KOMUNIKACIJA KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU, VIJEĆU, EUROPSKOM GOSPODARSKOM I SOCIJALNOM ODBORU I ODBORU REGIJA Strategija proširenja i glavni izazovi 2014. − 2015. /* COM/2014/0700 final */





Dovršetak temelja za vjerodostojnost I. Plan proširenja – postignuća i izazovi U posljednjih pet godina Komisija je osnažila vjerodostojnost politike proširenja i povećala svoju moć preobrazbe većom usmjerenošću na temeljne reforme na samom početku postupka proširenja. Komisija je posebno istaknula tri stupa: vladavinu prava, gospodarsko upravljanje i reformu javne uprave. U svojoj Komunikaciji[1] o strategiji proširenja u 2012. Komisija je uvela novi pristup vladavini prava. U Komunikaciji iz 2013.[2], Komisija je uspostavila okvir za jačanje gospodarskog upravljanja na temelju iskustva Europskog semestra. Komisija ove godine uvodi nove ideje za podupiranje reforme javne uprave u zemljama kandidatkinjama za pristupanje. Navedena su tri stupa međusobno povezana i napredak u tome području bit će od ključne važnosti prilikom donošenja odluke o tome kada će te države biti u potpunosti spremne pristupiti EU-u. Politikom proširenja EU-a pridonosi se zajedničkim pogodnostima mira, sigurnosti i blagostanja u Europi. Njome se jača politička i gospodarska snaga EU-a i ona ima snažan preobražavajući učinak na uključene države. Dobro pripremljenim postupkom pristupanja osigurava se da proširenje ne ide na štetu učinkovitosti Unije. U svibnju se obilježava deseta godišnjica od pristupanja deset država članica u 2004. i ona služi kao podsjetnik na ostvareni napredak. Usporedo s proširenjem EU-a povećavaju se prilike za naše tvrtke, financijske ulagače, potrošače, turiste, studente i vlasnike nekretnina. Od pristupanja su koristi imale i zemlje koje su pristupile EU-u i stare države članice. Povećala se trgovina i ulaganja. Širom primjenom okolišnih, potrošačkih i ostalih normi EU-a poboljšala se kvaliteta života građana. Za države zapadnog Balkana ključan je čimbenik stabilizacije jasna perspektiva članstva u EU-u koje odobravaju države članice EU-a. Tom se perspektivom potiče ostvarenje nužnih uvjeta, uključujući uvjeta iz Procesa stabilizacije i pridruživanja. Od velike su važnosti dobrosusjedski odnosi i uključiva regionalna suradnja. Iako je u posljednjih godinu dana ostvaren napredak u tom području, neka otvorena pitanja još uvijek postoje. Vrlo je važno ulagati trajne napore u rješavanje bilateralnih pitanja među zemljama kandidatkinjama za pristupanje, uključujući pod okriljem UN-a, ako je primjenjivo, te prevladati nasljeđe prošlosti u svjetlu nedavnih sukoba u toj regiji. Postupak je pristupanja strog i zasniva se na strogim, ali poštenim uvjetima, utvrđenim kriterijima i načelu vlastitih zasluga. Taj je postupak od ključne važnosti za vjerodostojnost politike proširenja i zemljama daje poticaj da provode dalekosežne reforme i da osiguraju potporu građana EU-a. Države članice trebale bi, zajedno s institucijama EU-a, voditi informiranu raspravu o političkom, gospodarskom i društvenom učinku politike proširenja. *** Trenutačnim su planom proširenja obuhvaćene države zapadnog Balkana, Turska i Island. Ovo je bila važna godina za više zemalja zapadnog Balkana: Crna Gora je ostvarila napredak u pristupnim pregovorima. Otvoreno je dvanaest poglavlja. Započela je provedba reformi u području vladavine prava. Sada su potrebni opipljivi rezultati i oni će biti od ključne važnosti za opću brzinu pristupnih pregovora. Otvaranje pristupnih pregovora prekretnica je u odnosima EU-a sa Srbijom. Srbija sada mora trajno ostvarivati svoje prioritete u reformama jer će napredak pregovora ovisiti o napretku ostvarenom u ključnim područjima, a posebno o vladavini prava i normalizaciji odnosa s Kosovom*. Treba potaknuti dijalog između Beograda i Prištine u cilju rješavanja preostalih pitanja i otvaranja nove faze u normalizaciji odnosa. Albanija je dobila status kandidatkinje u lipnju kao priznanje napora uloženih u reforme i napretka u ispunjenju potrebnih uvjeta. Ona mora iskoristiti i učvrstiti zamah reformi pa uložiti napore u rješavanje izazova koje donosi integracija u EU na održiv i uključiv način. Vlada i opozicija moraju osigurati da se političke rasprave održavaju u prvom redu u parlamentu. Parafiranje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom u srpnju važno je postignuće u odnosima između EU-a i Kosova. Kosovo sad mora provesti ključne reforme, posebno u području vladavine prava. Postupak pristupanja EU-u nalazi se na mrtvoj točki u slučaju bivše jugoslavenske republike Makedonije. Potrebno je poduzeti mjere kako bi se zaustavilo nedavno nazadovanje, posebno s obzirom na slobodu izražavanja i medija i na neovisnost sudstva. Hitno je potrebno postići dogovor i obostrano prihvatljivo rješenje za pitanje imena. Vlada i opozicija trebale bi poduzeti korake za obnovu političkog dijaloga u parlamentu. Bosna i Hercegovina i dalje stoji na putu europskih integracija. Ključno je važno da nakon izbora ta zemlja progovori jednoglasno, da pristupi hitnim socioekonomskim reformama i da krene dalje sa svojim europskim programom. Turska je nastavila s provedbom određenih reformi na koje se obvezala, kao što je paket demokratizacije iz 2013. i poduzeti su koraci za rješavanje pitanja Kurda. Međutim, neovisnost sudstva i zaštita temeljnih sloboda uzrok su velike zabrinutosti. Aktivni i vjerodostojni pristupni pregovori najprikladniji su okvir za iskorištavanje potpunog potencijala odnosa između EU-a i Turske. Otvaranjem pregovora o važnim poglavljima o vladavini prava i o temeljnim pravima osigurao bi se plan za reforme u tim ključnim područjima. Na temelju odluke islandske vlade pristupni pregovori obustavljeni su od svibnja 2013. *** Svojim pristupom u kojem se prvenstveno bavi temeljima Komisija daje prednost reformama u području vladavine prava i temeljnih prava, gospodarskog upravljanja i poboljšanja gospodarske konkurentnosti te jačanja demokratskih institucija. To uključuje javnu upravu, koja je u većini zemalja kandidatkinja slaba i obilježena ograničenim administrativnim kapacitetima, visokim razinama podložnosti političkim utjecajima i nedovoljnom transparentnošću. Za jačanje funkcioniranja demokratskih institucija potrebni su stabilni izborni postupci i odgovarajuće funkcioniranje parlamenata, uključujući konstruktivni i održivi dijalog u političkom spektru. Treba više raditi na razvoju povoljnog okruženja za organizacije civilnog društva. Snažnim civilnim društvom jača se politička odgovornost i promiče dublje razumijevanje reformi povezanih s pristupanjem. Odjeljak II. ove Komunikacije usredotočuje se na ključne izazove i postupak preispitivanja u području reforme javne uprave, gospodarskog upravljanja i tržišnog natjecanja i vladavine prava i temeljnih prava. U Odjeljku III. daje se pregled regionalnih i bilateralnih pitanja, posebno na Zapadnom Balkanu. U Odjeljku IV. navedeni su zaključci i preporuke o horizontalnim pitanjima i pitanjima povezanima s državama. Komisija planira u svim navedenim područjima u najvećoj mogućoj mjeri iskoristiti postojeće mehanizme i forume za poticanje reformi, putem struktura Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), pristupnih pregovora ili ciljanih posebnih inicijativa za države koje predvodi Komisija poput dijaloga na visokoj razini ili strukturiranih dijaloga o vladavini prava. Takve su inicijative dalje proširene u studenom 2013. uspostavom dijaloga na visokoj razini s Albanijom o ključnim prioritetima. U području reforme javne uprave Komisija uvodi strukturirani dijalog i osniva „posebne skupine” sa zemljama kandidatkinjama. U 2014. godini pokrenut je novi Instrument za pretpristupnu pomoć (IPA II). Putem IPA-e II EU će osigurati 11,7 milijardi EUR za razdoblje 2014. – 2020. kao potporu zemljama kandidatkinjama u pripremama za pristupanje te za regionalnu i prekograničnu suradnju. IPA-om II jača se naglasak na prioritetima za pristupanje EU-u u područjima demokracije i vladavine prava te konkurentnosti i rasta. Njome se također uvode sektorski pristup, inicijative za ostvarivanje rezultata, veća proračunska potpora i određivanje prioritetnih projekata. Potreban je koordinirani pristup za glavna ulaganja duž glavnih infrastrukturnih koridora. Jača se koordinacija s međunarodnim financijskim institucijama (IFI). Okvirnim sporazumom o ulaganju za zapadni Balkan nastavit će se pružati potpora ulaganjima kojima se potiče zapošljavanje i rast i promiče povezanost u regiji. Tri strateške prednosti proširenja (1) Proširenjem Europa postaje sigurnijom. U okviru procesa pristupanja EU promiče demokraciju i temeljne slobode te učvršćuje vladavinu prava u zemljama koje teže pristupanju EU-u, a time se smanjuje učinak prekograničnog kriminala. Trenutačnom se politikom proširenja učvršćuju mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu i promiču oporavak i pomirenje nakon ratova devedesetih godina prošloga stoljeća. (2) Proširenjem se pridonosi poboljšanju kvalitete života ljudi putem integracije i suradnje u područjima poput energetike, prometa, vladavine prava, migracije, sigurnosti hrane, zaštite okoliša i klimatskih promjena. Proširenjem se osigurava primjena visokih europskih standarda izvan granica, čime se smanjuju rizici da građane EU ugrozi, na primjer, uvezeno onečišćenje. (3) Uživamo u većem blagostanju. Veća je Europa snažnija Europa. BDP EU-a u 2012. činio je 23 % svjetskog BDP-a i iznosio je 13 milijardi EUR. Od pristupanja su koristi imale i zemlje koje su pristupile EU-u i stare države članice. Usporedo s proširenjem EU-a povećavaju se prilike za naše tvrtke, financijske ulagače, potrošače, turiste, studente i vlasnike nekretnina. Veće jedinstveno tržište privlačnije je ulagačima: izravna strana ulaganja u EU iz ostatka svijeta udvostručila su se kao postotak BDP-a od pristupanja u 2004. (sa 15,2 % BDP-a u 2004. na 30,5 % BDP-a u 2012.). *** II. Prvo temeljno - Učvršćivanje reformi i jačanje vjerodostojnosti U ovom su odjeljku utvrđeni ključni izazovi i postupak preispitivanja u području reforme javne uprave, gospodarskog upravljanja i konkurentnosti, kao i vladavine prava i temeljnih prava. Uvode se nove ideje za veću usmjerenost na reformu javne uprave i dalje se razrađuje pristup gospodarskom upravljanju. U prošlogodišnjoj Komunikaciji posebno je istaknuto kako se pretpristupnim financiranjem podržava postupak reforme u svim državama. Ove se godine pozornost posvećuje određenim praksama u navedenim područjima koje su uspostavljene u zemljama kandidatkinjama i koje mogu služiti kao inspiracija za reforme u ostalim državama. a) Reforma javne uprave Zajedno s vladavinom prava i gospodarskim upravljanjem, reforma javne uprave (PAR) stup je u procesu proširenja. Sva tri „stupa” predstavljaju usko povezana, transverzalna pitanja od temeljne važnosti za uspjeh političkih i gospodarskih reformi i za izgradnju temelja za provedbu pravila i normi EU-a. Djelotvorna javna uprava od ključne je važnosti za demokratsko upravljanje. Ona također izravno utječe na sposobnost Vlada da pružaju javne usluge i potiču konkurentnost i rast. Cilj je reforme javne uprave postizanje veće konkurentnosti, odgovornosti i učinkovitosti i veća usmjerenost na potrebe građana i poduzeća. Primjerno upravljanje ljudskim resursima, bolje planiranje politike, koordinacija i razvoj, valjani upravni postupci i poboljšano upravljanje javnim financijama, što uključuje upravljanje prihodima i naplatu prihoda, od temeljne su važnosti za funkcioniranje države i za provođenje reformi potrebnih za pristupanje EU-u. Države moraju uložiti veće napore u poboljšanje svojih javnih uprava na temelju nacionalnih strategija. Prepoznajući izazove s kojima se suočavaju zemlje kandidatkinje, Komisija jača potporu uspostavi nužnih upravnih struktura i sposobnosti u postupku pristupanja. Komisija će planirati svoj rad na reformi javne uprave sa zemljama kandidatkinjama na temelju sljedećih ključnih pitanja: Ključna pitanja za reformu javne uprave 1. Strateški okvir za reformu javne uprave – uključuje političku predanost postupku reforme, što uključuje političko vodstvo i tehničku koordinaciju i praćenje provedbe. 2. Razvoj politike i koordinacija – uključuje odgovarajuću koordinaciju na razini vlade, koordinaciju između ministarstava, razvoj politike i financijsku analizu. 3. Javna služba i upravljanje ljudskim resursima – uključuje organizaciju i rad javne službe, uključujući depolitizaciju, zapošljavanje na temelju zasluga, izobrazbu i stručnost. 