Iako je nedavno bilo vrlo malo prelazaka iz Turske u Italiju, Cipar, Bugarsku i Rumunjsku, broj nezakonitih prelazaka iz Turske u Grčku preko kopnene granice veći je u usporedbi s prethodnim godinama. Broj tih prelazaka porastao je za gotovo 80 % tijekom 2017. u usporedbi s 2016. i iznosio je više od 5 500, a do 4.–5. ožujka 2018. otkriveno je 838 nezakonitih prelazaka granice u usporedbi s 291, koliko je zabilježeno u istom razdoblju 2017. Valja napomenuti da najveći dio tih prelazaka (više od 50 % prelazaka ove godine) čine državljani Turske.

Na istočnosredozemnoj ruti nastavljen je trend migracijskih tokova zabilježen od donošenja Izjave EU-a i Turske u ožujku 2016. Tijekom cijele 2017. istočnosredozemnom rutom stiglo je 42 319 migranata, dok ih je 2016. stiglo 182 227. Do 6. ožujka 2018. zabilježeno je 3 126 dolazaka na grčke otoke u usporedbi s 2 689 u istom razdoblju 2017.. Relativni udio glavnih država iz kojih migranti dolaze blago se promijenio. Tijekom 2017. najviše je bilo državljana Sirije (40 %), Iraka (19 %) i Afganistana (11 %). Od početka 2018. došlo do male promjene te je Sirijaca bilo 32 %, Iračana 27 %, a Afganistanaca 13 %.

Ovo izvješće donosi pregled napretka i razvoja u svim područjima rada, uključujući zaštitu djece, od posljednjeg izvješća Komisije iz studenoga 2017.. Njime se ujedno procjenjuje napredak postignut u skladu s planom Komisije za postizanje dogovora do lipnja 2018. o sveobuhvatnom paketu mjera za migracije predstavljenom na sastanku čelnika EU-a u prosincu 2017.. Izvješće prikazuje sveobuhvatnu prirodu rada i potrebu za zadržavanjem intenziteta napora koje EU ulaže u svim područjima.

Ključni element u potpori EU-a državama članicama i dalje je pristup putem žarišnih točaka. Unatoč napretku ostvarenom u pogledu poboljšanja uvjeta u postojećim objektima, broj raspoloživih mjesta u žarišnim točkama u Grčkoj i dalje je nedovoljan. Dana 8. ožujka na otocima je bilo prisutno 12 926 migranta (od čega 10 020 u žarišnim točkama), što je znatno veći broj nego službeni broj raspoloživih mjesta (manje od 8 000). Uloženi su napori kako bi se povećali kapaciteti i zajamčilo da su objekti prikladno opremljeni za zimu. U Moriji je postavljeno 60 novih stambenih jedinica, čime je kapacitet povećan za 700 mjesta. Uvjeti su poboljšani na Kosu i Lerosu. Međutim, i dalje je veliki problem to što lokalna nadležna tijela ne osiguravaju lokacije za dodatne kapacitete za prihvat i zadržavanje prije udaljavanja. Grčka nadležna tijela trebaju odmah pronaći i rješenje za pružanje usluga usmenog prevođenja na otocima u okviru nacionalnog programa.

U lipnju 2017. počeo je rasti broj dolazaka zapadnosredozemnom/atlantskom rutom, a taj se trend nastavlja. Tijekom 2017. tom je rutom u Španjolsku došlo 28 349 migranata, što je više nego dvostruko više u usporedbi s 2016. Ta brojka obuhvaća povećani broj pokušaja prelazaka preko kopnene granice u španjolske autonomne gradove Ceuta i Melilla, prelaske preko mora iz Maroka i Alžira i zračnim putem iz zračnih luka u Dakaru i Casablanci. Ukupni broj dolazaka u Španjolsku (zapadnosredozemnom rutom, atlantskom rutom i preko Ceute i Melille) tijekom 2018. do 4. ožujka iznosio je 3 804, što je gotovo 17 % više nego u istom razdoblju 2017. (3 260). Dosad je tijekom 2018. najviše nezakonitih prelazaka tom rutom zabilježeno za državljane Gvineje (17 %), Maroka (17 %), Malija (15 %), Côte d'Ivoirea (13 %) i Gambije (7 %). Tijekom 2017. najviše je bilo državljana Maroka (21 %), Alžira (18 %), Côte d'Ivoirea (14 %), Gvineje (13 %) i Gambije (11 %).

