Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Kako pravilnom izradom nacionalnih planova oporavka zajamčiti dostojanstven rad mladima i osigurati uključivanje mladih koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET)”

(samoinicijativno mišljenje)

(2022/C 152/05)

Izvjestiteljica: Nicoletta MERLO

Odluka Plenarne skupštine: 25.3.2021. Pravna osnova: pravilo 32. stavak 2. Poslovnika (samoinicijativno mišljenje) Nadležna stručna skupina: Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo Datum usvajanja u Stručnoj skupini: 24.11.2021. Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: 8.12.2021. Plenarno zasjedanje br.: 565 Rezultat glasanja (za/protiv/suzdržani): 152/13/48

1. Zaključci i preporuke

1.1. EGSO pozdravlja nacionalne planove za oporavak i otpornost kao dosad nezapamćenu mogućnost za pokretanje promjena i ulaganja u rast i stvaranje radnih mjesta, koja se mora iskoristiti putem uključivog upravljanja koje zahtijeva dijalog, otvorenost i transparentnost.

1.2. Odbor sa žaljenjem primjećuje da u nekim državama članicama tijekom izrade nacionalnih planova za oporavak i otpornost nije bilo smislenog i ciljanog savjetovanja sa socijalnim partnerima i dionicima i poziva Komisiju da donese mjere kojima će se zajamčiti strukturirano i konstruktivno sudjelovanje socijalnih partnera, organiziranog civilnog društva i organizacija mladih u provedbi i praćenju nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Ključno je zaštititi i jačati socijalni dijalog na nacionalnoj razini kako bi se javna sredstva trošila na uključiv oporavak.

1.3. EGSO predlaže da se evaluira i sistematizira skup najboljih praksi država članica u kojima je savjetovanje sa socijalnim partnerima i organizacijama mladih putem posebnih odbora i socijalnog dijaloga polučilo odlične rezultate za mlade kad su posrijedi njima namijenjene politike i mjere za otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i mogućnosti za razvoj karijere.

1.4. Odbor poziva države članice da svim mladim ljudima, a pogotovo onima s invaliditetom, već u ranim školskim danima osiguraju kvalitetno i uključivo usmjeravanje i savjetovanje kako bi im pružile više informacija o daljnjem obrazovanju, a potom i o mogućnostima za profesionalni razvoj u kontekstu zelene i digitalne tranzicije tržišta rada.

1.5. EGSO pozdravlja mjere za promicanje i popularizaciju uloge i profila strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, kao pokretača inovacijskih praksi, vještina u području STEM-a, cjeloživotnog učenja i učinkovitog posredovanja pri zapošljavanju jer je to ključno za prevladavanje postojećeg nedostatka vještina. Također je važno poboljšati evaluaciju vještina kako bi se moglo proaktivno utvrditi koje će od njih biti potrebne na budućim tržištima rada. Odgovarajućim mjerama treba osigurati da i osobe s invaliditetom dobiju pristup strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, na temelju utvrđivanja individualnih sposobnosti. Time bi se svim građanima omogućilo stjecanje stručnih vještina korisnih za njihov osobni razvoj i istodobno zadovoljile posebne potrebe poduzeća u pogledu popunjavanja slobodnih radnih mjesta za kvalificirane radnike.

1.6. EGSO preporučuje pružanje personalizirane potpore ciljanim skupinama, a posebno mladima koji ne rade, nisu u sustavu redovitog obrazovanja te nisu u sustavu obrazovanja odraslih (NEET). Tom bi se potporom trebalo omogućiti cjelovito rješavanje svih perifernih pitanja povezanih s integracijom na tržište rada, poput stanovanja, smještaja, prijevoza i zdravstva.

1.7. EGSO smatra da je prioritet zajamčiti učinkovitost i adekvatnost javnih službi za zapošljavanje – ključnih aktera u aktivnim politikama tržišta rada – što se može postići ciljanim ulaganjima i eventualnim reformama, kako bi one mogle pružiti podršku svim građanima koji su u potrazi za poslom ili su u procesu preorijentacije, počevši od onih najugroženijih i najudaljenijih od tržišta rada.

1.8. EGSO izražava žaljenje zbog toga što potencijal Garancije za mlade kao glavnog političkog instrumenta za borbu protiv sve veće nezaposlenosti mladih nije u potpunosti ostvaren. EGSO poziva države članice da pojačaju nastojanja usmjerena na provedbu pojačane Garancije za mlade, uključujući kvalitetno osposobljavanje kojim se promiče uključivanje na tržište rada, te poziva Europsku komisiju da dostavi pregled mjera poduzetih za provedbu Preporuke Vijeća o jačanju Garancije za mlade na nacionalnoj razini i osigura djelotvornu sinergiju s nacionalnim planovima za oporavak i otpornost.

