1.

preporučuje Vijeću i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da: (a) u skladu s člankom 36. UEU-a informiraju Parlament i savjetuju se s njime o reviziji PESCO-a te da se pobrinu da su stajališta Parlamenta uzeta u obzir, posebno u kontekstu aktualnog strateškog preispitivanja prve faze PESCO-a, koja završava 2020. kako bi se osigurala veća odgovornost, transparentnost i kontrola; (b) naglašava važnost prioritetnog rješavanja sukoba; (c) provedu stratešku viziju Unije i definiraju zajedničke prijetnje tako da, među ostalim, implementiraju razinu ambicije koja je definirana Globalnom strategijom EU-a iz 2016., uključujući kroz tekuće aktivnosti Strateškog kompasa, što se treba provesti u suradnji sa svim relevantnim dionicima i institucijama, te da osnaže operativnu dimenziju PESCO-a; (d) na temelju rezultata rasprave o Strateškom kompasu što prije pripreme sveobuhvatnu Bijelu knjigu sigurnosti i obrane EU-a; prime na znanje da se prvi rezultati Strateškog kompasa očekuju u prvoj polovini 2022.; (e) osiguraju sinergijske učinke i usklađenost među različitim obrambenim inicijativama i operacijama EU-a; (f) fokusiranim prijedlozima i odgovarajućom komunikacijom potaknu države članice sudionice da usku fokusiranost s nacionalne obrane razviju u snažniju europsku obranu te da strukturiranim naporima unaprijede primjenu europskog suradničkog pristupa kao prioritetnog jer nijedna pojedinačna država članica nema potencijala da sama riješi utvrđene nedostatne kapacitete; potaknu države članice sudionice i države članice općenito da ne smanjuju svoju potrošnju u području obrane u nadolazećim godinama, a posebno svoju financijsku uključenost u europske projekte suradnje; (g) povećaju proračunsku ambiciju EU-a za jačanje obrambenih kapaciteta, osobito dovoljnim financiranjem budućeg EDF-a i vojne mobilnosti u nadolazećem višegodišnjem financijskom okviru (VFO); (h) da osiguraju da se PESCO učinkovito koristi kao instrument za održivu i učinkovitu obrambenu suradnju EU-a, poboljšanje obrambenih kapaciteta država članica sudionica i interoperabilnost kao zajedničkog cilja, posebno u pogledu dostupnosti, interoperabilnosti, fleksibilnosti i mogućnosti raspoređivanja snaga u skladu s ambicijama za veću stratešku autonomiju EU-a, uz istodobno održavanje bliske suradnje između država članica koje žele sudjelovati, povećanje suradnje EU-a i NATO-a u pogledu članica i EU-a i NATO-a i održavanje bliske suradnje s drugim međunarodnim partnerima; (i) osiguraju da je EDF-ovo financiranje kapaciteta izvedenih iz projekata PESCO-a usredotočeno na skup ključnih strateških projekata, u skladu s prioritetima CDP-a, a kako bi maksimizirao njegov utjecaj; osiguraju da je odabir projekta PESCO-a u skladu s ciljevima za razvoj kapaciteta visokog utjecaja CDP-a; (j) prepoznaju da Parlament, zajedno s Vijećem, izvršava zakonodavne i proračunske funkcije, kao i funkcije političkog nadzora i savjetovanja kako je navedeno u Ugovorima; (k) u projektni ciklus PESCO-a izravno uključe poveznicu između PESCO-a i Europskog programa nabave za industrijski razvoj u području obrane i EDF-a u cilju djelotvornijeg doprinosa ostvarenju ciljeva Unije u području sigurnosti i obrane; definiraju dokumentaciju za svaki projekt prije odabira na proračunskoj strani; (l) usredotoče napore PESCO-a na projekte čiji je cilj sustavno jačanje vojne zajedničke sigurnosne i obrambene politike (i) koje pridonose otklanjanju znatnih nedostataka u kapacitetima s većim operativnim fokusom, kao izravan odgovor na potrebe europskih oružanih snaga uključenih u operacije, (ii) imaju stratešku i integrativnu dimenziju, kao što su EUFOR CROC, vojna mobilnost, mreža logističkih čvorišta ili CRRT, ili (iii) koje stvaraju dodatne sinergije i učinke razmjera, kada je to potrebno; (m) usmjere djelovanje PESCO-a na strukturne projekte koji imaju stvarnu europsku stratešku dimenziju kako bi se ojačala europska obrambena tehnološka i industrijska baza; (n) istaknu važnost malog broja strateških projekata, posebno strateških pospješitelja (zapovjedništvo i nadzor, promet, obavještajni rad), kojima bi trebalo dati prednost jer polažu temelje za integriraniju europsku obranu; (o) primijete da se osnivanje PESCO-a u okviru Ugovora iz Lisabona smatralo uspostavom avangarde država članica koje su voljne udružiti resurse i sposobnosti za postizanje ambicioznih zajedničkih ciljeva u području sigurnosti i obrane; razmotre potrebu da Unija treba postupno