EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 3.9.2020. COM(2020) 363 final IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU 31. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2019.



















































































{SWD(2020) 156 final} - {SWD(2020) 157 final} - {SWD(2020) 158 final} - {SWD(2020) 159 final} - {SWD(2020) 160 final}



SADRŽAJ IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU 31. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara – 2019. 1. Uvod 2. Usklađivanje i jačanje borbe protiv prijevara u EU-u: međusektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 2019. 2.1. Zakonodavni akti koje su donijele institucije EU-a 2.1.1. Ured europskog javnog tužitelja 2.1.2. Direktiva (EU) 2019/1937 o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije 2.2. Izgradnja budućnosti: zakonodavne i političke inicijative europskih institucija 2.2.1. Prijedlog Komisije za reviziju Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 2.2.2. Horizontalne odredbe o zaštiti financijskih interesa Unije („odredbe PIF”) u svim Komisijinim prijedlozima za višegodišnji financijski okvir 2.2.3. Borba protiv korupcije u EU-u 2.2.4. Međunarodna suradnja 2.2.5. Strategija Komisije za borbu protiv prijevara i novi paket za upravljanje 2.2.6. Provedba programa Hercule i potpora putem SRSP-a 2.3. Sudska praksa Suda EU-a 2.3.1. Vialto protiv Komisije 2.3.2. Dalli protiv Komisije 2.4. Mjere koje poduzimaju države članice

2.4.1. Prenošenje Direktive o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima u državama članicama 2.4.2. Pregled mjera koje poduzimaju države članice 2.4.2.1. Poboljšanje transparentnosti i borba protiv korupcije i sukoba interesa u javnoj nabavi 2.4.2.2. Prenošenje prava EU-a u nacionalno pravo 2.4.2.3. Suzbijanje financijskog i organiziranog kriminala 2.4.2.4. Pravne mjere za poboljšanje suradnje s OLAF-om 2.4.3. Provedba preporuka iz 2018. 2.5. Sažetak statističkih podataka o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 2.5.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 2.5.2. Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 2.5.3. Istrage OLAF-a 3. Politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara – prihodi 3.1. Mjere institucija EU-a za borbu protiv prijevara – prihodi 3.1.1. Uzajamna administrativna pomoć 3.1.1.1. Razvoj zakonodavstva 3.1.1.2. Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) 3.1.1.3. Zajedničke carinske operacije (JCO-i) 3.1.2. Odredbe o uzajamnoj pomoći i borbi protiv prijevara u međunarodnim sporazumima 3.1.3. Borba protiv nezakonite trgovine duhanskim proizvodima 3.1.4. Kriteriji financijskog rizika

3.1.5. Zajednički sustav upravljanja rizicima u carinskim pitanjima (CRMS) 3.1.6. Inicijative za analizu podataka 3.2. Mjere država članica za borbu protiv prijevara – prihodi 3.2.1. Carinske prijevare 3.2.2. Porezne prijevare 3.2.3. Carinske i porezne prijevare 3.3. Statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama – prihodi 3.3.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 3.3.2. Otkrivene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 4. Sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara – rashodi 4.1. Sektorske politike i mjere država članica za borbu protiv prijevara koje uključuju nekoliko sektora rashoda 4.2. Poljoprivreda – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.2.1. Poljoprivreda i ribarstvo – mjere država članica za borbu protiv prijevara 4.2.2. Poljoprivreda – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 4.2.2.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 4.2.2.2. Otkrivene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 4.3. Kohezijska politika i ribarstvo – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.3.1. Kohezijska politika i ribarstvo – mjere država članica za borbu protiv prijevara 4.3.2. Kohezijska politika i ribarstvo – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 4.3.2.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom

4.3.2.2. Otkrivene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 4.3.2.3. Europski strukturni i investicijski (ESI) fondovi i kriza uzrokovana bolešću COVID-19 4.4. Neizravno upravljanje (u pretpristupnoj fazi) – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 4.5. Izravno upravljanje – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.5.1. Izravno upravljanje – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama 4.5.1.1. Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom 4.5.1.2. Otkrivene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom 5. Povrat i druge preventivne i korektivne mjere 6. Suradnja s državama članicama 6.1. Suradnja s OLAF-om 6.2. Mreža za bolju potrošnju 7. Sustav ranog otkrivanja i isključenja (EDES) 8. Daljnje djelovanje u pogledu rezolucije Europskog parlamenta o godišnjem izvješću za 2018. 9. Međuinstitucijska suradnja 9.1. Međuinstitucijska razmjena stajališta 9.2. Europski revizorski sud 9.2.1. Tematska izvješća o politici borbe protiv prijevara 9.2.2. Suradnja OLAF-a i Europskog revizorskog suda 10. Zaključci i preporuke 10.1. Prihodi

10.2. Rashodi Popis slika Slika 1: prenošenje Direktive PIF – trenutačno stanje (lipanj 2019.) Slika 2: strategije carinskog nadzora za prekograničnu e-trgovinu Slika 3: sustavno otkrivanje mogućeg umanjenja vrijednosti robe ili nepropisno deklarirane robe u okviru sustava oslobađanja od carine za pošiljke male vrijednosti Slika 4: provjere usklađenosti trgovaca Slika 5: Nacionalne strategije za borbu protiv prijevara – trenutačno stanje Slika 6: nepravilnosti prijavljene kao prijevara 2019. Slika 7: nepravilnosti prijavljene kao prijevara i s njima povezani iznosi 2015.–2019. Slika 8: nepravilnosti koje su 2019. prijavljene kao nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom Slika 9: zajedničke carinske operacije 2019. Slika 10: Tradicionalna vlastita sredstva – najvažnije činjenice i obrasci Slika 11: stope otkrivanja po sastavnicama ZPP-a Slika 13: tržišne mjere najviše pogođene nepravilnostima koje se smatraju prijevarom Slika 14: mjere koje su države članice donijele u području kohezijske politike Slika 15: kohezijska politika i ribarstvo – ključne činjenice i brojke Slika 16: struktura i podskupine COCOLAF-a



Sažetak Zaštita financijskih interesa EU-a zadaća je koju Komisija dijeli s državama članicama. Ta zaštita, čija su načela definirana člankom 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), neprekidno se pojačava aktivnostima koje poduzimaju EU i države članice putem zakonodavstva i svakodnevnog izvršavanja proračuna EU-a. Godina 2019. bila je prekretnica jer su države članice do srpnja morale u svoje nacionalno pravo prenijeti mjere predviđene Direktivom o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima („Direktiva PIF”). Dvanaest država članica učinilo je to u roku, a do lipnja 2020. mjere su prenijele 22 države članice. Suzakonodavci EU-a donijeli su i direktivu s ciljem poboljšanja provedbe prava Unije i politika u određenim sektorima osiguravanjem visoke razine zaštite osobama koje u takvim područjima prijavljuju povrede prava („Direktiva o zviždačima”). Isto tako, 2019. Laura Codruța Kövesi imenovana je glavnom europskom tužiteljicom i ostvaren je daljnji napredak u osnivanju Ureda europskog javnog tužitelja. Europska komisija donijela je novu Strategiju Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) u travnju 2019. i od tada radi na ostvarenju sedam temeljnih ciljeva strategije, posebice onih koji se odnose na jačanje unutarnje koordinacije Komisije u borbi protiv prijevara i na poboljšanje njezine analitičke sposobnosti za suzbijanje prijevara, uključujući kvalitetu podataka na koje se oslanja. Dvije ključne presude (Vialto protiv Komisije i Dalli protiv Komisije) Suda Europske unije pridonijele su sudskoj praksi o zaštiti financijskih interesa EU-a. Obje presude odnosile su se na istrage Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF). Na nacionalnoj razini države članice donijele su široku paletu mjera kako bi poboljšale svoje sposobnosti sprečavanja i otkrivanja prijevara. Većina mjera o kojima su izvijestile bila je usredotočena na upravljanje sredstvima EU-a i njihovu kontrolu. Izvještavale su i o međusektorskim mjerama, koje su se odnosile na sljedeće: ·povećanje transparentnosti te borbu protiv korupcije i sukoba interesa u javnoj nabavi, ·borbu protiv financijskog i organiziranog kriminala, ·prenošenje prava EU-a i ·poboljšanje suradnje s OLAF-om. Broj nepravilnosti koje su države članice otkrile i prijavile Komisiji (na čijoj se analizi temelje statistički podaci u ovom izvješću) manji je nego prethodnih godina. Taj je trend posebice vidljiv za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, čiji se broj proteklih pet godina kontinuirano smanjivao. Međutim, čini se da je na rashodovnoj strani taj pad povezan s ciklusom programa potrošnje sredstava EU-a, a ne sa stvarnim padom broja otkrivenih slučajeva. Analiza programskih ciklusa pokazuje da je stopa otkrivanja prijevara i sumnji na prijevaru stabilna. Kad je riječ o rashodima za poljoprivredu, rizičnije su bile „mjere za potporu tržištu”. U području kohezijske politike najveći broj slučajeva otkriven je u vezi s projektima u području „istraživanje i tehnološki razvoj”. Budući da će narednih godina zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 biti potrebno više sredstava, posebice u zdravstvenom sektoru, u ovo je izvješće uključena i analiza nepravilnosti u području „ulaganja u zdravstvenu infrastrukturu”. Rezultati te analize pokazuju da je zdravstvena infrastruktura posebno pogođena kršenjem pravila o javnoj nabavi. Drugi glavni uzroci nepravilnosti bili su prekršaji povezani s prihvatljivošću projekata/aktivnosti i kršenjem ugovornih odredaba/pravila.

Na prihodovnoj strani financijski iznosi znatno su se smanjili od 2018., koja je bila iznimna godina. Roba koja je bila najviše pogođena pokušajima prijevare ponovno su bile solarne ploče. Prijevare u području prihoda umanjenjem vrijednosti robe uvezene u EU, uključujući e-trgovinu, i dalje su bile značajna prijetnja. OLAF je imao presudnu ulogu u otkrivanju takvih prijevara. S obzirom na trenutačnu zdravstvenu i gospodarsku krizu te plan oporavka koji je predložila Komisija, u ovom se izvješću preporučuje da se ne popušta s praćenjem i kontrolom rashoda EU-a te se ističe da bi povećanje transparentnosti takvih rashoda moglo pomoći u sprečavanju prijevara i nepravilnosti.



