Sažetak Austrijski pravosudni sustav i dalje obilježava vrlo visoka razina percepcije neovisnosti, a u tijeku su rasprave o reformi najavljenoj radi uvođenja neovisnog državnog odvjetništva. U toj reformi važno je povesti računa o europskim standardima neovisnosti državnog odvjetništva. Istodobno je dovršeno uvođenje promjena kojima se za državne odvjetnike smanjuju obveze izvješćivanja. Poduzete su i druge mjere u pogledu sustava upravljanja usklađenošću za sudove i državne odvjetnike te obveze pružanja povratnih informacija povjerenstvima za izbor kandidata u vezi s prijedlozima za imenovanje sudaca. Kad je riječ o standardima zapošljavanja na upravnim sudovima, ponajprije u pogledu imenovanja potpredsjednikâ i predsjednikâ, i dalje je prisutna određena zabrinutost. Austrija radi na daljnjoj digitalizaciji pravosuđa. Pravosudni sustav i dalje je učinkovit, a u području upravnih predmeta vidljivi su pomaci nabolje. U tijeku je provedba nacionalne strategije za borbu protiv korupcije, ali zabilježena su određena kašnjenja zbog pandemije bolesti COVID-19. Nakon nedavnih političkih afera pojačane su istrage o političkoj korupciji na visokoj razini. Međutim, državni odvjetnici koji rade na tim predmetima izloženi su negativnom diskursu političara. Obveze izvješćivanja za specijalizirano državno odvjetništvo i dalje predstavljaju opterećenje, dovode do kašnjenja i negativno utječu na djelotvornost istraga u području borbe protiv korupcije, ali nedavno uvedenim izmjenama namjerava se smanjiti navedeno opterećenje povezano s izvješćivanjem. Uvedene su nove mjere sprečavanja korupcije među državnim službenicima i najvišim izvršnim dužnosnicima, no mjere djelotvornog uklanjanja rizika za integritet parlamentaraca i dalje su ograničene te ne postoji obveza objavljivanja podataka o imovini, interesima, dugovima i obvezama. Premda pravni okvir za lobiranje postoji, njegovo područje primjene i javno dostupni podaci i dalje su ograničeni. Kontrola financiranja političkih stranaka i dalje je izvor zabrinutosti. Pravni okvir i poticajno okruženje za rad medija i dalje su pouzdani, a tijela nadležna za medije i dalje djeluju neovisno. Utvrđeni su rizici za medijski pluralizam jer ne postoji sveobuhvatan i provediv pravni okvir za pristup dokumentima i javnim informacijama. Radi rješavanja tog pitanja Vlada je predložila novi zakon o slobodi pristupa informacijama. Mediji još uvijek dobivaju velike iznose za državno oglašavanje, ali i dalje je prisutna zabrinutost u pogledu pravednosti i transparentnosti dodjele tih sredstava, mogućeg političkog utjecaja u tom postupku i nedovoljnog vođenja računa o pitanjima medijskog pluralizma. Javna financijska potpora namijenjena medijskom sektoru u vrijeme pandemije bolesti COVID-19 općenito se smatrala djelotvornom, ali izražene su sumnje u pogledu njezine objektivne raspodjele. Iako su poduzeti određeni koraci radi bolje zaštite novinara tijekom prosvjeda, njihova je sigurnost sve ugroženija, ponajprije zbog uznemiravanja i zastrašivanja na internetu. Kad je riječ o sustavu provjere i ravnoteže, poduzimaju se koraci radi veće uključenosti dionika i građana u oblikovanje politika. U okolnostima pandemije bolesti COVID-19 izvršna je vlast od jeseni 2020. ovlaštena za djelovanje donošenjem pravilnika na temelju posebnog zakonodavstva, uz pojačani parlamentarni nadzor. Ustavni sud imao je važnu ulogu u preispitivanju tih mjera te ih je nekoliko poništio zbog nedovoljne opravdanosti. Pučki pravobranitelj, koji je isto tako imao aktivnu ulogu u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, priprema se za ponovnu akreditaciju kao nacionalna institucija za ljudska prava. Vlada radi na daljnjem razvoju dijaloga s organizacijama civilnog društva, ponajprije tako što se s njima savjetuje u vezi s potporom dodijeljenom civilnom društvu u vrijeme pandemije bolesti COVID-19.

