U petogodišnjem izvješću o provedbi Direktive za 2017. godinu navodi se i broj životinja koje su uzgojene i usmrćene, ali nisu korištene u postupcima. To omogućuje, prvi put sada te zatim svakih pet godina, da se dobije sveobuhvatna slika o svim životinjama koje su potrebne u svrhe istraživanja i testiranja u EU-u.

Svih 28 država članica dostavilo je podatke za razdoblje od 2015. do 2017. u skladu s Provedbenom odlukom Komisije 2012/707/EU od 14. studenoga 2012. o uspostavi obrasca za dostavu informacija u skladu s Direktivom.

Uredbom je ukinuta i obveza Komisije da podnosi statističko izvješće Europskom parlamentu i Vijeću. Međutim, s obzirom na to da je jedan od glavnih ciljeva Direktive veća transparentnost, Komisija smatra primjerenim, kao i potrebnim u interesu drugih ciljeva Direktive, da se podaci koje su dostavile države članice objavljuju jednom godišnje do 2022.

Uredbom (EU) 2019/1010 („Uredba”) izmijenjen je članak 54. stavak 2. kako bi se od država članica zahtijevalo da Komisiji dostavljaju statističke podatke elektroničkim prijenosom u nesažetom formatu. Budući da je Uredba donesena u lipnju 2019., prvi godišnji skup podataka u skladu s novim tekstom članka 54. stavka 2. bit će prikupljen 2020. i dostavljen Komisiji do 10. studenoga 2021. Zatim će ti podaci država članica biti dostupni 2022. putem baze podataka s otvorenim pristupom, zajedno s njihovim sažetim izvješćem.

U ovom se izvješću iznose statistički podaci o korištenju životinja u znanstvene svrhe u državama članicama Europske unije u razdoblju od 2015. do 2017. u skladu s Direktivom 2010/63/EU („Direktiva”) o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe. Obveza država članica da prikupljaju statističke podatke obuhvaćena je člankom 54. stavkom 2. Direktive.

Očekuje se, u skladu s ciljevima Direktive, da će to dodatno olakšati utvrđivanje područja korištenja životinja na koja se treba usredotočiti u cilju razvoja i vrednovanja alternativnih pristupa.

Kako bi se intenzivirao rad na poboljšanju transparentnosti korištenja životinja u EU-u, statistički podaci sada su mnogo detaljniji i potpuniji. To omogućuje mnogo bolje razumijevanje o tome kada i kako se životinje još uvijek koriste u znanosti u EU-u.

Osim smjernica u Okviru za ocjenjivanje težine postupaka, koje je pripremila Komisija zajedno s dionicima, neke države članice osobito su se založile u cilju poboljšanja kvalitete podataka. Nadalje, neke organizacije dionika ponudile su radionice za rješavanje problema u izvješćivanju o težini postupaka. Poduzimanjem tih i drugih inicijativa očekuje se da će se kvaliteta statističkih podataka i dalje poboljšavati. Stoga je jasno da neke fluktuacije brojki, pa čak i one koje se u ovoj ranoj fazi mogu doimati kao trendovi, mogu biti posljedica boljeg razumijevanja obveza izvješćivanja. Naposljetku, iz tih istih razloga prerano je za donošenje čvrstih zaključaka o trendovima samo na temelju podataka iz prve tri godine.

Kontrolom kvalitete podataka otkriveni su nedostaci, ali ukupna je ocjena pokazala da je kvaliteta prihvatljiva. Neki elementi novog izvješćivanja pokazali su se vrlo zahtjevnima, te su države članice i Komisija morale uložiti mnogo truda. To se posebno odnosi na izvješćivanje o težini postupka koju su iskusile životinje i dosljednosti u izvješćivanju o korištenju životinja za održavanje genetski modificiranih životinja unutar država članica i među njima te tijekom vremena.

1.područje primjene uključuje nove razrede životinja, i to sve vrste glavonožaca. Osim toga, obuhvaćeno je stvaranje i održavanje (uzgoj) genetski modificiranih životinja;

Imajući to na umu, jedina ograničena usporedba koja se može pokušati izvršiti odnosi se na broj životinja koje su se koristile prvi put u svrhe istraživanja i testiranja . Međutim, čak i u tome usporedba nije očita jer (1) prethodna izvješća nisu uključivala vrste beskralježnjaka, koje su sada uključene, i (2) prethodne brojke djelomično su uključivale one životinje koje su se koristile za stvaranje genetski modificiranih životinjskih linija (koje su sada odvojene), tako da usporedba podataka iz 2011. sa sadašnjim podacima ostaje samo kao procjena. Glavne su razlike sažete u nastavku:

U razdoblju od 2015. do 2017., usprkos tome što se stvaranje novih genetski modificiranih životinjskih linija povećalo za 7 %, ukupan broj životinja koje su se koristile za stvaranje i održavanje genetski modificiranih životinja smanjio se za gotovo 20 %. Međutim, dio tog smanjenja može se pripisati boljem razumijevanju zahtjeva za izvješćivanje unutar tih kategorija (tablica 2.).

Od 2015. do 2017. ukupan broj životinja neznatno se smanjio s 9,59 milijuna (2015.) na 9,39 milijuna (2017.). Međutim, 2016. zabilježeno je neznatno povećanje na 9,82 milijuna, čime nije potvrđen jasan trend (tablica 1.).

U razdoblju od 2015. do 2017. broj životinja rođenih u EU-u kod neregistriranog uzgajivača smanjio se (–23 %), dok se broj životinja rođenih izvan Europe povećao (+60 %) zbog uvoza šišmiša (koji nisu uzgojeni u Europi).

