HR Službeni list Europske unije C 54/14

Mišljenje Europskog odbora regija – Budućnost Instrumenta za povezivanje Europe za promet

(2018/C 054/04)

Izvjestitelj: Ximo PUIG I FERRER (ES/PES), predsjednik Vlade autonomne zajednice Valencije

PREPORUKE O POLITIKAMA

EUROPSKI ODBOR REGIJA

Instrument za povezivanje Europe (CEF) s regionalnom perspektivom

1. podsjeća na to da je proces integracije Europske unije (EU) od svog početka obilježen neprestanim porastom gospodarskih, političkih i socijalnih odnosa i partnerstava između područja koja je sačinjavaju. Promet daje velik doprinos gospodarskom i društvenom prosperitetu EU-a jer potiče trgovinu i gospodarski rast te osigurava milijune radnih mjesta. Suvremena europska politika u području prometne infrastrukture podržava postizanje glavnih ciljeva Europske unije definiranih u strategiji Europa 2020. i Bijeloj knjizi o prometu iz 2011. te u ostvarivanju 10 prioriteta Junckerove Komisije, kao što su neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta i jačanje gospodarske, teritorijalne i socijalne kohezije;

2. uviđa da Instrument za povezivanje Europe (CEF), usvojen u 2013. kao zajednički pravni okvir i kao instrument financiranja za sektor prometa, predstavlja ključni čimbenik za razvoj Transeuropske prometne mreže (TEN-T), a stoga i za postizanje cjelokupnog napretka na temelju snažnije vizije EU-a. CEF je zamišljen kao ključni instrument sufinanciranja potreban za pokretanje i dovršetak infrastrukture i usluga mreže TEN-T te ga stoga treba povezati sa socijalnom skrbi, kohezijom, otvaranjem radnih mjesta (1), gospodarskim rastom i održivosti okoliša (2); zbog toga bi trošak Europe bez mreže TEN-T i CEF-a premašio sredstva koja se trenutno izdvajaju za njihovo financiranje (3);

3. pozdravlja napore koji su uloženi tijekom ove evaluacije sredinom provedbenog razdoblja u pogledu otvorenosti i sudjelovanja, prikupljanja prijedloga dionika i savjetovanja s Odborom regija (OR) (4);

4. u kontekstu evaluacije CEF-a sredinom provedbenog razdoblja, smatra da će biti potrebno promicati očuvanje i produbljivanje njegovih temelja i važnost u pogledu konkurentnosti i jačanja europskog društvenog kapitala te povećanja europske teritorijalne kohezije, kao i u pogledu ideje zajedničkog europskog građanstva koje obilježava slobodno kretanje osoba i dobara, što je suština europskog projekta. Zbog tog produbljivanja potrebno je provesti reviziju CEF-a u smislu dodjele proračunskih sredstava, postupaka, kriterija i procesa odabira projekata, upravljanja njima te njihovog praćenja i ocjenjivanja;

5. povrh toga, upozorava da su od njegovog usvajanja u 2013. i dalje važeća neka od OR-ovih razmatranja u pogledu CEF-a. (5) Neka od područja koja treba poboljšati odnose se na nedovoljna proračunska sredstva, sumnje u pogledu koordinacije CEF-a i drugih fondova, postupovne složenosti samog instrumenta ili neodgovarajuće uloge lokalnih i regionalnih vlasti kao i manjak supsidijarnosti u planiranju i provođenju sufinanciranih projekata (6);

6. napominje da EU u svojim smjernicama za razvoj transeuropske prometne mreže potvrđuje važnost integriranih politika, ističući potrebu da se osigura „dostupnost i povezivost u svim regijama Unije, uključujući zabačene, otočne i najudaljenije regije”, Europska unija donosi diskrecijsku strategiju koja je posebice štetna za najudaljenije regije; stoga OR poziva da se za te regije, koje su nažalost isključene iz osnovne mreže, osigura ispunjavanje uvjeta za mjere na području morskih autocesta;

