ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
67.

smatra da su financijski instrumenti korisni i mogu predstavljati alternativu ili dopunu subvencijama te zahvaljujući svom učinku poluge mogu pomoći u povećanju učinkovitosti kohezijske politike. No, to ne smije dovesti do postupnog ukidanja financiranja bespovratnim sredstvima iz ESIF-a u korist zajmova. Financijske bi instrumente zbog velikih troškova upravljanja trebalo koristiti samo ondje gdje se to na terenu procijeni kao korisno. U slučaju javnih tijela, a posebice regija, gradova i općina veće korištenje financijskih instrumenata ne smije ugroziti njihovu financijsku stabilnost. OR stoga odbija moguću obvezu povećanja udjela financijskih instrumenata u idućem financijskom razdoblju. Odredbe koje se odnose na upotrebu ESIF-a u financijskim instrumentima su zahtjevne, složene i ukazuju na poteškoće pri provedbi financijskih instrumenata. Stoga bi u potpunosti trebalo pojednostaviti pravila o načinu njihove provedbe u odnosu na razdoblje 2014. – 2020. OR također smatra da sinergije između bespovratnih sredstava i financijskih instrumenata trebaju biti osmišljene tako da budu atraktivnije i da uvjeti korištenja financijskih instrumenata trebaju biti što usklađeniji s uvjetima tržišnog gospodarstva;
14.

skreće pozornost na zaštitu dobrobiti najranjivijih skupina, posebno žena i djece te skupina izloženih riziku od zdravstvenih problema kao što su mentalni problemi, bolest i invaliditet. To je prioritet socijalne kohezije u kontekstu borbe protiv socioekonomskog jaza i rastućih nejednakosti u gradovima. Naime, korelacija između zdravstvenih i socijalnih pokazatelja (kao što su opća stopa smrtnosti, invaliditet, subjektivno zdravlje) pokazuje da se ta nejednakost može prikazati krivuljom (Ginijev koeficijent), odnosno da, bez obzira na to gdje se nalazite na društvenoj ljestvici, iznad vas uvijek postoji povoljnija razina zdravlja, a ispod vas manje povoljna. To ukazuje na činjenicu da se, želimo li ostvariti značajne rezultate u području zdravlja s pomoću politika suzbijanja društvenih nejednakosti ne možemo zadovoljiti selektivnim pristupima koji se usmjeravaju na visokorizične pojedince, već se trebamo baviti cjelokupnom krivuljom;
20.

preporučuje da, u pogledu sudjelovanja podnacionalnih razina vlasti, kodeks postupanja predvidi: (a) da svaka država članica uvede stalne mehanizme koji će lokalnim i regionalnim vlastima omogućiti da, u skladu sa svojim nadležnostima, sudjeluju u cijelom postupku semestra, uzimajući u obzir relevantne ustavne odredbe i uobičajene prakse; da svaka država članica eksplicitno navede kako će, i prema kojem vremenskom rasporedu, ti mehanizmi djelovati u praksi, kao i kriterije uz pomoć kojih će se utvrditi koje organizacije predstavljaju lokalne i regionalne vlasti, analogno Europskom kodeksu ponašanja za partnerstvo usvojenom u kontekstu kohezijske politike EU-a; (b) da ti stalni mehanizmi omoguće lokalnim i regionalnim vlastima da: preispitaju izvješća za pojedine zemlje i s drugima podijele svoje zaključke i rješenja u pogledu politika, sudjeluju u pripremi nacionalnih programa reformi te preispituju i komentiraju nacrte preporuka po državama; (c) da ti mehanizmi sadrže i odredbe o uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u provedbu relevantnih mjera politike sadržanih u nacionalnim programima reformi i preporukama za pojedine zemlje; (d) da se organizacije koje predstavljaju lokalne i regionalne vlasti, a definirane su kao sugovornici u provedbi kodeksa postupanja, sastanu s Europskom komisijom tijekom posjeta zemljama i savjetovanja na početku europskog semestra; da krovne organizacije EU-a koje predstavljaju lokalne i regionalne vlasti sudjeluju u strukturiranom dijalogu s Europskom komisijom, analogno strukturiranom dijalogu između partnera ESIF-a (4); (e) da OR doprinese praćenju teritorijalne dimenzije europskog semestra provedbom teritorijalne analize glavnih dokumenata semestra (godišnjeg pregleda rasta, izvješća za pojedine zemlje, preporuka za pojedine zemlje, nacionalnih programa reformi) i političkih ocjena na početku i kraju semestra; (f) da Europski parlament u političkim ocjenama koje izrađuje početkom i krajem europskog semestra u obzir uzme njegovu teritorijalnu dimenziju; da Parlament također surađuje s OR-om na praćenju europskog semestra i da se u tom cilju OR pozove da početkom ove godine sudjeluje u međuparlamentarnom tjednu i u jednom savjetovanju prije nego Parlament u jesen donese svoju konačnu ocjenu europskog semestra;
13.

