Međutim, uslijed nedavnih događaja u Nacionalnoj skupštini ponovo je skrenuta pozornost na učinak nepredvidivog zakonodavnog postupka odlučivanja. U srpnju su zastupnici na dnevni red u Nacionalnoj skupštini stavili paket koji sadržava nacrt prijedloga izmjena zakona o pravosudnom sustavu, i to bez javne rasprave ili savjetovanja s dionicima. Nacrt izmjena izazvao je brojne kritike jer su ga mnoge osobe iz pravosuđa i civilnog društva smatrale izravnim ugrožavanjem neovisnosti pravosuđa. Iako su najveće izmjene povučene prije konačnoga glasovanja, neke izmjene koje su donesene naišle su na kritike zbog mogućeg ugrožavanja neovisnosti sudaca, a neki su promatrači smatrali da su možda i neustavne. Na isti su način početkom listopada pojedini zastupnici uveli dodatne izmjene zakona o pravosudnom sustavu bez javne rasprave i savjetovanja s dionicima, što su promatrači ponovno kritizirali kao poništavanje ključnih elemenata reformi iz 2016.. Bugarska bi trebala osigurati trajnost i vjerodostojnost postupka pravosudne reforme uspostavom okružja uzajamnog povjerenja i suradnje među institucijama, što je ključno za uspješnu provedbu reformi. Iako postoji jasna potreba da se ubrza tempo reformi, to ne bi trebalo dovesti do zaobilaženja postupaka savjetovanja jer bi se tako moglo stvoriti ozračje nesigurnosti i nedostatka osjećaja odgovornosti.

U izvješću u okviru CVM-a iz siječnja 2017. Komisija je razmotrila postignuća i predstojeće izazove te je utvrdila glavne mjere koje je još potrebno poduzeti kako bi se ostvarili ciljevi CVM-a. U tu je svrhu Komisija izdala sedamnaest ključnih preporuka koje će, ako se ispune, dovesti do zaključivanja CVM-a. Preporuke utvrđene u siječnju 2017. stoga se mogu smatrati dostatnima za zaključivanje CVM-a osim ako zbog razvoja događaja dođe do poništenja postignutog napretka. U izvješću je naglašeno da će brzina procesa ovisiti o tome koliko će vremena trebati Bugarskoj da trajno ispuni te preporuke.

Cilj četiriju preporuka u izvješću iz siječnja 2017. bio je jačanje javne odgovornosti i suradnje među institucijama. Namjera je bila potaknuti širi osjećaj odgovornosti u društvu za postupak reforme i time osigurati jači napredak, što je posebno važno u kontekstu nastavka reforme pravosuđa. Iako uspješna provedba strategije za reformu pravosuđa u konačnici mora počivati na sudjelovanju velikog broja različitih institucija u pravosuđu i šire, vlada i SJC imaju ključnu ulogu u tom procesu, među ostalim u omogućavanju sveobuhvatnog okvira za javnu raspravu i međuinstitucijska savjetovanja. Bugarska je vlada poduzela određene mjere te se obvezala objavljivati redovita izvješća o napretku u toj strategiji. To bi mogao biti temelj javne rasprave i dijaloga sa SJC-om i općenito s pravosuđem o konkretnim mjerama i posebnim ciljevima koje je potrebno postići kako bi se u preostalom razdoblju do 2020. ostvarili opći strateški ciljevi iz strategije Europa 2014.. Očekuje se da će se taj proces sljedećih mjeseci nastaviti u suradnji s novoizabranim SJC-om.

Kada je riječ o kaznenim postupcima, Nacionalna skupština u srpnju je donijela paket izmjena zakona o kaznenom postupku. Cilj je tih prijedloga riješiti problem kašnjenja u kaznenim postupcima, osobito ograničavanjem mogućnosti da sudovi zbog formalnih razloga vraćaju predmete uredu državnog odvjetnika. Iako su mnoge izmjene u skladu s prijedlozima predstavljenima još u jesen 2016., postoji zabrinutost da je konačni paket ishitreno donesen u Narodnoj skupštini bez mnogo vremena za širu raspravu u pravosuđu te da neka moguća pitanja nisu riješena. Jedna od posljedica tih nedavno donesenih izmjena bila je prijenos sudske nadležnosti nad predmetima korupcije koji uključuju visoke dužnosnike, uključujući ministre, parlamentarne zastupnike i suce, na Specijalizirani sud za organizirani kriminal. Zbog vrlo kratkog roka za provedbu te izmjene došlo je do organizacijskih problema. Kako je navedeno u izvješću iz siječnja, takve izmjene potrebno je pozorno pripremiti i provesti uz odgovarajuću analizu potreba za resursima i mogućih pravnih posljedica tih izmjena. Isto tako, izmijenjeni zakon o kaznenom postupku popraćen je posebnim izmjenama zakona o pravosudnom sustavu, čime je uvedena nova mogućnost smjene sudaca, zbog čega je Venecijanska komisija izrazila zabrinutost. Općenito, očekuje se da će učinak nedavnih izmjena doći do izražaja u konkretnim slučajevima kada se različite odredbe počnu provoditi u praksi.

