IZVJEŠĆE KOMISIJE Dvanaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja /* COM/2013/0540 final - 2013/ () */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Dvanaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja 1. Uvod Otkako je Estonija 1. siječnja 2011. uvela euro, europodručje čini 17 država članica Europske unije. Od preostalih 11 država članica, očekuje se da će ih devet uvesti euro kao svoju valutu čim ispune potrebne uvjete. Danska i Ujedinjena Kraljevina imaju poseban status o izuzimanju te nisu obvezne uvesti euro. Ovim izvješćem provodi se procjena trenutačnog stanja praktičnih priprema za uvođenje eura u Latviji i ocjenjuje napredak koji je ostvaren u pripremi promidžbene kampanje povezane s prelaskom na euro. Nakon što je odlukom Vijeća od 9. srpnja 2013. zaključeno da su potrebni uvjeti za uvođenje eura ispunjeni, Latvija će uvesti euro 1. siječnja 2014. („dan eura”). Stopa konverzije između latvijskih latsa i eura neopozivo je fiksirana na 0,702804 latvijskih latsa za jedan euro. 2. Trenutačno stanje priprema za prelazak Latvije na euro Latvija će biti šesta država iz skupine država koje su pristupile Europskoj uniji 2004. koja će uvesti euro. Prvotni ciljni datum Latvije, 1. siječnja 2008., predviđen Akcijskim planom za uvođenje jedinstvene europske valute od 1. studenoga 2005., kasnije je ponovno razmotren. Ciljni datum od 1. siječnja 2014. odredila je latvijska vlada Nalogom Kabineta ministara br. 165 od 24. ožujka 2010. Latvijski Nacionalni plan za prelazak na euro odobrio je latvijski Kabinet ministara 19. rujna 2012. i posljednji je put ažuriran 4. travnja 2013. Nacionalni plan za prelazak na euro dopunjen je detaljnim Akcijskim planom za uvođenje jedinstvene europske valute u Latviji. Posljednjih mjeseci latvijske vlasti temeljito su se i sistematično trudile osigurati bezbolan prelazak. 2.1. Organizacija prelaska, prilagodba pravnog sustava i pripreme javnog sektora Praktične pripreme za prihvaćanje eura u Latviji koordinira Upravljački odbor kojim predsjeda ministar financija. Koordinacijsko vijeće za prelazak na jedinstvenu europsku valutu nadzire Upravljački odbor. Pripreme su u posebnim područjima organizirane u pet radnih skupina koje uključuju predstavnike javnog i privatnog sektora (Radna skupina za državnu administraciju, Radna skupina za gotovinu i sustave platnog prometa, Radna skupina za nefinancijske korporacije i potrošače, Radna skupina za financijske sustave i Radna skupina za javnu svijest i komunikaciju). Radne skupine koordinira voditelj euro projekta koji je odgovoran Upravnom odboru. Kao i susjedna Estonija, Latvija nije odredila „gospodina ili gospođu Euro”, tj. osobu odgovornu za praćenje svih državnih priprema za uvođenje eura. Ipak, u Ministarstvu financija osnovan je Ured za euro koji služi kao glavna točka za komunikaciju s javnošću. U siječnju 2013. latvijski je Parlament donio Zakon o postupku uvođenja eura. Riječ je o „okvirnom zakonu” kojim se pružaju osnovna načela prelaska (npr. načela zaokruživanja primjenjiva na konverziju, razdoblje dvostrukog optjecaja, postupci za prelazak gotovine i povlačenje latvijskih latsa u gotovini, pravila za konverziju cijena i dvostruki prikaz cijena itd.). Nadalje, Zakonom o postupku uvođenja eura utvrđuje se raspored prilagodbe pravnih akata koji se moraju izmijeniti zbog uvođenja eura. Zakon o Latvijskoj narodnoj banci je također izmijenjen kako bi bio usklađen s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i Pravilnikom ESSB-a i ESB-a. Pripreme javnog sektora za prelazak na euro su u tijeku. Kako nema određenog „gospodina ili gospođe Euro” koji bi bio glas i lice prelaska na euro, izuzetno je važno osigurati stalnu dostupnost koordinatorâ prelaska u razdoblju oko 1. siječnja 2014. koji bi mogli dati brze odgovore u slučaju mogućih problema. 