Proizvodi iz Priloga II. podlijegali su carinskim kvotama kojima se na temelju članka 3. Uredbe upravljalo u skladu s člancima 308.a, 308.b i 308.c Uredbe (EEZ) br. 2454/93. U tablici 10. u Prilogu prikazana je iskorištenost carinskih kvota. Sedam tarifnih stavki ispunilo je ili je gotovo ispunilo kvotu dodijeljenu za 2013.: 22071000, 41079210, 61033200, 61099020, 61159500, 62046231 i 64039993. Od tih sedam tarifnih stavki, osim stavke 22071000, ukupan obujam uvoza premašio je carinsku kvotu, međutim, višak uvoza (odnosno uvoz koji premašuje kvotu) unesen je u EU uz carine za najpovlaštenije države (MFN) ili carine u skladu s Općim sustavom povlastica (OSP). Čini se da je bescarinski uvoz robe iz jedne tarifne stavke, 64039993, vrlo blago premašio dodijeljenu carinsku kvotu za 1,5 tona odnosno 0,06 % carinske kvote. Prosječna ponderirana stopa iskorištenosti carinske kvote 2012. (od 15. studenoga do 31. prosinca) iznosila je 11,3 %, a 2013. 76,8 %.

Analiza učinaka na trgovinu temelji se prije svega na ispitivanjima razvoja uvoza proizvoda obuhvaćenih autonomnim trgovinskim povlasticama iz Pakistana u EU. Povlastice su bile odobrene od 15. studenoga 2012. do 31. prosinca 2013., ali analiza je usmjerena na uvoz u kalendarskoj godini 2013. koji je uspoređen s prosječnim uvozom u trima prethodnim godinama (2010., 2011. i 2012.). Zbog dostupnosti podataka i radi njihove lakše usporedbe upotrijebljeni podaci odnose se na EU koji čini 27 država članica (EU27) jer je Hrvatska pristupila 1. srpnja 2013. Zbog dostupnosti i pouzdanosti podataka te mogućnosti njihove usporedbe analiza se temelji na podacima izmjerenima i izraženima kao vrijednost, a ne kao količina. Glavni je izvor podataka o uvozu robe iz Pakistana u EU Eurostat (COMEXT). Analiza učinaka na gospodarstvo i radna mjesta u EU-u uglavnom se temelji na ispitivanju podataka o proizvodnji i zaposlenosti koji se, među ostalim, temelje na podacima iz referentne baze podataka Eurostata Prodcom (NACE Rev 2.0). Analiza je usto uglavnom usmjerena na sektore tekstila i odjeće, s obzirom na to da je većina proizvoda obuhvaćenih autonomnim trgovinskim povlasticama bila iz tih sektora.

U okviru odgovora EU-a na razorne poplave koje su od srpnja do rujna 2010. pogodile velike dijelove Pakistana Europsko vijeće odlučilo je u Deklaraciji o Pakistanu priloženoj Zaključcima Vijeća od 16. rujna 2010. ovlastiti ministre za hitno postizanje dogovora o opsežnom paketu kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih mjera za pomoć oporavku i budućem razvoju Pakistana, koje među ostalim uključuju ambiciozne trgovinske mjere neophodne za gospodarski oporavak i rast.

1 Odnosi se samo na ATP odobren od 15. studenoga do 31. prosinca 2012.

U tablici 2. sažeto je prikazano iskorištavanje povlastica ATP-a, odnosno uvoz u kojem je zaista ostvarena korist od povlastica ATP-a i ostalih carinskih režima. To upućuje na to da je u prosječno oko 65 % uvoza stavki obuhvaćenih ATP-om ostvarena korist od povlastica ATP-a. Od ukupnog uvoza iz Pakistana u EU 2013. 21 %, odnosno 942 milijuna EUR, odnosilo se na uvoz uz koji je iskorišten ATP.

Ukupan uvoz proizvoda iz Pakistana obuhvaćenih ATP-om u EU gotovo je jednako raspodijeljen na proizvode iz Priloga I. i Priloga II. U prosjeku je nešto više (34 %) rastao uvoz proizvoda iz Priloga II. nego proizvoda iz Priloga I. (29 %) i to uglavnom zbog znatnog rasta uvoza jednog proizvoda iz Priloga II. (22071000 nedenaturirani etilni alkohol). Ako se ne uzme u obzir taj proizvod, uvoz proizvoda iz Priloga II. prosječno je narastao za 25 %.

