Tematsko izvješće Djelotvornost spajanja 
bespovratnih sredstava 
instrumenata za 
regionalno ulaganje sa 
zajmovima financijskih 
institucija za potporu 
vanjskim politikama EU‑aHR 2014  BR. 16
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD
EUROPSKI REVIZORSKI SUD  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUKSEMBURG
Tel. +352 4398-1
E-pošta: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Više informacija o Europskoj uniji dostupno je na internetu ( http://europa.eu ).
Luxembourg: Ured za publikacije Europske unije, 2014.
ISBN 978-92-9207-030-4
doi:10.2865/85554
© Europska unija, 2014.
Umnožavanje je dopušteno uz uvjet navođenja izvora.
Printed in Luxembourg
HR 2014.  BR. 16
Tematsko izvješće Djelotvornost spajanja 
bespovratnih sredstava 
instrumenata za 
regionalno ulaganje sa 
zajmovima financijskih 
institucija za potporu 
vanjskim politikama EU‑a
(u skladu s člankom 287. stavkom 4. drugim podstavkom 
UFEU‑a)
02
 Sadržaj
Odlomak
 Pojmovnik i kratice
I. – VIII. Sažetak
1. – 13. Uvod
1. – 4. Potencijalne koristi od spajanja bespovratnih sredstava za vanjsku suradnju sa zajmovima
5. – 13. Mehanizmi EU‑a za spajanje
14. – 15. Revizijski opseg i pristup
16. – 52. Opažanja
16. – 37. Instrumenti za regionalno ulaganje uspostavljeni su na odgovarajući način, ali u Komisijinu 
upravljanju i dalje postoje određeni nedostatci
17. – 21. Uspostava instrumenata za regionalno ulaganje zadovoljavajuća je te se regulatorni i proceduralni okvir 
poboljšava
22. – 31. Odabrani su prikladni projekti, no Komisijina procjena nije prikladno usmjerena na dodanu vrijednost 
i iznose bespovratnih sredstava EU‑a
32. – 33. Komisija isplaćuje nepotrebno velike predujmove
34. U slučaju podinstrumenata, kriteriji za dodjelu podzajmova bili su nejasni ili općeniti
35. – 37. Komisija nije uvijek osigurala jednoliko praćenje korištenja bespovratnih sredstava
38. – 52. Ciljane koristi spajanja bespovratnih sredstava i zajmova još nisu u potpunosti ostvarene
39. – 42. Potreba za bespovratnim sredstvima za omogućavanje ugovaranja zajma dokazana je za samo polovicu 
ispitanih projekata
43. – 46. Nije u potpunosti iskorišten potencijal za uključivanje Komisije u oblikovanje politika te za njezino 
utjecanje na uspostavu projekata i način na koji se njima upravlja
47. – 52. Spajanjem je poboljšana koordiniranost donatora, ali je do danas vidljivost financiranja EU‑a ograničena
03 Sadržaj
53. – 60. Zaključci i preporuke
 Prilog I.  —  Opća pokrivenost instrumentima za regionalno ulaganje
 Prilog II. —  Iznosi koje je Komisija rezervirala, ugovorila i isplatila po instrumentu za 
regionalno ulaganje na dan 31. 12. 2013.
 Prilog III.  —  Broj odobrenih projekata po instrumentu za regionalno ulaganje za razdoblje od 
2007. do 2013.
 Prilog IV.  —  Doprinosi 387 odobrenih projekata po instrumentu za regionalno ulaganje za 
razdoblje od 2007. do 2013.
 Prilog V.  —  Zajmovi financijskih institucija po instrumentu za regionalno ulaganje za 
razdoblje od 2007. do 2013.
 Prilog VI. —  Uzorak od 15 ispitanih projekata Infrastrukturnog uzajamnog fonda EU‑a i Afrike
 Prilog VII. —  Uzorak od 15 ispitanih projekata Fonda za poticanje ulaganja u susjedstvu
 Prilog VIII.  —  Revizijski uzorak projekata za stvaranje podinstrumenata
 Prilog IX. —  Projekti navedeni u odlomku 42.
 Odgovor Komisije
04
 Pojmovnik  
i kratice
AFD : Agence française de développement
AFD je francuska javna financijska institucija čiji je rad usmjeren na borbu protiv siromaštva i poticanje 
gospodarskog razvoja u zemljama u razvoju i francuskim prekomorskim teritorijima. To je glavna provedbena 
agencija za razvojnu suradnju Republike Francuske.
Azijski fond za ulaganja (AIF) : Azijski fond za ulaganja
Delegacija EU‑a : Europsku uniju diljem svijeta predstavlja 139 delegacija i ureda EU‑a. Delegacije EU‑a pripadaju 
strukturi Europske komisije, ali služe interesima EU‑a kao cjeline.
EBRD : Europska banka za obnovu i razvoj
EBRD je razvojna banka u javnom vlasništvu čije je sjedište u Londonu i koja promiče prijelaz na otvorena, tržišna 
gospodarstva u zemljama od središnje i istočne Europe do središnje Azije te južnog i istočnog Sredozemlja. 
Osigurava financiranje projekata za banke, industrije i nova poduzeća ili ulaganja u postojeća poduzeća. EBRD je 
usmjerena na privatni sektor, no posluje i s poduzećima u javnom vlasništvu.
EIB: Europska investicijska banka
EIB je banka Europske unije. U vlasništvu je država članica Europske unije i zastupa njihove interese te blisko 
surađuje s drugim institucijama EU‑a na provedbi politika EU‑a pružanjem financijskih sredstava za ulagačke 
projekte.
ERF : Europski razvojni fond
Europski razvojni fondovi glavni su instrument za pružanje pomoći Europske unije za razvojnu suradnju afričkim, 
karipskim i pacifičkim zemljama te prekomorskim zemljama i teritorijima. Partnerski sporazum potpisan u Cotonouu 
23. lipnja 2000. godine na razdoblje od 20 godina („Sporazum iz Cotonoua”) trenutačni je okvir za suradnju 
Europske unije s navedenim zemljama i teritorijima. Cilj mu je smanjiti i s vremenom iskorijeniti siromaštvo.
EuropeAid : Glavna uprava za razvoj i suradnju – EuropeAid
Fond za poticanje ulaganja u susjedstvu (NIF) : Fond za poticanje ulaganja u susjedstvu
Fond za ulaganje u središnju Aziju (IFCA) : Fond za ulaganje u središnju Aziju
Infrastrukturni uzajamni fond EU‑a i Afrike (ITF) : Infrastrukturni uzajamni fond EU‑a i Afrike
Karipski investicijski fond (CIF) : Karipski investicijski fond
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau
KfW je promotivna banka Savezne Republike Njemačke sa sjedištem u Frankfurtu. Razvojni ogranak banke provodi 
financijsku razvojnu suradnju Njemačke u ime vlade.
05 Pojmovnik i kratice 
Latinoamerički instrument za ulaganje (LAIF) : Latinoamerički instrument za ulaganje
MMF : Međunarodni monetarni fond
MRI : Inicijativa za uzajamno povjerenje
Inicijativu za uzajamno povjerenje uspostavili su 2009. agencija AFD, EIB i banka KfW s ciljem povećanja 
djelotvornosti sufinanciranja razvojnih projekata. Glavne su značajke delegiranje većine zadataka glavnom 
financijeru neke aktivnosti te uzajamno priznavanje postupaka.
Okvirni sporazum o ulaganju za zapadni Balkan (WBIF) : Okvirni sporazum o ulaganju za zapadni Balkan
Pacifički investicijski fond (IFP) : Pacifički investicijski fond
Povlašteni zajmovi : Povlašteni je zajam onaj zajam koji je ugovoren po uvjetima znatno povoljnijima od onih za 
zajmove ugovorene po tržišnim uvjetima. MMF računa razinu povlastica kao razliku između nominalne vrijednosti 
zajma i iznosa diskontiranih budućih plaćanja za otplatu duga koja će izvršiti zajmoprimac, izraženo u postotku 
nominalne vrijednosti zajma.
ROM : Praćenje usmjereno na rezultate
Sustav praćenja usmjerenog na rezultate alat je za procjenu projekata i programa uz čiju se pomoć iznose 
preporuke za poboljšanja.
06
 Sažetak
I.
Mehanizmi za spajanje kombiniraju zajmove1 financij ‑
skih institucija s bespovratnim sredstvima. Spajanje 
omogućava donatorima bespovratnih sredstava da 
povećaju svoja sredstva za vanjsko djelovanje koriš ‑
tenjem zajmova financijskih institucija. Također im 
omogućava da utječu na oblikovanje politika i/ili na 
uspostavu projekata i način na koji se njima upravlja. 
Nadalje, spajanjem zajmova i bespovratnih sredstava 
može se promicati suradnja među dionicima u razvoj ‑
noj pomoći i povećati vidljivost pomoći.
II.
Od 2007. godine Komisija i države članice uspostavile 
su osam instrumenata za regionalno ulaganje kojima 
je obuhvaćeno cijelo Komisijino područje vanjske 
suradnje. Tijekom razdoblja od 2007. do 2013., EU je 
takvim instrumentima dodijelio 2 106  milijuna  eura. 
Institucije za financiranje razvoja određuju projekte 
i prijavljuju ih za bespovratna sredstva koja odobra ‑
vaju izvršna tijela, među kojima su i Komisija, države 
članice i ostali donatori. Financijske institucije ugova ‑
raju većinu tehničke pomoći i prate projekte.
III.
Revizija Suda obuhvatila je instrumente za regio ‑
nalno ulaganje od trenutka njihove uspostave. Sud je 
posebice procjenjivao djelotvornost spajanja bespo ‑
vratnih sredstava instrumenta za regionalno ulaganje 
sa zajmovima financijskih institucija. Revizija je bila 
usmjerena na uspostavu i upravljanje instrumentima 
za regionalno ulaganje i na to u kojoj su mjeri ostva ‑
rene ciljane koristi spajanja. Revizijski se rad sastojao 
od analitičkog pregleda, razgovora s osobljem Komi ‑
sije, ankete upućene 40 delegacija EU‑a od kojih je 
odgovor poslalo njih 22, posjeta četirima glavnima 
financijskim institucijama i ispitivanja uzorka od 
30 bespovratnih sredstava dodijeljenih projektima.
1 Osim zajmova, u manjoj mjeri postoje i drugi oblici financiranja koji 
ne pripadaju kategoriji bespovratnih sredstava.IV.
Sud je zaključio da je spajanje bespovratnih sredstava 
instrumenata za regionalno ulaganje sa zajmovima 
financijskih institucija za potporu vanjskim politikama 
EU‑a općenito bilo djelotvorno. Instrumenti za regi ‑
onalno ulaganje bili su dobro uspostavljeni, ali nisu 
u potpunosti ostvarene moguće koristi spajanja zbog 
određenih nedostataka u Komisijinu upravljanju.
V.
Države članice i Komisija osigurale su pravilnu uspos ‑
tavu instrumenata za regionalno ulaganje te su oni 
sada čvrsto ustanovljeni. Zajmovnu komponentu 
financiranja većim su dijelom osigurale četiri europ ‑
ske financijske institucije koje su odredile prihvatljiva 
ulaganja. Tijekom proteklih sedam godina utvrdili su 
dovoljan broj projekata za rezerviranje raspoloživih 
sredstava.
VI.
Svih 30 projekata koje je ispitivao Sud ocijenjeno je 
relevantnima za predmetne regije i zemlje. No, postu ‑
pak odabira koji je provela Komisija nije bio temeljit 
te odluke o dodjeli sredstava na određenoj razini 
često nisu potkrijepljene uvjerljivim dokazima. Nisu 
postojale smjernice o kriterijima kojima bi se Komisija 
trebala koristiti u postupku donošenja odluka. Nakon 
odobrenja bespovratnih sredstava isplaćivali su se 
nepotrebno veliki predujmovi. Komisija svojim praće ‑
njem nije osigurala da se u svim slučajevima ostvarila 
dodana vrijednost bespovratnih sredstava.
Sažetak 07
VII.
Instrumenti za regionalno financiranje razvojnim su 
partnerima osigurali platformu za blisku suradnju 
i za provedbu izrazito velikih projekata koje bi inače 
bilo teško financirati. Obrazloženje dodjele bespo ‑
vratnih sredstava za spajanje sa zajmovima bilo je 
jasno u određenim slučajevima, posebice u onima 
u kojima su trebali biti zadovoljeni kriteriji za dodjelu 
povlastica. No, u drugim slučajevima, odnosno u otpri ‑
like 50 % povlaštenih slučajeva, takvo obrazloženje 
nije bilo jasno. Komisija nije u potpunosti iskoristila 
mogućnost pozitivnog utjecanja na uspostavu proje ‑
kata ili mogućnost šireg utjecanja na sektorsku poli ‑
tiku. Vidljivost potpore EU‑a dosad je bila ograničena, 
iako je Komisija počela s rješavanjem tog pitanja.
VIII.
Sud iznosi određeni broj preporuka o tome kako bi 
Komisija mogla povećati djelotvornost instrumenata 
za regionalno ulaganje. Preporuke se odnose na 
odabir projekata i odobrenje bespovratnih sredstava, 
isplatu sredstava, praćenje korištenja bespovratnih 
sredstava EU‑a i povećanje vidljivosti pomoći EU‑a.
08
 Uvod
Potencijalne koristi od 
spajanja bespovratnih 
sredstava za vanjsku 
suradnju sa zajmovima
01 
Mehanizmi za spajanje kombiniraju 
zajmove2 financijskih institucija s bes ‑
povratnim sredstvima. Bespovratna 
sredstva mogu biti u različitom obliku, 
no u slučaju suradnje EU‑a sa zemljama 
u razvoju, najčešće su vrste bespovrat ‑
nih sredstava bespovratna sredstva 
za izravno ulaganje, subvencije za 
kamate, tehnička pomoć i mehanizmi 
za pružanje jamstva zajmovima.
02 
Glavni je cilj mehanizama za spajanje 
povećati sredstva za vanjsku suradnju 
korištenjem zajmova financijskih insti ‑
tucija. Spajanje je posebice osmišljeno 
kako bi se riješilo pitanje neoptimal ‑
nog ulaganja u slučajevima u kojima 
bi aktivnosti ili infrastruktura mogle 
biti održive, ali nisu privukle dovoljno 
sredstava tržišnih izvora. Glavni razlozi 
zašto projekti ne mogu privući finan ‑
cijere po normalnim tržišnim cijenama 
su sljedeći:
(a) projekti nisu dovoljno profitabilni, 
ali predstavljaju velike gospodar ‑
ske, ekološke i/ili socijalne koristi;(b) projekti nose visoku razinu rizika;
(c) projekti su smješteni u visokozadu ‑
ženim zemljama koje su obvezne 
poštovati uvjete MMF‑a za dobiva ‑
nje zajmova (vidjeti okvir 1 .).
03 
Osim korištenja zajmova financijskih 
institucija, spajanje omogućava dona ‑
torima bespovratnih sredstava moguć ‑
nost sudjelovanja u oblikovanju politi ‑
ka ili utjecanja na uspostavu projekata 
i način na koji se njima upravlja. To se, 
na primjer, može postići ublažavanjem 
negativnih vanjskih utjecaja projekata, 
kao što su nepovoljni ekološki ili soci ‑
jalni učinci, ili osiguravanjem dodatnih 
financijskih sredstava za posebne 
ciljeve povezane s projektom, kao što 
je razvoj administrativnih ili tehničkih 
kapaciteta.2 Osim zajmova, u manjoj mjeri 
postoje i drugi oblici 
financiranja koji ne pripadaju 
kategoriji bespovratnih 
sredstava.
