PROVEDBA DIREKTIVE 98/34/EZ OD 2011. DO 2013.

1. Razvoj postupka od 2011. do 2013.

4.1. Provedba postupka od 2011. do 2012.

3.1. Provedba nalogodavnog postupka od 2011. do 2012.

2.1. Provedba postupka od 2011. do 2012.

Ovim izvješćem analizira se primjena postupaka utvrđenih Direktivom 98/34/EZ od 2011. do 2013. u pogledu tehničkih propisa te 2011. i 2012. u pogledu normi (dio Direktive 98/34/EZ koji se odnosi na normizaciju stavljen je izvan snage od 1. siječnja 2013. Uredbom (EU) br. 1025/2012 o europskoj normizaciji radi boljeg rješavanja budućih izazova europske normizacije). Naglasak je na važnom doprinosu postupka obavješćivanja funkcioniranju jedinstvenog tržišta i provedbi politike boljeg zakonodavnog uređenja.

Radi daljnjeg povećanja transparentnosti GU za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo i MSP-ove održava bazu naloga. U njoj se nalaze svi do sad izdani nalozi numerirani u nizu M/xxx. Ta je baza podataka javno dostupna na internetu na sljedećoj adresi:

U tom izvještajnom razdoblju izdana su ukupno 43 naloga europskim organizacijama za normizaciju, uključujući osam izmjena naloga. Omjer izmjena relativno je veći u usporedbi s prijašnjim godinama (vidjeti Prilog 4.). Broj naloga povezanih s direktivama „novog pristupa“ (njih 13, plus osam izmjena) također je porastao u usporedbi s prethodnim razdobljem.

1.3.Provedba nalogodavnog postupka od 2011. do 2012.

Normizacijski „nalozi” dobro su uspostavljen alat kojim Komisija dolazi do tehničkih specifikacija kojima se podupire europsko zakonodavstvo i/ili politika. To su zahtjevi europskim organizacijama za normizaciju za rad na normizaciji kojima se određuje referentni okvir za taj rad (vidjeti Prilog 1.). Neophodni su u slučajevima u kojima se normama podupire zakonodavstvo, na primjer u kontekstu direktiva „novog pristupa“.

Od 1. siječnja 2013. dio Direktive 98/34/EZ koji se odnosi na normizaciju stavljen je izvan snage Uredbom (EU) br. 1025/2012 o europskoj normizaciji radi boljeg rješavanja budućih izazova europske normizacije. To se posebno odnosi na pojačan rad na normama za usluge, razvoj drugih normizacijskih dokumenata osim službenih normi i povećane zahtjeve za uključivost europskog normizacijskog sustava. Međutim, u Uredbi (EU) br. 1025/2012 zadržan je postupak obavješćivanja sličan onomu propisanom Direktivom 98/34/EZ, iako s manjim izmjenama.

Osim iznimne situacije 2010., broj obavijesti je relativno stabilan ili čak pada od 2006. To se odnosi i na države članice koje su pristupile EU-u 2004. i 2007. te bi se moglo protumačiti kao pokazatelj dobre integracije u sustav jer se čini da se aktivnosti u području normizacije premještaju s nacionalne na europsku razinu. Općenito gledano, postupak se dobro primjenjuje i ispravno funkcionira.

Usporedbom statističkih podataka od 2011. do 2012. s podacima iz prethodnih razdoblja vidljivo je da je broj obavijesti koje je podnijelo 27 država članica EU-a i dalje stabilan te iznosi između 1 750 i 2 000 obavijesti godišnje (ne uzimajući u obzir iznimnu situaciju 2010.).

Postupak se i u razdoblju od 2011. do 2012. uspješno provodio. Iz izvješća koja su CEN i CENELEC podnosili svake godine vidljivo je da je godišnji prosjek nacionalnih mjera ostao relativno stabilan tijekom 2011. i 2012. U Prilogu 2. nalazi se pregled obavijesti po državama članicama.

1.1.Provedba postupka od 2011. do 2012.

Općenito gledano, postupak se odvija na odgovarajući način. U usporedbi s prethodnim izvještajnim razdobljem, 2011. i 2012. bitno je skraćen postupak od primanja prigovora do donošenja odluke.

1.6.Provedba postupka od 2011. do 2012.

