EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 20.12.2017. COM(2017) 791 final 2017/0358(COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2013/36/EU i 2014/65/EU (Tekst značajan za EGP) {SWD(2017) 481 final}



OBRAZLOŽENJE 1. KONTEKST PRIJEDLOGA • Razlozi i ciljevi prijedloga EU treba snažnija tržišta kapitala kako bi se promicala ulaganja, poduzećima omogućili novi izvori financiranja, kućanstvima ponudile bolje mogućnosti i ojačala ekonomska i monetarna unija. Komisija je posvećena pripremi svih preostalih sastavnica tako da izgradnja unije tržišta kapitala završi do 2019. Investicijska društva pružaju različite usluge kojima se ulagateljima omogućuje pristup tržištima vrijednosnih papira i izvedenica (investicijsko savjetovanje, upravljanje portfeljem, brokerske usluge, izvršavanje naloga itd.). Investicijska društva i njihove usluge vrlo su važni elementi učinkovite unije tržišta kapitala. Važni su i radi što jednostavnijeg protoka štednje i ulaganja u cijelom EU-u jer su razne usluge potpora učinkovitijoj alokaciji kapitala i upravljanju rizicima. Investicijska društva posluju u svim državama članicama. Prema podacima Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) krajem 2015. u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) poslovalo je 6 051 investicijskih društava. Neka od njih imaju ograničenu ponudu usluga uglavnom za građanstvo, a druga nude brojne usluge za građanstvo, profesionalnim ulagateljima i korporativnim klijentima. Prema EBA-inim informacijama poslovanje oko 85 % investicijskih društava u EGP-u ograničeno je na: ·investicijsko savjetovanje, ·zaprimanje i prijenos naloga, ·upravljanje portfeljima i ·izvršavanje naloga. Ujedinjena je Kraljevina važno središte tržišta kapitala i investicijskih aktivnosti i tamo je sjedište većine, otprilike polovine, investicijskih društava iz EGP-a, a nešto ih je manje u Njemačkoj, Francuskoj, Nizozemskoj i Španjolskoj. Investicijska društva iz EGP-a većinom su mala i srednja poduzeća. EBA procjenjuje da otprilike osam investicijskih društava, koja su pretežno koncentrirana u UK-u, kontrolira oko 80 % imovine svih investicijskih društava u EGP-u. Stoga je Komisija u svojoj Komunikaciji o preispitivanju akcijskog plana o uniji tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja kao jednu od novih prioritetnih mjera za jačanje tržišta kapitala i izgradnju unije tržišta kapitala najavila da će predložiti djelotvorniji bonitetni i nadzorni okvir za investicijska društva, prilagođen veličini i naravi investicijskih društava, kojim bi se potaknulo tržišno natjecanje i ulagateljima omogućio bolji pristup novim mogućnostima i bolje upravljanje njihovim rizicima. S obzirom na to da ključnu ulogu u tom području još uvijek imaju investicijska društva u Ujedinjenoj Kraljevini njezina odluka o napuštanju EU-a dodatno naglašava da je potrebno doraditi regulatornu strukturu u EU-u skladu s tom promjenom. Prijedlozi iz ove Direktive i prateće Uredbe („prijedlozi”) uvršteni su u Program rada Komisije za 2017. u okviru REFIT-a. Tim se prijedlozima želi osigurati da se na investicijska društva primjenjuju kapitalni zahtjevi, zahtjevi za likvidnost i drugi ključni bonitetni zahtjevi i odgovarajući nadzorni mehanizmi prilagođeni njihovom poslovanju i dovoljno strogi da se na bonitetno prihvatljiv način obuhvate rizici investicijskih društava radi zaštite stabilnosti financijskih tržišta EU-a. Prijedlozi se temelje na preispitivanju propisanom člankom 493. stavkom 2., člankom 498. stavkom 2., člankom 508. stavkom 2. i člankom 508. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 (Uredba o kapitalnim zahtjevima ili CRR) koja zajedno s Direktivom 2013/36/EU (Direktiva o kapitalnim zahtjevima IV ili CRD IV) čini postojeći bonitetni okvir za investicijska društva. Pri usuglašavanju tih tekstova suzakonodavci su odlučili da bi okvir za investicijska društva trebalo revidirati jer se njegova pravila uglavnom odnose na kreditne institucije. Za razliku od kreditnih institucija investicijska društva ne primaju depozite i ne daju zajmove pa su stoga znatno manje izložena kreditnom riziku i riziku iznenadnog povlačenja depozita. Njihove se usluge odnose na financijske instrumente koji, za razliku od depozita, nisu plativi po nominalnoj vrijednosti, nego variraju ovisno o tržišnim kretanjima. Ta su društva međutim konkurenti kreditnim institucijama u pružanju investicijskih usluga, koje kreditne institucije mogu svojim klijentima pružati na temelju svojeg odobrenja za pružanje bankovnih usluga. Stoga su kreditne institucije i investicijska društva dvije kvalitativno različite vrste institucija s različitim primarnim karakteristikama poslovnih modela, ali su neke usluge koje mogu pružati donekle slične. Bonitetna pravila EU-a primjenjuju se na kreditne institucije i na investicijska društva od 1993., kada je stupio na snagu prvi okvir EU-a kojim su bile uređene djelatnosti investicijskih društava. Taj je okvir zamijenjen Direktivom o tržištima financijskih instrumenata (MiFID), a od siječnja 2018. direktivom MiFID II odnosno Uredbom MiFIR, i njime se utvrđuju uvjeti za izdavanje odobrenja za rad i zahtjevi o organizaciji i poslovanju na temelju kojih se ulagateljima mogu pružati investicijske usluge, te drugi zahtjevi kojima se uređuje uredno funkcioniranje financijskih tržišta. Bonitetni okvir za investicijska društva iz direktiva CRR/CRD IV funkcionira zajedno s Uredbom MiFID. U pravilu, svrha je bonitetnih zahtjeva za financijske institucije i. zajamčiti da institucije imaju dovoljno sredstava za očuvanje financijske održivosti i pružanje usluga u gospodarskim ciklusima; ili ii. omogućiti urednu likvidaciju bez prekomjerne gospodarske štete za njihove klijente ili stabilnost tržišta na kojima posluju. Stoga bi zahtjevi trebali odražavati rizike s kojima se različite financijske institucije suočavaju ili koje same predstavljaju, trebali bi biti proporcionalni vjerojatnosti rizika i trebali bi općenito uspostaviti ravnotežu između namjere da se osigura sigurnost i stabilnost različitih financijskih institucija i izbjegnu prekomjerni troškovi koji bi mogli biti prepreka njihovom održivom poslovanju. Na sistemska investicijska društva, od kojih se neka smatraju globalnim, ili na ostale sistemski važne institucije u skladu s člankom 131. Direktive CRD IV ipak bi se trebao primjenjivati okvir iz direktiva CRR/CRD IV, uključujući izmjene koje je Komisija predložila 23. studenoga 2016. a u skladu s revidiranim pristupom za njihovo utvrđivanje koji je naveden u prijedlozima. Razlog tomu je činjenica da za ta društva na jedinstvenom tržištu u pravilu nastaju rizici znatnih razmjera, koje ona osiguravaju. Zbog svojih su djelatnosti izložena kreditnom riziku, uglavnom u obliku kreditnog rizika druge ugovorne strane, te tržišnom riziku zbog pozicija koje preuzimaju za vlastiti račun, bilo u ime svojih klijenata bilo u svoje ime. Stoga ta društva zbog svoje veličine i međusobne povezanosti predstavljaju veći rizik za financijsku stabilnosti. Zbog tih rizika i da bi se osigurali jednaki uvjeti za sve takva bi sistemska investicijska društva trebalo smatrati kreditnim institucijama.

