EUROPSKA KOMISIJA Bruxelles, 10.1.2017. COM(2017) 12 final KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Sigurniji i zdraviji rad za sve - Modernizacija zakonodavstva i politike EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu {SWD(2017) 9 final}

{SWD(2017) 10 final}







Uvod Tijekom posljednjih 25 godina EU je predvodnik u postavljanju visokih standarda zaštite radnika od rizika za zdravlje i sigurnost na radnom mjestu na svojem području te promiče visoke razine zaštite i u trećim zemljama. Politika sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu doprinosi cilju poboljšanja sigurnosti i zdravlja radnika unutar EU-a. Prema najnovijim dostupnim podacima stopa smrtnih slučajeva u nesrećama na radu smanjila se za gotovo 1/4 u usporedbi sa situacijom iz 2008.; međutim, trendovi su različiti u pojedinim državama članicama. Postotak radnika EU-a s koji su prijavili barem jedan zdravstveni problem uzrokovan ili pogoršan radom smanjio se za gotovo 10 %. Ulaganje u sigurnost i zdravlje na radnom mjestu ima mnogo smisla. Ono poboljšava živote ljudi sprječavanjem bolesti i nesreća povezanih s radom te ima opipljiv pozitivan utjecaj na gospodarstvo EU-a. Uz to vodi poboljšanoj poslovnoj produktivnosti i boljim rezultatima. Na makroekonomskoj razini doprinosi nacionalnoj konkurentnosti. Različite studije dokazuju da će poslodavac imati dvostruki povrat svakog eura potrošenog na sigurnost i zdravlje na radnom mjestu. Zakonodavni okvir EU-a imao je ključnu ulogu u oblikovanju strategija za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu na nacionalnoj razini i razini poduzeća. Detaljnom ex post evaluacijom pravne stečevine EU-a kojom su se provjeravale relevantnost, učinkovitost, djelotvornost, usklađenost i dodana vrijednost EU-a, a koju je provela Komisija, potvrđeno je da je okvir ispunio cilj primjerene zaštite radnika. Ta evaluacija u okviru programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) sastoji se od Okvirne direktive 89/391/EEZ i 23 povezane direktive. U njoj je zaključeno da je ukupna struktura pravne stečevine EU-a u području sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu, koja se sastoji od Okvirne direktive usmjerene na postizanje ciljeva i nadopunjene posebnim direktivama, općenito djelotvorna i svrsishodna. Međutim, ukazano je na posebne odredbe pojedinačnih direktiva koje su zastarjele i istaknuta je potreba za pronalaskom djelotvornih načina za suočavanje s novim rizicima. Način na koji su države članice prenijele direktive EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu bitno se razlikuje među državama članicama. Troškovi usklađivanja stoga su različiti i ne mogu se jednostavno izdvojiti iz detaljnijih nacionalnih obveza. Međutim, cjelokupno gledano, u evaluaciji je jasno zaključeno da je poštovanje direktiva o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu veći izazov za male i srednje poduzetnike nego velika poduzeća, dok su u isto vrijeme stope ozbiljnih i smrtonosnih ozljeda veće kod malih i srednjih poduzeća. Stoga su potrebne posebne mjere potpore kako bi se došlo do malih i srednjih poduzeća i pomoglo im da povećaju svoju usklađenost na učinkovit i djelotvoran način. Na temelju detaljne ex post evaluacije jasno je da EU mora nastaviti ulagati u sigurnost i zdravlje na radnom mjestu kako bi ostao na čelu i osigurao djelotvornu zaštitu radnika, među ostalim s obzirom na promjenjivu prirodu posla i nove rizike. Mjere sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu trebale bi obuhvatiti što veći broj ljudi na poslu, bez obzira na radne odnose u kojima se nalaze i veličinu poduzeća u kojem rade. Poštovanje pravila za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu treba biti izvedivo u poduzećima svih veličina i djelotvorno praćeno na terenu. Mjere moraju biti usmjerene na rezultate umjesto da su samo na papiru i potrebna je maksimalna uporaba novih digitalnih alata kako bi se olakšala njihova provedba. U svojem izvješću iz 2015. o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020. Europski parlament skrenuo je pozornost Komisije na važnost provedbe, poštovanja i izvršenja zakonodavstva u području sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu kao i na niz povećanih ili novih rizika. U izvješću je posebno naglašena potreba zaštite svih radnika bez obzira na veličinu poslodavca, vrstu posla ili ugovora. Imajući te zajedničke ciljeve na umu i kao dio sveukupne strategije za moderno zapošljavanje i socijalne sustave u EU-u – kako je navedeno u opsežnom savjetovanju o europskom stupu socijalnih prava započetom u ožujku – sljedećim ključnim mjerama, detaljnije pojašnjenima u Prilogu 1., dao bi se nov poticaj strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu :

Tri najvažnije mjere sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu 1) Jačanje borbe protiv raka povezanog s radom putem zakonodavnih prijedloga popraćenih pojačanim usmjeravanjem i podizanjem svijesti; 2) Pomaganje poduzećima, posebice mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima, u poštovanju pravila o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu; 3) Suradnja s državama članicama i socijalnim partnerima kako bi se uklonila ili ažurirala zastarjela pravila, a napori usmjerili na osiguravanje bolje i šire zaštite, poštovanja i izvršenja na terenu. 1.Borba protiv raka povezanog s radom i rukovanje opasnim kemikalijama Procijenjeno je da je 2012. u EU-u kod 91 500 – 150 500 ljudi prethodno izloženih karcinogenim tvarima na radu dijagnosticiran rak. Nadalje, 2012. je od 57 700 do 106 500 smrti uzrokovanih rakom pripisano izloženosti karcinogenim tvarima na radu, što znači da je rak najčešći uzrok smrtnih slučajeva povezanih s radom u EU-u. Gotovo je nemoguće odrediti vrijednost ljudskog života i izgubljene kvalitete života. Izravni troškovi raka povezanog s radom u smislu gubitka produktivnosti i zdravstvenih troškova iznose otprilike 4 – 7 milijardi EUR godišnje. Neizravni troškovi mogu iznositi čak gotovo 334 milijarde EUR (242 – 440) godišnje. Nacionalne mjere u tom području uvelike se razlikuju, što znači da su radnici diljem EU-a različito zaštićeni. Na razini EU-a minimalni standardi za zaštitu radnika od izloženosti kemikalijama na poslu određeni su Direktivom o karcinogenim i mutagenim tvarima (Direktiva 2004/37), Direktivom o kemijskim sredstvima (Direktiva 98/24) i Direktivom o azbestu (2009/148). One nadopunjavaju mjere utvrđene Uredbom (EZ) br. 1907/2006 o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i drugim propisima o kemikalijama usmjeravanjem na posebne situacije na radnom mjestu.

