KOMUNIKACIJA KOMISIJE

Ocjena djelovanja koje je poduzela Rumunjska



kao odgovor na Preporuku Vijeća od 18. lipnja 2021. s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj

0.Uvod

Vijeće je 18. lipnja 2021. donijelo preporuku na temelju članka 126. stavka 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) s ciljem okončanja stanja prekomjernog državnog deficita u Rumunjskoj najkasnije do 2024.

Rumunjskoj je preporučeno da smanji deficit opće države na 8,0 % BDP-a 2021., 6,2 % BDP-a 2022., 4,4 % BDP-a 2023. i 2,9 % BDP-a 2024. Na temelju Komisijine proljetne prognoze 2021. na kojoj se temelji preporuka Vijeća, smatralo se da je to u skladu s godišnjom strukturnom prilagodbom od 0,7 % BDP-a 2021., 1,8 % BDP-a 2022., 1,7 % BDP-a 2023. i 1,5 % BDP-a 2024., kao i s nominalnom stopom rasta neto primarnih državnih rashoda od 3,4 % 2021., 1,3 % 2022., 0,9 % 2023. i 0,0 % 2024. Vijeće je preporučilo Rumunjskoj da u potpunosti provede mjere koje su već donesene za 2021. te da utvrdi i provede dodatne mjere potrebne za smanjenje prekomjernog deficita do 2024. Vijeće je preporučilo Rumunjskoj i da sve neočekivane prihode iskoristi za smanjenje deficita opće države te da se mjerama konsolidacije proračuna osigura održivo smanjenje na način kojim se potiče rast. Nadalje, Vijeće je preporučilo da Rumunjska osigura potpunu i učinkovitu primjenu nacionalnog fiskalnog okvira i pridonese fiskalnoj konsolidaciji sveobuhvatnim reformama.

U skladu s člankom 3. stavkom 4.a Uredbe Vijeća (EZ) br. 1467/97 Vijeće je Rumunjskoj odredilo rok 15. listopada 2021. do kojeg treba detaljno izvijestiti o djelovanju koje je poduzela kao odgovor na preporuku Vijeća. Rumunjska je svoje izvješće dostavila 14. listopada 2021.

Komisija je ispitala proračunsku strategiju Rumunjske na temelju informacija iz izvješća o poduzetom djelovanju kako bi ocijenila je li država članica provela preporuku Vijeća od 18. lipnja 2021.

Okvir 1. Metodologija za ocjenjivanje učinkovitog djelovanja

U skladu s Uredbom (EZ) br. 1467/97 i Kodeksom ponašanja, smatra se da je država članica poduzela učinkovito djelovanje ako je postupila u skladu s preporukom Vijeća iz članka 126. stavka 7. UFEU-a ili odlukom Vijeća o pozivu u skladu s člankom 126. stavkom 9. Gospodarski i financijski odbor 29. studenoga 2016. donio je mišljenje pod naslovom Improving the assessment of effective action in the context of the excessive deficit procedure – a specification of the methodology (Poboljšanje ocjene učinkovitog djelovanja u kontekstu postupka u slučaju prekomjernog deficita – specifikacija metodologije), koje je Vijeće za ekonomske i financijske poslove potvrdilo 6. prosinca 2016. U ovom se mišljenju iznosi stablo odlučivanja o postupku u slučaju prekomjernog deficita na temelju kojeg se ocjenjuje je li poduzeto učinkovito djelovanje.

Ako predmetna država članica poštuje ciljni ukupni deficit i temeljno poboljšanje strukturnog salda, postupak se obustavlja. Ako država članica ne ostvari ili postoji opasnost da neće ostvariti ciljni ukupni deficit ili traženo poboljšanje strukturnog salda ili nijedno, provodi se pomna analiza razloga podbačaja. Stoga je pomna analiza središnji element u ocjeni učinkovitog djelovanja.

U pomnoj analizi prvo se upotrebljava referentno mjerilo za rashode kako bi se ocijenio fiskalni napor. Sve u svemu, cilj je pomne analize pružiti odgovarajuću ocjenu opsega mjera politike kako bi se ocijenilo je li predmetna država članica ispunila svoje obveze na razini politika kako su utvrđene u preporuci u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Ako je ispunjeno referentno mjerilo za rashode, što znači da pokazuje napor jednak preporučenom naporu ili veći od njega, postoji pretpostavka da je predmetna država članica ispunila svoje obveze na razini politika. Ako nije ispunjeno referentno mjerilo za rashode, postoji pretpostavka da država članica nije ispunila svoje obveze na razini politika.

Prema potrebi, Komisija se koristi kvalitativnom ekonomskom prosudbom pri donošenju svoje konačne ocjene, posebno rezultatom referentnog mjerila za rashode, u okviru pomne analize kojom se koristi kako bi utvrdila je li predmetna država članica ispunila svoje obveze na razini politika. Drugim riječima, u pomnoj analizi ocjenjuje se je li predmetna država članica uspostavila dovoljno mjera radi usklađivanja s preporukom u okviru postupka u slučaju prekomjernog deficita. Ukratko, u svakom zaključku treba uzeti u obzir kvantitativne informacije iz referentnog mjerila za rashode zajedno s drugim razmatranjima, uglavnom kvalitativne prirode, koja ne proizlaze iz samog referentnog mjerila. Ta su razmatranja obično povezana s razlozima zbog kojih nije ispunjeno referentno mjerilo za rashode i izravno su povezana s fiskalnim kretanjima.

Ako se pomnom analizom zaključi da je predmetna država članica ispunila svoje obveze na razini politika, zaključak ocjene bit će da je poduzeto učinkovito djelovanje, uz mogućnost produljenja roka, čak i ako ciljni ukupni deficit nije ostvaren. Ako se pomnom analizom zaključi da obveze na razini politika nisu ispunjene i da ciljni ukupni deficit nije ostvaren, u ocjeni će se zaključiti da je djelovanje bilo neučinkovito i da bi se postupak trebao pojačati, među ostalim utvrđivanjem novog kretanja smanjenja (a moguće i roka) prema potrebi.

Mora se naglasiti da se, ako se ostvari srednjoročni ciljni ukupni deficit, postupak neće pojačati čak ni ako nisu ispunjene obveze na razini politika. Međutim, trebalo bi naglasiti da se, ako se postupak ne pojača na temelju podataka u godini, a (dostavljeni) ex post podaci pokažu da srednjoročni ciljni ukupni deficit u konačnici nije ostvaren, postupak u slučaju prekomjernog deficita još uvijek može pojačati.