I.Pravosudni sustav

Austrijski pravosudni sustav ima dvije grane. Sustav sudova opće nadležnosti sastoji se od 115 okružnih sudova, 20 pokrajinskih sudova, četiriju viših pokrajinskih sudova i Vrhovnog suda. Od 2014. u Austriji postoji i zaseban sustav upravnih sudova s jedanaest prvostupanjskih upravnih sudova (devet pokrajinskih upravnih sudova, jedan savezni upravni sud i financijski sud) i Vrhovnim upravnim sudom. Ustavni sud ocjenjuje ustavnost saveznih i pokrajinskih zakona. Suce imenuje izvršna vlast na temelju neobvezujućih prijedloga koje dostavljaju povjerenstva za izbor kandidata sastavljena od sudaca ili opće sjednice suda, koji za svako radno mjesto sastavljaju rangirani popis s trima prikladnim kandidatima. Državno odvjetništvo pravosudno je tijelo koje je u hijerarhijskoj strukturi pod nadzorom ministra pravosuđa, koji može izdavati i opće upute i upute u pojedinačnim predmetima. Austrija sudjeluje u radu Ureda europskog javnog tužitelja. Odvjetnici su upisani u jednu od devet lokalnih odvjetničkih komora, koje su javnopravna i autonomna samoupravna tijela organizirana pod okriljem Savezne odvjetničke komore.

Neovisnost

Percepcija neovisnosti pravosuđa i dalje je na vrlo visokoj razini, a među poduzećima čak se i poboljšala. Da je neovisnost sudova i sudaca „dobra ili vrlo dobra” 2021. smatra 83 % šire javnosti i 78 % poduzeća. Općenito, u posljednjih pet godina razina percepcije neovisnosti u široj javnosti i među poduzećima neprestano se povećava, uz iznimku 2021., kad se u široj javnosti blago smanjila.

U pripremi je reforma radi uspostave neovisnog državnog odvjetništva, na čijem bi čelu bio glavni državni odvjetnik. Nakon što je 24. veljače 2021. najavilo uspostavu saveznog državnog odvjetništva pod nadležnošću neovisnog glavnog državnog odvjetnika, Ministarstvo pravosuđa osnovalo je radnu skupinu sastavljenu od dionika iz pravosuđa i stručnjaka, koja se od svibnja 2021. sastaje jednom mjesečno, a razmatrat će različita ustavna i pravna pitanja povezana s tom reformom. Očekuje se da će skupina predstaviti svoje rezultate u prvoj polovici 2022., ali nije zadužena za pripremu konkretnog nacrta zakonodavnog teksta. Dionici već dugo zahtijevaju reformu državnog odvjetništva jer su se sustav obveza izvješćivanja (vidjeti u nastavku) i pravo ministra pravosuđa da državnim odvjetnicima u pojedinačnim predmetima daje upute, pa tako i upute o neprovođenju kaznenog progona, našli na meti kritika. Dionici su naglasili potrebu da se predviđenom reformom uvedu konkretna strukturna jamstva kako bi se u praksi osigurala neovisnost novog glavnog državnog odvjetnika od svakog političkog utjecaja izvršne ili zakonodavne vlasti. Važno je da se reforma razradi u dogovoru sa svim relevantnim dionicima i da se u njoj uzmu u obzir europski standardi neovisnosti državnog odvjetništva.

