Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o mjerama koje idu korak dalje od BDP-a za uspješan oporavak i održivo i otporno gospodarstvo EU-a

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 152/02)

Izvjestitelj: Petru Sorin DANDEA

Odluka Plenarne skupštine: 25.3.2021. Pravna osnova: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 23.11.2021. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 8.12.2021. Plenarno zasjedanje br.: 565 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 209/2/7

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO smatra neizbježnim prelazak s gospodarskog sustava u kojem je glavni pokretač bio rast na model u kojem prevladava održivi razvoj. S obzirom na iznimnu složenost te transformacije i goleme izazove koje ona donosi, prijedlozi novih pokazatelja sadržani u ovom mišljenju samo su primjer mogućeg pristupa alatima za mjerenje u socijalnoj i gospodarskoj sferi i sferi okoliša.

1.2. EGSO predlaže razvoj niza pokazatelja na temelju kojih će se oni koji odlučuju o javnim politikama bolje informirati i na taj način moći promicati politike za razvoj kružnoga gospodarstva. Na primjer, ako se za određene trajne proizvode za široku potrošnju navedu podaci o sadržaju materijala dobivenih iz prirodnih izvora zajedno s podacima o prosječnom trajanju njihove uporabe i mogućoj stopi oporabe navedenih materijala, oblikovatelji politika moći će dobiti informacije relevantne za donošenje odluka o ulaganjima u sektor recikliranja.

1.3. Odbor smatra da bi trebalo sastaviti sažet pregled pokazatelja koji se ne temelje samo na BDP-u, koji bi se potom mogao uključiti u pregled pokazatelja koji se odnosi na europski zeleni plan. Za osmišljavanje tog pregleda mogao bi se iskoristiti model „ekonomije američke krafne za EU do 2030.”, koji je razvio njemački institut ZOE, koji bi se pak mogao iskoristiti u europskom procesu upravljanja jer bi pomogao u procjeni ostvarenog napretka i utvrđivanju mjera potrebnih za postizanje ciljeva europskog semestra. Odbor smatra da bi europski proces upravljanja trebao dobiti nov pristup usmjeren na dobrobit građana.

1.4. EGSO smatra da bi države članice najprije trebale razmotriti neke od pokazatelja koje su predložili Ujedinjeni narodi, u skladu sa svojim nacionalnim posebnostima, i potiče ih da iskoriste prijedloge iz izvješća Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj o poboljšanju mjerenja dobrobiti i blagostanja.

1.5. EGSO se slaže s mišljenjem koje su europski socijalni partneri iznijeli na sastanku na vrhu u Portu da je predloženih 14 pokazatelja prikladno za izradu tablice pokazatelja kao nadopuna BDP-u, koja se može upotrebljavati za osmišljavanje politika za potporu modelu održivog rasta.

1.6. Ulaganje u društvenu koheziju, održivi razvoj, ljudski i društveni kapital te kvalitetu života bit će ključni za stvaranje prilika za moderna poduzeća, čime će se potaknuti buduće zapošljavanje, bogatstvo i održivi rast. Stoga EGSO smatra da bi pokazatelji koji idu korak dalje od BDP-a trebali postati instrumenti ne samo za praćenje i mjerenje već i za informiranje o razvoju politika, poboljšanje komunikacije i poticanje postavljanja ciljeva.