1.Uvod Ovo je Komisijino 31. godišnje izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije i borbi protiv prijevara („Izvješće PIF”). EU i države članice zajedno su odgovorni za zaštitu financijskih interesa Unije i borbu protiv prijevara. Tijela država članica upravljaju s otprilike 74 % rashoda EU-a i prikupljaju tradicionalna vlastita sredstva EU-a. Komisija nadzire oba ta područja, određuje standarde i provjerava usklađenost. Da bi se djelotvorno zaštitili financijski interesi EU-a, Komisija i države članice moraju blisko surađivati. U Izvješću PIF ta se suradnja ocjenjuje kako bi se mogla još poboljšati. U tu svrhu ovo izvješće: ·sadržava sažetak mjera provedenih u okviru borbe protiv prijevara na razini EU-a i država članica, ·uključuje analizu glavnih postignuća nacionalnih i europskih tijela u otkrivanju prijevara i nepravilnosti u vezi s rashodima i prihodima EU-a. Analiza se uglavnom temelji na otkrivenim nepravilnostima i prijevarama koje su države članice prijavile u skladu sa sektorskim propisima. Izvješće je popraćeno s pet radnih dokumenata službi Komisije (SWD). 2.Usklađivanje i jačanje borbe protiv prijevara u EU-u: međusektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 2019. 2.1.Zakonodavni akti koje su donijele institucije EU-a 2.1.1.Ured europskog javnog tužitelja Nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939 o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) 20. studenoga 2017. Komisija je ostvarila znatan napredak u uspostavi EPPO-a 2019. U listopadu 2019. Vijeće i Europski parlament složili su se s imenovanjem Laure Codruțe Kövesi glavnom europskom tužiteljicom. Dovršeni su postupci javne nabave potrebni za renoviranje u sjedištu EPPO-a u Luxembourgu. Nastavio se postupak zapošljavanja osoblja EPPO‑a, a do kraja 2019. zaposleno je devet članova osoblja. Uz to, Komisija je poduzela potrebne korake pripreme za razvoj prilagođenog sustava za vođenje predmeta u EPPO-u. Taj će sustav biti ključan instrument za njegov rad. Komisija je nastavila blisko surađivati s državama članicama na prilagodbama nacionalnih propisa u pripremi za EPPO i savjetovati se s njima o različitim koracima za uspostavu u skladu s člankom 20. Uredbe o EPPO-u. Vodila je rasprave s državama članicama kako bi olakšala priznavanje EPPO‑a kao nadležnog tijela u skladu s Europskom konvencijom o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima od 1959. i njezinim protokolima, kako je predviđeno u Uredbi o EPPO‑u. Time će se osigurati nesmetana suradnja EPPO-a po pitanju trećih zemalja. 2.1.2.Direktiva (EU) 2019/1937 o zaštiti osoba koje prijavljuju povrede prava Unije Cilj je Direktive (EU) 2019/1937 („Direktiva o zviždačima”) poboljšati provedbu prava Unije i politika u određenim područjima osiguravanjem visoke razine zaštite osobama koje prijavljuju povrede prava u područjima u kojima mogu nanijeti ozbiljnu štetu javnom interesu i gdje ih mogu otkriti samo upućene osobe ili ih one najlakše otkriju. Takva područja uključuju zaštitu financijskih interesa EU-a, sprečavanje pranja novca i financiranja terorizma, povrede prava povezane s unutarnjim tržištem, uključujući aktivnosti zlouporabe osmišljene za ostvarenje prednosti u pogledu poreza na dobit i za izbjegavanje zakonskih poreznih obveza, i povrede prava Unije o javnoj nabavi. Direktiva je donesena 23. listopada 2019. Države članice moraju je prenijeti u nacionalne pravne poretke do prosinca 2021.

2.2.Izgradnja budućnosti: zakonodavne i političke inicijative europskih institucija U ovom je odjeljku prikazan pregled najvažnijih zbivanja u pogledu političkih i zakonodavnih inicijativa Komisije tijekom 2019. 2.2.1.Prijedlog Komisije za reviziju Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Komisija je 23. svibnja 2018. donijela prijedlog o izmjeni Uredbe br. 883/2013 o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara („Uredba o OLAF-u”) s dva glavna cilja: prilagodba OLAF-a uspostavi EPPO-a i poboljšanje učinkovitosti OLAF-ovih istraga. Prijedlog Komisije ciljana je revizija Uredbe o OLAF-u i njime se namjerava osigurati da izmjene stupe na snagu prije nego što EPPO započne s radom. Europski parlament i Vijeće donijeli su 2019. svoja stajališta u pregovorima o prijedlogu Komisije (Europski parlament 16. travnja, a Vijeće 12. lipnja 2019.). Pregovori su započeli krajem 2019. i održana su dva trijaloga tijekom finskog predsjedanja Vijećem. 2.2.2.Horizontalne odredbe o zaštiti financijskih interesa Unije („odredbe PIF”) u svim Komisijinim prijedlozima za višegodišnji financijski okvir U bliskoj suradnji sa službama za rashode i središnjim službama Komisije OLAF se 2019. složio sa suzakonodavcima da će standardne odredbe o zaštiti financijskih interesa Europske unije biti dio svih zakonodavnih akata o programima potrošnje za razdoblje nakon 2020., koji će se uskladiti prema području (izravno, neizravno i zajedničko upravljanje). Te odredbe odražavaju zahtjeve utvrđene u Financijskoj uredbi i podsjećaju, među ostalim, da se financijski interesi Unije trebaju štititi razmjernim mjerama, uključujući sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i istragu prijevara i ostalih nepravilnosti. Svaka osoba ili subjekt koji prima sredstva Unije mora u potpunosti surađivati u zaštiti financijskih interesa Unije, dodijeliti Komisiji, OLAF-u, EPPO-u i Europskom revizorskom sudu nužna prava pristupa te se pobrinuti da sve treće strane koje su uključene u izvršavanje sredstava Unije dodijele jednakovrijedna prava. 2.2.3.Borba protiv korupcije u EU-u Sprečavanje i suzbijanje korupcije redovito će se pratiti i ocjenjivati putem zakonskog okvira država članica u skladu s nedavno uspostavljenim mehanizmom vladavine prava. U skladu s tim mehanizmom Komisija će pratiti značajna zbivanja, i pozitivna i negativna, povezana s vladavinom prava u državama članicama, i time obuhvatiti četiri stupa: i. pravosudne sustave, ii. okvir za borbu protiv korupcije, iii. određena pitanja povezana s medijskim pluralizmom i iv. ostala institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže. U okviru mehanizma vladavine prava sve države članice bit će obuhvaćene objektivnom godišnjom procjenom Europske komisije na temelju činjenica. Bit će to preventivni alat za produbljivanje dijaloga i zajedničke svijesti o pitanjima vladavine prava u EU-u. U kontekstu gospodarskog upravljanja u okviru europskog semestra procjenjuju se izazovi u borbi protiv korupcije, a težište je na rizičnim područjima, kao što su javna nabava, javna uprava, poslovno okruženje i zdravstvo. Godišnja izvješća za pojedine zemlje u okviru europskog semestra sadržavaju iscrpne analize rizika od korupcije i s njom povezanih izazova. U relevantnim slučajevima ta se pitanja odražavaju i u preporukama za pojedine zemlje koje svake godine usvajaju čelnici država članica u Europskom vijeću. U izvješćima za pojedine zemlje za 2019. Komisija se u analizi usredotočila na 15 država članica u kojima je situacija posebno zahtjevna. Osam od tih država članica ove je godine primilo s tim povezane preporuke. Osim u okviru semestra Rumunjska i Bugarska primile su preporuke u tom području i u okviru Mehanizma suradnje i provjere (CVM). U okviru programa EU-a za razmjenu iskustava u borbi protiv korupcije Komisija je u svibnju, lipnju i listopadu 2019. organizirala radionice o sprečavanju korupcije u državnim poduzećima, ovladavanju rizicima od korupcije u javnoj nabavi i o korupciji kao prijetnji sigurnosti. Komisija je i održala sastanak nacionalnih kontaktnih točaka za borbu protiv korupcije. EU je 2019. postao promatrač u Skupini država protiv korupcije (GRECO), a Komisija je aktivno sudjelovala u nekoliko europskih i međunarodnih foruma o borbi protiv korupcije. Predstavljala je EU na 9. konferenciji država stranaka Konvencije Ujedinjenih naroda protiv korupcije i na plenarnoj sjednici GRECO-a u prosincu. Nastavila je s radom i unutar Radne skupine za borbu protiv korupcije skupine G20, koja je 2019. osmislila načela visoke razine za zaštitu zviždača i sastavila pregled primjera dobre prakse za sprečavanje korupcije u razvoju infrastrukture. Sudjelovala je i u s tim povezanom radu ogranaka Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i Europskih partnera protiv korupcije/Europske mreže kontaktnih točaka protiv korupcije (EPAC/EACN), koja je donijela Stockholmsku deklaraciju u prosincu 2019. i time pozvala europske donositelje odluka da pojačaju borbu protiv korupcije. OLAF među ostalim ima jedinstvene ovlasti za vršenje internih istraga institucija, tijela, ureda i agencija EU-a u svrhu borbe protiv prijevara, korupcije i ostalih nezakonitih aktivnosti koje štete financijskim interesima Unije. Povrh internih istraga OLAF se bori protiv korupcije i putem vanjskih istraga, s obzirom na to da slučajevi prijevara na štetu proračuna EU-a mogu uključivati korupciju. 2.2.4.Međunarodna suradnja Kako bi borba protiv prijevara na štetu proračuna EU-a bila djelotvornija i izvan granica Unije, Komisija je nastavila uključivati odredbe o borbi protiv prijevara u sporazume s trećim zemljama i u predloške sporazuma o jamstvima s međunarodnim financijskim institucijama i drugim međunarodnim organizacijama.

Radi rješavanja složenih transnacionalnih slučajeva prijevare i praćenja prihoda od prijevara OLAF često surađuje s međunarodnim organizacijama i nacionalnim tijelima trećih zemalja. Svake se godine sastaje s predstavnicima istražnih skupina međunarodnih organizacija u okviru Konferencije međunarodnih istražitelja. OLAF je 2019. organizirao posebne susrete za potporu trećim zemljama: • polugodišnji sastanak pilot-skupine s partnerskim tijelima iz Afrike radi jačanja odnosa s ključnim afričkim istražnim i kontrolnim tijelima i tijelima koja su zadužena za borbu protiv korupcije, • godišnji seminar za partnerska tijela iz zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidata (tema je bila veza između sprečavanja prijevara i istraga) i • studijske posjete OLAF-u iz partnerskih tijela iz Sjeverne Makedonije i Albanije. 2.2.5.Strategija Komisije za borbu protiv prijevara i novi paket za upravljanje Nova Strategija Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) donesena je 29. travnja 2019. Temelji se na opsežnoj procjeni rizika unutarnjih politika Komisije i utvrđuje dva glavna područja za poboljšanja. To su i. prikupljanje i analiza podataka o prijevarama te ii. suradnja i koordinacija među službama Komisije. Ta su pitanja stoga u prvom planu novog CAFS-a. Ona proizlaze i iz interne evaluacije prethodne strategije. Poboljšanja upravljanja provodila su se već 2018., čime je pojačana uloga Korporativnog upravnog odbora Komisije u području borbe protiv prijevara. Do kraja 2019. Mreža za sprečavanje i otkrivanje prijevara (FPDNet) ojačana je uvođenjem tematskih podskupina. To su bile neke od 63 mjere koje će se postupno provoditi u sljedećih nekoliko godina, u skladu s posebnim akcijskim planom kojim je popraćen novi CAFS. 2.2.6.Provedba programa Hercule i potpora putem SRSP-a Programom Hercule III za razdoblje 2014.–2020. promiču se aktivnosti za borbu protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti koje štete financijskim interesima Unije. U petoj godini njegove provedbe, 2019., osiguran je proračun od 15,89 milijuna EUR za sljedeće: •financiranje mjera za jačanje operativnog i tehničkog kapaciteta nacionalnih i regionalnih tijela u državama članicama i informatičke potpore (74 % proračuna programa) i •aktivnosti osposobljavanja i konferencije, uključujući osposobljavanje u području digitalne forenzike i analitike za osoblje agencija za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama i partnerskim zemljama, kao i aktivnosti komparativnog istraživanja i znanstvenih publikacija (24 % proračuna). Korisnici bespovratnih sredstava u okviru programa Hercule III izvijestili su o znatnim uspjesima postignutima uz pomoć opreme, osposobljavanja i drugih aktivnosti koje su financirane u okviru tog programa, kao što su: •zapljena krijumčarenih i krivotvorenih cigareta i duhana, •poboljšane operacije i brže istrage nepravilnosti, prijevara i korupcije počinjene na štetu financijskih interesa EU-a, •poboljšana prekogranična suradnja i stvaranje mreža, •razmjena informacija o najboljim načinima sprečavanja i suzbijanja prijevara i nezakonitih aktivnosti koje štete financijskim interesima Unije. Štoviše, Komisija je putem Programa potpore strukturnim reformama (SRSP) izdvojila sredstva za pružanje tehničke potpore dvjema državama članicama za sljedeće ciljeve: •poboljšanje funkcioniranja grčke Koordinacijske službe za borbu protiv prijevara (AFCOS) u skladu s propisima EU-a i nacionalnim zakonodavstvom i •potporu španjolskim tijelima u poboljšanju nadzora javnih rashoda primjenom podataka i automatiziranih postupaka te povećanju razumijevanja i sposobnosti za prepoznavanje i ublažavanje rizika od prijevara povezanih s bespovratnim sredstvima u ključnim područjima politike.

