ukupni iznos koji je isplatio deponentima (članak 8. Direktive) veći od zbroja (a) iznosa koji je naplatio u stečajnom postupku na temelju potraživanja depozita slijedom (članak 9. stavak 2. prva rečenica Direktive o SOD-u) isplata deponentima, (b) iznosa dostupnih financijskih sredstava kojim bi SOD sudionik hipotetski trebao raspolagati u skladu s planom financiranja utvrđenim člankom 41.j te (c) iznosa izvanrednih (ex post) doprinosa koje SOD sudionik može prikupiti unutar jedne godine od isplate. Dok se manjak likvidnosti izračunava na temelju iznosa osiguranih depozita (prihvatljivi depoziti do 100 000 EUR), izračun viška gubitka kasnije u postupku reosiguranja može se temeljiti na stvarnim iznosima koji su isplaćeni deponentima. Taj se iznos umanjuje za prihode koje je SOD sudionik ostvario iz stečajne mase. Štoviše, odbija se i hipotetski iznos dostupnih financijskih sredstava koji je SOD sudionik trebao imati u vrijeme isplate. Konačno, pretpostavlja se da je SOD sudionik mogao naplatiti iznos ex post doprinosa koji mu je Direktivom o SOD-u dopušteno prikupiti unutar jedne godine od isplate. To je 0,5 % od ukupnog iznosa osiguranih depozita njegovih banaka članica (članak 10. stavak 8. Direktive o SOD-u) uz ex post doprinose koji su prikupljeni unutar tri dana od isplate. Dobiveni je iznos višak gubitka SOD-a sudionika. U slučaju sanacije (članak 41.c stavak 2.), višak gubitka iznos je koji bi SOD sudionik trebao uplatiti kao doprinos sanaciji umanjen za zbroj:

(a)iznosa koji mu je mogao biti isplaćen nakon što je naknadnim vrednovanjem utvrđeno da je njegov doprinos trebao biti manji od iznosa koji je u početku zahtijevalo sanacijsko tijeloi (b)iznosa dostupnih financijskih sredstava kojima je SOD sudionik trebao raspolagati u skladu s planom financiranja utvrđenim člankom 41.j. Ni u ovom slučaju SOD sudionik ne treba prikupljati ex post doprinose jer je članak 10. stavak 8. Direktive o SOD-u ograničen na isplate. Pokriće 20 % viška gubitka primjenjuje se tako što se iznos financiranja koji je SOD sudionik dužan platiti EDIS-u umanji za iznos pokrića gubitka. Ograničeno je i EDIS-ovo pokriće gubitaka. 5.2.2.Suosiguranje Nakon početne trogodišnje faze reosiguranja, EDIS suosigurava SOD-ove sudionike u razdoblju od četiri godine. SOD-ovi sudionici mogu od Fonda za osiguranje depozita zatražiti i financiranje i pokriće gubitaka u slučaju isplata ili ako je od njih zatražen doprinos sanaciji (članak41.d). EDIS u ovoj fazi osigurava i financiranje za doprinose u nacionalnim postupcima sanacije i pokriće za gubitke koji iz njih proizlaze. U odnosu na fazu refinanciranja, razlika je u tome što se financiranje osigurava i gubitak pokriva od „prvog eura”, a udio koji snosi EDIS postupno se povećava tijekom razdoblja suosiguranja. EDIS osigurava financiranje za postotak potrebe za likvidnošću SOD-a sudionika koja nastaje zbog isplata ili zahtjeva za doprinos sanaciji. On pokriva isti postotak konačnog gubitka koji SOD sudionik na kraju ostvari zbog navedenih događaja. U prvoj godini suosiguranja udio bi bio 20 % i povećavao bi se za 20 postotnih bodova u svakoj sljedećoj godini te bi u zadnjoj godini suosiguranja dosegnuo 80 %. U slučaju isplate, potreba za likvidnošću jednaka je ukupnom iznosu osiguranih depozita posrnule banke odnosno prihvatljivih depozita do 100 000 EUR (članak 41.f stavak 1.). Gubitak se utvrđuje tako što se oduzmu prihodi koje je SOD sudionik ostvario iz stečajne mase (članak 41.g stavak 1.). U slučaju sanacije, potreba za likvidnošću jednaka je iznosu doprinosa koji je zahtijevao Odbor odnosno nacionalno sanacijsko tijelo (članak 41.f stavak 2.). Gubitak se utvrđuje tako što se oduzme razlika koju je SOD sudionik uplatio nakon što je naknadnim vrednovanjem utvrđeno da je početni doprinos trebao biti manji (članak 41.g stavak 2.). Financiranje ili pokriće gubitka ne bi bilo ograničeno. 5.2.3.Puno osiguranje Nakon četverogodišnje faze suosiguranja, SOD-ovi sudionici imali bi puno osiguranje u okviru EDIS-a. Puno osiguranje znači potpuno financiranje potrebe za likvidnošću i pokriće svih gubitaka koji nastanu zbog isplata ili zahtjeva za doprinos sanaciji. Mehanizam je isti kao i u fazi suosiguranja, ali EDIS-ovo je pokriće na razini 100 %. 5.2.4.Zaštitne mjere za pokriće u okviru EDIS-a Prijedlog uključuje zaštitne mjere od nepravilnog ili neopravdanog pristupa nacionalnih SOD-ova EDIS-u. Bit će isključeni ako ne budu izvršavali obveze iz Uredbe ili nacionalnog prava kojim se provode ključne odredbe Direktive ili ako određena država članica ne provede pravilno navedene članke (članak 41.i). Bit će obuhvaćeni EDIS-om samo ako njihova dostupna financijska sredstva dosežu barem razinu usklađenog plana financiranja utvrđenog u Uredbi (članak 41.j). Time se osigurava da samo SOD-ovi sudionici koji su ispunili svoje obveze kojima se ograničava rizik na razini EDIS-a mogu imati koristi od njegove zaštite. Odbor na temelju posebnih zahtjeva o glasovanju može donijeti odluku o isključenju SOD-a sudionika iz EDIS-ova pokrića. 5.3.Procjena državne potpore Sve dok SOD-ove isplate naknada deponentima nisu državna potpora, njegov doprinos sanaciji, iako mu je svrha osigurati daljnji pristup depozitima za deponente, koristan je instituciji u sanaciji. Doprinos se stoga može smatrati državnom potporom te se može zahtijevati obavijest Komisiji i odobrenje Komisije. Ako je doprinos isplaćen iz sredstava na europskoj razini (SRF i Fond za osiguranje depozita), po analogiji se primjenjuje postupak za državnu potporu (članak 19.). 5.4.Upravljanje EDIS-om EDIS-om će upravljati Odbor, zajedno sa SOD-ovima sudionicima (ili imenovanim tijelom koje upravlja SOD-om sudionikom). Postupak se može općenito podijeliti na fazu koja prethodi financiranju i fazu nakon financiranja. 5.4.1.Postupak prije financiranja