Broj primata osim čovjeka povećao se za 15 %. Dugorepi makaki, koji je 2017. činio 88 % primata osim čovjeka, bio je najčešće korištena vrsta primata osim čovjeka i njegov se broj u razdoblju od 2015. do 2017. povećao za 16 %. Neznatno se povećao i broj marmozeta, rezusa i drugih majmuna Starog svijeta. U razdoblju 2015.–2017. smanjen je broj drugih primata osim čovjeka. Zabilježeno je malo povećanje broja kunića (+2 %).

Kad je riječ o specifičnim skupinama vrsta, u razdoblju od 2015. do 2017. broj vodozemaca, glavonožaca i gmazova ukupno se smanjio za 42 %, hrčaka za 37 %, konja, magaraca i križanaca za 25 % te ptica za 11 %. Isto tako, neznatno se smanjio broj pasa (–6 %), mačaka (–5 %), štakora (–5 %) i riba (–4 %). Broj ovaca i koza smanjio se za 9 %, dok se broj goveda povećao (+14 %).

Tablica 5. Ukupni broj korištenja životinja u istraživanju i testiranju od 2015. do 2017.

U razdoblju od 2015. do 2017. ukupan broj korištenja (prvo korištenje i svako sljedeće ponovno korištenje) za istraživanje i testiranje smanjen je za 2 %, s 9,78 milijuna korištenja 2015. na 9,58 milijuna korištenja 2017. Međutim, 2016. zabilježeno je povećanje na 10,03 milijuna (tablica 5.).

U razdoblju od 2015. do 2017. broj NHP-ova koji su potjecali iz samoodrživih kolonija ostao je stabilan. Međutim, u skladu s ciljevima Direktive, broj NHP-ova druge ili više generacije uzgojenih u tu svrhu znatno se povećao (+67 %). Godine 2017. nijedan od NHP-ova koji su se koristili prvi put nije bio uhvaćen u divljini.

Godine 2017. težina postupka u 51 % korištenja ocijenjena je kao „blaga” (do i uključujući), u 32 % kao „umjerena”, u 11 % kao „teška” te u 6 % kao „nepovratna ”. U razdoblju od 2015. do 2016. broj teških postupaka proporcionalno se povećao, uglavnom zbog toga što su se povećala korištenja za dijagnoze bolesti (tablica 6.). U razdoblju od 2016. do 2017. udio teških postupaka ostao je isti.

Važno je napomenuti da je izvješćivanje o stvarnoj težini postupka vjerojatno najproblematičniji element za ostvarivanje dosljednog izvješćivanja unutar država članica i među njima te tijekom vremena. Stoga ne bi trebalo donositi čvrste zaključke o rezultatima tih prvih godina izvješćivanja.

2015. 2016. 2017. Nepovratna 6 % (622 034) 6 % (620 848) 6 % (621 054) Blaga (do i uključujući) 54 % (5 330 549) 52 % (5 239 321) 51 % (4 865 721) Umjerena 31 % (3 010 980) 31 % (3 101 054) 32 % (3 071 828) Teška 8 % (819 007) 11 % (1 067 275) 11 % (1 023 138) Ukupno 100 % (9 782 570) 100 % (10 028 498) 100 % (9 581 741)

Tablica 6. Težina postupka

Analizirajući sve potkategorije namjena, testiranje učinkovitosti šarže rezultiralo je najvećim brojem teških postupaka (preko 264 tisuće korištenja), nakon čega slijede studije o živčanom sustavu (preko 87 tisuća korištenja) i dijagnoze bolesti (preko 81 tisuće) (slika 4.).

Slika 4. Teški postupci u korištenju životinja za istraživanje i testiranje 2017.

Uzimajući u obzir udio teških postupaka unutar potkategorije: proizvodnja monoklonskih protutijela u ascitesu imala je najveći postotak (u 70 % korištenja u tu svrhu postupak je kategoriziran kao težak – slika 10.), nakon čega slijedi dijagnoza bolesti (54 % – slika 6.) i studije akutne toksičnosti u području ekotoksičnosti (37 % – slika 8.).

Analizirajući potkategorije s više od 30 tisuća korištenja, najmanji postotak u pogledu težine postupka (tj. teški postupci koji čine manje od 1 % svih korištenja u toj potkategoriji) odnosi se na proizvodnju proizvoda na osnovi krvi (slika 11.), očuvanje životinjskih vrsta (slika 4.), obrazovanje i osposobljavanje (slika 4.) i testiranje toksičnosti za preosjetljivost kože (slika 8.).

3.3.3.Korištenja životinja u svrhe istraživanja

Korištenja u vezi s istraživanjem dijele se na temeljna istraživanja s jedne strane te na translacijska i primijenjena istraživanja s druge strane.

Na temeljna istraživanja 2017. odnosilo se preko 4,3 milijuna korištenja. Četiri su glavna područja temeljnih istraživanja živčani sustav, imunosni sustav, onkologija i etologija/ponašanje životinja/biologija životinja, što ukupno čini više od polovine korištenja u temeljnim istraživanjima (slika 5.).

Slika 5. Korištenja u vezi s temeljnim istraživanjima 2017. prema vrsti istraživanja i težini

Na translacijska i primijenjena istraživanja odnosilo se oko 2,2 milijuna korištenja životinja 2017. Četiri su glavna područja takvih istraživanja bila rak kod ljudi, živčani i duševni poremećaji kod ljudi, zarazne bolesti kod ljudi te bolesti i poremećaji kod životinja (slika 6.).