Uvjeti MMF‑a za zajmove u visokozaduženim zemljama
MMF zahtijeva da visokozadužene zemlje ugovaraju zajmove isključivo po uvjetima koji su znatno povoljniji 
od zajmova po tržišnim uvjetima. Takvi se zajmovi nazivaju povlaštenim zajmovima. U visokozaduženim zem ‑
ljama, MMF zahtijeva da razina povlastica iznosi barem 35 %.Okvir 1.
09 Uvod
04 
Postoje i druge, općenitije, moguće ko ‑
risti povezane s korištenjem spajanja:
(a) promiče se suradnja među dioni ‑
cima u području razvojne pomoći. 
Mehanizmi za spajanje uspostav ‑
ljaju se u partnerstvu s europskim 
financijskim institucijama te stoga 
i imaju koristi od njihova specifič ‑
nog iskustva i znanja. Povećana 
suradnja može također dovesti do 
veće transparentnosti, ekonomi ‑
je razmjera i smanjenja troškova 
transakcija za partnerske zemlje. 
Ona isto tako omogućava proved ‑
bu projekata koji su preveliki da ih 
financira jedan donator ili financij ‑
ska institucija;
(b) podiže se svijest korisnika i opće 
javnosti o tome da su ulaganja 
financirana uz potporu donato ‑
ra. Kombiniranjem intervencija 
različitih donatora i financijskih 
institucija postiže se kritična masa 
potrebna za osiguravanje vidljivos ‑
ti pomoći.Mehanizmi EU‑a za 
spajanje
05 
Komisija već duže vrijeme dodjeljuje 
subvencije za kamate. No, nedavno su 
Komisija i države članice uspostavile 
namjenske mehanizme koji ubrzavaju 
korištenje spajanja. Od 2007. Komisija 
je osnovala osam instrumenata za regi ‑
onalno ulaganje kojima je obuhvaćeno 
cijelo područje vanjskog djelovanja 
Komisije (vidjeti prilog I. ). Tim se ins‑
trumentima kombiniraju bespovratna 
sredstva financirana europskim razvoj ‑
nim fondovima (ERF) i općim prora ‑
čunom EU‑a sa zajmovima, uglavnom 
iz europskih institucija za financiranje 
razvoja. U nekim slučajevima izravne 
doprinose daju i države članice EU‑a.
06 
Instrumenti za regionalno ulaganje 
imaju troslojnu strukturu upravljanja3:
(a) strateško tijelo4 čiji je zadatak 
uspostaviti cjelokupnu strategiju 
financijskog instrumenta;
(b) izvršno tijelo5 koje se sastoji od 
Komisije, država članica i drugih 
donatora i koje je odgovorno za 
odobravanje pojedinačnih bespov ‑
ratnih sredstava;
(c) tehničko tijelo6 koje se sastoji od 
financijskih institucija i Komisije 
te koje utvrđuje zajedničke projek ‑
tne aktivnosti i odabire projekte 
koji će se predstaviti izvršnom 
tijelu.3 Iznimku čini Okvirni sporazum 
o ulaganju za zapadni Balkan 
(WBIF), s obzirom na to da 
njime upravlja upravljački 
odbor i skupina financijera 
projekta.
4 Naziva se „strateškim 
odborom” ili „upravljačkim 
odborom”.
5 Naziva se „operativnim 
odborom” ili „izvršnim 
odborom”.
6 Naziva se „Skupinom 
financijera projekta” ili 
„Skupinom financijskih 
institucija”.
10 Uvod
07 
Nakon savjetovanja s partnerskom 
zemljom ili zemljama, financijske insti ‑
tucije predlažu projekte7. Izradu faza 
projekta predvode financijske instituci ‑
je. One određuju i odabiru projekte na 
temelju vlastitih kriterija za financijsku 
procjenu i prijavljuju se za bespovratna 
sredstva, navodeći vrstu i iznos. Proces 
razvoja projekta uključuje suradnju 
s Komisijom, posebice u okviru teh ‑
ničkih tijela i na razini delegacije EU‑a. 
Vodeća financijska institucija projekta 
prati provedbu projekta i izvješćuje 
o njegovu tijeku. Vodeća financijska 
institucija ima pravo na naknadu za 
upravljanje i provedbu projekta.
08 
Infrastrukturni uzajamni fond EU‑a 
i Afrike jedini je instrument za regio ‑
nalno ulaganje koji djeluje kao fond. 
Europska investicijska banka (EIB) dje ‑
luje kao rizničar ovog fonda. U slučaju 
drugih instrumenata za regionalno 
ulaganje, Komisija u većini slučaje ‑
va usmjerava bespovratna sredstva 
korisnicima putem glavnih financijskih 
institucija. Sami korisnici dodjeljuju 
i upravljaju povezanim ugovorima. No, 
financijske institucije provode tehnič ‑
ku pomoć i prate provedbu projekata 
u kojima su upotrijebljena kombinirana 
(„spojena”) sredstva. Svaki od instru ‑
menata za regionalno ulaganje ima 
tajništvo za podršku izvršnim tijelima. 
Tajništva su smještena u Komisiji8, osim 
u slučaju infrastrukturnog uzajamnog 
fonda EU‑a i Afrike čijim tajništvom 
upravlja EIB.09 
Postoje i drugi mehanizmi EU‑a za 
spajanje. Glavni je primjer Ulagački 
instrument osnovan 2003. godine 
Sporazumom iz Cotonoua na razdoblje 
od 20 godina. Ostali primjeri spajanja 
izvan opsega instrumenata za regi ‑
onalno ulaganje jesu: Instrument za 
euro‑mediteransko partnerstvo u ula ‑
ganjima (FEMIP) i Fond za globalnu 
energetsku učinkovitost i obnovljivu 
energiju (GEEREF).
10 
EU je instrumentima za regionalno 
ulaganje za razdoblje od 2007. do 2013. 
godine dodijelio 2 106  milijuna  eura 
(vidjeti prilog II. ). Do kraja 2013. 
Komisija je već bila isplatila 1 205 mili ‑
juna  eura. Izvršna tijela instrumenata 
za regionalno ulaganje odobrila su 
387 projekata (vidjeti prilog III. ), za 
koje su ukupna bespovratna sredstva 
iznosila 2 346 milijuna eura (vidjeti 
prilog IV. ). Uz njih su odobreni i zaj ‑
movi u iznosu od 22 152 milijuna eura. 
Dosad su zajmovi imali nultu stopu 
neplaćanja.
11 
Podržani projekti uglavnom su projekti 
javnih ulaganja. Obuhvaćeni se sektori 
razlikuju od instrumenta do instrumen ‑
ta, no prometni i energetski sektori 
dobivaju najveću količinu sredstava9. 
Projekti se kreću od relativno malih čija 
je vrijednost 0,3 milijuna eura, do onih 
čija je vrijednost veća od 1 000 miliju ‑
na eura. U većini slučajeva uključeno 
je više od jedne financijske institucije. 
U nekim slučajevima instrumenti za 
regionalno ulaganje ne dodjeljuju 
financijska sredstva pojedinim ula ‑
gačkim projektima, nego drugom 
instrumentu ili fondu. U slučaju takvih 
podinstrumenata, financijske instituci ‑
je odabiru i financiraju podaktivnosti 
u koje su uključeni i lokalni partneri za 
financiranje.7 Zahtjeve za bespovratna 
sredstva Okvirnog sporazuma 
o ulaganju za zapadni Balkan 
uglavnom predaju partnerske 
zemlje.
8 Glavna uprava za razvoj 
i suradnju (EuropeAid), osim 
Okvirnog sporazuma 
o ulaganju za zapadni Balkan, 
čije se tajništvo nalazi 
u Glavnoj upravi za proširenje.
9 Otprilike 55 %.
11 Uvod
12 
Četiri glavne financijske institucije10 
koje se bave instrumentima za regio ‑
nalno ulaganje od samog početka jesu 
EIB, Europska banka za obnovu i razvoj 
(EBRD), Agence Française de Déve ‑
loppement (AFD) i Kreditanstalt für 
Wiederaufbau (KfW). Prilog V.  pruža 
pregled iznosa zajmova koje su ove 
institucije odobrile tijekom razdoblja 
od 2007. do 2013. za 387 projekata 
koji su primili potporu u okviru ovih 
instrumenata.
13 
U prosincu 2012. Komisija je pokrenula 
platformu EU‑a za spajanje vanjske 
suradnje kako bi razmotrila kako po ‑
boljšati kvalitetu i učinkovitost instru ‑
menata za regionalno ulaganje. Proces 
je u tijeku te se očekuje da će dovesti 
do sastavljanja niza preporuka i smjer ‑
nica o korištenju spajanja u vanjskoj 
suradnji te o osiguravanju dodatnih 
javnih i privatnih sredstava za poveća ‑
nje učinka vanjske suradnje i razvojne 
politike EU‑a.10 Druge prihvatljive financijske 
institucije jesu: Agencia 
Española de Cooperación 
Internacional para el 
Desarrollo (AECID), Afrička 
banka za razvoj (AfDB), 
Belgijsko investicijsko 
poduzeće za zemlje u razvoju 
(BIO), Karipska razvojna banka 
(CDB), Razvojna banka Vijeća 
Europe (CEB), Companía 
Española de Financiación al 
Desarrollo (COFIDES), Finnish 
Fund for Industrial 
Cooperation Ltd. (FINNFUND), 
Međuamerička banka za 
razvoj (IADB, promatrač 
u Latinoameričkom 
instrumentu za ulaganje), 
Luksemburška agencija za 
razvoj (Lux‑Dev), Nordijska 
investicijska banka (NIB), 
Private Infrastructure 
Development Group (PIDG), 
Österreichische 
Entwicklungsbank AG (OeEB), 
Società Italiana per le Imprese 
all’Estero (SIMEST), Sociedade 
para o Financiamento do 
Desenvolvimento (SOFID).
12
 Revizijski opseg  
i pristup
14 
Sud je procijenio djelotvornost spaja ‑
nja bespovratnih sredstava instrumen ‑
ta za regionalno ulaganje sa zajmovi ‑
ma financijskih institucija za potporu 
vanjskih politika EU‑a usmjeravanjem 
na sljedeća dva pitanja:
(a) Jesu li instrumenti za regionalno 
ulaganje dobro uspostavljeni te je 
li se njima upravljalo dobro?
(b) Je li korištenje spajanja dovelo do 
očekivanih koristi?
15 
Ova je revizija, prva koju je Sud obavio 
u ovom području, provedena od svib ‑
nja do prosinca 2013. godine te se njo ‑
me ispitivala uspješnost instrumenata 
za regionalno ulaganje nakon njihove 
uspostave. Sud je reviziju usmjerio na 
dodjelu financijskih sredstava EU‑a 
i ulogu Komisije. Revizijski se rad sasto ‑
jao od analitičkog pregleda, razgovora 
s osobljem Komisije, ankete upućene 
40 delegacija EU‑a11, posjeta četirima 
glavnima financijskim institucijama 
i detaljnog ispitivanja uzorka projeka ‑
ta. Uzorak se sastojao12 od 15 projekata 
koji su primili bespovratna sredstva 
od infrastrukturnog uzajamnog fonda 
EU‑a i Afrike (vidjeti prilog VI. ) i 15 pro ‑
jekata koji su primili bespovratna sred ‑
stva u okviru Fonda za poticanje ula ‑
ganja u susjedstvu (vidjeti prilog VII. ). 
Ova dva instrumenta za regionalno 
ulaganje obuhvaćaju i ERF i opći prora ‑
čun EU‑a te čine više od 70 % bespo ‑
vratnih sredstava odobrenih u okviru 
instrumenata za regionalno ulaganje 
do kraja 2013. To su ujedno i najstariji 
ulagački instrumenti te stoga imaju 
najnaprednije projekte. Zbog njihovih 
posebnih značajki, revizija je također 
obuhvatila i osam projekata povezanih 
s osnivanjem podinstrumenata (vidjeti 
odlomak 11.) za financiranje aktivnosti 
u koje su bile uključene i lokalne finan ‑
cijske institucije (vidjeti prilog VIII. ).11 Na pitanja iz ankete 
odgovorile su 22 delegacije 
EU‑a.
12 Sud je odabrao projekte 
nasumičnim odabirom 
koristeći metodu uzorkovanja 
po novčanoj jedinici.
13
 Opažanja
Instrumenti za regionalno 
ulaganje uspostavljeni su 
na odgovarajući način, ali 
u Komisijinu upravljanju 
i dalje postoje određeni 
nedostatci
16 
Sud je ispitao je li ukupna uspostava 
instrumenta za regionalno ulaganje 
i proceduralnog okvira bila prikladna. 
Revizija je također bila usmjerena na 
postupak procjene zahtjeva za bespo ‑
vratna sredstva za odabrane projekte, 
kao i na prikladnost vrste i iznosa 
bespovratnih sredstava. Revizijom je 
ispitano i korištenje bespovratnih sred ‑
stava i praćenje projekata.
Uspostava instrumenata za 
regionalno ulaganje zado ‑
voljavajuća je te se regula ‑
torni i proceduralni okvir 
poboljšava
17 
Prikladno je imati osam različitih 
instrumenata za regionalno ulaganje 
umjesto jednog općeg instrumenta za 
ulaganje iz sljedećih razloga:
(a) instrumenti imaju različite struk ‑
ture za kombiniranje sredstava 
različitih uključenih donatora 
i za usmjeravanje sredstava 
projektima;
(b) financijska sredstva EU‑a za instru ‑
mente za ulaganja za specifična 
zemljopisna područja potječu iz 
različitih financijskih instrumenata 
koji imaju različite pravne osnove;(c) raspodjela odgovornosti unutar 
Komisije i financijskih instituci ‑
ja temelji se na zemljopisnom 
području;
(d) strane koje imaju svoje predstav ‑
nike u različitim upravnim tijelima 
(vidjeti odlomak 6.) razlikuju se od 
regije do regije.
18 
Ciljevi i prioritetni sektori u okviru svih 
instrumenata za regionalno ulaganje 
usklađeni su s općim ciljevima politike 
EU‑a. U slučaju infrastrukturnog uzaja ‑
mnog fonda EU‑a i Afrike, prihvatljivi 
su bili samo projekti s regionalnom 
dimenzijom, što je ograničilo moguć ‑
nost spajanja.
19 
Financijskom uredbom13 nedavno su 
uvedena posebna pravila o mehaniz ‑
mima za spajanje14. Ova pravila, primje ‑
njiva od 2014. nadalje, uvelike pobolj ‑
šavaju regulatorni okvir definiranjem 
pojmova i načela, pojednostavnjiva ‑
njem upravljačkih metoda korištenih 
za spajanje i pružanjem pravne osnove 
za uporabu inovativnih financijskih 
alata. Komisija trenutačno radi na dalj ‑
njem poboljšanju okvira pripremajući 
smjernice za upravljanje instrumenti ‑
ma za regionalno ulaganje15.
20 
Iako je Komisija u ovom području 
ostvarila određeni napredak, projekte 
su općenito počinjale financijske insti ‑
tucije, pri čemu je Komisija odgovarala 
na te prijedloge, a zatim i zahtjeve za 
bespovratna sredstva umjesto da je 
aktivno utvrđivala aktivnosti.13 Uredba Europskog parlamenta 
i Vijeća br. 966/2012 od 
25. listopada 2012. 
o financijskim pravilima koja 
se primjenjuju na opći 
proračun Unije i o stavljanju 
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, 
Euratom) br. 1605/2002 
(SL L 298, 26. 10. 2012., str. 1.).
14 Uvedena je nova Glava VIII. 
pod nazivom „Financijski 
instrumenti”.