Kako je najavljeno u Komisijinoj Komunikaciji iz rujna 2017. o preispitivanju europskih nadzornih tijela, to bi isto tako značilo, među ostalim, da njihovo poslovanje u državama članicama koje su dio bankarske unije podliježe izravnom nadzoru Europske središnje banke (ESB) u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma. Za sada su ta društva uglavnom koncentrirana u UK-u, no razmatraju se planovi za premještanje dijelova njihova poslovanja na područje 27 država članica EU-a, a posebno u države članice koje su dio bankarske unije. Premda je time obuhvaćena tek nekolicina društava, njihov je udio u ukupnoj imovini i opsegu poslovanja svih investicijskih društava u EU-u ipak znatan. Puno je veći problem za ostala investicijska društva činjenica da su u središtu postojećeg bonitetnog okvira kreditne institucije i rizici s kojima se one suočavaju ili koji proizlaze iz njihova poslovanja. Usluge koje ta društva pružaju i rizici koji zbog njih mogu nastati uglavnom nisu izričito obuhvaćeni postojećim pravilima. Kad je riječ o osam investicijskih usluga koje investicijska društva na temelju MiFID-a mogu obavljati, u okviru CRR-a samo su za i. trgovanje za vlastiti račun; i ii. provedbu ponude odnosno prodaju instrumenata uz obvezu otkupa utvrđeni jasni odgovarajući zahtjevi. U slučaju ostalih investicijskih usluga (zaprimanje i prijenos naloga, izvršavanje naloga, upravljanje portfeljem, investicijsko savjetovanje, prodaja financijskih instrumenata bez obveze otkupa, upravljanje multilateralnom trgovinskom platformom) takvi zahtjevi ne postoje te su zbog toga rizici koji su s njima povezani samo okvirno obuhvaćeni. Iako su u nekim slučajevima ograničeni, rizici svojstveni tim djelatnostima kojima su izložena društva, a slijedom toga i klijenti društva i šira tržišta na kojima ona posluju, nisu stoga ciljano obuhvaćeni. Zbog toga se javljaju tri glavna problema koja su predmet procjene u radnom dokumentu službi Komisije uz prijedloge. Prvo, okvir je za brojna društva općenito uzrok znatne regulatorne složenosti, iako je zbog izuzeća donekle primjeren različitim vrstama poslovnih profila investicijskih društava. Drugo, njegovi detaljni zahtjevi i izuzeća neprecizna su i na rizike neosjetljiva zamjena za stvarne rizike koji nastaju zbog investicijskih društava i proizlaze iz njihova poslovanja i razlikuju se od rizika povezanih s bankama. Treće, zbog složenosti okvira i nedostatne osjetljivosti na rizike provedba tog okvira u državama članicama uzrokuje rascjepkanost sveukupnog regulatornog okruženja za investicijska društva, što otvara prostor štetnoj regulatornoj arbitraži, i moglo bi ugroziti integritet i funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Prijedlozima se nastoje riješiti problemi postojećeg okvira i istovremeno investicijskim društvima, kad god je to moguće, olakšati osnivanje i obavljanje djelatnosti. Konkretno, utvrđuje se bonitetni okvir koji je bolje prilagođen njihovim poslovnim modelima. Prijedlozi sadržavaju odgovarajuće i rizicima primjerenije zahtjeve za investicijska društva kojima se bolje obuhvaćaju stvarni rizici koji nastaju zbog tih društava i proizlaze iz različitih vrsta poslovnih modela. Naposljetku, prijedlozi su jednostavniji regulatorni alati za učinkovit bonitetni nadzor. Konačno, MiFID II i MiFIR doneseni su nakon financijske krize i obuhvaćaju tržišta vrijednosnih papira, posrednike u ulaganjima i mjesta trgovanja. Novi okvir osnažuje i zamjenjuje postojeći okvir MiFID I. U kontekstu revizije bonitetnog okvira za investicijska društva iz EU-a utvrđeno je da je slaba točka nedostatak obveznog izvještajnog zahtjeva za društva iz trećih zemalja koja posluju u državama članicama posredstvom svojih podružnica. Nacionalna nadležna tijela nemaju redovit pristup volumenu financijskih usluga i aktivnosti podružnica društava iz trećih zemalja na svojem državnom području. Ovim se prijedlogom stoga nadležnim tijelima daju odgovarajući instrumenti za praćenje tih aktivnosti. Kako je propisano člancima CRR-a, preispitivanje bonitetnog okvira za investicijska društva provedeno je u savjetovanju s EBA-om, Europskim nadzornim tijelom za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) i nacionalnim nadležnim tijelima koja su zastupljena u tim europskim nadzornim tijelima. Nakon prvog Komisijina poziva na savjetovanje u prosincu 2014. EBA je objavila svoje prvo izvješće o postojećem bonitetnom okviru za investicijska društva i u prosincu 2015. zatražila izmjene postojećeg pristupa za sva investicijska društva, osim za najveća i sistemski najvažnija investicijska društva. Nakon Komisijina drugog poziva na savjetovanje objavljenog u lipnju 2016. EBA je za potrebe savjetovanja u studenome 2016. objavila dokument za raspravu o eventualnom novom bonitetnom režimu koji bi se primjenjivao na veliku većinu investicijskih društava. Uzevši u obzir povratne informacije i dodatne podatke koje je zajednički s nacionalnim nadležnim tijelima prikupila od investicijskih društava EBA je u rujnu 2017. objavila svoje završne preporuke. Prijedlozi se u svim ključnim aspektima temelje na tim preporukama, osim u pogledu utvrđivanja sistemskih investicijskih društava, a razlozi za tu iznimku navode se u pratećem radnom dokumentu službi Komisije i sažimaju u odjeljku u nastavku pod nazivom „Procjena učinka”. • Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području Ovim se prijedlogom nadopunjuje postojeći postupak preispitivanja režima za kreditne institucije iz CRR-a / CRD-a IV koji je pokrenut nakon što je Komisija 23. studenoga 2016. donijela prijedloge kojima se svim nesistemskim investicijskim društvima omogućilo da ne primjenjuju revidirane odredbe o režimu. Ta je mogućnost uvedena u znak potvrde činjenice da se pri sastavljanju tih revidiranih odredbi nije uzela u obzir većina investicijskih društava te da bi njihovom primjenom pravila postala još složenija. Tada je već bilo u tijeku preispitivanje bonitetnog režima za većinu investicijskih društava, koji se predstavlja i u ovom prijedlogu, te se smatralo da bi se prije očekivane primjene novog režima na ta društava kratkoročno i neproporcionalno primjenjivao još složeniji režim . Stoga se ovim Prijedlogom uspostavlja novi režim za većinu investicijskih društava tako što se na njih više uopće ne primjenjuje okvir iz CRR-a/CRD-a IV, pri čemu samo sistemska investicijska društva ostaju obuhvaćena područjem primjene tog okvira, uključujući njegove revidirane odredbe, u skladu s revidiranim pristupom za njihovo utvrđivanje koji je iznesen u ovom Prijedlogu. Prijedlog je u skladu i s MiFID-om i MiFID-om II/MiFIR-om. Uspostavljaju se bonitetni zahtjevi prilagođeni načinu poslovanja investicijskih društava i njihovim rizicima i pojašnjava se kada se i zašto ti zahtjevi primjenjuju. Takvim se prijedlogom rješavaju određeni slučajevi proizvoljne primjene bonitetnih zahtjeva u postojećem okviru koji se pojavljuju jer se zahtjevi prije svega utvrđuju u vezi s investicijskim uslugama navedenim u MiFID-u umjesto u vezi sa stvarnim rizicima koji nastaju ovisno o vrsti i opsegu poslovanja investicijskih društava. • Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Investicijska društva imaju važnu ulogu u olakšavanju ulaganja u cijelom EU-u. Stoga je preispitivanje i dio Komisijinih inicijativa kojima se nastoji osigurati snažno i pravedno jedinstveno tržište s financijskim sustavom i unijom tržišta kapitala koji dobro funkcioniraju, kako bi se pokrenula ulaganja, potaknuo rast i otvaranje radnih mjesta. Prikladniji bonitetni i nadzorni okvir s nižim troškovima usklađenja za investicijska društva trebao bi pridonijeti i. poboljšanju ukupnih uvjeta za poduzeća; ii. poticanju ulaska na tržište i tržišnog natjecanja; i iii. boljem pristupu novim mogućnostima za ulagatelje i boljim načinima za upravljanje njihovim rizicima. I revidirani pristup za utvrđivanje sistemskih investicijskih društava koja bi trebala i dalje biti obuhvaćena okvirom iz CRR-a/CRD-a IV u skladu je s ciljem da se izbjegnu nedostaci u funkcioniranju bankarske unije. Nedavne strukturne promjene na tržištu upućuju na to da bankarske grupacije iz trećih zemalja imaju sve složenije strukture u EU-u i da posluju preko subjekata koji nisu obuhvaćeni nadzorom ESB-a u okviru jedinstvenog nadzornog mehanizma. Kako je objašnjeno u Komunikaciji Komisije iz listopada 2017. o dovršetku bankarske unije, time što se osigurava da sistemska investicijska društva ostanu obuhvaćena CRR-om / CRD-om IV u skladu s pristupom njihovom utvrđivanju iz ovog prijedloga ona podliježu bonitetnom nadzoru koji provode nadzorna tijela za bankarstvo, a njihovo poslovanje u državama članicama koje su dio bankarske unije podliježe bonitetnom nadzoru ESB-a. 2. PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST • Pravna osnova Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) europskim se institucijama dodjeljuje nadležnost za utvrđivanje odgovarajućih odredbi donošenjem direktiva radi olakšavanja pokretanja i obavljanja djelatnosti osobama u cijelom EU-u (članak 53. UFEU-a). To se proširuje na zakonodavstvo o bonitetnom nadzoru pružatelja financijskih usluga, u ovom slučaju investicijskih društava. Budući da se odnose na investicijska društva odredbama ove predložene direktive zamjenjuju se odredbe iz CRD-a IV koje se isto tako temelje na članku 53. UFEU-a. • Supsidijarnost Prijedlogom se revidiraju i pojednostavnjuju postojeća pravila EU-a kojima se uređuje bonitetni tretman investicijskih društava kako bi se i. bolje obuhvatili i rješavali rizici koji proizlaze iz njihovih poslovnih modela; ii. postigli ravnopravniji uvjeti poslovanja među društvima; i iii. poboljšala nadzorna konvergencija. Kako bi se to postiglo, postojeći okvir EU-a trebalo bi zamijeniti novim, umjesto da se te mogućnosti prepuste regulatornim okvirima u državama članicama. Razlog tomu je činjenica da investicijska društva kojima je izdano odobrenje za rad na temelju MiFID-a danas redovito svoje usluge pružaju klijentima koji se nalaze izvan EU-a. Zasebne i nepovezane promjene pravila u državama članicama mogle bi uzrokovati narušavanje tržišnog natjecanja i diskriminirajuće postupanje, a time i do rascjepkanosti jedinstvenog tržišta. Tako bi se mogao povećati broj slučajeva štetne regulatorne arbitraže što bi, u slučaju problema, moglo utjecati na financijsku stabilnost i zaštitu ulagatelja u ostalim državama članicama. To bi moglo poremetiti i opseg i vrstu investicijskih usluga dostupnih u nekoj državi članici, što bi moglo naštetiti ukupnoj učinkovitosti tržišta i mogućnosti odabira za ulagatelje. Revidiranim pravilima trebale bi se izbjeći nepravedne regulatorne razlike i osigurati jednaki uvjeti za sva društva koja imaju odobrenje za rad i posluju na jedinstvenom tržištu. • Proporcionalnost

Kao dio izvršenja Programa za primjerenost i učinkovitost propisa glavni je cilj učiniti novi okvir prikladnijim, relevantnijim i proporcionalnijim od postojećeg okvira za investicijska društva. U skladu s time ovim se Prijedlogom ostvaruje prava ravnoteža između osiguravanja toga da su zahtjevi istovremeno: ·sveobuhvatni i dovoljno strogi da se njima na bonitetno prihvatljiv način obuhvate rizici investicijskih društava i ·dovoljno fleksibilni da odgovaraju različitim vrstama poslovnih modela, a da se njihovom primjenom ne stvaraju prepreke njihovom komercijalno održivom poslovanju. Kako bi se postigla ta ravnoteža, u Prijedlogu se vodi računa o što nižim troškovima režima, u smislu troškova kapitalnih zahtjeva i povezanih troškova usklađenja i administrativnih troškova, koji nastaju zbog upravljanja osobljem i sustavima potrebnog za provedbu novih zahtjeva i podnošenja izvješća o usklađenosti. Kako je objašnjeno u popratnom radnom dokumentu službi Komisije, očekuje se da će se ti povezani troškovi kontinuirano smanjivati premda bi se na početku mogli pojaviti neki novi jednokratni troškovi. Kad je riječ o kapitalu, preispitivanje se temeljilo na široj politici koja utječe na prethodno navedeno kojom se općenito nastoji osigurati da se kapitalni zahtjevi za investicijska društva, u cijelom EU previše ne povećaju. Zbog toga za neke vrste društava nastaju različite posljedice na distribuciju, koje se umanjuju odredbama Prijedloga kojima se mjere s najvećim učincima uvode postupno i utvrđuje se njihova gornja granica. • Odabir instrumenta Odabrana je direktiva jer njezine odredbe zamjenjuju odredbe iz CRD-a IV koje se odnose na investicijska društva. Time se osigurava da države članice mogu prenijeti njezine odredbe u skladu s relevantnim nacionalnim administrativnim sustavima koji su usklađeni s postojećom praksom. 3. REZULTATI EX-POST PROCJENA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA • Ex-post procjena postojećeg zakonodavstva U popratnom radnom dokumentu službi Komisije sažeto se prikazuje procjena postojećeg okvira iz CRR-a / CRD-a IV koja se posebno temelji na analizi koju su u svojem izvješću iz 2015. proveli EBA i ESMA te na usporednom radu i analizi službi Komisije. U procjeni se zaključuje da se postojećim pravilima koja se temelje na međunarodnim regulatornim standardima za velike bankarske grupacije i usmjerena su na rizike banaka, samo djelomično postižu njihovi ciljevi u smislu i. osiguravanja dovoljne količine kapitala za pokriće rizika većine investicijskih društava; ii. nadzora troškova usklađenja; iii. postizanja jednakih uvjeta u cijelom EU-u; i iv. osiguravanja djelotvornog bonitetnog nadzora. Smatra se da u tom pogledu mnoge njegove odredbe nisu djelotvorne ni učinkovite. Iznimka su velika i sistemska investicijska društva koja zbog svoje veličine, profila rizičnosti i međusobne povezanosti s ostalim sudionicima na financijskim tržištima postaju nalik bankama. Kad je riječ o ostalom, procjenom statusa quo utvrđeno je da uzrokuje: i. prekomjernu složenost i neproporcionalno opterećenje zbog usklađivanja, posebno za brojna mala i srednja društva; ii. neprimjereni bonitetni parametri i zahtjevi neosjetljivi su na rizike i njima se rizici investicijskih društava ne mogu točno obuhvatiti; i iii. slučajevi različite provedbe pravila na nacionalnoj razini te rascjepkano regulatorno okruženje u cijelom EU-u. • Savjetovanja s dionicima Tijekom postupka preispitivanja nekoliko su puta održana savjetovanja s dionicima. Kad je riječ o ključnim etapama, nakon prvog poziva Komisije na savjetovanje u prosincu 2014. EBA je u prosincu 2015. objavila izvješće o postojećem bonitetnom okviru za investicijska društva i prijedloge izmjena. To je opsežna i javno dostupna analiza statusa quo s podacima o brojkama i vrstama investicijskih društava u državama članicama. Tom je analizom obuhvat preispitivanja proširen na dionike na koje pravila možda izravno ne utječu , ali je to bio poticaj za njihovo sudjelovanje u kasnijoj raspravi. EBA je 4. studenoga 2016. za potrebe savjetovanja objavila dokument za raspravu o potencijalnom novom bonitetnom režimu za investicijska društva. Tijekom tri mjeseca bilo je moguće dati primjedbe na dokument. EBA je 3. srpnja 2017. objavila nacrt svojih preporuka i pozvala dionike na očitovanje. Njezin se rad temeljio i na detaljnim podacima o investicijskim društvima, koje su za EBA-u prikupljala nacionalna nadležna tijela u dva navrata, 2016. i 2017. S obzirom na iscrpno javno savjetovanje i podatke koje je EBA prikupila Komisija je smatrala da istovremeno savjetovanje sa širom javnošću nije potrebno. Umjesto toga, službe Komisije savjetovale su se s dionicima ciljano kako bi prikupile još više mišljenja o glavnim elementima preispitivanja. To je uključivalo: ·okrugli stol održan 27. siječnja 2017. na temu EBA-ina nacrta prijedloga budućeg režima na kojemu su sudjelovali dionici iz sektora (investicijska društva, ulagatelji, odvjetnički uredi, savjetnici), ·radionicu o troškovima postojećeg režima koja je održana 30. svibnja 2017. i ·radionicu o EBA-inu nacrtu završnih preporuka koja je održana 17. srpnja 2017. O preispitivanju se raspravljalo s državama članicama u okviru Odbora za financijske usluge u ožujku i listopadu 2017. te Stručne skupine za bankarstvo, plaćanja i osiguranja u lipnju i rujnu 2017. Uzeta su u obzir i mišljenja dionika o početnoj procjeni učinka koju je pripremila Komisija i objavila u ožujku 2017.. Konačno, Komisija je razmotrila i mišljenja koja je prethodno primila u postupku sveobuhvatnog poziva na dostavu očitovanja o učinkovitosti, dosljednosti i povezanosti cjelokupnog regulatornog okvira EU-a za financijske usluge, tijekom kojeg je nekoliko ispitanika ukazalo na različita pitanja bitna za preispitivanje.