razvijati zajednički okvir pod odgovornošću potpredsjednika Komisije/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, u okviru kojeg bi države članice provodile vlastite revizije nacionalne obrambene politike, dijelile rezultate i objedinjavale obavještajne podatke kao sredstvo za uspostavu temelja istinske europske obrane; (p) u tom pogledu prepoznaju vrijednost političkih smjernica Komisije o obrambenoj politici, a posebno u pogledu potrebe za odvažnim koracima prema istinskoj europskoj obrambenoj uniji te za integriranim i sveobuhvatnim pristupom sigurnosti EU-a; zauzmu stav da će osnivanje nove Glavne uprave Komisije za obrambenu industriju i svemir poslužiti kao katalizator za veću usklađenost, pravednu suradnju i integriranu koordinaciju pri stvaranju obrambenih kapaciteta diljem država članica, kao i za jačanje vojne infrastrukture EU-a te poboljšanje učinkovitosti industrije EU-a i unutarnjeg tržišta; (q) prepoznaju da bi Europski parlament trebao imati istaknutu ulogu u praćenju i nadzoru provedbe i evaluacije ZSOP-a; u cijelosti obavještavaju Parlament i savjetuju se s njime u kontekstu aktualne strateške revizije prve faze PESCO-a koja završava 2020.; da zauzmu stajalište da bi produbljivanje suradnje među državama članicama u području obrane na razini EU-a trebalo pratiti jačanje ovlasti nadzora Parlamenta; (r) nastoje osigurati da ključni kapaciteti kao što su buduće kopnene, morske, zračne, kiber i ostale platforme za oružane snage država članica dođu pod okrilje PESCO-a ili da barem budu blisko povezane s njim, kada je to moguće radi (i) povećanja operativne pripravnosti vojnog ZSOP-a i (ii) jamstva da su napori u okviru PESCO-a komplementarni s postojećim kapacitetima i da se upotrebljavaju na način kojim se rješavaju postojeći nedostaci i nadoknađuju režijski troškovi; (s) osmisle inovativne poticaje kako bi se poboljšali interoperabilnost i raspoređivanje misija i operacija ZSOP-a; (t) povećaju ulaganja u međusobno povezivanje civilne prometne infrastrukture u skladu s planiranjem za vojnu mobilnost; (u) u sklopu reforme sustava borbenih skupina EU-a prouče treba li se sustav dovesti pod okrilje PESCO-a kako bi se uspostavom stalnih multinacionalnih jedinica čiji je cilj izvršavanje vojnih zadaća iz članka 43. stavka 1. UEU-a povećali operativni kapacitet, modularnost i agilnost te poboljšanje sposobnost EU-a za provedbu operacija upravljanja krizama, uključujući one najzahtjevnije, kao što je uspostava mira te da ih koriste kao stratešku silu iznad obzora; (v) podupiru i promiču, kada je to potrebno, grupiranje projekata PESCO-a po skupinama sposobnosti te da procijene njihovu stratešku važnost, imajući na umu cilj postizanja 'usklađenih kapaciteta širokog spektra mogućnost uz usmjeravanje napora na one s najvećim potencijalom za postizanje europske strateške autonomije; preispitaju trenutačni popis od 47 projekata te da, u skladu s odlukom država članica sudionica, grupiraju ili ukinu projekte koji dovoljno ne napreduju ili od kojih nema dovoljne uzajamne koristi za Europsku uniju; (w) promiču usklađenost s 20 obveza PESCO-a jasnim i jednostavnim definiranjem referentnih mjerila za usklađenost te jamstvom da se budući prijedlozi projekata bave određenim prioritetima razvoja kapaciteta EU-a; osiguraju da revizije napretka projekta budu utemeljene na jasnim i transparentnim kriterijima, uključujući projekte koji su sufinancirani u okviru EDIDP-a / budućeg EDF-a; osiguraju da takvi kriteriji služe kao referentno mjerilo za sve države članice koje sudjeluju u projektima PESCO-a; osiguraju da države članice sudionice dodatno povećaju kvalitetu i granularnost informacija sadržanih u njihovim nacionalnim provedbenim planovima, u kojima navode kako namjeravaju ispuniti 20 obveza u okviru PESCO-a; (x) poboljšaju usklađenosti alata i inicijativa EU-a za obrambeno planiranje i razvoj; iskoriste sinergije između projektnog ciklusa PESCO-a i drugih procesa jačanja obrambenih kapaciteta, kao što su glavni cilj EU-a, CDP i CARD, kako bi se omogućila predaja usredotočenih, zrelih, razrađenih i strukturiranih projekata; osiguraju da ciklus predaje omogućuje usklađenu provedbu nekoliko europskih inicijativa, uključujući EDF; (y) potiču države članice sudionice da uključe CDP u svoje nacionalne postupke obrambenog planiranja s ciljem uklanjanja nedostataka u pogledu kapaciteta; (z) potvrde središnju ulogu tajništva PESCO-a kao jedinstvene kontaktne točke za sve projekte i