C 156/11

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2020/C 156/05)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Alpes-Maritimes”

PGI-FR-A1148-AM02

Datum obavijesti: 10.2.2020.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Opis vinā

U točki 3-3. „Opis vina” i u točki 7.2. „Posebnosti proizvoda” poglavlja I. specifikacije ZOZP-a „Alpes-Maritimes” opis vina dopunjen je kako bi se precizirala boja vina i njihova organoleptička svojstva.

Ti su podaci navedeni i u odjeljcima „Povezanost sa zemljopisnim područjem” i „Opis vina” jedinstvenog dokumenta.

2. Sorte vinove loze

U poglavlju I. točki 5. specifikacije na popis sorti koje se upotrebljavaju za proizvodnju ZOZP-a „Alpes-Maritimes” dodane su sorte artaban N, floreal B, monarch N, muscaris B, prior N, solaris B, soreli B, souvignier gris B, vidoc N i voltis B.

Za navedene se sorte smatra da su otporne na sušu i kriptogamne bolesti te im je potrebna manja količina sredstava za zaštitu bilja, a odgovaraju sortama koje se upotrebljavaju za proizvodnju ZOZP-a. Ne mijenjaju svojstva vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla.

Odjeljak „Glavne sorte vinove loze” jedinstvenog dokumenta dopunjen je unošenjem tih sorti.

3. Zemljopisno područje

U poglavlju I. točki 4.1. specifikacije ažuriran je opis zemljopisnog područja.

Navedeno je upućivanje na godinu zemljopisnog šifrarnika, odnosno nacionalne referentne oznake za razvrstavanje općina obuhvaćenih područjem proizvodnje ZOZP-a po departmanima. Riječ je o zemljopisnom šifrarniku iz 2018.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv proizvoda

Alpes-Maritimes

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOZP – Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla

3. Kategorija proizvoda od vinove loze

1. Vino

5. Kvalitetno pjenušavo vino

4. Opis vina

Mirna crna, ružičasta i bijela vina

Vina koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla „Alpes-Maritimes” proizvode se kao mirna crna, ružičasta i bijela vina.

Vina zaštićena oznakom zemljopisnog podrijetla „Alpes-Maritimes” imaju stvarnu volumnu alkoholnu jakost od najmanje 9 %.

U pogledu mirnih vina (najmanja i najveća) stvarna alkoholna jakost (jedino za pjenušava vina), ukupna alkoholna jakost, ukupna kiselost, sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj sumporova dioksida i sadržaj ugljikova dioksida (jedino za pjenušava vina) propisani su zakonodavstvom Zajednice.

Crna vina općenito su vrhunska vina snažna okusa bogata taninima. Boja im varira od rubin-crvene do granatno crvene, duboka je, s ljubičastim odsjajem.

Ružičasta su vina cvjetna ili voćna i pikantna, sa snažnim okusom u ustima ovisno o kombinaciji sorti, pri čemu im svježinu donose ponajprije sorte grenache N i cinsault N. Sjajne su ružičaste boje s odsjajima boje lososa.

Bijela su vina složena i elegantna te se posebno odlikuju cvjetnim aromama i aromama agruma. Bijela su vina fina, voćna i živa, a boja im je blijedožuta sa zelenim ili zlatnim odsjajem, blistava i bistra.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

Kvalitetna pjenušava vina

Vina koja nose kontroliranu oznaku izvornosti „Alpes-Maritimes” proizvode se kao kvalitetna pjenušava crna, ružičasta i bijela vina.

Kvalitetna pjenušava vina imaju sitne i elegantne mjehuriće, uz ugodnu svježinu te cvjetne ili voćne arome, ovisno o sortama koje se upotrebljavaju za kupažu. Kvalitetna pjenušava vina ponajprije se proizvode od sorti grenache N i mourvèdre N za ružičasta vina, odnosno od sorti vermentino B i semillon B za bijela vina. Imaju voćne i cvjetne arome te odražavaju organoleptička svojstva vinove loze.

U pogledu kvalitetnih pjenušavih vina (najmanja i najveća) stvarna alkoholna jakost (jedino za pjenušava vina), ukupna alkoholna jakost, ukupna kiselost, sadržaj hlapljivih kiselina, ukupni sadržaj sumporova dioksida i sadržaj ugljikova dioksida (jedino za pjenušava vina) propisani su zakonodavstvom Zajednice.

