EUROPSKA KOMISIJA Strasbourg, 18.10.2022. COM(2022) 549 final 2022/0339(NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o jačanju solidarnosti koje se temelji na boljoj koordinaciji nabave plina, prekograničnim razmjenama plina i pouzdanim referentnim vrijednostima cijena



OBRAZLOŽENJE KONTEKST PRIJEDLOGA Razlozi i ciljevi prijedloga Odgovor na promjenjivu situaciju Ničim izazvana ratna agresija Rusije na Ukrajinu i njezino korištenje opskrbom energijom kao oružjem razotkrili su ovisnost Unije o ruskim fosilnim gorivima, na kušnju stavili naše alate za jamčenje sigurnosti opskrbe i podigli cijene energije na dosad nezabilježene razine. Tijekom protekle godine, Komisija je predstavila i provela nekoliko inicijativa, pri čemu je postupno prešla s pružanja smjernica državama članicama na uspostavu integrirane strategije za sigurnost opskrbe koja se prema potrebi temelji na pravnim instrumentima. To uključuje nedavnu hitnu intervenciju za rješavanje problema visokih cijena koja npr. obuhvaća koordinirano smanjenje potražnje za električnom energijom (posebno tijekom vršnih sati), poboljšani paket instrumenata država članica za zaštitu potrošača i poduzeća od visokih cijena energije te solidarni doprinos iz fosilnog sektora. Nastavno na Komunikaciju „REPowerEU” Komisija i države članice pozvale su na uspostavu platforme EU-a za energiju kako bi se zajamčila sigurnost opskrbe. Platforma bi u duhu solidarnosti trebala podupirati države članice i ugovorne stranke Energetske zajednice i njihova poduzeća za plin u nabavi dodatne opskrbe UPP-om i plinom iz plinovoda kako bi se nadomjestila opskrba ruskim plinom. Potreba za dodatnim hitnim mjerama Trenutačna situacija uzrokuje gospodarske i socijalne poteškoće i u velikoj mjeri opterećuje građane i gospodarstvo. Rastuće cijene energije smanjuju kupovnu moć građana i konkurentnost poduzeća. Nestašice opskrbe plinom i električnom energijom te relativno neelastična potražnja za energijom doveli su do znatnog rasta cijena i volatilnosti cijena plina i električne energije u EU-u. Nacionalne mjere u borbi protiv tih trendova mogu dovesti do fragmentacije unutarnjeg tržišta i izostanka solidarnosti. Ruska Federacija služi se plinom kao oružjem i manipulira tržištem namjernim prekidima protoka plina, što je dovelo do naglog porasta cijena energije u Uniji i tako ugrozilo gospodarstvo i sigurnost opskrbe u Uniji. Stoga je neophodan koordiniran i brz odgovor EU-a. Opskrba plinom iz Ruske Federacije znatno se smanjila i u rujnu 2022. iznosila 9 % naše opskrbe plinovodima, 14 % kad se uključi UPP, u usporedbi s 41 % udjela ruskog plina iz plinovoda i 45 % kad se uključi UPP iz 2021. Vjerojatna sabotaža plinovoda Sjeverni tok 1 povećava potrebu za brzim i trajnim nadomještanjem ruskih količina plina. Osim smanjenja potražnje, mjera energetske učinkovitosti i povećanja obnovljivih izvora energije, nedostatke u opskrbi morat će se, ako ih nije moguće zamijeniti na drugi način, popuniti nabavom istovjetnih količina plina od drugih dobavljača, uglavnom UPP-a. U usporedbi s ovom zimom, poduzeća bi se mogla suočiti s ozbiljnim poteškoćama pri popunjavanju skladišta plina za sljedeću zimu (2023./2024.) zbog dva problema. Prvo, vrlo je vjerojatno da će zbog trenutačne političke situacije u EU iz Rusije stići manje plina iz plinovoda, a najvjerojatnije ga neće biti uopće. Drugo, cilj je popuniti 90 % skladišnih kapaciteta plina u odnosu na 80 % za ovu zimu, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) 2022/1032 o skladištenju plina. U toj situaciji i na temelju postojećeg zakonodavstva i drugih inicijativa, agregiranje potražnje EU-a i zajednička nabava mogli bi biti koristan alat za pomoć državama članicama da ispune ciljeve utvrđene u Uredbi o skladištenju plina. Ciljevi prijedloga Komisija stoga Komisija predlaže ovu hitnu uredbu čiji je cilj ublažiti učinak na cijenu plina rješavanjem pitanja ponude i potražnje, osigurati sigurnost opskrbe u cijeloj Europskoj uniji i ojačati solidarnost. Uredba sadržava četiri glavna elementa koji će dosljedno raditi na snižavanju cijena te jačanju solidarnosti i sigurnosti opskrbe. Prvo, agregiranjem potražnje za plinom u EU-u i zajedničkom nabavom plina EU će moći iskoristiti svoju zajedničku kupovnu moć kako bi ispregovarao bolje cijene i smanjio rizik od toga da se države članice međusobno nadmeću na već ionako ograničenom tržištu i time kontraproduktivno povećavaju cijene. Time će se povećati transparentnost, a osobito pomoći manjim državama članicama koje su u nepovoljnijem položaju kao kupci. Kratkoročni fokus u skladu s člankom 122. bit će na koordinaciji i agregiranju potražnje kako bi se poduprlo punjenje skladišta za sljedeću sezonu punjenja koja uskoro stiže.

Drugo, prijedlog sadržava cijeli paket mjera za cijene plina kako bi se riješile prekomjerne razine i osigurale pravedne cijene plina i električne energije i u kriznoj situaciji. Ovim se prijedlogom pruža sigurnost u pogledu cijene koja će se primjenjivati u kontekstu nestašice plina u slučaju proglašenja izvanredne situacije. Predlaže se i dopunska referentna vrijednost za nabavu ukapljenog prirodnog plina (UPP) kako bi se osigurala reprezentativna referentna vrijednost za uvoz ukapljenog prirodnog plina na koju ne utječu ruske manipulacije. Kako bi se riješio problem prekomjerne volatilnosti na tržištima, uključuje mehanizme za ublažavanje volatilnosti na tržištima budućnosnica pomoću mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti cijena kojim se ograničavaju ekstremne promjene cijena u kratkom vremenskom razdoblju („sustav za prekid trgovanja”). Treće, zajednički pristup ograničavanju cijena zahtijeva solidarnost u cijeloj Uniji. Budući da nisu sve države članice sklopile međusobne sporazume o solidarnosti, Komisija predlaže aranžmane koji se izravno primjenjuju u situacijama kad ne postoje takvi sporazumi o solidarnosti. Predložit će i proširenje obveze pružanja solidarnosti na države članice koje nisu povezane s terminalima za UPP. Time ćemo osigurati da smo spremni djelovati u slučaju da ti sporazumi budu potrebni. Komisija razmatra i potrebu za daljnjim prijedlozima za situacije u kojima se neke regije suočavaju s većim problemima u opskrbi od drugih. Konačno, trebalo bi biti moguće daljnje smanjenje potražnje za plinom uz istodobno osiguravanje da su potrošači na odgovarajući način zaštićeni od nestašica. EU je već ojačao svoje alate za uštedu plina i električne energije. Međutim, za ostvarenje potrebnih ciljeva smanjenja potražnje neophodna je potpuna provedba dogovorenih propisa. To će nam pomoći da prevladamo daljnje poremećaje u opskrbi plinom i smanjimo pritisak na međunarodna tržišta plina i posljedično cijene. Komisija će pomno pratiti mjere za smanjenje potražnje i spremna je aktivirati uzbunjivanje na razini EU-a ili čak revidirati ciljeve smanjenja potražnje ako se pokaže da dobrovoljne mjere za smanjenje nisu dovoljne za osiguravanje dostatne opskrbe plinom tijekom zime. Glavni elementi prijedloga (1)Zajednička nabava i učinkovit rad plinske infrastrukture (a) Zajednička nabava Prijedlogom se rješavaju ta hitna pitanja i to izradom privremenog alata za zajedničku nabavu u skladu sa zahtjevom država članica. Iznimno je hitno da taj alat bude spreman najkasnije početkom proljeća 2023., a posebno prije sljedeće sezone punjenja skladišta. Imajući to na umu, predlaže se brzo uvođenje središnjih načela zajedničke nabave u skladu s člankom 122. u najkraćem mogućem roku, te bi se stoga određeni broj tih elemenata trebao primjenjivati na privremenoj osnovi. Prijedlogom zajedničke nabave uspostavlja se postupak od dva koraka: prvo, agregiranje potražnje za prirodnim plinom; drugo, moguća zajednička nabava u okviru platforme za energiju. i.Prvi korak: Agregiranje potražnje Kao prvi korak, poduzeća koja kupuju plin agregiraju svoju potražnju preko pružatelja usluga koji organizira taj postupak i kojeg je u tu svrhu ugovorila Komisija u okviru postupka javne nabave. Poduzeća mogu svoju potražnju za plinom (u pogledu količine, vremena isporuke, trajanja i mjesta) dostaviti pružatelju usluga kroz informatičko rješenje za prikupljanje tih podataka. Pružatelj usluge bi te podatke, uz odgovarajuću zaštitu povjerljivih informacija, objavio na svojoj internetskoj stranici, tražeći ponude putem javnog natječaja za količine prirodnog plina koje odgovaraju agregiranoj potražnji. Taj bi korak bio dobrovoljan, osim što bi, zbog važnosti punjenja skladišta, države članice trebale zahtijevati da njihova poduzeća u postupak agregiranja potražnje uključe količine jednake najmanje 15 % (oko 13.5 milijardi kubičnih metara za cijeli EU) njihove ciljane količine skladištenja za sljedeću godinu. Poduzeća koja bi sudjelovala u agregiranju potražnje na temelju obveze ipak bi mogla odlučiti hoće li stvarno kupiti plin nakon postupka agregiranja. Nadalje, nabavljeni plin ne mora se nužno upotrebljavati za punjenje skladišta. S obzirom na važnost punjenja skladišta, posebno sljedeće godine, mehanizam za zajedničku nabavu plina imao bi veću snagu na tržištu i pridonio ublažavanju nesigurnosti i neuobičajeno visokih cijena kakve su opažene tijekom ovogodišnje sezone punjenja. S obzirom na hitnost, pružatelj usluga trebao bi biti postojeće poduzeće koje ima detaljno znanje o energetskim tržištima te odgovarajuće informatičke alate i stručno znanje za obavljanje tih zadaća. Zajednička nabava otvorena je za sudjelovanje poduzeća iz ugovornih stranaka Energetske zajednice (zapadni Balkan, Ukrajina, Moldova i Gruzija). ii.Drugi korak: Koordinirana nabava plina U drugom koraku poduzeća koja su sudjelovala u prethodno opisanom postupku agregiranja potražnje mogu odlučiti osnovati konzorcij za nabavu plina kako bi sklopila ugovore s dobavljačima koji su ponudili plin u okviru tog postupka. Dakle, mogli bi odlučiti kupiti plin zajednički i koordinirati elemente svojih pozicija kao što su količine, cijene, točke i vrijeme isporuke. Jedinstveni konzorcij za nabavu plina sa snažnom kupovnom moći povećava vjerojatnost postizanja boljih cijena, no moglo bi se formirati više od jednog konzorcija zbog različitih obrazaca potražnje poduzeća u EU-u. Trebalo bi osigurati poštovanje pravila tržišnog natjecanja (vidjeti u nastavku „Dosljednost u odnosu na druge politike EU-a”). iii. Ad hoc mehanizmi upravljanja Prethodno navedene mjere trebale bi biti popraćene odgovarajućom upravljačkom strukturom kako bi se osigurala djelotvorna koordinacija za postizanje ciljeva. Stoga bi na ad hoc osnovi trebalo osnovati upravljački odbor koji će se sastojati od predstavnika Komisije i država članica i nadzirati postupak a) agregacije potražnje i b) koordinirane nabave plina. Upravljački odbor može osigurati transparentnost postupka i pružiti smjernice kako bi se osiguralo da se pri zajedničkoj nabavi djelotvorno poštuju načela sigurnosti opskrbe i energetske solidarnosti. Prijedlog je pažljivo uravnotežen i u skladu s načelom proporcionalnosti. Sadržava određne nužne obvezne elemente, na primjer udruživanje potražnje radi punjenja skladišta, no njima se ne ograničava sloboda poduzeća da odluče hoće li, ovisno o uvjetima koji se nude u okviru postupka agregiranja potražnje, plin kupiti ili ne. Cilj je zajedničke nabave poduprijeti poduzeća EU-a u njihovim nastojanjima da nabave dodatni plin i pomoći osigurati ravnopravniji pristup novim ili dodatnim izvorima plina s obzirom na trenutačnu akutnu prijetnju sigurnosti opskrbe. Osim toga, prijedlogom se odgovara na snažan interes većeg broja država članica za poslovanjem u konzorcijima za nabavu plina, podložno relevantnim razmatranjima o tržišnom natjecanju.

