Iz ove analize i našeg iskustva tijekom krize vidljivo je da i dalje vrijede načela, prioriteti i mjere iz europske industrijske strategije. Potreba za jačanjem otvorene strateške autonomije Europe i novog partnerskog pristupa s industrijom i međunarodnim partnerima sličnih stavova još je izraženija no prije godinu dana. Moramo se i dalje usredotočiti na temeljna pitanja iznesena prije godinu dana i ubrzati provedbu kako bi se industriji omogućilo da ubrza i predvodi tranzicije.

Kako bi tu potporu najbolje prilagodila, Komisija se oslanja na fleksibilan sektorski pristup naznačen u prošlogodišnjoj industrijskoj strategiji. U okviru prvog godišnjeg izvješća o jedinstvenom tržištu, u ovoj fazi identificirano je 14 industrijskih sektora te su analizirane njihove različite potrebe i izazovi. To pokazuje da se učinak krize i mogućnosti oporavka i obnove konkurentnosti znatno razlikuju. Dok je turizam najteže pogođen, tekstilna industrija, mobilnost te poduzeća iz područja kulture i kreativnosti suočavaju se sa sporijim i neravnomjernijim oporavkom, a digitalni sektor povećao je svoj prihod tijekom krize. Manja poduzeća i dalje su ranjivija, pri čemu ih je 60 % prijavilo pad prometa u drugoj polovini 2020..

Godinu dana kasnije postoje određeni oprezni znaci poboljšanja te se očekuje snažan rast gospodarstva EU-a u 2021. i u 2022. Poboljšali su se i izgledi za brz oporavak svjetske trgovine te će maksimalno iskorištavanje tih trgovinskih mogućnosti biti ključan dio oporavka poduzeća u cijeloj Europi. No i dalje se smanjuju kratkoročni planovi privatnih ulaganja i sve veći broj poduzeća suočen je sa znatnim problemima povezanima s likvidnošću, što upućuje na to da će oporavak potrajati te da će biti nužna trajna potpora.

Polazište za to ažuriranje jest bilježenje stvarnog učinka zbivanja iz prošle godine na europsko gospodarstvo i industriju. Planom za oporavak Europe, NextGenerationEU, temeljenim na početnoj analizi i procjeni potreba i višegodišnjim financijskim okvirom za 2021.–2027. pružit će se dosad nezabilježena financijska potpora građanima i poduzećima EU-a. Zaključci su bili upečatljivi po bilo kojem mjerilu: gospodarstvo EU-a u 2020. smanjilo se za 6,3 %, što je popraćeno velikim gubicima prihoda i smanjenjem broja radnih mjesta i ulaganja.

Europska komisija predstavila je 10. ožujka 2020. dokument „Nova industrijska strategija za Europu“. U dokumentu je iznesen plan za to kako bi industrija EU-a, vodeća na svjetskoj razini, mogla predvoditi dvostruku ekološku i digitalnu tranziciju na temelju snage njezinih tradicija, poduzeća i građana kako bi povećala svoju konkurentnost. Njime se pokreće novi politički pristup kako bi se to ostvarilo, s naglaskom na boljem povezivanju potreba i potpore svim dionicima u svim vrijednosnim lancima ili industriji. U tu svrhu u dokumentu su naglašeni temelji industrije – inovacije, konkurentnost i snažno jedinstveno tržište koje dobro funkcionira – a istovremeno se jača globalna konkurentnost s pomoću otvorenih tržišta i jednakih uvjeta.

