HR Službeni list Europske unije C 441/3

Objava zahtjeva za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća

(2015/C 441/03)

Europska komisija odobrila je ovu manju izmjenu u skladu s člankom 6. stavkom 2. trećim podstavkom Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 664/2014 (1).

ZAHTJEV ZA ODOBRENJE MANJE IZMJENE

Zahtjev za odobrenje manje izmjene u skladu s člankom 53. stavkom 2. drugim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (2)

„KRANJSKA KLOBASA”

EU br.: SI-PGI-0105-01353 – 16.7.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X ) ZTS ( )

1. Skupina koja podnosi zahtjev i legitimni interes

Ime : GIZ kranjska klobasa – Gospodarska interesna skupina „Kranjska klobasa” Adresa : Dimičeva ulica 9 SI-1000 Ljubljana SLOVENIJA Tel. : +386 15659240 E-pošta : giz.mi@siol.net

Legitimni interes

GIZ „Kranjska klobasa” (Gospodarska interesna skupina „Kranjska klobasa”) skupina je proizvođača proizvoda „Kranjska klobasa” koja je zatražila registraciju proizvoda „Kranjska klobasa” i stoga ima legitiman interes podnijeti zahtjev za izmjenu.

2. Država članica ili treća zemlja

Slovenija

3. Rubrike specifikacije proizvoda na koju se primjenjuje izmjena (izmjene)

— ☐ Opis proizvoda — ☐ Dokaz podrijetla — ☒ Metoda proizvodnje — ☐ Povezanost — ☐ Označivanje — ☐ Ostalo [treba navesti]

4. Vrsta izmjene(-a)

— ☐ izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a koja se smatra manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 i ne zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta — ☒ izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a koja se smatra manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012 i ne zahtijeva izmjenu objavljenog jedinstvenog dokumenta — ☐ izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZOI-a ili ZOZP-a koja se smatra manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. trećim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012, za koju nije objavljen jedinstveni dokument (ili istovrijedan dokument) — ☐ izmjena specifikacije proizvoda registriranog ZTS-a koja se smatra manjom izmjenom u skladu s člankom 53. stavkom 2. četvrtim podstavkom Uredbe (EU) br. 1151/2012

5. Izmjena(-e)

1. Metoda proizvodnje

Pod naslovom „Toplinska obrada vrućim dimljenjem”, u rečenici „Dimljenje je dio toplinske obrade i traje 20 – 30 minuta” tekst „20 – 30 minuta” briše se i zamjenjuje formulacijom „dok kobasica ne poprimi umjereno intenzivnu crvenkastosmeđu boju”.

Novi tekst glasi:

Dimljenje je dio toplinske obrade i traje dok kobasica ne poprimi umjereno intenzivnu crvenkastosmeđu boju.

Obrazloženje:

Trajanje dimljenja ne može se vremenski odrediti jer najviše ovisi o načinu proizvodnje dima, a mora trajati dovoljno dugo da kobasica poprimi željenu umjereno intenzivnu crvenkastosmeđu boju.

JEDINSTVENI DOKUMENT

„KRANJSKA KLOBASA”

EU br.: SI-PGI-0105-01353 – 16.7.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1. Naziv

„Kranjska klobasa”

2. Država članica ili treća zemlja

Slovenija

3. Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1. Vrsta proizvoda

Razred 1.2. Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

3.2. Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Kranjska klobasa” pasterizirana je polutrajna kobasica proizvedena iz grubo mljevena svinjskog mesa I. i II. kategorije (but, lopatica, vratina) i slanine (leđna). Nadjev za kobasicu „Kranjska klobasa”, zasoljen je nitritnom soli i začinjen češnjakom i paprom; njime se puni svinjsko tanko crijevo s oba kraja zatvoreno i učvršćeno drvenim štapićem, tako da su kobasice u paru. Kobasica se vruće dimi i pasterizira.

Jede se topla nakon kraćeg prigrijavanja u vrućoj vodi kada poprima specifične organoleptičke karakteristike i visoku gastronomsku kvalitetu. Kobasica ima crvenkastosmeđu površinu i blago miriše po dimu, na prerezu je meso ružičasto, a slanina je bijela i neotopljena, tekstura je čvrsta, hrskava i sočna, a aroma puna, što je karakteristika soljena, posebno začinjena i dimljena svinjskog mesa.

Kemijski sastav neprigrijane kobasice:

— ukupno bjelančevina: najmanje 17 %,

— masnoća: najviše 29 %.

3.3. Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla)

Sirovina su svinjsko meso i slanina.

3.4. Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti na određenom zemljopisnom području

Proizvodnja kobasice „Kranjska klobasa” (odabir mesa i slanine, priprema nadjeva, miješanje nadjeva, punjenje ovitaka nadjevom, sušenje kobasice, toplinska obrada vrućim dimljenjem, nadzor postupka i označivanje) mora se odvijati unutar određenog zemljopisnog područja.

3.5. Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6. Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Obvezno je jedinstveno označivanje svakog proizvoda „Kranjska klobasa”:

— na svakom proizvodu (par): jedinstveno oblikovanom samoljepivom vrpcom,

— na pakiranom proizvodu: etiketom.