smatra ključnim to što će se program Europske komisije za bolju regulaciju (REFIT) usredotočiti na prepreke inovacijama te će pokrenuti raspravu o njihovu uklanjanju ili smanjenju putem novih regulatornih pristupa iznesenih u strategiji jedinstvenog tržišta. U tom pogledu ističe da se u procesu REFIT prema lokalnim i regionalnim vlastima treba postupati kao prema ključnim partnerima, a ne kao prema dionicima, s obzirom na to da one provode većinu odluka donesenih na razini EU-a;
4.

zahtijeva više konkretnih projekata za poticanje međuljudskih odnosa; smatra prijeko potrebnim da se na raspolaganje stavi više sredstava za prekograničnu suradnju, partnerstva između lokalnih vlasti te znanstvenu i kulturnu razmjenu i razmjenu za mlade; ponavlja svoj zahtjev da se partneri uključe u programe Unije, primjerice u program Erasmus; pozdravlja to što Komisija smatra prioritetnim olakšavanje viznog režima te to što je iznijela konkretne prijedloge za Ukrajinu i Gruziju; naglašava svoju potporu suradnji u vezi s pitanjima viza i mobilnosti (uključujući liberalizaciju viznog režima i olakšavanje dijaloga) s onim partnerima obuhvaćenima EPS-om koji to žele;
3.

EU sa svojim visoko razvijenim sustavom višerazinskog upravljanja ima posebnu odgovornost da pokaže kako zauzima ujedinjenu i ambicioznu vodeću poziciju u rješavanju pitanja klimatskih promjena; OR stoga pozdravlja činjenicu da je EU pravodobno ratificirao Pariški sporazum i poziva države članice koje to još nisu učinile da ga ratificiraju što je prije moguće. OR također poziva Europsku komisiju i države članice da ažuriraju i konkretiziraju Okvir za 2030. i svoj Plan za 2050. kako bi bio usklađen s obvezom iz Sporazuma o izradi dugoročne strategije za emisije stakleničkih plinova čiji ciljevi sežu do sredine ovog stoljeća; ovaj proces treba započeti što je prije moguće kako bi se omogućila sveobuhvatna rasprava u kojoj će velikim dijelom biti zastupljeni predstavnici nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, civilnog društva i poslovnog sektora.
Iako je Direktivom 2014/49/EU znatno unaprijeđen kapacitet nacionalnih sustava za obeštećenje deponenata, potrebni su učinkovitiji aranžmani osiguranja depozita na razini bankovne unije kako bi se osigurala dostatna financijska sredstva radi potpore povjerenju svih deponenata, a time i zaštiti financijske stabilnosti. EDIS će širom podjelom rizika povećati otpornost bankovne unije na buduće krize i ponuditi jednaku zaštitu osiguranim deponentima, uz potporu pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

Iako je Direktivom 2014/49/EU znatno unaprijeđen kapacitet nacionalnih sustava za obeštećenje deponenata, mogli bi biti potrebni učinkovitiji aranžmani osiguranja depozita na razini bankovne unije kako bi se osigurala dostatna financijska sredstva radi potpore povjerenju svih deponenata, a time i zaštiti financijske stabilnosti. EDIS koji funkcionira širom će podjelom rizika povećati otpornost bankovne unije na buduće krize i ponuditi jednaku zaštitu osiguranim deponentima, uz potporu pravilnom funkcioniranju unutarnjeg tržišta. No time se zahtijeva da se provedbom Direktive 2014/49/EU u svim državama članicama postignu jednaki uvjeti što Europska unija treba potvrditi u svojoj ocjeni u obliku izvješća do 31. prosinca 2016. U skladu sa svojim Smjernicama za bolju regulativu Komisija će do istoga datuma izvršiti procjenu učinka podnesenog prijedloga u kojoj će se, između ostalog, u obzir uzeti i aspekti institucionalne zaštite.
40.

