Preporuka za

ODLUKU VIJEĆA

o pozivanju Portugala da poduzme mjere za smanjenje deficita koje se smatraju potrebnima za ispravljanje stanja prekomjernog deficita

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 126. stavak 9.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

budući da:

(1)U skladu s člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije države članice dužne su izbjegavati prekomjerni državni deficit.

(2)Pakt o stabilnosti i rastu temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održivi rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta. Pakt o stabilnosti i rastu uključuje Uredbu Vijeća (EZ) br. 1467/97 od 7. srpnja 1997. o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita, koja je donesena radi poticanja brzog smanjenja prekomjernih deficita opće države.

(3)U skladu s člankom 104. stavkom 6. Ugovora o osnivanju Europske zajednice (UEZ) Vijeće je 2. prosinca 2009. utvrdilo da u Portugalu postoji prekomjerni deficit te je, u skladu s člankom 104. stavkom 7. UEZ-a i člankom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97, izdalo preporuku za smanjenje deficita najkasnije do 2013. Nakon što je portugalska vlada zatražila financijsku pomoć od Europske unije, država članica čija je valuta euro i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), Vijeće je Portugalu odobrilo financijsku pomoć. Komisija i portugalska vlada potpisale su 17. svibnja 2011. memorandum o razumijevanju o posebnom uvjetovanju ekonomske politike („memorandum o razumijevanju”). Od tada je na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije Vijeće Portugalu uputilo dvije nove preporuke (9. listopada 2012. i 21. lipnja 2013.), u kojima je rok za smanjenje prekomjernog deficita produžen do 2014. odnosno 2015. U objema preporukama Vijeće je utvrdilo da je Portugal poduzeo učinkovito djelovanje, ali je došlo do neočekivanih nepovoljnih gospodarskih događaja sa znatnim nepovoljnim posljedicama za državne financije.

(4)U skladu s odredbama članka 126. stavka 8. Ugovora Vijeće je 12. srpnja 2016. utvrdilo da Portugal nije poduzeo učinkovito djelovanje kao odgovor na preporuku Vijeća od 21. lipnja 2013.

(5)Ako stvarni podaci na temelju Uredbe (EZ) br. 479/2009 upućuju na to da sudjelujuća država članica nije smanjila prekomjerni deficit u rokovima utvrđenima u preporuci izdanoj na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora, Vijeće bi bez odgode trebalo donijeti odluku na temelju članka 126. stavka 9. Ugovora.

(6)U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se umjereni oporavak portugalskog gospodarstva. Predviđa se da će se realni BDP u 2016. povećati za 1,5 %, istom brzinom kao u 2015., uglavnom potaknut domaćom potražnjom u kontekstu još uvijek visokih makroekonomskih neravnoteža. Očekuje se da će se privatna potrošnja u 2016. početi smanjivati zbog visokih neizravnih poreza i neznatnog povećanja cijena energenata. Ne očekuje se da će se u srednjoročnom razdoblju održati snažnan oporavak potrošnje trajnih dobara iz prve polovine 2015. jer se predviđa da će štednju kućanstava opterećivati još uvijek visoka nezaposlenost i visoke razine duga. Ulaganja poduzeća znatno su se usporila još u drugoj polovini 2015. te se unatoč relativno visokoj stopi iskorištenosti kapaciteta ne očekuje da će uskoro ponovno bilježiti prethodnu stopu rasta. Očekuje se određeni rast ukupnih ulaganja u 2017. zahvaljujući sredstvima iz strukturnih fondova EU-a i poboljšanju uvjeta financiranja. Predviđa se rast izvoza na temelju rasta strane potražnje, a za uvoz se i dalje očekuje da će biti veći od izvoza. Zbog toga se predviđa da će vrijednost doprinosa neto trgovine rastu BDP-a i dalje biti neznatno negativna, no ipak u znatno manjoj mjeri nego što je to bio slučaj u 2015. Očekuje se da će se inflacija mjerena UIPC-om povećati za 0,7 % u 2016., uglavnom potaknuta visokim neizravnim porezima. Iako su se od objave proljetne prognoze negativni rizici za izglede povećali, podaci o prvom tromjesečju 2016. i preliminarne informacije o drugom tromjesečju općenito potvrđuju izglede prognoze za ostatak godine.