SOD-ovi sudionici moraju odmah obavijestiti Odbor čim saznaju za okolnosti koje bi vjerojatno mogle dovesti do isplata ili zahtjeva tijela za sanaciju za doprinos sanaciji (članak 41.i). Moraju Odboru dostaviti procjenu očekivanog manjka likvidnosti (faza reosiguranja) ili potrebe za likvidnošću (faza suosiguranja i punog osiguranja). Tako će se Odbor moći pripremiti za trenutačno financiranje u slučaju isplate ili zahtjeva za doprinos sanaciji. SOD-ovi sudionici moraju odmah obavijestiti Odbor o isplati ili zahtjevu za doprinos sanaciji (članak 41.l). Čak i ako je sam Odbor zahtijevao doprinos sanaciji (članak 79.), takva je obavijest ipak formalno potrebna jer je sastav Odbora EDIS-a drukčiji od sastava Odbora SRM-a (vidjeti u nastavku) i SOD sudionik ne mora od EDIS-a zatražiti financiranje ili pokriće gubitka. SOD sudionik zajedno s obaviješću mora Odboru dostaviti podatke na temelju kojih će Odbor ocijeniti jesu li ispunjeni relevantni uvjeti (članak 41.k): –iznos osiguranih depozita za izračun manjka likvidnosti ili potrebe za likvidnošću, –financijska sredstva dostupna u trenutku isplate ili upotrijebljena u sanaciji kako bi se utvrdila razina financijskih sredstava koju je SOD sudionik trebao imati u trenutku isplate ili za sanaciju u skladu s planom financiranja utvrđenim u članku 41.j, –procjenu izvanrednih ex ante doprinosa koje može prikupiti unutar tri dana od isplate ili upotrebe za sanaciju, –svaku drugu materijalnu prepreku ispunjenju obveza SOD-a sudionika prema deponentima ili sanacijskom tijelu te moguće pravne lijekove. Odbor bi trebao u roku od 24 sata utvrditi jesu li ispunjeni uvjeti za EDIS iz članka 41.a (reosiguranje), članka 41.d (suosiguranje) ili članka 41.h (puno osiguranje) (članak 41.l stavak 1.). Odbor nadalje utvrđuje, obično u istom roku, iznos financiranja koji se osigurava SOD-u sudioniku (članak 41.l stavak 2. drugi podstavak). Kada bi SOD sudionik, ili više njih, trebao istodobno izvršiti nekoliko isplata i sudjelovati u sanaciji, dostupna financijska sredstva Fonda za osiguranje depozita možda neće biti dostatna. U tom će slučaju financiranje koje svaki SOD sudionik može dobiti za svaki događaj biti ograničeno udjelom dostupnih financijskih sredstava Fonda za osiguranje depozita, u skladu s izračunom razmjernog iznosa (članak41.l stavak 3.). Odbor mora odmah obavijestiti SOD-a sudionika o tome jesu li ispunjeni uvjeti za pokriće u okviru EDIS-a te o iznosu financiranja koji će osigurati SOD-u sudioniku. SOD sudionik može u roku od 24 sata zatražiti reviziju odluke ili odluka Odbora, o čemu Odbor odlučuje u roku od sljedeća 24 sata (članak 41.m). Financiranje bi bilo osigurano čim Odbor utvrdi iznos i isplaćeno u obliku novčanog doprinosa SOD-u sudioniku (članak 41.n). Ako Odbor poveća iznos financiranja nakon što na zahtjev SOD-a sudionika revidira svoju početnu odluku, taj iznos dospijeva nakon što Odbor donese odluku o zahtjevu za reviziju. 5.4.2.Postupak nakon financiranja Nakon osiguranja financiranja, Odbor mora utvrditi višak gubitka (reosiguranje) ili gubitak (suosiguranje, puno osiguranje) SOD-a sudionika, pratiti korištenje financiranja za isplate deponentima ili za doprinos sanaciji te pratiti napore koje SOD sudionik ulaže u cilju naplate potraživanja depozita iz stečajne mase. Nakon isplate, iznos (viška) gubitka s vremenom postaje jasan jer SOD sudionik prikuplja ex post doprinose i povremeno ostvari prihode iz stečajne mase. U slučaju doprinosa sanaciji, ako SOD sudionik ne može prikupiti ex post doprinose i nema potraživanja od trećih strana kojima se može koristiti, (višak) gubitka moguće je utvrditi već nakon što SOD sudionik primi uplatu iznosa razlike na koju može imati pravo ako se naknadnim vrednovanjem utvrdi da je početni doprinos trebao biti manji. Stoga Odbor, samo u slučaju isplate, mora neprekidno procjenjivati razvoj (viška) gubitka prije negoli utvrdi konačni gubitak (višak gubitka). Istodobno, SOD sudionik Odboru otplaćuje financiranje koje je dobio i to u ratama koje odgovaraju ex post doprinosima ili prihodima iz stečajne mase, kako oni postanu dostupni SOD-u sudioniku (članak 41.o). Razlika između početnog financiranja koje SOD sudionik dobije od Fonda za osiguranje depozita i iznosa financiranja koji bi na kraju trebao otplatiti Odboru predstavlja gubitak (višak gubitka) koji pokriva EDIS. Nakon isplate, Odbor bi strogo pratio postupak isplate i posebno korištenje financiranja koje je u tu svrhu osigurano SOD-u sudioniku, kao i način na koji SOD sudionik postupa sa svojim potraživanjima depozita u stečajnom postupku. SOD sudionik dužan je u redovnim razmacima koje utvrdi Odbor pružati točne, pouzdane i potpune informacije, posebno o postupku isplate te ostvarenju njegovih subrogiranih prava u stečajnom postupku. SOD sudionik mora nastojati ostvariti što veće prihode iz stečajne mase. Zbog nemara SOD-a sudionika Odbor može podnijeti zahtjev za odštetu, ali nakon saslušanja SOD-a sudionika Odbor isto tako može odlučiti da će sam ostvariti sva prava koja proizlaze iz potraživanja depozita u koja je SOD sudionik ušao subrogacijom. Odbor zatim može izravno i za svoj račun naplatiti te prihode kako bi naplatio svoje potraživanje za otplatu financiranja koje je osigurano SOD-u sudioniku (članak 41.q). 5.5.Financijske odredbe za EDIS Za funkcioniranje EDIS-a potrebni su financijski resursi za pokriće administrativnih troškova i osiguranje potrebnog pokrića (financiranje i pokriće gubitaka) za SOD-ove sudionike. 5.5.1.Opće proračunske odredbe i administrativni doprinosi Proračun se trenutačno sastoji od dva dijela: dio I. za administraciju Odbora i dio II. za SRF. Administrativni troškovi EDIS-a pokrivali bi se iz administrativnih doprinosa prikupljenih u dijelu I. proračuna Odbora, vodeći računa o dodatnom administrativnom opterećenju koje EDIS uzrokuje te o činjenici da osobna područja primjene SRM-a i EDIS-a nisu jednaka (članak 65. stavak 5.).

Fond za osiguranje depozita bio bi obuhvaćen novim dijelom III. proračuna Odbora. Struktura njegovih prihoda i rashoda (članak 60.a) odgovara strukturi dijela II. za SRF (članak 60.) i dodatno je objašnjena u odjeljku 5.5.2. u nastavku. Opće proračunske odredbe (članci 57., 58., 61. do 64. i 66.) primjenjuju se i na dio III. proračuna. Odbor bi bio odgovoran za upravljanje SRF-om i Fondom za osiguranje depozita i ulagao bi njihova sredstva u skladu s pravilima Uredbe o SRM-u i delegiranih akata Komisije (članak 75.). 5.5.2.Ex ante doprinosi Fondu za osiguranje depozita Fond za osiguranje depozita punio bi se ex ante doprinosima koje duguju i plaćaju banke izravno Odboru, a obračunavaju ih i račune šalju SOD-ovi sudionici u ime Odbora (članak 74.a stavak 1.). Ti ex ante doprinosi posebna su obveza odvojena od obveze plaćanja ex ante doprinosa SOD-ovima sudionicima u skladu s člankom 10. stavkom 1. drugim podstavkom Direktive o SOD-u. Međutim, kako bi se postigla troškovna neutralnost za bankarski sektor, ex ante doprinosi plaćeni Fondu za osiguranje depozita mogu se nadoknaditi na razini SOD-a sudionika (vidjeti odjeljak 5.5.2.2. u nastavku). 5.5.2.1.Ciljane razine Fonda za osiguranje depozita Dostupna financijska sredstva Fonda za osiguranje depozita moraju dosegnuti dvije uzastopne ciljane razine (članak 74.b stavci 1. i 2.): (a) početnu ciljanu razinu od 20 % od četiriju devetina zbroja svih nacionalnih minimalnih ciljanih razina do kraja trogodišnje faze reosiguranja i (b) konačnu ciljanu razinu koja je jednaka zbroju minimalnih ciljanih razina koje SOD-ovi sudionici moraju dosegnuti na temelju Direktive do kraja četverogodišnjeg razdoblja suosiguranja. Minimalne ciljane razine u potpunosti bi se uskladile za sve SOD-ove sudionike. Zajedno bi se minimalne ciljane razine Fonda za osiguranje depozita i SOD-a sudionika povećale linearno, za jednu devetinu svake godine do 2024. Ex ante doprinosi koje banke trebaju uplatiti vremenski se raspoređuju što je ravnomjernije moguće sve dok se ne dosegne početna ili konačna ciljana razina. Ako su nakon razdoblja reosiguranja dostupna financijska sredstva upotrijebljena za financiranje ili pokriće gubitaka i ako se spuste ispod početne ciljane razine, moraju se povećavati dok se ponovno ne dosegne ciljana razina. Ex ante doprinosi koje svaka banka duguje i trebala bi uplatiti Odboru utvrđuju se svake godine u dva koraka: (a) Odbor utvrđuje ukupni iznos ex ante doprinosa koje može potraživati od banaka članica svakog SOD-a sudionika (članak 74.d stavak 1.). (b) Svaki SOD sudionik zatim na temelju relevantnog ukupnog iznosa koji je Odbor utvrdio izračunava doprinos koji duguje i trebala bi platiti svaka od njegovih banaka članica (članak 74.d stavak 2.) i u ime Odbora dostavlja račun na taj iznos. Tijekom faze reosiguranja, ex ante doprinos koji se temelje na riziku koji bi svaka banka članica trebala uplatiti Fondu za osiguranje depozita izračunava SOD sudionik za sve svoje ostale banke članice. Nakon faze reosiguranja, ex ante doprinosi koji se temelje na riziku za svaku se banku izračunavaju u odnosu na sve banke u okviru područja primjene EDIS-a. To čini Odbor, uz pomoć SOD-ova sudionika, primjenom metoda koje se temelje na rizicima utvrđenih delegiranim aktom Komisije. Ex ante doprinosi za koje je SOD sudionik u ime Odbora izdao račun banka mora uplatiti izravno Odboru koji taj iznos odobrava u korist Fonda za osiguranje depozita (i bilježi kao prihod dijela III. svojeg proračuna). 5.5.2.2.Nadoknada na razini SOD-ova sudionika Ovim se prijedlogom državama članicama sudionicama omogućuje troškovna neutralnost za banke članice njihovih SOD-ova sudionika. One mogu odlučiti da posebna obveza plaćanja ex ante doprinosa Fondu za osiguranje depozita stvorena za banke opravdava nadoknadu na razini SOD-ova sudionika. Pri donošenju te odluke, države članice trebaju poštovati načelo proporcionalnosti te razmotriti opravdava li razina zaštite depozita koja se uvodi uspostavom EDIS-a smanjenje financijskih resursa za zaštitu depozita na razini SOD-a sudionika. Troškovna neutralnost predviđena je člankom 74.c stavkom 4.: (a) Ex ante doprinosi koje banke uplaćuju Fondu za zaštitu depozita obračunavaju se prema ciljanoj razini koju bi određeni SOD sudionik trebao dosegnuti na temelju Direktive; (b) ako je do kraja faze punjenja (3. srpnja 2024. ili kasnije) nacionalni SOD bio usklađen s preciznim planom financiranja (članak 41.j) i njegove banke članice uplatile su sve potrebne doprinose FOD-u, ti doprinosi čine iznos doprinosa potreban za dosezanje nacionalne ciljane razine od 0,8 %; i (c) države članice sudionice mogu dopustiti svojim SOD-ovima da pri izračunu razine doprinosa uzmu u obzir doprinose koje su njihove banke članice uplatile EDIS-u i/ili ih nadoknaditi svojim bankama članicama iz njihovih dostupnih financijskih sredstava u mjeri u kojoj su one premašile iznose utvrđene preciznim planom financiranja. Ovisno o razini dostupnih financijskih sredstava koju je već dosegnuo SOD sudionik ih može nadoknaditi svojim bankama članicama kroz manje doprinose ili iz doprinosa koje je već primio od banaka članica. 5.5.3.Izvanredni ex post doprinosi Odbor od početka faze suosiguranja može i od banaka povezanih sa SOD-ovima sudionicima potraživati izvanredne ex post doprinose ako su dostupna sredstva Fonda za zaštitu depozita nedostatna za financiranje i pokriće gubitaka. Nacionalni bi SOD bio odgovoran za prikupljanje ex post doprinosa od nacionalnog bankarskog sektora kako bi se njihov nacionalni sustav popunio nakon isplate ili doprinosa sanaciji. Ex post doprinose banke duguju i uplaćuju izravno Odboru, a tijekom razdoblja suosiguranja u ime Odbora izračunava ih i račun šalje određeni SOD sudionik. Odbor utvrđuje ukupni iznos ex post doprinosa koje može potraživati od banaka članica svakog SOD-a sudionika unutar ograničenja utvrđenih delegiranim aktom Komisije. SOD sudionik ex post doprinos koji svaka njegova banka članica duguje izračunava na temelju ukupnog iznosa koji je Odbor utvrdio primjenom iste metode koja se temelji na rizicima koju je primijenio za izračun ex ante doprinosa na temelju članka 10. stavka 1. Direktive. Nakon faze suosiguranja, Odbor izračunava ex post doprinos koji svaka banka duguje primjenom metode koja se temelji na rizicima utvrđene delegiranim aktom Komisije, koja se primjenjuje i za izračun ex ante doprinosa nakon faze suosiguranja. SOD sudionik u ime Odbora šalje račun za ex post doprinos. Odbor u fazi suosiguranja i punog osiguranja može samostalno ili na prijedlog relevantnog nadležnog tijela odgoditi uplatu ex post doprinosa od pojedine banke, u cijelosti ili djelomično. Odgoda mora biti potrebna radi zaštite financijskog položaja banke i ne smije trajati dulje od šest mjeseci, no može se obnoviti na zahtjev banke.