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5. Enološki postupci

(a) Osnovni enološki postupci

Poseban enološki postupak

U pogledu enoloških postupaka potrebno je poštovati obveze koje su određene na razini Zajednice te u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

(b) Najveći prinosi

120 hektolitara po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Alpes-Maritimes” obavljaju se u departmanu Alpes-Maritimes.

7. Glavne sorte vinove loze

Sauvignon gris G – Fié gris

Ugni blanc B

Piquepoul noir N

Cabernet-Sauvignon N

Téoulier N

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Mauzac B

Gascon N

Mérille N

Mouyssaguès

Saint-Pierre doré B

Gros Manseng B

Gewurztraminer Rs

Voltis B

Solaris B

Colombard B

Plant droit N – Espanenc

Chatus N

Liliorila B

Gamay N

Persan N

Pinot gris G

Terret blanc B

Counoise N

Elbling B

Plant de Brunel N

Carcajolo N

Colombaud B – Bouteillan

Gamay de Bouze N

Muresconu N – Morescono

Gamaret

Sacy B

Muscat cendré B – Muscat, Moscato

Graisse B

Fuella nera N

Baroque B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Tannat N

Montils B

Semillon B

Muscardin N

Riesling B

Soreli B

Valdiguié N

Piquepoul blanc B

Roussette d’Ayze B

Mondeuse blanche B

Meunier N

Lledoner pelut N

Aramon gris G

Mourvèdre N – Monastrell

Lauzet B

Joubertin

Aubin vert B

Carcajolo blanc B

Arinarnoa N

Petit Courbu B

Etraire de la Dui N

Prior N

Corbeau N – Douce noire

Prunelard N

Grenache blanc B

Muscaris B

Riminèse B

Petit Manseng B

Verdesse B

Couderc noir N

Ondenc B

Piquepoul gris G

Clarin B

Clairette B

Noir Fleurien N

Monerac N

Artaban N

Cot N - Malbec

Rivairenc N – Aspiran noir

Chardonnay B

Arbane B

Mollard N

Select B

Souvignier gris Rs

Chenanson N

Gouget N

Viognier B

Blanc Dame B

Brachet N – Braquet

Aramon N

Terret gris G

Syrah N – Shiraz

Béclan N – Petit Béclan

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Courbu B – Gros Courbu

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Folle blanche B

Aubin B

Folignan B

Carignan blanc B

Bouillet N

Portan N

Négret de Banhars N

Tourbat B

Jurançon noir N – Dame noire

Codivarta B

Pinot noir N

Varousset N

Castets N

Auxerrois B

Tibouren N

Mancin N

Béquignol N

Bachet N

Carignan N

Roublot B

Villard blanc B

Perdea B

Morrastel N – Minustellu, Graciano

Rosé du Var Rs

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Ekigaïna N

Duras N

Terret noir N

Seinoir N

Aubun N – Murescola

Grassen N – Grassenc

Durif N

Calitor N

Arrouya N

Molette B

Pascal B

Floreal B

Oberlin noir N

Picardan B – Araignan

Mourvaison N

Marselan N

Arriloba B

Feunate N

Saint-Macaire N

Melon B

Villard noir N

Tressot N

Merlot N

Mondeuse N

Marsanne B

Barbaroux Rs

Segalin N

Muscadelle B

Claverie B

Gramon N

Roussanne B

Furmint B

Macabeu B – Macabeo

Monarch N

Petit Meslier B

Chenin B

Grenache N

Crouchen B – Cruchen

Portugais bleu N

Carmenère N

Caladoc N

Raffiat de Moncade B

Aligoté B

Genovèse B

Knipperlé B

Orbois B

Brun Fourca N

Semebat N

Tempranillo N

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Précoce de Malingre B

Cabernet blanc B

Brun argenté N – Vaccarèse

Listan B – Palomino

Cinsaut N – Cinsault

Sylvaner B

Courbu noir N

Aranel B

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Egiodola N

Alicante Henri Bouschet N

Jurançon blanc B

Camaralet B

Pineau d’Aunis N

Meslier Saint-François B – Gros Meslier

Négrette N

Servanin N

Grolleau gris G

Précoce Bousquet B

Nielluccio N – Nielluciu

Saint Côme B

Gringet B

Chasan B

Altesse B

Biancu Gentile B

Müller-Thurgau B

Grenache gris G

Pagadebiti B

Milgranet N

Maréchal Foch N

Rivairenc blanc B – Aspiran blanc

Bouquettraube B

Bouchalès N

Goldriesling B