U tablici 1. prikazan je ukupan uvoz iz Pakistana u EU27, uvoz proizvoda obuhvaćenih ATP-om i uvoz svih ostalih proizvoda (odnosno ukupan uvoz umanjen za uvoz proizvoda obuhvaćenih ATP-om). Uvoz proizvoda iz Pakistana obuhvaćenih ATP-om u EU iznosio je 2013. 1,5 milijardi EUR te je 2013. narastao za 348 milijuna EUR, ili za 31,5 %, u odnosu na prosječnu vrijednost u razdoblju od 2010. do 2012. Budući da je uvoz proizvoda obuhvaćenih ATP-om u EU činio oko 33 % ukupnog uvoza iz Pakistana, moglo bi se reći da je uvoz obuhvaćen ATP-om znatno pridonio rastu od 9,4 % ukupnog uvoza iz Pakistana 2013. (uvoz svih ostalih proizvoda, osim onih obuhvaćenih ATP-om, povećao se samo za 1,1 %).

Općenito, na ljestvici trgovinskih partnera EU-a s obzirom na ukupnu trgovinsku razmjenu Pakistan se nalazi na 47. mjestu, u pogledu uvoza nalazi se na 44. mjestu, a kao izvozni partner nalazi se na 51. mjestu. Na slici 1. prikazan je razvoj bilateralne trgovine u proteklom desetljeću i vidljivo je da se ukupna bilateralna trgovinska razmjena razvijala pozitivno. EU je tijekom tog razdoblja od 2005. do 2009. ostvarivao manji trgovinski suficit, koji se od 2010. pretvorio u deficit.

U tablici 4. prikazane su proizvodnja u EU27 (vrijednost prodane proizvodnje) i zaposlenost (ukupan broj) u proizvodnji 2013. i to ukupno (odjeljak NACE-a od C.10 do C.32), u proizvodnji tekstila (odjeljak NACE-a C.13 i C.20.60), proizvodnji odjeće (odjeljak NACE-a C.14) i proizvodnji kože i srodnih proizvoda, uključujući obuću (odjeljak NACE-a C.15). Udjel proizvodnje u trima podsektorima u odnosu na ukupnu industrijsku proizvodnju može se smatrati ograničenijim, dok je važniji udjel zaposlenosti.

Pri ispitivanju pojedinačnih tarifnih stavki u okviru ATP-a (vidi posebno tablicu 12. u Prilogu) uočava se da su one uglavnom slijedile kretanja uvoza iz svijeta u EU i u većini je slučajeva uvoz iz Pakistana imao bolje ili lošije rezultate ovisno o tome je li se uvoz povećavao ili smanjivao. Povećanje uvoza za više od 40 % zabilježeno je za 27 tarifnih stavki, od kojih je za deset tarifnih stavki povećanje premašilo 80 %, dok je smanjen uvoz proizvoda iz 18 stavki, od čega iz 12 stavki za više od 20 %.

Nedenaturirani etilni alkohol (22071000) proizvod je čiji je uvoz daleko najviše rastao (441 %), što se uglavnom može objasniti činjenicom da taj proizvod obično nije obuhvaćen OSP-om, a carina na njega u skladu s načelima MFN-a iznosi 19 EUR po hektolitru (vidi tablice 11. i 12. u Prilogu). Uvoz nedenaturiranog etilnog alkohola u okviru ATP-a iz Pakistana bio je ograničen carinskom kvotom. Snažno je rastao i odjeljak umjetnih ili sintetičkih filamenata (poglavlje 54.), i to za 85 %, no činio je tek 1,7 % vrijednosti uvoza uz povlastice ATP-a (vidi tablicu 13. u Prilogu).