Provode se mjere kako bi se državnim odvjetnicima smanjile obveze izvješćivanja izvršne vlasti. U skladu s namjerom koju je iskazala u svojem programu i koja je već istaknuta u Izvješću o vladavini prava za 2020., Vlada je poduzela korake radi smanjenja obveza državnog odvjetništva u pogledu izvješćivanja, koje državno odvjetništvo i dionici trenutačno smatraju opterećujućima i nerazmjernima (vidjeti i odjeljak II.). Kao prvo, na zahtjev Ministarstva pravosuđa u ožujku 2021. opozvana je uredba Ureda višeg državnog odvjetnika u Beču o obvezama izvješćivanja za njegova podređena državna odvjetništva (prema kojoj su ga ta državna odvjetništva bila dužna obavijestiti o svakom važnijem postupovnom koraku tri dana prije njegova izvršenja) (vidjeti i odjeljak II.). Osim toga, Ministarstvo pravosuđa 12. lipnja 2021. objavilo je reviziju uredbe o obvezama izvješćivanja kojom bi ih se u određenim okolnostima dodatno ograničilo, pa bi se tako primjerice ukinula obveza podnošenja informativnih izvješća ako su žrtve kaznenih djela osobe od javnog interesa. Međutim, dionici su napomenuli da se time možda neće znatno smanjiti opterećenje Središnjeg ureda državnog odvjetništva za borbu protiv gospodarskog kriminala i korupcije jer velik broj njegovih predmeta čine predmeti od javnog interesa u kojima bi se te obveze i dalje primjenjivale. Ministar pravosuđa 2020. izdao je 22 upute u pojedinačnim predmetima, a do svibnja 2021. izdao je osam uputa, od kojih su sve bile u skladu s mišljenjem neovisnog Vijeća za upute. Očekuje se da će sljedeće izvješće o uputama biti podneseno Parlamentu u ljeto 2021.

Uvedena je obveza pružanja povratnih informacija povjerenstvima za izbor kandidata u slučaju odstupanja od njihovih preporuka za imenovanje sudaca. U prosincu 2020. na snagu su stupile izmjene Zakona o sucima i državnim odvjetnicima, čime je kodificirana obveza ministra pravosuđa da povjerenstvima za izbor kandidata, koja su uglavnom sastavljena od sudaca koje su izabrali njihovi kolege, dostavi povratnu informaciju u pisanom obliku u slučaju da se njihova preporuka za imenovanje sudaca ne poštuje. Isto tako, povjerenstvima za izbor kandidata omogućeno je da u roku od dva tjedna dostave pisano očitovanje. Sličan je postupak uveden i za državne odvjetnike. To je odgovor na preporuku GRECO-a u dijelu koji se odnosi na jačanje sudjelovanja povjerenstava za izbor kandidata u postupcima imenovanja. GRECO je primijetio da povjerenstva za izbor kandidata još uvijek ne sudjeluju u odabiru sudačkih vježbenika i da nema sudskog preispitivanja postupka imenovanja. Povjerenstva za izbor kandidata (ili druga tijela koja predstavljaju pravosuđe) ne sudjeluju ni u izboru predsjednika i potpredsjednika Vrhovnog suda, zbog čega je Vrhovni sud i negodovao.

