Program je donesen za razdoblje od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020. Ovo izvješće obuhvaća sve potprograme Programa (osim europskih prijestolnica kulture, koje su obuhvaćene odvojenim evaluacijama) i njegov cjelokupni geografski opseg tijekom prve tri godine provedbe Programa.

Kreativna Europa otvorena je kulturnim i kreativnim organizacijama iz država članica EU-a te pod određenim uvjetima i nekim državama koje nisu članice EU-a. Trenutačno Kreativna Europa obuhvaća 33 zemlje sudionice, od Norveške do Tunisa, od Ukrajine do područja Balkana. Uvjet za sudjelovanje u potprogramu MEDIA je usklađenost s Direktivom 2010/13/EU (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama – AVMSD).

Međusektorskim potprogramom, koji se odnosi na sve kulturne i kreativne sektore, i koji obuhvaća Instrument jamstva, podupire se transnacionalna politička suradnja. Tim se potprogramom pruža i potpora deskovima programa Kreativna Europa u svim zemljama sudionicama kako bi se doprlo do zainteresiranih strana.

No, Europa je više od jedinstvenog tržišta, ona je i veliki kulturni projekt. Kreativni i kulturni sektori uporišne su točke u očuvanju naše kulturne i jezične raznolikosti, jačanju naših europskih identiteta i održavanju društvene kohezije. Oni prenose europska znanja i vrijednosti, što su preduvjeti za zdrave demokracije i uključiva društva. Kultura je stoga pomogla u približavanju Europe njezinim građanima, posebice u trenutačnom političkom kontekstu.

Potprogramom MEDIA pridonosi se Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta. Poticanjem kruženja djela EU-a na međunarodnoj razini, potprogramom MEDIA podržava se prekogranični pristup sadržaju te on ima središnju ulogu u provedbi mjera potpore koje prate reformu o autorskim pravima. Ujedno se njime nadopunjuju zahtjevi o promicanju i istaknutosti djela EU-a, utvrđeni Prijedlogom revizije Direktive o audiovizualnim medijskih uslugama.

Potprogramom MEDIA povećano je prekogranično kruženje europskih filmova i audiovizualnih produkcija te su se otvorile ili proširile mogućnosti pristupa europskih građana tim europskim djelima. To je izuzetno važno jer od više od 1 500 filmova koji se godišnje produciraju u Europi manje od polovine izađe izvan svojeg državnog područja. Potprogramom MEDIA podupire se i razvoj djela prije produkcije kako bi se povećala njihova moguća prekogranična privlačnost.

Program Kreativna Europa i cilj europske agende za kulturu za promicanje kulture izuzetno su usklađeni kad je riječ o promicanju kulture kao katalizatora kreativnosti. To se očituje u programskoj potpori za izgradnju kapaciteta i razvoj vještina za subjekte u kulturnim i kreativnim sektorima. Izgradnja kapaciteta i razvoj vještina posebno su obuhvaćeni svim mjerama potprograma Kultura, posebice projektima suradnje i mrežama.

Program Kreativna Europa općenito je usklađen s međunarodnim programima za kulturni sektor, koji uglavnom dolaze iz fondova i zaklada, čija su financijska sredstva relativno mala i dodjeljuju se na ad hoc bazi. Potprogramom Kultura nadopunjuju se druge međunarodne potpore tako što se u okviru njega omogućuje relativno visoka i dosljedna razina financiranja transnacionalnih djela.

Djelotvornost

Programom Kreativna Europa ostvaren je važan doprinos u pogledu cilja zapošljavanja iz strategije Europa 2020. i prioriteta sadašnje Komisije: poticanja ulaganja radi otvaranja radnih mjesta te povezanijeg i pravednijeg unutarnjeg tržišta s jačim industrijskim temeljima. U razdoblju 2014.–2016. u okviru programa Kreativna Europa dodijeljeno je 544 milijuna EUR za 2 580 subjekata u kulturnim i kreativnim sektorima. Procjenjuje se da je u tom razdoblju programom Kreativna Europa otvoreno 3 000 novih radnih mjesta.

Potprogramom MEDIA osigurava se potpora u područjima od osposobljavanja i razvoja pa do distribucije i izložaba. Zbog njega se posebice održalo unutarnje tržište za nenacionalne europske filmove poticanjem prekogranične distribucije za više od 400 filmova godišnje, što odgovara udjelu od 25 % godišnje produkcije filmova u Europi. Ukupno 65 milijuna gledatelja godišnje pogledalo je filmove koji su dobili potporu za distribuciju iz potprograma MEDIA . Tom je potporom ujedno povećana dostupnost pravnog sadržaja u cijeloj Uniji. Ujedno, mreža Europa Cinema, najveći pojedinačni korisnik sredstava iz potprograma MEDIA, usmjerena je na prikazivanje nenacionalnih europskih filmova u 33 zemlje čija bi prekogranična distribucija inače bila otežana.

Međutim, iako se od 2014. broj gledatelja u Europi povećao do rekordnih razina, sveukupna publika za europske filmove nije se znatno povećala. Stoga su američki filmovi pokretač rasta broja europskih gledatelja .

Isto tako, usluge „video na zahtjev”, koje su financirane u okviru Programa, danas su uglavnom nacionalne usluge „videa na zahtjev” s bogatim katalogom europskih filmova, među kojima su i nenacionalni, ali s ograničenom publikom.