2.3.Sudska praksa Suda EU-a Godine 2019. dvije ključne presude Općeg suda dopunile su sudsku praksu o zaštiti financijskih interesa EU-a. 2.3.1.Vialto protiv Komisije U predmetu T-617/17 Vialto protiv Komisije Opći sud odbio je zahtjev za naknadu štete te je prvi put u sudskoj praksi EU-a priznao OLAF-ove ovlasti i metodu prema kojoj provodi digitalne forenzičke operacije u okviru provjera na terenu. U presudi Suda jasno je navedeno da OLAF ima pravo na pristup svim informacijama i dokumentaciji koji su obuhvaćeni opsegom istraga tijekom provjera na terenu i na umnožavanje svih dokumenata koji su mu potrebni za predmetnu kontrolu i za koje ima prostor za slobodnu procjenu. Presudom je potvrđeno i da pravo pribavljanja dokumentacije na temelju članka 7. stavka 1. Uredbe br. 2185/96 obuhvaća forenzičko pribavljanje dokaza i da je subjekt, nakon što je odbio pružiti zatražene digitalne podatke OLAF-u, s pravom isključen iz konzorcija zbog kršenja ugovorne obveze suradnje s OLAF-om. U praksi je pozivanje na ugovornu obvezu subjekta da surađuje s OLAF-om vrlo moćan i djelotvoran alat za OLAF-ove istrage unutar i izvan granica EU‑a. Vialto je podnio žalbu protiv presude Suda i u tijeku je žalbeni postupak. 2.3.2.Dalli protiv Komisije Opći sud odbio je zahtjev za naknadu štete te se osvrnuo na velik broj pravnih pitanja i činjenica o kojima se raspravljalo proteklih nekoliko godina. U nastavku su navedene glavne točke presude Suda: ·OLAF-ova nadležnost nije ograničena na zaštitu financijskih interesa EU-a, a izostanak učinka na financijske interese EU-a ne sprečava OLAF da pokrene istragu. ·Kriteriji za pokretanje istrage iz OLAF-ovih „Smjernica o istražnim postupcima za osoblje” (GIP) i Uredbe 883/2013 ne zahtijevaju dubinsku procjenu tih informacija jer je ona moguća samo u kontekstu same istrage. ·Uredba 883/2013 ne sprečava glavnog direktora OLAF-a da odobri proširenje opsega istrage u tijeku s interne na vanjsku istragu i obrnuto. ·Glavnog direktora OLAF-a ne može se spriječiti da, ako to zahtijevaju okolnosti, nadzire posebni istražni tim ili izravno sudjeluje u istražnim aktivnostima. ·U završnim izvješćima OLAF-a nije potrebno iznijeti sve dokaze na kojima se temelje, već se takvi dokazi prema potrebi uključuju u prilog tim izvješćima. ·Zahtjevi za pristup telefonskim zapisima legitimna su istražna mjera i ne zahtijevaju formalnu pravnu provjeru OLAF-ove Jedinice za odabir i analizu. Samo one istražne mjere koje su izričito navedene u članku 11.2 GIP‑a te one iz članaka 12.1 i 12.2 GIP‑a zahtijevaju takvo formalno mišljenje. ·Predmetna osoba ima pravo izraziti svoje mišljenje o činjenicama koje se odnose na nju, ali ne i o zaključcima do kojih dođe OLAF u okviru svojeg završnog izvješća o istrazi. OLAF nije dužan zahtijevati od osobe da izrazi svoje stajalište o svakom iznošenju dokaza, već samo o činjenicama koje se odnose na nju. ·Poslovnik Nadzornog odbora ne može OLAF-u nametnuti obveze koje nisu predviđene, među ostalim, Uredbom 883/2013. Isto tako, Nadzorni odbor ne može se usprotiviti prenošenju završnog izvješća nacionalnim pravosudnim tijelima. ·Pri informiranju javnosti OLAF mora pronaći odgovarajuću ravnotežu između prava na poštovanje pretpostavke nedužnosti predmetne osobe i prava javnosti na informiranost u kontekstu prava na slobodu izražavanja, koje se sastoji od što točnijeg informiranja javnosti o aktivnostima koje se provode u vezi s mogućim povredama ili prijevarama. ·Zahtjev prema kojem OLAF može potpuno neovisno izvršavati svoje istražne ovlasti, kako je predviđeno člankom 3. Odluke 1999/352 i u mjeri u kojoj se jamči nepristranost, pravednost i objektivnost njegovih istraga, daje pojedincima određena prava. ·Institucije, tijela, uredi i agencije EU-a mogu legitimno zatražiti od glavnog direktora OLAF‑a prioritetno rješavanje predmeta s obzirom na to da to nije povezano sa sadržajem istrage.

·Institucije, tijela, uredi i agencije mogu legitimno upitati glavnog direktora OLAF-a u kojoj je fazi istraga. Međutim, ako se takvo pitanje uporno ponavlja, može se smatrati uputom ili stvaranjem pritiska na OLAF, a time i zadiranjem u njegovu neovisnost. Protiv te presude Suda podnesena je žalba i u tijeku je žalbeni postupak. 2.4.Mjere koje poduzimaju države članice 2.4.1.Prenošenje Direktive o suzbijanju prijevara počinjenih protiv financijskih interesa Unije kaznenopravnim sredstvima u državama članicama Direktivom PIF zamjenjuje se Konvencija iz 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica i protokoli uz nju („Konvencija PIF”) za 26 država članica za koje je obvezujuća . Kako bi se pojačala zaštita financijskih interesa Europske unije, Direktivom PIF usklađuju se definicije, sankcije i rokovi zastare za određena kaznena djela koja utječu na te interese (npr. prijevara, korupcija, pranje novca i pronevjera). To uključuje slučajeve prekograničnih prijevara povezanih s porezom na dodanu vrijednost (PDV) s ukupnom štetom od najmanje 10 milijuna EUR. Osim toga, Direktivom PIF utvrđuje se materijalna nadležnost EPPO-a s obzirom na to da će EPPO imati nadležnost nad četiri tipa kaznenih djela koji su definirani u Direktivi. Zbog povezanosti s osnivanjem EPPO-a pravodobno prenošenje Direktive PIF postaje još važnije. Rok za prenošenje Direktive PIF u nacionalno pravo istekao je 6. srpnja 2019. Dotad je 12 država članica izvijestilo o potpunom prenošenju. Do kraja 2019. 18 država članica izvijestilo je potpunom prenošenju, četiri o djelomičnom prenošenju, a njih četiri nisu dostavile obavijest (tri do lipnja 2020., kako je prikazano na slici 1). Komisija je pokrenula postupak zbog povrede u slučajevima u kojima nije dostavljena obavijest o prenošenju mjera te je započela procjenu usklađenosti mjera o kojima je obaviještena. 2.4.2.Pregled mjera koje poduzimaju države članice Države članice izvijestile su o ukupno 27 međusektorskih mjera. One se mogu podijeliti u četiri podskupine prema području provedbe. 2.4.2.1.Poboljšanje transparentnosti i borba protiv korupcije i sukoba interesa u javnoj nabavi U području poboljšanja transparentnosti i borbe protiv korupcije i sprečavanja sukoba interesa u javnoj nabavi države članice izvijestile su o osam mjera. Priroda tih mjera poprilično je raznolika: među njima su zakonodavne mjere za poboljšanje učinkovitosti i funkcioniranja administracije i bolje financijsko upravljanje u području javne nabave, organizacijske mjere, kao što je radionica o manipulaciji ponudama, osposobljavanje i podizanje svijesti o borbi protiv prijevara i administrativne mjere, kao što su metodološke smjernice, financijska kontrola i revizija. Dvije države članice izvijestile su o strategijama za suzbijanje korupcije na različitim razinama: jedna se strategija sastojala od operativnih mjera, a druga je bila kombinacija operativnih, organizacijskih i administrativnih mjera. Kako bi podržao rad država članica na sprečavanju i suzbijanju korupcije (uključujući korupciju na štetu financijskih interesa EU-a) i ostalih kriminalnih aktivnosti, EU pruža vrijedne resurse za provedbu projekata. Cilj je Fonda za unutarnju sigurnost i njegova nasljednika u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. poduprijeti razmjenu informacija i suradnju među subjektima za izvršavanje zakonodavstva te ostalim javnim i privatnim subjektima radi suočavanja s počiniteljima kaznenih djela. 2.4.2.2.Prenošenje prava EU-a u nacionalno pravo Države članice izvijestile su 2019. o 10 mjera zakonodavne prirode povezanih s prenošenjem prava EU-a u nacionalno pravo. O svojem prenošenju Direktive PIF 2019. izvijestilo je šest država članica. Ostale mjere odnose se na Uredbu Vijeća (EU) 2017/1939 o osnivanju EPPO-a. Dvije države članice izvijestile su o poduzimanju nacionalnih zakonodavnih mjera povezanih s Uredbom. Finska je izvijestila o mjerama povezanima s prenošenjem pete direktive o pranju novca (Direktiva EU-a 2018/843), dok je Rumunjska prenijela Direktivu EU-a 2015/849 o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma.

2.4.2.3.Suzbijanje financijskog i organiziranog kriminala U ovom su području države članice izvijestile o šest mjera. Italija je izvijestila o operativnim mjerama, kao što je uvođenje alata ARACHNE, a Malta o projektu za jačanje kapaciteta nacionalne policije. Litva i Švedska izvijestile su o koordinacijskim skupinama koje su provele organizacijske i operativne mjere: godišnji sastanci stručnjaka istražnih službi baltičkih država za porezna i carinska kaznena dijela i švedskog Vijeća za zaštitu financijskih interesa EU-a. Španjolska je uvela sličnu mjeru osnivanjem Savjetodavnog odbora za sprečavanje i suzbijanje prijevara koje štete financijskim interesima Europske unije. Donijela je i nacionalnu strategiju protiv organiziranog kriminala i teških kaznenih djela. 2.4.2.4.Pravne mjere za poboljšanje suradnje s OLAF-om Belgija, Slovačka i Latvija izvijestile su o zakonodavnim mjerama za poboljšanje suradnje između OLAF-a i nacionalnih tijela. 2.4.3.Provedba preporuka iz 2018. U prethodnom izvješću PIF Komisija je iznijela dva skupa preporuka za države članice. Komisija je pratila provedbu preporuka iz Izvješća PIF za 2018. Na prihodovnoj strani 12 država članica u potpunosti je poboljšalo i provelo svoje strategije carinskog nadzora za prekograničnu e-trgovinu, posebno u vezi s mogućom zlouporabom sustava oslobađanja od carine za pošiljke male vrijednosti. Poduzete mjere bile su u rasponu od ciljanih profila rizičnosti za umanjenje vrijednosti (što obuhvaća pošiljke male vrijednosti) do unapređenja i poboljšanja carinskih sustava država članica. Otprilike pola država članica u potpunosti se pobrinulo da se za komercijalne pošiljke koje su prijavljene kao darovi i za robu koja ne ispunjava uvjete za oslobađanje od carine u sustavima elektroničkih carinskih deklaracija ne primjenjuje automatski traženo oslobađanje od carine za robu čija je prijavljena stvarna vrijednost veća od 150 EUR. Uz to, 15 država članica u potpunosti je osiguralo sustavno otkrivanje mogućih umanjenja vrijednosti robe ili nepropisno deklarirane robe u okviru sustava oslobađanja od carine za pošiljke male vrijednosti na temelju profila rizičnosti ili nasumično. Trinaest država članica u potpunosti se pobrinulo da ex post kontrole uključuju provjeru postupaju li trgovci u skladu sa sustavom oslobađanja od carine za pošiljke male vrijednosti. Dvadeset i četiri države članice u potpunosti su se pobrinule da se ovlašteni gospodarski subjekti ne izuzimaju iz provjera usklađenosti sa sustavom oslobađanja od carine za pošiljke male vrijednosti. Na rashodovnoj strani rezultati za 2018. pokazali su da je 10 država članica donijelo ili ažuriralo nacionalnu strategiju za borbu protiv prijevara (NAFS), o kojoj su izvijestile Komisiju. Šesnaest država članica nije donijelo NAFS, a četiri države razmatraju njegovo donošenje ili pripremaju novi NAFS.