1.9. EGSO pozdravlja odredbe nacionalnih planova za oporavak i otpornost kojima se podržava kvalitetno osposobljavanje, uključujući naukovanje ili pripravništvo, jer su to djelotvorni instrumenti za smanjenje stope ranog napuštanja školovanja kojima se može zajamčiti bolja integracija mladih (i drugih osoba) na tržište rada te poziva države članice da provedu Preporuku Vijeća o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja ( 1 ) . Međutim, poziva na zabranu neplaćenog pripravništva. U okviru predstojeće revizije Preporuke Vijeća o kvalitativnom okviru za stažiranje trebalo bi osigurati pristojnu plaću za sve pripravnike. EGSO također predlaže da se razvije europski okvir za kvalitetno pripravništvo kako bi se zajamčila obrazovna vrijednost takvog iskustva učenja.

1.10 EGSO potiče države članice da, tamo gdje je potrebno, sredstva iz fonda za oporavak ulože u otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i stjecanje dodatnih vještina za mlade uz poseban naglasak na ugovore na neodređeno vrijeme i dostojanstvene radne uvjete kojima se ograničava rizik od nesigurnosti zaposlenja. Usto naglašava i da je potrebno ukloniti razlike u sustavima socijalne sigurnosti i potiče države članice da na pravilan način provedu Preporuku Vijeća o pristupu socijalnoj zaštiti ( 2 ) i uvedu suvremeni sustav koji će biti prilagođen svim oblicima rada i kojim će se moći zajamčiti odgovarajući prihodi budućim umirovljenicima, posebno onima koji su izloženi prekidima u radnom stažu ili će im biti izloženi u budućnosti.

1.11. EGSO smatra da je, kako bi se izbjeglo subvencioniranje nesigurnih radnih mjesta, nužno osigurati da subvencije za zapošljavanje budu uvjetovane ugovorima na neodređeno vrijeme ili stabilizacijskim programima. Poticaji za zapošljavanje mogu biti učinkoviti u stvaranju mogućnosti zapošljavanja za osobe koje traže posao, a nalaze se u nepovoljnom položaju i u preraspodjeli radnika koji su proglašeni viškom jer potiču njihov prelazak u nove sektore i zanimanja.

1.12. EGSO smatra da bi posebnu pozornost trebalo posvećivati mentalnom zdravlju i psihosocijalnim poremećajima, posebno među mladima: s jedne strane prevencijom i podizanjem razine osviještenosti treba suzbijati stigmu koja okružuje s time povezana pitanja, što mora započeti već u školi, ali se proširiti i na poduzeća, a s druge strane pružateljima usluga i potpore u tom području treba osigurati odgovarajuće financiranje.

1.13. EGSO napominje da su mlade žene zbog rodno uvjetovanih nejednakosti koje i dalje postoje u svijetu rada izloženije gospodarskim posljedicama pandemije bolesti COVID-19. Odbor pozdravlja mjere koje su neke države članice uvele za poticanje i promicanje ženskog poduzetništva i zapošljavanja žena, ulaganje u odgovarajuću socijalnu infrastrukturu i reformu sustava skrbi za djecu, a pogotovo predškolskog obrazovanja, te poziva da se ta dobra praksa proširi na razinu EU-a kako bi se podržalo potpuno zapošljavanje žena, a pogotovo mladih majki.

2. Kontekst

2.1. Pandemija bolesti COVID-19 u ogromnoj je mjeri utjecala i dalje utječe na naša društva i gospodarstva. Europska unija poduzela je značajne korake prema oporavku: države članice prvi su put umjesto štednje za suzbijanje krize odabrale europsku solidarnost i konvergenciju.

2.2. Mehanizam za oporavak i otpornost (u daljnjem tekstu: Mehanizam), najveći dio instrumenta NextGeneration EU , državama članicama stavlja na raspolaganje zajmove i bespovratna sredstva u ukupnom iznosu od 672,5 milijardi EUR za potporu reformama i ulaganjima. Cilj tog dosad nezapamćenog iznosa je ublažiti gospodarske i socijalne posljedice pandemije bolesti COVID-19 i učiniti europska gospodarstva i društva održivijima, otpornijima i spremnijima na izazove i mogućnosti zelene i digitalne tranzicije.