Graničnim vrijednostima za kemikalije određenima na razini EU-a potiču se bolje razine zaštite diljem EU-a te se pridonosi ravnopravnijim uvjetima za poduzeća i pomaže poduzećima koja djeluju preko granica da uštede na troškovima usklađivanja jer mogu upotrebljavati istu tehnologiju za zaštitu radnika na različitim mjestima. Postoji i važan element ekonomije razmjera u složenim znanstvenim procjenama koje su temelj za utvrđivanje posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije, kojim se omogućuje državama članicama da usmjere više financijskih sredstava na zaštitu i preventivne mjere. Stoga je važno preispitati ili donijeti nove granične vrijednosti na razini EU-a za najopasnije tvari. Nakon prihvaćanja prijedloga za izmjenu Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima te utvrđivanje ili preispitivanje obvezujućih graničnih vrijednosti za profesionalnu izloženost koje se odnose na 13 kemijskih tvari donesenog 13. svibnja 2016., Komisija danas donosi novi prijedlog za poboljšanje zaštite četiri milijuna radnika unutar EU-a djelovanjem na dodatne karcinogene kemijske tvari. Zalaže se za nastavak napora na sprječavanju smrtnih slučajeva uzrokovanih rakom povezanim s radom i drugih zdravstvenih problema daljnjim zakonodavnim prijedlozima.

Zakonodavstvo za poboljšanje zaštite od opasnih tvari

i borbu protiv raka povezanog s radom Druga izmjena Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima. Daljnje izmjene Direktive o karcinogenim i mutagenim tvarima predviđaju se s obzirom na tvari poput formaldehida, berilija, kadmija, spojeva kroma (VI) i spojeva nikla. Započeo je rad na novom prijedlogu Komisije čije je predstavljanje predviđeno za početak 2018. Paralelno, nastavit će se rad na poboljšanju važnosti i djelotvornosti Direktive o kemijskim sredstvima preispitivanjem postojećih i utvrđivanjem daljnjih (indikativnih) graničnih vrijednosti za profesionalnu izloženost i bioloških graničnih vrijednosti 2017. i 2018. Potreban je čvrst znanstveni temelj kako bi se poduprle mjere sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu, posebno u vezi s opasnim kemikalijama. Komisija će tražiti savjet od Znanstvenog odbora za ograničenja profesionalne izloženosti ili Odbora za procjenu rizika Europske agencije za kemikalije. Znanstvene procjene iz tih izvora služit će kao temelj za prijedloge koji podliježu procjeni učinka i socijalnom dijalogu, kao i tripartitnom savjetovanju. Nakon dobivanja rezultata studije „HazChem@Work” koju je naručila Komisija, početkom 2017. uspostavit će se baza podataka o profesionalnoj izloženosti za neke od opasnih kemikalija. To će biti važan korak prema boljoj dostupnosti i dijeljenju podataka o utjecajima na zdravlje, potencijalu za izloženost i postojanju nacionalnih graničnih vrijednosti povezanih s radom koje se odnose na prioritetne opasne tvari. Osim toga, Komisija će pojačati i dodatno razraditi analizu podataka dobivenih iz ključnih izvora informacija te će aktivno raditi na ostvarivanju napretka u prikupljanju podataka za Europsku statistiku profesionalnih bolesti . Druga je obećavajuća mjera Europska inicijativa biomonitoringa ljudi, velika nova zajednička inicijativa koja se financira sredstvima iz programa Obzor 2020. i sredstvima 26 država članica kako bi se stvorili novi znanstveni dokazi iz usklađenih podataka o izloženosti kemikalijama i zdravlju. Zaštita radnika od izloženosti opasnim kemikalijama potiče se direktivama o kemikalijama u okviru sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu i bitno je pojačana Uredbom REACH i drugim pravnim aktima za reguliranje kemikalija. U nedavnom mišljenju o platformi REFIT priznata je komplementarnost dvaju sustava, ali je preporučeno da Komisija treba podizati svijest i izdavati smjernice za njihovo uvođenje kako bi sučelja između Uredbe REACH i zakonodavstva o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu bila jasno uspostavljena. Prema tome, daljnji je rad u tijeku i na znanstvenoj i na administrativnoj razini kako bi se uklonile nejasnoće i preklapanja u izradi i praktičnoj primjeni ovog zajedničkog okvira EU-a za rukovanje opasnim kemikalijama. Komisija će predstaviti zajednički pristup 2017. Zakonodavno djelovanje treba biti popraćeno djelotvornim provođenjem na radnom mjestu. U tom će kontekstu Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu održati Kampanju za zdrava radna mjesta o temi opasnih tvari u razdoblju 2018. – 2019., a Odbor viših inspektora rada objavit će relevantne vodiče, poput vodiča o sprječavanju izloženosti kristalnoj silicijevoj prašini koja udisanjem može doprijeti u pluća. 2.Pomaganje poduzećima u poštovanju pravila o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu 2.1.Potpora poštovanju pravila u mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima Pravna obveza procjene rizika za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu na temelju pojedinačnih slučajeva, uzimajući u obzir posebnosti svakog radnog mjesta, u središtu je zakonodavstva EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu. Kao takav, taj pristup analize pojedinačnih slučajeva pruža potrebnu fleksibilnost kako bi se procjene rizika, preventivne mjere i osposobljavanja prilagodili određenom sektoru u kojem poduzeće posluje, aktivnostima njegovih radnika, veličini poduzeća, spolnom i dobnom sastavu radne snage, novim rizicima, itd. Međutim, u praksi ta fleksibilnost nije uvijek iskorištena. Kako je prikazano u evaluaciji, mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća trude se uspostaviti nužne mjere upravljanja sigurnošću i zdravljem na radnom mjestu. Mikropoduzeća čine gotovo 93 % svih poduzeća u EU-u . Samo 69 % mikropoduzeća izjavljuje da provodi redovne procjene rizika u području sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu (naspram 96 % kod većih poduzeća) . To nije zato što su manje voljni zaštititi svoje radnike već je povezano s ograničenim financijskim, tehničkim i ljudskim resursima te nedostatkom osviještenosti i stručnosti u odnosu na veća poduzeća. Svi dionici, uključujući ponajprije mala i srednja poduzeća, slažu se da uvođenje izuzeća za mala i srednja poduzeća u tom području nije pravi pristup jer se boje da bi to moglo dovesti do smanjenja zaštite radnika u malim i srednjim poduzećima. Nadalje, brojni dokazi ukazuju na veći rizik od ozbiljnih ozljeda i smrtnih slučajeva u mikropoduzećima i malim poduzećima nego u većim poduzećima. Međutim, usklađivanje bi trebalo postati jednostavnije i jeftinije, a to zahtijeva posebne mjere potpore za mala i srednja poduzeća te mikropoduzeća. Nadovezujući se na zaključke evaluacije Komisija će u suradnji s Europskom agencijom za sigurnost i zdravlje na radu organizirati pregled gdje će države članice i socijalni partneri razmjenjivati najbolje prakse o načinima smanjenja troškova usklađivanja za mala i srednja poduzeća i na taj način povećati razinu usklađenosti (npr. financijski poticaji, digitalni alati itd.) istovremeno održavajući jednaku razinu zaštite za radnike bez obzira na veličinu poduzeća u kojem rade. Međutim, jasno je da im je potrebno više znanja, potpore te jasni i učinkoviti postupci kako bi postigli veću razinu usklađenosti.



