IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Prvo izvješće o provedbi Akcijskog plana za liberalizaciju viznog režima u Gruziji /* COM/2013/0808 final */





1. Pozadina Dijalog o liberalizaciji viznog režima između Europske unije (dalje u tekstu: EU) i Gruzije, s ciljem razmatranja svih relevantnih uvjeta za bezvizni režim putovanja državljana Gruzije u EU, pokrenut je u Bruxellesu 4. lipnja 2012. Vijeće je 15. listopada 2012. ponovo naglasilo predanost EU-a „zajedničkom cilju bezviznog režima putovanja u doglednom vremenu, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti dobrog upravljanja sigurnom mobilnosti“[1]. Europska komisija (dalje u tekstu Komisija) predstavila je 25. veljače 2013. gruzijskim vlastima u Tbilisiju u Gruziji Akcijski plan za liberalizaciju viznog režima (dalje u tekstu APLVR). APLVR se sastoji od četiri bloka: (1) sigurnost isprava, uključujući biometrijske podatke; (2) integrirano upravljanje granicom, migracijama, azil; (3) javni red i sigurnost te (4) vanjski odnosi i temeljna prava. Sadržava dvije razine mjerila: početna mjerila koja se tiču cjelokupnog okvira politike (zakonodavstvo i planiranje) koja predstavljaju temelj konkretnijim mjerilima (učinkovita i održiva provedba odgovarajućih mjera). Tijekom sastanka viših dužnosnika koji nadgledaju Dijalog o liberalizaciji viznog režima, 20. ožujka 2013., gruzijske vlasti predstavile su mjere koje su već poduzete kako bi se proveo APLVR i pojasnile sljedeće korake. Gruzija je 5. travnja predala prvo izvješće o napretku, koje je kasnije ažurirano i ponovno predano 8. svibnja. Nakon preliminarne procjene, Komisija je 19. lipnja gruzijskim vlastima poslala pisane komentare o strukturi i sadržaju izvješća o napretku, naglašavajući kako je nužno uključiti sve odgovarajuće zakone i dokumente vezano za politike. Gruzija je 31. srpnja predala revidiranu verziju koja je sadržavala zatražene izmjene i pojašnjenja sadržaja te velik broj zakona i dokumenata o politikama. U razdoblju 9. – 11. listopada u Tbilisiju je održana ocjenjivačka misija na licu mjesta u kojoj su sudjelovali stručnjaci iz Europske komisije, država članica EU-a i Delegacije EU-a u Gruziji. Ocjena je bila usmjerena prvenstveno na blokove čija je provedba smatrana najnaprednijom, odnosno blok 1. i blok 2. 2. Metodologija U skladu s metodologijom opisanom u APLVR-u, Komisija mora izvještavati Europski parlament i Vijeće o gruzijskoj provedbi APLVR-a. Ovo izvješće prvi je korak u takvom izvještavanju. Činjenični podaci uvršteni u izvješće temelje se na izvješću o napretku koje je Gruzija podnijela 31. srpnja 2013., naknadnim ažuriranim dijelovima koje je zaprimila Komisija te informacijama koje su dobivene tijekom ocjenjivačke misije EU-a. Procjena je temeljena na dokumentaciji koju su sastavile službe Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje, uključujući Delegaciju EU-a u Gruziji. Dužnosnici Komisije i nacionalni stručnjaci ocijenili su mjerila bloka 1. i bloka 2. na licu mjesta tijekom ocjenjivačke misije u listopadu 2013. Prema tome, detaljno su ocijenjena mjerila bloka 1. i bloka 2., dok je ocjena mjerila bloka 3. i bloka 4. preliminarna te će se dalje razvijati tijekom ocjenjivačkih misija koje će se organizirati nakon naprednije provedbe tih mjerila. Izviješće sijedi strukturu APLVR-a. U odjeljcima izvješća koji odgovaraju pojedinačnim blokovima APLVR-a navedena su sva odgovarajuća mjerila počevši od prve faze (zakonodavstvo i planiranje). Opisano je i stanje provedbe te, gdje je moguće, uzimajući u obzir napredak u provedbi i dostupne podataka, dana je preporuka gruzijskim vlastima. U završnom odjeljku izvješća predstavljena je ukupna ocjena te su navedeni sljedeći koraci. 3. Blok 1. : Sigurnost isprava, uključujući biometrijske podatke Konsolidacija pravnog i institucionalnog okvira kojim se osigurava integritet i sigurnost građanskog statusa i postupka građanske registracije, uključujući registraciju svih gruzijskih državljana unutar jedinstvenog i sigurnog elektroničkog registra stanovništva, s prikladnim zaštitama u skladu s najvišim standardima sigurnosti podataka; Agencija za razvoj državne službe (dalje u tekstu PSDA) pri Ministarstvu pravosuđa glavno je odgovorno tijelo za građansku registraciju i izdavanje putnih isprava. PSDA pruža usluge kroz 65 regionalna ureda. Jedinstvena baza podatka za građansku registraciju i putne isprave utemeljena je 2005. godine. Digitalizacija zapisnika građanskih akata započela je 2007., no i dalje je preostao veliki broj građanskih akata koje treba digitalizirati. Automatizacija postupka građanske registracije predstavljena je 2008. godine, a otad se koristi i sustav prepoznavanja lica u čijoj bazi je trenutno pohranjeno čak 11 milijuna fotografija. Od 1994. godine svakoj osobi kojoj se izdaje osobna iskaznica ili putovnica dodjeljuje se osobni identifikacijski broj (dalje u tekstu PIN). PIN se, od 2008. godine, registrira u bazi podataka u trenutku prijave rođenja ili, za državljane rođene prije 2008., pri izdavanju osobne iskaznice ili putovnice ili pri registraciji prebivališta. Pretraživanje se može vršiti po PIN-u, imenu, prezimenu, datumu rođenja ili fotografiji. Zakonom su određeni uvjeti koji moraju biti ispunjeni kako bi se moglo promijeniti prezime. Vezano za promjenu imena, međutim, ne postoje ograničenja, što rezultira promjenom identiteta te sukladno tome izdavanjem nove putovnice ili putne isprave. Iako PIN ostaje nepromijenjen, to je nacionalnim vlastima važno u kontekstu činjenice da države članice EU-a prilikom nadzora prelaska vanjskih granica nemaju pristup osobnim podacima koji su vezani za PIN. Pravni akti o organizaciji različitih postupaka vezano za građansku registraciju, uključujući Nalog br. 98 od 27. srpnja 2011., razdvajaju zadatke za upravu i zadatke za podršku. Uveden je veliki broj nadzornih mehanizama, uključujući računalni program koji nasumično dodjeljuje zadatke osoblju zaduženom za podršku, umanjujući na taj način mogućnost korupcije i prijevare. U tu se svrhu zapisuje svaka poduzeta aktivnost koja se kasnije može pratiti kroz sustav. Zakon o zaštiti osobnih podataka kojim se utvrđuju osnovne definicije i načela na snazi je od svibnja 2012, Inspektor za zaštitu osobnih podatka imenovan je u lipnju 2013. Na inicijativu Inspektora, stručnjaci istražuju mogućnost poboljšanja postojećeg pravnog okvira.[2] Ukupna procjena relevantne zaštite osobnih podataka vršit će se stoga u kasnijoj fazi. Konsolidacija pravnog i institucionalnog okvira za izdavanje biometrijskih putovnica koje se mogu strojno očitati u skladu je s najvišim standardima ICAO-a i preporučenim praksama koji se temelje na sigurnom upravljanju identitetom (građanski registar i identifikacijske isprave), sukladno načelu jedna osoba, jedna isprava, uključujući diplomatske i službene putovnice; U Gruziji se trenutno izdaju dvije vrste putovnica, nebiometrijska putovnica koja se može strojno očitati (od 2006. godine) i biometrijska putovnica (od 2010.), koja je uvedena uz financijsku potporu EU-a. Prvi tip uglavnom se koristi u konzulatima, dok se drugi dodjeljuje na državnom području Gruzije. Trenutno nije moguće ocijeniti pravni okvir za prikupljanje otisaka prstiju i sličnih izuzetaka, jer gruzijske vlasti još moraju predstaviti potrebne pravne instrumente[3]. Produženje valjanosti putovnica više nije dozvoljeno; relevantne odredbe ukinute su 2005. te su, prema gruzijskim vlastima, nove odredbe donesene odlukom.[4] Prema informacijama dobivenima od gruzijskih vlasti, načelo “jedna osoba, jedna isprava” utvrđeno je u nalogu o PSDA-u 2012.godine[5]. Uvjeti pod kojima osoba može imati više od jedne putovnice bit će utvrđeni zakonom čije donošenje se predviđa u studenom 2013. Izvještavanje Interpol-ovoj bazi podataka o izgubljenim ili ukradenim putovnicama postala je redovita i standardna praksa. Za osobe s prebivalištem u Abhaziji i Južnoj Osetiji (regija Činvali) dosad su izdane 233 osobne iskaznice s neutralnim statusom i 29 putnih isprava s neutralnim statusom.