4. Odgovornost – uključuje transparentnost javne uprave, uključujući pristup informacijama i mogućnost upravnih pravnih lijekova. 5. Pružanje usluge – uključuje poboljšanje usluga za građane i poduzeća, uključujući bolje upravne postupke i usluge e-vlade. 6. Upravljanje javnim financijama (PFM) – uključuje predanost sveobuhvatnijem pristupu kako bi se poboljšalo upravljanje javnim financijama i općem proračunskom postupku pripremom i provedbom višegodišnjih programa za upravljanje javnim financijama te sudjelovanjem u dijalogu o politici o PFM-u s Komisijom i međunarodnim financijskim institucijama. Vjerodostojan i relevantan program PFM-a također je od ključne važnosti za sektorsku proračunsku potporu u okviru IPA. Cilj je Komisije bolje integrirati reformu javne uprave u postupak proširenja. Osnovane su ili se osnivaju posebne skupine za reformu javne uprave sa zemljama Zapadnog Balkana prema modelu pododbora SSP-a. Posebne skupine već su se sastale u vezi s Albanijom, Kosovom, bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom i Crnom Gorom. Prva posebna skupina o PAR-u sa Srbijom sastat će se u listopadu. Posebne skupine postat će ključna platforma za daljnji rad na reformi javne uprave, a ta će se reforma temeljiti na prethodno navedenim ključnim pitanjima. Rezultati rada posebnih skupina za reformu javne uprave trebali bi se uključiti u rad Odbora/Vijeća za SSP u okviru više strukturirane, političke rasprave o pitanjima reforme javne uprave. Iako ne postoji posebno poglavlje pravne stečevine koje se odnosi na javnu upravu kao takvu, pristupne pregovore treba upotrijebiti za poticanje nužnih reformi. Ključna pitanja treba rješavati u okviru odgovarajućih poglavlja – a to su javna nabava, financijska kontrola, pravosuđe i temeljna prava, porezi i gospodarska i monetarna politika – i u kontekstu međuvladinih konferencija u slučajevima u kojima je to važno za provedbu pravne stečevine. U području upravljanja javnim financijama od ključne će važnosti biti koordinacija s međunarodnim financijskim institucijama. Komisija nastavlja pružati potporu Regionalnoj školi za javnu upravu koja ima važnu ulogu u razmjeni iskustava o reformi javne uprave u regiji, te u odnosu na postupak pristupanja EU-u. Jačanje sposobnosti javne uprave na Kosovu: Kako bi ojačalo stručne i institucionalne sposobnosti svoje javne uprave, Kosovo je uspostavilo program za mlade stručnjake. U okviru ovog programa, koji je snažno usmjeren na potrebe europskih integracija, odobravaju se stipendije najbistrijim studentima za poseban magistarski studij na Kosovu zajedno s prilikom za studiranje u EU-u. Oko 80 % diplomiranih studenata zaposlila su tijela državne uprave na Kosovu. Od toga ima koristi ne samo Ministarstvo europskih integracija već i resorna ministarstva i institucije koji će biti odgovorni za provedbu obveza iz budućeg SSP-a. b) Gospodarsko upravljanje i tržišno natjecanje Komisija jača svoju potporu poboljšanju gospodarskog upravljanja i tržišnog natjecanja u zemljama kandidatkinjama. To je od ključne važnosti za rješavanje problema građana u teškom gospodarskom okruženju s visokom stopom nezaposlenosti i niskim ulaganjima. Taj je novi pristup posebno važan u odnosu na države Zapadnog Balkana jer se niti jedna od njih ne smatra funkcionalnim tržišnim gospodarstvom. Ta će se potpora temeljiti na iskustvu država članica EU-a iz Europskog semestra. Stavit će se veći naglasak na strukturne reforme sektorske prirode. Od zemalja kandidatkinja tražit će se da dostave svoje nacionalne programe gospodarskih reformi. EU će, sa svoje strane, davati više smjernica za prioritete reformi i ciljano financiranje iz IPA-e. Poboljšanje gospodarskog upravljanja u zemljama kandidatkinjama također je važno za održavanje potpore proširenju unutar Europske unije. Sve su države Zapadnog Balkana suočene s velikim strukturnim gospodarskim problemima, visokom stopom nezaposlenosti i niskom razinom stranih ulaganja. U zemljama kandidatkinjama za pristupanje još uvijek postoje znatni izazovi u obliku gospodarskih reformi, konkurentnosti i stvaranja radnih mjesta. Zbog nedostataka u području vladavine prava i upravljanja javnim financijama pogoršava se rizik od korupcije, a to negativno utječe na ulagačku klimu. Ni jedna od država do danas nije pripremila sveobuhvatan i uvjerljiv program nacionalnih reformi. Makroekonomska situacija u zemljama kandidatkinjama Þ Zemlje kandidatkinje za proširenje pokazuju razlike gledano prema socioekonomskom razvoju. Sve su zemlje kandidatkinje zadržale opću makroekonomsku stabilnost, ali financijski su se rizici bitno povećali u velikom broju tih država. Nastavlja se skroman oporavak. Prema posljednjim predviđanjima Komisije, rast u zemljama kandidatkinjama na zapadnom Balkanu trebao bi u prosjeku biti 1,6 % 2014. Oporavak se ne odražava u većem broju radnih mjesta. Nezaposlenost je i dalje visoka, posebno među mladim ljudima, te je trenutačno u prosjeku 21 % u državama zapadnog Balkana, ali puno je viša u Bosni i Hercegovini, bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji i Kosovu. Razina siromaštva i dalje ostaje visoka. Þ EU je glavni trgovački partner država zapadnog Balkana koji uvozi oko 60 % izvoza iz regije. Osim toga, EU je i najveći izvor izravnih stranih ulaganja. Þ Turska je u 2013. zabilježila stopu rasta od 4 %, a procjenjuje se da će u 2014. stopa rasta iznositi 2,6 %. Turska je lira oslabila i tekući deficit povećao se na gotovo 8 % BDP-a u 2013. Iz nedavnih se gospodarskih rezultata Turske istovremeno vide velik potencijal i trajna neuravnoteženost turskog gospodarstva. EU je i dalje glavni trgovački partner Turske čijih 40 % izvoza odlazi u EU. Turska je postala ulagačka osnova za europska poduzeća koja se sve više integriraju u dobavljački i proizvodni lanac EU-a. Oko 70 % izravnih stranih ulaganja u Tursku dolazi iz EU-a. Ključni gospodarski pokazatelji || BDP po glavi stanovnika prema PPS-u (% EU) || rast BDP-a (%) || inflacija (%) || nezaposlenost (%) || stopa zaposlenosti, dob 20 – 64 (%) || stopa sudjelovanja, dob 20 – 64 (%) || Izvoz (roba i usluge % BDP-a) || Državni dug (% BDP-a) || Državni deficit (% BDP-a) Albanija || 30 || 1,4 || 1,9 || 15,6 || 57,2 || 68,0 || 40,2 || 62,0* || -3,4* Bosna i Hercegovina || 29 || 2,5 || -0,2 || 27,5 || n/a || n/a || 30,0 || n/a || -2,2 bivša jugoslavenska republika Makedonija || 35 || 2,9 || 2,8 || 29,0 || 50,3 || 70,4 || 53,9 || 36,0 || -4,1 Kosovo || n/a || 3,4 || 1,8 || 30,0 || n/a || n/a || 17,4 || n/a || n/a Crna Gora || 42 || -2,5* || 1,8 || 19,5 || 52,6 || 65,1 || 44,1* || 58,0 || -2,3 Srbija || 36 || 2,5 || 7,8 || 22,1 || 51,2 || 66,0 || 44,7 || 63,2 || -5,0 Turska || 55 || 4,0 || 7,5 || 8,8 || 53,4 || 58,4 || 25,7 || 36,2* || -0,3* Izvor: Eurostat Referentna godina 2013., osim (*) 2012. Ø Jačanje gospodarskog upravljanja U strategiji proširenja za 2013. – 2014. predložen je novi pristup kojim će se pomoći zemljama kandidatkinjama da ostvare gospodarske temelje i ispune gospodarske kriterije. Novi pristup podrazumijeva promjenu u dijalogu i bolje izvješćivanje radi davanja jasnijih smjernica o reformama koje su potrebne za podupiranje dugoročnog rasta i tržišnog natjecanja. Glavni gospodarski izazovi na zapadnom Balkanu Þ Jačanje fiskalne konsolidacije smanjenjem proračunskih deficita i provedbom vjerodostojnih reformi javnog sektora, uključujući reformu javne uprave i mirovinskih sustava. Þ Jačanje upravljanja javnim financijama, uključujući upravljanje prihodima i prikupljanje prihoda, izradu i izvršenje proračuna, računovodstvo i izvješćivanje i vanjski nadzor. Þ Rješavanje problema velikog opterećenja zajmovima. Þ Restrukturiranje i poboljšanje upravljanja državnim poduzećima. Þ Poboljšanje poslovnog okruženja, uključujući digitalno gospodarstvo, i podupiranje razvoja privatnog sektora, smanjenje parafiskalnih opterećenja, pojednostavljenje regulacije i poticanje ulaganja u istraživanje. Þ Unapređenje energetskih i prometnih mreža i povećanje povezanosti. Þ Uspostava djelotvornog tržišnog gospodarstva, uključujući dovoljnu fleksibilnost, suzbijanje sivog gospodarstva, povećanje radničkih izgleda za zaposlenje i bolje usklađivanje obrazovanja i vještina s potrebama na tržištu rada. Od država zapadnog Balkana traži se da poboljšaju svoju gospodarsku politiku i upravljanje tom politikom pripremom godišnjih nacionalnih programa za reformu gospodarstva. Ti će se programi sastojati od dva dijela. Prvi će se dio sastojati od poboljšane verzije postojećih pretpristupnih gospodarskih programa (PEP) za zemlje kandidatkinje i gospodarskih i fiskalnih programa (EFP) za potencijalne zemlje kandidatkinje, što će se ujedno proširiti tako da se obuhvati Kosovo. U prvom dijelu nacionalnih programa za reformu gospodarstva bit će utvrđen srednjoročni okvir za makroekonomiju i fiskalnu politiku s posebnim naglaskom na procjenjivanju vanjske održivosti i strukturnih prepreka rastu te konkretnih reformskih mjera za podupiranje političkog okvira. Drugim dijelom nacionalnih programa za reformu gospodarstva bit će obuhvaćene strukturne reforme po pojedinim sektorima (kao što su promet, energija, obrazovanje, okoliš, istraživanje, industrija, tržišno natjecanje i unutarnje tržište) koje su vrlo važne za poboljšano tržišno natjecanje i rast u pojedinim državama, uključujući potrebu za ulaganjem u infrastrukturu. Komisija će državama dati jasne i usklađene smjernice kako bi osigurala da su ti programi usklađeni na ključna pitanja. Kad je riječ o većem naglasku na strukturnim reformama, 2015. godina trebala bi se smatrati prvom godinom pokusne faze. Reforme iz ovih dokumenata poduprijet će se potporom iz IPA-e. U cilju jačanja nadzora u postupku ocjenjivanja dobit će se usmjerenije smjernice za politiku za svaku državu. Već u svibnju 2014. zajedničko Vijeće ECOFIN-a izdalo je usmjerenije smjernice za svaku od zemalja kandidatkinja. Turska i EU dijele zajednički interes za promicanje programa gospodarskih reformi i razmjenu iskustava, usklađivanje položaja u G20 i produbljivanje gospodarskih integracija. Osim toga, u nedavnoj su ocjeni carinske unije između EU-a i Turske navedeni važni elementi za unapređenje tog trgovinskog sporazuma. U interesu je obje stranke poboljšati trgovinske odnose tako da postignu razinu koja je razmjerna modernim trgovinskim sporazumima o trgovini i strateškoj važnosti odnosa između EU-a i Turske. O gospodarskom programu može se raspravljati u okviru redovitog gospodarskog dijaloga između EU-a i Turske na visokoj razini. Intenzivni politički kontakti trebali bi se dopuniti godišnjim poslovnim forumom između EU-a i Turske. Godišnji ciklus preispitivanja gospodarske politike i smjernica za zapadni Balkan 31. siječnja – Države dostavljaju Komisiji nacionalne programe za reformu gospodarstva (1. dio o makroekonomskom i fiskalnom okviru i reformama kojima se okvir podupire, 2. dio o strukturnim reformama koje su sektorske prirode i o tržišnom natjecanju). S obzirom na dugoročnu prirodu reformi iz 2. dijela, taj bi dio trebalo jednostavno ažurirati svake godine u svakom budućem NERP-u. veljača – Komisijine misije za procjenu u državama zapadnog Balkana. travanj – Sastanci država s Komisijom radi rasprave o usmjerenim smjernicama za politiku svibanj – Zaključci Vijeća ECOFIN-a lipanj/srpanj – posebni sastanci s državama na ministarskoj razini. jesen – U Komisijinom paketu za proširenje uzima se u obzir daljnji napredak ostvaren nakon Vijeća ECOFIN-a pa se nude dodatne i detaljnije smjernice koje se trebaju odraziti u programima koje treba dostaviti sljedećeg siječnja. Za provedbu ovog pristupa potrebna je namjenska tehnička pomoć. Provedba posebnih smjernica politike za pojedine države morat će se hitno podržati usmjerenim i konkretnim projektima IPA-e za poboljšanje gospodarskog upravljanja. U strateškim dokumentima IPA-e za jednu ili više država za razdoblje 2014. – 2020. odražava se važnost gospodarskog upravljanja te se za taj cilj izdvajaju predložena sredstva. Pripremaju se konkretni projekti IPA-e koji će se provoditi od 2015. Povećanjem konkurentnosti i uvođenjem mjera kojima se potiče otvaranje radnih mjesta u regiji ublažit će se pritisak migracija iz zemalja kandidatkinja u EU. Tijekom nedavnih proširenja postojala su prijelazna rješenja kako bi se postupno uvodila potpuna sloboda kretanja radnika iz novih država članica. Moguća potreba za prijelaznim mjerama i/ili zaštitnim mehanizmima za slobodu kretanja radnika, kao i njihova vrsta, bit će predmet rasprave za vrijeme pregovora o budućem proširenju, uzimajući u obzir