1.7. Europska komisija nedavno je predstavila komunikaciju ( 1 ) čiji je cilj usmjeravanje financiranja prema održivim djelatnostima. EGSO se slaže s tom inicijativom Komisije i smatra da je potrebno razviti skup pokazatelja koji će omogućiti, s jedne strane, praćenje postupka „ozelenjivanja” financiranja i, s druge strane, utvrđivanje stupnja ozelenjivanja gospodarskih sektora. Ti bi pokazatelji oblikovateljima politika pružili bolje smjernice za planiranje javnih poticaja za održive djelatnosti. Osim toga, vladama država članica mogli bi poslužiti kao važan alat za praćenje. Takvo je praćenje potrebno jer valja nadzirati brzinu kojom usmjeravamo ulaganja prema održivim sektorima. Naime, ako ulažemo presporo, postoji rizik da će doći do iscrpljivanja dostupnih resursa prije nego što se pojave alternativna rješenja. Takva bi situacija dovela do naglog rasta cijena, što bi imalo dramatične posljedice za gospodarski sustav. S druge strane, ako ulažemo prebrzo, postoji rizik da će doći do uskraćivanja ulaganja brojnim sektorima, što bi usporilo gospodarski rast, koji stvara resurse potrebne za ulaganja.

1.8. U području borbe protiv klimatskih promjena EGSO smatra i da je potrebno preispitati postojeće pokazatelje kako bi se omogućilo bolje praćenje napretka. Neki od njih ne uzimaju u potpunosti u obzir negativan utjecaj određenih gospodarskih djelatnosti na okoliš. Isto tako, neke bi druge pokazatelje trebalo prilagoditi kako bi se više vodilo računa o ciljevima Europske unije.

1.9. Digitalizacija i ozelenjivanje gospodarskog sustava iziskuju znatno restrukturiranje različitih sektora. Kako bi se te promjene uvele uz najmanji mogući trošak za društvo, potrebno je donijeti politike zaštite radne snage da bi se srednjoročno i dugoročno osigurala pravedna raspodjela potrebnog rada među aktivnim stanovništvom. Usto, u skladu s prijedlogom europskih socijalnih partnera, EGSO smatra da je potrebno razviti skup pokazatelja povezanih s kolektivnim pregovaranjem koje općenito štiti radnike, ali bi se u okviru programa strukovnog osposobljavanja njime moglo i osigurati i promicati ključne mjere za osiguravanje mobilnosti radnika, što je nužno u kontekstu izazova koje donosi transformacija gospodarstva. Isto tako, pravedna raspodjela dostupnog rada u cijelom gospodarstvu može se postići primjenom pametnih programa organizacije radnog vremena, o kojima mogu pregovarati socijalni partneri.

1.10. Značajna transformacija gospodarskog sustava bit će izvediva samo uz sudjelovanje cijeloga društva. EGSO smatra da je potrebno provesti nova istraživanja, kao što su istraživanja Eurobarometra, kako bi se moglo pratiti kakva je percepcija društva o promjeni gospodarskog modela.

1.11. Države članice i Europska komisija također bi trebale podupirati i razvoj inicijativa za bolje mjerenje dobrobiti i analizu učinka gospodarskih djelatnosti na okoliš, kao što je ona njemačkog istraživačkog instituta ZOE, koji je razvio sustav pokazatelja poznat pod nazivom „ekonomija američke krafne”.

2. Uvod

2.1. Bruto domaći proizvod (BDP) i dalje je glavni makroekonomski pokazatelj koji se globalno upotrebljava za kvantifikaciju gospodarske djelatnosti. Međutim, prema široko rasprostranjenom mišljenju on ne odražava ni stvarnu razinu dobrobiti i razvoja društva ni negativne posljedice koje određene gospodarske djelatnosti imaju na okoliš.

2.2. Stoga su, iako su tvorci koncepta BDP-a bili svjesni njegovih ograničenja, rasprave o temi „korak dalje od BDP-a” dobile na važnosti 90-ih godina prošlog stoljeća. Tako se pojavila potreba za odgovarajućim pokazateljima kojima se može odgovoriti na globalne izazove 21. stoljeća, kao što su klimatske promjene, siromaštvo, iscrpljivanje resursa, zdravlje i kvaliteta života. Važan korak prema pronalaženju pokazatelja koji su najprikladniji za mjerenje napretka i koji se najbolje mogu integrirati u postupak donošenja odluka i uključiti u javnu raspravu bila je konferencija na visokoj razini „Korak dalje od BDP-a” ( 2 ) održana 2007. godine, koju su organizirali Europska komisija, Europski parlament, Rimski klub, OECD i Svjetski fond za prirodu (WWF). Zatim je Komisija za mjerenje gospodarske uspješnosti i društvenog napretka ( 3 ) , kojom predsjedaju Joseph E. Stiglitz, Amartya Sen i Jean-Paul Fitoussi, u svom završnom izvješću istaknula daljnja ograničenja BDP-a, odnosno dvojbe o tome kako se njime mjeri produktivnost i činjenicu da se ljudski kapital ne uzima u obzir.