7. skreće pozornost Europske komisije na činjenicu da se u svijetu odvijaju dubinske promjene kad je riječ o odnosu između gospodarskog razvoja i teritorija, kao i u kontekstu pojave nove vrste makroregionalnog i gradskog sustava koji istovremeno djeluje na svjetskoj i lokalnoj razini. (7) Stoga bi u okviru svake reforme CEF-a u obzir trebalo uzeti rasprave o tome kako europska strateška prometna infrastruktura može doprinijeti vraćanju industrijske djelatnosti u Europu (8) (eng. reshoring), kako globalni geopolitički rizik utječe na skraćivanje vrijednosnih lanaca, na važnost kvalitete upravljačkih struktura regionalnih vlada, na procese tehnološke integracije ili na rast regionalnih nejednakosti unutar država (regije se u posljednje vrijeme susreću s procesima divergencije BDP-a po stanovniku i unutardržavne kohezije u kombinaciji s procesima konvergencije među državama članicama (9)). Istovremeno, kad je riječ o negativnim dinamikama, treba napomenuti da su fiskalne prilagodbe obvezale regije na smanjivanje ulaganja, posebno u sektorima povezanima s prometnom infrastrukturom. (10) Nadalje, iako je u 2014. zabilježen blagi oporavak javnih ulaganja na razini središnjih vlasti, koristeći se, među ostalim, javnim deficitom, ona su se na podnacionalnim razinama (11) nastavila smanjivati, što je povećalo regionalne nejednakosti i ojačalo centralizaciju. U okviru buduće revizije CEF-a u obzir bi trebalo uzeti ove nove uvjete i razmotriti mjere za iskorištavanje potencijala strateške europske prometne infrastrukture kako bi se umanjili rizici utvrđeni na industrijskom i geopolitičkom području, ublažilo povećanje regionalnih nejednakosti i preokrenuli negativni trendovi na području javnih ulaganja;

Financiranje

8. prima na znanje spremnost Komisije da mreži TEN-T dodijeli financijska sredstva putem CEF-a. Početni proračun od 33,2 milijarde EUR predstavlja znatnu financijsku obvezu; osim toga, namjere povezane s oslanjanjem mehanizama na kapital i privatnu inicijativu ključan su aspekt u pogledu sufinanciranja (12);

9. međutim, žali zbog proračunskih ograničenja nastalih kao posljedica provođenja politika prilagodbe tijekom posljednjeg desetljeća. Zbog smanjenja do kojih je došlo tijekom prve godine provedbe ciljevi postavljeni za razdoblje 2020., 2030. (osnovna mreža) ili 2050. (globalna mreža) mogli bi biti nedostižni;

10. u tom pogledu i u kontekstu revizije višegodišnjeg programa, podsjeća na to da ciljevi utvrđeni Uredbama (EU) br. 1315/2013 i (EU) br. 1316/2013 predstavljaju obveze Zajednice;

11. stoga poziva da se temeljito ispitaju mogućnosti povećanja trenutačne količine sredstava, uz posvećivanje posebne pozornosti rastućim osnovnim potrebama na koje su ukazali lokalni, gradski i regionalni dionici u svrhu poboljšanja koordinacije različitih fondova povezanih s financiranjem (EFSU, CEF, kohezijski fondovi) ili drugih instrumenata koje predloži EIB – izbjegavajući da EFSU ponovno smanji CEF – te uz jasniji vremenski raspored posebnih poziva koji bi se mogao objavljivati početkom razdoblja financijskih perspektiva i koji bi omogućio bolje planiranje, a na taj bi način i dionici mogli predvidjeti njegovo objavljivanje;

12. naglašava da se financiranje u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) i drugih povezanih struktura ne bi smjelo natjecati s EFSU-om ili njegovim tržišnim pristupom usmjerenim na prikupljanje novih fondova i mobiliziranje neaktivnog kapitala. Stoga smatra da EFSU i CEF imaju različite ciljeve i da ih zato ne treba smatrati međusobno zamjenjivima. Međutim, to je poželjno ako postoje sinergije između dvaju izvora, budući da bi to predstavljalo optimalnu kombinaciju tih sredstava za pokretanje ulaganja u EU-u;

