ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.

pozdravlja prijedlog Komisije o pripremi Akcijskog plana za 5G s ciljem da EU preuzme vodstvo u svijetu kad je riječ o uvođenju standardiziranih 5G mreža od 2020. do 2025. u okviru šire razvijene strategije za europsko gigabitno društvo koje je tehnološki konkurentnije i uključivije; smatra da je za to od ključne važnosti odgovarajuća koordinacija među državama članicama kako bi se pri uvođenju 5G mreža spriječila kašnjenja do kojih je došlo pri uvođenju 4G mreža, što je rezultiralo time da je danas prosječna pokrivenost 4G mrežama 86 %, a u ruralnim područjima samo 36 %;
—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. naslovljen „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.”, donesen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. u New Yorku,
26.

napominje potrebu za podizanjem svijesti među potrošačima u pogledu vrijednosti njihovih osobnih podataka; napominje da potrošači mogu sklapati ugovore kako bi dijelili digitalni sadržaj u zamjenu za plaćanje naknade; naglašava da to može dovesti do gospodarskih koristi, no da se može upotrebljavati i na diskriminirajući način; poziva Komisiju da istraži mogućnost europske strategije za dijeljenje podataka u cilju uspostavljanja nadzora potrošača nad njihovim podacima; smatra da će jasan pristup usmjeren na potrošače povećati povjerenje u usluge temeljene na oblaku te potaknuti nove inovativne usluge koje nude različiti akteri u financijskom vrijednosnom lancu, npr. uporabom sučelja za programiranje aplikacija (API) ili olakšavanjem izravnog pristupa podacima za usluge elektroničkog plaćanja; zahtijeva od Komisije da istraži budući potencijal sustava upravljanja osobnim podacima kao tehničkih alata s pomoću kojih potrošači upravljaju svojim osobnim podacima;
7.

podsjeća na to da se sukob u Jemenu ne može rješavati vojnim putem, već da se do rješenja krize može doći samo uključivim pregovorima koje će predvoditi Jemen i u kojima će sudjelovati sve strane u sukobu, uz puno i smisleno sudjelovanje žena, što će dovesti do sveobuhvatnog političkog rješenja; ponovno izražava svoju potporu naporima koje ulažu glavni tajnik UN-a, posebni izaslanik UN-a za Jemen i Europska služba za vanjsko djelovanje kako bi se omogućio nastavak pregovora te poziva sve strane uključene u sukob da budu konstruktivne i ne postavljaju preduvjete za nastavak pregovora; ističe da je za lakši povratak političkom rješavanju sukoba iznimno važno provesti mjere za jačanje međusobnog povjerenja kao što su neposredni koraci za postizanje održivog prekida vatre, mehanizam za povlačenje snaga koji bi bio pod nadzorom UN-a, olakšavanje pristupa za humanitarnu pomoći i robu te oslobađanje političkih zatvorenika;
J.

budući da je cijelo područje istočne Afrike pogođeno velikom sušom, a glad je proglašena u dijelovima Južnog Sudana, čime je ugroženo do milijun ljudi; budući da je za Somaliju izdano upozorenje o gladi, da se Somalija suočava s trećom gladi u 25 godina i da je vlada priopćila da je 6,2 milijuna osoba potrebna hitna pomoć u hrani; budući da je predsjednik Kenije Uhuru Kenyatta sušu u zemlji proglasio nacionalnom elementarnom nepogodom s obzirom na to da je 2,7 milijuna ljudi suočeno s teškom gladi; budući da se predviđa da će se stanje pogoršati u Etiopiji, Keniji, Somaliji i Jemenu, što bi moglo dovesti do gladi velikih razmjera;
F.

budući da je velika ofenziva vlade u Yuaiju, Waatu, Tongi i Kodoku posljednjih tjedana dovela do tragičnih humanitarnih posljedica, među kojima je i raseljavanje od 50 000 do 100 000 osoba; budući da je to uslijedilo nakon ubijanja brojnih civila 8. travnja 2017. u zapadnom gradu Wauu, što je bila kolektivna kazna izvršena na temelju etničke pripadnosti i političkih stajališta; budući da su meta vladinih snaga i dalje civili, čime se krši pravo oružanog sukoba, te da te snage blokiraju misiju UN-a u zaštiti civila;
5.

