ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
18.

ističe da je važno da EU pokaže svoju predanost Pariškom sporazumu, među ostalim provedbom Sporazuma uz pomoć zakonodavstva EU-a, uključujući brzim donošenjem Uredbe EU-a o djelovanju u području klime i revizijom Direktive o sustavu EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama, te da se pravodobno ojačaju ciljevi i instrumenti politike EU-a; podsjeća da se sve stranke poziva da do 2020. tajništvu UNFCCC-a dostave dugoročne razvojne strategije za niske emisije stakleničkih plinova za razdoblje do sredine stoljeća; stoga apelira na Komisiju da, kako bi ispunila obvezu iz Sporazuma, do konferencije COP24 pripremi strategiju za smanjenje emisija na nulu do sredine stoljeća za EU, koja bi uključivala ekonomičan plan postizanja cilja nultih neto emisija, koji je usvojen Pariškim sporazumom u cilju da se porast prosječne globalne temperature zadrži na znatno manje od 2 o C i da se nastave ulagati napori da se on ograniči na 1,5 o C; smatra da bi taj proces trebalo pokrenuti što je prije moguće kako bi se omogućila sveobuhvatna rasprava, u kojoj bi Europski parlament trebao imati ključnu ulogu, u partnerstvu s predstavnicima nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, kao i civilnog društva i poslovnog sektora; podsjeća, međutim, da neće biti dovoljno djelovati samo na razini EU-a i stoga poziva Komisiju i Vijeće da pojačaju svoje aktivnosti kako bi potaknuli druge partnere da učine isto;
1.

poziva sve države članice da uvedu odgovarajuće sustave minimalnog dohotka, popraćene mjerama potpore povratka na posao za one koji mogu raditi i programe obrazovanja i osposobljavanja prilagođene osobnoj i obiteljskoj situaciji korisnika, kako bi se pružila potpora kućanstvima s neprimjerenim dohotkom i kako bi im se omogućio dostojanstven životni standard; ističe da bi taj minimalni dohodak trebao biti posljednja mreža socijalne zaštite i da bi se trebao sastojati od adekvatne financijske potpore i zajamčenog pristupa kvalitetnim uslugama i aktivnih radnih politika kao učinkovit način za borbu protiv siromaštva i osiguravanje pristojne egzistencije za one koji za to nemaju dovoljno resursa; u tom pogledu naglašava da je pravo na socijalnu pomoć temeljno pravo i da odgovarajući programi minimalnog dohotka pomažu ljudima da imaju dostojanstven život, u potpunosti sudjeluju u društvu i da su samostalni u cjelokupnom životnom ciklusu;
24.

potiče učinkovitu provedbu rodne ravnopravnosti, jačanje žena i politiku za uključivanje žena u sve sfere političkog, gospodarskog i društvenog života u cilju jačanja njihova aktivnog sudjelovanja u društvu, vođenja neumoljive borbe protiv femicida, jamčenja njihove tjelesne i psihičke sigurnosti, olakšavanja ravnopravnog pristupa tržištu rada, vlasništvu zemlje te jednakosti pri zapošljavanju i osiguravanja njihovih temeljnih prava, uključujući seksualna i reproduktivna prava; naglašava važnost poboljšanja života djevojčica i žena; ističe da je pristup obrazovanju od ključne važnosti i može voditi društvenoj i gospodarskoj transformaciji; pozdravlja u tom smislu Međuameričku konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju i iskorjenjivanju nasilja prema ženama („Konvencija iz Konvencija iz Belem do Para”) iz 1994. i poziva svoje tajništvo da Mehanizmu za praćenje Konvencije iz Belem do Para da važniju ulogu; pozdravlja stupanje na snagu Konvencije iz Istanbula Vijeća Europe iz 2016. i poziva države obje regije koje još nisu pristupile toj Konvenciji da to učine;
I.

budući da su privatna zaštitarska društva optuživana za sudjelovanje u brojnim povredama ljudskih prava i incidentima koji su doveli do gubitka života; budući da se takvi incidenti razlikuju s obzirom na vrijeme i zemlju te u nekim slučajevima predstavljaju ozbiljne povrede međunarodnog humanitarnog prava, uključujući ratne zločine; budući da je za neke od tih slučajeva pokrenut sudski postupak; budući da je to, zajedno s manjkom transparentnosti, negativno utjecalo na napore međunarodne zajednice u spomenutim zemljama i otkrilo znatne nedostatke u strukturama odgovornosti zbog, među ostalim, stvaranja brojnih razina podružnica ili podugovora u različitim zemljama, osobito u lokalnima, što u nekim slučajevima dovodi do nemogućnosti jamčenja osnovne sigurnosti civilnog stanovništva u zemljama domaćinima;
46.