buduću procjenu utjecaja. Ø Dijalog o zapošljavanju i socijalnoj reformi Potpora koju Komisija pruža održivom gospodarskom razvoju na zapadnom Balkanu ne odnosi se samo na makroekonomsku stabilizaciju i ostvarivanje funkcionalnog tržišnog gospodarstva. Komisija je od početka krize ustrajala na tome da je potrebno uložiti veće napore u rješavanje teške socioekonomske situacije, a posebno visoke stope nezaposlenosti. Komisija je s Turskom i Srbijom već pokrenula novi dijalog o programima za zapošljavanje i društvene reforme (ESRP). Planiraju se dijalozi s bivšom jugoslavenskom Republikom Makedonijom i Crnom Gorom. Društvena i gospodarska situacija u preostalim državama je zahtjevnija pa će biti potrebna dodatna potpora za izgradnju administrativnog kapaciteta za olakšavanje suradnje u novom procesu. Te će se države postupno pozivati da se uključe u novi dijalog. Sveobuhvatna tehnička pomoć pruža se putem IPA-e, uz široku potporu u području zapošljavanja i socijalnom području. Komisija će pokrenuti platformu za zapošljavanje i društvenu platformu kao dodatno sredstvo za razmjenu iskustava i pripremu dijaloga o ESRP-u. U okviru odvojene aktivnosti, u cilju smanjenja razlika u vještinama i unapređenja obrazovnih sustava, Komisija će nastaviti razvijati platformu za obrazovanje i osposobljavanje za zapadni Balkan. Ø Poticanje ulaganja za rast i radna mjesta; mreže i regionalna suradnja Prekogranični prijevoz, energetske i komunikacijske mreže nisu dovoljno razvijeni na zapadnom Balkanu. Za poticanje gospodarskog razvoja u regiji vrlo su potrebna ulaganja u infrastrukturu. S obzirom na veličinu gospodarstava zapadnog Balkana, veća je integracija od ključne važnosti. Regionalna gospodarska suradnja prepoznata je kao prilika za održiv rast, ali i za političku suradnju i dobrosusjedske odnose. U okviru Vijeća za regionalnu suradnju (RCC) radi se na ostvarivanju ciljeva i prioriteta strategije SEE 2020. Dodatna potpora tom cilju došla bi iz planirane liberalizacije usluga u Srednjeeuropskom području slobodne trgovine (CEFTA). Energetska i prometna mreža Poboljšanje prometne i energetske povezanosti između EU-a i zemalja kandidatkinja prioritet je za promicanje održivog gospodarskog rasta, zapošljavanja, trgovine i kulturne razmjene. Komisija je u svibnju donijela Europsku strategiju energetske sigurnosti[3] u cilju jačanja energetske sigurnosti EU-a. U strategiji se kratkoročno predlaže da Komisija pokrene testove otpornosti na stres za energetsku sigurnost kako bi se simulirao prekid opskrbe plinom u predstojećoj zimi i provjerilo kako se energetski sustav može nositi s rizicima u vezi sa sigurnosti opskrbe. Imajući u vidu paneuropsku dimenziju energetske sigurnosti, Komisija je pozvala sve zemlje Zapadnog Balkana i Tursku da sudjeluju u testu otpornosti na stres. U aktivnosti su sudjelovale Albanija, Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Kosovo, Srbija i Turska. Od ključne su važnosti daljnji razvoj transeuropske energetske infrastrukture i suradnja s Energetskom zajednicom. S obzirom na zabrinutost EU-a zbog sigurnosti opskrbe potrebno je dodatno ojačati energetsku zajednicu, koja planira proširiti pravnu stečevinu EU-a u području energije na zemlje kandidatkinje i susjedne zemlje. To treba postići daljnjim promicanjem reformi u energetskom sektoru u državama sudionicama uz istovremeno podržavanje modernizacije i održivosti njihovih energetskih sustava i potpune integracije u regulatorni okvir EU-a u području energije. Energetska zajednica posebno bi se u svom budućem radu trebala usredotočiti na bolju provedbu i izvršenje reformi radi stvaranja stvarnog unutarnjeg tržišta na veleprodajnoj i maloprodajnoj razini, posebno u pogledu izdvajanja komunalija, transparentnosti cijena i jamčenja pristupa mrežama trećim strankama. Potreba za jamčenjem pristupa trećim strankama jedan je od razloga zašto je Komisija izjavila da je potrebno ponovno pregovarati o međuvladinim sporazumima između Rusije i zemalja uključenih u projekt Južni tok te da je potrebno obustaviti izgradnju u okviru tog projekta. Potrebno je dalje razvijati suradnju s Turskom s obzirom na njezin strateški položaj i mogućnost da postane energetsko čvorište. Jačanje energetske suradnje između EU-a i Turske te relevantni napredak u pristupnim pregovorima olakšali bi daljnji napredak prema međusobnom povezivanju i integraciji energetskih tržišta. Komisija je donijela popis Projekata od zajedničkog interesa (PCI) za razvoj transeuropske energetske infrastrukture. Popis projekata od interesa za Zajednicu za energiju (PECI) donesen je na sastanku Vijeća ministara Zajednice za energiju. U cilju provedbe tih mreža strane će (uz pomoć EU-a) morati prevladati poteškoće u financiranju međusobne povezanosti među državama. Novim Ugovorom o osnivanju Prometne zajednice poticat će se integracija tržišta kopnenog prijevoza i infrastrukture, pri čemu će se pomagati zemljama zapadnog Balkana u uvođenju standarda EU-a za kopneni prijevoz. Komisija je također preispitala transeuropske mreže EU-a u području prometa (TEN-T) i energije (TEN-E) u cilju unapređenja povezanosti sa zemljama obuhvaćenima politikama proširenja i susjedstva. Okvirni sporazum o ulaganju za zapadni Balkan postaje sve važniji jer pomaže u pripremanju i podržavanju onih ulaganja koja su najpotrebnija za poticanje rasta i stvaranja poslova. Unutar okvirnog sporazuma o ulaganju za zapadni Balkan Komisija, bilateralni donatori i međunarodne financijske institucije podržavaju godišnja ulaganja u vrijednosti od 4 milijarde EUR u promet, energiju, okoliš, klimatske promjene, čime se podupiru resursno učinkovito gospodarstvo te razvoj društvenog sektora i privatnog sektora / MSP-ova, pri čemu Komisija sufinancira MSP platformu za Zapadni Balkan kojom se pokušava MSP-ovima olakšati pristup financiranju putem jamstava i poduzetničkog kapitala. Komisija potiče države da uspostave nacionalne odbore za ulaganja ili slične mehanizme za koordinaciju kojima bi se omogućilo stvaranje jedinstvenog sektorskog plana projekata. Razvoj jedinstvenog sektorskog plana projekata Srbiji: Srbija radi na sastavljanju popisa prioritetnih infrastrukturnih projekata strateške važnosti na nacionalnoj razini i razini EU-a u sektorima energetike, prometa, okoliša i poslovne infrastrukture. Ti bi prioriteti predstavljali projekte koji će za provedbu dobivati političku potporu do pristupanja i nakon njega. Popis se razvija na temelju dosljedne i objektivne metodologije izbora u okviru projekta koji se financira iz IPA-e. Projekti se pažljivo ocjenjuju u pogledu preostalih pripremnih/administrativnih koraka i detaljnih institucionalnih odgovornosti koje su dodijeljene za sve korake. Kad dobiju političku potporu vlade, svi navedeni elementi, koji su u prošlosti nedostajali, mogu omogućiti bolje određivanje prioriteta za financiranje projekata te bolju koordinaciju među međunarodnim financijskim ustanovama i međunarodnim organizacijama koje su zainteresirane za financiranje. Cilj je da se samo projekti iz jedinstvenog sektorskog plana projekata financiraju iz IPA-e i IFI-ja. Ø Osiguravanje održivosti ulaganja i učinkovito upravljanje rizicima od katastrofe Države zapadnog Balkana izložene su raznim katastrofama. Iako su teške poplave koje su pogodile Bosnu i Hercegovinu i Srbiju u svibnju odnijele samo nekoliko desetaka života, on su imale i znatan socioekonomski učinak. Ukupna šteta procjenjuje se na oko 2,04 milijardi EUR u Bosni i Hercegovini (što iznosi gotovo 15 % BDP-a) i 1,52 milijarde EUR u Srbiji. Poplave su također značajno utjecale na rast obje države i imale su negativan utjecaj na njihov dugoročni održivi razvoj. Poplave su istaknule važnost održivih ulaganja u upravljanje rizicima od katastrofa i učinkovite integracije politike za upravljanje rizicima od katastrofa u sveobuhvatne gospodarske politike tih zemalja. c) Vladavina prava i temeljna prava i) Vladavina prava Vladavina prava temeljna je vrijednosti na kojoj se zasniva EU i nalazi se u središtu postupka pristupanja. Zemlje koje se žele pridružiti Uniji moraju u ranoj fazi uspostaviti i promicati ispravno funkcioniranje temeljnih institucija koje su neophodne kako bi se osigurala zaštita vladavine prava. Vladavina je prava od ključne važnosti za stabilno poslovno okruženje jer se gospodarskim subjektima daje sigurnost, pruža se podrška potrošačima i potiču se ulaganja, stvaranje radnih mjesta i rast. Prošle godine ostvaren je pozitivan napredak u tom području u zemljama kandidatkinjama. Otvaranjem poglavlja 23. i 24. stvara se važan okvir za provedbu sveobuhvatnih akcijskih planova u Crnoj Gori kojima je obuhvaćen niz tema u vezi s vladavinom prava. Srbija je ostvarila velik napredak u razvoju sličnih akcijskih planova prije početka pristupnih pregovora o tim poglavljima. U Albaniji je uložen važan trud u suzbijanje organiziranog kriminala. Jačanje vladavine prava ključan je izazov za većinu država u postupku proširenja, posebno u smislu poboljšanja funkcioniranja i neovisnosti sudstva i borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala. To će zahtijevati snažnu političku volju i prelazak s riječi na konkretne rezultate. Zemlje moraju raditi na postizanju vjerodostojnih rezultata u istragama, kaznenim progonima i osudama u slučajevima organiziranog kriminala i korupcije uz primjerene kazne i oduzimanje imovine. U većini slučajeva potrebno je poduzeti dalekosežne pravosudne reforme u cilju osiguranja neovisnih i učinkovitih pravosudnih sustava sposobnima za osiguranje poštenog suđenja, u kojima se suci imenuju i unapređuju na temelju zasluga i u kojima su suci nepristrani i odgovaraju za svoje postupke. U većini zemalja postoje strategije pravosudne reforme. Međutim, provedba je u ranoj fazi i još uvijek postoje brojni izazovi. Potrebno je osigurati neovisnost državnih sudbenih vijeća, uspostaviti bolje postupke za imenovanje sudaca i državnih odvjetnika i zaštititi neovisnost sudstva uz istovremeno osiguranje odgovornosti. Pravosudni sustav često nije odgovarajuće kvalitete i učinkovitosti. U većini zemalja postoji previše zaostalih predmeta i poteškoća s izvršavanjem sudskih odluka. Potrebna je promjena pravosudne kulture tako da se veći naglasak stavi na pružanje usluga za građane. Izobrazba pravosudnih službenika u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji; Akademija za suce i državne odvjetnike osnovana je 2006. i počela s radom 2007. U njoj se pruža početna izobrazba budućih sudaca i državnih odvjetnika u dvogodišnjem programu teoretske i praktične izobrazbe te trajno stručno usavršavanje sudaca, državnih odvjetnika, zaposlenika sudova i državnih službenika tijekom cijele karijere. Izobrazbu uglavnom pružaju stručnjaci iz prakse poput starijih sudaca. Ukupno 80 kandidata za suce i državne odvjetnike već je završilo program početne izobrazbe. Prošle je godine u aktivnostima Akademije sudjelovalo više od 7 300 sudionika na više od 270 događanja stručnog usavršavanja. Decentralizirani sustav također omogućuje izobrazbu sudionika izvan glavnog grada, za što služe i moduli e-učenja koji su dostupni na internetskom portalu Akademije. Potiču se i kontakti s međunarodnim pravosudnim organizacijama, uključujući stažiranje u inozemstvu. Korupcija je i dalje ozbiljan problem u većini zemalja kandidatkinja. U područjima kao što su javna nabava i privatizacija zbog korupcije se novac i dalje izvlači iz oskudnih sredstava nacionalnih proračuna, a to negativno utječe na poslovanje i ulagačku klimu kojoj je za napredak potrebna pravna sigurnost. Korupcija također utječe izravno na građane kad koriste određene javne usluge, kao što su obrazovanje i zdravstvene usluge. Ne koriste se dovoljno alati za stvarno suzbijanje korupcije. Potrebna je proaktivnija, dobro koordinirana i učinkovita provedba zakona kako bi se osiguralo da se ispravno istražuju, kazneno progone i sankcioniraju slučajevi korupcije, uključujući one na visokoj razini. Bit će potrebno postići neprekinute rezultate u tom području. Zemlje moraju osigurati snažan okvir za sprečavanje korupcije te je potrebno uložiti daljnje napore u pogledu financiranja političkih stranaka i izbornih kampanja, upravljanja sukobom interesa, transparentnosti upotrebe javnih sredstava, pristupa informacijama i zapljene i oduzimanja imovine. Reforma javne uprave i upravljanje javnim financijama bit će od ključne važnosti u tom pogledu. Bolje prikupljanje podataka i pristupačnost nužni su za poboljšanje transparentnosti i za pomoć u praćenju provedbe politika za suzbijanje korupcije. Borba