1.Uvod

Junckerova Komisija nastojala je poduzimati različite korake, na drugačiji način. Odlučno smo se usredotočili na deset političkih prioriteta i ostvarili konkretne rezultate u pitanjima koja su Europljanima najvažnija. Demokratske promjene bile su jedan od tih prioriteta, a tijekom prošlog mandata načela bolje regulative zauzimala su središnje mjesto u našim postupcima oblikovanja politika jer je otvorenije i participativnije, na dokazima utemeljeno oblikovanje politika ključno za poboljšanje legitimnosti djelovanja EU-a. Preobrazili smo unutarnje metode rada i postupke planiranja kako bismo bolju regulativu ugradili u sve faze planiranja i programiranja te izrađivali djelotvornije godišnje programe rada.

Uvođenje načelâ bolje regulative potaknuto je željom za boljim europskim upravljanjem i uključivanjem održivog razvoja u oblikovanje politika Unije tako da se gospodarski, socijalni i okolišni učinci razmatraju zajedno. Bolja regulativa podrazumijeva profesionalizaciju svih aspekata oblikovanja politika i održavanje njegove svrhovitosti u današnjem svijetu. Ona nije nejasan birokratski postupak. Bolja regulativa znači da će se propisi donositi kad su potrebni da bi se ostvarili zajednički ciljevi koji se mogu djelotvorno postići samo zajedničkim djelovanjem na europskoj razini. Ona nema skrivenu deregulatornu svrhu. Bolja regulativa znači i razmatranje alternativnih načina postizanja rezultata jer propisi nikad ne bi trebali biti sami sebi cilj. Mjere na razini EU-a uvijek bi trebale imati dodanu vrijednost u odnosu na ono što se može učiniti na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini.

Ova je Komisija stoga bila ambiciozna kad je trebalo i suzdržana kad je bilo moguće. Težili smo ostvarenju boljih rezultata za naše građane i poduzeća. Nastojali smo izgraditi povjerenje u institucije Unije. Poticali smo i aktivno sudjelovanje građana i dionika u oblikovanju djelovanja Unije, onoga što bi trebala činiti ili što bi trebala činiti drukčije, kao i onoga što više ne bi trebala činiti. Utvrđivanjem okvira za postizanje transparentnosti, odgovornosti i donošenja odluka na temelju dokaza, predanost Komisije boljoj regulativi i provedba ključnih mjera najavljenih u svibnju 2015. omogućila nam je da postignemo stvarni napredak u ostvarivanju tih ciljeva.

Okvir 1. Ključne mjere u okviru bolje regulative najavljene u svibnju 2015. ·Veće sudjelovanje dionika zahvaljujući i. mogućnostima davanja povratnih informacija tijekom cijelog životnog ciklusa politike, među ostalim o nacrtima delegiranih i provedbenih akata; ii. obvezi savjetovanja u trajanju od 12 tjedana o svim novim prijedlozima i evaluacijama; i iii. novom zajedničkom internetskom portalu na kojem svi dionici mogu dobiti informacije o novim inicijativama i izraziti svoja stajališta; ·Integrirane smjernice i sveobuhvatni paket instrumenata za službe Komisije o primjeni bolje regulative u cijelom ciklusu politike; ·Ponovna obveza evaluacije postojećeg zakonodavstva prije predlaganja izmjena („prethodna evaluacija”); ·Neovisni Odbor za nadzor regulative koji preispituje kvalitetu svih procjena učinaka i glavnih evaluacija i sastoji se od sedam stalnih članova koji ne sudjeluju u oblikovanju politika, uključujući tri člana koji nisu iz institucija EU-a; ·Nova obveza da se sustavno provjeravaju mogućnosti pojednostavnjenja i povećanja učinkovitosti pri reviziji postojećeg zakonodavstva, a da se pritom ne umanjuje njegova svrha; ·Platforma REFIT za pružanje sveobuhvatne potpore Komisiji u izvršenju te zadaće; i ·Prijedlog na temelju kojeg je 13. travnja 2016. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije postignut novi Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva .

Objavili smo komunikacije u kojima se navode rezultati ostvareni posljednjih godina i od 2017. izrađujemo godišnja izvješća o smanjenju opterećenja.

Grafikon 1. Pregled aktivnosti za bolju regulativu u razdoblju 2015.–2018.

·U 2018. je više od 70 % javnih savjetovanja prevedeno na sve službene jezike EU-a. ·U više od tri četvrtine procjena učinka kojima su popraćeni prijedlozi revizije zakonodavstva poštuje se načelo prethodne evaluacije.

Došlo je vrijeme da se osvrnemo na to kako funkcioniraju ti razni instrumenti i postupci za bolju regulativu. Cilj je bio utvrditi što dobro funkcionira, što je problematično i koje su glavne pouke. Poruka je općenito pozitivna: zahvaljujući boljoj regulativi poboljšao se način oblikovanja politika i ona bi i ubuduće trebala biti u središtu naših metoda rada. No ima prostora za dodatna poboljšanja i utvrdili smo područja koja bi trebalo razmotriti u okviru šire rasprave o budućim poboljšanjima. To će ovisiti o većim zajedničkim nastojanjima svih uključenih u izradu i provedbu političkih rješenja.

U okviru ove analize stanja pregledali smo literaturu, savjetovali se s javnosti i tražili mišljenja drugih institucija i tijela te službi Komisije koje bolju regulativu primjenjuju u svakodnevnom radu. U obzir su uzeti i zaključci Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost

i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije” (dalje u tekstu „Radna skupina”) te obveze koje je Komisija preuzela kao odgovor na te zaključke.

