IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU

Pružanje makrofinancijske pomoći trećim zemljama u 2015.

1. Uvod

Makrofinancijska pomoć financijski je instrument EU-a čija je svrha zadovoljiti potrebe za iznimnim vanjskim financiranjem zemalja koje su geografski, gospodarski i politički bliske EU-u. Njezin je cilj ponovno uspostaviti makroekonomsku i financijsku stabilnost u državama kandidatkinjama i potencijalnim državama kandidatkinjama te u državama europskog susjedstva, potičući istovremeno provedbu makroekonomske prilagodbe i strukturnih reformi.

Makrofinancijska pomoć instrument je potpore bilanci plaćanja kojim se dopunjuje program prilagodbe i reforme dogovoren s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i kojim je uvjetovana. Upotrebljava se u obliku zajmova, za koje Komisija pozajmljuje potrebna sredstva na tržištima kapitala i dodjeljuje ih državi korisnici ili, u posebnim okolnostima, u obliku bespovratnih sredstava dodijeljenih iz proračuna EU-a.

Dodjela makrofinancijske pomoći uvjetovana je poštovanjem ljudskih prava i učinkovitim demokratskim mehanizmima u državi korisnici. Dodjeljuje se u obrocima koji su strogo povezani s uspješnom provedbom jakih mjera reforme kojima je cilj povratak gospodarstva države korisnice na dugoročno održiv put. Na taj se način makroekonomskom pomoći dopunjuje redovita pomoć za suradnju te se pridonosi širem cilju održavanja stabilnosti i promicanja napretka izvan EU-a.

Godinu 2015. obilježili su napredak u provedbi postojećih programa makrofinancijske pomoći za Gruziju, Jordan, Kirgisku Republiku i Tunis te i dalje teška politička i gospodarska situacija u Ukrajini, pa je odobren treći veliki program makrofinancijske pomoći za tu zemlju.

Godišnje izvješće sastavljeno je u skladu s obvezama izvješćivanja Komisije koje su utvrđene raznim odlukama Vijeća i zajedničkim odlukama Europskog parlamenta i Vijeća o programima u okviru makrofinancijske pomoći. Uz njega se prilaže radni dokument službi Komisije koji sadržava detaljnije informacije o makroekonomskom kontekstu i pružanju pojedinačne makrofinancijske pomoći te njihovim analizama.

2. Kontekst

2.1. Kretanja u posljednjih nekoliko godina

EU je od 1990. proveo 26 programa makrofinancijske pomoći u državama kandidatkinjama, potencijalnim kandidatkinjama i susjednim državama, u ukupnom iznosu od više od 10 milijardi EUR. Programi makrofinancijske pomoći kretali su se od malih iznosa – najmanji je bio program od 15 milijuna EUR proveden 1996. u Moldovi – pa sve do velikih iznosa kao onaj nedavni u Ukrajini u visini od 1,8 milijardi EUR.

Na broj i opseg programa makroekonomske pomoći utjecali su globalni gospodarski i financijski trendovi. Od 2011. uvjeti financiranja na globalnim tržištima kapitala u rastućim gospodarstvima znatno su se pogoršali i djelomično odražavaju bijeg na sigurno uslijed krize javnog duga europodručja. Uz to, Arapsko proljeće i iz njega proizašli politički i gospodarski preokreti u arapskim sredozemnim partnerskim zemljama stvarali su dodatan pritisak na proračune i vanjske financijske položaje tih država. Ti su događaji doveli do povećanja potražnje za makrofinancijskom pomoći u 2012. i 2013. kada su potporu zatražile vlast Egipta, Jordana i Tunisa za potporu.

U 2014. sukob u istočnoj Ukrajini te znatno pogoršanje gospodarske i financijske situacije u zemlji doveli su do najvećeg povećanja makrofinancijske pomoći do sada. Od 2014. do 2015. Ukrajini su u okviru triju programa makrofinancijske pomoći u obliku zajmova na raspolaganje stavljene 3,4 milijarde EUR, od kojih je 2,21 milijarda EUR isplaćena do prosinca 2015. To je najveća financijska pomoć koja je ikad dodijeljena državi nečlanici EU-a u tako kratkom roku.

Iako se u Ukrajini od sredine 2015. vidljive naznake makroekonomske stabilizacije, stanje je i dalje osjetljivo. Ono je krhko i u ostalim istočnim susjedima, posebno u Bjelarusu i Moldovi, što je posljedica domaćih čimbenika, ali i utjecaja gospodarskih kretanja u Rusiji.

Isto tako, usprkos poboljšanjima u nekim zemljama regionalni sukobi i sigurnosna pitanja i dalje su u 2015. opterećivali makroekonomske rezultate u južnom susjedstvu. Doveli su do donošenja novog prijedloga o makroekonomskoj pomoći za Tunis i rasprava o dodatnom programu za Jordan, što je opet povezano s utjecajem sirijskog rata na tu zemlju, među ostalim i izbjegličkom krizom.

2.2. Poboljšanje funkcioniranja instrumenta makroekonomske pomoći

Radi ubrzavanja sporog postupka donošenja odluka, koji Europski parlament smatra jednim od glavnih nedostataka instrumenta makroekonomske pomoći, Komisija je 4. srpnja 2011. podnijela prijedlog Okvirne uredbe kojom se utvrđuju opće odredbe o makrofinancijskoj pomoći trećim zemljama. Glavni ciljevi prijedloga bili su sljedeći:

I.omogućiti brže i učinkovitije donošenje odluka;

II.stvoriti sveobuhvatan okvir za dodjelu programa makrofinancijske pomoći;