2.Naučene pouke i ubrzavanje tranzicija

Izazovno razdoblje kroz koje Europa i dalje prolazi dobar je temelj i dobar izvor pouka. Tijekom protekle godine svjedočili smo otpornosti našeg jedinstvenog tržišta i najboljih sastavnica u industriji. Na temelju znanstvene izvrsnosti u biološkim znanostima Europa je predvodila globalni razvoj i proizvodnju cjepiva protiv bolesti COVID-19, posebno zahvaljujući Strategiji EU-a za cjepiva i potpori EU-a za jačanje industrijskih kapaciteta. Svjedočili smo tome da su poduzeća preusmjeravala proizvodnju kako bi zadovoljila hitne potrebe, bilo za osobnom zaštitnom opremom, sredstvima za dezinfekciju ruku ili potrebama za proizvodnjom cjepiva. Druga su poduzeća prešla na e-trgovinu preko noći ili su upotrebljavala digitalne alate kako bi pronašla nove dobavljače ili lance opskrbe. Unatoč znatnom padu potražnje za energijom i utjecaju na ključne energetske operatore, unutarnje energetsko tržište dobro se prilagodilo i nije bilo prekida u opskrbi energijom.

No to nije bilo izvedivo za sve. Budući da su ograničenja kretanja prisilila mnoga poduzeća na zaustavljanje rada, granice su zatvorene, lanci opskrbe su prekinuti, potražnja je poremećena, a radnici i pružatelji usluga nisu se mogli kretati unutar Europe. Kada su kamioni zaustavljeni na unutarnjim granicama, brzo je postalo vidljivo koliko su proizvodnja i gospodarstvo danas integrirani u Europi. Blokada slobodnog protoka robe, usluga i ljudi snažno je utjecala na lance vrijednosti i gospodarsku aktivnost, narušila europsku solidarnost i ometala koordinirani odgovor na krizu. Zalihe su blokirane na granicama, cijene zračnog tereta naglo su porasle jer su zrakoplovi prizemljeni, a neravnoteža u trgovinskim tokovima dovela je do nestašice pomorskih kontejnera.

Već sada se mogu izvući važne pouke:

Ponajprije, kriza je naglasila ključnu potrebu za očuvanjem slobodnog kretanja ljudi, roba, usluga i kapitala na jedinstvenom tržištu te potrebu za zajedničkim radom kako bi se ojačala otpornost tržišta na poremećaje. Granične kontrole i zatvaranja granica i nekoordinirana nacionalna ili regionalna ograničenja te mjere ograničavanja slobodnog kretanja ljudi, koje su često prilagođavane, dodatno su pogoršale nesigurnost i povećale troškove usklađenosti, što je uzrokovale ozbiljna kašnjenja i dovelo do znatnih poremećaja u lancima opskrbe u mnogim industrijskim sektorima. S pomoću zelenih traka i drugih ad hoc mjera EU-a znatno je ublažen mogući štetan učinak jednostranih i nekoordiniranih nacionalnih mjera na cijelom jedinstvenom tržištu. Slobodno kretanje usluga također je snažno pogođeno, uključujući prisilnim privremenim zatvaranjem poduzeća koja nisu ključna, ograničenjima putovanja i nejasnoćama u pogledu primjenjivih pravila o prekograničnom kretanju. To je pak dovelo do poteškoća za prekogranične radnike i nedostatka sezonskih radnika – navodimo tek neke primjere. Jedinstveno tržište u Europi oslanja se na izrazito mobilnu i raspoloživu radnu snagu.

Zatim, te su situacije potaknule širu svijest o potrebi za analizom i rješavanjem tehnoloških i industrijskih strateških ovisnosti. EU i njegovi trgovinski partneri postaju otporni jer su globalna tržišta otvorena i integrirana u globalne vrijednosne lance, što pomaže u apsorpciji šokova i poticanju oporavka. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da poremećaji u globalnim lancima vrijednosti mogu utjecati na određene ključne proizvode i resurse, kao što je medicinska oprema, koji su posebno važni za društvo i gospodarstvo EU-a. Jedna od ključnih pouka krize jest bolje razumijevanje trenutačnih i mogućih budućih strateških ovisnosti Europe. To će biti temelj za razvoj razmjernih i ciljanih mjera politike, utemeljenih na činjenicama, za rješavanje strateških ovisnosti uz istodobnu zaštitu otvorenog i konkurentnog gospodarstva EU-a temeljenog na trgovini. EU će i dalje pokazivati svoju sklonost međunarodnoj suradnji i dijalogu, ali i spremnost na borbu protiv nepoštenih praksi i stranih subvencija kojima se ugrožavaju ravnopravni uvjeti na jedinstvenom tržištu.