Konkretno, kako je opisano, nadmetanje za agregiranu potražnju za plinom preko pružatelja usluga moglo bi imati ključnu ulogu u pomaganju državama članicama da napune skladišta plina za zimu 2023./2024. Time bi se zahvaljujući pravednijoj distribuciji plina mogla ojačati i solidarnost EU-a. Agregiranjem potražnje i zajedničkom nabavom mogao bi se smanjiti i rizik za pojedinačna poduzeća za plin u nekim državama članicama od plaćanja previsoke cijene plina ugovorene na napetim kratkoročnim tržištima. Moglo bi se pomoći i manjim poduzećima iz EU-a, uključujući u zemljama bez izlaza na more koje nemaju potrebno iskustvo u ugovaranju nabave ukapljenog prirodnog plina, tako što će svoju potražnju agregirati prilikom ugovaranja isporuka UPP-a (koje bi mogle biti prevelike za pojedinačna poduzeća odjednom) te strukturirati opskrbu UPP-om u skladu sa svojim specifičnim potrebama. Zajedničkom bi se nabavom posebno poduprla poduzeća koja su plin prethodno nabavljala isključivo ili uglavnom od ruskih dobavljača. Zajedničkom nabavom osigurao bi se povoljniji tretman ili potpora opskrbi plinovima iz obnovljivih izvora kao što su biometan i vodik i plinom koji bi se inače ispustio ili spalio na baklji. Poduzeća koja sklapaju ugovore u skladu s ovom Uredbom trebalo bi potaknuti da se koriste standardom UN-ova Partnerstva za kontrolu metana iz nafte i plina 2.0 za mjerenje emisija metana u lancu opskrbe Europske unije te izvješćivanje o njima i njihovu provjeru. Konačno, budućom zajedničkom nabavom mogao bi se ojačati potencijal za opskrbu energijom iz obnovljivih izvora kako bi se osigurao pristup budućem uvozu vodika iz izvora izvan EU-a. (b)Učinkovit rad plinovoda i terminala za UPP U predloženoj uredbi razmatraju se i najučinkovitiji načini rada plinovoda i terminala za UPP. Diversifikacija izvora opskrbe radi odmaka od ruskih izvora mijenja obrasce protoka plina u EU-u. Na taj način rute od terminala za UPP do centara potrošnje mogu postati relevantnije od trenutačno dominantnog istočno-zapadnog smjera protoka plinovoda. Međutim, te promjene u protoku plina mogu dovesti do zagušenja (ugovornih i fizičkih) postojećih plinovoda i terminala za UPP u EU-u. Postojećim mjerama upravljanja zagušenjem za plinovode predviđaju se postupci „iskoristi ili izgubi”, čiji se rezultati vide tek nakon šest mjeseci. Nadalje, za njih je potreban administrativno složen postupak koji provodi nacionalno regulatorno u relevantnim državama članicama. Ovim se prijedlogom operatorima plinskih sustava pružaju alati za brzu reakciju na promjene u protoku plina i moguće ugovorno zagušenje. Konkretno, novim bi se pravilima moglo ubrzati stavljanje na tržište neiskorištenih dugoročnih kapaciteta u slučaju kratkoročnog zagušenja. Nadalje, iznimno je važno optimizirati apsorpcijski kapacitet UPP-a na terminalima za UPP u EU-u i upotrebu sustava skladišta plina. Potrebna je platforma za transparentnost i razvoj organiziranog tržišta sekundarnih kapaciteta, kakvi već postoje za transport plina plinovodima. Prijedlog Komisije o reviziji Uredbe o plinu iz paketa za dekarbonizaciju tržišta vodika i plina već sadržava odredbe u tu svrhu u člancima 10. i 31. Ovim se prijedlogom te odredbe stavljaju u prvi plan u okviru odgovora na krizu kako bi se u budućnosti izbjegle situacije u kojima se nalaze novi izvori plina, a terminali za UPP ili sustavi skladišta plina koriste neučinkovito bez potrebne transparentnosti. (2) Sigurnost opskrbe (a)Smanjenje potražnje Sastavni je dio odgovora EU-a na pitanje sigurnosti opskrbe u trenutačnom zahtjevnom kontekstu proaktivno smanjenje potražnje za plinom, priprema za sve moguće poremećaje u opskrbi i izbjegavanje iscrpljivanja sustava skladišta plina. Komisija će prema potrebi predložiti aktiviranje sustava za uzbunjivanje na razini Unije u skladu s Uredbom o smanjenju potražnje (Uredba (EU) 2022/1369). Svako je smanjenje potražnje dragocjeno kako bismo se što bolje pripremili za zimu 2023./2024. pa napunili podzemna skladišta plina do 90 %, kako je dogovoreno u Uredbi (EU) 2022/1032. Stoga bi se nastojanja da se smanji potražnju za plinom trebala nastaviti i nakon ožujka 2023. kako bi se podzemna skladišta plina napunila do 90 % kapaciteta, kako je dogovoreno u Uredbi (EU) 2022/1032. Komisija će pomno pratiti mjere za smanjenje potražnje i spremna je aktivirati uzbunjivanje na razini EU-a ili čak revidirati ciljeve smanjenja potražnje ako se pokaže da dobrovoljne mjere za smanjenje nisu dovoljne za osiguravanje dostatne opskrbe plinom tijekom zime. U međuvremenu bi države članice trebale aktivno poduzimati sve moguće mjere u skladu s Uredbom o potražnji za plinom kako bi smanjile potražnju za plinom i u skladu s europskim planom za smanjenje potražnje za plinom „Štednja plina za sigurnu zimu”, donesenim u srpnju 2022. Te mjere uključuju kampanje za informiranje javnosti, mjere za smanjenje potražnje u zgradama kojima upravljaju javna tijela te u komercijalnim i vanjskim prostorima. Kako bi se ojačala pripravnost na moguća izvanredna stanja ove zime, prijedlogom se uvode nove odredbe povezane sa sigurnosti opskrbe navedene u nastavku. S obzirom na važnost toga da sve skupine potrošača doprinesu uštedi plina u okviru svojih mogućnosti, ovaj prijedlog uključuje odredbe kojima se državama članicama omogućuje da iznimno poduzmu mjere za smanjenje potrošnje zaštićenih kupaca koja nije nužna, pod uvjetom da se time ne smanjuje zaštita njihove osnovne potrošnje. Te mjere ni u kojem slučaju neće utjecati na ugrožene kupce koji nemaju prostora za smanjenje potrošnje i neće dovesti do isključivanja bilo kojeg zaštićenog kupca. Države članice mogle bi ponovno definirati tko su zaštićeni kupci, pod uvjetom da ugrožena kućanstva ostanu zaštićena u svim okolnostima. (b)Proširenje obveze solidarne zaštite na kritične elektrane na plin U skladu s postojećim regulatornim okvirom, u državama članicama u kojima kritične elektrane na plin imaju ključnu ulogu u sigurnosti opskrbe električnom energijom njih bi se moralo ograničiti na moguću štetu sigurnosti opskrbe električnom energijom drugih država članica, prije nego što im se dopusti da zatraže mjere solidarnosti u skladu s Uredbom (EU) 2017/1938. Kako bi se spriječili takvi negativni učinci prelijevanja na proizvodnju električne energije, predlaže se da države članice pod određenim uvjetima mogu podnijeti zahtjev za solidarnosti ako postoji rizik da elektrane na plin koje su potrebne za osiguravanje adekvatnosti elektroenergetskog sustava ne budu opskrbljene kritičnim količinama plina. Iz istog će razloga i države članice koje pružaju solidarnost imati pravo osigurati da rad njihovih kritičnih elektrana na plin nije ugrožen pri pružanju solidarnosti drugoj državi članici. (c)Zadana pravila za bilateralnu solidarnost Konkretnim mjerama iz ovog prijedloga uvodi se zadani mehanizam među državama članicama kako bi se osiguralo da si međusobno pomažu u opskrbi „kupaca zaštićenih mehanizmom solidarnosti” (kućanstva, centralizirano grijanje i ključne socijalne usluge pod određenim uvjetima) i ključnih elektrana na plin u izvanrednoj situaciji koja dovede do ozbiljne nestašice plina. Trenutačnim pravilima o sigurnosti opskrbe uvedeno je načelo takve solidarnosti no njegova stvarna primjena u krizi zahtijeva detaljne tehničke i financijske aranžmane koji su trebali biti dogovoreni bilateralno među državama članicama. Međutim, dosad je dogovoreno samo šest od više od 40 potrebnih aranžmana. Predloženom uredbom se stoga utvrđuju pravila i postupci koji će se automatski primjenjivati među državama članicama koje nisu dogovorile bilateralne sporazume o solidarnosti. Temelji se na Preporuci Komisije (EU) 2018/177 i standardnom predlošku koji je Komisija predložila u Prilogu 2. prijedlogu COM(2021) 804, s potrebnim ažuriranjima kako bi se uzela u obzir činjenica da su se stanje na tržištu i sigurnost opskrbe otada znatno pogoršali. Taj zadani mehanizam solidarnosti koji se primjenjuje ako ne postoje drugi bilateralni sporazuma uključuje sljedeće: ·solidarna naknada koju država članica koja je zatražila solidarnost plaća državi članici koja pruža solidarnost temeljit će se na prosječnoj tržišnoj cijeni plina na najrelevantnijoj burzi u 30 dana koji prethode zahtjevu za pomoć države članice. Prosjek se koristi zbog vjerojatne ekstremne volatilnosti cijena u kriznoj situaciji.

·Eventualni troškovi koji proizlaze iz sudskih ili arbitražnih postupaka zbog ograničavanja industrije neće biti uključeni u solidarnu naknadu koju trebaju platiti države članice. Ako takvi troškovi nastanu, morat će ih snositi država članica koja pruža solidarnost u skladu s vlastitim nacionalnim pravilima. Razlog tome je što je trošak naknade industriji koji proizlazi iz ograničenja djelomično pokriven cijenom plina te, ako bi se dio te naknade utvrđivao tužbama, njegov bi iznos bio vrlo neizvjestan i mogao uvelike premašiti troškove plina. Ta je nesigurnost u pogledu neizravnih troškova naknade bila velika prepreka sporazumima o solidarnosti. Međutim, države članice i dalje će se moći dogovoriti o različitim uvjetima naknade. ·Postupak za traženje i pružanje solidarnosti trebao bi, u mjeri u kojoj je to moguće, dati prednost dobrovoljnim tržišnim mjerama uz istodobno uzimanje u obzir činjenice da će solidarnost možda morati uključivati mjere kao što su oslobađanje strateških zaliha ili ograničavanje kao krajnja mjera u krizi. U prijedlogu se jasno navodi da povezane države članice nakon primitka zahtjeva za solidarnost moraju odgovoriti u roku od 12 sati i osigurati dogovorene mjere solidarnosti u roku od tri dana. Obveza solidarnosti trenutačno se primjenjuje među državama članicama koje su povezane izravno ili preko treće zemlje. Ovim će se prijedlogom ta obveza primijeniti i na države članice s terminalima za UPP koji bi, čak i ako nisu izravno povezani, mogli pružiti solidarnost državi članici u izvanrednoj situaciji ako ona raspolaže infrastrukturom potrebnom za prihvat tog UPP-a. (d)Dodjela kapaciteta u slučaju izvanrednog stanja na razini regije ili cijele Unije Konačno, u prijedlogu se upućuje na mogućnost izvanrednog stanja na razini Unije ili na regionalnoj razini s velikim poremećajima u opskrbi plinom i nestašicama. U tom bi slučaju Unija trebala biti spremna brzo i koordinirano primijeniti različite mehanizme solidarnosti kako bi se ublažila krizna situacija. U tim izvanrednim okolnostima Vijeće bi trebalo moći odlučiti o učinkovitom mehanizmu raspodjele dostupnog plina državama članicama koje su pogođene izvanrednim stanjem na regionalnoj razini ili razini Unije, na temelju prijedloga Komisije. U takvom slučaju i ako ne postoji bilateralni sporazum o solidarnosti, cijenu plina isporučenog u okviru mehanizma solidarnosti trebalo bi definirati kao prosječnu tržišnu cijenu na najrelevantnijoj burzi tijekom 30 dana koji prethode zahtjevu za pomoć države članice (vidjeti i u nastavku 3.a). (3)Mjere koje se odnose na visinu cijene plina (a)Formula za određivanje cijene u zadanim sporazumima o solidarnosti Kako je prethodno navedeno, solidarnost bi trebala biti zasnovana na pravičnoj naknadi i za države članice koje su zatražile solidarnost i za države članice koje pružaju solidarnost. Cijena plina postala je znatno nestabilnija od 2021., zbog čega je cijena na promptnom tržištu u kriznim situacijama manje primjerena kao osnova za pravičnu naknadu. Stoga se ovom Uredbom predlaže primjena prosječne tržišne cijene posljednjeg mjeseca koji prethodi zahtjevu za pomoć države članice koja je podnijela zahtjev za najrelevantniju razmjenu kako bi se osigurala sigurnost različitim stranama. S prosječnom tržišnom cijenom tijekom mjeseca koji prethodi zahtjevu, naknada se i dalje temelji na „tržišnoj cijeni”, kako je utvrđeno u preporuci Komisije iz 2018. Međutim, na mjesečnu prosječnu tržišnu cijenu manje utječu nestabilnost i vrlo visoke cijene na promptnom tržištu tijekom kriznih situacija, pa ona kao takva ograničava sve pogrešne poticaje. Države članice koje pružaju solidarnost i dalje će primiti pravičnu naknadu jer će najveći dio plina potjecati iz dugoročnih ugovora i skladištenja, kupljenog po cijenama nižima od cijena na promptnom tržištu tijekom krize. (b)Razvoj nove dopunske referentne vrijednosti za ukapljeni prirodni plin Tržište UPP-a u EU-u i dalje je u povojima, a