2.2. Pripreme financijskog i bankarskog sektora Latvija namjerava iskoristiti scenarij prelaska „velikog praska”[1] i razdoblje dvostrukog optjecaja od dva tjedna. Kovanice latvijskog latsa imaju relativno visoku kupovnu moć te ih javnost intenzivno upotrebljava u svakodnevnim transakcijama. Za razliku od susjednih Estonaca, Latvijci se manje pouzdaju u elektroničke načine obavljanja platnog prometa (oko 15 % Latvijaca u travnju 2013. nije imalo otvoren račun u banci). Trenutačno je u cirkulaciji 51 milijun novčanica latsa i 482 milijuna kovanica latsa (podaci od 1. lipnja 2013.). Bit će potrebno iz cirkulacije povući oko 293 milijuna kovanica latsa. Paralelnim strukturama apoena kovanica latsa i eura olakšat će se uporaba kovanica eura u Latviji. Ipak, s obzirom na to da jedan lats vrijedi više od jednog eura, količina će se „povećati” zbog konverzije. U završnoj fazi prije prelaska na euro, važno je objasniti ovaj efekt stanovnicima Latvije i pokušati otkloniti njihov strah od inflacije. Kako Latvija nema svoju kovnicu novca, otvorila je natječaj za proizvodnju kovanica eura. Potrebnih 400 milijuna latvijskih kovanica eura proizvest će kovnica Staatliche Münzen Baden-Württemberg iz Stuttgarta u Njemačkoj. Izgled latvijskih strana kovanica eura odabran je javnim natječajem 2004. na razini cijele Latvije. Kovanice od jednog i dva eura će prikazivati narodnu djevu, dok će kovanice od 50, 20 i 10 centi prikazivati veliki latvijski grb, a kovanice od pet, dva i jednog centa mali latvijski grb. Latvija će novčanice eura posuditi iz zaliha Europske unije. Banka Latvije naručila je 110 milijuna novčanica eura različitih apoena za prelazak. Predviđeno je započeti predopskrbu kreditnih institucija novčanicama i kovanicama eura 1. studenoga 2013., dok će posredna predopskrba velikih klijenata komercijalnih banki započeti 10. prosinca 2013. Prema prvim procjenama, ukupan broj unaprijed izdanih novčanica i kovanica iznosit će oko 25 milijuna novčanica eura i oko 192 milijuna kovanica eura, u različitim apoenima. Imajući na umu mogućnost loših vremenskih uvjeta oko dana eura u Latviji, količinu novčanica i kovanica eura osiguranu predopskrbom i posrednom predopskrbom treba pažljivo planirati. Zbog povećanog sigurnosnog rizika, razvijen je sigurnosni akcijski plan kojim se predviđaju mjere povećanja sigurnosti transporta gotovine koji će u prijelaznom razdoblju obavljati sektor za prijevoz gotovine (CIT). 50 % kovanica potrebnih za predopskrbu bit će izdano u obliku „paketa za upoznavanje” za građane (oko 800 000 paketa za oko 816 000 kućanstava) i za male trgovce (oko 70 000 paketa). Planira se kako će standardni paketi za upoznavanje za građane sadržavati 14,23 eura, a za male trgovce 200 eura. Veličina paketa za prodavače čini se poprilično velikom za manja poduzeća. Preporučuje se da se ili proizvedu znatno manji paketi ili da se malim trgovcima omogući narudžba manjih količina kovanica koje će moći dobiti u bankama u popodne na dan eura. Početak prodaje paketa za upoznavanje za građane zakazano je za 10. prosinca 2013. Paketi će se prodavati u podružnicama Latvijske narodne banke, kreditnim ustanovama i poštanskim uredima. Nadalje, posebni paketi za kolekcionare bit će dostupni na dan eura (ukupno 35 000 paketa). Predviđene su različite mjere s ciljem smanjenja broja latsa u fizičkoj razmjeni, kao što su neograničena zamjena kovanica koju provodi Banka Latvije od listopada 2013. i postupno smanjenje broja visokih apoena novčanica latsa u cirkulaciji i prije dana eura. Štoviše, kovanice se mogu pohraniti u