(3)[Vijeće je u preporuci o ekonomskoj politici europodručja državama članicama europodručja preporučilo da i u okviru svojih planova za oporavak i otpornost poduzmu mjere kojima se, među ostalim, osigurava usmjerenost politika na potporu oporavku i dodatno jača konvergencija, otpornost te održiv i uključiv rast. Vijeće je preporučilo i da se jačaju nacionalni institucionalni okviri, osigura makrofinancijska stabilnost, dovrši ekonomska i monetarna unija i jača međunarodna uloga eura.] [Ako se Preporuka Vijeća ne donese do donošenja Provedbene odluke Vijeća, molimo izbrišite ovu uvodnu izjavu].

(8)Plan sadržava uravnotežen skup reformi i ulaganja usmjerenih na svladavanje ključnih izazova zemlje, poticanje oporavka od krize uzrokovane bolešću COVID-19 i postavljanje temelja za njezin dugoročni rast. Plan sadržava 85 mjera usmjerenih na glavne izazove Latvije i područja politika od europskog značaja, čime je obuhvaćeno svih šest stupova. Plan sadržava šest komponenata: zelena tranzicija, digitalna tranzicija, smanjenje nejednakosti, zdravstvo, produktivnost i vladavina prava. Ciljevi komponenata komplementarni su, a reformama se potiče učinak povezanih ulaganja, posebno uvođenjem strukturnih promjena i povećanjem sudjelovanja i financiranja iz privatnog sektora.

(9)Plan je usmjeren na glavne izazove s kojima se suočava Latvija, a to su zelena i digitalna tranzicija, socijalna isključenost, zdravstvo, regionalne razlike, digitalne vještine i obrazovanje odraslih, zatim visoko obrazovanje, konvergencija i rast produktivnosti, uključujući istraživanje i inovacije te potporu poslovnim ulaganjima, i administrativni kapaciteti, uključujući poreznu upravu, javnu nabavu i pravosudni sustav.

Svladavanje svih ili znatnog dijela izazova utvrđenih u preporukama za Latviju

(10)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (b) i odjeljkom 2.2. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241, očekuje se da će se planom za oporavak i otpornost doprinijeti djelotvornom svladavanju svih ili znatnog dijela izazova (ocjena A) utvrđenih u relevantnim preporukama za Latviju, uključujući njihove fiskalne aspekte, ili izazova utvrđenih u drugim relevantnim dokumentima koje je Komisija službeno donijela u kontekstu europskog semestra.

(11)Za preporuke koje se odnose na izravni odgovor fiskalne politike na pandemiju može se smatrati da su izvan opsega nacionalnog latvijskog plana, neovisno o tome što je Latvija općenito primjereno i dostatno odgovorila na izravnu potrebu za potporom gospodarstvu fiskalnim mjerama u 2020. i 2021., u skladu s odredbama opće klauzule o odstupanju. Osim toga, preporuka o ostvarivanju srednjoročnog proračunskog cilja u 2020. više nije relevantna zbog isteka odgovarajućeg proračunskog razdoblja i aktivacije opće klauzule o odstupanju iz Pakta o stabilnosti i rastu u ožujku 2020. u kontekstu pandemije.

(12)Plan sadržava opsežan skup reformi i ulaganja koji se međusobno dopunjuju i koji doprinose djelotvornom svladavanju svih ili znatnog dijela gospodarskih i socijalnih izazova navedenih u preporukama koje je Vijeće uputilo Latviji u okviru europskog semestra u 2019. i 2020., posebno onih u području zdravstva, kao što su otpornost, dostupnost, kvaliteta i isplativost zdravstvenog sektora; obrazovanja i vještina, kao što su kvaliteta i učinkovitost obrazovnog sustava i digitalnih vještina; socijalne uključivosti, kao što je zajamčeni minimalni dohodak; istraživanja i inovacija; ulaganja, kao što su zelena i digitalna tranzicija, cjenovno pristupačno stanovanje; javne uprave i poslovne klime.

(13)Kontinuirana konvergencija i dalje je glavni izazov Latvije u smislu poboljšanja životnog standarda stanovništva. Reforme i ulaganja u vještine, obrazovanje i osposobljavanje, zdravstvo i socijalnu uključenost trebali bi doprinijeti poboljšanju produktivnosti i dugoročnom uključivom rastu Latvije. Znatna ulaganja predviđena su za mjere usavršavanja i prekvalifikacije usmjerene na to da se radna snaga opremi potrebnim vještinama i novim cjenovno pristupačnim stanovanjem kako bi se poboljšala regionalna mobilnost radne snage. U plan su uključene reforme i ulaganja za povećanje otpornosti i dostupnosti zdravstvenog sustava, podupiranje pružanja integriranih usluga skrbi i povećanje kapaciteta zdravstvenih ustanova za prilagodbu kriznim situacijama. Plan doprinosi svladavanju socijalnih izazova daljnjim poboljšanjem sustava zajamčenog minimalnog dohotka mehanizmom godišnje indeksacije i njegovim povezivanjem s razvojem medijana dohotka. Druga ulaganja u pristupačnost i infrastrukturu za rehabilitaciju osoba smanjene mobilnosti i s invaliditetom, kao i ulaganja u dugotrajnu skrb za starije osobe trebala bi doprinijeti napretku u svladavanju trenutačnih izazova.

