HR Službeni list Europske unije C 178/38

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

2014/C 178/12

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 510/2006

o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda (2)

„SALAMA DA SUGO”

EZ br.: IT-PGI-0005-01114 – 21.5.2013.

ZOZP ( X ) ZOI ( )

1. Naziv

„Salama da sugo”

2. Država članica ili treća zemlja

Italija

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Proizvodi od mesa (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

Kobasica „Salama da Sugo” sastoji se od mješavine aromatiziranog svinjskog mesa utisnutog u prirodni svinjski mokraćni mjehur. Prodaje se sirova nakon sušenja i dozrijevanja ili kuhana i može se staviti na tržište nakon što je dodatno termički obrađena. Dozrela kobasica „Salama da sugo” teži od 700 do 1 400 grama; okruglog je oblika poput dinje, a uzica kojom je stegnuta po sredini dijeli je na 6 do 8 krišaka; nepravilne je vanjske površine, eventualno prekrivene tragovima plijesni koja prirodno nastaje u fazi dozrijevanja. Iznutra je konzistencija proizvoda čvrsta, kompaktna i ružičaste boje zahvaljujući dozrijevanju sjeckanih komada mesa, masnih i nemasnih, kojima je dodan visoki postotak vina. Aromatičnog je, začinjenog i trajnog mirisa. Proizvod sadržava najviše 30 % vode, 50 %, +/- 5, masnoće i 20 %, +/- 5, bjelančevina. Omjer kolagena i bjelančevina je 10 g/100 g, +/- 3 g. Kuhani proizvod tamnosmeđe je boje, intenzivnog i vrlo aromatičnog mirisa, izraženog, punog okusa, a njegove aromatične note zadržavaju se u ustima. Meke je i zrnate konzistencije.

3.3. Sirovine (samo za prerađene proizvode)

Kobasica „Salama da sugo” proizvodi se jedino od svinjskog mesa, od sljedećih dijelova i u sljedećim postocima: vrat: 25 %, +/- 15, hrptenica: 25 %, +/- 15, prsa: 25 %, +/- 15, plećka: 20 %, +/- 15, jezik: 3 %, +/- 2, jetra: 2 %, +/- 1. Sjeckanje (trito di sottospalla – dio svinje koji obuhvaća donji dio prvih rebara, područje prsne kosti i prednjih nogu) dopušteno je u postotku od 25 %, +/- 15 %. Osim toga, na jedan kilogram mesa predviđena je upotreba crnog vina u sljedećim količinama: 15 cl, +/- 5 cl. Mogu se upotrijebiti sljedeća vina: Fortana, Merlot del Bosco Eliceo, Sangiovese di Romagna, Lambrusco, Refosco. Dodaje se sjeckani i/ili mljeveni crni papar (2,5 g, +/- 0,50 g) i krupna morska sol (26 g, +/- 4 g).

Neobavezni sastojci su cimet, muškatni oraščić i klinčići, zajedno ili zasebno, u količini od 0,75 g po kilogramu mesa, +/- 0,50 g; rakija, grappa ili rum, upotrijebljeni zasebno umjesto dijela crnog vina, u količinama do 1 cl po kilogramu mesa.

3.4. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Prehrana svinja namijenjenih za proizvodnju kobasice „Salama da sugo” mora biti u obliku kaše ili razvodnjene kaše, a udio suhe tvari ne smije biti manji od 45 % ukupne tvari za životinju žive vage do 80 kg i ne manji od 55 % ukupnog udjela u fazi tovljenja. Sirutka (nusproizvod gruša) i mlaćenica (nusproizvod maslaca) ne smije iznositi više od 15 l dnevno po svinji).

3.5. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Faze proizvodnje kobasice „Salama da sugo” koje se moraju odvijati u području utvrđenom u točki 4. jesu rezanje, sjeckanje, miješanje, punjenje, vezanje, sušenje i zrenje. Ako je riječ o kuhanoj kobasici „Salama da sugo”, treba dodati termičku obradu koja se mora provesti nakon zrenja.

3.6. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd.

Proizvod se na tržište stavlja cijeli. Ako je proizvod termički obrađen, može se na tržište stavljati u kriškama, pod uvjetom da je narezan prije navedene termičke obrade kako bi se spriječile moguće razlike u temperaturi i vlažnosti koje mogu uzrokovati probleme s higijenom i očuvanjem organoleptičkih svojstava.

3.7. Posebna pravila za označivanje

Etikete na pakiranju sadržavaju naziv „Salama da sugo”, a zatim i kraticu ZOZP ili naziv „zaštićena oznaka zemljopisnog podrijetla”, logotip kobasice „Salama da sugo” i grafički simbol Unije. Logotip naziva može se prilagoditi ovisno o upotrebi, ali njegova osnova ne smije biti manja od 2 cm.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje proizvodnje te stavljanja u unutarnje i vanjsko pakiranje kobasice „Salama da sugo” obuhvaća područje pokrajine Ferrara, osim općina Goro, Codigoro, Lagosanto i Comacchio.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

5.1. Posebnosti zemljopisnog područja

Obilje vode u ovom području utjecalo je i još uvijek utječe na relativnu vlažnost čije su najmanja i najviša razina vrlo visoke, i kad je riječ o apsolutnoj vlažnosti, ali i u usporedbi sa susjednim pokrajinama, kako pokazuje povijest mjerenja u regiji Emilia-Romagna. Ovakva situacija uzrokovala je nastajanje i rast broja gospodarstava za preradu svinjskog mesa koja iz higijenskih razloga zahtijevaju veliku količinu vode. Osim toga, vlažna klima uvijek je pogodovala optimalnom zrenju prerađenih proizvoda. To je između ostaloga s godinama omogućilo jačanje stručnih specijaliziranosti koje su utjecale na tradicionalnu metodu proizvodnje kobasice „Salama da sugo”.