Jedinstvena oznaka proizvoda „Kranjska klobasa” sadržava:

— logotip „Kranjska klobasa”,

— logotip proizvođača,

— pripadajući EU-ov i nacionalni simbol kvalitete.

Označivanje proizvoda logotipom „Kranjska klobasa” obvezno je za sve proizvođače koji su dobili certifikat za proizvodnju kobasice „Kranjska klobasa”, bez obzira na to jesu li članovi skupine GIZ „Kranjska klobasa”.

4. Sažeta definicija zemljopisnog područja

Zemljopisno područje proizvodnje proizvoda „Kranjska klobasa” obuhvaća područje unutar Slovenije koje leži između Alpa i Jadranskoga mora, na zapadu je ograničeno granicom s Italijom, na sjeveru granicom s Austrijom, na jugu granicom s Hrvatskom, a na istok se otvara prema Panonskoj nizini i proteže se sve do Mađarske.

Pod Njemačkim Carstvom, a zatim i pod Austro-Ugarskom Monarhijom, područje Kranjske bilo je jedina isključivo slovenska regija i zato je izraz Kranjec nekada bio sinonim za Slovenca, a i danas se u svakodnevnom životu njime naziva dio stanovnika Slovenije. Brojne druge kombinacije riječi i izraza koje sadržavaju pridjev „kranjski, kranjska” i danas su u uporabi u Sloveniji.

Ime „Kranjska” potječe od slovenske riječi „krajina” što je značilo „zemlja”, (prvi put zabilježeno 973. kao narodno ime „Creina” za „Carniola”). Slovenski oblik „Kranjska” („Krain” i „Krainburg” na njemačkome) prevladao je nakon 13. stoljeća. Od 1002. Kranjska je bila autonomna granična grofovija (marka), s vlastitim markgrofovima. Administrativno je Kranjska bila dio Svetog Rimskog Carstva. U 14. stoljeću većina današnje Slovenije pripadala je Habsburzima. Slovenski su teritorij dijelile sljedeće zemlje: Kranjska (Carniola), Trst (Trieste), Istra (Istria), Goriška (Gorizia), Koruška (Carinthia) i Štajerska (Styria). S raspadom Austro-Ugarske Monarhije 1918. Kranjska je prestala postojati kao zasebna jedinica. Slovenija je razmjerno nova država, neovisna je postala tek 1991. kad se odcijepila od Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Zato je današnja Republika Slovenija „geografska nasljednica” Kranjske jer sadržava cijeli nekadašnji kranjski teritorij.

5. Povezanost sa zemljopisnim područjem

Definicija zemljopisnog područja izravno je povezana s poviješću proizvoda „Kranjska klobasa”.

Prirodni uvjeti za proizvodnju hrane te klimatski uvjeti ključan su faktor u razvoju karakteristične kulinarske kulture u kojoj je poljoprivreda uglavnom naturalna. Na veoma raznolikom terenu s planinama, dolinama, bazenima i ravnicama stanovnici su uspijevali očuvati obradiva područja i na njima uzgajati krmu za svinje. Sa svinjogojstvom je povezana i proizvodnja svinjetine i proizvoda od svinjetine. Proizvodnja svinjetine i proizvoda od svinjetine, pa i kobasica, zabilježena je veoma davno, izvrsnim prikazima na srednjovjekovnim freskama te u određenim pisanim dokumentima u arhivima (na primjer u poruci koju je na slovenskome upravitelj dvorca Vrbovca napisao gospodaru). No svi ti zapisi spominju svinjetinu, proizvode od svinjetine i kobasice. Tipičan je proizvod bila polutrajna kobasica koja je početkom 19. stoljeća, za Austro-Ugarske, zahvaljujući vještini i znanju stanovnika regije njezina podrijetla i zbog specifičnih osobina (okus), postala poznata kao „Kranjska klobasa”.

Ugled kobasice „Kranjska klobasa” seže u davno doba višenacionalne Austro-Ugarske Monarhije. „Kranjska klobasa” svakako je jedan od najizvornijih i u svijetu najpoznatijih slovenskih mesnih proizvoda, što se vidjeti iz broja internetskih pretraga u kojima se „Kranjska klobasa” u većini slučajeva spominje kao izvoran slovenski proizvod. I novija stručna literatura (Priručnik o mesnim proizvodima, Feiner, Gerhard. 2006. CRC Press; http://en.wikipedia.org/wiki/Kransky) kobasicu „Kranjska klobasa” spominje kao tipičnu nefermentiranu kobasicu iz Slovenije.