Komisija će delegiranim aktom utvrditi najveće iznose koje EDIS može prikupiti ex post, uzimajući u obzir nacionalne ex post doprinose. 5.5.4.Dodatni financijski izvori Fonda za osiguranje depozita Osim prikupljanja ex ante i ex post doprinosa, Odbor može ugovoriti dodatne financijske izvore za Fond za osiguranje depozita. Postupno zamjenjujući financiranje na razini SOD-ova sudionika, može zatražiti zajam od sustava osiguranja depozita koji su priznati u državama članicama nesudionicama koje o takvom zahtjevu mogu odlučiti u skladu s člankom 12. Direktive (članak 74.g). Kako bi se postigao reciprocitet, Odbor može zauzvrat odlučiti i da će odobriti zajmove sustavima osiguranja depozita u državama članicama nesudionicama. Odbor za Fond za osiguranje depozita može ugovoriti i druga alternativna sredstva financiranja od trećih strana, posebno ako sredstva koja Odbor može prikupiti ex ante i ex post doprinosima nisu (odmah) dostupna (članak 74.h). Sredstva financiranja koja je potrebno isplatiti otplaćuju se prikupljanjem ex ante i ex post doprinosa tijekom roka otplate. 5.5.5.EDIS - Odlučivanje Odbor upravlja EDIS-om na izvršnim i plenarnim sjednicama. Na izvršnoj sjednici sudjeluju isti članovi za odluke i zadaće koje se odnose na EDIS i SRM. Za posebne zadaće EDIS-a potreban je i poseban sastav plenarne sjednice za odluke koje se odnose samo na EDIS. Članove koji predstavljaju nacionalna sanacijska tijela na plenarnoj sjednici zamjenjuju članovi koji predstavljaju nacionalna imenovana tijela. Plenarnoj bi sjednici bile dodijeljene posebne zadaće. S obzirom na to da su odluke Odbora relevantne za Odbor u cjelini ili za SRM i EDIS, one se donose na novoj zajedničkoj plenarnoj sjednici s posebnim predstavnicima i postupcima glasovanja. Sve ostale odluke o EDIS-u donose se na izvršnoj sjednici odbora. 5.6.Ostala pravila Odredbe o posebnim predmetima koje se primjenjuju na SRM primjenjuju se i na Odbor pri izvršenju njegovih funkcija u okviru EDIS-a: povlastice i imuniteti, uređivanje pitanja jezika, zaposlenici i razmjena zaposlenika, interni odbori, žalbeno vijeće, postupci pred Sudom, odgovornost Odbora, profesionalna tajna i razmjena informacija, zaštita podataka, pristup dokumentima, sigurnosna pravila za zaštitu klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka, revizorski sud. Izmjene o uvođenju EDIS-a primjenjuju se od stupanja na snagu izmijenjene Uredbe. Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 806/2014 radi uspostave Europskog sustava osiguranja depozita EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Tijekom proteklih godina Unija je napredovala u stvaranju unutarnjeg tržišta bankovnih usluga. Jače integrirano unutarnje tržište bankovnih usluga ključno je za poticanje gospodarskog rasta u Uniji, zaštitu stabilnosti bankovnog sustava i zaštitu deponenata. (2)Europsko vijeće je na sastanku 18. listopada 2012. zaključilo: „U svjetlu osnovnih izazova s kojima se suočava, Ekonomsku i monetarnu uniju (EMU) potrebno je ojačati kako bi se osigurala gospodarska i socijalna dobrobit kao i stabilnost i održivi napredak” te da bi se „proces prema dubljoj ekonomskoj i monetarnoj uniji trebao oslanjati na institucionalni i pravni okvir Unije te da bi trebao biti otvoren i transparentan prema državama članicama čija valuta nije euro i poštovati cjelovitost unutarnjeg tržišta.” U tu svrhu osniva se bankovna unija koju podupiru sveobuhvatna i detaljna jedinstvena pravila o financijskim uslugama za unutarnje tržište u cjelini. Proces osnivanja bankovne unije otvoren je i transparentan prema državama članicama koje u njoj ne sudjeluju i njime se poštuje cjelovitost unutarnjeg tržišta. (3)U svojoj rezoluciji od 20. studenoga 2012. „Prema istinskoj Ekonomskoj i monetarnoj uniji” Europski parlament također je izjavio da je stajanje na kraj negativnim petljama povratne veze između država, banaka i realnog gospodarstva od ključne važnosti za nesmetano funkcioniranje EMU-a, naglasio je hitnu potrebu za dodatnim i dalekosežnim mjerama za rješavanje krize u bankovnom sektoru i za ostvarenjem potpuno operativne europske bankovne unije, osiguravajući istodobno kontinuirano pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta za financijske usluge i slobodan protok kapitala. (4)Poduzeti su ključni koraci prema osiguranju učinkovitog funkcioniranja bankovne unije te je Uredbom Vijeća (EU) br. 1024/2013 uspostavljen jedinstveni nadzorni mehanizam (SSM) kojim se osigurava da se politika Unije koja se odnosi na bonitetni nadzor kreditnih institucija u državama članicama europodručja i onim državama koje nisu dio europodručja, a koje su odlučile sudjelovati u SSM-u (države članice sudionice) provodi na dosljedan i učinkovit način, a Uredbom (EU) br. 806/2014 uspostavljen je jedinstveni sanacijski mehanizam (SRM) kojim se osigurava dosljedan okvir za sanaciju banaka koje propadaju ili bi mogle propasti u državama članicama sudionicama, no potrebno je poduzeti i daljnje korake u cilju dovršetka bankovne unije. (5)U izvješću petorice predsjednika iz lipnja 2015. „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” naglašeno je da jedinstveni bankovni sustav može biti uistinu jedinstven samo ako postoji jednako povjerenje u sigurnost bankovnih depozita bez obzira u kojoj državi članici banka posluje. To nije moguće bez jedinstvenog sustava nadzora i sanacije banaka te osiguranja depozita. Stoga se u izvješću petorice predsjednika predlaže dovršetak bankovne unije uspostavom europskog sustava osiguranja depozita (EDIS), trećeg stupa u potpunosti izgrađene bankovne unije, uz nadzor i sanaciju banaka. Potrebno je ponajprije poduzeti konkretne korake u tom pravcu, pri čemu je sustav reosiguranja na europskoj razini za nacionalne sustave osiguranja depozita prvi korak prema potpuno objedinjenom pristupu. Potrebno je da se područje primjene toga sustava reosiguranja podudara s područjem primjene SSM-a. (6)Nedavna je kriza pokazala da je funkcioniranje unutarnjeg tržišta u tom području ugroženo i da raste rizik od financijske rascjepkanosti. Propast banke koja je razmjerno velika u odnosu na nacionalni bankarski sektor ili istodobna propast dijela nacionalnog bankarskog sektora mogu uzrokovati osjetljivost nacionalnih SOD-ova na velike lokalne šokove, čak i uz dodatne mehanizme financiranja predviđene Direktivom 2014/49/EU Europskog parlamenta i Vijeća. Ta izloženost nacionalnih SOD-ova velikim lokalnim šokovima može pridonijeti negativnom povratnom učinku među bankama i njihovim nacionalnim državama, narušavanju ujednačenosti zaštite depozita i nepovjerenju deponenata, što može prouzročiti nestabilnost tržišta. (7)Zbog neujednačene razine zaštite deponenata može doći do narušavanja tržišnog natjecanja i stvaranja učinkovite prepreke slobodi poslovnog nastana i slobodnom pružanju usluga kreditnih institucija na unutarnjem tržištu. Stoga je zajednički sustav osiguranja depozita bitan za dovršetak unutarnjeg tržišta financijskih usluga. (8)Iako je Direktivom 2014/49/EU znatno unaprijeđen kapacitet nacionalnih sustava za obeštećenje deponenata, potrebni su učinkovitiji aranžmani osiguranja depozita na razini bankovne unije kako bi se osigurala dostatna financijska sredstva radi potpore povjerenju svih deponenata, a time i zaštiti financijske stabilnosti. EDIS će širom podjelom rizika povećati otpornost bankovne unije na buduće krize i ponuditi jednaku zaštitu osiguranim deponentima, uz potporu pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. (9)Sredstva koja će se u okviru sustava osiguranja depozita upotrijebiti za isplatu osiguranih nedostupnih depozita deponentima u skladu s člankom 8. Direktive 2014/49/EU o sustavima osiguranja depozita, ne predstavljaju državnu potporu ni potporu iz Fonda. Međutim, ako se ta sredstva upotrijebe za restrukturiranje kreditnih institucija i predstavljaju državnu potporu ili potporu iz Fonda, moraju biti usklađena s člankom 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije odnosno s člankom 19. Uredbe (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća, koju je u tu svrhu potrebno izmijeniti. (10)Unatoč daljnjem usklađenju koje je uvedeno Direktivom 2014/49/EU, nacionalni SOD-ovi zadržali su određene mogućnosti i slobode, uključujući i one u pogledu određenih bitnih elemenata kao što su ciljane razine, čimbenici rizika koji se primjenjuju pri ocjenjivanju doprinosa kreditnih institucija, rokovi isplate ili korištenje sredstava. Navedene razlike među nacionalnim pravilima mogu biti smetnja slobodnom pružanju usluga i narušiti tržišno natjecanje. U vrlo integriranom bankarskom sektoru ujednačena pravila i pristupi potrebni su kako bi se osigurala dosljedno snažna razina zaštite deponenata u cijeloj Uniji i jamstvo financijske stabilnosti. (11)Uspostava EDIS-a, uz centralizirane ovlasti odlučivanja, praćenja i provedbe povjerene jedinstvenom Odboru za sanaciju i osiguranje depozita (Odbor) bit će bitna za ostvarenje cilja usklađenog okvira osiguranja depozita. Jedinstvena primjena zahtjeva u pogledu osiguranja depozita u državama članicama sudionicama poboljšat će se kao rezultat povjeravanja te primjene takvom središnjem tijelu. Tako će djelovanjem EDIS-a proces usklađivanja u području financijskih usluga biti olakšan, uz pružanje potpore i osiguranje okvira za uspostavu i naknadnu provedbu ujednačenih pravila o mehanizmima osiguranja depozita. (12)Nadalje, EDIS je dio širih pravila EU-a o usklađivanju bonitetnog nadzora, oporavka i sanacije, što su dodatni aspekti unutarnjeg tržišta bankovnih usluga. Nadzor može biti učinkovit i smislen samo ako postoji odgovarajući sustav osiguranja depozita, koji odgovara onome što se događa u području nadzora. EDIS je stoga presudan za širi proces usklađivanja i njegovi su ciljevi blisko povezani s okvirom Unije o bonitetnom nadzoru, oporavku i sanaciji, čija je primjena centralizirana i međusobno su ovisni. Na primjer, odgovarajuća koordinacija na razini nadzora i osiguranja depozita potrebna je u slučajevima kada Europska središnja banka (ESB) planira oduzeti ovlaštenje kreditnoj instituciji ili kada kreditna institucija ne ispunjava svoju obvezu kao član SOD-a. Slična visoka razina integracije potrebna je i u pogledu mjera sanacije i zadaća osiguranja depozita koje su povjerene Odboru. (13)Ova Uredba primjenjuje se samo u slučaju banaka čije je domaće nadzorno tijelo ESB ili nadležno nacionalno tijelo u državama članicama čija je valuta euro ili u državama članicama čija valuta nije euro, koje su uspostavile blisku suradnju u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br.1024/2013. Područje primjene ove Uredbe povezano je s područjem primjene Uredbe (EU) br. 1024/2013. Imajući na umu znatnu razinu isprepletenosti nadzornih zadaća dodijeljenih SSM-u i mjera sanacije, uspostava centraliziranog nadzornog sustava koji djeluje u skladu s člankom 127. stavkom 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije od ogromne je važnosti za države članice sudionice u procesu usklađivanja osiguranja depozita. Činjenica da subjekti koji podliježu nadzoru u okviru SSM-a posebno je obilježje zbog kojeg subjekti na koje se primjenjuje Uredba (EU) br.1024/2013 imaju objektivno i značenjski drugačiji položaj za potrebe osiguranja depozita. Potrebno je donijeti mjere kojima će se uspostaviti jedinstveni sustav osiguranja depozita za sve države članice sudionice SSM-a kako bi se olakšalo pravilno i stabilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta. (14)Da bi se osigurala usklađenost sa SSM-om i SRM-om, EDIS bi se trebao primjenjivati na države članice sudionice. Banke s poslovnim nastanom u državama članicama koje ne sudjeluju u SSM-u ne bi trebale podlijegati EDIS-u. Dok se god nadzor u državi članici obavlja izvan SSM-a, ta bi država članica trebala biti odgovorna za osiguranje zaštite deponenata od posljedica nesolventnosti kreditne institucije. Kad se države članice uključe u SSM, trebale bi automatski podlijegati EDIS-u. EDIS bi se mogao eventualno na kraju proširiti na cijelo unutarnje tržište. (15)Kako bi se osigurali jednaki uvjeti na unutarnjem tržištu u cjelini, ova Uredba u skladu je s Direktivom 2014/49/EU. Njome se dopunjuju pravila i načela te Direktive kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje EDIS-a te da mu je dostupno odgovarajuće financiranje. Stoga će materijalno pravo o osiguranju depozita koje će se primjenjivati u okviru EDIS-a biti usklađeno s pravom koje primjenjuju nacionalni SOD-ovi ili imenovana tijela država članica nesudionica, usklađeno Direktivom 2014/49/EU. (16)Na integriranim financijskim tržištima, svakom potporom za plaćanje naknada deponentima unaprjeđuje se financijska stabilnost ne samo u dotičnoj državi članici sudionici nego i u ostalim državama članicama, sprječavanjem prelijevanja bankovne krize u države članice nesudionice. Dodjeljivanjem zadaća osiguranja depozita Odboru ni na koji se način ne bi trebalo onemogućivati funkcioniranje unutarnjeg tržišta financijskih usluga. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) stoga bi trebalo zadržati svoju ulogu, kao i postojeće ovlasti i zadaće: trebalo bi razvijati dosljednu primjenu zakonodavstva Unije koje je primjenjivo na sve države članice i doprinositi joj te jačati približavanje praksi osiguranja depozita u cijeloj Uniji.