2.3. Dogovoreno je da bi najmanje 37 % rashoda u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost trebalo biti namijenjeno potpori klimatskim ciljevima, a 20 % potpori digitalnoj tranziciji. Nadalje, pri svim ulaganjima i reformama mora se poštivati načelo „ne nanosi bitnu štetu” kako bi se zajamčilo da se ne nanosi znatna šteta okolišu. Osim toga, očekuje se da će nacionalni planovi za oporavak i otpornost učinkovito doprinijeti svladavanju relevantnih izazova utvrđenih u preporukama za pojedinu zemlju u okviru europskog semestra, ali ne postoji minimalni prag ili postupak za nadziranje sredstava koja se troše za različite prioritete poput mladih.

2.4. Pravodobno i konstruktivno uključivanje socijalnih partnera u sve aspekte europskog semestra na različitim razinama i u svim područjima politike koja izravno ili neizravno utječu na zapošljavanje i tržišta rada ključno je za poboljšanje sudjelovanja u oblikovanju politika, među ostalim i mjera u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost. Socijalni dijalog pokretač je uspješnog i pravednog oblikovanja politika pod uvjetom da se njime uspiju iznjedriti djelotvorna rješenja i da se u njemu prema potrebi odražavaju tekuće promjene politika i reforme kolektivnog pregovaranja.

2.5. Aim, Learn, Master, Achieve ) Mehanizmom se nadopunjuju druge aktivnosti usmjerene na mlade ( 3 ) i on je u velikoj mjeri usklađen s prioritetima Komisije za razdoblje 2019.–2024., u kojima se jasno navodi da EU mora stvoriti privlačnije okruženje za ulaganja i rast koje će dovesti do otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, posebno za mlade i mala poduzeća ( 4 ) . Program Europske komisije ALMA (eng. ( 5 ) , novi program osposobljavanja po uzoru na Erasmus namijenjen NEET-ovima, kojim se mladim Europljanima u drugim državama članicama pruža kratkoročno radno iskustvo, može donijeti pozitivne rezultate ako se korisnicima osiguraju standardi kvalitete, uključujući socijalnu zaštitu, usmjeravanje i nadzor te pristojne plaće.

2.6. Europska komisija objavila je 22. siječnja nove smjernice koje države članice moraju poštovati pri izradi nacionalnih planova za oporavak i otpornost kako bi imale pristup takozvanom fondu za oporavak, iz kojih proizlazi da javne politike za mlade više nisu samo „horizontalni” cilj planova, tj. aspekt koji se razmatra u ostvarenju drugih glavnih ciljeva, već su postale preduvjet i apsolutni prioritet instrumenta NextGeneration EU te se moraju uključiti kao cijeli stup, a ne samo kao međusektorski prioritet.

2.7. Države članice trebale su svoje nacionalne planove za oporavak i otpornost službeno dostaviti do 30. travnja 2021. Međutim, Komisija je produljila taj rok i državama članicama dopustila da svoje planove dostave do sredine 2022. Do 15. listopada 2021. dostavljeno je ukupno 26 planova.

2.8. Mehanizam je za države članice prilika kakva se pruža jednom u generaciji, ne samo za rješavanje javnozdravstvene krize, već i za ostvarenje dvostruke tranzicije na digitalno i niskougljično gospodarstvo, izgradnju snažnog sustava socijalne skrbi i poticanje kohezije. Ima stvaran potencijal za ostvarenje konkretnih promjena za mlade radnike kako ne bi postali „izgubljena” generacija bez jasne perspektive u Europi budućnosti, no postoji snažna potreba za uključivim upravljanjem na nacionalnoj i europskoj razini, pri čemu socijalni dijalog i suradnja s civilnim društvom imaju snažan i konstruktivan učinak.

2.9 Nejednakosti su se uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19 dodatno produbile, a radnici, i to posebno mladi radnici, našli su se u nepovoljnijem položaju. EGSO-a u ovom samoinicijativnom mišljenju namjerava na temelju analize generacijskih mjera iz nacionalnih planova za oporavak i otpornost koje su predstavile neke države članice utvrditi dobre prakse i slabosti te sastaviti preporuke o tome kako mladima zajamčiti dostojanstven rad i kako provedbom projekata zajamčiti uključivanje NEET-ova.