Željeli bismo istaknuti doprinos dionika ovoj analizi stanja jer su svojim povratnim informacijama omogućili bogat uvid u trenutačno funkcioniranje bolje regulative. Detaljni rezultati analize stanja izneseni su u popratnom radnom dokumentu službi Komisije. U ovoj se Komunikaciji prvo ističu opće pouke koje se mogu izvući, a zatim razmatraju neka određena područja bolje regulative u kojima su moguća dodatna poboljšanja.

2.Opće pouke

Općenito se smatra da je od 2015. napredak ostvaren u više dimenzija. Jednako je prisutna potreba da bolja regulativa ostane sastavni dio Komisijina načina rada i da se i ubuduće stalno nastoji uvoditi nova poboljšanja.

To je opće prihvaćeno stajalište u svim skupinama dionika, neovisno o pojedinačnim specifičnim interesima. Stajališta su prije bila više polarizirana, što upućuje na sveobuhvatnost i uravnoteženost Komisijina sustava bolje regulative. Anketirano osoblje Komisije smatra da su dostupni pravi instrumenti i načela bolje regulative, a dali su i mnoge korisne prijedloge koji će se uzeti u obzir u budućim razmatranjima načina poboljšanja instrumenata za bolju regulativu i njihove upotrebe. Pregledom literature također je ustanovljeno da stručnjaci cijene veće zalaganje Komisije za oblikovanje politika na temelju dokaza, pomoć koju pružaju njezine smjernice i paket instrumenata za bolju regulativu, vrijednost načela prethodne evaluacije te znatno veće mogućnosti sudjelovanja u oblikovanju politika EU-a. Naposljetku, i OECD-ova usporedna ocjena sustava bolje regulative u njegovim zemljama članicama iz 2018. pokazuje da su Komisijine reforme iz 2015. donijele znatna poboljšanja. Općenito, regulatorna politika Komisije sada je među najboljima u OECD-u.

Iz analize stanja vidljivo je da se bolja regulativa cijeni i da postoji potreba za njezinom daljnjom primjenom i poboljšanjima. Štoviše, razlozi za bolju regulativu sada su čak jači nego prije. U „postčinjeničnom” svijetu u kojem dezinformiranje, „jeka” mišljenja na društvenim medijima i izričita propaganda zajedno ugrožavaju demokratsku raspravu i znanstvene autoritete, oblikovanje politika na temelju dokaza nije samo bivši prioritet ni trenutačna uobičajena profesionalna praksa, nego je ključni imperativ budućnosti.

Instrumenti bolje regulative primjenjuju se u promjenjivom svijetu u kojem se politički izazovi i prioriteti stalno razvijaju. Ostvarivanje naših klimatskih ciljeva i ciljeva održivog razvoja UN-a ima sve veću važnost. Istodobno se ubrzava tempo tehnoloških promjena. U ovom sve složenijem svijetu iznimno je važno da razumijemo međusektorske učinke i da prepoznamo prilike za sinergije kako bismo osmislili i provodili odgovarajuća politička rješenja u cijelom ciklusu politike, od evaluacije do provedbe. Primjerice, važno je imati regulativu kojom se s jedne strane potiču inovacije, a s druge inovacije koriste za dobrobit okoliša, gospodarstva i građana EU-a. Ili regulativu kojom se promiče digitalna dimenzija našeg zakonodavstva. To su neke od promjena koje će utjecati na način na koji oblikujemo politike i prijedloge potkrepljujemo dokazima iz evaluacija i procjena učinka.

Načela bolje regulative trebala bi biti sastavnica institucijske kulture svakog javnog tijela koje ima zadaće istovjetne onima koje su povjerene Europskoj komisiji. Na temelju zaključaka analize stanja, posebice razgovora s osobljem, jasno je da je u Komisiji posljednjih godina u tijeku takva promjena u kulturi. No ta promjena još nije nepovratna. Europska komisija morat će još neko vrijeme iznutra i prema van isticati važnost bolje regulative da bi ta promjena postala trajna.

Instrumenti i postupci bolje regulative podrška su donošenju političkih odluka, a ne njegova zamjena. Njihova je ključna svrha pružiti najbolju moguću osnovu za donošenje pravodobnih i dobrih političkih odluka. To u praksi katkad može biti izazov zbog stalno novih i hitnih političkih potreba i dugotrajnosti postupaka bolje regulative. Zato su u praksi bile potrebne neke prilagodbe i iznimke u postupcima bolje regulative, a realistično je pretpostaviti da će tako biti i u budućnosti. Komisija je nastojala maksimalno reducirati iznimke od općih pravila o potrebi za evaluacijom, javnim savjetovanjem i procjenom učinka, jasno i transparentno obrazložiti iznimke javnosti i činiti sve što je u njezinoj moći da što više poštuje načela bolje regulative u danim okolnostima. Analiza stanja pokazuje da je u tome uglavnom uspijevala, ali ne uvijek. Opravdano je, u mjeri u kojoj je to moguće, uložiti veći trud u planiranje i bolje komuniciranje o aspektima inicijative koji se odnose na bolju regulativu.

Prakse bolje regulative nisu bez troškova. One podrazumijevaju novčana ulaganja i ljudske resurse te produljuju vrijeme koje je potrebno da bi se inicijativa pripremila za donošenje, s obzirom na formalne zahtjeve postupka donošenja politike. Ta su ulaganja opravdana jer donose koristi, a doprinose i bržem i informiranijem odlučivanju suzakonodavaca o prijedlozima Komisije. Međutim, troškovi i dalje moraju biti proporcionalni. U zaključcima analize stanja predloženi su načini poboljšanja djelotvornosti postupaka bolje regulative, a da se pritom ne umanji njihova svrha. Moramo više uvažavati, razmjenjivati i iskorištavati iskustvo i stručnost osoblja Komisije i Odbora za nadzor regulative.