C 282/7

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2021/C 282/05)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 od 17. listopada 2018. (1)

OBAVIJEST O STANDARDNOJ IZMJENI JEDINSTVENOG DOKUMENTA

„Cérons”

PDO-FR-A0668-AM02

Datum obavijesti: 28. travnja 2021.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1. Upućivanje na službeni šifrarnik

Upućivanje na službeni zemljopisni šifrarnik dodano je za zemljopisno područje. Tim se dodavanjem ni na koji način ne mijenja opseg područja.

Stoga je izmijenjena točka 6. jedinstvenog dokumenta.

2. Način uzgoja

U odjeljku VI. točki 1. podtočki (a) smanjuje se razmak između trsova s 0,90 m na najmanje 0,85 m.

Cilj je uskladiti pravila oznake „Cérons” s pravilima iz specifikacija oznaka čije zemljopisno područje obuhvaća zemljopisno područje Cérons. Iako je najmanji razmak smanjen, to ne dovodi u pitanje gustoću sadnje koja iznosi više od 5 000 trsova po hektaru.

Mijenja se točka 5.1. jedinstvenog dokumenta.

3. Agrookolišne odredbe

— u poglavlju 1. odjeljku VI. točki 1. podtočki (e) dodaje se rečenica „S čestica je potrebno ukloniti mrtve trsove; zabranjeno je bilo kakvo skladištenje tih mrtvih trsova na česticama. ”

— u poglavlju 1. odjeljku VI. dodaje se točka 2.: „2. – Ostali postupci uzgoja Zabranjeno je potpuno kemijsko uništavanje korova na česticama. Svaki subjekt izračunava i bilježi svoj indeks učestalosti tretiranja. ”

Uvođenje izračuna indeksa učestalosti tretiranja odgovor je na brigu o podizanju svijesti i educiranju subjekata o njihovim praksama i upotrebi sredstava za zaštitu bilja.

Zabranom potpunog kemijskog uništavanja korova nastoje se smanjiti herbicidi, što treba omogućiti veću zaštitu vinogradarskih tla i očuvanje njihovih prirodnih funkcija (plodnost, biološka raznolikost, biološko pročišćavanje), čime se pridonosi kvaliteti i autentičnosti vina.

Cilj je tih izmjena smanjiti sredstva za zaštitu bilja i u većoj mjeri uzeti u obzir društvene zahtjeve.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

4. Kraće razdoblje dozrijevanja vina

Razdoblje dozrijevanja vina smanjeno je za tri mjeseca te stoga traje do 15. siječnja (a ne 15. travnja).

Ta izmjena dovodi i do izmjene datuma stavljanja na tržište za potrošače koji je pomaknut za tri mjeseca.

Vina će zbog kraćeg dozrijevanja biti svježija i voćnija, što odgovara razvoju tržišta i očekivanjima potrošača, ali ne dovodi u pitanje posebnost vina. Vina sve češće dozrijevaju u spremnicima umjesto u bačvama te dozrijevanje u spremnicima može biti znatno kraće kako bi se očuvala svježa i voćna svojstva vina.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

5. Kretanje između ovlaštenih skladišta

U poglavlju 1. odjeljku IX. briše se točka 5. podtočka (b) koja se odnosi na datum početka kretanja vina između ovlaštenih skladišta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

6. Povezanost s podrijetlom

Sljedeće rečenice o povezanosti: „Fermentacija tih vina je spora te se često odvija u bačvama. Vina moraju odležati najmanje do 15. travnja godine koja slijedi nakon godine berbe.” zamjenjuju se rečenicama: „Fermentacija tih vina odvija se u bačvama ili spremnicima ovisno o željenom profilu proizvoda. Na koncentriranim vinima može biti spora.”

Time se uzimaju u obzir prakse koje su se nedavno razvile i izmjena specifikacije u pogledu trajanja dozrijevanja.

Mijenja se točka 8. jedinstvenog dokumenta.

7. Upućivanje na nadzorno tijelo

Revidiran je tekst upućivanja na nadzorno tijelo kako bi se uskladio s drugim specifikacijama oznaka. Riječ je samo o izmjeni teksta.

Ta izmjena ne utječe na jedinstveni dokument.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1. Naziv

Cérons

2. Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3. Kategorije proizvoda od vinove loze

1. Vino

4. Opis vina

Kratak opis

Riječ je o mirnim bijelim vinima s fermentabilnim šećerom.

Najmanja prirodna volumna alkoholna jakost vina iznosi 14,5 %, a najmanja stvarna volumna alkoholna jakost 12 %. Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 21 %.

Vina pri pakiranju imaju sadržaj fermentabilnog šećera (glukoza i fruktoza) od najmanje 45 grama po litri.