protiv organiziranog kriminala još je uvijek značajan problem u većini zemalja kandidatkinja. Napredak se postiže, ali je potrebno ostvariti još puno toga kako bi se tijelima nadležnima za provedbu zakona i državnim odvjetništvima pružili djelotvorni pravni i istražni alati za odgovarajući borbu protiv organiziranog kriminala, za njegovo sankcioniranje i za osiguranje proaktivnih istraga. Borba protiv organiziranog kriminala i korupcije od temeljne je važnosti za borbu protiv infiltracije kriminala u političke, pravosudne i gospodarske sustave. Tijela nadležna za provedbu zakona, državno odvjetništvo i sudstvo moraju postati otporniji na korupciju te je potrebno uspostaviti bolje kontrole za otkrivanje naoko zakonitih poduzeća koja su samo paravan za kriminalne aktivnosti. Potrebno je znatno povećati sposobnost za provođenje složenih kaznenih istraga i za suočavanje s pranjem novca te se postaviti u odnosu na nove prijetnje, kao što je kibernetički kriminal. Treba stvarno zaplijeniti imovinsku korist ostvarenu kaznenim djelima, uvesti sustav za prošireno oduzimanje imovine i razmotriti kriminalizaciju nezakonitog bogaćenja kako bi se riješio problem neobjašnjenog bogatstva. Zbog prekogranične prirode mnogih kriminalnih aktivnosti i skupina organiziranog kriminala potrebno je uspostaviti pojačanu regionalnu i međunarodnu suradnju na temelju koje će se omogućiti bolje odgovaranje na zahtjeve država članica za policijsku i pravosudnu suradnju. Nastavlja se daljnja operativna suradnja s relevantnim europskim agencijama, posebno s Europolom, Eurojustom i Frontexom. Operativni sporazumi s Europolom stupili su na snagu sa Srbijom i Albanijom, a sporazum s Crnom Gorom u naprednoj je fazi priprema. Komisija nastavlja podržavati regionalnu mrežu tužitelja i koordinirane sustave zaštite svjedoka u regiji. Razvoj strateške analize stanja organiziranog kriminala u Crnoj Gori: Svaka država koja se želi uspješno boriti protiv organiziranog kriminala mora imati dosljednu, sveobuhvatnu stratešku procjenu organiziranog kriminala na svom državnom području. To je važno kako bi svi dionici, čak i oni zajednice nadležnih za provedbu zakona, mogli razumjeti prijetnje s kojima se država suočava i upravljati trendovima. Crna Gora je u proljeće 2014. objavila svoju Procjenu opasnosti od teškog i organiziranog kriminala u kojoj se nalazi sažetak kriminalnih prijetnji u regiji i u zemlji koje utječu na sigurnosnu situaciju u Crnoj Gori. Na temelju analize sada se mogu utvrditi zajednički prioriteti za tijela nadležna za provedbu zakona na temelju kojih ona mogu pripremiti odgovarajuće odgovore i uvesti koncept obavljanja policijskih djelatnosti na temelju obavijesnih podataka. Komisija nastavlja pridavati veliku važnost svim aspektima vladavine prava u zemljama kandidatkinjama za pristupanje. U pristupnim se pregovorima provodi novi pristup u poglavljima o pravosuđu i temeljnim pravima te o pravdi, slobodni i sigurnosti. Zbog toga je potrebno da se u postupku priprema za pristupanje postignu rezultati u provedbi reformi. EU je u pregovorima s Crnom Gorom u prosincu 2013. po prvi puta uveo privremena mjerila. Srbija je dobila detaljne smjernice za sveobuhvatne akcijske planove koje priprema kao osnovu za otvaranje pregovora o temama iz područja vladavine prava. Tim će se smjernicama i mjerilima uspostaviti okvir za buduće pregovore i rad s ostalim zemljama kandidatkinjama. Pitanja vladavine prava sad se rješavaju sa svim zemljama kandidatkinjama u ranoj fazi pristupnog postupka, a napredak u ovom području važan je element u odlučivanju o svakoj fazi postupka pristupanja EU-u. Ukratko o novom pristupu poglavljima 23. i 24. Novim pristupom kojim su obuhvaćeni pregovori o poglavljima 23. „Pravosuđe i temeljna prava” i 24. „Pravda, sloboda i sigurnost” osigurava se strukturiraniji okvir za pregovore kojim se uzima u obzir vrijeme potrebno za ispravnu provedbu reformi: ► Poglavlja 23. i 24. moraju se otvoriti rano u postupku i zatvoriti na kraju kako bi se omogućilo najduže moguće vrijeme za postizanje uspješnih rezultata kako bi reforme postale nepovratne. ► EU pruža detaljne smjernice kao osnovu za sveobuhvatne akcijske planove za reforme, koji su obavezni kao mjerila za otvaranje pregovora i služe kao katalizator za reforme. ► Uvode se privremena mjerila u cilju daljnjeg usmjeravanja postupka reformi i kontrole napretka u provođenju reformi. ► Mjerila za zatvaranje uspostavljaju se tek kad se u svim područjima ostvari znatan napredak, uključujući u odnosu na postignute rezultate u provedbi na terenu. ► Zaštitne i korektivne mjere, na primjer, ažuriranje mjerila i osiguranje opće ravnoteže u postupku pregovora u svim poglavljima, što je mehanizam za zaustavljanje pregovora o ostalim poglavljima ako nije ostvaren napredak u poglavljima 23/24. ► Veća transparentnost i uključivost postupka, pri čemu se očekuje savjetovanje sa svim dionicima o reformama, kako bi se osigurava najveća moguća potpora za njihovu provedbu. Drugim riječima, Komisija upotrebljava sve dostupne instrumente za jačanje vladavine prava, uključujući putem redovitog praćenja, posebno putem zajedničkih tijela u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, misija za procjenu stanja i strukturiranih dijaloga; putem izvješćivanja, posebno izvješća o napretku; putem financijske pomoći, s velikim naglaskom na vladavini prava u skladu s programom IPA II; putem jačanja institucija, Taiexa, povezivanja i revizija ravnopravnih stručnjaka pri čemu suci, tužitelji i ostali stručnjaci u području provedbe zakona, upravljanja granicama i migracija iz država članica uspostavljaju izravne kontakte sa svojim kolegama. U okviru pozitivnog programa s Turskom uspostavljena je radna skupina za poglavlje 23. Kako bi se mogla bolje suočiti s prekograničnim kriminalom, Komisija potiče intenzivnu pravosudnu i policijsku suradnju u regiji, s državama članicama EU-a i s Europolom, Eurojustom i Frontexom te sve više s Europskim potpornim uredom za azil. Kako bi razvile prikladne mjere za pojavu stranih boraca, zemlje kandidatkinje morat će povećati svoju sposobnost za sprečavanje radikalizacije, među ostalim razmjenom dobrih praktičnih rješenja i poboljšanom suradnjom s državama članicama. Zemljama se postupkom liberalizacije viza, s posebnim uvjetima za reforme, omogućilo da bolje usmjere svoje napore. Zemlje moraju povećati napore kako bi učvrstile te reforme. Zemlje izuzete od viznog režima moraju poduzeti hitne mjere za suzbijanje svake zloupotrebe liberaliziranog viznog režima. Potrebni su ujedinjeni napori u područjima migracija i upravljanja granicama. O otvorenim pitanjima iz tih područja raspravljat će se na prikladnim forumima, kao što je okvir SSP-a, te u okviru poglavlja 24. o pravdi, slobodi i sigurnosti. ii) Temeljna prava Komisija pažljivo prati situaciju građanskih, političkih, socijalnih i gospodarskih prava te prava manjina u zemljama kandidatkinjama. Temeljna prava većinom su ugrađena u zakone, ali potrebno se više raditi na osiguranju njihova poštovanja u praksi. Poseban razlog za zabrinutost predstavljaju i dalje sloboda izražavanja i medija. Treba bolje zaštititi prava manjina i suzbijati diskriminaciju i neprijateljstvo prema ranjivim skupinama, uključujući one na temelju spolne orijentacije. Potrebno je također dalje raditi na promicanju prava žena, uključujući suzbijanje obiteljskog nasilja. Treba povećati poštovanje prava djeteta i uložiti veće napore u podržavanje osoba s invaliditetom. Izazovi i dalje postoje u odnosu na ostala temeljna prava, kao što je pravo na vlasništvo. Često su potrebne djelotvornije mjere za olakšavanje pristupa pravosuđu. Države moraju uspostaviti čvršći institucionalni okvir za zaštitu temeljnih prava. Postoje institucije za zaštitu temeljnih prava, među kojima su pučki pravobranitelji, ali potrebno im je dati snažniju ulogu koja je razmjerna ozbiljnosti ovih problema. Preporuke takvih institucija prečesto se zanemaruju, a državna tijela ne provode adekvatne daljnje radnje. Također je potrebno njegovati kulturu prihvaćanja rada nevladinih organizacija (NVO-a) i branitelja ljudskih prava. Kako bi se zemlje kandidatkinje za pristupanje bolje uključile u okvir EU-a i radi podržavanja širenja najboljih praktičnih rješenja, Komisija snažno potiče zemlje kandidatkinje da nastave s pripremama namijenjenima za to da mogu sudjelovati kao promatrači u radu Agencije EU-a za temeljna prava. Ustavni sud u Turskoj jamči poštovanje temeljnih prava: Od 2011. godine svaka osoba koja tvrdi da su joj javna tijela povrijedila temeljna prava i slobode zajamčene Ustavom može se obratiti Ustavnom sudu u načelu nakon iscrpljivanja svih redovnih pravnih lijekova. Na temelju tog postupka turski je Ustavni sud u 2014. donio odluke kojima se • štiti sloboda izražavanja i interneta, • štiti pravo na slobodu i sigurnost, pravo na pošteno suđenje te omogućuje ponovno suđenje u nizu istaknutih predmeta koji su polarizirali Tursku, • govor mržnje zbog spolne orijentacije priznaje kao kazneno djelo. Ø Sloboda izražavanja i medija Pravni okvir za slobodu izražavanja i medija većinom postoji u zemljama kandidatkinjama za proširenje, u kojima uglavnom postoje pluralistička medijska okruženja. Međutim, stanje slobode izražavanja i medija u praksi se u nekim državama prošle godine pogoršalo. Potrebno je riješiti mnoge važnije izazove, a utjecaj vlade na slobodu medija i dalje je izvor velike zabrinutosti. Potrebno je uložiti veće napore u osiguranje političke i financijske neovisnosti javnih radiotelevizijskih kuća, u jačanje regulatornih agencija i poticanje funkcionalne samoregulacije medija. Postoji potreba za rješavanje problema neformalnog gospodarskog pritiska na medije, uključujući putem transparentnosti vlasništva nad medijima, tako što će se spriječiti pretjerana koncentracija vlasništva i uspostaviti transparentna pravila o nabavi državnog oglašavanja u medijima. U nekim državama zbog stalnog nasilja i zastrašivanja novinara raste klima straha i cenzuriranja, a nadležna tijela nemaju uspjeha u pronalaženju i odgovarajućem kažnjavanju počinitelja. Ponekad same vlade pridonose okruženju u kojem se novinari koji kritiziraju državnu politiku proglašavaju izdajicama, što dovodi do autocenzure. Iako je kleveta dekriminalizirana, i dalje postoji sudski progon novinara. Potrebno je razviti i osposobiti sudstvo koje će sprječavati zloupotrebu državnih ovlasti. Komisija u postupku pristupanja EU-u nastavlja davati prednost radu na slobodi izražavanja i medija. Komisija će razmotriti mogućnost da 2015. zajedno s Europskim parlamentom organizira treću konferenciju Speak Up! na kojoj će se okupiti ključni dionici iz medija, civilnog društva i nacionalnih nadležnih tijela. Kasnije ove godine Komisija će prvi put dodijeliti nagradu za istraživačko novinarstvo. Ø Zaštita manjina, uključujući Rome U načelu su uspostavljeni čvrsti i dobro razrađeni pravni okviri za zaštitu manjina. Međutim, provedba je u praksi često složena, posebno u slučaju povezanosti s nedavnim sukobima. Potrebno je uložiti veće napore u primjerenu provedbu pravnih obveza i uklanjanje poteškoća s kojima se suočavaju etničke manjine. Često je veću pozornost potrebno posvetiti pitanjima kao što su upotrebu manjinskih jezika, pristup obrazovanju i politička zastupljenost. Treba poticati opću kulturu prihvaćanja manjina i boriti se protiv društvenog neprijateljstva putem obrazovanja, širokih javnih rasprava i jačanja svijesti. Potrebno je prihvatiti proaktivan pristup s nultom razinom tolerancije u slučajevima govora mržnje utemeljenih na etničkoj pripadnosti, diskriminacije, nasilja i zastrašivanja. Važno je uspostaviti dosljedan okvir za borbu protiv određenih oblika i izražavanja rasizma i ksenofobije u područjima kao što su audiovizualni mediji, sport, politika, obrazovanje i internet. Situacija većine romskih zajednica i dalje je razlog za veliku zabrinutost na zapadnom Balkanu i u Turskoj. Romi su često žrtve rasizma, diskriminacije i društvene isključenosti te žive u dubokom siromaštvu bez pristupa odgovarajućoj zdravstvenoj njezi, obrazovanju i osposobljavanju, stanovanju i zapošljavanju. Problem predstavlja i nedostatak građanskih isprava. Komisija je u travnju 2014. održala sastanak na vrhu o Romima kako bi upozorila na probleme s kojima se Romi suočavaju u cijeloj Europi, među ostalim u zemljama kandidatkinjama. Time je istaknuta važna uloga lokalnih tijela vlasti u osiguranju uključenosti Roma u društvo. Komisija je 2014. uspostavila nagradu za uključivanje Roma kako bi