3. Opće napomene

3.1. Mladi u Europi jedna su od skupina najteže pogođenih pandemijom: zatvaranjem škola, sveučilišta i društvenih prostorija lišeni su obrazovanja, kulture i mogućnosti povezivanja, svaka šesta mlada osoba izgubila je posao zbog gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19 ( 6 ) , stopa nezaposlenosti mladih u EU-u u kolovozu 2021. iznosila je 16,5 % ( 7 ) , a mladi su posebno teško pogođeni u brojnim zemljama u kojima su stope nezaposlenosti naglo porasle – primjerice u Španjolskoj (40,5 %), Italiji (29,7 %), Bugarskoj (18,3 %) i Francuskoj (19,6 %). Osim toga, određeni postotak nezaposlenih mladih nije uključen u službene podatke jer se ne prijavljuju za naknade za nezaposlenost ili se ne registriraju pri agencijama za zapošljavanje, već zarađuju za život prividnim samozapošljavanjem na platformama ili sivoj ekonomiji. Stoga se može pretpostaviti da bi stvarne brojke mogle biti još gore od Eurostatovih.

3.2. Položaj NEET-ova dodatno se pogoršao uslijed krize uzrokovane bolešću COVID-19. Broj NEET-ova u Europi, posebno u zemljama poput Italije, Grčke, Bugarske i Rumunjske, kritičan je i opet je u porastu zbog napuštanja školovanja, nedostatka odgovarajućeg usmjeravanja, gubitaka radnih mjesta i nedostatka mogućnosti za zapošljavanje. Ova kategorija ranjivih mladih ljudi izložena je većem riziku od marginalizacije, siromaštva i trajnog isključenja iz zapošljavanja.

3.3. NEET-ovi su široka kategorija koja obuhvaća heterogenu populaciju, uključujući nezaposlene, osobe koje su napustile školovanje, sve obeshrabrene osobe s fakultetskom diplomom koje još nisu pronašle zaposlenje i druge mlade ljude koji iz raznih razloga nisu aktivni. Nezaposleni su samo podskupina šire kategorije NEET-ova, a preklapanje između te kategorije i NEET-ova razlikuje se ovisno o razdoblju i državi ( 8 )

3.4. Velik broj NEET-ova našem gospodarstvu i društvu nanosi veliki gubitak. Osjećaj razočaranja ili isključenosti takvih pojedinaca također predstavlja velik politički rizik za stabilnost naših demokratskih društava. Nesposobnost obrazovnih i socijalnih sustava da spriječe tu pojavu ili smanje broj NEET-ova ukazuje na neuspjeh u provedbi široko podržanih učinkovitih politika za promicanje jednakih mogućnosti diljem Europe.

3.5. Kriza posebno pogađa radnike zaposlene u nestandardnim i raznolikim oblicima zapošljavanja ( 9 ) (povremeni rad, rad na osnovi vrijednosnih kupona, rad putem platformi, honorarni rad, suradničko zapošljavanje itd.) ( 10 ) , a u tim oblicima rada nažalost prevladavaju mladi. Takvi poslovi mogu biti slabo plaćeni, radno je vrijeme neredovito, sigurnost radnog mjesta slaba, a socijalna zaštita (plaćeni dopust, mirovina, bolovanje itd.) ograničena ili nikakva. Osobe zaposlene u takvim oblicima rada često nemaju pravo na naknade za nezaposlenost ili programe skraćenog radnog vremena koje provode vlade ( 11 ) . Ta vrsta poslova uglavnom se nalazi u sektorima i industrijama posebno pogođenima pandemijom bolesti COVID-19 kao što su turizam, trgovina na veliko, trgovina na malo, smještaj i prehrambeni sektor ( 12 ) . S druge strane, novi oblici rada mogu biti prilika za mlade koji žive u ruralnim ili udaljenim područjima, za mlade osobe s invaliditetom, studente i mlade roditelje te su stoga pristojne plaće i socijalna sigurnost neizostavne.

3.6. U nacionalnim planovima za oporavak i otpornost trebalo bi utvrditi i uzeti u obzir periferne prepreke zapošljavanju poput mobilnosti, digitalne pismenosti, zdravlja i nesigurnih životnih uvjeta, kao i nedostatka stambenog prostora ili socijalnog osiguranja. EGSO smatra da bi države članice mogle kvalitativno i kvantitativno pratiti te prepreke uključivanju mladih na tržište rada i u svojim nacionalnim planovima za oporavak i otpornost iznijeti konkretne prijedloge za njihovo uklanjanje.

4. Posebne napomene

4.1. Na oporavak nakon bolesti COVID-19 trebalo bi gledati kao na priliku. Gospodarstvo je uzdrmano, kao i tržište rada.

4.2. Nacionalni planovi za oporavak i otpornost pružaju dosad nezapamćenu mogućnost za pokretanje i podržavanje promjena, koja se mora iskoristiti putem uključivog upravljanja koje zahtijeva dijalog, otvorenost i transparentnost. U mjere koje se financiraju u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost trebalo bi uključiti lokalna tijela vlasti, socijalne partnere i civilno društvo, uključujući organizacije mladih, kako bi se uspostavilo participativno upravljanje kojim se mogu ostvariti konsenzus, povjerenje i osjećaj pravde u pogledu nacionalnih planova za oporavak i otpornost.

