KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU I REVIZORSKOM SUDU

Godišnji financijski izvještaji Europskog razvojnog fonda za 2017.

(2018/C 350/01)

SADRŽAJ

POTVRĐIVANJE FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA 2

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVO SREDSTAVA ERF-a 3

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA 6

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 8

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a 17

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 43

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA BÊKOU ZA 2017. 44

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2017. 51

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I UZAJAMNIH FONDOVA EU-a 58

IZVJEŠĆE ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 63

GODIŠNJE IZVJEŠĆE O IZVRŠENJU – SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA INVESTICIJSKA BANKA 91

POTVRĐIVANJE FINANCIJSKIH IZVJEŠTAJA

Godišnji financijski izvještaji Europskog razvojnog fonda za 2017. pripremljeni su u skladu s glavom IX. Financijske uredbe 11. Europskog razvojnog fonda i računovodstvenim načelima, pravilima i metodama utvrđenima u bilješkama uz financijske izvještaje.

Potvrđujem svoju odgovornost za pripremu i prikaz godišnjih financijskih izvještaja Europskog razvojnog fonda u skladu s člankom 20. Financijske uredbe 11. Europskog razvojnog fonda.

Od dužnosnika za ovjeravanje i Europske investicijske banke primila sam sve informacije potrebne za sastavljanje financijskih izvještaja u kojima se prikazuju imovina i obveze Europskog razvojnog fonda kao i izvršenje proračuna, pri čemu su dužnosnik za ovjeravanje i Europska investicijska banka jamčili pouzdanost navedenih informacija.

Ovime potvrđujem da na temelju navedenih informacija i provjera koje sam smatrala potrebnima za ovjeru financijskih izvještaja imam razumno jamstvo da je financijsko stanje Europskog razvojnog fonda u svim značajnim aspektima u izvještaju iskazano na istinit i točan način.

Rosa ALDEA BUSQUETS Računovodstveni službenik 20. lipnja 2018.

IZVRŠENJE I RAČUNOVODSTVO SREDSTAVA ERF-a

1. KONTEKST

Europska unija (dalje u tekstu: EU) surađuje s brojnim zemljama u razvoju. Glavni je cilj suradnje promicanje gospodarskog, društvenog i okolišnog razvoja s posebnim naglaskom na dugoročnom smanjenju i iskorjenjivanju siromaštva pružanjem razvojne i tehničke pomoći zemljama korisnicama. Kako bi taj cilj ostvario, EU zajedno s partnerskim zemljama izrađuje strategije za suradnju i mobilizira financijska sredstva za njihovu provedbu. Ta sredstva EU-a namijenjena razvoju dolaze iz triju izvora:

— proračuna EU-a,

— Europskog razvojnog fonda,

— Europske investicijske banke.

Europski razvojni fond (dalje u tekstu: ERF) glavni je instrument za pružanje pomoći EU-a za razvojnu suradnju s afričkim, karipskim i pacifičkim državama (dalje u tekstu: AKP) te prekomorskim zemljama i područjima (dalje u tekstu: PZP-i).

ERF se ne financira iz proračuna EU-a. Uspostavljen je unutarnjim sporazumom predstavnika država članica koji zasjedaju u Vijeću, a njime upravlja poseban odbor. Europska komisija (dalje u tekstu: Komisija) nadležna je za financijsko izvršenje aktivnosti koje se financiraju sredstvima ERF-a. Europska investicijska banka (dalje u tekstu: EIB) upravlja Investicijskim instrumentom.

Tijekom razdoblja 2014.–2020. pomoć koja se državama AKP-a i PZP-ima dodjeljuje na temelju geografskog kriterija i dalje će se financirati uglavnom iz ERF-a. Svaki ERF obično se sklapa na razdoblje od približno pet godina i djeluje u skladu s vlastitom financijskom uredbom, kojom se propisuje izrada financijskih izvještaja za svaki pojedinačni ERF. U skladu s tim, financijski izvještaji za dijelove kojima upravlja Komisija izrađuju se odvojeno za svaki ERF. Ti financijski izvještaji prikazuju se i u skupnom obliku kako bi se dobila ukupna slika financijskog stanja sredstava za koja je nadležna Komisija.

Unutarnji sporazum o uspostavi 11. ERF-a potpisale su države članice sudionice, koje su se sastale u okviru Vijeća u lipnju 2013 (1). Sporazum je stupio na snagu 1. ožujka 2015. Kako bi se osigurao kontinuitet između kraja 10. ERF-a i stupanja na snagu 11. ERF-a, Komisija je predložila prijelazne mjere, koje se nazivaju instrument za premošćivanje (IP) (2). IP je predstavljen u okviru 11. ERF-a.

Istodobno je izmijenjena Financijska uredba koja se primjenjuje na 10. Europski razvojni fond (3) i donesena je nova Financijska uredba primjenjiva na prijelazno razdoblje (4). Stupile su na snagu 30. svibnja 2014. Vijeće je 2. ožujka 2015. donijelo Financijsku uredbu (5) i provedbena pravila (6) za 11. ERF. Stupili su na snagu 6. ožujka 2015.

U okviru Sporazuma o partnerstvu između AKP-a i EU-a osnovan je Investicijski instrument. Njime upravlja EIB, a upotrebljava se za potporu razvoju privatnog sektora u državama AKP-a financiranjem uglavnom, ali ne isključivo, privatnih ulaganja. Instrument je zamišljen kao obnovljiv fond u kojem se otplate kredita mogu ponovno uložiti u druge aktivnosti, što omogućuje samostalno obnavljanje i financijsku neovisnost instrumenta. Budući da Investicijskim instrumentom ne upravlja Komisija, on se ne konsolidira u prvom dijelu godišnjih financijskih izvještaja – financijskih izvještaja ERF-a i povezanog izvještaja o financijskom izvršenju. Financijski izvještaji Investicijskog instrumenta dodaju se kao zasebni dio godišnjih financijskih izvještaja (dio II.) kako bi se dobila cjelovita slika o razvojnoj pomoći u okviru ERF-a (7).

2. KAKO SE FINANCIRA ERF?

Europsko vijeće je na zasjedanju 2. prosinca 2013. donijelo višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. U tom je kontekstu odlučeno da se geografska suradnja s državama AKP-a neće uključiti u proračun Europske unije, nego će se i dalje financirati iz postojećeg međuvladinog ERF-a.

Proračun EU-a donosi se za razdoblje od jedne godine te se rashodi i prihodi, u skladu s proračunskim načelom jedne godine, planiraju i odobravaju za jednu godinu. Za razliku od proračuna EU-a, ERF je fond koji djeluje u višegodišnjem razdoblju. Za svaki ERF utvrđuje se ukupni fond sredstava za provedbu razvojne suradnje, obično tijekom petogodišnjeg razdoblja. Budući da se sredstva dodjeljuju za više godina, dodijeljena sredstva mogu se iskoristiti tijekom razdoblja djelovanja ERF-a. Nepostojanje načela jedne proračunske godine ističe se u proračunskom izvješćivanju, u kojem se izvršenje proračuna ERF-ova uspoređuje s ukupnim sredstvima.

Sredstva ERF-a čine ad hoc doprinosi država članica EU-a. Približno svakih pet godina predstavnici država članica sastaju se na međuvladinoj razini kako bi donijeli odluku o ukupnom iznosu sredstava koja će se dodijeliti fondu i nadzirali njegovo izvršenje. Nakon toga Komisija upravlja fondom u skladu s politikom Unije o razvojnoj suradnji. Budući da države članice imaju vlastite razvojne politike i politike pomoći, koje se provode paralelno s politikom Unije, one svoje politike moraju usklađivati s EU-om kako bi se osigurala njihova komplementarnost.

Uz navedene doprinose, države članice mogu sklopiti sporazume o sufinanciranju ili uplatiti dobrovoljne financijske doprinose u ERF.

3. IZVJEŠĆIVANJE NA KRAJU GODINE

3.1 GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI

U skladu s člankom 46. Financijske uredbe ERF-a, financijski izvještaji ERF-a pripremaju se na temelju računovodstvenih pravila nastanka poslovnih događaja, koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS). Računovodstvena pravila koja donosi računovodstveni službenik Komisije primjenjuju sve institucije i tijela EU-a kako bi se utvrdio jedinstven skup pravila za računovodstvo, vrednovanje i financijsko izvještavanje u cilju usklađivanja postupka sastavljanja financijskih izvještaja i konsolidacije, u skladu s člankom 152. Financijske uredbe EU-a. Ta računovodstvena pravila EU-a primjenjuju se i na ERF uz uvažavanje posebne prirode njegovih aktivnosti.

Priprema godišnjih financijskih izvještaja ERF-a povjerava se računovodstvenom službeniku Komisije, koji je računovodstveni službenik ERF-a. On osigurava da godišnji financijski izvještaji ERF-a prikazuju istinitu i vjernu sliku financijskog stanja ERF-a.

Godišnji financijski izvještaji prikazuju se na sljedeći način:

Dio I.: Sredstva kojima upravlja Komisija

i. Financijski izvještaji i bilješke ERF-a ii. Financijski izvještaji uzajamnih fondova EU-a konsolidiranih u ERF-u iii. Konsolidirani financijski izvještaji ERF-a i uzajamnih fondova EU-a iv. Izvještaj o financijskom izvršenju ERF-a

Dio II.: Godišnje izvješće o izvršenju – sredstva kojima upravlja Europska investicijska banka

i. Financijski izvještaji Investicijskog instrumenta

Dio „Financijski izvještaji uzajamnih fondova EU-a konsolidirani u ERF-u” obuhvaća financijske izvještaje dvaju uzajamnih fondova osnovanih u okviru ERF-a: uzajamnog fonda EU-a Bêkou (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji uzajamnog fonda EU-a Bêkou”) i uzajamnog fonda EU-a za Afriku (vidjeti odjeljak „Financijski izvještaji uzajamnog fonda EU-a za Afriku”). Za pripremu pojedinačnih financijskih izvještaja uzajamnih fondova odgovoran je računovodstveni službenik Komisije, a vanjsku reviziju tih izvještaja provodi privatni revizor. Iznosi za uzajamne fondove navedeni u ovim godišnjim financijskim izvještajima konačni su, tj. provedeni su potrebni revizijski ispravci, no izvještaji još nisu službeno ovjereni.

Komisija najkasnije 31. srpnja sljedeće godine mora donijeti godišnje financijske izvještaje i podnijeti ih Europskom Parlamentu i Vijeću za davanje razrješnice.

4. REVIZIJA I RAZRJEŠNICA

4.1 REVIZIJA

Reviziju godišnjih financijskih izvještaja ERF-a i upravljanja resursima vrši vanjski revizor, Europski revizorski sud, koji sastavlja godišnje izvješće za Europski parlament i Vijeće.

4.2 RAZRJEŠNICA

Završna je kontrola razrješnica financijskog izvršenja sredstava ERF-a za određenu financijsku godinu. Europski parlament tijelo je nadležno za davanje razrješnice ERF-u. To znači da nakon revizije i finalizacije godišnjih financijskih izvještaja Vijeće daje preporuku, a Europski parlament odlučuje hoće li Komisiji dati razrješnicu za financijsko izvršenje sredstava ERF-a za određenu financijsku godinu. Ta se odluka temelji na pregledu financijskih izvještaja i godišnjeg izvješća Revizorskog suda (koje sadržava službenu izjavu o jamstvu) te odgovorima Komisije, a nakon što su Komisiji upućena pitanja i zahtjevi za dodatne informacije.

SREDSTVA KOJIMA UPRAVLJA EUROPSKA KOMISIJA (1)

SADRŽAJ

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a 8

BILANCA ERF-a 9

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a 10

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a 11

IZVJEŠTAJ ERF-a O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 12

BILANCA PO ERF-u 13

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a 14

IZVJEŠTAJ ERF-a O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 15

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a 17

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF 43

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA BÊKOU ZA 2017. 44

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a BÊKOU 45

BILANCA 48

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 49

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 49

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 50

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2017. 51

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a ZA AFRIKU 52

BILANCA 55

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 56

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 56

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 57

KONSOLIDIRANI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a I UZAJAMNIH FONDOVA EU-a 58

KONSOLIDIRANA BILANCA 59

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU 60

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU 61

KONSOLIDIRANI IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI 62

IZVJEŠĆE ERF-a O FINANCIJSKOM IZVRŠENJU 63

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI ERF-a (8)

BILANCA ERF-a

(u milijunima EUR) Bilješka 31.12.2017. 31.12.2016. DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 582 409 Doprinosi uzajamnim fondovima 2.2 163 98 745 507 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 1 518 1 372 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.3 92 132 Novac i novčani ekvivalenti 2.4 347 680 1 958 2 184 UKUPNA IMOVINA 2 703 2 691 DUGOROČNE OBVEZE Rezervacije 2.5 (4) (4) Financijske obveze 2.6 (14) (6) (18) (10) KRATKOROČNE OBVEZE Poslovne obveze 2.7 (563) (549) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi 2.8 (733) (776) (1 296 ) (1 324 ) UKUPNE OBVEZE (1 314 ) (1 334 ) NETO IMOVINA 1 389 1 357 SREDSTVA I PRIČUVE Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.9 46 173 42 323 Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova 2.9 2 252 2 252 Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova 2.9 — — Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (43 219 ) (40 146 ) Poslovni rezultat godine (3 818 ) (3 073 ) NETO IMOVINA 1 389 1 357





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a

(u milijunima EUR) Bilješka 2017. 2016. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Aktivnosti povrata 61 8 61 8 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi 4 3 Ostali prihodi 22 62 25 66 Ukupni prihodi 87 73 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 (3 700 ) (2 970 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4 (42) 15 Financijski troškovi 3.6 (8) 4 Ostali rashodi 3.7 (154) (196) Ukupni rashodi (3 904 ) (3 146 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE (3 818 ) (3 073 )





IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU ERF-a

(u milijunima EUR) Bilješka 2017. 2016. Poslovni rezultat godine (3 818 ) (3 073 ) Poslovanje Povećanje kapitala – doprinosi (neto) 3 850 3 450 (Povećanje)/smanjenje doprinosa uzajamnim fondovima (66) (64) (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja (319) (120) (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija 40 39 Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza 8 (4) Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza 14 28 Povećanje/(smanjenje) obračunanih troškova i odgođenih prihoda (42) (80) NETO NOVČANI TOK (333) 177 Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (333) 177 Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 2.4 680 504 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 2.4 347 680





IZVJEŠTAJ ERF-a O PROMJENAMA U NETO IMOVINI

(u milijunima EUR) Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) STANJE NA DAN 31.12.2015. 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Povećanje kapitala – doprinosi (3 450 ) 3 450 3 450 Poslovni rezultat godine — (3 073 ) (3 073 ) STANJE NA DAN 31.12.2016. 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357 Povećanje kapitala – doprinosi (4 050 ) 4 050 4 050 Povrati državama članicama (200) (200) (200) Poslovni rezultat godine — (3 818 ) (3 818 ) STANJE NA DAN 31.12.2017. 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 1 389





BILANCA PO ERF-u

(u milijunima EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 — 32 221 330 — 32 242 135 Doprinosi uzajamnim fondovima 2.2 — 86 — 77 — — — 98 — 118 221 407 — 32 242 232 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 2.1 1 40 867 610 1 50 909 412 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.3 0 64 17 11 1 71 59 2 Povezujući računi 2.3 189 88 3 555 — 196 424 3 424 — Novac i novčani ekvivalenti 2.4 — — — 347 — — — 680 190 193 4 439 968 198 544 4 391 1 094 UKUPNA IMOVINA (*1) 190 311 4 660 1 375 198 577 4 633 1 327 DUGOROČNE OBVEZE Rezervacije 2.5 — — — (4) — — — (4) Financijske obveze 2.6 — — (7) (7) — — (6) — — — (7) (11) — — (6) (4) KRATKOROČNE OBVEZE Poslovne obveze 2.7 (0) (13) (133) (417) (0) (12) (438) (99) Povezujući računi 2.3 — — — (3 833 ) — — — (4 043 ) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi 2.8 (0) (76) (517) (140) (1) (93) (567) (115) (0) (89) (650) (4 389 ) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) UKUPNE OBVEZE (*1) (0) (89) (657) (4 401 ) (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) NETO IMOVINA (*1) 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 ) SREDSTVA I PRIČUVE Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi 2.9 12 164 10 773 20 960 2 277 12 164 10 973 19 187 — Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova 2.9 (2 503 ) 2 177 120 206 (2 496 ) 2 214 247 35 Poslovni rezultat prenesen iz prethodnih godina (10 098 ) (14 339 ) (15 812 ) (2 969 ) (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) Poslovni rezultat godine 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) NETO IMOVINA 190 222 4 003 (3 025 ) 197 472 3 622 (2 934 )





IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU ERF-a

(u milijunima EUR) 2017. 2016. Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 Aktivnosti povrata 0 5 49 7 1 5 (2) 4 0 5 49 7 1 5 (2) 4 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 Financijski prihodi (0) (1) 4 (0) (0) 2 2 (1) Ostali prihodi 1 5 13 4 2 17 40 3 1 4 17 4 2 19 43 2 Ukupni prihodi 1 9 66 11 3 23 41 7 RASHODI Instrumenti pomoći 3.3 (0) (14) (1 251 ) (2 435 ) 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) Rashodi za sufinanciranje 3.4 — — (42) (1) — — 15 — Financijski troškovi 3.6 1 1 (10) (0) (0) (0) 4 (0) Ostali rashodi 3.7 (2) (9) (29) (114) (3) (19) (46) (129) Ukupni rashodi (1) (22) (1 332 ) (2 549 ) (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE 0 (13) (1 266 ) (2 539 ) 2 (91) (1 397 ) (1 587 )





IZVJEŠTAJ ERF-a O PROMJENAMA U NETO IMOVINI

(u milijunima EUR) 8. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2015. 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Prijenosi u 10. ERF i iz njega — (20) (20) Prijenosi u 11. ERF i iz njega — — — Poslovni rezultat godine — 2 2 STANJE NA DAN 31.12.2016. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197 Prijenosi u 10. ERF i iz njega — (7) (7) Prijenosi u 11. ERF i iz njega — — — Poslovni rezultat godine — 0 — 0 STANJE NA DAN 31.12.2017. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190





(u milijunima EUR) 9. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2015. 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Prijenosi u 10. ERF i iz njega — (163) (163) Poslovni rezultat godine — (91) (91) STANJE NA DAN 31.12.2016. 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472 Povrati državama članicama (200) (200) (200) Prijenosi u 10. ERF i iz njega — (37) (37) Prijenosi u 11. ERF i iz njega — — — Poslovni rezultat godine — (13) — (13) STANJE NA DAN 31.12.2017. 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222





(u milijunima EUR) 10. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2015. 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Povećanje kapitala – doprinosi (3 450 ) 3 450 3 450 Prijenosi u 8. i 9. ERF i iz njih — 182 182 Prijenosi u 11. ERF i iz njega — 30 30 Poslovni rezultat godine — (1 397 ) (1 397 ) STANJE NA DAN 31.12.2016. 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622 Povećanje kapitala – doprinosi (1 773 ) 1 773 — 1 773 Prijenosi u 8. i 9. ERF i iz njih — 44 44 Prijenosi u 11. ERF i iz njega — (171) (171) Poslovni rezultat godine — (1 266 ) — (1 266 ) STANJE NA DAN 31.12.2017. 20 960 — 20 960 (17 078 ) — 120 4 003





(u milijunima EUR) 11. ERF Kapital fonda – aktivni ERF-ovi (A) Nepozvana sredstva – aktivni ERF-ovi (B) Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi (C) = (A) – (B) Kumulativne pričuve (D) Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova (E) Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova (F) Ukupna neto imovina (C) + (D) + (E) + (F) STANJE NA DAN 31.12.2015. 29 367 29 367 — (1 382 ) — 65 (1 317 ) Prijenosi u 8., 9. i 10. ERF i iz njega — — (30) (30) Poslovni rezultat godine — (1 587 ) — (1 587 ) STANJE NA DAN 31.12.2016. 29 367 29 367 — (2 969 ) — 35 (2 934 ) Povećanje kapitala – doprinosi (2 277 ) 2 277 171 2 448 Prijenosi u 8., 9. i 10. ERF i iz njega — — — Poslovni rezultat godine — (2 539 ) — (2 539 ) STANJE NA DAN 31.12.2017. 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 (3 025 )

BILJEŠKE UZ FINANCIJSKE IZVJEŠTAJE ERF-a (9)

1. BITNE RAČUNOVODSTVENE POLITIKE

1.1 RAČUNOVODSTVENA NAČELA

Svrha je financijskih izvještaja pružiti informacije o financijskom stanju, rezultatu i novčanom toku subjekta koje su korisne širem krugu korisnika.

Opće pretpostavke (ili računovodstvena načela) kojih se treba pridržavati u pripremi financijskih izvještaja utvrđene su u računovodstvenom pravilu EU-a br. 1 „Financijski izvještaji”, a to su pravila opisana u IPSAS-u 1: vjerno prikazivanje, načelo nastanka poslovnog događaja, načelo trajnosti poslovanja, dosljedno prikazivanje, značaj, zbirni prikaz, prijeboj i usporedne informacije. Kvalitativne su značajke financijskog izvještavanja relevantnost, točnost (pouzdanost), razumljivost, pravovremenost, usporedivost i mogućnost provjere.

1.2 OSNOVA ZA PRIPREMU

1.2.1 Izvještajno razdoblje

Financijski izvještaji prezentiraju se jedanput godišnje. Računovodstvena godina počinje 1. siječnja i završava 31. prosinca.

1.2.2 Valuta i osnova za konverziju

Godišnji financijski izvještaji iskazuju se u milijunima eura jer je euro funkcijska i izvještajna valuta ERF-a. Transakcije u stranim valutama pretvaraju se u eure na temelju deviznih tečajeva koji se primjenjuju na dan transakcije. Dobit i gubici od tečajnih razlika koje su rezultat zaključenja transakcija u stranoj valuti i ponovnog izračuna tečaja koji vrijede na kraju godine, a odnose se na monetarnu imovinu i obveze izražene u stranoj valuti, prikazuju se u izvještaju o financijskom rezultatu. Različite metode konverzije primjenjuju se na nekretnine, postrojenja i opremu te nematerijalnu imovinu, koji zadržavaju svoju vrijednost u eurima na datum kad su kupljeni.

Stanja novčane imovine i obveza na kraju godine iskazana u stranim valutama pretvaraju se u eure na temelju deviznih tečajeva Europske središnje banke (ESB) koji se primjenjuju 31. prosinca.

Devizni tečajevi eura

Valuta 31.12.2017. 31.12.2016. Valuta 31.12.2017. 31.12.2016. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,177 4,4103 CZK 25,5350 27,0210 RON 4,6585 4,5390 DKK 7,4449 7,4344 SEK 9,8438 9,5525 GBP 0,8872 0,8562 CHF 1,1702 1,0739 HRK 7,4400 7,5597 JPY 135,01 123,4000 HUF 310,3300 309,8300 USD 1,1993 1,0541

1.2.3 Uporaba procjena

U skladu s načelima IPSAS-a i općeprihvaćenim računovodstvenim načelima financijski izvještaji obvezno sadržavaju iznose u skladu s procjenama i pretpostavkama uprave izrađenima na temelju najpouzdanijih dostupnih podataka. Važne procjene između ostalog obuhvaćaju obračunane i odgođene prihode i troškove, rezervacije, financijski rizik na potraživanja, nepredviđenu imovinu i obveze i stupanj umanjenja imovine. Stvarni rezultati mogu se razlikovati od tih procjena.

Razumne procjene bitan su dio izrade financijskih izvještaja i ne umanjuju njihovu pouzdanost. Procjenu će možda biti potrebno promijeniti ako se promijene okolnosti na kojima se ona temelji ili ako se pojave novi podaci ili stekne više iskustva. Po svojoj prirodi promjena procjene ne odnosi se na prethodna razdoblja i ne smatra se ispravljanjem greške. Učinak promjene u računovodstvenoj procjeni priznaje se u višku ili manjku u razdobljima u kojima je uočen.

1.3 BILANCA

1.3.1 Financijska imovina

Financijska imovina klasificirana je u sljedeće kategorije: financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka; zajmovi i potraživanja; ulaganja koja se drže do dospijeća; i financijska imovina raspoloživa za prodaju. Klasifikacija financijskih instrumenata utvrđuje se pri početnom priznavanju i ponovno procjenjuje na svaki datum bilance.

i. Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka

Financijska imovina klasificira se u ovu kategoriju ako je nabavljena prvenstveno u svrhu prodaje u kratkom roku ili ako je tako odredio subjekt. U nju se razvrstavaju i izvedeni instrumenti. Imovina u ovoj kategoriji klasificira se u kratkotrajnu imovinu ako se njezina realizacija očekuje u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Tijekom ove financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo ulaganja subjekta.

ii. Zajmovi i potraživanja

Zajmovi i potraživanja neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima koja nije uvrštena na aktivnom tržištu. Oni nastaju kad subjekt osigurava novac, robu ili usluge izravno dužniku bez namjere trgovanja potraživanjem. Pripadaju trajnoj imovini, osim ako dospijevaju u roku od 12 mjeseci od datuma bilance. Zajmovi i potraživanja uključuju oročene depozite s izvornim dospijećem nakon više od tri mjeseca.

iii. Ulaganja koja se drže do dospijeća

Ulaganja koja se drže do dospijeća neizvedena su financijska imovina s fiksnim ili odredivim plaćanjima i fiksnim dospijećima koju subjekt namjerava i može držati do dospijeća. Tijekom ove financijske godine u ovoj kategoriji nije bilo ulaganja subjekta.

iv. Financijska imovina raspoloživa za prodaju

Financijska imovina raspoloživa za prodaju neizvedena je imovina koja se klasificira ili u ovu kategoriju ili ni u jednu drugu kategoriju. Klasificira se kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina ovisno o razdoblju u kojem subjekt očekuje da tom imovinom može raspolagati, a to je obično datum dospijeća.

Početno priznavanje i mjerenje

Kupnja i prodaja financijske imovine po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka, ulaganja koja se drže do dospijeća i financijska imovina raspoloživa za prodaju priznaju se na datum trgovanja – datum na koji subjekt preuzima obvezu kupnje ili prodaje imovine. Novčani ekvivalenti, zajmovi i oročeni depoziti priznaju se na datum namire. Financijski instrumenti početno se priznaju po fer vrijednosti. Za svu financijsku imovinu koja se ne iskazuje po fer vrijednost kroz račun dobiti ili gubitka transakcijski troškovi dodaju se fer vrijednosti pri početnom priznavanju.

Financijski instrumenti prestaju se priznavati kad prava na primitak novčanih tokova iz ulaganja isteknu ili subjekt prenese gotovo sve rizike i koristi od vlasništva drugoj stranci.

Naknadna mjerenja

Financijska imovina po fer vrijednosti kroz račun dobiti ili gubitka naknadno se iskazuje po fer vrijednosti s dobitcima i gubitcima koji proizlaze iz promjena fer vrijednosti uključenih u izvještaj o financijskom rezultatu u razdoblju u kojem su nastali.

Zajmovi i potraživanja te ulaganja koja se drže do dospijeća iskazuju se po amortiziranom trošku metodom efektivne kamate.

Financijska imovina raspoloživa za prodaju naknadno se iskazuje po fer vrijednosti. Dobitci i gubitci koji nastaju zbog promjena fer vrijednosti priznaju se u pričuvi fer vrijednosti. Kamata na financijsku imovinu raspoloživu za prodaju uz primjenu metode efektivne kamate priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Subjekt na svaki datum bilance ocjenjuje postoje li objektivni dokazi da je financijska imovina umanjena i bi li to trebalo unijeti u izvještaj o financijskom rezultatu.