[6] Usvajanje jasnog vremenskog okvira za uvođenje biometrijskih putovnica u potpunosti, uključujući gruzijske konzulate u inozemstvu te potpuno povlačenje starih putovnica koje nisu sukladne ICAO-u; Usvajanje pravnog okvira kojim se uređuje uvođenje biometrijskih putovnica u konzulatima, zajedno s planom povlačenja nebiometrijskih putovnica planira se u studenom 2013. Usvajanje etičkog kodeksa i programa obuke vezano za borbu protiv korupcije, sigurno upravljanje osobnim ispravama i zaštita podataka javnih dužnosnika koji su zaduženi za putovnice, osobne iskaznice i ostale identifikacijske isprave; Pravni okvir za borbu protiv korupcije u području sigurnosti isprava je u velikoj mjeri definiran. Primjenjive pravne odredbe stupile su na snagu 2008. godine, a trenutno se radi novi nacrt čije se usvajanje očekuje krajem 2013. Unatoč nepostojanju posebnih programa obuke kojima bi prioritet bio sprječavanje i borba protiv korupcije, PSDA predviđa interne seminare obuke dva puta godišnje. Postoji i revizorska služba koja je odgovorna za istraživanje povreda materijalnih i procesnih prava te istraživanje korupcije. Revizorska služba podnosi izvješća izravno direktoru PSDA-a. Temeljem navedenih podataka, a vezano za mjerila Bloka 1., gruzijskim vlastima preporuča se: · usvajanje zakona vezano za uvođenje biometrijskih putovnica u konzulatima, plan povlačenja nebiometrijskih putovnica te odredbi o izdavanju druge putovnice; · usvajanje kodeksa ponašanja za dužnosnike koji rade u PSDA-u; · osmišljanje plana za potpunu digitalizaciju registara građanskog statusa unutar određenog vremenskog okvira; · daljnje razmatranje pitanja promjene imena; · predočavanje svih relevantnih pravnih instrumenata vezano za uzimanje i pohranu otisaka prstiju, zabranu produženja valjanosti putovnica i provedbu načela „jedna osoba, jedna isprava“; · pružanje informacija o potencijalnim izmjenama sustava zaštite osobnih podataka, a vezano za mjerila Bloka 1. 4. Blok 2.: Integrirano upravljanje granicama, upravljanje migracijama, azil 4.1. Integrirano upravljanje granicama Konsolidacija pravnog i institucionalnog okvira za upravljanje granicama, sukladno međunarodnim standardima i standardima EU-a, kojim se osigurava učinkovita suradnja među agencijama koje su uključene u upravljanje granicama, posebice Policijski patrolni odjel te Policijska obalna straža; Gruzija je tijekom nekoliko posljednjih godina uspjela transformirati svoj vojni sustav zaštite granica u sustav provedbe zakona temeljen na europskome modelu. Pravni i institucionalni sustav je definiran. Relevantne pravne odredbe određene su Ustavom, međunarodnim i bilateralnim sporazumima, Zakonom o državnoj granici Gruzije iz 1998., Zakonom o policiji iz 2013[7]., Zakonom o graničnoj policiji iz 2006., Zakonom o pomorskom prostoru iz 1998., Zakonom o obrani iz 1997., Predsjedničkim odlukama (npr. Odlukom o pravilima upravljanja graničnim režimom iz 1999. ili Odlukom o Strategiji integriranog upravljanja gruzijskom granicom iz 2008. i dr.), Nalogom ministra unutarnjih poslova o Uredbi o predstavnicima granica – Povjerenicima za granicu iz 2012., Zakonom o međunarodnoj suradnji na području provedbe zakona iz 2013. te raznim drugim zajedničkim nalozima, sporazumima i standardnim operativnim postupcima. Reforma institucionalnog okvira započela je već 2004., što je rezultiralo dodjelom odgovornosti vezano za provedbu integriranog upravljanja gruzijskom granicom Odjelu granične policije i Odjelu patrolne policije pri Ministarstvu unutarnjih poslova i Poreznoj službi pri Ministarstvu financija. Suradnja između agencija detaljno je regulirana, između ostalog i Zajedničkim nalogom Ministara unutarnjih poslova i financija vezano za zadatke i nadležnosti iz 2010., Zajedničkim Nalogom Ministara pravosuđa, vanjskih poslova i unutarnjih poslova Gruzije o razmjeni podataka iz 2010. te Memorandumom o razumijevanju između Ministarstva unutarnjih poslova i Ministarstva financija o općim pravilima suradnje između Odjela patrolne policije i Odjela granične policije pri Ministarstvu unutarnjih poslova i Porezne službe pri Ministarstvu financija vezano za pitanja prekogranične obrane iz 2013. Razgraničavanje državnih granica napreduje, granica s Turskom već je u potpunosti razgraničena, a osnovane su i Komisije za razgraničenje državnih granica s ostalim susjednim zemljama. 71% granice s Armenijom i 66% s Azerbajdžanom već je dogovoreno, 86% granice s Rusijom dogovoreno je na razini Komisije za razgraničenje i Skupine stručnjaka, no rad na razgraničavanju stao je 2008. kao posljedica vojnog sukoba. Granice s Turskom, Armenijom i Azerbajdžanom su pod nadzorom. Granica s Rusijom nadzire se samo djelomično; granicu u dva okupirana područja – Južnoj Osetiji[8] i Abhaziji[9] – gruzijske vlasti ne nadziru. Usvajanje nacionalne Strategije upravljanja granicama (Integrated Border Management – IBM) i Akcijskog plana, koji sadrže vremenski okvir i specifične ciljeve daljnjeg razvoja zakonodavstva, organizacije, infrastrukture, opreme, dostatnih ljudskih i financijskih resursa u području upravljanja granicama, kao i području međunarodne suradnje; Strategija integriranog upravljanja granicama (dalje u tekstu IBMS) koja je donesena 2008., a izmijenjena 2012. uz potporu EU-a, temelji se na modelu Integriranog upravljanja granicama. Strategijom su određeni ciljevi koje treba ostvariti u razdoblju 2008-2013. Nakon odobrenja Strategije, Međuagencijska radna skupina razradila je IBMS Akcijski plan koji je odobren 2009. Gruzijski IBMS vrlo je opsežan; IBMS-om i Akcijskim planom utvrđeni su realni ciljevi, jasno određene odgovornosti te je osiguran potreban nadzor. IBMS-om i Akcijskim planom stavljen je naglasak na izgradnju kapaciteta i suradnju među agencijama. Gruzija sudjeluje u međunarodnoj suradnji u području upravljanja granicama. Surađuje s državama članicama EU-a[10], drugim državama i međunarodnim organizacijama. Regionalna suradnja s Turskom iznimno je razvijena. Azerbajdžanu je predložen nacrt Sporazuma o aktivnostima Povjerenika za granice, a nedavno je ojačala i suradnja s Agencijom za granice Armenije[11]. Utvrđen je i pravni okvir za suradnju s Rusijom. Usvajanje etičkog kodeksa i programa obuke, uključujući one u području borbe protiv korupcije i organiziranog kriminaliteta, poštivanje ljudskih prava, postupci pružanja azila i mjere borbe protiv trgovanja ljudima, posebice uzimajući u obzir graničare, carinike i ostale dužnosnike uključene u upravljanje granicama i/ili nadzor granica; Ministarstvo unutarnjih poslova (dalje u tekstu MoIA) je u svibnju 2013. usvojilo Policijski etički kodeks koji je primjenjiv na Graničnu policiju i Patrolnu policiju. Ravnatelj Porezne službe Gruzije u travnju 2013. usvojio je Etički kodeks i Kodeks ponašanja carinskih službenika Gruzije. Dodatno je, u svibnju 2013., MoIA usvojilo zasebne upute za zaposlenike Granične policije, Patrolne policije i službenike koji rade na graničnim prijelazima. Upute se odnose na ljudska prva te je naglasak stavljen na obveze zaposlenika prilikom susretanja s mitom, organiziranim kriminalitetom i dr. Akademija Ministarstva unutarnjih poslova (dalje u tekstu Akademija MoIA) zadužena je za organizaciju osnovnih tečajeva obuke za nove zaposlenike, ponavljanje obuka i promidžbene tečajeve. Zadužena je također za osnovnu obuku novih zaposlenika u Carinskoj službi i specijalizirane obuke za zaposlenike Carinske službe (npr. pregled putnih isprava). Planovi obuke zaposlenika Granične policije i Patrolne policije temeljene su na preporukama stručnjaka EU-a i SAD-a. Plan obuke FRONTEX Common Care uključen je u plan obuke Akademije MoIA. Osnovna obuka spoj je teoretskih i praktičnih predavanja. Specijalizirane, ad hoc obuke organiziraju se vezano za teme kao što su upravljanje nadzorom granica, neregularna migracija i organizirani kriminalitet, trgovanje ljudima, korupcija i krivotvorene isprave. Akademija MoIA nudi također tečajeve vezano za Policijski etički kodeks i Policiju orijentiranu na javnost, kojima su pokriveni odnosi s nacionalnim, rasnim i vjerskih manjinama. Kako bi se pružila potpora održavanju obuka na radnom mjestu, Akademija je organizirala jedinice mobilne obuke. Od početka 2013., produženo je trajanje osnovnih obuka za zaposlenike Patrolne policije i Granične policije[12]. Uvedeni su i novi predmeti (npr. prekršaji i zlouporaba ovlasti, policija i mediji, trgovanje ljudima i drogom) te su pojačani pojedini tečajevi (npr. za Graničnu policiju, zaštita ljudskih prava, borba protiv organiziranog kriminaliteta, zahtjevi za azil i izbjeglice te korupcija i prekršaji na radnom mjestu). Temeljem navedenih podataka, a vezano za mjerila integriranog upravljanja granicama, gruzijskim vlastima se preporuča: · utvrđivanje novog, višegodišnjeg IBMS-a i pratećeg Akcijskog plana koji bi pokrivao razdoblje nakon 2013. kako bi se omogućila nadgradnja dosadašnjih aktivnosti. Budući IBMS morao bi sadržavati jaku komponentu izgradnje kapaciteta kako bi se omogućio nastavak jačanja upravljanja granicama, posebice zelenom granicom, gdje bi se moglo raditi na daljnjem poboljšanju tehnologije, infrastrukture i mogućnosti u vezi s opremom; · nastavak rada na uspostavljanju suradnje sa susjednim zemljama; treba sklopiti potrebne sporazume kao temelje budućoj tehničkoj suradnji na granicama; stavljanje naglaska na obuke graničara, carinika i drugih službenika uključenih u upravljanje granicama i/ili nadzor granice kroz razvoj naprednih obuka i promicanje obuka na radnom mjestu posvećujući posebnu pozornost mogućnostima razvoja e-učenja uz mobilne jedinice; te razmatranje daljnjeg produženja trajanja osnovne obuke i razvoja naprednih obuka. 