Najbolje iskorištavanje procjena rizika Kako bi se pomoglo poduzećima da imaju što veću korist od obveznih procjena rizika, preventivnih mjera i osposobljavanja, Komisija danas stavlja na raspolaganje dokument s praktičnim smjernicama. Osim općih smjernica predstavljenih u priloženom dokumentu Komisija će 2017. dovršiti i proširiti detaljnije i ciljane vodiče o upravljanju rizicima u poljoprivredi i ribarstvu. U 2017. objavit će se interaktivni e-vodič o sigurnosti vozila povezanih s poslom. Upravljanje sigurnošću i zdravljem na radnom mjestu u tim visokorizičnim sektorima posebno je zahtjevno i broj je nesreća među najvišima. Vodiči će pomoći poslodavcima, posebno u malim i srednjim poduzećima, da učinkovito poboljšaju sprječavanje nesreća i bolesti. Komisija će uključiti i Europsku poduzetničku mrežu kako bi podigli svijest i pružili potporu malim i srednjim poduzećima u tom pogledu. Također na nacionalnoj razini, sve više država članica posvećuje velik dio svojeg rada na politici sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu obraćanju mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima te stvaranju odgovarajućih alata za njih. Države članice pozvane su u tom kontekstu da na sličan način istaknu važnost procjena rizika usmjerenih na rezultate i da dijele najbolje prakse o preventivnim mjerama i osposobljavanjima.





Uporaba internetskih alata Komisija poziva države članice da u potpunosti ugrade uporabu internetskih alata za procjenu rizika u svoje pravne sustave. Konačno, Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu daje važan doprinos putem svojih kampanja za podizanje svijesti o riziku te razvojem i širenjem internetskih interaktivnih alata za procjenu rizika. Njezin internetski interaktivni alat za procjenu rizika (OiRA) i slični nacionalni internetski alati (razvijeni na primjer u Nizozemskoj, Irskoj ili Poljskoj) posebno su korisni jer pružaju besplatne informacije o određenom sektoru i vode poslodavce kroz sve korake postupka procjene rizika, automatski stvarajući dokumentirani zapis koji se može upotrebljavati kao dokaz usklađivanja i sredstvo za praćenje djelotvornosti plana upravljanja rizicima. Takvi alati trebaju biti rasprostranjeniji, a njihova uporaba prepoznata i uključena u nacionalne zahtjeve za poštovanje obveza o procjeni rizika.