priznala neprocjenjiv doprinos NVO-a integraciji Roma. Komisija surađuje sa svakom zemljom kandidatkinjom kako bi osigurala primjerenu provedbu, praćenje i nadzor nacionalnih strategija za Rome. Također se povećava financijska potpora iz programa IPA i bolje usmjerava na pružanje potpore održivom napretku u pet prioritetnih područja obrazovanja, zapošljavanja, zdravlja, stanovanja i građanskih isprava. Komisija planira pojačati stratešku suradnju s međunarodnim organizacijama i ostalim donatorima. Uključivanje Roma postalo je nacionalni prioritet koji podržava snažna politička volja na svim razinama i za koji svi dionici preuzimaju svoju odgovornost. Podupiranje ranog obrazovanja – Romi pomoćnici u nastavi u Srbiji. U cilju povećanja sudjelovanja djece Roma u obrazovnom sustavu i poticanja na završetak osnovnog obrazovanja od 2008. postoji mreža od više od 170 pomoćnika u nastavi. Pomoćnici u nastavi pružaju potporu učenicima iz ranjivih skupina, mnogi od kojih su romskog podrijetla, organiziraju nastavku i održavaju kontakt s roditeljima. Zbog te se inicijative, koja je sad postala sastavni dio srpskog obrazovnog sustava, značajno se povećala stopa upisanosti u niže razrede i programe predškolskog obrazovanja. Ø Spolna orijentacija i spolni identitet Homofobija, diskriminacija i zločini mržnje na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta još uvijek su raširene pojave na zapadnom Balkanu i u Turskoj. U Turskoj i u bivšoj jugoslavenskoj Republici Makedoniji potrebno je hitno proširiti područje primjene zakonodavstva za suzbijanje diskriminacije na spolnu orijentaciju i rodni identitet. Zakonodavstvo o zločinima mržnje još ne postoji u te dvije države, a ni u Bosni i Hercegovini ni na Kosovu. Potrebno je osposobiti tijela nadležna za provedbu zakona i tijela pučkih pravobranitelja, suce i medijske stručnjake u cilju podizanja svijesti o novom zakonodavstvu kako bi se osigurala ispravna provedba i kako bi se doprinijelo većem razumijevanju. Potreban je pristup nulte tolerancije za govor mržnje, nasilje i zastrašivanje, a nadležna tijela moraju pokazati snažno vodstvo kako bi se dovelo do promjene često neprijateljskih društvenih stavova prema lezbijkama, homoseksualcima, biseksualcima, transseksualcima i interseksualcima (LGBTI). Moraju se poduzeti mjere za borbu protiv stereotipa i dezinformiranja, što uključuje takve pojave u obrazovnom sustavu. Pozivanje na vjerske ili kulturne vrijednosti ne može se koristiti kao opravdanje bilo kakvog oblika diskriminacije. Treba zaštititi slobodu okupljanja i izražavanja, uključujući odgovarajućim postupanjem u slučaju parada ponosa. Komisija će u kasnu jesen organizirati konferenciju na visokoj razini zajedno s Europskim parlamentom i talijanskim predsjedništvom Vijeća radi utvrđivanja trenutačne situacije i napretka ostvarenog u LGBTI problemima i radi razmjene najboljih praktičnih rješenja. Poboljšanje policijske reakcije na nasilje protiv LGBTI osoba u Bosni i Hercegovini: Slučajevi prijetnji i nasilja protiv osoba zbog njihove spolne orijentacije u načelu se nedovoljno prijavljuju u cijeloj regiji. To je djelomično rezultat opće ravnodušnosti, pa čak i neprijateljstva, policije i društva te nedovoljnog povjerenja u odgovor nadležnih tijela. Policija u Sarajevu imenovala je posebno osposobljene službenike za vezu za vođenje slučajeva homofobnih prijetnji i napada. Ta je inicijativa rezultat dobre suradnje između policije i NVO-a te se njome povećala svijest policije o potrebi za ozbiljnijim suzbijanjem te pojave i za primjerenom reakcijom na sve slučajeve zločina iz mržnje. Ø Prava žena Potrebno je više raditi na podržavanju prava žena i osiguranju ravnopravnosti spolova. Treba riješiti problem diskriminacije pri zapošljavanju te niskih stopa zastupljenosti žena u radnoj snazi. Još uvijek postoje stereotipi i tradicionalne rodne uloge koji su u nekim slučajevima u tolikoj mjeri jaki da je ženama onemogućeno ostvarivanje njihovih prava, posebno u Turskoj. Na Kosovu su žene suočene sa velikim preprekama u ostvarivanju prava na nasljeđivanje zemljišta. Mnoge su države u regiji potvrdile Konvenciju Vijeća Europe o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i obiteljskog nasilja koja je stupila na snagu ove godine. Provedba je ključna jer su nasilje nad ženama i pružanje potpore žrtvama i dalje veliki problem u svim državama. Obiteljsko nasilje, nasilje iz „časti” te pitanje ranih i prisilnih brakova u Turskoj i dalje predstavljaju ozbiljan razlog za zabrinutost. Konvencijom je propisan niz kaznenih djela koja se smatraju nasiljem nad ženama i koja je potrebno kriminalizirati. Ona uključuju psihičko, fizičko i seksualno nasilje, uključujući silovanje, prisilni brak i uhođenje. Sveobuhvatni program za ravnopravnost spolova u Crnoj Gori: Promjenama politike i zakonodavstva u posljednjih nekoliko godina stvoren je novi temelj za rješavanje problema pristupa žena ljudskim pravima i omogućavanje ženama da pridonose političkom, gospodarskom i socijalnom razvoju. Kako bi osigurala provedbu zakona i politika, Crna Gora je pokrenula sveobuhvatni program za ravnopravnost spolova u cilju poboljšanja osobnog integriteta, poslovnog napretka i političke zastupljenosti žena. Zbog toga je došlo do osnivanja multidisciplinarnih timova za borbu protiv nasilja nad ženama te je povećana zastupljenost žena u parlamentu. Ø Prava djeteta Potrebno je više raditi na zaštiti prava djeteta, posebno u cilju osiguranja zaštite od svih oblika nasilja, poboljšanja pristupa pravosuđu i sustavima maloljetničkog pravosuđa i radi promicanja uvođenja smještaja u obitelj ili zajednicu kao alternative smještaju djece bez roditelja u institucije (deinstitucionalizacija). Većina zemalja u regiji dosad je uspostavila pravne okvire i akcijske planove, ali provedba kasni. III. Rješavanje regionalnih i bilateralnih pitanja i prevladavanje nasljeđa prošlosti Dobrosusjedski odnosi i regionalna suradnja ključni su elementi procesa stabilizacije i pridruživanja. Dobrosusjedski odnosi pojačani su kroz intenzivnu suradnju i kontakte na bilateralnoj razini, među ostalim i u osjetljivim područjima kao što su ratni zločini i povratak izbjeglica, uključujući provedbom regionalnog programa smještaja u okviru Sarajevskog procesa[4] u kojem je izgradnja smještajnih objekata u tijeku, te u području organiziranog kriminala i policijske suradnje. Potrebno je učvrstiti ostvareni napredak. Poplave koje su snažno pogodile Bosnu i Hercegovinu i Srbiju u svibnju dovele su ne samo do snažnog odgovora EU-a kojim je naglašenost solidarnost EU-a i prednosti bliže suradnje nego i do dobre suradnje između te dvije države i u regiji. Pokazalo se da postoji velika solidarnost izvan nacionalnih i etničkih granica, posebno na lokalnoj razini, iako ne samo tamo. Politički vođe trebali bi iskoristiti priliku i na temelju te dobre volje usredotočiti se na daljnju suradnju u zajedničkim izazovima s kojima se susreću na putu prema EU-a. Potrebno je uložiti dodatne napore u rješavanje bilateralnih sporova među zemljama kandidatkinjama i državama članicama. Bilateralne odnose u regiji i dalje opterećuju mnoga neriješena pitanja, posebno ona nastala raspadom bivše Jugoslavije, kao što su sukobi među etničkim skupinama i oko položaja, stanje manjina, odgovornost za ratne zločine, nestale osobe i utvrđivanje granica. Odnosi su također opterećeni zbog temeljno suprotnih gledišta na događaje iz novije povijesti. Potrebno je nastaviti dalje nakon početnih koraka poduzetih u potpori inicijative za istinu i pomirenje RECOM. Pomirenje je od ključne važnosti za promicanje stabilnosti i potporu okruženju u jugoistočnoj Europi koje može dovesti do prevladavanja nasljeđa prošlosti te time umanjiti rizik od političkog iskorištavanja bilateralnih pitanja. Strane moraju što prije riješiti svoja bilateralna pitanja i ne smiju usporavati proces pristupanja, koji bi se trebao temeljiti na utvrđenim uvjetima. Komisija potiče sve strane da ulože napore u rješavanje neriješenih sporova u skladu s utvrđenim načelima i sredstvima, uključujući, upućivanje problema Međunarodnom sudu pravde ili drugim postojećim ili posebno osnovanim tijelima za rješavanje sporova, ovisno o tome što je najprikladnije. Kontekst pristupnih pregovora može služiti kao politički poticaj za rješavanje sporova. Potrebno je nastaviti s normalizacijom odnosa između Srbije i Kosova i provoditi Briselski sporazum[5]. EU je ugradio zahtjev za normalizaciju odnosa u okvir za pregovore sa Srbijom i u SSP sa Kosovom. Kad je riječ o bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, od ključne je važnosti održavanje dobrosusjedskih odnosa, uključujući pregovore i pronalaženje uzajamno prihvatljivog rješenja problema s imenom pod okriljem UN-a koje je potrebno čim prije pronaći. Komisija će nastaviti nuditi političku potporu i pomoć svim uključenim zemljama da što prije pronađu rješenja za bilateralna pitanja i aktivno podržavati napore u drugim forumima u cilju pronalaženja rješenja. Dobrosusjedski odnosi osnažuju se putem raznih inicijativa regionalne suradnje. Komisija podržava aktivnosti Procesa suradnje u jugoistočnoj Europi (SEECP) i Regionalnog vijeća za suradnju, uključujući Regionalnu strategiju do 2020. Komisija pozdravlja osnivanje Regionalne parlamentarne skupštine SEECP-a u svibnju te nedavno pokrenutu pojačanu suradnju šest država zapadnog Balkana u okviru Procesa stabilizacije i pridruživanja. U okviru inicijative uspostavljeni su važni kontakti između ministara vanjskih poslova i financija iz regije radi rasprave o najčešćim izazovima, posebno u području gospodarskog upravljanja. Suradnja se nastavila u drugim regionalnim forumima, kao što su Srednjoeuropsko područje slobodne trgovine (CEFTA), Zajednica za energiju i Regionalna škola za javnu upravu. Važno je da te inicijative budu komplementarne, uključive i regionalnog karaktera. Komisija iskazuje zadovoljstvo berlinskim sastankom na vrhu u kolovozu na kojem je izražena snažna politička potpora europskoj perspektivi zapadnog Balkana. Predviđeni su daljnji sastanci na vrhu, a domaćin sljedećeg sastanaka bit će Austrija. Berlinski proces mogao bi biti od ključne važnosti za poticanje reformi i dogovaranje ostvarivih prioriteta za ključna ulaganja u povezivanje. On bi također mogao poslužiti kao poticaj za rješavanje neriješenih bilateralnih pitanja. Komisija je spremna podržati aktivnosti koje će nastati iz te inicijative. *** IV. Zaključci i preporuke Na temelju prethodne analize i procjena navedenih u prilogu u sažecima o zemljama, Komisija donosi sljedeće zaključke i preporuke: I 1. U posljednjih pet godina Komisija je osnažila vjerodostojnost politike proširenja i povećala svoju moć preobrazbe stavljanjem većeg naglaska na temeljne reforme na samom početku postupka proširenja. Komisija je poseban naglasak stavila na tri stupa: i) vladavinu prava, ii) gospodarsko upravljanje i iii) reformu javne uprave. 2. Komisija je 2012. uvela novi pristup vladavini prava. U Komunikaciji iz 2013. Komisija je postavila okvir za jačanje gospodarskog upravljanja na temelju iskustva iz Europskog semestra. Komisija ove godine utvrđuje nove ideje za podupiranje reforme javne uprave u zemljama kandidatkinjama. Tri stupa oživljenog procesa pristupanja međusobno su povezana, a napredak u tim područjima biti će od ključne važnosti prilikom odlučivanja kad će države biti u potpunosti spremne pristupiti EU-u. 3. Politikom proširenja EU-a nastavlja se pridonositi zajedničkim pogodnostima mira, sigurnosti i blagostanja u Europi. Njome se jača politička i gospodarska snaga EU-a i ona snažno utječe na preobrazbu država kandidatkinja. Dobro pripremljenim postupkom pristupanja osigurava se da proširenje ne ide na štetu učinkovitosti Unije. 4. Deseta godišnjica povijesnog pristupanja deset država članica u 2004. koja se obilježava u svibnju je podsjetnik na ostvareni napredak. Zajedno sa širenjem EU-a rastu i prilike za naše ulagače, poduzeća, potrošače, turiste, studente i vlasnike nekretnina. Od pristupanja su koristi imale i zemlje koje su pristupile EU-u i stare države članice. Došlo je do povećanja trgovine i ulaganja. Širom primjenom okolišnih, potrošačkih i ostalih normi EU-a poboljšala se kvaliteta života građana. 5. Za države zapadnog Balkana ključan je čimbenik stabilizacije jasna perspektiva članstva u EU-u koje odobravaju države članice EU-a. Tom se perspektivom podržava rad na ispunjavanju nužnih uvjeta, uključujući onih iz Procesa stabilizacije i pridruživanja. Od velike su važnosti dobrosusjedski odnosi i uključiva regionalna suradnja. U svjetlu nedavnih sukoba u toj regiji od ključne je važnosti suočavati se s rješavanjem bilateralnih pitanja i prevladati nasljeđe prošlosti. 