najvećim bankama bez ograničenja i naknade od listopada 2013. Komercijalne banke i poštanski uredi će povećati prostore za pohranu novca s obzirom na izuzetno veliku količinu novca koja će cirkulirati u prijelaznom razdoblju. Neograničene novčane razmjene će biti moguće u komercijalnim bankama šest mjeseci od dana eura te u 302 poštanska ureda tri mjeseca od dana eura (moguće produljenje do još tri mjeseca). Kako ne bi narušili komunikacijske napore za novu stopu konverzije, banke i mjenjačnice bi trebale biti dužne upotrebljavati službenu stopu konverzije od trenutka njezinoga određenja do dana eura i prikazati sve cijene usluga odvojeno. Banka Latvije će na neograničeno vrijeme i bez naknade mijenjati neograničene količine latsa u eure. 987 od 1 105 bankomata u Latviji će izdavati novčanice eura od prvog sata na 1. siječnja 2014., a još nije potvrđeno hoće li preostalih 118 bankomata izdavati novčanice eura od 2. siječnja 2014. Zbog ključne uloge koju dostupnost novčanica eura na bankomatima ima za prelazak na novu valutu, trebalo bi osigurati dostupnost novčanica eura na svim bankomatima već od 1. siječnja 2014. Bankomate koji se ne mogu prilagoditi na vrijeme trebalo bi zatvoriti. S obzirom na to da će prodavači morati uzvraćati novac isključivo u eurima već od dana eura, trebalo bi se privremeno suzdržati od izdavanja novčanica apoena viših od 50 eura na bankomatima. Banke bi se trebale suzdržati i od izdavanja novčanica i latsa i eura visokih apoena u tjednima prije i nakon uvođenja eura jer će takve novčanice otežati maloprodajnom sektoru vraćanje novca u eurima. Odgovorne komercijalne banke i latvijska podružnica tvrtke First Data već su pokrenule prilagodbu blagajni kako bi se one automatski prebacile na euro 1. siječnja 2014. Kupce bi trebalo poticati da se u prvim danima nakon dana eura koriste uslugom elektroničkog plaćanja. 99,3 % bankomata već je usklađeno s Jedinstvenim euro platnim područjima (Single Euro Payments Area, SEPA). Latvijski bankarski sektor obuhvaća 406 podružnica banaka, od kojih 339 pružaju novčane usluge. Komercijalne banke namjeravaju povećati broj osoblja koji se bavi novčanim transakcijama u svojim podružnicama. Prilagodit će prostore za brojanje i pohranu novca u podružnicama. Usluge za trgovce će biti odvojene od usluga za privatne osobe, a usluge za kolekcionare novca ponudit će se i malim trgovcima i drugim poslovnim klijentima. Neke komercijalne banke će produžiti svoje radno vrijeme pri kraju godine. Iako Banka Latvije namjerava otvoriti svoja vrata široj javnosti za novčane transakcije već 1. siječnja 2014., ostale banke i poštanski uredi ne namjeravaju otvoriti svoje podružnice na dan eura. Ovo bi trebalo ponovno razmotriti kako bi se omogućio bezbolan početak prelaska na novu valutu te kako bi se omogućilo malim trgovcima koji ne sudjeluju u predopskrbi novcem da dobiju novac koji trebaju. Podružnice banaka i poštanski uredi bi trebali biti otvoreni barem popodne na 1. siječnja 2014. Od sredine 2013., osigurat će se posebna obuka osoblja banaka za prelazak na novu valutu. U tijeku je prilagodba računalnih sustava, a završna ispitivanja zakazana su za studeni i početak prosinca 2013. Kako bi se olakšala logistika povlačenja kovanica latsa iz uporabe, tvrtci Cash-in-Trasfer i komercijalnim bankama će se osigurati standardni mobilni spremnici za skupljanje, pohranu i transport kovanica. Računi komercijalnih banaka u Latvijskoj narodnoj banci doznačit će se na dan pohrane kovanica, a ispravci će se izvršiti nakon prebrojavanja kovanica. Kako bi se osigurao bezbolan prelazak, trebalo bi osigurati opskrbu malih trgovaca eurima ili posebno malim paketima kovanica ili objektima za posebne narudžbe. Od