U tablicama od 11. do 13. u Prilogu detaljnije je prikazan uvoz u okviru ATP-a (po odjeljcima i stavkama). Pregledom tih i prethodno navedenih tablica uočava se sljedeće:

Uvoz u EU iz svijeta (izvan EU27) i zemalja sa sličnim trgovinskim povlasticama (na koje se u okviru Općeg sustava povlastica (OSP) primjenjuje nulta carinska stopa) prikazan je u tablici 3. Upućuje se na to da je uvoz iz Pakistana u okviru stavki obuhvaćenih ATP-om u prosjeku bio uspješniji od ukupnog uvoza iz svijeta u EU, ali manje uspješan od uvoza iz zemalja sa sličnim trgovinskim povlasticama. Jedan od razloga za nagli rast uvoza od korisnika nulte carinske stope u okviru OSP-a (66,2 %) vjerojatno je reforma pravila EU-a o podrijetlu u okviru OSP-a (primjenjiva od 1. siječnja 2011.) kojom su ta pravila bitno ublažena za najmanje razvijene zemlje, uključujući sektor tekstila i odjeće. Za povećanje je zaslužan Bangladeš na koji se odnosilo oko 65 % uvoza iz korisnika nulte carinske stope u okviru OSP-a.

Moglo bi se reći da je u pogledu odjeljaka kao što su umjetni i sintetički filamenti (poglavlje 54.), umjetna ili sintetička rezana vlakna (poglavlje 55.) i tkana odjeća (poglavlje 62.) došlo do znatnog povećanja uvoza proizvoda obuhvaćenih ATP-om iz Pakistana i smanjenja proizvodnje u EU-u. Međutim, tržišni je udjel uvoza obuhvaćenog ATP-om za poglavlje 54. ograničen. Za poglavlja 55. i 62. pogođeni je udjel proizvodnje u EU-u ograničen, pa se taj rast, iako je 2013. u odnosu na 2012. bilo određenog rasta udjela uvoza obuhvaćenog ATP-om na tržištu EU-a, može smatrati skromnim.

Ti su čimbenici u tablici 7. prikazani na razini dvoznamenkastog odjeljka KN-a („EU-ova proizvodnja uz ATP” odnosi se na proizvodnju u EU-u povezanu s proizvodima obuhvaćenima ATP-om). Čini se da ispitivanje brojki iz tablice 7. ne dovodi do jasnih zaključaka jer nijedan odjeljak ne zadovoljava sve kriterije.

došlo je do negativnog rasta proizvodnje u EU-u i

U tablici 5. prikazana je promjena u proizvodnji i zaposlenosti u industrijskoj proizvodnji u EU27 za godine od 2010. do 2013. u usporedbi s prethodnom godinom. Proizvodnja se u EU27 u trima podsektorima 2013. povećala, a zaposlenost je, osim u „sektoru kože”, pala. Detaljnija raščlamba proizvodnje u EU-u za koju se procjenjuje da odgovara proizvodima obuhvaćenima ATP-om nalazi se u tablici 14. u Prilogu. Sličnu raščlambu za zaposlenost nije moguće prikazati jer su podaci o zaposlenosti dostupni samo na razini dvoznamenkastog odjeljka NACE-a.

U preliminarnoj procjeni potreba nastalih zbog štete koju su izradile Svjetska banka, Azijska banka za razvoj i Vlada Pakistana navedeno je da su poplave prouzročile izravnu i neizravnu štetu u iznosu od 10 milijardi USD te da će troškovi za pomoć i obnovu ukupno iznositi od 8,7 milijardi do 10,8 milijardi USD (što čini 5,8 % BDP-a, odnosno 4,5 – 5,3 % BDP-a). Troškovi obnove, ako se rasporede na razdoblje od tri godine i u cijelosti ih pokriva Vlada Pakistana, činili bi u odnosu na savezni proračun za 2010. – 2011. oko 8 – 11 % ukupnih izdataka.

Poplave izazvane monsunskim kišama koje su pogodile Pakistan u razdoblju od srpnja do rujna 2010. mogle bi se smatrati najgorom prirodnom katastrofom u povijesti te zemlje. Prema izvorima iz Ujedinjenih naroda, poplavama je bilo pogođeno oko 20 milijuna ljudi i 20 % kopna u Pakistanu, što odgovara najmanje 160 000 četvornih kilometara (područje veličine Bugarske i Slovačke zajedno), a do 12 milijuna ljudi trebalo je hitnu humanitarnu pomoć.