15 Praktične smjernice koje su 
pomogle partnerskim 
zemljama da razumiju uvjete 
povezane s projektima 
Okvirnog sporazuma 
o ulaganju za zapadni Balkan 
i podnošenju zahtjeva postoje 
od 2012. godine.
14 Opažanja
21 
Tajništvom ITF‑a upravlja EIB (vidjeti 
odlomak 8.). S obzirom na to da EIB fi ‑
nancira projekt i neovisno o tome da je 
tajništvo strogo odvojeno od bankov ‑
nog poslovanja EIB‑a, to je pitanje koje 
je potrebno riješiti.
Odabrani su prikladni pro ‑
jekti, no Komisijina procjena 
nije prikladno usmjerena na 
dodanu vrijednost i iznose 
bespovratnih sredstava EU‑a
Odabir projekata za pomoć 
u obliku bespovratnih 
sredstava
22 
Proces određivanja i odabira projekata 
omogućio je podnošenje dovoljnog 
broja zahtjeva za bespovratna sred ‑
stva kako bi se dodijeljena sredstva 
rezervirala unutar planiranog okvira. 
Odobreni projekti bili su u skladu s raz ‑
vojnim potrebama predmetnih regija 
i zemalja.23 
Kako bi se prijavile za bespovratnu 
pomoć iz instrumenta za regionalno 
ulaganje, financijske institucije moraju 
podnijeti obrazac zahtjeva za bespo ‑
vratna sredstva16. Iako su s vremenom 
postale duže i detaljnije, informacije 
koje su pružile financijske institucije 
bile su preopćenite da izvršna tijela in ‑
strumenata za regionalno ulaganje do ‑
nesu prikladne odluke. Nedostajali su 
brojčani podatci o uvjetima pozajmlji ‑
vanja, povlasticama (vidjeti okvir 1. ) 
i održivosti (za primjer, vidjeti okvir 2 .). 
Nadalje, očekivana dodana vrijednost 
pružanja bespovratnih sredstava nije 
dobro definirana, strukturirana ni broj ‑
čano izražena.16 Za instrumente za ulaganja po 
geografskoj lokaciji kojima 
upravlja EuropeAid to je 
„Standardni obrazac za prijavu 
projekta”, za WBIF „Obrazac 
zahtjeva za bespovratna 
sredstva za projekt” i „Popratni 
list” za ITF.
Projekt ITF‑a – Osiguravanje električne energije u Beninu i Togu
Projekt je bio povezan s izgradnjom i renoviranjem dalekovoda i trafostanica u ukupnoj vrijednosti od 85,7 mi ‑
lijuna eura. Cilj mu je bio povećati pouzdanost i učinkovitost opskrbe električnom energijom u Beninu i Togu. 
Infrastrukturni uzajamni fond EU‑a i Afrike odobrio je subvenciju za kamate od 12,25 milijuna eura kojom je 
omogućena razina povlastica od 35 % koju je propisao MMF (vidjeti okvir 1 .).
Financijske institucije nisu dostavile dovoljno informacija
Obrazac zahtjeva za bespovratna sredstva koji dostavljaju financijske institucije ne sadrži brojčane podatke 
o financijskoj i gospodarskoj održivosti projekta, povlasticama i usklađenosti projekta s potrebama zemlje, 
iako su svi ti podatci bili dostupni u dokumentaciji financijske institucije. Nadalje, u obrascu nije jasno nazna ‑
čena očekivana dodana vrijednost bespovratnih sredstava infrastrukturnog uzajamnog fonda EU‑a i Afrike. 
Bez tih informacija Komisija nije mogla izvršiti prikladnu procjenu zahtjeva za bespovratna sredstva.Okvir 2.
15 Opažanja
17 Informacije potrebne za takav 
izračun nisu bile dostupne za 
druge instrumente za 
regionalno ulaganje.
18 Iako postoji mogućnost da 
financijske institucije zatraže 
takozvano „načelno 
odobrenje” izvršnog odbora.24 
Glavni razlog ograničenosti informacija 
koje su dostavile financijske institucije 
je taj što su projekti još često bili u po ‑
četnoj fazi kad su se podnosili zahtjevi 
za bespovratna sredstva. Financijske 
institucije odlučuju o svojim zajmo ‑
vima u kasnijoj fazi, tj. nakon studije 
izvedivosti. Njihove odluke stoga su se 
temeljile na kvalitetnijim, detaljnijim 
informacijama od onih kojima je Komi ‑
sija raspolagala pri procjeni zahtjeva za 
bespovratna sredstva.
25 
Iako ne postoje posebne smjerni ‑
ce o tome, Komisija je s vremenom 
poboljšala procjenu zahtjeva za 
bespovratna sredstva. No, pregledi su 
uglavnom i dalje temeljeni na informa ‑
cijama prikazanima u obrascu zahtjeva 
za bespovratna sredstva te su samim 
time i ograničeni. Tijekom pregleda 
ispitanih projekata nije se pridavalo 
puno pažnje povlasticama, održivosti 
duga, iznosu bespovratnih sredstava ili 
gospodarskoj održivosti. Komisija nije 
odredila kriterije za gospodarsku odr ‑
živost. Štoviše, Komisija nije odredila 
jasna pravila ili smjernice o tome koja 
bi se vrsta razvojnih ulaganja trebala 
financirati bespovratnim sredstvima, 
koja zajmovima, a koja spajanjem te 
dvije mogućnosti.
26 
Pregledi Komisije postupno su uklju ‑
čivali relevantne delegacije EU‑a tako 
što su se pri procjeni zahtjeva za bes ‑
povratna sredstva savjetovali s njima. 
Sud je ispitao projekte i obavio razgo ‑
vore s osobljem delegacija te rezultati 
ukazuju na to da je takva uključenost 
i dalje bila nedovoljna, posebice tije ‑
kom faze određivanja projekata. Samo 
59 % od 22 delegacije EU‑a koje su 
poslale svoje odgovore na anketu Suda 
izjavilo je da su bili uključeni u proces 
određivanja projekata u kojima su 
upotrijebljena kombinirana sredstva. 
To je ograničilo osjećaj vlasništva delegacija EU‑a nad projektima. No, 
kad bi se financijske institucije prijavile 
za bespovratna sredstva Komisija bi 
od većine delegacija tražila da dostave 
svoje mišljenje o projektima koje su 
odabrale za pojedine zemlje.
27 
Prosječan broj dana od uvođenja 
u raspored faza projekta do konačnog 
odobrenja odbora iznosi 215 za ITF, 
257 za LAIF i 290 za NIF17. U okviru Lati ‑
noameričkog instrumenta za ulaganje 
i Fonda za poticanje ulaganja u susjed ‑
stvu, za svaki je projekt bilo potrebno 
privremeno i završno odobrenje na 
tehničkoj razini i razini odbora, što je 
iziskivalo puno vremena. Postupak 
je bio ponešto jednostavniji za Infra ‑
strukturni uzajamni fond EU‑a i Afrike, 
za koji nisu bila potrebna privremena 
odobrenja18.
Odabir vrste i iznosa 
bespovratnih sredstava
28 
Vrste odabranih bespovratnih sredsta ‑
va (vidjeti odlomak 1.) bile su prikladne 
za dodanu vrijednost koja se namje ‑
ravala postići. Nijedan instrument za 
regionalno ulaganje osim ITF‑a, nije 
pružao subvencije za kamate, iako je to 
bilo dopušteno njihovim regulatornim 
i ugovornim okvirom.
16 Opažanja
19 Kako je Sud već naveo 
u odlomku 3.2 tematskog 
izvješća br. 3/99 o upravljanju 
i kontroli subvencijama za 
kamate (SL C 217, 29. 7. 1999., 
str. 1.).29 
U 11 od 30 bespovratnih sredstava koje 
je Sud ispitao cilj je bio osigurati da je 
zajam u skladu s minimalnom razinom 
povlastica od 35 % koju je propisao 
MMF (vidjeti okvir 1 .). Za sedam od 
tih 11 bespovratnih sredstava Sud 
nije mogao od Komisije ili financijskih 
institucija pribaviti dokaze da razina 
povlastica nije bila viša od propisa ‑
ne za ispunjavanje uvjeta MMF‑a. 
U jednom je slučaju razina povlastica 
prešla minimum od 35 %, a da Komisija 
o tome nije bila obaviještena.
30 
Nisu utvrđeni kriteriji za određivanje 
iznosa bespovratnih sredstava u slu ‑
čajevima u kojima glavni cilj nije bio 
usklađenost s uvjetima MMF‑a. U is ‑
pitanim slučajevima često nije bilo 
jasno kako su donesene odluke o visini 
iznosa. Nadalje, Komisija nije smatrala 
da je potrebno obaviti strogu provjeru 
načina na koji su izračunani iznosi bes ‑
povratnih sredstava koje su zatražile 
financijske institucije.
31 
U teoriji su financijske institucije 
mogle odrediti kamatnu stopu većom 
od uobičajene i uključiti bespovratna 
sredstva u financijski paket tako da ko ‑
risnici prihvate takvu stopu. Zbog toga 
postoji rizik da bespovratna sredstva 
nisu u potpunosti isplaćena korisniku. 
Iako su javne financijske institucije za 
razvoj odgovorne za pružanje najpri ‑
kladnijih uvjeta financiranja, ni Komi ‑
sija ni Sud ne mogu isključiti da se taj 
rizik neće realizirati jer to ne mogu 
ispitati zbog povjerljivosti postupka 
određivanja kamatnih stopa19.Komisija isplaćuje nepot ‑
rebno velike predujmove
32 
Nakon odobrenja bespovratnih sred ‑
stava i potpisivanja sporazuma ispla ‑
ćeni su predujmovi znatnih iznosa. 
Komisija je raspolagala tim sredstvima 
te ih je prenijela prije nego što su bila 
potrebna. Korisnik je sredstva koristio 
sporo jer je bilo potrebno određeno 
vrijeme za uspostavu projekta i ugo ‑
varanje potrebnih usluga i radova, 
kao i zbog samog trajanja provedbe. 
Prenesena sredstva stoga su ostala 
neiskorištena kroz duže razdoblje, što 
nije u skladu s načelom dobrog finan ‑
cijskog upravljanja (za primjer, vidjeti 
okvir 3 .). Stoga ni realizacija proračuna 
ne odražava stvarno povezano djelo ‑
vanje instrumenata.
33 
Komisija za ITF prebacuje sredstva 
fondu, a zatim EIB, kao upravitelj fon ‑
da, iz fonda isplaćuje iznose vodećim 
financijskih institucijama. Izvršni odbor 
ITF‑a odobrava bespovratna sredstva 
u ukupnom iznosu koji ne prekoračuje 
raspoloživi gotovinski saldo fonda. 
Takvim razboritim pristupom ITF 
vodi računa o tome da može ispuniti 
svoje obveze. S obzirom na to da je za 
početak provedbe potrebno vremena, 
korisnik relevantne iznose isplaćuje tek 
nakon nekoliko godina. Stoga velika 
količina novca godinama leži neisko ‑
rištena na bankovnom računu fonda 
(vidjeti sliku ).
17 Opažanja SlikaKretanja novčanog toka ITF‑a
Izvor:  Tajništvo ITF‑a.Projekt Fonda za poticanje ulaganja u susjedstvu – druga faza mreže brzih želje ‑
znica u Tunisu
Ovim se projektom u vrijednosti od 550 milijuna eura financira izgradnja prioritetnih dionica dvije nove linije 
mreže brzih gradskih željeznica u Tunisu. Bespovratnim se sredstvima Fonda za poticanje ulaganja u susjed ‑
stvu u iznosu od 28 milijuna eura pruža tehnička pomoć ugovornom tijelu i nadzorniku.
Nepotrebno velika svota isplaćenih predujmova za bespovratna sredstva Fonda za poticanje ulaganja 
u susjedstvu (NIF)
2010. godine Komisija je korisniku isplatila cijeli iznos bespovratnih sredstava. Financijske institucije isplatile su 
svoje zajmove samo kad su korisnicima ta sredstva bila potrebna. S obzirom na to da je projekt znatno kasnio 
s provedbom, prva je isplata zajma izvršena tek 2013. godine. 24,5 milijuna eura bespovratnih sredstava Fonda 
za poticanje ulaganja u susjedstvu zbog kašnjenja je ostalo neiskorišteno više od tri godine.Okvir 3.
0100200300400500600700
2007. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013.Novac u blagajni(milijuna eura)
Ukupni gotovinski primitci
Ukupni gotovinski izdatci
18 Opažanja
U slučaju podinstrumenata, 
kriteriji za dodjelu pod ‑
zajmova bili su nejasni ili 
općeniti
34 
Za osam podinstrumenata (vidjeti 
odlomak 11.) koje je ispitao Sud (vidjeti 
prilog VIII. ) nije bilo propisano da bi 
Komisija ex ante  trebala pojedinačno 
odobriti aktivnosti koje će se sufi ‑
nancirati podinstrumentom te ih je financijska institucija odobrila samo 
u jednom slučaju. Istodobno su kriteriji 
za odabir aktivnosti prihvatljivih za 
podzajmove u većini slučajeva bili 
nejasni ili vrlo općeniti20, bez navođe ‑
nja predmetnih sektora ili prioriteta. 
Komisija stoga nije mogla biti sigurna 
da su rashodi bili usmjereni na priorite ‑
te EU‑a (za primjer, vidjeti okvir 4. ).20 Osim Fonda za ublažavanje 
geotermalnog rizika.
Projekt NIF‑a – Instrument za financiranje malih i srednjih poduzeća
Instrument za financiranje malih i srednjih poduzeća koji je ukupno za dodjelu na raspolaganju imao 150 mi ‑
lijuna eura sastojao se od dva proizvoda. Prvim je pružena tehnička pomoć lokalnim partnerskim financijskim 
institucijama kao i mehanizam za podjelu gubitka/rizika za portfelje zajmova. Drugim je pružena tehnička 
pomoć i beskamatni zajmovi kako bi se smanjile kamatne stope i olakšala podjela gubitka/rizika. Bespovratna 
sredstva NIF‑a za ovaj projekt iznosila su 15 milijuna eura.
Općeniti kriteriji za odabir aktivnosti koje će se financirati podinstrumentom
U obrascu zahtjeva za bespovratna sredstva koji dostavljaju financijske institucije nije jasno navedeno na 
kojoj je razini bilo potrebno odobriti podzajmove. Nisu navedene ni dužnosti vodećeg financijera u postupku 
procjene i odabira. Nije bilo propisano da se tijekom postupka odabira treba voditi računa o prioritetima EU‑a, 
s obzirom na to da su kriterijima prihvatljivosti bila dopuštena ulaganja u svim sektorima. Nadalje, nisu jasno 
naznačene obveze izvješćivanja o praćenju projekta.Okvir 4.
Komisija nije uvijek osigurala 
jednoliko praćenje korištenja 
bespovratnih sredstava
35 
Tajništva instrumenata za regionalno 
ulaganje odgovorna su za cjelokupno 
financijsko praćenje instrumenata. 
Financijske institucije same prate 
provedbu projekata. Na razini Komisije, 
delegacije EU‑a tijela su odgovorna 
za praćenje bespovratnih sredstava. Njihovo praćenje nije uvijek bilo jedno ‑
liko zbog nepostojanja jasnih unutar ‑
njih smjernica (vidjeti odlomak 19.), 
kao i zbog različite razine uključenosti 
delegacija u određivanje projekata 
(vidjeti odlomak 26.). Nadalje, ugovor ‑
ne odredbe s financijskim institucijama 
za pružanje informacija bile su nejasne 
i nedovoljno zahtjevne.