banaka i mjenjačnica treba zatražiti da od srpnja 2013. do 1. siječnja 2014. upotrebljavaju službenu stopu konverzije za inozemne razmjene za transakcije u eurima na deviznom tržištu, s posebnim računima za eventualne naknade za usluge. Ključno je da svi bankomati krenu s izdavanjem novčanica eura od 1. siječnja 2014. Bankomate koji zbog tehničkih razloga ne mogu biti prilagođeni na vrijeme treba zatvoriti. Kako bi se spriječilo da malim trgovcima ponestane sitnog novca za uzvraćanje jer kupci plaćaju novčanicama visokih apoena, bankomati ne smiju izdavati novčanice apoena viših od 50 eura u prijelaznom periodu, a banke ne bi smjele izdavati novčanice visokih apoena u svojim podružnicama. Kupce bi trebalo poticati da se u prvim danima nakon dana eura koriste uslugom elektroničkog plaćanja. 2.3. Sprečavanje zlouporabe i pogrešne percepcije promjene cijena od strane građana Prema Zakonu o postupku uvođenja eura, razdoblje dvostrukog prikaza cijena i u latsima i u eurima počet će tri mjeseca prije dana eura, tj. 1. listopada 2013., osim ako se službeno određivanje stope pretvorbe Vijeća Europske unije ne izvrši nakon tog datuma, i trajat će šest mjeseci nakon dana eura. S obzirom na iskustvo stečeno u prethodnim prelascima na novu valutu, preporučuje se da se regulatorno osigura da dvostruki prikaz cijena traje do 1. siječnja 2015. te da je taj datum jasno priopćen javnosti kako bi građani mogli dobro iskoristiti razdoblje dvostrukog prikaza cijena i naučiti novu ljestvicu vrijednosti. To će građanima olakšati navikavanje na novu valutu. Detalji o dvostrukom prikazu cijena navedeni su u Uredbi br. 178 „Postupak za dvostruki prikaz cijena robe i usluga” od 18. svibnja 1999., kako je izmijenjena i dopunjena 9. svibnja 2013. Nadalje, Centar za zaštitu prava potrošača je razvio smjernice za indikaciju cijena u razdoblju dvostrukog prikaza koje su odobrene 30. svibnja 2013. Od siječnja 2013., cijene 120 proizvoda i usluga koje se često kupuju na najpopularnijim prodajnim mjestima u sedam najvećih latvijskih gradova nadzire tvrtka „Aptauju centrs”. Usluge koje se nadziru uključuju različite usluge koje će, na temelju iskustva prijašnjih prelazaka na drugu valutu, najvjerojatnije biti pogođene povećanjem cijena zbog prelaska. Te usluge uključuju usluge kao što su frizerske usluge, restorani i kafići te automehaničarske usluge. Rezultati nadzora cijena redovito se objavljuju na internetskim stranicama Ministarstva gospodarstva i stranici o prelasku na euro. Latvijsko Ministarstvo gospodarstva pripremilo je kampanju „Pošteni uvoditelj eura”. Slično dobrovoljnim inicijativama koje su se uspješno primjenjivale u prethodnim prelascima, kampanja poziva poduzeća (npr. trgovce, financijske ustanove, internetske trgovine) da se obvežu kako neće zloupotrijebiti prelazak za vlastitu dobit, poštivati pravila prelaska i pružati potrebnu pomoć svojim klijentima. Pretplatnici će dobiti logotip „Pošteni uvoditelj eura” koji iskazuje njihovo sudjelovanje u kampanji i navest će se na popisu „poštenih” poduzeća koji će biti dostupan na internetskoj stranici euro projekta. Poziv za pretplatom objavljen je 12. lipnja 2013. Početak kampanje zakazan je za srpanj 2013., tj. više od tri mjeseca prije početka obveznog razdoblja dvostrukog prikaza cijena. Latvijske vlasti imaju za cilj stopu sudjelovanja od najmanje 70 % tržišta. Preporučuje se usmjeriti se na mnogo veće sudjelovanje. Usklađenost sa zahtjevima za prikaz cijena i konverziju (tj. pravila zaokruživanja) tijekom razdoblja dvostrukog prikaza i provedbe Memoranduma o poštenim uvoditeljima eura nadzirat će Centar za zaštitu potrošača u suradnji s nevladinim udrugama za zaštitu prava potrošača. Oko 38 