OBRAZLOŽENJE

1.KONTEKST PRIJEDLOGA

•Razlozi i ciljevi prijedloga

Ovaj je Prijedlog dio šire inicijative Komisije o održivom razvoju. Njime se uspostavlja temelj za okvir EU-a kojim se okolišni, socijalni i upravljački aspekti stavljaju u središte financijskog sustava kako bi se poduprlo pretvaranje europskoga gospodarstva u zeleniji i otporniji kružni sustav. Okolišne, socijalne i upravljačke čimbenike trebalo bi uzeti u obzir pri donošenju odluka o ulaganjima kako bi ulaganja postala održivija.

Cilj je ovog Prijedloga i zakonodavnih akata koji se usporedno predlažu dosljedno uključiti okolišne, socijalne i upravljačke aspekte u postupke ulaganja i savjetodavne postupke u svim sektorima. Time bi se trebalo osigurati da sudionici na financijskim tržištima, odnosno društva za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), upravitelji alternativnih investicijskih fondova (UAIF), društva za osiguranje, institucije za strukovno mirovinsko osiguranje, upravitelji europskog fonda poduzetničkog kapitala (EuVECA), upravitelji europskih fondova za socijalno poduzetništvo (EuSEF) i investicijska društva, koje su njihovi klijenti ili korisnici ovlastili da u njihovo ime donose odluke o ulaganjima, uključe okolišne, socijalne i upravljačke čimbenike u svoje interne postupke i o tome obavijeste svoje klijente. Ovim bi se Prijedlogom osiguralo i da investicijska društva i posrednici u osiguranju koji pružaju usluge savjetovanja okolišne, socijalne i upravljačke čimbenike smatraju pokretačima vrijednosti u savjetima koje pružaju u okviru svoje dužnosti prema ulagateljima te da ulagateljima pružaju odgovarajuće informacije. Osim toga, kako bi se pomoglo ulagateljima da usporede ugljični otisak ulaganja, prijedlozima se uvode nove kategorije referentne vrijednosti EU-a za niske emisije ugljika i referentne vrijednosti za pozitivan ugljični učinak. Ovim prijedlozima, koji se uzajamno osnažuju, trebala bi se olakšati ulaganja u održive projekte i imovinu u cijelom EU-u.

Ovaj Komisijin paket nastavak je globalnih nastojanja prema održivijem gospodarstvu. Vlade iz cijelog svijeta odabrale su održiviji put za naš planet i naše gospodarstvo donošenjem Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama 2016. i Programa održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda.

Europska unija obvezala se na razvoj kojim se zadovoljavaju potrebe sadašnjosti, a pritom ne ugrožava sposobnost budućih naraštaja da zadovolje svoje potrebe. Održivost je već dugo u središtu europskog projekta. Socijalna i ekološka dimenzija te potreba da ih se razmatra zajedno priznate su u Ugovorima EU-a.

U Komunikaciji Komisije o daljnjim koracima prema održivoj europskoj budućnosti iz 2016. ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda u okviru Programa održivog razvoja do 2030. povezuju se s europskim političkim okvirom kako bi se osiguralo da sve aktivnosti i političke inicijative EU-a, unutar EU-a i na globalnoj razini, od početka uzimaju u obzir ciljeve održivog razvoja. EU je također potpuno predan postizanju klimatskih i energetskih ciljeva EU-a do 2030. i tome da se u politike EU-a uključi održivi razvoj, kao što je Jean-Claude Juncker najavio u Političkim smjernicama za Europsku komisiju 2014. Stoga mnogi politički prioriteti Europske komisije za razdoblje 2014.–2020. pridonose ostvarivanju klimatskih ciljeva EU-a i njima se provodi Program održivog razvoja do 2030. Ti prioriteti uključuju Plan ulaganja za Europu, paket o kružnom gospodarstvu, paket za energetsku uniju, reviziju strategije EU-a za biogospodarstvo, uniju tržišta kapitala i proračun EU-a za 2014.–2020., uključujući kohezijski fond i istraživačke projekte. Nadalje, Komisija je pokrenula platformu s više dionika za praćenje i razmjenu najboljih praksi provedbe ciljeva održivog razvoja.

Za ostvarivanje ciljeva održivosti EU-a potrebna su velika ulaganja. Procjenjuje se da je potrebno dodatno godišnje ulaganje od 180 milijardi EUR kako bi se ostvarili samo klimatski i energetski ciljevi do 2030. Značajan dio tih financijskih tokova morat će doći iz privatnog sektora. Za nadoknađivanje tog manjka ulaganja potrebno je značajno preusmjeravanje tokova privatnog kapitala prema održivijim ulaganjima i sveobuhvatno promišljanje o europskom financijskom okviru.