1.3.2 Iznosi pretfinanciranja

Pretfinanciranje je plaćanje kojem je svrha da korisniku osigura gotovinski predujam, tj. likvidna sredstva. Ono može biti podijeljeno na više plaćanja tijekom razdoblja utvrđenog u predmetnom ugovoru, odluci, sporazumu ili temeljnom aktu. Likvidna sredstva ili predujam koriste se za namjenu za koju su dobiveni tijekom razdoblja utvrđenog u sporazumu ili se vraćaju. Ako korisnik nema opravdanih rashoda, dužan je predujam dobiven pretfinanciranjem vratiti subjektu. Iznos sredstava iz pretfinanciranja može se smanjiti (u potpunosti ili djelomično) na temelju prihvatljivih troškova (koji se priznaju kao rashodi).

Pretfinanciranje se na sljedećim datumima bilance izračunava na temelju iznosa izvorno iskazanog na bilanci umanjenog za prihvatljive rashode (po potrebi uključujući procijenjene iznose) nastale tijekom predmetnog razdoblja.

1.3.3 Potraživanja i naplativa sredstva

Kako računovodstvena pravila EU-a zahtijevaju zaseban prikaz razmjenskih i nerazmjenskih transakcija, za potrebe sastavljanja financijskih izvještaja potraživanja se definiraju kao da proizlaze iz razmjenskih transakcija, a naplativa sredstva iz nerazmjenskih transakcija (ako subjekt prima vrijednost od drugog subjekta, a da u zamjenu ne daje izravno približno jednaku vrijednost).

Potraživanja od razmjenskih transakcija u skladu su s definicijom financijskih instrumenata i stoga se klasificiraju kao zajmovi i potraživanja te u skladu s time i obračunavaju (vidjeti prethodnu bilješku 1.3.1 above).

Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija prenose se u izvornom iznosu (prilagođenom za iznos kamata i kazni) umanjenom za otpis zbog umanjenja vrijednosti. Otpis zbog umanjenja vrijednosti utvrđuje se ako postoji objektivan dokaz da subjekt neće moći naplatiti sve nepodmirene iznose u skladu s izvornim uvjetima za naplativa sredstva. Iznos otpisa razlika je između iznosa knjigovodstvene vrijednosti imovine i naplativog iznosa. Iznos otpisa priznaje se u izvještaju o financijskom rezultatu.

1.3.4 Novac i novčani ekvivalenti

Novac i novčani ekvivalenti financijski su instrumenti, a obuhvaćaju gotovinu u blagajni, pologe po viđenju ili kratkoročne bankovne pologe te ostala kratkoročna visokolikvidna ulaganja s izvornim dospijećem od najviše tri mjeseca.

1.3.5 Rezervacije

Rezervacije se iskazuju kada subjekt ima postojeću zakonsku ili izvedenu obvezu prema trećim osobama koja je posljedica prošlih događaja, pri čemu postoji veća vjerojatnost da će podmirenje te obveze zahtijevati odljev resursa, a iznos se može pouzdano utvrditi. Rezervacije se ne iskazuju za gubitke iz budućeg poslovanja. Iznos rezervacije najbliža je procjena očekivanih rashoda potrebnih za podmirenje postojeće obveze na datum izvještavanja. Ako rezervacija uključuje velik broj stavki, obveza se procjenjuje uspoređivanjem svih mogućih ishoda s vjerojatnostima koje su s njima povezane (metoda „očekivane vrijednosti”).

1.3.6 Poslovne obveze

U poslovne obveze uključeni su iznosi povezani s razmjenskim transakcijama, npr. nabavom robe i usluga, i nerazmjenskim transakcijama, npr. zahtjevima za povrat troškova korisnika, bespovratnim sredstvima ili drugim sredstvima EU-a.

Ako korisnici primaju bespovratna ili druga sredstva, zahtjevi za povrat troškova iskazuju se kao poslovne obveze za zatraženi iznos kada je primljen zahtjev za povrat troškova. Nakon provjere i primitka opravdanih troškova poslovne obveze vrednuju se u visini prihvaćenog i opravdanog iznosa.

Poslovne obveze koje proizlaze iz kupnje robe i usluga priznaju se po primitku računa u visini izvornog iznosa te se odgovarajući rashodi unose u knjige nakon što se roba ili usluge isporuče i subjekt ih prihvati.

1.3.7 Obračunani i odgođeni prihodi i obveze

Transakcije i događaji priznaju se u financijskim izvještajima u razdoblju na koje se odnose. Ako na kraju godine za pruženu uslugu račun još nije izdan, ali je subjekt isporučio robu ili uslugu ili o tome postoji ugovor (npr. upućivanjem na ugovor), obračunani prihodi priznat će se u financijskim izvještajima. S druge strane, ako se na kraju godine izda račun, ali roba ili usluga još nisu isporučeni, prihod se odgađa i iskazuje u budućem računovodstvenom razdoblju.

I rashodi se obračunavaju u razdoblju na koje se odnose. Na kraju obračunskog razdoblja obračunani rashodi priznaju se na temelju procijenjenog iznosa obveze prijenosa u tom razdoblju. Obračunani rashodi izračunavaju se u skladu s detaljnim operativnim i praktičnim smjernicama koje izdaje računovodstveni službenik kojima Komisija želi osigurati da se u financijskim izvještajima točno prikazuju gospodarske i ostale pojave koje se u njima trebaju prikazati. Po analogiji, ako su usluge, koje još nisu obavljene, ili roba, koja još nije primljena, plaćeni unaprijed, rashodi se odgađaju i priznaju u kasnijem obračunskom razdoblju.

1.4 IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

1.4.1 Prihodi

Prihodi sadržavaju bruto priljeve gospodarskih koristi ili potencijala usluge koje je subjekt primio ili mu se duguju, što predstavlja povećanje neto imovine, osim povećanja koja se odnose na doprinose od vlasnika.

Ovisno o prirodi odnosnih transakcija u izvještaju o financijskom rezultatu razlikuju se:

i. Prihodi od nerazmjenskih transakcija

Prihodi od nerazmjenskih transakcija uključuju poreze i prijenose jer prenositelj osigurava sredstva subjektu primatelju, a subjekt primatelj pritom ne daje okvirno jednaku vrijednost izravno u zamjenu.

Prijenosi su priljevi budućih gospodarskih koristi ili potencijala usluga od nerazmjenskih transakcija, osim poreza. Subjekt priznaje imovinu u pogledu prijenosa kada subjekt kontrolira sredstva kao posljedicu prošlog događaja (prijenos) i očekuje da će primiti buduće gospodarske koristi ili potencijale usluge od tih resursa, i kada se fer vrijednost može pouzdano izmjeriti. Priljev sredstava iz nerazmjenske transakcije priznat kao imovina (tj. novac) priznaje se i kao prihod, osim ako subjekt ima sadašnju obvezu u pogledu tog prijenosa (uvjet) koji treba ispuniti prije nego što se prihodi mogu priznati. Dok taj uvjet nije ispunjen, prihodi se odgađaju i priznaju kao obveze (primljeno pretfinanciranje).

ii. Prihodi od razmjenskih transakcija

Prihodi od prodaje robe i usluga priznaju se kad se znatan rizik i koristi vlasništva nad robom prenose na kupca. Prihodi povezani s transakcijom koja uključuje pružanje usluga priznaju se s obzirom na stupanj dovršenosti transakcije na datum izvještavanja.

1.4.2 Rashodi

Rashodi su smanjenja gospodarskih koristi ili potencijala usluge tijekom izvještajnog razdoblja u obliku odljeva ili uporabe sredstava ili nastanka obveza koje uzrokuju smanjenja neto imovine/vlasničkih instrumenata. Uključuju rashode od razmjenskih transakcija i rashode od nerazmjenskih transakcija.

Rashodi od razmjenskih transakcija koji nastaju zbog kupnje robe i usluga priznaju se po njihovoj isporuci i kad ih subjekt prihvati. Vrednuju se po iznosu iz izvornog računa. Osim toga, na datum bilance rashodi koji se odnose na uslugu koja je isporučena tijekom razdoblja, a za koju račun još nije primljen ili prihvaćen priznaju se u izvještaju o financijskom rezultatu.

Rashodi od nerazmjenskih transakcija odnose se na prijenos sredstava korisnicima, a moguća su tri oblika rashoda: prava, prijenosi u okviru ugovora te bespovratna sredstva, doprinosi i donacije na diskrecijskoj osnovi. Prijenosi se iskazuju kao rashodi u razdoblju u kojem je nastao događaj koji je rezultirao prijenosom, uz uvjet da je ta vrsta prijenosa dopuštena uredbom ili je sklopljen ugovor kojim se taj prijenos odobrava, da je korisnik ispunio sve kriterije prihvatljivosti te da se iznos može razumno procijeniti.

Po primitku zahtjeva za plaćanja ili izjave o troškovima koji zadovoljavaju kriterije za priznavanje, njihov opravdani iznos priznaje se kao rashod. Na kraju godine nastali opravdani rashodi koji su dospjeli korisnicima, ali još nisu prijavljeni, procjenjuju se i knjiže kao obračunani rashodi.

1.5 NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE

1.5.1 Nepredviđena imovina

Nepredviđena imovina potencijalna je imovina koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi isključivo nastankom ili izostankom najmanje jednog neizvjesnog budućeg događaja koji nije u potpunosti pod nadzorom subjekta. Nepredviđena imovina objavljuje se kad je vjerojatan priljev gospodarske koristi ili potencijala usluge.

1.5.2 Nepredviđene obveze

Nepredviđena obveza moguća je obveza koja proizlazi iz prošlih događaja i čije će se postojanje potvrditi samo nastankom ili izostankom jednoga ili više neizvjesnih budućih događaja na koje subjekt ne može u cijelosti utjecati; ili sadašnja obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer: nije vjerojatno da će za namiru obveze biti potreban odljev sredstava s gospodarskim koristima i potencijala usluge ili, u rijetkim okolnostima, jer se iznos obveze ne može dovoljno pouzdano izmjeriti.

1.6 SUFINANCIRANJE

Zaprimljeni doprinosi sufinanciranja ispunjuju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i prikazuju se kao poslovne obveze državama članicama, državama nečlanicama i ostalima. ERF je dužan rabiti doprinose u svrhu pružanja usluga trećim osobama, a u suprotnom je tu imovinu (primljene doprinose) dužan vratiti. Nepodmirene obveze u okviru sporazuma o sufinanciranju predstavljaju primljene doprinose za sufinanciranje umanjene za rashode nastale u vezi s projektom. One ne utječu na neto imovinu.

Rashodi povezani s projektima sufinanciranja iskazuju se kao nastali. Odgovarajući iznos doprinosa iskazuje se kao prihod od poslovanja i nema učinka na gospodarski rezultat godine.

2. BILJEŠKE UZ BILANCU

IMOVINA

2.1 PRETFINANCIRANJE

Mnogim je ugovorima predviđena isplata predujma prije početka radova, isporuke robe ili pružanja usluga. Ponekad se rasporedom plaćanja ugovora predviđaju plaćanja na temelju izvještaja o napretku radova. Pretfinanciranje se obično plaća u valuti države ili područja na kojem se projekt izvodi.

Vrijeme predviđeno za povrat ili upotrebu pretfinanciranja određuje hoće li se pretfinanciranje iskazati kao kratkotrajna ili dugotrajna imovina pretfinanciranja. Uporaba se definira ugovorom na temelju kojeg se projekt izvodi. Sva plaćanja ili uporaba koji dospijevaju u roku od dvanaest mjeseci od datuma izvještavanja iskazuju se kao kratkoročno pretfinanciranje. Budući da su mnogi ERF-ovi projekti po svojoj prirodi dugoročni, potrebno je odgovarajuće predujmove učiniti dostupnima na rok dulji od jedne godine. Stoga se neki iznosi pretfinanciranja prikazuju kao dugotrajna imovina.

(u milijunima EUR) Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Dugoročno pretfinanciranje 2.1.1 — 32 221 330 582 409 Kratkoročno pretfinanciranje 2.1.2 1 40 867 610 1 518 1 372 Ukupno 1 72 1 088 939 2 100 1 781

Povećanje ukupnog pretfinanciranja uzrokovano je vrlo visokom razinom plaćanja u 2017. Ukupna razina neto plaćanja u 2017. povećala se za 24 % u odnosu na 2016. (vidjeti tablicu 2.1. u izvješću ERF-a o financijskom izvršenju). Razina „bruto” plaćanja, tj. plaćanja bez priljeva na temelju naloga za povrat, u 2017. se povećala za 25 %.

To je povećanje u skladu sa životnim ciklusom ERF-a. Provedba 11. ERF-a započela je 2015., stoga je 2017. bila već treća godina provedbe. 11. ERF dosegnuo je zrelost i najvišu razinu provedbe donesenih mjera. Broj otvorenih ugovora u 11. ERF-u povećao se s 1 300 u 2016. na 1 600 u 2017. Prosječni ugovoreni iznos u 2017. se povećao za 51 % u odnosu na 2016. Stoga se razina neto plaćanja u 11. ERF-u u 2017. povećala za 52 % u odnosu na 2016. (vidjeti tablicu 2.1. u izvješću ERF-a o financijskom izvršenju). Budući da je omjer između plaćanja koja se odnose na račune i pretfinanciranja stabilan (42 %–44 %), povećanje plaćanja dovelo je do povećanja razine pretfinanciranja.

Povećanje ukupnog pretfinanciranja u skladu je sa smanjenjem novca i novčanih ekvivalenata (vidjeti bilješku 2.4.)