13. osim toga, preporučuje Komisiji da u kontekstu primjene članka 50. Ugovora o Europskoj uniji (Brexit) pokrene zakonodavne i političke instrumente potrebne kako bi se prometnim politikama TEN-T osigurala dostatna proračunska sredstva, uz okvirne i fleksibilne alokacije koje bi se po potrebi mogle nadopuniti;

14. podsjeća na to da kašnjenja u provedbi dionica mreže TEN-T smanjuju kako prilike za rast u regijama uključenima u projekt tako i učinak međuregionalne suradnje;

15. s obzirom na potrebu da se poveća aktivnost kohezijskih zemalja i potrebu očuvanja komplementarnosti između Instrumenta za povezivanje Europe i Kohezijskog fonda, smatra da bi trebalo zadržati postojeći financijski okvir za kohezijske zemlje;

Odabir, vođenje projekata i upravljanje

16. poziva Komisiju da uloži snažne napore u poboljšanja u području odabira, vođenja projekata, upravljanja i praćenja aktivnosti povezanih s CEF-om služeći se mjerama kao što su: — veća predvidljivost poziva na podnošenje projekata; — izmjena neobvezujuće naravi provedbe prioritetnih projekata navedenih u dijelu I. Priloga I., u skladu s člankom 17. točkom 3. Uredbe (EU) br. 1315/2013; — daljnje razvijanje ideje o „europskoj dodanoj vrijednosti” kao kriterija za dodjeljivanje projekata, uzimajući u obzir okolnosti u najudaljenijim regijama; — pojednostavnjenje postupaka za podnošenje zahtjeva i pružanje specijalizirane tehničke pomoći u kontekstu sastavljanja projekata i upravljanja njima; — razvijanje dvofaznih ili trofaznih mehanizama koji omogućuju podnošenje pojednostavljenih prijedloga u prvoj fazi, a zahtijevaju razrađenije prijedloge samo u drugoj ili trećoj fazi u kojima već postoji veća financijska sigurnost; — osmišljavanje jasne i transparentne metodologije na temelju javnih kriterija za odabir projekata i potpisivanje sporazuma; — uključivanje kriterija za zajedničko upravljanje projektima, kao i savjetovanja s regijama u fazi procjene projekata; — pojašnjenje postupaka i kriterija za praćenje i kontrolu sufinanciranih projekata; — razvoj propisa kojima se uređuje politika informiranja u svim fazama odabira, odobravanja i provedbe projekata; — jačanje uloge europskih foruma za povezivanje transeuropskih prometnih koridora kako bi se poboljšala njihova sposobnost donošenja odluka u pogledu razvoja strateških infrastruktura koje su ključne za nesmetano funkcioniranje tokova i njihovu protočnost na koridorima kao što su, među ostalim, prekogranične dionice, uska grla, gradsko-lučka čvorišta (13) i prometne veze koje nedostaju (14) (eng. missing links); — produljenje razdoblja otvaranja natječaja za prijavu projekata;

17. ističe da se financiranje mreže TEN-T instrumentom koji bi bio namijenjen i energiji i telekomunikacijama ne čini prirodnim. Budući da je prometna politika jasno utvrđena, OR preporučuje da ima i vlastite instrumente;

18. upozorava da države članice, posebno kad je riječ o korisnicama kohezijskih fondova, moraju u većoj mjeri koristiti tehničku pomoć koja je dostupna operativnim programima kako bi se poboljšali kapaciteti lokalnih i regionalnih tijela te drugih sudionika za povlačenje sredstava iz fondova EU-a. U okviru Instrumenta za povezivanje Europe posebno je važno da se i u slabije razvijenim državama članicama pripremaju kvalitetni projekti služeći se sredstvima tehničke pomoći kako bi se prilikom prijavljivanja na pozive za podnošenje prijedloga za sufinanciranje EU-a osigurala njihova ravnopravnost u odnosu na druge države članice;