U investicijskim društvima primjenjuju se različiti poslovni modeli i njihova se mišljenja odnose na aspekte prijedloga koji su za njih specifični, zbog čega je otežana horizontalna usporedba relativne važnosti stavova dionika. Međutim, općenito govoreći, velika većina dionika pozdravlja prilagođeni bonitetni okvir koji bolje primjereniji njihovim poslovnim modelima. Naglašavaju da je njihova sistemska važnost ograničena te da bi se kapitalnim zahtjevima prije svega trebala omogućiti njihova uredna likvidacija. Kad je riječ o posebnim zahtjevima koji se primjenjuju na njihov konkretni poslovni model, investicijska društva koja pružaju samo agencijske usluge i ne izvršavaju transakcije s financijskim instrumentima iz vlastite bilance u pravilu kritiziraju prijedloge o linearnom povezivanju kapitalnih zahtjeva s veličinom portfelja klijenta kojim upravljaju. Premda se brojna društva koja trguju za vlastiti račun slažu da postojeći okvir kojim se obuhvaćaju tržišni rizici zaslužuje određenu pohvalu u dijelu koji se odnosi na rizike koji nastaju zbog njih i proizlaze iz njihova poslovanja, ostala društva za trgovanje napominju da se njime preuveličavaju rizici od metoda i proizvoda kojima trguju. Ta su mišljenja uzeta u obzir pri podešavanju predloženih parametara za nove rizike (K-faktori – vidjeti u nastavku) i utvrđivanju mogućnosti postupnog uvođenja i ograničenja viših zahtjeva. • Prikupljanje i primjena stručnih znanja Preispitivanje je provedeno na temelju sveobuhvatnog savjeta koji je dala EBA uz savjetovanje s ESMA-om u skladu sa zahtjevima iz relevantnih članaka CRR-a koji čine pravnu osnovu za preispitivanje (posebno članak 508. stavci 2. i 3.). Javno su objavljeni sljedeći glavni dokumenti EBA-e: ·izvješće iz prosinca 2015. u kojem se navode opsežna procjena statusa quo i početne preporuke za izmjene, ·dokument za raspravu iz studenoga 2016. koji je objavljen radi savjetovanja o glavnim crtama mogućeg novog režima i ·završno izvješće iz rujna 2017. s detaljnim preporukama. Precizno podešavanje preporuka o novim kapitalnim zahtjevima potkrijepljeno je prikupljenim detaljnim podacima o investicijskim društvima. U ime EBA-e nacionalna nadležna tijela prikupljala su podatke dva puta, 2016. i 2017. Komisije je bila uključena u cijeli postupak i rasprave o prednostima i nedostacima detaljnih preporuka o politici. • Procjena učinka U skladu s Paketom instrumenata za bolju regulativu (instrument br. 9) Komisijina procjena učinka nije potrebna kad god je nekoj agenciji EU-a povjerena zadaća izrade politike i povezane analize ako se u prijedlogu Komisije previše ne odstupa od preporuka agencije te ako službe Komisije smatraju da je njezina procjena dovoljno kvalitetna. Premda je Odbor za nadzor regulative pregledao nacrt procjene učinka te inicijative, smatralo se da je radni dokument službi Komisije prikladniji s obzirom na to da se posebna zadaća preispitivanja temelji na savjetu europskih nadzornih tijela i savjetovanja s njihovim dionicima te na tehničkom radu. Stoga je svrha radnog dokumenta službi Komisije priloženog prijedlozima objasniti savjet europskih nadzornih tijela, uključujući rezultate njihove analize i savjetovanja i pritom iznijeti mišljenja službi Komisije o njegovim zaključcima radi usmjeravanja Komisijina postupka odlučivanja. EBA procjenjuje da bi se zbog njezina savjeta kapitalni zahtjevi ukupno i za sva nesistemska investicijska društva u EU-u povećali za 10 % u odnosu na sadašnje zahtjeve iz stupa 1., a smanjili za 16 % u odnosu na ukupne zahtjeve koji se primjenjuju na temelju dodatnih zahtjeva iz stupa 2. Raspodjela tih učinaka među investicijskim društvima ovisila bi o njihovoj veličini, investicijskim uslugama koje pružaju i o tome kako se na njih primjenjuju novi kapitalni zahtjevi. Kako je detaljno objašnjeno u radnom dokumentu službi Komisije koji je priložen prijedlozima, uključujući njegov Prilog II., ukupno povećanje od 10 % za zahtjeve iz stupa I. zbroj je znatno manjih zahtjeva za neka i povećanja većih od 10 % za neka druga društva. EBA smatra da samo nekoliko društava ne bi dostupnim regulatornim kapitalom uspjelo jednostavno ispuniti nove zahtjeve, što uključuje tek nekolicinu investicijskih savjetnika, trgovinskih društava i društava koja nude više usluga. Međutim, ako bi razina povećanja za društva te skupine bila više nego dvostruko veća u odnosu na postojeće zahtjeve, mogla bi se odobriti gornja granica za razdoblje od nekoliko godina. U zaključku popratnog radnog dokumenta službi Komisije navodi se da se, u usporedbi sa statusom quo, preporuke EBA-e općenito smatraju primjerenim i proporcionalnim načinom za učinkovito i djelotvorno ostvarenje ciljeva preispitivanja. Općenito, savjet EBA-e jasan je i pozitivan korak prema bonitetnom okviru za investicijska društva kojim se osigurava njihovo poslovanje na dobroj financijskoj osnovi i ne umanjuju njihove poslovne mogućnosti. Stoga bi se njime trebali uravnoteženo poduprijeti ciljevi preispitivanja. S jedne strane, time bi se trebalo osigurati da se rizici investicijskih društava za klijente i tržišta rješavaju ciljano, jednako za vrijeme njihova poslovanja i pri njihovoj eventualnoj likvidaciji. S druge strane, time bi se trebalo osigurati da ta društva uistinu pridonesu ulaganjima u cijelom EU-u, što je u skladu s ciljevima unije tržišta kapitala o mobiliziranju štednje i ulaganja radi poticanja rasta i otvaranja radnih mjesta. Samo se jednim dijelom odstupa od preporuka EBA-e o utvrđivanju sistemskih investicijskih društava. Iako EBA preporučuje da se odluka o tome odgodi kako bi se to pitanje pojasnilo kriterijima koji bi bili sastavni dio tehničkih pravila o provedbi prijedloga, smatra se da je primjerenije to utvrditi u samim prijedlozima kako bi se osigurali jednaki regulatorni uvjeti za kreditne institucije i sistemska investicijska društva. Prijedlozi o tome nisu ograničeni na savjet EBA-e u njezinu mišljenju o preispitivanju investicijskih društava. Međutim, prijedlozi se temelje na mišljenju EBA-e o pitanjima povezanim s odlukom UK-a o napuštanju EU-a. • Primjerenost propisa i pojednostavnjenje Kako je objašnjeno u popratnom radnom dokumentu službi Komisije, očekuje se da će se pojednostavnjenjem bonitetnih pravila za veliku većinu investicijskih društava znatno smanjiti njihovo administrativno opterećenje i opterećenje povezano s usklađenjem. Mogli bi se ukloniti razni suvišni regulatorni i izvještajni zahtjevi, što bi omogućilo produktivniju primjenu regulatornog kapitala. Utvrđivanjem kapitalnih i ostalih bonitetnih zahtjeva, uključujući zahtjeve o primicima i upravljanju, koji su proporcionalni investicijskim društvima, ovim se prijedlozima po prvi put umanjuju znatni troškovi koji nastaju za društva zbog zahtjeva koji se u okviru postojećeg režima primjenjuju na banke. Time bi se ukinule komplicirane zadaće povezivanja i usklađivanja poslovnih podataka s neprimjerenim regulatornim okvirom i režimom izvješćivanja. Očekuje se da će mala i srednja investicijska društva od toga imati najviše koristi. Proporcionalniji i primjereniji bonitetni okvir trebao bi pridonijeti poboljšaju uvjeta njihova poslovanja i ukloniti prepreke ulasku na tržište. Na primjer, pojednostavnjenjem zahtjevnog okvira za izvješćivanje trebali bi se smanjiti administrativno opterećenje i troškovi usklađivanja za mala i srednja poduzeća te inovativna poduzeća koja svoj rast nastoje ostvariti digitalizacijom. Slično tome, izuzimanjem malih i međusobno nepovezanih investicijskih društava iz postojećih pravila o upravljanju i primicima kako su utvrđena postojećim okvirom iz CRD-a IV/CRR-a, na temelju ovih prijedloga mogli bi se smanjiti njihovi administrativni troškovi i troškovi usklađenja. Očekuju se neki jednokratni troškovi prelaska na novi režim jer društva trebaju nadograditi sustave upravljanja rizicima, osuvremeniti odjele za usklađenje te revidirati ugovore s odvjetničkim društvima i drugim pružateljima usluga koji su trenutačno angažirani radi lakšeg usklađenja. Međutim, uštede troškova usklađenja trebale bi biti potpora općim ciljevima unije tržišta jer bi se investicijskim društvima omogućilo sudjelovanje u mobiliziranju štednje ulagatelja radi njezine produktivnije upotrebe. Kad je riječ o troškovima usklađenja, društva bi trebala ostvariti uštedu od nekoliko desetaka tisuća do stotina tisuća eura, ovisno o njihovoj vrsti i veličini. U ovoj fazi ne može se znati kako će se ta smanjenja troškova usklađenja odraziti na izmjene kapitalnih zahtjeva za različite vrste društava, no to bi trebalo prikazati u budućem okviru za praćenje i evaluaciju. • Temeljna prava Ovim se prijedlogom osnažuje pravo raznih investicijskih društava da posluju neopterećena pravilima koja su prije svega namijenjena drugim vrstama sudionika na financijskim tržištima. Zakonodavnim mjerama iz prijedloga kojima se utvrđuju pravila za isplate primitaka u investicijskim društvima poštuju se načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, posebno sloboda poduzetništva i pravo na kolektivno pregovaranje i djelovanje. 4. UTJECAJ NA PRORAČUN

Prijedlog neće utjecati na proračun EU-a. 5. OSTALI DIJELOVI • Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja Trebalo bi izvršiti evaluaciju izmjena predviđenih ovim prijedlozima kako bi se utvrdilo u kojoj su mjeri ispunjeni sljedeći ciljevi: ·jednostavnija kategorizacija investicijskih društava kojom su obuhvaćeni različiti profili rizičnosti tih društava, ·skup bonitetnih pravila, posebno o kapitalnim zahtjevima, zahtjevima za likvidnost, isplate primitaka i upravljanje, koja su primjerena, proporcionalna i osjetljiva na specifične rizike kojima su izložena investicijska društva i kojima se osigurava dodjela kapitala tamo gdje je potreban, ·okvir koji na izravan i prepoznatljiv način odgovara rizicima svojstvenim vrsti i opsegu djelatnosti investicijskih društava, čime se potiče osnivanje poduzeća i ·pojednostavnjeni skup alata za nadzor kojim se omogućuje potpun i točan nadzor poslovnih praksi i povezanih rizika. Kako bi poslužile kao pokazatelji pri evaluaciji učinaka predloženih izmjena, u okviru budućeg preispitivanja mogle bi se prikupiti neke od sljedećih informacija: i. troškovi usklađivanja u smislu osoblja, pravnih savjeta i regulatornog izvješćivanja; ii. razine kapitalnih zahtjeva; iii. ostali novi troškovi, npr. troškovi koji proizlaze iz pravila o likvidnosti; iv. povećanje broja društava u različitim kategorijama; v. izmjene pristupa nadležnih tijela dodatnim zahtjevima stupa 2.; vi. primjeri i učinak neuspjeha investicijskih društava u okviru novog režima; i vii. promjene veličine investicijskih društava u smislu imovine i volumena naloga klijenata. • Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga Predmet i područje primjene U prijedlogu se utvrđuju zahtjevi za imenovanje tijela za bonitetni nadzor, inicijalni kapital investicijskih društava, nadzorne ovlasti i instrumenti za bonitetni nadzor investicijskih društava koji provode nadležna tijela te zahtjevi za objavljivanje za nadležna tijela u području bonitetnih propisa i nadzora. Direktiva se primjenjuje na sva investicijska društva koja su obuhvaćena MIFID-om II i trebala bi se početi primjenjivati od siječnja 2018. Imenovanje i ovlasti nadzornih tijela Prijedlogom se od država članica zahtijeva da imenuju tijelo koje će izvršavati ovlasti za bonitetni nadzor na temelju ove Direktive, prijenosom odgovarajućih odredbi iz CRD-a IV u ovu Direktivu. Države članice mogu ih dodijeliti postojećem tijelu u obliku funkcije i ovlasti dodijeljenih na temelju CRD-a IV ili ih mogu dati novom tijelu. Inicijalni kapital Razine inicijalnog kapitala na temelju usluga i aktivnosti koje su investicijska društva ovlaštena pružati i obavljati u skladu s MiFID-om revidirane su i usklađene u cijelom EU-u od razina utvrđenih u CRD-u IV kako bi se u obzir uzela inflacija nakon utvrđivanja tih razina. Osigurani su prijelazni aranžmani kako bi se osobito manjim društvima omogućilo da prema potrebi pribave nove iznose inicijalnog kapitala. Ovlasti nadležnih tijela u matičnim državama i državama domaćinima Nadležnosti u skladu s CRD-om IV za obavljanje bonitetnog nadzora investicijskih društava dodjeljuju se nadležnim tijelima u matičnim državama i državama domaćinima. Potrebno je uspostaviti odgovarajuće sporazume o suradnji nadležnih tijela. Razmjena informacija i poslovna tajna Uvode se odredbe o razmjeni informacija o bonitetnom nadzoru između nadležnih tijela te o profesionalnoj tajni na temelju odredbi iz CRD-a IV i dopunom odredbi iz MiFID-a II.