Slovenska se „Kranjska klobasa” razlikuje od drugih sličnih kobasica po tome što se proizvodi prema tradicionalnoj recepturi slovenske autorice Felicite Kalinšek (Slovenska kuharica 1912.), prilagođenoj samo kako bi se zadovoljili suvremeni tehnološki zahtjevi u pogledu sigurnosti hrane (upotreba nitritne soli i pasterizacija). Druga je važna posebnost kobasice „Kranjska klobasa” njezin nadjev od najboljih komada zasoljene i grubo mljevene svinjetine i slanine, začinjen paprom i češnjakom te umjereno vruće podimljen. Upotrebljava se isključivo morska sol. Nadjevom se puni svinjsko tanko crijevo čiji se završetci stežu drvenim štapićem tako da nastane par spojenih kobasica. Još su jedna karakteristika kobasice „Kranjska klobasa” drveni štapići, lomljeni ili rezani, debeli 2,5–3 mm, a dugački 3–6 cm.

„Kranjska klobasa” ne sadržava tehnološke dodatke (npr. mesno tijesto) niti druge aditive (npr. polifosfate) kojih ima u drugim vrstama kobasica. Nadjevom se puni isključivo tanko svinjsko crijevo, a kobasice se sparuju drvenim štapićem. Parenje i dimljenje na vrućem dimu (kobasica je pasterizirani proizvod) daju površini karakterističnu blago intenzivnu crvenkastosmeđu boju. Konačno, „Kranjska klobasa” od drugih se kobasica razlikuje i načinom konzumiranja, odnosno preporučenim načinom konzumiranja, kojim se postiže najbolja kombinacija okusa. Prije posluživanja „Kranjska klobasa” ne kuha se, nego se jednostavno prigrije u vrućoj vodi i tako poprimi veoma specifičnu, pomalo grubu, iako sočnu i hrskavu teksturu, u prerezu je svijetloružičasta i ima specifičnu aromu usoljene svinjetine dopunjenu aromom češnjaka, papra i dima.

Za dimljenje se rabi samo bukovo drvo.

„Kranjska klobasa” svoje osobine duguje vještini i znanju ljudi koji su živjeli na području današnje Slovenije dok je bila austrougarska krunska zemlja Kranjska. Kvalitetu su joj odredili i uporaba najboljih komada mesa i stalna uporaba morske soli koja je u nekadašnjoj Kranjskoj bila stalna, čak strateška konkurencija kamenoj soli. (Bogataj, J., The Food and Cooking of Slovenia, Annes Publishing, London, 2008.).

Najstarije upute za proizvodnju kobasice „Kranjska klobasa” (i to pod tim imenom) mogu se naći u dvjema kuharicama: u kuharici Süddeutsche Küche Katharine Prato (1896.) i u šestom izdanju kuharice Slovenska kuharica Felicite Kalinšek (1912.). Iako se za Katharinu Prato ne može reći da doista daje upute za pripremu kobasice „Kranjska klobasa”, njezino je spominjanje vjerojatno jedno od najstarijih pisanih spomena te vrste kobasice (1896.). Felicita Kalinšek u kuharici Slovenska kuharicai iz 1912. daje upute kako pripremiti kobasicu „Kranjska klobasa”.

U Sloveniji se, najčešće usmenom predajom, često spominje „Kranjska klobasa”, područja na kojima se proizvodi i njezin ugled među ostalim regionalnim vrstama kobasica. Brojne su narodne priče o tome odakle točno potječe „Kranjska klobasa” i gdje je navodno prvi put proizvedena. Često se spominje selo Trzin između Ljubljane i Kamnika, jer u njemu navodno od 19. stoljeća posluju brojni mesari koji kobasicom „Kranjska klobasa” opskrbljuju tržište sve do Beča. Prema nekim usmenim izvorima, kobasica je dobila ime po gradu Kranju, dok drugi usmeni izvori kažu da su je proizvodili u svim većim i sajmišnim gradovima na području nekadašnje Kranjske. Postoji i slikovita priča o caru Franji Josipu koji se na putu kočijom iz Beča u Trst zaustavio u selu Vaklu kraj Kranja, u slavnoj krčmi Marinšek uz glavnu cestu. Poželio je nešto pojesti i pitao krčmara čega ima. „Imamo samo obične domaće kobasice, ništa drugo”, odgovorio je caru. Car je naručio kobasicu, a kad ju je kušao, oduševljeno je uskliknuo: „Ali to nije obična kobasica, to je Kranjska kobasica!”

Kulinarska je karakteristika slovenskih regija da je „Kranjska klobasa” prisutna i prodaje se u svim krajevima, što pokazuje da je dio nasljeđa čitavog slovenskog prostora. Ugled proizvoda „Kranjska klobasa” vidjeti se i u tipičnom slovenskom specijalitetu: „Kranjska klobasa” s kiselim kupusom.

Dobar glas kobasice „Kranjska klobasa” pronio se i preko granica, pa je njezino ime prevedeno na razne jezike nekadašnje Austro-Ugarske Monarhije (De Moor, J. i De Rooj, N./ed./, European Cookery: Tradition & Innovation, Utrecht, 2004.).

Od 2003. u Sloveniji se održava Festival „Kranjska klobasa” i bira se najbolja „Kranjska klobasa”.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak Uredbe)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Kmetijstvo/zascita_kmetijskih_pridelkov_zivil/KK_SPEC_spr_6_6_15.pdf

(1) SL L 179, 19.6.2014., str. 17.

(2) SL L 343, 14.12.2012., str. 1.