Komisija se uvelike usredotočila na upravljanje migracijskim tokovima duž srednjosredozemne rute, temeljeći se pritom na Okviru za partnerstvo u području migracija i Izjavi iz Malte. Međutim, tu rutu i dalje upotrebljava najveći broj ljudi koji dolaze u Europu preko mora, unatoč znatnom smanjenju u odlascima iz Libije od sredine srpnja 2017. Tijekom 2017. u Italiju je tom rutom došlo 119 369 osoba, što je 34 % manje u odnosu na 2016. Tijekom 2018. do 6. ožujka zabilježeno je 5 457 dolazaka, što je otprilike 65 % manje nego što je zabilježeno u istom razdoblju 2017. Porijeklo migranata koji su tijekom 2018. došli tom rutom pokazuje znatnu promjenu: najviše je državljana Eritreje (24 %), Tunisa (20 %) i Nigerije (6 %), dok je 2017. najviše bilo državljana Nigerije (15 %), Gvineje (8 %) i Côte d'Ivoirea (8 %).

Trend relativne stabilnosti duž zapadnobalkanske rute tijekom 2017. zadržan je 2018. Pojačane granične kontrole i usklađena suradnja između država članica EU-a, agencija EU-a i zemalja zapadnog Balkana i dalje otežavaju nezakonit tranzit preko zapadnobalkanske rute. Međutim, pojačane kontrole na glavnim rutama mogu potaknuti stvaranje novih ruta ili preusmjeravanje na druge. To također može potaknuti krijumčarske mreže da prilagode svoje načine rada i da se posluže novim tehnikama kojima se migranti dovode u veću opasnost kako bi zadržale svoje profitne marže. To zahtijeva stalne napore u svrhu nadzora razvoja situacije i suradnje protiv krijumčara.

Općenito, na otocima i na kopnu postoji stalni nedostatak prikladnih skloništa za maloljetnike bez pratnje. Grčka nadležna tijela trebaju ubrzati postupak uspostave, uz financijsku pomoć EU-a, 2 000 dodatnih mjesta za prihvat maloljetnika bez pratnje diljem Grčke. Osnovani su timovi za zaštitu djece i provodi se njihovo osposobljavanje u svim žarišnim točkama u Grčkoj: to je dio šireg nastojanja da se u skladu s komunikacijom Komisije iz travnja 2017. prednost da potrebama djece migranata.

Kako bi se postigli opipljivi i trajni rezultati, grčka tijela moraju stalno pratiti sve te mjere.

Do 7. ožujka 2018. 21 847 osoba premješteno je iz Grčke, uključujući 513 maloljetnika bez pratnje. U Grčkoj i dalje boravi 149 podnositelja zahtjeva čije je premještanje prihvaćeno, ali koje tek treba premjestiti, uključujući 32 maloljetnika bez pratnje.

EU i dalje pruža znatnu financijsku potporu Grčkoj radi suočavanja s izazovima povezanima s migracijama. Od početka 2015. Komisija je dodijelila 393 milijuna EUR hitne pomoći, uz 561 milijun EUR dostupan u okviru nacionalnih programa za razdoblje od 2014. do 2020. Osim toga, u okviru Instrumenta za hitnu potporu dosad je pruženo više od 440 milijuna EUR za 2016. i 2017., a za 2018. dostupno je još 198 milijuna EUR. U Financijskom planu za 2018. izrađenom u prosincu 2017. utvrđene su osnovne potrebe, a njime će se olakšati postupni prijelaz s uporabe sredstava za hitne slučajeve na uporabu sredstava dodijeljenih Grčkoj u okviru nacionalnih programa.

