Svi dionici bili su vrlo zadovoljni internetskim portalom za sudionike programa. To je jedinstveni portal programa Obzor 2020. za podnošenje prijedloga, registraciju organizacije sudionika te za registraciju i plaćanje stručnjaka. U okviru programa Obzor 2020. smanjena je količina administracije za podnositelje zahtjeva s pomoću informatičkog sustava nove generacije za postupanje s prijedlozima i bespovratnim sredstvima bez dugotrajnog kruženja papira (elektroničko potpisivanje), kao i pojednostavnjenjem poslovnih procesa. Prema prvim statistikama, zahtjev da se bespovratna sredstva dodijele u roku od osam mjeseci ispunjen je u velikoj većini slučajeva (oko 95 %).

Prvih 100 poziva zatvoreno je do 1. prosinca 2014., a na njih je pristiglo ukupno 37 000 prijedloga. Do kraja travnja 2015. potpisano je više od 3 200 ugovora o dodjeli bespovratnih sredstava za koje je ukupno zatraženo 5,4 milijardi EUR. Prosječna stopa uspješnosti tih prijedloga bila je između 12 i 14 %.

Međunarodni sporazum kojim se Švicarska pridružuje dijelovima programa Obzor 2020. potpisan je 5. prosinca 2014. Švicarska je potpisala sporazum kojim se pridružuje stupu „Izvrsna znanost” programa Obzor 2020., a kojim su obuhvaćene aktivnosti Europskog istraživačkog vijeća, aktivnosti u području budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju, istraživačkih infrastruktura te aktivnosti Marie Skłodowska-Curie, aktivnosti u okviru posebnog cilja „Širenje izvrsnosti i sudjelovanja” i konačno, program Euratoma za istraživanja i osposobljavanje te aktivnosti koje provodi Europsko zajedničko poduzeće za ITER i razvoj energije fuzije u razdoblju 2014. – 2020. Očekuje se da će taj Sporazum o pridruživanju trajati do 31. prosinca 2016. U ovoj fazi, i ovisno o tome hoće li Švicarska ratificirati protokol kojim se Sporazum o slobodnom kretanju osoba proširuje na Hrvatsku, uslijedio bi sporazum o potpunom pridruživanju. U protivnom će Švicarska zadržati status treće zemlje.

Obzor 2020. u potpunosti je otvoren za međunarodno sudjelovanje, a k tome je usmjeren na strateška područja suradnje s ključnim međunarodnim partnerskim zemljama i regijama. U Programu rada za razdoblje 2014. – 2015. 20 % svih tema označeno je kao posebno relevantno za međunarodnu suradnju, a intenzitet ciljanih aktivnosti razlikovao se u različitim dijelovima. Potpora je predložena za vodeće inicijative u međunarodnoj suradnji poput Globalne istraživačke suradnje za pripravnost na zarazne bolesti, Svjetskog saveza za kronične bolesti, Globalnog saveza za kronične bolesti, Međunarodnog konzorcija za istraživanje rijetkih bolesti te za suradnju EU-a i Japana u području kritičnih mreža i računalnih platformi. S prelaskom na šire i manje preskriptivne teme motivacija se uzima u obzir više od kriterija prihvatljivosti kako bi se unaprijedila međunarodna suradnja. Međutim, s obzirom na to da subjekti iz pet velikih gospodarstava u usponu (Brazil, Rusija, Indija, Kina i Meksiko) nemaju više automatsko pravo na financiranje iz programa Obzor 2020., zabilježeno je općenito smanjenje sudjelovanja iz međunarodnih partnerskih zemalja.

U programu Obzor 2020. povećalo se sudjelovanje EU-a u zajedničkim pozivima koji se provode u okviru programa država članica putem novog instrumenta Mreže europskog istraživačkog prostora (ERA-NET). U isto vrijeme, programom Obzor 2020. podržava se deset inicijativa za zajedničku izradu programa (JPI-ovi) koje je utvrdilo Vijeće. S pomoću JPI-ova usklađuju se nacionalni programi sa strateškim istraživačkim programima diljem EU-a. To su važni instrumenti kojima se osigurava dovršenje europskog istraživačkog prostora.

Komunikacija o istraživanju i inovacijama kao izvorima obnovljenog rasta

Komunikacija iz lipnja 2014. o „istraživanju i inovacijama kao izvorima obnovljenog rasta” snažan je politički prikaz koliko je kvaliteta ulaganja u istraživanje i inovacije važna za Europu. Komunikacijom se predlažu tri prioriteta na koje bi se države članice trebale usredotočiti: kvaliteta razvoja strategije i postupka izrade politika, kvaliteta programa, usmjeravanje resursa i unapređivanje mehanizama financiranja te kvaliteta javnih ustanova u području istraživanja i inovacija.

Naposljetku, u Godišnjem pregledu rasta 2015. naglašena je potreba za reformama kojima će se poboljšati kvaliteta i učinkovitost javnih ulaganja u istraživanje i inovacije te promicati okruženje pogodno za ulaganja i za inovativna poduzeća.

Europski strukturni i investicijski fondovi (ESIF)



Obzor 2020. i europski strukturni i investicijski fondovi važni su alati za poticanje ulaganja u istraživanje i inovacije u okviru proračuna EU-a kojima se omogućuju sinergije između ta dva okvira politika u financiranju istraživačkih i inovacijskih projekata. U okviru ESIF-a osigurat će se više od 100 milijardi EUR bespovratnih sredstava u razdoblju 2014. – 2020. za inovacije u širem smislu, uključujući potporu za osnovna istraživanja i inovacije od oko 40 milijardi EUR.

Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT)

Proračun Europskog instituta za inovacije i tehnologiju za razdoblje 2014. – 2020. iznosi 2,38 milijardi EUR kako je utvrđeno okvirnim programom za istraživanje i inovacije Obzor 2020. Tijekom 2014. pokrenut je prvi val EIT-ovih zajednica znanja i inovacija (ZZI) koje su kontinuirano napredovale u smislu proračuna, aktivnosti i rezultata. Zajednica EIT-a dodatno je proširena stvaranjem dvaju novih ZZI-ja u području zdravog života i aktivnog starenja (EIT zdravlje) te održivog istraživanja, vađenja, prerade, recikliranja i zamjene sirovina (EIT sirovine).

Financijski instrumenti

Komisija i Europska investicijska banka (EIB) pokrenule su novi financijski instrument EU-a ljeti 2014. S pomoću instrumenta „InnovFin – financiranje EU-a za inovatore” osigurat će se jednostavniji pristup financiranju malim i srednjim poduzećima, velikim poduzećima i drugim inovativnim subjektima. InnovFin se temelji na uspjehu instrumenta za financiranje na temelju podjele rizika koji je osmišljen u okviru Sedmog okvirnog programa (FP7). Proizvodima InnovFina stavit će se na raspolaganje 24 milijarde EUR za istraživanja i inovacije. InnovFin se sastoji od niza proizvoda, od jamstava za posrednike koji kreditiraju mala i srednja poduzeća do izravnih zajmova poduzećima, čime se pruža potpora istraživačkim i inovacijskim projektima u EU-u i zemljama pridruženima programu Obzor 2020., i to od najmanjih do najvećih.

Inovacije i poduzetništvo

Akcijski plan Poduzetništvo 2020. pokrenut je 2014. kao odgovor na reviziju Akta o malom poduzetništvu. Planom se utvrđuju mjere potpore, promicanja i praćenja poduzetništva u Europi (uključujući digitalno poduzetništvo). Inicijativom „Start-up Europe”, koja je dio plana, osnažuje se poslovno okruženje i pomaže poduzetnicima koji rade u području mreže te informacijskih i komunikacijskih tehnologija da pokrenu i razviju svoje ideje i poduzeća u EU-u. Pilot-inicijativa Inovacijski radar pokrenuta je 2014., a cilj joj je utvrđivanje inovacija s velikim potencijalom i ključnih inovatora u FP7, u programu potpore za politiku IKT-a u okviru Okvirnog programa za konkurentnost i inovacije (CIP) i u projektima u okviru programa Obzor 2020.

Otvorena znanost

Posljednjih nekoliko godina, znanstvenici sve više koriste otvoreni pristup znanstvenim informacijama, više je slučajeva gdje se građani uključuju u istraživanje, a pojavom velike količine podataka otvaraju se novi načini provedbe istraživanja. U srpnju 2014. Komisija je pokrenula javnu raspravu o Znanosti 2.0 kako bi se procijenio stupanj svijesti među dionicima o trendu prema otvorenoj znanosti te utvrdili mogući utjecaji na politiku i mjere za jačanje konkurentnosti europskoga znanstvenog i istraživačkog sustava. Rezultati javne rasprave bit će dostupni na internetu na portalu Vaš glas u Europi.

Otvoren pristup važan je aspekt promjena u području znanstvenog sustava. U programu Obzor 2020. otvoren pristup znanstvenim publikacijama obavezan je za sve korisnike. Što se tiče podataka o istraživanju, u tijeku je fleksibilan pilot-projekt kojim će se omogućiti otvoren pristup tim podacima. Pilot-projekt temelji se na fleksibilnom sustavu „sudjelovanja ili izuzeća” koji uzima u obzir potrebu da se postigne ravnoteža između otvorenosti i zaštite znanstvenih informacija, između komercijalizacije i prava intelektualnog vlasništva, privatnosti, sigurnosti te pitanja povezanih s upravljanjem podacima i njihovim čuvanjem.

Međunarodno tijelo za klimatske promjene

Međuvladino tijelo za klimatske promjene (IPCC) sastalo se 2014. i objavilo svoje peto izvješće o procjeni (AR5) 2. studenoga 2014. Brojni istraživački projekti EU-a financirani u okviru FP6 i FP7 bili su ključni u formuliranju zaključaka izvješća.

U izvješću naslovljenom „Klimatske promjene 2014.: Utjecaji, prilagodba i osjetljivost” zaključuje se da odgovor na klimatske promjene obuhvaća odlučivanje o rizicima u svijetu koji se mijenja. To će izvješće biti od ključne važnosti u nadolazećim pregovorima o klimatskim promjenama.

Epidemija ebole

Epidemija ebole u zapadnoj Africi bila je jedna od najozbiljnijih međunarodnih zdravstvenih kriza 2014. Europska komisija odmah je dala potporu hitnim istraživanjima o eboli koristeći prvi put (za istraživačke aktivnosti) iznimne razloge predviđene Financijskom uredbom za utemeljene izvanredne slučajeve te potpisala sporazum o bespovratnim sredstvima za manje od dva mjeseca nakon primitka prijedloga. Za istraživanje o eboli izdvojeno je 24,4 milijuna EUR iz Obzora 2020. u skladu s prioritetima koje je utvrdila Svjetska zdravstvena organizacija i u suradnji s drugim međunarodnim sponzorima. K tome je Komisija u suradnji s farmaceutskom industrijom objavila poziv pod nazivom IMI Ebola+ putem javno-privatnog partnerstva IMI (inicijativa za inovativne lijekove). Iz programa Obzor 2020. osigurano je 140 milijuna EUR, a dodatnih 101 milijun EUR osigurala je farmaceutska industrija.