2.1.1 Dugoročno pretfinanciranje

(u milijunima EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. Izravno upravljanje 159 71 Provoditelj: Komisija 105 39 Izvršne agencije EU-a 6 4 Delegacije EU-a 48 29 Neizravno upravljanje 423 338 Provoditelj: EIB i EIF 166 180 Međunarodne organizacije 189 87 Tijela privatnog prava s misijom javne službe 11 25 Tijela javnog prava 37 13 Treće zemlje 20 34 Ukupno 582 409

2.1.2 Kratkoročno pretfinanciranje

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Pretfinanciranje (bruto) 2 158 2 722 2 406 5 288 4 745 Otpisano (1) (118) (1 855 ) (1 796 ) (3 770 ) (3 373 ) Ukupno 1 40 867 610 1 518 1 372





(u milijunima EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. Izravno upravljanje 256 246 Provoditelj: Komisija 86 115 Izvršne agencije EU-a 10 10 Delegacije EU-a 161 122 Neizravno upravljanje 1 262 1 125 Provoditelj: EIB i EIF 345 372 Međunarodne organizacije 563 432 Tijela privatnog prava s misijom javne službe 59 121 Tijela javnog prava 108 53 Treće zemlje 186 148 Ukupno 1 518 1 372

2.1.3 Primljena jamstva u vezi s pretfinanciranjem

Jamstvima se osigurava pretfinanciranje, a vraćaju se nakon isplate završnog potraživanja u okviru projekta. Na dan 31. prosinca 2017. jamstva koja je ERF primio u vezi s pretfinanciranjem iznosila su 54 milijuna EUR (u 2016. 53 milijuna EUR).

Većina pretfinanciranja isplaćuje se u okviru neizravnog upravljanja. U tom slučaju korisnik jamstva nije ERF, već naručitelj. Iako ERF nije korisnik, tim jamstvima osigurava se njegova imovina. U 2017. ta su jamstva iznosila 577 milijuna EUR.

2.2 DOPRINOSI UZAJAMNIM FONDOVIMA

U ovom naslovu prikazan je iznos plaćen u obliku doprinosa uzajamnom fondu EU-a Bêkou i uzajamnom fondu EU-a za Afriku. Doprinosi su prikazani bez troškova koje su imali uzajamni fondovi, a koji se pripisuju ERF-u.

Doprinose uzajamnim fondovima izvršava ERF u okviru izravnog upravljanja.

(u milijunima EUR) Uzajamni fondovi Neto doprinos na dan 31.12.2016. Uplaćeni doprinosi u 2017. Dodjela neto rashoda uzajamnog fonda 2017. Neto doprinos na dan 31.12.2017. Afrika 72 180 (104) 148 Bêkou 26 — (10) 16 Ukupno 98 180 (114) 163

Uzajamni fond EU-a za Afriku počeo se provoditi 2016., a u 2017. povećao se opseg njegovih aktivnosti. U 2017. rashodi su mu bili gotovo pet puta veći nego u 2016. Plaćanja su se udvostručila u odnosu na prethodnu godinu.

2.3 NAPLATIVA SREDSTVA OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA I POTRAŽIVANJA OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

(u milijunima EUR) Bilješka 31.12.2017. 31.12.2016. Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 2.3.1 19 62 Potraživanja od razmjenskih transakcija 2.3.2 73 70 Ukupno 92 132

2.3.1 Naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Države članice — — — 7 7 40 Korisnici usluga 2 7 9 1 19 18 Javna tijela — 10 8 2 20 23 Treće države 0 1 4 0 6 4 Otpis (2) (16) (15) (1) (34) (25) Povezujući računi s institucijama EU-a — — — 2 2 2 Ukupno 0 2 6 11 19 62

Ukupno smanjenje naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija prvenstveno je uzrokovano smanjenjem naplativih sredstava od država članica. Na dan 31. prosinca 2016. to je obuhvaćalo obične doprinose i iznose koji se još trebaju primiti kao posljedica prilagodbi instrumenta za premošćivanje koje su 2017. nadoknađene iz doprinosa država članica.

Naplativa sredstva država članica na dan 31. prosinca 2017. obuhvaćaju nepodmirenu financijsku prilagodbu provedenu u odnosu na prvi obrok kapitala fonda koji treba pozvati 2018. (vidjeti bilješku 2.9.1.).

(u milijunima EUR) Države članice 31.12.2017. Češka 2 Rumunjska 1 Mađarska 1 Irska 1 Grčka 1 Ostale 1 Ukupno 7

2.3.2 Potraživanja od razmjenskih transakcija

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Obračunani prihodi — 63 11 — 74 70 Povezujući računi između ERF-ova 189 88 3 555 (3 833 ) (0) (0) Ukupno 189 151 3 566 (3 833 ) 73 70

U obračunane prihode uključeni su prvenstveno iznosi obračunanih kamata na pretfinanciranje povezano s projektima (63 milijuna EUR) i na pretfinanciranje povezano s uzajamnim fondom EU-a za Afriku (11 milijuna EUR).

Radi veće učinkovitosti 11. ERF-u dodijeljena je jedinstvena riznica kojom su obuhvaćeni svi ERF-ovi (10); to za posljedicu ima operacije između različitih ERF-ova koje se poravnavaju u povezujućim računima između različitih bilanci ERF-ova.

Povezujući računi prikazani su samo u pojedinačnim ERF-ovima. Ukupni iznos na povezujućim računima jednak je nuli.

2.4 NOVAC I NOVČANI EKVIVALENTI (11)

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Posebni računi: financijske institucije država članica — — — 105 105 292 Tekući računi: komercijalne banke — — — 242 242 389 Ukupno — — — 347 347 680

Ukupno smanjenje novca i novčanih ekvivalenata prvenstveno je posljedica iznimno visoke razine plaćanja u 2017. Ukupna razina neto plaćanja u 2017. povećala se za 24 % u odnosu na 2016. (vidjeti tablicu 2.1. u izvješću ERF-a o financijskom izvršenju). Razina „bruto” plaćanja, tj. plaćanja bez priljeva na temelju naloga za povrat, u 2017. se povećala za 25 %.

To povećanje plaćanja u skladu je sa životnim ciklusom ERF-a. Provedba 11. ERF-a započela je 2015., stoga je 2017. bila već treća godina provedbe. 11. ERF dosegnuo je zrelost i najvišu razinu provedbe donesenih mjera. Broj otvorenih ugovora u 11. ERF-u povećao se s 1 300 u 2016. na 1 600 u 2017. Razina neto plaćanja u 11. ERF-u u 2017. povećala se za 52 % u odnosu na 2016. (vidjeti tablicu 2.1. u izvješću ERF-a o financijskom izvršenju).

U cilju poboljšanja prikaza godišnjih financijskih izvještaja za 2017., revidirana je klasifikacija financijskih institucija i banaka. U skladu s tim objavljeni su usporedni podaci za 2016.

OBVEZE

2.5 REZERVACIJE

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Rezervacije — — — 4 4 4 Ukupno — — — 4 4 4

Rezervacija je najbolja procjena vjerojatnog iznosa koji treba platiti iz ERF-a za financiranje propisanog zatvaranja Centra za razvoj poduzetništva (CDE), kako je odlučio Odbor veleposlanika AKP-EU (Odluka br. 4/2014 od 23. listopada 2014.).

Iznos uključuje sudske predmete (1,2 milijuna EUR) protiv CDE-a i preostale očekivane troškove pasivne faze (npr. preostale administrativne zadatke, preostale sudske postupke, arhivu itd.) koja je započela 31. prosinca 2016. (vidjeti bilješku 4.2.2.). Dosad nisu nastali nikakvi rashodi povezani s pasivnom fazom.

2.6 FINANCIJSKE OBVEZE

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Sufinanciranje – poslovne obveze — — 7 7 14 6 Ukupno — — 7 7 14 6

Promjena ukupnih poslovnih obveza u vezi sa sufinanciranjem objašnjena je u bilješci 2.7.2.1.

2.7 POSLOVNE OBVEZE

(u milijunima EUR) Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Kratkoročne poslovne obveze 2.7.1 0 13 114 235 361 222 Razne poslovne obveze 2.7.2 — (0) 20 182 202 327 Ukupno 0 13 133 417 563 549

2.7.1 Kratkoročne poslovne obveze

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Dobavljači 0 9 85 40 133 98 Države članice — — 0 12 12 0 Treće države 0 (0) 15 131 146 91 Javna tijela — 3 10 70 83 32 Ostale kratkoročne poslovne obveze 0 1 4 (18) (13) 1 Ukupno 0 13 114 235 361 222

Poslovne obveze uključuju troškovnike koje je ERF primio u okviru aktivnosti dodjele bespovratnih sredstava. Knjiže se u zahtijevanom iznosu od trenutka kada je zahtjev zaprimljen. Isti se postupak primjenjuje za račune i financijska odobrenja primljene u okviru aktivnosti nabave. Predmetni zahtjevi za povrat troškova uzimaju se u obzir u postupku razdvajanja računovodstvenih razdoblja na kraju godine. Nakon unosa zaključnih podataka u izvještaj o financijskom rezultatu unose se procijenjeni prihvatljivi iznosi. Neprihvatljivi iznosi iskazani su kao ostale kratkoročne poslovne obveze.

Poslovne obveze država članica predstavljaju nepodmirenu financijsku prilagodbu koja će se oduzeti od prvog obroka kapitala fonda koji treba pozvati 2018. (vidjeti bilješku 2.9.1.). Ovaj naslov obuhvaća iznose dospjele Francuskoj (10 milijuna EUR), Nizozemskoj (1 milijun EUR) i Austriji (1 milijun EUR).

2.7.2 Razne poslovne obveze

(u milijunima EUR) Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem 2.7.2.1 — — 22 6 28 64 Odgođeni doprinosi kapitalu fonda 2.7.2.2 — — — 173 173 261 Ostale razne obveze iz poslovanja — — — 1 1 2 Ukupno — — 22 179 202 327

2.7.2.1 Poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem

Raspodjela dugoročnih i kratkoročnih poslovnih obveza u vezi sa sufinanciranjem po državi članici sažeta je u tablici u nastavku:

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Dugoročno sufinanciranje Belgija — — 0 1 2 2 Danska — — — 0 0 0 Francuska — — 4 — 4 — Njemačka — — — — — 0 Švedska — — 1 2 3 2 Ujedinjena Kraljevina — — 1 — 1 1 Kanada — — — — — 0 Australija — — 0 — 0 — USAID — — — 4 4 — — — 7 7 14 6 Kratkoročno sufinanciranje Belgija — — 4 (1) 3 4 Danska — — (1) 1 (0) 1 Francuska — — 12 — 12 37 Njemačka — — 0 — 0 1 Nizozemska — — 0 — 0 1 Španjolska — — 1 — 1 3 Švedska — — 5 0 5 7 Ujedinjena Kraljevina — — 1 3 4 11 Kanada — — 0 — 0 0 USAID — — — 2 2 — — — 22 6 28 64 Ukupno — — 29 13 42 70

Ukupne dugotrajne i kratkotrajne poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem smanjene su za 28 milijuna EUR u odnosu na prethodno izvještajno razdoblje.

Tijekom 2017. primljeni su novi doprinosi sufinanciranja od USAID-a (7 milijuna EUR), Ujedinjene Kraljevine (5 milijuna EUR) i Švedske (2 milijuna EUR).

Ukupne poslovne obveze u vezi sa sufinanciranjem smanjene su za 42 milijuna EUR radi iskazivanja prihoda i rashoda povezanih s projektima sufinanciranja (vidjeti bilješke 3.1.1. i 3.4.).

2.7.2.2 Odgođeni doprinosi kapitalu fonda

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Ujedinjena Kraljevina — — — 170 170 252 Litva — — — 2 2 — Mađarska — — — — — 9 Ukupno — — — 173 173 261

Ovaj naslov u potpunosti se odnosi na doprinose država članica za 2018. koji su plaćeni unaprijed.

2.8 OBRAČUNANI TROŠKOVI I ODGOĐENI PRIHODI

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Obračunani troškovi 0 76 517 137 730 770 Ostala aktivna i pasivna vremenska razgraničenja — — — 3 3 6 Ukupno 0 76 517 140 733 776

Obračunani troškovi sastoje se od procijenjenih rashoda poslovanja za tekuće ili završene ugovore bez validiranih zahtjeva za povrat troškova, pri čemu su prihvatljivi rashodi za 2017. koje su imali korisnici ERF-a procijenjeni korištenjem najboljih dostupnih informacija o postojećim ugovorima. Dio procijenjenih obračunanih troškova koji se odnosi na plaćeno pretfinanciranje zabilježen je kao smanjenje iznosâ pretfinanciranja (vidjeti bilješku 2.1.)

NETO IMOVINA

2.9 KAPITAL FONDA

2.9.1 Pozvani kapital fonda – aktivni ERF-ovi

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Kapital fonda 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Nepozvani kapital fonda — — (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Pozvani kapital fonda na dan 31.12.2016. 12 164 10 973 19 187 — 42 323 Kapital fonda 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepozvani kapital fonda — — — (27 090 ) (27 090 ) Pozvani kapital fonda na dan 31.12.2017. 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173

Kapital fonda ukupni je iznos doprinosa država članica odgovarajućem fondu ERF-a kako je utvrđeno u svakom od unutarnjih sporazuma. Nepozvana sredstva početna su dodijeljena sredstva za koja još nije upućen poziv državama članicama.

Pozvani kapital fonda iznos je početnih dodijeljenih sredstava za koja je državama članicama upućen poziv za prijenos u račune riznice (vidjeti bilješku 2.9.2. u nastavku).

Na temelju Odluke Vijeća (EU) 2017/1206 (12) doprinosi država članica iz unutarnjih sporazuma za 8. i 9. ERF smanjit će se na odgovarajući način za iznos od 200 milijuna EUR iz sredstava koja su opozvana u okviru 8. i 9. ERF-a. Budući da su sredstva opozvana u okviru 8. ERF-a već gotovo u potpunosti prenesena u druge ERF-ove, od kapitala 9. ERF-a oduzeto je 200 milijuna EUR.

Povrati proizašli iz tog smanjenja nadoknađeni su dodatnim pozivom na uplatu sredstava u okviru 11. ERF-a. To je dovelo do financijske prilagodbe. Financijska prilagodba može se primijeniti na treći obrok u 2017. i/ili na prvi obrok u 2018. Nepodmirena financijska prilagodba iskazana je kao potraživanja ili kao poslovne obveze od država članica/za države članice (vidjeti bilješke 2.3.1. i 2.7.1.).