dodatna regulatorna opterećenja također nastaju zbog toga što se u brojnim slučajevima provedbene smjernice ne izrađuju na razini Europske komisije već tijekom realizacije programa. Države članice i upravljačka tijela stoga su prisiljeni izrađivati vlastite smjernice koje se razlikuju od onih koje Komisija objavljuje ex post. Shodno tomu, propisi o ESIF-ovima moraju se izrađivati u isto vrijeme kad i smjernice, a ne naknadno, u svrhu objašnjavanja svakog članka propisa i tumačenja načina njegove primjene. To često dovodi do kašnjenja provedbe operativnih programa više od godinu dana, kao i do dodatnih revizija koje također negativno utječu na stupanj korištenja sredstava ESIF-ova. Broj i opseg smjernica i metoda mora se znatno smanjiti. Pritom se umjesto na opseg treba usredotočiti na njihovu jasnoću i učinkovitost kako sustav ne bi postao složeniji i neučinkovitiji. One bi trebale biti jasne i ne bi se smjele mijenjati tijekom provedbe. Ni u kojem slučaju ne smije doći do retroaktivnog uvođenja smjernica;
6.

primjećuje da je zakonodavstvo Europske unije o državnim potporama za usluge od općeg gospodarskog interesa zbog složenosti sadržaja, konkurentskih tumačenja pojmova i dugogodišnjeg prilagođavanja postalo previše opsežno, previše detaljno i nepregledno. Potrebno je dodatno smanjiti administrativno opterećenje za tijela javne vlasti koja odobravaju potpore i za poduzeća, a sredstva Komisije usmjeriti na provedbu propisa o državnim potporama u slučajevima kada dolazi do najvećih posljedica za unutarnje tržište. Također naglašava da propisi zbog svoje složenosti mogu biti nedovoljno poznati, što dovodi do toga da se posebne olakšice za usluge od općeg gospodarskog interesa ne koriste. Stoga poziva Komisiju na sažimanje i, gdje je to moguće, spajanje velikog broja sekundarnih zakonodavnih akata i neobvezujućih pravnih instrumenata u području državnih potpora (uredbe, komunikacije, smjernice itd.);
26.

naglašava da je postojeći popis sniženih stopa PDV-a izrazito netransparentan i da ne slijedi jasno definiranu logiku. Stoga izražava žaljenje zbog toga što Komisija nije izradila potpun i transparentan popis dogovorenih sniženih stopa; smatra da treba ponovo razmotriti popis sniženih stopa PDV-a uzimajući pritom u obzir tehnička, gospodarska i druga dostignuća te narušavanje tržišnog natjecanja do kojeg su dovele različite stope PDV-a koje su se obračunavale za slična dobra i usluge; smatra da bi to razmatranje, u mjeri u kojoj je to moguće, trebalo dovesti do usklađivanja kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja na unutarnjem tržištu za MSP-ove;
17.

Odbor upozorava Komisiju na to da upućivanje radnika u okviru kaskadnog podugovaranja dovodi do smanjenja odgovornosti poslodavca i do toga da upućeni radnici ponekad budu prepušteni sami sebi, bez ikakve potpore i pomoći. Europski fond za potporu omogućio bi brzu intervenciju kojom bi se osigurao povratak tih zaposlenika u njihove države porijekla pod najboljim mogućim uvjetima. Među ostalim predlaže stvaranje europskog registra koji bi poduzeća koja upućuju radnike u svim državama članicama obvezao da te radnike prijave najkasnije u trenutku kad započne pružanje usluga;
17.

Osobito se preporučuje uzeti u obzir neke od rješenja koja dijele autori, izdavači i organizacije za kolektivno ostvarivanje prava u okviru Memoranduma o razumijevanju ključnih načela o digitalizaciji i osiguravanje raspoloživosti nedostupnih djela (Memorandum of Understanding Key Principles on the Digitisation and Making Available of Out-of-Commerce Works (6), na primjer primjenjivost isplaćivanja naknada podnositeljima zahtjeva kojom će se zaštititi kulturna i institucijska uloga djela;
27.

smatra poželjnim da se odmah uvede zajednička konsolidirana osnovica poreza na dobit. S obzirom na to da su pregovori o konsolidaciji bili teški i dugotrajni, podržava Komisijin pristup u vezi s odgađanjem konsolidacijskog elementa CCCTB-a ako to omogući napredak u pregovorima o drugim dijelovima prijedloga, a posebice uspostavi zajedničke osnovice. Stoga zapaža da je Komisija u svojem Programu rada za 2016., usvojenom 27. listopada, najavila kako namjerava povući sadašnji prijedlog o CCCTB-u, no pita se do koje mjere svojom namjerom da taj prijedlog zamijeni „prijedlozima o postupnom pristupu koji započinje usuglašavanjem obvezne porezne osnovice” Komisija predviđa zaključke javnog savjetovanja koje je otvorila 8. listopada i koje traje do 8. siječnja 2016.;
33.