(7)U skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2016.očekuje se da će se deficit opće države u 2016. smanjiti na 2,7 % BDP-a. U proračunu za 2016., koji je stupio na snagu 31. ožujka 2016., utvrđen je ciljni deficit od 2,2 % BDP-a, što je potvrđeno u programu stabilnosti za 2016. Razlika između vladina cilja i Komisijine prognoze proizlazi iz činjenice da Komisija svoje prognoze temelji na manje optimističnom makroekonomskom scenariju koji podrazumijeva manje porezne prihode i veće socijalne rashode te na skromnijoj procjeni doprinosa nekih mjera konsolidacije, osobito onih koje se odnose na planirane uštede u intermedijarnoj potrošnji i ostalim tekućim rashodima. U Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se da će se deficit opće države u 2017. smanjiti na 2,3 % BDP-a. Predviđeno poboljšanje deficita uglavnom se temelji na jednokratnoj mjeri u vrijednosti od 0,25 % BDP-a koja se odnosi na očekivani povrat jamstva izdanog banci Banco Privado Português (BPP). Ako se korigira za taj jednokratni proračunski učinak, predviđeni deficit iznosio bi 2,6 % BDP-a u 2017. Prema Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. i na temelju Komisijine procjene doprinosa mjera navedenih u proračunu za 2016. i programu stabilnosti za 2016. očekuje se smanjenje strukturnog deficita za 0,25 % BDP-a na godišnjoj razini u 2016. i 2017.

(8)U razdoblju 2013. – 2015. udio bruto duga opće države u BDP-u uglavnom se stabilizirao te je iznosio 129,2 % u 2013., 130,2 % u 2014. i 129,0 % u 2015. Uzimajući u obzir znatne prilagodbe stanja i tokova u 2016. kojima se smanjuje dug i kontinuirane primarne suficite, u Komisijinoj proljetnoj prognozi 2016. predviđa se da će se udio duga u BDP-u u 2016. smanjiti na 126 %, a u 2017. na 124,5 %. Čini se da Portugal u kratkoročnom razdoblju neće biti izložen znatnim rizicima od fiskalnog stresa, ali ipak nisu isključeni kratkoročni izazovi (koji proizlaze iz bruto i neto javnog duga, bruto potreba za financiranjem, neto stanja međunarodnih ulaganja te razine i promjene udjela loših kredita ili općih potreba za kapitalom bankarskog sustava). No rizici bi mogli biti znatno veći u srednjoročnom razdoblju zbog visoke razine duga i velike osjetljivosti udjela duga na mogući rast kamatnih stopa i šokove negativnog nominalnog rasta. Ako se trajno održe primjerene razine strukturnog primarnog salda, u dugoročnom razdoblju ne očekuju se rizici za održivost zahvaljujući mirovinskim reformama provedenima u prethodnim razdobljima.

(9)Na temelju mjera fiskalne politike koje su donesene u okviru proračuna za 2016. deficit opće države u 2016. iznosio bi manje od 3 % BDP-a. Međutim, u skladu s Komisijinom proljetnom prognozom 2016. granica sigurnosti u pogledu prekoračenja referentne vrijednosti utvrđene Ugovorom nije velika. S obzirom na visoku razinu neizvjesnosti u pogledu ekonomskih i proračunskih kretanja, preporučene bi proračunske ciljeve za godinu u kojoj se mora ostvariti smanjenje trebalo utvrditi na razini znatno nižoj od referentne vrijednosti od 3 % BDP-a utvrđene Ugovorom kako bi se zajamčilo trajno smanjenje prekomjernog deficita u propisanom roku.

(10)U skladu s člankom 5. Uredbe (EZ) br. 1467/97 u odluci Vijeća kojom se određena država članica poziva da poduzme mjere za smanjenje deficita u skladu s člankom 126. stavkom 9. Ugovora, Vijeće od države članice zahtijeva ostvarenje godišnjih proračunskih ciljeva, koji su na temelju predviđanja iz poziva usklađeni s minimalnim godišnjim poboljšanjem ciklički prilagođenog salda u iznosu od najmanje 0,5 % BDP-a, što je referentna vrijednost, ako se ne uzmu u obzir jednokratne i privremene mjere Budući da se ta odluka Vijeća kojom se poziva na poduzimanje mjera donosi u drugoj polovini godine i uzimajući u obzir aktualna Komisijina predviđanja iz proljetne prognoze, opravdano je u 2016. očekivati nepromijenjeni strukturni saldo čime će se osigurati dostatna granica sigurnosti u pogledu trajnog smanjenja prekomjernog deficita.