Stručnost gospodarskih subjekata, kojom se slijedi utvrđeni običaj, očituje se posebno u određenim temeljnim radnjama: rezanju mesa, odabiru najprikladnijih komada, raznovrsnom sjeckanju, ručnom punjenju i originalnom načinu vezanja proizvoda.

5.2. Posebnosti proizvoda

Kobasica „Salama da sugo” jedinstveni je proizvod koji se ne može usporediti s ostalim vrstama kobasica od kojih se razlikuje:

— sastavom, kojim je predviđena upotreba različitih komada svinjskog mesa, vina ili likera te začina,

— izgledom: boja smjese i poseban oblik poput dinje, podijeljen na šest do osam krišaka, koji se nalazi i na identifikacijom logotipu kobasice „Salama da sugo”,

— organoleptičkim svojstvima (mekoćom i zrnatošću, širokom paletom aroma, sokom koji luči mjehur).

5.3. Uzročna povezanost zemljopisnog područja i kvalitete ili karakteristika proizvoda (za ZOI) odnosno određene kvalitete, ugleda ili drugih karakteristika proizvoda (za ZOZP)

Proizvod je nastao u renesansi kad su vojvode dinastije d’Este, koji su u to doba vladali Ferrarom, poticali razvoj prehrambenih užitaka. U tom razdoblju nastao je poseban oblik poput dinje, podijeljen na šest do osam krišaka i vezan po sredini, koji se osim toga prikazivao na keramičkom posuđu koje se u to vrijeme upotrebljavalo na dvoru u Ferrari.

Znanje i umijeće regije očituje se osobito u fazama prerade proizvoda, od kojih su neke iznimno karakteristične: zapravo, još se i danas velikim dijelom obavljaju ručno (rezanje mesa, punjenje, vezanje) ili zahtijevaju stručno oko (procjena zrelosti proizvoda).

Odabirom sastojaka određene su neke posebnosti proizvoda: boja smjese (zbog kombinirane upotrebe jetre i vina ili likera) i dobivanje soka (nastaje zbog upotrebe dijelova kao što su vrat, hrptenica, prsa i plećka, bogatih lipidima koji se lako rastvaraju, i zbog dodavanja vina ili likera).

Kad je riječ o organoleptičkom profilu, želatinoznost upotrijebljenih dijelova mesa kobasicu „Salama da sugo” čini proizvodom koji je mekan i zrnat na nepcu. Njezina aroma i okus, obilježeni širokom aromatskom paletom, rezultat su originalne upotrebe vina i začina u kombinaciji s transformacijom lipidnih sastojaka i zrenjem koje se odvija u specifičnim okolišnim uvjetima. Mjehur tijekom kuhanja luči sok koji proizlazi iz određenog postotka vina ili likera koji ne ispare, a aromatizirani su začinima.

Klima ove regije, isključujući obalno područje koje je pod utjecajem morskog zraka, ima povoljan učinak na zrenje kobasice „Salama da sugo”, a posljedično i na njezina organoleptička svojstva s obzirom na to da tijekom cijelog postupka zrenja jamči polagano i postupno sušenje proizvoda, kako na površini, tako i iznutra, čineći njegovu teksturu jednoliko mekom i kompaktnom. Posljedica tog istog okoliša je i razvoj bakterijske flore na površini koja doprinosi postizanju arome.

Prvo izdanje (1931.) gastronomskog vodiča kroz Italiju izdavačke kuće Touring Club Italiano upućuje na ugled proizvoda: „Kobasica ‚Salama da sugo’ vrlo je poznat i tipičan proizvod Ferrare – proizvodi se u gradu Ferrari, ali i u više drugih gardova ove pokrajine”, kao i izdanje godišnjaka Talijanske kuharske akademije iz 1967. koji spominje Ferraru kao „poznati grad kobasice ‚Salama da sugo’”. Danas svi talijanski gastronomski vodiči navode kobasicu „Salama da sugo” potvrđujući njezin već dobro poznat ugled.

Osim toga, u području proizvodnje brojni sajmovi i folklorne manifestacije posvećene kobasici „Salama da sugo” potvrđuju njezino regionalno podrijetlo, osobito svetkovine Guarda Ferrarese i Buonacompra (krajem srpnja); ona od 1974. čini vezu između potrošnje proizvoda i žetve konoplje koja je stoljećima tipičan lokalni proizvod.

Upućivanje na objavu specifikacije

Ministarstvo je pokrenulo nacionalni postupak prigovora za priznavanje zaštićene oznake zemljopisnog podrijetla kobasice „Salama da sugo” u Službenom listu Talijanske Republike br. 272 od 21. studenoga 2012.

Pročišćeni tekst specifikacije dostupan je na sljedećem web-mjestu: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335 (članak 5. stavak 7. Uredbe (EZ) br. 510/2006 (3)).

(1) SL L 343, 14.12.2012. str. 1.

(2) SL L 93, 31.3.2006., str. 12. Zamijenjena Uredbom (EU) br. 1151/2012.

(3) Vidjeti bilješku 2.