I dalje postoji određena zabrinutost zbog zapošljavanja na upravnim sudovima, ponajprije kad je riječ o imenovanju njihovih predsjednika i potpredsjednika. Imenovanja potpredsjednika i predsjednika na pokrajinskim upravnim sudovima uglavnom ostaju u isključivoj nadležnosti izvršne vlasti, bez dosljednog sudjelovanja sudaca, kako je već istaknuto u Izvješću o vladavini prava za 2020. U ožujku 2021. GRECO je ponovio svoje preporuke u pogledu intenzivnijeg sudjelovanja povjerenstava za izbor kandidata u imenovanju sudaca, pa tako i potpredsjednika i predsjednika upravnih sudova. Dionici i dalje naglašavaju da izostanak dosljednog sudjelovanja sudaca u tim imenovanjima, u sprezi sa širokim ovlastima i dužnostima predsjednika sudova, daje povoda za zabrinutost s obzirom na europske standarde. Vlada i Konferencija predsjednika upravnih sudova pojasnile su da su u nekoliko pokrajina na temelju zakona ili u praksi osnovani posebni odbori za pripremu prijedloga za imenovanja, ali oni nisu nužno sastavljeni (većinom) od sudaca. Poziva se i na usklađivanje uvjeta zapošljavanja sudaca upravnih sudova, koji su uređeni zasebno za svaki pokrajinski upravni sud. U skladu s preporukama Vijeća Europe, ako odluke o izboru sudaca donosi izvršna vlast, neovisno i stručno nadležno tijelo sastavljeno u znatnoj mjeri od sudaca trebalo bi biti ovlašteno donositi preporuke ili davati mišljenja kojih će se izvršna vlast pridržavati u praksi.

Poduzimaju se mjere za poboljšanja okvira za integritet sudaca i državnih odvjetnika. Nakon što su 2019. donesene smjernice za usklađenost za sve zaposlenike u pravosuđu, sudovi i državno odvjetništvo trenutačno uvode sveobuhvatan sustav upravljanja usklađenošću koji će obuhvaćati imenovanje pokrajinskih službenika za praćenje usklađenosti koji će djelovati kao jedinstvene kontaktne točke za pitanja usklađenosti koja istaknu zaposlenici u pravosuđu. U području usklađenosti uveden je i program e-učenja koji je usmjeren na pitanja povezana sa sukobima interesa, a već ga je dovršilo više od 1400 zaposlenika. GRECO je pozdravio uvođenje smjernica za usklađenost i imenovanje službenikȃ za praćenje usklađenosti, ali je naglasio potrebu da se pojasni smisao povjerljivog savjetovanja koje je sucima i državnim odvjetnicima na raspolaganju kad je riječ o etičkim pitanjima. Nadalje, dionici napominju da je smjernice za usklađenost utvrdila izvršna vlast, a ne sȃmo pravosuđe te da nije izrađen etički kodeks za upravne suce. GRECO nadalje napominje da u Austriji dosad nije uveden sustav periodičnih provjera.

Kvaliteta

Sudovima i državnom odvjetništvu dodijeljena su dodatna sredstva, ali na Saveznom financijskom sudu još uvijek ima problema. Nakon što su 2020. otvorena dodatna radna mjesta, proračun za pravosuđe ponovno je povećan 2021., što uključuje i dodatna sredstva povezana s posljedicama pandemije bolesti COVID-19, a novootvorena dodatna radna mjesta većinom su popunjena. Za svoj pravosudni sustav Austrija izdvaja oko 0,28 % BDP-a. Iako se tim povećanjem proračuna odgovara na zabrinutost dionika zbog prethodnih smanjenja proračuna za pravosudni sustav, koja je izražena i u studiji Ministarstva pravosuđa, izvješće o reviziji koje je Revizorski sud objavio u siječnju 2021. potvrđuje da se Savezni financijski sud i dalje suočava s financijskim problemima, osobito s obzirom na vrlo malobrojno sudsko osoblje u usporedbi s drugim sudovima (tek oko 0,25 radnih mjesta za sudsko osoblje po sucu) i velik broj nepopunjenih radnih mjesta za suce, što je dovelo i do znatnog zaostatka u rješavanju predmeta. Revizorski sud uputio je Saveznom financijskom sudu i Ministarstvu financija niz preporuka među kojima je i smanjenje administrativnog opterećenja sudaca kako bi se omogućilo daljnje smanjenje broja neriješenih predmeta i skraćivanje vremena obrade predmeta.