Aramon blanc B

Rivairenc gris G – Aspiran gris

Cabernet franc N

Mayorquin B

Pinot blanc B

Grolleau N

Mauzac rose Rs

César N

Vermentino B - Rolle

Vidoc N

Petit Verdot N

8. Opis povezanosti

Posebnost zemljopisnog područja i proizvoda

Zemljopisno područje zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Alpes-Maritimes”, koje obuhvaća čitavi departman Alpes-Maritimes, smješteno je na jugoistoku Francuske, u regiji Provence-Alpes-Côte d’Azur, uz Sredozemno more. To područje ponajprije karakterizira izrazita raznolikost krajobraza. Dio tog departmana u kojem se obavljaju poljoprivredne djelatnosti ograničen je i nalazi se u blizini obalnog pojasa, a to je zemljište vrlo traženo na tržištu, kao i u dolinama koje se uspinju prema obroncima i najizloženijim padinama. Na tim obroncima vinova loza tradicionalno se uzgaja pored maslinika, dok su doline u većoj mjeri usmjerene na proizvodnju cvijeća ili povrtnih usjeva.

Proizvodnja zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla „Alpes-Maritimes” potječe iz vinograda koji pokrivaju malu površinu (za koje je iskorišteno manje od 50 hektara), koja je rascjepkana na veće ili manje dijelove (općine Nica, Saint Jeannet, Saint-Paul-de-Vence) raspršene na malim poljoprivrednim gospodarstvima.

Taj vinograd, koji se nalazi u srcu alpske Provanse, koja predstavlja istočnu granicu Provanse s vapnenačkom podlogom te osobito vinograd koji se nalazi u Nici i njezinoj okolici svoje podzemlje duguju „pliocenskoj revoluciji”, koja je dovela do nastanka tog velikog mora pomicanjem Provanse prema jugu. Nastali sedimentni slojevi okrunjeni su debelim valutičnjacima koji se nazivaju „valutičnjacima delte rijeke Var iz razdoblja pliocena”. Krajobrazi su nastali tijekom kvartara nakon novog pomicanja Provanse, ovaj put u smjeru zapada, što je te valutičnjake podignulo na visinu od 600 m: tako su nastali strmi obronci.

Tla nastala od tih formacija sastoje se od pudingova kamena od pijeska i kamenca te valjanih oblutaka nastalih erozijom susjednih alpskih masiva. Značajnu iznimku predstavljaju dolomitska, glinovito-vapnenačka tla bogata magnezijem na otocima Lérins.

Vinograd je posađen na nadmorskoj visini do 400 metara, gotovo isključivo na obroncima u smjeru sjever-jug, a rijetko na visoravnima na vrhu brežuljaka, i poštuje izloženost prema istoku ili zapadu na parcelama pažljivo odabranima za berbu grožđa. Vinova loza sadi se na uskim stepenicama koje oblikuju ljudi ili terasama („restanques”), koje se sastoje od valjanih oblutaka, pomiješanih s vrlo vidljivim neobrađenim pijeskom (pudingov kamen) s nekoliko glinovitih slojeva.

Prosječna godišnja količina padalina iznosi 830 mm, sa znatnom količinom insolacije od 2 820 sati godišnje.

Prisutnost doline rijeke Var ključna je za značajke klime koja utječe na vinovu lozu. Ona omogućuje protok vjetra po osi brda, zbog čega su vinogradi izloženi sjevernim vjetrovima koji se spuštaju s Alpa tijekom noći i dio jutra, a zatim i morskom povjetarcu koji puše s istoka krajem dana. Iako gospodarska ravnoteža poljoprivrednih gospodarstava djelomično počiva na potrebi za sadnjom svih sorti od kojih se mogu proizvesti izvorne kombinacije sorti i zadovoljiti potrebe tržišta, jedna od posebnosti ove zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla jest želja vinogradara da očuvaju lokalne sorte vinove loze kao što su braquet N, fuella nera N, grassen N i mourvaison N za proizvodnju crnih vina. Vina od sorti braquet N i fuella nera N imaju povoljne karakteristike kad je riječ o starenju. Uz njih se u ostatku Provanse mogu upotrebljavati sorte mourvèdre N, cinsault N, carignan N, grenache N ili alicante N.

Na temelju tog izbora „crnih” sorti gospodarstva proizvode vrhunska crna vina snažna okusa bogata taninima.