(14)Plan znatno povećava ulaganja u istraživanje i inovacije i podupire razne reforme javne uprave. Ublažava i socioekonomske troškove zelene i digitalne tranzicije, uzimajući u obzir regionalne razlike. Plan nastoji znatno promijeniti fragmentirano upravljanje inovacijskim sustavom i stvoriti održive inovacijske ekosustave, čime se potiču veća ukupna ulaganja. Predviđena su znatna ulaganja u zelenu i digitalnu tranziciju, uključujući ulaganja u energetsku učinkovitost, modernizaciju električne mreže, IT sustave javnog sektora te osnovne i napredne digitalne vještine u javnom i privatnom sektoru. Cilj je mjera za poboljšanje intermodalne prometne infrastrukture u Rigi i okolici omogućiti mobilnost radne snage i smanjiti sve veću potrošnju energije i emisije stakleničkih plinova za osobne automobile. Kako bi se odgovorilo na regionalne razlike, plan se temelji na administrativnoj teritorijalnoj reformi i uključuje znatna ulaganja u industrijske parkove, gradski prijevoz, obnovu cesta, škole i cjenovno pristupačno stanovanje. Odgovornost i učinkovitost javne uprave trebali bi se ojačati reformama i ulaganjima radi borbe protiv sive ekonomije i gospodarskog kriminala, poboljšanja sustava nabave i inovacija u javnom sektoru. Očekuje se da će se u planu nastaviti rad na provedbi strategije za sprečavanje pranja novca reformom sustava suradnje, razmjene informacija i osposobljavanja među tijelima kaznenog progona uključenima u utvrđivanje, istragu i procesuiranje gospodarskog kriminala, uz istovremeno jačanje njihovih tehničkih kapaciteta.

Doprinos potencijalu rasta, otvaranju radnih mjesta i ekonomskoj, socijalnoj i institucionalnoj otpornosti

(15)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (c) i odjeljkom 2.3. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će plan za oporavak i otpornost snažno utjecati (ocjena A) na jačanje potencijala za rast, otvaranje radnih mjesta i ekonomsku, socijalnu i institucionalnu otpornost države članice, čime se doprinosi provedbi europskog stupa socijalnih prava, među ostalim i promicanjem politika za djecu i mlade, te na ublažavanje ekonomskih i socijalnih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19, i time ojačati ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju i konvergenciju u Uniji.

(16)Simulacije Komisije pokazuju da plan ima potencijala za povećanje BDP-a Latvije za 2 % do 2026. Program stabilnosti Latvije za 2021. upućuje na jasan učinak dodatnosti plana jer se očekuje da će razina javnih ulaganja biti znatno viša od razine prije pandemije i iznositi prosječno 5,9 % BDP-a u razdoblju od 2021. do 2024. u odnosu na prosječnih 5,1 % BDP-a u razdoblju od 2017. do 2019.

(17)Ulaganja i reforme u zelenu i digitalnu infrastrukturu, regionalni razvoj, istraživanje i inovacije te opsežni programi potpore za poslovna ulaganja ojačat će potencijal rasta Latvije u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Ulaganja i popratne reforme u prometni sustav Rige povećat će konkurentnost grada i sposobnost privlačenja ulaganja i talenta. Mjere za poticanje privatnih ulaganja u energiju vjetra doprinijet će ostvarivanju ciljnih vrijednosti u pogledu energije iz obnovljivih izvora i pretvaranju u konkurentno niskougljično gospodarstvo. Programi potpore za poslovna ulaganja ubrzat će nastojanja Latvije da ostvari veći izvozni kapacitet i rast produktivnosti, na temelju osnova industrije, to jest inovacija, tržišnog natjecanja i snažnog jedinstvenog tržišta koje dobro funkcionira. Latvijski plan predviđa ulaganja i reforme usmjerene na jačanje vještina stanovništva. Ulaganja u stanovanje i infrastrukturu za rubne regije ojačat će prilike za rast u latvijskim regijama koje zaostaju. Sveukupno, te mjere svladavaju dugotrajne izazove latvijskog gospodarstva: niske rashode za inovacije, slabo korištenje modernih tehnologija te znatne regionalne razlike.