Taj trend upotrebe naloga za potporu zakonodavstvu izvan „novog pristupa“ i u novim područjima odraz je situacije u kojoj se europskom normizacijom sve više podupire politika boljeg zakonodavnog uređenja. To se priznaje i potiče u Komunikaciji Komisije iz 2011. pod imenom „Strateška vizija za europske norme: kretanje naprijed kako bi se poboljšao i ubrzao održivi rast europskoga gospodarstva do 2020.“

U razdoblju od 2011. do 2012. izdano je šest naloga radi potpore Direktivi o ekološkom dizajnu. Ti se nalozi odnose na proizvode kao što su kućanske perilice posuđa, svjetiljke, klimatizacijski uređaji, crpke ili ventilatori.

Gospodarskim subjektima, uključujući mala i srednja poduzeća (MSP-ove), otvoren je prostor da dođu do izražaja i na vrijeme prilagode svoje aktivnosti budućim tehničkim propisima. Gospodarski subjekti intenzivno se koriste tim pravom nadzora te tako pomažu Komisiji i nacionalnim tijelima da otkriju potencijalne prepreke trgovini.

1.Razvoj postupka od 2011. do 2013.

Europskom parlamentu i Vijeću podnijet će se posebno izvješće o provedbi Uredbe (EU) br. 1025/2012 za razdoblje od 2013. do 2015., u skladu s člankom 24. stavkom 3. te Uredbe.

Od 2011. do 2013. Komisija je zaprimila 2 114 obavijesti (675 u 2011., 734 u 2012. i 705 u 2013.).

U razdoblju od 2012. do 2013. Komisija je napravila i videospot o postupku iz Direktive 98/34. Njime se željelo jednostavno i atraktivno objasniti kako funkcionira postupak i njegove prednosti za poduzeća, potaknuti poduzeća na aktivno sudjelovanje, posebno MSP-ove, te objasniti kako najbolje iskoristiti postojeće instrumente (internetske stranice, baze podataka, sustave upozoravanja). Videospot je objavljen 11. rujna 2013. i dostupan je na sljedećoj poveznici: http://www.youtube.com/watch?v=ziuAklsNKdI . Promicao se na društvenim mrežama, a dionici su ga pogledali 2 675 puta od dana objave.

Komisija je radila na preuređivanju TRIS-ove javne internetske stranice (http://ec.europa.eu/growth/tools-databases/tris/hr/) kako bi postupak iz Direktive 98/34 objasnila na dostupniji način i obratila se široj publici, posebno MSP-ovima. Tom internetskom stranicom osiguran je javni pristup priopćenim nacrtima, na 23 službena jezika EU-a, te bitnim informacijama u vezi s postupkom. Zabilježen je stalan porast broja savjetovanja na internetu: od 2011. do 2013. broj pretraživanja porastao je za 10 % i dosegnuo približno 212 000 pretraživanja 2013. (vidjeti Prilog 10.). Više od 4 300 gospodarskih subjekata predbilježilo se za TRIS-ove elektroničke obavijesti, što je porast od 25 % od 2010.

Komisija je nastavila provoditi različite kampanje od 2011. do 2013. kako bi povećala transparentnost i dijalog s nacionalnim tijelima. Baza podataka informacijskog sustava tehničkih propisa (TRIS) stalno se ažurira.

Prepreke upravljanju i regulatorne prepreke na unutarnjem tržištu također proizlaze iz područja politike koja uređuju države članice, na primjer tehnička pravila, odbijanje primjene uzajamnog priznavanja i neusklađenost između 27 različitih skupina pravila o oporezivanju. Vertikalnom analizom nacrta tehničkih pravila može se spriječiti stvaranje regulatornih prepreka. Upravo je to cilj postupka obavješćivanja iz Uredbe 98/34, kojim se zahtijeva da se nacrt zakonodavstva kojim su obuhvaćena tehnička pravila za proizvode i usluge informacijskog društva dostavi Komisiji prije donošenja. Preventivnim karakterom tog postupka izbjegao se velik broj kršenja pravila slobodnog kretanja robe. Međutim, taj postupak obavješćivanja može se upotrijebiti i za poboljšanje nacionalnog zakonodavstva u skladu s načelima politike „boljeg zakonodavnog uređenja” te utvrđivanjem referentnih mjerila. Njegov potencijal može se dodatno iskoristiti preporukom državama članicama da primjenjuju provjeru konkurentnosti u kontekstu nacionalnih procjena utjecaja.