2.3. Posljednjih se godina pred europskim oblikovateljima politika pojavilo više novih prioriteta kao što su, na primjer, digitalna i zelena transformacija i sve veća usmjerenost na socijalna pitanja u širokom rasponu područja politika. Nadalje, iako će pandemija uzrokovana bolešću COVID-19 nedvojbeno imati duboke i negativne posljedice na europsko gospodarstvo, važno je da se ne zaboravi da nisu nestali drugi izazovi kao što su klimatske promjene, sve veće nejednakosti i spor rast produktivnosti. Ulaganje u društvenu koheziju, održivi razvoj, ljudski i društveni kapital te kvalitetu života bit će ključni za stvaranje prilika za moderna poduzeća, čime će se potaknuti buduće zapošljavanje, bogatstvo i održivi rast. Stoga bi pokazatelji koji idu korak dalje od BDP-a trebali postati instrumenti koji bi omogućili ne samo praćenje i mjerenje razvoja politika, već i informiranje o njihovu razvoju, poboljšanje komunikacije i poticanje postavljanja ciljeva.

2.4. Ovim samoinicijativnim mišljenjem EGSO namjerava dati vrijedan doprinos radu u cilju utvrđivanja pokazatelja dobrobiti i razvoja koje bi trebalo uzeti u obzir kao dopunu klasičnim ekonomskim pokazateljima. U mišljenju se ističu i neispunjene potrebe za podacima i iznose se načini za bolju integraciju tih pokazatelja u postupak osmišljavanja politika na europskoj i nacionalnoj razini kako bi Europska unija iz trenutačne krize mogla izaći jača i kako bi bila otpornija na buduće šokove.

2.5. Bez sumnje, nikada nije bila veća potreba za razvojem pokazatelja usmjerenih na oblikovanje i provedbu politika za razvoj globalnog modela održivog gospodarstva kojim bi se mogla osigurati dobrobit svih ljudi na planetu jer trenutačni gospodarski model, utemeljen na kontinuiranom rastu koji se smatra glavnim pokretačem stabilnosti sustava, planet s ograničenim resursima više ne može izdržati.

2.6. Europska komisija objavila je u lipnju dokument za razmatranje ( 4 ) u kojem ponovno ističe potrebu za razvojem pokazatelja koji bi nadopunjavali BDP kako bi se mogla bolje pratiti transformacija koja se odvija u društvu i gospodarstvu zahvaljujući provedbi politika za promicanje europskog zelenog plana. U tom se dokumentu iznose i napori koje su posljednjih godina uložile neke države članice kako bi razvile dopunske alate za osiguravanje praćenja dobrobiti i učinka gospodarskih djelatnosti na okoliš.

2.7. Na globalnoj razini postoji određeni broj inicijativa usmjerenih na razvoj pokazatelja koji, s jedne strane, oblikovateljima politika daju mogućnost za razvoj i provedbu politika za promicanje održivosti i, s druge strane, pružaju bolje informacije o procesu transformacije gospodarskog modela. Među tim inicijativama vrijedan pažnje je i model „ekonomije američke krafne za EU do 2030.” ( 5 ) – novi koncept koji je politička sinteza postojećih pregleda pokazatelja i 30 odabranih pokazatelja, kojim se nastoji promicati veća učinkovitost u oblikovanju politika, ali i bolje razumijevanje obveza povezanih s transformacijom gospodarskog sustava u javnosti.