4.3. EGSO smatra da bi države članice trebale jamčiti kontinuirano savjetovanje sa socijalnim partnerima, civilnim društvom, a posebno s organizacijama mladih, pri oblikovanju, provedbi i praćenju mjera namijenjenih mladim radnicima i NEET-ovima kako bi se iz perspektive mlađe generacije ocijenilo odgovaraju li, i u kojoj mjeri, politike njihovim izgledima za obrazovanje i karijeru te da li im osiguravaju nesmetani ulazak na tržište rada.

4.4. Youth Check ex ante i ex post generacijski učinak svih javnih politika na temelju posebnih pokazatelja i modela te usporedbe s najboljim praksama drugih država članica EU-a. EGSO pozdravlja inicijative koje su države članice dosada poduzele kako bi ocijenile generacijski učinak javnih politika. Primjerice, u Austriji je to ( 13 ) , zakon koji je na snazi od 2013. i prema kojem je obvezna ocjena potencijalnih utjecaja svih novih zakonodavnih i regulatornih prijedloga na djecu i mlade, u čemu sudjeluje Nacionalno vijeće mladih, a u Italiji COVIGE ( 14 ) , odbor koji je nedavno formiralo Ministarstvo politike za mlade koji se sastoji od voditelja i predstavnika javne uprave, sveučilišnih profesora i stručnjaka za politike za mlade, uključujući Nacionalno vijeće mladih, i čiji je cilj ocijenitigeneracijski učinak svih javnih politika na temelju posebnih pokazatelja i modela te usporedbe s najboljim praksama drugih država članica EU-a.

4.5. EGSO preporučuje da države članice donesu slične mjere ili da djelotvorno i s generacijskog gledišta prate politike koje će se donijeti i koje su već odobrene te da pritom u savjetovanje na odgovarajući način uključe mlade ljude.

4.6. U istraživanju ( 15 ) koje je proveo Cedefop predviđa se da će zbog pandemije bolesti COVID-19 do 2022. u EU-u biti izgubljeno ili neće biti otvoreno gotovo sedam milijuna radnih mjesta, dok će u nekim sektorima ( 16 ) , primjerice u zdravstvu, znanosti i inovacijama, informatičkim tehnologijama i digitalnim komunikacijama, doći do znatnog rasta i potencijala za otvaranje radnih mjesta. Pandemija je pogodovala radnim mjestima u sektorima i zanimanjima koji su dovoljno fleksibilni da se prilagode novim normama ograničavanja socijalnih kontakata i rada na daljinu. Te će se norme zadržati i nakon pandemije i promijeniti prirodu rada, koji tradicionalno zahtijeva fizički prostor ( 17 )

4.7. Prema OECD-ovu izvješću ( 18 ) pandemija bi također mogla utjecati na stav djece i mladih prema učenju. Mnoga su djeca zbog prekida u redovnom školovanju ostvarila manji napredak u razvoju vještina od očekivanog. Pandemija bi kratkoročno mogla dovesti do povećane stope napuštanja školovanja, dok bi srednjoročno i dugoročno smanjeni angažman mogao dovesti do toga da trenutačna generacija učenika ne razvije pozitivne stavove prema učenju u vrijeme korjenitih strukturnih promjena koje će od pojedinaca zahtijevati da čitav život usavršavaju svoje vještine. Osim toga, u izvješću se utvrđuje mogući uzrok rodne nejednakosti u mogućnostima za obrazovanje. U izvješću se poziva na hitno povećanje ulaganja u cjeloživotno učenje kako bi se pojedincima pomoglo da se prilagode vanjskim šokovima i postanu otporni na njih.

4.8. U svijetu rada koji se ubrzano mijenja i koji oblikuju globalizacija i posljedice pandemije bolesti COVID-19, EGSO smatra da je ključno spriječiti neusklađenost vještina, a to se postiže stavljanjem naglaska na kompetencije i „meke” vještine kroz ulaganje odgovarajućih sredstava u obrazovanje i usmjeravanje, u poticanje bolje povezanosti i prijelaza između svijeta obrazovanja i svijeta rada, među ostalim promicanjem instrumenata kao što su izmjenjivanje školovanja i rada, stažiranja i naukovanja, te u promicanje programa za cjeloživotno učenje, u što je potrebno uključiti sve ključne dionike i usmjeriti se na ugrožene skupine, i to posebno mlade, NEET-ove te osobe čiji su poslovi zbog transformacije izloženi najvećem riziku. Adekvatan odgovor politike jest integrirani paket aktivnih politika tržišta rada, povezan s javnim službama za zapošljavanje i sustavima osposobljavanja kako bi se promicao uključiv i održiv oporavak.