na indeksirane cijene u čvorištima i dalje uvelike utječu opskrba plinovoda, a time i ruska manipulacija zalihama prirodnog plina u EU-u, kao i postojeća infrastrukturna uska grla. Smatra se da na cijene uvoza ukapljenog prirodnog plina u EU-u neopravdano utječu ta ograničenja, zbog čega se i dalje postavlja pitanje reprezentativnosti trenutačnih indeksa. Istodobno, percepcija lošeg funkcioniranja financijskih tržišta u području energije narušava povjerenje javnosti. Potrebno je osigurati stabilno i predvidljivo određivanje cijena za uvoz ukapljenog prirodnog plina, koje je neophodno kako bi se nadomjestio manjak u opskrbi uzrokovan vjerojatnim zaustavljanjem uvoza ruskog plina. Ovim se prijedlogom Agencija Europske unije za suradnju energetskih regulatora (ACER) zadužuje da u kratkom roku na temelju prikupljenih informacija u stvarnom vremenu o svim dnevnim transakcijama odredi objektivnu procjenu cijena, a nešto kasnije i referentnu vrijednost uvoza UPP-a u EU. Ta nova referentna vrijednost bit će zasnovana na tome da bilo koja osoba koja se bavi takvom djelatnošću, bez obzira na mjesto osnivanja ili prebivalište, isti dan izvješćuje o uvozu ukapljenog prirodnog plina, uključujući ponude za UPP, ponude i transakcije u kojima se navodi ili prema kojima se odvija isporuka u EU. Time će se kupcima pružiti sveobuhvatnije informacije i povećati transparentnost cijena. Predloženom Uredbom ACER-u se dodjeljuju potrebne ovlasti za prikupljanje podataka o transakcijama potrebnih za uspostavu referentne vrijednosti za UPP, nadovezujući se na i jačajući zadaće i ovlasti ACER-a na temelju Uredbe (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije i Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 1348/2014 od 17. prosinca 2014. o izvješćivanju o podacima i provedbi članka 8. stavaka 2. i 6. Uredbe (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (dalje u tekstu za obje „REMIT”). (c)Mehanizam za tržišne korekcije Title Transfer Facility (TTF) virtualna je lokacija za određivanje cijena u Nizozemskoj, koja zbog svoje visoke likvidnosti često služi kao referentna cijena za europsko tržište plina, što utječe na ugovore i operacije zaštite od rizika u cijelom EU-u. Međutim, TTF je prvenstveno fizički indeks plinovoda za utiskivanje plina u nizozemsku mrežu i služi uglavnom kao čvorište za sjeverozapadnu Europu. TTF trenutačno trguje uz premiju u usporedbi s većinom trgovinskih središta EU-a, što uglavnom odražava manjak opskrbe iz Rusije i infrastrukturna uska grla u regiji. Činjenica da se TTF upotrebljava kao referentna cijena i osnova za zaštitu ugovora o plinu u različitim čvorištima EU-a pokazuje njegovu važnost u određivanju cijene prirodnog plina u EU-u. Kao krajnja mjera, ovim se hitnim prijedlogom nastoji riješiti problem previsokih cijena prirodnog plina davanjem ovlasti Komisiji da predloži mjeru Vijeća kojom bi se utvrdila maksimalna dinamična cijena po kojoj se pod određenim uvjetima mogu obavljati transakcije prirodnog plina na promptnim tržištima TTF-a. Druga čvorišta trgovanja plinom u Uniji povezuju se s ispravljenom promptnom cijenom na TTF-u putem dinamičnog cjenovnog raspona. Kako bi se izbjegli negativni učinci, mjera bi trebala omogućiti trgovinu plinom izvan uređenog tržišta, ne bi trebala utjecati na sigurnost opskrbe plinom u EU-u i protok unutar EU-a niti dovesti do povećanja potrošnje plina ni utjecati na stabilnost i uredno funkcioniranje tržišta energetskih izvedenica. (4)Mjere za smanjenje nestabilnosti cijena (a)Mehanizam za upravljanje unutardnevnom volatilnosti Financijskom uredbom (MiFID II) već se zahtijeva da uređena tržišta uspostave niz mehanizama za ograničavanje znatne volatilnosti financijskih tržišta i sprečavanje pogrešnih obrazaca trgovanja. Međutim, čini se da ih mjesta trgovanja rijetko aktiviraju, što je uglavnom posljedica činjenice da su postojeći mehanizmi namijenjeni sprečavanju pogrešnih naloga, a ne brzih promjena cijena koje odražavaju neizvjesnost na tržištu. Veliki porast volatilnosti na tržištima plina i električne energije otežava energetskim poduzećima nastavak sudjelovanja na tim tržištima i ispunjavanje potreba za zaštitom od rizika uz istodobno osiguravanje sigurnosti opskrbe energijom za krajnje potrošače. Stoga se ovim prijedlogom utvrđuje zahtjev da mjesta trgovanja uspostave novi privremeni mehanizam za upravljanje unutardnevnom volatilnošću s ciljem da se ograniče velike promjene cijena ugovora o izvedenicama za električnu energiju i plin tijekom istog dana trgovanja. Štoviše, kako bi se osigurala usmjerenost na najlikvidnije ugovore i izbjegli nenamjerni poremećaji na tržištima manje likvidnih izvedenica, mehanizam za upravljanje unutardnevnom volatilnosti trebao bi biti usmjeren na energetske izvedenice s najkraćim dospijećem. Kako bi mjesta trgovanja imala dovoljno vremena za uspostavu mehanizma, od njih se o očekuje da uvedu preliminarne alate kojima se u velikoj mjeri može postići isti cilj kao i mehanizmom za upravljanje unutardnevnom volatilnošću.

Taj novi mehanizam trebao bi dopunjavati sve statične ili dinamičke sustave za prekid trgovanja koje su uspostavila mjesta trgovanja i koji bi se trebali primjenjivati zajedno s njima. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za uspostavu novog mehanizma za upravljanje volatilnošću, Komisija bi trebalo omogućiti da u provedbenom aktu odredi određene tehničke elemente njegove kalibracije. Osim toga, kako bi se osigurala dobra prilagođenost novog mehanizma posebnim značajkama ugovora o izvedenicama na koja se primjenjuje, mjesta trgovanja trebala bi moći primjenjivati ograničenja volatilnosti specifična za određeni ugovor, pridržavajući se pritom zahtjeva utvrđenih zakonom. Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala bit će zaduženo da na temelju izvješća koja redovito podnose nacionalna nadležna tijela koordinira primjenu tog mehanizma u cijeloj Uniji i dokumentira razlike u načinu njegove primjene. (b)Nezakonodavna mjera koja prati ovaj prijedlog Mjere predložene u ovoj Uredbi dopunjene su drugim mjerama koje trebaju poduzeti ESMA i ACER radi jačanja energetskih tržišta i njihove transparentnosti. ESMA i ACER proširuju svoju suradnju kako bi ojačali svoje kapacitete za praćenje i otkrivanje mogućih manipulacija i zloporabe na tržištu. ESMA i nacionalna nadležna tijela također jačaju svoje praćenje i nadzor tržišta energetskih izvedenica. Energetskim poduzećima sve je teže djelotvorno se zaštititi od svojih komercijalnih rizika na centraliziranim energetskim tržištima EU-a. Povećanje maržnih zahtjeva i poteškoće s kojima se suočavaju određena energetska poduzeća pri osiguravanju dostatne likvidnosti za ispunjavanje maržnih zahtjeva mogu ih primorati da se manje štite od rizika i posljedično ih izložiti dodatnim rizicima. Kako bi ublažila taj stres, Komisija je donijela delegirani akt koji bi omogućio upotrebu neosiguranih bankovnih jamstava i javnih jamstava, pod posebnim uvjetima, kao prihvatljivog kolaterala za ispunjavanje maržnih poziva. Ovaj delegirani akt u skladu je s prijedlogom ESMA-e od 14. listopada. ESMA je pojasnila i da su komercijalni zapisi i obveznice EU-a uvršteni na popis prihvatljivih kolaterala, a privremeno je proširila i popis prihvatljivih negotovinskih kolaterala. Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području Predloženom inicijativom utvrđuju se privremene, proporcionalne i izvanredne mjere. Njome se dopunjuju postojeće relevantne inicijative i zakonodavstvo EU-a kojima se građanima osigurava korist od sigurne opskrbe plinom, a kupci štite od velikih poremećaja u opskrbi. Ona logično proizlazi iz postojećih inicijativa, kao što su „plan REPowerEU” i prijedlog paketa za dekarbonizaciju tržišta vodika i plina. Osim toga, nedavno donesenom Uredbom (EU) 2022/1032 o skladištenju plina uvedene su obveze skladištenja uslijed ruske invazije na Ukrajinu. U članku 6.a Uredbe 2022/1032 propisuju se obveze punjenja skladišta plina u skladu s unaprijed utvrđenim krivuljama i ciljevima. Predloženom inicijativom dopunjuje se zakonodavstvo EU-a o unutarnjem tržištu i sigurnosti opskrbe. Nakon ruske invazije na Ukrajinu EU je predstavio plan REPowerEU s ciljem da se ovisnost EU-a o ruskim fosilnim gorivima okonča što prije, najkasnije do 2027. Kako bi se to postiglo, u planu REPowerEU utvrđuje se platforma EU-a za energiju koju Komisija i države članice uspostavljaju za zajedničku kupnju plina, UPP-a i vodika. Najavljeno je da će Komisija oblikovati mehanizam zajedničke nabave. U tom je pogledu predložena inicijativa u potpunosti u skladu s ciljevima utvrđenima u planu REPowerEU. Prijedlogom se ojačava i dopunjuje Uredba (EU) 2017/1938 o sigurnosti opskrbe plinom. Potonja već uključuje obvezu pružanja solidarnosti, kao i pojam kupaca zaštićenih mehanizmom solidarnosti, što uključuje kućanstva i, u određenim okolnostima, osnovne socijalne usluge i centralizirano grijanje. Prijedlogom se ta obveza solidarnosti proširuje da bi se zaštitila opskrba kritičnim količinama za elektrane na plin i operacionalizira uvođenjem standardnog mehanizma u slučaju nepostojanja dvostrano dogovorenih sporazuma o solidarnosti. Prijedlog u potpunosti odražava i cilj Uredbe (EU) 2022/1369 o smanjenju potražnje za plinom da se proaktivno smanji potražnja za plinom kako bi se ublažili mogući poremećaji u opskrbi zbog ruske invazije na Ukrajinu. Smanjenje potražnje i dalje je ključni element našeg odgovora na sigurnost opskrbe, a prijedlog ga učvršćuje time što se državama članicama omogućuje da ostvare uštede smanjenjem potrošnje koja nije nužna, uz istodobnu zaštitu ranjivih i drugih zaštićenih kupaca. Komisijin Prijedlog uredbe o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika donesen u okviru paketa za dekarbonizaciju tržišta vodika i plina uključuje mjere za poboljšanje transparentnosti i pristupa terminalima za UPP i skladištima plina. Ovaj prijedlog uključuje iste odredbe s kraćim rokovima za njihovu provedbu, te je stoga potpuno u skladu s Uredbom o plinu. Osim toga, u skladu je i sa zahtjevima nedavno donesene Uredbe (EU) 2022/1032 o skladištenju plina, kojom su uvedene obveze skladištenja zbog ruske invazije na Ukrajinu. Uredba (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1775/2005 u svojem Prilogu 1. točki 2.2.5. ima odredbe koje se odnose na dugoročni „iskoristi ili izgubi” mehanizam. Te su odredbe donesene kako bi se spriječilo da sudionici na tržištu blokiraju prijenosne kapacitete u razdobljima kada ih ne mogu ili ne planiraju iskoristiti. Zbog krizne situacije ovim se prijedlogom smanjuje administrativno opterećenje i predviđa primjena tih odredbi. Konkretno, ovim se prijedlogom skraćuje rok koji počinje teći kad se kapacitet prestane koristiti sa šest mjeseci na jedan mjesec. Prijedlog je stoga u skladu s pravilima unutarnjeg tržišta koja sprečavaju neučinkovito korištenje plinskih mreža. Odredbe koje ACER-u omogućuju da objavi referentnu vrijednost za ukapljeni prirodni plin nadovezuju se na postojeće zadaće ACER-a na temelju pravnog okvira REMIT-a i nadopunjuju ih. Osim hitne intervencije na tržištu električne energije radi rješavanja problema visokih cijena, Komisija će dugoročno poboljšati model tržišta električne energije. Glavni će cilj te reforme modela tržišta električne energije biti ostvarivanje prednosti cjenovno pristupačnih nefosilnih tehnologija za potrošače, uz istodobno očuvanje prednosti zajedničkog tržišno utemeljenog elektroenergetskog sustava. Cilj je te reforme spriječiti da ijedan nositelj energije uzrokuje poremećaje na tržištu kao što to trenutačno čini prirodni plin, uzimajući pritom u obzir korjenite promjene potrebne za dekarbonizirani i uglavnom elektrificirani kontinent. Komisija se obvezala predstaviti glavne elemente reforme do kraja 2022. Na tome će se zasnivati savjetovanja s ministrima i drugim dionicima o nizu ideja koje je iznijela Komisija. Trenutačno se očekuje da će taj postupak dovesti do prijedloga Komisije u 2023. Dosljednost u odnosu na druge politike Unije Europski zeleni plan Prijedlog, čiji je cilj temeljno jačanje sigurnosti opskrbe i rješavanje problema visokih i nestabilnih cijena energije, u skladu je i s dugoročnim ciljem zelenog plana jer će se nastojanjima da se smanji potražnja ubrzati mjere energetske učinkovitosti i strukturne promjene.