4.2. Upravljanje migracijom Konsolidacija pravnog i institucionalnog okvira za migracijsku politiku, u skladu s međunarodnim standardima i standardima EU-a, uključujući područje pravne migracije/migracije radne snage, mjere potpore integraciji stranaca i reintegraciji gruzijskih državljana (bilo da se vraćaju svojevoljno ili ne) i borbu protiv neregularne migracije (uključujući stalne napore za zatvaranje sporazuma o ponovnom prihvatu s glavnim zemljama podrijetla i/ili detekciju neregulranih migranata u unutrašnjosti zemlje); U postupku je utvrđivanje pravnog okvira za migracijske politike. Vlada je 30. listopada 2013. odobrila nacrt Zakona o pravnom statusu stranaca i osoba bez državljanstva te se uskoro čeka dostavljanje Parlamentu. Nacrt zakona uključuje odredbe o regularnoj i neregularnoj migraciji te integraciji stranaca. Kada zakon bude usvojen, bit će potrebno usvajanje dodatnih deset podzakonskih akata kako bi se utvrdio sveobuhvatan pravni režim. Institucionalni okvir za koordinaciju migracijske politike dobro je razvijen. Državna komisija za pitanja migracije osnovana je 2010. godine, a sastoji se od predstavnika 12 nadležnih ministarstava[13]. Odgovorna je za cjelokupnu koordinaciju upravljanja migracijama. Planira se daljnje poboljšanje u području borbe protiv neregularne migracije. Kad Zakon o pravnom statusu stranaca i osoba bez državljanstva i Zakon o Policiji iz 2013. stupe na snagu, Policija će dobiti ovlasti identifikacije i ispitivanja stranaca, kao i ovlast u postupku istjerivanja. Također, osnovat će se Služba za migracije pri MoIA, koja će biti zadužena za koordinaciju borbe protiv neregularne migracije. U svrhu olakšavanja reintegracije gruzijskih povratnika, uz potporu EU-a, a unutar okvira Partnerstva za mobilnost, osnovan je Centar za mobilnost. Centar pomaže povratnicima stvaranjem osobnih, kao i poslovnih planova reintegracije i pružanjem zdravstvene pomoći ukoliko je potrebna, kao i privremenog boravišta. Gruzija također radi na privremenom centru za smještaj neregularnih migranata koji borave na gruzijskom državnom području. Arhitektonski planovi su odobreni, a početak izgradnje očekuje se u studenom 2013. Centar će moći primiti do 70 osoba te će nuditi posebne aranžmane za osjetljive migrante i obitelji. Nacrt Statuta o Centru za smještaj već je u pripremi. Gruzija je potpisala sporazume o ponovnom prihvatu s državama članicama EU-a, Švicarskom, Norveškom i Ukrajinom. Provedbeni Protokoli u djelokrugu EU Sporazuma o ponovnom prihvatu potpisani su s Bugarskom; Estonijom; Mađarskom; Austrijom i Belgijom, Nizozemskom i Luksemburgom. Protokol sa Slovačkom spreman je za potpisivanje, a Protokoli s Češkom Republikom, Litvom, Poljskom i Portugalom su u postupku pregovora. Pregovori s Ciprom, Francuskom, Njemačkom, Grčkom, Italijom, Španjolskom i Švedskom potaknuti su diplomatskim kanalima. Za potpisivanje je spreman i nacrt sporazuma o ponovnom prihvatu s Danskom i Moldovom. Gruzija je započela pregovore o sporazumima o ponovnom prihvatu i s Armenijom, Azerbajdžanom, Bangladešom, Bjelorusijom, Indijom i Pakistanom. Gruzija je uvela Elektronički sustav upravljanja slučajevima ponovnog prihvata, za čiju je koordinaciju zaduženo Ministarstvo vanjskih poslova. Financira se od strane EU-a, a za pomoć u provedbi zadužena je Međunarodna organizacija za migracije. Usvajanje Nacionalne migracijske strategije s ciljem učinkovite provedbe pravnog okvira za migracijske politike i odgovarajućeg Akcijskog plana koji sadrži vremenski okvir, specifične ciljeve, aktivnosti. rezultate, pokazatelje učinkovitosti i odredbe vezano za dostatne ljudske i financijske resurse; Migracijsku strategiju Gruzije za razdoblje 2013-2015 gruzijske su vlasti utvrdile uz pomoć stručnjaka iz EU-a u kontekstu projekta Inicijative s ciljem mobilnog partnerstva. Strategija je usvojena u ožujku 2013., a prateći Akcijski plan je odobren u lipnju 2013. Strategijom je stavljen naglasak na područja poput sprečavanja i nadzora neregularne migracije, promicanja legalne migracije, reintegracije gruzijskih državljana i razvoj sustava azila u Gruziji. U Akcijskom planu nabrojane su konkretne aktivnosti, utvrđeni rokovi i određena nadležna tijela i partneri u provedbi. Uspostavljanje mehanizma za nadzor migracijskog opsega i tijeka omogućuje redovito ažuriranje Migracijskog profila Gruzije putem sveobuhvatne elektroničke baze podataka koja sadrži podatke o neregularnim i regularnim migracijama, tražiteljima azila/izbjeglicama te utvrđivanju tijela nadležnih za učinkovito prikupljanje i analizu tih podataka. Jedinstveni sustav za analizu migracija trenutno je u početnoj fazi razvoja. Nadležna ministarstva i agencije u tijeku su prikupljanja informacija i podataka o osobama koje prelaze granicu, boravišnim dozvolama, vizama i njihovom trajanju, strancima u državi, strancima protjeranima iz države, pravnim osobama koje su osnovali stranci itd. Kad sustav bude u operativnoj fazi, njime će se prikupljati i obrađivati podaci. Elektronička baza podataka neregularnih migranata uspostavljena je unutar MoIA i trenutno je u fazi ispitivanja. Očekuje se da će baza biti u operativnoj fazi nakon stupanja na snagu Zakona o statusu stranaca i osoba bez državljanstva, najvjerojatnije 2014. Gruzija je zasad pripremila migracijski profil za godine od 2005-2010 i 2011-2013, koji je usvojen u rujnu 2013. Temeljem navedenih podataka, a vezano za mjerila upravljanja migracijama, gruzijskim vlastima se preporuča: · uspostavljanje pravnog okvira za upravljanje migracijama usvajanjem Zakona o statusu stranaca i osoba bez državljanstva te potrebnih podzakonskih akata; · daljnje konsolidiranje i modernizacija institucionalnih kapaciteta, inter alia, osnivanjem Službe za migracije pri MoIA; · jačanje institucionalizacije Centra za mobilnost unutar vladinih struktura, uključujući omogućavanje dostatnih ljudskih i financijskih resursa za pružanje pomoći pri reintegraciji; · ubrzavanje rada na centru za privremeni smještaj neregularnih migranata te osiguravanje financijskih i ljudskih resursa kako bi se osigurao operativni kapacitet centra; · nastavak provedbe Migracijske strategije i Akcijskog plana te početak razrade Strategije za sljedeće programsko razdoblje; · ubrzavanje razvoja Jedinstvenog sustava za analizu migracija sukladno standardima zaštite podataka; te · jačanje kapaciteta prikupljanja podatka, inter alia, finaliziranjem elektroničke baze podataka o neregularnoj migraciji. 