U pogledu poglavlja 42., proizvodi od kože, došlo je do smanjenja proizvodnje u EU-u u kombinaciji s razmjerno visokim udjelom uvoza obuhvaćenog ATP-om na tržište EU-a. Ipak bi se moglo reći da povećanje uvoza proizvoda obuhvaćenih ATP-om iz poglavlja 42. nije osobito znatno (uvoz u okviru ATP-a bio je ograničen carinskom kvotom).

Glavni instrument kojim je EU odgovorio na poplave bila je humanitarna pomoć. U tom smislu, EU bio je najveći darivatelj humanitarne pomoći u toj krizi s preuzetim obvezama u iznosu većem od 423 milijuna EUR (150 milijuna EUR iz proračuna EU-a i 273 milijuna EUR od država članica EU-a). EU je predložio i paket za brzi oporavak u skladu sa Zaključcima Europskog vijeća od 16. rujna 2010., nakon što je pružena vrlo velika humanitarna pomoć. Međutim, Vlada Pakistana obavijestila je međunarodnu zajednicu, uključujući EU, da je odlučila sama preuzeti potpunu odgovornost za oporavak i obnovu nakon poplava. Osim humanitarne pomoći EU-a, Europska komisija dodijelila je i iznos od 225 milijuna EUR za razvojnu suradnju u okviru Višegodišnjeg okvirnog programa za Pakistan u razdoblju od 2011. do 2013. U središtu su bili ruralni razvoj i obrazovanje. U tim se programima kad god je to bilo moguće i opravdano, uz suglasnost Vlade Pakistana, vodilo računa o posljedicama poplava. U tom je smislu ATP bio usmjeren na podupiranje gospodarskog oporavka Pakistana tijekom srednjoročnog do dugoročnog razdoblja generiranjem dodatnog izvoza iz Pakistana u EU. Moglo bi se reći da gubitak carinskog prihoda od 84,6 milijuna EUR predstavlja trošak nastao za proračun EU-a zbog tog dodatnog izvoza.

U tablici 9. prikazani su određeni pokazatelji razvoja gospodarstva i ljudskih potencijala za Pakistan u usporedbi sa zemljama južne Azije i zemljama s nižim srednjim dohotkom. Vidljivo je da, iako pokazatelji za Pakistan upućuju na pravi smjer, ta zemlja zaostaje za svojim južnoazijskim susjedima i ostalim zemljama s nižim srednjim dohotkom. Isti je slučaj i s indeksom ljudskog razvoja za Pakistan koji je 2013. dosegnuo vrijednost od 0,537 čime je ta zemlja razvrstana u skupinu zemalja niskog razvoja ljudskih potencijala, ispod ostalih južnoazijskih zemalja čiji je prosjek 0,588. Pakistan se na ljestvici indeksa ljudskog razvoja ukupno nalazi na 146. mjestu od 183 zemlje.

Tablica 9.: Pokazatelji razvoja za Pakistan, južnu Aziju i zemlje s nižim srednjim dohotkom (LMIC) Pakistan Južna Azija LMIC 2010. 2013. 2010. 2013. 2010. 2013. Rast BDP-a (% godišnje) 1,6 4,4 9,1 6,6 7,6 5,8 BDP po stanovniku (realni za 2005. u USD) 748 790 940 1 077 1 139 1 273 Rast BDP-a po stanovniku (% godišnje) -0,2 2,7 7,7 5,2 6,0 4,3 BND po stanovniku, PKM (realni za 2011. u međunarodnim dolarima) 4 380,2 4 679,9 4 259,1 4 866,0 5 239,6 5 859,0 Trgovina (% BDP-a) 32,9 33,1 46,3 50,7 56,9 58,4 Izravna strana ulaganja, neto priljevi (% BDP-a) 1,1 0,6 1,5 1,4 2,2 2,1 Porast stanovništva (% godišnje) 1,8 1,7 1,3 1,3 1,5 1,5 Očekivani životni vijek na dan rođenja, ukupno (godina) 66,1 66,6 66,1 66,9 65,7 66,4 Stopa pismenosti, ukupno odraslih (% ljudi u dobi od 15 godina i više) 55,4 61,4 70,6 Omjer siromašnih u stanovništvu s 1,25 USD dnevno (PKM) (% stanovništva) 12,7 29,0 25,2 Omjer siromašnih u stanovništvu s 2 USD dnevno (PKM) (% stanovništva) 50,7 64,7 54,5 Stopa završetka osnovnoškolskog obrazovanja, ukupno (% relevantne dobne skupine) 66,9 73,1 90,5 91,2 Broj upisanih u osnovne škole (% bruto) 94,8 92,1 110,4 105,7 Izvor: Svjetska banka, pokazatelji svjetskog razvoja