Aktivnosti u pogledu internetskog interaktivnog alata za procjenu rizika (OiRA) Do sada su objavljena 93 internetska interaktivna alata za procjenu rizika, a 30 ih je u razvoju. Pomoću tih alata do danas je izvršeno 44 614 procjena rizika. Uz financijsku i tehničku podršku EU-a te aktivnu suradnju nacionalnih partnera i sektorskih socijalnih partnera sljedeći ciljevi trebali bi se postići do 2018., s naglaskom na prioritetne sektore: o150 objavljenih internetskih interaktivnih alata za procjenu rizika i o100 000 procjena rizika izvršenih pomoću tih alata. 2.2.Pomoć poduzećima pri brzom pokrivanju rizika povezanih sa sigurnošću i zdravljem na radnom mjestu Ex post evaluacijom utvrđen je niz rastućih problema za koje bi poduzećima trebalo više podrške pri njihovu rješavanju; stres, mišićno-koštani poremećaji i rastuća raznolikost radne snage, posebice s obzirom na starenje. Psihosocijalni rizici Psihosocijalni rizici i stres povezan s radom među najproblematičnijim su pitanjima sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu te su u najvećem porastu. Više od pola radnika u EU-u navodi da je stres čest na njihovu radnom mjestu, a 4 od 10 smatra da se ne rješava na dobar način. Stres na radnom mjestu ima ozbiljan utjecaj na produktivnost:  uzrokuje gotovo pola izgubljenih radnih dana jer su izostanci relativno dugotrajni, stres je uzrok smanjene učinkovitosti pri radu i može dovesti do pet puta više nesreća, oko petine ukupne fluktuacije osoblja povezano je sa stresom na radnom mjestu. Psihosocijalni su rizici kompleksni, multidimenzionalni problemi. Loše zdravstveno stanje može biti uzrokovano skupom faktora, povezanih i/ili nepovezanih s radnim mjestom. Okvirnom direktivom stvara se zakonska obveza za poslodavce da štite radnike od svih rizika na radnom mjestu. Neke od pojedinačnih direktiva o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu (npr. Direktiva o radu sa zaslonima) uključuju odredbe koje su neizravno povezane sa sprječavanjem psihosocijalnih rizika. Okvirni sporazum socijalnih partnera na razini EU-a o stresu povezanom s radom naglašava važnost Okvirne direktive. Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu provodi akcije za podizanje svijesti i, u okviru paneuropske kampanje o stresu i psihosocijalnim rizicima provedene u razdoblju 2014. – 2015., stavila je na raspolaganje praktični e-vodič za upravljanje psihosocijalnim rizicima koji je osmišljen kao odgovor na potrebe poslodavaca i ljudi koji rade u malim poduzećima. Postoje različiti pristupi u državama članicama. U nekima se psihosocijalni rizici ne spominju izričito u njihovu zakonodavstvu o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu, dok druge naglašavaju potrebu da ih se razmotri kao dio sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu. Neke zahtijevaju procjene psihosocijalnih rizika, dok ih nekoliko zagovara uključivanje stručnjaka. Jedna država članica uspostavila je obvezujuće smjernice za sprječavanje psiholoških rizika. Države članice razvijaju i neregulatorne pristupe (tripartitna tijela, smjernice, podizanje svijesti, standardi upravljanja itd.). Kako bi se u praksi poboljšala zaštita radnika, potrebno je podići svijest poslodavaca i pružiti im daljnje vodiče i alate. U smjernicama koje je Komisija danas objavila pojašnjava se da su prema postojećim odredbama na razini EU-a poslodavci obvezni zaštititi radnike od psihosocijalnih rizika i da takvi rizici moraju biti propisno uzeti u obzir u postupku procjene rizika. Tim su dokumentom pruženi konkretni neobvezujući alati i sredstva pomoću kojih poslodavci mogu djelotvorno uključiti psihosocijalne rizike u procjenu rizika. Komisija će surađivati s Europskom agencijom za sigurnost i zdravlje na radu te Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu kako bi utvrdili dobre prakse za promicanje i širenje te će Odbor viših inspektora rada zadužiti za izradu vodiča za procjenjivanje kvalitete procjena rizika i mjera upravljanja rizicima s obzirom na psihosocijalne rizike. Rizici povezani s mišićno-koštanim poremećajima Izloženost ergonomskim faktorima rizika predstavlja jedan od glavnih problema u pogledu sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu unutar EU-a u današnje vrijeme. Ponavljano izlaganje tim rizicima može dovesti do mišićno-koštanih poremećaja – jedne od najozbiljnijih i najrasprostranjenijih bolesti povezanih s radom koja dovodi do opterećenja velikim troškovima za pojedince, poduzeća i društvo u cjelini. Prema rezultatima Ankete o radnoj snazi iz 2013. mišićno-koštani poremećaji povezani s radom danas su najčešći tip zdravstvenih problema povezanih s radom i glavni uzrok izostajanja s posla. Predstavljaju oko 60 % svih zdravstvenih problema povezanih s radom i čine 60 % bolovanja i slučajeva trajne nesposobnosti za rad. Ergonomski su rizici po svojoj prirodi kompleksni i multidimenzionalni. Kad se javljaju na radnom mjestu, mogu izravno uzrokovati ili pogoršati već postojeće loše zdravstveno stanje. Različiti poslovi uključuju različite oblike izloženosti i postoje velike razlike s obzirom na dob, način života i spol koje se trebaju uzeti u obzir.