inspektora će provesti pojačane inspekcije prodajnih mjesta. Preporučuje se dodatno povećati broj osoblja ili volontera na raspolaganju za inspekcije kako bi se osiguralo vjerodostojno i učinkovito praćenje cijena tijekom tjedana nakon usvajanja stope konverzije do kraja razdoblja dvostrukog prikaza cijena. Lokalne vlasti trebale bi odrediti volontere u svakom gradu koji će pomoći u provođenju temeljitog praćenja cijena. U slučaju nepridžavanja uputa službenika Centra za zaštitu prava potrošača, moguća je novčana kazna do 500 latsa. Centar za zaštitu prava potrošača upravljat će i provedbom Memoranduma o poštenim uvoditeljima eura. Poduzeća koja ne otklone prekršaje koje utvrdi Centar za zaštitu prava potrošača, opetovano krše zakonske zahtjeve ili Memorandum i/ili primjenjuju nepoštene poslovne prakse stavit će se na javno dostupan popis „nepoštenih” poduzeća. Poduzeće na popisu „nepoštenih” poduzeća više se neće moći navesti na popisu „poštenih” poduzeća i izgubit će pravo na uporabu logotipa kampanje „Poštenog uvoditelja eura”. Potrošači će moći podnijeti pritužbe o povredama pravila o isticanju cijenu Centru za zaštitu prava potrošača putem telefonske linije za pritužbe, telefonskog broja za općenite informacije o euru, e-maila i pismima. Kako bi se spriječila pogrešna percepcija promjene cijena od strane građana, uočene nepravilnosti treba rješavati brzo. Sumnjive poraste cijena koje otkriju inspektori kao i one koje su potrošači prijavili putem telefona Centra za zaštitu prava potrošača treba ispravno ispitati i što prije poduzeti korektivne mjere, po mogućnosti u roku od najviše 48 sati. Mjere predviđene za sprečavanje zlouporabe i pogrešne percepcije promjene cijena od strane građana treba znatno pojačati. Ciljevi za pretplatu na kampanju Poštenih uvoditelja eura trebaju biti što je više moguće ambiciozni. Broj osoblja za nadziranje dvostrukog prikaza cijena i provedbe Memoranduma o poštenim uvoditeljima eura treba se dodatno povećati određivanjem volontera u svim gradovima Latvije. Potrebno je odmah poduzeti korektivne mjere protiv poduzeća koja ne udovoljavaju zahtjevima za prikaz cijena i konverziju (npr. pravila zaokruživanja) ili koja ne provode Memorandum o poštenim uvoditeljima eura ispravno, s ciljem donošenja konačne odluke u roku od najviše 48 sati. 2.4. Pripreme za prelazak u ruralnim područjima i pripreme poduzeća Kao i susjedna Estonija, Latvija ima vrlo nisku gustoću stanovništva u usporedbi s prosjekom Europske unije[2]. Država se sastoji od 119 lokalnih vlasti. S obzirom na navike plaćanja gotovinom njezinih stanovnika, za bezbolan prelazak bit će potrebno temeljito planiranje i priprema postupaka prelaska u ruralnim područjima. Potrebno je svugdje postaviti objekte za promjenu latsa u euro i podizanje gotovine u staroj valuti. U tom kontekstu, latvijske vlasti su razvile praktične smjernice za općine. Štoviše, napravljen je popis radnji za prelazak na euro kako bi se olakšalo nadziranje napretka na razini općina. Kako bi se osiguralo da su sve lokalne vlasti zaista pripremljene, provedbu radnji s popisa potrebno je nadzirati redovito i strukturirano. Redoviti sastanci s lokalnim koordinatorima prelaska pružili bi mogućnost razmjene iskustava u pripremanju za uvođenje eura. Uz medije i internet, lokalne vlasti često služe kao jedini pružatelj informacija u udaljenim područjima. Stoga bi trebali biti temeljito pripremljeni i obučeni. Usluge mjenjačnice neće nuditi samo komercijalne banke (339 podružnica) nego i 302 poštanska ureda Latvijske pošte od 1. siječnja do 31. ožujka 2014. (moguće produljenje do još tri mjeseca). Pokrivenost ruralnih područja podružnicama banki, (mobilnim) bankomatima izvan prostora