3. Opće i posebne napomene

3.1. Rasprava o temi „Korak dalje od BDP-a” izazvala je velike reakcije institucija, istraživača i tvoraca politika. Stoga su, na razini OECD-a, UN-a, Europske komisije i Eurostata, izneseni prijedlozi pokazatelja za bolje mjerenje dobrobiti i blagostanja na individualnoj, kolektivnoj i nacionalnoj razini. UN je 2015. donio ciljeve održivog razvoja, za koje je utvrdio 169 ciljnih vrijednosti i 200 pokazatelja. Stručna skupina OECD-a na visokoj razini objavila je 2018. dva izvješća ( 6 ) u kojima preporučuje učinkovitije mjerenje dobrobiti poboljšanjem postojećih pokazatelja ili uvođenjem novih. EGSO smatra da bi države članice prvo trebale razmotriti neke od pokazatelja koje su predložili Ujedinjeni narodi, u skladu sa svojim nacionalnim posebnostima, i potiče ih da iskoriste prijedloge iz izvješća OECD-a o poboljšanju mjerenja dobrobiti i blagostanja.

3.2. Nedavno su europski socijalni partneri, odnosno BussinessEurope, Europska konfederacija sindikata (ETUC), Europski centar poslodavaca i poduzeća koji pružaju javne usluge i usluge od općeg interesa (SGI Europe) i Europsko udruženje obrtnika, malih i srednjih poduzetnika (UEAPME) potpisali zajednički dokument ( 7 ) u kojem se preporučuje uporaba skupa pokazatelja koji nadopunjuju BDP u socijalnoj i gospodarskoj sferi i sferi okoliša. EGSO se slaže sa stajalištem europskih socijalnih partnera da je predloženih 14 pokazatelja prikladno za izradu tablice pokazatelja koja će nadopunjavati BDP i koja se može upotrebljavati za osmišljavanje politika kojima se podupire model održivog rasta.

3.3. EGSO je već 2011. počeo sudjelovati u raspravi o temi „Korak dalje od BDP-a” na europskoj razini. Tako je sastavio niz mišljenja ( 8 ) u kojima predlaže nove pokazatelje za mjerenje dobrobiti i blagostanja i proveo istraživanja u svrhu boljeg utvrđivanja čimbenika koji europskim građanima daju osjećaj da vode kvalitetan i smislen život. EGSO smatra da je potrebno osmisliti nove pokazatelje kojima se ne mjeri samo gospodarska otpornost u smislu kapaciteta za prilagodbu i transformaciju već i uzima u obzir načelo da nitko ne smije biti zapostavljen.

3.4. Kako bismo bili sigurni da budućim generacijama ostavljamo planet koji, u najmanju ruku, neće biti u lošijem stanju od današnjeg, moramo preispitati gospodarski model koji se temelji na nekontroliranom iskorištavanju prirodnih izvora. Sigurno je da kružno gospodarstvo, koje izaziva sve veći interes, jamči racionalniju uporabu prirodnih izvora. EGSO stoga predlaže razvoj skupa pokazatelja za bolje informiranje oblikovatelja politika, koji će tako moći promicati politike za razvoj tog sektora. Na primjer, ako se za određene trajne proizvode za široku potrošnju navede sadržaj materijala dobivenih iz prirodnih izvora zajedno s prosječnim trajanjem njihove uporabe i mogućom stopom oporabe navedenih materijala, oblikovatelji politika moći će dobiti informacije relevantne za donošenje odluka o ulaganjima u sektor recikliranja.

3.5. Odbor smatra da bi trebalo sastaviti sažet pregled pokazatelja koji se ne temelje samo na BDP-u, koji bi se potom mogao uključiti u pregled pokazatelja koji se odnosi na europski zeleni plan. Za osmišljavanje tog pregleda mogao bi se iskoristiti model „ekonomije američke krafne za EU do 2030.”, koji je razvio njemački institut ZOE, koji bi se pak mogao iskoristiti u europskom procesu upravljanja jer bi pomogao u procjeni ostvarenog napretka i utvrđivanju mjera potrebnih za postizanje ciljeva europskog semestra. Odbor smatra da bi europski proces upravljanja trebao dobiti nov pristup usmjeren na dobrobit građana.