Kaznene mjere U skladu s CRD-om IV, države članice dužne su utvrditi administrativne kaznene i druge mjere koje su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće a radi kažnjavanja povreda na temelju odredbi iz ove Direktive i [Uredbe (EU) br. ----/--]. Adekvatnost internog kapitala, nadzorno preispitivanje i evaluacija Uvode se pojednostavnjeni zahtjevi koji se temelje na zahtjevima iz CRD-a IV za investicijska društva i nadležna tijela radi ocjene adekvatnosti aranžmana i postupaka kako bi se osiguralo postupanje društava u skladu s odredbama ove Direktive i [Uredbe (EU) br. ----/--]. Nadležna bi tijela trebala imati ovlasti za preispitivanje i evaluaciju bonitetnog stanja investicijskih društava te prema potrebi za ovlasti da zahtijevaju promjene u područjima kao što su unutarnje upravljanje i kontrole, procesi i postupci upravljanja rizicima te prema potrebi za utvrđivanje dodatnih zahtjeva, uključujući posebno kapitalne i likvidnosne zahtjeve. Upravljanje i primici U skladu s EBA-inom procjenom iz njezina savjeta i evaluacijom te EBA-ine procjene koju su službe Komisije provele i navele u svojem popratnom radnom dokumentu, revidirana su pravila o korporativnom upravljanju i primicima kako bi se osiguralo uredno funkcioniranje investicijskih društava i njihovo osoblje spriječilo u preuzimanju prekomjernih rizika. Ta su pravila istovremeno odraz različite rizičnosti kreditnih institucija i investicijskih društava. Smatra se da nije primjereno da se zahtjevi iz ove Direktive o sustavima upravljanja, politikama i postupcima primitaka primjenjuju na mala i međusobno nepovezana investicijska društva. Prijedlogom se želi osigurati usklađenost pravila o primicima i upravljanju u različitim propisima, uključujući CRD IV, Direktivu 2009/65/EC (UCITS) i 2011/61/EU (AIFMD). Iako se u prijedlogu ne utvrđuje posebno ograničenje omjera varijabilnih i fiksnih komponenti varijabilnih primitaka, ipak se zahtijeva da investicijska društva sama odrede odgovarajuće omjere. Time se uzima u obzir potencijalni učinak koji bi utvrđivanje jedinstvenog omjera moglo imati na troškovnu fleksibilnost i profitabilnost nekih investicijskih društava. Rezultati Komisijina izvješća COM(2016) 510 pokazali su da zahtjevi o instrumentima odgode i isplata općenito nisu učinkoviti u slučaju malih i jednostavnih investicijskih društava i osoblja s niskim razinama varijabilnih primitaka. Komisija stoga predlaže da se na razini društva i na razini osoblja utvrdi prag ispod kojeg će investicijska društva i/ili članovi osoblja iskoristiti odstupanja od primjene pravila o instrumentima odgode i isplata. Treće zemlje Unija može s trećim zemljama sklapati sporazume o usklađenosti nadzora s kriterijem kapitala grupe. Države članice i EBA mogu sklapati sporazume o administrativnoj suradnji s nadzornim tijelima trećih zemalja radi pojednostavnjenja razmjene informacija. Sistemska investicijska društva Prijedlog uredbe priložen Prijedlogu direktive sadržava odredbu o izmjeni definicije pojma kreditna institucija kako bi se uključila društva čije djelatnosti uključuju trgovanje za vlastiti račun ili provedbu ponude odnosno prodaju instrumenata uz obvezu otkupa, pri čemu je ukupna vrijednost imovine društva jednaka ili veća od 30 milijardi EUR. Ovaj Prijedlog direktive sadržava dopunske odredbe o postupku podnošenja zahtjeva za izdavanje odobrenja za rad kao kreditne institucije. 2017/0358 (COD) Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o bonitetnom nadzoru nad investicijskim društvima i izmjeni direktiva 2013/36/EU i 2014/65/EU (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 53. stavak 1., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke, uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, budući da: (1)Strogi bonitetni nadzor sastavni je dio regulatornih uvjeta u kojima financijske institucije mogu pružati usluge u Uniji. Bonitetni tretman investicijskih društava i kreditnih institucija i nadzor nad njima uređen je Direktivom 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, a izdavanje njihovih odobrenja za rad i drugi zahtjevi u pogledu organizacije i poslovanja utvrđeni su Direktivom 2004/39/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. (2)Postojeći bonitetni režimi na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2013/36/EU uglavnom se temelje na uzastopnim verzijama međunarodnih regulatornih standarda koje je za velike bankarske grupe utvrdio Bazelski odbor za nadzor banaka i samo djelomično obuhvaćaju posebne rizike svojstvene različitim djelatnostima investicijskih društava. Posebne slabe točke i rizike svojstvene investicijskim društvima trebalo bi stoga dodatno obuhvatiti odgovarajućim i razmjernim bonitetnim aranžmanima na razini Unije. (3)Dobar bonitetni nadzor trebao bi osigurati primjereno upravljanje investicijskim društvima u najboljem interesu njihovih klijenata. Trebalo bi uzeti u obzir vjerojatnost da investicijska društva i njihovi klijenti preuzmu pretjerane rizike te različite razine rizika koji preuzimaju i koji predstavljaju investicijska društva. Isto tako, cilj takvog bonitetnog nadzora trebao bi biti sprječavanje nepotrebnog administrativnog opterećenja investicijskih društava. (4)Mnogi zahtjevi koji proizlaze iz okvira koji čine Uredba (EU) br. 575/2013 i Direktiva 2013/36/EU uvedeni su kako bi se obuhvatili rizici s kojima se uobičajeno suočavaju kreditne institucije. U skladu s time, postojeći zahtjevi uglavnom su prilagođeni tako da se očuva kreditni kapacitet kreditnih institucija u svim gospodarskim ciklusima i zaštite deponenti i porezni obveznici u slučaju eventualne propasti te im cilj nije obuhvatiti različite profile rizičnosti investicijskih društava. Investicijska društva nemaju velike portfelje kredita za stanovništvo i korporativnih kredita te ne primaju depozite. Vjerojatnost da će njihova propast imati štetan utjecaj na ukupnu financijsku stabilnost manja je nego u slučaju kreditnih institucija. Rizici s kojima se suočavaju investicijska društva i koje ona predstavljaju stoga su znatno drugačiji od rizika s kojima se suočavaju i koje predstavljaju kreditne institucije i ta bi se razlika trebala jasno odraziti u bonitetnom okviru Unije. (5)Razlike u primjeni postojećeg okvira u različitim državama članicama ugrožavaju jednakost uvjeta tržišnog natjecanja investicijskih društava u Uniji. Te razlike proizlaze iz cjelokupne složenosti primjene okvira na različita investicijska društva ovisno o uslugama koje pružaju, pri čemu neka nacionalna tijela u nacionalnom zakonodavstvu ili praksi tu primjenu prilagođavaju ili pojednostavnjuju. S obzirom na to da postojeći bonitetni okvir ne obuhvaća sve rizike s kojima su suočena ili koje predstavljaju neke vrste investicijskih društava, za određena investicijska društva u nekim državama članicama primijenjeni su veliki kapitalni zahtjevi. Trebale bi se utvrditi ujednačene odredbe koje se odnose na te rizike kako bi se osigurao usklađen bonitetni nadzor investicijskih društava u Uniji. (6)Zato je potreban poseban bonitetni režim za investicijska društva koja nisu sistemska na temelju svoje veličine i povezanosti s drugim financijskim i gospodarskim subjektima. Na sistemska investicijska društva trebao bi se, međutim, i dalje primjenjivati postojeći bonitetni okvir utvrđen Direktivom 2013/36/EU i Uredbom (EU) br. 575/2013. Ta investicijska društva vrsta su investicijskih društava na koja se trenutačno primjenjuje okvir utvrđen Direktivom 2013/36/EU i Uredbom (EU) br. 575/2013 i na koja se ne primjenjuju namjenska izuzeća od ikojeg od njegovih glavnih zahtjeva. Najveća i najpovezanija društva imaju poslovni model i profile rizičnosti koji su slični onima značajnih kreditnih institucija. Ona pružaju usluge „slične bankovnim uslugama” i preuzimaju znatne rizike. Osim toga, veličina sistemskih investicijskih društava, njihovi poslovni modeli i profili rizičnosti predstavljaju jednaku prijetnju stabilnom i pravilnom funkcioniranju financijskih tržišta kao i velike kreditne institucije. Stoga je primjereno da se na ta investicijska društva i dalje primjenjuju odredbe utvrđene u Direktivi 2013/36/EU i Uredbi (EU) br. 575/2013. (7)U nekim državama članicama tijela nadležna za bonitetni nadzor investicijskih društava mogu biti različita od tijela koja su nadležna za nadzor ponašanja na tržištu. Stoga je potrebno uspostaviti mehanizam suradnje i razmjene informacija između tih tijela. (8)Kako bi se olakšalo usklađivanje nadzornih standarda i praksi u Uniji, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) trebalo bi u bliskoj suradnji s Europskim nadzornim tijelom za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) i dalje zadržati primarnu nadležnost za koordinaciju i konvergenciju nadzornih praksi u području bonitetnog nadzora nad investicijskim društvima u Europskom sustavu financijskog nadzora (ESFS). (9)Propisana razina inicijalnoga kapitala investicijskog društva trebala bi se temeljiti na uslugama i aktivnostima za koje to investicijsko društvo ima odobrenje za pružanje, odnosno obavljanje, u skladu s Direktivom 2004/39/EZ. Mogućnost da države članice u posebnim situacijama smanje propisanu razinu inicijalnog kapitala kako je predviđeno u Direktivi 2013/36/EZ, s jedne strane, i neujednačena provedba te direktive, s druge strane, doveli su do različitih propisanih razina inicijalnoga kapitala u Uniji. Kako bi se ta rascjepkanost uklonila, trebalo bi uskladiti propisanu razinu inicijalnoga kapitala. (10)Iako su investicijska društva isključena iz područja primjene Direktive 2013/36/EU i Uredbe (EU) br. 575/2013, određeni pojmovi koji se koriste u kontekstu Direktive 2013/36/EU, odnosno Uredbe (EU) br. 575/2013, i dalje će zadržati svoje dobro utvrđeno značenje. Kako bi se omogućilo i olakšalo dosljedno tumačenje pri upotrebi tih pojmova u vezi s investicijskim društvima u aktima prava Unije, upućivanja u tim aktima Unije na inicijalni kapital investicijskih društava, nadzorne ovlasti nadležnih tijela za investicijska društva, postupak ocjene adekvatnosti internoga kapitala investicijskih društava, postupak nadzorne provjere i ocjene investicijskih društava od strane nadležnih tijela te odredbe o upravljanju i primicima koje se primjenjuju na investicijska društva, tumače se kao upućivanja na odgovarajuće odredbe ove Direktive. U slučaju upućivanja na iznos inicijalnoga kapitala, primjenjuju se sljedeće korelacije. Za razine inicijalnoga kapitala iz članka 8. ove Direktive trebalo bi se tumačiti da od datuma primjene ove Direktive zamjenjuju upućivanja na razine inicijalnoga kapitala utvrđene u Direktivi 2013/36/EU, kako slijedi: inicijalni kapital investicijskih društava iz članka 28. Direktive 2013/36/EU trebao bi se tumačiti kao upućivanje na članak 8. stavak 1. inicijalni kapital investicijskih društava iz članaka 29. ili 31. Direktive 2013/36/EU trebao bi se tumačiti kao upućivanje na članak 8. stavak 2. ili 3., ovisno o vrsti investicijskih usluga i aktivnosti investicijskog društva; inicijalni kapital iz članka 30. Direktive 2013/36/EU trebao bi se tumačiti kao upućivanje na članak 8. stavak 1. (11)Za pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta potrebno je da za nadzor financijske stabilnosti investicijskog društva, a posebno njegove solventnosti, bude odgovorno nadležno tijelo njegove matične države članice. Kako bi se ostvario učinkovit nadzor nad investicijskim društvima i u drugim državama članicama u kojima investicijsko društvo pruža usluge ili ima podružnicu, trebalo bi osigurati blisku suradnju s nadležnim tijelima tih država članica.