banki i poštanskim uredima pozorno se prati od početka 2013. Ako bude bilo potrebno, komercijalne banke trebale bi razmotriti uporabu mobilnih mjenjačnica uz postojeće mobilne bankomate. Osoblje Latvijske pošte, osobito zaposlenici u izravnom kontaktu s klijentima, trebaju biti pravilno obučeni za istovremeni rad s dvije valute i informiranje građana. Osim toga, bit će potrebna posebna obuka o sigurnosnim značajkama gotovine eura i sprečavanju krivotvorenja. Lokalni ogranci potrošačkih organizacija, agencija i raznih nevladinih udruga trebaju biti aktivno uključene u pripreme kako bi se povećalo lokalno vlasništvo prijelaza. Većina poduzeća, uključujući trgovačke lance koji će imati važnu ulogu u prelasku kao „de facto mjenjačnice”, odgodila su konkretne pripreme koje zahtijevaju ulaganja u infrastrukturu i osoblje dok Vijeće Europske unije ne ukine derogaciju. U preostalom vremenu do dana eura bit će važno osigurati da sva poduzeća, uključujući i ona koja neće aktivno tražiti informacije, budu adekvatno pripremljena. Osobito bi trebalo uspostaviti alat za nadziranje (npr. ankete) kako bi se mjerila pripremljenost malih i srednjih poduzeća. Potrebno je usmjeravati i redovito nadzirati pripreme lokalnih vlasti za prelazak kako bi se osiguralo da su poduzete sve potrebne prilagodbe. Osoblje Latvijske pošte osobito se treba ispravno obučiti za novu ulogu tijekom prelaska. Uključenost lokalnih ogranaka potrošačkih organizacija, agencija i raznih nevladinih udruga povećala bi lokalno vlasništvo prelaska. Pripreme poduzeća trebaju početi punom snagom uz podršku i nadzor odgovornih vlasti. Potrebno je obratiti posebnu pozornost na mala i srednja poduzeća. 2.5. Komunikacija o euru Opći cilj komunikacijske strategije prelaska na euro je osigurati da najmanje 90 % stanovništva Latvije[3] bude dovoljno informirano o utjecaju i praktičnim promjenama vezano uz prelazak s latsa na euro i povećati podršku javnosti za uvođenje eura kako bi se osiguralo da većina stanovnika Latvije podržava uvođenje eura na datum prelaska. Rezultati će se mjeriti u prosincu 2013. Za Latviju je osobito važno obratiti posebnu pozornost na one stanovnike do kojih je teže doći putem medija, uključujući one koji žive u udaljenim područjima i pripadnike osjetljivih skupina uzimajući u obzir jezičnu raznolikost stanovništva. Europska komisija bilježi znatan napredak o komunikacijskim problemima u prvoj polovici 2013. i podržava uvjerenja Latvije kako će obratiti posebnu pozornost na informacijske potrebe osjetljivih skupina. S obzirom da većina informativnih kampanja još nije doprla do ciljnih skupina, još nije moguće procijeniti njihov utjecaj. No, rezultati anketa javnog mišljenja, uključujući nedavni Eurobarometar (Flash EB 377), pokazuju da je podrška za euro još uvijek prilično niska, a strah od zlouporabe i gubitka kupovne moći još uvijek su prisutni. Ankete javnog mišljenja pomažu mjeriti uspjeh komunikacijskih kampanji o prelasku i prepoznati potrebu za prilagođavanjem komunikacijskih kanala ili aktivnosti. Latvijske vlasti trebaju pojačati napore u smislu pružanja svih potrebnih informacija stanovnicima Latvije kako bi se dobila što je moguće veća podrška javnosti za uvođenje eura. Za sve komunikacijske aktivnosti nužno je da Ministarstvo financija osigura potpuno transparente, nediskriminirajuće postupke javne nabave koji će se pravodobno završiti u skladu sa Zakonom o javnoj nabavi Republike Latvije. Komisija namjerava, u sklopu Ugovora o partnerstvu, poduprijeti provedbu komunikacijskih planova doprinosima u naturi i ugovorima o dodjeli bespovratnih sredstava u iznosu do 50 % opravdanih troškova zajednički dogovorenih aktivnosti/kategorija, kao što su