4.3. Azil Konsolidacija, sukladno standardima EU-a i međunarodnim standardima, pravnog i institucionalnog okvira politike azila, koji je u potpunosti sukladan načelima zabrane vraćanja i protjerivanja te koji uključuje supsidijarnu zaštitu usvajanjem zakonodavstva kojim se omogućuje učinkovit pristup poštenim postupcima određivanja statusa, zaštita prava (sloboda kretanja, zdravstvena zaštita, obrazovanje, druga socijalna prava i prava rada), trajna rješenja uključujući integraciju izbjeglica ili korisnika drugih oblika međunarodne zaštite, kao i posebna pozornost osjetljivim skupinama. Zakon o izbjeglicama i humanitarnom statusu (dalje u tekstu Zakon o izbjeglicama[14]) odobren je 2011. Nakon usvajanja navedenog zakona, donesena su tri podzakonska akta kojima se utvrđuju postupci dodjele statusa izbjeglice ili drugog oblika zaštite, regulirajući smještaj prihvatom u centrima i određujući pravila godišnje registracije podnositelja zahtjeva za azil u Gruziji. Načelo zabrane vraćanja i protjerivanja prikladno je utvrđeno Zakonom o izbjeglicama. Zakonom se također detaljno propisuje osnova za odobravanje humanitarnog statusa sukladno članku 3. Europske konvencije o ljudskim pravima. Prema Zakonu o izbjeglicama, osoba koja neregularno boravi u Gruziji mora podnijeti zahtjev za azil unutar 24 sata od trenutka ulaska na gruzijsko državno područje te produženje može biti odobreno jedino ako se utvrde posebne okolnosti koje su izvan kontrole predmetne osobe. Ukoliko rok nije ispoštovan, zahtjev se odbija. Ovo vremensko ograničenje ne primjenjuje se na osobe koje zakonito borave u Gruziji. Nakon preliminarne procjene zahtjeva za azil, priprema se profil podnositelja zahtjeva te osoba dobiva status podnositelja zahtjeva za azil na razdoblje od šest mjeseci. Potencijalnu negativnu odluku u preliminarnoj fazi može se osporiti na sudu. Nakon što je osoba registrirana kao podnositelj zahtjeva za azil, provodi se intervju, traže se podaci o zemlji podrijetla (dalje u tekstu COI) te se odlučuje o statusu. U slučaju negativne odluke, može se uložiti žalba. Ministarstvo interno raseljenog stanovništva s okupiranih dijelova Gruzije i Smještaj i izbjeglice zaduženi su za postupke odobravanja azila, pronalaženja smještaja podnositeljima zahtjeva za azil i korisnicima međunarodne zaštite. Odluke o odobrenju azila donosi šest službenika, a podatke o COI trenutno prikupljaju dva službenika, jedan u punom, a drugi u skraćenom radnom vremenu. Ministarstvo planira ustrojiti jedinicu za COI tijekom 2014. godine. Podnositeljima zahtjeva se nakon usvajanja odluke o registraciji izdaje isprava kojom se potvrđuje njihov status. Isprava sadrži fotografiju i osnovne podatke. Nadležne vlasti moraju unutar 10 dana donijeti odluku o registraciji osobe kao podnositelja zahtjeva za azil. Ukoliko je donesena negativna odluka, moguće je ulaganje žalbe na tri konsekutivne sudske instance koje, uzimajući u obzir trajanje pravnih postupaka, mogu izazvati situaciju u kojoj podnositelji zahtjev za azil neće imati isprave kojima se potvrđuje njihov status sve do završetka žalbenog postupka. Prihvat podnositelja zahtjeva za azil predviđen je u centru za prihvat čiji kapacitet je 60 osoba[15]. Posebna pozornost obraća se potrebama osjetljivih skupina. Prema zaprimljenim informacijama, svakom djetetu bez pratnje koje podnosi zahtjev za azil dodjeljuje se staratelj, a u centru su na raspolaganju i usluge prevođenja. Javna zdravstvena mreža zadužena je a pružanje zdravstvene skrbi, a financirana je iz državnog proračuna. Izbjeglice i osobe kojima je dodijeljen humanitarni status imaju pravo na smještaj u centru za prihvat na razdoblje od 3 mjeseca nakon odobrenja statusa, imaju pravo na obrazovanje, zdravstvenu i socijalnu pomoć. Imaju pravo putovanja u drugu državu i/ili povratka u zemlju podrijetla. Izdaje im se privremena boravišna dozvola i putna isprava (putovnica po UN-ovoj Ženevskoj konvenciji). Omogućeni su im i tečajevi jezika (gruzijskog i stranih jezika) te obrazovanje. Temeljem navedenih podataka, a vezano za mjerila politike azila, gruzijskim vlastima se preporuča: · daljnje poboljšanje postojećeg pravnog i institucionalnog okvira uvođenjem potrebnih izmjena, uključujući one kojima se osigurava dokumentacija podnositeljima zahtjeva za azil od trenutka kad je započeo postupak podnošenja zahtjeva za azil; · ponovno razmatranje odredbi kojima se propisuje obveza predaje zahtjeva za azil unutar 24 sata od ulaska na državno područje; predaja zahtjeva nakon propisana 24 sata ne bi smjela biti jedina osnova za odbijanje upisa u registar podnositelja zahtjeva za azil; · jačanje institucionalnih kapaciteta ministarstva; uključujući područje ljudskih resursa, a posebice vezano za osoblje nadležno za podatke o zemlji podrijetla (COI); · povećanje smještajnih kapaciteta za podnositelje zahtjeva za azil; · jačanje kapaciteta vezano za prikupljanje podataka; · pružanje relevantnih statističkih podataka Komisiji; te · daljnje proučavanje postupka odobrenja azila kako bi se moglo procijeniti dovodi li mogućnost žalbe, uključujući njezino suspenzivno djelovanje prije posljednje (treće) instance, u opasnost učinkovitost postupka odobravanja azila i politike azila općenito. 5. Blok 3.: Javni red i sigurnost 5.1. Sprečavanje i borba protiv organiziranog kriminaliteta, terorizma i korupcije Konsolidacija, sukladno standardima EU-a i međunarodnim standardima, pravnog i institucionalnog okvira za sprečavanje i borbu protiv organiziranog kriminaliteta, zajedno s nacionalnom strategijom i akcijskim planom koji sadrži, unutar jasnog vremenskog okvira, specifične ciljeve, aktivnosti, rezultate, pokazatelje učinkovitosti i dostatne ljudske i financijske resurse; Gruzija je pokazala napredak u konsolidaciji zakonodavnog okvira za sprečavanje i borbu protiv organiziranog kriminaliteta. Uz zakone koji su već na snazi (Zakon o organiziranom kriminalitetu i reketarenju, relevantne odredbe Kaznenog zakona i Zakona o kaznenom postupku, Zakon o aktivnostima obavještavanja o kriminalitetu), 4. listopada 2013. usvojen je novi Zakon o policiji koji će stupiti na snagu 1. siječnja 2014. Nacionalna strategija za borbu protiv organiziranog kriminaliteta za razdoblje 2013-2014 odobrena je državnom odlukom u listopadu 2013. Strategijom se pokriva širok spektar organiziranih kriminalnih radnji uključujući tzv. „lopove u zakonu“, reketarenje, krađu vozila, protuzakoniti opticaj oružja i internetski kriminal. 4. studenog 2013. usvojen je Akcijski plan za borbu protiv organiziranog kriminaliteta. Institucionalni okvir je također u postupku razrade. Sukladno odluci vlade od 13. lipnja 2013., osnovano je Međuagencijsko vijeće za borbu protiv organiziranog kriminaliteta. Sastoji se od predstavnika nadležnih ministarstava, a glavna zadaća mu je nadgledanje provedbe prethodno spomenute Strategije i Akcijskog plana. Konsolidacija, sukladno standardima EU-a i međunarodnim standardima, pravnog i institucionalnog okvira za sprečavanje trgovanja ljudima, zajedno s odgovarajućim akcijskim planom koji sadrži, uključujući jasan vremenski okvir, specifične ciljeve, aktivnosti, rezultate, pokazatelje učinkovitosti i dostatne ljudske i financijske resurse; Gruzija je napredovala i u provedbi mjerila vezano za sprečavanje trgovanja ljudima (dalje u tekstu THB). Od 2003., Kazneni zakon Gruzije inkriminira trgovinu ljudima. Naknadnim izmjenama Zakona pojačane su sankcije za kazneno djelo trgovanja ljudima, uvedena je kaznena odgovornost pravnih osoba te je inkriminirano korištenje usluga žrtava trgovanja ljudima. U travnju 2012., sukladno preporuci Skupne stručnjaka u Aktivnostima vezano za sprečavanje trgovanja ljudima pri Vijeću Europe (GRETA), Zakon o borbi protiv trgovanja ljudima iz 2006 i Zakon o djeci žrtvama trgovanja ljudima izmijenjeni su uvođenjem, inter alia, odredbe o individualnoj procjeni rizika temeljeno na najboljem interesu djeteta[16]. Državni fond za zaštitu žrtava trgovanja ljudima te Međuagencijsko vijeće za borbu protiv trgovanja ljudima osnovani su 2006. godine. Vijeće je pod nadležnosti Ministarstva pravosuđa i sastoji se od predstavnika nadležnih ministarstava i vladinih agencija. Predsjednik Gruzije je 15. svibnja 2013., usvojio Nacionalni akcijski plan za borbu protiv trgovanja ljudima za razdoblje 2013-2014, razrađen od strane Vijeća. Akcijskim planom pokrivena su pitanja poput sprečavanja trgovanja ljudima, suradnje s lokalnim i internacionalnim nevladinim organizacijama, poboljšanja specifičnih istraživačkih tehnika tužiteljstva i koordinacija aktivnosti među relevantnim agencijama vezano za sprečavanje trgovanja ljudima. Konsolidacija, sukladno standardima EU-a i međunarodnim standardima, pravnog i institucionalnog okvira za sprečavanje i borbu protiv korupcije, kao i nacionalne antikorupcijske strategije i akcijskog plana koji sadrži, unutar jasnog vremenskog okvira, specifične ciljeve, aktivnosti, rezultate, pokazatelje učinkovitosti i dostatne ljudske i financijske resurse, uključujući one vezano za antikorupcijsku koordinaciju između tijela kao što su Međuagencijsko koordinacijsko vijeće za borbu protiv korupcije (ACICC), koje za