Provode se promjene kako bi se u određenim područjima smanjile sudske pristojbe. Kako se navodi u Izvješću o vladavini prava za 2020., dionici smatraju da visoke sudske pristojbe u Austriji predstavljaju moguću prepreku za pristup pravosuđu. Proveden je niz mjera kojima su smanjene sudske pristojbe u određenim područjima, među ostalim u postupcima po privatnim tužbama. Iako su u okviru opće reforme ovršnog postupka, donesene u travnju 2021., sudske pristojbe povećane, istodobno je smanjen broj određenih postupovnih koraka za koje se naplaćivala pristojba. U pripremi su i druge posebne mjere povezane sa sudskim pristojbama, npr. u građanskim postupcima, ali u ovoj fazi nije predviđena opća evaluacija sustava sudskih pristojbi. Prihodi od sudskih pristojbi smanjili su se 2020. uslijed pandemije bolesti COVID-19, a usklađivanje s inflacijom privremeno je odgođeno do svibnja 2021., što je smanjilo njihov udio u proračunu pravosuđa, koji je unatoč tome i dalje visok. Kao moguće prepreke za pristup pravosuđu dionici posebno ističu nepostojanje gornje granice sudskih pristojbi u predmetima velike vrijednosti i automatsko usklađivanje s inflacijom.

Izrađene su ponude za početno osposobljavanje sudaca upravnih sudova. Austrijska akademija za upravno sudstvo od 2020. nudi program osposobljavanja za novoimenovane suce upravnih sudova s modulima o upravljanju postupcima, profesionalnoj etici, zakonodavstvu o državnoj službi za suce i digitalnom pravosuđu. Dok suci redovnih sudova i državni odvjetnici prolaze sveobuhvatno četverogodišnje osposobljavanje prije zaposlenja, suci upravnih sudova zapošljavaju se nakon prethodno stečenog radnog iskustva u području prava od najmanje pet godina. Međutim, početno osposobljavanje novoimenovanih upravnih sudaca nije propisano zakonom, što su dionici kritizirali. Nadalje, preporučeno je uvođenje godišnjeg programa osposobljavanja na radnom mjestu za sve suce i državne odvjetnike, kojim bi se posebno obuhvatili elementi povezani s integritetom.

U tijeku je rad na daljnjoj digitalizaciji pravosuđa. Opća razina digitalizacije pravosuđa visoka je jer su postupovna pravila za upotrebu digitalnih alata u građanskim, kaznenim i upravnim predmetima u potpunosti uspostavljena, a sudovi i državno odvjetništvo široko upotrebljavaju digitalne i elektroničke komunikacijske alate. Digitalna rješenja za pokretanje i praćenje postupaka u velikoj su mjeri dostupna u građanskim, upravnim i kaznenim postupcima. Kako je već navedeno u Izvješću o vladavini prava za 2020., Austrija nastavlja s provedbom projekta „Pravosuđe 3.0”, čiji je cilj potpuno uvođenje elektroničkog upravljanja predmetima do 2025. Od lipnja 2021. postupci su u potpunosti digitalizirani na 56 sudova, u devet ureda državnog odvjetništva te na Vrhovnom sudu i u Uredu glavnog državnog odvjetnika. Sljedeće su ključne etape upotreba isključivo digitalnih spisa predmeta u svim uredima državnog odvjetništva do sredine 2022. te u svim novim građanskim postupcima do sredine 2023. Novom platformom JustizOnline, koja je pokrenuta u studenome 2020., građanima se pruža jedinstveno mjesto za pristup uslugama, kao što su podnošenje elektroničkih zahtjeva ili uvid u spise predmeta, a korisnicima platforme potpora se pruža putem chatbota. Vlada uvodi i novi sveobuhvatan digitalni sustav izvješćivanja o učinkovitosti s podacima o učinkovitosti sudova i državnih odvjetništava, koji će se objavljivati na platformi JustizOnline. U kontekstu pandemije bolesti COVID-19 poduzete su postupovne mjere kako bi se omogućila primjena sustava videokonferencija u građanskim i kaznenim stvarima u skladu sa sustavom „semafora”.