Konačno, ova dosad nezabilježena godina pokazala je da su poslovni modeli za ekološku i digitalnu tranziciju čvršći no ikad. Srednjoročno će sve poslovne aktivnosti morati postati održive; zbog bolesti COVID-19 ugroženi su mnogi ustaljeni obrasci, što će poremetiti stare navike i ubrzati ekološku tranziciju. Kako bi EU ojačao svoje industrijske prednosti tijekom tradicije, bit će ključno uložiti napore da se zajamči siguran i dostatan pristup čistoj energiji po konkurentnim cijenama na cijelom jedinstvenom tržištu. Kvalificirana radna snaga ključna je za osiguravanje uspješnih tranzicija, potporu konkurentnosti europske industrije i otvaranje kvalitetnih radnih mjesta. Digitalizacija sada ima stratešku ulogu u nastavku gospodarskih aktivnosti te je uistinu promijenila način poslovanja. Gospodarstva, poduzeća i njihovi zaposlenici u opasnosti su da budu zapostavljeni kako se tranzicija ubrzava. Digitalni i ekološki poslovni modeli i tehnologije donijeli su prednost poduzećima koja su već prihvatila tu tranziciju u usporedbi s onima koji nisu. Poduzeća koja potiču promjene i dalje će uživati ključnu prednost predvodnika na tržištu. Sve veća informiranost potrošača i potražnja za tom tranzicijom također su prilika koju treba iskoristiti.

Spremnost na promjene je velika. Konkurentna održivost koju omogućuju nove, često digitalne tehnologije i usluge i dalje je naš cilj. Poduzeća najbolje mogu odrediti kako će postati konkurentna i vodeća u svojem sektoru te kako će pronaći rješenja za svoje izazove. Prema potrebi, naša industrijska politika trebala bi imati koristi od prilagodljivih oblika javno-privatnog partnerstva i novih oblika suradnje između privatnog i javnog sektora kako bi se ubrzala isporuka inovativnih rješenja koja inače ne bi bilo moguće postići. Socijalni dijalog koji dobro funkcionira bit će presudan za uključivu tranziciju.

Praćenje industrijskih trendova i konkurentnosti U godišnjem izvješću o jedinstvenom tržištu utvrđuje se niz ključnih pokazatelja uspješnosti (KPI) na temelju javno dostupnih izvora podataka, za analizu gospodarskih kretanja i praćenje postignutog napretka, usmjeravanje na konkurentnost, integraciju jedinstvenog tržišta, MSP-ove, dvostruku tranziciju i gospodarsku otpornost. KPI-jevi omogućuju i pogled u budućnost na temelju ulaganja i pokazatelj su povjerenja; ujedno se njima daje pregled performansi gospodarstva EU-a, u usporedbi s međunarodnim partnerima i analizirajući specifičnost industrijskih sektora. S pomoću analize tih pokazatelja, koju će Komisija redovito provoditi, može se olakšati zauzimanje strateškog stava o gospodarstvu EU-a, i mogu se predvidjeti izazovi te se na njoj mogu temeljiti odluke o politikama i ulaganjima. Iako će učinak krize imati dugotrajne posljedice, oporavak EU-a je započeo. U nekoliko industrijskih sektora prihodi su gotovo dosegli razine prije bolesti COVID-19, čak i ako je dinamika i dalje donekle slaba. Pozitivni signali proizlaze i iz analize gospodarskog raspoloženja koje se u travnju 2021. poboljšalo u gotovo svim sektorima (vidjeti sliku 1.) No ključno je nastaviti pratiti putanju oporavka svih sektora. Podaci zapravo pokazuju da su javne intervencije bile učinkovite u ograničavanju nezaposlenosti i stečajeva, no povećan je rizik od naglog porasta otpuštanja i nesolventnosti. Komisija će pratiti glavne pokazatelje konkurentnosti cjelokupnog gospodarstva EU-a, u potpunosti u skladu s postojećim alatima za praćenje, posebno sljedeće: - integracijom jedinstvenog tržišta, na temelju pokazatelja o trgovini unutar EU-a ili disperziji cijena u državama članicama, kako bi lakše procijenila politike kojima se potiče povoljno okruženje za poslovanje i inovacije, - rastom produktivnosti, na temelju produktivnosti rada, - međunarodnom konkurentnosti, na temelju globalnog tržišnog udjela EU-a ili trgovine izvan EU-a, radi potpore politikama za otvoren i pravedan pristup izvoznim tržištima, - javnim i privatnim ulaganjima, na temelju podataka o neto javnim i neto privatnim ulaganjima kao postotku BDP-a, kako bi se prikazala potencijalna preobrazba gospodarstva u skladu s ciljevima dvostruke tranzicije, - ulaganjima u istraživanje i razvoj na temelju javnih i privatnih ulaganja u istraživanje i razvoj kao postotka BDP-a, za potporu inovacijama.