(12)Za potrebe informiranja i nadzora, a posebno za osiguranje stabilnosti financijskog sustava, nadležna tijela država članica domaćina trebala bi moći na pojedinačnoj osnovi obavljati izravne provjere, obavljati inspekcije aktivnosti podružnica investicijskih društava na svojem državnom području te zahtijevati informacije o aktivnostima tih podružnica. Međutim nadzorne mjere za te podružnice trebale bi i dalje biti odgovornost matične države članice. (13)Kako bi se zaštitile komercijalno osjetljive informacije, nadležna bi se tijela pri izvršavanju svojih nadzornih zadaća i pri razmjeni povjerljivih informacija trebala obvezno pridržavati pravila čuvanja poslovne tajne. (14)Radi jačanja bonitetnog nadzora nad investicijskim društvima i zaštite klijenata investicijskih društava, revizori bi trebali odmah izvijestiti nadležna tijela o činjenicama koje bi mogle ozbiljno utjecati na financijski položaj investicijskog društva ili njegovu administrativnu i računovodstvenu organizaciju. (15)Obradu osobnih podataka za potrebe ove Direktive trebalo bi provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbom (EU) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća. Konkretno, kada ova Direktiva dopušta razmjenu osobnih podataka s trećim zemljama, trebalo bi primjenjivati relevantne odredbe poglavlja V. Uredbe (EU) br. 2016/679 i članak 9. Uredbe (EU) br. 45/2001. (16)Kako bi se osigurala usklađenost s obvezama utvrđenima u ovoj Direktivi i [Uredbi (EU) ---/----[IFR], države članice trebale bi predvidjeti administrativne kazne i druge administrativne mjere koje su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće. Kako bi se osiguralo da administrativne kazne imaju odvraćajući učinak, trebalo bi ih objaviti, osim u određenim dobro definiranim slučajevima. Kako bi se klijentima i ulagateljima omogućilo da donesu informiranu odluku u vezi s mogućnostima ulaganja, ti klijenti i ulagatelji trebali bi imati pristup informacijama o administrativnim kaznama i mjerama koje su izrečene investicijskim društvima. (17)Radi otkrivanja kršenja nacionalnih propisa kojima se prenosi ova Direktiva i kršenja [Uredbe (EU) ---/----[IFR], države članice trebale bi imati potrebne istražne ovlasti te bi trebale uspostaviti djelotvorne mehanizme za prijavljivanje potencijalnih ili stvarnih kršenja propisa. (18)Investicijska društva trebala bi imati interni kapital koji je adekvatan u smislu količine, kvalitete i raspodjele, kako bi obuhvatila posebne rizike kojima su izložena ili bi mogla biti izložena. Nadležna tijela trebala bi osigurati da investicijska društva imaju uspostavljene odgovarajuće strategije i postupke za procjenu i održavanje adekvatnosti svojeg internoga kapitala. (19)Ovlasti za nadzornu provjeru i ocjenu i dalje bi trebale biti važan regulatorni alat kojim se nadležnim tijelima omogućuje ocjena kvalitativnih elemenata, među ostalim internog upravljanja i kontrola, postupaka i procedura za upravljanje rizikom te, prema potrebi, utvrđivanje dodatnih zahtjeva, među ostalim posebno u vezi s kapitalnim zahtjevima i zahtjevima za likvidnost. (20)Kako bi se primici uskladili s profilom rizičnosti investicijskih društava i jamčila jednakost uvjeta tržišnog natjecanja investicijskih društava, na njih bi se trebala primjenjivati jasna načela o sustavima korporativnog upravljanja i pravila o primicima kojima se uzimaju obzir razlike između kreditnih institucija i investicijskih društava. Mala i nepovezana investicijska društva trebala bi ipak biti izuzeta iz tih pravila jer su odredbe o primicima i korporativnom upravljanju na temelju Direktive 2014/65/EU dovoljno opsežne za te vrste društava. (21)Isto tako, u Komisijinu izvješću COM(2016) 510 dokazano je da zahtjevi o odgodi i isplati u instrumentima utvrđeni Direktivom 2013/36/EU nisu primjereni za mala i jednostavna investicijska društva ili zaposlenike s niskim iznosima varijabilnih primitaka. Kako bi se osigurala nadzorna konvergencija i zajamčila jednakost uvjeta tržišnog natjecanja investicijskih društava, potrebni su jasni, dosljedni i usklađeni kriteriji na temelju kojih se može utvrditi koja su investicijska društva i pojedinci izuzeti od tih zahtjeva. Primjereno je, međutim, nadležnim tijelima istodobno ponuditi određenu fleksibilnost za donošenje strožeg pristupa ako smatraju da je to potrebno. (22)Primjereno je i investicijskim društvima ponuditi određenu fleksibilnost u pogledu načina na koji iskorištavaju svoje negotovinske instrumente pri plaćanju varijabilnih primitaka, dok god ti instrumenti učinkovito ostvaruju cilj usklađivanja interesa zaposlenika i interesa različitih dionika, kao što su dioničari i vjerovnici, te doprinose usklađivanju varijabilnih primitaka s profilom rizičnosti investicijskog društva. (23)Prihodi investicijskih društava u obliku naknada, provizija i drugih prihoda za pružanje različitih investicijskih usluga vrlo su promjenjivi. Ograničavanje varijabilnog dijela primitaka na udio fiksnog dijela primitaka utjecalo bi na sposobnost društva da smanji primitke u vremenima nižih prihoda te bi moglo uzrokovati povećanje fiksne troškovne osnovice društva, što bi zauzvrat dovelo do rizika za sposobnost društva da opstane u razdoblju gospodarske krize ili nižih prihoda. Kako bi se ti rizici izbjegli, ne bi trebalo određivati jedinstveni maksimalni omjer između varijabilnih i fiksnih elemenata primitaka za nesistemska investicijska društva. Umjesto toga ta investicijska društva trebala bi sama određivati odgovarajuće omjere. (24)Kao odgovor na sve veće zahtjeve javnosti u pogledu porezne transparentnosti te za poticanje korporativne odgovornosti investicijskih društava, primjereno je zahtijevati da investicijska društva objavljuju određene informacije, među ostalim informacije o ostvarenoj dobiti, plaćenim porezima i primljenim javnim subvencijama. (25)Kako bi se obuhvatili rizici na razini grupe koju čine samo investicijska društva, metodu bonitetne konsolidacije propisanu u Uredbi (EU) br. 575/2013 trebalo bi u slučaju tih grupa zamijeniti kriterijem kapitala grupe. Određivanje nadzornog tijela grupe trebalo bi se, međutim, temeljiti na istim načelima koja se primjenjuju u slučaju nadzora na konsolidiranoj osnovi. Kako bi se osigurala primjerena suradnja, osnovni elementi koordinacijskih mjera i posebno zahtjevi za informacije u izvanrednim situacijama ili sporazumi o suradnji i koordinaciji trebali bi biti slični osnovnim elementima koordinacije koji su primjenjivi u kontekstu jedinstvenih pravila za kreditne institucije. (26)S jedne strane, Komisija bi trebala moći predložiti Vijeću preporuke za pregovore o sporazumima između Unije i trećih zemalja za praktično provođenje nadzora usklađenosti s kriterijem kapitala grupe za investicijska društva čija matična društva imaju poslovni nastan u trećim zemljama i za investicijska društva koja posluju u trećim zemljama, a čija matična društva imaju poslovni nastan u Uniji. S druge strane, i države članice i EBA trebali bi moći uspostaviti administrativne sporazume s trećim zemljama za obavljanje svojih nadzornih zadaća. (27)Kako bi se osigurala pravna jasnoća i izbjegla preklapanja između postojećeg bonitetnog okvira koji se primjenjuje na kreditne institucije i investicijska društva i ove Direktive, Uredba (EU) br. 575/2013 i Direktiva 2013/36/EU izmjenjuju se kako bi se iz njihova područja primjene isključila investicijska društva. Međutim na investicijska društva koja su dio bankarske grupe i dalje bi se trebale primjenjivati one odredbe iz Uredbe (EU) br. 575/2013 i Direktive 2013/36/EU koje su relevantne za bankarsku grupu, kao npr. odredbe o posredničkom matičnom društvu u EU-u iz [članka 21.b] Direktive 2013/36/EU i pravila o bonitetnoj konsolidaciji iz dijela prvog glave II. poglavlja 2. Uredbe (EU) br. 575/2013. (28)Nužno je odrediti korake koje društva moraju poduzeti kako bi provjerila jesu li obuhvaćena definicijom kreditne institucije kako je utvrđeno u članku 4. stavku 1. točki 1. podtočki (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 i trebaju li stoga pribaviti odobrenja za rad kao kreditne institucije. Zbog toga što određena investicijska društva već obavljaju aktivnosti iz odjeljka A točaka 3. i 6. Priloga I. Direktivi 2014/65/EU, nužno je osigurati jasnoću u pogledu kontinuiteta odobrenja za rad izdanog za te aktivnosti. (29)Za osiguranje učinkovitog nadzora važno je da društva koja ispunjavaju uvjete iz članka 4. stavka 1. točke 1. podtočke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 podnesu zahtjev za odobrenje za rad kao kreditne institucije. Nadležna tijela trebala bi stoga imati mogućnost primjene sankcija na društva koja ne podnesu zahtjev za to odobrenje za rad. (30)Izmjena definicije „kreditne institucije” iz Uredbe (EU) br. 575/2013 Uredbom [Uredba (EU)---/----[IFR]] mogla bi od njezina stupanja na snagu obuhvaćati investicijska društva koja već posluju na temelju odobrenja za rad izdanog u skladu s Direktivom 2014/65/EU. Tim društvima trebalo bi omogućiti da nastave rad na temelju odobrenja za rad kao investicijska društva dok im se ne izda odobrenje za rad kao kreditne institucije. Ta investicijska društva trebala bi podnijeti zahtjev za odobrenje za rad kao kreditne institucije najkasnije kada prosjek njihove ukupne mjesečne imovine premaši koji od pragova iz članka 4. stavka 1. točke 1. podtočke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 tijekom razdoblja od dvanaest uzastopnih mjeseci. Ako investicijsko društvo premaši koji od pragova utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki 1. podtočki (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 na datum stupanja na snagu ove Direktive, prosjek njegove mjesečne ukupne imovine trebalo bi izračunati uzimajući u obzir dvanaest uzastopnih mjeseci prije tog datuma. Ta investicijska društva trebala bi podnijeti zahtjev za odobrenje za rad kao kreditne institucije u roku od jedne godine i jednog dana nakon stupanja na snagu ove Direktive. (31)Izmjena definicije „kreditne institucije” iz Uredbe (EU) br. 575/2013 Uredbom [Uredba (EU)---/----[IFR]] može utjecati i na društva koja su već podnijela zahtjev za odobrenje za rad kao investicijska društva na temelju Direktive 2014/65/EU i na čije se odobrenje za rad još čeka. Ti bi se zahtjevi trebali proslijediti nadležnim tijelima na temelju Direktive 2013/36/EU i tretirati u skladu s odredbama o odobrenju za rad iz te direktive, ako predviđena ukupna imovina društva ispunjuje bilo koji od pragova utvrđenih u članku 4. stavku 1. točki 1. podtočki (b) Uredbe (EU) br. 575/2013.

(32)Na društva iz članka 4. stavka 1. točke 1. podtočke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 trebali bi se primjenjivati i svi zahtjevi za pristupanje djelatnosti kreditnih institucija utvrđeni u glavi III. Direktive 2013/36/EU, uključujući odredbe o oduzimanju odobrenja za rad u skladu s člankom 18. te direktive. Članak 18. te direktive trebalo bi međutim izmijeniti kako bi se osiguralo da nadležna tijela mogu oduzeti odobrenje za rad izdano kreditnoj instituciji i kada ta kreditna institucija svoje odobrenje za rad upotrebljava isključivo za bavljenje aktivnostima iz članka 4. stavka 1. točke 1. podtočke (b) Uredbe (EU) br. 575/2013 te u razdoblju od pet uzastopnih godina ima prosjek ukupne imovine ispod pragova utvrđenih u tom članku 4. stavku 1. točki 1. podtočki (b). (33)Na temelju članka 39. Direktive 2014/65/EU društva iz trećih zemalja koja pružaju financijske usluge u EU-u podliježu nacionalnim režimima koji mogu propisati osnivanje podružnice u državi članici. Kako bi se olakšalo redovito praćenje i ocjena aktivnosti koje obavljaju društva iz trećih zemalja putem podružnica u Uniji, nadležna tijela trebalo bi informirati o veličini i opsegu usluga i aktivnosti koje se na njihovom državnom području obavljaju putem podružnica. (34)EBA je, u suradnji s ESMA-om, objavila izvješće na osnovi temeljite analize konteksta, prikupljanja podataka i savjetovanja o nestandardiziranom bonitetnom režimu za sva nesistemska investicijska društva koje služi kao osnova za revidirani bonitetni okvir za investicijska društva. (35)Za osiguranje usklađene primjene ove Direktive EBA bi trebala biti zadužena za nacrt tehničkih standarda kojima bi se odredile informacije koje matična tijela i tijela domaćini trebaju razmjenjivati u kontekstu nadzora, utvrdilo kako bi investicijska društva trebala ocjenjivati veličinu svojih aktivnosti za potrebe zahtjeva internog upravljanja i prvenstveno ocijenilo čine li ta društva mala i nepovezana društva. Tehničkim standardima trebalo bi odrediti i koji zaposlenici imaju znatan utjecaj na profil rizičnosti društava za potrebe odredbi o primicima, te odrediti instrumente dodatnog osnovnog i dopunskog kapitala koji se kvalificiraju kao varijabilni primici. Konačno, tehničkim standardima trebalo bi odrediti elemente za ocjenu opsega područja primjene zahtjeva o internom upravljanju, transparentnosti, tretmanu rizika i primicima, primjeni dodatnih kapitalnih zahtjeva od strane nadležnih tijela i funkcioniranju kolegija nadzornih tijela. (36)Kako bi se osigurala ujednačena primjena ove Direktive i u obzir uzela kretanja na financijskim tržištima, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u pogledu pobližeg određivanja definicija za interni kapital i ocjene rizika investicijskih društava te ovlasti nadležnih tijela za nadzornu provjeru i ocjenu iz ove Direktive. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, u cilju osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u izradi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji rade na izradi delegiranih akata. (37)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Direktive, a posebno s obzirom na donošenje nacrta provedbenih tehničkih standarda koji je sastavila EBA u pogledu zahtjeva o razmjeni informacija među nadležnim tijelima te kako bi se uzela u obzir kretanja u ekonomskom i monetarnom području s obzirom na zahtjeve za inicijalni kapital investicijskih društava, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. (38)S obzirom na to da ciljeve ove Direktive, odnosno uspostavu učinkovitog i razmjernog bonitetnog okvira kako bi se osiguralo da investicijska društva koja su dobila odobrenja za rad u Uniji posluju na dobroj financijskoj osnovi i da se njima primjereno upravlja, uključujući među ostalim, u najboljem interesu njihovih klijenata, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njezina opsega ili učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. (39)U skladu sa zajedničkom političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o eksplanatornim dokumentima, države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima obavijestima o svojim mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se objašnjava odnos između dijelova direktive i odgovarajućih dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U pogledu ove Direktive zakonodavac smatra prosljeđivanje takvih dokumenata opravdanim. DONIJELI SU OVU DIREKTIVU: GLAVA I. PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE Članak 1. Predmet Ovom se Direktivom utvrđuju pravila o sljedećem: (a)inicijalnom kapitalu investicijskih društava; (b)nadzornim ovlastima i alatima za bonitetni nadzor investicijskih društava od strane nadležnih tijela; (c)bonitetnom nadzoru investicijskih društava od strane nadležnih tijela na način koji je usklađen s pravilima iz [Uredbe (EU) ---/----[IFR]; (d)zahtjevima za objavljivanje za nadležna tijela u području bonitetnog nadzora nad investicijskim društvima.