Uz to, 16 država članica poboljšalo je analizu rizika za otkrivanje prijevara i nepravilnosti, među ostalim korištenjem informatičkih alata (kao što je ARACHNE), a 13 ih je koristilo ARACHNE u svojoj analizi rizika. Petnaest država članica podijelilo je konkretne rezultate proizašle iz upotrebe nalaza Izvješća PIF u svojim procjenama rizika od prijevara. Kad je riječ o međusektorskim pitanjima, 13 država članica u potpunosti je olakšalo i procijenilo spontano prijavljivanje nepravilnosti te je pojačalo zaštitu zviždača. Nije bilo bitnih promjena u provedbi te preporuke u usporedbi s prošlogodišnjim rezultatima. Međutim, ove su se godine države članice usredotočile na pružanje informacija o svojoj fazi provedbe za 2018. i 2019. Nekoliko država članica ukazalo je na predstojeće prenošenje Direktive EU-a o zviždačima do 17. prosinca 2021. Neke su države članice već 2019. donijele zakone o zviždačima. Nadalje, 17 država članica intenzivno se zalagalo za sustavnu i pravovremenu suradnju između pravosudnih i upravnih tijela. Većina država članica dostavila je ažurirane informacije o inicijativama započetima 2019., s tim da je AFCOS-u dana bitnija uloga koordinatora za suradnju različitih nacionalnih tijela u pitanjima suzbijanja prijevara. 2.5.Sažetak statističkih podataka o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Komisiji je 2019. prijavljeno 11 726 nepravilnosti, što je za 2 % manje nego 2018. Uključivale su približno 1,6 milijardi EUR, što je za 34 % manje nego prethodne godine. Otkrivanje i prijavljivanje nepravilnosti podrazumijeva da su provedene korektivne mjere radi zaštite financijskih interesa EU-a te da je prema potrebi pokrenut kazneni postupak. 2.5.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Broj nepravilnosti prijavljenih kao prijevara (koje obuhvaćaju slučajeve u kojima se sumnja na prijevaru ili u kojima je prijevara utvrđena) i s njima povezani iznosi nisu izravan pokazatelj razmjera prijevara na štetu proračuna EU-a. Oni prije svega pokazuju koliko su potencijalnih prijevara otkrile i prijavile države članice i tijela EU-a. Kao prijevara je 2019. prijavljeno ukupno 939 nepravilnosti (tj. 8 % svih otkrivenih i prijavljenih nepravilnosti), koje uključuju iznos od 461,4 milijuna EUR (što je 28 % ukupnih financijskih iznosa na koje su utjecale nepravilnosti), a obuhvaćaju i rashode i prihode, kako je prikazano na slici 6. U usporedbi s 2018. broj nepravilnosti koje se smatraju prijevarom prijavljen za 2019. i s njima povezani financijski iznosi znatno su se smanjili. Ako se promotri petogodišnje razdoblje (2015.–2019.), broj prijavljenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom bio je za 40 % manji nego 2015. i 25 % niži od petogodišnjeg prosjeka. Financijski učinak uvelike se mijenja (vidjeti sliku 7) jer na njega mogu utjecati pojedinačni slučajevi koji uključuju velike iznose. Raščlamba nepravilnosti koje se smatraju prijevarom prijavljenih 2019. prema državi članici i dijelu proračuna nalazi se u Prilogu 1. 2.5.2.Otkrivene i prijavljene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom Komisiji je 2019. prijavljeno 10 787 nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom (što je stabilno u usporedbi s 2018.). S njima povezani financijski iznosi smanjili su se za 8 % na približno 1,2 milijarde EUR, kako je prikazano na slici 8.

Raščlamba nepravilnosti koje su 2019. prijavljene kao nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom prema državi članici i dijelu proračuna nalazi se u Prilogu 2. 2.5.3.Istrage OLAF-a Konsolidirani podaci o istragama OLAF-a za 2019. nisu bili dostupni u trenutku donošenja ovog izvješća, ali će biti objavljeni u godišnjem izvješću OLAF-a još ove godine. 3.Politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara – prihodi 3.1.Mjere institucija EU-a za borbu protiv prijevara – prihodi 3.1.1.Uzajamna administrativna pomoć 3.1.1.1.Razvoj zakonodavstva S obzirom na transnacionalnu prirodu carinske prijevare, ključno je da carinska tijela država članica međusobno surađuju kako bi spriječila, istražila i kazneno gonila povrede carinskog i poljoprivrednog zakonodavstva. U Uredbi 515/97 o uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima definira se način na koji bi upravna tijela u državama članicama trebala surađivati međusobno i s Europskom komisijom u borbi protiv carinskih prijevara. Poseban se naglasak stavlja na međusobnu razmjenu informacija, uključujući informacije o sumnjivim kretanjima robe i prijevoznih sredstava te mjestima na kojima se pohranjuje roba. Uredbom 2015/1525 o izmjeni Uredbe 515/97 uvedene su još dvije baze podataka, registar poruka o statusu kontejnera (CSM) i registar uvoza, izvoza i provoza (IET). Tom se uredbom poboljšava i okvir za suradnju i ubrzavaju istrage OLAF-a tako što se određuju rokovi u kojima države članice moraju dostaviti dokumente povezane s istragom i olakšava upotreba informacija dobivenih na temelju uzajamne pomoći kao dokaza u nacionalnim sudskim postupcima. Postupak evaluacije Uredbe 515/97 počeo je 2019. Nakon objave plana djelovanja i uspostave međusektorske upravljačke skupine (ISSG) unutar Komisije pokrenuto je ciljano savjetovanje s relevantnim dionicima kako bi se ocijenilo koliko je Uredba 515/97 dosad bila korisna za sprečavanje carinskih prijevara. 3.1.1.2.Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) AFIS je krovni pojam za skup informatičkih aplikacija za borbu protiv prijevara kojima upravlja Europska komisija u cilju pravodobne i sigurne razmjene informacija povezanih s prijevarama između nadležnih uprava država članica i EU-a te pohrane i analize relevantnih podataka. Portal AFIS jedinstvena je i zajednička infrastruktura za isporuku usluga navedenih u sljedećem odjeljku za oko 9 000 registriranih krajnjih korisnika u gotovo 1 400 nadležnih službi u državama članicama, partnerskim trećim zemljama, međunarodnim organizacijama, službama Komisije i drugim institucijama EU-a. Program AFIS obuhvaća dva glavna područja: uzajamnu pomoć u carinskim pitanjima i upravljanje nepravilnostima. AFIS omogućuje pružanje uzajamne pomoći u carinskim pitanjima putem sustava za sigurnu razmjenu informacija u stvarnom vremenu VOCU (virtualna jedinica za koordinaciju operacija), koji se upotrebljava u zajedničkim carinskim operacijama, sigurnog sustava e-pošte (AFIS Mail), posebnih modula za razmjenu informacija kao što su CIS+ (carinski informacijski sustav) i FIDE (identifikacijska baza podataka carinske evidencije), baza podataka kao što su IET (registar uvoza, izvoza i provoza) i CSM (registar poruka o statusu kontejnera), analitičkih alata kao što su A-TIS (informacijski sustav za borbu protiv prijevara u provozu) te elektroničkih aplikacija za radni tijek kao što je ToSMA (aplikacija za upravljanje zapljenama duhana). U okviru AFIS-a dostupan je i sustav za upravljanje nepravilnostima (IMS), siguran elektronički alat koji podržava upravljanje i analizu nepravilnosti te državama članicama olakšava ispunjavanje obveze da prijave uočene nepravilnosti povezane s fondovima za poljoprivredu i ribarstvo, strukturnim i kohezijskim fondovima, Fondom za azil, migracije i integraciju (AMIF), instrumentom za financijsku potporu u području policijske suradnje, sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama (Fond za unutarnju sigurnost – policija), Fondom europske pomoći za najpotrebitije (FEAD) te pretpristupnom pomoći. 3.1.1.3.Zajedničke carinske operacije (JCO-i) Osim što provodi istrage o prijevarama u području prihoda, OLAF koordinira zajedničke carinske operacije velikih razmjera u kojima sudjeluju operativni partneri iz EU-a i trećih zemalja. Zajedničke carinske operacije ciljane su mjere ograničena trajanja koje se provode radi suzbijanja prijevara i krijumčarenja osjetljive robe u posebnim područjima rizika i/ili na utvrđenim trgovinskim rutama.