ističe da bi Unija trebala svima, bez obzira na dob ili status, omogućiti veću vidljivost i bolje prepoznavanje i priznavanje vještina i kompetencija, uključujući one koje su stečene volontiranjem, i to na jasan i dostupan način, posebice u prekograničnim područjima, bez obzira na to gdje su i kako te vještine i kompetencije stečene; naglašava da države članice trebaju uložiti veće napore u ostvarivanje bržeg i učinkovitijeg priznavanja kvalifikacija i upućivanja na relevantnu razinu Europskog kvalifikacijskog okvira;
C.

budući da jedinstveni identifikator BCS-GHØØ5-8 koji je dodijeljen pamuku GHB119, kako je opisano u zahtjevu, izražava protein PAT koji dovodi do tolerancije na herbicide koji se temelje na glufosinat amoniju i protein Cry2Ae koji dovodi do otpornosti na određene leptire nametnike; budući da bi odobrenje uvoza tog pamuka u Uniju bez sumnje dovelo do povećanja u njegovom uzgoju u drugim dijelovima svijeta i samim time do povećane upotrebe herbicida koji se temelje na glufosinat amoniju;
9.

poziva one države članice, u kojima još nije moguće pozvati se na motive rase, nacionalnog ili etničkog podrijetla ili vjere ili uvjerenja kao otežavajuće faktore u kaznenom djelu, da što prije isprave to stanje i da djeluju u smjeru ispravne primjene i provedbe Okvirne odluke Vijeća o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kaznenopravnim sredstvima, kako bi se osiguralo da se antisemitski činovi kazneno gone u državama članicama, i u sferi interneta i izvan nje;
G.

budući da situacija u zemljama pogođenima gospodarskom krizom i rezovima u proračunu nerazmjerno utječe na žene, posebno na mlade i starije žene, samohrane majke i žene koje su žrtve višestruke diskriminacije te da ih je to dovelo do siromaštva i socijalne marginalizacije jer ih se sve više isključuje s tržišta rada; budući da rezovi u uslugama javne skrbi i zdravstva dovode do prijenosa odgovornosti za skrb s društva natrag na kućanstva, što uglavnom utječe na žene;
15.

poziva Komisiju i države članice da omoguće razmjenu najboljih praksi u tom području; poziva na to da se naglasak stavi na one preventivne mjere koje su usklađene s načelom ravnopravnosti žena i muškaraca, kao što je preporučeno u, primjerice, Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula), i koje nisu ograničene na slobode žena te koje su primarno usredotočene na odvraćanje potencijalnih počinitelja umjesto na promjenu ponašanja žena kao potencijalnih žrtava; napominje da se u Konvenciji iz Istanbula navodi sljedeće: „prepoznajući da je ostvarenje de jure i de facto ravnopravnosti žena i muškaraca ključni element u sprečavanju nasilja nad ženama” te stoga poziva države članice i Komisiju da taj sveobuhvatni pristup slijede u svojim politikama kojima je cilj iskorijeniti nasilje nad ženama, uključujući provedbu odredbi protiv uznemiravanja navedenih u Direktivi; poziva države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju Konvenciju iz Istanbula te Komisiju i Vijeće da ubrzaju proces pristupanja EU-a toj Konvenciji;
L.

budući da su za odgovor EU-a upotrijebljeni različiti unutarnji i vanjski instrumenti, no čini se da je on bio pretjerano usmjeren na kratkoročno razdoblje i na smanjenje ili zaustavljanje migracijskih kretanja; budući da se tim kratkoročnim pristupom ne rješavaju ni uzroci prisilnog raseljavanja i migracijskih tokova ni humanitarne potrebe migranata; budući da su potrebna daljnja poboljšanja odgovora EU-a u pogledu instrumenata upravljanja krizama i sprečavanja sukoba, s obzirom na to da su nasilni sukobi temeljeni uzrok prisilnih raseljavanja;
J.

