OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

Razlozi i ciljevi prijedloga

Neovisno o tome je li povezan s radom ili ne, rak je drugi najčešći uzrok smrti u državama članicama EU-a nakon kardiovaskularnih bolesti i odgovoran je za otprilike četvrtinu svih smrtnih slučajeva. Prepoznat je kao jedan od glavnih čimbenika prijevremene smrti u Europskoj uniji, a utječe ne samo na zdravlje pojedinca i obiteljski život, nego i na nacionalne zdravstvene i socijalne sustave, državne proračune te produktivnost i rast gospodarstva. Zbog toga je intenziviranje borbe protiv raka jedan od hitnih prioriteta EU-a. Kako je u svojim političkim smjernicama najavila predsjednica Europske komisije Ursula von der Leyen, Komisija će do kraja 2020. predstaviti europski plan za smanjenje patnje uzrokovane tom bolešću i pružiti potporu državama članicama u poboljšanju nadzora i liječenja raka kako bi se osigurao pravedniji pristup liječenju diljem EU-a. Rak je isto tako najčešći uzrok smrtnih slučajeva povezanih s radom u EU-u: godišnje se 52 % smrti povezanih s radom trenutačno pripisuje raku povezanom s radom, u usporedbi s 24 % koje se pripisuju bolestima krvožilnog sustava, 22 % drugim bolestima i 2 % ozljedama. Rješavanje problema raka povezanog s radom ovom i drugim inicijativama također će biti sastavni dio europskog plana za borbu protiv raka. Konkretno, svrha je ovog Prijedloga poboljšati zdravstvenu i sigurnosnu zaštitu radnikâ smanjenjem profesionalne izloženosti s obzirom na tri karcinogene tvari ili skupine tvari (dalje u tekstu „tvari”), osigurati veću jasnoću za radnike, poslodavce i provedbena tijela te pridonijeti ostvarenju ravnopravnih uvjeta za gospodarske subjekte. Prijedlog je nastao u kontekstu dosad nezabilježene krize u EU-u i u svijetu. Pandemija bolesti COVID-19 ima velike zdravstvene, gospodarske i socijalne posljedice koje će trebati uzeti u obzir, a ukazuje i na važnost zdravlja i sigurnosti na radu, pogotovo za radnike koji su u prvim linijama odgovora na krizu. To je dodatni poticaj za još veća nastojanja da se radnici i društva zaštite od svih opasnosti na radnom mjestu, što pozitivno utječe na zapošljavanje i gospodarstvo. Kako bi se nakon krize izgradila jaka socijalna Europa i dok traje oporavak gospodarstva EU-a, treba stalno nastojati postići sigurnija i zdravija radna mjesta za sve. Nadalje, kako je opisano u Komunikaciji o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju, mjere za zaštitu radnikâ moraju ići ukorak s širokim rasponom socijalnih, gospodarskih i tehnoloških postignuća te ujedno osigurati neprekidnu zaštitu od tradicionalnih rizika. Komisija se u Komunikaciji već obvezala na preispitivanje strategije za zdravlje i sigurnost na radu kako bi se nastojalo riješiti pitanje, među ostalim, izloženosti opasnim tvarima u cilju održavanja visokih europskih standarda u tom području. U Europskom stupu socijalnih prava, koji su zajednički proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija na sastanku na vrhu za pravedno zapošljavanje i rast 17. studenoga 2017., utvrđeno je pravo radnikâ na zdravo, sigurno i dobro prilagođeno radno okruženje, uključujući zaštitu od karcinogenih tvari. U Komunikaciji o sigurnijem i zdravijem radu za sve Komisija naglašava i da Europska unija mora nastaviti ulagati u sigurnost i zdravlje na radu te se obvezala da će zakonodavnim prijedlozima pojačati borbu protiv raka povezanog s radom. Nedavno produljenje sporazuma o Planu djelovanja za karcinogene tvari, koji je potpisan u Helsinkiju 28. studenoga 2019., dokazuje i da je znatan broj dionika i dalje predan unapređenju zaštite radnikâ od izloženosti karcinogenim tvarima.