Svaka pošiljka vina koja se stavlja na tržište ima sadržaj hlapljivih kiselina od najviše 25 miliekvivalenata po litri, odnosno 1,5 grama po litri izraženo kao octena kiselina (1,225 grama po litri izraženo kao H2SO4).

Ukupni sadržaj kiselina i ukupni sadržaj sumporova dioksida utvrđeni su propisima Zajednice. Vina se uglavnom proizvode od sorte sémillon B podrijetlom iz regije Sauternais, koja je popraćena sortama sauvignon B i muscadelle B. Te su sorte osobito prikladne za razvoj plemenite plijesni i proizvodnju odličnih likerskih vina. Botrytis cinerea uzrokuje biokemijske promjene aromatskih spojeva u grožđu i koncentracije šećera u bobicama i time vinima daje slatkoću i složene arome koje ponekad podsjećaju na agrume, med i akaciju.

Vina Cérons vrlo su aromatska, profinjena, voćna i svježa te imaju određenu živost. Okus im je bogat i izrazito kremast.

Opća analitička svojstva

Opća analitička svojstva Najveća ukupna alkoholna jakost (u % vol.): Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % vol.) Najmanja ukupna kiselost: Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri): Najveći ukupni sadržaj sumporova dioksida (u miligramima po litri):

5. Enološki postupci

5.1. Posebni enološki postupci

Poseban enološki postupak

Ukupna volumna alkoholna jakost vina nakon pojačavanja ne premašuje 21 %.

Uz prethodno navedenu odredbu, u pogledu enoloških postupaka u proizvodnji vina potrebno je poštovati obveze utvrđene na razini Zajednice i u Zakoniku o poljoprivredi i morskom ribarstvu.

Postupak uzgoja

Najmanja gustoća nasada vinove loze iznosi 5 000 trsova po hektaru. Razmak između redova ne smije biti veći od 2 metra, a razmak između trsova u istom redu ne smije biti manji od 0,85 metara.

Rezidbu obvezno treba dovršiti do 1. svibnja. Vinova loza obrezuje se u skladu sa sljedećim tehnikama s najviše 12 pupova po trsu: dvostruki Guyot, jednostruki ili mješoviti Guyot, rezidba na bordoški način, dvostrani kordonac Royat i lepezasti oblik.

Riječ je o vinima dobivenima od prezrelog grožđa, zaraženog plijesni botrytis i/ili prosušenog na biljci, koje se bere isključivo ručno i uzastopno razvrstava.

5.2. Najveći prinosi

44 hektolitra po hektaru

6. Razgraničeno zemljopisno područje

Berba grožđa, proizvodnja, razvoj i dozrijevanje odvijaju se na području sljedećih općina u departmanu Gironde na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.: Cérons, Illats i Podensac.

7. Glavne sorte vinove loze

Muscadelle B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Semillon B

8. Opis povezanosti

Zemljopisno područje kontrolirane oznake izvornosti „Cérons” dio je oznake Graves. Visoravan Cérons nalazi se 35 kilometara uzvodno od Bordeauxa te je od Barsaca odvojena malim potokom Saint-Cricq koji utječe u rijeku Garonne. Zemljopisno područje proteže se na tri općine departmana Gironde (Cérons, Illats i Podensac) na lijevoj obali rijeke Garonne.

Regija Cérons, kao i cijela regija Graves, ima vrlo dugu geološku povijest. Na podlozi od vapnenca i lapora koja odgovara morskoj karbonatnoj sedimentaciji iz doba tercijara uzastopno su se nataložili materijali koji su usko povezani s nastankom rijeke Garonne, izmjenama njezina slijeva i uzastopnim ledenim razdobljima iz doba kvartara, a prate ih erozije, tektonska kretanja i vrlo složene klimatske promjene.

Stoga oznaku Cérons karakterizira velika raznolikost tla koja se dijele na tipična tla oznake Graves na sjeveru s velikom koncentracijom šljunka i glinovito-vapnenačka tla oznake Barsac na jugu, koja se nalaze na podtlu od vapnenca Astéries. Međutim, neka su tla karakteristična samo za tu oznaku. Sastoje se od preostalih, više ili manje pjeskovitih naslaga šljunka na glinovito-vapnenačkoj podlozi koje su odvojene općenito pjeskovitim kotlinama poredanima na lijevoj obali bivše rijeke Cirone i potoka Saint-Cricq.