cilj ima osiguravanje neovisnosti, učinkovitosti, jačanja i odgovornosti tijela zaduženih za borbu protiv korupcije i jačanje razmjene podataka među istima; osiguravanje zdravog zakonskog i institucionalnog okvira, uključujući potrebno sekundarno zakonodavstvo kako bi se omogućilo učinkovito funkcioniranje mehanizama unutarnje kontrole koji pridonose sprečavanju i suzbijanju korupcije, uključujući korupciju na visokim razinama i korupciju u međunarodnim transakcijama te postavljanje standarda integriteta unutar javnih ustanova/tijela; povratnu informaciju na preporuke GRECO-a (Skupina država protiv korupcije, pri Vijeću Europe); Tijekom posljednjeg desetljeća, Gruzija je radila na opsežnom antikorupcijskom postupku reforme te ustanovila zakonski i institucionalni okvir koji je doveo do konkretnih rezultata u sprečavanju i borbi protiv korupcije[17]. Gruzija je članica Konvencije Ujedinjenih naroda za borbu protiv korupcije te je ratificirala potrebne konvencije Vijeća Europe o korupciji, kao što je Konvencija građanskog prava o korupciji iz 2003. ili Kaznenopravna konvencija o korupciji iz 2008. s pripadajućim Dodatnim protokolom. Gruzija je postigla značajan napredak u inkriminaciji korupcije. U gruzijskom Kaznenom zakonu prekršaji vezano za aktivno i pasivno nuđenje mita uključuju i nuđenje i obećavanje mita, mito u ime treće osobe i mito preko posrednika. U studenom 2011., prekršaj aktivnog trgovanja utjecajem izmijenjen je na način da uključuje treće osobe. Kaznena odgovornost pravnih osoba aktivira se u slučaju pasivnog i aktivnog nuđenja mita, trgovanja utjecajem, pranja novca i trgovačkog mita. Prema izvješću o sukladnosti vezano za inkriminacije, u sklopu trećeg kruga GRECO-ove procjene[18], Gruzija je uspješno provela tri od pet preporuka, dok su dvije preporuke, vezano za ratifikaciju Dodatnog protokola uz Kaznenopravnu konvenciju o korupciji te odredbu pokajništva, provedene djelomično. Gruzija je 27. srpnja 2013. ratificirala Dodatni protokol, stoga se četiri od pet preporuka može smatrati provedenima u potpunosti. Međuagencijsko koordinacijsko vijeće za borbu protiv korupcije (dalje u tekstu ACICC) započelo je s radom u 2008. Sastoji se od 34 člana[19], a nadležno je za koordinaciju aktivnosti za borbu protiv korupcije, sudjelovanje u nadzoru provedbe antikorupcijskih mjera te izradu zakonodavnih nacrta u područjima sprečavanja i borbe protiv korupcije. Trenutno su strateški prioriteti ACICC-a sprečavanje korupcije u tijelima koje provode zakone, carini i poreznom sustavu, kao i transparentnost financiranja stranaka. Gruzija je 2011. uvela izmjene Organskog zakona Gruzije vezano za Političke sindikate građana. Nova pravila financiranja političkih stranaka uključuju zabranu donacija pravnih osoba, ograničenja iznosa donacija, bankovne prijenose kao metode donacija kako bi se osigurala transparentnost i bolje vođenje računa vezano za financiranje stranaka, financijska ograničenja vezano za pozajmice i ograničenja iznosa članarina. Nadzor nad financiranjem stranačke i izborne kampanje dodijeljeno je Državnom revizorskom uredu. Prema gruzijskom zakonu o sukobu interesa i korupciji u državnoj službi iz 2009., podrazumijeva se, između ostalog, objava gospodarskih interesa državnih službenika i zaštita zviždača. Gruzijski Ured za državnu službu i ACICC finaliziraju novi nacrt gruzijskog Zakona o zaštiti zviždača. Mehanizam internetskih imovinskih kartica za visoke državne službenike također pomaže pri sprečavanju i borbi protiv korupcije[20]. U rujnu 2013., predstavljene su izmjene Zakona o sukobu interesa i korupciji u državnoj službi, sukladno kojima će se mehanizam prošireno primjenjivati na dodatnih 400 državnih službenika. Nedavne izmjene Zakona o javnoj službi uključuju novo poglavlje o Kodeksu ponašanja državnih službenika, temeljem Modela kodeksa ponašanja za državne službenike Odbora ministara pri Vijeću Europe[21]. Izmjene propisuju kako svaki državnik službenik mora nadređenu osobu ili tijela za provedbu zakona obavijestiti o bilo kakvom dokazu ili utemeljenoj sumnji o nezakonitim aktivnostima, uključujući korupciju. Izmjenama je također za nove državne službenike predviđena obvezna obuka o pitanjima vezano za korupciju. Gruzijski parlament je u svibnju 2013. usvojio izmjene o Zakonu o sudovima opće nadležnosti Gruzije, kojima su ojačani neovisnost i integritet sudstva. Izmjenama se želi osigurati sukladnost s međunarodnim i europskim standardima, kao i Mišljenjem Venecijanske komisije usvojeno na 94.-toj Plenarnoj sjednici[22]. Gruzija planira daljnje reforme vezano za imenovanje sudaca i njihovo promicanje. Parlament je usvojio izmjene gruzijskog Zakona o tužilaštvu koje su stupile na snagu u lipnju 2013. Kao posljedica, sve ovlasti tužilaštva koje je dotad imalo Ministarstvo pravosuđa, prebačene su na Državnog tužitelja Gruzije. Državnog tužitelja imenuje i razrješuje dužnosti predsjednik Gruzije, sukladno prijedlogu Ministarstva pravosuđa. Državni tužitelj imenuje i razrješuje dužnosti sve tužitelje i zaposlenike u uredu Državnog tužitelja, provodi istrage i progone za kaznena djela, uključujući prekršaje vezano za korupciju koje su počinili visoki dužnosnici poput predsjednika, zastupnika u parlamentu ili članova Vlade, predsjednika Vrhovnog suda, javnog branitelja ili glavnog revizora. Reforma državnog sustava javne nabave provedena je 2010., osnivanjem Jedinstvenog elektroničkog sustava javne nabave unutar kojeg se svi natječaji provode elektroničkim putem. Unutar Jedinstvenog elektroničkog sustava javne nabave ispostavljena je „crna lista“ tvrtki kojima je zabranjeno sudjelovanje u državnim postupcima javne nabave u razdoblju od jedne godine, kao i „bijela lista“ tvrtki koje su kvalificirane za sudjelovanje. Konsolidacija pravnog i institucionalnog okvira za sprečavanje i borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, sukladno standardima EU-a i međunarodnim standardima utvrđenima od strane Operativne skupine za financijske aktivnosti (FATF) vezano za pranje novca i financiranje terorizma, i redovito ažuriranje odgovarajuće nacionalne strategije; utvrđivanje i konsolidacija neovisne Financijske obavještajne jedinice s odgovarajućim ovlastima i resursima; Posljednjih godina Gruzija je poboljšala pravni okvir za borbu protiv pranja novca/borbu protiv financiranja terorizma (dalje u tekstu AML/CFT) većom tehničkom usklađenošću s međunarodnim AML/CFT standardima i EU zakonodavstvom. U 2012. su, na primjer, leasing društva, revizori, računovođe i kvalificirane kreditne ustanove klasificirane kao "obvezana tijela"[23] te su ojačane preventivne mjere za financijske institucije. Iako Gruzija u skoroj budućnosti planira uključiti i odvjetnike, popis obvezanih tijela još uvijek nije u potpunosti u skladu s međunarodnim i europskim zahtjevima, s obzirom da se AML zakon ne primjenjuje na posrednike u prometu nekretninama, trustove i tvrtke koje pružaju usluge te e-financijske ustanove. Gruzija je donijela veliki broj pravnih akata temeljem AML zakona, kojima se detaljnije definiraju zahtjevi koji se primjenjuju na obvezana tijela poput kreditnih unija, mjenjačnica, pošiljače novca, kasina, loto igara, bilježnika, itd. Vezano za potrebu jačanja institucionalne suradnje, iako je veliki broj nadležnih ministarstava potpisao Memorandum o razumijevanju o Poboljšanju učinkovitosti međuagencijske suradnje u području provedbe zakona, uključujući prekršaje pranja novca, Gruzija još uvijek nije osnovala AML/CFT Vijeće koje bi moglo imati ključnu ulogu u usmjeravanju i koordinaciji svih aktivnosti vezanih uz AML/CFT. Gruzija predviđa usvajanje Nacionalne AML/CFT strategije zajedno s Provedbenim akcijskim planom te je u tu svrhu uspostavljena međuagencijska radna skupina. Važan korak u sprečavanju iskorištavanja pravnih osoba je uspostavljanje Nacionalne agencije za Javni registar (NAPR), koja bi se bavila sustavom registracije pravnih osoba. Unatoč tome, procjena koju je Odbor stručnjaka za procjenu mjera borbe protiv pranja novca i financiranja terorizma (dalje u tekstu MONEYVAL) proveo 2012. u Gruziji, ukazala je na veliki broj važnih nedostataka[24]. Također, iako je Gruzija u prosincu 2011. izmijenila svoj okvir kako bi provela Rezolucije Vijeća Sigurnosti Ujedinjenih naroda (dalje u tekstu UNSCR) 1267 i 1373, procjena MONEYVAL-a ukazala je kako