2.9.2 Pozvani i nepozvani kapital fonda po državama članicama

(u milijunima EUR) Doprinosi 10. ERF-a % Nepozvani kapital na dan 31.12.2016. Kapital pozvan u 2017. Nepozvani kapital na dan 31.12.2017. Austrija 2,41 43 (43) — Belgija 3,53 63 (63) — Bugarska 0,14 2 (2) — Cipar 0,09 2 (2) — Češka 0,51 9 (9) — Danska 2,00 35 (35) — Estonija 0,05 1 (1) — Finska 1,47 26 (26) — Francuska 19,55 347 (347) — Njemačka 20,50 364 (364) — Grčka 1,47 26 (26) — Mađarska 0,55 10 (10) — Irska 0,91 16 (16) — Italija 12,86 228 (228) — Latvija 0,07 1 (1) — Litva 0,12 2 (2) — Luksemburg 0,27 5 (5) — Malta 0,03 1 (1) — Nizozemska 4,85 86 (86) — Poljska 1,30 23 (23) — Portugal 1,15 20 (20) — Rumunjska 0,37 7 (7) — Slovačka 0,21 4 (4) — Slovenija 0,18 3 (3) — Španjolska 7,85 139 (139) — Švedska 2,74 49 (49) — Ujedinjena Kraljevina 14,82 263 (263) — Ukupno 100,00 1 773 (1 773 ) —





(u milijunima EUR) Doprinosi 11. ERF-a % Nepozvani kapital na dan 31.12.2016. Kapital pozvan u 2017. Nepozvani kapital na dan 31.12.2017. Austrija 2,40 704 (55) 650 Belgija 3,25 954 (74) 880 Bugarska 0,22 64 (5) 59 Hrvatska 0,23 66 (5) 61 Cipar 0,11 33 (3) 30 Češka 0,80 234 (18) 216 Danska 1,98 582 (45) 537 Estonija 0,09 25 (2) 23 Finska 1,51 443 (34) 409 Francuska 17,81 5 231 (406) 4 826 Njemačka 20,58 6 044 (469) 5 575 Grčka 1,51 443 (34) 408 Mađarska 0,61 180 (14) 166 Irska 0,94 276 (21) 255 Italija 12,53 3 680 (285) 3 394 Latvija 0,12 34 (3) 31 Litva 0,18 53 (4) 49 Luksemburg 0,26 75 (6) 69 Malta 0,04 11 (1) 10 Nizozemska 4,78 1 403 (109) 1 294 Poljska 2,01 589 (46) 544 Portugal 1,20 351 (27) 324 Rumunjska 0,72 211 (16) 195 Slovačka 0,38 110 (9) 102 Slovenija 0,22 66 (5) 61 Španjolska 7,93 2 330 (181) 2 149 Švedska 2,94 863 (67) 796 Ujedinjena Kraljevina 14,68 4 311 (334) 3 976 Ukupno 100,00 29 367 (2 277 ) 27 090

U 2017. iz 10. ERF-a pozvano je 1 773 milijuna EUR, a iz 11. ERF-a pozvano je 2 277 milijuna EUR. Na dan 31. prosinca 2017. kapital 8., 9. i 10. ERF-a u cijelosti je pozvan i primljen.

2.9.3 Pozvani preneseni kapital fonda iz zaključenih ERF-ova

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova 627 1 625 — — 2 252 2 252

Ovaj naslov obuhvaća sredstva prenesena iz zaključenih ERF-ova u 8. i 9. ERF.

2.9.4 Prijenosi pozvanog kapitala fonda između aktivnih ERF-ova

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF Ukupno Stanje na dan 31.12.2015. (2 476 ) 2 376 35 65 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (20) (163) 182 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (356) 356 — Prijenos iz pričuve za uspješnost 11. ERF-a u Instrument mirovne pomoći za Afriku (10. ERF) — — 386 (386) — Stanje na dan 31.12.2016. (2 496 ) 2 214 247 35 — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 10. ERF-a (7) (37) 44 — — Prijenos opozvanih iznosa iz prethodnih ERF-ova u pričuvu za uspješnost 11. ERF-a — — (171) 171 — Stanje na dan 31.12.2017. (2 503 ) 2 177 120 206 —

Ovaj naslov uključuje sredstva prenesena između aktivnih ERF-ova.

Od stupanja na snagu Sporazuma iz Cotonoua, sva nepotrošena sredstva iz prethodnih aktivnih ERF-ova prenose se u najnoviji ERF nakon oslobađanja sredstava. Sredstva prenesena iz drugih ERF-ova povećavaju odobrena sredstva fonda primatelja i smanjuju odobrena sredstva fonda podrijetla. Sredstva prenesena u pričuvu za uspješnost 10. i 11. ERF-a mogu se obvezati samo pod posebnim uvjetima utvrđenima u unutarnjim sporazumima.

3. BILJEŠKE UZ IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

PRIHODI

(u milijunima EUR) Bilješka 2017. 2016. Prihodi od nerazmjenskih transakcija 3.1 61 8 Prihodi od razmjenskih transakcija 3.2 25 66 Ukupno 87 73

3.1 PRIHODI OD NERAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

(u milijunima EUR) Bilješka 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017. 2016. Povrat rashoda 0 5 7 7 19 23 Povrat sredstava Stabex-a — — — 0 0 1 Prihodi od sufinanciranja 3.1.1 — — 42 1 42 (15) Ukupno 0 5 49 7 61 8

Nerazmjenski prihodi mogu se raščlaniti po načinu upravljanja, kako slijedi:

(u milijunima EUR) 2017. 2016. Izravno upravljanje 5 6 Provoditelj: Komisija 1 1 Delegacije EU-a 4 5 Neizravno upravljanje 56 2 Provoditelj: Treće zemlje 55 (0) Međunarodne organizacije 2 2 Tijela javnog prava 0 0 Tijela privatnog prava s misijom javne službe (1) 0 Ukupno 61 8

3.1.1 Prihodi od sufinanciranja

Zaprimljeni doprinosi sufinanciranja ispunjavaju kriterije za prihode od uvjetnih nerazmjenskih transakcija i kao takvi ne bi trebali utjecati na izvještaj o financijskom rezultatu. Primljeni doprinosi klasificirani su u obveze (vidjeti bilješku 2.7.2.1.) dok se ne ispune uvjeti povezani s doniranim sredstvima, npr. nastanak prihvatljivih rashoda (vidjeti bilješku 3.4.). Odgovarajući iznos tada se priznaje kao nerazmjenski prihod od sufinanciranja. Posljedično je učinak na poslovni rezultat godine jednak nuli.

3.2 PRIHODI OD RAZMJENSKIH TRANSAKCIJA

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017. 2016. Financijski prihodi (0) (1) 4 (0) 4 3 Ostali prihodi 1 5 13 4 22 62 Ukupno 1 4 17 4 25 66

Financijski prihodi obuhvaćaju kamate iz uzajamnog fonda i kamate na pretfinanciranje.

Drugi prihodi u cijelosti se odnose na dobitke od ostvarenih i neostvarenih tečajnih razlika.

RASHODI

3.3 INSTRUMENTI POMOĆI

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017. 2016. Programska pomoć 1 3 805 1 341 2 150 1 751 Makroekonomska potpora — 21 — — 21 39 Sektorska politika (0) (9) — — (9) 18 Projekti unutar AKP-a — 0 417 694 1 112 693 Subvencije za kamatne stope — — — — — (3) Pomoć u nuždi — (1) 26 264 289 398 Ostali programi pomoći povezani s prethodnim ERF-ovima — (1) — — (1) 1 Institucijska potpora — — 3 21 23 38 Naknada za prihode od izvoza (0) (1) — — (1) 0 Doprinosi uzajamnim fondovima — — — 114 114 35 Ukupno 0 14 1 251 2 435 3 700 2 970

Troškovima poslovanja ERF-a obuhvaćeni su različiti instrumenti pomoći i različitih su oblika, ovisno o načinu isplate novčanih sredstva i načinu na koji se njima upravlja.

Povećanje ukupnih rashoda za instrumente pomoći u skladu je sa životnim ciklusom ERF-a. Provedba 11. ERF-a započela je 2015., stoga je 2017. bila već treća godina provedbe. 11. ERF dosegnuo je zrelost i najvišu razinu provedbe donesenih mjera. Broj otvorenih ugovora u 11. ERF-u povećao se s 1 300 u 2016. na 1 600 u 2017. Prosječni ugovoreni iznos u 2017. se povećao za 51 % u odnosu na 2016.

Rashodi za sektorske politike u 2017. bili su negativni zbog ukidanja računa koji je u 2016. netočno iskazan.

3.4 RASHODI ZA SUFINANCIRANJE

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017. 2016. Sufinanciranje — — 42 1 42 (15)

U ovaj su naslov uključeni rashodi nastali pri sufinanciranju projekata u 2017. Potrebno je napomenuti i da nastali rashodi uključuju procijenjene iznose povezane s postupkom razdvajanja računovodstvenih razdoblja (i kao posljedica ukidanja procijenjenih iznosa povezanih s prošlom godinom). Budući da su ukidanja procijenjenih rashoda iz 2015. (50 milijuna EUR) premašila rashode nastale u 2016. (35 milijuna EUR) rashodi za sufinanciranje za 2016. bili su negativni.

Odgovarajući prihodi priznati su u izvještaju o financijskom rezultatu (vidjeti bilješku 3.1.1.)

3.5 INSTRUMENTI POMOĆI I RASHODI ZA SUFINANCIRANJE PO VRSTI UPRAVLJANJA

(u milijunima EUR) 2017. 2016. Izravno upravljanje 1 447 1 173 Provoditelj: Komisija 122 140 Izvršne agencije EU-a 26 10 Uzajamni fondovi 89 36 Delegacije EU-a 1 209 987 Neizravno upravljanje 2 295 1 781 Provoditelj: EIB i EIF 48 5 Međunarodne organizacije 1 171 821 Tijela privatnog prava s misijom javne službe (20) 143 Tijela javnog prava 356 57 Treće zemlje 739 756 Tijela privatnog prava koja provode javno-privatno partnerstvo 0 (1) Ukupno 3 742 2 954

3.6 FINANCIJSKI TROŠKOVI

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017. 2016. Otpis potraživanja (1) (1) 10 1 9 (4) Ostali rashodi za financijsko poslovanje: — — — (1) (1) 0 Ukupno (1) (1) 10 0 8 (4)

Naslov otpis potraživanja sadržava završnu procjenu rashoda o nenaplativim potraživanjima. Procijenjeni rashodi u 2017. odraz su povećanja ukupnog otpisa potraživanja s 25 milijuna EUR na 34 milijuna EUR (vidjeti bilješku 2.3.1.). Budući da ta procjena obuhvaća i ukidanja iz procjene za prethodnu godinu, ukupni rashodi u 2016. bili su negativni (2015.: 29 milijuna EUR; 2016.: 25 milijuna EUR).

3.7 OSTALI RASHODI

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 2017. 2016. Administrativni rashodi i rashodi za IT (0) 0 1 106 107 129 Rezervacija za rizik i troškovi — — — — — — Ostvareni gubitci od potraživanja od kupaca 1 1 1 — 3 0 Gubici od tečajnih razlika 1 7 28 8 44 66 Ukupno 2 9 29 114 154 196

U ovom naslovu nalaze se rashodi za potporu, tj. administrativni troškovi povezani s programiranjem i provedbom ERF-ova. Njime su obuhvaćeni rashodi za pripremu, praćenje, nadzor i ocjenjivanje projekata te rashodi za računalne mreže, tehničku pomoć itd.

4. NEPREDVIĐENA IMOVINA I OBVEZE TE OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.1 NEPREDVIĐENA IMOVINA

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Jamstva za ispunjavanje obveza — 4 6 0 10 9 Jamstva za zadržane iznose — 4 4 — 8 7 Ukupno — 8 10 0 18 16

Jamstva za ispunjavanje obveza zahtijevaju se kako bi se osiguralo da korisnici sredstava ERF-a ispune svoje obveze iz ugovora s ERF-om.

Jamstva za zadržane iznose odnose se samo na ugovore o radovima. Obično se zadržava 10 % privremenih plaćanja korisnicima kao jamstvo da će izvođači radova ispuniti svoje obveze. Ti se zadržani iznosi iskazuju kao dospjeli iznosi. Ovisno o odobrenju javnog naručitelja, izvođač radova može umjesto toga dostaviti jamstvo za zadržane iznose kojim se zamjenjuju iznosi zadržani od privremenih plaćanja. Primljena jamstva iskazuju se kao nepredviđena imovina.

U slučaju ugovora kojima se upravlja u okviru neizravnog upravljanja jamstva pripadaju naručitelju, a ne ERF-u, i stoga ih ERF ne iskazuje. U 2017. ta su jamstva iznosila 644 milijuna EUR.

4.2 OSTALA VAŽNA OBJAVLJIVANJA

4.2.1 Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu prikazane kao rashodi

Taj iznos obuhvaća proračunski RAL („Reste à Liquider”) umanjen za povezane iznose koji su prikazani kao rashodi u izvještaju o financijskom rezultatu. Proračunski RAL iznos je preuzetih obveza za koje još nije izvršeno plaćanje i/ili koje još nisu poništene. To je uobičajena posljedica višegodišnjih programa.

(u milijunima EUR) 8. ERF 9. ERF 10. ERF 11. ERF 31.12.2017. 31.12.2016. Nepodmirene preuzete obveze koje još nisu prikazane kao rashodi 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746 Ukupno 0 88 1 659 6 760 8 508 6 746

Proračunski RAL 31. prosinca 2017. iznosio je ukupno 9 745 milijuna EUR (2016.: 7 665 milijuna EUR).

4.2.2 Centar za razvoj poduzetništva

Vijeće ministara AKP-a i EU-a dogovorilo je u lipnju 2014. „da će pristupiti propisnom zatvaranju Centra za razvoj poduzetništva (CDE)” i istodobno „osigurati da se projekti potpore CDE-a privatnom sektoru u državama i regijama AKP-a u potpunosti provedu”. U tu svrhu Vijeće ministara AKP-a i EU-a odobrilo je delegiranje ovlasti Odboru veleposlanika AKP-a i EU-a kako bi poduzeo daljnje korake u cilju donošenja potrebnih odluka.