OLAF je 2019. sudjelovao u 13 JCO-a, od čega je dva i vodio. Ostale je zajednički organizirao ili podržao u suradnji s državama članicama (Belgijom, Francuskom i Poljskom), Europolom, FRONTEX-om, Misijom Europske unije za pomoć na granici između Moldove i Ukrajine (EUBAM) ili s carinskim stručnim timom za istočnu i jugoistočnu kopnenu granicu (CELBET). Osim što uključenim zemljama pruža potporu za provođenje koordiniranih mjera uz pomoć stalne tehničke infrastrukture te informatičkih i komunikacijskih alata, OLAF provodi i strateške analize te pruža administrativnu i financijsku potporu. Te operacije doprinose poboljšanju učinkovitosti carinskih službi u provođenju ciljanih provjera na europskoj razini, utvrđivanju rizika na određenim trgovinskim rutama, zaštiti javnosti i zakonitih poduzeća sprečavanjem ulaska nezakonitih proizvoda u EU i zaštiti javnih financija EU-a. Slika 9 prikazuje sažetak tih operacija. Operacija Zemlje/organizacije sudionice Područje Rezultati JCO HYGIEA Operacija organizirana u okviru Azijsko-europskog sastanka (ASEM), koordinirao OLAF. Sudjelovale sve države članice EU-a, Norveška, Bangladeš, Narodna Republika Kina, Indonezija, Japan, Mongolija, Malezija, Pakistan, Filipini, Singapur, Tajland, Vijetnam i Europol. Borba protiv trgovine krivotvorenom robom – međunarodna trgovina robom široke potrošnje kratkog vijeka (proizvodi za osobnu higijenu, deterdženti, kozmetika itd.). Azijska i europska carinska tijela zaplijenila oko 200 000 krivotvorenih parfema, pasti za zube i kozmetike, 120 tona krivotvorenih deterdženata, šampona i pelena te više od 4,2 milijuna drugih krivotvorenih proizvoda (baterija, obuće, igračaka, teniskih loptica, aparata za brijanje, elektroničkih uređaja itd.), kao i 77 milijuna cigareta i 44 tone duhana za vodene lule. JCO SNAKE II Operaciju vodio OLAF u suradnji s Općom carinskom upravom Narodne Republike Kine (Ured za borbu protiv krijumčarenja (ASB)), uz sudjelovanje država članica i Europola. Časnici za vezu iz Kine, Grčke, Italije i Nizozemske te Europol pomagali su u koordinaciji JCO-a iz OLAF-ove stalne operativne koordinacijske jedinice (POCU). Prijevare u području prihoda. Evaluacija u tijeku. JCO POSTBOX II Operaciju zajednički organizirali belgijska carinska uprava i OLAF, uz sudjelovanje 22 države članice i Europola. Nezakonito trgovanje krivotvorenim proizvodima, lijekovima i ugroženim životinjskim i biljnim vrstama (CITES) putem otvorenog i mračnog interneta. Zapljena više od 2 000 pošiljki, otvaranje više od 50 istražnih predmeta i više od 30 osumnjičenika u državama članicama. JCO DAPHNE Operaciju koordinirali talijanska carinska uprava i OLAF uz sudjelovanje svih država članica i Europola. Kontrola neprijavljivanja gotovine i suzbijanje pranja novca i kriminalnih organizacija koje sudjeluju u terorističkim aktivnostima. Evaluacija u tijeku. JCO OPSON IX Operacija organizirana pod okriljem Interpola i Europola. OLAF vodio i koordinirao ciljane aktivnosti provedbe za vino i alkoholna pića, sudjelovala razna nadležna tijela država članica. Suzbijanje krivotvorene i nekvalitetne hrane i pića, posebno proizvoda koji su opasni za zdravlje ljudi. Evaluacija u tijeku. Zajednička operacija nadzora državne granice SCORPION Operaciju zajednički organizirali EUBAM i OLAF. Krijumčarenje duhanskih proizvoda na istočnoj granici EU‑a. Zapljena više od 15 milijuna cigareta, 4 245 kg sirovog duhana i 233 kg duhana za nargile. Zajedničke aktivnosti CELBET – JCA6 Organizirao CELBET uz potporu OLAF-a. Otkrivanje nezakonitih cigareta i cigareta bez oznake proizvođača, kao i opreme i materijala za nezakonitu proizvodnju cigaretu u EU-u. Zaplijenjeno više od milijun cigareta. Zajednička pojačana aktivnost (JIA) za analizu rizika i operativnu kontrolu tijekom primjene postupaka provoza Organizirao CELBET uz potporu OLAF-a. Glavni cilj: ispitati posebne provozne postupke i provjeriti mogu li ih organizirane kriminalne skupine sustavno zloupotrebljavati, što bi predstavljalo znatnu prijetnju financijskim interesima EU-a. Promicanje suradnje između država članica EU-a i trećih zemalja te upoznavanje svih uključenih s mogućim slabostima postupka unutarnjeg provoza Unije. Dan zajedničke akcije (JAD) ARKTOS Vodio FRONTEX u suradnji s Estonijom i Finskom. Organiziran u okviru ciklusa politika EU-a/EMPACT-a za borbu protiv organiziranog i teškog međunarodnog kriminala. OLAF, Europol, Interpol te carinska i policijska tijela i tijela graničnog nadzora Latvije, Litve, Poljske i Slovačke. Krijumčarenje trošarinske robe, nezakonita imigracija i krivotvorenje isprava. Zajednička operacija HEXAGON Operaciju organizirale carinske i porezne uprave zemalja Višegradske skupine (Češka, Mađarska, Poljska i Slovačka), Austrija i Slovenija uz potporu OLAF-a. Suzbijanje zlouporabe koja proizlazi iz primjene carinskog postupka 42. Izdano nekoliko preporuka. 3.1.2.Odredbe o uzajamnoj pomoći i borbi protiv prijevara u međunarodnim sporazumima Suradnja s trećim zemljama na sprečavanju, otkrivanju i suzbijanju povreda carinskog zakonodavstva temelji se na sporazumima o uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima. Trenutačno su na snazi sporazumi s više od 80 zemalja, među ostalim i s važnim trgovinskim partnerima EU-a, kao što su SAD, Kina i Japan. Pregovori s Andorom, Azerbajdžanom, Čileom i Kirgistanom završeni su 2019.; u tijeku su pregovori s Australijom, Indonezijom i Uzbekistanom. Europska komisija predstavila je pregovaračke smjernice za sporazum s Bjelarusom, koje je Vijeće donijelo u prosincu 2019. Sporazumi o slobodnoj trgovini obično sadržavaju klauzulu o borbi protiv prijevara, koja omogućuje privremeni opoziv carinskih povlastica za određeni proizvod u slučajevima ozbiljnih carinskih prijevara i stalnog nedostatka odgovarajuće suradnje za suzbijanje tih prijevara. Takva je klauzula obavezan uvjet za dodjelu carinskih povlastica trećim zemljama. Stoga OLAF pridaje veliku važnost tim pregovorima i aktivno sudjeluje u pregovaračkom procesu. U 2019. pregovori su bili u tijeku s Australijom, Čileom, Novim Zelandom, Indonezijom i Tunisom. Sporazum WTO-a o olakšavanju trgovine (Sporazum iz Balija), kojega je EU stranka, na snazi je od 2017. Člankom 12., koji se odnosi na carinsku suradnju, predviđene su dodatne mogućnosti razmjene informacija s trećim zemljama radi provjere uvoznih ili izvoznih deklaracija ako postoje opravdani razlozi za sumnju u istinitost ili točnost deklaracije. 3.1.3.Borba protiv nezakonite trgovine duhanskim proizvodima Osim što ima operativnu ulogu u borbi protiv nezakonite trgovine duhanom, OLAF pomaže i u jačanju politike EU-a u tom području. Europska komisija predstavila je 7. prosinca 2018. drugi akcijski plan kako bi Europskoj uniji omogućila da nastavi borbu protiv nezakonite trgovine duhanom, zbog koje Unija i njezine države članice svake godine gube oko 10 milijardi EUR javnih prihoda. Taj akcijski plan nastavlja se na strategiju iz 2013. za pojačanje borbe protiv nezakonite trgovine duhanom i izvješća iz 2017. o njezinoj provedbi. U akcijskom planu predlažu se mjere politike i operativne mjere za izvršavanje zakonodavstva jer samo u kombinaciji mogu dovesti do trajnog smanjenja nezakonite trgovine duhanom. Nedavno stupanje na snagu Protokola o uklanjanju nezakonite trgovine duhanskim proizvodima uz Okvirnu konvenciju Svjetske zdravstvene organizacije o nadzoru nad duhanom (Protokol uz FCTC) i uspostava sustava sljedivosti duhanskih proizvoda u EU-u 2019. važne su prekretnice u tom pogledu i očekuje se da će dugoročno ostati ključni elementi političkog djelovanja EU-a u tom području. Provedba akcijskog plana dobro napreduje, a neke su ključne aktivnosti u tijeku ili su već završene. Komisija ima vodeću ulogu na multilateralnoj razini i u bilateralnoj suradnji sa zemljama podrijetla i provoza. Odobrenje za otvaranje pregovora o sporazumu o carinskoj suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći s Bjelarusom važan je korak u tom pogledu. Unutar EU-a Komisija je pomogla državama članicama u uvođenju novog sustava sljedivosti duhana, koji je pokrenut 20. svibnja 2019. Ostvaren je znatan napredak u području analize i procjene obavještajnih podataka; na primjer, neovisni laboratorij za duhan obradio je 2019. više od 100 zahtjeva. Istraživanje za utvrđivanje metodologije za mjerenje nezakonitog tržišta duhana trebalo bi biti dovršeno sredinom 2020., a Komisija je u cijelom EU-u ispitala percepciju javnosti o nezakonitim duhanskim proizvodima, što je važan pokazatelj na strani potražnje. Protokol uz FCTC stupio je na snagu 25. rujna 2018. Otada je Komisija, u bliskoj suradnji s državama članicama, aktivno uključena u rad na međunarodnoj razini, koji je usmjeren na osiguravanje lanca opskrbe duhanskim proizvodima i međunarodnu suradnju. Komisija je pojačala svoje napore kako bi pridonijela radu na međunarodnoj razini uoči drugog sastanka stranaka koji se treba održati u studenome 2021., među ostalim i djelovanjem kao „ključni koordinator” radne skupine za sustave praćenja i sljedivosti. Još je jedan važan aspekt međunarodna suradnja: Komisija pruža svoje stručno znanje kao aktivan član radne skupine za pomoć i suradnju. Komisija će nastaviti doprinositi ovom radu na međunarodnoj razini. 3.1.4.Kriteriji financijskog rizika U svibnju 2018., u kontekstu zajedničkog okvira upravljanja rizikom (CRMF), Komisija je donijela provedbenu odluku kojom se utvrđuju mjere za ujednačenu primjenu carinskih provjera određivanjem zajedničkih kriterija i standarda financijskog rizika (FRC).