okvir i dalje nije potpuno sukladan određenim pravnim standardima. Služba financijskog nadzora (dalje u tekstu FMS) – Financijska obavještajna jedinica Gruzije osnovana je temeljem članka 10. AML Zakona iz 2003. FMS ima operativnu neovisnost i nije podređena niti jednoj agenciji pri izvođenju svojih aktivnosti. FMS ima ulogu nacionalnog centra za zaprimanje, analizu i širenje izvješća o sumnjivim transakcijama, izvješćima o novčanim transakcijama i drugim relevantnim informacijama vezano za pranje novca i financiranje terorizma. FMS trenutno, u suradnji s nadležnim institucijama, priprema izmjene AML/CFT zakona s ciljem rješavanja nedostataka identificiranih u procjeni MONEYVAL-a 2012. Prema gruzijskim podacima, u prosincu 2011. predstavljen je novi računalni program koji pojačava mogućnost izvještavanja o sumnjivim transakcijama. Iako se učinkovitost programa u ovoj fazi ne može u potpunosti ocijeniti, povećani broj slučajeva koji je FMS proslijedila agencijama za provedbu zakona je ohrabrujući[25]. Usvajanje nacionalne strategije i akcijskog plana za borbu protiv droge, u skladu sa standardima EU-a te međunarodnim standardima, unutar jasnog vremenskog okvira, koji sadrže specifične ciljeve, aktivnosti, rezultate, pokazatelje učinkovitosti i dostatne ljudske i financijske resurse; U studenom 2011., u sklopu Ministarstva pravosuđa osnovano je Međuagencijsko koordinacijsko vijeće za borbu protiv droge (dalje u tekstu Vijeće), pod koje potpadaju i međunarodne i nevladine organizacije. Vijeće je u lipnju sastavilo nacrt Nacionalne strategije za borbu protiv droge za razdoblje 2013-2015 te prateći Akcijski plan. Prema podacima dobivenima od gruzijskih vlasti, Vijeće se, pri izradi nacrta oba dokumenta, oslanjalo na Strategiju za borbu protiv droge EU-a iz 2012. te stručne savjeta Pompidou skupine Vijeća Europe koja je zadužena za borbu protiv droge i raspačavanja droge. Kad se pisalo izvješće, Vijeće je unosilo komentare Pompidou skupine u oba dokumenta, čije usvajanje od strane Vlade se očekuje krajem 2013. Napreduje i izrada nacrta izmjena relevantnih zakonodavnih instrumenata[26]. Potpisivanje, ratifikacija i prenošenje u nacionalno zakonodavstvo svih relevantnih konvencija i pripadajućih protokola UN-a i Vijeća Europe u navedenim područjima te borbi protiv terorizma, uključujući Konvenciju Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma iz 2005. i Hašku konvenciju o zaštiti djece (Konvencija o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju, ovrsi i suradnji u odnosu na roditeljsku odgovornost i o mjerama za zaštitu djece iz 1996.), Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja iz 2007. te Dodatni protokol uz Kaznenopravnu konvenciju o korupciji; Dodatni protokol uz Kaznenopravnu konvenciju o korupciji Gruzijski je parlament ratificirao u srpnju 2013., a Konvencija Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma iz 2005. ratificirana je u listopadu 2013. Interne pravne procedure su u tijeku i vezano za instrumente koji se tiču zaštite djece. 5.2. Sudska suradnja u kaznenim stvarima Konsolidacija pravnog i institucionalnog okvira o uzajamnoj pomoći Zakon o međunarodnoj suradnji u kaznenim stvarima kojim se uređuju pitanja međunarodne suradnje stupio je na snagu u listopadu 2010.[27] Zakonom je pokrivena međunarodna suradnja, uključujući aspekte uzajamne pravne pomoći, izručivanja, transfera osuđenika, transfera sudskih postupaka i provođenja kaznenih odluka. Gruzija je stranka i velikog broja konvencija i bilateralnih sporazuma UN-a i Vijeća Europe, koji predstavljaju pravni temelj suradnje s drugim državama[28]. Gruzija razmatra i mogućnost potpisivanja Trećeg dodatnog protokola uz Europsku konvenciju o izručenju iz 1957. Potpisivanje, ratifikacija i prenošenje u nacionalno zakonodavstvo relevantnih međunarodnih konvencija i pripadajućih protokola, posebice Drugog dodatnog protokola uz Europsku konvenciju o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima; Drugi dodatni protokol uz Europsku konvenciju o uzajamnoj sudskoj pomoći u kaznenim stvarima potpisan je u ožujku 2013., a gruzijski parlament ga je ratificirao u listopadu 2013. Novi Zakon o međunarodnoj suradnji u provedbi zakona kojim će u gruzijsko zakonodavstvo biti unesene odredbe predviđene bilateralnim i multilateralnim ugovorima, stupio je na snagu 22. listopada 2013. 5.3. Suradnja u području provedbe zakona Uspostavljanje odgovarajućeg koordinacijskog mehanizma između mjerodavnih državnih agencija i zajedničke baze podataka, čime se jamči izravan pristup nadležnim službenicima Memorandum o razumijevanju o međuagencijskoj suradnji u pitanjima provedbe zakona između Ministarstva unutarnjih poslova, Ministarstva pravosuđa, Ministarstva financija, Državnog tužitelja i Službe za financijski nadzor stupio je na snagu 16. svibnja 2013. Kako bi se olakšala suradnja u provedbi zakona, Memorandumom je između ostalog predviđeno utvrđivanje kontaktnih točki, sigurnog sustava elektroničke pošte, utvrđivanje ad-hoc istražnih skupina, itd. Ministarstvo unutarnjih poslova razvija računalni program međuagencijske elektroničke razmjene podataka, koji bi olakšao razmjenu povjerljivih podataka. 5.4. Zaštita podataka Konsolidacija pravnog i institucionalnog okvira za zaštitu osobnih podataka, sukladno standardima EU-a i međunarodnim standardima, uključujući usvajanje podzakonskih akata, uputa i smjernica kojima se uređuju postupci, funkcije i odgovornosti; Zakon o zaštiti osobnih podataka (dalje u tekstu Zakon o PDP-u) stupio je na snagu u svibnju 2012. Odredbe Poglavlja VII. o administrativnoj odgovornosti stupile su na snagu u siječnju 2013., a neke odredbe vezano za ovlasti Inspektora za zaštitu osobnih podataka prema privatnom sektoru stupit će na snagu tek 2016. Novoimenovani Inspektor za zaštitu osobnih podataka razmatra mogućnost revizije Zakona o PDP-u iz 2012., te stoga stručnjaci analiziraju postojeći pravni okvir. Potpisivanje, ratifikacija i prenošenje u nacionalno zakonodavstvo svih relevantnih međunarodnih konvencija, protokola i preporuka, uključujući Dodatni protokol uz Konvenciju Vijeća Europe br. 108 za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka, u vezi nadzornih tijela i međunarodne razmjene iz 2001. te Preporuku Odbora ministara Vijeća Europe br. R (87) 15 o korištenju osobnih podataka u policijskom sektoru; Gruzija je u svibnju 2013. potpisala Dodatni protokol uz Konvenciju Vijeća Europe o zaštiti podataka iz 2001., a Parlament je ratificirao Protokol u srpnju 2013. Ministarstvo unutarnjih poslova je, nakon savjetovanja s Inspektorom za zaštitu osobnih podataka, u završnoj fazi izrade Uputa o obradi i zaštiti osobnih podataka unutar Ministarstva unutarnjih poslova Gruzije. Osnivanje neovisnog nadzornog tijela za zaštitu podataka, s adekvatnim ovlastima i obvezama; Sukladno Zakonu o PDP-u, Inspektor je neovisan; on/ona nisu podređeni drugim dužnosnicima ili tijelima te se u radu vodi Ustavom Gruzije, međunarodnim sporazumima, Zakonom o PDP-u i drugim relevantnim normativnim aktima i statutima. Inspektor za zaštitu osobnih podataka imenovan je odlukom predsjednika Vlade 28. lipnja 2013., u skladu sa Zakonom o PDP-u. Prvih mjeseci, Inspektor je predstavio strukturu i statut ureda te započeo novačenje osoblja. Nalogom Vlade 699 od 3. srpnja 2013. utvrđen je Fond rezervi za PDP-ov Ured inspektora za 2013. Urede i potrebnu opremu osigurat će Vlada. Temeljem navedenih podataka, a vezano za mjerila Bloka 3., gruzijskim vlastima se preporuča: · daljnje ulaganje napora u sprečavanje i borbu protiv organiziranog kriminaliteta te posebice konsolidacija pravnog i institucionalnog okvira, inter alia, usvajanjem Akcijskog plana za borbu protiv organiziranog kriminaliteta; · daljnje napredovanje u provedbi standarda EU-a i međunarodnih standarda za sprečavanje i borbu protiv THB-a, a posebice se pri ponovnoj procjeni postojećeg zakonodavnog okvira gruzijskim vlastima preporuča, inter alia, imenovanje nacionalnog izvjestitelja ili utvrđivanje sličnog mehanizma za procjenu trendova THB-a, mjerenje rezultata aktivnosti usmjerenih na borbu protiv trgovine ljudima, izvještavanje i produženje obuke THB koja je trenutno omogućena sucima i policiji i na ostale službenike koji se time bave, poput konzularnih djelatnika, članova sindikata ili nevladinih organizacija; daljnje