budući da je Jean-Michel Wal, član Povjerenstva EFSA-e za GMO (10), izrazio mišljenje manjine u kojem navodi da: „podnositelj zahtjeva nije dostavio nikakve konkretne podatke u vezi s ijednom od 20 potkombinacija, kao što nije dao ni zadovoljavajuće objašnjenje zašto ti podaci nedostaju i/ili zašto ih smatra nepotrebnima za ocjenu rizika. To je najvažniji razlog ovog mišljenja manjine jer ne mogu postojati dvije vrste procjene rizika, jedna sveobuhvatna i utemeljena na potpunim podacima i druga za koju uopće nisu dostupni konkretni podaci i koja se temelji na pretpostavkama i neizravnim mišljenjima Povjerenstva izvedenima primjenom takozvanog „pristupa ocjenjivanja težine dokaza” i ekstrapolacijom podataka dobivenih za pojedinačne promjene, kombinaciju pet promjena te ostale kombinacije koje su dostavljene i ocijenjene u drugim prijavama. Osim tog načelnog aspekta, u ovom slučaju to može dovesti do nekontroliranog rizika za zdravlje ljudi kao potrošača u određenim segmentima stanovništva.”;
G.

budući da se Vlada Bangladeša na sastanku na vrhu posvećenom djevojčicama i održanom u srpnju 2014. obvezala da će do 2021. za jednu trećinu smanjiti broj djevojčica koje se udaju u dobi između 15 i 18 godina, da će do 2021. iskorijeniti brakove koji se sklapaju s djecom mlađom od 15 godina te da će do 2041. okončati brakove djece mlađe od 18 godina;
B.

budući da će to biti događaj bez presedana i vrijedan žaljenja jer se do sada ni jedna država članica nije povukla iz Europske unije; budući da se to povlačenje mora provesti na uredan način kako ne bi negativno utjecalo na Europsku uniju, njezine građane i proces europske integracije;
11.

priznaje da, iako zemljišna politika u prvom redu spada u nadležnost država članica, na nju mogu utjecati zajednička poljoprivredna politika ili relevantna politička područja, uz ozbiljan utjecaj na konkurentnost poljoprivrednih gospodarstava na unutarnjem tržištu; smatra da zemljišna politika mora dati doprinos jamčenju raspršene, pravedne i ravnopravne raspodjele prava korištenja zemljišta i pristupa zemljištu, kao i osiguravanju statusa poljoprivrednika zakupnika unutar odgovarajućeg okvira, s obzirom na to da se time izravno utječe na životne i radne uvjete te kvalitetu života u ruralnim područjima; podsjeća na važnu socijalnu funkciju posjeda zemljišta i njegove obrade koja traje generacijama, a koja se temelji na činjenici da gubitak poljoprivrednih gospodarstava i radnih mjesta dovodi do sloma europskih malih poljoprivrednih gospodarstava i ruralnih područja, a time i do strukturnih promjena koje nisu poželjne za društvo u cjelini;
11.

poziva na brzo usvajanje 3. i 4. paketa o stvarnim emisijama tijekom vožnje kako bi se dopunio regulatorni okvir za novi postupak homologacije, kao i na brzu primjenu tog okvira; podsjeća na to da je potrebno vrlo pažljivo definirati specifikacije postupaka ispitivanja i ocjene kako bi se s pomoću ispitivanja o stvarnim emisijama tijekom vožnje učinkovito smanjila razlika između emisija izmjerenih u laboratoriju i na cesti, te na to da bi one trebale obuhvaćati širok raspon uvjeta vožnje, uključujući temperaturu, opterećenje motora, brzinu vozila, nadmorsku visinu, tip ceste i ostale parametre uobičajene za vožnju u Uniji;
25.

poziva Komisiju da procijeni utjecaj izvršnog naloga o jačanju javne i unutarnje sigurnosti u Sjedinjenim Američkim Državama (en. Enhancing Public Safety in the Interior of the United States) od 25. siječnja 2017., a posebno njegov dio o isključivanju stranih državljana iz zaštite u okviru Zakona o privatnosti koji se odnosi na informacije na temelju kojih se mogu identificirati osobe, što je u suprotnosti s pisanim jamstvima da mehanizmi sudske zaštite pojedinaca postoje u slučajevima kad su podacima pristupila tijela SAD-a; traži od Komisije da dostavi detaljnu pravnu analizu posljedica mjera u okviru tog izvršnog naloga na mogućnosti pravne zaštite te pravo na sudsku zaštitu Europljana u SAD-u;
C.

budući da se EU u okviru Programa održivog razvoja do 2030. obvezao da će promicati provedbu održivog gospodarenja svim vrstama šuma, zaustaviti krčenje šuma, rehabilitirati propale šume i značajno povećati pošumljavanje i ponovno pošumljavanje u svijetu do 2020.; budući da se u okviru Programa do 2030. EU obvezao osigurati održivu potrošnju i proizvodne modele, potaknuti poduzeća da usvoje održive prakse i u svoje cikluse izvješćivanja uključe informacije o održivosti te promicati održive prakse javne nabave, u skladu s nacionalnim politikama i globalnim prioritetima do 2020.;
5.