4.9. Dionici se općenito slažu da profesionalno usmjeravanje nikad nije bilo važnije, posebno za mlade koji će vjerojatno tražiti posao čim napuste srednju školu. EGSO se pridružuje pozivima na velika ulaganja u profesionalno usmjeravanje ( 19 ) , jer je dokazano da ono ima važnu ulogu u pripremanju učenika i studenata za tržište rada koje se ubrzano mijenja i koje možda neće ispuniti njihova očekivanja ili biti usklađeno s njihovim stečenim vještinama.

4.10. U nacionalnim planovima za oporavak i otpornost mladi se spominju horizontalno u vezi sa strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem. Učenje i osposobljavanje kroz rad, primjerice naukovanje i pripravništvo, koje za mlade obično predstavlja ključne točke ulaska u svijet rada, također je znatno narušeno za vrijeme krize, iako se razmjeri te narušenosti uvelike razlikuju ovisno o sektoru i regiji. EGSO se već dugo zalaže za modernizaciju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te u tom smislu pozdravlja nacionalna nastojanja za pronalaženje i promicanje alternativnih rješenja za stjecanje praktičnih vještina (npr. ugovora o osposobljavanju i učenju povezanom s radom) i širenje učenja na daljinu. Neke su države također donijele nove mjere politike kojima se jamči bolja spremnost sustavâ tehničkog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za buduće šokove ( 20 )

4.11. Strategije informiranja ključni su dijelovi planova za oporavak koji zahtijevaju ciljano ulaganje u pružatelje usluga za mlade i javne službe za zapošljavanje. Nedavni rezultati istraživanja pokazuju da gotovo polovica NEET-ova nije informirana o vladinim mjerama potpore koje su im dostupne ( 21 )

4.12. U okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost potrebno je ojačati ulaganja u pružatelje usluga za mlade i poticati horizontalnu suradnju između njih i javnih službi za zapošljavanje. Učinkovite i djelotvorne javne službe za zapošljavanje imaju važnu ulogu u pružanju potpore osobama koje se suočavaju s preprekama zapošljavanju i osiguravanju neometane promjene radnog mjesta, no da bi doprle do ranjivijih NEET-ova, morat će surađivati s raznim lokalnim akterima, od udruga i obrazovnih ustanova do specijaliziranih savjetnika osposobljenih za pitanja mentalnog zdravlja. To zahtjeva djelotvornu i odgovarajuću razmjenu informacija i podataka i znači da će javne službe za zapošljavanje i njihovi savjetnici morati posvetiti više vremena upravljanju tim partnerstvima ( 22 )

4.13. Garancija za mlade, koja se od nedavno financira iz fonda ESF+, uz obvezu potrošnje najmanje 12 % sredstava u državama članicama s višom stopom NEET-ova od prosjeka EU-a ( 23 ) , i dalje je glavni alat za borbu protiv nezaposlenosti mladih u EU-u. Preporuka Vijeća za jačanje tog programa, usvojena u listopadu 2020. ( 24 ) , sadrži popis mjera kojima se može zajamčiti kvaliteta ponude u okviru programa, poboljšati informiranje i ojačati praćenje ishoda radi bolje evaluacije programa. Nacionalni planovi provedbe Garancije za mlade stoga se moraju razmotriti u okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost i povezati s njima. U suprotnom će se prilike propustiti, a uspostavljenim mjerama neće se donijeti rješenja za NEET-ove.

4.14. EGSO napominje da su nacionalni planovi provedbe Garancije za mlade posljednji put ažurirani 2014. i da ima država članica koje još nisu počele ažurirati svoje nacionalne strategije za mlade kako bi uzele u obzir u obzir pojačanu Garanciju za mlade ( 25 ) . Da bi taj instrument bio istinski djelotvoran i funkcionalan, države članice moraju pojačati svoja nastojanja, integrirati stečena iskustva i strateški mobilizirati financijska sredstva EU-a.

4.15. Moraju se razviti posebne mjere oporavka usmjerene na mlade radnike i namijenjene borbi protiv nezaposlenosti mladih i nesigurnog rada ( 26 ) među mladima otvaranjem kvalitetnih radnih mjesta, kao i mjere za zaštitu velikog broja radnika ( 27 ) koji nemaju odgovarajuće socijalno osiguranje. Osim toga, da bi se podržalo i povećalo poduzetništvo mladih, trebalo bi razmotriti posebne mjere za samozaposlene mlade osobe.