napredovanje u provedbi zakonodavnog okvira i okvira politika za sprečavanje i borbu protiv korupcije te posebice osiguravanje zakonodavnih, institucionalnih i operativnih jamstava neovisnosti tužitelja u kontekstu političkog utjecaja; nastavak reformi kojima bi se dodatno ojačali integritet i neovisnost sudstva; imajući u vidu imovinske kartice i sukobe interesa, osiguravanje učinkovitosti i neovisnosti mehanizama provjere, kao i utvrđivanje učinkovitog, proporcionalnog i odvraćajućeg sustava sankcija; daljnja revizija uredbi o financiranju stranaka, uzimajući u obzir preporuke GRECO-a, Venecijanske komisije i OSCE/ODIHR; osiguravanje potrebnih analitičkih i organizacijskih kapaciteta Antikorupcijskom vijeću, uključujući adekvatne financijske i ljudske resurse; usvajanje zakonodavstva o zaštiti zviždača i uspostava sustava za zaštitu zviždača za zaposlenike u privatnim tvrtkama koji pružaju usluge financirane javnim sredstvima; ulaganje većih napora u utvrđivanje pravnog i institucionalnog okvira za sprečavanje i borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma. Trebalo bi posebno obratiti pažnju na nedostatke navedene u izvješću MONEYVAL-a. Nadalje, treba ojačati operativne kapacitete i koordinaciju između ministarstava, a u tome bi moglo pomoći i osnivanje AML/CFT Vijeća. Konačno, potrebno je usvojiti Nacionalnu AML/CFT Strategiju i prateći Akcijski plan; usvajanje Nacionalne strategije za borbu protiv droge i pratećeg Akcijskog plana u skladu s europskim i međunarodnim standardima, osiguravajući potrebne ljudske i financijske resurse tijekom provedbe; konsolidacija zakonodavnog okvira i okvira politike; · prenošenje Konvencije Vijeća Europe o pranju, traganju, privremenom oduzimanju i oduzimanju prihoda stečenoga kaznenim djelom i o financiranju terorizma iz 2005. u nacionalno zakonodavstvo, kao i Dodatnog protokola o Kaznenopravnoj konvenciji o korupciji te Haške konvencije o zaštiti djece (Konvencija o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznanju, ovrsi i suradnji u odnosu na roditeljsku odgovornost i o mjerama za zaštitu djece iz 1996.), kao i Konvencije Vijeća Europe za zaštitu djece od seksualnog iskorištavanja i seksualnog zlostavljanja iz 2007; · daljnje pružanje informacija o zakonodavnom i institucionalnom okviru sudske suradnje u kaznenim stvarima, uključujući relevantne odredbe Zakona o kaznenom postupku; · daljnje jačanje zakona o suradnji u provedbi zakona, inter alia, razradom računalnog programa za sigurnu elektroničku razmjenu podataka; · daljnje pružanje informacija o zakonodavnom i institucionalnom okviru za zaštitu podataka, uključujući izmjene postojećeg zakonodavnog okvira koje su u razmatranju; · finaliziranje nacrta i usvajanje Uputa o obradi i zaštiti osobnih podataka unutar Ministarstva unutarnjih poslova Gruzije; te · previđanje nužnih ljudskih, logističkih i financijskih resursa za Ured Inspektora za zaštitu osobnih podataka. 6. Blok 4.: Vanjski odnosi i temeljna prava 6.1. Sloboda kretanja unutar Gruzije Konsolidacija pravnog i regulatornog okvira za postupak registracije stranaca ili osoba bez državljanstva koji zakonito borave na državnom području kako bi se izbjegla neopravdana ograničenja; Razrađuje se zakonodavni i regulatorni okvir. Radna skupina za smanjenje broja osoba bez državljanstva pripremila je nacrt zakona o gruzijskom državljanstvu koji je prošao međuministarski savjetodavni postupak te se očekuje njegovo podnošenje Parlamentu u predstojećim mjesecima. Nacrtom je predstavljena serija mehanizama kojima je cilj sprečavanje i smanjenje broja osoba bez državljanstva, kako je propisano Konvencijom Ujedinjenih naroda o smanjenju broja osoba bez državljanstva iz 1961. Gruzija također razmatra priključivanje Konvenciji iz 1961. 6.2. Uvjeti i postupci izdavanja putnih i identifikacijskih isprava Konsolidacija pravnog i regulatornog okvira koji bi osigurao potpuni i učinkoviti pristup putnim i identifikacijskim ispravama bez diskriminacije, uključujući za žene, djecu, osobe s posebnim potrebama, interno raseljene osobe, osobe koje spadaju u manjine i druge osjetljive skupine; Agencija za razvoj državne službe provela je u suradnji s UNHCR-om i UNICEF-om nekoliko projekata financiranih od strane EU-a u vezi s pitanjem nedokumentiranih osoba. Navodno je od 2008. godine identificirano više od 11 000 nedokumentiranih osoba, od kojih je otprilike 7 000 prošlo građansku registraciju i dobilo potrebne dokumente. Od 2008. izbjeglicama se izdaju putne isprave, a od 2010. te isprave sadržavaju biometrijske podatke. Poduzeti su praktični koraci kako bi se riješili problemi osoba s posebnim potrebama. 6.3. Građanska prava uključujući zaštitu manjina Donošenje sveobuhvatnog zakonodavstva o suzbijanju diskriminacije u skladu s preporukama nadzornih tijela UN-a i Vijeća Europe radi osiguranja učinkovite zaštite od diskriminacije Gruzija trenutačno radi na uspostavi sveobuhvatnog zakonodavnog okvira za suzbijanje diskriminacije. Uz ustavne odredbe o nediskriminaciji te odredbe uvrštene u razne kaznene[29], građanske i administrativne zakone, Ministarstvo pravosuđa pripremilo je nacrt zakona o borbi protiv diskriminacije koji razmatraju međunarodni stručnjaci te se njegovo predstavljanje Parlamentu očekuje prije kraja 2013. Nacrtom zakona želi se „ukloniti sve oblike diskriminacije na državnom području Gruzije ili pod gruzijskom nadležnosti te osigurati svakoj osobi jednaka prava propisana zakonom, neovisno od rase, boje kože, jezika, spola, dobi, državljanstva, podrijetla, mjesta rođenja, mjesta stanovanja, bračnog statusa, trudnoće ili majčinstva, materijalnog ili društvenog statusa, zdravstvenog stanja, posebnih potreba, religije ili vjere, nacionalne, etničke ili društvene pripadnosti, političkih ili drugih mišljenja i pogleda, spolne orijentacije, rodnog identiteta ili na bilo kojoj drugoj osnovi“[30]. Zabranjuje se višestruka diskriminacija[31], definira izravna i neizravna diskriminacija[32] te se osigurava zaštita žrtava diskriminacije od viktimizacije[33]. Iako će se zakon primjenjivati u svim područjima aktivnosti javnih ustanova, fizičkih i pravnih osoba[34], nije jasno obuhvaća li i privatni sektor. Nacrtom zakona također se predstavlja pojam Inspektora za zaštitu jednakosti[35] te se propisuju odredbe o žalbenom postupku[36], uključujući odredbe o teretu dokazivanja. Potpisivanje, ratifikacija i prenošenje u nacionalno zakonodavstvo svih relevantnih instrumenata UN-a i Vijeća Europe za borbu protiv diskriminacije, uzimajući u obzir UN-ovu konvenciju o osobama bez državljanstva te postojeće preporuke Vijeća Europe o Europskoj povelji o regionalnim ili manjinskim jezicima Gruzija je ratificirala veliki broj međunarodnih ugovora o zaštiti manjina i suzbijanju različitih oblika diskriminacije, uključujući UN-ovu Međunarodnu konvenciju o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije i Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina Vijeća Europe. Gruzija također namjerava ratificirati Europsku povelju o regionalnim ili manjinskim jezicima. S tim ciljem, Vlada je u lipnju 2013. osnovala visoku međuagencijsku komisiju koja je odgovorna za oblikovanje politika u tom području. Komisija blisko surađuje s vlastima, civilnim društvom i manjinskim skupinama, kao i stručnjacima u Vijeću Europe. Utvrđivanje poštenih i transparentnih uvjeta za dobivanje gruzijskog državljanstva; Kako je već rečeno, Gruzija priprema novi Zakon o gruzijskom državljanstvu. Nacrtom se želi predstaviti pravni okvir za dobivanje gruzijskog državljanstva, uzimajući u obzir standarde određene UN-ovom Konvencijom za smanjenje broja osoba bez državljanstva. Usvajanje sveobuhvatne Nacionalne strategije o ljudskim pravima i Akcijskog plana; aktivno provođenje preporuka tijela UN-a, OSCE/ODIHR-a, Vijeća Europe/ECRI-a i međunarodnih organizacija za ljudska prava putem navedene Strategije i akcijskog plana, posebice kroz provođenje politike suzbijanja diskriminacije, zaštite manjina i privatnog života te osiguravanje vjerske slobode; Odlukom vlade od 5. srpnja 2013. utvrđeno je Međuagencijsko vijeće za razvoj Strategije o zaštiti ljudskih prava i Akcijskog plana. Vijeće se sastoji od predstavnika nadležnih ministarstava i drugih vladinih tijela. Na sudjelovanje u radu Vijeća pozvan je broj predstavnika nevladinih organizacija i međunarodnih institucija[37], uključujući Delegaciju EU-a u Gruziji. Temeljem navedenih podataka, a vezano za mjerila Bloka 4., gruzijskim vlastima se preporuča: · usvajanje novog Zakona o gruzijskom državljanstvu, u skladu s europskim i međunarodnim standardima; · usklađivanje nacionalnog zakonodavstva s UN-ovom Konvencijom za smanjenje broja osoba bez državljanstva iz 1961.; · osmišljanje strategije za sustavno i održivo rješavanje problema nedokumentiranih osoba; · pružanje informacija o primjenjivim pravnim odredbama i sveobuhvatnim statističkim podacima vezano za postupak registracije stranaca i osoba bez državljanstva koji zakonito borave na državnom području; · usvajanje opsežnog antidiskriminacijskog zakona u skladu s europskim i međunarodnim standardima te, uzimajući u obzir osjetljivu prirodu predmeta, osmišljanje javne kampanje kojom bi se pojašnjavao zakon i podizala svijest; osiguranje obuka državnih službenika koje bi uključivale objašnjenja novog pravnog okvira; · nastavljanje pojašnjavanja politike kojom se predviđa usvajanje Europske povelje o regionalnim ili manjinskim jezicima te predviđanje aktivnosti podizanja svijesti; te · usvajanje opsežne Nacionalne strategije za ljudska prava i pratećeg Akcijskog plana. 