FRC je skup pravila koji sustavima carinjenja država članica omogućuje da sustavno identificiraju transakcije koje predstavljaju potencijalan financijski rizik i stoga zahtijevaju daljnje provjere i/ili kontrolne mjere. FRC obuhvaća većinu poznatih financijskih rizika i pridonosi dosljednijem pristupu carinskim provjerama. Odluka i smjernice o njezinoj provedbi iz 2019. dostupne su samo stručnjacima za upravljanje carinskim rizicima u državama članicama. 3.1.5.Zajednički sustav upravljanja rizicima u carinskim pitanjima (CRMS) Zajednički sustav upravljanja rizicima u carinskim pitanjima (CRMS) osmišljen je kao brz i jednostavan mehanizam za izravnu razmjenu informacija povezanih s rizicima između operativnih službenika i centara za analizu rizika u državama članicama. To je ključan element u razvoju okvira Unije za upravljanje rizikom jer olakšava carinske intervencije na razini EU-a za najveće rizike na vanjskoj granici EU-a i unutar njegovih granica. „Obrazac za informiranje o rizicima (RIF)” ispunjava se putem interneta i odmah je dostupan svim povezanim carinskim uredima. Služi tome da se informacije o utvrđenim novim i važnim rizicima što brže dostave operativnim carinskim uredima u svim državama članicama kako bi se u cijelom EU-u mogle poduzeti hitne mjere za otklanjanje takvih rizika. Tako se stvaraju jednaki uvjeti za trgovce i suzbija preusmjeravanje opasne, nezakonite ili prijevarne trgovine. Tijekom 2019. izdano je 1 777 RIF-ova. 3.1.6.Inicijative za analizu podataka Rad carine presudan je za zaštitu Unije od rizika povezanih s prihodima i drugih rizika. Jedno od ključnih sredstava u osiguravanju te zaštite jest integrirani europski pristup jačanju upravljanja carinskim rizicima i podržavanju učinkovitih kontrola koje vrše države članice. Projekt INTELF4CUSTAF, koji se financira iz programa Hercule III, pokrenuo je 2018. OLAF sa Zajedničkim istraživačkim centrom na temelju zahtjeva država članica. U projektu sudjeluju službe Komisije i carinska tijela država članica kako bi utvrdili na koji način najbolje iskoristiti nove i novonastajuće izvore podataka i analitičke tehnike. U prvoj godini provedbe projekta (2018.) uglavnom se radilo na utvrđivanju i razumijevanju analitičkih potreba i prioriteta, pri čemu je okupljena zajednica od stotinjak stručnjaka. Godine 2019. provedeno je pet pilot-projekata u kojima su se okupili stručnjaci iz zainteresiranih država članica radi razmjene iskustava i testiranja analiza. U tim su pilot-projektima razvijene metode analize za primjenu u dobro poznatim kategorijama prijevara, kao što su pogrešno opisivanje, umanjenje vrijednosti, ali i u novim, eksperimentalnijim pristupima, poput pokušaja sustavnog otkrivanja „e-trgovaca” s pomoću deklaracija iz SAD-a, ili pak novi pristup utvrđivanju potencijalno sumnjivih kontejnera na temelju težine. Rezultati tih pilot-projekata, zajedno s dodatnim primjerima nacionalne carinske analize za borbu protiv prijevara, obrađeni su na četvrtoj radionici organiziranoj u suradnji s češkom carinskom upravom. Rad je nastavljen i 2020. U 2019. proveden je uspješan pilot-projekt o zajedničkoj sposobnosti za analizu OLAF-a i predmetnih službi Komisije za analizu podataka o trgovinskim tokovima kombiniranjem njihova stručnog znanja i nekoliko izvora podataka dostupnih u odgovarajućim službama. Analizom su utvrđeni visoki rizici od pogrešnog deklariranja nekoliko proizvoda u okviru mjera trgovinske zaštite za koje su potrebne daljnje operativne mjere, kao što je prenošenje informacija o rizicima državama članicama (RIF-ovi). Taj pilot-projekt otvorio je put daljnjem razvoju analitike carinskih podataka unutar Komisije, među ostalim i u cilju predlaganja trajnijeg i ambicioznijeg okvira za pružanje analitike podataka na razini EU-a u području carina. 3.2.Mjere država članica za borbu protiv prijevara – prihodi Države članice su 2019. izvijestile o 16 mjera povezanih s prihodima. Te se mjere mogu, prema području primjene, podijeliti u mjere za carinske prijevare i one za porezne prijevare (neke mjere obuhvaćaju oba područja). 3.2.1.Carinske prijevare Države članice izvijestile su o osam mjera u području carinskih prijevara. Tri su operativne, kao što su razmjena najbolje prakse u području provjera nakon carinjenja među zemljama Višegradske skupine, uvođenje upravljanja rizicima koje se temelji na pojedincu i robi te uvođenje sustava za profiliranje i segmentaciju gospodarskih subjekata. Dvije države članice izvijestile su o organizacijskoj mjeri, na primjer o Okružnici „OLAF-ove datoteke o tradicionalnim vlastitim sredstvima (TVS)” ili o uspostavi uprave za operativno planiranje i koordinaciju. Druge dvije države članice izvijestile su o administrativnim mjerama, odnosno otkrivanju pogrešno deklarirane robe i mjerama u području poreznih prihoda. Rumunjska je izvijestila o provedbi paketa administrativnih, organizacijskih i operativnih mjera u području krijumčarenja duhana i duhanskih proizvoda. 3.2.2.Porezne prijevare Države članice izvijestile su o pet mjera u području porezne prijevare. Među njima su tri mjere operativne: Hrvatska je izvijestila da je organizirala tehničku obuku na alatima za praćenje i nadzor e-trgovine i nabavu opreme i alata, Estonija je povećala inspekcije podizvođačâ u građevinskom sektoru, dok je Italija uvela informatičke aplikacije za borbu protiv prijevara povezanih s PDV-om. Poljska je isto tako izvijestila o dvije zakonodavne mjere u području porezne prijevare, koje se među ostalim odnose na Zakon o PDV-u. 3.2.3.Carinske i porezne prijevare Tri mjere odnosile su se i na carinske i na porezne prijevare. Bugarska je izvijestila o novim odredbama Zakona o PDV-u i izmjeni Zakona o carini. Mađarska je uvela paket organizacijskih i operativnih mjera, koje su poduzeli njezin carinski odjel i odjel za upravljanje rizikom.

3.3.Statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama – prihodi Slika 10 prikazuje glavne statističke podatke i nalaze o otkrivenim i prijavljenim nepravilnostima u pogledu TVS-a. Kod nepravilnosti koje se smatraju prijevarom kao i kod onih koje se ne smatraju prijevarom smanjenje broja prijavljenih slučajeva u odnosu na petogodišnji prosjek popraćeno je, međutim, povećanjem povezanih iznosa. 3.3.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom U 2019. je u području prihoda bilo 425 nepravilnosti prijavljenih kao prijevara. To je za 21 % manje od petogodišnjeg prosjeka (541 nepravilnosti godišnje u razdoblju 2015.–2019.). Procijenjeni i utvrđeni iznos TVS-a na koji su utjecale prijevare (80 milijuna EUR) 2019. je bio za 19 % manji od petogodišnjeg prosjeka od 98 milijuna EUR. Inspekcije koje provode službe za borbu protiv prijevara bile su 2019. najučinkovitija metoda otkrivanja prijevara i s njima povezanih iznosa. Na drugom su mjestu bile kontrole nakon puštanja u promet. Kontrole pri puštanju u promet i dalje su vrlo učinkovite za otkrivanje organiziranog kriminala u području izbjegavanja plaćanja carina i novih vrsta prijevara, kao što je umanjenje vrijednosti. U Izvješću PIF za 2018. opisani su slučajevi otkrivenog umanjenja vrijednosti u Ujedinjenoj Kraljevini koji su utjecali na prihode na osnovi TVS-a. Iz istraga koje je OLAF proveo u vezi s prijevarama povezanima s umanjenjem vrijednosti tekstila i cipela uvezenih iz Kine preko Ujedinjene Kraljevine i istraga koje je provela Komisija u okviru upravljanja vlastitim sredstvima, proizišle su ozbiljne sumnje u točnost iznosâ tradicionalnih vlastitih sredstava (carine) koje je Ujedinjena Kraljevina prenijela u proračun EU-a. Komisija je 7. ožujka 2019. Sudu EU-a uputila predmet zbog povrede prava protiv Ujedinjene Kraljevine u pogledu gubitaka TVS-a zbog uvoza umanjene vrijednosti. Sudski postupak protiv Ujedinjene Kraljevine i dalje je u tijeku. S obzirom na razmjere gubitaka TVS-a Komisija je od 2017. do 2019. provodila inspekcije strategije kontrole na terenu u području carinske vrijednosti u svim državama članicama kako bi provjerila poštuje li se obveza pravilnog prikupljanja TVS-a i njegova pravovremenog stavljanja na raspolaganje proračunu EU-a. Kao rezultat toga u nekoliko inspekcijskih izvješća (od kojih je zadnje dovršeno krajem 2019.) utvrđeno je da financijski interesi EU-a nisu bili učinkovito zaštićeni, što je dovelo do znatnih gubitaka TVS-a u proračunu EU-a. OLAF je do sada izdao i izvješća o istragama s financijskim preporukama za šest država članica (Mađarsku, Grčku, Slovačku, Češku, Maltu i Francusku). Države članice općenito nisu u potpunosti provele potrebne mjere za dosljednu borbu protiv prijevara povezanih s umanjenjem vrijednosti. Komisija je već 2018. zatražila od svih država članica da procijene vlastitu odgovornost i isprave iznose utvrđene od 2012. Komisija će kvantificirati gubitke TVS-a u svim državama članicama. 3.3.2.Otkrivene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom U 2019. otkriveno je 4 237 nepravilnosti koje su prijavljene kao nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom za 2019. To je za 6 % manje od petogodišnjeg prosjeka (4 484 nepravilnosti godišnje u razdoblju 2015.–2019.). Procijenjeni i utvrđeni iznos TVS-a na koji su utjecale prijevare 2019. je bio 397 milijuna EUR, što je za 3 % manje od petogodišnjeg prosjeka od 407 milijuna EUR godišnje. Nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom uglavnom su otkrivene kontrolama nakon puštanja u promet. 4.Sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara – rashodi 4.1.Sektorske politike i mjere država članica za borbu protiv prijevara koje uključuju nekoliko sektora rashoda Države članice izvijestile su o četiri mjere koje se istovremeno odnose na različite fondove. Bugarska je izvijestila o izmjeni svojih propisa o prijavljivanju nepravilnosti. Grčka je izvijestila o paketu operativnih i zakonodavnih mjera povezanih s osnivanjem nacionalnog tijela za transparentnost. Mađarska je izvijestila o paketu operativnih mjera koje su popratile daljnji razvoj sustava povezivanja podataka o korisniku i o paketu organizacijskih mjera povezanih s nekoliko tečajeva osposobljavanja u okviru mreže institucija koje se bave sredstvima EU-a. 4.2.Poljoprivreda – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara

4.2.1.Poljoprivreda i ribarstvo – mjere država članica za borbu protiv prijevara Države članice prijavile su četiri mjere u ovom području. Austrija je izvijestila o mjeri koja se odnosi na prijenos cjelokupne provedbe mjera u sektoru vina agenciji za plaćanja. Italija je izvijestila o projektu suradnje među upravnim agencijama i pravosudnim tijelima. Litva je izvijestila o mjeri povezanoj s odobrenjem zakonodavne mjere koja se odnosi na sankcije za kršenje pravnih akata u provedbi Programa ruralnog razvoja. Danska je izvijestila o paketu organizacijskih i operativnih mjera u sklopu akcijskog plana za sprečavanje prijevara upotrebom sredstava iz poljoprivrednih fondova. Nadalje, prijavljene su dvije mjere koje su se odnosile i na poljoprivredu i na ribarstvo. Prva je bila administrativna mjera koju je uvela Njemačka i čiji je cilj upozoriti nadležna tijela na problem sukoba interesa, dok se druga mjera, koju je provela Slovenija, odnosila na organizaciju posebne obuke o sprečavanju i otkrivanju prijevara za osoblje nacionalne agencije. 4.2.2.Poljoprivreda – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Zajednička poljoprivredna politika (ZPP) sastoji se od dvije glavne sastavnice (vidjeti sliku 12): ·izravna potpora, u okviru izravnih plaćanja poljoprivrednicima („izravna potpora”) i mjere potpore tržištu („tržišne mjere”), koje se financiraju iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i ·ruralni razvoj, koji se većinom financira iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR). EFJP se provodi na godišnjoj osnovi, dok se iz EPFRR-a financiraju višegodišnji programi. Nakon znatnog pada broj nepravilnosti povezanih sa ZPP-om stabilan je od 2017. U području izravnih potpora mogao se vidjeti jednoličan trend, dok se u ruralnom razvoju moglo vidjeti opadanje zbog smanjenja broja nepravilnosti povezanih s programskim razdobljem 2007.–2013. Bilo je znatnih fluktuacija u financijskim iznosima povezanima s nepravilnostima. Ukupni financijski iznosi bili su 2019. relativno stabilni, ali izravna potpora i ruralni razvoj slijedili su suprotne obrasce. Financijski iznosi povezani s nepravilnostima smanjili su se u području ruralnog razvoja, a za izravnu potporu povećali, posebno zbog nekoliko nepravilnosti visoke vrijednosti koje su utjecale na tržišne mjere. Kod takvih su mjera zabilježeni i najviši prosječni financijski iznosi otkriveni kao nepravilni. Slika 13 prikazuje najpogođenije mjere. Broj otkrivenih slučajeva bio je koncentriran u nekoliko država članica, posebno u slučaju nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, što je iznad onoga što se moglo očekivati na temelju raspodjele relevantnih plaćanja. To bi moglo biti posljedica mnogo različitih čimbenika, uključujući različit opseg nepravilnosti i prijevara, različitu kvalitetu aktivnosti sprečavanja ili otkrivanja ili različitu praksu u fazi postupka u kojoj su prijavljene moguće nepravilnosti koje se smatraju prijevarom. Koncentracija otkrivenih slučajeva bila je naglašenija za nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, što upućuje na to da bi različiti pristupi u primjeni kaznenog prava za zaštitu proračuna EU-a ili prijavljivanju sumnje na prijevaru mogli biti dodatni i značajni čimbenici koji dovode do razlika među državama članicama. 4.2.2.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Broj otkrivenih nepravilnosti koje se smatraju prijevarom opada i koncentriran je u nekoliko država članica. Došlo je do izrazitog smanjenja nepravilnosti koje se smatraju prijevarom u području ruralnog razvoja zbog smanjenja broja otkrivenih slučajeva povezanih s programskim razdobljem 2007.–2013., što je u skladu sa životnim vijekom programiranja, te zbog sporog početka otkrivanja povezanog s programskim razdobljem 2014.–2020., što bi trebalo pratiti. Zbog pada u području ruralnog razvoja i izravne potpore, ukupni financijski iznosi na koje su utjecale nepravilnosti prijavljene kao prijevara u 2019. smanjili su se za 62 %. Više nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i dalje je otkriveno u ruralnom razvoju u odnosu na područje izravne potpore. Međutim, tržišne mjere zabilježile su najvišu stopu otkrivanja prijevara (FDR), koja je iznosila 0,87 %, te je ona četiri puta viša od stope za ruralni razvoj (vidjeti sliku 11).