Članak 2. Područje primjene 1.Ova se Direktiva primjenjuje na investicijska društva koja su dobila odobrenje za rad i nad kojima se provodi nadzor na temelju Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća. Članak 3. Definicije 1. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije: (1)„društvo za pomoćne usluge” znači društvo za pomoćne usluge kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 18. Uredbe (EU) br. 575/2013; (2)„odobrenje za rad” znači odobrenje za rad investicijskog društva u skladu s glavom II. Direktive 2014/65/EU; (3)„podružnica” znači podružnica kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 30. Direktive 2014/65/EU; (4)„uska povezanost” znači uska povezanost kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 35. Direktive 2014/65/EU; (5)„nadležno tijelo” znači javno tijelo ili tijelo države članice koje je u skladu s nacionalnim pravom službeno priznato i ovlašteno za nadzor nad investicijskim društvima u skladu s ovom Direktivom, u okviru sustava nadzora na snazi u toj državi članici; (6)„trgovci robom” znači trgovci robom kako su definirani u članku 4. stavku 1. točki 145. Uredbe (EU) br. 575/2013; (7)„kontrola” znači odnos između matičnog društva i društva kćeri, kako je opisano u članku 22. Direktive 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća ili u računovodstvenim standardima koji se primjenjuju na investicijsko društvo u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 ili sličan odnos između bilo koje fizičke ili pravne osobe i društva; (8)„usklađenost s kriterijem kapitala grupe” znači usklađenost matičnog društva u grupi investicijskih društava sa zahtjevima iz članka 7. [Uredbe (EU) br. ---/----[IFR]; (9)„kreditna institucija” znači kreditna institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 1. Uredbe (EU) 575/2013; (10)„izvedenice” znači izvedenice kako su definirane u članku 2. stavku 1. točki 29. Uredbe (EU) br. 600/2014; (11)„financijska institucija” znači financijska institucija kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 13. [Uredbe (EU) br. ---/----[IFR]; (12)„grupa” znači grupa kako je definirana u članku 2. točki 11. Direktive 2013/34/EU; (13)„nadzorno tijelo grupe” znači nadležno tijelo odgovorno za nadzor usklađenosti matičnih investicijskih društava iz Unije i investicijskih društava pod kontrolom matičnih investicijskih holdinga iz Unije ili matičnih mješovitih financijskih holdinga iz Unije s kriterijem kapitala grupe;

(14)„matična država članica” znači matična država članica kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 55. podtočki (a) Direktive 2014/65/EU; (15)„država članica domaćin” znači država članica domaćin kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 56. Direktive 2014/65/EU; (16)„inicijalni kapital” znači kapital propisan za potrebe odobrenja za rad investicijskog društva; (17)„investicijsko društvo” znači investicijsko društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 1. Direktive 2014/65/EU; (18)„grupa investicijskih društava” znači grupa investicijskih društava kako je definirana u članku 4. stavku 1. točki 23. [Uredbe (EU) ---/----[IFR];; (19)„investicijski holding” znači investicijski holding kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 21. [Uredbe (EU) ---/----[IFR]; (20)„investicijske usluge i aktivnosti” znači investicijske usluge i aktivnosti kako su definirane u članku 4. stavku 1. točki 2. Direktive 2014/65/EU; (21)„upravljačko tijelo” znači upravljačko tijelo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 36. Direktive 2014/65/EU; (22)„upravljačko tijelo u nadzornoj funkciji” znači upravljačko tijelo u ulozi nadziranja i praćenja odluka uprave; (23)„mješoviti financijski holding” znači mješoviti financijski holding kako je definiran u članku 2. stavku 15. Direktive 2002/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća; (24)„više rukovodstvo” znači više rukovodstvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 37. Direktive 2014/65/EU; (25)„matično društvo” znači matično društvo kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 32. Direktive 2014/65/EU; (26)„društvo kći” znači društvo kći kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 33. Direktive 2014/65/EU; (27)„sistemski rizik” znači sistemski rizik kako je definiran u članku 3. stavku 1. točki 10. Direktive 2013/36/EU; (28)„matično investicijsko društvo iz Unije” znači matično investicijsko društvo iz Unije kako je definirano u članku 4. stavku 1. točki 49. [Uredbe (EU) br. ---/----[IFR]; (29)„matični investicijski holding iz Unije” znači matični investicijski holding iz Unije kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 50. [Uredbe (EU) br. ---/---[IFR]; (30)„matični mješoviti financijski holding iz Unije” znači matični mješoviti financijski holding iz Unije kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 51. [Uredbe (EU) br. ---/----[IFR]; 2.Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 54. radi pojašnjenja: (a)definicija iz stavka 1. kako bi se osigurala ujednačena primjena ove Direktive; (b)definicija iz stavka 1. kako bi se pri primjeni ove Direktive u obzir uzela kretanja na financijskim tržištima.

GLAVA II. NADLEŽNA TIJELA Članak 4. Imenovanje i ovlasti nadležnih tijela 1.Države članice imenuju jedno ili više nadležnih tijela koja izvršavaju funkcije i dužnosti propisane ovom Direktivom. Države članice Komisiju i EBA-u obavješćuju o tom imenovanju, a ako postoji više od jednog nadležnog tijela, o funkcijama i dužnostima svakog nadležnog tijela. 2.Države članice osiguravaju da nadležna tijela nadziru aktivnosti investicijskih društava, i prema potrebi, investicijskih holdinga i mješovitih financijskih holdinga, kako bi ocijenili usklađenost sa zahtjevima ove Direktive i [Uredbe (EU) ---/----[IFR]. 3.Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju potrebne ovlasti, uključujući ovlast da provedu izravne provjere u skladu s člankom 12., za dobivanje informacija koje su im potrebne za ocjenu usklađenosti investicijskih društava te, kada je to primjenjivo, investicijskih holdinga i mješovitih financijskih holdinga sa zahtjevima ove Direktive i [Uredbe (EU) ---/----[IFR] te za istrage mogućih kršenja tih zahtjeva. 4.Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju stručnost, resurse, operativnu sposobnost, ovlasti i neovisnost koji su potrebni za obavljanje funkcija koje se odnose na bonitetni nadzor, istrage i kazne utvrđene u ovoj Direktivi. 5.Države članice zahtijevaju da investicijska društva svojim nadležnim tijelima dostavljaju sve informacije potrebne za ocjenu usklađenosti investicijskih društava s nacionalnim propisima kojima se prenosi ova Direktiva te usklađenosti s [Uredbom (EU) ---/----[IFR]. Mehanizmi unutarnje kontrole te administrativni i računovodstveni postupci investicijskih društava nadležnim tijelima omogućuju da u svakom trenutku provjere usklađenost društava s tim propisima. 6.Države članice osiguravaju da investicijska društva registriraju sve svoje transakcije i da dokumentiraju svoje sustave i procese na koje se primjenjuju ova Direktiva i [Uredba (EU) ---/----[IFR] tako da nadležna tijela u svakom trenutku mogu provjeriti usklađenost s nacionalnim propisima kojima se prenosi ova Direktiva te usklađenost s [Uredbom (EU) br. ---/----[IFR]. Članak 5.

Suradnja u državi članici 1.Nadležna tijela blisko surađuju s javnim tijelima ili tijelima koja su u njihovoj državi članici odgovorna za nadzor nad kreditnim institucijama i financijskim institucijama. Države članice zahtijevaju da ta nadležna tijela i ta javna tijela ili tijela odgovorna za nadzor razmjenjuju sve informacije koje su ključne ili relevantne za izvršavanje njihovih funkcija i dužnosti. 2.Nadležna tijela koja su različita od onih imenovanih u skladu s člankom 67. Direktive 2014/65/EU uspostavljaju mehanizam za suradnju s tim tijelima i za razmjenu svih informacija koje su relevantne za izvršavanje njihovih funkcija i dužnosti. Članak 6. Suradnja unutar Europskog sustava financijskog nadzora U obavljanju svojih dužnosti nadležna tijela uzimaju u obzir konvergenciju nadzornih alata i nadzornih praksi u primjeni zakonskih odredbi donesenih na temelju ove Direktive i [Uredbe (EU) ---/----[IFR]. Države članice osiguravaju: (a)da nadležna tijela, kao stranke u ESFS-u, surađuju s povjerenjem i potpunim međusobnim poštovanjem, posebno pri osiguranju protoka primjerenih i pouzdanih informacija između njih i drugih stranaka u ESFS-u;

(b)da nadležna tijela sudjeluju u aktivnostima EBA-e te, prema potrebi, kolegija nadzornih tijela iz članka 44. i članka 116. Direktive 2013/36/EU; (c)da nadležna tijela ulažu sve napore kako bi se uskladila sa smjernicama i preporukama koje je izdala EBA na temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća i odgovorila na upozorenja i preporuke koje je izdao Europski odbor za sistemske rizike (ESRB) na temelju članka 16. Uredbe (EU) br. 1092/2010 Europskog parlamenta i Vijeća; (d)da nadležna tijela blisko surađuju s ESRB-om; (e)da zadaće i ovlasti koje su dodijeljene nadležnim tijelima ne sprečavaju obavljanje njihovih dužnosti kao članova EBA-e, ESRB-a ili na temelju ove Direktive i na temelju [Uredbe (EU) ---/----[IFR]. Članak 7.

Unijina dimenzija nadzora Nadležna tijela u svakoj državi članici u obavljanju svojih općih dužnosti s dužnom pažnjom razmatraju mogući utjecaj svojih odluka na stabilnost financijskog sustava u svim drugim relevantnim državama članicama, a posebno u izvanrednim situacijama, na temelju informacija dostupnih u danom trenutku. GLAVA III.

INICIJALNI KAPITAL Članak 8.

Inicijalni kapital 1.Inicijalni kapital investicijskog društva, koji se zahtijeva na temelju članka 15. Direktive 2014/65/EU za izdavanje odobrenja za pružanje investicijskih usluga ili obavljanje investicijskih aktivnosti iz točaka 3., 6., 8. ili 9. odjeljka A Priloga I. Direktivi 2014/65/EU, iznosi 750 000 EUR. 2.Inicijalni kapital investicijskog društva, koji se zahtijeva na temelju članka 15. Direktive 2014/65/EU za izdavanje odobrenja za pružanje investicijskih usluga ili obavljanje investicijskih aktivnosti iz točaka 1., 2., 4., 5. ili 7. odjeljka A Priloga I. Direktivi 2014/65/EU, pri čemu investicijskom društvu nije dopušteno držati novac ili vrijednosne papire koji pripadaju klijentima, iznosi 75 000 EUR. 3.Inicijalni kapital investicijskog društva, koji se zahtijeva na temelju članka 15. Direktive 2014/65/EU za investicijska društva koja nisu investicijska društva iz stavaka 1. i 2., iznosi 150 000 EUR. 4.Komisija provedbenim aktima ažurira iznos inicijalnog kapitala iz stavaka od 1. do 3. ovog članka kako bi se uzela u obzir kretanja u gospodarskom i monetarnom području. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 56. stavka 2. Članak 9.

Sastav inicijalnog kapitala Inicijalni kapital investicijskog društva obuhvaća jednu ili više stavki iz članka 9. [Uredbe (EU)…./….[IFR]. GLAVA IV.

BONITETNI NADZOR

POGLAVLJE 1.

Načela bonitetnog nadzora Odjeljak 1.

Nadležnosti i dužnosti matičnih država članica i država članica domaćina Članak 10.

Nadležnosti nadležnih tijela matične države članice Za bonitetni nadzor nad investicijskim društvom odgovorna su nadležna tijela matične države članice, ne dovodeći u pitanje odredbe ove Direktive kojima se dodjeljuje odgovornost nadležnim tijelima države članice domaćina. Članak 11.

