KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, EUROPSKOM VIJEĆU, VIJEĆU I EUROPSKOJ SREDIŠNJOJ BANCI

Treće izvješće o napretku u smanjenju loših kredita i daljnjem smanjenju rizika u bankarskoj uniji

Uvod

U trenutačnom gospodarskom i financijskom kontekstu Europska unija trebala bi iskoristiti priliku za jačanje ekonomske i monetarne unije (EMU). U skladu s planom Komisije od 6. prosinca 2017. za produbljenje ekonomske i monetarne unije i u skladu s programom čelnika , dovršetak bankarske unije i dalje je jedan od ključnih ciljeva politike Unije. Dovršetak bankarske unije dodatno će ojačati povjerenje u bankarski sektor i općenito u ekonomsku i monetarnu uniju. Time će se pojačati otpornost ekonomske i monetarne unije na negativne šokove – omogućivanjem prekogranične privatne podjele rizika.

Ova je Komunikacija doprinos sastanku Europskog vijeća i sastanku na vrhu država europodručja u uključivom formatu od 27 država članica koji će se održati u prosincu i na kojima će se raspravljati o Europskom stabilizacijskom mehanizmu i dovršetku bankarske unije, uključujući daljnje korake prema uspostavi Europskog sustava osiguranja depozita, u skladu s izjavom s lipanjskog sastanka na vrhu država europodručja u uključivom formatu. Napredak bi trebao teći paralelno s napretkom u području smanjenja rizika.

Kako je Komisija naglasila u svojoj Komunikaciji od 11. listopada 2017. , bankarska unija trebala bi se dovršiti tako da se istovremeno postigne smanjenje i podjela rizika na temelju Plana Vijeća iz lipnja 2016. Smanjenje i podjela rizika međusobno se nadopunjuju i jačaju. Stoga bi trebalo paralelno ostvariti napredak u različitim područjima, uključujući dogovor o zaštitnom mehanizmu za jedinstveni fond za sanaciju i Europskom sustavu osiguranja depozita.

Jedno od ključnih područja za smanjenje rizika u europskom bankarskom sektoru jest daljnje smanjenje loših kredita. Zbog financijske krize i recesija koje su uslijedile sve više dužnika nije moglo otplaćivati svoje kredite jer je sve veći broj osoba i poduzeća bio suočen s trajnim poteškoćama u plaćanju ili čak sa stečajem. To je pogotovo bio slučaj u državama članicama suočenima s dugotrajnim ili dubokim recesijama. Zbog toga je u poslovnim knjigama brojnih banaka zabilježeno nagomilavanje loših kredita. Visoki udjeli loših kredita i dalje su velik izazov, osobito za neke države članice. Visoke razine loših kredita mogu negativno utjecati na rezultate banaka. Prvo, loši krediti banci donose manje prihode nego prihodujući krediti, čime smanjuju profitabilnost banke te mogu prouzročiti gubitke koji smanjuju njezin kapital. Drugo, loši krediti zahtijevaju velike količine ljudskih i financijskih resursa banke. Time se smanjuje sposobnost banke za kreditiranje, uključujući kreditiranje malih i srednjih poduzeća. S druge strane, taj negativni učinak na ponudu kredita smanjuje i sposobnost poduzeća da ulažu, što ima opipljiv učinak na realno gospodarstvo.

Kako bi smanjile visoke razine loših kredita, Unija je dogovorila sveobuhvatan skup mjera koje su navedene u „Akcijskom planu za rješavanje problema loših kredita u Europi” koji se trenutačno provodi. Kao odgovor na tu potrebu, i nadovezujući se na Plan Vijeća iz 2016., Komisija je u ožujku 2018. predstavila sveobuhvatan namjenski paket mjera za daljnje smanjenje loših kredita. Vijeće je postiglo dogovor da će se redovito baviti problemom loših kredita i procjenjivati postignuti napredak na temelju pregleda Komisije. Ova je Komunikacija treće takvo izvješće Komisije o napretku za Vijeće. Njome se nadopunjuje izvješće o napretku unije tržišta kapitala, koje je također doneseno danas.