S ciljem daljnjeg doprinosa boljoj zaštiti radnikâ Komisija radi na ažuriranju Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima (dalje u tekstu „Direktiva”) kako bi išla ukorak s novim znanstvenim i tehničkim saznanjima te uzela u obzir stajališta svojih dionika. U skladu s člankom 16. Direktive, granične vrijednosti profesionalne izloženosti (granične vrijednosti) utvrđuju se u Prilogu III. Direktivi na temelju raspoloživih podataka, uključujući znanstvene i tehničke podatke, za sve karcinogene ili mutagene tvari za koje je to moguće. Kako je predviđeno člankom 17. stavkom 1., Prilog III. Direktivi može se izmijeniti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 153. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), to jest u redovnom zakonodavnom postupku.

Tijekom posljednjih nekoliko godina Komisija je predložila tri direktive o izmjeni Direktive. Te tri direktive donijeli su Europski parlament i Vijeće u prosincu 2017., siječnju 2019. i lipnju 2019. Te tri revizije, koje ukupno obuhvaćaju 26 tvari, omogućile su, među ostalim, reviziju dviju postojećih graničnih vrijednosti, uvođenje 22 nove granične vrijednosti i uspostavile napomenu „koža” za preostale dvije tvari (bez utvrđivanja graničnih vrijednosti).

S ciljem prijedloga ove četvrte izmjene Direktive Komisija je provela savjetovanje u dvije faze sa socijalnim partnerima na europskoj razini u srpnju i studenome 2017., u skladu s člankom 154. UFEU-a. I organizacije radnikâ i organizacije poslodavaca potvrdile su da su tri predmetne tvari vrlo važne za zaštitu radnikâ te potakle Komisiju da nastavi s pripremnim radom za uspostavu graničnih vrijednosti za te prioritetne karcinogene tvari:

·akrilonitril,

·spojevi nikla,

·benzen.

Popis su ponovno potvrdili tijela država članica, organizacije poslodavaca i organizacije radnikâ u okviru tripartitnog Savjetodavnog odbora za sigurnost i zdravlje na radu (ACSH) putem njegove namjenske Radne skupine za kemikalije (WPC) u skladu s njegovim mandatom u kojem Komisija zahtijeva aktivni angažman WPC-a u predlaganju prioritetâ za nove ili preispitane znanstvene ocjene.

Više od milijun radnika trenutačno je izloženo akrilonitrilu, spojevima nikla ili benzenu. Ako se ništa ne poduzme na razini EU-a, ti će radnici i dalje biti izloženi riziku od nastanka raka ili drugih ozbiljnih zdravstvenih poteškoća. Detaljne informacije o različitim namjenama tih triju tvari i njihovu utjecaju na radnike te specifični sektori u kojima su im radnici izloženi navedeni su u procjeni učinka koja je priložena ovom Prijedlogu.

U Direktivi je određeno nekoliko općih minimalnih zahtjeva za otklanjanje ili smanjenje izloženosti svim karcinogenim i mutagenim tvarima koje su obuhvaćene njezinim područjem primjene. Poslodavci moraju utvrditi i procijeniti rizike za radnike povezane s izloženošću karcinogenim i mutagenim tvarima na radnom mjestu te spriječiti izloženost u slučaju rizika. Takve tvari ili postupci moraju se zamijeniti manje opasnim ili bezopasnim postupcima ili kemijskim tvarima kad god je to tehnički moguće. Ako zamjena tehnički nije moguća, karcinogene kemijske tvari moraju se, koliko je to tehnički moguće, proizvoditi i upotrebljavati u zatvorenom sustavu kako bi se spriječila izloženost. Ako to tehnički nije moguće, izloženost radnikâ mora se smanjiti na što je tehnički moguće nižu razinu. To je obveza smanjenja na najmanju moguću razinu u skladu s člankom 5. stavcima 2. i 3. Direktive.

Uz te opće minimalne zahtjeve u Direktivi se jasno navodi da je utvrđivanje graničnih vrijednosti za profesionalnu izloženost udisanjem određenih karcinogenih i mutagenih tvari za koje je to moguće sastavni dio mehanizma za zaštitu radnikâ. Za kemijske tvari za koje još nisu utvrđene granične vrijednosti one se moraju utvrditi i revidirati kad god je to moguće s obzirom na novije znanstvene podatke. Granične vrijednosti za profesionalnu izloženost za određene karcinogene ili mutagene tvari utvrđene su u Prilogu III. Direktivi.