(17)EDIS bi tijekom nekoliko godina iz sustava reosiguranja trebao postupno prerasti u potpuno objedinjeni sustav suosiguranja. U okviru nastojanja da se stvori snažnije povezani EMU, uz rad na uspostavi prijelaznih mehanizama financiranja Jedinstvenog fonda za sanaciju (SFR) te na razvoju zajedničkog zaštitnog fiskalnog mehanizma, taj je korak potreban kako bi se oslabila povezanost banke i države u pojedinim državama članicama poduzimanjem koraka prema podjeli rizika među državama članicama bankovne unije, te kako bi se bankovna unija ojačala u pogledu ispunjenja svojeg glavnog cilja. Međutim, takva podjela rizika koja proizlazi iz jačanja bankovne unije mora biti popraćena istodobnim mjerama za smanjenje rizika, u cilju još izravnijeg slabljenja povezanosti banke i države. (18)Uspostava EDIS-a odvijat će se u tri uzastopne faze; najprije sustav reosiguranja koji pokriva udio u manjku likvidnosti i višak gubitaka SOD-ova sudionika, zatim slijedi sustav suosiguranja koji pokriva udio u manjku likvidnosti i višak gubitaka SOD-ova sudionika koji se postupno povećava i na kraju dovodi do sustava punog osiguranja koji pokriva sve potrebe za likvidnošću i gubitke uključenih sustava osiguranja depozita. (19)Kako bi se u fazi reosiguranja ograničila odgovornost Europskog fonda za osiguranje depozita (Fond za osiguranje depozita) i smanjio moralni hazard na nacionalnoj razini, pomoć od Fonda za osiguranje depozita može se zatražiti samo ako nacionalni SOD prikupi ex ante doprinose u skladu s preciznim planom financiranja te ako najprije istroši ta sredstva. Međutim, ako nacionalni SOD prikupi daleko više sredstava od onoga što se zahtijeva planom financiranja, prije dobivanja pokrića od EDIS-a trebao bi iskoristiti samo sredstva koja je trebao prikupiti da bi bio usklađen s planom financiranja. Stoga SOD-ovi koji prikupe više sredstava nego što je potrebno da bi bili usklađeni s planom financiranja ne smiju biti u gorem položaju od onih čija prikupljena sredstva ne prelaze razine utvrđene u planu financiranja. (20)S obzirom na to da će Fond za osiguranje depozita osiguravati samo dodatni izvor financiranja i samo oslabiti vezu između banaka i njihovih nacionalnih država te da međutim neće osigurati da svi deponenti u bankovnoj uniji uživaju istu razinu zaštite, faza reosiguranja trebala bi nakon tri godine postupno prerasti u sustav suosiguranja i naposljetku u potpuno objedinjeni sustav osiguranja depozita. (21)Dok faze reosiguranja i suosiguranja imaju brojna zajednička obilježja, čime se osigurava nesmetan postupni razvoj, isplate u fazi suosiguranja dijelit će nacionalni SOD i Fond za osiguranje depozita od prvog eura gubitka. Relativni doprinos Fonda za osiguranje depozita postupno će rasti do 100 posto, što će nakon četiri godine dovesti do potpunog objedinjavanja rizika deponenata u cijeloj bankovnoj uniji. (22)U EDIS je potrebno ugraditi zaštitne mjere kako bi se ograničio rizik moralnog hazarda i osiguralo pokriće EDIS-a samo kada nacionalni SOD-ovi razborito postupaju. Prvo, nacionalni SOD-ovi trebali bi poštovati svoje obveze iz ove Uredbe, Direktive 2014/49/EU i drugog relevantnog prava EU-a, a posebno obvezu prikupljanja sredstava u skladu s člankom 10. Direktive 2014/49/EU, kako je dalje utvrđeno ovom Uredbom. kako bi iskoristili pokriće u okviru EDIS-a, SOD-ovi sudionici trebaju prikupiti ex ante doprinose u skladu s preciznim planom financiranja. To podrazumijeva i da, ako SOD želi imati koristi od EDIS-a, snižavanje ciljane razine u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/49/EU više neće biti moguće. Drugo, u slučaju isplate ili upotrebe njegovih sredstava za sanaciju, nacionalni SOD i sam bi trebao snositi pravedan udio u gubitku. Stoga je potrebno od njega zahtijevati da prikupi ex post doprinose od svojih članova kako bi popunio svoja sredstva i isplatio EDIS u mjeri u kojoj početno primljeno financiranje prelazi udio u gubitku koji će snositi EDIS. Treće, nakon isplate nacionalni SOD trebao bi ostvariti što veće prihode iz stečajne mase i isplatiti Odboru, a Odbor bi trebao imati dostatne ovlasti za zaštitu svojih prava. Četvrto, Odbor bi trebao imati ovlasti da izvrši povrat financiranja u cijelosti ili djelomično, ako SOD sudionik ne ispunjava svoje najvažnije obveze. (23)Fond za osiguranje depozita bitan je element bez kojeg nije moguće ostvariti postupnu uspostavu EDIS-a. Različiti nacionalni sustavi financiranja ne mogu osigurati ujednačeno osiguranje depozita u cijeloj bankovnoj uniji. Fond za osiguranje depozita trebao bi kroz tri faze pomoći da se osigura stabilizacijska uloga SOD-ova, ujednačena visoka razina zaštite za sve deponente u usklađenom okviru u cijeloj Uniji te da se izbjegnu prepreke uživanju temeljnih sloboda ili narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu zbog različitih razina zaštite na nacionalnoj razini. (24)Fond za zaštitu depozita trebao bi se financirati izravnim doprinosima banaka. Odluke donesene u okviru EDIS-a kojima se zahtijeva upotreba Fonda za osiguranje depozita ili nacionalnog sustava osiguranja depozita ne bi trebale ugroziti fiskalne odgovornosti država članica. U tom smislu jedino bi se izvanredna javna financijska potpora trebala smatrati smetnjom za proračunski suverenitet i fiskalne odgovornosti država članica. (25)Ovom se Uredbom uspostavljaju načini upotrebe Fonda za osiguranje depozita i opći kriteriji za utvrđenje i izračun ex ante i ex post doprinosa te utvrđuju ovlasti Odbora za upotrebu i upravljanje Fondom za osiguranje depozita. (26)Doprinosi bi se naplaćivali izravno od banaka u svrhu financiranja Fonda za osiguranje depozita. Odbor bi prikupljao doprinose i upravljao Fondom za osiguranje depozita, dok bi nacionalni SOD-ovi nastavili prikupljati nacionalne doprinose i upravljati nacionalnim fondovima. Kako bi se osigurali pravični i usklađeni doprinosi za banke sudionice i poticaji za poslovanje prema manje rizičnom modelu, doprinose EDIS-u i nacionalnom SOD-u potrebno je za svaku banku izračunavati na temelju osiguranih depozita i čimbenika za prilagodbu rizika. Tijekom razdoblja reosiguranja pri utvrđivanju čimbenika za prilagodbu rizika potrebno je uzeti u obzir stupanj rizika koji je nastao za banku u odnosu na sve ostale banke povezane s istim SOD-om sudionikom. Kada nastupi faza suosiguranja, pri utvrđivanju čimbenika za prilagodbu rizika potrebno je uzeti u obzir stupanj rizika koji je nastao za banku u odnosu na sve ostale banke s poslovnim nastanom u državi članici sudionici. Time bi se osiguralo da EDIS bude potpuno troškovno neutralan za banke i nacionalne SOD-ove i izbjegle bi se poteškoće pri preraspodjeli doprinosa u fazi punjenja Fonda za osiguranje depozita. (27)U načelu bi se doprinosi industrije trebali prikupiti prije bilo kakve mjere osiguranja depozita i neovisno o tome. Kada prethodno financiranje nije dovoljno da se njime pokriju gubitci ili troškovi nastali korištenjem Fonda za osiguranje depozita, dodatni doprinosi trebali bi se prikupiti kako bi se snosio dodatni trošak ili gubitak. Nadalje, Fond za osiguranje depozita bi se trebao moći zadužiti ili dobiti drugu vrstu potpore od kreditnih institucija ili ostalih trećih osoba ako ex ante i ex post doprinosi nisu odmah dostupni ili ne pokrivaju troškove nastale korištenjem Fonda za osiguranje depozita u vezi s mjerama osiguranja depozita. (28)Kako bi se dosegnula kritična masa i izbjegli prociklički učinci koji bi nastali da se Fond za osiguranje depozita morao oslanjati samo na ex post doprinose u sistemskoj krizi, neophodno je da ex ante dostupna financijska sredstva Fonda za osiguranje depozita dosegnu barem određenu minimalnu ciljanu razinu. (29)Početnu i konačnu ciljanu razinu Fonda za osiguranje depozita potrebno je utvrditi kao postotak ukupnih minimalnih ciljanih razina SOD-a sudionika. Trebala bi postupno dosegnuti 20 % od četiriju devetina ukupnih minimalnih ciljnih razina do kraja razdoblja reosiguranja i zbroj svih minimalnih ciljanih razina do kraja razdoblja suosiguranja. Mogućnost prijave za odobrenje niže ciljane razine u skladu s člankom 10. stavkom 6. Direktive 2014/49/EU ne bi trebalo razmatrati pri određivanju početne ili konačne ciljane razine Fonda za osiguranje depozita. Potrebno je odrediti prikladan vremenski okvir kako bi se postigla ciljana razina za Fond za osiguranje depozita. (30)Osiguravanje djelotvornog i dostatnog financiranja Fonda za osiguranje depozita od iznimne je važnosti za kredibilitet EDIS-a. Sposobnost Odbora da ugovori alternativna sredstva financiranja za Fond za osiguranje depozita potrebno je ojačati na način koji optimizira troškove financiranja i čuva kreditnu sposobnost Fonda za osiguranje depozita. Odmah nakon stupanja na snagu ove Uredbe, Odbor bi u suradnji s državama članicama sudionicama trebao poduzeti potrebne korake u svrhu razvoja prikladnih metoda i načina za poboljšanje sposobnosti zaduživanja Fonda za osiguranje depozita koji bi trebao biti uspostavljen do datuma primjene ove Uredbe. (31)Potrebno je osigurati potpunu dostupnost Fonda za osiguranje depozita u svrhu osiguranja depozita. Stoga bi se Fond za osiguranje depozita trebao ponajprije koristiti za učinkovitu provedbu zahtjeva i mjera za osiguranje depozita. Nadalje, njime bi se trebalo koristiti samo u skladu s primjenjivim ciljevima i načelima osiguranja depozita. Fond za osiguranje depozita pod određenim uvjetima može osiguravati i financiranje ako su SOD-ova dostupna financijska sredstva upotrijebljena u sanaciji u skladu s člankom 79. ove Uredbe. (32)Kako bi se zaštitila vrijednost iznosa koji zadržava Fond za osiguranje depozita, te je iznose potrebno uložiti u dovoljno sigurnu, raznoliku i likvidnu imovinu. (33)U slučaju da se bliska suradnja s ESB-om države članice sudionice čija valuta nije euro prekida u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1024/2013, pravična raspodjela ukupnih doprinosa države članice sudionice mora se utvrditi uzimajući u obzir interese države članice sudionice koja je u pitanju i Fonda za osiguranje depozita. (34)Kako bi bila zajamčena njegova potpuna autonomija i neovisnost pri poduzimanju mjera za osiguranje depozita iz ove Uredbe, Odbor bi trebao imati autonomni proračun s prihodima od obveznih doprinosa institucija u državama članicama sudionicama. Ovom se Uredbom ne bi trebala u pitanje dovoditi mogućnost država članica da naplaćuju naknade za pokrivanje administrativnih troškova svojih nacionalnih SOD-ova ili imenovanih tijela. (35)Ako su ispunjeni svi kriteriji koji se odnose na korištenje Fonda za osiguranje depozita, Odbor bi trebao osigurati relevantno financiranje i pokriće gubitaka nacionalnom SOD-u. (36)Odbor bi trebao djelovati preko zajedničkih plenarnih, plenarnih i izvršnih sjednica. Odbor bi na izvršnoj sjednici trebao pripremiti sve odluke koje se odnose na postupak isplate i, u najvećoj mogućoj mjeri, donijeti te odluke. U pogledu upotrebe sredstava Fonda za osiguranje depozita, važno je da prvi podnositelj zahtjeva nema prednost te da se nadzire dodjeljivanje sredstava Fonda za osiguranje depozita. Kada neto kumulativna upotreba Fonda za osiguranje depozita tijekom prethodnih 12 uzastopnih mjeseci dosegne prag od 25 % konačne ciljane razine, na plenarnoj sjednici potrebno je ocijeniti primjenu mjera osiguranja depozita ili sudjelovanja u mjerama sanacije, uključujući korištenje Fonda za osiguranje depozita te dati smjernice koje je potrebno uzimati u obzir pri donošenju budućih odluka na izvršnoj sjednici. Potrebno je da smjernice za izvršnu sjednicu budu usredotočene na osiguravanje nediskriminacijske primjene mjera za osiguranje depozita ili za sudjelovanje u sanaciji te na mjere koje je potrebno poduzeti kako bi se izbjeglo iscrpljivanje sredstava Fonda za osiguranje depozita.