19 Opažanja
36 
Praćenje uspješnosti dosad je bilo 
ograničeno i nestrukturirano. U okviru 
platforme EU‑a za spajanje vanjske 
suradnje, u izradi je sustav praćenja te ‑
meljen na rezultatima koji će obuhva ‑
titi niz standardnih pokazatelja u svrhu 
praćenja.
37 
Kao i u drugim projektima koje finan ‑
cira EU, Komisija je za praćenje usmje ‑
reno na rezultate nasumično odabrala 
projekte u kojima su upotrijebljena 
kombinirana sredstva. To se praće ‑
nje sastojalo od kratkih, usmjerenih, 
terenskih procjena vanjskih stručnjaka 
koji su se vodili dosljednom metodolo ‑
gijom. Procjenama u okviru metodolo ‑
gije praćenja usmjerenog na rezultate 
obuhvaćeni su mnogi aspekti proved ‑
be projekta na temelju pet kriterija: re ‑
levantnost, učinkovitost, djelotvornost, 
potencijalni učinak i izgledna održi ‑
vost. No, procjene nisu bile posebno 
usmjerene na dodanu vrijednost 
bespovratnih sredstava. Što se tiče 
rezultata procjena u okviru ROM‑a, nije 
bilo jasno je li financijska institucija ili 
delegacija EU‑a bila ta koja je trebala 
poduzeti određene radnje nakon zapri ‑
manja zaključaka i preporuka. No, za 
projekte kojima je potporu pružio ITF 
nije postojala obveza praćenja usmje ‑
renog na rezultate.Ciljane koristi spajanja 
bespovratnih sredstava 
i zajmova još nisu u pot ‑
punosti ostvarene
38 
Sud je procijenio u kojoj su mjeri posti ‑
gnute planirane koristi spajanja. One 
uključuju osiguravanje dodatnih finan ‑
cijskih sredstava koja ne potječu od 
bespovratnih sredstava, uključenost 
u oblikovanje politika, utjecanje na na ‑
čin na koji su projekti uspostavljeni i na 
koji se njima upravlja, poboljšavanje 
koordinacije donatora i povećavanje 
vidljivosti pomoći Europske unije za 
razvojnu suradnju (vidjeti odlomak 4.).
Potreba za bespovratnim 
sredstvima za omogućavanje 
ugovaranja zajma dokazana 
je za samo polovicu ispitanih 
projekata
39 
Projekti koji su primili potporu instru ‑
menata za regionalno ulaganje također 
su privukli i znatnu količinu sredstava 
‑financijskih institucija izvan EU‑a, kao 
i korisnika. Za uzorak projekata koji 
je ispitao Sud, europske financijske 
institucije zajedno su pokrile 45 % 
ukupnih troškova ulaganja, nekih 20 % 
prikupile su financijske institucije izvan 
EU‑a, dok je 25 % osigurano vlastitim 
doprinosima korisnika. Doprinos kori ‑
snika dobra je praksa za osiguravanje 
da korisnici preuzmu odgovornost za 
ulaganja. Stoga su financijska sredstva 
uglavnom pružile međunarodne banke 
te je do danas pozajmljivanje iz privat ‑
nog sektora bilo rijetko.
20 Opažanja
21 To odgovara 18 % rezerviranih 
sredstava ITF‑a, 10 % 
rezerviranih iznosa NIF‑a 
i 35 %rezerviranih sredstava 
WBIF‑a.
Projekt ITF‑a – Zračna luka u Maputou
ITF je financirao konzultantske usluge tijekom pripremne faze radova na međunarodnoj zračnoj luci u Ma ‑
putou (Mozambik). Planirana ulaganja odnose se na obnovu i poboljšanje uzletno‑sletnih staza, rulnih staza 
i svjetlosnih oznaka na uzletištima. Konzultantske usluge stajale su 0,6 milijuna eura te su se sastojale od rada 
na studiji izvedivosti za izradu projekta i pripremu natječajnog postupka.
Dobra praksa tehničke pomoći tijekom faze prije ulaganja koja potiče financiranje ulaganja
Tehnička je pomoć uspješno  pripremila projekt. Troškovi ulaganja u iznosu od 52  milijuna  eura financirani su 
zajmovima koje su omogućile europske financijske institucije. Građevinski radovi počet će u drugoj polovici 
2014. godine.Okvir 5.40 
ITF pruža subvencije za kamate s ciljem 
osiguravanja da je zajam financijske 
institucije povlašten u skladu s krite ‑
rijima MMF‑a (vidjeti odlomak 29.). 
Bespovratna su sredstva stoga omogu ‑
ćila izvršenje ulaganja. Na kraju 2013. 
godine taj cilj imalo je 14 od 71 projek ‑
ta za koji je rezervirana potpora. Ti su 
projekti predstavljali 217  milijuna  eura 
od ukupno 494  milijuna  eura koje je 
rezervirao ITF.41 
Instrumentima za regionalno ulaga ‑
nje financirao se znatan broj aktiv ‑
nosti tijekom faze prije ulaganja. To 
su uglavnom bile studije, kao što su 
studije izvedivosti potrebne za us ‑
postavljanje ulagačkog projekta i za 
koje su financijske institucije općenito 
imale na raspolaganju tek ograničena 
financijska sredstva. Ti su projekti činili 
46 % ispitanih projekata ITF‑a, 20 % 
ispitanih projekata NIF‑a i 70 % svih 
projekata WBIF‑a21. Velika većina tih 
studija dovela je ili će izgledno dovesti 
do stvarnih ulagačkih projekata te se 
stoga za njih, barem u određenoj mje ‑
ri, može reći da su olakšale ulaganja 
financirana zajmom (za primjer, vidjeti 
okvir 5 .).
42 
Za 15 od 30 projekata koje je Sud 
ispitao nije postojala uvjerljiva analiza 
koja bi pokazala da su bespovratna 
sredstva potrebna kako bi se ugovorio 
zajam (vidjeti prilog IX. ) U pojedinim 
su slučajevima postojale naznake da bi 
se ulaganja izvršila i bez bespovratnih 
sredstava.(a) u jednom je slučaju svrha bespo ‑
vratnih sredstava bila učiniti zajam 
povlaštenim, ali zemlja korisnica 
više nije bila obvezna poštovati 
pravila MMF‑a o povlaštenom 
pozajmljivanju;
21 Opažanja
(b) u dva slučaja znatan je dio ulaga ‑
nja izravno financirao ERF. Stoga 
bespovratna sredstva nisu bila po ‑
trebna za omogućavanje povlaš ‑
tenog financijskog paketa;
(c) u četiri slučaja bespovratna su 
sredstva bila neznatna s obzirom 
na ukupan trošak ulaganja te nisu 
znatno povećala ukupnu financij ‑
sku profitabilnost projekta;
(d) u jednom je slučaju projekt bio fi ‑
nancijski održiv i bez bespovratnih 
sredstava;
(e) u jednom je slučaju vlada bila izra ‑
zito predana izvršavanju opsežnog 
ulaganja korisnog za okoliš unatoč 
tome što je financijska profitabil ‑
nost bila jako niska. Nije bilo nužno 
dodijeliti bespovratna sredstva da 
bi se vlada obvezala na pokrivanje 
mogućih budućih gubitaka;
(f) u pet slučajeva bespovratna su 
sredstva služila isključivo kao po ‑
moć financijskim institucijama da 
predlože financijski paket za koji 
je izgledno da će ga vlade zemalja 
korisnica prihvatiti, primjerice dos ‑
tavljanjem ponuda za predmetne 
projekte koje su jednake ili bolje 
od onih drugih financijera;
(g) jedan je slučaj obuhvaćao osniva ‑
nje podinstrumenta za pružanje 
potpore kreditnom poboljšanju. 
Podinstrument se sastojao od dva 
identična proizvoda, od kojih je je ‑
dan mogao uspješno djelovati bez 
ikakva financiranja bespovratnim 
sredstvima.Nije u potpunosti iskorišten 
potencijal za uključiva ‑
nje Komisije u oblikovanje 
politika te za njezino utje ‑
canje na uspostavu proje ‑
kata i način na koji se njima 
upravlja
43 
Bespovratna sredstva instrumenata za 
regionalno ulaganje često imaju poziti ‑
van učinak na način na koji se projekti 
uspostavljaju i na koji se njima upravlja 
(vidjeti odlomak 3.). Za 30 projekata 
koje je Sud ispitao, to se postiglo na 
različite načine ovisno o projektu:
(a) u 11 slučajeva bespovratnim je 
sredstvima omogućeno uvođenje 
projektnih komponenti koje inače, 
vrlo vjerojatno, ne bi bile financi ‑
rane. Primjeri takvih komponenti 
uključuju korisnu tehničku pomoć 
i stavljanje naglaska na to da je 
riječ o projektu „koji pruža potporu 
siromašnima” (za primjer, vidjeti 
okvir 6. );
(b) u tri je slučaja Komisija bila izravno 
uključena u uspostavu projek ‑
ta, s obzirom na to da je izradila 
prijedlog projekta, financirala 
studiju izvedivosti i/ili sufinancirala 
projekt izravnim doprinosom;
(c) u dva slučaja bespovratnim su 
sredstvima financirane studi ‑
je izvedivosti, što je bio važan 
sastavni dio u postupku odlučiva ‑
nja o prirodi i području primjene 
ulagačkih projekata;
(d) u jednom su slučaju bespovratna 
sredstva omogućila da projekt ima 
znatno šire područje primjene.
22 Opažanja
44 
No, u 13 drugih projekata koje je Sud 
ispitao, nije bilo dokaza o tome da su 
doprinosi instrumenata za regionalno 
ulaganje utjecali na način na koji su 
projekti uspostavljeni.
45 
U uzorku projekata koje je Sud ispitao, 
uočeno je 10 slučajeva u kojima su 
bespovratna sredstva također imala 
pozitivan utjecaj na politiku zemlje 
korisnice u predmetnom sektoru. U ve ‑
ćini slučajeva bespovratna su sredstva 
ojačala već postojeći dijalog o politi ‑
kama s Komisijom u sektoru u kojem 
su projekti provedeni. Potencijal za 
dijalog o politikama bio je veći kad 
su bespovratna sredstva zaista omo ‑
gućila dodatno financiranje (vidjeti 
odlomak 42.).46 
U 20 drugih projekata nije bilo dokaza 
da su bespovratna sredstva imala da ‑
lekosežniji učinak na politiku u sektoru 
u kojem se pružala potpora. Kada su 
financijske institucije postavljale odre ‑
đene uvjete za svoje zajmove, u većini 
slučajeva oni su bili izravno povezani 
s provedbom projekta. Komisija nije 
bila uključena u praćenje i procjenu 
usklađenosti te u većini slučajeva nije 
zahtijevala od instrumenata za regio ‑
nalno ulaganje da za zajmove postave 
uvjete povezane s politikama pred ‑
metnih sektora.Projekt ITF‑a – Vodoopskrba i sanitarna skrb na području Viktorijina jezera – vodo ‑
opskrba u Kampali
Projekt se bavio poboljšanjem financijskih i operativnih kapaciteta državnog poduzeća za vodoopskrbu i od ‑
vodnju u Kampali (Uganda). Cilj mu je bio povećati pouzdanost i pristup vodoopskrbnim uslugama za stanov ‑
ništvo Kampale i okolnih područja. Ukupna je vrijednost projekta iznosila 212 milijuna eura. ITF je financirao 
tehničku pomoć u vrijednosti od 8 milijuna eura za pripremu projekta, kao i subvenciju za kamate u iznosu od 
14 milijuna eura, čime je osigurana razina povlastica od 35 % koju uvjetuje MMF.
Dobra praksa utjecanja na uspostavu projekta
Bespovratnim je sredstvima ostvarena društvena korist s obzirom na to da je naglasak u projektu stavljen na 
pomaganje siromašnima. Konkretno, projektom je poboljšana opskrba pitkom vodom, kao i osnovne sanitar ‑
ne usluge u siromašnijim područjima u okolici Kampale. Koristi od bespovratnih sredstava prenijele su se i na 
krajnje korisnike, i to tako da su vodom opskrbljena najsiromašnija kućanstva po smanjenim cijenama. Bez 
financiranja bespovratnim sredstvima projekt bi bio usmjeren samo na bogatija područja.Okvir 6
23 Opažanja
Spajanjem je poboljšana 
koordiniranost donatora, ali 
je do danas vidljivost financi ‑
ranja EU‑a ograničena
Koordiniranost donatora
47 
Instrumenti za regionalno ulaganje 
potiču koordiniranost djelovanja 
razvojnih partnera pružajući okvir koji 
omogućuje financijskim institucija ‑
ma da se sastanu i rasprave o svojim 
ulagačkim planovima te koordiniraju 
svoje aktivnosti na način koji nadilazi 
same projekte. To je dobra razvojna 
praksa koja je u skladu s načelima 
Pariške deklaracije22.
48 
Od 38 ulagačkih projekata ITF‑a i 73 
NIF‑a23 za koje su izvršni odbori rezer ‑
virali bespovratna sredstva do kraja 
2013., 26 odnosno 52 projekta dobila 
su zajmove iz više od jednog izvora.
49 
Spajanjem je omogućeno financira ‑
nje velikih projekata kombiniranjem 
različitih izvora financiranja u okviru 
pojedinog projekta. Na kraju 2013. 
godine ITF i NIF rezervirali su potporu 
za redom 22 i 26 ulagačkih projekata 
kojima su odobreni zajmovi ukupne 
vrijednosti veće od 100  milijuna  eura. 
Takve bi projekte teško mogla financi ‑
rati jedna financijska institucija.50 
Inicijativa za uzajamno povjerenje koju 
su osnovale tri financijske institucije 
dodatno je poboljšala suradnju i ko ‑
ordiniranost. Inicijativu za uzajamno 
povjerenje 2009. godine uspostavili su 
agencija AFD, EIB i banka KfW s ciljem 
povećanja djelotvornosti sufinanci ‑
ranja razvojnih projekata. Glavne su 
značajke delegiranje većine zadataka 
glavnom financijeru neke aktivnosti 
te uzajamno priznavanje postupaka. 
To za korisnike smanjuje troškove 
transakcija, što je u skladu s načelom 
djelotvornosti pomoći. No, za odluke 
i ugovaranje i dalje su nadležne finan ‑
cijske institucije.
Vidljivost financiranja EU‑a
51 
Regulatorni okvir instrumenata za regi ‑
onalno ulaganje propisuje opća pravila 
o vidljivosti24. Glavno je načelo da vo ‑
deći financijer osigura vidljivost EU‑a 
u mjeri koja je barem jednaka vlastitoj 
vidljivosti. U ugovornim odredbama 
povezanima s pojedinim projektima 
propisana je i potreba za prikladnom 
vidljivošću25, iako se u njima ne navode 
konkretna pravila ili upute. Ispitivanje 
koje je Sud proveo nad pojedinačnim 
projektima i anketa upućena dele ‑
gacijama EU‑a ukazuju na to da su 
financijske institucije dosad osigurale 
tek ograničenu vidljivost bespovratnih 
sredstava EU‑a u projektima u kojima 
su upotrijebljena kombinirana sred ‑
stva. Glavni su razlozi za to sljedeći:
(a) ugovorni okvir ne sadrži jasna 
i konkretna pravila ili upute za 
financijske institucije u pogledu 
vidljivosti;22 U Pariškoj deklaraciji (2005.) 
navedena su sljedeća načela 
za djelotvorniju pomoć: 
vlasništvo, usklađivanje, 
usuglašavanje, rezultati 
i međusobna odgovornost.
