1.

preporučuje Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da: (a) potvrde da su zemlje Istočnog partnerstva preuzimale sve veću odgovornost i nadležnost u pogledu inicijative Istočnog partnerstva; naglase važnost stremljenja prema trajnom poticanju učinkovite suradnje, intenzivnog dijaloga i bliskog partnerstva u okviru Istočnog partnerstva, pojačanih transformacijskim učinkom politike Istočnog partnerstva kojim se podupiru reforme koje donose pozitivne političke, društvene, gospodarske i pravne promjene u zemljama Istočnog partnerstva, uzimajući u obzir razinu njihovih ambicija u pogledu EU-a; istaknu težnje pridruženih zemalja za sve bližim odnosima s EU-om; potvrde suvereno pravo zemalja Istočnog partnerstva da slobodno biraju svoju razinu suradnje ili integracije s EU-om te da odbiju svaki vanjski pritisak na njihov izbor; (b) naglase da u skladu s člankom 49. UEU-a svaka europska država može podnijeti zahtjev za članstvo u EU-u pod uvjetom da poštuje vrijednosti ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, kako je navedeno u članku 2. UEU-a; potvrde da, iako pristupanje nije predviđeno u okviru Istočnog partnerstva, politika Istočnog partnerstva može olakšati proces postupne integracije u EU; uzmu u obzir da i EU i dotična zemlja Istočnog partnerstva moraju biti dobro pripremljeni za eventualni proces pristupanja, uzimajući u obzir budući proces reformi EU-a i približavanje partnerske zemlje pravnoj stečevini EU-a, kao i njezinu usklađenost s kriterijima za članstvo u EU-u; osiguraju potpunu provedbu postojećih sporazuma između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva kao prvi korak u tom postupnom procesu integracije; (c) odmah provedu stratešku viziju usmjerenu na budućnost za sljedeće desetljeće politike Istočnog partnerstva nakon 2020. s ciljem stvaranja koristi prije svega za građane, povećanja otpornosti, poticanja održivog razvoja, jamčenja nepovratnog napretka i produbljivanja suradnje i integracije između EU-a i Istočnog partnerstva, što je i u sigurnosnom i ekonomskom interesu EU-a; (d) osiguraju da zaključci sastanka na vrhu u lipnju 2020. sadrže jasnu strategiju i dugoročnu zajedničku viziju za daljnji angažman i razvoj Istočnog partnerstva nakon 2020. te pojačane obveze i političke poticaje EU-a, kao i obvezu zemalja Istočnog partnerstva da same ispune svoje obveze; potaknu buduća predsjedništva Vijeća EU-a, u skladu s rezolucijama i preporukama Europskog parlamenta, na pripremu detaljnih i ambicioznih programa suradnje sa zemljama Istočnog partnerstva, što bi pomoglo usmjeriti odnose sa zemljama Istočnog partnerstva u uzajamno željenom smjeru u narednim desetljećima; (e) prepoznaju da bi Istočno partnerstvo trebalo i dalje biti privlačan okvir za suradnju i potporu tom procesu u skladu s načelom „više za više” kako bi zemlje Istočnog partnerstva ostale uključene u proces reformi i na putu prema EU-u; (f) uvide da Istočno partnerstvo može imati obostranu korist, s obzirom da iskustvo zemalja Istočnog partnerstva može koristiti i EU-u i njegovim državama članica kao i zemljama Istočnog partnerstva; (g) zadrže uravnotežen pristup između prilagođene diferencijacije u okviru Istočnog partnerstva i uključivosti, usklađenosti i dosljednosti multilateralnog okvira, što je i dalje referentna točka za sve zemlje Istočnog partnerstva; izbjegnu podjelu Istočnog partnerstva prema ambicijama različitih zemalja prema EU-u; razmotre mogućnost da se opseg i dubina suradnje između EU-a i zemalja Istočnog partnerstva mora utvrditi prema ambicijama stranaka, kao i prema provedbi reformi; potvrde da su sporazumi o pridruživanju/o produbljenoj i sveobuhvatnoj slobodnoj trgovini koji su potpisani s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom dokaz diferenciranog pristupa i da bi trebali dovesti do dodatno poboljšanih oblika bilateralnih odnosa i planova koji se temelje na načelu „više za više”; (h) razmotre, u svjetlu prilagođenog pristupa, uspostavu strategije pojačane suradnje za tri pridružene zemlje kojom bi se mogao