(37)Učinkovitost i ujednačenost mjera osiguranja depozita potrebno je osigurati u svim državama članicama sudionicama. U tu svrhu, ako SOD sudionik nije primijenio ili nije postupio u skladu s odlukom Odbora na temelju ove Uredbe ili je odluku primijenio na način koji predstavlja prijetnju bilo kojem od ciljeva osiguranja depozita ili učinkovitoj provedbi mjere osiguranja depozita, Odbor bi trebao biti ovlašten zahtijevati sve potrebne mjere za uklanjanje zabrinutosti ili prijetnje ciljevima EDIS-a. Potrebno je isključiti svaku mjeru SOD-a sudionika kojom bi se ograničilo ili utjecalo na izvršavanje ovlasti ili uloga Odbora. (38)Kod donošenja odluka ili poduzimanja mjera, posebno u vezi sa subjektima koji imaju poslovni nastan i u državama članicama sudionicama i u državama članicama nesudionicama, u obzir je potrebo uzeti i moguće negativne učinke na te države članice, poput prijetnji financijskoj stabilnosti njihovih financijskih tržišta, te na subjekte s poslovnim nastanom u tim državama članicama. (39)Odbor, imenovana tijela i nadležna tijela, uključujući ESB i sanacijska tijela, trebali bi prema potrebi sklopiti memorandum o razumijevanju u kojemu će u glavnim crtama navesti kako će međusobno surađivati u obavljanju svojih zadaća u skladu s pravom Unije. Memorandum je potrebno redovito preispitivati. (40)Relevantni subjekti, tijela i vlasti uključeni u primjenu ove Uredbe trebali bi međusobno surađivati u skladu s obvezom iskrene suradnje navedene u Ugovorima. (41)Odbor i imenovana tijela te nadležna tijela država članica nesudionica trebali bi sklopiti memorandume o razumijevanju u kojima se u glavnim crtama navodi kako će međusobno surađivati u obavljanju svojih zadaća u skladu s Direktivom 2014/49/EU. Memorandumi o razumijevanju mogli bi, između ostalog, razjasniti savjetovanje u vezi s odlukama Odbora koje utječu na podružnice smještene u državama članicama nesudionicama, gdje kreditna institucija ima poslovni nastan u državi članici sudionici. Memorandume je potrebno redovito preispitivati. (42)U postupku koji se odnosi na donošenje odluka Odbora poštuje se načelo delegiranja ovlasti agencijama na način na koji to tumači Sud Europske unije. (43)Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i prava, slobode i načela priznata osobito u Povelji, osobito pravo vlasništva, zaštita osobnih podataka, sloboda poduzetništva, pravo na djelotvoran pravni lijek i pravedno suđenje i pravo na obranu te bi se ona trebala provesti u skladu s tim pravima i načelima. (44)S obzirom na to da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri postići ciljeve ove Uredbe, posebice uspostavu učinkovitog i djelotvornog jedinstvenog europskog okvira za osiguranje depozita i omogućavanje dosljedne primjene pravila osiguranja depozita, te se stoga navedeni ciljevi mogu bolje postići na razini Unije, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. (45)Komisija bi trebala preispitati primjenu ove Uredbe kako bi ocijenila njezin učinak na unutarnje tržište i odredila jesu li potrebne promjene ili daljnji razvoj kako bi se poboljšale učinkovitost i djelotvornost EDIS-a. (46)Kako bi EDIS učinkovito funkcionirao od [….], odredbe o plaćanju doprinosa Fondu za osiguranje depozita, uspostavi svih relevantnih postupaka i svim ostalim operativnim i institucionalnim aspektima trebalo bi primjenjivati od XX. (47)Uredbu (EU) br. 806/2014 potrebno je izmijeniti tako da se uključi i uzme u obzir uspostava EDIS-a,