6. Proširenje je postalo snažan instrument vanjske politike Unije. Promjene u susjedstvu EU-a naglašavaju važnost politike proširenja kao alata za produbljivanje suradnje o ključnim pitanjima vanjske politike. Potrebno je poboljšati bilateralni dijalog o vanjskoj politici sa svakom od zemalja kandidatkinja. S državama u pristupnom procesu treba rano početi rješavati pitanja iz poglavlja 31: Zajednička vanjska, sigurnosna i obrambena. Komisija ističe važnost postupnog usklađivanja zemalja kandidatkinja za pristupanje sa stajalištima vanjske politike EU-a. Ona također naglašava važnost zajedničke sigurnosne i obrambene politike, uključujući, na primjer, sudjelovanje u programima Europske obrambene agencije. 7. Pristupni je postupak strog, koji se zasniva na strogim, ali poštenim uvjetima, utvrđenim kriterijima i načelu vlastitih zasluga. To je od ključne važnosti za vjerodostojnost politike proširenja i za pružanje poticaja zemljama kandidatkinjama da provode dalekosežne reforme i za osiguranje potpore građana EU-a. Države članice bi trebale, zajedno s institucijama EU-a, voditi informiranu raspravu o političkom, gospodarskom i društvenom učinku politike proširenja. 8. Kad je riječ o prvom stupu, jačanje vladavine prava od ključne je važnosti za osvježeni pristupni proces. Nužno je energično raditi na reformi pravosuđa kako bi se osigurala učinkovitost neovisnog i nepristranog sudstva. Države moraju postići vjerodostojne rezultate u istragama, kaznenim progonima i osudama u slučajevima organiziranog kriminala i korupcije. Osude moraju služiti za odvraćanje, a imovina stečena kaznenim sredstvima treba se zaplijeniti. Vladavina prava pogoduje poslovnom i ulagačkom okruženju, osigurava pravnu sigurnost i pridonosi tržišnom natjecanju, stvaranju radnih mjesta i rastu. 9. Komisija i dalje provodi novi pristup vladavini prava koji je Vijeće prihvatilo u prosincu 2011. Bavljenjem vladavinom prava na početku pristupnog procesa države maksimalno povećava vrijeme koje zemlje imaju za postizanje dobrih rezultata u provedbi reformi. Na taj se način osigurava duboka ukorijenjenost i nepovratnost reformi. U skladu s novim pristupom, Komisija je odlučna osigurati opću ravnotežu u pregovorima. Usporedno s općim napretkom u pregovorima trebat će postizati napredak u poglavlju 23. Pravosuđe i temeljna prava i 24. Pravda, sloboda i sigurnost. Komisija podsjeća na postojanje odredbe o „općoj ravnoteži” okvira za pregovore i na mogućnost zaustavljanja pregovora o drugim poglavljima u slučaju da nije postignut napredak u području vladavine prava. 10. Temeljna prava uglavnom su ugrađena u pravni okvir zemalja kandidatkinja, ali potrebno je više raditi na osiguranju poštovanja tih načela u praksi. Poseban su izvor zabrinutosti sloboda izražavanja i medija. Postoji potreba za boljom zaštitom prava pripadnika manjina. Diskriminacija i neprijateljstvo prema ranjivim skupinama, uključujući na temelju spolne orijentacije, i dalje predstavljaju važan razlog za zabrinutost. Potrebno je dalje raditi na promicanju prava žena, uključujući suzbijanje obiteljskog nasilja, i prava djece i osoba s invaliditetom. Potrebno je bolje uključiti zemlje kandidatkinje u okvir EU-a i podržati širenje najboljih praktičnih rješenja. U tu svrhu, Komisija potiče zemlje kandidatkinje da nastave s pripremama za sudjelovanje u radu Agencije EU-a za temeljna prava kao promatrači. 11. Kad je riječ o drugom stupu, jačanje gospodarskog upravljanja i tržišnog natjecanja u zemljama kandidatkinjama od ključne je važnosti za zadovoljavanje gospodarskih kriterija za članstvo u EU-u. Treba pojačati reforme kako bi se ostvario održiv rast, poboljšalo poslovno okruženje i potakla ulaganja. Treba se suočiti s problemom velike nezaposlenosti, posebno nezaposlenosti mladih. Poticanjem gospodarskog razvoja trebao bi se također ublažiti migracijski pritisak na EU. Moguća potreba za prijelaznim mjerama i/ili zaštitnim mehanizmima za slobodu kretanja radnika i njihova priroda bit će predmet pristupnih pregovora, uzimajući u obzir buduću procjenu utjecaja. 12. Na temelju iskustva iz Europskog semestra i pojačanog gospodarskog upravljanja u EU-u Komisija je pokrenula poboljšane procese suradnje sa zemljama kandidatkinjama. Za zapadni Balkan Komisija predviđa pripremu nacionalnih programa gospodarskih reformi sastavljenih od dva dijela. Prvi će se dio sastojati od poboljšane verzije pretpristupnih gospodarskih programa (PEP) za zemlje kandidatkinje i gospodarskih i fiskalnih programa (EFP) za potencijalne zemlje kandidatkinje, što će se ujedno proširiti tako da se obuhvati Kosovo. Time će se utvrditi srednjoročni okvir za makroekonomiju i fiskalnu politiku s posebnim naglaskom na procjenjivanju vanjske održivosti i strukturnih prepreka rastu. Drugim dijelom nacionalnih programa za reformu gospodarstva bit će obuhvaćene strukturne reforme po pojedinim sektorima koje su vrlo važne za poboljšano tržišno natjecanje i rast u pojedinim državama, uključujući potrebu za ulaganjem u infrastrukturu. Kako bi se pojačao nadzor, u okviru postupka ocjenjivanja dobit će se usmjerenije smjernice za politiku za svaku državu. Uspostavit će se gospodarski dijalog na visokoj razini s Turskom. 13. Kad je riječ o trećem stupu, reforma javne uprave (PAR) prioritet je u svim zemljama. Javna je uprava pretjerano politizirana. Potrebno je poboljšati transparentnost, odgovornost, stručnost i učinkovitost javne uprave. Treba se više usmjeriti na potrebe građana i poduzeća. Također treba posvetiti veću pozornost upravljanju javnim financijama. Komisija će bolje integrirati reformu javne uprave u postupak proširenja. U zemljama kandidatkinjama za pristupanje uspostavljene su ili se uspostavljaju posebne skupine za reformu javne uprave. Te će skupine postati ključna platforma za daljnji rad na reformi javne uprave. U Vijeću/odboru za pridruživanje potrebno je voditi strukturiranije, političke rasprave o ključnim pitanjima. Pristupni pregovori trebaju se iskoristiti za poticanje nužnih reformi. Ključna pitanja treba rješavati u okviru odgovarajućih poglavlja – a to su javna nabava, financijska kontrola, pravosuđe i temeljna prava, porezi i gospodarska i monetarna politika – i u kontekstu međuvladinih konferencija. Posebne skupine također će predstavljati forum za rješavanje horizontalnih pitanja reforme javne uprave iz relevantnih poglavlja u pristupnim pregovorima, praćenje napretka i osiguranje dosljednosti. Rezultati će se ugraditi u pregovore o poglavljima. 14. Za potporu procesu reformi od ključne je važnosti jačanje rada i neovisnosti ključnih demokratskih institucija u zemljama kandidatkinjama. To uključuje osiguranje konstruktivnog i održivog dijaloga u cijelom političkom spektru, posebno u parlamentu. Potrebno je više poticati okruženje koje će olakšavati rad organizacijama civilnog društva. Snažno civilno društvo jača političku odgovornost i promiče dublje razumijevanje reformi povezanih s pristupanjem. 15. Dobrosusjedski odnosi ključan su element procesa stabilizacije i pridruživanja. Treba nastaviti ulagati napore u prevladavanje nasljeđa prošlosti, poticanje pomirenja i rješavanje bilateralnih sporova među zemljama kandidatkinjama i s državama članicama. Strane moraju što prije riješiti svoja bilateralna pitanja i ne smiju usporavati pristupni proces koji bi se trebao temeljiti na utvrđenim uvjetima. 16. Regionalna suradnja dodatno je pojačana tijekom prošle godine. Komisija podržava aktivnosti Procesa suradnje u jugoistočnoj Europi (SEECP) i Regionalnog vijeća za suradnju, uključujući Regionalnu strategiju do 2020. Pozitivna je promjena sve veće uključivanje Kosova u regionalne inicijative. Komisija pozdravlja pokretanje pojačane suradnje Zapadnobalkanske šestorke u okviru Procesa stabilizacije i pridruživanja. Tim se promjenama osnažuje multilateralna dimenzija politike proširenja, podupire se uključiva suradnja i razmjena najboljih praktičnih rješenja o gospodarskom upravljanju i promiče povezanost s regijom i s EU-om. Komisija također iskazuje zadovoljstvo berlinskim sastankom na vrhu u kolovozu na kojem je pokazana snažna politička potpora europskoj perspektivi zapadnog Balkana. Planiraju se daljnji sastanci na vrhu, a domaćin sljedećeg sastanaka bit će Austrija. Berlinski proces mogao bi biti od ključne važnosti za poticanje reformi i dogovaranje stvarnih prioriteta za ključna ulaganja u povezivanje. On bi također mogao poslužiti kao poticaj za rješavanje neriješenih bilateralnih pitanja. Komisija je spremna podržati aktivnosti koje će nastati iz te inicijative. 17. Novi Instrument za pretpristupnu pomoć je pokrenut 2014. Putem IPA-e II, EU će osigurati 11,7 milijardi EUR za razdoblje 2014. – 2020. kao potporu zemljama kandidatkinjama za njihove pripreme za pristupanje te za regionalnu i prekograničnu suradnju. IPA-om II povećava se usmjerenost na prioritete pristupanja EU-u u području demokracije i vladavine prava te tržišnog natjecanja i rasta. IPA-om II također se uvodi sektorski pristup, poticaji za ostvarivanje rezultata, veća proračunska potpora i određivanje prioriteta među projektima. Potreban je koordinirani pristup za glavna ulaganja duž glavnih infrastrukturnih koridora. Jača se koordinacija s međunarodnim financijskim institucijama. Okvirnim sporazumom o ulaganju za zapadni Balkan nastavit će se pružati potpora ulaganjima kojima se povećava stvaranje radnih mjesta i rast i promiče povezanost u regiji. II. 18. Crna Gora Poduzeti su daljnji koraci u pristupnim pregovorima. Analitički pregled pravne stečevine EU-a završen je u svibnju 2014. U prosincu su otvoreni pregovori o poglavlju 23. – Pravosuđe i temeljna prava i poglavlju 24. – Pravda, sloboda i sigurnost. Na temelju akcijskih planova koje je donijela Crna Gora, EU je uspostavio sveobuhvatni niz od 84 privremena mjerila za poglavlja 23. i 24. Ta mjerila služe kao jasne smjernice za buduće reforme. Pregovori su otvoreni u ukupno dvanaest poglavlja i privremeno zatvoreni u dva. 19. Započela je provedba akcijskih planova. Nakon usklađivanja mjerodavnog zakonodavstva s ustavnim reformama u srpnju 2013., izabrani su i imenovani dužnosnici na niz ključnih položaja u sudstvu i državnom odvjetništvu. Nakon nekoliko pokušaja parlament je konačno imenovao novog glavnog državnog odvjetnika u listopadu 2014. Povećala se učinkovitost sudstva. Pojačan je zakonodavni okvir za zaštitu temeljnih prava, uključujući zakon o pravobranitelju. 20. Međutim, zabilježena su kašnjenja s nizom mjera, posebno u području zakonodavnih reformi, prije svega u vezi sa suzbijanjem korupcije. Donesene zakonodavne mjere još nisu ostvarile rezultate u praksi. Crna Gora trebala bi hitno osigurati donošenje odgovarajućeg zakona o financiranju političkih stranaka. Treba postići vjerodostojne rezultate u području istraga, kaznenog progona i pravomoćnih presuda u slučajevima korupcije, uključujući korupciju na visokoj razini. Treba se pobrinuti za sustavnu primjenu instrumenata za oduzimanje i zapljenu imovine. Sloboda izražavanja i medija i dalje su izvor velike zabrinutosti. Treba ubrzati rad na istragama slučajeva nasilja protiv novinara. Potrebno je uspostaviti konstruktivan politički dijalog i obnoviti povjerenje u izborne postupke u državnim ustanovama. Jačanje administrativnih kapaciteta u području integracija EU-a od ključne je važnosti za održavanje zaleta na putu prema EU-u. Također treba osigurati depolitizaciju javne službe i jačanje profesionalizma. Treba nastaviti s gospodarskim reformama, pri čemu je važno smanjenje visoke stope nezaposlenosti, i poboljšati poslovnu klimu. Potrebno je hitno pronaći održivo rješenje koje je u skladu sa SSP-om za proizvođača aluminija KAP. 21. Snažna politička volja od ključne je važnosti za duboke i trajne političke reforme koje su nužne za jačanje vladavine prava. Crna Gora je prva država koja je otvorila poglavlja 23. i 24. na temelju novog pristupa vladavini prava u pristupnim pregovorima. Komisija podsjeća da u okviru za pregovore postoji odredba o „općoj ravnoteži”. Napredak ostvaren u zadovoljavanju privremenih mjerila u poglavlju o vladavini prava i u rješavanju prethodno navedenih nedostataka, dokazan konkretnim rezultatima, utjecat će na brzinu pristupnih pregovora, uključujući na planove budućih međuvladinih konferencija. 