19. smatra da se financiranje prometnih projekata iz CEF-a mora prije svega temeljiti na subvencijama, ali mogu se koristiti i zajmovi, jamstva ili vlastita sredstva;

Uloga regija i gradova

20. ističe visoku razinu odgovornosti regionalnih i lokalnih tijela u fazi provedbe i praćenja javnih ulaganja u cjelini. Podnacionalne vlasti OECD-a su u 2014. bile odgovorne za 40 % javne potrošnje, 50 % javne nabave, 59 % javnih ulaganja i 63 % rashoda za javne službenike (15);

21. u tom pogledu treba podsjetiti na to da Europska unija pokazuje različite razine povjerenja u institucije, ovisno o području regionalne vlade (obično je povjerenje veće što je institucija bliža građanima) (16). Javnost u današnje vrijeme ima veće povjerenje u podnacionalne vlasti nego u više razine javne uprave (17). Povrh toga, regije i lokalne vlasti razina su na kojoj se najučinkovitije utvrđuju potrebe i resursi, lakše se ostvaruje javno-privatna suradnja i veća je vjerojatnost da će se upravljanje provoditi na odgovoran i transparentan način. Stoga bi sljedećoj reviziji CEF-a trebalo pristupiti iz perspektive „koprodukcije” mreže TEN-T među višerazinskim upravama (18);

22. u tom bi smislu Komisija trebala zajamčiti da će planovi država članica uključivati ciljeve prometne politike TEN-T uz davanje prioriteta onim projektima u državama članicama koji su u skladu s njom;

23. stoga traži od Komisije da decentralizira postupke odabira projekata, kao i postupaka njihovog vođenja, praćenja i nadzora kroz veću uključenost regija u okviru CEF-a, što uključuje: — ukidanje potrebe za državnim odobrenjem pri potpisivanju projekata (u korist kriterija koji se više temelji na supsidijarnosti), čime bi se regijama omogućilo potpisivanje projekata; — posljedično uključivanje lokalnih i regionalnih vlasti među stranke koje su ovlaštene za predstavljanje i dogovaranje podnošenja prijedloga na temelju članka 9. Uredbe (EU) br. 1316/2013; — raznolikost po pitanju ovlasti regija ovisno o ustavnom poretku pojedinačnih država članica trebala bi omogućiti neograničeno sudjelovanje regija na sjednicama europskih foruma o transeuropskim koridorima. U okviru tih foruma trebalo bi poticati instrumente vertikalne koordinacije između razina vlasti, kao i horizontalnu koordinaciju između podnacionalnih razina vlasti; — provedbu suradnje između CEF-a i TEN-T-a, zajedno s novim teritorijalnim strategijama poput makroregionalnih strategija EU-a (za Baltik iz 2009., za Dunav iz 2010., za jadransko-jonsku regiju iz 2014. i za Alpe iz 2015.) ili drugim inicijativama s geografskim odrednicama usklađujući poduzete mjere s instrumentima kao što je Europska grupacija za teritorijalnu suradnju (EGTS) i forumima kao što su Nordregio, VASAB itd. Osim toga, njihovo korištenje preporučuje se u područjima razvoja makroregija koje raspolažu strategijama i tehničkim dokumentima za prometne usluge i logistiku; — uključivanje regija u postupak definiranja i izrade programa rada koji prethode pozivu za podnošenje prijedloga;