DONIJELI SU OVU UREDBU: Članak 1. Izmjene Uredbe (EU) br. 806/2014 Uredba (EU) 806/2014 mijenja se kako slijedi: 1.naslov se zamjenjuje sljedećim: „UREDBA (EU) br. 806/2014 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA od 15. srpnja 2014. o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu i europskom sustavu osiguranja depozita te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010”; 2.članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 1.

Predmet 1.Ovom Uredbom utvrđuju se jedinstvena pravila i jedinstven postupak sanacije subjekata iz članka 2. s poslovnim nastanom u državama članicama sudionicama iz članka 4. Jedinstvena pravila i jedinstveni postupak primjenjuje Jedinstveni sanacijski odbor osnovan u skladu s člankom 42. (Odbor) zajedno s Vijećem i Komisijom, i sanacijskim nacionalnim tijelima unutar okvira jedinstvenog sanacijskog mehanizma (SRM) utvrđenog ovom Uredbom. Jedinstveni sanacijski mehanizam podupire se jedinstvenim fondom za sanaciju (SRF). Upotreba SRF-a trebala bi biti uvjetovana stupanjem na snagu sporazuma između država članica sudionica (Sporazum) o prijenosu sredstava prikupljenih na nacionalnoj razini u SRF, kao i o postupnom spajanju različitih sredstava prikupljenih na nacionalnoj razini radi alokacije nacionalnim odjeljcima Fonda. 2.Osim toga, ovom se Uredbom uspostavlja europski sustav osiguranja depozita (EDIS) u tri uzastopne faze: –sustav reosiguranja kojim se u određenoj mjeri osigurava financiranje i pokriće dijela gubitaka uključenih sustava osiguranja depozita u skladu s člankom 41.a, –sustav suosiguranja kojim se postupno osigurava financiranje i pokriće gubitaka uključenih sustava osiguranja depozita u skladu s člankom 41.c, –sustav punog osiguranja kojim se osigurava financiranje i pokriće gubitaka uključenih sustava osiguranja depozita u skladu s člankom 41.e. EDIS-om upravlja Odbor u suradnji sa SOD-ovima sudionicima i imenovanim tijelima, u skladu s Dijelom II.a. EDIS se podupire Fondom za osiguranje depozita (FOD).” 3.članak 2. zamjenjuje se sljedećim: „Članak 2. Područje primjene 1. Za potrebe SRM-a ova Uredba primjenjuje se na sljedeće subjekte: (a)kreditne institucije koje imaju poslovni nastan u državi članici sudionici; (b)matična društva, uključujući financijske holdinge i mješovite financijske holdinge, koja imaju poslovni nastan u državi članici sudionici, ako podliježu konsolidiranom nadzoru koji provodi ESB u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (g) Uredbe (EU) br. 1024/2013; (c)investicijska društva i financijske institucije koji imaju poslovni nastan u državi članici sudionici, ako su obuhvaćeni konsolidiranim nadzorom matičnog društva koji provodi ESB u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (g) Uredbe (EU) br. 1024/2013. 2. Za potrebe EDIS-a ova Uredba primjenjuje se na sljedeće subjekte: (a)uključene sustave osiguranja depozita kako je definirano u članku 3. stavku 1.a točki 1.; (b)kreditne institucije povezane s uključenim sustavima osiguranja depozita. Ako se ovom Uredbom daju prava ili obveze SOD-u sudioniku kojim upravlja imenovano tijelo kako je definirano u članku 2. stavku 1. točki 18. Direktive 2014/49/EU smatra se da su to prava i obveze imenovanog tijela.”;

4.članak 3. mijenja se kako slijedi: (a)u stavku 1. dodaju se sljedeće točke 55., 56. i 57.: „(55)‚uključeni sustavi osiguranja depozita’ ili ‚SOD-ovi sudionici’ znači sustavi osiguranja depozita kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/49/EU koji su uvedeni i službeno priznati u državama članicama sudionicama; (56)‚isplata’ znači nastanak nedostupnih depozita kako su definirani u članku 2. stavku 1. točki 8. Direktive 2014/49/EU u odnosu na kreditnu instituciju povezanu sa SOD-om sudionikom; (57)‚dostupna financijska sredstva FOD-a’ znači gotovina, depoziti i niskorizična imovina koja se može utržiti u roku koji ne prelazi onaj naveden u članku 8. stavku 1. Direktive 2014/49/EU.”; (b)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: „2. Ako u prethodnim stavcima nedostaje relevantna definicija, primjenjuju se definicije iz članka 2. Direktive 2014/49/EU i članka 2. Direktive 2014/59/EU. Ako u članku 2. Direktive 2014/49/EU i članku 2. Direktive 2014/59/EU nedostaje relevantna definicija, primjenjuju se definicije iz članka 3. Direktive 2013/36/EU.” 5.u članku 4. stavci 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećima: „2. Ako je obustavljena ili ukinuta bliska suradnja između države članice i ESB-a u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1024/2013., subjekti iz članka 2. ove Uredbe koji imaju poslovni nastan ili su priznati u toj državi članici prestaju biti obuhvaćeni ovom Uredbom od datuma primjene odluke o obustavi ili ukinuću bliske suradnje. 3. U slučaju prekida bliske suradnje države članice čija valuta nije euro s ESB-om u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1024/2013, Odbor u roku od tri mjeseca od donošenja odluke donosi odluku da se prekine bliska suradnja, sporazumno s tom državom članicom, o načinima i o svim uvjetima koji su primjenjivi na: (a)povrat doprinosa koje je dotična država članica prenijela u SRF; (b)prijenos doprinosa SOD-ovima službeno priznatima u dotičnoj državi članici koje su FOD-u uplatile kreditne institucije povezane s tim SOD-ovima. Za potrebe točke (a) prvog podstavka povrati uključuju dio odjeljka koji odgovara dotičnoj državi članici koji ne podliježe objedinjenju. Ako tijekom prijelaznog razdoblja, kako je utvrđeno Sporazumom, povrati sredstava od dijela koji ne podliježe objedinjavanju nisu dostatni dotičnoj državi članici za financiranje uspostave njezina nacionalnog financijskog aranžmana u skladu s Direktivom 2014/59/EU, povrati sredstava uključuju u cijelosti ili djelomice i dio odjeljka te države članice koji je predmet objedinjavanja u skladu sa Sporazumom ili, nakon prijelaznog razdoblja, ukupan iznos ili dio doprinosa čiji je prijenos izvršila dotična država članica tijekom bliske suradnje, u iznosu dostatnom za financiranje nacionalnog financijskog aranžmana. Pri ocjeni iznosa financijskih sredstava čiji se povrat vrši iz objedinjenog dijela ili, nakon prijelaznog razdoblja, iz Fonda, uzimaju se u obzir sljedeći dodatni kriteriji: (a)način na koji je izvršen prekid bliske suradnje s ESB-om, bilo dobrovoljno u skladu s člankom 7. stavkom 6. Uredbe (EU) br. 1024/2013, ili ne; (b)postojanje sanacijskih mjera na dan prekida; (c)gospodarski ciklus dotične države članice do prekida. Povrati se raspoređuju tijekom ograničenog vremenskog razdoblja koje je u skladu s trajanjem bliske suradnje. Udio dotične države članice u financijskim sredstvima SRF-a za sanacijske mjere tijekom razdoblja bliske suradnje odbija se od povrata. Za potrebe točke (b) prvog podstavka preneseni iznos svakom SOD-u službeno priznatom u dotičnoj državi članici jednak je dostupnim financijskim sredstvima FOD-a pomnoženima s omjerom iznosa iz točaka (a) i (b):

(a)iznos ex ante doprinosa koje su FOD-u uplatile kreditne institucije povezane s dotičnim SOD-om; (b)iznos svih ex ante doprinosa uplaćenih FOD-u.