plaće komunikacijskih stručnjaka, kampanje putem masovnih medija, ankete javnog mišljenja, seminari i obuke i informativni materijal za sva kućanstva. Europska središnja banka pridonosi nacionalnoj informativnoj kampanji o euru organiziranjem izložbe i drugih događanja za odnose s javnošću, isporukom publikacija i pružanjem podrške za kampanje putem masovnih medija. Poznata internetska stranica o prelasku na euro (www.eiro.lv), pokrenuta još u prosincu 2008., glavni je izvor informacija za javnost. Ažurne informacije o pripremama za prelazak na euro dostupne su i na internetskoj stranici Ministarstva financija: (http:// http://www.fm.gov.lv/en/) i Latvijske narodne banke (http://www.bank.lv/eng/main/euro/). 3. STANJE JAVNOG MIŠLJENJA U DRŽAVAMA ČLANICAMA KOJE SU NEDAVNO PRISTUPILE Od 2004. Europska komisija naručila je Eurobarometar (EB) istraživanja u državama koje su pristupile Europskoj uniji 2004. i 2007., a još uvijek nisu uvele euro, kako bi se procijenili stavovi i znanje građana o uvođenju eura. Istraživanje iz proljeća 2013. „NMS-7”[4] (Flash EB 377) šesnaesto je takvo istraživanje. Terenski rad u sklopu istraživanja provedeno je u travnju 2013. Za potrebe ovog izvješća, rezultati najnovijeg Eurobarometar istraživanja usporedili su se s rezultatima prethodnog provedenog istraživanja Flash EB 349 (terenski rad u travnju 2012.). 3.1. Podrška za uvođenje eura/percipirane posljedice Najnovije istraživanje potvrđuje rezultate prethodnih valova, s postupnim trendom slabljenja podrške uvođenju eura u državama članicama koje su nedavno pristupile Europskoj uniji i koje još nisu uvele euro (NMS-7). Većina ispitanika NMS-7 protivi se uvođenju eura u svoju državu: 51 % (+2 p.b.) je protiv dok je 45 % (-2 p.b.) za. Rezultati za Latviju u skladu su s ovim općim trendom: 55 % (+2 p.b.) je protiv, a 42 % (-4 p.b.) je za uvođenje eura. Što se tiče percipiranih posljedica uvođenja eura, 45 % ispitanika (-4 p.b.) vidi prednosti za države članice koje su trenutačno u europodručju, no 54 % (+3 p.b.) vidi negativne posljedice za svoju državu. No, 40 % (-3 p.b.) vidi pozitivne posljedice. Na osobnoj razini, 50 % (-1 p.b.) ispitanika NMS-7 očekuje pozitivne posljedice uvođenja eura. U Latviji je trend više negativan: 42 % (-3 p.b.) očekuje pozitivne posljedice, dok 48 % (+ 4 p.b.) očekuje negativne posljedice. Dva su pitanja bila vezana uz moguće posljedice za cijene. Na općenito pitanje o mogućim posljedicama, 67 % (-5 p.b.) očekuje porast cijena. Ipak, broj ispitanika koji značajno raste, 22 % (+13 p.b.), očekuje kako će euro održavati stabilnost cijena. U Latviji 75 % (+2 p.b.) ispitanika očekuje velik porast cijena, ali broj ispitanika koji očekuje kako će euro održavati stabilnost cijena također je porastao na 17 % (+8 p.b.). Na konkretno pitanje o zlouporabi kod određivanja cijena, 74 % (nepromijenjeno) ispitanika NMS-7 je zabrinuto dok je 24 % (nepromijenjeno) odgovorilo kako nisu zabrinuti. Stanovnici Latvije su najviše zabrinuti s 81 % (-2 p.b.). Na pitanju hoće li uvođenje eura značiti gubitak kontrole nad gospodarskom politikom, 45 % (+2 p.b.) ispitanika NMS-7 se slaže, dok se 49 % (-2 p.b.) ne slaže. U skladu s tim trendom, većina Latvijaca, njih 63 % (+6 p.b.), smatra gubitak kontrole nad gospodarskom politikom rezultatom uvođenja eura. 3.2. Informacije o euru U Latviji postoji visoka osviještenost o mogućem uvođenju eura (80 % očekuje da će se to dogoditi do 2014.). U istraživanju NMS-17 je osjećaj informiranosti o euru blago porastao na 41 % (+2 p.b.). Latvija je postigla najbolje rezultate po tom pitanju s 50 % stanovnika koji se smatraju informiranima (+11 p.b.). Ipak, 48 % (-12 p.b.) ne smatra se dobro informiranima. Kada se