pozovu tajništvo da na temelju informacija koje prikupe države članice zadužene za koordinaciju projekta redovito dostavlja Parlamentu informacije o napretku projekata te za potrebe svih dionika; potiču države članice sudionice da nastave sudjelovati u učinkovitijem dijalogu s tajništvom PESCO-a u pogledu preispitivanja i ažuriranja njihovih nacionalnih provedbenih planova; (aa) pozovu države članice sudionice da osiguraju konkretan napredak u provedbi tekućih projekata PESCO-a; (ab) razjasne ulogu Političkog i sigurnosnog odbora u procesu PESCO-a, što nije utvrđeno u UEU-u, te da u tom kontekstu osiguraju važnu ulogu Vojnog odbora Europske unije (EUMC) u ad hoc vojnom savjetovanju potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku; (ac) uključe EUMC u definiranje 'usklađenih kapaciteta širokog spektra mogućnost; (ad) ispitaju uspostavu Vijeća EU-a za obranu na temelju postojećeg Vijeća za vanjske poslove u formatu ministara obrane, koje je ujedno i ministarski upravljački odbor EDA-e i format ministara obrane EU-a u sklopu PESCO-a, kako bi se, prema potrebi, zajamčilo davanje prioriteta resursima te učinkovita suradnja i integracija među državama članicama; (ae) razjasne ili definiraju poveznicu između PESCO-ova i EDF-ova upravljanja te da informiraju Parlament u ex-post kontrolnom procesu kad je riječ o EDF-ovu financiranju projekata PESCO-a; (af) u skladu sa zahtjevima nekih država članica sudionica razmotre mogućnost promjene ciklusa predaje projekata PESCO-a kako bi se povećali fokus i razrađenost te struktura takvih projekata; (ag) razjasne pravila koja određuju sudjelovanje trećih strana u PESCO-u uzimajući u obzir važnost autonomije EU-a u donošenju odluka i potpuni reciprocitet i razumijevanje da je pojedinačan pristup najkorisniji za EU, uzimajući u obzir (i) potrebu da se pripremi i donese sveobuhvatan i temeljni dokument kojim se uređuje buduća suradnja s trećim stranama koje sudjeluju u projektima PESCO-a i (ii) činjenicu da postupak odlučivanja u pogledu sudjelovanja trećih strana treba osigurati na razini svakog pojedinačnog projekta PESCO-a; (ah) potiču na to da „buduće prijetnje” budu temelj budućih prijedloga projekata PESCO-a; osnaže partnerstva s NATO-om, UN-om, Afričkom unijom i drugima; osiguraju da se sudjelovanje MSP-ova i njihovo uključivanje uzmu u obzir u svim relevantnim aspektima projekata u okviru PESCO-a; (ai) osiguraju da projekti PESCO-a dodatno razviju i povećaju industrijske kapacitete država članica sudionica u područjima nanotehnologije, superračunala, umjetne inteligencije, tehnologije bespilotnih letjelica, robotike itd., osiguravajući europsku samodostatnost i neovisnost u odnosu na strane uvoznike u tim područjima, i da potiču stvaranje novih radnih mjesta; (aj) prepoznaju da je pandemija prouzročena bolešću COVID-19 pokazala da Unija nema dovoljnu nadležnost u području zdravstvene skrbi; prepoznaju da je istovremeno potrebno uspostaviti zajedničku obrambenu strategiju EU-a kako bi se reagiralo u slučaju napada na granice i teritorije EU-a te da je PESCO pozitivan korak prema ostvarenju tog cilja; (ak) priznaju ključnu ulogu koju su europske oružane snage imale u suočavanju s problemima izazvanima pandemijom bolesti COVID-19, i u pogledu upravljanja kriznim situacijama u području zdravlja tako i u pogledu pružanja potpore civilnim misijama i operacijama, te prepoznaju da one imaju i prekograničnu dimenziju i funkciju solidarnosti; ističu potencijalne koristi novih ambicioznih projekata PESCO-a za razvoj zajedničkih europskih kapaciteta u tom području, čime bi se proširio rad u okviru prijašnjih projekata, posebno Raspoloživih vojnih kapaciteta za pomoć u slučaju katastrofa i Europskog zdravstvenog zapovjedništva; (al) pozovu Vijeće i države članice sudionice da se usredotoče na kiberotpornost i pripreme zajedničku strategiju i postupke za reagiranje na kiberincidente u okviru projekata PESCO-a kako bi se stvorilo otpornije okružje u državama članicama; (am) prime na znanje stajalište Parlamenta o Konferenciji o budućnosti Europe izraženo u rezoluciji od 15. siječnja 2020. (8), prema kojem bi sigurnost i uloga EU-a u svijetu trebali biti utvrđeni u okviru unaprijed definiranih političkih prioriteta, čiji popis nije konačan, te prepoznaju da bi to bila prilika za uključivanje građana u raspravu o jačanju PESCO-a kao načinu ostvarivanja napretka prema autonomnoj zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici za našu Uniju.