Preneseni iznos ne prelazi iznos koji je potreban kako bi dostupna financijska sredstva dotičnog SOD-a dosegnula dvije trećine njegovih ciljanih razina kako su definirane u članku 10. stavku 2. prvom podstavku Direktive 2014/49/EU. 4. Ova se Uredba nastavlja primjenjivati na postupke sanacije i osiguranja depozita koji su u tijeku na dan primjene odluke iz stavka 2.”; 6.u članku 5. stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „Odbor, Vijeće i Komisija te, prema potrebi, nacionalna sanacijska tijela i SOD sudionik donose odluke koje podliježu i sukladne su s relevantnim pravom Unije i osobito svim zakonodavnim i nezakonodavnim aktima, uključujući one iz članaka 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije”; 7.članak 6. mijenja se kako slijedi: (a)stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim: „1. Nijedna mjera, prijedlog ili politika Odbora, Vijeća, Komisije, nacionalnog sanacijskog tijela ili SOD-a sudionika ne smije diskriminirati subjekte, vlasnike depozita, ulagatelje ili ostale vjerovnike s poslovnim nastanom u Uniji na temelju njihove državne pripadnosti ili mjesta poslovanja. 2. Svaka mjera, prijedlog ili politika Odbora, Vijeća, Komisije, nacionalnog sanacijskog tijela ili SOD-a sudionika u okviru SRM-a ili EDIS-a poduzima se uz puno poštovanje i dužnu pažnju prema jedinstvenosti i cjelovitosti unutarnjeg tržišta.”; (b)stavak 7. zamjenjuje se sljedećim: „7. Kada Odbor donese odluku koja je upućena nacionalnom sanacijskom tijelu ili SOD-u sudioniku, nacionalno sanacijsko tijelo ili SOD sudionik ima pravo dalje utvrditi mjere koje se trebaju poduzeti. Takvo utvrđivanje u skladu je s dotičnom odlukom Odbora.”; 8.naslov Priloga II. zamjenjuje se sljedećim: „Jedinstveni mehanizam rješavanja”; 9.članak 19. mijenja se kako slijedi: (a)u stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „U mjeri u kojoj sanacijske mjere koje je predložio Odbor uključuju korištenje Fondova (SRF-a ili FOD-a), Odbor obavješćuje Komisiju o predloženom korištenju Fondova. Obavijest Odbora sadržava sve potrebne informacije kako bi Komisija mogla donijeti svoje procjene u skladu s ovim stavkom.”; (b)u stavku 3. u trećem, petom i sedmom podstavku riječ „Fond” zamjenjuje se riječju „fondovi”, uz sve potrebne gramatičke izmjene; (c)u stavku 5. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: „Odbor sve iznose koje primi prema prvom podstavku uplaćuje u odgovarajući Fond (SRF ili FOD) i uzima te iznose u obzir prilikom utvrđivanja doprinosa u skladu s člancima 70. i 71. te 74.c i 74.d.”; (d)u stavcima 7. i 10. riječ „Fond” zamjenjuje se riječju „fondovi”, uz sve potrebne gramatičke izmjene; 10.dio II.a umeće se kako slijedi:

„DIO II.a

EUROPSKI SUSTAV OSIGURANJA DEPOZITA (EDIS) GLAVA I.: FAZE EDIS-a Poglavlje 1.

Reosiguranje Članak 41.a

Djelomično financiranje i pokriće viška gubitka 1.Od datuma primjene utvrđenog u članku 99. stavku 5.a, EDIS reosigurava SOD-ove sudionike u skladu s ovim poglavljem u razdoblju od tri godine (razdoblje reosiguranja). 2.U slučaju isplate ili njegove upotrebe u sanaciji u skladu s člankom 79. ove Uredbe, SOD sudionik može potraživati financiranje od FOD-a najviše do 20 % njegovog manjka likvidnosti kako je utvrđeno u članku 41.b. 3.FOD pokriva i 20 % viška gubitka SOD-a sudionika kako je utvrđeno u članku 41.c. SOD sudionik otplaćuje iznos financiranja koji je dobio na temelju stavka 2. ovog članka umanjen za iznos pokrića viška gubitka, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 41.o. 4.Financiranje i pokriće viška gubitka ne prelaze 20 % početne ciljane razine FOD-a kako je utvrđena člankom 74.b stavkom 1. ove Uredbe i deseterostruku ciljanu razinu SOD-a sudionika kako je definirana u članku 10. stavku 2. prvom podstavku Direktive 2014/49/EU, ovisno koja je niža. Članak 41.b

Manjak likvidnosti 1.Ako SOD sudionik izvrši isplatu, njegov manjak likvidnosti izračunava se kao ukupni iznos osiguranih depozita u smislu članka 6. stavka 1. Direktive 2014/49/EU koje je kreditna institucija držala u trenutku isplate umanjen za: (a)iznos dostupnih financijskih sredstava koje bi SOD sudionik trebao imati u trenutku isplate, ako je prikupio ex ante doprinose u skladu s člankom 41.j; (b)iznos izvanrednih doprinosa kako su definirani u članku 10. stavku 8. Direktive 2014/49/EU koje SOD sudionik može prikupiti u roku od tri dana nakon isplate. 2.Ako se SOD sudionik upotrebljava u postupku sanacije, njegov manjak likvidnosti iznos je koji utvrđuje sanacijsko tijelo u skladu s člankom 79. umanjen za iznos dostupnih financijskih sredstava koji bi SOD sudionik trebao imati u trenutku utvrđenja ako je prikupio ex ante doprinose u skladu s člankom 41.j. Članak 41.c

Višak gubitka 1.Ako SOD sudionik izvrši isplatu, njegov višak gubitka izračunava se kao ukupni iznos koji je isplatio deponentima u skladu s člankom 8. Direktive 2014/49/EU umanjen za: (a)iznos koji je SOD sudionik primio subrogacijom u prava deponenata u postupcima likvidacije ili reorganizacije u skladu s člankom 9. stavkom 2. prvom rečenicom Direktive 2014/49/EU; (b)iznos dostupnih financijskih sredstava koje bi SOD sudionik trebao imati u trenutku isplate ako je prikupio ex ante doprinose u skladu s člankom 41.j; (c)iznos ex post doprinosa koje SOD sudionik može prikupiti u skladu s člankom 10. stavkom 8. prvim podstavkom prvom rečenicom Direktive 2014/49/EU unutar kalendarske godine, koji sadržava iznos prikupljen u skladu s člankom 41.b stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe. 2.Ako se sredstva SOD-a sudionika upotrebljavaju u postupku sanacije, njegov višak gubitka iznos je koji utvrđuje sanacijsko tijelo u skladu s člankom 79. umanjen za: (a)iznos razlike koju je SOD sudionik platio u skladu s člankom 75. Direktive 2014/59/EU;

(b)iznos dostupnih financijskih sredstava koji bi SOD sudionik trebao imati u trenutku utvrđenja ako je prikupio ex ante doprinose u skladu s člankom 41.j. Poglavlje 2.

Suosiguranje Članak 41.d

Financiranje i pokriće gubitaka 1.Po isteku razdoblja reosiguranja SOD sudionik reosiguran je u okviru EDIS-a u skladu s ovim poglavljem u razdoblju od četiri godine (razdoblje suosiguranja). 2.U slučaju isplate ili njegove upotrebe u sanaciji u skladu s člankom 109. Direktive 2014/59/EU ili člankom 79. ove Uredbe, SOD sudionik može potraživati financiranje od FOD-a za udio u njegovoj potrebi za likvidnošću kako je definirano u članku 41.f ove Uredbe. Udio se povećava u skladu s člankom 41.e. 3.FOD pokriva i udio u gubitku SOD-a sudionika kako je definirano u članku 41.g. Udio se povećava u skladu s člankom 41.e. SOD sudionik otplaćuje iznos financiranja koji je dobio na temelju stavka 2. umanjen za iznos pokrića gubitka, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 41.o. Članak 41.e

Povećanje financiranja i pokriće gubitaka Udio u pokriću iz članka 41.d stavka 2. i 3. povećava se tijekom razdoblja suosiguranja kako slijedi: –u prvoj godini razdoblja suosiguranja 20 %, –u drugoj godini razdoblja suosiguranja 40 %, –u trećoj godini razdoblja suosiguranja 60 %, –u četvrtoj godini razdoblja suosiguranja 80 %, Članak 41.f

Potreba za likvidnošću 1.Ako SOD sudionik izvrši isplatu, smatra se da je njegova potreba za likvidnošću ukupni iznos osiguranih depozita u smislu članka 6. stavka 1. Direktive 2014/49/EU koje je kreditna institucija držala u trenutku isplate. 2.Ako se SOD sudionik koristi u postupku sanacije, njegova potreba za likvidnošću iznos je koji utvrđuje sanacijsko tijelo u skladu s člankom 109. Direktive 2014/59/EU ili člankom 79 ove Uredbe. Članak 41.g

Gubitak 1.Ako SOD sudionik izvrši isplatu, njegov je gubitak ukupni iznos isplaćen deponentima u skladu s člankom 8. Direktive 2014/49/EU umanjen za iznos koji je SOD sudionik primio subrogacijom u prava deponenata u postupcima likvidacije ili reorganizacije u skladu s člankom 9. stavkom 2. prvom rečenicom Direktive 2014/49/EU. 2.Ako se SOD sudionik upotrebljava u postupku sanacije, njegov je gubitak iznos koji utvrdi sanacijsko tijelo u skladu s člankom 109. Direktive 2014/59/EU ili člankom 79. ove Uredbe umanjen za iznos razlike koju je SOD sudionik platio u skladu s člankom 75. Direktive 2014/59/EU.

Poglavlje 3.