Politika unutarnjeg tržišta Prijedlog je u skladu s pravilima o unutarnjem tržištu energije, uključujući pravila EU-a o tržišnom natjecanju. Funkcionalna prekogranična energetska tržišta neophodna su za osiguravanje sigurnosti opskrbe u slučaju nestašice. Politika tržišnog natjecanja Kad je riječ o pravilima o agregiranju potražnje i zajedničkoj nabavi, utvrđivanje načina za zajedničku i koordiniraniju nabavu plina u skladu je i s procesom dekarbonizacije naznačenom u zelenom planu i planu REPowerEU. Primjena energetske platforme obuhvaća i vodik iz obnovljivih izvora. Odredbe koje ACER-u omogućuju da uspostavi referentnu vrijednost za ukapljeni prirodni plin pridonose transparentnosti tržišta i, neizravno, snižavanju veleprodajnih cijena plina te su stoga u skladu s politikom tržišnog natjecanja EU-a. Pravila o agregiranju potražnje i zajedničkoj nabavi mogu se primjenjivati na način koji je u skladu s pravilima EU-a o tržišnom natjecanju, koja omogućuju zajedničku nabavu koju provode poduzeća koja se natječu na tržištu pod određenim uvjetima i primjenjuju se obzirom na prevladavajuće okolnosti na tržištu. Da bi se smanjio rizik za tržišno natjecanje, pružatelj usluge ne smije biti dio vertikalno integriranog poduzeća aktivnog u proizvodnji, opskrbi ili potrošnji prirodnog plina u Uniji ili ugovornim strankama Energetske zajednice. U slučaju ozbiljnog poremećaja u opskrbi ili nestašice, zajednička nabava među poduzećima za prirodni plin koja posluju na veleprodajnoj razini vjerojatno će biti u skladu s pravilima EU-a o tržišnom natjecanju ako je takva krizna suradnja i. nužna za rješavanje ozbiljnih poremećaja u opskrbi ili nestašice; ii. privremena; i iii. razmjerna postavljenom cilju, Općenito je manje vjerojatno da će zajednička nabava dovesti u pitanje tržišno natjecanje ako uključeni poduzetnici nemaju tržišnu snagu na tržištima nabave i prodaje. Međutim, u trenutačnim izvanrednim tržišnim uvjetima europska poduzeća za plin i poduzeća potrošači plina suočavaju se s ozbiljnim ograničenjima opskrbe koja daju vrlo značajnu pregovaračku moć stranama koje pružaju opskrbu. Konzorcij za kupnju u svrhu povećanja pregovaračke snage kupaca plina trebao bi biti dostupan svim sudionicima na tržištu koji žele sudjelovati u njemu pod nediskriminirajućim uvjetima, okupljajući sudionike aktivne na velikom broju nepovezanih proizvodnih i zemljopisnih tržišta, tako da zastupljenost bilo kojeg skupa konkurenata, čak i ako je značajna u smislu tržišnih udjela na određenom silaznom ili povezanom tržištu, bude ograničena u odnosu na ukupno sudjelovanje. Konzorcij za kupnju trebao bi biti uspostavljen tako da ne dovodi ni do kakvog rizika narušavanja tržišnog natjecanja na silaznim ili povezanim tržištima na kojima se sudionici mogu natjecati. Sudjelovanje poduzeća u mehanizmu za agregiranje potražnje njihova pružatelja usluga uzet će se u obzir kao pozitivan čimbenik pri uravnoteženju mogućih rizika i koristi programa suradnje u kupnji plina u skladu s pravom tržišnog natjecanja Unije, u mjeri u kojoj takvo sudjelovanje doprinosi postizanju veće učinkovitosti, čime se znatno pridonosi uravnoteživanju svih rizika za tržišno natjecanje u okviru ukupnog testa ravnoteže. Posebno će biti važno osigurati da transparentnost koja je potrebna za funkcioniranje agregiranja potražnje, kao i između pojedinačnih sudjelujućih poduzeća i pružatelja usluga, Komisije i nacionalnih nadležnih tijela, ne dovede do veće transparentnosti u pogledu količina, rasporeda isporuke ili ostvarenih cijena za pojedinačne sudjelujuće poduzetnike, ili na razini određenog sektora ili podsektora koji bi mogli predstavljati silazno ili povezano tržište na kojem bi se i dalje trebalo odvijati tržišno natjecanje. Iako se u Smjernicama Komisije o primjenjivosti članka 101. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na horizontalne sporazume o suradnji navodi da zajednički tržišni udjeli niži od 15 % na tržištu ili tržištima nabave i prodaje upućuju na nedostatak tržišne snage, zajednički tržišni udio iznad tog praga na jednom ili oba tržišta ne upućuje automatski na to da će sporazum o zajedničkoj kupnji vjerojatno imati ograničavajuće učinke na tržišno natjecanje. Za dogovor o zajedničkoj nabavi koji nije obuhvaćen tom sigurnom lukom potrebna je procjena njegovih učinaka na tržište, uključujući čimbenike kao što su moguća kompenzacijska snaga jakih dobavljača i nužni mehanizmi upravljanja i razmjene informacija kako bi se osiguralo daljnje odvijanje tržišnog natjecanja na silaznim tržištima, u kontekstu trenutačnih izvanrednih okolnosti na tržištu. Komisija je spremna pomoći poduzećima u oblikovanju takvog konzorcija za kupnju plina te na temelju članka 10. Uredbe 1/2003 donijeti odluku o neprimjenjivosti članaka 101. i 102. UFEU-a, pod uvjetom da se uvedu i poštuju relevantne zaštitne mjere. Komisija je spremna i osigurati neformalne smjernice u mjeri u kojoj se poduzeća koja sudjeluju u bilo kojem drugom konzorciju suočavaju s nesigurnošću u pogledu ocjene jednog ili više elemenata dogovora o zajedničkoj nabavi u skladu s pravilima EU-a o tržišnom natjecanju. Sudionici u zajedničkoj nabavi plina možda će trebati financijska jamstva ako bilo koje poduzeće ne može u konačnici platiti konačni ugovoreni iznos. Države članice ili drugi dionici mogu pružiti financijsku potporu, uključujući jamstva, poduzećima za prirodni plin ili poduzećima potrošačima plina. U zakonodavnom prijedlogu spominje se mogućnost financijske potpore poduzećima koja sudjeluju u zajedničkoj nabavi. U prijedlogu se naglašava da takva potpora mora biti u skladu s pravilima o državnim potporama, ako su primjenjiva. Utvrđivanje načina za zajedničku i koordiniraniju nabavu plina u skladu je i s procesom dekarbonizacije naznačenom u zelenom planu i planu REPowerEU. Primjena energetske platforme obuhvaća i vodik iz obnovljivih izvora. Odredbe koje ACER-u omogućuju da uspostavi referentnu vrijednost za ukapljeni prirodni plin pridonose transparentnosti tržišta i, neizravno, snižavanju veleprodajnih cijena plina te su stoga u skladu s politikom tržišnog natjecanja EU-a. PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST Pravna osnova Pravna je osnova za ovaj instrument članak 122. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”). Ovaj se članak može primijeniti samo u slučaju ozbiljnih poteškoća i mora se primjenjivati u duhu solidarnosti. Trenutačna nestašica u opskrbi plinom iz Ruske Federacije predstavlja ozbiljnu poteškoću u opskrbi energetskim proizvodom u smislu članka 122. Čelnici EU-a i Komisija utvrdili su hitnu potrebu za dodatnim mjerama za koordiniranije privremeno djelovanje kako bi se bolje pripremili za moguće daljnje poremećaje u opskrbi plinom u nadolazećoj zimi.

Postojeći regulatorni okvir za sigurnost opskrbe plinom, posebno Uredba (EU) 2017/1938 o sigurnosti opskrbe plinom, osmišljen je kako bi se odgovorilo na kratkoročne poremećaje u opskrbi, a ne na dugotrajni raskid s našim glavnim opskrbljivačem. Stoga su potrebne dodatne privremene hitne mjere za sigurnost opskrbe plinom, među ostalim kako bi se spriječila nepotrebna prekogranična ograničenja i spriječilo da produljeni poremećaj u opskrbi plinom ima velike sekundarne učinke koji štete adekvatnosti elektroenergetskog sustava. Isto tako, pojam zaštićenih kupaca osmišljen je za kratka razdoblja nestašice, dok bi u slučaju dugotrajnog poremećaja države članice trebale imati mogućnost dopustiti da zaštićeni kupci doprinesu i smanjenju potražnje smanjenjem potrošnje koja nije nužna. Odredbe o solidarnosti utvrđene u Uredbi (EU) 2017/1938 o sigurnosti opskrbe plinom trebale bi biti popraćene bilateralnim dogovorima o solidarnosti u kojima se izričito navode pravni, tehnički i financijski detalji za solidarnost. Ta se obveza solidarnosti ne primjenjuje u stvarnosti zbog nedostatka sporazuma, što opravdava potrebu za dopunom postojećih odredbi uključivanjem standardnog mehanizma solidarnosti u slučaju nepostojanja bilateralno dogovorenih dogovora. Mjere u okviru instrumenta omogućuju poduzećima u svim državama članicama da se na koordiniran način pripreme za moguće daljnje nestašice i da učinkovitije upotrebljavaju plinsku infrastrukturu. Očekuje se da bi se većina europskih skladišta plina mogla iscrpiti tijekom zimskog razdoblja. Ne bude li opskrbe iz Ruske Federacije, države članice mogle bi se suočiti s poteškoćama pri popunjavanju skladišta do potrebnih razina. Zbog te je situacije potrebna koordinacija u kupnji plina i uspostava zajedničkog postupka nabave koji bi mogao omogućiti zajedničku nabavu u praksi. Zajednička nabava pomaže poduzećima u svim državama članicama osigurati ravnopravniji pristup novim ili dodatnim izvorima plina u hitnim situacijama u kojima je potrebna solidarnost. To bi, u duhu solidarnosti, moglo smanjiti štetan učinak međusobnog nadmetanja, povisiti cijene i pomoći manjim poduzećima da iskoriste povoljnije uvjete kupnje koji proizlaze iz agregirane potražnje. Korištenje zajedničke nabave moglo bi pomoći državama članicama da smanje teškoće s punjenjem skladišta plina koji proizlaze iz smanjenja isporuka plina iz Ruske Federacije. Na primjer, to bi moglo pomoći u koordinaciji kupnje plina uz zadržavanje cijena na održivim razinama. Putem ad hoc upravljačkog odbora mogla bi se omogućiti i koordinacija upravljanja zajedničkim punjenjem i skladištenjem s obzirom na sljedeću sezonu punjenja. Zajednička nabava stoga bi mogla osnažiti solidarnost EU-a u kupnji i distribuciji plina. Zajedničkom nabavom u duhu solidarnosti posebno bi se poduprla poduzeća koja su plin prethodno nabavljala isključivo ili uglavnom od ruskih dobavljača. Hitnost situacije u potpunosti opravdava primjenu članka 122. UFEU-a kako bi se subjekt što prije osnovao ugovaranjem potrebnih usluga s postojećim subjektima. Uspjeh zajedničke nabave plina ovisit će o raspoloživosti kapaciteta terminala za UPP i plinovoda. U aktualnoj situaciji to je još važnije jer zagušenje plinovoda i terminala stvara uska grla u opskrbi plinom, što otežava i punjenje skladišta. Primjena pravila o transparentnosti i prodaja neiskorištenih kapaciteta terminala za UPP i neiskorištenih kapaciteta plinovoda omogućili bi maksimalno povećanje raspoloživog kapaciteta plinske infrastrukture. Otvorena, učinkovitija i nediskriminirajuća upotreba infrastrukture povećava prekogranični i unutarnji protok plina i nužan je uvjet za isporuku ukapljenog prirodnog plina potrošačima u cijelom EU-u. Pravila koja su sad na snazi nisu dovoljna da bi se to osiguralo. Potrebno je što prije uspostaviti i primjenjivati pravila kojima se omogućuje iskorištavanje kapaciteta terminala za UPP i plinovoda. Procjena cijena ukapljenog prirodnog plina trebala bi se objavljivati svakodnevno najkasnije dva tjedna nakon stupanja na snagu ove Uredbe kako bi se osiguralo da objektivna referentna cijena bude dostupna sudionicima na tržištu od zimske sezone 2022./23. Tu procjenu cijena trebalo bi dopuniti objavom referentne vrijednosti za ukapljeni prirodni plin najkasnije do 1. ožujka 2023. Iako bi utvrđivanje takve mjere na trajnoj osnovi trebalo u kasnijoj fazi uključiti u sveobuhvatniju reviziju pravnog okvira REMIT-a, trenutačna krizna situacija već sada iziskuje hitno djelovanje kako bi se uklonile ozbiljne poteškoće u opskrbi i točno odredila cijena isporuka UPP-a u Uniju na privremenoj osnovi dok se takva revizija pravnog okvira REMIT-a ne donese. U tom smislu, prijedlog referentne vrijednosti za ukapljeni prirodni plin također bi se trebao smatrati privremenim kako bi djelovao kao „premosnica” prema trajnijim aranžmanima koji će se predložiti u okviru redovnog zakonodavnog postupka. Stoga je opravdano da se predloženi instrument temelji na članku 122. stavku 1. UFEU-a. Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost) Mjere planirane u okviru ove inicijative u potpunosti su u skladu s načelom supsidijarnosti. Zbog razmjera i znatnog učinka daljnjih prekida u opskrbi plinom iz Ruske Federacije postoji potreba za djelovanjem na razini EU-a. Koordinirani pristup koji se ostvaruje zajedničkom nabavom s regionalnim i širim područjem primjene te učinkovitijom upotrebom terminala za UPP, skladišta plina i plinovoda potreban je da bi se rizik od mogućih velikih poremećaja tijekom ove i sljedeće zime sveo na najmanju moguću mjeru jer će države članice i njihova poduzeća morati tražiti zamjenu za rusku opskrbu. To se može učinkovitije regulirati na razini EU-a nego na nacionalnoj razini. Potreban je i koordinirani pristup na razini EU-a u pogledu mjera sigurnosti opskrbe, uključujući mjere za smanjenje potražnje. Takva je koordinacija nužna da se državama članicama osigura mogućnost učinkovitog i pravodobnog odgovora na zahtjeve za solidarnost. Iako će državama članice i dalje biti omogućeno sklapanje bilateralnih sporazuma o solidarnosti, zadana pravila bit će na snazi dok se ne sklope takvi dogovori, čime će se svim državama članicama EU-a omogućiti da iskoriste solidarnost. To će u konačnici osigurati da pružanje bilateralne solidarnosti ne bude otežano nepostojanjem administrativnih i financijskih aranžmana među državama članicama, a istodobno omogućujući državama članicama da standardna pravila dopune dogovorenim uvjetima. S obzirom na krizu u opskrbi plinom bez presedana i njezine prekogranične učinke te stupanj integracije unutarnjeg energetskog tržišta EU-a, opravdano je djelovanje na razini Unije jer države članice same ne mogu učinkovito i koordinirano smanjiti rizik od velikih gospodarskih poteškoća koje proizlaze iz povećanja cijena ili velikih poremećaja u opskrbi. Ovim se prijedlogom utvrđuje konačni rezultat koji treba postići, a to je proširenje zaštite koju pruža solidarnost i utvrđivanjem zadanih pravila solidarnosti, uz istodobno davanje slobode djelovanja državama članicama u odabiru najučinkovitijih sredstava za ispunjavanje tih obveza i bilateralno dogovaranje mjera solidarnosti. Odredbe koje se odnose na smanjenje potražnje ne premašuju ono što je potrebno za zaštitu sigurnosti opskrbe jer se nadležnim tijelima u državama članicama prepušta da odlučuju o uštedama koje proizlaze iz neobvezne potrošnje zaštićenih kupaca, pod uvjetom da to ne utječe na ugrožene kupce. Treba naglasiti da se ovim prijedlogom predviđa da će privatna poduzeća ostati stranke ugovora o opskrbi plinom uspostavljenih u okviru zajedničke nabave. Ni Unija ni Komisija neće sklapati ugovore o opskrbi plinom kao stranka. Ova se mjera zbog svojeg opsega ili učinaka na bolji način može ostvariti na razini Unije te stoga Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. Utvrđivanje referentne vrijednosti na razini EU-a za transakcije ukapljenog prirodnog plina također nije moguće na razini država članica, nego se može bolje ostvariti na razini Unije. Prethodno iskustvo s referentnom vrijednošću TTF-a, koja je povezana s čvorištem trgovanja u jednoj državi članici, pokazuje da sustav decentraliziranih referentnih vrijednosti može sudionicima na tržištu pružati nepotpune informacije i dovesti do viših cijena. Proporcionalnost Inicijativa je u skladu s načelom proporcionalnosti. Intervencija politike proporcionalna je dimenziji i prirodi utvrđenih problema te postizanju postavljenih ciljeva. S obzirom na geopolitičku situaciju bez presedana i znatnu prijetnju građanima i gospodarstvu EU-a, postoji jasna potreba za koordiniranim djelovanjem. Mjere utvrđene u prijedlogu ne prelaze ono što je potrebno za ostvarivanje njihovih ciljeva i razmjerne su tim ciljevima. Konkretno, u mjeri u kojoj je to moguće temelje se na postojećim pristupima, kao što su postojeći mehanizmi unutarnjeg tržišta plina.