Ta kategorija rizika trenutačno je pokrivena različitim direktivama EU-a (2002/44 „vibracije”, 90/269 „ručno prenošenje tereta” i 90/270 „rad sa zaslonima”) te Okvirnom direktivom. Druge direktive EU-a imaju neizravan utjecaj na sprječavanje mišićno-koštanih poremećaja povezanih s radom. Neregulatorne inicijative koje su uključivale kampanje Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu namijenjene osvješćivanju (2000. i 2007.) te kampanju Odbora viših inspektora rada (2007. – 2008.) o provođenju Direktive o ručnom prenošenju tereta u sektorima zdravstvene skrbi, prijevoza, građevinarstva i maloprodaje. Postoje razlike u načinima na koje su države članice prenijele (i uvele) postojeći okvir EU-a o sigurnosti i zdravlju na radu npr. s obzirom na Direktivu 90/269/EEZ u nekim su slučajevima države članice utvrdile pravno obvezujuća ograničenja ili pragove; u drugim su slučajevima ta ograničenja uključena u smjernice za zakonodavstvo, preporuke ili druge pokazatelje. Države članice razvijaju i neregulatorne pristupe (smjernice, osvješćivanje, standardi upravljanja itd.). U tom slučaju Komisija isto tako želi poboljšati zaštitu na terenu razjašnjavajući obveze poslodavca kako bi se osigurala zaštita od tih vrsta rizika i kako bi ih se uzelo u obzir u postupku procjene rizika te pomažući poslodavcima u poštovanju njihovih obveza. Započet će i rad s Europskom agencijom za sigurnost i zdravlje na radu te Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu na utvrđivanju dobrih praksi za promicanje i širenje te na vodiču Odbora viših inspektora rada za procjenjivanje kvalitete procjena rizika i mjera upravljanja rizicima s obzirom na ergonomske rizike. Procjena rizika s obzirom na raznolikost Okvirnom direktivom EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu stvara se zakonska obveza za poslodavce da poduzmu mjere potrebne za zaštitu sigurnosti i zdravlja svih radnika. Predviđa se da posebno osjetljive rizične skupine moraju biti zaštićene od opasnosti koje ih posebno pogađaju. Mjere upravljanja rizicima stoga trebaju biti usredotočene na određene rizike s kojima se suočavaju žene i muškarci, mladi radnici, stariji radnici, migranti ili osobe s invaliditetom; i potrebno je osmisliti posebne preventivne i zaštitne mjere u skladu s potrebama tih skupina radnika. U evaluaciji je posebno istaknuta potreba za pojačanjem procjene rizika s obzirom na dob, ali jednaka načela vrijede za sve ugrožene radnike. Broj ljudi starijih od 60 u EU-u trenutačno se povećava za gotovo dva milijuna svake godine, što je dvostruko brže nego prije 2007. Do 2030. stariji će radnici činiti gotovo četvrtinu ukupne radne snage. Trenutačno mnogi stariji radnici prerano napuštaju tržište rada, često zbog zdravstvenih problema, uključujući one povezane s lošim uvjetima rada. Strateškim okvirom EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu za razdoblje 2014. – 2020. demografske promjene i starenje radne snage utvrđeni su kao jedan od ključnih izazova i predložen je niz mjera koje su trenutačno u razvoju. Kampanja Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (2016. – 2017.) pod imenom „Zdrava radna mjesta za radnike svih dobi” vodeća je svjetska inicijativa za podizanje svijesti o tom pitanju u cijelom EU-u. Države članice EU-a razlikuju se po demografskoj situaciji te pravnim i institucijskim okvirima. Integrirani politički okvir uspostavljen je u ograničenom broju država članica, no za većinu država članica starenje stanovništva i radne snage politički su prioritet, što dovodi do raznolikog skupa mjera (uključujući mjere u području sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu) kako bi se povećalo sudjelovanje starijih ljudi u radnoj snazi. Sve države članice uvele su mirovinske reforme, a one sa starijim stanovništvom podigle su dobnu granicu za umirovljenje i ograničile pristup prijevremenoj mirovini te uvele ekonomske poticaje za zapošljavanje starijih ljudi. U pogledu spola postoje dokazi da su rizici na radnom mjestu povezani sa sigurnošću i zdravljem žena podcijenjeni te da je neutralan pristup s obzirom na spol pridonio smanjenoj razini pozornosti i sredstava usmjerenih na sprječavanje rizika za žene na radnom mjestu. Kako bi se odgovorilo na te rastuće izazove za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu smjernice ukazuju na potrebu za procjenom rizika s obzirom na raznolikost i obraćanje pozornosti na osobitosti povezane s dobi, spolom i drugim demografskim karakteristikama. Istovremeno se u njima naglašava kako se ne smiju stvarati pretpostavke temeljene isključivo na tim karakteristikama. U procjeni rizika trebaju se uzeti u obzir zahtjevi posla s obzirom na sposobnosti i zdravstveno stanje pojedinca. Smjernicama se pružaju praktični alati za poslodavce kojima će se vidjeti rizici povezani s dobi i spolom pri procjeni rizika.



Mjere u pogledu naglog porasta rizika za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu publikacija o najboljim praksama za upravljanje psihosocijalnim rizicima i ergonomskim rizicima razvoj relevantnih načela za inspektore rada u pogledu procjena rizika s obzirom na dob Faktori rizika povezani s načinom života – poput nezdrave prehrane, fizičke neaktivnosti, pušenja i štetne uporabe alkohola – doprinose velikom problemu kroničnih bolesti diljem Europe. To predstavlja izravnu prijetnju zdravlju radnika i ima učinak na produktivnost radnika i poduzeća te gospodarstvo, kao i na održivost djelotvornih, pristupačnih i stabilnih zdravstvenih sustava. Inicijative o zdravstvenim odrednicama povezane s radnim mjestom važne su za promicanje dobrobiti radnika. 3.Ažuriranje i uklanjanje zastarjelih pravila i usmjeravanje napora na olakšavanje usklađivanja, širu pokrivenost ljudi te bolje izvršavanje i praćenje 3.1.Ažuriranje zakonodavstva EU-a i uklanjanje zastarjelih odredbi Detaljnom je ex post evaluacijom potvrđeno da je zakonodavstvo EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu koje se sastoji od Okvirne direktive i povezanih posebnih direktiva općenito djelotvorno i svrsishodno te je u njoj utvrđen i opseg uklanjanja ili ažuriranja niza zastarjelih odredbi. Kao prvi korak u rješavanju tog problema Komisija će pokrenuti program za uklanjanje ili ažuriranje zastarjelih odredbi u direktivama i završit će ga unutar dvije godine. Programom će se pokušati utvrditi jasnija, dosljednija i relevantnija pravila kojima se pojednostavnjuje i smanjuje administrativno opterećenje, ako je to moguće, za poduzeća i tijela za izvršavanje, ali samo onda kada omogućuje održavanje ili poboljšavanje razine zaštite radnika. Nadovezujući se na jake tradicije tripartitnog dijaloga o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu na nacionalnoj razini i razini EU-a, zakonodavni prijedlog za potrebne izmjene direktiva bit će pripremljen u bliskoj suradnji sa Savjetodavnim odborom za sigurnost i zdravlje na radu u kojem se okupljaju socijalni partneri i vladini stručnjaci.