3.Jačanje otpornosti jedinstvenog tržišta

Povećanje otpornosti jedinstvenog tržišta na krize

Jedinstveno tržište najvažniji je resurs EU-a koji nudi sigurnost, široko područje poslovanja i globalnu odskočnu dasku za naša poduzeća, uz široku dostupnost kvalitetnih proizvoda za potrošače. No taj se resurs ne može uzeti zdravo za gotovo. Poduzeća i građani posebno su u prvim danima pandemije bili pogođeni zatvaranjem granica, poremećajima u opskrbi i nedostatkom predvidljivosti.

Iako su postojeći instrumenti jedinstvenog tržišta korisni, u krizi se pokazalo da se mogu poboljšati u hitnim situacijama. Kao što je predsjednica von der Leyen najavila u veljači 2021., Komisija će predložiti Instrument jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve kao strukturno rješenje za osiguravanje dostupnosti i slobodnog kretanja ljudi, roba i usluga u kontekstu mogućih budućih kriza. Ovim bi se instrumentom trebala zajamčiti bolja razmjena informacija, koordinacija i solidarnost kada države članice donose mjere povezane s krizom. Njime će se ublažiti negativni učinci na jedinstveno tržište, uključujući osiguravanjem učinkovitijeg upravljanja. S pomoću tog instrumenta trebalo bi izgraditi i mehanizam kojim bi Europa mogla odgovoriti na nestašicu ključnih proizvoda ubrzavanjem dostupnosti proizvoda (npr. postavljanjem i razmjenom standarda, ubrzanjem ocjene usklađenosti) te jačanjem suradnje u području javne nabave. Instrument će se uskladiti s relevantnim inicijativama politike kao što su predstojeći prijedlog za osnivanje Europskog nadzornog tijela za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA) i utvrđivanje plana za prijevoz i mobilnost u hitnim situacijama kao i relevantnom međunarodnom praksom usmjerenom na rješavanje hitnih situacija ili osiguravanje i ubrzavanje dostupnosti osnovnih proizvoda.

Slika 2 Ključni elementi instrumenta jedinstvenog tržišta za hitne slučajeve

Jedinstveno tržište koje dobro funkcionira kako bi se potaknuo oporavak

U prošloj godini ponovno je potvrđena potreba za uklanjanjem trajnih i znatnih prepreka koje otežavaju dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Dobro funkcioniranje jedinstvenog tržišta zahtijeva neumorne napore u brojnim područjima:

·trajno upravljanje djelotvornom usklađenošću s postojećim pravilima jedinstvenog tržišta,

·trajno ulaganje u produbljivanje integracije u područjima koja nude najveće mogućnosti,