Lokalni/regionalni aspekti u odnosu na globalne aspekte

24. ustraje na općim koristima koje dovršetak mreže TEN-T ima za svakodnevni život građana EU-a. Stoga, kako bi se postigla veća europska vidljivost čitavog projekta i omogućile europske prometne strategije, javnim tijelima vlasti preporučuje se jasno označivanje, koje bi uskladio EU, čitave mreže TEN-T, uz utvrđivanje infrastrukture osnovne i globalne mreže, čvorišta i koridora te se preporučuje javnim tijelima da na poseban način postupaju s mrežnim čvorištima kao pristupnim točkama s jasnim i dobro utvrđenim poveznicama sa sekundarnim i tercijarnim prometnim mrežama. U tom smislu, predlaže da države članice i regije pri osmišljavanju i provedbi svojih lokalnih i regionalnih cestovnih i željezničkih tokova u obzir uzmu TEN-T, kako bi se osiguralo sagledavanje situacije iz cjelovite perspektive s posljedicom veće i bolje mobilnosti za sve građane, što je ključan čimbenik socijalne uključenosti i zaštite okoliša; slično tome, predlaže da se otočkim regijama posveti posebna pažnja kako bi se osiguralo odgovarajuće uspostavljanje potrebnih zračnih i morskih veza, kojima bi se za građane i robu jamčio pristup glavnoj mreži, uz što je veće moguće smanjenje troškova;

25. ukazuje na potrebu da se u područjima u kojima postoje problemi u željezničkom sektoru osigura realizacija potrebne infrastrukture na lokalnoj i regionalnoj razini kako bi se omogućilo korištenje željezničkog prijevoza pod uvjetima sličnim onima u drugim državama članicama;

26. u tom pogledu preporučuje detaljno razmatranje pitanja povezanih s komunikacijom postignuća i transparentnosti ciljeva i rezultata. Trebalo bi približiti CEF i TEN-T građanima služeći se informativnim točkama, infografikama i dokumentima;

27. ukazuje na to da trenutačno ne postoji djelotvorna koordinacija i povezanost najvažnijih ulaganja u sektoru prometa navedenih u strateškim dokumentima na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Regionalne su vlasti zanemarivane prilikom upravljanja i provedbe Instrumenta za povezivanje Europe, što smanjuje mogućnost ocjenjivanja dodane vrijednosti, dosljednosti i komplementarnosti između investicija planiranih u okviru različitih fondova. Koordinacijska funkcija mogla bi dobiti podršku u okviru makroregionalnih strategija EU-a;

28. upozorava na to da bi raspoloživa financijska sredstva trebalo usmjeriti prvenstveno na primarnu osnovnu mrežu, uzimajući u obzir mogućnost jačanja međusobne povezanosti načina prijevoza (luke, željeznice). Sva preostala sredstva mogla bi se iskoristiti za sekundarnu tehničku i proračunsku potporu manjim projektima koje karakteriziraju smanjene mogućnosti pristupa dodatnom privatnom financiranju (zbog njihove manje kratkoročne gospodarske dobiti), pod uvjetom da imaju snažnu „europsku dodanu vrijednost”, kao što je fizička povezanost s osnovnom mrežom ili da je nadopunjuju važnim regionalnim ili međuregionalnim elementima, pod uvjetom da ispunjavaju strateške i strukturne kriterije koje je moguće ostvariti u kratkom roku. Nju bi trebalo razvijati kao sastavni dio budućeg okvira za preispitivanje u dva smjera: za projekte koji pridonose većoj prohodnosti prometa robe i putnika na prioritetnim koridorima i za projekte koji dodaju jasne vrijednosti u pogledu pristupačnosti, povezanosti i teritorijalne kohezije;

29. trebalo bi početi razmišljati o „vanjskoj dimenziji” mreže TEN-T, posebice u odnosu na treće zemlje i strateška područja europske suradnje, kao što je Sredozemno more, regija Baltičkog mora, Istočno partnerstvo, odnosno sadašnji i budući Europski gospodarski prostor i druga područja od posebnog gospodarskog i geopolitičkog interesa;

Prioriteti

30. potvrđuje tri cilja i posebne postotke u području prometa koji su iskazani u okviru CEF-a u dijelu IV. Priloga I. Međutim, poziva na izmjenu članka 10. Uredbe, koji se odnosi na prihvatljive troškove, pozivajući na njihovo povećanje za aktivnosti u prioritetnim gradskim čvorištima, lukama, pomorski promet, platforme i multimodalne veze (poput željezničkih autocesta) i veze „posljednjeg kilometra”;