Konkretnije, ovim se prijedlogom predviđa da se agregiranje potražnje i zajednička nabava plina provode na dobrovoljnoj osnovi, uz samo ograničenu iznimku u pogledu obveznog sudjelovanja u agregiranju potražnje radi punjenja skladišta plina. Privatna poduzeća i dalje će biti stranke ugovora o opskrbi plinom uspostavljenih u okviru zajedničke nabave. Prirodni plin koji dolazi preko ulaznih točaka iz Ruske Federacije isključen je iz sudjelovanja u mehanizmu jer bi njegovo uključivanje bilo u suprotnosti s ciljem predložene uredbe kojim se nastoje osigurati izvori koji su alternativa ruskoj opskrbi. Osim toga, poduzeća koja kontrolira ruska vlada ili bilo koja ruska fizička ili pravna osoba; ili poduzeća koja kontrolira bilo koja druga fizička ili pravna osoba, a navedena su u sankcijama Unije utvrđenima na temelju članka 215. UFEU-a, isključena su iz sudjelovanja u zajedničkoj nabavi i suradnje s pružateljem usluga koji se koristi zajedničkom nabavom. Mjere koje će države članice moći poduzeti za smanjenje potrošnje zaštićenih kupaca koja nije nužna trebale bi biti potrebne i razmjerne i trebale bi se posebno primjenjivati u situacijama proglašene krize na temelju članka 11. stavka 1. i članka 12. Uredbe (EU) 2017/1938 ili uzbunjivanja na razini Unije na temelju Uredbe (EU) 2022/1369. Unatoč primjeni mjera za smanjenje potrošnje koja nije nužna, zaštićeni kupci i dalje će uživati zaštitu od isključivanja. Nadalje, takve mjere ne smiju ograničavati zaštitu potrebnu za ugrožene kupce čija bi se aktualna potrošnja trebala smatrati nužnom. Pružanje solidarnosti kritičnim plinskim elektranama nameće ograničenja tržišnim operaterima koja su nužna su kako bi se osigurala sigurnost opskrbe plinom u slučaju smanjene opskrbe plinom i povećane potražnje tijekom zimske sezone. Temelje se na postojećim mjerama utvrđenima u uredbama (EU) 2022/1369 i (EU) 2017/1938 s ciljem povećanja učinkovitosti tih mjera u trenutačnim okolnostima. Obveza tržišnih operatora da ACER-u pruže informacije o transakcijama s ukapljenim prirodnim plinom nužna je i razmjerna za postizanje cilja da se ACER-u omogući utvrđivanje referentne vrijednosti za UPP; usklađena je s postojećim obvezama tržišnih operatera u okviru REMIT-a, a ACER će osjetljive poslovne informacije zadržati povjerljivima. Mjera za ograničenje unutardnevne volatilnosti cijena utvrđuje mjestima trgovanja i trgovcima zahtjeve koji su nužni da bi se energetskim poduzećima omogućio nastavak sudjelovanja na tržištima plina i električne energije i ispunjavanje njihovih potreba za zaštitom od rizika, što doprinosi sigurnosti opskrbe krajnjih potrošača energijom. Odabir instrumenta Uzimajući u obzir dimenziju energetske krize i razmjer njezina društvenog, gospodarskog i financijskog učinka, Komisija smatra da je prikladno djelovati uredbom općeg područja primjene koja se izravno i odmah primjenjuje. Tako bi se uspostavio brz i ujednačen mehanizam za suradnju na razini Unije. REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA Savjetovanja s dionicima Zbog politički osjetljive prirode prijedloga i hitnosti njegove pripreme kako bi ga Vijeće moglo na vrijeme donijeti nije bilo moguće provesti savjetovanje s dionicima. Temeljna prava Nije utvrđen nikakav negativan utjecaj na temeljna prava. Mjere u okviru ove inicijative neće utjecati na prava kupaca koji su kategorizirani kao zaštićeni na temelju Uredbe (EU) 2017/1938, uključujući sve kupce iz kategorije kućanstvo. Mjere za smanjenje potrošnje usmjerene su isključivo na potrošnju koja nije nužna i neće dovesti do isključivanja kupaca iz kategorije kućanstvo ili do smanjene zaštite najranjivijih kupaca. Primjena isključenja iz zajedničke nabave poduzeća iz država na koje se primjenjuju sankcije koje je nametnuo EU bit će ograničena na vrijeme dok su takve sankcije na snazi. Inicijativa će omogućiti smanjenje rizika povezanih s nestašicom plina koji bi inače imali velike posljedice za gospodarstvo i društvo. Obveza tržišnih operatora da ACER-u pruže informacije o transakcijama s ukapljenim prirodnim plinom nužna je i razmjerna za postizanje cilja da se ACER-u omogući utvrđivanje referentne vrijednosti za UPP; usklađena je s postojećim obvezama tržišnih operatera u okviru REMIT-a, a ACER će osjetljive poslovne informacije zadržati povjerljivima. UTJECAJ NA PRORAČUN Utjecaj na proračun ograničen je na potrebu da se putem ugovora o uslugama ili drugih inicijativa kojima izravno upravlja Komisija financira mehanizam koji uspostavlja pružatelj usluga za upravljanje agregiranjem potražnje za potrebe zajedničke nabave. Međutim, ni Komisija ni subjekt koji upravlja zajedničkom nabavom neće kupovati plin u ime poduzeća koja budu sudjelovala. Ti će poduzetnici sklopiti ugovore o kupnji s dobavljačima odabranima putem mehanizma nabave. Za više pojedinosti vidjeti financijski izvještaj. Utjecaj na proračun EU-a povezan s ovim prijedlogom odnosi se i na ljudske resurse i ostale administrativne rashode Glavne uprave (GU) Europske komisije za energetiku i ACER-a. Prijedlogom se utvrđuje poboljšana struktura sigurnosti opskrbe plinom i nove obveze za države članice te, u skladu s time, pojačana uloga Glavne uprave za energetiku u velikom broju različitih područja, konkretno: ·opće upravljanje i provedba ove Uredbe (3 EPRV-a) ·priprema i provedba prijedloga mjere Vijeća kojom se uvodi mehanizam za dodjelu kapaciteta plina radi opskrbe država članica za koje je proglašeno izvanredno stanje na regionalnoj razini ili razini Unije; upravljanje prijedlogom i njegova provedba, uključujući sudjelovanje skupine za upravljanje kriznim stanjima (2 EPRV-a)

·rad na uspostavi konzorcija za nabavu plina, čije djelovanje mora biti u skladu s pravom tržišnog natjecanja, što zahtijeva suradnju i pregovore s industrijom (2 EPRV-a) ·procjena zahtjeva država članica u pogledu većih kritičnih količina plina (1 EPRV) ·odgovaranje na zahtjeve za solidarnost; olakšavanje provedbe sporazumâ o solidarnosti (1 EPRV) ·administrativna pomoć (1 EPRV). ·Prijedlogom se utvrđuju i nove zadaće ACER-a za prikupljanje podataka o transakcijama UPP-a za potrebe utvrđivanja referentne vrijednosti za UPP (5 EPRV-a). DRUGI ELEMENTI Nije relevantno. 2022/0339 (NLE) Prijedlog UREDBE VIJEĆA o jačanju solidarnosti koje se temelji na boljoj koordinaciji nabave plina, prekograničnim razmjenama plina i pouzdanim referentnim vrijednostima cijena VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 122. stavak 1., uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije, budući da: (1)Vojna agresija Ruske Federacije na Ukrajinu i dosad nezabilježeno smanjenje opskrbe država članica prirodnim plinom iz Ruske Federacije ugrožavaju sigurnost opskrbe u Uniji i njezinim državama članicama. Ruska Federacija služi se plinom kao oružjem i manipulira tržištem namjernim prekidima protoka plina, što je dovelo do naglog porasta cijena energije u Uniji i tako ugrozilo gospodarstvo i sigurnost opskrbe u Uniji. (2)Neophodan je snažan i koordiniran odgovor Unije kako bi zaštitila svoje građane i gospodarstvo od prekomjernih i manipuliranih tržišnih cijena i osigurala prekogranične protoke plina do svih potrošača kojima je potreban, uključujući u situacijama nestašice plina. Za smanjenje ovisnosti o opskrbi prirodnim plinom iz Ruske Federacije i prekomjernih cijena ključna je bolja koordinacija nabave plina od vanjskih dobavljača. (3)Člankom 122. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije omogućuje se Vijeću da, na prijedlog Komisije i u duhu solidarnosti među državama članicama, odluči o mjerama primjerenima gospodarskim prilikama, osobito ako se pojave ozbiljne poteškoće u opskrbi određenim proizvodima, prvenstveno u području energetike. Visok rizik od potpunog zaustavljanja opskrbe ruskim plinom i ekstremno povećanje cijena energije koji ugrožavaju gospodarstvo Unije smatraju se takvim ozbiljnim poteškoćama. (4)Komisija je u svojoj Komunikaciji o planu REPowerEU najavila uspostavu Platforme EU-a za energiju u suradnji s državama članicama za zajedničku nabavu plina, ukapljenog prirodnog plina (UPP) i vodika. Tu je najavu podržalo Europsko vijeće od 30. i 31. svibnja 2022. U okviru plana REPowerEU Komisija je predstavila strategiju EU-a za vanjski angažman u području energetike u kojoj se pojašnjava kako EU podupire globalnu, čistu i pravednu energetsku tranziciju radi održive, sigurne i cjenovno pristupačne energije, među ostalim diversifikacijom opskrbe EU-a energijom, a posebno pregovorima o političkim obvezama s postojećim ili novim dobavljačima plina kako bi se povećala isporuka plina u Europu. (5)Platforma EU-a za energiju može imati ključnu ulogu u traženju uzajamno korisnih partnerstava kojima se povećava sigurnost opskrbe i smanjuju uvozne cijene plina nabavljenog iz trećih zemalja, iskorištavajući pritom zajedničku snagu Unije. U tu je svrhu ključna bolja međunarodna suradnja s dobavljačima plina (i kroz plinovode i u obliku UPP-a) te budućim dobavljačima zelenog vodika. Boljom koordinacijom među i s državama članicama u okviru platforme EU-a za energiju zajednička snaga Unije djelotvornije bi se iskoristila u odnosu s trećim zemljama.