4.16. Istraživanja ( 28 ) promjena koje su države članice EU-a uvele u svoje sustave socijalne zaštite tijekom pandemije pokazala su da je većina povećala dostupnost mjera dohodovne potpore za zaposlene poput programa skraćenog radnog vremena, naknada za nezaposlenost i sl., i to povećanjem iznosa, ublažavanjem uvjeta i produljenjem trajanja. Iako te mjere nisu posebno namijene njima, pružit će određenu podršku i mladima, koji imaju veće izglede za nezaposlenost i često su isključeni iz mjera socijalne zaštite kao što su naknade za nezaposlenost zbog manjka radnog staža.

4.17. Iz tih razloga i uzimajući u obzir da su sve provedene promjene privremenog karaktera i da su mnoge od njih već istekle, a mladi opet suočeni s nedostacima u sustavu socijalne zaštite, EGSO smatra da je ključno da se oblikovatelji politika usmjere na izgradnju univerzalnog programa socijalne zaštite koji će u okviru socijalne zaštite jednako obuhvatiti sve radnike (standardne i nestandardne, mlade i odrasle). Otklanjanjem tih nedostataka mlade bi se zaštitilo od siromaštva i eventualnih budućih šokova na tržištu rada.

4.18. EGSO smatra da je također važno mladima dati podršku u vidu socijalne sigurnosti te stoga potiče sve države članice da pravilno provedu Preporuku Vijeća o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti ( 29 ) , u kojoj se preporučuje da države članice osiguraju pristup primjerenoj socijalnoj zaštiti zaposlenicima u svim oblicima rada.

4.19. Potrebno je uložiti više napora u pronalaženje načinâ da se usklade sigurnost zaposlenja i kvaliteta radnih mjesta u okviru dinamičnog tržišta rada, a jačanje socijalnog dijaloga ključno je za pronalaženje djelotvornih mjera. Najbolje prakse mogu se pronaći u zemljama poput 1) Portugala, čija vlada održava redovne razgovore sa socijalnim partnerima i organizacijama mladih. Mjere kao što su kvote za NEET-ove u poduzećima s velikim brojem mjesta za stažiranje ili smanjene subvencije za zapošljavanje za kratkoročne ugovore ( 30 ) pridonijele su povećanju zaposlenosti mladih u toj zemlji; i 2) Španjolske, u kojoj zahvaljujući socijalnom dijalogu socijalno osiguranje obuhvaća i stažiranje ( 31 )

4.20. Nesigurnost, zabrinutost i tjeskoba, koje mogu dovesti do depresije među mladima porasle su na početku krize, a u nekim državama i dalje nastavljaju rasti. Privremeno zatvaranje obrazovnih ustanova i obustavljanje socijalnih, kulturnih i sportskih aktivnosti doveli su do slabljenja socijalnih veza koje pomažu u održavanju dobrog mentalnog zdravlja. U mnogim zemljama došlo je do ozbiljnih poremećaja u potpori mentalnom zdravlju koja se pruža u školama i na sveučilištima i mladi za potporu sve više koriste druge platforme kao što su telefonske linije i centri za mlade, a službe za mentalno zdravlje nude konzultacije i druge oblike skrbi na daljinu kako bi se održao kontinuitet usluga. Zabrane kretanja istodobno su u velikoj mjeri utjecale i na pružatelje tih usluga te mnogi od njih nisu mogli nastaviti sa svojim aktivnostima zbog nedostatka financijskih sredstava i osoblja. EGSO smatra da je tom sektoru, koji u velikoj mjeri ovisi o volontiranju i projektnom financiranju, neophodno pružiti podršku kroz održivije financiranje jer se on u krizi pokazao ključnim elementom našeg društvenog tkiva.