U tom je kontekstu u zadnjoj dopuni Komunikacije o industrijskoj politici od 10. listopada 2012. (Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Jača europska industrija u službi gospodarskog rasta i ponovnog pokretanja – COM (2012)582 završna verzija) Komisija naglasila:

Određene države članice priopćile su nacrte propisa kojima se uvode ograničenja povezana s ambalažom koja sadržava bisfenol A ili zabrana takve ambalaže, a posebno za ambalažu hrane namijenjene djeci do 3 godine te nacrte propisa u pogledu zdravstvenog upozorenja koje se mora staviti na ambalažu koja sadržava bisfenol A. Te su obavijesti provjerene u skladu s odredbama Ugovora o slobodnom kretanju robe i Uredbom (EZ) br. 1935/2004 o materijalima i predmetima koji dolaze u dodir s hranom.

Od 2011. do 2013. države članice priopćile su 393 nacrta tehničkih propisa u sektoru hrane i poljoprivrednom sektoru. Ti su se nacrti odnosili, među ostalim, na materijale koji dolaze u dodir s hranom, energetska pića, transmasti u prehrambenim proizvodima, vina i žestoka pića, označivanje hrane, posebno nutritivne deklaracije, oznake kvalitete, dobrobit krznaša i stavljanje na tržište proizvoda od krzna.

Komisija je izdala detaljna mišljenja u odnosu na 208 obavijesti, što je 9,8 % ukupnog broja nacrta koje su države članice priopćile tijekom izvještajnog razdoblja. Ta brojka predstavlja porast broja detaljnih mišljenja koje je izdala Komisija za 29,2 % u usporedbi s prethodne tri godine. S druge strane, države članice izdale su 205 detaljnih mišljenja. Od 910 primjedbi izdanih tijekom izvještajnog razdoblja 425 je izdala Komisija, a 485 države članice (vidjeti priloge 8.4. i 8.6.).

U 12 slučajeva Komisija je pozvala predmetne države članice da odgode uvođenje priopćenih propisa za jednu godinu od dana njihova primitka jer je rad Europske unije na usklađivanju u tom području bio u tijeku (vidjeti Prilog 8.5.).

1.12.Primjena hitnog postupka

Od ukupno 2 114 obavijesti, 87 je bilo zahtjeva država članica za primjenu hitnog postupka na priopćene nacrte. Komisija je potvrdila svoje strogo tumačenje iznimnih uvjeta propisanih Direktivom 98/34/EZ, točnije ozbiljnih i nepredvidivih okolnosti, posebno u odnosu na zaštitu zdravlja i sigurnosti. Kao posljedica toga, primjena hitnog postupka odbijena je u slučajevima u kojima obrazloženje nije dostatno utvrđeno ili se temeljilo isključivo na gospodarskim razlozima ili nacionalnom administrativnom kašnjenju te u slučajevima kada nije došlo do nepredvidivih okolnosti. Hitni postupak smatrao se opravdanim u 56 slučajeva, posebno u vezi s psihotropnim tvarima, kontrolom narkotika, radioaktivnim otpadom, infekcijom pčela, trovanjima metanolom, prekursorima eksploziva, zaštitom prijevoza gotovine, zabranom proizvoda koji su štetni za zdravlje, zabranom posjedovanja i uporabe pirotehničkih sredstava koja nisu namijenjena privatnim osobama. (vidjeti Prilog 8.7.).

1.13.Obavijesti o „fiskalnim ili financijskim poticajnim mjerama”

U skladu s Direktivom 98/34 države članice moraju priopćiti fiskalne i financijske poticaje, tj. tehničke propise povezane s fiskalnim ili financijskim mjerama kojima se utječe na potrošnju proizvoda ili usluga poticanjem poštovanja takvih tehničkih propisa. Za takve je tehničke propise specifično da se razdoblje mirovanja ne primjenjuje.

U razdoblju od 2011. do 2013. države članice prijavile su 112 nacrta propisa kao „fiskalne ili financijske mjere“. Komisija primjećuje da je nacionalno zakonodavstvo često pogrešno klasificirano kao „fiskalna ili financijska mjera” u smislu Direktive 98/34/EZ kad sadržava neku fiskalnu ili financijsku mjeru, ali ne i poticaj za poštovanje takvih tehničkih propisa. Kako bi pomogla državama članicama da pravilno klasificiraju te tehničke propise, Komisija je izradila smjernice o definiciji i priopćavanju „fiskalnih ili financijskih mjera” za potrebe Direktive 98/34/EZ.

