OBRAZLOŽENJE

U skladu s člankom 395. stavkom 1. Direktive Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (dalje u tekstu „Direktiva o PDV-u”), Vijeće, koje djeluje jednoglasno na prijedlog Komisije, može bilo kojoj državi članici odobriti primjenu posebnih mjera odstupanja od odredaba te direktive kako bi se pojednostavnio postupak naplate PDV-a ili spriječili određeni oblici utaje ili izbjegavanja poreza.

Dopisom evidentiranim u Komisiji 18. veljače 2021. Mađarska je zatražila odobrenje za uvođenje posebne mjere odstupanja od članka 193. Direktive o PDV-u u pogledu osobe koja je odgovorna za plaćanje PDV-a u slučaju određenih isporuka koje obavljaju porezni obveznici koji se nalaze u postupku likvidacije ili bilo kojem drugom postupku kojim se, u skladu sa zakonom, utvrđuje njihova nesolventnost. U skladu s člankom 395. stavkom 2. Direktive o PDV-u Komisija je dopisom od 7. travnja 2021. obavijestila ostale države članice o zahtjevu Mađarske. Komisija je dopisom od 8. travnja 2021. obavijestila Mađarsku da ima sve informacije koje smatra potrebnima za razmatranje zahtjeva.

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Na temelju članka 199. stavka 1. točke (g) Direktive o PDV-u države članice mogu odrediti da je osoba koja je odgovorna za plaćanje PDV-a porezni obveznik kojemu se isporučuje nepokretna imovina koju prodaje dužnik prema presudi u okviru obvezne prodaje drugoj osobi (mehanizam prijenosa porezne obveze). Mađarska je 2017. zatražila proširenje primjene mehanizma prijenosa porezne obveze na isporuku kapitalnih dobara i isporuku druge robe ili usluga čija je tržišna vrijednost u vrijeme isporuke viša od 100 000 HUF (otprilike 275 EUR) ako se porezni obveznik koji ih isporučuje nalazi u postupku likvidacije ili bilo kojem drugom postupku kojim se, u skladu sa zakonom, utvrđuje njegova nesolventnost. Primjena odstupanja do 31. prosinca 2021. odobrena je Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/789. Kapitalna dobra obično su visokovrijedni alati, strojevi i predmeti. Nadalje, Mađarska tvrdi da velik broj transakcija koje su izvršili nesolventni porezni obveznici prelazi prag od 100 000 HUF. Stečajni upravitelj često ne plati PDV koji se mora platiti jer se taj iznos mora upotrijebiti kako bi se namirila ranija potraživanja. Istodobno kupac ipak može odbiti nastali PDV kao porezni obveznik s pravom na odbitak, što ima negativne posljedice na proračun i čime se u biti financira likvidacija. U Mađarskoj su zabilježeni i slučajevi prijevare u kojima su trgovačka društva u likvidaciji izdavala fiktivne račune aktivnim trgovačkim društvima, čime je uvelike smanjen porez koji potonji trebaju platiti bez jamstva da će izdavatelj platiti PDV koji se mora platiti. Iako brojke koje je dostavila mađarska Nacionalna porezna i carinska uprava pokazuju stalno smanjenje broja postupaka u slučaju nesolventnosti u razdoblju 2017.–2020., gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19 mogle bi u bliskoj budućnosti dovesti do naglog povećanja broja likvidacija, zbog čega je potrebno zadržati mehanizam prijenosa porezne obveze za te transakcije. Stoga Mađarska smatra da treba zaštititi porezni prihod i proračunske interese zbog brojnih poreznih obveznika u financijskim poteškoćama koji obavljaju navedene isporuke. Mađarska smatra da bi se u tu svrhu trebao koristiti mehanizam prijenosa porezne obveze. Porezni obveznik u likvidaciji ne bi bio dužan platiti dospjeli PDV te kupac ne bi bio sankcioniran, a javni proračun ne bi trpio gubitke.

Iako je Mađarska zatražila produljenje odobrenja do 31. prosinca 2026., predlaže se odobrenje proširenja odstupanja do 31. prosinca 2024. Odstupanje kojim se dopušta primjena mehanizma prijenosa porezne obveze krajnje je sredstvo koje bi trebalo biti vremenski ograničeno koliko god je to moguće. Osim toga, to bi razdoblje trebalo biti dovoljno za provedbu drugih uobičajenih mjera za smanjenje gubitaka u javnom proračunu, posebno onih gubitaka povezanih s prijevarnim ponašanjem, čime bi se izbjeglo ponovno produljenje te mjere.

2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

•Pravna osnova

Članak 395. Direktive o PDV-u.

•Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

S obzirom na odredbu Direktive o PDV-u na kojoj se temelji, prijedlog je u isključivoj nadležnosti Europske unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje.

•Proporcionalnost

Odluka se odnosi na odobrenje dano državi članici na njezin zahtjev i ne predstavlja nikakvu obvezu. S obzirom na ograničeno područje primjene odstupanja posebna mjera razmjerna je cilju koji se želi postići, a to je pojednostavnjenje naplate poreza i suzbijanje utaje poreza. Prijedlogom se ne premašuje ono što je potrebno da bi se ispunili navedeni ciljevi.

•Odabir instrumenta