22. Srbija U tijeku su pregovori o pristupanju EU-u sa Srbijom. Europsko vijeće donijelo je odluku o početku pregovora jer je Srbija ostvarila napredak u reformama i stalnom radu na normalizaciji odnosa s Kosovom. Prva međuvladina konferencija o pregovorima održana je u siječnju 2014. Analitički pregled pravne stečevine EU-a nastavlja se po planu. Teške poplave koje su pogodile tu zemlju u svibnju imale su znatan socioekonomski učinak. EU je pružio neposrednu i veliku pomoć te organizirao konferenciju donatora u srpnju. Međunarodna zajednica obvezala se sudjelovati u fazi oporavka i obnove. 23. Srbija je ostvarila napredak u reformi javne uprave. Donijela je sveobuhvatnu strategiju i pojačala koordinaciju i planiranje. U području sudstva doneseni su važni zakoni o pravilima za ocjenjivanje sudaca i tužitelja. Velik broj predsjednika sudova trajno je imenovan. Postoji snažan politički poticaj za borbu protiv korupcije. Provedeno je nekoliko istraga slučajeva na visokoj razini i uloženi su napori u poboljšanje koordinacije. Srbija je aktivno sudjelovala u regionalnoj suradnji za provedbu zakona. 24. Međutim, potrebno je uložiti trajne napore u osiguranje učinkovitosti i neovisnosti sudstva. Još predstoji donijeti ključne propise, kao što su zakon o besplatnoj pravnoj pomoći, zakon o zviždačima i zakon o sukobu interesa. Korupcija je još prisutna u mnogim sektorima. Srbija mora postići konkretne rezultate u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala. Temeljna se prava, uključujući zaštitu najranjivijih skupina, trebaju u potpunosti poštovati u praksi. Postoji zabrinutost zbog pogoršanja uvjeta za potpuno ostvarivanje slobode izražavanja. Treba ukloniti nedostatke u javnoj upravi. Potrebno je bolje obavljati daljnje radnje na temelju nalaza neovisnih regulatornih tijela. Gospodarske reforme nužne su za stvaranje rasta i rješavanje problema visoke nezaposlenosti. 25. S obzirom na svoj snažan mandat nova vlada trebala bi iskoristiti priliku za brzo provođenje reformi. Pred Srbijom se nalaze mnogi izazovi. Srbija mora proaktivno poticati uključivost i transparentnost postupka pristupanja. Kako bi poduprla proces reforme, Srbija treba poboljšati planiranje, koordinaciju i praćenje provedbe novih propisa i politika. U skladu s novim pristupom pitanjima vladavine prava, utvrđena su mjerila za otvaranje na temelju poglavlja 23. i 24. Tim se mjerilima od Srbije zahtijeva da predstavi sveobuhvatne akcijske planove. U cilju ostvarenja opće ravnoteže u pregovorima, potrebno je ostvariti napredak u okviru tih poglavlja usporedno s općim napretkom u pregovorima. 26. Srbija treba zadržati svoju posvećenost regionalnoj suradnji i aktivno i konstruktivno sudjelovanje u postupku normalizacije odnosa s Kosovom u kojem je ostvaren značajni napredak. Srbija bi trebala nastaviti osiguravati provedbu sporazuma postignutih u tom dijalogu. Komisija podsjeća da je, kao što je slučaj s poglavljima o vladavini prava, u okviru za pregovore propisano da se usporedno s općim napretkom pregovora mora ostvarivati napredak u postupku normalizacije odnosa s Kosovom u skladu s poglavljem 35. Poglavlje 35 treba otvoriti na početku pregovora. Time će se osigurati čvrst okvir za praćenje provedbe postignutih sporazuma. 27. Bivša jugoslavenska republika Makedonija Pregovori o pristupanju EU-u s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom nalaze se na mrtvoj točki. Budući da Vijeće nije postupilo u skladu s preporukom Komisije, pristupni pregovori još nisu otvoreni. Istovremeno, budući da vlada nije ostvarila dovoljno dobre rezultate u nizu ključnih pitanja, ugrožena je održivost reformi i u nekim područjima došlo je do nazadovanja. 28. Ostvaren je daljnji napredak u području reforme javne uprave te aktivne regionalne i međunarodne policijske suradnje. Država održava visok stupanj usklađenosti s pravnom stečevinom u odnosu na svoje stanje u pristupnom procesu. Program EU-a i dalje je strateški prioritet u zemlji. 29. Međutim, tijekom prošle godine, pojavila se ozbiljna zabrinutost zbog sve veće politizacije državnih institucija i državne kontrole nad medijima, uključujući u kontekstu izbora na temelju izvješća OESS-a/ODIHR-a. Povjerenje u državne institucije se sve više narušava. Raste zabrinutost zbog selektivne pravde. Stanje slobode medija nastavlja se pogoršavati. Nedavne su političke krize između vlade i opozicije pokazale da stranački interesi uvelike prevladavaju nad nacionalnim interesima. Vlada i opozicija odgovorne su za osiguravanje da se političke rasprave odvijaju u parlamentu i za pridonošenje stvaranju uvjeta za nesmetani rad vlade. Vlada mora osigurati da opozicija može u cijelosti izvršavati svoju funkciju demokratske kontrole. Istovremeno opozicija mora konstruktivno sudjelovati u demokratskim procesima. Prošle godine nije održan nijedan sastanak Dijaloga o pristupanju na visokoj razini. Potrebno je graditi veće povjerenje između zajednica. Još uvijek nije završen pregled Ohridskog okvirnog sporazuma ni provedba njegovih preporuka. 30. Od ključne je važnosti poduzeti odlučne korake kako bi se s Grčkom riješilo „pitanje imena”. Činjenica da stranke u ovom sporu nisu uspjele postići dogovor nakon 19 godina pregovora uz posredovanje UN-a ima izravan negativni učinak na europske planove te države. Potrebna je odlučna akcija i proaktivna potpora vođa EU-a. Komisija podsjeća na svoje stajalište da bi se stvorio nužan poticaj za pronalaženje usuglašenog i uzajamno prihvatljivog rješenja istog pitanja prije otvaranja poglavlja pristupnih pregovora da se već počelo s analitičkim pregledom zakonodavstva i raspravama Vijeća o okviru za pristupanje. 31. Sve u svemu, s obzirom na ukupni napredak koji je ta zemlja ostvarila, Komisija smatra da su politički kriteriji i dalje u dovoljnoj mjeri ispunjeni te zadržava svoju preporuku za otvaranju pristupnih pregovora, ali izražava žaljenje zbog nazadovanja u prošloj godini. Komisija potiče nadležna tijela da poduzmu odlučne mjere kako bi riješile problem sve veće politizacije i sve većih nedostataka u pogledu neovisnosti sudstva i slobode izražavanja kako bi njezina preporuka mogla vrijediti i u budućnosti. Komisija je i dalje spremna podržati zemlju u njezinim naporima, među ostalim uključivim postupkom Dijaloga o pristupanju na visokoj razini, u provedbi svih reformi povezanih s EU-om u cilju ostvarenja punog potencijala odnosa. 32. Albanija: Odluka Europskog vijeća od lipnja 2014. o dodjeli statusa zemlje kandidatkinje Albaniji priznanje je poduzetih reformi. Ona također predstavlja poticaj za ubrzanje reformi. U studenom 2013. Komisija je pokrenula Dijalog na visokoj razini s Albanijom kako bi pomogla toj zemlji da održi usmjerenost na proces integracija u EU i da bi pratila napredak ostvaren u skladu s ključnim prioritetima utvrđenima za otvaranje pristupnih pregovora. Albanija je u svibnju 2014. donijela plan reformi u skladu s ključnim prioritetima. 33. Albanija je u prošloj godini ostvarila napredak. Poduzeti su daljnji koraci u reformi pravosuđa. Vlada je pokazala političku volju da odlučno djeluje u sprečavanju korupcije i borbi protiv nje. Pojačan je zakonodavni okvir te je unaprijeđena policijska suradnja i praćenje na središnjoj razini. Borba protiv organiziranog kriminala pokazala je pozitivne rezultate u mnogim područjima uz intenziviranje aktivnosti provedbe zakona, u prvom redu u području oduzimanja droge i suzbijanju zločina povezanih s drogom te u području gospodarskog kriminala i trgovanja ljudima. Poduzeti su neki koraci za poboljšanje pravnog položaja prava lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca, transseksualaca i interseksualaca. 34. Međutim, još uvijek postoje mnogi nedostaci, posebno u području vladavine prava. Predstoji još mnogo posla. Borba protiv korupcije i organiziranog kriminala predstavlja značajan izazov. Albanija će trebati poduzeti znatne i trajne napore u provedbi ključnih prioriteta utvrđenih za otvaranje pristupnih pregovora. Albanija će morati odlučno djelovati kako bi nastavila reformu javne uprave u cilju povećanja stručnosti i depolitizacije; provela sveobuhvatnu reformu pravosuđa u cilju jačanja njegove neovisnosti, učinkovitosti i odgovornosti putem uključivog postupka i u suradnji s Venecijanskom komisijom; pojačala napore u borbi protiv korupcije i poduzela daljnje odlučne korake u borbi protiv organiziranog kriminala u cilju postizanja dobrih rezultata u proaktivnim istragama, kaznenom progonu i osudama u oba područja; i poduzela učinkovite mjere za jačanje zaštite ljudskih prava, uključujući Roma, i politika borbe protiv diskriminacije, kao i provedbe prava vlasništva. U odnosu na slobodu izražavanja i medija, vlada nije djelovala u skladu s utvrđenim prioritetima. Potrebno je obnoviti sve zakonom propisane funkcije Tijela za audiovizualne medije i zajamčiti njegovu neovisnost u praksi. Albanija bi trebala provoditi gospodarske reforme usmjerene na povećanje konkurentnosti i smanjenje nezaposlenosti te se početi baviti problemom sive ekonomije i poboljšati poslovnu klimu. 35. Od ključne je važnosti da postupak reforme bude popraćen konstruktivnim i održivim političkim dijalogom između vlade i opozicije. Vlada i opozicija odgovorne su za osiguravanje da se političke rasprave političke rasprave odvijaju u parlamentu i da pridonose stvaranju uvjeta za nesmetani rad vlade. Vlada mora osigurati da opozicija može u cijelosti izvršavati svoju funkciju demokratske kontrole. Istovremeno opozicija mora konstruktivno sudjelovati u demokratskim procesima. Konstruktivan rad parlamenta na načelu kompromisa od ključne je važnosti za održivost reformi. Osnivanjem Nacionalnog vijeća za europske integracije, u kojem su objedinjeni svi dionici, dodatno će pomoći jačanju uključivosti procesa reforme. To je također ključ za postizanje dogovora o važnim reformama u albanskom društvu. 36. Bosna i Hercegovina Država je ostala na mrtvoj točki u procesu europskih integracija. Politički vođe nemaju kolektivnu političku volju za provedbu reformi koje su nužne za ostvarenje napretka na putu prema EU-u. Ostvaren je vrlo ograničen napredak u političkim i gospodarskim pitanjima i u kretanju prema europskim standardima. Teške poplave koje su pogodile tu zemlju u svibnju imale su znatan socioekonomski učinak. EU je pružio neposrednu i znatnu pomoć i organizirao konferenciju donatora u srpnju. Međunarodna zajednica obvezala se sudjelovati u fazi oporavka i obnove. 37. Velikim prosvjedima građana početkom 2014. naglasila se krhkost socioekonomske situacije. Komisija je pokrenula tri inicijative u cilju premještanja usmjerenosti na reforme i pitanja važna za građane. Proširila je Strukturirani dijalog o pravosuđu između EU-a i Bosne i Hercegovine na dodatna pitanja vladavine prava, posebno na borbu protiv korupcije. Osnovala je zajedničku radnu skupinu EU-a i Bosne i Hercegovine u cilju ubrzanja provedbe projekata koje financira EU. Usmjerila se na jačanje gospodarskog upravljanja. U okviru toga se nalazi razvoj „Pakta za rast i zapošljavanje” zajedno s ključnim dionicima, uključujući međunarodne financijske institucije. Pakt će biti mjerilo za nužne gospodarske reforme u nadolazećim mjesecima. On će također predstavljati osnovu za nacionalni program gospodarskih reformi. Komisija očekuje da će Bosna i Hercegovina taj program sastaviti do kraja siječnja 2015. 38. Nepostojanje učinkovitog mehanizma za koordinaciju u vezi s EU pitanjima ima negativan utjecaj na odnose zemlje s EU-om. Nastavile su se političke napetosti u Vijeću ministara povezane s podjelom nadležnosti na različitim razinama vlade. Situacija se dodatno pogoršala zbog složenih institucionalnih rješenja u zemlji. Zbog toga nisu održana tri od posljednjih šest sastanaka pododbora u skladu s Privremenim sporazumom. Bosna i Hercegovina također i dalje odbija prilagoditi taj Sporazum kako bi uzela u obzir svoju tradicionalnu trgovinu s Hrvatskom prije njezina pristupanja EU-u. Komisija je poduzela korake za ukidanje određenih trgovinskih povlastica za Bosnu i Hercegovinu ako postupak prilagodbe ne bude dovršen do kraja 2015. Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) potpisan 2008. i potvrđen 2011. nije još stupio na snagu jer Bosna i Hercegovina još nije ispunila uvjete. 39. Uključeni politički dionici nisu uspjeli dogovoriti strategije na razini zemlje koje su potrebne za Instrument za pretpristupnu pomoć u sektorima kao što su energetika, promet i okoliš. Zbog toga se znatno smanjilo financiranje u tim područjima te je naglasak stavljen na pomoć od koje građani imaju izravnu korist. Postizanjem nužnog dogovora Bosna i Hercegovina moći će potpuno iskoristiti dostupno financiranje. 