želi podsjetiti na to da akcijski planovi za održivu energiju koje je odobrio Zajednički istraživački centar (JRC) EU-a predstavljaju izvrsne ideje za uštedu energije u gradovima, no da ih je potrebno pretvoriti u projekte kako bi ih banke mogle financirati ili kako bi se privukao privatni kapital. Međutim, lokalnim tijelima vlasti za to često nedostaju kapaciteti. U okviru programa ELENA, koji vodi Europska investicijska banka (EIB), može se pružiti potpora na tom polju, ali on se odnosi gotovo isključivo na velike projekte. Kako bi se omogućilo ostvarivanje najvećeg mogućeg broja planova, potrebno je uspostaviti nacionalne ili regionalne programe koji su napravljeni prema modelu programa ELENA, čime će se također ponuditi mogućnosti financiranja i za manje projekte, posebice u malim općinama i općinama srednje veličine;
9.

naglašava da je pristupačnost ključna kako bi se osiguralo nesmetano odvijanje bilo koje turističke aktivnosti, posebice za starije osobe, s obzirom na to da je za njih pristup turističkim destinacijama i mjestima od interesa (hotelima, toplicama itd.) održivim, udobnim i povoljnim prijevoznim sredstvima prilagođenima različitim dobnim skupinama turista preduvjet za to da se uopće zapute na putovanje. Stoga bi bilo poželjno povezati pružatelje usluga prijevoza, poput zračnih kompanija, kompanija za brodski i autobusni putnički prijevoz, željezničkih prijevoznika i kompanija za kružna putovanja, kako bi među sobom uspostavili suradnju s ciljem osiguravanja intermodalnosti među različitim načinima prijevoza, čime bi se starijim osobama omogućilo da jednostavno i lagodno stignu do svojih turističkih odredišta, uključujući i udaljene regije;
Potrebno je uložiti više truda kako bi se oni koji su najteže pogođeni dugotrajnom nezaposlenošću uključili na tržište rada. To treba biti popraćeno većim prijavljivanjem službama za zapošljavanje i drugim nadležnim tijelima koji bi mogli riješili problem nedostatne pokrivenosti mjerama potpore.

Potrebno je uložiti više truda kako bi se oni koji su najteže pogođeni dugotrajnom nezaposlenošću uključili na tržište rada. To treba biti popraćeno većim prijavljivanjem službama za zapošljavanje i drugim nadležnim tijelima koji bi mogli riješili problem nedostatne pokrivenosti mjerama podrške. U cilju poticanja prijavljivanja što većeg broja nezaposlenih osoba službama za zapošljavanje potrebna je posebna komunikacijska i savjetodavna strategija koja bi mogla postati učinkovitija uz pomoć organizacija civilnog društva. No, prijavljivanje službama za zapošljavanje samo po sebi nije dovoljna mjera ako nakon toga službe ne predlažu učinkovit individualizirani program koji će nezaposlenu osobu dovesti do uključivanja na tržište rada; povrh toga, nezaposlene osobe neće biti zainteresirane za prijavljivanje službama za zapošljavanje ako se one ne pokažu djelotvornima. U tom kontekstu potrebno je službe za zapošljavanje učiniti proaktivnijima prema poduzećima.
8.