1.14. Naknadne aktivnosti u vezi s reakcijama Komisije

Od 2011. do 2013. omjer između broja odgovora koje su dale države članice i obujma detaljnih mišljenja koja je izdala Komisija bio je zadovoljavajući (prosječno 86 % tijekom razdoblja). Taj je postotak glavni pokazatelj koji se upotrebljava za procjenu predanosti država članica ispunjavanju svojih obveza u okviru postupka. Broj potpuno zadovoljavajućih odgovora bio je veći u usporedbi s prethodnim izvještajnim razdobljem (prosječno 48,4 % tijekom razdoblja od 2011. do 2013. u usporedbi s 32,5 % tijekom razdoblja od 2009. do 2010.) (vidjeti Prilog 8.8.), što pokazuje veću usklađenost država članica s pravnim okvirom unutarnjeg tržišta nakon reakcija Komisije. Učinak reakcija Komisije još je impresivniji u slučaju priopćenih nacrta tehničkih propisa koji su povučeni nakon dobivenog detaljnog mišljenja (24 slučaja u izvještajnom razdoblju). U pogledu ostalih prijavljenih nacrta tehničkih propisa dijalog je još u tijeku.

1.15.Naknadne aktivnosti u vezi s postupkom obavješćivanja

Komisija je provela daljnje istrage u vezi sa svim drugim slučajevima u kojima moguća kršenja zakonodavstva o unutarnjem tržištu EU-a nisu u potpunosti razjašnjena u okviru postupka iz Direktive 98/34/EZ. Te su istrage u nekim slučajevima naposljetku dovele do pilot-projekata EU-a ili postupaka zbog povrede propisa (članak 258. UFEU-a), primjerice u pogledu kvalitete i transparentnosti lanca opskrbe djevičanskim maslinovim uljem, oporezivanja prehrambenih proizvoda s visokim udjelom šećera, soli i/ili kofeina, naknade za zaštitu okoliša kod određenih proizvoda, tradicionalne proizvodnje hrane, vina i žestokih pića, zabrane proizvoda namijenjenih za unutarnju uporabu koji sadržavaju određene vrste ftalata, proizvoda izrađenih od kože i krzna, minimalnog sadržaja voćnog soka u bezalkoholnim pićima na bazi voća te plastičnih vrećica.

Dva postupka zbog povrede propisa pokrenuta protiv država članica tijekom izvještajnog razdoblja temeljila su se na kršenju obveza iz Direktive 98/34/EZ.

1.16.Dijalog s državama članicama

Na redovitim sastancima Odbora za norme i tehničke propise omogućena je razmjena stajališta o pitanjima od općeg interesa i o posebnim aspektima postupka.

U raspravama o tehničkim propisima posebno se govorilo o značenju obavijesti za nacionalnu konkurentnost i kontrolu konkurentnosti, pristupu dokumentima Komisije u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, obvezi država članica da Komisiji dostave konačan tekst priopćenog tehničkog propisa i pravnim posljedicama dostavljenog detaljnog mišljenja u skladu s člankom 9. stavkom 2. Direktive 98/34/EZ.

Komisija je održala prezentacije u vezi s Uredbom (EU) br. 1169/2011 o informiranju potrošača o hrani, revizijom Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (REACH), paketom za sigurnost proizvoda i nadzor tržišta, izvješćem o evaluaciji Direktive 2006/123/EZ o uslugama na unutarnjem tržištu, stanjem unutarnjeg tržišta u građevinskom sektoru, pitanjima povezanima s tehničkim propisima u području obnovljivih izvora energije, obavijestima o mjeriteljstvu i obavijestima u željezničkom sektoru, a posebno obvezom obavješćivanja u okviru Direktive 2004/49/EZ o sigurnosti željeznica Zajednice i Direktive 2008/57/EZ o interoperabilnosti željezničkog sustava unutar Zajednice.

Predstavila je i smjernice za definiciju „fiskalnih ili financijskih mjera“ te za njihovo priopćavanje za potrebe Direktive 98/34/EZ i smjernice za „jedinstvenu kontaktnu točku za postupak obavješćivanja iz Direktive 98/34 i za postupke obavješćivanja utvrđene posebnim pravilima EU-a“.

U nekoliko država članica održani su i seminari, čime se omogućio izravan dijalog Komisije i nacionalnih tijela uključenih u postupak te olakšalo upoznavanje s izrazito tehničkim elementima postupka.

1.17.Zahtjevi za pristup dokumentima izdanima na temelju Direktive 98/34