ispitanike NMS-17 pitalo o institucijama u njihovim državama kojima pridaju najviše povjerenja, rezultati Latvije u skladu su s općim trendom da se najviše povjerenja pridaje nacionalnoj banci 66 % (+1 p.b.), a odmah iza toga fiskalnoj administraciji 62 % (+9 p.b.). Povjerenje u institucije Europske unije, iako još uvijek visoko, palo je na 60 % (-7 p.b.). Na pitanje o najvažnijim elementima komunikacijske kampanje o prelasku na euro, stanovnici Latvije su potvrdili da je dvostruki prikaz cijena najvažniji element s 90 % (+3 p.b.), a slijede ga dvostruki prikaz cijena na računima 86 % (+5 p.b.) i potvrdama o plaćanju 77 % (+2 p.b.). Za 69 % (-1 p.b.) ispitanika iz Latvije važno je pitanje vrijednosti 1 eura (tečaj). Ti rezultati jasno ukazuju na potrebu za usmjeravanjem informativnih kapanja na informiranje o praktičnim aspektima prelaska na euro u Latviji, kako bi se osigurao dvostruki prikaz cijena i nadziranje određivanja cijena tijekom razdoblja prelaska jer su to glavne brige građana. Adekvatne informacije o euru i prelasku na euro trebaju biti usmjerene na strah i skepticizam građana prema euru. Latvijske vlasti trebaju voditi računa o redovitim anketama općeg javnog mišljenja, uz mogućnost prilagodbe tema i glavnih poruka informativne kampanje po potrebi. Kako bi se prepoznale informacijske potrebe i procijenila vlastita percepcija stanja pripremljenosti malih i srednjih poduzeća, latvijske vlasti trebaju provesti istraživanje među malim i srednjim poduzećima o praktičnim pripremama za prelazak na euro. Istraživanje bi se trebalo provesti uskoro kako bi se rezultati mogli primijeniti u općoj informativnoj kampanji. 4. Opći zaključci i napredovanje Napredovanje praktičnih priprema u Latviji uglavnom je zadovoljavajuće. Međutim, Komisija je identificirala nekoliko područja na kojima je potrebno uložiti dodatne napore. Latvijske vlasti posebno se savjetuje da nastave s povećanjem broja osoblja za nadziranje dvostrukog prikaza cijena i provedbe Memoranduma o poštenim uvoditeljima eura. Potrebno je hitno poduzeti korektivne mjere protiv poduzeća koja ne udovoljavaju zahtjevima za prikaz cijena i konverziju (npr. pravila zaokruživanja) ili koja ne provode Memorandum o poštenim uvoditeljima eura ispravno, s ciljem donošenja konačne odluke u roku od najviše 48 sati. Svi bankomati trebali bi izdavati novčanice eura od 1. siječnja 2014. Europska komisija ponovno će ocijeniti praktične pripreme za uvođenje eura u Latviji, uključujući njezin odziv na preporuke iznesene u ovome Izvješću i učinke informativne kampanje koja je trenutačno u tijeku. Zaključci Komisije bit će objavljeni u novome izvješću (Trinaesto izvješće o praktičnim pripremama za buduće proširenje europodručja) prije kraja ove godine. [1] Novčanice i kovanice eura uvest će se na isti dan kada euro postane latvijska valuta. Scenarij „velikog praska” upotrijebio se u svim državama članicama koje su se pridružile europodručju nakon 2002. [2] Latvija je 2011. godine imala 33,1 stanovnika po km2 u usporedbi s prosjekom Europske unije od 116,92 (Izvor: Eurostat). [3] Kako je navedeno u Ugovoru o dodjeli bespovratnih sredstava br. ECFIN – 105-2013 „Komunikacijske aktivnosti vezane uz uvođenje eura u Latviji” koji je sklopljen između Europske komisije i latvijskog Ministarstva financija 30. travnja 2013. [4] Namjensko Eurobarometar istraživanje pruža rezultate za nove države članice koje još nisu uvele euro. Najnovije istraživanje uključivalo je Poljsku, Češku Republiku, Mađarsku, Bugarsku, Rumunjsku, Latviju i Litvu. Cipar, Malta, Slovenija, Slovačka i Estonija nisu bile uključene jer su se već pridružile eurozoni. Ukupno je intervjuirano 7 014 nasumično odabranih stanovnika.