40. Unatoč intenzivnim naporima koje je Komisije uložila u pružanje pomoći kako bi se uklonile preostale blokade, presuda Sejdić-Funci Europskog suda za ljudska prava nije provedena. Presudu se i dalje iskorištava za uske političke i etničke interese stranki te se nalaženje rješenja za nju povezuje s drugim pitanjima. 41. Kako bi Bosna i Hercegovina mogle napredovati na putu prema EU-u, važno je da se sve razine vlade brzo ustroje nakon izbora i da se brzo poduzmu konkretne reforme. Političko vodstvo dužno je građanima Bosne i Hercegovine jasno pokazati smjer za zemlju. Treba poboljšati učinkovitost i funkcioniranje političkih institucija na svim razinama vlasti. To se posebno odnosi na odnose između različitih razina vlasti. To zahtijeva uspostavu funkcionalnog mehanizma za koordinaciju o pitanjima EU-a. Javnu je upravu također potrebno ojačati. 42. Kosovo: Okončanje pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom i njegovo parafiranje u srpnju predstavljaju velik korak na putu Kosova prema europskim integracijama. To će biti prvi sveobuhvatni sporazum između EU-a i Kosova. SSP-om se osiguravaju poboljšani politički dijalog, uža trgovinska integracija, uključujući otvaranje tržišta EU-a industrijskim i poljoprivrednim proizvodima Kosova i novi oblici suradnje. Komisija željno iščekuje njegovo potpisivanje i sklapanje. Nakon izbora u lipnju političko je okruženje bilo sve polariziranije pa je Kosovo došlo do političke mrtve točke zbog čega su određene ključne reforme odgođene. 43. Kosovo je ostvarilo napredak u svom dijalogu za liberalizaciju viza. Nastavila se dobra suradnja s EULEX-om, Misijom uspostave vladavine prava Europske unije. Kosovske vlasti preuzele su znatnu političku obvezu da obnove mandat misije uz preuzimanje više odgovornosti te su pristale uspostaviti poseban sud za predmete nastale iz istraga koje provodi posebna istražna radna skupina. Da bi se taj proces mogao završiti, Kosovo mora donijeti nužne zakonodavne promjene, uključujući i ustavne. Kosovo bi trebalo surađivati s planiranim sudom i riješiti pitanja iz prošlosti. 44. Kosovo se suočava s brojnim izazovima. U Kosovu su i dalje veliki razlog za zabrinutost vladavina prava, uključujući neovisnost sudstva, i ograničeni rezultati u borbi protiv organiziranog kriminala. Potrebno je više raditi na uklanjanju nedostataka uočenih u dijalogu u vezi s vizama, uključujući ublažavanje sigurnosnih i migracijskih rizika od moguće liberalizacije viza. Postaje hitno provesti strukturne gospodarske reforme za rješavanje problema visoke razine nezaposlenosti. Treba poduzeti važne reforme kao što su izborna reforma i reforma javne uprave te se treba riješiti zaštita manjina. 45. Kosovo treba aktivno raditi na svom programu reformi EU-a i na prioritetima istaknutima u Studiji o izvedivosti iz 2012. i najnovijim izvješćima o napretku. U skladu sa SSP-om, Kosovo se obvezalo na sveobuhvatnu reformu i usklađivanje zakonodavstva s pravnom stečevinom EU-a, uključujući u sektorima poput vladavine prava, javne uprave, gospodarstva, tržišnog natjecanja i trgovine. Kosovo bi se trebalo usredotočiti na pripremu nesmetane provedbe SSP-a, uključujući nužne strukture. Komisija je spremna pružiti Kosovu potporu u važnoj novoj fazi u odnosima s EU-om te pojačati dijalog s Nacionalnim vijećem za europske integracije. 46. Napredak Kosova prema europskoj budućnosti omogućen je napretkom koji je Kosovo ostvarilo u reformama i njegovom posvećenosti normalizaciji odnosa sa Srbijom, u čemu je ostvaren značajan napredak. U tom će smislu nova kosovska vlada morati očuvati posvećenost regionalnoj suradnji i aktivno i konstruktivno sudjelovati u procesu normalizacije odnosa sa Srbijom. Kosovo bi trebalo nastaviti osiguravati provedbu sporazuma postignutih u tom dijalogu. 47. Situacija na sjeveru Kosova i dalje je napeta. Svi bi dionici trebali surađivati s EULEX-om i suzdržati se od poduzimanja jednostranih koraka. EULEX-u treba pružiti potpunu potporu za izvršavanje mandata na sjeveru Kosova. Potrebno je uložiti daljnje napore kako bi se četirima sjevernim općinama omogućilo da funkcioniraju u kosovskom pravnom okviru. 48. Turska: Turska je zemlja kandidatkinja i strateški partner Europske unije. Njezino dinamično gospodarstvo vrijedan je doprinos blagostanju na europskom kontinentu. Zbog ozbiljne situacije u regiji, posebno u Siriji i Iraku, suradnja na pitanjima strane politike još je važnija. Strateški položaj Turske također naglašava važnost daljnje suradnje u područjima migracijske politike i energetske sigurnosti. Vrijednost takve suradnje još je jasnija u svjetlu znatnih izazova nastalih zbog nedavnih promjena u zajedničkom susjedstvu, uključujući krizu u Ukrajini. 49. Aktivni i vjerodostojni pristupni pregovori najprikladniji su okvir za iskorištavanje punog potencijala odnosa između EU-a i Turske. S obzirom na njegov neusporediv opseg i dubinu, pristupnim se postupkom, koji se ne može ničim zamijeniti, promiču reforme povezane s EU-om. Taj postupak predstavlja važnu osnovu za intenziviranje dijaloga o pitanjima vanjske politike i sigurnosti i za jačanje gospodarske konkurentnosti i trgovinskih prilika. Njime se također pridonosi povećanju suradnje u području energetike, pravosuđa i unutarnjih poslova, uključujući vize / migracijsku politiku / ponovni prihvat. Pristupni pregovori moraju ponovno dobiti zalet uz poštovanje predanosti EU-a i utvrđenih uvjeta. EU bi trebao ostati važan oslonac za gospodarske i politike reforme u Turskoj. U tom pogledu, u interesu je Turske i EU-a da se čim prije definiraju mjerila za otvaranje poglavlja 23.: Pravosuđe i temeljna prava i 24.: Pravda, sloboda i sigurnost, što bi vodilo k otvaranju pregovora o ta dva poglavlja. Turska može ubrzati proces pregovora napretkom u zadovoljavanju mjerila, ispunjavanjem zahtjeva pregovaračkog okvira i poštovanjem svojih ugovornih obveza prema EU-u. To bi trebalo predstavljati značajan poticaj postupku pregovora. U međuvremenu bi se suradnja između EU-a i Turske trebala razvijati u svim ključnim područjima, posebno onima koja su već utvrđena u pozitivnom planu. 50. Turska ima važnu ulogu u regiji i aktivna je u širem susjedstvu. Stoga je potrebno dalje razvijati dijalog i suradnju u pitanjima vanjske politike od zajedničkog interesa. Pozdravlja se sudjelovanje Turske u misijama i operacijama ZSOP-a, kao i njezina nedavna ponuda za doprinos EUFOR CAR-u i EUBAM-u u Libiji. Od ključne je važnosti uloga Turske u odnosima prema Siriji, posebno s obzirom na važnu humanitarnu pomoć koja se pruža sirijskim državljanima koji preko granice bježe od nasilja. EU se obvezao nastaviti podržavati vlade i zajednice u sirijskom susjedstvu koje primaju izbjeglice kako bi se one mogle učinkovito nositi sa sve većim dotokom izbjeglica i postale izdržljivije. Turska je jasno izrazila svoju spremnost da igra aktivnu ulogu u koaliciji protiv ISIL-a. U okviru političkog dijaloga potrebno je razviti bližu suradnju protiv ISIL-a i njegovih mreža za financiranje. Aktivan dijalog u borbi protiv terorizma između EU-a i Turske je dobrodošao te ga je potrebno dalje jačati, posebno po pitanju „stranih boraca”. Ova će se suradnja dodatno pojačati kad Turska donese daljnje relevantno zakonodavstvo o borbi protiv terorizma. EU i dalje potiče Tursku da razvija svoju vanjsku politiku kao dopunu EU-u i u koordinacijom s EU-om te da se postupno usklađuje s politikama i stajalištima EU-a. 51. Nastavlja se provođenje reformi donesenih u prošlim godinama, posebno mjera koje su najavljene u paketu demokratizacije u rujnu 2013. Ustavni sud donio je niz važnih odluka kojima je dokazana otpornost ustavnog poretka zemlje. Sporazum o ponovnom prihvatu između EU-a i Turske potpisan je u prosincu 2013. usporedno s pokretanjem dijaloga o liberalizaciji viznog režima i stupio je na snagu 1. listopada 2014. dajući novi zalet odnosima između EU-a i Turske. Uloženi su novi napori u mirno rješenje kurdskog pitanja, u prvom redu donošenjem zakonodavstva čiji je cilj „donošenje snažnije pravne osnove u proces”. Taj je proces od povijesne važnosti za Tursku i obje ga strane moraju slijediti u dobroj vjeri. 52. Zbog odgovora vlade nakon navoda o korupciji u prosincu 2013. nastala je ozbiljna zabrinutost u pogledu neovisnosti sudstva i podjele vlasti. Premještaji i otpuštanja policijskih službenika, sudaca i tužitelja širokih razmjera, unatoč tvrdnji vlade da to nije povezano s borbom protiv korupcije, utjecali su na učinkovitost rada povezanih institucija i doveli do pitanja o načinu na koji su upotrijebljeni postupci kako bi se ti premještaji i otpuštanja formalizirali. Od ključne je važnosti da se ispravno vode istrage navoda o korupciji uz potpunu transparentnost i da se osigura operativna sposobnost sudstva i policije. U pokušajima zabrane društvenih medija, koje je Ustavni sud kasnije ukinuo, i u pritiscima na medije koji su uzrokovali raširenu autocenzuru, odražava se restriktivan pristup slobodi izražavanja. Pristup u području slobode okupljanja i dalje je restriktivan. Tursko zakonodavstvo i provedbeni propisi o pravu na okupljanje i o policijskim intervencijama morat će se uskladiti s europskim normama. 53. U tom će kontekstu turski prioriteti uključivati promicanje dijaloga u cijelom političkom spektru i općenito u društvu, obnovu reformi u području vladavine prava i obraćanje posebne pozornosti na poštovanje ljudskih prava u zakonima i u praksi. Otvaranjem pregovora o poglavljima 23. i 24. Turskoj bi se osigurao sveobuhvatan plan za reforme u tom ključnom području. Tursku se poziva na sustavniju suradnju s Komisijom i drugim relevantnim tijelima poput Vijeća Europe, uključujući Venecijansku komisiju. Općenito treba posvetiti veću pozornost stvarnoj provedbi postojećeg zakonodavstva. Ministarstvo europskih integracija ima ključnu ulogu u osiguranju koordinacije i usklađenosti novog zakonodavstva sa zakonima EU-a. Komisija s nestrpljenjem iščekuje daljnje radnje Turske na temelju njezine nedavno prihvaćene strategije za EU čiji je cilj ponovno oživjeti pristupni postupak Turske. 54. Pozitivnim programom iz 2012 i dalje se podržavaju i nadopunjuju pristupni pregovori s Turskom putem pojačane suradnje u nizu područja od zajedničkog interesa. Većim brojem kontakata na visokoj razini između Turske, EU-a i država članica još bi se pojačala suradnja. Probleme u području pravosuđa i unutarnjih poslova, posebno u području migracija, treba riješiti pojačanim zajedničkim naporima. EU očekuje potpunu i učinkovitu provedbu turskih obveza iz sporazuma o ponovnom prihvatu sa svim državama članicama. 55. Turska je, sa svojim velikim, dinamičnim gospodarstvom, važan trgovinski partner EU-a i važan sastavni dio konkurentnosti EU-a kroz carinsku uniju. Potrebno je raditi na oslobađanju potpunog potencijala carinske unije. EU bi trebao raditi s Turskom na širenju i modernizaciji uzajamnih trgovinskih odnosa u korist obje stranke. Potrebno je također riješiti niz pitanja povezanih s funkcioniranjem carinske unije na temelju ocjene iz 2014. Također je od ključne važnosti razviti aktivan i dalekosežan gospodarski dijalog. Daljnjim jačanjem energetske suradnje između EU-a i Turske te povezanim napretkom u pristupnim pregovorima olakšali bi se međusobno povezivanje i integracija energetskih tržišta. Gospodarska suradnja značajno bi se poboljšala otvaranjem pregovora o poglavlju 5. (Javna nabava), poglavlju 8. (Tržišno natjecanje) i poglavlju 19. (Zapošljavanje i socijalna politika) čim Turska ispuni nužna mjerila. 56. Komisija naglašava sva suvremena prava država članica EU-a. Ona uključuju, između ostalog, sklapanje bilateralnih sporazuma i istraživanje i iskorištavanje njihovih prirodnih resursa u skladu s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim pravom, uključujući Konvenciju UN-a o pravu mora. Budući da su Vijeće i Komisija ponovili svoja stajališta iz prethodnih godina, Turska sad mora hitno ispuniti svoju obvezu potpune provedbe Dodatnog protokola i ostvariti napredak u normalizaciji odnosa s Republikom Ciprom. To bi moglo predstavljati novi zalet u pristupnom procesu i konkretno omogućiti ostvarivanje napretka u osam poglavlja obuhvaćenih zaključcima Vijeća iz prosinca 2006. Komisija ističe da je potrebno izbjegavati bilo kakvu prijetnju, izvor napetosti ili provokativni postupak kojim bi se mogli ugroziti dobrosusjedski odnosi i mirno rješavanje sporova. Komisija pozdravlja potporu Turske nastavku pregovora za pronalaženje cjelovitog rješenja u Cipru. Sad je važno da nakon te potpore do