23 Ne računajući 33 predulagačka 
projekta ITF‑a i 18 NIF‑a (vidjeti 
odlomak 41.).
24 Na primjer, u članku 10. 
sporazuma o provedbenim 
pravilima infrastrukturnog 
uzajamnog fonda EU‑a i Afrike 
i odlomku 13. okvirnog 
sporazuma za Fond za 
poticanje ulaganja 
u susjedstvu između 
financijskih institucija 
i Komisije.
25 U slučaju instrumenata sličnih 
NIF‑u, svi sporazumi 
o doprinosima uključuju 
klauzulu kojom se financijska 
institucija obvezuje da izričito 
navede potporu Europske 
unije putem NIF‑a.
24 Opažanja
(b) uz iznimku Priručnika za komunika ‑
cije i vidljivost za vanjske aktivno ‑
sti EU‑a koji je izrađen za projekte 
koje je provela Komisija, trenutač ‑
no ne postoje posebna pravila ili 
smjernice prilagođene posebnim 
značajkama spajanja;
(c) osim u nekoliko slučajeva, nije bio 
dodijeljen nikakav proračun za 
osiguravanje vidljivosti;
(d) izvješćivanje o aktivnostima 
osiguravanja vidljivosti EU‑a nije 
obvezno.
52 
Komisija je trenutačno povećala 
napore za poboljšanjem vidljivosti 
EU‑a u projektima u kojima su upotri ‑
jebljena kombinirana sredstva. U pos‑
ljednjoj inačici obrasca zahtjeva za 
povrat sredstava potrebno je opisati 
planirane komunikacijske aktivnosti 
i aktivnosti povezane s vidljivošću. 
Nadalje, u nekim slučajevima Komisija 
je od financijskih institucija zahtijevala 
da izrade komunikacijski plan, što je 
dobra praksa. Iako ne postoje jasne 
smjernice, neke su delegacije EU‑a 
poduzele inicijativu podizanja svijesti 
o bespovratnim sredstvima instrume ‑
nata za regionalno ulaganje.
25
 Zaključci  
i preporuke
Zaključci
53 
Sud je zaključio da je spajanje bes ‑
povratnih sredstava instrumenata za 
regionalno ulaganje sa zajmovima 
financijskih institucija za potporu 
vanjskim politikama EU‑a općenito bilo 
djelotvorno. Instrumenti za regionalno 
ulaganje bili su dobro uspostavljeni, ali 
nisu u potpunosti ostvarene moguće 
koristi spajanja zbog određenih nedos ‑
tataka u Komisijinu upravljanju.
54 
Zajedno s državama članicama, Komi ‑
sija je uspješno pokrenula instrumente 
za regionalno ulaganje te je njihova 
općenita uspostava bila prikladna. To 
je privuklo određeni broj europskih 
financijskih institucija koje su odredile 
dovoljan broj projekata za raspoloživa 
financijska sredstva. Revidirani projekti 
bili su u skladu s razvojnim potrebama 
predmetnih regija i zemalja. Iako su 
vrste bespovratnih sredstava bile pri ‑
kladne, Komisijina procjena zahtjeva za 
bespovratna sredstva temeljila se na 
nepotpunim informacijama i nije bila 
dovoljno usmjerena na dodanu vrijed ‑
nost bespovratnih sredstava. Nakon 
odobravanja bespovratnih sredstava, 
isplaćivani su nepotrebno veliki pre ‑
dujmovi te Komisija svojim praćenjem 
nije osigurala da se dodana vrijednost 
bespovratnih sredstava postigla u svim 
slučajevima.55 
Instrumentima za regionalno ulaganje 
poboljšana je koordiniranost razvojnih 
partnera na različitim razinama, što je 
omogućilo financiranje projekata koji 
bi bili preopsežni da ih financira jedan 
donator ili financijska institucija. No, 
druge potencijalne koristi spajanja 
bespovratnih sredstava i zajmova nisu 
još u potpunosti postignute. U polovici 
slučajeva spajanjem je omogućeno 
ugovaranje zajmova, na primjer, po 
povlaštenim uvjetima, u skladu s uvje ‑
tima MMF‑a. U drugoj polovici slučaje ‑
va, međutim, nije postojala uvjerljiva 
analiza kojom bi se dokazalo da su 
bespovratna sredstva bila neophodna 
kako bi financijske institucije mogle 
ugovoriti zajmove. Nadalje, Komisija 
nije u potpunosti iskoristila mogućnost 
pozitivnog utjecanja na uspostavu pro ‑
jekta ili mogućnost šireg utjecanja na 
sektorsku politiku. Vidljivost potpore 
EU‑a dosad je bila ograničena, iako 
je Komisija počela s rješavanjem tog 
pitanja.
Preporuke
56 
Nakon sedam godina iskustva s instru ‑
mentima za regionalno ulaganje, Ko ‑
misija nastoji poboljšati njihovu uspos ‑
tavu i djelovanje, primjerice izradom 
smjernica i sudjelovanjem u platformi 
EU‑a za spajanje vanjske suradnje. 
U ovom procesu Sud poziva Komisiju 
da razmotri sljedeće preporuke.
26 Zaključci i preporuke 
57 
Komisija bi trebala osigurati da se 
dodjela sredstava EU‑a temelji na 
dokumentiranoj procjeni dodane vri ‑
jednosti koja proizlazi iz bespovratnih 
sredstava, u smislu postizanja razvoj ‑
nih ciljeva EU‑a, kao i ciljeva u vezi 
s politikom susjedstva i proširenjem. 
Komisija bi pri tome posebice trebala:
(a) osigurati usvajanje i provedbu 
prikladnih smjernica kako bi se 
Komisijina uključenost usmjerila 
u svim fazama procesa odobrava ‑
nja i praćenja;
(b) preuzeti proaktivnu ulogu u odre ‑
đivanju i odabiru projekata, pose ‑
bice na razini delegacije EU‑a;
(c) osigurati da se zahtjevi za bespo ‑
vratnu pomoć, koji se za konačno 
odobrenje podnose izvršnim 
odborima, odnose samo na zrele 
projekte te da sadrže potpune in ‑
formacije. Preciznije, u zahtjevima 
za bespovratna sredstva trebala bi 
biti detaljno obrazložena potreba 
za bespovratnim sredstvima, kao 
i njihova dodana vrijednost te tre ‑
ba biti pojašnjeno kako su utvrđeni 
navedeni iznosi;
(d) skratiti prosječno trajanje pro ‑
cesa odobravanja procjenom 
sustavne potrebe za privremenim 
odobrenjima.58 
Komisija bi trebala isplatiti sredstva 
samo kada korisnici ta sredstva stvarno 
i trebaju.
59 
Komisija bi trebala poboljšati praće ‑
nje korištenja bespovratnih sredstava 
EU‑a. Komisija bi pritom posebice 
trebala:
(a) koristiti okvir mjerenja rezultata 
koji uključuje pokazatelje za praće ‑
nje učinka bespovratnih sredstava 
EU‑a;
(b) pružiti jasne upute delegacijama 
EU‑a o njihovoj ulozi u praćenju 
potpore EU‑a za projekte u kojima 
su upotrijebljena kombinirana 
sredstva;
(c) uključiti ITF u proces metodologije 
usmjerene na praćenje rezultata 
i prilagoditi tu metodologiju po ‑
sebnim značajkama spajanja.
60 
Komisija bi trebala dodatno poraditi 
na osiguravanju prikladne vidljivosti 
financiranja EU‑a određivanjem jasnih 
uvjeta za vidljivost za financijske insti ‑
tucije te zahtijevanjem od delegacija 
EU‑a da budu uključene u aktivnosti 
osiguravanja vidljivosti.
Treće sudsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda gospodin Karel 
PINXTEN, usvojilo je ovo izvješće na sastanku održanom u Luxembourgu 8. srpnja 
2014. godine.
 Za Revizorski sud
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 Predsjednik

27
 Prilozi
Opća pokrivenost instrumentima za regionalno ulaganje
Izvor:  Baza podataka tajništva instrumenata za regionalno ulaganje.Prilog I.
Fond za ulaganje u središnju
Aziju (IFCA) – 2010.
Ukupna bespovratna sredstva:64/uni00A0milijuna euraZajmovi ukupno: 317/uni00A0milijuna eura
Azijski fond za ulaganja(AIF) – 2012.
Ukupna dodijeljena sredstva:36/uni00A0milijuna euraZajmovi ukupno: 358/uni00A0milijuna eura
Latinoamerički instrumentza ulaganje (LAIF) – 2010.
Ukupna bespovratna sredstva:190/uni00A0milijuna euraZajmovi ukupno: 4515/uni00A0milijuna euraKaripski investicijskifond (CIF) – 2012.
Ukupna bespovratna sredstva:35 milijuna euraZajmovi ukupno: 67/uni00A0milijuna euraFond za poticanje ulaganjau susjedstvu (NIF) – 2008.
Ukupna bespovratna sredstva:953/uni00A0milijuna euraZajmovi ukupno: 9626/uni00A0milijuna eura
Paciﬁčki investicijski fond(IFP) – 2012.
Ukupna bespovratna sredstva: n. p.Zajmovi ukupno: n. p.
Infrastrukturni uzajamnifond EU-a i Afrike (ITF) – 2007.
Ukupna bespovratna sredstva:762/uni00A0milijuna euraZajmovi ukupno: 4549/uni00A0milijuna euraOkvirni sporazum o ulaganjuza zapadni Balkan (WBIF) – 2008.
Ukupna bespovratna sredstva:302/uni00A0milijuna euraZajmovi ukupno: 2720 milijuna eura
28 Prilozi Prilog II.Rezervirani iznosi koje je Komisija ugovorila i platila po instrumentu za regionalno 
ulaganje na dan 31. 12. 2013.
(milijuna eura)
Rezervirano Ugovoreno Isplaćeno 
Infrastrukturni uzajamni fond EU‑a i  Afrike (ITF) 638 638 459
Okvirni sporazum o  ulaganju za zapadni Balkan (WBIF) 274 260 214
Fond za poticanje ulaganja u susjedstvu (NIF)1789 477 422
Latinoamerički instrument za ulaganje (LAIF)1179 160 78
Fond za ulaganje u središnju Aziju (IFCA) 86 66 22
Azijski fond za ulaganja (AIF) 60 34 9
Karipski investicijski fond (CIF) 70 2 1
Pacifički investicijski fond (IFP) 10 - -
Ukupno 2 106 1 637 1 205
1 To ne uključuje dodatnih 17 milijuna eura rezerviranih 2011. za instrument za borbu protiv klimatskih promjena koje dijele NIF i LAIF.
Izvor:  Europska komisija.
29 Prilozi Prilog III.Broj odobrenih projekata po instrumentu za regionalno ulaganje za razdoblje od 2007. 
do 2013.
20 07. 2008. 2009. 2010. 2011. 2012. 2013. Ukupno
Infrastrukturni uzajamni fond EU‑a i  Afrike (ITF) 4 4 9 13 13 11 15 69
Okvirni sporazum o  ulaganju za zapadni Balkan (WBIF) - 18 47 16 42 31 24 178
Fond za poticanje ulaganja u susjedstvu (NIF) - 14 13 15 15 18 17 92
Latinoamerički instrument za ulaganje (LAIF) - - - 5 3 12 5 25
Fond za ulaganje u središnju Aziju (IFCA) - - - 1 3 3 4 11
Azijski fond za ulaganja (AIF) - - - - - 3 5 8
Karipski investicijski fond (CIF) - - - - - - 4 4
Ukupno 4 36 69 50 76 78 74 387
Izvor:  Baza podataka tajništva instrumenata za regionalno ulaganje.
30 Prilozi Prilog IV.Doprinosi za 387 projekata odobrenih instrumentom za regionalno ulaganje za raz ‑
doblje od 2007 . do 2013.
(milijuna eura)
ITF1Okvirni 
sporazum 
o ulaganju 
za zapad ‑
ni Balkan 
(WBIF)Fond za 
poticanje 
ulaganja 
u susjed ‑
stvu (NIF)Latinoa ‑
merički 
instru ‑
ment za 
ulaganje 
(LAIF)Fond za 
ulaganje 
u središ ‑
nju Aziju 
(IFCA)Azijski 
fond za 
ulaganja 
(AIF)Karipski 
investicij ‑
ski fond 
(CIF)Ukupno
BESPOVRATNA SREDSTVA
Instrument za 
ulaganjeKomisija 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Drugi donatori 114 - - - - - - 114
Nacionalni/
regionalni indikativni programi80 - 200 - - - - 280
Drugi donatori 185 76 57 - - - - 318
Bespovratna sredstva ukupno 762 302 953 190 64 36 35 2 342
ZAJMOVI
EUMultilateralno 1 237 2 360 7 095 209 312 110 - 11 323
Bilateralno 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
nepovezana 
s EU‑omRegionalno 1 174 - - 2 314 - - 30 3 518
Multilateralno 826 - - - - - - 826
Bilateralno 185 - - - - - - 185
Zajmovi ukupno 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 Doprinosi ITF‑a, Komisije i drugih donatora izračunani proporcionalno s isplatama u korist Fonda.
Izvor:  Baza podataka tajništva instrumenata za regionalno ulaganje.
31 Prilozi Prilog V.Broj projekata odobrenih instrumentom za regionalno ulaganje za razdoblje od 
2007. do 2013.
(milijuna eura)
EIB EBRD AFD KfWDruge financij ‑
ske institucijeUkupno
Infrastrukturni uzajamni 
fond EU‑a i Afrike (ITF)1 237 - 881 246 - 2 364
Okvirni sporazum o  ula ‑
ganju za zapadni Balkan 
(WBIF)1 760 600 200 160 - 2 720
Fond za poticanje ulaganja 
u susjedstvu (NIF)4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
Latinoamerički instrument 
za ulaganje (LAIF)209 - 823 772 397 2 201
Fond za ulaganje u središnju 
Aziju (IFCA)170 142 - 4 1 317
Azijski fond za ulaganja 
(AIF)110 - 203 45 - 358
Karipski investicijski fond 
(CIF)- - 37 - - 37
Ukupno 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Izvor:  Baza podataka tajništva instrumenata za regionalno ulaganje.
32 Prilozi Prilog VI.Uzorak od 15 ispitanih projekata infrastrukturnog uzajamnog fonda EU ‑a i Afrike
Izvor:  Baza podataka tajništva instrumenata za regionalno ulaganje.
MALI-MAURITANIJA-SENEGAL
Hidroelektrana Félou
Ukupni troškovi: 112/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 9/uni00A0milijuna eura
ZAMBIJA-NAMIBIJA-JUŽNA AFRIKAInterkonektor u Capriviju
Ukupni troškovi: 321/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 15/uni00A0milijuna euraBENIN-TOGOObnova energije
Ukupni troškovi: 86/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 12/uni00A0milijuna eura
KAMERUN-ČAD-SREDNJOAFRIČKA REPUBLIKAPristup Douali
Ukupni troškovi: 66/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 6/uni00A0milijuna eura
ZAMBIJAItezhi Tezhi
Ukupni troškovi: 286/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 18/uni00A0milijuna euraMOZAMBIK-JUŽNA AFRIKAZračna luka u Maputou
Ukupni troškovi: 58/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 2/uni00A0milijuna euraMOZAMBIK-ZIMBABVE-ZAMBIJA-MALAVIBeiranski koridor
Ukupni troškovi: 230/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 29/uni00A0milijuna euraZAMBIJA-MALAVI-MOZAMBIKObnova velike istočne ceste
Ukupni troškovi: 285/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 40/uni00A0milijuna euraTANZANIJAGlavni interkonektor
Ukupni troškovi: 388/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 14/uni00A0milijuna euraTANZANIJAVodoopskrba i sanitarnaskrb na području Mwanza
Ukupni troškovi: 122/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 18/uni00A0milijuna euraTANZANIJA-KENIJA-UGANDA-RUANDA-BURUNDI-DEMOKRATSKAREUBLIKA KONGOIstočno afrički prometni koridor
Ukupni troškovi: 146/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 17/uni00A0milijuna eura
BURUNDI-RUANDA-DEMOKRATSKAREUBLIKA KONGOObnova hidroelektrana Ruzizi I. i II.
