Vijeće je 23. travnja 2007. ovlastilo Komisiju da započne pregovore o međuregionalnom sporazumu o slobodnoj trgovini s državama članicama ASEAN-a. Podrazumijevalo se da je cilj bio pregovarati o međuregionalnom sporazumu o slobodnoj trgovini, no ovlaštenje je pružalo mogućnost bilateralnih pregovora u slučaju da nije bilo moguće postići dogovor o zajedničkim pregovorima sa skupinom država članica ASEAN-a. S obzirom na poteškoće na koje se naišlo u međuregionalnim pregovorima, obje su strane prepoznale da je došlo do zastoja i složile se da će ih pauzirati.

S obzirom na sporazum o zaštiti ulaganja Sud je potvrdio da, u skladu s člankom 207. UFEU-a, EU ima isključivu nadležnost u odnosu na sve materijalne odredbe o zaštiti ulaganja u mjeri u kojoj se one primjenjuju na izravna strana ulaganja. Sud je potvrdio i isključivu nadležnost EU-a u pogledu mehanizma za rješavanje sporova između država u vezi sa zaštitom ulaganja. Konačno, Sud je naveo da EU ima podijeljenu nadležnost u pogledu neizravnih ulaganja i rješavanja sporova između ulagača i države (što je kasnije zamijenjeno sustavom sudova za ulaganja u sporazumu o zaštiti ulaganja) u kojima su tuženici države članice. Te elemente nije moguće koherentno odvojiti od materijalnih odredaba ili rješavanja sporova između država te ih stoga treba uključiti u sporazume na razini EU-a.

3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

Prijedlog ne utječe na zaštitu temeljnih prava u Uniji.

4.UTJECAJ NA PRORAČUN

Sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura imat će financijski učinak na proračun EU-a na strani prihoda. Kad se sporazum počne u potpunosti provoditi, procjenjuje se da bi izgubljeni prihodi od carina mogli doseći iznos od 248,8 milijuna EUR Ta se procjena temelji na prosječnom uvozu predviđenom za 2025. bez sporazuma i predstavlja godišnji gubitak prihoda koji je rezultat ukidanja carina EU-a na uvoz iz Singapura.

Očekuje se da će sporazum o zaštiti ulaganja između Singapura i EU-a imati financijski učinak na proračun EU-a na strani rashoda. On će biti drugi sporazum EU-a (nakon Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma između EU-a i Kanade) koji uključuje sustav sudova za ulaganja (ICS) za rješavanje sporova između ulagača i država. Od 2018. nadalje predviđa se iznos od 200 000 EUR dodatnih rashoda godišnje (podložno stupanju na snagu sporazuma) za financiranje stalne strukture koja se sastoji od prvostupanjskog suda i žalbenog suda. Istovremeno sporazum podrazumijeva korištenje administrativnih resursa u proračunskoj liniji XX 01 01 01 (Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje zaposleno u instituciji), s obzirom na to da se procjenjuje da će na zadacima povezanima s ovim sporazumom biti zaposlen jedan administrator na puno radno vrijeme. To je navedeno u zakonodavnom financijskom izvještaju i podložno je uvjetima koji su u njemu utvrđeni.

5.OSTALI DIJELOVI

•Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

Sporazum o slobodnoj trgovini i sporazum o zaštiti ulaganja između EU-a i Singapura uključuju institucionalne odredbe kojima se utvrđuje struktura provedbenih tijela za kontinuirano praćenje provedbe, funkcioniranja i učinka sporazumâ. Budući da su sporazumi sastavni dio sveobuhvatnog bilateralnog odnosa između EU-a i Singapura kako je uređen sporazumom o partnerstvu i suradnji, navedene strukture bit će dio zajedničkog institucionalnog okvira sa sporazumom o partnerstvu i suradnji.