Puno osiguranje Članak 41.h

Financiranje i pokriće gubitaka 1.Istekom razdoblja suosiguranja, EDIS u potpunosti osigurava SOD-a sudionika u skladu s ovim poglavljem. 2.U slučaju isplate ili njegove upotrebe u sanaciji u skladu s člankom 109. Direktive 2014/59/EU ili člankom 79. ove Uredbe, SOD sudionik može potraživati financiranje od FOD-a za svoju potrebu za likvidnošću kako je definirano u članku 41.f ove Uredbe. 3.FOD pokriva i gubitak SOD-a sudionika kako je definirano u članku 41.g. SOD sudionik otplaćuje iznos financiranja koji je dobio na temelju stavka 2. umanjen za iznos pokrića gubitka, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 41.o. Poglavlje 4.

Zajedničke odredbe Članak 41.i

Diskvalifikacija od pokrića u okviru EDIS-a 1.EDIS ne pokriva SOD-a sudionika u fazi reosiguranja, suosiguranja ili punog osiguranja ako Komisija na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Odbora ili države članice sudionice odluči i s tim u skladu obavijesti Odbor da je ispunjen barem jedan od sljedećih uvjeta za diskvalifikaciju: (a)SOD sudionik nije ispunio obveze iz ove Uredbe ili članaka 4., 6., 7. ili 10. Direktive 2014/49/EU; (b)SOD sudionik, relevantno administrativno tijelo u smislu članka 3. Direktive 2014/49/EU ili bilo koje drugo relevantno tijelo određene države članice djelovalo je u pogledu određenog zahtjeva za pokriće u okviru EDIS-a protivno načelu iskrene suradnje utvrđenom u članku 4. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji. 2.Ako je SOD sudionik već dobio financiranje i ako je u pogledu isplate ili upotrebe u sanaciji ispunjen barem jedan od uvjeta za diskvalifikaciju iz stavka 1., Komisija može naložiti povrat sredstava financiranja FOD-u, u cijelosti ili djelomice. Članak 41.j

Plan financiranja koji trebaju slijediti SOD-ovi sudionici 1.EDIS će reosigurati, suosigurati ili u potpunosti osigurati SOD-a sudionika u godini koja slijedi nakon datuma navedenih u nastavku samo ako do tog datuma njegova dostupna financijska sredstva prikupljena doprinosima navedenima u članku 10. stavku 1. Direktive 2014/49/EU odgovaraju najmanje sljedećim postotcima ukupnog iznosa osiguranih depozita svih kreditnih institucija povezanih sa SOD-om sudionikom: –do 3. srpnja 2017: 0,14 %; –do 3. srpnja 2018.: 0,21 %; –do 3. srpnja 2019.: 0,28 %; –do 3. srpnja 2020.: 0,28 %; –do 3. srpnja 2021.: 0,26 %;

–do 3. srpnja 2022.: 0,20 %; –do 3. srpnja 2023.: 0,11 %; –do 3. srpnja 2024.: 0 %. 2.Komisija nakon savjetovanja s Odborom može odobriti izuzeće od zahtjeva utvrđenih u stavku 1. zbog propisno opravdanih razloga povezanih s poslovnim ciklusom u određenoj državi članici, mogućim procikličnim učinkom doprinosa ili isplatom na nacionalnoj razini. Takva izuzeća moraju biti privremena i mogu podlijegati ispunjenju određenih uvjeta. GLAVA II. POSTUPOVNE ODREDBE Članak 41.k

Prethodne informacije SOD sudionik koji na temelju informacija od nadležnog tijela ili na drugi način stekne saznanja o tome da bi kreditna institucija povezana s tim SOD-om sudionikom mogla biti izložena isplati ili upotrijebljena u postupku sanacije, bez odgode obavješćuje Odbor o tim okolnostima ako namjerava zatražiti pokriće u okviru EDIS-a. U tom slučaju SOD sudionik Odboru pruža i procjenu očekivanog manjka likvidnosti ili potrebe za likvidnošću. Članak 41.l

Obveza prijave 1.SOD sudionik koji izvršava isplatu ili se upotrebljava u sanaciji u skladu s člankom 109. Direktive 2014/59/EU ili člankom 79. ove Uredbe odmah obavješćuje Odbor i dostavlja sve potrebne informacije kako bi omogućio Odboru da procijeni jesu li ispunjeni uvjeti za osiguranje i pokriće gubitka u skladu s člancima 41.a, 41.d i 41.h ove Uredbe. 2.SOD sudionik posebno obavješćuje Odbor o: (a)iznosu osiguranih depozita dotične kreditne institucije; (b)svojim dostupnim financijskim sredstvima u trenutku isplate ili upotrebe u sanaciji; (c)u slučaju isplate, o procjeni izvanrednih doprinosa koje može prikupiti u roku od tri dana od te isplate; (d)svim okolnostima zbog kojih bi bio spriječen ispuniti svoje obveze prema nacionalnom pravu kojim je prenesena Direktiva 2014/49/EU i mogućim pravnim lijekovima. Članak 41.m Utvrđivanje iznosa financiranja 1.Nakon primitka obavijesti iz članka 41.k Odbor na izvršnoj sjednici u roku od 24 sata odlučuje o ispunjenju uvjeta i utvrđuje iznos financiranja koji će biti osiguran SOD-u sudioniku.

2.Ako je Odbor obaviješten u skladu s člankom 41.k prije ili istodobno s obaviješću iz stavka 1. o jednoj ili više vjerojatnih isplata ili korištenja u sanaciji, može produljiti razdoblje iz stavka 1. najviše do sedam dana. Ako su tijekom produljenog razdoblja prijavljene dodatne isplate ili upotrebe u sanaciji u skladu s člankom 41.k te ako bi ukupno financiranje koje se potražuje od FOD-a moglo prijeći njegova dostupna financijska sredstva, financiranje za svaku prijavljenu isplatu ili upotrebu u sanaciji jednako je dostupnim financijskim sredstvima FOD-a pomnoženim s omjerom (a) i (b): (a)iznos financiranja koji određeni SOD sudionik može potraživati od FOD-a za isplatu ili upotrebu u sanaciji ako nije prijavljena druga isplata ili upotreba u sanaciji; (b)zbroj svih iznosa financiranja koje svaki SOD sudionik može potraživati od FOD-a za svaku isplatu ili upotrebu u sanaciji, ako nije prijavljena druga isplata ili upotreba u sanaciji. 3.Odbor odmah obavješćuje SOD-a sudionika o svojoj odluci iz stavaka 1. i 2. SOD sudionik može zatražiti reviziju odluke Odbora u roku od 24 sata od obavijesti. Dužan je obrazložiti zašto izmjenu odluke Odbora smatra potrebnom, posebno u odnosu na opseg pokrića u okviru EDIS-a. Odbor o zahtjevu odlučuju u roku od sljedeća 24 sata. Članak 41.n

Financiranje Odbor pruža financiranje iz članka 41.a stavka 2., članka 41.d stavka 2. i članka 41.h stavka 2. u skladu sa sljedećim odredbama: (a)financiranje se pruža u obliku novčanog doprinosa SOD-u sudioniku; (b)sredstva dospijevaju odmah nakon utvrđenja Odbora iz članka 41.m. Članak 41.o

Otplata financiranja te određivanje viška gubitka i gubitka 1.SOD sudionik otplaćuje financiranje Odbora iz članka 41.n umanjeno za iznos pokrića viška gubitka iz članka 41.a ili pokriće gubitka u slučaju pokrića iz članka 41.d ili članka 41.h. 2.Odbor do završetka postupka stečaja ili sanacije na godišnjoj razini utvrđuje iznos koji je SOD sudionik već naplatio u stečajnom postupku ili iznos koji je već plaćen u skladu s člankom 75. Direktive 2014/59/EU. SOD sudionik pruža Odboru sve informacije potrebne za to utvrđenje. SOD sudionik plaća Odboru dio tog iznosa koji odgovara dijelu koji osigurava EDIS u skladu s člankom 41.a, člankom 41.d ili člankom 41.h. 3.U slučaju pokrića iz članka 41.a, SOD sudionik do kraja prve kalendarske godine financiranja Odboru plaća i iznos jednak ex post doprinosima koje SOD sudionik može prikupiti unutar kalendarske godine u skladu s člankom 10. stavkom 8. prvim postavkom. prvom rečenicom Direktive 2014/49/EU, umanjen za iznos ex post doprinosa koje je prikupio u skladu s člankom 41.b stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe. 4.Po završetku postupka stečaja ili sanacije dotične kreditne institucije, Odbor bez odgode utvrđuje višak gubitka u skladu s člankom 41.d ili gubitak u skladu s člankom 41.h. Ako na temelju tog utvrđenja za SOD-a sudionika nastane obveza plaćanja u iznosu različitom od iznosa koji je otplaćen u skladu sa stavcima 2. i 3., Odbor i SOD sudionik bez odgode namiruju razliku. Članak 41.p

Praćenje isplata deponentima i upotreba u sanaciji 1.Nakon što pruži financiranje za isplatu u skladu s člankom 41.n Odbor pozorno prati postupak isplate koji provodi SOD sudionik i posebno njegovu upotrebu novčanog doprinosa. 2.SOD sudionik u redovnim razmacima koje utvrdi Odbor pruža točne, pouzdane i potpune informacije o postupku isplate, ostvarenju njegovih subrogiranih prava i svakom drugom pitanju koje je bitno za učinkovitu provedbu mjera Odbora utvrđenih u ovoj Uredbi ili za izvršenje ovlasti SOD-a sudionika utvrđenih u Direktivi 2014/49/EU ili u ovoj Uredbi. SOD sudionik svakodnevno obavješćuje Odbor o ukupnom iznosu koji je isplaćen deponentima, upotrebi novčanog doprinosa i poteškoćama na koje naiđe. Članak 41.q

Praćenje stečajnog postupka 1.Nakon što pruži financiranje za isplatu u skladu s člankom 41.n ove Uredbe Odbor prati postupak stečaja dotične kreditne institucije, a posebno nastojanja SOD-a sudionika da se naplati iz potraživanja depozita u koja je ušao subrogacijom u skladu s člankom 9. stavkom 2. Direktive 2014/49/EU. 2.SOD sudionik nastoji ostvariti što veće prihode iz stečajne mase i odgovoran je Odboru za sve iznose koje ne naplati zbog manjka pažnje. Odbor nakon saslušanj