3.6. EGSO preporučuje da Komisija i države članice odrede ciljeve za svaki od pokazatelja. Time bi se omogućilo korištenje pojma „udaljenosti od cilja” za bolje praćenje i razumijevanje napretka.

3.7. Europska unija postavila si je u pogledu klimatskih promjena ambiciozan cilj da će do 2050. postići klimatsku neutralnost u smislu emisija ugljika u atmosferu. Konkretno, to znači da se ulaganja moraju preusmjeriti na gospodarske djelatnosti koje nemaju utjecaja na okoliš. Europska komisija nedavno je predstavila komunikaciju ( 9 ) čiji je cilj usmjeravanje financiranja prema održivim djelatnostima. EGSO se slaže s tom inicijativom Komisije i smatra da je potrebno razviti skup pokazatelja koji će omogućiti, s jedne strane, praćenje postupka „ozelenjivanja” financiranja i, s druge strane, utvrđivanje stupnja ozelenjivanja gospodarskih sektora. Ti bi pokazatelji oblikovateljima politika pružili bolje smjernice za planiranje javnih poticaja za održive djelatnosti. Osim toga, vladama država članica mogli bi poslužiti kao važan alat za praćenje. Takvo je praćenje potrebno jer valja nadzirati brzinu kojom usmjeravamo ulaganja prema održivim sektorima. Naime, ako ulažemo presporo, postoji rizik da će doći do iscrpljivanja dostupnih resursa prije nego što se pojave alternativna rješenja, a takva bi situacija dovela do naglog rasta cijena, što bi imalo dramatične učinke na gospodarski sustav. S druge strane, ako to činimo prebrzo, postoji rizik da će doći do uskraćivanja potrebnih ulaganja brojnim sektorima, što bi usporilo gospodarski rast, koji stvara resurse potrebne za ulaganja.

3.8. U području borbe protiv klimatskih promjena EGSO smatra i da je potrebno preispitati postojeće pokazatelje kako bi se omogućilo bolje praćenje napretka. Jedan od primjera su emisije stakleničkih plinova. Emisije koje dolaze iz određenih sektora, kao što je zrakoplovstvo, nisu uključene u pokazatelj koji je izradio Eurostat. Isto tako, trebalo bi prilagoditi više pokazatelja kako bi se u većoj mjeri vodilo računa o ciljevima Europske unije.

3.9. Digitalizacija i ozelenjivanje gospodarskog sustava iziskuju znatno restrukturiranje različitih sektora u pogledu njihova doprinosa BDP-u i zapošljavanju. Kako bi se te promjene uvele uz najmanji mogući trošak za društvo, potrebno je donijeti politike zaštite radne snage da bi se srednjoročno i dugoročno osigurala pravedna raspodjela potrebnog rada među aktivnim stanovništvom. Usto, u skladu s prijedlogom europskih socijalnih partnera, EGSO smatra da je potrebno razviti skup pokazatelja povezanih s kolektivnim pregovaranjem koje općenito štiti radnike, ali kojim bi se u okviru programa strukovnog osposobljavanja moglo i osigurati i promicati ključne mjere za osiguravanje mobilnosti radnika, što je nužno u kontekstu izazova koje donosi transformacija gospodarstva. Isto tako, pravedna raspodjela dostupnog rada u cijelom gospodarstvu može se postići primjenom pametnih programa organizacije radnog vremena, o kojima mogu pregovarati socijalni partneri.