Preporuka 13.: Provesti vanjsku reviziju ex ante provjera postupaka javne nabave i njihovo praćenje, uključujući ex post provjere, i otkrivenih slučajeva sukoba interesa ili korupcije te korektivnih mjera poduzetih za rješavanje tih nedostataka.

Preporuka 16.: Uspostaviti mehanizam izvješćivanja javnosti o napretku u pogledu javno poznatih slučajeva [organiziranoga kriminala] na visokoj razini. Državno odvjetništvo treba izvještavati o istragama i optužnicama, poštujući pretpostavku nedužnosti. Vrhovni kasacijski sud i Ministarstvo pravosuđa trebaju izvješćivati o presudama i njihovu izvršenju. Preporuka 17.: Donijeti potrebne izmjene zakona o oduzimanju imovine stečene na nezakonit način i osigurati neovisan i učinkovit rad Komisije za oduzimanje nezakonito stečene imovine.

U izvješću iz siječnja 2017. priznaje se da je u posljednjih deset godina u području kriminala došlo do velikih promjena, uključujući smanjenje očitog nasilja u organiziranom kriminalu koji više nije prijetnja stabilnosti društva kao prije, zbog čega je cjelokupna slika u Bugarskoj sada sličnija stanju u nekim drugim državama članicama. Osim toga, navodi se da su specijalizirane institucije koje su osnovane 2012. počele ostvarivati rezultate u pogledu pravomoćnih osuđujućih presuda za organizirani kriminal te u pogledu oduzimanja nezakonito stečene imovine.

No u izvješće su svejedno uključene neke ključne završne preporuke usmjerene na daljnje učvršćivanje tog pozitivnog trenda. Prvo, preporučeno je da se uspostavi sustav izvješćivanja o predmetima ozbiljnog organiziranoga kriminala kako bi javnost i mediji mogli pratiti napredak u rješavanju tih problema. Ta preporuka odgovara sličnoj preporuci o predmetima korupcije na visokoj razini, a poduzete mjere obuhvaćaju obje preporuke. Kao što je prethodno navedeno, u izvješću iz siječnja 2017. priznaju se rezultati koje su Specijalizirani sud i ured državnog odvjetnika ostvarili u području organiziranoga kriminala. Međutim, Komisija napominje da su nedavnim izmjenama zakona o kaznenom postupku omogućene važne organizacijske promjene, u okviru kojih je sudska nadležnost za predmete na visokoj razini prenesena na Specijalizirani sud. Bugarska bi trebala osigurati da se tim izmjenama učvrsti već postignuti napredak u tom području.

Drugo, preporučeno je da se donesu izmjene zakona o oduzimanju imovine kako bi se odgovorilo na niz izazova koje je utvrdila Komisija za oduzimanje nezakonito stečene imovine (CIAF). Kao odgovor na tu preporuku bugarska nadležna tijela obavijestila su Komisiju da su zakonske izmjene donesene. Komisija ipak napominje da novi zakon o borbi protiv korupcije koji se trenutačno razmatra u Nacionalnoj skupštini uključuje odredbe o oduzimanju nezakonito stečene imovine i da se njime predviđa novi institucijski ustroj. Kao što je navedeno u izvješću iz siječnja 2017., bit će važno osigurati da se tim izmjenama ne dovede u pitanje napredak koji je već postignut u tom području i sposobnost institucija da zadrže dosad zabilježen pozitivan trend.

Općenito, Bugarska je poduzela korake za provedbu preporuka 16. i 17. u okviru šestog mjerila. Međutim, bugarska bi nadležna tijela trebala osigurati da se nedavne odluke o organizacijskim i pravnim izmjenama provedu tako da se njima učvrsti postignuti napredak.

4. ZAKLJUČAK

Tijekom devet mjeseci koji su protekli od izvješća iz siječnja 2017., u kojem su utvrđene glavne preporuke kako bi se ispunila sva mjerila CVM-a, došlo je do daljnjih pozitivnih pomaka. Dok je početkom godine zbog političke neizvjesnosti došlo do kašnjenja u provedbi reformi, postupak reformi ponovno je od svibnja uzeo zamah, no konačne rezultate još treba pričekati, posebno u područjima u kojima je potrebna zakonodavna reforma i djelovanje vlade kao što je borba protiv korupcije. U pravosuđu je ove godine također došlo do važnih pomaka, pogotovo izborom novog SJC-a, čiji bi se učinak trebao vidjeti sljedeće godine.

U ovom se izvješću naglašava znatan napredak ostvaren u odnosu na preporuke utvrđene u izvješću iz siječnja 2017., posebno u pogledu preporuke 1. u okviru koje novi sastav SJC-a sada mora pokazati rezultate te u pogledu preporuka 16. i 17. u okviru kojih treba i dalje ostvarivati napredak. Važan napredak ostvaren je i u pogledu preporuke 4., ali je potrebno uložiti još napora. Iako Komisija još ne može zaključiti da je u ovoj fazi ijedno mjerilo uspješno ispunjeno, i dalje smatra da bi Bugarska, uz kontinuirano političko vodstvo i odlučnost da se ubrzaju reforme, u bliskoj budućnosti mogla ispuniti preostale preporuke u okviru CVM-a.

Komisija poziva Bugarsku da poduzme potrebne mjere i ispuni sve preporuke te će krajem 2018. ponovno ocijeniti napredak.