(6)Budući da i dalje postoje ozbiljne poteškoće u sigurnosti opskrbe, zajednička nabava trebala bi poduzećima u državama članicama i ugovornim strankama Energetske zajednice olakšati pristup novim ili dodatnim izvorima plina te bi osigurala niže cijene poduzećima koja plin kupuju od pružatelja usluga u korist krajnjih potrošača. (7)Zajednička nabava mogla bi dovesti do povoljnijeg tretmana ili veće potpore opskrbi plinom iz obnovljivih izvora kao što su biometan i vodik (u mjeri u kojoj se mogu sigurno ubrizgavati u plinski sustav) te opskrbi plinom koji bi se inače ispustio ili spalio na baklji. Ako u bilo kojoj relevantnoj jurisdikciji nema formalnog pravnog zahtjeva, poduzeća koja sklapaju ugovore u skladu s ovom Uredbom potiču se da za mjerenje, izvješćivanje i provjeravanje emisija metana u lancu opskrbe Europske unije koriste verziju 2.0 norme UN-ova Partnerstva za kontrolu metana iz nafte i plina. (8)Zajednička nabava u skladu s ovom Uredbom je postupak koji se sastoji od dva koraka. U prvom koraku poduzeća za prirodni plin ili poduzeća potrošači plina s poslovnim nastanom u Uniji ili ugovornim strankama Energetske zajednice agregiraju svoju potražnju preko pružatelja usluga kojeg je ugovorila Komisija. To bi dobavljačima plina omogućilo da daju ponude na temelju velikih agregiranih količina umjesto da daju mnoge manje ponude kupcima koji im pristupaju pojedinačno. U drugom koraku poduzeća za prirodni plin ili poduzeća potrošači plina s poslovnim nastanom u Uniji ili ugovornim strankama Energetske zajednice mogu sklapati ugovore o kupnji plina, pojedinačno ili koordinirano s drugima, s dobavljačima ili proizvođačima prirodnog plina koji mogu odgovoriti na agregiranu potražnju. (9)Budući da i dalje postoje ozbiljne poteškoće u sigurnosti opskrbe, zajednička nabava trebala bi poduzećima u državama članicama olakšati pristup novim ili dodatnim izvorima plina te u korist krajnjih potrošača osigurati niže cijene za kupce koji plin kupuju od pružatelja usluga. U Komisijinu prijedlogu uredbe o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika već se upućuje na mogućnost vrlo ograničenog oblika zajedničke nabave plina za potrebe uravnoteženja. Međutim, taj je prijedlog sastavljen prije vojne agresije Ruske Federacije na Ukrajinu i uz to ne sadržava detaljni koncept već se odnosi samo na vrlo specifične potrebe operatora transportnih sustava za uravnoteženje energije. Primjereno je predložiti privremeno brzo rješenje kao neposredno i mnogo sveobuhvatnije rješenje problema neophodnih struktura za koordiniranu nabavu plina koje trenutačno ne postoje. (10)Zajedničkom nabavom mogla bi se ojačati solidarnost u Uniji u pogledu nabave i distribucije plina. U duhu solidarnosti zajedničkom bi se nabavom posebno poduprla poduzeća koja su plin prethodno isključivo ili uglavnom nabavljala od ruskih dobavljača i olakšao njihov pristup opskrbi od alternativnih dobavljača prirodnog plina ili opskrbljivača pod povoljnim uvjetima kao rezultat nadmetanja za agregiranu potražnju. (11)Nadmetanje za agregiranu potražnju za plinom trebalo bi pomoći u popunjavanju skladišta plina u trenutačnoj kriznoj situaciji u slučaju da se većina europskih skladišta plina iscrpi nakon ove zime. Nadalje, trebala bi pomoći u koordiniranijoj nabavi plina u duhu solidarnosti. (12)Prijedlog se temelji se na članku 122. UFEU-a s obzirom na hitnu potrebu za brzom i privremenom uspostavom zajedničke nabave. Njime bi se omogućilo brzo uspostavljanje pružatelja usluga preko kojeg bi se moglo agregirati potražnju. Pružatelj usluga kojeg ugovori Komisija imao bi samo određene osnovne funkcije, a postupak koji organizira imao bi obvezne elemente samo u pogledu sudjelovanja u agregiranju potražnje, ali zasad ne bi postojala obvezna koordinacija ugovornih uvjeta niti obveza da se preko tog pružatelja podnose obvezujuće ponude za nabavu plina. (13)Ne bi trebala postojati obveza poduzeća za prirodni plin i poduzeća potrošača plina da kupuju plin preko pružatelja usluge sklapanjem ugovora ili memorandumima o razumijevanju o opskrbi plinom s dobavljačima ili proizvođačima plina koji su odgovorili na agregiranu potražnju. Međutim, poduzeća za prirodni plin ili poduzeća potrošači plina snažno se potiču da istraže oblike suradnje koji su u skladu s pravom o tržišnom natjecanju i da iskoriste pružatelja usluga kako bi dobila sve prednosti zajedničke nabave. Mogao bi se dakle razviti mehanizam između pružatelja usluga i uključenih poduzeća u kojem se utvrđuju glavni uvjeti pod kojima bi se ta poduzeća obvezala na kupovanje plina koji odgovara agregiranoj potražnji. (14)Važno je da Komisija i države članice imaju pregled planiranih i sklopljenih ugovora o opskrbi plinom u cijeloj Uniji kako bi se procijenilo jesu li ispunjeni ciljevi sigurnosti opskrbe i energetske solidarnosti. Stoga bi poduzeća trebala obavijestiti Komisiju o planiranoj nabavi plina većoj od 5 TWh. Komisija bi stoga relevantnim državama članicama trebala uputiti preporuke o eventualnim negativnim utjecajima planirane nabave plina na zajedničku nabavu, sigurnost opskrbe, unutarnje tržište ili energetsku solidarnost. (15)Države članice trebale bi pomagati Komisiji u procjenjivanju povećavaju li te nabave plina sigurnost opskrbe u Uniji i jesu li u skladu s načelom energetske solidarnosti. Stoga bi za pomoć u koordinaciji trebalo uspostaviti ad hoc upravljački odbor sastavljen od predstavnika država članica i Komisije. (16)Odgovarajući pružatelj usluga trebao bi provoditi postupak agregiranja potražnje u svrhu zajedničke nabave. Komisija bi stoga trebala u okviru postupka javne nabave sklopiti ugovor s pružateljem usluga koji može razviti odgovarajuće informatičko rješenje i organizirati postupak agregiranja potražnje. Za pokrivanje operativnih troškova sudionicima u zajedničkoj nabavi mogle bi se naplaćivati naknade. (17)Agregiranje potražnje i nabava prirodnog plina su složeni procesi u kojima se moraju uzeti u obzir različiti elementi, ne samo cijene već i količine, točke isporuke i drugi parametri. Odabrani pružatelj usluga trebao bi stoga imati potreban stupanj iskustva u upravljanju nabavom prirodnog plina, agregiranju te nabave ili povezanim uslugama na razini EU-a. Osim toga, agregiranje potražnje i nabava prirodnog plina ključni su za sigurnost opskrbe plinom u Uniji. (18)Zajednička nabava može imati različite oblike. Može se provoditi putem natječaja ili dražbi koje organizira pružatelj usluga i kojima se agregira potražnja poduzeća za prirodni plin i poduzeća potrošači plina kako bi je se uskladilo s ponudama dobavljača ili proizvođača prirodnog plina služeći se informatičkim rješenjem za zajedničku nabavu. (19)Jedan je od ciljeva agregiranja potražnje i zajedničke nabave smanjiti rizik od nepotrebnih povećanja cijena do kojih dolazi kad se poduzeća natječu za istu tranšu plina. Hoće li se sve prednosti zajedničke nabave prenijeti na krajnje potrošače u konačnici ovisi o odlukama samih poduzeća. Velika poduzeća trebala bi se suzdržati čak i ako mogu plin dalje prodavati po višim cijenama. Poduzeća koja imaju koristi od nižih nabavnih cijena plina u okviru zajedničke nabave trebala bi te koristi prenijeti na potrošače. Mjera u kojoj se niže cijene prenose dalje bila bi važan pokazatelj uspjeha zajedničke nabave jer je to ključno za potrošače. (20)Svaka radnja poduzeta na temelju predložene Uredbe mora biti u skladu s Unijinim mjerama ograničavanja utvrđenima na temelju članka 215. UFEU-a. Konkretno, poduzeća koja su pod kontrolom ruske vlade ili bilo koje ruske fizičke ili pravne osobe ili poduzeća na koja se primjenjuju mjere ograničavanja (sankcije) Unije donesene na temelju članka 215. UFEU-a ili koja su u vlasništvu ili pod kontrolom bilo koje druge fizičke ili pravne osobe na koju se primjenjuju takve mjere ograničavanja trebalo bi isključiti iz sudjelovanja u zajedničkoj nabavi i organiziranja postupka zajedničke nabave. Te su mjere ograničavanja donesene radi postizanja ciljeva zajedničke vanjske i sigurnosne politike Unije, osobito očuvanja mira, sprečavanja sukoba i jačanja međunarodne sigurnosti i sigurnosti Unije u skladu s načelima Povelje Ujedinjenih naroda. Ovime se ne dovode u pitanje buduće sankcije protiv Rusije ili drugih zemalja. (21)Prirodni plin podrijetlom iz Ruske Federacije koji ulazi u države članice ili ugovorne stranke Energetske zajednice preko ulaznih točaka iz Ruske Federacije ne bi trebalo nabavljati u okviru zajedničke nabave. To je u skladu s ciljem predložene uredbe, tj. ciljem osiguravanja alternativa nabavi iz Rusije. (22)Sudionici zajedničke nabave plina možda će trebati financijska jamstva ako bilo koje poduzeće ne bi moglo platiti konačni ugovoreni iznos. Države članice ili drugi dionici mogli bi sudionicima u zajedničkoj nabavi pružiti financijsku potporu, uključujući jamstva. Pružanje financijske potpore trebalo bi se odvijati u skladu s pravilima o državnim potporama, uključujući privremeni okvir u kriznim situacijama, prema potrebi. (23)Popunjavanje skladišta plina ključno je za sigurnost opskrbe u Uniji. Zbog smanjenja opskrbe prirodnim plinom iz Ruske Federacije države članice mogle bi naići na poteškoće u popunjavanju skladišta plina radi sigurnosti opskrbe plinom za zimu 2023./2024. kako je propisano Uredbom (EU) 2022/1032. Korištenje mogućnosti pružatelja usluga da agregira potražnju moglo bi pomoći državama članicama: time bi se, u okviru pravila o tržišnom natjecanju, konkretno moglo poduprijeti koordinirano upravljanje punjenjem i skladištenjem prije sljedeće sezone punjenja i izbjeći prekomjerne vršne cijene uzrokovane, među ostalim, nekoordiniranim punjenjem skladišta. (24)Kako bi osigurale da zajednička nabava može doprinijeti punjenju skladišta plina u skladu s prijelaznim ciljevima utvrđenima u Uredbi (EU) 2022/1032, države članice trebale bi poduzeti odgovarajuće mjere kako bi osigurale da poduzeća za prirodni plin u njihovoj nadležnosti upotrebljavaju postupak koji organizira pružatelj usluga kao moguće sredstvo za postizanje ciljeva napunjenosti. (25)Uredbom (EU) 2022/1032 propisano je da države članice do studenoga 2023. napune svoja skladišta plina do 90 % kapaciteta. Ta je ciljna vrijednost viša od one za studeni 2022. (80 %). Zajednička nabava mogla bi pomoći državama članicama da ostvare taj novi cilj. U okviru nje države članice trebale bi tražiti od domaćih poduzeća da koriste pružatelje usluga kako bi agregirao potražnju s dovoljno velikim količinama plina da bi se smanjio rizik da se skladišta ne mogu napuniti. Države članice trebale bi zahtijevati da njihova poduzeća u postupak agregiranja potražnje uključe količine jednake najmanje 15 % (oko 13.5 milijardi kubičnih metara za cijeli EU) njihove ciljane količine skladištenja za sljedeću godinu. Države članice bez podzemnih skladišta na svojem državnom području trebale bi sudjelovati u procesu agregiranja potražnje s količinama koje su jednake njihovim obvezama raspodjele tereta.