Ukupan trošak: još nije utvrđenDoprinos ITF-a: 3/uni00A0milijuna eura
UGANDA-KENIJA-TANZANIJAVodoopskrba u Kampali – Vodoopskrbai sanitarna skrb na područjuViktorijinog jezera
Ukupni troškovi: 234/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 22/uni00A0milijuna eura
RUANDA-ETIOPIJA-KENIJA-UGANDA-TANZANIJA-BURUNDIFond za ublažavanje geotermalnogrizika za Istočnu Afriku
Ukupan trošak: još nije utvrđenDoprinos ITF-a: 30/uni00A0milijuna euraCOTE D’IVOIRE-SIJERA LEONE-LIBERIJA-GVINEJAEnergetski interkonektor
Ukupni troškovi: 387/uni00A0milijuna euraDoprinos ITF-a: 13/uni00A0milijuna eura
33 Prilozi Prilog VII.Uzorak od 15 ispitanih projekata fonda za poticanje ulaganja u susjedstvu
Izvor:  Baza podataka tajništva instrumenata za regionalno ulaganje.
EGIPAT
Program poboljšanja usluga
vodoopskrbe i odvodnjeotpadnih voda
Ukupni troškovi: 295/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 5/uni00A0milijuna eura
TUNIS
2. faza mreže brzih željeznica u Tunisu
Ukupni troškovi: 550/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 28/uni00A0milijuna euraGRUZIJA
Autocesta koja spaja istok i zapad
Ukupni troškovi: 592/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 20/uni00A0milijuna eura
MOLDOVA
Program razvoja vodoopskrbneinfrastrukture
Ukupni troškovi: 32/uni00A0milijuna eura
Doprinos NIF-a: 10/uni00A0milijuna eura
Instrument za ﬁnanciranje malih
i srednjih poduzeća
Armenija, Azerbajdžan, Gruzija.Moldova, Ukrajina, BjelarusUkupni troškovi: 150/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 15/uni00A0milijuna eura
Instrument za davanje jamstavamalim i srednjim poduzećima
Jordan Libanon, Egipat, Tunis, MarokoUkupni troškovi: 320/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 24/uni00A0milijuna euraARMENIJA
Projekt vodoopskrbe malih općina
Ukupni troškovi: 21/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 8/uni00A0milijuna eura
EGIPAT
Program integrirane i održive izgradnjestambenih jedinica i razvoja zajednice
Ukupni troškovi: 175/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 30/uni00A0milijuna euraEGIPAT
Dalekovod
Ukupni troškovi: 762 milijuna euraDoprinos NIF-a: 20/uni00A0milijuna eura
MAROKO
Tramvajska linija u Rabatu
Ukupni troškovi: 346/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 5/uni00A0milijuna eura
MAROKO
Solarna elektrana u Ouarzazateu
Ukupni troškovi: 807/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 30/uni00A0milijuna eura
MAROKO
Program za učinkovitostu području pitke vode
Ukupni troškovi: 101/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 7/uni00A0milijuna eura
EGIPAT
Linija br. 3 podzemne željezniceu Kairu, III. faza
Ukupni troškovi: 2075 milijuna euraDoprinos NIF-a: 40/uni00A0milijuna euraUKRAJINA
Tehnička pomoć u pružanjupotpore općinama
Ukupni troškovi: 135/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 5/uni00A0milijuna eura
GRUZIJA
Modernizacija vodoopskrbneinfrastrukture, II. faza
Ukupni troškovi: 80/uni00A0milijuna euraDoprinos NIF-a: 8/uni00A0milijuna eura
34 Prilozi Prilog VIII.Revizijski uzorak projekata za osnivanje podinstrumenata
Instrument Naziv AlatIznos 
bespovratnih 
sredstava
(milijuna eura)Zemlja/regijaVodeća 
financijska 
institucijaDrugi izvori vanj ‑
skog financiranja
Infrastrukturni 
uzajamni fond 
EU‑a i Afrike (ITF)Afrički jamstveni fond za 
energijuTehnička pomoć  1 Regionalno EIB -
Infrastrukturni 
uzajamni fond 
EU‑a i Afrike (ITF)Afrički instrument za 
održivu energijuTehnička pomoć/
bespovratna 
sredstva 8 Regionalno EIB -
Infrastrukturni 
uzajamni fond 
EU‑a i Afrike (ITF)Fond za ublažavanje 
geotermalnog rizikaBespovratna 
sredstva 30 Ruanda, Etiopija, 
Kenija, Uganda, 
Tanzanija, BurundiKfW -
Fond za poticanje 
ulaganja u  sus ‑
jedstvu (NIF)Instrument za davanje 
jamstava malim i sred -
njim poduzećimaBespovratna 
sredstva 24 Jordan, Libanon, 
Egipat, Tunis, 
MarokoEIB AFD, SB, OFID
Fond za poticanje 
ulaganja u  sus ‑
jedstvu (NIF)Instrument za financi -
ranje malih i srednjih 
poduzećaTehnička pomoć/
bespovratna 
sredstva 15 Armenija, Azer -
bajdžan, Gruzija, 
Moldova, Ukrajina, 
BjelarusEBRD EIB, KfW
Fond za poticanje 
ulaganja u  sus ‑
jedstvu (NIF)Bliskoistočni i sjeverno -
afrički fond za mikro, 
mala i srednja poduzećaTehnička pomoć/
bespovratna 
sredstva 10 Regionalno KfW -
Fond za ulaganje 
u središnju Aziju 
(IFCA)Kirgistanski instrument 
za financiranje u područ -
ju učinkovitosti održive 
energijeTehnička pomoć/
bespovratna 
sredstva 7 Kirgistan EBRD -
Fond za ulaganje 
u središnju Aziju 
(IFCA)Fond za financiranje ma -
lih i srednjih poduzeća 
u središnjoj AzijiTehnička pomoć/
bespovratna 
sredstva 11 Regionalno EBRD -
35 Prilozi
Projekti navedeni u odlomku 42.
Instrument Naziv projekta AlatIznos 
bespovratnih 
sredstava
(milijuna eura)Zemlja/regijaVodeća 
financijska 
institucija
Infrastrukturni uzajamni 
fond EU‑a i Afrike (ITF)Energetski interkonektor Subvencija za kamate 13Cote d’Ivoire – Sijera Le -
one –Liberija  – GvinejaEIB
Infrastrukturni uzajamni 
fond EU‑a i Afrike (ITF)Interkonektor u Capriviju Subvencija za kamate 15Zambija – Namibija –
Južna AfrikaEIB
Infrastrukturni uzajamni 
fond EU‑a i Afrike (ITF)Obnova velike istočne ceste Subvencija za kamate 25Zambija – Malavi – Mo -
zambikEIB
Infrastrukturni uzajamni 
fond EU‑a i Afrike (ITF)Istočnoafrički prometni koridor Subvencija za kamate 17Tanzanija – Kenija – 
Uganda – Ruanda – 
Burundi – Demokratska 
Republika KongoEIB
Infrastrukturni uzajamni 
fond EU‑a i Afrike (ITF)Itezhi Tezhi Subvencija za kamate 18 Zambija EIB
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)Program poboljšanja usluga 
vodoopskrbe i  odvodnje otpad -
nih vodaBespovratna sredstva 5 Egipat KfW
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)Tramvajska linija u Rabatu Tehnička pomoć 5 Maroko AFD
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)2. faza mreže brzih željeznica 
u TunisuBespovratna sredstva 28 Tunis AFD
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)Modernizacija vodoopskrbne 
infrastruktureTehnička pomoć/bes -
povratna sredstva8 Gruzija EIB
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)Instrument za financiranje 
malih i srednjih poduzećaTehnička pomoć/bes -
povratna sredstva15Armenija, Azerbajdžan, 
Gruzija, Moldova, 
Ukrajina, BjelarusEBRD
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)DalekovodTehnička pomoć/bes -
povratna sredstva16 Egipat EIB
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)Autocesta koja spaja istok 
i zapadBespovratna sredstva 20 Gruzija EIB
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)Solarna elektrana 
u OuarzazateuBespovratna sredstva 30 Maroko EIB
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)Program za učinkovitost u po -
dručju pitke vodeTehnička pomoć/bes -
povratna sredstva7 Maroko KfW
Fond za poticanje ulaga ‑
nja u susjedstvu (NIF)Linija br. 3 podzemne željeznice 
u Kairu, III. fazaTehnička pomoć/bes -
povratna sredstva40 Egipat AFDPrilog IX.
36
Komisija je osmislila ovakvu organizaciju u pot ‑
punosti vodeći računa o mogućim koristima od 
instrumenata i smatra da je upravljanje njome bilo 
primjereno.
Komisija smatra da bi za ostvarenje mogućih koristi 
trebalo uzeti u obzir prirodu bespovratnih sred ‑
stava (npr. tehnička pomoć) i rezultate provedbe 
projekata.
VI.
Komisija smatra da je postupak odobrenja bio 
temeljit: svi relevantni dionici na primjeren su način 
uključeni i Komisija prilagođava postupak savjeto ‑
vanja posebnostima projekata. Tijekom postupka 
odlučivanja dostupne su dostatne i potpune 
informacije.
Dodana vrijednost osigurana je u svim slučajevima: 
Projekti se podnose nadležnom Operativnom 
odboru tek kada se razjasne sve komponente pro ‑
jekta i kada je očita njihova dodana vrijednost.
U novim obrascima za ugovore za financijske 
instrumente preispituju se aranžmani za isplatu 
predujmova.
VII.
Komisija smatra da je obrazloženje financiranja bilo 
jasno u svim slučajevima. Ti slučajevi opisani su 
u stavku 42. ovog izvješća i Komisija ih je na odgo ‑
varajući način osporila i obrazložila. Vidjeti odgovor 
Komisije na stavak 42. točke od (a) do (g).
U svim slučajevima prioriteti instrumenata uskla ‑
đeni su sa sektorskim politikama EU‑a za svaku 
od regija (jasno navedeni u njihovim strateškim 
orijentacijama).
Bez obzira na to, Komisija će preispitati načine za 
postizanje većeg utjecaja na sektorsku politiku te 
na poboljšanje vidljivosti potpore EU‑a.Sažetak
I.
Komisija pozdravlja ovo Posebno izvješće te prepo ‑
ruke kojima će se dodatno poboljšati upravljanje 
instrumentima spajanja, što predstavlja inovativan 
pristup financiranju razvojne suradnje.
Potrebe za ulaganjima u zemljama partnerima EU‑a 
znatne su. Državna sredstva i sredstva donatora 
nisu ni približno dovoljna za pokrivanje tih potreba. 
Države trebaju privući dodatna javna i privatna 
sredstva kako bi potaknule gospodarski rast koji je 
temelj za smanjenje siromaštva.
U Planu za promjenu naglašava se potpora uključi ‑
vom rastu i stvaranju radnih mjesta kao ključnom 
prioritetu vanjske suradnje EU‑a. U tom je smislu 
spajanje prepoznato kao važan alat za iskorištavanje 
dodatnih sredstava i jačanje utjecaja potpore EU‑a.
Premošćivanjem financijskih jazova u investicijskim 
projektima bespovratnim sredstvima EU‑a često 
se omogućavaju projekti u cjelini i zahvaljujući tim 
sredstvima stoga se može mobilizirati veće dodatno 
financiranje nego što se to može postići zajmovima 
financijskih institucija. Nadalje, javne financijske 
institucije koje izravno sudjeluju u spajanju jednako 
tako osiguravaju financiranje ne samo u obliku 
zajmova, već, primjerice, i u obliku vlasničkih ulaga ‑
nja ili podređenog duga.
IV.
Komisija je odgovorna za organizaciju instrumenata 
koji su pozitivno ocijenjeni u izvješću. Projektom 
se upravlja partnerski. Komisija upravlja instrumen ‑
tima, a razvojne financijske institucije odgovorne 
su za dnevno upravljanje projektima. Oni provode 
proračunske zadaće koje su im povjerene u skladu 
s pravilima neizravnog načina upravljanja iz Finan ‑
cijske uredbe.Odgovori  
Komisije
Odgovori Komisije 37
Komisija je odgovorna za organizaciju instrumenata 
koji su pozitivno ocijenjeni u izvješću. Upravljanje 
projektima obavlja se u partnerstvu. Komisija uprav ‑
lja instrumentima, a razvojne financijske institucije 
odgovorne su za dnevno upravljanje projektima. 
Oni provode proračunske zadaće koje su im povje ‑
rene u skladu s pravilima neizravnog načina uprav ‑
ljanja iz Financijske uredbe.
Komisija je osmislila ovakvu organizaciju u pot ‑
punosti vodeći računa o mogućim koristima 
instrumenata.
18
Komisija se bavi pitanjem upravljanja ITF‑om i ogra ‑
ničenjem koje je utvrdio Sud poput ograničenja za 
regionalne programe (npr. otvaranje za nacionalne 
programe, različiti sektori – jednaka glasačka prava, 
upravljanje Komisije).
20
Utvrđivanje projekata rezultat je međudjelovanja 
i rasprava između različitih dionika, uključujući 
zemlje partnere ili relevantne regionalne organi ‑
zacije, Komisiju i delegacije EU‑a, ostale donatore, 
financijske institucije i u pojedinim slučajevima 
privatni sektor te predstavnike civilnog društva.
Utvrđivanje projekata nadovezuje se na postupak 
programiranja i prioritete politike koje su odobrili 
Komisija, EEAS i zemlje partneri. Utvrđivanje pro ‑
jekata nadovezuje se i na strateške rasprave koje 
se održavaju u okviru svakog instrumenta spajanja 
u kontekstu strateškog odbora/upravljačkog odbora 
i na rasprave o analizi portfelja odobrenih projekata 
i projekata u pripremi.VIII.
Komisija navodi da su preporuke Suda u potpunosti 
usklađene s reformom instrumenata koju je Komi ‑
sija pokrenula na kraju 2013., a koja sada ulazi u fazu 
odobrenja.
Uvod
Okvir 1.
MMF više ne uvjetuje odvojeno ugovaranje pojedi ‑
načnih zahtjeva za zajmove po povlaštenim uvje ‑
tima, već određuje ukupnu prosječnu ponderiranu 
stopu povlastica za sva zaduženja. Stoga se ovaj 
mehanički pristup neće automatski primjenjivati 
u budućnosti.
08
Komisija sada razmatra izmjenu ITF‑a kako bi se 
njime upravljalo kao i s ostalih šest instrumenata 
za regionalna ulaganja na koje se primjenjuju 
ista pravila čime bi se povećale transparentnost 
i predvidivost postupka za sve partnere i osigurala 
jednaka prava za sve države članice u operativnim 
odborima. Povrh toga, EIB može i dalje upravljati 
posebnim sredstvima koja države članice dodjeljuju 
spajanju, ako to one žele.
12
Komisija aktivno promiče uključenje više agencija 
država članica u provedbu instrumenata kako bi se 
osigurale jednake mogućnosti i povećala razmjena 
najboljih praksi.
Opažanja
16
Komisija smatra da je upravljanje instrumentima za 
regionalna ulaganja primjereno.