Posebnost općine Cérons, koja je susjedna općini Barsac, osobito je posljedica njezine specifične klime i mezoklime: ocean, rijeka Garonne i ogromna šuma na obližnjim ledinama departmana Gironde imaju povoljan termoregulacijski učinak na vinovu lozu. Blage i vlažne zime te umjerena vruća ljeta omogućuju sporo dozrijevanje pogodno za bijelo grožđe. U jesen se na sutoku rijeke Garonne i njezinih pritoka stvara jutarnja magla koja prekriva vinograde i nestaje tijekom sunčanih popodneva zahvaljujući protoku zraka i prirodnoj ventilaciji koji suše već vrlo zrelo grožđe i povećavaju razinu šećera u njemu. Zbog tih se posebnih klimatskih uvjeta na grožđu razvija gljivica „Botrytis cinerea”. Ta simbioza gljivice i grožđa nazvana „plemenita plijesan” uzrok je koncentracije šećera i aroma, kao i sinteze izvornih tvari koje vinima daju posebnost.

Krajolik regije Cérons prekriven vinogradima u kojima se ističe nekoliko starih mlinova, na kojem su razbacana sela od vapnenačkog kamena, izmjenjuje se između rijeke i šume akacije ili borove šume, gdje „Sable des Landes” (eolski pijesak iz kvartara) prekriva sve formacije na zapadu ili među naslagama šljunka. Još se vide tragovi bivših kamenoloma za vađenje kamena ili šljunka, od kojih su neki još u uporabi.

Cérons ima iste etimološke korijene kao i rijeka Ciron koja se nekoć u Céronsu ulijevala u rijeku Garonne. Sirione, na latinskome, jedini je naziv regije naveden u Antoninovu itinerariju, karti cestovne mreže za vrijeme cara Karakale (211. – 217.), i na Peutingerovoj karti (3. stoljeće). Postojanje riječnog prijelaza tijekom oseke moglo bi biti u pozadini navođenja te vojne i trgovinske etape.

Iako svjedočanstva o prisustvu vinove loze postoje još od srednjeg vijeka, tek je trgovina s Nizozemskom krajem 16. stoljeća i osobito u 17. stoljeću proizvodnju te regije usmjerila prema slatkim bijelim vinima s neprevrelim šećerom. Kao dio kraljevske prepoziture Barsac, vinogradi su se postepeno povećavali te su se vina otpremala preko luke u nadležnosti Barsaca.

Krajem 17. stoljeća i tijekom 18. stoljeća znanje i iskustvo u pogledu izbora sorti i prakse razvrstavanja pri berbi prezrelog grožđa ili zaraženog plijesni botrytis, koji su se razvili za oznake Sauternes i Barsac, razvili su se i u regiji Cérons.

Vrlo zrelo grožđe prekriveno je paperjem gljivice Botrytis koje probija i istanjuje kožu grožđa. Sunce koje se odražava na šljunčanom tlu lagano suši bobice koje postaju smeđe i naborane te povećava razinu šećera i arome. Berači grožđa stoga škarama prebiru te „trule” bobice od trsa do trsa: riječ je o prvom, vrlo koncentriranom razvrstavanju. Slijede mu još dva ili tri razvrstavanja, ili više, o kojima se odlučuje na temelju klimatskih promjena koje pogoduju razvoju gljivice i koncentraciji grožđa. Grožđe se bere isključivo ručno. Prešano grožđe tada vrlo sporo fermentira te njegovo bogatstvo uzrokuje prirodni prekid fermentacije vina koje je još prepuno šećera jer razina alkohola ubija kvasce.

Oznaka „Cérons” priznata je 30. rujna 1936. uredbom kojom su se tada propisima uvodile lokalne prakse: čl. 6. – Vina se trebaju proizvoditi od prezrelog grožđa (plemenita plijesan) koje se u berbi uzastopno razvrstava.

Razgraničena površina oznake Cérons iznosi 2 089 hektara, ali pravo obrade danas traži svega dvadesetak proizvođača za 30 do 80 hektara, ovisno o berbi. Berba se provodi puno kasnije nego na drugim područjima departmana Gironde. Rijetko počinje prije listopada te često traje do studenoga. U to vrijeme vlažni klimatski uvjeti koji su posljedica jesenskog atlantskog atmosferskog tlaka mogu ugroziti koncentraciju grožđa i razvoj plemenite plijesni na njemu, čime se objašnjava promjenjiva proizvodnja te oznake. Naime, proizvođači oznake Cérons mogu proizvoditi i suha bijela vina i crna vina s oznakama Graves i Graves supérieures na tom području te su se vinogradi uvelike okrenuli proizvodnji crnih vina u proteklih pedeset godina, čime se proizvodnja bijelih vina smanjila s 95 % prije pedeset godina na današnjih 40 %.

Vina Cérons su mirna bijela vina s neprevrelim šećerom.