nakon savjetovanja s dionicima i premda uvažava činjenicu da program Erasmus+ i Jamstvo za mlade predstavljaju osnovne instrumente za postizanje strateških ciljeva, smatra da su problemi daleko složeniji i da djelovanje EU-a na području mladih već ima znatno širi opseg od ta dva instrumenta, koji su se, iako naoko učinkoviti, pokazali nedovoljnima s obzirom na to da se Jamstvo za mlade još uvijek ne primjenjuje na odgovarajući način. Posebno su u pogledu ugroženih mladih ljudi potrebne inicijative za potporu mladima koji su odrasli u sustavu socijalne skrbi i koji su izloženi riziku da se s napunjenih 18 godina nađu bez ikakve vrste zaštite putem koje bi im se pomoglo da prijeđu u odraslu dob. Stoga skreće pozornost na potrebu da se u odgovarajućem obliku osigura pristup drugim informacijama o rezultatima na području politike za mlade, posebice, među ostalim, u pogledu nezaposlenosti mladih i socijalne uključenosti. To bi također pomoglo da se ustanovi je li potrebno osigurati posebnu potporu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova već u ovom programskom razdoblju. S obzirom na složenost i goleme razmjere postojećih izazova, politike za mlade trebalo bi međusektorskim pristupom uključiti u sve politike EU-a s obzirom na to da bi se pomoću njih ne samo mogla naći rješenja za goruće probleme mladih, već bi one trebale postati osnova za poticanje novog gospodarskog rasta. Uz to, ponovno otkrivanje vrijednosti dugogodišnjih tradicija i zanimanja moglo bi otvoriti nove mogućnosti na profesionalnom planu. Također treba nastaviti ulagati velike napore u promicanje razmjene najboljih praksi na polju uključivanja mladih i rada s mladima između država članica i lokalnih i regionalnih vlasti. Povrh toga, gospodarske razloge za obrazovanje i osposobljavanje, o kojima se 12. prosinca 2014. raspravljalo na sastanku Vijeća za obrazovanje, mlade, kulturu i sport (1) u kontekstu revizije strategije Europa 2020. u sredini provedbenog razdoblja, sada bi trebalo pretvoriti u konkretna ulaganja u obrazovanje u sklopu dugoročnih programa EU-a za mlade i rast;
15.

preporučuje da se, kad god je to moguće, što prije okonča ovisnost izbjeglica o pomoći, stanje koje je među ostalim posljedica toga što je izbjeglicama zabranjeno primati plaću za rad. Jednako tako, preporučuje da se ulože napori da se poveća autonomija izbjeglica kako bi one mogle, kad god je to moguće, upravljati vlastitim životima tako što će im se, primjerice, pružiti mogućnost da obavljaju plaćeni posao. U tom se kontekstu pozitivnim razvojem smatra činjenica da sirijske izbjeglice u Turskoj sada mogu dobiti radnu dozvolu. Potrebno je i usvojiti nove pristupe, primjerice uključivanjem poslovne zajednice. Stručnjaci navode da pružanje novčane pomoći izbjeglicama u malim iznosima ima puno pozitivniji učinak na lokalno gospodarstvo od pomoći u naravi, pa Odbor poziva na razmatranje te mogućnosti i, kad je to moguće, na praktičnu primjenu stečenih saznanja;
18.

smatra važnim podsjetiti da trgovina i ulaganja dovode ne samo do otvaranja tržišta – što će potaknuti konkurenciju i inovacije koje će pospješiti konkurentnost Europe, a to pak može dovesti do stvaranja radnih mjesta i rasta – nego i do potrebnog razvoja svih regija u cilju jačanja gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije i blagostanja svih građana;
8.

istodobno naglašava da se socijalne, gospodarske i teritorijalne razlike mogu smanjiti isključivo uz pomoć koncepta koji se temelji na strategiji Europa 2020. i obuhvaća regionalnu dimenziju kao i kohezijsku politiku usmjerenu na rezultate te stoga ponovno ističe potporu postupku kojim se nastoji postići ekonomska i socijalna konvergencija. OR također ponovno poziva na opsežne konzultacije diljem Europe o budućoj teritorijalnoj viziji Europske unije do 2050. godine. Potrebna je jasna vizija s kojom se kasnije mogu uskladiti politike i mehanizmi financiranja (2). OR pozdravlja trenutačno razmatranje strategija kohezijske politike nakon 2020.;
9.