U tom je kontekstu Komisija u prosincu 2016. osnovala stručnu skupinu na visokoj razini da razvije opću i sveobuhvatnu strategiju EU-a o održivom financiranju. U izvješću te skupine, objavljenom 31. siječnja 2018., predstavljena je sveobuhvatna vizija o održivom financiranju za Europu i utvrđena su dva imperativa za financijski sustav Europe. Prvi je poboljšati doprinos financiranja održivom i uključivom rastu. Drugi je učvrstiti financijsku stabilnost uključivanjem okolišnih, socijalnih i upravljačkih čimbenika u odlučivanje o ulaganjima. Nastavno na to, Komisija je 7. ožujka 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta.

Financijski proizvodi, bilo da je riječ o investicijskim fondovima, proizvodima životnog osiguranja ili mirovinskim proizvodima, kao i usluge upravljanja portfeljom daju se u svrhu udruživanja kapitala ulagatelja i kolektivnog ulaganja tog kapitala putem portfelja financijskih instrumenata kao što su dionice, obveznice i drugi vrijednosni papiri. Dok se postojećim pravilima u Direktivi 2009/65/EZ, Direktivi 2009/138/EZ, Direktivi 2011/61/EU, Direktivi 2014/65/EU i Direktivi (EU) 2016/2341 zahtijeva da institucionalni ulagatelji i upravitelji imovinom djeluju u najboljem interesu svojih klijenata i osiguraju prostor za uključivanje održivih rizika, oni ih ne razmatraju sustavno i ne uključuju dosljedno u svoje odluke o ulaganjima i postupke objavljivanja podataka.

Direktivu 2009/65/EZ i Direktivu 2011/61/EU dopunjuju četiri okvira za fondove:

·Uredba (EU) br. 345/2013 o europskim fondovima poduzetničkog kapitala,

·Uredba (EU) br. 346/2013 o europskim fondovima za socijalno poduzetništvo,

·Uredba (EU ) 2015/760 o europskim fondovima za dugoročna ulaganja i

·Uredba (EU ) 2017/1131 o novčanim fondovima.

Regulatorni sustav za financijske proizvode dopunjen je pravilima o raspodjeli, uključujući pravila o savjetima utvrđena u Direktivi 2014/65/EU i Direktivi (EU) 2016/97. Tim se direktivama zahtijeva da investicijska društva i posrednici u osiguranju koji pružaju uslugu savjetovanja djeluju u najboljem interesu svojih klijenata, ali od njih se ne zahtijeva da izričito razmotre okolišne, socijalne i upravljačke rizike u svojim savjetima niti da objavljuju ta razmatranja.

Direktiva (EU) 2016/2341 prvi je korak prema sažetijem okviru za objavljivanje podataka u sektoru financijskih usluga u pogledu okolišnih, socijalnih i upravljačkih čimbenika. Direktivom (EU) 2017/828 o dugoročnom sudjelovanju dioničara povećale su se obveze transparentnosti za institucionalne ulagatelje i upravitelje imovinom, time što se od njih zahtijeva da razviju i objave strategiju sudjelovanja uključujući opis načina na koji prate nefinancijske rezultate poslovanja društava u koja se ulaže, socijalni i okolišni učinak i korporativno upravljanje, te da objave na godišnjoj osnovi kako je njihova politika sudjelovanja provedena. Međutim, još uvijek postoji manjak transparentnosti o načinu na koji institucionalni ulagatelji, upravitelji imovinom i financijski savjetnici razmatraju rizike za održivost u svojim postupcima odlučivanja o ulaganjima ili savjetodavnim postupcima. Zbog toga njihovi klijenti ne dobivaju potpune informacije koje su im potrebne kako bi njihove odluke o ulaganjima ili preporuke bile informirane. Nadalje, poduzeća koja podliježu Direktivi 2014/95/EU o objavljivanju nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa kojom je izmijenjena Direktiva 2013/34/EU o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i povezanim izvješćima sastavljaju nefinancijska izvješća o razvoju, rezultatima poslovanja, položaju poduzeća te učinku njegovih aktivnosti povezanih, među ostalim, s okolišnim, socijalnim i kadrovskim pitanjima.

•Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području