Suradnja nadležnih tijela različitih država članica 1.Nadležna tijela različitih država članica blisko surađuju za potrebe izvršavanja svojih dužnosti na temelju ove Direktive i [Uredbe (EU) ---/----[IFR], posebno pravovremenom razmjenom informacija o investicijskim društvima, koje među ostalim obuhvaćaju sljedeće: (a)informacije o upravljačkoj i vlasničkoj strukturi investicijskog društva; (b)informacije o usklađenosti investicijskog društva s kapitalnim zahtjevima; (c)informacije o koncentracijskom riziku i likvidnosti investicijskog društva; (d)informacije o administrativnim i računovodstvenim postupcima investicijskog društva i mehanizmima njegove unutarnje kontrole; (e) sve druge relevantne čimbenike koji mogu utjecati na rizik koji predstavlja investicijsko društvo. 2.Nadležna tijela matične države članice nadležnim tijelima država članica domaćina odmah dostavljaju sve informacije i nalaze o svim potencijalnim problemima i rizicima koje investicijsko društvo predstavlja za zaštitu klijenata ili stabilnost financijskog sustava u državi članici domaćina, a koje su utvrdili pri nadzoru aktivnosti investicijskog društva. 3.Nadležna tijela matične države članice djeluju na temelju informacija koje im dostave nadležna tijela države članice domaćina tako što poduzimaju sve potrebne mjere za sprečavanje ili uklanjanje potencijalnih problema i rizika iz stavka 2. Nadležna tijela matične države članice na zahtjev objašnjavaju nadležnim tijelima države članice domaćina kako su uzele u obzir informacije i nalaze koje su dostavila nadležna tijela države članice domaćina. 4.Ako nakon dostave informacija i nalaza iz stavka 2. nadležna tijela države članice domaćina smatraju da nadležna tijela matične države članice nisu poduzela potrebne mjere iz stavka 3., nadležna tijela države članice domaćina mogu, nakon što o tome obavijeste nadležna tijela matične države članice i EBA-u, poduzeti odgovarajuće mjere za zaštitu klijenata kojima se pružaju usluge te za zaštitu stabilnosti financijskog sustava. 5.Nadležna tijela matične države članice koja se ne slažu s mjerama nadležnih tijela države članice domaćina mogu uputiti predmet EBA-i, koja djeluje u skladu s postupkom iz članka 19. Uredbe (EU) br. 1093/2010. Ako EBA djeluje u skladu s tim člankom, odluku donosi u roku od mjesec dana. 6.EBA, uz savjetovanje s ESMA-om, sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju uvjeti za vrstu i prirodu informacija iz stavaka 1. i 2. ovog članka. Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010. 7.EBA, uz savjetovanje s ESMA-om, sastavlja nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se utvrđuju standardni obrasci, predlošci i postupci povezani sa zahtjevima u vezi s razmjenom informacija koje bi mogle olakšati nadzor nad investicijskim društvima. Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

8.EBA taj nacrt tehničkih standarda iz stavaka 6. i 7. dostavlja Komisiji do [devet mjeseci od datuma stupanja na snagu ove Direktive]. Članak 12.

Izravna provjera i inspekcija podružnica s poslovnim nastanom u drugoj državi članici 1.Države članice domaćini osiguravaju da, ako investicijsko društvo koje je dobilo odobrenje za rad u drugoj državi članici obavlja svoju djelatnost putem podružnice, nadležna tijela matične države članice mogu, nakon što obavijeste nadležna tijela države članice domaćina, izvršiti izravne provjere informacija iz članka 11. stavka 1. i izvršiti inspekciju te podružnice. 2.Nadležna tijela države članice domaćina ovlaštena su, za potrebe nadzora i ako smatraju da je to relevantno za stabilnost financijskog sustava u državi članici domaćinu, na pojedinačnoj osnovi obavljati izravne provjere i inspekcije aktivnosti koje obavljaju podružnice investicijskih društava na njihovu državnom području i od podružnice zahtijevati informacije o njezinim aktivnostima. Prije obavljanja tih provjera i inspekcija nadležna tijela države članice domaćina savjetuju se s nadležnim tijelima matične države članice. Nakon završetka tih provjera i inspekcija nadležna tijela države članice domaćina nadležnim tijelima matične države članice dostavljaju informacije koje su relevantne za ocjenu rizika predmetnog investicijskog društva.



Odjeljak 2. Čuvanje poslovne tajne i dužnost izvješćivanja Članak 13.

Čuvanje poslovne tajne i razmjena povjerljivih informacija 1.Države članice osiguravaju da nadležna tijela i sve osobe povezane s tim tijelima, uključujući osobe iz članka 76. stavka 1. Direktive 2014/65/EU, podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne za potrebe ove Direktive i [Uredbe (EU) ---/----[IFR]. Povjerljive informacije koje ta tijela i osobe prime tijekom obavljanja svojih dužnosti smiju se otkriti samo u sažetom ili skupnom obliku pod uvjetom da nije moguće prepoznati pojedino investicijsko društvo ili osobe, ne dovodeći u pitanje slučajeve koji su obuhvaćeni kaznenim pravom. U slučaju stečaja ili prisilne likvidacije investicijskog društva, povjerljive informacije koje se ne odnose na treće strane mogu se otkriti u građanskom ili trgovačkom postupku, ako je to potrebno za provođenje tih postupaka. 2.Nadležna tijela upotrebljavaju povjerljive informacije prikupljene, razmijenjene ili poslane na temelju ove Direktive i [Uredbe (EU) ---/----[IFR] isključivo za potrebe obavljanja svojih dužnosti, a posebno za sljedeće potrebe: (a)za praćenje bonitetnih pravila utvrđenih u ovoj Direktivi i u [Uredbi (EU) ---/----[IFR]; (b)za izricanje sankcija; (c)u upravnom postupku za potrebe žalbe na odluke nadležnih tijela; (d)u sudskim postupcima pokrenutima na temelju članka 21.

3.Fizičke i pravne osobe ili tijela, koji nisu nadležna tijela, a koji prime povjerljive informacije na temelju ove Direktive i [Uredbe (EU) br. ---/----[IFR] upotrebljavaju te informacije samo za potrebe koje nadležno tijelo izričito navede ili u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. 4.Nadležna tijela mogu razmjenjivati povjerljive informacije za potrebe stavka 2., mogu izričito navesti kako te informacije treba tretirati te mogu izričito ograničiti sve daljnje prijenose tih informacija. 5.Obveza iz stavka 1. ne sprečava nadležna tijela da povjerljive informacije dostave Europskoj komisiji kada su te informacije potrebne za izvršavanje ovlasti Komisije. 6.Nadležna tijela mogu dostaviti povjerljive informacije EBA-i, ESMA-i, ESRB-u, središnjim bankama država članica, ESSB-u i ESB-u kao monetarnim tijelima i, kada je to primjereno, javnim tijelima odgovornima za nadzor nad sustavima plaćanja i namire, ako su te informacije potrebne za izvršavanje njihovih zadaća. Članak 14.

Administrativni sporazumi o razmjeni informacija s trećim zemljama Države članice, i EBA u skladu s člankom 33. Uredbe (EU) br. 1093/2010, mogu za potrebe obavljanja svojih nadzornih zadaća na temelju ove Direktive ili [Uredbe (EU) br. ---/----[IFR] sklopiti administrativne sporazume s nadzornim tijelima trećih zemalja radi razmjene informacija, među ostalim u vezi sa sljedećim: (a)nadzorom financijskih institucija i financijskih tržišta; (b)likvidacijom i stečajem investicijskih društava i sličnim postupcima; (c)nadzorom tijela uključenih u likvidaciju ili stečaj investicijskih društava i slične postupke; (d)provođenjem zakonskih revizija financijskih institucija ili institucija koje upravljaju sustavima odštete; (e)nadzorom osoba zaduženih za provođenje zakonskih revizija financijskih izvještaja financijskih institucija; (f)nadzorom osoba koje su aktivne na tržištima emisijskih jedinica za potrebe osiguravanja konsolidiranog pregleda financijskih i promptnih tržišta; (g)nadzorom osoba koje su aktivne na tržištima poljoprivrednih robnih izvedenica za potrebe osiguravanja konsolidiranog pregleda financijskih i promptnih tržišta. Ti sporazumi sadržavaju odredbe o čuvanju poslovne tajne koje su jednake onima iz članka 13. ove Direktive. Članak 15.

Dužnosti osoba odgovornih za kontrolu godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja Države članice osiguravaju da svaka osoba ovlaštena u skladu s Direktivom 2006/43/EZ, koja u investicijskom društvu obavlja zadaće opisane u članku 73. Direktive 2009/65/EZ ili u članku 34. Direktive 2013/34/EU ili bilo koje druge zakonom propisane zadaće, ima dužnost nadležnim tijelima odmah prijaviti svaku činjenicu ili odluku koja se odnosi na to investicijsko društvo ili društvo koje ima bliske veze s tim investicijskim društvom koja: (a)predstavlja bitno kršenje zakona ili drugih propisa utvrđenih u skladu s ovom Direktivom; (b)može utjecati na neprekinuto poslovanje investicijskog društva; ili

(c)može dovesti do odbijanja potvrđivanja financijskih izvještaja ili do izražavanja rezerve. Odjeljak 3.

Kazne, istražne ovlasti i pravo na žalbu Članak 16.

Administrativne kazne i druge administrativne mjere 1.Države članice utvrđuju pravila o administrativnim kaznama i drugim administrativnim mjerama za kršenje nacionalnih odredbi kojima se prenose ova Direktiva i [Uredba (EU) ---/----[IFR], među ostalim ako: (a)investicijsko društvo nema uspostavljene sustave internog upravljanja kako su utvrđeni u članku 24. (b)investicijsko društvo nadležnim tijelima ne dostavi informacije, čime krši članak 52. stavak 1. točku (b) [Uredbe (EU) ---/----IFR], o usklađenosti s obvezom ispunjavanja kapitalnih zahtjeva iz članka 11. te Uredbe, ili dostavi nepotpune ili netočne informacije; (c)investicijsko društvo nadležnim tijelima ne dostavi informacije, čime krši članak 34. stavak 1. [Uredbe (EU) br. ---/----], o informacijama o koncentracijskom riziku ili dostavi nepotpune ili netočne informacije; (d)se investicijsko društvo izlaže koncentracijskom riziku većem od ograničenja utvrđenih u članku 36. [Uredbe (EU) br. ---/----], ne dovodeći u pitanje članke 37. i 38. te Uredbe; (e)investicijsko društvo u više navrata ili kontinuirano nema na raspolaganju likvidnu imovinu, čime krši članak 42. [Uredbe (EU) br. ---/----], ne dovodeći u pitanje članak 43. te Uredbe; (f)investicijsko društvo ne otkrije nadležnim tijelima informacije ili dostavi nepotpune ili netočne informacije, čime krši odredbe iz dijela šest [Uredbe (EU) ---/----[IFR]; (g)investicijsko društvo izvršava isplate imateljima instrumenata uključenih u regulatorni kapital investicijskog društva u slučajevima kada članci 28., 52. ili 63. Uredbe (EU) br. 575/2013 zabranjuju takvu isplatu imateljima instrumenata uključenih u regulatorni kapital; (h)je investicijsko društvo proglašeno krivim za ozbiljno kršenje nacionalnih odredbi donesenih na temelju Direktive (EU) 2015/849; (i)investicijsko društvo dopusti jednoj osobi ili više njih koje ne ispunjavaju zahtjeve iz članka 91. Direktive 2013/36/EZ da postanu ili ostanu članovi upravljačkog tijela. Države članice koje ne utvrde pravila za administrativne kazne za kršenja na koja se primjenjuje nacionalno kazneno pravo, Komisiji priopćavaju relevantne odredbe kaznenog prava. Administrativne kazne i druge administrativne mjere moraju biti učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. 2. Administrativne kazne i druge administrativne mjere iz stavka 1. prvog podstavka uključuju sljedeće: (a)javnu izjavu u kojoj je navedena odgovorna fizička ili pravna osoba, investicijsko društvo, investicijski holding ili mješoviti financijski holding i vrsta kršenja; (b)nalog kojim se od odgovorne fizičke ili pravne osobe zahtijeva da prekine takvo postupanje i da ga ne ponavlja;

(c)privremenu zabranu obavljanja funkcija u investicijskim društvima članovima upravljačkog tijela investicijskog društva ili drugoj fizičkoj osobi; (d)u slučaju pravne osobe, administrativne novčane kazne do 10 % ukupnoga godišnjeg neto prometa društva u prethodnoj poslovnoj godini, uključujući bruto prihod koji se sastoji od kamatnih i srodnih prihoda, prihoda od dionica i drugih vrijednosnih papira s varijabilnim i fiksnim prihodom i prihoda od naknada i provizija; (e)u slučaju pravne osobe, administrativne novčane kazne u visini do dvostrukog iznosa dobiti ostvarene kršenjem odnosno gubitaka izbjegnutih kršenjem, ako je tu dobit ili gubitke moguće utvrditi; (f)u slučaju fizičke osobe, administrativne novčane kazne u iznosu do 5 000 000 EUR ili, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, odgovarajuću protuvrijednost u nacionalnoj valuti na [dan stupanja na snagu ove Direktive]. Ako je društvo iz točke (d) društvo kći, relevantni bruto prihod jednak je bruto prihodu koji proizlazi iz konsolidiranog financijskog izvještaja krajnjeg matičnog društva u prethodnoj poslovnoj godini. Ako investicijsko društvo krši nacionalne odredbe kojima se prenosi ova Direktiva ili krši [Uredbu (EU) br. ---/----[IFR], države članice osiguravaju da se kazne mogu primijeniti na članove upravljačkog tijela i na druge fizičke osobe koje su prema nacionalnom pravu odgovorne za kršenje. 3.Države članice osiguravaju da pri određivanju vrste administrativnih kazni ili administrativnih mjera iz stavka 1. i razine administrativnih novčanih kazni nadležna tijela uzimaju u obzir sve relevantne okolnosti, uključujući prema potrebi: (a)težinu i trajanje kršenja; (b)stupanj odgovornosti fizičke ili pravne osobe koja je odgovorna za kršenje; (c)financijsku snagu fizičke ili pravne osobe koja je odgovorna za kršenje, uključujući ukupni promet pravne osobe ili godišnji dohodak fizičke osobe; (d)važnost stečene dobiti ili izbjegnutih gubitaka pravne osobe koja je odgovorna za kršenje; (e)sve gubitke trećih strana koji su posljedica kršenja; (f)razinu suradnje s relevantnim nadležnim tijelima; (g)prethodna kršenja koja je činila fizička ili pravna osoba koja je odgovorna za kršenje; (h)sve potencijalne sistemske posljedice kršenja. Članak 17.