(26)Kako bi učinkovito iskoristila zajedničku nabavu i sklopila ugovore o plinu s dobavljačima koji pružatelju usluga ponude plin, poduzeća mogu koordinirati uvjete kupnje kao što su količine, cijena plina, točke isporuke i vrijeme isporuke, u skladu s pravom Unije. Poduzeća za prirodni plin koja sudjeluju u konzorciju za nabavu plina trebala bi u skladu s člankom 101. UFEU-a osigurati da se informacije koje se izravno ili neizravno razmjenjuju ograničene na ono što je nužno za postizanje cilja. Odredbama o transparentnosti i upravljanju u ovoj Uredbi uz to će se osigurati da se ugovorima konzorcija ne ugrožava sigurnost opskrbe ili energetska solidarnost, posebno ako su države članice izravno ili neizravno uključene u postupak nabave. (27)Iako se može osnovati više od jednog konzorcija za kupnju plina, najdjelotvornija opcija bila bi uspostava jedinstvenog konzorcija koji obuhvaća što više poduzeća kako bi se preko pružatelja usluga agregirala potražnja na način koji je u skladu s pravilima tržišnog natjecanja EU-a. Uz to, udruživanjem snaga u jedinstveni konzorcij za nabavu plina povećat će se pregovaračka moć Unije i postići povoljni uvjeti koji ne bi bili mogući za mala poduzeća iz Unije ili u slučaju fragmentiranijeg djelovanja. (28)Organiziranje i uspostavljanje konzorcija za kupnju plina na temelju ove Uredbe provodi se u skladu s pravilima Unije o tržišnom natjecanju, kako je primjenjivo s obzirom na trenutačne iznimne okolnosti na tržištu. Komisija je navela da je spremna pomoći poduzećima u formiranju takvog konzorcija za kupnju plina te na temelju članka 10. Uredbe 1/2003 donijeti odluku o neprimjenjivosti članaka 101. i 102. UFEU-a, pod uvjetom da se uvedu i poštuju relevantne zaštitne mjere. Komisija je izrazila i spremnost osigurati neformalne smjernice u mjeri u kojoj se poduzeća koja sudjeluju u bilo kojem drugom konzorciju suočavaju s nesigurnošću s obzirom na ocjenjivanje elemenata dogovora o zajedničkoj nabavi prema kriterijima pravila EU-a o tržišnom natjecanju. (30)U skladu s načelom proporcionalnosti, mjere koje se odnose na agregiranje potražnje i zajedničku nabavu ne prelaze ono što je potrebno za ostvarivanje njihova cilja jer će se provoditi na dobrovoljnoj osnovi, uz samo ograničenu iznimku u pogledu obveznog sudjelovanja u agregiranju potražnje radi punjenja skladišta plina, a privatna poduzeća i dalje će biti strane ugovora o opskrbi plinom sklopljenih u okviru zajedničke nabave. (31)Kako bi se optimizirao apsorpcijski kapacitet za UPP EU-ovih terminala za UPP i korištenje sustava skladišta plina, potrebni su poboljšani mehanizmi za transparentnosti i organizirano tržište koje olakšava sekundarnu trgovinu kapacitetima sustava skladišta plina i terminala za UPP, slični onima kakvi već postoje za transport plina plinovodima. To je posebno važno u kontekstu izvanrednog stanja i prelaska protoka plina s plina iz plinovoda iz Ruske Federacije na UPP. Odredbe u tu svrhu već postoje u člancima 10. i 31. Prijedloga Komisije o reviziji Uredbe o plinu i paketa za dekarbonizaciju tržišta vodika i plina. Stavljanje tih odredbi u prvi plan u okviru odgovora na krizu ključno je za transparentno i učinkovitije iskorištavanje terminala za UPP i sustava skladišta plina. (32)Kad je riječ o dugoročnim rezervacijama kapaciteta za transport plina, postojećim pravilima za upravljanje zagušenjem utvrđeni su postupci u skladu s načelom „iskoristi ili izgubi”. Oni su međutim spori (njihov učinak vidljiv je tek nakon najmanje šest mjeseci) i podrazumijevaju da nacionalna tijela obavljaju složene administrativne postupke. Ta bi pravila stoga trebalo ojačati i pojednostavniti kako bi se operatorima plinskih sustava osigurali alati za brzu reakciju na promjene u protoku plina i rješavanje mogućih zagušenja. Konkretno, novim bi se pravilima moglo ubrzati stavljanje na tržište dugoročnih kapaciteta koji bi inače ostali neiskorišteni i tako povećati učinkovitost plinovoda. (33)Operatori transportnih sustava trebali bi analizirati dostupne informacije o tome kako korisnici mreže koriste transportnu mrežu i utvrditi postoji li nedovoljna iskorištenost ugovorenog stalnog kapaciteta. Nedovoljna iskorištenost mogla bi se definirati kao situacija u kojoj korisnik mreže koristi ili na tržištu nudi manje od prosječno 80 % rezerviranog stalnog kapaciteta u prethodnih 30 dana. U slučaju nedovoljne iskorištenosti, operator transportnog sustava trebao bi objaviti raspoloživi kapacitet za sljedeću mjesečnu aukciju i potom ga na njoj prodati. (34)Ničim izazvana i neopravdana invazija Ruske Federacije na Ukrajinu dovela je do velikih nesigurnosti i poremećaja na europskim tržištima prirodnog plina. Posljedično, nesigurnost je na tim tržištima tijekom proteklih mjeseci utjecala na ponudu, a tržišna očekivanja koja su iz tog proizašla dovela su do iznimno visokih i volatilnih cijena prirodnog plina. To je pak povećalo pritisak na sudionike na tržištu i ugrozilo neometano funkcioniranje energetskih tržišta Unije. (35)Direktivom 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća utvrđena su pravila kojima se osigurava pravilno funkcioniranje mjesta trgovanja na kojima se trguje i energetskim robnim izvedenicama. U Direktivi je utvrđeno da države članice moraju zahtijevati da uređeno tržište uspostavi mehanizme kojima se jamči pravedno i uredno funkcioniranje financijskih tržišta. Međutim, ti mehanizmi nisu namijenjeni postavljanju granica unutardnevnog kretanja cijena i nisu mogli spriječiti pojavu iznimne volatilnosti uočene na tržištima izvedenica plina i električne energije. (36)S obzirom na poteškoće s kojima se suočavaju sudionici na tržištu na mjestima trgovanja na kojima se trguje energetskim robnim izvedenicama i hitnu potrebu da se osigura da ta tržišta i dalje ispunjavaju svoju ulogu u ograničavanju rizika za realno gospodarstvo, primjereno je od mjesta trgovanja na kojima se trguje energetskim robnim izvedenicama zahtijevati da uspostave privremene mehanizme za upravljanje unutardnevnom volatilnosti kako bi se učinkovitije spriječilo prekomjerno kretanje cijena. Kako bi se osiguralo da se mehanizam primjenjuje na najlikvidnije ugovore i izbjegli nenamjerni poremećaji na tržištima manje likvidnih izvedenica, mehanizam za upravljanje unutardnevnom volatilnosti trebao bi se primjenjivati samo na energetske izvedenice s najkraćim dospijećem. (37)Mjesta trgovanja koja nude energetske robne izvedenice s najkraćim dospijećem često dopuštaju sudjelovanje raznih energetskih poduzeća iz svih država članica. Takva energetska poduzeća u velikoj se mjeri oslanjaju na izvedenice kojima se trguje na takvim mjestima trgovanja kako bi osigurala ključnu opskrbu plinom i električnom energijom u cijeloj Uniji. Prekomjerno kretanje cijena na mjestima trgovanja robom stoga utječe na funkcioniranje energetskih poduzeća u cijeloj Uniji i u konačnici negativno utječe i na krajnje potrošače. Stoga bi u duhu solidarnosti među državama članicama trebalo koordinirati uvođenje i primjenu mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti kako bi se osiguralo da operatori ključni za sigurnost opskrbe energijom u svim državama članicama imaju koristi od zaštitnih mjera protiv velikih kretanja cijena koja ugrožavaju njihovo poslovanje i stoga imaju i nepovoljan učinak na krajnje potrošače. (38)Mehanizam za upravljanje unutardnevnom volatilnosti trebao bi spriječiti prekomjerna kretanja cijena unutar jednog dana trgovanja. Trebao bi se temeljiti na tržišnoj cijeni promatranoj u redovitim intervalima. S obzirom na veliku raznolikost instrumenata na tržištima energetskih izvedenica i posebnosti mjesta trgovanja povezanih s takvim instrumentima, mehanizme za upravljanje unutardnevnom volatilnosti trebalo bi prilagoditi posebnostima tih instrumenata i tržišta. To znači da bi granične vrijednosti cijena trebala određivati mjesta trgovanja, uzimajući u obzir posebnosti svake energetske robne izvedenice s najkraćim dospijećem, profil likvidnosti tržišta za takvu izvedenicu i njezin profil volatilnosti. (39)Mehanizam za upravljanje unutardnevnom volatilnosti trebao bi dopuniti sve statičke ili dinamičke sustave za prekid trgovanja koje su mjesta trgovanja već uspostavila u skladu s Direktivom 2014/65/EU prije stupanja na snagu ove Uredbe. (40)Kako bi se osigurala transparentnost funkcioniranja mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti koji uvedu, mjesta trgovanja trebala bi objaviti opis njegovih općih osobina. Međutim, kako bi se zaštitilo korektno i uredno trgovanje, mjesta trgovanja ne bi trebala biti obvezna objaviti sve tehničke parametre uvedenog mehanizma. (41)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za uspostavljanje mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti i osiguralo neometano funkcioniranje mjesta trgovanja koja nude trgovanje energetskim robnim izvedenicama s najkraćim, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za utvrđivanje uvjeta za uspostavljanje mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti, uključujući određivanje učestalosti kojom se granične vrijednosti cijena mijenjaju ili mjera koje treba poduzeti ako trgovanje iziđe izvan tih graničnih vrijednosti cijena. Komisija bi trebala moći uzeti u obzir posebnosti svake energetske robne izvedenice, profil likvidnosti tržišta za takvu izvedenicu i njezin profil volatilnosti. (42)Kako bi mjesta trgovanja imala dovoljno vremena za solidno uspostavljanje mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti utvrđenog u ovoj Uredbi, mjestima trgovanja trebalo bi dati do 31. siječnja 2023. da uspostave mehanizam za upravljanje unutardnevnom volatilnosti. Kako bi se osiguralo da mjesta trgovanja mogu brzo rješavati prekomjerna kretanja cijena čak i prije uspostave tog mehanizma, trebala bi uspostaviti preliminarni mehanizam kojim se u velikoj mjeri može postići isti cilj kao i mehanizmom za upravljanje unutardnevnom volatilnosti. (43)Obveze i ograničenja koji se tom mjerom nameću mjestima trgovanja i trgovcima ne prelaze ono što je potrebno kako bi se energetskim poduzećima omogućilo da nastave sudjelovati na tržištima plina i električne energije i zadovolje svoje potrebe za zaštitom od rizika, čime se doprinosi sigurnosti opskrbe krajnjih potrošača energijom. (44)Kako bi se osigurala učinkovita primjena mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti, nadležna tijela trebala bi nadzirati njegovo uspostavljanje na mjestima trgovanja i redovito izvješćivati Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA) o tom uspostavljanju. Kako bi se osiguralo dosljedno uspostavljanje dnevnog mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti, nadležna tijela trebala bi osigurati i da su razlike u uvedenim mehanizmima na mjestima trgovanja primjereno obrazložene. (45)Kako bi se riješile moguće razlike u primjeni mehanizma za upravljanje unutardnevnom volatilnosti među državama članicama i na temelju izvješća koja podnose nadležna tijela, ESMA bi trebala koordinirati radnje nadležnih tijela država članica i dokumentirati sva uočena odstupanja u načinu na koji su mjesta trgovanja uspostavila mehanizam za upravljanje unutardnevnom volatilnosti u različitim jurisdikcijama u Uniji. (46)S obzirom na dosad nezabilježeno smanjenje opskrbe prirodnim plinom iz Ruske Federacije i stalni rizik od daljnjih iznenadnih poremećaja u opskrbi, Unija je suočena s hitnom potrebom za diversifikacijom opskrbe plinom. Međutim, tržište UPP-a za Europu i dalje je u porastu i teško je procijeniti točnost cijena koje na njemu prevladavaju. Kako bi se dobila točna, objektivna i pouzdana procjena cijene za isporuke UPP-a u Uniju, Europska agencija za suradnju energetskih regulatora („ACER”) trebala bi prikupljati sve podatke tržišta UPP-a koji su potrebni za utvrđivanje dnevne procjene cijene UPP-a.

(47)Ta procjena cijene trebala bi se temeljiti na svim transakcijama koje se odnose na isporuke UPP-a u Uniju. ACER bi trebao biti ovlašten prikupljati te tržišne podatke od svih sudionika aktivnih u isporukama UPP-a u Uniju. Svi takvi sudionici trebali bi biti obvezni ACER-u prijaviti sve svoje podatke tržišta UPP-a što je moguće bliže stvarnom vremenu nakon zaključenja transakcije ili nakon objave ponude za kupnju ili prodaju radi dogovaranja transakcije. ACER-ova procjena cijene trebala bi obuhvaćati najpotpuniji skup podataka, uključujući transakcijske cijene i, od 1. ožujka 2023., ponude za kupnju i prodaju za isporuke UPP-a u Uniju. Svakodnevnom objavom te objektivne procjene cijene i raspona utvrđenog u usporedbi s drugim referentnim cijenama na tržištu u obliku referentnih vrijednosti za UPP stvara se mogućnost da je sudionici na tržištu dobrovoljno prihvate kao referentnu cijenu za svoje ugovore i transakcije. Nakon što se uspostave, procjena cijene UPP-a i referentne vrijednosti za UPP mogli bi postati i referentna stopa za ugovore o izvedenicama koji se upotrebljavaju za zaštitu cijene UPP-a ili razlike u cijeni između cijene UPP-a i drugih cijena plina. S obzirom na hitnost mjere, prva objava procjene cijene ukapljenog prirodnog plina trebala bi se napraviti najkasnije dva tjedna nakon stupanja na snagu ove Uredbe. (48)Postojeće ovlasti dodijeljene ACER-u Uredbom (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća i Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 1348/2014 o provedbi članka 8. stavaka 2. i 6. Uredbe (EU) br. 1227/2011 (dalje u tekstu zajedno „REMIT”) nisu dovoljne za stvaranje potpunog i sveobuhvatnog skupa podataka o svim isporukama UPP-a u Uniju. Međutim, takav sveobuhvatan i potpun skup podataka za dnevnu procjenu cijene potreban je kako bi Unija, u duhu solidarnosti, upravljala svojim politikama nabave za međunarodni uvoz UPP-a, posebno tijekom trenutačne krizne situacije. Relevantni podaci i informacije o ugovorima o UPP-u potrebni su i kako bi se osigurali praćenje kretanja cijena, kontrola kvalitete podataka i osiguravanje kvalitete. Taj ad hoc instrument trebao bi ACER-u omogućiti prikupljanje svih tržišnih podataka potrebnih za uspostavu sveobuhvatne i reprezentativne procjene cijene isporuka UPP-a u Uniju. (49)Iako bi utvrđivanje dnevne procjene cijene UPP-a i referentnih vrijednosti za UPP na trajnoj osnovi trebalo u kasnijoj fazi uključiti u sveobuhvatniju reviziju pravnog okvira REMIT-a, trenutačna krizna situacija već sad zahtijeva hitne mjere kako bi se uklonile ozbiljne poteškoće u opskrbi i točno odredila cijena isporuka UPP-a u Uniju na privremenoj osnovi dok se takva revizija pravnog okvira REMIT-a ne donese u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom. (50)Kako bi se odmah povećala transparentnost cijena i sigurnost planiranja na uvoznom tržištu UPP-a, trebalo bi propisati da relevantni skup podataka mora sadržavati informacije o cijeni i količini dovršenih transakcija s UPP-om, cijenama i količinama ponuda za kupnju i prodaju koje se odnose na isporuke UPP-a u Uniju te, prema potrebi, formulu za određivanje cijene u dugoročnom ugovoru. (51)Svi sudionici na tržištu koji podliježu obvezi izvješćivanja trebali bi se definirati kao sudionici uključeni u kupnju ili prodaju UPP-a namijenjenog isporuci u Uniju. Ti sudionici na tržištu UPP-a trebali bi podlijegati obvezama i zabranama koje se primjenjuju na sudionike na tržištu u skladu s Uredbom REMIT. (52)ACER bi u suradnji s Komisijom trebao imati širok mandat za utvrđivanje kvalitete i sadržaja tržišnih podataka koje prikuplja kako bi se utvrdila dnevna procjena cijene za isporuke UPP-a u Uniju. Trebao bi imati i široku diskrecijsku ovlast u odabiru preferiranog protokola za prijenos. Kako bi se postigla najveća moguća kvaliteta tržišnih podataka o kojima se izvješćuje, ACER bi trebao biti ovlašten odrediti sve parametre tržišnih podataka o kojima bi ga trebalo izvijestiti. Takvi parametri trebali bi uključivati, među ostalim, referentne jedinice u kojima se dostavljaju podaci o cijenama, referentne jedinice u kojima se dostavljaju podaci o količini, terminske rokove dospijeća transakcije ili podatke o ponudi za kupnju i prodaju prije transakcije i protokole za prijenos koji će se upotrebljavati za slanje potrebnih podataka ACER-u. (53)ACER bi trebao utvrditi i metodologiju koju koristi za pružanje dnevne procjene cijene UPP-a i referentnih vrijednosti za UPP, kao i postupak redovitog preispitivanja te metodologije. (54)Procjena cijena objavljena u skladu s ovom Uredbom trebala bi državama članicama i drugim sudionicima na tržištu omogućiti veću transparentnost u pogledu prevladavajuće cijene uvoza UPP-a u Europu. S druge strane, veća transparentnost cijena trebala bi omogućiti državama članicama i privatnim subjektima sa sjedištem u Uniji da budu informiranije i postupaju usklađenije kad kupuju UPP na globalnim tržištima, a posebno kad koriste pružatelja usluga. Veća koordinacija u kupnji UPP-a trebala bi omogućiti državama članicama da spriječe međusobno nadmetanje višim ponudama ili nude cijene koje nisu u skladu s prevladavajućom tržišnom cijenom. Stoga su procjene cijene i rasponi referentnih vrijednosti objavljeni u skladu s ovom Uredbom ključni za postizanje veće solidarnosti među državama članicama u nabavi ograničenih zaliha UPP-a. (55)Obveza tržišnih operatera da ACER-u pruže informacije o transakcijama s UPP-om je nužna i razmjerna kako bi se ACER-u omogućilo da utvrdi referentne vrijednosti za UPP, posebno s obzirom na to da je usklađena s postojećim obvezama tržišnih operatora na temelju REMIT-a i da će ACER čuvati povjerljivost osjetljivih poslovnih informacija. (56)Title Transfer Facility (TTF) je virtualna lokacija za određivanje cijena u Nizozemskoj, koja zbog svoje visoke likvidnosti često služi kao zamjenska vrijednost za određivanje cijena za europsko tržište plina, pa utječe na ugovore i operacije zaštite od rizika u cijelom EU-i. Pod posebnim uvjetima, nakon provedbe drugih mjera koje se odnose na cijene plina, možda će biti potrebna usmjerena hitna intervencija u cijene na promptnom tržištu TTF-a. Na prijedlog Komisije Vijeće bi trebalo donijeti odluku o uspostavi dinamičnog mehanizma za korekciju tržišta za transakcije prirodnim plinom na promptnom tržištu TTF-a. Najviša cijena koju treba utvrditi mora osigurati sigurnost opskrbe Unije i protok prirodnog plina unutar EU-a te uzeti u obzir utjecaj cijena plina na cijene električne energije. Kako se ne bi utjecalo na protoke unutar EU-a koji bi i dalje trebali omogućavati da prirodni plin odlazi tamo gdje je najpotrebniji, druga čvorišta trgovanja plinom u Uniji trebala bi biti povezana s korigiranom cijenom na promptnom tržištu TTF-a kroz dinamični cjenovni raspon. Pri odlučivanju o prijedlozima za uvođenje mehanizma za korekciju tržišta za čvorišta trgovanja plinom u Uniji trebalo bi razmotriti alternativne mogućnosti, kao što su regulatorne intervencije u mehanizam za određivanje cijena koji se upotrebljava u ugovorima o kupnji plina. (57)Unija je privlačno tržište za međunarodnu opskrbu plinom i smatra se pouzdanim partnerom u trgovini energijom. Prije provedbe bilo kakve tržišne intervencije koja utječe na uvoz, fokus aktivnosti trebao bi biti na suradnji s međunarodnim partnerima i na dogovorenim pristupima kako bi se ograničili mogući rizici. (58)Suočena s mogućnošću velikih poremećaja u opskrbi plinom i nestašica u opskrbi, Unija bi trebala biti spremna brzo primijeniti različite mehanizme solidarnosti kako bi se ublažile izvanredne situacije. U tim izvanrednim okolnostima Vijeće bi na temelju prijedloga Komisije trebalo moći odlučiti o učinkovitom mehanizmu raspodjele plina, uključujući pravila za određivanje cijena, koji bi bio dostupan državama članicama u slučaju izvanrednog stanja na regionalnoj razini ili razini Unije. (59)Uredbom (EU) 2017/1938 već je predviđena mogućnost da države članice tijekom izvanrednog stanja daju prednost u opskrbi plinom određenim kritičnim elektranama na plin s obzirom na njihovu važnost za sigurnost opskrbe električnom energijom i izbjegavanje neravnoteža u mreži. Kritične elektrane na plin i povezane količine plina mogu znatno utjecati na količine plina raspoložive za solidarnost u izvanrednoj situaciji. U tom bi kontekstu države članice trebale privremeno imati mogućnost zatražiti provedbu hitnih mjera solidarnosti ako ne mogu nabaviti kritične količine plina potrebne za osiguravanje nastavka proizvodnje električne energije u kritičnim elektranama na plin. Iz istog bi se razloga i države članice koje pružaju solidarnost trebale imati pravo pobrinuti da rad njihovih kritičnih elektrana na plin nije ugrožen pri pružanju solidarnosti drugoj državi članici. (60)Ako se aktivira mehanizam solidarnosti, trebalo bi dopustiti podnošenje zahtjeva samo za količine plina potrebne za elektrane koje su države članice utvrdile kao kritične za primjerenost europskog elektroenergetskog sustava. Trebalo bi utvrditi najveće ograničenje kritičnih količina plina potrebnih u svakoj državi članici kako bi se očuvala sigurnost opskrbe. Temelj za određivanje takvih ograničenja je metodologija koju ENTSO-E upotrebljava za zimska predviđanja. U iznimnim i primjereno obrazloženim slučajevima države članice trebale bi imati mogućnost prekoračiti najviše graničnu vrijednost utvrđenu u ovoj Uredbi. (61)Ograničenja nametnuta tržišnim operaterima ovom mjerom nužna su kako bi se osigurala sigurnost opskrbe plinom u slučaju smanjene opskrbe plinom i povećane potražnje tijekom zimske sezone. Temelje se na postojećim mjerama utvrđenima u uredbama (EU) 2022/1369 i (EU) 2017/1938 s ciljem povećanja učinkovitosti tih mjera u trenutačnim okolnostima. (62)Određeni kupci, uključujući kućanstva i kupce koji pružaju osnovne socijalne usluge, posebno su osjetljivi na negativne učinke poremećaja u opskrbi plinom. Stoga je Uredbom (EU) 2017/1938 uveden mehanizam solidarnosti među državama članicama kako bi se ublažili učinci ozbiljnoga izvanrednog stanja u Uniji i osigurao dotok plina do kupaca zaštićenih mehanizmom solidarnosti. Međutim, u određenim bi se slučajevima moglo smatrati da ni potrošnja plina zaštićenih kupaca nije nužna; smanjenjem te vrste potrošnje, koja je očito veća od potrebne, ne bi se ugrozili ciljevi utvrđeni u Uredbi (EU) 2017/1938, posebno s obzirom na to da bi nedostatak plina potrošenog u svrhe koje nisu ključne mogao dovesti do ozbiljne štete u drugim privatnim ili komercijalnim sektorima. Stoga bi države članice trebale imati mogućnost da u posebnim okolnostima uštedu plina ostvare i smanjenjem potrošnje zaštićenih kupaca koja nije nužna. Međutim, sve mjere smanjenja koje poduzimaju države članice trebale bi biti strogo ograničene na potrošnju koja nije nužna, a nikako ne bi trebale smanjiti osnovnu uporabu od strane zaštićenih kupaca niti ograničiti njihovu sposobnost da na odgovarajući način griju svoje domove. (63)Države članice i njihova nadležna tijela trebali bi moći slobodno odrediti primjenjive mjere smanjenja i stavke koje se ne bi smatrale nužnom potrošnjom, kao što su grijanje na otvorenom, grijanje bazena u stambenim objektima i drugih dodatnih prostora u stambenim zgradama. Zahvaljujući mogućnosti ograničavanja potrošnje koja nije nužna, države članice trebale bi moći ojačati zaštitne mjere i osigurati opskrbu drugih ključnih sektora, usluga i industrija plinom, omogućujući im da nastave s radom tijekom krize. (64)Sve mjere za smanjenje potrošnje zaštićenih kupaca koja nije nužna trebale bi biti potrebne i razmjerne te bi se trebale primjenjivati posebno u situacijama proglašene krize na temelju članka 11. stavka 1. i članka 12. Uredbe (EU) 2017/1938 ili uzbunjivanja na razini Unije na temelju Uredbe (EU) 2022/1369. Unatoč primjeni mjera za smanjenje potrošnje koja nije nužna, zaštićeni kupci trebali bi i dalje uživati zaštitu od isključivanja. Države članice trebale bi osigurati i da se takvim mjerama ne ograničava zaštita potrebna za ugrožene kupce čija bi se trenutačna potrošnja trebala smatrati nužnom. (65)U slučaju izvanrednog stanja države članice i Unija trebale bi osigurati protok plina na unutarnjem tržištu. To znači da mjere poduzete na nacionalnoj razini ne bi trebale dovesti do problema sa sigurnošću opskrbe u drugoj državi članici i da bi pristup prekograničnoj infrastrukturi trebao biti siguran i tehnički moguć u bilo kojem trenutku. U postojećem zakonodavnom okviru nije predviđen postupak kojim se mogu učinkovito riješiti situacije kad se dvije države članice ne slažu u pogledu mjera koje negativno utječu na prekogranične protoke. Budući da su plinske i elektroenergetske mreže EU-a međusobno povezane, mogući su ozbiljni problemi povezani sa sigurnošću opskrbe, ali i slabljenje jedinstva Unije u odnosu na treće zemlje. Komisija bi stoga trebala biti ovlaštena ocijeniti poduzete nacionalne mjere i, prema potrebi, u razumnom roku provesti arbitražu. U tu bi svrhu Komisija trebala moći zatražiti izmjenu tih mjera ako uoči prijetnje sigurnosti opskrbe plinom drugih država članica ili Unije. S obzirom na iznimnu prirodu trenutačne energetske krize, odluku Komisije trebalo bi odmah primijeniti jer bi se u suprotnom mogla otežati opskrba plinom u Uniji. Stoga bi tijekom razdoblja primjene ove Uredbe trebalo suspendirati primjenu postupaka usklađivanja kako bi se osiguralo funkcioniranje unutarnjeg tržišta. (66)Načelo energetske solidarnosti opće je načelo prava Unije i primjenjuje se na sve, a ne samo na susjedne države članice. Nadalje, učinkovito iskorištavanje postojeće infrastrukture, među ostalim i prekograničnih transportnih kapaciteta i terminala za UPP, važna je za zaštitu sigurnosti opskrbe plinom u duhu solidarnosti. U vrijeme poremećaja u opskrbi plinom na nacionalnoj ili regionalnoj razini ili razini Unije i znatnog prelaska s plina iz plinovoda na UPP države članice trebale bi moći iskoristiti ne samo mogućnosti opskrbe iz susjednih plinovoda, nego i opskrbu iz zemalja koje imaju terminal za UPP. Neke države članice trebale bi moći pružiti solidarnost drugim državama članicama, čak i ako nisu izravno povezane plinovodom ili preko treće zemlje ili drugih država članica. Stoga je primjereno proširiti obvezu pružanja solidarnosti na države članice koje nisu povezane s terminalima za UPP.

(67)U provedbi načela energetske solidarnosti Uredbom (EU) 2017/1938 uveden je mehanizam solidarnosti namijenjen jačanju suradnje i povjerenja među državama članicama u slučaju ozbiljne krize. Pri donošenju mjera potrebnih za provedbu mehanizma solidarnosti države članice moraju se u okviru svojih bilateralnih aranžmana dogovoriti o nizu tehničkih, pravnih i financijskih pitanja u skladu s člankom 13. stavkom 10. iste uredbe. (68)Međutim, unatoč pravnoj obvezi sklapanja bilateralnih aranžmana solidarnosti do 1. prosinca 2018. tek je nekoliko takvih aranžmana dovršeno, čime se ugrožava provedba pravne obveze pružanja solidarne potpore u izvanrednoj situaciji. Komisijin Prijedlog uredbe o unutarnjim tržištima plinova iz obnovljivih izvora i prirodnih plinova te vodika iz prosinca 2020. uključivao je prvi model predloška sporazuma o solidarnosti. Međutim, budući da je taj predložak izrađen prije ničim izazvane agresije Rusije na Ukrajinu i s obzirom na trenutačnu situaciju ekstremne nestašice plina i povećanja cijena te hitnu potrebu za uspostavom privremenih zadanih pravila već za nadolazeću zimu, primjereno je uspostaviti privremeni okvir sa zadanim osnovnim pravilima za pružanje mjera solidarnosti potrebnih u skladu s člankom 13. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2017/1938 koja su učinkovita i brzo provediva, koja ne ovise o dugim bilateralnim pregovorima i koja su prilagođena trenutačnoj situaciji prekomjernih cijena i vrlo nestabilnih cijena plina. (69)Solidarnost bi u načelu trebala biti osigurana na temelju pravične naknade koju izravno plaća država članica koja je zatražila solidarnost ili njezini delegirani subjekti. Naknada bi trebala obuhvaćati cijenu plina, sve stvarne/potencijalne troškove skladištenja, prekogranični transport i povezane troškove. Naknada bi trebala