No kako bi se izbjegle praksa traženja najpovoljnijeg pravnog sustava („forum shopping”) ili primjena neodgovarajućih nacionalnih zakona, to automatsko priznavanje podložno je, prije svega, uvjetu da ono ne smije biti u očitoj suprotnosti s javnim pretkom države članice koja daje priznanje, uz naglasak na tome da odbijeni zahtjevi nikad ne smiju de facto dovesti do diskriminacije zabranjene člankom 21. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, i, na drugom mjestu, uvjetu da je država članica koja je donijela odluku o posvojenju bila za to nadležna na temelju članka 4 prijedloga zatraženog u dijelu B (prijedlog). Samo država članica uobičajenog boravišta jednog ili oba roditelja ili djeteta može imati tu nadležnost. No kad je odluka o posvojenju donesena u trećoj zemlji, nadležnost za prvo priznavanje posvojenja u Uniji može imati država članica čije državljanstvo imaju roditelji ili dijete. Time se jamči pristup pravosuđu za europske obitelji koje imaju boravište u prekomorskim zemljama.
G.

budući da je, umjesto da jača Uniju, sustav u kojem države članice pribjegavaju rješenjima „à la carte”, a koji je Ugovor iz Lisabona dodatno produbio, učinio Uniju kompleksnijom i doveo do izražaja njezinu unutarnju diferencijaciju; budući da su, unatoč fleksibilnosti koju nude Ugovori, kroz primarno pravo odobrena brojna izuzimanja država članica i da je to dovelo do netransparentnog sustava preklapajućih krugova suradnje te onemogućilo demokratski nadzor i odgovornost;
M.

budući da treba razlikovati između količine i kvalitete podataka kako bi se omogućila učinkovita upotreba velikih podataka (algoritmi i ostali analitički instrumenti); budući da podaci i/ili postupci niske kvalitete na kojima se temelje procesi odlučivanja i analitički instrumenti mogu dovesti do neobjektivnih algoritama, lažnih korelacija, pogrešaka, podcjenjivanja pravnih, socijalnih i etičkih implikacija, rizika da će se podaci koristiti u svrhu diskriminacije ili prijevare te marginalizacije ljudske uloge u tim procesima, što dovodi do manjkavih postupaka odlučivanja koji imaju negativan učinak na život i mogućnosti građana, posebno marginaliziranih skupina, te do negativnog učinka na društva i poslovne subjekte;
28.

pozdravlja Deklaraciju UN-a iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima u kojoj se razmatra pitanje masovnih kretanja izbjeglica i migranata i koja je rezultirala usvajanjem globalnog pakta o sveobuhvatnom okviru za pomoć izbjeglicama te obvezom u pogledu migranata i izbjeglica čiji su ciljevi spašavanje života, odgovaranje na posebne potrebe, suzbijanje rasizma i ksenofobije, borba protiv trgovine ljudima, jamčenje jednakog priznavanja i zaštite pred zakonom te jamčenje uključenosti u nacionalne razvojne planove; poziva sve uključene strane da zajamče politički angažman, financijska sredstva i konkretna djela solidarnosti kao izraz potpore Deklaraciji iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima te podsjeća na to da bi se pitanje migracija trebalo nastaviti razmatrati na globalnoj, a ne samo na europskoj razini; poziva EU i njegove države članice da zauzmu vodeću ulogu u tim međunarodnim naporima te da u skladu s međunarodnim pravom poštuju svoje obveze zaštite ljudskih prava tražitelja azila, izbjeglica, migranata i svih raseljenih osoba, posebno žena, djece i ugroženih skupina, uključujući osobe s invaliditetom;
28.

podsjeća na to da europski strukturni i investicijski fondovi podliježu ex ante uvjetima u pogledu roda, što iziskuje aranžmane za osposobljavanje odgovarajućeg osoblje i za uključivanje tijela nadležnih za ravnopravnost spolova tijekom pripreme i provedbe programa; poziva Komisiju da se pobrine za to da taj zahtjev bude ispunjen; poziva na učinkovito korištenje postojećim stalnim tijelima za ravnopravnost spolova na razini država članica; u tom kontekstu snažno pozdravlja najbolje nacionalne prakse kao što je mreža GenderCoP (Europska zajednica za praksu rodno osviještene politike) u Švedskoj; apelira na države članice da tijelima za ravnopravnost zajamče neovisnost, djelotvornost te dostatne ovlasti i resurse kako bi mogla obavljati svoje glavne zadaće;
55.