Oslanjajući se na ex post evaluaciju Komisija je istaknula sljedećih šest direktiva kao prioritete: Radna mjesta (89/654) Moderne IT tehnologije i novi oblici rada poput rada na platformi znače da povećan broj radnika povremeno ili redovito radi izvan prostorija poslodavca. U tom kontekstu rezultati evaluacije ukazuju na potrebu za promjenom ka dinamičnijem poimanju „radnog mjesta”. Uzet će se u obzir pojašnjenje pojma „radno mjesto” i ažuriranje/pojednostavnjenje/uklanjanje priloga Direktive kako bi se iskazale promjene u načinima rada. Rad sa zaslonima (90/270) Tehnologija se znatno promijenila od donošenja Direktive o radu sa zaslonima ranih devedesetih. Pojedina tehnologija navedena u Direktivi više nije u uporabi i odgovarajuće odredbe mogle bi biti uklonjene. Ostala pitanja za razmatranje bit će tehnička ažuriranja nekih od definicija koje se upotrebljavaju u Direktivi, kao što je definicija „radne stanice”, kao i neka izuzeća koja bi mogla biti zastarjela. Znakovi za zaštitu zdravlja i sigurnosti na radu (92/58) Prilogom II. Direktive 92/58/EEZ predviđa se popis zahtjeva za sigurnosne znakove na pločama, uključujući piktograme koji se trebaju upotrebljavati. Također je propisano u Prilogu II. odjeljku 1.3. da se „piktogrami koji se upotrebljavaju mogu malo razlikovati ili biti detaljniji od piktograma prikazanih u odjeljku 3., pod uvjetom da priopćavaju isti sadržaj te da zbog razlika ili prilagodbi sadržaj nije nerazumljiv”. U evaluaciji su istaknute neke nesigurnosti s obzirom na mjeru u kojoj se norma za znakove EN ISO 7010 može smatrati u skladu s Direktivom 92/58/EEZ (posebno što se tiče korištenih piktograma). Neke države članice zagovarale su usklađivanje Direktive s normom EN ISO 7010 kako bi se osigurala veća usklađenost sigurnosnih znakova diljem EU-a. Kako bi se pojednostavnile i pojasnile postojeće obveze, razmotrit će se prilagodba priloga kako bi se uzeli u obzir norma EN ISO 7010 ili upućivanja na te norme unutar Direktive. Biološki agensi (2000/54) U evaluaciji su postavljena pitanja koja se odnose na područje primjene Direktive, najviše na potrebu ažuriranja popisa bioloških agensa u Prilogu III. Stoga će se razmotriti ažuriranje Priloga III. Liječnička pomoć na brodu (92/29) U evaluaciji je istaknuta moguća potreba pregleda i ažuriranja popisa obveznih medicinskih zaliha utvrđenih Direktivom. U njoj se također postavlja pitanje sukladnosti s međunarodnim normama, poput Kodeksa o sredstvima za spašavanje (LSA) 4.15.1.8. Međunarodne pomorske organizacije (IMO); norme ISO 3864-1:2011 „Grafički simboli – Boje i znakovi sigurnosti; Konvencije Međunarodne organizacije rada iz 2006. o radu pomoraca i Konvencije o radu u ribolovu. Osim toga, upotreba nove tehnološke opreme za poboljšanje liječenja i dijagnoze bolesti i/ili sprječavanja nesreća čini se kao moguća opcija za veća plovila. Osobna zaštitna oprema (89/656) Razmotrit će se tehničko ažuriranje Direktive u pogledu definicije osobne zaštitne opreme, posebno u vezi s trenutačnim izuzecima opreme koju upotrebljavaju hitne službe i službe za spašavanje poput vatrogasaca. Daljnja ažuriranja Druge direktive mogu biti predmet sličnih tehničkih ažuriranja (npr. Direktiva 2004/37 o karcinogenim i mutagenim tvarima i Direktiva 98/24 o kemijskim sredstvima) te će se posebna pažnja posvetiti prilozima različitih direktiva, s ciljem procjene kako ih se može bolje prilagoditi za budućnost. 3.2.Poticanje država članica da revidiraju nacionalno zakonodavstvo o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu

Primjeri interakcije na razini EU-a / nacionalnoj razini Zahtjev vanjske ovjere koju obavlja konzultant za procjene rizika koje pripremaju poslodavci. Takva obveza ne postoji u Okvirnoj direktivi, ali je uvedena u neke nacionalne odredbe i predstavlja izravan trošak za poduzeća. Obveza posjedovanja potpisanih dokumenata i druge dokumentacije za imenovanje različitih dionika u području sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu, dok se pravilima EU-a (npr. Direktiva 92/57/EEZ o gradilištima) zahtijeva samo imenovanje. U području sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu EU postavlja minimalne zahtjeve, a države članice mogu učiniti i više kako bi uvele detaljnije odredbe kojima će dodatno zaštititi radnike. Pritom se potrebno usredotočiti na povećanje razine zaštite bez nepotrebnog povećanja administrativnog opterećenja poduzeća. Okvirnom direktivom daje se fleksibilnost državama članicama u pogledu odredbi poput dokumentiranja procjene rizika kako bi se omogućila prilagodba mjera s obzirom na veličinu poduzeća, prirodu njihova djelovanja i razinu rizika. Posljednjih nekoliko godina postoji pozitivan trend među državama članicama u kojem analiziraju svoje zakonodavne okvire kako bi ih pojednostavnili, istovremeno zadržavajući ili poboljšavajući razinu zaštite. To može biti od velike koristi. Doista, predodžba poduzeća o pravilima sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu kao složenima razlikuje se od 14 % do 67 % u državama članicama. Iz toga je vidljivo da je znatan dio administrativnog opterećenja poduzeća uzrokovan nacionalnim razlikama, a ne minimalnim zahtjevima EU-a, a nema odgovarajućih naznaka da ima više nesreća na radu i profesionalnih bolesti u sustavima s manjim doživljenim opterećenjem. Komisija može imati bitnu ulogu podrške u tom postupku kako bi osigurala da će države članice iskoristiti priliku i učiti iz dobrih praksi drugih te imati potrebno stručno znanje.