Govoreći detaljnije o radu, u profilu zemlje s obzirom na dostojanstvo rada za Pakistan koji je nedavno pripremila Međunarodna organizacija rada daje se sveobuhvatan pregled (u mjeri u kojoj su podaci bili dostupni) stanja i kretanja u Pakistanu u pogledu deset pokazatelja dostojanstva rada. U odnosu na većinu pokazatelja za koje je bilo moguće sastaviti procjenu Pakistan je u razdoblju 2001. – 2013. ostvario određen napredak u pogledu položaja muškaraca i žena. Ipak, i dalje postoje nejednakosti među spolovima, ponekad velike, a pritom su žene u nepovoljnijem položaju. U tablici 15. u Prilogu nalazi se prikaz razvoja broja zaposlenih i omjer zaposlenosti u odnosu na broj stanovnika (udjel zaposlenog radno sposobnog stanovništva) u Pakistanu i njegovim pokrajinama, u kojem se upućuje na određen pad stope zaposlenosti. U tablici 16. u Prilogu prikazan je prosječni mjesečni realni dohodak u Pakistanu i njegovim pokrajinama.

Ovi podaci ilustriraju kretanja u pogledu radnih mjesta i društvenih uvjeta u Pakistanu, no precizniji podaci, npr. o zaposlenosti i plaćama u primjerice tekstilnoj industriji na nacionalnoj ili pokrajinskoj razni, nisu bili dostupni. Međutim, tekstilna industrija u gospodarstvu Pakistana ima važnu ulogu. Prema podacima Ministarstva financija Pakistana, tekstilna industrija ostvaruje oko 8 % BDP-a, sudjeluje u 50 – 60 % ukupnog izvoznog prihoda zemlje, sudjeluje u 46 % ukupne proizvodnje i osigurava radna mjesta za 38 % radne snage u proizvodnji.

Pakistansko je gospodarstvo pokazalo otpornost, a nedavno i znakove oporavka (vidi prethodno navedenu tablicu 8.), unatoč tome što se suočava sa znatnim izazovima, među ostalim i zbog stalnog ozbiljnog manjka električne energije i nestabilnog sigurnosnog stanja. Teško je, međutim, izvući eksplicitne zaključke o mogućem učinku ATP-a na rast, radna mjesta i siromaštvo u Pakistanu. Noviji i relevantni podaci nisu dostupni za iscrpniju analizu. Još je važnije to što bi bilo teško odvojiti mogući učinak ATP-a od ostalih vanjskih i unutarnjih čimbenika koji utječu na rast, zaposlenost i održivi razvoj u Pakistanu. Unatoč tome, uzimajući u obzir udjel EU-a u pakistanskom izvozu u svijet, posebno s obzirom na tekstil i odjeću, i relativnu važnost tekstilne industrije za pakistansko gospodarstvo, uključujući i zaposlenost, ATP je potencijalno mogao pridonijeti gospodarskom oporavku. Čini se da tome donekle u prilog ide i činjenica da se uvoz iz Pakistana u EU, ukupan i u glavnim izvoznim sektorima, nakon znakova oporavka od financijske krize 2007./2008. te pada i stagnacije 2012. ponovno oporavio 2013. (vidi sliku 4.).

5. Zaključci

ATP odobren Pakistanu dio je paketa mjera EU-a kako bi se pomoglo kratkoročnom, srednjoročnom i dugoročnom oporavku Pakistana od razornih učinaka poplava koje se mogu smatrati najgorima u povijesti te zemlje. U tim dosad nezabilježenim okolnostima cilj je bio ATP-om potaknuti izvoz Pakistana i pridonijeti njegovu budućem razvoju tako što će mu se ponuditi vremenski ograničeno smanjenje carina na glavne uvozne proizvode iz Pakistana, a koje će na domaćem tržištu EU-a izazvati tek ograničene nepovoljne učinke.