Na temelju poglavlja sporazuma o slobodnoj trgovini koje sadržava institucionalne odredbe osniva se odbor za trgovinu čija je glavna zadaća nadzirati i olakšavati provedbu i primjenu tog sporazuma. Odbor za trgovinu sastoji se od predstavnika EU-a i Singapura koji će se sastajati svake dvije godine ili na zahtjev bilo koje od stranaka. Odbor za trgovinu bit će zadužen za nadzor rada svih specijaliziranih odbora osnovanih na temelju sporazuma (Odbor za trgovinu robom; Odbor za sanitarne i fitosanitarne mjere; Odbor za carine; i Odbor za trgovinu uslugama, ulaganja i javnu nabavu).

Odbor za trgovinu ima i zadaću komunicirati sa svim zainteresiranim stranama, uključujući privatni sektor i civilno društvo, u vezi s funkcioniranjem i provedbom sporazuma. U sporazumu obje stranke prepoznaju važnost transparentnosti i otvorenosti te se obvezuju uzimati u obzir stajališta javnosti kako bi u provedbi sporazuma dobile uvid u razne perspektive.

Na temelju poglavlja sporazuma o zaštiti ulaganja koje sadržava institucionalne odredbe osniva se odbor čija je glavna zadaća nadzirati i olakšavati provedbu i primjenu tog sporazuma. Uz svoje druge zadaće odbor može, podložno ispunjenju odgovarajućih zakonskih zahtjeva i postupaka svake stranke, odlučiti imenovati članove sudova za ulaganja, odrediti njihov mjesečni honorar i naknade te donijeti obvezujuća tumačenja sporazuma.

Kako je naglašeno u komunikaciji „Trgovina za sve”, Komisija posvećuje sve više sredstava djelotvornoj provedbi i izvršavanju sporazumâ o trgovini i ulaganjima. Komisija je 2017. objavila prvo godišnje izvješće o provedbi sporazumâ o slobodnoj trgovini. Glavna je svrha tog izvješća dati objektivan prikaz provedbe sporazumâ EU-a o slobodnoj trgovini, s naglaskom na ostvareni napredak i na nedostatke koje treba ukloniti. To bi izvješće trebalo služiti kao temelj za otvorenu raspravu i suradnju s državama članicama, Europskim parlamentom i cijelim civilnim društvom u pogledu funkcioniranja sporazumâ o slobodnoj trgovini i njihove provedbe. Godišnjom objavom izvješća omogućit će se redovito praćenje razvoja događaja, a bilježit će se i kako su riješena utvrđena prioritetna pitanja. Izvješće će obuhvatiti sporazum o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura od njegova stupanja na snagu.

•Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

Nije primjenjivo.

•Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

Sporazumom o slobodnoj trgovini između EU-a i Singapura utvrđuju se uvjeti na temelju kojih gospodarski subjekti iz EU-a mogu u potpunosti iskoristiti prilike u Singapuru kao poslovnom i prometnom čvorištu jugoistočne Azije.

Prilikom pregovara o ovom sporazumu Komisija je nastojala ostvariti dva glavna cilja: prvi: pružiti gospodarskim subjektima iz EU-a najbolje moguće uvjete pristupa singapurskom tržištu; i drugi: stvoriti važnu referentnu točku za ostale pregovore EU-a u toj regiji.

Oba su cilja u potpunosti postignuta: sporazum u mnogim područjima nadilazi obveze u okviru WTO-a, primjerice u području usluga, javne nabave, netarifnih prepreka i zaštite intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla. U svim tim područjima Singapur je pristao i na nove obveze koje su znatno opširnije od onoga što je dosad bio voljan prihvatiti, među ostalim u svojem sporazumu o slobodnoj trgovini sa SAD-om.

Sporazum ispunjava kriterije iz članka XXIV. GATT-a (ukidanje carina i drugih restriktivnih propisa u području trgovine u pogledu znatnog dijela trgovine robom među strankama) te kriterije iz članka V. GATS-a kojima se predviđaju slični uvjeti u pogledu usluga.

U skladu s ciljevima utvrđenima pregovaračkim smjernicama Komisija je osigurala sljedeće:

(1)sveobuhvatnu liberalizaciju usluga i investicijskih tržišta, uključujući međusektorska pravila o licenciranju i uzajamno priznavanje diploma, te sektorska pravila namijenjena osiguravanju ravnopravnih uvjeta za poduzeća iz EU-a;