uspostaviti program potpore reformama i ulaganjima u područjima kao što su izgradnja kapaciteta, promet, infrastruktura, povezivost, energetika, pravosuđe i digitalno gospodarstvo, koja bi se kasnije mogla proširiti na preostale zemlje Istočnog partnerstva na temelju pojedinačnih procjena reformskih obveza EU-a i postignutog napretka, imajući na umu potrebu održavanja usklađenosti Istočnog partnerstva i pridržavajući se načela uključivosti; taj dijalog mogao bi uključivati sastanke na marginama Europskog vijeća s čelnicima pridruženih zemalja na strukturiranoj osnovi te redovito sudjelovanje njihovih predstavnika na sastancima radnih skupina i odbora Europskog vijeća; (i) da započnu proces stvaranja zajedničkoga gospodarskog prostora, koji vodi prema integraciji s četiri slobode, u okviru kojeg se olakšava dublja gospodarska integracija zemalja Istočnog partnerstva s politikama EU-a i dublja gospodarska suradnja među zemljama Istočnog partnerstva, koristeći put kojim su kročile zemlje zapadnog Balkana; (j) da pokrenu dodatne mjere za dublju integraciju i daljnju sektorsku suradnju između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a i njihovo sudjelovanje u odabranim agencijama EU-a, platformama za okvir za ulaganja i inicijativama unutar EU-a, uz puno poštovanje postojećih uvjeta i u skladu s pristupom EU-a koji se temelji na poticajima, kako bi se postigla daljnja konvergencija u duhu načela „više za više” i uzimajući u obzir najbolje prakse za potporu reformama; (k) da zemljama Istočnog partnerstva pruže veću financijsku pomoć, i da ona ovisi o ispunjavanju uvjeta, pa i u kontekstu aktualnih zakonodavnih pregovora o vanjskim financijskim instrumentima za razdoblje 2021.¬ 2027.; da se pobrinu za to da ta pomoć bude prilagođena posebnim potrebama pojedinačnih zemalja Istočnog partnerstva, prema smjernicama Europskog parlamenta putem delegiranih akata, i korištena za provedbu aktivnosti u okviru programa Istočnog partnerstva; da potvrde da je financijska pomoć EU-a također i ulaganje u budućnost, jer se tom pomoći podupiru reforme kojima se povećava gospodarska i socijalna stabilnost zemalja Istočnog partnerstva te postavljaju temelji za uspješnu buduću suradnju; (l) da prepoznaju potrebu za dodatnim okvirom političke, administrativne i financijske potpore za tri pridružene zemlje u okviru cjelokupnog Istočnog partnerstva, na temelju individualnih potreba, kojim bi se obuhvatile njihove specifične potrebe u pogledu strukturnih reformi, modernizacije i izgradnje institucija; da napomenu da bi taj pristup financiranju sredstvima EU-a trebao biti povezan s reformskim obvezama i da bi trebao obuhvaćati skup ambicioznih referentnih vrijednosti; (m) da daju prioritet načelu „više za više” demokracije i vladavine prava, u svjetlu nedavnih događaja u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva i da osiguraju da su funkcionalne i otporne demokratske institucije, vladavina prava, dobro upravljanje, borba protiv korupcije i nepotizma, sloboda medija i poštovanje ljudskih prava i dalje ključni kriteriji i uvjeti za bliže političko partnerstvo i financijsku pomoć; (n) da provode redovite procjene učinka programa potpore EU-a kako bi se povećala njihova učinkovitost i na vrijeme uvele prilagodbe; da brže reagiraju na pogoršanje vladavine prava i demokratske odgovornosti u zemljama Istočnog partnerstva te da primjenjuju pametne uvjete, uključujući uvjetovanje pružanja makrofinancijske pomoći demokratizacijom i reformama kako bi se spriječilo daljnje nazadovanje partnerskih vlada; da uspostave uvjete kako bi bili u položaju da preusmjere pomoć u određenoj zemlji Istočnog partnerstva sa središnjih vlasti, ako se one ne pridržavaju obveza, na lokalne vlasti ili aktere iz civilnog društva; (o) da jačaju ulogu Europskog parlamenta u kontroli i nadzoru nad programima putem delegiranih akata u primjeni vanjskih financijskih instrumenata EU-a; (p) da jačaju parlamentarnu diplomaciju i preispitaju funkcioniranje Euronesta kako bi mu se omogućilo da ostvari svoj puni potencijal;