3.10. Značajna transformacija gospodarskog sustava bit će izvediva samo uz sudjelovanje cijeloga društva. Zbog toga je neophodno da tijekom cijelog tog zahtjevnog procesa oblikovatelji politika, osim statističkih pokazatelja, na raspolaganju imaju i ankete i statistička istraživanja koji omogućuju praćenje u kojoj mjeri društvo razumije i prihvaća promjene. EGSO smatra da je potrebno provesti nova istraživanja, kao što su istraživanja Eurobarometra, kako bi se moglo pratiti kakva je percepcija društva o promjeni gospodarskog modela. Države članice i Europska komisija trebale bi podupirati i razvoj inicijativa za bolje mjerenje dobrobiti i analizu učinka gospodarskih djelatnosti na okoliš, kao što je ona njemačkog istraživačkog instituta ZOE, koji je razvio sustav pokazatelja poznat pod nazivom model „ekonomije američke krafne za EU do 2030.” ( 10 )

3.11. EGSO smatra neizbježnim prelazak s gospodarskog sustava u kojem je glavni pokretač bio rast na model u kojem prevladava održivi razvoj. S obzirom na iznimnu složenost te transformacije i goleme izazove koje ona donosi, prijedlozi novih pokazatelja sadržani u ovom mišljenju su, naravno, samo primjer mogućeg pristupa alatima za mjerenje u socijalnoj i gospodarskoj sferi i sferi okoliša.

Bruxelles, 8. prosinca 2021. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) COM (2021) 188 final, Taksonomija EU-a, korporativno izvješćivanje o održivosti, preferencije u pogledu održivosti i fiducijarne obveze: usmjeravanje financiranja radi ostvarivanja Europskog zelenog plana (SL C 517, 22.12.2021., str. 72,).

(2) Sažete bilješke s konferencije „Korak dalje od BDP-a”

https://ec.europa.eu/environment/beyond_gdp/proceedings/bgdp_proceedings_summary_notes.pdf (na engleskom jeziku).

(3) Izvješće Komisije za mjerenje gospodarske uspješnosti i društvenog napretka

https://ec.europa.eu/eurostat/documents/8131721/8131772/Stiglitz-Sen-Fitoussi-Commission-report.pdf.

(4) https://ec.europa.eu/info/publications/economic-policy-making-beyond-gdp-introduction_fr.

(5) https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030.

(6) OECD (2018.), Beyond GDP: Measuring what counts for economic and social performance (Izvan okvira BDP-a: mjerenje onoga što doprinosi gospodarskom i socijalnom učinku), Izdavaštvo OECD-a, Pariz – https://doi.org/10.1787/9789264307292-en.

OECD (2018.), For Good Measure: Advancing Research on Well-Being Metrics Beyond GDP (Za dobro mjerenje: unapređenje istraživanja o metrici dobrobiti izvan okvira BDP-a), Naklada OECD-a, Pariz – https://www.oecd-ilibrary.org/fr/economics/for-good-measure_9789264307278-en.

(7) https://est.etuc.org/wp-content/uploads/2021/05/FINAL-BEYOND-GDP-SOCIAL-PARTNERS-EU.pdf.

(8) Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „BDP i ostalo – sudjelovanje civilnog društva u odabiru dopunskih pokazatelja” (samoinicijativno mišljenje) (SL C 181, 21.6.2012., str. 14.).

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: Poboljšanje koordinacije ekonomskih politika za stabilnost, rast i radna mjesta – Alati za bolje gospodarsko upravljanje EU-om”, COM(2010) 367 final (SL C 107, 6.4.2011., str. 7.).

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „BDP i šire – mjerenje održivog razvoja” (SL C 100, 30.4.2009., str. 53.).

(9) COM (2021) 188 final, Taksonomija EU-a, korporativno izvješćivanje o održivosti, preferencije u pogledu održivosti i fiducijarne obveze: usmjeravanje financiranja radi ostvarivanja Europskog zelenog plana (SL C 517, 22.12.2021., str. 72.).

(10) Izvješće instituta ZOE: A Compass towards 2030 (Putokaz prema 2030.) (https://zoe-institut.de/en/publication/a-compass-towards-2030/).