• 4 472 kgSOx emisija SOx,

• 135 200 kgNOx emisija NOx,

• 5 919 kgPM2,5 emisija čestica.

Kad je riječ o emisijama stakleničkih plinova, ekvivalentna potrošnja teškog loživog ulja dovela bi do ispuštanja 3 369 600 kg CO2.

U pogledu prijevoza unutarnjim plovnim putovima, s obzirom na to da je potrošnja električne energije s kopna iznosila 1 800 MWh, ekvivalentna potrošnja necestovnog dizela dovela bi do ispuštanja sljedećih onečišćujućih tvari:

• 155,56 kg SOx,

• 1 101,6 kg NOx,

• 584,56 kg čestica (uključujući 553,71 kg PM2,5).

Kad je riječ o stakleničkim plinovima, ekvivalentna potrošnja dizela proizvela bi 553 780 kg CO2.

S druge strane, kad je riječ o električnoj energiji iz kopnene mreže i procijenjenom učinku obnovljivih izvora energije, Francuska je istaknula da se u nacionalnoj kombinaciji izvora energije udio iz obnovljivih izvora povećao za oko 4 % tijekom zadnjih deset godina, sa 6,6 % u 2007. na 10,7 % u 2017. Stoga je energija iz obnovljivih izvora četvrti izvor primarne energije u 2017., iza nuklearne energije (40,0 %), naftnih derivata (28,9 %) i plina (15,7 %). Povrh takvih kretanja, primarna potrošnja energije iz obnovljivih izvora varira od godine do godine, ovisno o različitim čimbenicima.

Energetska politika

Mjera je u skladu s Direktivom 2014/94/EU o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva kojom se obrađuje pitanje postavljanja objekata za opskrbu električnom energijom s kopna u lukama gdje postoji potražnja za takvim objektima i troškovi nisu nerazmjerni u odnosu na koristi, uključujući koristi za okoliš. Priznata je i kao cilj od zajedničkog interesa za dodjelu državne potpore na temelju članka 107. stavka 1. UFEU-a.

Treba podsjetiti na to da je važan razlog za nepovoljan položaj električne energije s kopna u odnosu na konkurenciju taj što je njezina alternativa, tj. električna energija koja se proizvodi na plovilima u pomorskim lukama, trenutačno u potpunosti oslobođena od plaćanja poreza: osim što je od plaćanja poreza oslobođeno pogonsko gorivo koje se upotrebljava u proizvodnji električne energije, što odgovara uobičajenom stanju u skladu s člankom 14. stavkom 1. točkom (a) Direktive 2003/96/EZ, od plaćanja poreza oslobođena je i sama električna energija proizvedena na plovilu (vidjeti članak 14. stavak 1. točku (c) Direktive 2003/96/EZ). Iako se može smatrati da je to oslobođenje teško uskladiti s ciljevima Unije u pogledu zaštite okoliša, u njemu se odražavaju razmatranja o praktičnosti. Naime, za oporezivanje električne energije proizvedene na plovilu bila bi potrebna izjava brodovlasnika, čiji je poslovni nastan često u trećoj zemlji, ili brodara o količini potrošene električne energije. U izjavi bi ujedno trebalo utvrditi udio električne energije potrošene u teritorijalnim vodama države članice u kojoj postoji obveza plaćanja poreza. Time bi se stvorilo veliko administrativno opterećenje za vlasnike brodova koji bi te izjave morali davati za svaku državu članicu na čije se teritorijalne vode to odnosi. Slična razmatranja vrijede za unutarnju plovidbu i neobvezni porezni tretman u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom (f) Direktive (koji je Francuska stvarno provela). Pod tim se uvjetima može opravdati nekažnjavanje alternative električnoj energiji s kopna, pri čijoj se proizvodnji manje onečišćuje okoliš, tako da se Francuskoj dopusti primjena snižene stope oporezivanja.

Prometna politika

Mjera je u skladu s Preporukom Komisije 2006/339/EZ o poticanju uporabe električne energije s kopna za brodove na vezu u lukama Unije i s Komunikacijom Komisije o strateškim ciljevima i preporukama za politiku pomorskog prometa EU-a.

Unutarnje tržište i pošteno tržišno natjecanje

U odnosu na unutarnje tržište i pošteno tržišno natjecanje, mjerom se samo smanjuje postojeća razlika u poreznom tretmanu dvaju konkurentnih izvora električne energije za plovila na vezu, tj. proizvodnje na plovilu i električne energije s kopna, nastala zbog oslobođenja od plaćanja poreza na pogonska goriva.

U pogledu tržišnog natjecanja među brodarima, prvo je potrebno naglasiti da trenutačno mali broj plovila upotrebljava električnu energiju s kopna u komercijalnom smislu. Stoga bi do znatnog narušavanja tržišnog natjecanja moglo doći samo između plovila koja bi imala koristi od zatražene mjere preusmjeravanjem na električnu energiju s kopna i onih koja bi nastavila s proizvodnjom električne energije na plovilima. Iako je teško precizno predvidjeti troškove jer to predviđanje ponajviše ovisi o razvoju cijene nafte, najnovije dostupne procjene upućuju na to da općenito ni potpunim oslobađanjem od plaćanja poreza operativni troškovi električne energije s kopna u većini slučajeva ne bi bili niži od troškova proizvodnje na plovilu pa potpuno oslobađanje stoga ne bi ni u kojem slučaju predstavljalo znatnu korist u tržišnom natjecanju za brodare koji upotrebljavaju električnu energiju s kopna u odnosu na one koji električnu energiju proizvode na plovilima. U tom se slučaju nikako ne može očekivati prethodno opisano znatno narušavanje jer će Francuska poštovati najnižu razinu oporezivanja električne energije za poslovne potrebe propisanu Direktivom 2003/96/EZ.

Štoviše, kako je prethodno navedeno, operateri brodova koji upotrebljavaju električnu energiju s kopna oporezivanu po najnižoj razini utvrđenoj u Direktivi 2003/96/EZ u načelu ne stječu gospodarsku prednost nad operaterima koji proizvode električnu energiju na brodu jer je ta energija oslobođena od plaćanja poreza. Prema mišljenju francuskih nadležnih tijela zamjena proizvodnje vlastite energije na brodu električnom energijom s kopna oporezovanom prema najnižoj razini ne bi dovela do znatne ukupne troškovne prednosti.

Nadalje, pristup električnoj energiji s kopna bit će omogućen dotičnim brodovima neovisno o zastavi i neće uzrokovati povlašteniji porezni tretman nacionalnih gospodarskih subjekata u odnosu na njihove konkurente iz drugih država članica EU-a.