Istražne ovlasti Države članice osiguravaju da nadležna tijela imaju sve ovlasti za prikupljanje informacija i istražne ovlasti koje su im potrebne za obavljanje njihovih funkcija, među ostalim: (a)ovlast da zahtijevaju informacije od sljedećih fizičkih ili pravnih osoba: i.investicijskih društava s poslovnim nastanom u predmetnoj državi članici;

ii.investicijskih holdinga s poslovnim nastanom u predmetnoj državi članici; iii.mješovitih financijskih holdinga s poslovnim nastanom u predmetnoj državi članici; iv.mješovitih holdinga s poslovnim nastanom u predmetnoj državi članici; v.osoba koje pripadaju subjektima iz točaka od i. do iv.; vi.trećim osobama kojima su subjekti iz točaka od i. do iv. eksternalizirali operativne funkcije ili aktivnosti. (b)ovlast da provedu sve potrebne istrage bilo koje osobe iz točke (a) koja ima poslovni nastan ili se nalazi u predmetnoj državi članici, uključujući sljedeća prava: i.zahtijevati dostavu dokumenata od osoba iz točke (a); ii.pregledati knjige i evidencije osoba iz točke (a) te napraviti preslike ili uzeti izvatke iz tih knjiga i evidencija; iii.dobiti pisana ili usmena objašnjenja od osoba iz točke (a) ili njihovih predstavnika odnosno zaposlenika. iv.obaviti razgovor s bilo kojom drugom osobom koja pristane na razgovor za potrebe prikupljanja informacija koje se odnose na predmet istrage; (c)ovlast obavljanja svih potrebnih inspekcija u poslovnim prostorima pravnih osoba iz točke (a) i svih drugih društava uključenih u nadzor usklađenosti s kriterijem kapitala grupe ako je nadležno tijelo nadzorno tijelo grupe, uz uvjet prethodnog obavješćivanja drugih predmetnih nadležnih tijela. Članak 18.

Objavljivanje administrativnih kazni i mjera 1.Države članice osiguravaju da nadležna tijela na svojoj službenoj internetskoj stranici bez nepotrebnog odgađanja objavljuju sve administrativne kazne ili mjere izrečene u skladu s člankom 16. na koje nije podnesena žalba ili na koje se više ne može podnijeti žalba. Objavljuju se i informacije o vrsti i prirodi kršenja te identitetu fizičke ili pravne osobe kojoj je izrečena kazna ili protiv koje je poduzeta mjera. Informacije se objavljuju samo nakon što je ta osoba obaviještena o tim kaznama ili mjerama i u mjeri kojoj je objavljivanje potrebno i razmjerno. 2.Ako država članica dopusti objavljivanje administrativnih kazni ili mjera izrečenih u skladu s člankom 16. na koje je uložena žalba, nadležna tijela na svojim službenim internetskim stranicama objavljuju i informacije o statusu i ishodu žalbe. 3.Nadležna tijela objavljuju administrativne kazne ili mjere izrečene u skladu s člankom 16. anonimno u svim sljedećim slučajevima: (a)kazna je izrečena fizičkoj osobi i objavljivanje osobnih podataka te osobe nije razmjerno; (b)objavljivanje bi ugrozilo istražni kazneni postupak koji je u tijeku ili stabilnost financijskih tržišta; (c)objavljivanje bi prouzročilo nerazmjernu štetu uključenim investicijskim društvima ili fizičkim osobama.

4.Nadležna tijela osiguravaju da informacije objavljene na temelju ovog članka budu dostupne na njihovoj službenoj internetskoj stranici najmanje pet godina. Osobni podaci smiju se zadržati na službenoj internetskoj stranici nadležnog tijela samo ako je to dopušteno u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka. Članak 19.

Izvješćivanje EBA-e o kaznama Nadležna tijela obavješćuju EBA-u o administrativnim kaznama i mjerama izrečenima u skladu s člankom 16., svim žalbama na te kazne i mjere te njihovim ishodima. EBA vodi središnju bazu podataka o administrativnim kaznama i mjerama o kojima je obaviještena isključivo za potrebe razmjene informacija među nadležnim tijelima. Ta je baza podataka dostupna isključivo nadležnim tijelima i redovito se ažurira. EBA održava internetsku stranicu s poveznicama na objavljene administrativne kazne i mjere svakog nadležnog tijela u skladu s člankom 16. te navodi razdoblje za koje svaka država članica objavljuje administrativne kazne i mjere. Članak 20.

Izvješćivanje o kršenjima 1.Države članice osiguravaju da nadležna tijela uspostave učinkovite i pouzdane mehanizme za izvješćivanje o potencijalnim ili stvarnim kršenjima nacionalnih odredbi kojima se prenose ova Direktiva i [Uredba (EU) ---/----[IFR], uključujući sljedeće: (a)posebne postupke za postupanje s izvješćima o kršenjima; (b)odgovarajuću zaštitu od odmazde, diskriminacije ili drugih vrsta nepravednog postupanja od strane investicijskog društva za zaposlenike investicijskih društava koji prijave kršenje u investicijskom društvu; (c)zaštitu osobnih podataka koji se odnose na osobu koja prijavi kršenje i na fizičku osobu koja je navodno odgovorna za to kršenje, u skladu s Uredbom (EU) br. 2016/679; (d)jasna pravila kojima se u svim slučajevima jamči povjerljivost osobi koja prijavi kršenje u investicijskom društvu, osim ako je objavljivanje obvezno u skladu s nacionalnim pravom radi daljnjih istraga ili naknadnih sudskih postupaka. 2.Države članice zahtijevaju da investicijska društva uspostave odgovarajuće postupke u skladu s kojima njihovi zaposlenici mogu preko posebnog i neovisnog kanala interno prijaviti kršenje. Te postupke mogu osigurati socijalni partneri pod uvjetom da ti postupci pružaju istu zaštitu kao što je zaštita iz stavka 1. točaka (b), (c) i (d). Članak 21.

Pravo žalbe Države članice osiguravaju da za odluke i mjere donesene na temelju [Uredbe (EU) ---/----[IFR] ili na temelju zakona i drugih propisa donesenih u skladu s ovom Direktivom vrijedi pravo žalbe. POGLAVLJE 2.

Postupak provjere Odjeljak 1.

Postupak ocjene adekvatnosti internoga kapitala Članak 22.

Interni kapital

1.Investicijska društva imaju uspostavljene dobre, učinkovite i sveobuhvatne strategije i procese za kontinuiranu ocjenu i održavanje iznosa, vrsta i raspodjele internoga kapitala koje smatraju adekvatnima za pokrivanje vrste i razine rizika kojima su izložene ili kojima bi mogle biti izložene. 2.Strategije i procesi iz stavka 1. podliježu redovitoj internoj provjeri kako bi se osiguralo da su i dalje sveobuhvatni i razmjerni vrsti, opsegu i složenosti poslova dotičnog investicijskog društva. Odjeljak 2. Interno upravljanje, transparentnost, tretman rizika i primici Članak 23.

Ocjena za potrebe primjene ovog odjeljka 1.Za potrebe primjene ovog odjeljka države članice osiguravaju da investicijska društva ocjenjuju na godišnjoj osnovi i u skladu s točkama (a) i (b) ispunjuju li uvjete iz članka 12. stavka 1. [Uredbe (EU) ---/----[IFR]: (a)investicijsko društvo utvrđuje na temelju podataka iz dvogodišnjeg razdoblja koje neposredno prethodi danoj financijskoj godini ispunjuje li uvjete iz članka 12. stavka 1. točaka od (c) do (g) [Uredbe (EU) ---/----[IFR]; (b)investicijsko društvo utvrđuje na temelju podataka iz tog istog razdoblja premašuje li u prosjeku ograničenja iz članka 12. stavka 1. točaka (a), (b), (h) i (i) [Uredbe (EU) ---/----[IFR]. 2.Ako na temelju ocjene iz stavka 1. investicijsko društvo utvrdi da ispunjuje sve uvjete iz članka 12. stavka 1. [Uredbe (EU) ---/----[IFR], ovaj se odjeljak ne primjenjuje. 3.Investicijsko društvo koje na temelju ocjene iz stavka 1. utvrdi da ne ispunjuje sve uvjete iz članka 12. stavka 1. [Uredbe (EU) ---/----[IFR] usklađuje se s odredbama ovog odjeljka počevši od financijske godine koja slijedi nakon financijske godine u kojoj je izvršena ocjena. 4.Države članice osiguravaju da se ovaj odjeljak primjenjuje na investicijska društva na pojedinačnoj osnovi i na razini grupe. Države članice osiguravaju da investicijska društva na koja se primjenjuje ovaj odjeljak provode njime propisane zahtjeve u svojim društvima kćerima koja su financijske institucije kako je definirano u članku 4. stavku 13. [Uredbe (EU) ---/----[IFR], uključujući društva kćeri s poslovnim nastanom u trećim zemljama, osim ako matično društvo iz Unije može dokazati nadležnim tijelima da je prema propisima treće zemlje u kojima ta društva kćeri imaju poslovni nastan primjena ovog odjeljka nezakonita. 5.Nadležna tijela mogu odrediti razdoblje kraće od dvogodišnjeg razdoblja iz stavka 1. ovog članka ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta: (a)došlo je do značajne promjene u poslovanju investicijskog društva; i (b)kao posljedica točke (a), investicijsko društvo ispunjuje uvjete iz članka 12. stavka 1. [Uredbe (EU) ---/----[IFR]. 6.EBA, uz savjetovanje s ESMA-om, sastavlja nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuje način izračuna prosjeka iz stavka 1. točke (b) ovog članka. EBA taj nacrt regulatornih tehničkih standarda dostavlja Komisiji do [datum stupanja na snagu ove Direktive]. Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

Članak 24.

Interno upravljanje 1.Države članice osiguravaju da investicijska društva imaju uspostavljene pouzdane sustave upravljanja, uključujući sve od sljedećega: (a)jasnu organizacijsku strukturu s dobro definiranim, transparentnim i dosljednim linijama odgovornosti; (b)učinkovite postupke za utvrđivanje rizika, upravljanje rizicima, praćenje rizika i izvješćivanje o rizicima kojima su investicijska društva izložena ili kojima bi mogla biti izložena; (c)primjerene mehanizme unutarnje kontrole, uključujući odgovarajuće administrativne i računovodstvene postupke; (d)politike i prakse koje se odnose na primitke koje su u skladu s dobrim i učinkovitim upravljanjem rizicima i kojima se promiče dobro i učinkovito upravljanje rizicima. 2.Pri uspostavi sustava iz stavka 1. uzimaju se u obzir kriteriji iz članaka od 26. do 31. ove Direktive te iz članka 9. Direktive 2014/65/EU. 3.Sustavi iz stavka 1. sveobuhvatni su i razmjerni vrsti, opsegu i složenosti rizika svojstvenih poslovnom modelu i djelatnostima investicijskog društva. 4.EBA, uz savjetovanje s ESMA-om, izdaje smjernice o primjeni sustava upravljanja iz stavka 1. Članak 25.

Izvješćivanje po državama 1.Države članice zahtijevaju da investicijska društva jednom godišnje objavljuju sljedeće informacije za svaku državu članicu ili treću zemlju u kojoj imaju podružnicu ili društvo kći koji su financijske institucije u skladu s definicijom iz članka 4. stavka 1. podstavka 26. Uredbe (EU) br. 575/2013: (a) naziv, vrstu djelatnosti i lokaciju svakog društva kćeri i podružnice; (b) promet; (c) broj zaposlenika na osnovi ekvivalenta punog radnog vremena; (d) dobit ili gubitak prije oporezivanja; (e) porez na dobit ili gubitak; (f) primljene javne subvencije.

2.Provjera informacija iz stavka 1. provodi se u skladu s Direktivom 2006/43/EZ i te se informacije, kada je to moguće, prilažu godišnjim financijskim izvještajima ili, ovisno o slučaju, konsolidiranim financijskim izvještajima dotičnog investicijskog društva. Članak 26.

Tretman rizika 1.Države članice osiguravaju da upravljačk