4.21. U okviru nacionalnih planova za oporavak i otpornost može se više poraditi na pitanju rodne dimenzije, posebno među NEET-ovima, među kojima je općenito više žena nego muškaraca. Stopa mladih NEET žena 2020. je u prosjeku bila 1,3 puta veća nego stopa mladih NEET muškaraca, dok je stopa neaktivnih mladih NEET žena bila čak 1,7 puta viša. Taj je udio posebno visok u zemljama istočne Europe (Bugarska, Rumunjska, Mađarska, Češka, Slovačka i Poljska) te u Italiji. ( 32 ) Većina NEET-ova iz tih država u toj je skupini zbog obiteljskih obveza ili invaliditeta. Veći udio mladih žena brine o djeci i drugim članovima obitelji. Mlade žene troše gotovo triput više vremena na neplaćenu skrb i kućanske poslove nego mladi muškarci. Odbor pozdravlja mjere koje su neke države članice uvele za poticanje i promicanje poduzetništva među ženama i zapošljavanja žena, ulaganje u odgovarajuću socijalnu infrastrukturu i reformu sustava skrbi za djecu, a pogotovo predškolskog obrazovanja, te poziva da se ta dobra praksa proširi na razinu EU-a kako bi se podržalo potpuno zapošljavanje žena, a pogotovo mladih majki; ujedno poziva na uspostavu stabilnog sustava za godišnje praćenje napretka i proračunskih sredstava koja se dodjeljuju i koriste za rodnu ravnopravnost u kontekstu RRF-a, uključujući relevantne pokazatelje.

Bruxelles, 8. prosinca 2021. Predsjednica Europskog gospodarskog i socijalnog odbora Christa SCHWENG

(1) Preporuka Vijeća o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja od 15. ožujka 2018. (SL C 153, 2.5.2018., str. 1.).

(2) Preporuka Vijeća o pristupu socijalnoj zaštiti – Kako socijalnu zaštitu prilagoditi budućim potrebama? (SL C 387, 15.11.2019., str. 1.).

(3) Strategija EU-a za mlade (2018.) (SL C 456, 18.12.2018., str. 1); Paket mjera potpore za zapošljavanje mladih (2020.); Lakši prelazak u svijet rada – jačanje Garancije za mlade (2020.) (SL C 372, 4.11.2020., str. 1.); ALMA (2021.); Europska godina mladih (očekuje se 2022.).

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_hr

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=hr.

(6) Mladi se obično definiraju kao osobe između 15 i 29 godina starosti.

(7) Eurostat.

(8) Konle-Seidl, R. i Picarella, F. (2021.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation („Mladi u Europi: utjecaji pandemije bolesti COVID-19 na njihov gospodarski i socijalni položaj”), Europski parlament, Luxembourg.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/hr/topic/non-standard-employment.

(10) https://www.eurofound.europa.eu/hr/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new.

(11) Eurofound (2021.), COVID-19: Implications for employment and working life (COVID-19: Posljedice za zapošljavanje i poslovni život), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

(12) Spasova S., Bouget D., Ghailani, D. i Vanhercke B. (2017.), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe (Pristup socijalnoj zaštiti osoba zaposlenih na temelju nestandardnih ugovora i samozaposlenih osoba u Europi).

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making.

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/.

(15) https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis.

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_en.

(17) Predviđanja Cedefopa u pogledu vještina i radnih mjesta.

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm.

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf.

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training („Razvoj vještina u doba pandemije bolesti COVID-19: pregled početnih reakcija u tehničkom i strukovnom obrazovanju i osposobljavanju”), Međunarodna organizacija rada, Ženeva: ILO, 2021.

(21) Moxon, D., Bacalso, C, i Șerban, A. (2021.), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe (Nakon pandemije: utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na mlade u Europi), Bruxelles, Europski forum mladih.

(22) PES partnership management („Upravljanje partnerstvima javnih službi za zapošljavanje”), Eamonn Davern (rujan 2020.).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=hr.

(24) Preporuka Vijeća o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade, (SL C 372, 4.11.2020., str. 1.).

(25) Konle-Seidl, R. i Picarella, F. (2021.), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation, Europski parlament, Luxembourg.

(26) Rezolucija Europskog parlamenta od 4. srpnja 2017. o uvjetima rada i nesigurnosti radnih mjesta (2016/2221(INI)) (SL C 334, 19.9.2018., str. 88.).

(27) Međunarodna organizacija rada. World Social Protection Report 2020–22: Social Protection at the Crossroads – in Pursuit of a Better Future (Svjetsko izvješće o socijalnoj zaštiti 2020.–2022.: Socijalna zaštita na raskrsnici – u potrazi za boljom budućnošću) Ženeva: ILO, 2021.

(28) ETUI (2021.), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the -19 pandemic (Nestandardni radnici i samozaposlene osobe u EU-u: socijalna zaštita tijekom pandemije bolesti COVID-19).

(29) Preporuka Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti (SL C 387, 15.11.2019., str. 1.).

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao.

(31) 121/000066 Proyecto de Ley de garantía del poder adquisitivo de las pensiones y de otras medidas de refuerzo de la sostenibilidad financiera y social del sistema público de pensiones (congreso.es) (Nacrt zakona kojim se jamči kupovna moć mirovina i druge mjere za jačanje financijske i socijalne održivosti javnog mirovinskog sustava).

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training