Objava zahtjeva za registraciju naziva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2022/C 69/14)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1) u roku od tri mjeseca od dana ove objave.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„Giresun Tombul Fındığı”

EU br.: PDO-TR-02419 – 26. travnja 2018.

ZOI (X) ZOZP ( )

1. Naziv [ZOI-ja ili ZOZP-a]

„Giresun Tombul Fındığı”

2. Država članica ili treća zemlja

Turska

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Giresun Tombul Fındığı” je lješnjak koji pripada vrsti Corylus avellana L. i stavlja se na tržište kao neoljušteni ili oljušteni lješnjak: neoljušteni, sirovi oljušteni ili prženi oljušteni.

Kultivar „Giresun Tombul Fındığı” trebao bi činiti barem 90 % odabira poljoprivrednog gospodarstva, a uz njega su dopušteni kultivari „Sivri Fındık”, „Kalınkara Fındık” i „Palaz Fındık” do najviše 10 %.

Ljuska lješnjaka Giresun Tombul Fındığı je: okrugla, poprilično svijetla, smeđe boje, lagano razgranata pri vrhu te spljoštena. Jezgra je okrugla, nevlaknasta, ima kožu svijetle boje, sjemena ovojnica ne ulazi u jezgru i lako se guli.

Tablica 1

Neka fizikalna svojstva lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı”

Specifikacije Neoljušteni Sirovi oljušteni Prženi oljušteni Veličina (promjer po širini, mm) Veliki 16 –18 13 –15 13 –15 Srednji 14 –16 11 –13 11 –13 Mali 12 –14 9 –11 9 –11 Vlaga, % maks. 7 6 3 1 kg/broj osušenih plodova – 500 –700 – Debljina ljuske (mm) min.–maks. 0,70 –1,25 – – Udio jezgre, % min.–maks. 47,5 –55 – – Lakoća guljenja sjemene ovojnice, % min.–maks. – – 90 –100





Tablica 2

Neka kemijska svojstva lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı”

Specifikacije Neoljušteni Sirovi oljušteni Prženi oljušteni Ukupan udio masti u plodu, % min.–maks. 56,0 –68,0 56,0 –68,0 57,0 –70,0 Ukupan udio bjelančevina u plodu, % (faktor, N = 6,25) min.–maks. 14,0 –21,0 14,0 –21,0 14,4 –21,6 Oleinska kiselina, % (g/100 g ulja) min.–maks. 77,0 –85,0 77,0 –85,0 – Vitamin E (mg/100 g ulja) min.–maks. 28,0 –45,0 28,0 –45,0 –

Organoleptička svojstva

Lješnjaci „Giresun Tombul Fındığı” u sirovom i prženom obliku ostavljaju u ustima vrlo intenzivan okus i aromu. Lješnjaci se lako žvaču i ne ostavljaju osjećaj suhoće u ustima te se osjeća ulje lješnjaka. Osim toga, ne ostavljaju gorak okus pri gutanju.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Lješnjak „Giresun Tombul Fındığı” uzgaja se u tradicionalnim i ekstenzivnim nasadima na padinama na kojima su ponegdje uređene terase. Kultivar se uzgaja kao grm s više stabljika na nadmorskoj visini do 750 metara.

Svi postupci, uključujući sađenje mladica, gnojidbu, orezivanje, berbu, ljuštenje i sušenje, moraju se provesti u zemljopisnoj regiji utvrđenoj u točki 4.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Na ambalaži lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı” moraju čitko i neizbrisivo biti napisane ili otisnute sljedeće informacije:

— trgovačko ime i adresa, skraćeno ime i adresa ili registrirani žig trgovačkog društva,

— broj serije,

— naziv proizvoda — „Giresun Tombul Fındığı”

— neto masa,

— sljedeći logotip:

— službeni hologram autentičnosti.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Područje za proizvodnju, berbu, skladištenje, ljuštenje, odvajanje i razvrstavanje po veličini lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı” nalazi se u sljedećim gradovima pokrajina Giresun i Trabzon:

(a) u pokrajini Giresun: Piraziz, Bulancak, Dereli, Keşap, Espiye, Yağlıdere, Tirebolu, Güce, Doğankent, Görele, Çanakçı, Eynesil, Giresun;

(b) u pokrajini Trabzon: Beşikdüzü i Vakfıkebir.

Sva sela u tim okruzima su uključena u područje proizvodnje.

Geografske koordinate prethodno navedenih lokacija su 37 ° 50’ i 39 ° 12’ istočne geografske dužine i 40 ° 07’ i 41 ° 08’ sjeverne geografske širine.

Slika 1.: Područje proizvodnje lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı”: dio općina Giresun i Trabzon

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Najvažnija karakteristična svojstva lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı” su karakteristični okus i aroma, veliki udio ulja, debljina ljuske, visok udio jezgre i lakoća guljenja sjemene ovojnice. Ti elementi ovise o prirodnim i ljudskim čimbenicima.