7. Opća ocjena i sljedeći koraci U skladu s utvrđenom metodologijom, Komisija je ocijenila provedbu APLVR-a u Gruziji temeljem podataka i relevantnih zakonskih dokumenata i dokumenata politika koje je predstavila Gruzija. Ocjena analize dostupnih podataka vezano za Blok 1. i Blok 2. službe Komisije nadopunile su tijekom ocjenjivačke misije na terenu, uz pomoć stručnjaka iz država članica EU-a i Delegacije EU-a u Gruziji. Nadalje, Komisija je nadzirala napredak koji je Gruzija ostvarila u područjima predviđenima APLVR-om, putem Zajedničkog odbora EU i Gruzije za olakšavanje izdavanja viza, Zajedničkog odbora EU i Gruzije za ponovni prihvat te Pododbora EU i Gruzije za pravdu, slobodu i sigurnost, ljudska prava i demokraciju. U svakom od navedenih okvira vidljiv je napredak u kontekstu dijaloga EU-a i Gruzije. Temeljem navedenog, Komisija smatra da je Gruzija postigla veliki napredak u provedbi prve faze mjerila APLVR-a. Zakonodavni okvir i okvir politika predviđeni mjerilima za sigurnost podataka, uključujući biometriju i mjerilima za integrirano upravljanje granicama već su u naprednoj fazi. Vidljiv je napredak i u provedbi prve faze mjerila za upravljanje migracijama, azil, javni red i sigurnost i vanjske odnose i temeljna prava. Komisija će i dalje pomagati Gruziji u provedbi APLVR-a te aktivno nadzirati ispunjavanje svih mjerila unutar četiri Bloka APLVRA-a, s ciljem informiranja Europskog parlamenta i Vijeća o budućem napretku u provedbi APLVR-a tijekom 2014. [1] Zaključci Vijeća o Gruziji, 3191. sastanak Vijeća za vanjske poslove, Luxembourg, 15. listopada 2012., alineja 3. [2] Vidi mjerila vezano za zaštitu podataka. [3] Odluka br. 98 od 27. srpnja 2011. [4] Ibid. [5] Nalog moraju izdati gruzijske vlasti. [6] Prema dobivenim informacijama, putne ispravne s neutralnim statusom priznaju Sjedinjene Američke Države, Japan, Izrael i osam država članica EU-a, Rumunjska, Poljska, Bugarska, Slovačka, Češka Republika, Estonija, Latvija i Litva. [7] Zakon stupa na snagu 1. siječnja 2014. [8] 75 km državne granice. [9] 258 km državne granice. [10] Na primjer s Litvom, Latvijom, Estonijom, Mađarskom, Bugarskom, Poljskom, Finskom i Njemačkom . [11]U pripremi je “Sporazum o suradnji u graničnim pitanjima“ između Granične policije Gruzije i Agencije za granice Armenije. Pripremaju se i nacrt Sporazuma o Predstavnicima za granice između MoIA Gruzije i Službe za nacionalnu sigurnost Armenije te nacrt Protokola o pravilima razmjene podataka između MoIA Gruzije i Službe za nacionalnu sigurnost Armenije. [12] Z Patrolnu policiju, obuka je produžena s 12 tjedana (376 sati) na 20 tjedana (600 sati), a za Graničnu policiju s 6 tjedana (235 sati) na 14 tjedana (420 sati). [13] Ministarstvo obrazovanja i znanosti; Ured državnog ministra za pitanja dijaspore; Ured državnog ministra za europske i euroatlantske integracije; Ministarstvo gospodarstva i održivog razvitka; Ministarstvo pravosuđa (predsjedatelj);Ministarstvo interno raseljenog stanovništva s okupiranih područja Gruzije, Izbjeglice i smještaj; Ministarstvo regionalnog razvitka i infrastrukture; Ministarstvo vanjskih poslova; Državni ured za statistiku; Ministarstvo financija; Ministarstvo unutarnjih poslova (supredsjedatelj); Ministarstvo rada, zdravstva i socijalnih pitanja. [14] Nacrt zakona rezultat je projekta uz podršku EU-a, a kojega je proveo UNHCR. [15] Prema podacima dobivenima od gruzijskih vlasti, u izvanrednim okolnostima centar može prihvatiti do 120 osoba. [16] U travnju 2012. [17] Svjetska banka je u izvješću iz 2012. pohvalila uspjeh Gruzije u borbi protiv korupcije u javnom sektoru od 2003. Prema podacima Global Corruption Barometra 2013, samo 4% gruzijskih državljana prijavilo je davanje mita u jednoj od osam službi tijekom posljednjih 12 mjeseci. Čak 70% ispitanika smatra kako se razina korupcije znatno smanjila u posljednje dvije godine. Gruzija je prema Transparency International Corruption Perception Indeksu 2012 na 51. mjestu s ukupnih 52 od maksimalno 100 bodova. [18] GRECO Treći krug procjene: Izvješće o sukladnosti Gruzije od 21. lipnja 2013. Izvješće je dostupno na http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/greco/evaluations/round3/GrecoRC3(2013)9_Georgia_EN.pdf [19] 15 Visoki vladini predstavnici, dva člana Parlamenta, predstavnik pravosuđa i 16 promatrača koji predstavljaju lokalne i međunarodne nevladine organizacije, međunarodne organizacije, donatori i poslovna udruženja. [20] Trenutno više od 2 800 dužnosnika ima obavezu prijaviti imovinu. [21] OECD-ov Istambulski antikorupcijski akcijski plan. Drugi krug monitoringa. Izvješće o napretku Gruzije (2011.) Antikorupcijska mreža za istočnu Europu i središnju Aziju. Izvješće je dostupno na: http://www.oecd.org/corruption/acn/48807498.pdf [22] Zajedničko mišljenje Venecijanske komisije i Uprave za pravdu i ljudsko dostojanstvo unutar Uprave za ljudska prava i vladavinu prava Vijeća Europe o nacrtu izmjena Organskog zakona o sudovima opće nadležnosti Gruzije, koje je donijela Venecijanska komisija na 94. plenarnoj sjednici u Veneciji, 8.-9. ožujak. Mišljenje je dostupno na: http://www.venice.coe.int/webforms/documents/?pdf=CDL-AD(2013)007-e. [23] Termin „obvezana tijela“ označava fizičke i pravne osobe koje obvezuje AML zakon Gruzije. [24] Izvješće o četvrtoj procjeni; Borba protiv pranja novca i borba protiv financiranja terorizma, Gruzija, 3. srpnja 2012., dostupno na: http://www.coe.int/t/dghl/monitoring/moneyval/Evaluations/round4/GEO4_MER_MONEYVAL(2012)18_en.pdf. [25] Od 12 u 2012., do 27 u prvoj polovici 2013. [26] Npr. Kodeks o administrativnim prekršajima, Kazneni zakon, Zakon o narkoticima, psihotropnim tvarima, prekursorima i podršci u borbi protiv narkotika. [27] Prema Zakonu, samo Ministarstvo pravosuđa ima ulogu središnjeg nadležnog tijela, koje prosljeđuje zahtjeve drugim tijelima. [28] Uključujući Europsku konvenciju o izručenju iz 1957. s Dodatnim protokolima iz 1975. i 1978., Europsku konvenciju o uzajamnoj sudskoj pomoći u pravnim stvarima iz 1959. s Dodatnim protokolom iz 1978., Europsku konvenciju o međunarodnoj valjanosti kaznenih presuda iz 1970., Europsku konvenciju o suzbijanju terorizma iz 1977. i Konvenciju o pravnoj pomoći i pravnim odnosima u građanskim, obiteljskim i kaznenim stvarima iz 1993. [29] Uključujući odredbe koje diskriminaciju tretiraju kao otegotnu okolnost u Kaznenom zakonu iz 2012. [30] Članak 1. nacrta zakona. [31] Članak 2. nacrta zakona. [32] Ibid. [33] Članak 21. nacrta zakona. [34] Uključujući radne odnose, socijalnu sigurnost i zdravstvo, pristup obrazovanju i strukovnoj obuci, kulturu, izbore, građanske i političke aktivnosti, javne informacije i medije, pravosuđe, kaznionice, provedbu prava, vojsku, državne službe te korištenje dobara i usluga, članak 3. nacrta zakona. [35] Članak 7. i sljedeći nacrta zakona. [36] Članci 16.-18. nacrta zakona. [37] Ured UN-a u Gruziji, Ured Vijeća Europe u Gruziji, Ured USAID-a u Gruziji, Odvjetnička komora Gruzije, Gruzijsko udruženje mladih odvjetnika, Transparency International Gruzija, Zaklada Otvoreno društvo Gruzije, itd.