Europska komisija, zajedno s nizozemskim predsjedništvom Vijeća i brojnim dionicima, započela je s pripremanjem Amsterdamskog pakta. Njegovi su ciljevi razvijanje i provedba akcijskih planova za integrirane politike radi rješavanja glavnih problema gradova, što će se odvijati tijekom tri godine u okviru 12 tematskih partnerstava. Ona bi trebala predstavljati važan instrument za provedbu Plana EU-a za gradove. Ona će okupiti veći broj sektorskih politika koje utječu na urbana područja EU-a. Osim toga, za uspješnost partnerstava i Odbora za Plan EU-a za gradove, koji će pratiti taj proces, od presudne je važnosti bliska suradnja s gradskim, lokalnim i regionalnim vlastima, državama članicama, institucijama EU-a (uključujući i OR) te relevantnim lokalnim dionicima. Odbor regija zalaže se za to da se pažnja usmjeri na ograničeni broj važnih područja politika čime bi se omogućilo postizanje vidljivih rezultata i dokazala dodana vrijednost Plana EU-a za gradove. Popis s 12 utvrđenih prioritetnih tema nije konačan. Partnerstva bi se trebala uspostavljati i za druge teme koje iziskuju integrirani politički pristup, primjerice za uvrštavanje kulturne i turističke dimenzije u politike razvoja gradova kao i za nove inkluzivne oblike sudjelovanja, inovacije i pametne gradove. Međutim, sveobuhvatna procjena tematskih prioriteta bit će moguća samo kada se partnerstva uhodaju, budući da će tek tada moći razaznati jesu li i u kojoj su mjeri uključena i područja koja su ključna za Europsku uniju, kao što je zapošljavanje mladih. OR pozdravlja to što su četiri ogledna partnerstva (kvaliteta zraka, stanovanje, siromaštvo u gradovima te migracije i integracija izbjeglica) već započela s radom. Za daljnji rad partnerstava izrazito je važno da se od samog početka uvede visok stupanj obvezatnosti, na primjer u vidu podnošenja polugodišnjih izvješća Komisiji, Parlamentu, Vijeću i OR-u. OR također ukazuje na činjenicu da bi tematska partnerstva mogla doprinijeti osmišljavanju budućeg i reviziji postojećeg zakonodavstva EU-a. Kad je riječ o financiranju sudjelovanja u tematskim partnerstvima koja će obuhvaćati petnaestak partnera te imajući u vidu da je Nizozemska već rezervirala 50 000 EUR za potporu svakom partnerstvu, OR poziva Europsku komisiju da razmotri mogućnost financiranja tehničke pomoći kako bi se zainteresiranim lokalnim vlastima omogućilo sudjelovanje u partnerstvima.
19.

ističe da ex post procjene učinkovitog funkcioniranja postojećih i novoosnovanih razvojnih banaka treba provoditi dugoročno, tijekom razdoblja od 10 do 15 godina, s obzirom na to da se financirani projekti ulaganja obično provode u višegodišnjim vremenskim okvirima;
2.

napominje da Europska komisija ne očekuje daljnja proširenja tijekom svojega tekućeg mandata, ali da to ne smije značiti prestanak svih aktivnosti; prihvaća činjenicu da je potrebno vrijeme za pripreme, ali ističe da je nužno dobro iskoristiti to vrijeme kako bi se postupak proširenja unaprijedio strogim i pravednim uvjetima i postojanim napretkom u pogledu predstojećih, s time povezanih zadaća te vjerodostojnim i realnim izgledima za pristup EU-u kako ne bi došlo do slabljenja angažiranosti i motiviranosti zemalja kandidatkinja i potencijalnih kandidatkinja za proširenje jer su reforme i napredak u zemljama u postupku proširenja u interesu svake države članice EU-a i svake kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje za proširenje;
7.

podsjeća na to da OR neprestano traži da se javna potrošnja država članica te lokalnih i regionalnih vlasti u okviru sufinanciranja strukturnih i investicijskih fondova ne pribraja (bez dodatnih uvjeta) javnim ili sličnim strukturnim rashodima definiranima u Paktu o stabilnosti i rastu, i to stoga što su ta ulaganja po definiciji od općeg europskog interesa s dokazanim učinkom poluge u pogledu održivog razvoja;
32.

skreće pozornost na to da zakonodavni prijedlozi u vezi s unijom tržišta kapitala ne smiju dovesti do prevelikih regulatornih opterećenja za MSP-ove, niti do ograničavanja koristi koje bi taj sektor mogao imati stvaranjem unutarnjeg tržišta kapitala;
4.

uzima na znanje procjene iz Europskog plana za energiju oceana (EOER) 2010.–2050.: — do 2050. godine u EU-u bi se moglo otvoriti do pola milijuna radnih mjesta, od kojih 26 000 izravnih radnih mjesta do 2020. godine, — energija oceana mogla bi 2050. godine pokrivati 10 do 15 % energetskih potreba u EU-u (predlaže se 100 GW (2)), odnosno osiguravati struju za 115 milijuna domaćinstava, — prelazak na energiju oceana mogao bi dovesti do znatnog smanjenja emisija CO2: do 2020. godine emisije bi se mogle smanjiti za 2,61 milijun tona, a do 2050. godine za 136,3 milijuna tona;