Vina se uglavnom proizvode od sorte sémillon B podrijetlom iz regije Sauternais, koja je popraćena sortama sauvignon B i muscadelle B. Te su sorte osobito prikladne za razvoj plemenite plijesni i proizvodnju odličnih likerskih vina. Botrytis cinerea uzrokuje biokemijske promjene aromatskih spojeva u grožđu i koncentracije šećera u bobicama i time vinima daje slatkoću i složene arome koje ponekad podsjećaju na agrume, med i akaciju.

Vina Cérons vrlo su aromatska, profinjena, voćna i svježa te imaju određenu živost. Okus im je bogat i izrazito kremast.

Čestično područje proizvodnje ne uključuje područja na debelim glinovitim podtlima ili područja s homogenom naslagom eolskog pijeska (pijesak Landes) jer ta područja upućuju na znatnu hidromorfiju te su obično prekrivrena šumom. Isključena su i područja na novijim aluvijima (močvarno područje rijeke Garonne). Na drugim se područjima, iako su raznolika, mogu proizvoditi vina Cérons jer ta raznolikost daje složenost aromatskom izražaju vinograda.

Iako uspostava vinograda slijedi ista pravila kao i u slučaju proizvodnje vina Graves, proizvodnju tih likerskih vina omogućuje umijeće primijenjeno u berbi. Prinosi su slabi, ograničeni na najviše 40 hektolitara po hektaru jer se vina dobivaju od prezrelog grožđa, zaraženog plijesni botrytis i/ili prosušenog na biljci. Osim toga, pri rezidbi se ne smije ostaviti više od 12 pupova po trsu, dok najveće prosječno opterećenje po čestici iznosi 8 000 kilograma po hektaru prije prezrelosti, odnosno najviše 12 grozdova po trsu. Vina se proizvode isključivo od ručno ubranog grožđa koje se uzastopno razvrstava. Prešanje tog grožđa s velikom razinom šećera sporo je i osjetljivo te je uostalom zabranjena upotreba kontinuiranih preša s pužnim vijkom. O toj prezrelosti svjedoči najmanja prosječna prirodna volumna alkoholna jakost vina od 14,5 %.

Fermentacija tih vina odvija se u bačvama ili spremnicima ovisno o željenom profilu proizvoda. Na koncentriranim vinima može biti spora.

Vina Cérons postala su poznata rano u povijesti. Trgovac vinima Paguierre u engleskom izdanju iz 1828. navodi da se ta vina „ističu po lijepom soku, bogatom okusu, čvrstoći i znatnoj slatkoći”. U svojoj knjizi „Oznake izvornosti regije Bordeaux” (Les Appellations d’Origine Bordelaises) iz 1932., Pierre Célestin kaže za Cérons: „To se razgraničenje starije od sto godina nikad nije osporavalo i zbog toga nijednom sudskom odlukom nije određeno njegovo širenje”.

Tu proizvodnju, iako joj konkurira moguća proizvodnja druge poznate oznake regije Bordeaux, Graves, nekoliko proizvođača danas održava živom te je ona često vrlo kvalitetna jer proizlazi iz strogog odabira prezrelog grožđa na tim područjima koja su iznimno prilagođena proizvodnji odličnih vina.

9. Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Pravni okvir:

nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

odstupanje u pogledu proizvodnje na razgraničenom zemljopisnom području

Opis uvjeta:

Područje u neposrednoj blizini, za koje je utvrđeno odstupanje u pogledu proizvodnje, razvoja i dozrijevanja vina koja mogu nositi kontroliranu oznaku izvornosti „Cérons”, obuhvaća područja sljedećih općina departmana Gironde na temelju službenog zemljopisnog šifrarnika od 26. veljače 2020.: Arbanats, Barsac, Béguey, Cadillac, Gabarnac, Haux, Ladaux, Landiras, Langoiran, Loupiac, Monprimblanc, Portets, Preignac, Pujols-sur-Ciron, Rions, Saint-Selve, Sainte-Croix-du-Mont, Toulenne, Villenave-de-Rions i Virelade.

Pravni okvir:

Nacionalno zakonodavstvo

Vrsta dodatnog uvjeta:

Dodatne odredbe koje se odnose na označivanje

Opis uvjeta:

Na etiketi vina kontrolirane oznake izvornosti može se navesti veća zemljopisna jedinica „Vin de Bordeaux” ili „Grand Vin de Bordeaux”. Slova u nazivu veće zemljopisne jedinice ne smiju biti viša ni šira od dvije trećine slova u nazivu kontrolirane oznake izvornosti.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-93e93fda-2aa5-49a1-85e4-b0bb4dcbfc88

(1) SL L 9, 11.1.2019., str. 2.