pozdravlja osnivanje Istražnog povjerenstva o Siriji od strane Vijeća za ljudska prava te uspostavu međunarodnog, nepristranog i neovisnog mehanizma od strane Opće skupštine UN-a radi pružanja pomoći u istragama teških zločina počinjenih u Siriji; ističe potrebu za uspostavom sličnog neovisnog mehanizma u Iraku te poziva sve države članice EU-a, sve strane uključene u sukob u Siriji, civilno društvo i cjelokupnu organizaciju UN-a da u potpunosti surađuju sa spomenutim mehanizmom i pruže mu sve informacije i dokumentaciju u svojem posjedu koje bi mogle doprinijeti ispunjavanju njegova mandata; zahvaljuje državama članicama EU-a koje su financijski doprinijele spomenutom mehanizmu i poziva one koje to nisu učinile da to učine;
36.

crowdsourcing ); podsjeća na to da Direktiva o radnom vremenu predstavlja zdravstvenu i sigurnosnu mjeru; poziva na provedbu odluka Suda Europske unije kojima se potvrđuje da dežurstvo u mjestu rada ulazi u radno vrijeme i da se kao naknada mora dobiti vrijeme za odmor; podsjeća na to da u skladu s Poveljom o temeljnim pravima Europske unije i Direktivom br. 2003/88/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. studenoga 2003. o određenim vidovima organizacije radnog vremena ( 34 ) (Direktiva o radnom vremenu), svaki radnik ima pravo na ograničenje najduljeg radnog vremena, na dnevni i tjedni odmor te na plaćeni godišnji odmor; naglašava da je potrebno osigurati da se ta prava primjenjuju na sve radnike, uključujući radnike koji rade ovisno o potrebi, radnike s marginalnim ugovorom na nepuno radno vrijeme i radnike zaposlene eksternalizacijom poslova internetskim korisnicima (); podsjeća na to da Direktiva o radnom vremenu predstavlja zdravstvenu i sigurnosnu mjeru; poziva na provedbu odluka Suda Europske unije kojima se potvrđuje da dežurstvo u mjestu rada ulazi u radno vrijeme i da se kao naknada mora dobiti vrijeme za odmor;
9.

poziva Komisiju da se zalaže za mogućnost popravka proizvoda i to: — poticanjem i olakšavanjem mjera zahvaljujući kojima mogućnost popravka robe postaje privlačna potrošačima, — korištenjem građevinskih tehnika i materijala zahvaljujući kojima je popravak predmeta ili zamjena njegovih dijelova jednostavnija i jeftinija; potrošači se ne bi trebali naći u začaranom krugu popravaka i odražavanja neispravnih proizvoda, — traženjem da se, u slučaju ponavljajuće nesukladnosti ili razdoblja popravka koje je duže od mjesec dana, jamstvo produži za razdoblje koje odgovara vremenu potrebnom za obavljanje popravka, — zahtijevanjem da dijelovi koji su ključni za funkcioniranje proizvoda budu zamjenjivi i da ih je moguće popraviti, i to uključivanjem mogućnosti popravka proizvoda među njegove temeljne značajke, kada je to korisno, te traženjem da se osnovni sastavni dijelovi kao što su baterije i LED žarulje ne ugrađuju fiksno u proizvode, osim ako je to opravdano iz sigurnosnih razloga, — zahtijevanjem da proizvođači u trenutku kupnje na raspolaganje stave vodič za održavanje i upute za popravak, posebno za proizvode za koje su održavanje i popravak važni, i to kako bi se poboljšala mogućnost produženja vijeka trajanja proizvoda, — osiguravanjem mogućnosti da se umjesto izvornih dijelova koriste zamjenski dijelovi jednake kvalitete i učinkovitosti, u svrhu popravljanja svih proizvoda u skladu s mjerodavnim pravom, — kada je to izvedivo, uvođenjem postupka normizacije rezervnih dijelova i alata koji su potrebni za popravak kako bi se poboljšala učinkovitost servisa koji vrše popravak, — traženjem od proizvođača da servisima za popravak, kada to zatraže, vodiče za održavanje i upute za popravak dostave na različitim jezicima; — poticanjem proizvođača da razviju tehnologiju baterija kojom bi se osiguralo da vijek trajanja baterija i akumulatora bolje odgovara očekivanom vijeku trajanja proizvoda ili, kao druga mogućnost, kako bi zamjena baterija postala dostupnija po cijeni koja je razmjerna cijeni proizvoda;
23.