Smanjenje administrativnog tereta Komisija će pokrenuti postupak recenzije stručnjaka s posebnim ciljem smanjenja administrativnog tereta u nacionalnim zakonima, zadržavajući razinu zaštite radnika. Kao odgovor na strateški okvir EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. – 2020., 17 država članica donijelo je nacionalne strategije za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu koje su ključni instrument u prilagođavanju nacionalnih politika novim potrebama i prioritetima. U najučinkovitijim okvirima, npr. strategijama Njemačke ili Slovačke, određuju se posebne mjere i definiraju pokazatelji kojima se omogućava praćenje i kontrola. Snažno se potiču sve države članice da hitno donesu nacionalne strategije koje uključuju prioritetnu os za pregled i ažuriranje nacionalnog zakonodavstva, s posebnim ciljem uklanjanja suvišnih odredbi i olakšavanja administrativnog opterećenja gdje je to moguće, posebice za mala poduzeća i mikropoduzeća. U procjeni uvođenja trenutačnog strateškog okvira 2018. Komisija će se usredotočiti na uvođenje prioriteta iz ove komunikacije, uključujući popis robe i preporuke o smanjenju administrativnog opterećenja proizašle iz recenzije stručnjaka. Na razini EU-a prijenos pravne stečevine EU-a podržat će se putem pojačane suradnje s državama članicama, socijalnim partnerima i inspektoratima rada. Komisija će davati prednost slučajevima u kojima su povrede od posebne važnosti i u kojima će pravni lijek imati velik utjecaj. Izvršenje u pojedinačnim slučajevima stvar je tijela država članica. 3.3.Poticanje država članica na osiguravanje široke pokrivenosti politika sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu Samozaposlena osoba Pravnom osnovom za zakonodavstvo EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu, člankom 153. UFEU-a, predviđa se da EU može donositi zakonodavstvo za poboljšanje radnog okruženja kako bi se zaštitilo zdravlje i sigurnost radnika. U tom je kontekstu važno napomenuti da Sud EU-a smatra da klasifikacija „samozaposlene osobe” na temelju nacionalnog prava ne sprječava klasificiranje osobe kao zaposlenika ili radnika unutar značenja prava EU-a ako je njegova neovisnost samo idejna, čime se prikriva odnos zaposlenja (Allonby, C256/01). Samozaposlene osobe čine 16,4 % ukupnog zaposlenja unutar EU-a. Posebno visok udio ih radi u veleprodaji i maloprodaji, ali i u visokorizičnim djelatnostima poput poljoprivrede, šumarstva, ribarstva i građevine. Zbog posebnog statusa samozaposlene osobe koja radi pod vlastitim nadzorom može biti složeno i opterećujuće primijeniti procjenu rizika, osposobljavanje, savjetovanje i sl. na njezinu situaciju jer se ta načela temelje na odnosu radnik/poslodavac. Međutim, u slučajevima kada samozaposlene osobe rade uz radnike ta je razlika manje vidljiva. Postupci/propusti samozaposlene osobe mogu u tom kontekstu isto tako imati utjecaj na zdravlje i sigurnost radnika. Dvije su posebne direktive o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu u kojima je takav rizik istaknutiji Direktiva 92/57/EEZ o gradilištima i Direktiva 93/103/EZ o ribarskim plovilima, čijim su područjem primjene obuhvaćene samozaposlene osobe koje rade uz radnike. Uzimajući u obzir da mnoge samozaposlene osobe rade u visokorizičnim sektorima Preporukom Vijeća o samozaposlenima države članice se potiču na promicanje njihove sigurnosti i zdravlja te njihovo uključivanje u područje primjene nacionalnog zakonodavstva. Također se predviđa da: „samozaposleni radnici, bez obzira na to rade li sami ili uz zaposlenike, mogu biti izloženi rizicima za zdravlje i sigurnost sličnima onima koje doživljavaju zaposlenici”. Prije donošenja Preporuke Vijeća vrlo je mali broj država članica uključio samozaposlene osobe u svoje nacionalno zakonodavstvo o sigurnosti i zdravlju na radu. Od njezinog ih je donošenja oko pola država članica uključilo u svoje zakonodavstvo, uz određene varijacije u definiranju samozaposlenosti, području primjene mjerodavnog zakonodavstva i opsegu njihovih obveza. Države članice ovim se putem pozivaju na potpuno provođenje Preporuke. Na tržištu rada koje se brzo mijenja s pojavom novih oblika rada i povećanjem neizvjesnosti u pogledu statusa radnika i samozaposlenih, pitanje primjene pravila o zdravlju i sigurnosti na sve postaje još važnije kako bi se spriječile nesreće na radu i profesionalne bolesti.