Odlukom br. 4/2014 od 23. listopada 2014. Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a ovlastio je Izvršni odbor CDE-a da poduzme, s trenutačnim učinkom, sve prikladne mjere radi pripreme zatvaranja CDE-a. Kako je navedeno u članku 2. te odluke, Izvršni odbor dobio je uputu o sklapanju ugovora s upraviteljem radi pripreme i provedbe plana zatvaranja.

Upravitelj je Izvršnom odboru CDE-a krajem lipnja 2015. dostavio konačni strateški plan, s proračunom i planom rada, u kojem se odražavao ishod socijalnog dijaloga. Proračun za konačni strateški plan, koji je odobrio Izvršni odbor CDE-a, bio je osnova prijedloga Komisije za Odluku o financiranju koju je Europska Komisija donijela 2015. u ukupnom iznosu od 18,2 milijuna EUR. Nakon donošenja te Odluke o financiranju, u prosincu 2015. sklopljen je ugovor o bespovratnim sredstvima između CDE-a i Europske komisije kojim su predviđena nužna financijska sredstva za realizaciju imovine CDE-a i pokrivanje njegovih obveza. Primjena tog ugovora o bespovratnim sredstvima započela je 1. siječnja 2016. i trajala do 31. prosinca 2017.

4.2.3 Povlačenje Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije

Kontekst

Građani Ujedinjene Kraljevine 23. lipnja 2016. izašli su na referendum o članstvu u Europskoj uniji i većina glasača izjasnila se za izlazak iz EU-a. Ujedinjena Kraljevina 29. ožujka 2017. službeno je obavijestila Europsko vijeće da namjerava izaći iz EU-a i Europske zajednice za atomsku energiju (Euratom).

Posljedice za ERF

Komisija je 19. ožujka 2018. objavila nacrt sporazuma o povlačenju, u kojemu je predstavljen napredak ostvaren u pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom.

U nacrtu sporazuma o povlačenju navedeno je da će Ujedinjena Kraljevina ostati stranka ERF-a do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih nezaključenih ERF-ova te da će u tom pogledu imati jednake obveze kao i države članice u skladu s unutarnjim sporazumom kojim je predmetni ERF uspostavljen, kao i obveze na temelju prethodnih ERF-ova do njihova zaključenja. Osim toga, može sudjelovati u Odboru za ERF kao promatrač bez glasačkih prava.

U nacrtu sporazuma o povlačenju navedeno je i da se, ako se na dan stupanja na snagu tog sporazuma za iznose iz projekata u okviru 10. ERF-a ili iz prethodnih ERF-ova ne preuzmu obveze ili ako se ti iznosi opozovu, udio Ujedinjene Kraljevine u njima neće se ponovno upotrijebiti. To se primjenjuje i na udio Ujedinjene Kraljevine u sredstvima za koja se ne preuzmu obveze ili u iznosima koji se opozovu u okviru 11. ERF-a nakon 31. prosinca 2020.

Na dan 31. prosinca 2017. nema financijskog učinka koji treba iskazati u financijskim izvještajima ERF-a. Pregovori o povlačenju Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije još su u tijeku i stoga konačna verzija sporazuma još nije potvrđena.

5. UPRAVLJANJE FINANCIJSKIM RIZIKOM

Sljedeća objavljivanja povezana s upravljanjem financijskim rizikom ERF-a odnose se na operacije riznice koje izvršava Komisija u ime ERF-a u izvršavanju sredstava Fonda.

5.1 POLITIKE UPRAVLJANJA RIZIKOM I AKIVNOSTI ZAŠTITE OD RIZIKA

Pravila i načela za upravljanje operacijama riznice ERF-a utvrđeni su Financijskom uredbom o koja se primjenjuje na 11. ERF i Unutarnjim sporazumom.

Na temelju navedene uredbe primjenjuju se sljedeća načela:

— države članice doprinose za ERF uplaćuju na posebne račune otvorene pri emisijskoj banci svake države članice ili financijske institucije koju ta država članica odredi. Iznosi doprinosa ostaju na tim posebnim računima sve dok ne treba izvršiti isplate ERF-a,

— države članice doprinose za ERF uplaćuju u eurima, a plaćanja ERF-a iskazuju se u eurima i drugim valutama, uključujući i manje poznate valute.

— Na bankovnim računima koje Komisija otvori u ime ERF-a ne može doći do prekoračenja.

Uz posebne račune Komisija u ime ERF-a u financijskim institucijama (središnje banke i komercijalne banke) otvara i druge bankovne račune za potrebe izvršavanja plaćanja i primanja primitaka, osim za doprinose država članica proračunu.

Operacije riznice i plaćanja visoko su automatizirane i koriste se suvremenim informatičkim sustavima. Kako bi se jamčila sigurnost sustava i osiguralo razdvajanje dužnosti u skladu s Financijskom uredbom, standardima interne kontrole Komisije i revizijskim načelima, primjenjuju se posebni postupci.

Upravljanje operacijama riznice i plaćanja uređeno je pisanim smjernicama i postupcima kojima je cilj ograničiti operativni i financijski rizik i osigurati odgovarajuću razinu kontrole. Njima su obuhvaćena različita područja djelovanja, a poštovanje smjernica i postupaka redovito se provjerava.

5.2 VALUTNI RIZIK

Izloženost ERF-a valutnom riziku na kraju godine – neto pozicija

(u milijunima EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno USD GBP DKK SEK EUR Ostalo Ukupno Financijska imovina Potraživanja i naplativa sredstva 64 — — — 26 2 92 0 — — — 129 3 132 Novac i novčani ekvivalenti 4 0 — — 344 — 347 2 0 — — 678 — 680 Ukupno 68 0 — — 370 2 439 2 0 — — 807 3 812 Financijske obveze Dugoročne financijske obveze — — — — (14) — (14) — — — — (6) — (6) Poslovne obveze (0) — — — (533) (30) (563) 0 — — — (495) (54) (549) Ukupno (0) — — — (547) (30) (577) 0 — — — (501) (54) (555) Ukupno 68 0 — — (177) (28) (138) 2 0 — — 306 (51) 257

Svi doprinosi drže se u eurima, a druge se valute kupuju samo kada su potrebne za izvršenje plaćanja. Zbog toga operacije riznice ERF-a nisu izložene valutnom riziku.

5.3 KAMATNI RIZIK

ERF ne pozajmljuje novac i stoga nije izložen kamatnom riziku.

Kamate se ostvaruju na sredstva koja ERF drži na različitim bankovnim računima. Stoga je Komisija u ime ERF-a uvela mjere kojima se osigurava redovita usklađenost ostvarene kamate s tržišnim kamatnim stopama kao i za njihove eventualne fluktuacije.

Doprinose proračunu ERF-a svaka država članica stavlja na poseban račun otvoren pri financijskoj instituciji koju je relevantna država članica odredila. Kako plaćanja koja se primjenjuju za neke od tih računa trenutačno mogu biti negativna, uspostavljeni su postupci upravljanja gotovinom kako bi se što više smanjila salda na tim računima. Osim toga, u skladu s Uredbom Vijeća (EU) 2016/888 sva negativna plaćanja na tim računima snosi relevantna država članica.

Za depozite preko noći na računima u komercijalnim bankama kamata se obračunava svakodnevno. Naknada salda na tim računima temelji se na promjenjivim tržišnim kamatnim stopama na koje se primjenjuje (pozitivna ili negativna) ugovorna marža. Za većinu računa izračun kamate povezan je s tržišnom referentnom kamatnom stopom te se prilagođava kako bi odražavao sve promjene te stope. Zbog toga ERF nije izložen riziku da bi za svoja sredstva mogao dobiti kamatu nižu od tržišne.

5.4 KREDITNI RIZIK (RIZIK DRUGE UGOVORNE STRANE)

Financijska imovina koja nije dospjela ni umanjena:

(u milijunima EUR) Ukupno Ni dospjela ni umanjena Dospjela, ali ne umanjena < 1 godine 1-5 godina > 5 godina Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 92 92 0 — — Ukupno na dan 31.12.2017. 92 92 0 — — Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 132 93 36 4 — Ukupno na dan 31.12.2016. 132 93 36 4 —





Financijska imovina prema kategoriji rizika:

(u milijunima EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. Potraživanja Novac Ukupno Potraživanja Novac Ukupno Druge ugovorne strane s vanjskim kreditnim rejtingom Izvrstan i visok 3 103 106 34 284 318 Gornji srednji stupanj 0 240 240 3 371 374 Niži srednji stupanj 3 4 7 2 16 18 Neulagački stupanj 1 0 2 1 9 10 Ukupno 7 347 354 40 680 720 Druge ugovorne strane bez vanjskog kreditnog rejtinga Skupina 1. (dužnici bez nepodmirenih dugovanja u prošlosti) 86 0 86 92 0 92 Skupina 2. (dužnici s nepodmirenim dugovanjima u prošlosti) — — — — — — Ukupno 86 0 86 92 0 92 Ukupno 92 347 440 132 680 812

Sredstva u kategorijama neulagački stupanj i niži srednji stupanj odnose se prvenstveno na doprinose država članica ERF-u koji se stavljaju na posebne račune koje su države članice otvorile u skladu s člankom 22. stavkom 3. Financijske uredbe ERF-a. U skladu s tom uredbom iznos takvih doprinosa mora ostati na tim posebnim računima dok ne bude potrebno izvršiti plaćanja.

Većina sredstava riznice ERF-a drži se, u skladu s Financijskom uredbom ERF-a, na „posebnim računima” koje su države članice otvorile radi plaćanja svojih doprinosa. Većinu tih računa drže riznice država članica ili njihove nacionalne središnje banke. Te institucije nose najmanji rizik druge ugovorne strane za ERF (izloženost je na državama članicama kojima te institucije pripadaju).

Nadopuna računa na kojima se nalaze sredstva riznice ERF-a koja se drže u komercijalnim bankama radi pokrivanja poslova plaćanja obavlja se neposredno prije roka i njome automatski upravlja sustav Komisije za upravljanje gotovinom riznice. Na svakom računu drži se najmanja količina gotovine razmjerna prosječnom obujmu dnevnih plaćanja koja se s njega izvršavaju. Zbog toga su iznosi koji se na tim računima drže preko noći stalno na niskoj razini, čime se ograničava izloženost ERF-a riziku.

Uz to se pri odabiru komercijalnih banaka primjenjuju posebne smjernice kako bi se dodatno smanjio rizik druge ugovorne strane kojem je izložen ERF.

Sve komercijalne banke biraju se na temelju poziva na podnošenje ponuda. Najniži je kratkoročni kreditni rejting potreban za sudjelovanje u postupku nadmetanja rejting P-1 agencije Moody’s ili jednakovrijedna ocjena (A-1 agencije S&P ili F1 agencije Fitch). U posebnim i opravdanim okolnostima može se zahtijevati niža razina.

5.5 RIZIK LIKVIDNOSTI

Analiza dospijeća financijskih obveza prema preostalom ugovornom dospijeću

(u milijunima EUR) < 1 godine 1-5 godina > 5 godina Ukupno Financijske obveze 563 13 1 577 Ukupno na dan 31.12.2017. 563 13 1 577 Financijske obveze 549 6 — 555 Ukupno na dan 31.12.2016. 549 6 — 555

Proračunskim načelima koja se primjenjuju na ERF osigurava se da su ukupna gotovinska sredstva za proračunsko razdoblje uvijek dovoljna za izvršenje svih povezanih plaćanja. Ukupni iznos doprinosa država članica jednak je ukupnom iznosu odobrenih sredstava za plaćanje za odgovarajuće proračunsko razdoblje.

Doprinosi država članica ERF-u plaćaju se, međutim, u tri obroka godišnje, a plaćanja podliježu određenim sezonskim varijacijama.

Kako bi se osiguralo da sredstva riznice uvijek budu dovoljna za plaćanja za svaki pojedinačni mjesec, riznica Komisije i odgovarajuće službe koje izvršavaju plaćanja redovito razmjenjuju informacije o stanju riznice u cilju osiguravanja da izvršena plaćanja ni u jednom razdoblju ne prekorače dostupna sredstva riznice.

U okviru dnevnih operacija riznice ERF-a dnevna količina likvidnosti na svakom od bankovnih računa ERF-a svakodnevno se, uz prethodno navedene mehanizme, osigurava i automatiziranim alatima za upravljanje gotovinom.

6. OBJAVLJIVANJE POVEZANIH STRANAKA

Povezane stranke ERF-a su Uzajamni fond EU-a Bêkou, Uzajamni fond EU-a za Afriku te Europska komisija. Transakcije između tih subjekata obavljaju se kao dio uobičajenih aktivnosti ERF-a te stoga u skladu s računovodstvenim pravilima EU-a nisu potrebni posebni zahtjevi u pogledu objavljivanja.

ERF nema posebno upravljanje jer njime upravlja Komisija. Prava osoba na ključnim upravljačkim položajima u EU-u, uključujući Komisiju, objavljena su u Konsolidiranim godišnjim financijskim izvještajima Europske unije pod naslovom 7.2. „Prava osoba na ključnim upravljačkim položajima”.

7. DOGAĐAJI NAKON ZAKLJUČNOG DATUMA BILANCE

Do datuma potpisivanja ovih izvještaja računovodstveni službenik ERF-a nije otkrio nikakva značajna pitanja koja bi u okviru ovog odjeljka nalagala zasebno objavljivanje niti su mu takva pitanja prijavljena. Godišnji financijski izvještaji i s njima povezane bilješke izrađeni su na temelju najnovijih dostupnih podataka, što se odražava u prethodno iskazanim podacima.

8. USKLAĐIVANJE POSLOVNOG REZULTATA S PRORAČUNSKIM REZULTATOM

Poslovni rezultat godine izračunava se na temelju računovodstvenih načela nastanka događaja. Realizacija proračuna temelji se međutim na pravilima gotovinskog obračuna. Budući da su poslovni rezultat i realizacija proračuna rezultat istih transakcija, u smislu provjere korisno je osigurati mogućnost njihova usklađivanja. U sljedećoj tablici prikazano je njihovo usklađivanje uz isticanje ključnih iznosa usklađivanja razdijeljenih između stavki prihoda i rashoda.