pozdravlja nedavne inicijative za poticanje učinkovitosti resursa, među ostalim promicanjem sprečavanja nastanka otpada, njegove ponovne uporabe i recikliranja, ograničavanjem obnavljanja energije na materijale koji se ne mogu reciklirati i postupnim ukidanje odlaganje otpada koji se može reciklirati i oporabiti, kao što je izneseno u akcijskom planu za kružno gospodarstvo i prijedlogu novih, ambicioznih ciljeva EU-a u pogledu otpada, kojima će se, među ostalim, pridonijeti ispunjavanju 12. cilj održivog razvoja i smanjenju morskog otpada; prepoznaje da će za postizanje ciljeva održivog razvoja i ispunjenja ciljeva u pogledu klimatskih promjena na troškovno učinkovit način biti potrebni povećanje učinkovitosti resursa te će se njihovim ispunjavanjem do 2050. smanjiti godišnje emisije stakleničkih plinova za 19 % i emisije stakleničkih plinova zemalja članica skupine G7 do 25 %; upućuje na činjenicu da 12 od 17 ciljeva održivog razvoja ovisi o održivoj uporabi prirodnih resursa; ističe važnost održive potrošnje i proizvodnje s pomoću veće učinkovitosti, smanjenja onečišćenja, potražnje za resursima i otpada; naglašava da je potrebno odvojiti rast od iskorištavanja resursa i posljedica za okoliš; poziva Komisiju da izrađuje redovita izvješća o kružnom gospodarstvu koja detaljnije prikazuju njegovo stanje i trendove i omogući izmjenu postojećih politika na temelju objektivnih, pouzdanih i usporedivih informacija; isto tako poziva Komisiju da zajamči da kružno gospodarstvo rezultira značajnim padom u korištenju neprerađenih sirovina, smanjenjem otpadnih materijala, proizvodima duljeg životnog vijeka te iskorištavanjem nusproizvoda i viška materijala koji su se prije smatrali tokovima otpada; poziva Komisiju da predloži ambicioznu i sveobuhvatnu strategiju za plastiku, pridržavajući se pritom cilja u vezi s ekološki prihvatljivim gospodarenjem kemikalijama do 2020. i uzimajući u obzir cilj koji se odnosi na cikluse netoksičnih materijala utvrđen u Sedmom programu djelovanja za okoliš; smatra da je usklađeno djelovanje na europskoj razini protiv rasipanja hrane ključno za ispunjavanje 2. cilja održivog razvoja; ističe cilj EU-a o rasipanju hrane za 50 % do 2030.;
35.