u svjetlu golemog priljeva migranata i izbjeglica u Europsku uniju tijekom posljednjih godina, pozdravlja sve jaču međukulturnu dimenziju programa i nada se da će to od 2017. rezultirati većim brojem projekata kojima se potiču kulturna raznolikost i međukulturni dijalog te promiče višejezičnost; ističe da bi se to trebalo poduprijeti kao redovita programska komponenta s obzirom na to da će u predstojećim godinama kulturna integracija vjerojatno ostati izazov za mnoge države članice;
2.

svjestan je da je uvođenje nekoliko novih zahtjeva, kao što su tematska koncentracija, ex ante uvjeti i financijsko upravljanje, unatoč tome što osiguravaju bolju uspješnost programa, s obzirom na kasno donošenje zakonodavnog okvira doprinijeli kašnjenju u provedbi; skreće pozornost na činjenicu da bi zbog sadašnjeg tempa provedbe u narednim godinama moglo doći do opsežnog opoziva sredstava te ističe da treba poduzeti odgovarajuće mjere kako bi se to izbjeglo; poziva Komisiju da navede koje mjere planira poduzeti u tom pogledu;
29.

svjestan je emisija CO 2 prouzročenih sektorom zrakoplovstva; ističe širok niz već poduzetih ili planiranih aktivnosti u cilju postizanja smanjenja emisija CO 2 i stakleničkih plinova, na tehnički način, razvojem alternativnih goriva i lakših zrakoplova te, i politički, poštovanjem međunarodnih sporazuma; pozdravlja sporazum koji je postignut na 39. skupštini ICAO-a 6. listopada 2016. uz usvajanje globalnih tržišno utemeljenih mjera za smanjenje međunarodnih emisija iz zrakoplovstva te obvezu o sudjelovanju u dobrovoljnoj fazi do 2027. koju je preuzelo 65 država, što znači da će se tim programom otprilike 80 % emisija iznad razina iz 2020. do 2035. ublažiti; podsjeća da je važno i nakon 31. prosinca 2016. zadržati odstupanje odobreno u okviru sustava trgovanja emisijama za emisije koje su posljedice letova koji povezuju zračnu luku u nekom od najudaljenijih područja u smislu članka 349. UFEU-a; pozdravlja namjeru Komisije da u svjetlu tog sporazuma revidira mjere EU-a za smanjenje emisija CO 2 koje nastaju zbog zrakoplovstva;
37.

napominje da države članice imaju različite administrativne kulture i razine uspješnosti u svojim okvirima politike, a da ex ante uvjeti trebaju pomoći da se te razlike nadiđu; naglašava da je potreba za jačanjem administrativnih kapaciteta prioritet u kontekstu provedbe kohezijske politike i Europskog semestra, posebno u državama članicama s niskom apsorpcijom sredstava; konstatira da je državama članicama, regijama i lokalitetima potrebno pružati tehničku, stručnu i praktičnu potporu tijekom prijavljivanja za financiranje; pohvaljuje učinak mehanizma JASPERS i ponavlja da slabo investicijsko planiranje dovodi do velikih kašnjenja u pogledu dovršetka projekata te do neučinkovitog korištenja financijskih sredstava;
56.

smatra neizostavnim da se u novi konsenzus uvrsti upućivanje na čvrstu obvezu EU-a da uspostavi pravno obvezujući okvir kojim se poduzeća poziva na odgovornost za njihovo nedopušteno poslovanje u zemljama u kojima posluju s obzirom na to da utječu na sva područja društva, od profitiranja od dječjega rada do izostanka plaće dostatne za podmirivanje osnovnih životnih potreba, od izlijevanja nafte do masovne deforestacije, od uznemiravanja branitelja ljudskih prava do jagme za zemljištem;
24.