(u milijunima EUR) 2017. 2016. POSLOVNI REZULTAT GODINE (3 818 ) (3 073 ) Prihodi Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna (7) (2) Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu naplaćena (3) (7) Prava utvrđena u prethodnim godinama naplaćena u tekućoj godini 29 16 Neto učinak pretfinanciranja 57 41 Obračunani prihodi (neto) (62) 8 Ostalo (2) (5) Rashodi Rashodi tekuće godine koji još nisu plaćeni 19 22 Rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini (60) (88) Neto učinak pretfinanciranja (685) (459) Obračunani rashodi (neto) 373 256 PRORAČUNSKI REZULTAT GODINE (4 158 ) (3 291 )

8.1 STAVKE USKLAĐIVANJA – PRIHODI

Proračunski prihodi za financijsku godinu odgovaraju prihodima prikupljenima na temelju prava utvrđenih tijekom godine i iznosima prikupljenima na temelju prava utvrđenih u prethodnim godinama.

Prava koja ne utječu na realizaciju proračuna knjiže se u poslovnom rezultatu, ali se iz proračunske perspektive ne mogu smatrati prihodima jer se unovčeni iznos prenosi u pričuve i ne može se preraspodijeliti u druge svrhe bez odluke Vijeća.

Prava utvrđena u tekućoj godini koja još nisu prikupljena trebaju se zbog usklađivanja odbiti od poslovnog rezultata jer još nisu postala dijelom proračunskih prihoda. Nasuprot tome, prava utvrđena u prethodnim godinama prikupljena u tekućoj godini moraju se zbog usklađivanja dodati poslovnom rezultatu.

Neto učinak pretfinanciranja predstavlja poravnanje iznosa pretfinanciranja za koje je izvršen povrat. Riječ je o gotovinskom primitku koji ne utječe na poslovni rezultat.

Neto obračunani prihodi uglavnom se sastoje od stavki usklađivanja namijenjenih razdvajanju računovodstvenih razdoblja na kraju godine. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani prihodi tekuće godine umanjeni za ukinute obračunane prihode prethodne godine.

8.2 STAVKE USKLAĐIVANJA – RASHODI

Rashode tekuće godine koji još nisu plaćeni treba dodati zbog usklađivanja jer su uključeni u poslovni rezultat, ali nisu dio proračunskih rashoda. Nasuprot tome, rashodi prethodnih godina plaćeni u tekućoj godini moraju se zbog usklađivanja odbiti od poslovnog rezultata jer čine dio proračunskih rashoda tekuće godine, ali nemaju nikakva učinka na poslovni rezultat ili, u slučaju ispravaka, smanjuju rashode.

Gotovinski primitci od ukinutih plaćanja ne utječu na poslovni rezultat, ali utječu na realizaciju proračuna.

Neto učinak pretfinanciranja kombinacija je novih iznosa pretfinanciranja plaćenih u tekućoj godini (koji se iskazuju kao proračunski rashodi predmetne godine) i poravnanja pretfinanciranja plaćenog u tekućoj godini ili prethodnih godina prihvaćanjem opravdanih troškova. Potonji predstavljaju rashod u smislu računovodstva na temelju nastanka poslovnih događaja, ali ne i u smislu proračunskog računovodstva jer se plaćanje početnog pretfinanciranja već uzelo u obzir kao proračunski rashod u trenutku njegova plaćanja.

Neto obračunani rashodi uglavnom se sastoje od stavki usklađivanja namijenjenih razdvajanju računovodstvenih razdoblja na kraju godine, tj. opravdanih rashoda koje su imali korisnici sredstava ERF-a, ali koji još nisu prijavljeni ERF-u. U obzir se uzima samo neto učinak, tj. obračunani rashodi tekuće godine umanjeni za ukinute obračunane rashode prethodne godine.

FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNIH FONDOVA EU-a KONSOLIDIRANIH U ERF

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA BÊKOU ZA 2017. (13)

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a BÊKOU

Opće informacije o uzajamnim fondovima Unije

Uzajamni fond pravni je aranžman sa specifičnom financijskom strukturom kojom se prikupljaju sredstva nekoliko donatora kako bi se zajednički financiralo djelovanje na osnovi zajednički dogovorenih ciljeva i formata izvješćivanja.

U skladu s člankom 187. stavkom 1. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije i člankom 42. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond, Komisija može osnivati uzajamne fondove Unije za vanjsko djelovanje. Uzajamni fondovi Unije za vanjsko djelovanje osnivaju se na temelju sporazuma sklopljenih s drugim donatorima (najmanje jedan vanjski donator) u svrhu odgovora na djelovanja u nuždi, djelovanja nakon djelovanja u nuždi ili tematska djelovanja. Osnivanje takvog fonda mora se opravdati prvenstveno dodanom vrijednošću EU-a (njegove ciljeve može se bolje ispuniti na razini EU-a nego na nacionalnoj razini) i komplementarnošću (uzajamni fond ne smije duplicirati već postojeće i slične instrumente).

Europska komisija dostavlja nacrt odluke o osnivanju uzajamnog fonda EU-a nadležnom odboru kako je definiran u osnovnom aktu za instrument iz kojega se osigurava financijski doprinos Unije za novi uzajamni fond. Savjetovanje s odborima jamstvo je primjerene uključenosti Vijeća u osnivanje uzajamnih fondova EU-a. Prijedlog za reviziju Financijske uredbe obuhvaća potrebu za većom ulogom Europskog parlamenta u osnivanju uzajamnih fondova EU-a (članak 227. stavak 1.) i izvješćivanje o njihovim aktivnostima (članak 244.).

Nakon donošenja odluka o osnivanju i financiranju Europska komisija i donatori potpisuju osnivački akt uzajamnog fonda EU-a. U osnivačkom aktu utvrđuju se glavne značajke uzajamnog fonda EU-a, primjerice njegovi posebni ciljevi, pravila za sastav njegova upravljačkog odbora i poslovnik tog odbora te trajanje fonda. Osnivaju se na određeno razdoblje, koje se zajedno s ciljevima fonda utvrđuje u osnivačkom aktu pojedinog uzajamnog fonda. U skladu s člankom 187. Financijske uredbe EU-a za vođenje uzajamnih fondova Unije za vanjsko djelovanje utvrđena su posebna pravila, a doprinosi nisu uključeni u proračun EU-a.

Uzajamni fondovi EU-a pružaju niz prednosti: to su instrumenti koji se vode na razini EU-a i omogućuju bolju koordinaciju s državama članicama EU-a, bolju kontrolu operacija od strane Unije i drugih donatora te pojačanu vidljivost EU-a. Za uzajamne fondove upotrebljavaju se brzi postupci odlučivanja, a njihova je druga prednost sposobnost udruživanja velikih novčanih iznosa iz različitih izvora, što ih čini fleksibilnim, proaktivnim i prilagodljivim alatom.

Uzajamnim fondovima EU-a upravlja Komisija pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja koji daje jamstvo o uporabi sredstava Komisiji i trećim donatorima. Upravitelj uzajamnog fonda EU-a dužnosnik je za ovjeravanje na osnovi poddelegiranja. Kao u slučaju Europskog razvojnog fonda, računovodstveni službenik uzajamnog fonda EU-a računovodstveni je službenik Komisije, koji je nadležan za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i kontnog plana koji su zajednički svim uzajamnim fondovima EU-a.

Europski parlament i/ili Vijeće mogu od Komisije zatražiti da ukine odobrena sredstva za uzajamni fond ili da izmijeni osnivački akt u cilju likvidacije fonda.

Postojeći uzajamni fondovi EU-a

Komisija je dosad osnovala četiri uzajamna fonda EU-a:

— uzajamni fond EU-a BÊKOU, čiji je cilj poduprijeti sve aspekte izlaska Srednjoafričke Republike iz krize i njezin rad na obnovi. Osnovan je 15. srpnja 2014.

— uzajamni fond EU-a MADAD, Europski regionalni uzajamni fond Unije kao odgovor na krizu u Siriji. Osnovan je 15. prosinca 2014.

— uzajamni fond EU-a za Afriku, krizni uzajamni fond Europske unije za stabilnost i borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljavanja u Africi. Osnovan je 12. studenoga 2015.

— uzajamni fond EU-a za Kolumbiju, čiji je cilj poduprijeti provedbu mirovnog sporazuma na početku razdoblja oporavka i stabilizacije nakon sukoba. Osnovan je 12. prosinca 2016.

Na web-mjestima tih uzajamnih fondova EU-a dostupno je više informacija:

Bêkou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbija –http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Uzajamni fond Bêkou

Prvi uzajamni fond EU-a s više donatora pod nazivom Bêkou, što na jeziku Sango znači „nada”, 15. srpnja 2014. osnovali su Komisija (koju zastupaju glavne uprave DEVCO i ECHO te ESVD) i tri države članice EU-a (Njemačka, Francuska i Nizozemska) u cilju promicanja stabilizacije i obnove Srednjoafričke Republike. Osnovan je za razdoblje od najviše 60 mjeseci. Uzajamnim fondom upravlja se iz Bruxellesa.

Odbor i operativni odbor uzajamnog fonda EU-a Bêkou čine predstavnici donatora i Komisije te promatrači.

Odbor utvrđuje i revidira strategiju tog uzajamnog fonda EU-a. Odbor se sastaje najmanje jedanput godišnje.

Operativni odbor ispituje, odobrava i nadzire provedbu mjera koje se financiraju iz fonda. Osim toga, on odobrava godišnje financijske izvještaje i godišnja izvješća o aktivnostima koje se financiraju iz fonda.

Godišnji financijski izvještaji uzajamnog fonda Bêkou

U skladu s člankom 8. Ugovora o osnivanju Uzajamnog fonda Europske unije za Srednjoafričku Republiku (uzajamni fond EU-a Bêkou) i člankom 11.2.1. Sporazuma o osnivanju godišnji je financijski izvještaj sastavljen od dva dijela: 1. godišnjeg financijskog izvješća koje priprema upravitelj uzajamnog fonda EU-a i 2. godišnjih financijskih izvještaja koje priprema računovodstveni službenik Komisije, koji je na temelju istog članka ujedno i računovodstveni službenik uzajamnog fonda.

U skladu s člankom 8. Sporazuma o uspostavi financijski izvještaji pripremaju se u skladu s računovodstvenim pravilima koja je donio računovodstveni službenik Komisije (računovodstvena pravila EU-a), koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS).

Reviziju godišnjih financijskih izvještaja provodi neovisni vanjski revizor, a konačne godišnje financijske izvještaje upravitelj uzajamnog fonda EU-a i računovodstveni službenik podnose operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

Najvažnija postignuća godine

EU je u srpnju 2014. osnovao svoj prvi uzajamni fond, fond Bêkou, kako bi pomogao Srednjoafričkoj Republici i njezinu stanovništvu da izađu na kraj s posljedicama krize u području osiguravanja pristupa osnovnim uslugama, pokretanja gospodarskog oporavka i otvaranja radnih mjesta te poticanja pomirenja.

Uzajamni fond EU-a Bêkou donio je 2017. svoju operativnu strategiju za razdoblje 2017.–2019., u kojoj se naglasak stavlja na sljedeće: i. ruralni razvoj; ii. potporu sektoru zdravstva; iii. preraspodjelu javnih usluga i iv. pomirenje. Prioriteti su usklađeni s planom „Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix” (Nacionalni plan oporavka i izgradnje mira) i Nacionalnim indikativnim programom za Srednjoafričku Republiku (potpisan u lipnju 2017.) te će se povećati odgovornost nacionalnih tijela. Uzajamni fond EU-a Bêkou donio je 2017. mjere u ukupnom iznosu od 52,3 milijuna EUR u sektoru ruralne otpornosti i otvaranja radnih mjesta, zdravstva, potpore za povratak interno raseljenih osoba i izbjeglica, lake infrastrukture, vodoopskrbe i odvodnje. Navedeni iznos obuhvaća novopokrenute programe te nekoliko izmjena već donesenih mjera.

Uzajamni fond EU-a Bêkou od osnivanja obuhvaća 15 programa. Kad je riječ o ugovorima, uzajamni fond EU-a Bêkou u 2017. je potpisao je 15 novih ugovora u ukupnom iznosu od gotovo 20 milijuna EUR, kojima se doprinosi provedbi njegovih programa u sektoru zdravstva, sigurnosti opskrbe hranom, rodnog osnaživanja te očuvanja divlje flore i faune. Osim toga, iznosi za koje su preuzete obveze u određenim područjima rashoda povećani su u cilju provedbe donesenih izmjena programa – konkretno, iznos za područje rashoda „osnovna zdravstvena skrb” povećan je za 12 milijuna EUR.

Doprinosi njegovih donatora na kraju 2017. iznosili su više od 236 milijuna EUR. To je za 63 milijuna EUR više nego u 2016. Međutim 56 milijuna EUR od tih 236 milijuna EUR još treba potvrditi.

Osim toga, više od 18 milijuna EUR uplaćeno je povrh plaćanja izvršenih u prethodnim godinama – ukupni iznos isplata otkad je uzajamni fond EU-a Bêkou osnovan veći je od 61 milijuna EUR.

U financijskim izvještajima najvažnija kretanja zabilježena su u sljedećim područjima:

— pretfinanciranje: smanjenje za 7 912 tisuća EUR jer je manje ugovora s otvorenim iznosom pretfinanciranja,

— rashodi za poslovanje: povećanje za 12 486 tisuća EUR zbog zrelosti uzajamnog fonda i većeg opsega aktivnosti u području urbanog razvoja te osnovne i primarne zdravstvene skrbi.