Lješnjaci se u Turskoj dijele u dvije kategorije: kvaliteta Giresun i kvaliteta Levant. Samo lješnjaci koji se uzgajaju na zemljopisnom području definiraju se kao kvaliteta Giresun (vrhunska) i kupuju se od poljoprivrednika po većoj cijeni. Lješnjaci koji se uzgajaju u drugim krajevima Turske definiraju se kao kvaliteta Levant (sekundarna).

Prirodni čimbenici

Od čimbenika koji utječu na svojstva lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı”, klima je najvažnija. Ti čimbenici utječu na debljinu ljuske, veliki prinos ljuštenja (visok udio jezgre) i lakoću guljena sjemene ovojnice kada se lješnjaci prže u peći.

Klima

Na području vlada vlažna suptropska klima s toplim i vlažnim ljetima i hladnim i kišovitim zimama. Prosječna godišnja temperatura u pokrajini Giresun je 14,1 °C. Prosječne temperature u razdoblju od siječnja do travnja se kreću od 7,1 °C do 11,3 °C, a u razdoblju od lipnja do kolovoza od 20,1 °C do 23,2 °C. Te su temperature optimalne za cvatnju stabala lješnjaka te za razvoj i dozrijevanje plodova „Giresun Tombul Fındığı”. Prosječna godišnja brzina vjetra u regiji Giresun iznosi 4,3 km/h. Vjetar i temperatura su osobito važni tijekom oprašivanja odnosno oplodnje i imaju izravan utjecaj na zametanje i razvoj plodova. Prosječan broj kišnih dana u regiji Giresun iznosi 160,6, uz prosječnu godišnju količinu padalina od 1 401 mm i prosječan broj sunčanih sati u danu u razdoblju od lipnja do kolovoza od 2,6 do 3,4. Ta količina padalina i sunčanih sati u danu dovoljna je da plodovi dosegnu potreban najmanji omjer mase i masti i sastav masnih kiselina. Sunčani sati zaslužni su za velik udio oleinske kiseline i vitamina E te aromu.

Vlažnost

U razdoblju razvoja i dozrijevanja plodova relativna vlažnost zraka iznosi 76–76,3 %. Ta relativna vlažnost utječe na kvalitetu lješnjaka jer se u tom razdoblju formira biokemijska struktura plodova (masti, bjelančevine, okus). Zahvaljujući toj posebnoj stopi vlažnosti zraka ljuska lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı” tanja je i lakše se guli.

Tlo

Svojstva tla regije Giresun osiguravaju minimalne uvjete za uzgoj lješnjaka. Lijeske najbolje uspijevaju na dubokom, plodnom i poroznom tlu koje ima pH vrijednost od 6,0 do 7,5, a odgovarajuće vrste tla uključuju ilovaču i pješčana i glinena tla. Svojstva tla utječu na veličinu jezgre lješnjaka „Giresun Tombul Fındığı” te na debljinu ljuske.

Ljudski čimbenici

Uzgoj lješnjaka u pokrajinama Giresun i Trabzon datira još od antičkih vremena. Poljoprivrednici već dugo odabiru i vegetativno razmnožavaju genotipove. Lješnjak „Giresun Tombul Fındığı” je lokalna sorta koja je nastala prirodnom selekcijom. Zbog svojstava kao što su okus, prinos, tanka ljuska i visoka stopa izbjeljivanja, poljoprivrednici uzgajaju ovu sortu u omjeru od 90 % u odnosu na druge sorte, dok druge sorte sade samo kao pomoć pri oprašivanju.

Berba

Proizvođači mogu pravilno odrediti vrijeme berbe promatrajući kako ovojnica lješnjaka počinje žutjeti, kako ¾ ljuske ploda poprima smeđu (crvenu) boju, razvoj arome i okusa koji je specifičan za taj kultivar te padanje plodova. Još jedan kriterij za berbu je udio vlage lješnjaka, koji mora iznositi manje od 30 %. Ispravno sazrijevanje je jako važno za razvoj kemijskih svojstava, kao što su vrijednosti masti i bjelančevina, kao i fizikalnih svojstava, kao što su boja ljuske, prinos i lakoća guljenja sjemene ovojnice.

Plodovi se beru trešnjom grana i skupljanjem plodova s tla ili ručnim branjem plodova s grana. Plodovi se beru s ovojnicom te se polažu na tlo i suše dok sadržaj vode ne dosegne 12 %. Tada se plodovi odvajaju od ovojnice strojevima za vršidbu te se nastavljaju sušiti dok sadržaj vode u jezgri ne padne ispod 6 %. Poljoprivrednici koji uzgajaju lješnjake „Giresun Tombul Fındığı” koriste ove postupke berbe stotinama godina, a nove tehnologije (kao što je odvajanje ovojnice) koriste samo ako nemaju utjecaja na svojstva plodova.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

—

(1) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.