Tijekom 2017. doprinos EU-a u iznosu od 24 milijuna EUR Programu potpomognutog dobrovoljnog povratka i reintegracije koji provodi Međunarodna organizacija za migracije pomogao je 5 656 migranata da se vrate u svoje države podrijetla, uključujući 1 683 s otoka. Na taj je način do 1. ožujka 2018. pomognuto 760 migranata u povratku svojim domovima, uključujući 242 s otoka. U suradnji s Agencijom UN-a za izbjeglice EU financira i opsežan program za pružanje potpore kapacitetima za prihvat na kopnu u okviru programa smještaja u unajmljenim objektima, čime se nastoji pružiti smještaj na kopnu za do 25 000 osoba do sredine 2018., uz 2 000 mjesta raspoloživih u okviru programa smještaja u unajmljenim objektima na otocima. Opseg programa prilagođen je kako bi se pokrile nastale potrebe.

Ključan dio potpore EU-a Grčkoj predstavlja i rad agencija EU-a. Timovi u okviru Europskog potpornog ureda za azil pružaju potporu grčkim nadležnim tijelima u identifikaciji i registraciji potencijalnih podnositelja zahtjeva za međunarodnu zaštitu i pružaju ključne informacije migrantima. Stručnjaci daju savjete o procjeni državljanstva te pridonose otkrivanju mogućeg krivotvorenja dokumenata. Tim od 14 stručnjaka pruža i posebnu potporu grčkom tijelu za žalbe tražitelja azila kako bi se uklonile prepreke i povećala učinkovitost donošenja odluka. Tijekom 2018. posebna će pozornost biti usmjerena na pružanje potpore grčkim nadležnim tijelima u razvoju i provedbi sustava za praćenje prihvata. Do 7. ožujka ured je u Grčku rasporedio ukupno 72 nacionalna stručnjaka, kojima pomažu 76 članova privremenog osoblja i 84 usmena prevoditelja.

Do 5. ožujka 2018. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu rasporedila je 801 stručnjaka na moru i grčkim kopnenim granicama. Time se pruža potpora nadležnim tijelima u provedbi pristupa putem žarišnih točaka, uključujući identifikaciju, registraciju i uzimanje otisaka prstiju migranata, učinkovitu kontrolu vanjskih granica, rješavanje problema sekundarnih kretanja i olakšavanje vraćanja. Agencija ujedno financira raspoređivanje 280 grčkih policijskih službenika. Od rujna 2016. u Grčku je raspoređeno nekoliko skupina stručnjaka Europola, koji provode sekundarne sigurnosne provjere. Do 5. ožujka 2018. ukupno je 19 Europolovih gostujućih službenika i dva člana osoblja Europola raspoređeno na pet lokacija u Grčkoj. U ocjeni programa Europolovih gostujućih službenika krajem 2017. utvrđeno je da je „prisutnost Europolovih‚ gostujućih službenika’ na terenu […] neophodna za provedbu učinkovitih sekundarnih sigurnosnih provjera”. Ocjena je sadržavala i niz preporuka za daljnje jačanje djelotvornosti programa i ostvarenje njegova punog potencijala.

EU pruža i znatnu financijsku pomoć Bugarskoj u području migracija i upravljanja granicama. U okviru nacionalnih programa Bugarskoj je dodijeljen 97,1 milijun EUR, a nakon preispitivanja na sredini razdoblja u okviru Fonda za unutarnju sigurnost – Granice bit će dodijeljeno još 10,5 milijuna EUR. Taj je iznos dopunjen s još 172 milijuna EUR hitne pomoći od početka 2015. Napredak provedbe nacionalnih programa zadovoljavajuć je, iako bi provedba hitne pomoći mogla biti brža. S obzirom na manjak u doprinosima država članica u pogledu stručnjaka, broj raspoređenih članova osoblja Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu ne ispunjava potrebe (u razdoblju do 28. ožujka 2018. postoji manjak od 42 stručnjaka).

Izjava EU-a i Turske

Provedbom izjave EU-a i Turske i dalje se postižu konkretni rezultati u pogledu smanjivanja nezakonitih i opasnih prelazaka i spašavanja života u Egejskom moru, uključujući preseljenjem Sirijaca kojima je potrebna međunarodna zaštita. Turska granična straža nastavila je s aktivnostima patroliranja. Broj osoba koje su stradale na moru znatno je smanjen: 2017. na moru su stradale 62 osobe, a 2016. stradalo ih je 434.