U području izravne potpore većina otkrivenih slučajeva ukazivala je na krivotvorenje dokumentarnih dokaza ili zahtjeva za pomoć. Umjetno stvoreni uvjeti za primanje financijske potpore bili su još jedna česta vrsta prijevare. Kad je riječ o ruralnom razvoju, mnogo otkrivenih slučajeva bilo je povezano s provedbom mjere. Stvaranje umjetnih uvjeta za primanje financijske potpore izaziva zabrinutost i u tom području. 4.2.2.2.Otkrivene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom U proteklih pet godina trend nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom u području izravne potpore bio je jednolik, ali se znatno mijenjao u smislu financijskih iznosa zbog toga što je trećina nepravilnosti u tržišnim mjerama uključivala iznimno visoke financijske iznose (prijavljene 2015., 2017. i 2019.). Od 2015. nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom bile su u padu u području ruralnog razvoja, posebno po pitanju financijskih iznosa, što je u skladu s višegodišnjom prirodom njegovih programa. Ruralni razvoj i dalje je bio pogođeniji nepravilnostima koje se ne smatraju prijevarom u odnosu na područje izravne potpore. U području tržišnih mjera zabilježena je najviša stopa otkrivanja nepravilnosti (IDR), gotovo dvostruko viša od stope za ruralni razvoj (vidjeti sliku 11). To je djelomice (ali ne u potpunosti) proizlazilo iz nekoliko nepravilnosti koje su uključivale velike financijske iznose u području tržišnih mjera. Najčešće su se otkrivale nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom povezane s provedbom podupiranih mjera, zahtjevima za plaćanje i dokumentarnim dokazima. Najveća stopa otkrivanja nepravilnosti (IDR) utvrđena je u području tržišnih mjera, nakon čega slijedi ruralni razvoj. 4.3.Kohezijska politika i ribarstvo – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.3.1.Kohezijska politika i ribarstvo – mjere država članica za borbu protiv prijevara Devet država izvijestilo je o donošenju mjera kohezijske politike. U tom je području donesen i najveći broj inicijativa, uglavnom operativnih, kao što je prikazano na slici 1. Danska je izvijestila o posebnoj mjeri u području ribarstva namijenjenoj osiguranju načela nepristrane transakcije između korisnika i dobavljača. 4.3.2.Kohezijska politika i ribarstvo – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Analiza kohezijske politike složenija je od analize ostalih dijelova proračuna jer se prijavljene nepravilnosti odnose na različita programska razdoblja i djelomično različita pravila. Osim toga, programska su razdoblja višegodišnja, što znatno utječe na glavne trendove. S obzirom na sličnosti u upravljanju sredstvima ribarstvo i kohezijska politika analiziraju se zajedno.

Kao što se i očekivalo, broj otkrivenih slučajeva u programskom razdoblju 2007.–2013. nastavio se smanjivati nakon što je dostigao vrhunac u 2015., kada je završilo programsko razdoblje, dok je broj otkrivenih slučajeva u programskom razdoblju 2014.–2020. rastao. Uzrok suprotnih trendova leži u različitim fazama u kojima su se nalazila ta programska razdoblja. Nepravilnosti prijavljene 2019. odnose se na posljednja tri programska razdoblja, s tim da je više od tri četvrtine povezano s programskim razdobljem 2014.–2020. Prijavljeni financijski iznosi znatno su niži nego 2018. (koja je bila iznimna godina). Ako se zajedno promotre posljednja dva programska razdoblja, potvrđuje se daljnji uzlazni trend prosječnog financijskog iznosa za kohezijski fond, dok se 2019. moglo vidjeti postupno smanjenje za ostale fondove. 4.3.2.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Općenito, za sve fondove i razdoblja prosječni financijski iznosi nepravilnosti koje se smatraju prijevarom bili su znatno veći od prosječnih financijskih iznosa nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom, što je snažan pokazatelj prijetnje koju predstavljaju prijevare i važnosti suradnje s pravosudnim tijelima. Čini se da u programskom razdoblju 2014.–2020. države članice više pažnje posvećuju nepravilnostima koje se smatraju prijevarom Unatoč toj sklonosti, izuzevši „iznimne” slučajeve, financijski iznosi povezani s nepravilnostima koje se smatraju prijevarom smanjivali su se u 2019. za sve fondove, uključujući za programsko razdoblje 2014.–2020. To smanjenje za programsko razdoblje 2014.–2020. nije bilo očekivano i potrebno mu je posvetiti pozornost. Fond u kojem je zabilježen najveći broj slučajeva prijavljenih kao prijevara i najveći povezani nepravilni financijski iznos bio je Europski fond za regionalni razvoj. Međutim, 2019. je došlo do znatnog pada, koji je isto tako bio neočekivan. Od 2015. smanjivale su se nepravilnosti koje se smatraju prijevarom povezane s Europskim socijalnim fondom (ESF), a iznimka je izolirani slučaj porasta 2018. Nepravilnosti koje se smatraju prijevarom, a koje utječu na kohezijski fond redovito se prijavljuju od 2010. Ipak, postoje značajne fluktuacije iznosâ u ovim slučajevima zbog manjeg broja slučajeva i visokih povezanih iznosa. Po prijavama se vidi da su neke države članice više od drugih otkrivale nepravilnosti koje se smatraju prijevarom s velikim povezanim financijskim iznosima. Bez obzira na prethodna razmatranja i ne uzevši u obzir iznimne slučajeve, njihov broj i financijski iznosi prijavljeni kao prijevara u programskom razdoblju 2014.–2020. bili su nalik onima otkrivenima u programskom razdoblju 2007.–2013., nakon što je prošla slična količina vremena od početka programskog razdoblja. Po pitanju broja slučajeva, najpogođenija prioritetna područja bila su „Istraživanje i tehnološki razvoj (ITR)”, „Povećanje prilagodljivosti radnika, poduzeća i poduzetnika” i „Poboljšanje pristupa zapošljavanju i održivost”. Kada je riječ o financijskim iznosima, u pitanju su bila područja „ITR”, „Prijevoz”, „Obnova urbanih i ruralnih sredina”, „Zaštita okoliša i sprečavanje rizika” te „Turizam”. 4.3.2.2.Otkrivene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom Za programsko razdoblje 2014.–2020., otkrivene nepravilnosti koje nisu prijavljene kao prijevara i povezani neispravni financijski iznosi povećavali su se za sve fondove, ali manje od očekivanog s obzirom na kasniju fazu provedbe tog programskog razdoblja. U usporedbi s prethodnim programskim razdobljima, iznenađuje pad broja nepravilnosti i financijskih iznosa prijavljenih šest godina nakon početka programskog razdoblja i ne može se objasniti kašnjenjem u provedbi. Jaz je znatan za sve fondove, ali posebice za Europski fond za regionalni razvoj. U programskom razdoblju 2014.–2020. promijenio se niz pravila u odnosu na programsko razdoblje 2007.–2013. (npr. uvođenje godišnjih računa), što je možda pridonijelo jačanju unutarnje kontrole na razini država članica. Zajedno s nekim kašnjenjima u provedbi, šira upotreba pojednostavnjenih mogućnosti obračuna troškova možda doprinosi smanjenju nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom za ESF. Međutim, potrebno je pomno pratiti situaciju. Isto tako, kad je riječ o nepravilnostima koje se ne smatraju prijevarom, države članice pokazale su različite obrasce prijavljivanja. 4.3.2.3.Europski strukturni i investicijski (ESI) fondovi i kriza uzrokovana bolešću COVID-19 Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 mogle bi u skoroj budućnosti porasti potrebe za financiranjem, posebice u zdravstvenom sektoru. Stoga je u radni dokument službi Komisije priložen ovom izvješću uključena namjenska analiza prioriteta povezanog s ulaganjem u zdravstvenu infrastrukturu. Petnaest država članica prijavilo je nepravilnosti u aktivnostima povezanima sa zdravstvenom infrastrukturom; sedam ih je i otkrilo prijevaru. Više od polovinu nepravilnosti koje se smatraju prijevarom i povezane financijske iznose prijavile su Rumunjska i Slovačka. Više od trećine nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom otkrila je Poljska, dok je Slovačka prijavila više od polovine nepravilnih financijskih iznosa.

Na aktivnosti povezane sa zdravstvenom infrastrukturom izrazito utječu kršenja pravila o javnoj nabavi. Među nepravilnostima koje se smatraju prijevarom, najčešće otkriveni problemi odnose se na popratnu dokumentaciju. To što ostale države članice ne prijavljuju nepravilnosti u ovom području ne znači da na njih ne utječu takvi rizici. 4.4.Neizravno upravljanje (u pretpristupnoj fazi) – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Kada je riječ o neizravnom upravljanju, ovo je izvješće usredotočeno na instrumente pretpristupne pomoći. Prijavljene nepravilnosti odnose se na dva razdoblja (2007.–2013. i 2014.–2020.), pri čemu ih se većina odnosi na pretpristupne instrumente za razdoblje 2007.–2013. (IPA I). U ovom se području politika mogu vidjeti upadljive razlike u prijavljivanju iz raznih zemalja korisnica. Turska je tijekom godina redovito prijavljivala otkrivene nepravilnosti i prijevaru. Kao i prethodnih godina, glavno područje na koje utječu nepravilnosti bila je potpora ruralnom razvoju. Relevantni pokazatelji (FFL i FAL) najviši su među svim politikama analiziranima u ovom dokumentu (19 % za FFL i 22 % za FAL). Kada je riječ o utvrđenoj tipologiji, problemi se odnose na dokumentarne dokaze i prihvatljivost. 4.5.Izravno upravljanje – sektorske politike, mjere i rezultati u borbi protiv prijevara 4.5.1.Izravno upravljanje – statistički podaci o otkrivenim nepravilnostima i prijevarama Statistički podaci o izravnom upravljanju temelje se na nalozima za povrat koje izdaju službe Komisije i koji su zabilježeni u Komisijinu računovodstvenom sustavu koji se temelji na nastanku poslovnih događaja (ABAC). Područja politike na koja su najviše utjecale nepravilnosti bila su „komunikacijske mreže, sadržaj i tehnologija” te „istraživanja i inovacije”. 4.5.1.1.Otkrivene nepravilnosti koje se smatraju prijevarom Godine 2019. 37 stavki povrata zabilježenih u sustavu ABAC klasificirane su kao prijevara, a odnosile su se na iznos od 10,6 milijuna EUR. 4.5.1.2.Otkrivene nepravilnosti koje se ne smatraju prijevarom Kad je riječ o nepravilnostima koje se ne smatraju prijevarom, 2019. zabilježeno je 1 778 stavki povrata u ukupnom iznosu od 55,4 milijuna EUR. 5.Povrat i druge preventivne i korektivne mjere Podrobne informacije o povratima sredstava, financijskim korekcijama te drugim preventivnim i korektivnim mjerama (prekidima i privremenim obustavama plaćanja) objavljene su u godišnjem izvješću Komisije o upravljanju proračunom i uspješnosti. Nepravilnosti koje su otkrivene i prijavljene kako je navedeno u Izvješću PIF predmet su korektivnih mjera kako bi se osiguralo da se sredstva EU-a ne upotrebljavaju za financiranje nezakonitih ili prijevarnih projekata. Nacionalna tijela prema potrebi pokreću postupke povrata sredstava i poduzimaju daljnje mjere u skladu s nacionalnim regulatornim okvirima. 6.Suradnja s državama članicama U Savjetodavnom odboru za koordinaciju sprečavanja prijevara (COCOLAF) sudjeluju Komisija i stručnjaci iz država članica. To je forum za raspravu o glavnim događajima u borbi protiv prijevara i za izradu ovog Izvješća, kako se zahtijeva člankom 325. stavkom 5. UFEU-a. Njegove su aktivnosti strukturirane u okviru četiri radne skupine i plenarne sjednice (vidjeti sliku 16).