Ružičasta vina proizvode se od kombinacija vinove loze koje daju cvjetna ili voćna i pikantna vina sa snažnim okusom u ustima, koja uvijek imaju ugodnu svježinu.

Bijela vina, proizvedena ponajprije od sorte vermentino B, koja se lokalno naziva „rolle”, složena su i elegantna te se odlikuju cvjetnim aromama i aromama agruma. Mogu biti vrlo pogodna za starenje. U njihovu se sastavu mogu upotrebljavati i druge sorte vinove loze, kao što su roussanne B, clairette B, bourboulenc B i chardonnay B.

Kvalitetna pjenušava vina ponajprije se proizvode od sorti grenache N i mourvèdre N za ružičasta vina, odnosno od sorti vermentino B i semillon B za bijela vina. Imaju voćne i cvjetne arome te podsjećaju na organoleptička svojstva mirnih vina.

Uzročna povezanost

Ti vinogradi, koji su izrazito obilježeni svojim zemljopisnim okruženjem, raznovrsnim krajobrazima koji se izmjenjuju na području od sredozemne obale do visokih planina, odlikuju se značajkama provansalskog vinograda s određenim sjevernim utjecajima. More i planina, sunce i hladni vjetar, oštri kontrasti između neosunčana i osunčana dijela utječu na vinovu lozu, maslinike i ljude.

Dobro izloženi obronci, drenažna tla koja pogoduju sadnji i vegetativnom razvoju vinove loze, pri čemu se ona štiti od ljetnih oluja, osunčanost i vjetrovita klima koja omogućuje dobro zrenje i zaštitu od kriptogamnih bolesti pridonose razvoju vinograda. Te klimatske značajke omogućuju sporo dozrijevanje, što je osobito važno za svježinu i eleganciju bijelih i ružičastih vina, kao i pjenušavih vina. Jednako tako, zaslužne su za snažan okus crnih vina bogat taninima.

Na nasade vinove loze povoljno je utjecao i položaj obronaka, koji su dovoljno udaljeni od obale kako bi se obeshrabrile invazije barbara, ali su dovoljno blizu mora kako bi se omogućio razvoj trgovine.

Dakle, unatoč konkurenciji drugih kultura, a osobito unatoč uzgoju karanfila iz Nice, koji je bio vrlo unosan nakon Drugog svjetskog rata, vinogradi su se postupno razvijali zahvaljujući upornosti pojedinih obitelji vinogradara, koji su znali kako sačuvati stare i vrlo prepoznatljive lokalne sorte prilagođene tom području.

Mali dio obiteljskih poljoprivrednih gospodarstava još se uvijek bavi vinogradarstvom na Azurnoj obali. Proizvode približno od 600 do 700 hektolitara mirnih vina godišnje, od čega 50 % predstavljaju crna vina, 35 % bijela vina, a 15 % ružičasta vina, čija je kvaliteta priznata 1979. dodjelom statusa „Vin de Pays”. Svake se godine proizvodi od 3 000 do 4 000 boca pjenušava vina.

Vina koja nose zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla uspjela su potvrditi svoj identitet i razviti vlastiti ugled, a jedan su od najistaknutijih dokaza cijenjena vina visoke kvalitete koja proizvode redovnici iz Lérinsa. O ugledu vina departmana Alpes Martimes svjedoči dobro gospodarsko stanje te proizvodnje, od koje se 70 % plasira na regionalno tržište, i to u bocama, ponajprije turistima, po vrlo atraktivnim cijenama (između 8 EUR i 10 EUR po jedinici), 20 % na nacionalno tržište, a 10 % se izvozi.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Alpes-Maritimes” može se dopuniti nazivima sorti vinove loze.

Zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla „Alpes-Maritimes” može se dopuniti navodima „primeur” (mlado) ili „nouveau” (novo). Izrazi „primeur” ili „nouveau” rezervirani su za mirna vina.

Logotip ZOZP-a Europske unije navodi se na etiketi kada se izraz „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla” zamjenjuje tradicionalnim izrazom „Vin de Pays”.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini utvrđeno odstupanjem za proizvodnju i razvoj vina sa zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla „Alpes-Maritimes” čine područja arondismana koji graniče sa zemljopisnim područjem, kako slijedi:

na jugozapadu, na granici s departmanom Var: arondisman Draguignan, na zapadu, na granici s departmanom Alpes-de-Haute-Provence: arondismani Barcelonnette i Castellane.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d665acec-e3bc-4cf1-b3b9-2e571e3bf214

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.