U potprogramu MEDIA potrebno je dodatno raditi u pogledu potražnje kako bi se ti filmovi povezali sa širom publikom, a posebice s novim, digitalnim generacijama koje predstavljaju budućnost audiovizualnih tržišta. Štoviše, s godinama se povećao opseg potprograma MEDIA, a da nije došlo do jednakovrijednog povećanja proračuna, pa se sredstva dijele u premalim količinama na velik broj korisnika. Trenutačno postoji 14 mjera koje obuhvaćaju različite segmente audiovizualne industrije. To zahtijeva veću usredotočenost u pružanju potpore za povećanje aktivnosti i poticanju suradnje u industriji diljem Europe, posebice u kontekstu sve otvorenijeg i konkurentnijeg digitalnog tržišta.

U okviru potprograma Kultura financira se većina podsektora na uravnotežen način, ali postoji zabrinutost u pogledu davanja prednosti gospodarskim ciljevima pred umjetničkim i društvenim aspektima. Prosječna veličina poduprtih projekata više se nego udvostručila, broj subjekata smanjio se za trećinu, a program je sve usmjereniji na konkurentnost. Ipak, ovim se potprogramom uspjelo privući niz različitih kulturnih sektora, među kojima su i sektori s izraženom industrijskom dimenzijom ili bez nje. Na kraju, aktivnosti koje se podupiru kulturnim programima pridonose stvaranju „Europskog kulturnog prostora” i na taj način pomažu u promicanju kulturne raznolikosti.

U Međusektorskom potprogramu, Instrument jamstva pokrenut je čim je proračun postao dostupan 2016. Komisija je povećala proračun tog potprograma za 50 %, uz pomoć Europskog fonda za strateška ulaganja, a kako bi odgovorila na snažni tržišni odgovor. Izvan okvira Instrumenta jamstva ograničeni proračun međusektorskog potprograma u praksi je ograničio mogućnost razvoja većeg broja međusektorskih aktivnosti.

Učinkovitost

S obzirom na velik opseg audiovizualnog i kulturnog sektora na europskoj razini i geografskih područja koje obuhvaćaju ocijenjeni projekti, proračun programa Kreativna Europa nije dovoljan za postizanje velikog učinka na europskoj razini i/ili na razini sektora.

Troškovna učinkovitost programa je zadovoljavajuća i općenito se poboljšala od jednog programskog razdoblja do drugog. Učinkovitost većine mjera poboljšala se i/ili je ostala stabilna. Stopa uspješnosti smanjila se od jednog do drugog programskog razdoblja, što je odraz nedostatnog financiranja mjera u usporedbi s potencijalnim interesom koji ostvaruju; odbijen je velik broj kvalitetnih prijava.

Kad je riječ o potprogramu MEDIA, e-aplikacijama, uvođenjem plaćanja paušalnih iznosa za tri mjere (festivali, razvoj i distribucija) i obuhvaćanjem bespovratnih sredstava u jedinstvene ugovore ostvarene su znatne koristi u pogledu učinkovitosti. Međutim, rast broja malih transakcija stvara administrativne opće troškove.

Učinkovitost mjera u sklopu potprograma Kultura općenito je bila veća nego u sklopu prijašnjih programa. Povećanje troškova po projektima obično se kompenziralo ili visokom razinom rezultata ili doprinosima visokim razinama rezultata ili učinaka. Primjerice „platforme” su bile troškovno učinkovite posebice zato što se tako relativno izravno stupalo u kontakt s umjetnicima, a „projektima književnih prijevoda” ostvareno je više prijevoda nego u okviru projekata koji su primili potporu u sklopu prijašnjih programa.

U Međusektorskom potprogramu najveća je mjera bila Instrument jamstva i on se izrazito učinkovito provodio nakon njegova pokretanja sredinom 2016. Napredak u provedbi premašio je očekivanja jer je 2017. potpisano osam sporazuma o jamstvima u šest područja, a cilj za 2020. bio je deset sporazuma o jamstvima u osam područja.

Komisija i Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu djelatnost i kulturu (EACEA) pratile su provedbu mjera potpore i ostvarenje rezultata. Unatoč tomu, ne postoje sustavna analiza rezultata i učinaka dobivenih na razini Programa te izvješća o njima. To je dijelom zbog usredotočenosti na provedbu u prvoj fazi Programa i dijelom zbog toga što nema dovoljno pouzdanih pokazatelja uspješnosti koji su povezani s aktivnostima Programa. Posljedica je slabije dokumentiranje postignuća Programa, što otežava evaluaciju rezultata.

Održivost

Održivost rezultata ponajprije proizlazi iz nastavljanja partnerstava koja su započela u okviru programa Kreativna Europa i prijašnjih programa. U sklopu potprograma MEDIA i Kultura suradnja među projektnim partnerima nastavlja se u nekom obliku i izvan projektnih ciklusa. U sklopu potprograma MEDIA održivost se vidi i iz namjere i sposobnosti organizacija da nastave suradnju, tj. u održivom interesu u (ko)produciranju ili distribuciji djela s europskom dimenzijom.

Održivost učinaka ostvaruje se razmjenom učenja tijekom provedbe projekata i njegovim širenjem. To, s druge strane, dovodi do profesionalizacije sektora zbog većih mogućnosti za međunarodnu suradnju i razvoja novih znanja, vještina i kompetencija ili iskorištavanja rezultata projekta diljem sektora. To vrijedi za sve programe, a posebice za potprogram Kultura i prijašnji program.