pozdravlja novu trgovinsku i ulagačku strategije za Europsku uniju, „Trgovina za sve”; traži da Komisija u okviru svoje trgovinske i ulagačke politike i sporazuma o slobodnoj trgovini pristupi rješavanju izazova povezanih s rastom globalnih vrijednosnih lanaca uzimanjem u obzir sljedećih mjera: (a) jačanje ex ante procjene učinka na održivost trgovine, dodajući im zahtjeve za procjenjivanje u pogledu ljudskih prava i rodnih pitanja, te uvođenje obveznih i javno dostupnih ex post procjena učinka na održivost trgovine, koje uključuju doprinos civilnog društva; (b) potpuno provođenje preporuka Parlamenta iz 2010. i 2016. u pogledu poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini, koja bi trebala uključivati opsežna, provediva i ambiciozna poglavlja o trgovini i održivom razvoju i razmatranje sljedećih aspekata: i. obvezu svih strana da ratificiraju i provedu osam temeljnih i četiri prioritetne konvencije ILO-a, kao i međunarodne multilateralne sporazume o okolišu; ii. obuhvaćanje odredbi o ljudskim pravima i poglavlja o trgovini i održivom razvoju u opće mehanizme za rješavanje sporova, na ravnopravnoj osnovi s drugim dijelovima sporazuma; iii. mogućnost podnošenja pritužbi i traženja pravnog sredstva u okviru postupka za pritužbe za socijalne partnere i civilno društvo; iv. odvraćajuće i učinkovite mjere: uključujući i novčane kazne, u slučaju ozbiljnih, dokazanih kršenja odredbi o trgovini i održivom razvoju; (c) uključivanje provedivih odredbi u pogledu borbe protiv korupcije i zaštite zviždača u nadležnosti Unije u sve buduće sporazume o slobodnoj trgovini i ulagačke sporazume; u tom pogledu ističe da bi potpisnice trgovinskih i ulagačkih sporazuma trebale poduzimati mjere kojima se promiče aktivno sudjelovanje privatnog sektora, organizacija civilnog društva i domaćih savjetodavnih skupina u provedbi antikorupcijskih programa i odredbi sadržanih u međunarodnim trgovinskim i ulagačkim sporazumima; (d) uključivanje klauzula o mirovanju za utvrđivanje minimalne razine socijalnih, ekoloških i sigurnosnih standarda u svim sporazumima o slobodnoj trgovini EU-a, uključujući zdravlje i dobrobit životinja, čime se sprečava da stranke spuste svoje socijalne, ekološke i sigurnosne standarde radi promicanja izvoza i privlačenja ulaganja; (e) uključivanje odredbi o poreznoj transparentnosti (uključujući ključne standarde transparentnosti OECD-a) te jačanju suradnje u borbi protiv pranja novca, poreznih prijevara, utaja poreza i izbjegavanje plaćanja poreza u sporazume o slobodnoj trgovini, kako bi se to pravi način odrazilo u zahtjevima za otvaranje tržišta za financijske usluge; (f) dopunjavanje prethodno navedenih odredbi popratnim mjerama za zemlje u razvoju i strogi nadzor njihove provedbe, uključujući i kroz doprinose nacionalnih parlamenata i dionika koji uključuju civilno društvo; (g) povećano povezivanje bilateralno dogovorenih prioriteta za provedbu poglavlja o trgovini i održivom razvoju u sporazumima o slobodnoj trgovini i sredstava potpore iz programa razvojne suradnje EU-a;
F.

budući da korupcija, prijeteći učvršćivanju demokracije i provedbi ljudskih prava i potkopavajući državne vlasti, može dovesti do društvenih nemira, uključujući nasilje, građanskih prosvjeda i velike političke nestabilnosti; budući da je korupcija i dalje sustavno zanemarivan katalizator sukoba u zemljama u razvoju, koji dovodi do široko rasprostranjenog kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te do nekažnjavanja počinitelja; budući da je postojeći status quo u pogledu korupcije te nezakonito bogaćenje na položajima u državnoj vlasti dovelo do preuzimanja moći i održavanja kleptokrata na vlasti;
12.

prepoznaje vrijednost ex ante uvjeta, posebno onog o strategijama istraživanja i inovacija za pametnu specijalizaciju (RIS3), kojima se i dalje podupire strateško programiranje europskih strukturnih i investicijskih fondova i koji su doveli do veće usmjerenosti politike na rezultate; napominje da se ex ante uvjetima europskim strukturnim i investicijskim fondovima omogućuje učinkovito podržavanje ciljeva Europe nakon 2020. ne dovodeći u pitanje ciljeve kohezijske politike kako su navedeni u Ugovoru;
—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije o slobodi poslovnog nastana, posebice u predmetima SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd/Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG/Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam/Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV/Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd/Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15) i The Queen/H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and Commissioners General Trust plc. (16),
34.

pozdravlja održavanje makroekonomske stabilnosti, smanjenje stope nezaposlenosti i kontinuiranu predanost vlade promicanju rasta i zapošljavanja s pomoću tržišnih gospodarskih politika, no zabrinut je zbog održivosti javnog duga i činjenice da je nezaposlenost i dalje visoka, a sudjelovanje na tržištu rada vrlo slabo, osobito kada je riječ o mladima, ženama i osobama s invaliditetom; nadalje, potiče nadležna tijela da se uhvate u koštac s dugotrajnom i strukturnom nezaposlenošću, da promiču suradnju u području gospodarske politike, da bolje usklade obrazovanje s potražnjom na tržištu rada te da razviju ciljanu strategiju o načinu na koji se mladi i žene mogu bolje integrirati u tržište rada; zabrinut je zbog odljeva visokoobrazovanih mladih stručnjaka te odlučno poziva vladu da razvije programe koji će omogućiti povratak visokoobrazovanih mladih stručnjaka i njihovo sudjelovanje u političkim postupcima i postupcima donošenja odluka; poziva na to da se poduzmu koraci u cilju unapređivanja fiskalne discipline i transparentnosti te povećanja kapaciteta proračunskog planiranja; potiče načelo uravnoteženog proračuna; napominje da pouzdano i predvidljivo regulatorno okružje za poduzeća dovodi do veće makroekonomske stabilnosti i rasta; u tom smislu poziva na odgovarajuće savjetovanje sa svim dionicima;
Y.