31. predlaže poduzimanje daljnjih koraka u definiranju zajedničkog tehničkog standarda prihvatljivih projekata u okviru CEF-a kako bi se unutar Unije postigla usklađenost po pitanju uvjeta brzine, učinkovitosti, širine UIC, normi koje se odnose na punionice za alternativna goriva i pouzdanosti koridora mreže TEN-T;

32. smatra da prekogranični promet mora biti prioritet jer, dok države članice za te dijelove mreže pokazuju najmanje zanimanja, oni neosporno predstavljaju europsku dodanu vrijednost;

33. predlaže, u kontekstu Plana EU-a za gradove, da se pokrene novo partnerstvo za prometna čvorišta koje bi nadopunjavalo postojeće partnerstvo za gradsku mobilnost. Time bi se omogućilo ispitivanje prelaska mreža TEN-T preko gradskih i velegradskih čvorišta i njihove integracije u gradsku dinamiku, logistiku i osobito projekte „prvog i zadnjeg kilometra”, kako se ponovno potvrđuje u Rezoluciji Europskog parlamenta od 19. siječnja 2017. o logistici u EU-u i multimodalnom prijevozu na novim koridorima TEN-T (19). Kako je utvrđeno u ovoj Rezoluciji, veći dio prijevoznih sredstava prometuje upravo u gradskim čvorištima gdje se također vrše transferi i raspodjele što je od ključne važnosti za cijeli logistički lanac, te u tim područjima treba uspostaviti potrebne uvjete za međusobno povezivanje energetskih i prometnih veza te digitalnog prostora;

34. nadalje, trebalo bi razmotriti jačanje teritorijalne kohezije putem potpunog uvođenja širine UIC na željezničkoj mreži Unije, ukazujući na važnost prekograničnih dionica, – čime bi se, primjerice, postigla veća konkurentnost unutarnjeg tržišta željezničkih vozila – i produbljivanjem teritorijalnih ravnoteža na način da uključuju kriterije „dostupnosti” i „povezanosti” u svim regijama Unije u razdoblju nakon 2020.;

Održivost u prometu

35. podsjeća na ključnu važnost ekološke održivosti u CEF-u i stoga poziva na povećanje sredstava za to tematsko područje u kontekstu ublažavanja učinaka klimatskih promjena. U tom pogledu, koristeći mehanizme za dodjeljivanje ključnih projekata, poziva na pružanje snažnije potpore instrumentima povezanima s multimodalnošću u prijevozu kao što su „morske autoceste” – sa značajnim učincima u smislu dekarbonizacije – kao i drugim povezanim projektima koji promiču ekološku, socijalnu i gospodarsku održivost te ublažavanje klimatskih promjena: proširenje željezničkih mreža, mreža za punjenje alternativnih goriva i iskorištavanje potencijala digitalnih tehnologija u prometnom sektoru, kao i mjera za prilagodbu lučkih objekata. Ujedno upućuje na svoje mišljenje „Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisija” (20);

36. u okviru revizije CEF-a u obzir bi trebalo uzeti nove trendove potrošnje zabilježene u kružnom gospodarstvu u uzorcima mobilnosti i proizvodnje;

37. predlaže da se ubrzaju mjere za potporu održivom prometu uz razmatranje mogućnosti koje nude mjere kao što su uvođenje europskih eko-čekova, moguća naplata pristojbi za korištenje infrastrukture i revizija Direktive o eurovinjeti; sredstva prikupljena iz različitih poreza omogućila bi nadopunjavanje proračuna CEF-a;

38. napominje da prilikom ispitivanja različitih rješenja mreže TEN-T u obzir treba uzeti pitanje održivog razvoja, kako na društvenoj tako i na gospodarskoj i ekološkoj razini. Stoga ne bi trebalo zanemariti povezanost u regijama koje se suočavaju s različitim problemima kao što su periferni ili otočni položaj ili gospodarske, demografske i migracijske neravnoteže.

Bruxelles, 10. listopada 2017. Predsjednik Europskog odbora regija Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) TEN – Corridors: Forerunners of a forward-looking European Transport System (2016), P. Balázs, P. Cox, C. Trautmann, P. Wojciechowski, L. Brinkhorst, M. Grosch i K. Peijs: http://www.europarl.europa.eu/cmsdata/116220/tent-issues-papers.pdf.