napominje da je instrument jamstva za studentske zajmove pokrenut tek u veljači 2015. nakon potpisivanja sporazuma o delegiranju s Europskim investicijskim fondom (EIF) u prosincu 2014. te da do danas samo četiri banke u Francuskoj, Španjolskoj i Irskoj sudjeluju u tom inovativnom instrumentu; izražava žaljenje zbog toga što je taj financijski instrument daleko od postizanja očekivanih rezultata jer do sada u njemu sudjeluje samo 130 studenata magistarskih studija; poziva da se instrument jamstva za zajmove kritički ocjeni i da se preispita njegova svrha i pristupačnost diljem Europe te traži od Komisije da u suradnji s Parlamentom predloži strategiju za preusmjeravanje dijela proračuna koji se vjerojatno neće iskoristiti do 2020.; ističe da bi trebalo pratiti ukupnu stopu zaduženih studenata kako bi se zajamčilo da se sveobuhvatnim financijskim instrumentima u okviru programa pomogne većem broju osoba;
11.

ističe da bi provedbu Jamstva za mlade trebalo ojačati na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i produžiti barem do 2020. uz aktivno sudjelovanje socijalnih partnera i ojačanih javnih službi, te ističe njegovu važnost za stupanje u svijet rada nakon obrazovanja; apelira na Komisiju da provede studije učinka kako bi se precizno utvrdilo koji su rezultati dosad ostvareni i da poduzme dodatne mjere, te da uzme u obzir očekivanu reviziju Revizorskog suda, razmjenu najboljih praksi i organizaciju radionica na kojima će se okupiti svi relevantni akteri i čiji je cilj postići veću učinkovitost tog instrumenta; naglašava da bi se države članice trebale pobrinuti za to da Jamstvo za mlade bude u potpunosti dostupno, među ostalim i za ranjive osobe i osobe s invaliditetom; ističe da to nije slučaj u svim državama članicama i poziva države članice da što prije isprave tu situaciju, s obzirom na to da je protivna UN-ovoj Konvenciji o pravima osoba s invaliditetom; ističe da treba zajamčiti da se Jamstvom za mlade dopire do mladih koji su izloženi višestrukom isključenju i ekstremnom siromaštvu; ističe da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti mladim ženama i djevojkama, koje bi se mogle suočiti s preprekama na rodnoj osnovi; poziva Komisiju i države članice da za Jamstvo za mlade osiguraju odgovarajuća sredstva kako bi se zajamčila njegova ispravna provedba u svim državama članicama i kako bi se pomoglo još većem broju mladih;
—

uzimajući u obzir aktualne rasprave u okviru Bazelskog odbora, a posebno savjetodavni dokument o smanjenju razlike u kreditiranju rizikom ponderirane imovine – prepreke za korištenje pristupa internog modela (Reducing variation in credit risk-weighted assets – constraints on the use of internal model approaches) iz ožujka 2016.,
3.

podsjeća na to da je unutarnje tržište, u kojem je omogućeno slobodno kretanje robe, osoba, usluga i kapitala, jedan od temelja EU-a; također podsjeća na to da iznimke u okviru tog tržišta dovode do narušavanja tržišnog natjecanja u Uniji i znače kraj jednakih uvjeta na tržištu;
48.

ističe da će kibernetičko-fizički sustavi dovesti do stvaranja energetskih i infrastrukturnih sustava koji mogu nadzirati protok električne energije od proizvođača do potrošača te će također dovesti do nastanka „proizvođača-potrošača” električne energije, koji i proizvode i troše energiju, čime će se omogućiti velike koristi za okoliš;
64.

dijeli zabrinutost u vezi s aktualnim pregovorima o spajanju društava Bayer AG i Monsanto Company Inc.; skreće pozornost na to da bi dozvoljavanje tog spajanja dovelo do europskog i svjetskog oligopola; ističe da bi to spajanje moglo rezultirati monopolom na tržištu sjemenja i pesticida koji su važni za poljoprivredni sektor; stoga poziva Komisije da provede ex ante procjenu učinka tog spajanja i traži da Komisija za nju odredi jasan rok;
7.

ističe da je snažnije informiranje u pogledu koristi računalstva u oblaku ključno s obzirom na to da je potražnja za uslugama u oblaku u Europi još uvijek preniska; ističe da će računalstvo u oblaku dovesti do gospodarskog rasta zahvaljujući svojoj isplativosti i prilagodljivosti; ponavlja da su MSP-ovi najvažniji europski pokretač za otvaranje radnih mjesta i rast; naglašava da su koristi računalstva u oblaku osobito izražene u slučaju MSP-ova s obzirom na to da im često manjkaju resursi za ulaganja u opsežne fizičke IT sustave u vlastitim objektima;