Odgovori Komisije 38
Odgovornost je financijera obavljanje potrebnih 
izračuna u skladu s međunarodnim standardima, 
načelom dužne pažnje i dogovorenim metodama 
u kontekstu partnerstva i učinkovite podjele rada.
Temeljitu ocjenu projekata obavljaju specijalizirani 
timovi financijskih institucija u skladu s načelom 
dužne pažnje.
Temeljne studije provodi ponajprije vodeći europ ‑
ski financijer i one stoje na raspolaganju kad god 
postoji zabrinutost u pogledu prikladnosti proje ‑
kata ili kad god su potrebne dodatne informacije, uz 
one koje su dostavljene u zahtjevu.
Komisija ne smatra da je potrebno da financijeri 
sustavno osiguravaju studije s obzirom na to da se 
time u većini slučajeva samo povećava administra ‑
tivni teret bez stvarne dodane vrijednosti.
24
Komisija naglašava da su doprinosi EU‑a odobravani 
samo u slučajevima kada su dobivene potrebne 
informacije o ispunjavanju glavnih zahtjeva iz stra ‑
teških orijentacija.
Predočene su sve informacije potrebne za donoše ‑
nje odluka i one su uključene u postupak odlučiva ‑
nja. U skladu s Financijskom uredbom i u kontekstu 
neizravnog upravljanja Komisija se može osloniti 
na aktivnosti koje je već obavilo tijelo kojemu su 
one povjerene, u skladu s načelima dužne pažnje 
i podjelom rada na kojima se temelji naše partner ‑
stvo s financijskim institucijama.
U razmatranje za odobrenje uzimaju se samo 
dovoljno zreli projekti. Mogu se provesti daljnje 
studije izvedivosti radi daljnjeg jačanja organizacije 
projekta u skladu s potrebama korisnika čime se 
pridonosi kvaliteti projekta.Sustavnost inicijative nije sama po sebi operativni 
cilj Komisije. Komisija umjesto toga teži maksimi ‑
ranju efikasnosti i podjele rada u postupku utvrđi ‑
vanja i nadgradnji u odnosu na operativne snage 
dionika. To će se dodatno urediti reformom spajanja 
u fazi odobrenja.
21
Komisija predviđa reviziju organizacije instrume ‑
nata za afričku regiju. Vidjeti odgovor Komisije na 
stavak 18.
Zajednički odgovor Komisije na 
stavke 22 do 31
22
Zbog fleksibilne prirode i širokog sektorskog 
obuhvata instrumenata postupak za utvrđivanje 
zajedničkog pokazatelja dodane vrijednosti za sve 
projekte neizbježno je složen i gotovo neizvediv.
Dodana vrijednost bespovratnih sredstava uvijek 
se procjenjuje, a ta se procjena usavršila tijekom 
vremena, posebno u kontekstu aktivnosti Platforme 
EU‑a.
23
Komisija smatra da su relevantni podaci koji su 
potrebni u različitim fazama odobrenja (privreme ‑
noj i konačnoj) bili na raspolaganju Komisiji. Finan ‑
cijski podaci iz privremene faze odobrenja vjero ‑
jatno će se promijeniti. Međutim, u konačnoj fazi 
odobrenja te se informacije procjenjuju.
Isto tako, može doći do promjene određenih uvjeta 
kreditiranja u razdoblju između zahtjeva i konačnog 
odobrenja uslijed fluktuacija u gospodarstvu. Stoga, 
financijske institucije mogu finalizirati pregovore 
o točnim uvjetima njihovih zajmova (kamatna 
stopa, dospijeće itd.) nakon odobrenja Odbora za 
instrumente.
Odgovori Komisije 39
Povlastice, održivost duga, iznos bespovratnih 
sredstava i gospodarska održivost ključni su ele ‑
menti za analizu koju provode financijske institucije 
i Komisija.
26
Komisija uključuje delegacije Unije u reviziju 
prikladnosti bespovratnih sredstava i njihovo se 
mišljenje traži kad god je ono relevantno za postu ‑
pak odabira.
96 % uključenih delegacija navelo je da su uključeni 
u postupak odabira. Niži postotak (59 %) odnosi 
se na ranu fazu utvrđivanja u okviru cjelokupnog 
postupka odabira.
Komisija nastoji što više uključiti delegacije Unije 
u pripremu i praćenje operacija spajanja. To je 
potrebno kako bi se osigurala koherentnost aktiv ‑
nosti EU‑a, povećala vidljivost EU‑a i ojačala pozicija 
EU‑a u dijalogu o politici.
27
Datum početka izračuna ne bi trebao biti datum 
početka pripreme projekata. Projekti u pripremi 
samo su preliminarna indikacija mogućih projekata 
u vrlo različitim fazama izrade i različitim stupnje ‑
vima zrelosti.
Mišljenje je Komisije da je najprikladniji pokazatelj 
vrijeme koje je proteklo od odobrenja Tehničkog 
odbora do donošenja Operativnog odbora u tre ‑
nutku konačnog odobrenja.
To dovodi do rezultata od otprilike četiri mjeseca za 
projekte LAIF, tri mjeseca za CIF, šest i pol mjeseci 
za NIF, pet i pol za AIF i otprilike četiri mjeseca 
za IFCA‑u. Taj vremenski okvir čini se razumnim 
s obzirom na tehničku složenost projekata spajanja 
i potencijalni broj uključenih partnera.Okvir 2.
Kao što je navedeno u zapisniku 9. Sastanka Izvrš ‑
nog odbora ITF‑a, dodatne informacije o tom 
projektu osigurane su njegovim članovima na pret ‑
hodni zahtjev.
Ovaj projekt odobren je u 2009. Otad je obrazac 
zahtjeva za bespovratna sredstva znatno poboljšan 
radi dopune informacija koje pružaju financijske 
institucije.
25
Svi projekti koji se financiraju iz instrumenata ana ‑
liziraju se i iz gospodarske perspektive i iz perspek ‑
tive održivosti duga. Jedan od glavnih ciljeva Komi ‑
sije i financijera jest očuvanje predviđenih ulaganja 
i njihove dugoročne održivosti i utjecaja na razvoj.
Međutim, ipak nije moguće utvrditi jedinstvene 
kriterije, poput minimalnih pragova, za ocjenu gos ‑
podarske održivosti. Radna skupina za aditivnost 
bespovratnih sredstava u okviru mehanizama spa ‑
janja zaključila je 2009. da sama priroda operacija 
spajanja nalaže pojedinačan pristup predmetima 
u smislu procjene iznosa, oblika i prirode tražene 
potpore. Ovaj pristup potvrđen je u kontekstu 
novijeg rada Platforme EU‑a za spajanje vanjske 
suradnje (EUBEC).
EIRR (ekonomska interna stopa povrata) projekata 
uvijek se ocjenjuje u okviru načela dužne pažnje. 
Odluke o raspodjeli bespovratnih sredstava donose 
se na temelju gospodarske i financijske analize 
projekata te na očekivanim socijalnim koristima 
(financijske mogućnosti, utjecaj na zdravlje, soci ‑
jalna situacija).
Ova revizija temelji se na informacijama navede ‑
nima u obrascu zahtjeva za bespovratna sredstva 
te na dodatnim informacijama koje proizlaze iz 
razmjena između različitih službi Komisije i njezinih 
delegacija, financijskih institucija i relevantnih dio ‑
nika prije, tijekom i nakon tehničkih sastanaka.
Odgovori Komisije 40
I dok je u nedostatku mogućnosti usporedbe sa 
sličnim projektima u ranim godinama postojanja 
instrumenata spajanja provođenje procjena bilo 
teško, Komisija se sada koristi iskustvom steče ‑
nim tijekom godina kako bi poboljšala postupak 
procjene.
Štoviše, s reformom spajanja o kojoj je nedavno bila 
riječ i koja je nedavno dogovorena, iznos bespovrat ‑
nih sredstava koja se osiguravaju u smislu financira ‑
nja ovisit će i o usporedivosti i povećanoj vrijednosti 
za uloženi novac.
31
Ne postoje dokazi da je dosad do toga i došlo. 
Partneri su Komisije razvojne, a ne poslovne banke; 
njihov je glavni cilj davanje doprinosa financiranju 
razvoja. No unatoč tome, povjerljivost postupka 
određivanja kamatne stope i odluka zaista je 
spriječila široku upotrebu instrumenta subvencije 
kamatne stope.
U slučaju upotrebe subvencije kamatne stope, 
Komisija se posebno oslanja na vlastiti nadzor 
multilateralnih institucija (npr. ocjena stupova) i na 
nacionalni nadzor i regulativu koja uređuje bilate ‑
ralne institucije kao elemente koji umanjuju taj rizik.
Izračun kamatnih stopa koje provode banke bit će 
podložan preispitivanju i određivanju referentnih 
stopa.
32
U neizravnom centraliziranom ili zajedničkom 
upravljanju isplate predujmova zaista su bile visoke 
u trenutku stvaranja prvih instrumenata. To je bilo 
motivirano potrebom za pokretanjem novog moda ‑
liteta pomoći i poticanjem financijskih institucija na 
preuzimanje upravljanja složenim projektima.
Aranžmani za isplate predujmova revidirani 
su u novim obrascima za ugovore za financij ‑
ske instrumente te se njima postiže niža razina 
predfinanciranja.Dokaz da je duljina postupka primjerena i razumna 
leži u činjenici da dosad nije evidentiran nijedan 
slučaj u kojemu neki relevantni projekt nije prove ‑
den zbog kašnjenja u postupku odobrenja. Napro ‑
tiv, postupak odobrenja dovoljno je fleksibilan te 
omogućava uzimanje u obzir potrebe partnera za 
ubrzanje postupka, ako je to potrebno.
29
Komisija bi željela razjasniti da postizanje 
MMF‑ovih razina povlastica može biti potrebno, 
ali ne i dovoljno, s obzirom na specifičnost pita ‑
nja projekata. Ispunjavanje uvjeta praga od 35 % 
može se smatrati prvim potrebnim preduvjetom 
da bi korisnik prihvatio financijski paket u skladu 
s ograničenjima MMF‑a. Međutim, to samo po sebi 
nije automatski dovoljan uvjet. Određeni projekti 
mogu zahtijevati veći element bespovratne potpore 
u okviru financijskog paketa od 35 % bez dovođenja 
u sumnju znatnog utjecaja na razvoj koji pružaju.
30
Obrazloženje traženih iznosa bespovratnih sred ‑
stava može znatno varirati ovisno o posebnim tržiš ‑
nim preprekama čije se pitanje rješava, financijskim 
mogućnostima ciljne skupine, dospijeću projekta, 
uvjetima na lokalnom tržištu, dostupnosti sredstava 
od ostalih financijera i kapacitetu i sklonosti za 
preuzimanje rizika tijela odgovornih za provedbu 
projekata, među ostalim uvjetima. Zbog tih je 
varijacija, zajedno s oskudnošću pouzdanih tržišnih 
informacija u zemljama partnerima, otežano utvrđi ‑
vanje kriterija za određivanje iznosa bespovratnih 
sredstava kojima je obuhvaćena svaka moguća 
intervencija u svakom mogućem kontekstu dina ‑
mičnog tržišta. Na kraju, Komisija se mora u određe ‑
noj mjeri osloniti na sposobnost financijskih insti ‑
tucija part ‑nera da će ugovoriti najbolji aranžman, 
odnosno minimalan iznos bespovratne potpore, za 
kataliziranje određenog projekta. U pojedinim pro ‑
jektima ne postoje druge održive mogućnosti osim 
ovog postupka „određivanja iznosa”. Na primjer, 
veličina zaštite od prvog gubitka za kreditiranje 
malih i srednjih poduzeća nije općenito određena 
povijesnim iskustvom (ako ono uopće postoji), već 
percepcijom rizika zajmodavca, odnosno subjektiv ‑
nim parametrom koji se može utvrditi samo vještim 
pregovaranjem.
Odgovori Komisije 41
35
Nakon odobrenja projekta, delegacije Unije i/ili 
sjedišta Komisije (ovisno o opsegu projekta) osigu ‑
ravaju primjerene daljnje aktivnosti.
Službe Komisije u redovitom su kontaktu s naci ‑
onalnim uredima banke u relevantnim zemljama, 
održavaju se sastanci s delegacijom i lokalnim 
koordinatorima projekata vodećih financijskih 
institucija. Vodeće financijske institucije ugovorno 
su obvezne podnositi izvješća delegaciji jednom 
godišnje. Nadalje, kako je predviđeno ugovorima 
sklopljenima u okviru delegirane suradnje, Komisija 
je uključena, obaviještena i pozvana da sudjeluje 
u misijama praćenja koje na terenu provode vodeće 
financijske institucije.
Ugovorni aranžmani dovoljno su jasni za primjereno 
praćenje.
Poticanjem ranijeg uključenja delegacije u postu ‑
pak, pojačat će se i provedba i praćenje. Upute dele ‑
gacijama ažurirat će se u tu svrhu.
36
Komisija potvrđuje upućivanje na kontinuirane 
aktivnosti na pokazateljima koji se temelje na rezul ‑
tatima kojima se trebaju koristiti financijske institu ‑
cije za potrebe praćenja i izvješćivanja te naglašava 
da praćenje uspješnosti provodi vodeća financijska 
institucija.
37
Svi projekti podnose se na praćenje i ocjenjivanje. 
Pojedina su srednjoročna ocjenjenjivanja zaklju ‑
čena, kao što je slučaj s NIF‑om ili će biti uskoro 
provedena, kao što je slučaj s LAIF‑om.Okvir 3.
Komisija je postupala u potpunosti u skladu s pri ‑
mjenjivim pravilima i propisima.
Aranžman isplata iz Okvira 3. izrađen je 2010. Komi ‑
sija je za NIF promijenila tu politiku isplata 2012. 
(usporedi sa stavkom 32.).
Nadalje, prilikom procjene projekta NIF‑a uzet će se 
u obzir iznimna situacija i događaji koji su se odvijali 
u zemlji partneru od siječnja 2011. i koji su utjecali 
na provedbu projekta.
33
Predviđena je revizija sustava predujmova za ITF.
34
Projekte u okviru ovih instrumenata odobravaju 
i odabiru izravno europske financijske institucije 
u potpunosti u skladu s ciljevima, aktivnostima i kri ‑
terijima utvrđenima za projekt. Odabir podzajmova 
i jamstava određen je parametrima povezanima 
s projektom (koji su detaljno obrađeni u tehničkoj 
dokumentaciji), posebno onima koji navode ciljeve 
projekta. Tijekom postupka odobrenja i odabira 
primjenjuju se standardi dužne pažnje financijskih 
institucija. Ti postupci u skladu su s dogovorenom 
i isplativom podjelom rada među partnerima, što 
uključuje aranžmane za odabir podređenih aktiv ‑
nosti. Prihvatljive financijske institucije dostavljaju 
detaljna izvješća o projektima iz instrumenta na 
redovitoj, kao i na ad hoc  osnovi, ili kada to od njih 
zatraži Komisija.
Okvir 4.
Komisija smatra da su svi potrebni elementi bili očiti 
u obrascu zahtjeva za bespovratna sredstva pro ‑
jekta NIF Instrumenta za financiranje malih i sred ‑
njih poduzeća.
Odgovori Komisije 42
42 (a)
Moguće financiranje bez doprinosa ITF‑a u okviru 
programa MMF‑a zaista ima gornji limit za nepovla ‑
šteno kreditiranje (vidjeti tablicu 1. izvješća MMF‑a 
Country Reports za 2009. i 2010.) te je stoga svako 
dodatno kreditiranje moralo biti povlašteno. Odluku 
o tome treba li neki projekt uzeti u obzir za povlaš ‑
teno kreditiranje ili ne državna je odluka Zambije, 
nakon rasprave s međunarodnom zajednicom 
ovisno o ekonomskim aspektima svakog pojedinog 
projekta.