(2) TEN- Corridors: Forerunners of a forward-looking European Transport System, 2016.

(3) The cost of non-completion of the TEN-T (2016), Fraunhofer Institut für System und Innovationsforschung (ISI): https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/2015-06-fraunhofer-cost-of-non-completion-of-the-ten-t.pdf.

(4) „Evaluacija Instrumenta za povezivanje Europe sredinom provedbenog razdoblja”: https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/mid-term-evaluation-connecting-europe-facility-cef.

(5) Mišljenje OR-a „Instrument za povezivanje Europe” (CdR 648/2012), usvojeno na 96. plenarnom zasjedanju održanom 18. i 19. srpnja 2012.

(6) Rezultati savjetovanja OECD-a i OR-a s podnacionalnim vlastima o temi „Planiranje infrastrukture i ulaganja na svim razinama upravljanja: aktualni izazovi i moguća rješenja”

http://cor.europa.eu/en/documentation/brochures/Documents/Results%20of%20the%20OECD-CoR%20consultation%20of%20sub-national%20governments/2794-brochureLR.pdf.

(7) „Makroregionalne strategije u vrijeme promjena” (2016.) i „Stanje europskih gradova u 2016.: gradovi kao predvodnici na putu prema boljoj budućnosti” (2016.).

(8) Europska zaklada za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound). ERM annual report 2016: Globalisation slowdown? Recent evidence of offshoring and reshoring in Europe (2017.), J. Hurley, D. Storrie i E. Perruffo: https://www.eurofound.europa.eu/publications/annual-report/2017/erm-annual-report-2016-globalisation-slowdown-recent-evidence-of-offshoring-and-reshoring-in-europe.

(9) OECD, Regionalna perspektiva 2016.: „Produktivne regije za uključiva društva” (2016.): http://www.oecd.org/publications/oecd-regional-outlook-2016-9789264260245-en.htm.

(10) Serija OECD-a „Ukratko o regijama” (2016.) (http://www.oecd-ilibrary.org/governance/oecd-regions-at-a-glance-2016_reg_glance-2016-en).

(11) Poglavlje 2. Using the fiscal levers to escape the low-growth traps: https://www.oecd.org/eco/public-finance/Using-the-fiscal-levers-to-escape-the-low-growth-trap.pdf.

(12) „Ocjena Instrumenta za povezivanje Europe: dubinska analiza” (2016.), J. Papí, M. Sanz i Blomeyer, R. (2016.): http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2016/572677/IPOL_IDA(2016)572677_EN.pdf.

(13) Mišljenje Odbora regija „Revitalizacija lučkih gradova i područja”, usvojeno na 121. plenarnom zasjedanju održanom 8. i 9. veljače 2017.

(14) Mišljenje Odbora regija „Nedostatak prometnih veza u pograničnim područjima” (CdR 4294/2016), usvojeno na 121. plenarnom zasjedanju održanom 8. i 9. veljače 2017.

(15) Vidi bilješku 10.

(16) Political trust and multilevel government, autor: J. Muñoz u Handbook on Political Trust (2017.), urednici: S. Zmerli & T. W. G. van der Meer: http://doi.org/10.4337/9781782545118.

(17) Pitanje „QA8a” Standardni Eurobarometar 86 (studeni 2016.): http://ec.europa.eu/COMMFrontOffice/publicopinion/index.cfm/Survey/getSurveyDetail/instruments/STANDARD/surveyKy/2137.

(18) Europe as a multilevel federation (2017.), M. Keating, Journal of European Public Policy, 24 (4), El poder de lo próximo: las virtudes del municipalismo (2016.) J. Subirats; Las ciudades ante el cambio de era: la nueva gobernanza urbana: actores e instrumentos (2016.), J.M. Pascual i J. Subirats.

(19) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2016-0384+0+DOC+XML+V0//HR

(20) COTER-VI/021