Osobe zaposlene kao kućni pomoćnici u privatnim kućanstvima Zakonodavstvo EU-a o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu ne obvezuje države članice na uključivanje osoba koje su zaposlene kao kućni pomoćnici u privatnim kućanstvima u područje primjene nacionalnih propisa o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu i nisu svi dijelovi pravne stečevine EU-a u tom području prikladni za to, poput posebnih zahtjeva iz Direktive o radnom mjestu povezanih s izlazima za hitne slučajeve i nuždu te njihovim označavanjem. Međutim, u Konvenciji Međunarodne organizacije rada o radnicima u kućanstvu navodi se da svaka takva osoba ima pravo na sigurno i zdravo radno okruženje te da to načelo treba biti uvedeno imajući na umu posebne karakteristike posla u kućanstvu. Do danas je šest država članica ratificiralo konvenciju: Belgija, Njemačka, Finska, Irska, Italija i Portugal. Gotovo polovina država članica uspostavila je pravila o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu kojima su obuhvaćene osobe zaposlene kao kućni pomoćnici u privatnim kućanstvima. Njihovo iskustvo može pomoći u donošenju jednako visokih standarda diljem država članica u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu za procijenjenih 2,5 milijuna takvih osoba unutar EU-a. Može pomoći i državama članicama koje ratificiraju prethodno spomenutu konvenciju Međunarodne organizacije rada u poštovanju njihovih međunarodnih obveza. Početkom 2018. Komisija će u suradnji s Međunarodnom organizacijom rada pozvati nacionalne administracije, socijalne partnere i predstavnike civilnog društva na konferenciju kako bi se analizirao napredak te potaknule ratifikacija i pragmatična provedba temeljene na najboljoj praksi. 3.4.Promicanje izvršenja i kulture prevencije S obzirom na važnost izvršenja u implementaciji sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu bitno je da države članice ispune obvezu osiguranja praćenja i izvršenja na terenu te da osiguraju potrebna sredstva za to. Uloga je Komisije kao „čuvarice Ugovora” da se pobrine da je pravo EU-a ispravno izvršeno, po potrebi i pomoću postupaka radi povrede prava. Komisija će izvršavati tu ulogu u skladu s Komunikacijom „Boljom primjenom do boljih rezultata” (C(2016) 8600) donesenom 13. prosinca 2016. Ex post evaluacijom pokazalo se da pravni zahtjevi u kombinaciji s inspekcijskim nadzorom čine glavne razloge zašto ustanove razvijaju politike sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu te poduzimaju relevantne mjere. Inspekcije mogu uistinu doprinijeti istinskoj kulturi prevencije. Studije pokazuju opipljive utjecaje inspekcija na uvjete sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu u poduzećima s obzirom na smanjenje stopa ozljeda nakon inspekcija. Zabilježen je pad od 22 % u stopi ozljeda tijekom sljedeće tri godine u konkretnim pojedinačnim tvornicama koje su podvrgnute inspekciji i kažnjene. Nove studije potvrđuju da će inspekcije dovesti do smanjenja broja ozljeda na radnom mjestu. Bolji rezultati inspekcija u pogledu sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu dovode do smanjenja stope teških ozljeda. Ipak, učestalost inspekcija znatno se razlikuje diljem država članica i ukupno gledano barem 50 % mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća i 25 % velikih poduzeća nije imalo ni jednu inspekciju u posljednje tri godine. Način na koji se inspekcije provode također se bitno razlikuje između država članica, a ponekad čak i unutar države članice. U nekim slučajevima inspekcije su usmjerene samo na provjeravanje usklađenosti i nametanje sankcija. U drugim slučajevima čine više i pomažu poduzećima utvrditi bolje načine za postizanje usklađenosti. Suradnja među socijalnim partnerima, trgovinskim organizacijama i inspektoratima temelj je prevencije nesreća i bolesti, posebice u mikropoduzećima te malim i srednjim poduzećima. Komisija će također pojačati svoju podršku za bolje standarde i smjernice, posebice kroz Odbor viših inspektora rada. Evaluacijom je prepoznata ključna uloga tog Odbora u postupku utvrđivanja najboljih praksi za izvršavanje i inspekciju država članica te njegova doprinosa u razvoju stručnosti i pružanju smjernica inspektoratima. Odbor viših inspektora rada radit će na poboljšanju relevantnog i ciljanog osposobljavanja za inspektore rada na razini EU-a. Kako bi doprli do mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća zbog ograničenih resursa inspektorati rada trebaju se udružiti s drugim tijelima za izvršenje kako bi iskoristili svaku priliku za podizanje svijesti o postojećim obvezama i preventivnim mjerama te kako bi se smanjilo opterećenje poduzeća inspekcijama koje se preklapaju. Platforma za poboljšanje suradnje u borbi protiv neprijavljenog rada jako je dobar primjer kako takva suradnja među agencijama može biti uspostavljena i doprinijeti podizanju svijesti, međusobnom razumijevanju, konkretnim inicijativama i zajedničkim akcijama na razini EU-a. U kontekstu novog svijeta rada jako je važno da pojedinci već imaju razumijevanje sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu prilikom ulaska na tržište rada. Za to je potrebno cjeloživotno učenje stručnjaka za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu te integracija sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu u sve sektore obrazovanja. Inspektorati rada i nacionalne agencije imaju odlučujuću ulogu u tom pogledu. To će biti još jedan važan element suradnje Odbora viših inspektora rada, recenzije stručnjaka i uvođenja Strateškog okvira. 3.5.Razvoj alata za praćenje Za politike temeljene na dokazima potrebni su visokokvalitetni, usporedivi i pravovremeni podaci. Iz tog razloga, kako bi se stvorili temelji za daljnji razvoj politika, unutar Komisije i u suradnji s drugim akterima kao što su Europska agencija za sigurnost i zdravlje na radu i Eurofound nastavit će se s radom na razvoju zbirki podataka na razini EU-a. U to će se uključiti npr. alati za praćenje izvođenja pravnog okvira za sigurnost i zdravlje na radnom mjestu i nastavak praćenja utjecaja, metodološki rad na pitanjima slabe pokrivenosti i slabog izvještavanja u pogledu prikupljanja europskih statističkih podataka o nesrećama na radu i rad na pilot-projektu prikupljanja podataka za europsku statistiku profesionalnih bolesti. Uključit će se i istraživanje mogućnosti pružanja najnovijih podataka na razini EU-a o stopama nesreća na radu razloženih s obzirom na veličinu poduzeća. Nova izdanja višegodišnjih upitnika EU-a provest će se do 2020. Važni napori bit će posvećeni razvoju boljih podataka o izloženosti. Istražit će se uporaba novih ICT rješenja za poboljšanje baze podataka. Nadalje, istraživanje o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu učinkovito će se podržati uključivanjem relevantnih naslova u Deveti okvirni program za istraživanje i inovacije i započet će se dijalog s ključnim svjetskim partnerima poput SAD-a i Kine kako bi se dobila potpunija slika sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu u EU-u u globalnom kontekstu. Zaključak 25 godina iskustva u politici sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu na razini EU-a i detaljna ex post evaluacija pravne stečevine EU-a omogućavaju nam izvlačenje pouka za budućnost. Moderna politika sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu mora se sastojati od jasnih, najnovijih pravila na razini EU-a i nacionalnoj razini. Poduzećima je potrebno pomoći pri poštovanju pravila i ostvarenju maksimalne koristi iz truda povezanog sa sigurnošću i zdravljem na radnom mjestu u obliku zdravije, sretnije i produktivnije radne snage. To je posebice točno za mikropoduzeća i mala poduzeća u kojima je potencijal pozitivnog utjecaja bolje sigurnosti i zdravlja na radnom mjestu najveći, ali koja se u isto vrijeme suočavaju s ograničenjima u razumijevanju i primjeni postojećih pravila.