BILANCA

(u tisućama EUR) 31.12.2017. 31.12.2016. DUGOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 686 3 604 686 3 604 KRATKOTRAJNA IMOVINA Pretfinanciranje 7 465 12 458 Potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativa sredstva od nerazmjenskih transakcija 877 1 455 Novac i novčani ekvivalenti 39 943 43 036 48 285 56 949 UKUPNA IMOVINA 48 971 60 554 DUGOROČNE OBVEZE Financijske obveze (44 720 ) (59 339 ) (44 720 ) (59 339 ) KRATKOROČNE OBVEZE Poslovne obveze (716) (0) Obračunani troškovi i odgođeni prihodi (3 536 ) (1 215 ) (4 252 ) (1 215 ) UKUPNE OBVEZE (48 971 ) (60 554 ) NETO IMOVINA — — SREDSTVA I PRIČUVE Akumulirani višak — — Poslovni rezultat godine — — NETO IMOVINA — —

IZVJEŠTAJ O FINANCIJSKOM REZULTATU

(u tisućama EUR) 2017. 2016. PRIHODI Prihodi od nerazmjenskih transakcija Prihodi od donacija 29 620 17 232 29 620 17 232 Prihodi od razmjenskih transakcija Financijski prihodi 1 48 1 48 Ukupni prihodi 29 621 17 280 RASHODI Rashodi za poslovanje (28 918 ) (16 432 ) Ostali rashodi (703) (848) Ukupni rashodi (29 621 ) (17 280 ) POSLOVNI REZULTAT GODINE — —

IZVJEŠTAJ O NOVČANOM TOKU

(u tisućama EUR) 2017. 2016. Poslovni rezultat godine — — Poslovanje (Povećanje)/smanjenje pretfinanciranja 7 912 (6 569 ) (Povećanje)/smanjenje potraživanja od razmjenskih transakcija i naplativih sredstava od nerazmjenskih transakcija 578 (91) Povećanje/(smanjenje) financijskih obveza (14 620 ) (3 786 ) Povećanje/(smanjenje) poslovnih obveza 716 0 Povećanje/(smanjenje) obračunanih troškova i odgođenih prihoda 2 321 1 021 NETO NOVČANI TOK (3 092 ) (9 425 ) Neto povećanje/(smanjenje) novca i novčanih ekvivalenata (3 092 ) (9 425 ) Novac i novčani ekvivalenti na početku godine 43 036 52 461 Novac i novčani ekvivalenti na kraju godine 39 943 43 036

IZVJEŠTAJ O PROMJENAMA U NETO IMOVINI

(u tisućama EUR) Akumulirani višak/ (manjak) Poslovni rezultat godine Neto imovina STANJE NA DAN 31.12.2016. — — — Poslovni rezultat godine — — — STANJE NA DAN 31.12.2017. — — —

GODIŠNJI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJI UZAJAMNOG FONDA EU-a ZA AFRIKU ZA 2017. (14)

INFORMACIJE O UZAJAMNOM FONDU EU-a ZA AFRIKU

Opće informacije o uzajamnim fondovima Unije

Uzajamni fond pravni je aranžman sa specifičnom financijskom strukturom kojom se prikupljaju sredstva nekoliko donatora kako bi se zajednički financiralo djelovanje na osnovi zajednički dogovorenih ciljeva i formata izvješćivanja.

U skladu s člankom 187. stavkom 1. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći proračun Unije i člankom 42. Financijske uredbe koja se primjenjuje na 11. Europski razvojni fond, Komisija može osnivati uzajamne fondove Unije za vanjsko djelovanje. Uzajamni fondovi Unije za vanjsko djelovanje osnivaju se na temelju sporazuma sklopljenih s drugim donatorima (najmanje jedan vanjski donator) u svrhu odgovora na djelovanja u nuždi, djelovanja nakon djelovanja u nuždi ili tematska djelovanja. Osnivanje takvog fonda mora se opravdati prvenstveno dodanom vrijednošću EU-a (njegove ciljeve može se bolje ispuniti na razini EU-a nego na nacionalnoj razini) i komplementarnošću (uzajamni fond ne smije duplicirati već postojeće i slične instrumente).

Europska komisija dostavlja nacrt odluke o osnivanju uzajamnog fonda EU-a nadležnom odboru kako je definiran u osnovnom aktu za instrument iz kojega se osigurava financijski doprinos Unije za novi uzajamni fond. Savjetovanje s odborima jamstvo je primjerene uključenosti Vijeća u osnivanje uzajamnih fondova EU-a. Prijedlog za reviziju Financijske uredbe obuhvaća potrebu za većom ulogom Europskog parlamenta u osnivanju uzajamnih fondova EU-a (članak 227. stavak 1.) i izvješćivanje o njihovim aktivnostima (članak 244.).

Nakon donošenja odluka o osnivanju i financiranju Europska komisija i donatori potpisuju osnivački akt uzajamnog fonda EU-a. U osnivačkom aktu utvrđuju se glavne značajke uzajamnog fonda EU-a, primjerice njegovi posebni ciljevi, pravila za sastav njegova upravljačkog odbora i poslovnik tog odbora te trajanje fonda. Osnivaju se na određeno razdoblje, koje se zajedno s ciljevima fonda utvrđuje u osnivačkom aktu pojedinog uzajamnog fonda. U skladu s člankom 187. Financijske uredbe EU-a za vođenje uzajamnih fondova Unije za vanjsko djelovanje utvrđena su posebna pravila, a doprinosi nisu uključeni u proračun EU-a.

Uzajamni fondovi EU-a pružaju niz prednosti: to su instrumenti koji se vode na razini EU-a i omogućuju bolju koordinaciju s državama članicama EU-a, bolju kontrolu operacija od strane Unije i drugih donatora te pojačanu vidljivost EU-a. Za uzajamne fondove upotrebljavaju se brzi postupci odlučivanja, a njihova je druga prednost sposobnost udruživanja velikih novčanih iznosa iz različitih izvora, što ih čini fleksibilnim, proaktivnim i prilagodljivim alatom.

Uzajamnim fondovima EU-a upravlja Komisija pod odgovornošću dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja koji daje jamstvo o uporabi sredstava Komisiji i trećim donatorima. Upravitelj uzajamnog fonda EU-a dužnosnik je za ovjeravanje na osnovi poddelegiranja. Kao u slučaju Europskog razvojnog fonda, računovodstveni službenik uzajamnog fonda EU-a računovodstveni je službenik Komisije, koji je nadležan za utvrđivanje računovodstvenih postupaka i kontnog plana koji su zajednički svim uzajamnim fondovima EU-a.

Europski parlament i/ili Vijeće mogu od Komisije zatražiti da ukine odobrena sredstva za uzajamni fond ili da izmijeni osnivački akt u cilju likvidacije fonda.

Postojeći uzajamni fondovi EU-a

Komisija je dosad osnovala četiri uzajamna fonda EU-a:

— uzajamni fond EU-a BÊKOU, čiji je cilj poduprijeti sve aspekte izlaska Srednjoafričke Republike iz krize i njezin rad na obnovi. Osnovan je 15. srpnja 2014.

— uzajamni fond EU-a MADAD, Europski regionalni uzajamni fond Unije kao odgovor na krizu u Siriji. Osnovan je 15. prosinca 2014.

— uzajamni fond EU-a za Afriku, krizni uzajamni fond Europske unije za stabilnost i borbu protiv temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljavanja u Africi. Osnovan je 12. studenoga 2015.

— uzajamni fond EU-a za Kolumbiju, čiji je cilj poduprijeti provedbu mirovnog sporazuma na početku razdoblja oporavka i stabilizacije nakon sukoba. Osnovan je 12. prosinca 2016.

Na web-mjestima tih uzajamnih fondova EU-a dostupno je više informacija:

Bekou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en

Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Afrika – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en

Kolumbija –http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en

Uzajamni fond EU-a za Afriku

Krizni uzajamni fond Europske unije za stabilnost i rješavanje temeljnih uzroka nezakonitih migracija i raseljenih osoba u Africi („EUTF za Afriku”) osnovan je 12. studenoga 2015. tijekom Sastanka na vrhu o migracijama u Valletti. Glavni su ciljevi tog uzajamnog fonda potpora svih aspekata stabilnosti i doprinos boljem upravljanju migracijama, kao i uklanjanje osnovnih uzroka destabilizacije, nasilnog raseljavanja i nezakonitih migracija, posebno promicanjem otpornosti, gospodarskih i jednakih mogućnosti, sigurnosti i razvoja te rješavanjem problema kršenja ljudskih prava.

Uzajamni fond djeluje u tri glavna zemljopisna područja, i to u regiji Sahel i na području jezera Čad, u regiji Roga Afrike te u regiji sjevera Afrike, no i susjedne zemlje zemalja koje ispunjavaju uvjete mogu imati koristi od projekata uzajamnog fonda, ovisno o slučaju. Uzajamni fond osnovan je na ograničeno razdoblje do 31. prosinca 2020. kako bi se odgovorilo na kratkoročne i dugoročne izazove u tim regijama. Uzajamnim fondom upravlja se iz Bruxellesa.

Odbor i operativni odbor uzajamnog fonda EU-a za Afriku čine predstavnici donatora i Komisije te, u ulozi promatrača, predstavnici država članica EU-a koje nisu donatori, tijela zemalja koje ispunjavaju uvjete i regionalne organizacije.

Odbor utvrđuje i revidira strategiju tog uzajamnog fonda EU-a. Odbor se sastaje najmanje jedanput godišnje.

Operativni odbor ispituje, odobrava i nadzire provedbu mjera koje se financiraju iz fonda. Osim toga, on odobrava godišnje financijske izvještaje i godišnja izvješća o aktivnostima koje se financiraju iz fonda.

Godišnji financijski izvještaji uzajamnog fonda EU-a za Afriku

U skladu s člankom 7. Sporazuma o uspostavi kriznog uzajamnog fonda Europske unije za stabilnost i otklanjanje glavnih uzroka nezakonitih migracija i problema raseljenih osoba u Africi i njegovih internih pravila („Sporazum o uspostavi”) godišnji financijski izvještaji sastoje se od dva dijela: 1. godišnjeg financijskog izvješća koje priprema upravitelj uzajamnog fonda EU-a i 2. godišnjih financijskih izvještaja koje priprema računovodstveni službenik Komisije, koji je na temelju istog članka ujedno i računovodstveni službenik uzajamnog fonda.

U skladu s člankom 8. Sporazuma o uspostavi financijski izvještaji pripremaju se u skladu s računovodstvenim pravilima koja je donio računovodstveni službenik Komisije (računovodstvena pravila EU-a), koja se temelje na Međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (IPSAS).

Reviziju godišnjih financijskih izvještaja provodi neovisni vanjski revizor, a konačne godišnje financijske izvještaje upravitelj uzajamnog fonda EU-a i računovodstveni službenik podnose operativnom odboru na odobrenje (članak 8.3.4. točka (c)).

Najvažnija postignuća godine

Na dan 31. prosinca 2017. sredstva dodijeljena uzajamnom fondu EU-a za Afriku iznosila su otprilike 3 330 milijuna EUR – više od 2 900 milijuna EUR iz Europskog razvojnog fonda (ERF) i financijskih instrumenata EU-a, uključujući sredstva iz Instrumenta za razvojnu suradnju (DCI), Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI), GU-a HOME i GU-a ECHO, te 378,8 milijuna EUR od država članica EU-a i drugih donatora (Švicarska i Norveška), od čega je na dan 31. prosinca 2017. uplaćeno 340,9 milijuna EUR.

U 2017. sredstva iz ERF-a i proračuna EU-a povećala su se za otprilike 525 milijuna EUR (245 milijuna EUR iz ERF-a, 230 milijuna EUR iz DCI-ja te 50 milijuna EUR iz GU-a HOME), što je povećanje od gotovo 22 %. Što je još važnije, na temelju odlučnog poziva Komisije i Europskog vijeća da se osiguraju dodatna sredstva iznos sredstava koja su donirale države članice EU-a i drugi donatori u 2017. se povećao za 226,4 milijuna EUR (148,5 %) – na kraju prosinca 2016. iznosio je 152,4 milijuna EUR, a na kraju 2017. 378,8 milijuna EUR. To iznimno povećanje doprinosa država članica EU-a prvenstveno je usmjereno na regiju sjeverne Afrike.

Od 31. prosinca 2017. ukupno su 143 projekta u vrijednosti od 2 388 milijuna EUR odobrena za regiju Sahel i područje jezera Čad, regiju Roga Afrike te regiju sjeverne Afrike. Od ukupnog odobrenog iznosa s provedbenim partnerima potpisano je 210 ugovora u iznosu od preko 1 502 milijuna EUR (63 % odobrenih sredstava). U 2017. uzajamni fond EU-a za Afriku naglasak je stavio na pokretanje aktivnosti na razini zemalja i regija za rješavanje najvećih potreba afričkih zemalja partnera i istodobno je nastavio u praksi provoditi strateške prioritete uzajamnog fonda. Tijekom godine odobreno je 40 novih programa u tri obuhvaćene regije, zbog čega je broj odobrenih projekata na kraju 2017. iznosio 143, uz 3 programa koji djeluju u više regija. Ugovoreno je 900 milijuna EUR i ritam provedbe uzajamnog fonda EU-a za Afriku u 2017. znatno se poboljšao. Od osnivanja tog uzajamnog fonda s provedbenim partnerima potpisani su ugovori u ukupnom iznosu od 1,5 milijardi EUR. Uzajamni fond za Afriku dodatno je pojačao svoje napore u stvaranju gospodarskih mogućnosti i mogućnosti zapošljavanja, posebno u zemljama podrijetla, te u osiguravanju održivih mogućnosti razvoja u tranzitnim zemljama kako bi ljude potaknuo da se ne bave aktivnostima povezanima s nezakonitim migracijama. Očekuje se da će uz pomoć uzajamnog fonda EU-a za Afriku više od pola milijuna osoba dobiti radno mjesto, strukovno osposobljavanje ili pomoć u pokretanju poslovanja. Uzajamni fond EU-a za Afriku u 2017. osigurao je zaštitu i pomoć za više od 13 000 migranata, a kapaciteti 1 500 tijela javne vlasti pojačani su za potrebe borbe protiv krijumčarenja migranata i trgovanja ljudima.

U financijskim izvještajima učinak te pojačane aktivnosti najuočljiviji je u sljedećim područjima: