Sažetak I dalje se ulaže značajan trud u svrhu poboljšanja neovisnosti, integriteta, kvalitete i učinkovitosti pravosudnog sustava Slovačke, kako je već napomenuto u Izvješću o vladavini prava za 2020. U prosincu 2020. parlament je donio opsežnu reformu Ustava i provedbenog zakonodavstva u odnosu na pravosudni sustav, pogotovo Ustavni sud i Sudbeno vijeće. Vlasti su pojačale i nastojanja u smjeru rješavanja problema korupcije u sudstvu. U pripremi je reforma pravosudne mreže u kojoj sudjeluje Vijeće Europe i koja je potaknula niz komentara dionika. Osnovan je Vrhovni upravni sud. U novom transparentnom postupku izabrani su novi glavni državni odvjetnik i posebni državni odvjetnik. U tim se reformama odražavaju nastojanja povezana s poboljšanjem pravosudnog sustava i važno je da se u njihovoj provedbi uzmu u obzir relevantni europski standardi radi zaštite neovisnosti sudstva. To je važno i zato što je razina percepcije neovisnosti sudstva, iako se poboljšala među trgovačkim društvima, u općoj javnosti i dalje vrlo niska. Znatno su pojačana nastojanja Slovačke u suzbijanju korupcije te je vidljiv njihov učinak, s obzirom na to da je niz slučajeva korupcije na visokoj razini pod istragom i kaznenim progonom. Izabrani su i imenovani i vodeći dužnosnici, uključujući i voditelja Ureda za zaštitu zviždača, koji će započeti s djelovanjem od 1. rujna 2021. Sposobnost otkrivanja i istraživanja kaznenih djela korupcije može se još pojačati ulaganjima u specijalizaciju, namjensko analitičko stručno znanje i edukacije o integritetu u Nacionalnoj agenciji za kriminalitet. U sprečavanju korupcije sporo se postiže napredak. Nekoliko pokušaja da se regulira lobiranje do sad je bilo neuspješno. Međutim, donošenje nacrta zakonodavstva o lobiranju, „rotirajućim vratima”, imovinskim karticama, sukobima interesa parlamentarnih zastupnika i javnoj nabavi u planu je ili u početnoj fazi. Slovačkim Ustavom i sekundarnim zakonodavstvom pruža se pravni okvir za zaštitu slobode izražavanja, prava na pristup javnim informacijama, medijski pluralizam i novinarska prava. Očekuje se da će se nacrtom zakona o kojemu se raspravlja i čije je donošenje predviđeno u rujnu 2021. uvesti okvir kojim će se jamčiti transparentnost vlasništva nad medijima. Odgođeni su planovi vlade za prijedloge zakonodavstva u cilju osiguravanja povoljnijeg okruženja za novinare. Distribucija državnog oglašavanja i dalje nije regulirana. Izrečeno je više osuđujućih presuda protiv pojedinaca uključenih u atentat na istraživačkog novinara Jána Kuciaka i njegovu zaručnicu 2018. Vrhovni sud poništio je oslobađajuće presude navodnim glavnim organizatorima ubojstva i vratio predmet Specijaliziranom kaznenom sudu. Potvrđena je jedna osuđujuća presuda. Nije uveden program potpore informativnim medijima radi ublažavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19. Što se tiče sustava provjera i ravnoteža, i dalje je potrebno poboljšati zakonodavni postupak jačanjem uključenosti dionika i civilnog društva, kako je već napomenuto u Izvješću o vladavini prava za 2020. Ustavnom reformom iz prosinca 2020. izričito je isključena nadležnost Ustavnog suda za preispitivanje ustavnih zakona, što je potaknulo Ustavni sud da preispita tu odredbu. Izvanredno stanje zbog pandemije bolesti COVID-19 trajalo je kroz najveći dio 2020. i završilo u svibnju 2021., nakon promjene zakonodavstva u prosincu 2020. kojom se omogućilo njegovo produljenje. Pučki pravobranitelj i Nacionalni centar za ljudska prava preuzeli su aktivnu ulogu u obrani temeljnih prava građana tijekom pandemije. Sve je veća zabrinutost zbog financiranja određenih nevladinih organizacija (NVO-i), a posebno ograničenja za NVO-e koji djeluju na području rodne jednakosti.



I.Pravosudni sustav

Sustav sudova Slovačke Republike sastoji se od 54 okružna suda, osam regionalnih sudova, Specijaliziranog kaznenog suda, Vrhovnog suda, Vrhovnog upravnog suda i Ustavnog suda Slovačke Republike . Regionalni sudovi djeluju kao žalbeni sudovi u građanskim, trgovačkim i kaznenim postupcima te istodobno kao prvostupanjski sudovi za upravna pitanja. Specijalizirani kazneni sud nadležan je za suđenje o teškim kaznenim djelima koja su navedena u relevantnim odredbama Zakona o kaznenom postupku . Sudbeno vijeće ima središnju ulogu u samoupravljanju sudstvom i u imenovanju, suspenziji i razrješenju sudaca te održavanju pravosudne etike. Trenutačno polovinu njegovih članova (devet od 18) čine suci koje su izabrali njihovi kolege. Ostale članove Sudbenog vijeća imenuju slovački predsjednik, parlament i vlada . Državno odvjetništvo Slovačke neovisno je državno tijelo koje vodi glavni državni odvjetnik . Slovačka sudjeluje u radu Ureda europskog javnog tužitelja. Slovačka odvjetnička komora neovisna je samoupravna strukovna organizacija .

Neovisnost

Percepcija neovisnosti sudstva popravila se među poduzećima, ali je u općoj javnosti i dalje niska i vrlo niska. Percepciju da je neovisnost sudstva dobra ili vrlo dobra ima 30 % poduzeća, što je znatno poboljšanje u odnosu na 2020. (15 %). Nasuprot tome, do takvog poboljšanja nije došlo u percepciji opće javnosti o neovisnosti sudova i sudaca, gdje 28 % neovisnost sudstva percipira kao dobru ili vrlo dobru, a 65 % kao prilično ili vrlo lošu, u skladu s dugoročnim trendom koji je već zamijećen i u Izvješću o vladavini prava za 2020. Najčešći razlozi zbog kojih se sudstvo percipira kao nedovoljno neovisno povezani su s uplitanjem ili pritiskom vlade ili političara i uplitanjem ili pritiskom ekonomskih ili drugih specifičnih interesa.

Vlasti su poduzele korake kako bi reagirale na navode o korupciji i zlouporabi položaja u sudstvu. Nakon policijskih operacija na visokoj razini na koje se upućuje u Izvješću o vladavini prava za 2020. pokrenute su daljnje operacije. Trenutačno 20 sudaca i ostalih predstavnika pravosuđa i tijela za izvršavanje zakonodavstva podliježe kaznenim postupcima povezanima s ozbiljnim optužbama za korupciju i zlouporabu položaja u okviru pojačanih nastojanja javnih tijela u svrhu smanjenja korupcije u pravosudnom sustavu. Jedan je sudac osuđen. Zbog kaznenog progona nekoliko je sudaca odstupilo ili je privremeno suspendirano s dužnosti. Potreba za daljnjim rješavanjem konkretnih pitanja povezanih s ukupnim integritetom pravosudnog sustava istaknuta je i u okviru Europskog semestra, a Slovačkoj je u tu svrhu upućena preporuka.

Donesena je sveobuhvatna reforma pravosuđa, koja se sastoji od izmjena Ustava i provedbenog zakonodavstva. To je uslijedilo nakon što je vlada najavila reformu radi povećanja povjerenja javnosti u vladavinu prava, kako je objašnjeno u Izvješću o vladavini prava za 2020. U prosincu 2020. donesena je izmjena Ustava i provedbenog zakonodavstva, kojom je konkretno uspostavljen Vrhovni upravni sud, uvedene su promjene u odabiru i imenovanju sudaca Ustavnog suda te je izmijenjeno nekoliko odredaba o Sudbenom vijeću. Dionici su napomenuli da ta reforma odražava nastojanja za poboljšanje pravosudnog sustava i jačanje njegove neovisnosti, iako su neki dijelovi reforme naišli na protivljenje (vidjeti u nastavku).

Iako neke značajke reforme povezane sa Sudbenim vijećem dobile podršku, postoje dvojbe u pogledu režima razrješenja njegovih članova. Ustavnom reformom uvedene su promjene u načinu imenovanja članova Sudbenog vijeća, proširene su ovlasti tog vijeća i izmijenjena je odredba o razrješenju njegovih članova. Reformom je uvedeno pravilo prema kojem bi se suci koji su članovi vijeća birali u nekoliko izbornih jedinica. Vlada smatra da je cilj te promjene povećati legitimnost vijeća osiguravanjem raznolikije zastupljenosti sudaca. Taj je cilj u skladu s preporukama Vijeća Europe. Reformom se proširuju i ovlasti Sudbenog vijeća. Nadalje, reformom se izričito predviđa da članove Sudbenog vijeća, uključujući njegova predsjednika i potpredsjednika, u svakom trenutku može razriješiti tijelo koje ih je imenovalo. U skladu s Obrazloženjem, to znači da se takav prijedlog za razrješenje ne mora temeljiti ni na kakvim zakonski propisanim kriterijima, već može biti motiviran nedostatkom povjerenja. Dionici su izrazili zabrinutost da bi taj aspekt reforme mogao negativno utjecati na neovisnost Sudbenog vijeća. Ta se zabrinutost odražava i u mišljenju Predsjedništva Savjetodavnog vijeća europskih sudaca (CCJE) od 9. prosinca 2020.Razriješeni član može osporiti odluku o razrješenju pred Ustavnim sudom podnošenjem ustavne tužbe. Važno je da Sudbeno vijeće podliježe dostatnim jamstvima u pogledu njegove neovisnosti u odnosu na zakonodavnu i izvršnu vlast, među ostalim u vezi s načinom na koji se njegovi članovi mogu razriješiti dužnosti.

Uvedena je dob za umirovljenje sudaca kako bi se jamčila sigurnost. Nakon izmjena Ustava suci odlaze u mirovinu kada navrše 67 godina. Budući da je reformom uklonjena diskrecijska ovlast Sudbenog vijeća da predloži umirovljenje sudaca starijih od 65 godina, tom izmjenom povećavaju se pravna sigurnost i stabilnost sudaca.

Izmijenjen je sustav kaznene odgovornosti sudaca. U listopadu 2020. donesena je izmjena Kaznenog zakona, nakon čega je uslijedila izmjena ustavne odredbe o imunitetu sudaca. U skladu s reformama, suci se ne mogu smatrati odgovornima za mišljenje izraženo tijekom donošenja odluka, osim u slučajevima u kojima se donošenje odluke suca može smatrati kaznenim djelom. U tom je pogledu u Kaznenom zakonu uvedeno novo kazneno djelo „zlouporabe prava”. U skladu s tom odredbom, suce se može kazneno goniti za svaku proizvoljnu odluku kojom se nanosi šteta ili daje prednost drugoj osobi. Predviđeno je da se ta odredba primjenjuje samo u slučajevima očigledno proizvoljnih i netočnih odluka. Kazneni postupak vode posebni državni odvjetnik i Specijalizirani kazneni sud. Sudac optužen za to kazneno djelo ima pravo zatražiti od Sudbenog vijeća da izrazi svoje neslaganje s nastavkom kaznenog progona, što bi, ako se odobri, dovelo do okončanja postupka. Sudac kojeg se kazneno goni može biti suspendiran samo odlukom disciplinskog suda. Dok je europskim standardima predviđeno da se podvrgavanje sudaca odgovornosti za donošenje odluka može dogoditi u iznimnim slučajevima zle namjere i grubog nemara, svaki sustav kojim se regulira odgovornost sudaca mora jasno i precizno pružiti potrebna jamstva kako bi se spriječio svaki rizik da se primjenjuje kao sredstvo pritiska na sudsku aktivnost ili sustav političkog nadzora nad sadržajem sudskih odluka. Važno je da se pri primjeni tih novih odredaba u praksi te zaštitne mjere poštuju u skladu s europskim standardima. Određeni dionici izrazili su zabrinutost zbog ustavne izmjene imuniteta sudaca, napominjući da bi njezina općenita i nejasna formulacija mogla dovesti do potencijalne opasnosti od zlouporabe.

Nedavnom ustavnom reformom izmijenjen je sustav premještaja sudaca bez njihova pristanka. Nedavnom ustavnom reformom predviđeno je da se suci mogu premjestiti bez njihova pristanka u slučaju promjene pravosudne mreže ako je takav premještaj potreban kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje sudstva. U skladu s europskim standardima, u iznimnim je slučajevima moguće premjestiti suce bez njihova pristanka pod uvjetom da postoje dostatne zaštitne mjere. Te zaštitne mjere uključuju zahtjev da se sudac ne smije premjestiti na sud nižeg stupnja i da može zatražiti sudsko preispitivanje. Bit će važno da se provedbenim zakonom osiguraju dostatne zaštitne mjere uz uzimanje u obzir europskih standarda.

U pripremi je prijedlog reforme pravosudne mreže. Na temelju preporuka iz izvješća CEPEJ-a i kako bi se, među ostalim, razmotrili poboljšanje specijalizacije sudaca i promjena pravosudne mreže, posebno smanjenje broja okružnih sudova, Ministarstvo pravosuđa organiziralo je radne skupine za izradu prijedloga reforme pravosudne mreže. U te su radne skupine uključeni i suci. Reformom se nastoji povećati povjerenje javnosti u sudstvo i poboljšati njegova učinkovitost i kvaliteta. Nacrt mreže temelji se na potrebi za veličinom sudova koja bi omogućila veću specijalizaciju sudaca na svakom sudu, poštovanje kulturnih i regionalnih identiteta te dostupnost pravosuđa. Na temelju podataka o radnom opterećenju sadašnjih sudova, infrastrukturi i pristupačnosti sudova, u nacrtu reforme predloženo je smanjenje broja okružnih sudova s 54 na 30, a regionalnih sudova s osam na tri. Suci, sudsko osoblje i predmeti sa sudova koji su raspušteni premjestili bi se na preostale sudove koji će ih naslijediti. Od rujna do prosinca 2020. prijedlog reforme predstavljen je sucima i drugim dionicima; rasprave su nastavljene u siječnju i veljači 2021. Ministarstvo pravosuđa sada ocjenjuje primjedbe podnesene u okviru javnog savjetovanja koje je trajalo od sredine prosinca 2020. do početka ožujka 2021. Prijedlog reforme dočekan je kritikama više dionika, koji su, među ostalim, upozorili na nedovoljno sudjelovanje tijekom postupka izrade prijedloga i izrazili zabrinutost u pogledu dostupnosti sudova. Nakon tih kritika Ministarstvo pravosuđa odlučilo je nastaviti savjetovanje sa sucima do rujna 2021., nakon čega će se izmijenjenom prijedlogu reforme pravosudne mreže ponovno provesti javno savjetovanje. Budući da će reforma uključivati premještaj sudaca, treba napomenuti da bi, u skladu s europskim standardima, suci koji bi tijekom reforme bili premješteni bez njihova pristanka trebali uživati postupovna jamstva kako se ne bi ugrozila njihova neovisnost (vidjeti prethodno navedeno). CEPEJ je u reviziji prijedloga reforme zaključio da je primijenjena metodologija u skladu s njegovim smjernicama i izvješćem o procjeni te je istaknuo pristup utemeljen na dokazima koji su primijenile slovačke vlasti. Izdao je i dodatne preporuke, kao što je razmatranje odgode provedbe reforme.

Osnovan je Vrhovni upravni sud i predviđeni su upravni sudovi. Očekuje se da će se novi sustav upravnih sudova sastojati od triju upravnih sudova, čija je uspostava predložena nacrtom reforme pravosudne mreže, i Vrhovnog upravnog suda, koji je uspostavljen nedavnom ustavnom reformom i za koji se očekuje da će početi s radom u kolovozu 2021. Predsjednik Vrhovnog upravnog suda imenovan je u svibnju 2020., a u tijeku je postupak odabira sudaca. Suce tog suda odabrat će Sudbeno vijeće. Nacrtom reforme pravosudne mreže (vidjeti prethodno navedeno) predviđa se osnivanje triju zasebnih upravnih sudova. Predviđeno je da predsjednike tih novih upravnih sudova odabere odbor od pet članova koji bi trebao izabrati ministar pravosuđa, a dva kandidata predlaže Sudbeno vijeće. Što se tiče odabira sudaca upravnih sudova, predlaže se da ministar pravosuđa odredi koja će se radna mjesta popuniti premještajem sudaca, a koja će se popuniti postupkom odabira. Bit će važno da se pri osnivanju tih sudova i uspostavi sustava koji se na njih primjenjuje uzmu u obzir europski standardi.

U novom postupku izabrani su glavni državni odvjetnik i posebni državni odvjetnik. Parlament je u rujnu 2020. donio zakon kojim je uvedeno nekoliko izmjena postupka izbora glavnog državnog odvjetnika i posebnog državnog odvjetnika. Zakonom je proširen popis osoba koje imaju pravo predložiti kandidata za dužnost glavnog državnog odvjetnika, kandidatura za tu dužnost omogućena je i osobama koje nisu državni odvjetnici te je uvedena obveza da se kandidati za glavnog državnog odvjetnika i posebnog državnog odvjetnika moraju saslušati u parlamentu. Nova pravila primjenjivala su se u prosincu 2020. i veljači 2021. tijekom izbora kandidata za glavnog državnog odvjetnika i posebnog državnog odvjetnika. Oba izbora detaljno su popraćena u medijima i dionici su primijetili povećanje transparentnosti tog postupka.

Kvaliteta