42 (b)
Bespovratna sredstva EDF‑a pokazala su se nedos ‑
tatnima za zatvaranje financiranja projekata. 
Dodatno financiranje, potrebno za zatvaranje jaza 
u financiranju, omogućeno je jedino mobilizacijom 
resursa financijskih institucija kroz doprinose ITF‑a.
42 (c)
Bespovratna sredstva imaju visoku dodanu vrijed ‑
nost čak i kada su količinski mala, primjerice pri 
zatvaranju jaza u financiranju, poboljšanju kvalitete 
projekta itd. U trima od ovih slučajeva bespovratna 
sredstva pomogla su u ublažavanju ukupnih finan ‑
cijskih uvjeta s obzirom na to da financijski paket 
koji su predložili sufinancijeri zajmoprimcu nije bio 
u potpunosti prihvatljiv. Za drugi projekt bespo ‑
vratna sredstva omogućila su povećanje potencijal ‑
nog utjecaja projekata uključujući financijske koristi.
42 (d)
Komisija se ne slaže s mišljenjem Suda. Krajnji koris ‑
nik mogao je odabrati alternativu koja bi bila pro ‑
fitabilnija, ali bi bila dovela do negativnih utjecaja 
na okoliš. Bespovratna sredstva ITF‑a olakšala su 
ulaganje u opciju koja je bila prihvatljivija za okoliš 
čime su opravdani veći troškovi ulaganja.Nadalje, Komisija bi željela naglasiti:
(i) da su postupci praćenja usmjerenog na rezulta ‑
te za instrumente za regionalna ulaganja kojima 
upravlja DEVCO jednaki onima za ostale projekte 
DEVCO‑a.
(ii) da DEVCO poduzima potrebne mjere za rješa ‑
vanje pitanja rezultata praćenja usmjerenog na 
rezultate: za projekte koji su prošli kroz postupak 
praćenja usmjerenog na rezultate rezultati se ša ‑
lju delegaciji EU‑a/jedinicama EU‑a u sjedištima 
koji su uključeni u upravljanje projektom. Od de ‑
legacije se očekuje odgovor i on se obično pod ‑
nosi vodećoj financijskoj instituciji. Prema potrebi 
može se organizirati sastanak radi razjašnjavanja 
nalaza praćenja usmjerenog na rezultate. Uz to, 
predstavnici Komisije sastaju se s konzultantima 
koji su obavili posjete u okviru praćenja usmje ‑
renog na rezultate na redovitim informativnim 
sastancima kako bi dobili informacije o situaciji 
na terenu.
U budućnosti je predviđena revizija upravljanja pro ‑
jektima ITF‑a radi njegova mogućeg usklađivanja 
s ostalim instrumentima.
Zajednički odgovor Komisije na 
stavke 39 – 42
39
Komisija se ne slaže s analizom Suda o iskazivanju 
potrebe za bespovratnim sredstvima kako bi se 
omogućio zajam. Obrazac zahtjeva za bespovratna 
sredstva pruža temelj za procjenu, koju čini razmo ‑
trena presuda na temelju podataka iz tematskih 
i geografskih jedinica te delegacija EU‑a i sekreta ‑
rijata, često uz dodatna pitanja. Procjena Komisije 
uz podršku tehničkih sastanaka s financijskim 
institucijama i operativnim odborima uz prisutnost 
država članica čvrsta je i dobro utemeljena. Komi ‑
sija smatra da se postupkom odabira bespovratnih 
sredstava u dovoljnoj mjeri osigurava i potvrđuje 
potreba za njima.
42
Komisija se ne slaže s ovom analizom zbog sljedećih 
razloga:
Odgovori Komisije 43
46
Komisija smatra da se instrumentima općenito pri ‑
donosi znatnim dobicima politike.
Okruženje politike sastavni je dio ocjene projekta. 
Svaki projekt ima specifične ciljeve i očekivane utje ‑
caje koji se razlikuju ovisno o prirodi projekta. Od 
jednog se projekta ne očekuje da će utjecati na sve 
ciljeve (i štoviše, preporuka je da on to i ne čini).
U slučaju ITF‑a, kada se projekt odnosi na sektor 
koji je u žarištu interesa delegacije, zaista postoji 
mogućnost zajedničkog utjecaja na politiku sek ‑
tora. To je drukčije u slučajevima kada se projekt ne 
nalazi u sektoru u žarištu interesa delegacije, ali je 
ipak u sferi regionalnog dohvata.
51
Zbog političkih i strateških razloga Komisija će (iako 
smatra da su smjernice EU‑a o vidljivosti poštovane) 
pojačati aranžmane za vidljivost i dodatno uključiti 
delegacije u taj proces.
51 (a)
Svi ugovori sadržavaju posebne članke za projekte 
koji se financiraju iz instrumenata regionalnog 
spajanja (u dijelu koji se odnosi na opće uvjete i u 
prilogu u kojem se navodi opis aktivnosti). Tim član ‑
cima propisuje se da je vodeća financijska institucija 
dužna osigurati odgovarajuću vidljivost bespovrat ‑
nih sredstava.
Nadalje, u novom Sporazumu o delegiranju neizrav ‑
nog upravljanja koji će se od 2014. upotrebljavati 
za sve projekte ugovorene u okviru Instrumenata 
regionalnog spajanja postoji prilog koji je posebno 
predviđen za Plan komunikacije i vidljivosti koji će 
se uspostaviti za svaki pojedini projekt.42 (e)
Komisija se ne slaže sa zaključkom Suda za koji ne 
postoji dovoljno dokaza.
Bespovratna sredstva NIF‑a bila su potrebna za 
otključavanje ukupnog investicijskog paketa pro ‑
jekta i bila su u cijelosti u skladu s ciljevima politike 
EU‑a i zemlje partnera.
42 (f)
Komisija se ne slaže s ocjenom. Podrazumijeva se da 
su bespovratna sredstva bila potrebna kako bi koris ‑
nik prihvatio povezane kredite i da je spojeni paket 
bio sličan drugim financijskim ponudama te da nije 
bio pretjerano subvencioniran.
42 (g)
U ovom opažanju ne uzima se u obzir činjenica 
da je „nesubvencionirani” proizvod djelovao pod 
pretpostavkom da će subvencija stići. Doprinos 
NIF‑a u ovakvoj shemi svakako je potreban kako bi 
europske financijske institucije mogle pružati kre ‑
dite po kamatnoj stopi koja potiče banke na daljnje 
kreditiranje malih i srednjih poduzeća. Činjenica 
da doprinos NIF‑a nije potrošen (ili je djelomično 
potrošen), znak je uspjeha. Time se otvara put 
sljedećem instrumentu s nižom razinom doprinosa 
NIF‑a (pod time se ne podrazumijeva da bi bes ‑
povratna sredstva NIF‑a trebala biti niža u slučaju 
druge prve operacije u nekoj zemlji).
44
Komisija proaktivno utječe na organizaciju proje ‑
kata. Vrsta utjecaja u velikoj će mjeri ovisiti o vrsti 
projekta s obzirom na to da projekti imaju različite 
ciljeve i različite očekivane utjecaje. Projekti spaja ‑
nja organizirani su u kontekstu partnerstva i podjele 
odgovornosti među donatorima. Komisija igra 
glavnu ulogu u tom partnerstvu i ima velik utjecaj 
u svim relevantnim aspektima projekata.
Odgovori Komisije 44
54
Komisija smatra da je postupak odobrenja bio 
temeljit: svi relevantni dionici na primjeren su način 
uključeni i Komisija prilagođava postupak savjeto ‑
vanja posebnostima projekata. Tijekom postupka 
odlučivanja dostupne su dovoljne i potpune 
informacije.
Dodana vrijednost osigurana je u svim slučajevima: 
Projekti se podnose nadležnom Operativnom 
odboru tek kada se razjasne sve komponente pro ‑
jekta i kada je očita njihova dodana vrijednost.
U novim obrascima za ugovore za financijske 
instrumente preispituju se aranžmani za isplatu 
predujmova.
55
Komisija smatra da je obrazloženje financiranja bilo 
jasno u svim slučajevima. Ti slučajevi opisani su 
u stavku 42. ovog izvješća i Komisija ih je na odgo ‑
varajući način osporila i obrazložila. Vidi odgovor 
Komisije na stavak 42. točke (a) do (g).
U svim slučajevima prioriteti instrumenata uskla ‑
đeni su sa sektorskim politikama EU‑a za svaku 
od regija (jasno navedeni u njihovim Strateškim 
orijentacijama).
Unatoč tome, Komisija će ispitati načine za posti ‑
zanje većeg utjecaja na sektorsku politiku te na 
vidljivost potpore EU‑a.
57
Komisija prihvaća preporuku. U novom obrascu 
zahtjeva jasno su navedeni različiti oblici dodane 
vrijednosti koji se mogu osigurati s pomoću bespo ‑
vratnih sredstava.Što se tiče WBIF‑a, GU ELARG osigurao je svojim 
ugovorima o tehničkoj pomoći (IPF i IFICO) da 
se svim komunikacijskim i promotivnim alatima 
(web ‑mjesta, izvješća, informativne smjernice, semi ‑
nari, radionice itd.) ukazuje na ulogu EU‑a u tom 
mehanizmu. Nadalje, radi se na poboljšanju surad ‑
nje s komunikacijskim jedinicama međunarodnih 
financijskih institucija i očito je povećano upući ‑
vanje na EU i WBIF. Veća vidljivost i dosljednost 
trebale bi biti postignute i kroz centralizaciju svih 
komunikacijskih aktivnosti WBIF‑a u okviru novog 
proširenog IFICO ugovora.
52
Komisija naglašava da je Priručnik za komunikacije 
i vidljivost za vanjske aktivnosti EU‑a valjan i da se 
primjenjuje na sve projekte u području vanjskih 
aktivnosti.
Zaključci i preporuke
53
Komisija je odgovorna za organizaciju instrumenata 
koji su pozitivno ocijenjeni u izvješću. Upravlja ‑
nje projektom obavlja se u partnerstvu. Komisija 
upravlja sredstvima, a razvojne financijske institu ‑
cije odgovorne su za dnevno upravljanje projek ‑
tima. Oni provode proračunske zadaće koje su im 
povjerene u skladu s pravilima o načinu neizravnog 
upravljanja iz Financijske uredbe.
Komisija je osmislila ovakvu organizaciju u pot ‑
punosti vodeći računa o mogućim koristima 
instrumenata i smatra da je upravljanje njome bilo 
primjereno.
Komisija smatra da bi ostvarenje mogućih koristi 
trebalo uzeti u obzir prirodu bespovratnih sred ‑
stava (npr. tehnička pomoć) i rezultate provedbe 
projekata.
Odgovori Komisije 45
59 (a)
U obrazac zahtjeva već je uključen okvir mjerenja 
rezultata, uz smjernice u kojima su objašnjenje tra ‑
žene informacije. Utjecaj određenog bespovratnih 
sredstava EU‑a često se ne može odvojiti od cjelo ‑
kupnog projekta. Međutim, u pogledu bespovratnih 
sredstava EU‑a potrebno je jasno ukazati na dodanu 
vrijednost (vidi prethodno navedeno).
59 (b)
Upute su poslane svim delegacijama EU‑a, a smjer ‑
nice su u izradi.
59 (c)
Komisija djelomično prihvaća preporuku. Komisija 
će razmotriti mogućnost prilagodbe metodologije 
ROM posebnim specifičnostima spajanja.
60
Komisija prihvaća preporuku.
U izradi je novi Sporazum o delegiranju neizravnog 
upravljanja za sve projekte ugovorene u okviru 
Instrumenata regionalnog spajanja. Taj obrazac 
ugovora imat će prilog koji je posebno predviđen 
za Plan komunikacije i vidljivosti koji će se izraditi za 
svaki pojedini projekt.57 (a)
Komisija prihvaća preporuku. U tijeku je izrada 
smjernica o revidiranom upravljanju za reguliranje 
uključenja Komisije u sve faze postupka odobrenja 
te o daljnjim aktivnostima projekta u kontekstu 
Platforme EU‑a.
57 (b)
Komisija prihvaća preporuku. Ovo je kontinuirani 
proces koji će vjerojatno završiti krajem 2014.
57 (c)
Komisija prihvaća preporuku. Prema revidiranoj 
organizaciji upravljanja instrumentima spajanja 
predloženo je da se projekti podnose samo na 
konačno odobrenje (više nema privremenog odo ‑
brenja). Obrazac zahtjeva uključuje detaljne opise 
potrebe za bespovratnim sredstvima i dodane 
vrijednosti bespovratnih sredstava te načina na koji 
je taj iznos utvrđen/izračunan.
(c) Taj proces mora uključivati preliminarnu ana ‑
lizu i rasprave o projektima u izradi koje je potrebno 
razjasniti prije podnošenja za konačno odobrenje 
kako bi se osigurali zrelost projekata, utjecaj i vrijed ‑
nost za uloženi novac.
57 (d)
Komisija prihvaća preporuku.
58
Komisija prihvaća preporuku. U budućnosti potrebe 
za gotovinom bit će uračunane prije isplate. Tre ‑
nutačno je u pripremi novi obrazac za ugovore za 
financijske instrumente. Ta će mjera vjerojatno biti 
uspostavljena do kraja 2014.
59
Komisija prihvaća preporuku.

KAKO DOĆI DO PUBLIKACIJA EU- a
Besplatne publikacije:
•  jedan primjerak: 
u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu);
•  više od jednog primjerka ili posteri/karte:  
u predstavništvima Europske unije (http://ec.europa.eu/represent_en.htm),  
kod delegacija u zemljama koje nisu članice EU-a (http://eeas.europa.eu/delegations/index_en.htm),  
kontaktiranjem službe Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_en.htm)  
ili pozivanjem broja 00 800 6 7 8 9 10 11 (besplatan poziv bilo gdje iz EU-a) (*).
(*) Informacije su besplatne, kao i većina poziva (mada neke mreže, javne govornice ili hoteli mogu naplaćivati pozive).
Publikacije koje se plaćaju:
• u knjižari EU-a (http://bookshop.europa.eu).
Pretplate koje se plaćaju:•  kod jednog od prodajnih predstavnika Ureda za publikacije Europske unije  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_en.htm).
QJ‑AB‑14‑016‑HR‑C ISSN 2315 ‑0548Komisija i  države članice uspostavili su osam 
instrumenata za regionalno ulaganje za potporu 
vanjskim politikama EU -a. Cilj je ovih 
instrumenata za ulaganje objediniti (spojiti) 
bespovratna sredstva koja dodjeljuje Europska 
komisija sa zajmovima financijskih institucija. 
Oni doprinose financiranju ključnih 
infrastrukturnih projekata za koje su potrebna 
znatna financijska sredstva.
Sud je ispitao djelotvornost spajanja 
bespovratnih sredstava EU -a sa zajmovima 
financijskih institucija. Sud zaključuje da je to 
spajanje općenito bilo djelotvorno. Instrumenti za 
regionalno ulaganje bili su dobro uspostavljeni, 
ali moguće koristi spajanja nisu u potpunosti 
ostvarene. Sud iznosi niz preporuka Komisiji 
u vezi s odabirom projekata i odobrenjem 
bespovratnih sredstava, isplatom sredstava, 
praćenjem provedbe bespovratnih sredstava 
EU-a i povećanjem vidljivosti pomoći EU -a.
EUROPSKI
REVIZORSK I
SUD