COCOLAF-ova podskupina za izvješćivanje i analizu bila je idealan forum za raspravu o analizama predstavljenima u radnom dokumentu službi Komisije o „statističkom vrednovanju nepravilnosti” i za prilagodbu tih analiza te razmjenu znanja razvijenog u njima. U okviru podskupine za sprečavanje prijevara rad tijekom 2019. bio je usredotočen na razvoj metodologije za izradu profila zemalja u kojima se opisuju sustavi za borbu protiv prijevara u državama članicama. Taj će se alat nastaviti razvijati u narednim godinama. 6.1.Suradnja s OLAF-om S gledišta i istraga i oblikovanja politika, OLAF-ov rad dovodi do boljih rezultata kada se OLAF udruži s tijelima država članica radi sudjelovanja u borbi protiv prijevara i korupcije. Službe za koordinaciju borbe protiv prijevara (AFCOS) država članica sastaju se svake godine pod predsjedavanjem OLAF-a. Službe AFCOS raspravljale su s OLAF-om 2019. o razvoju njihove uloge, posebno o relevantnim odredbama o kojima se raspravlja u tekućim pregovorima o izmjeni Uredbe 883/2013, mogućnostima koje nudi program Hercule III i preporukama Europskog revizorskog suda za proširenje političke uloge AFCOS-a kako bi se poboljšala koordinacija. Na rasporedu je bio i utjecaj presuda Suda EU-a na OLAF-ove istrage u državama članicama, kao i OLAF-ove složene provjere na terenu. OLAF-ova mreža komunikatora za borbu protiv prijevara (OAFCN) okuplja službenike za komunikaciju i glasnogovornike iz OLAF-ovih operativnih partnera u državama članicama. OLAF je 2019. organizirao zajedničku kampanju na društvenim mrežama s nacionalnim tijelima u nizu država članica kako bi promicao program Hercule predstavljanjem projekata i opreme koji se financiraju iz tog programa. OLAF je isto tako pomogao latvijskom AFCOS-u u organizaciji 3. izdanja uspješne kampanje kojom se ljude potiče da se usprotive prijevarama. Države članice i Komisija razmijenile su stajališta 2019. o pitanjima povezanima s borbom protiv prijevara na sastancima Radne skupine Vijeća za borbu protiv prijevara (GAF) tijekom rumunjskog i finskog predsjedanja, kao i tijekom međuinstitucijske razmjene stajališta o OLAF-u. 6.2.Mreža za bolju potrošnju U listopadu 2019. Komisija je organizirala konferenciju s predstavnicima država članica u mreži unutarnje kontrole u javnom sektoru (PIC), koja je kasnije preimenovana u mrežu za bolju potrošnju (Better Spending Network – BSN). Riječ je o platformi za strukturirani dijalog između država članica i Europske komisije o sustavima unutarnje kontrole, razmjeni informacija i dobroj praksi u osiguravanju bolje upotrebe javnih sredstava u čitavom javnom sektoru. 7.Sustav ranog otkrivanja i isključenja (EDES) Europska komisija upravlja sustavom ranog otkrivanja i isključenja (EDES) predviđenim člancima od 135. do 145. Financijske uredbe koji se primjenjuju na proračun EU-a. EDES je učinkovit alat za jačanje zaštite financijskih interesa EU-a od nepouzdanih osoba i subjekata tako što ih se isključuje iz sudjelovanja u postupcima dodjele sredstava EU-a. Među sustavima raznih međunarodnih organizacija i multilateralnih razvojnih banaka on se ističe kao jedan od dobro uspostavljenih sustava za isključivanje. EDES obuhvaća širok raspon zabranjenih postupanja, kao što su prijevare, korupcija i teška povreda dužnosti te loši rezultati (npr. znatni nedostaci u provedbi ugovorâ). Konkretno, EDES osigurava: ·rano otkrivanje osoba ili subjekata koji predstavljaju rizik za financijske interese EU-a, ·isključivanje osoba ili subjekata iz dobivanja sredstava EU-a i/ili određivanje financijske kazne, registraciju navedenih informacija u EDES-ovoj bazi podataka, koja je dostupna financijskim dionicima zaduženima za provedbu sredstava EU-a, ·u najozbiljnijim slučajevima, objavu imena osoba ili subjekata na internetskim stranicama Komisije. EDES omogućuje centraliziranu procjenu situacija za isključenje, istodobno štiteći temeljna prava predmetnih osoba i subjekata, posebno njihovo pravo na saslušanje. Posebnost i snaga sustava EDES leži u ovlasti danoj institucijama i tijelima EU-a da djeluju „u nedostatku pravomoćne nacionalne presude ili, ako je to primjenjivo, konačne upravne odluke”. Sankcije se mogu izreći na temelju „činjenica i nalaza” utvrđenih revizijama, provjerama ili kontrolama provedenima pod odgovornošću odgovornog dužnosnika za ovjeravanje, istragama koje je proveo OLAF ili nepravomoćnim upravnim odlukama nacionalnih tijela ili međunarodnih organizacija.

Odluku o izricanju sankcije nepouzdanim subjektima ili osobama može donijeti relevantni dužnosnik za ovjeravanje tek nakon dobivanja preporuke od centraliziranog međuinstitucijskog povjerenstva koje utvrđuje preliminarnu pravnu ocjenu u nedostatku pravomoćne presude ili konačne upravne odluke. To povjerenstvo nema istražne ovlasti. Sastoji se od stalnog neovisnog predsjednika na visokoj razini, dvaju stalnih članova koji predstavljaju Komisiju kao vlasnika sustava i jednog ad hoc člana koji predstavlja dužnosnika za ovjeravanje iz službe koja traži preporuku. Povjerenstvo je zaduženo osigurati predmetnom gospodarskom subjektu pravo na obranu putem kontradiktornog postupka, a preporuke povjerenstva moraju biti u skladu s načelom proporcionalnosti. Povjerenstvu je 2019. upućeno 19 predmeta putem njegova stalnog tajništva, među kojima je jedan predmet podnijela institucija koja nije Komisija, jedan decentralizirana agencija, a jedan zajedničko poduzeće. Osim tih 19 predmeta podnesenih tajništvu povjerenstva 2019. godine, a tri predmeta upućena 2018. dodana su u Radni dokument službi Komisije (SWD) priložen ovom izvješću jer su povjerenstvu upućeni 2019. U prvih šest mjeseci 2019. upućeno je osam predmeta, od kojih je jedan predstavljen u spomenutom Radnom dokumentu službi Komisije. Komisija mora izvješćivati i o odlukama koje su donijeli dužnosnici za ovjeravanje po pitanju: ·neisključenja gospodarskih subjekata ako je to nužno kako bi se osiguralo neprekidno pružanje usluge u ograničenom razdoblju dok predmetni gospodarski subjekti ne donesu korektivne mjere, ·neobjavljivanja informacija o administrativnim sankcijama na internetskim stranicama Komisije zbog potrebe za povjerljivošću istraga ili kako bi se poštovalo načelo proporcionalnosti ako je riječ o fizičkoj osobi, ·svake odluke dužnosnika za ovjeravanje koja odstupa od preporuke povjerenstva. Budući da je povjerenstvo započelo s radom 2016., nikada nije došlo do takvih situacija. Svaki relevantni dužnosnik za ovjeravanje u potpunosti se pridržavao preporuka povjerenstva. Komisijina služba za unutarnju reviziju provela je 2018. reviziju EDES-a te je dala pozitivno mišljenje o uspostavljenom sustavu. Komisija je u suradnji s OLAF-om nastavila pomno pratiti sustavno praćenje preporuka. Sud Europske unije ponovno je potvrdio valjanost EDES-a (presuda Općeg suda od 13. svibnja 2020. u predmetu T-290/18, „AGMIN” protiv Komisije). Sud je u svojoj presudi potvrdio, među ostalim, da su uloge povjerenstva i dužnosnika za ovjeravanje valjane te da se u kontradiktornom postupku koji je vodilo povjerenstvo u potpunosti poštovalo pravo na saslušanje predmetnog subjekta . 8.Daljnje djelovanje u pogledu rezolucije Europskog parlamenta o godišnjem izvješću za 2018. Rezolucija Europskog parlamenta o Izvješću PIF za 2018. donesena je na parlamentarnoj sjednici u srpnju 2020., nakon što ju je izglasao Odbor za proračunski nadzor (CONT) 7. svibnja 2020. 9.Međuinstitucijska suradnja 9.1.Međuinstitucijska razmjena stajališta U skladu s člankom 16. Uredbe 883/2013 Europski parlament, Vijeće, Komisija i OLAF sastaju se svake godine kako bi raspravljali o aktivnostima OLAF-a tijekom međuinstitucijske razmjene stajališta na političkoj razini. Razmjena stajališta za 2019. održana je 11. prosinca, a njome je predsjedalo finsko predsjedništvo Vijeća. Institucije su raspravljale o ulozi OLAF-a u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju te su potvrdile svoju snažnu potporu OLAF-u. 9.2.Europski revizorski sud 9.2.1.Tematska izvješća o politici borbe protiv prijevara U dva tematska izvješća donesena 2019. Europski revizorski sud prepoznao je napredak ostvaren u toj politici, ali je i utvrdio područja u kojima su potrebna poboljšanja. Većinu tih postignuća potvrđuju i zaključci izneseni u izvješćima PIF, dok su u nekim područjima potrebne nove mjere. Strategija Komisije za borbu protiv prijevara iz travnja 2019. usmjerena je i na većinu pitanja u pogledu kojih je Sud izrazio zabrinutost, a cilj joj je ojačati analitičke sposobnosti i unutarnji koordinacijski okvir Komisije radi suočavanja s novim izazovima koji se pojavljuju u okruženju koje se neprestano mijenja. 9.2.2.Suradnja OLAF-a i Europskog revizorskog suda S obzirom na njihovu zajedničku misiju zaštite proračuna EU-a, OLAF kontinuirano surađuje s Europskim revizorskim sudom. U svibnju 2019. OLAF i Europski revizorski sud sklopili su administrativni dogovor kojim je uspostavljen strukturirani okvir za suradnju i olakšana pravovremena razmjena informacija. Ovaj dogovor naročito omogućava razmjenu praktičnih znanja i analiza rizika, kao i zajedničko osposobljavanje i razmjenu osoblja. Dogovor je potpisan tijekom zajedničke radionice, koja se prvi put održala 2019., uz sudjelovanje uprave i osoblja iz obje organizacije, kao i članova Europskog revizorskog suda. Radionica bi se trebala održavati svake godine. 10.Zaključci i preporuke