1.Širi kontekst: smanjenje rizika u Uniji

Tijekom posljednjeg desetljeća Unija i njezine države članice uložile su znatne napore u smanjenje rizika u bankarskom sektoru. Niz mjera koje su poduzete nakon početka financijske krize doveo je do znatnog i konkretnog jačanja solventnosti banaka, njihove financijske poluge i likvidnosnih pozicija, značajnog poboljšanja upravljanja u bankarskom sektoru i nadzoru nad njim te povećanja mogućnosti sanacije banaka. Prosječne stope osnovnog kapitala banaka europodručja pod izravnim nadzorom jedinstvenog nadzornog mehanizma povećale su se s 14,18 % u drugom tromjesečju 2017. na 14,67 % u drugom tromjesečju 2018. To jačanje kapitalnih pozicija odražava se i u višim omjerima financijske poluge. Prosječni omjer financijske poluge dodatno se povećao s 5,08 % u drugom tromjesečju 2017. na 5,14 % u drugom tromjesečju 2018. Banke u europodručju zadržale su i otpornost na likvidnosne šokove – koeficijent likvidnosne pokrivenosti ostao je stabilan na 140,92 % u drugom tromjesečju 2018. u usporedbi sa 142,79 % u drugom tromjesečju 2017. Sve je to odraz odlučnih mjera poduzetih u cilju smanjenja rizika u cijelom europodručju. Zbog toga se rizici danas otklanjaju učinkovitije i ravnomjernije. Nedavno testiranje otpornosti na stres pokazuje da su napori banaka da ojačaju svoju kapitalnu osnovu posljednjih godina povećali njihovu otpornost i sposobnost da se odupru šokovima, što ističe zdravlje europskog bankarskog sustava.

Kako je navedeno u Komunikaciji o bankarskoj uniji iz 2017. i potvrđeno u drugom izvješću o napretku o smanjenju loših kredita, Komisija je predložila dodatne opsežne i komplementarne mjere za smanjenje rizika i jačanje otpornosti europskog bankarskog sektora. Primjerice, Komisija je u studenome 2016. predložila paket za smanjenje rizika u bankarskom sektoru, značajan zakonodavni paket za reviziju Direktive o oporavku i sanaciji banaka (BRRD), Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (SRMR), Direktive o kapitalnim zahtjevima IV (CRDIV) i Uredbe o kapitalnim zahtjevima (CRR) radi daljnjeg smanjenja preostalih rizika u bankarskom sektoru. Komisija pozdravlja značajan napredak koji je ostvaren u trijalozima između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o tom paketu koji bi trebao omogućiti postizanje dogovora do kraja godine. Komisija je u studenome 2016. donijela i prijedlog direktive o okvirima za preventivno restrukturiranje, pružanju druge prilike i mjerama za povećanje učinkovitosti restrukturiranja i postupaka u slučaju nesolventnosti i razrješenja od dugova. Učinkovita pravila za restrukturiranje i nesolventnost ključna su za sprečavanje i smanjenje loših kredita.

Tablica 1.: Ostvarenje plana za dovršetak bankarske unije

OPIS POLITIKE EUROPSKI PARLAMENT VIJEĆE MINISTARA 1. Europski sustav osiguranja depozita 2. Reforma kapitalnih zahtjeva 3. Sposobnost pokrivanja gubitaka i dokapitalizacije (uredba i direktiva) 4. Zajednički zaštitni mehanizam 5. Daljnji razvoj sekundarnih tržišta za loše kredite, uključujući učinkovitiji povrat vrijednosti 6. Minimalno pokriće gubitka za neprihodujuće izloženosti

DOGOVOR MOGUĆ UZ SNAŽAN POLITIČKI ANGAŽMAN SVIH INSTITUCIJA UNIJE

2.Najnovija kretanja u pogledu loših kredita

Udjeli loših kredita u prvoj polovini 2018. nastavili su se smanjivati. Time je nastavljen i potvrđen opći trend poboljšanja posljednjih godina. Najnoviji podaci pokazuju da se bruto udio loših kredita za sve banke u EU-u dodatno smanjio na 3,4 % (drugo tromjesečje 2018.), što je pad za 1,2 postotna boda na godišnjoj razini (vidjeti grafikon 1.). Udio loših kredita značajnih institucija isto tako se smanjio u istom razdoblju za gotovo jedan postotni bod na 4,4 %. To znači da se udio loših kredita kontinuirano smanjuje od četvrtog tromjesečja 2014. Neki drugi izvori podataka o dugotrajnijem trendu upućuju na to da se udio loših kredita približava razinama prije krize (vidjeti grafikon 2.). Stopa rezerviranja dodatno se poboljšala i povećala na 59 % (drugo tromjesečje 2018.).