budući da se podcjenjuje stopa nezaposlenosti žena s obzirom na to da mnoge žene nisu registrirane kao nezaposlene, posebno one koje žive u ruralnim ili udaljenim područjima, a mnoge od njih posvećuju se isključivo kućanskim poslovima i skrbi o djeci; budući da to stvara razlike u njihovim mirovinama;
11.

nadalje, podsjeća da dugoročna strateška narav ulaganja u okviru kohezijske politike znači da rezultati ponekad nisu vidljivi odmah, što šteti vidljivosti instrumenta kohezijske politike, posebno u usporedbi s drugim alatima Unije kao što je Europski fond za strateška ulaganja (EFSI); stoga poziva na to da se komunikacijske aktivnosti po potrebi nastave do isteka četiri godine nakon završetka projekta; naglašava da su rezultati određenih ulaganja (posebno onih u ljudski kapital) manje vidljivi i teže ih je kvantificirati u usporedbi s „fizičkim” ulaganjima te poziva na temeljitiju i diferenciraniju ocjenu dugoročnih učinaka kohezijske politike na život građana; osim toga smatra da posebnu pozornost treba posvetiti aktivnostima ex post evaluacije i komunikacije o doprinosu fondova ESI strategiji Unije za pametan, održiv i uključiv rast, kao dugoročnoj europskoj razvojnoj strategiji;
21.

žali zbog toga što u prvoj fazi pojačanog financiranja nije postojalo ograničenje koncentracije; podsjeća na to da je prometni sektor dao najveći doprinos EFSU-u, i to s 2,2 milijarde EUR od ukupno 8 milijardi EUR, što predstavlja više od 25 % ukupnih sredstava jamstvenog fonda; sa zabrinutošću napominje da je prometni sektor primio samo oko 13 % do danas mobiliziranog i raspoloživog ukupnog ulaganja u okviru komponente za infrastrukturu i inovacije EFSU-a, što je daleko od ograničenja od 30 % utvrđenog za svaki pojedini sektor; poziva Odbor za ulaganja da posebnu pozornost posveti projektima u prometnom sektoru s obzirom na to da su oni i dalje vrlo slabo zastupljeni u portfelju ulaganja, a promet ima važnu ulogu u gospodarskom rastu i sigurnosti potrošača;
podsjeća da je cilj Obzora 2020. doprinijeti izgradnji društva i gospodarstva koji se temelje na znanju i inovacijama te ojačati znanstvenu i tehnološku bazu te naposljetku europsku konkurentnost i to upotrebom dodatnih nacionalnih i javnih i privatnih financijskih sredstava za istraživanje i razvoj, kao i doprinošenjem postizanju cilja da se do 2020. u istraživanje i razvoj ulaže 3 % BDP-a; žali što je EU 2015. u istraživanje i razvoj uložio samo 2,03 % BDP-a, s različitim postotcima u različitim zemljama, koji su se kretali od 0,46 % do 3,26 % ( 17 ) , dok glavni globalni konkurenti bilježe veće rashode za istraživanje i razvoj nego EU;
79.

napominje da se program Natura 2000 ne primjenjuje u francuskim najudaljenijim regijama iako one imaju izvanrednu biološku raznolikost, oslabljenu utjecajima klimatskih promjena; stoga poziva na uspostavu posebnih mehanizama zaštite te na to da se pripremne aktivnosti za program BEST učine trajnima stvaranjem trajnog mehanizma za financiranje projekata biološke raznolikosti, vrednovanje usluga ekosustava i prilagodbu na klimatske promjene u europskim prekomorskim područjima;
K.