(18)Očekuje se da će se ulaganjima i reformama u cilju poboljšanja socijalne uključenosti i zdravstvene skrbi ojačati socijalna kohezija i socijalna zaštita. Uvođenjem indeksacije zajamčenog minimalnog dohotka trebalo bi se osigurati da se naknade svake godine prilagođavaju rastu plaća i time doprinijeti njihovoj prikladnosti. Zajedno s povećanjem praga zajamčenog minimalnog dohotka od najmanje 20 % medijana dohotka, očekuje se da će se tim mjerama smanjiti dohodovna nejednakost i poboljšati učinkovitost socijalnih transfera za koje je utvrđeno da su među najvažnijim socijalnim izazovima Latvije. Osim toga, očekuje se da će se ulaganjima u zdravstvenu infrastrukturu u kombinaciji s reformom usmjerenom na privlačenje dodatnih ljudskih resursa u zdravstveni sektor poboljšati dostupnost zdravstvene skrbi, čiji je manjak pretežno utjecao na osobe s niskim primanjima i osobe koje žive u rubnim područjima.

Načelo „ne nanosi bitnu štetu”

(19)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (d) i odjeljkom 2.4. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 očekuje se da će se planom za oporavak i otpornost osigurati da se nijednom mjerom (ocjena A) za provedbu reformi i projekata ulaganja uključenom u plan za oporavak i otpornost ne nanosi bitna šteta okolišnim ciljevima u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća (načelo „ne nanosi bitnu štetu”).

(20)Ocjena usklađenosti s načelom „ne nanosi bitnu štetu” koju je Latvija dostavila u svojem planu za oporavak i otpornost provedena je u skladu s tehničkim smjernicama Europske komisije o primjeni načela nenanošenja bitne štete (2021/C 58/01). Obuhvaća šest okolišnih ciljeva u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852, a to su ublažavanje klimatskih promjena, prilagodba klimatskim promjenama, održiva upotreba i zaštita vodnih i morskih resursa, kružno gospodarstvo, sprečavanje i kontrola onečišćenja te zaštita i obnova bioraznolikosti i ekosustava. Utjecaj na okoliš procjenjuje se na razini mjere, tj. jedna pojedinačna procjena po reformi ili ulaganju. Gdje je to bilo potrebno, Latvija je predložila provedbu mjera za ublažavanje kako bi se izbjegla bitna šteta. To se posebno odnosi na mjere zaštite od poplava, za koje je poštovanje načela „ne nanosi bitnu štetu” osigurano uključivanjem posebne ključne etape. U skladu s tim, ulaganjima u zaštitu od poplava mora se osigurati stroga usklađenost s propisima Unije o okolišu i nepostojanje štete za stanje vodnih tijela. Obnova cesta popraćena je ulaganjem u dekarbonizirani promet kako bi se spriječila šteta cilju ublažavanja klimatskih promjena.

Doprinos zelenoj tranziciji i bioraznolikosti

(21)U skladu s člankom 19. stavkom 3. točkom (e) i odjeljkom 2.5. Priloga V. Uredbi (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost sadržava mjere koje u velikoj mjeri (ocjena A) doprinose zelenoj tranziciji, uključujući bioraznolikost, ili svladavanju izazova koji iz toga proizlaze. Mjerama potpore klimatskim cijevima dodijeljeno je 37,6 % ukupnih sredstava dodijeljenih u okviru plana, izračunato u skladu s metodologijom iz Priloga VI. Uredbi (EU) 2021/241. U skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2021/241 plan za oporavak i otpornost usklađen je s informacijama koje su uključene u Nacionalni energetski i klimatski plan 2021.–2030.

(22)Latvijski plan za oporavak i otpornost poseban naglasak ima na održivoj mobilnosti. Obnova metropolskog područja Rige i povezani program ulaganja za ozelenjivanje urbanog javnog prijevoza i infrastrukture trebali bi snažno doprinijeti dekarbonizaciji latvijskog prometnog sektora. Plan za oporavak i otpornost sadržava i mjere usmjerene na poboljšanje energetske učinkovitosti u stambenim zgradama, javnim zgradama i poduzećima i unaprjeđenje elektroenergetske mreže. To bi trebalo doprinijeti poboljšanju energetske učinkovitosti i smanjenju emisija stakleničkih plinova u sektoru građevinarstva. Plan za oporavak i otpornost usmjeren je i na prilagodbu klimatskim promjenama zahvaljujući ulaganjima u zaštitu od poplava i zaštitu od požara koja bi trebali izravno doprinijeti cilju prilagodbe posljedicama klimatskih promjena. Plan ne sadržava mjere čiji je cilj bioraznolikost. Međutim, neke mjere za ublažavanje klimatskih promjena mogu biti korisne i za očuvanje bioraznolikosti s obzirom na to da su klimatske promjene jedna od glavnih prijetnji bioraznolikosti.

Doprinos digitalnoj tranziciji