budući da je virusni hepatitis jedna od glavnih prijetnji javnom zdravlju u svijetu i da od kroničnog hepatitisa B (6) pati otprilike 240 milijuna ljudi, a od kroničnog hepatitisa C otprilike 150 milijuna ljudi; budući da se procjenjuje da u europskoj regiji SZO-a s kroničnim hepatitisom B živi 13,3 milijuna ljudi, a s hepatitisom C 15 milijuna ljudi; budući da, osim toga, hepatitis B svake godine prouzroči otprilike 36 000, a hepatitis C otprilike 86 000 smrtnih slučajeva u državama članicama u europskoj regiji SZO-a;
(bc)

da naglasi vodeću uloga EU-a u procesu koji je doveo do toga da Opća skupština UN-a u rujnu 2015. donese Program održivog razvoja do 2030. i njegovih 17 ciljeva održivog razvoja; da poduzme konkretne korake kako bi se osigurala učinkovita provedba Programa održivog razvoja do 2030. i 17 ciljeva održivog razvoja kao važnih instrumenata za sprečavanje i održivi razvoj; da radi na poboljšanju života budućih naraštaja te da potiče i podržava države da preuzmu odgovornost i uspostave nacionalne okvire za postizanje 17 ciljeva održivog razvoja; da potiče države članice UN-a da ispune svoje obveze u vezi s izdacima za razvojnu pomoć i da pozove na usvajanje čvrstog okvira pokazatelja i na korištenje statističkih podataka za praćenje napretka i jamčenje odgovornosti za ocjenjivanje stanja u zemljama u razvoju, praćenja napretka i osiguranja odgovornosti; ustraje na tome da, osim BDP-a, treba pratiti i druge pokazatelje kako bi se što točnije utvrdila stvarna situacija u zemljama u razvoju i kako bi se provodilo učinkovito suzbijanje siromaštva s ciljem održivog razvoja, posebno u slučaju zemalja sa srednjim dohotkom; da pozove na inicijative diljem EU-a u promicanju i zaštiti prava žena; da pozove na potpunu provedbu Pekinške platforme za djelovanje i Programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) te usklađenosti politika radi održivog razvoja;
5.

napominje da će se, prema procjenama, sredstva dodijeljena za financijske instrumente iz Europskog fonda za regionalni razvoj, Kohezijskog fonda i Europskog socijalnog fonda gotovo udvostručiti ako usporedimo razdoblje od 2007. do 2013., kada su iznosila 11,7 milijardi EUR, i razdoblje od 2014. do 2020., kada bi trebala iznositi 20,9 milijardi EUR; napominje da bi za financijske instrumente stoga bilo namijenjeno 6 % ukupnih dodijeljenih sredstava u okviru kohezijske politike u razdoblju od 2014. do 2020. koja iznose 351,8 milijardi EUR, u usporedbi s 3,4 % od 347 milijardi EUR dodijeljenih u razdoblju od 2007. do 2013.;
58.

pozdravlja činjenicu da se ex ante i ex post kontrolama Zajednice otkriva sve više slučajeva nepravilnosti; međutim, smatra da je prevencija jednostavnija od nadoknade gubitaka te da bi uvijek trebala postojati odredba za neovisnu ex ante procjenu projekata koji će se financirati; stoga potiče države članice da bolje provode ex ante kontrole uz pomoć Komisije te da se koriste svim raspoloživim informacijama kako bi spriječile pogreške i nepravilno isplaćene iznose u pogledu fondova EU-a; podsjeća u tom pogledu da se proračunska ograničenja ne mogu navesti kao razlozi za smanjenje broja osoblja uključenog u te ex ante kontrole jer se sprečavanje nepravilnosti uvijek isplati;
14.

žali zbog činjenice da je 2015. samo 28 % europskih kućanstava u ruralnim područjima imalo brzu fiksnu internetsku vezu i da je prosječna pokrivenost mrežom 4G u ruralnim područjima EU-a samo 36 %, iako za cijeli EU iznosi 86 %, te skreće pozornost na hitnu potrebu pružanja stalne potpore za ekspanziju širokopojasnog interneta u ruralnim područjima s obzirom na to da je brza širokopojasna internetska veza neophodna kako bi se upotrebljavale usluge e-uprave i imalo koristi od njih; stoga poziva Komisiju i države članice da nakon 2020., u okviru Instrumenta za povezivanje Europe ili drugih prikladnih programa EU-a, nastave na odgovarajući način financirati ekspanziju širokopojasnog interneta, infrastrukturu digitalnih usluga i prekogranične interakcije javnih uprava, čime će se osigurati dugoročna održivost; u tom pogledu poziva operatore da više ulažu u infrastrukturu kako bi se povećala povezivost u ruralnim područjima te da se pobrinu za to da i ruralna područja imaju koristi od mreža vrlo velikog kapaciteta u obliku mreže 5G s obzirom da će to biti jedan od temelja našeg digitalnog društva;