Prvog dana kineske nove godine, 8. veljače, između prosvjednika i policije izbili su nasilni sukobi do kakvih je prije rijetko dolazilo u Hong Kongu. Petstotinjak prosvjednika bacalo je cigle i palilo vatre, a nadjačane policijske snage ispalile su dva hica upozorenja. Nakon desetosatne pobune u Mong Koku bilo je 128 ozlijeđenih, od čega 90 pripadnika policijskih snaga. Od 64 uhićena prosvjednika 38 je optuženo za izazivanje nemira (optužbe protiv 10 optuženika kasnije su povučene). Mnogi prosvjednici bili su pripadnici lokalističkih skupina. Policija je izjavila da su prosvjedi bili organizirani i planirani. To dosad nezabilježeno nasilje možda je potaknuto socijalnim i političkim nezadovoljstvom, osobito među mladima.

Drugu godinu zaredom Hong Kong je bio vodeće svjetsko tržište za inicijalne javne ponude te je prikupljeno 24,8 milijardi USD. Više od 80 % sredstava odnosilo se na financijske institucije kontinentalne Kine. Hong Kong je kao glavni centar za prikupljanje sredstava za kineska poduzeća i dalje bio konkurentniji od Šangaja i Shenzhena. Međutim, razvoj offshore poslovanja s RMB-om naišao je na prepreke zbog nastavka deprecijacije kineske valute. Došlo je do smanjenja sredstava za očuvanje likvidnosti RMB-a i transakcija u RMB-u, prije svega zbog očekivanja daljnje deprecijacije RMB-a. Hong Kong je i dalje bio platforma za ispitivanje reforme kineskog tržišta kapitala. Nakon uspješnog pokretanja programa povezivanja šangajske i hongkonške burze u studenome 2014., 5. prosinca pokrenuta je i druga burzovna poveznica, ona sa Shenzhenom. Sustav trgovanja na povezanim burzama u Hong Kongu i Shenzhenu međunarodnim ulagačima omogućuje trgovanje 881 dionicom uvrštenom na burzu u Shenzhenu, a odabrani ulagači iz kontinentalne Kine imaju pristup 417 hongkonških dionica. Taj je program novi važan korak u nastojanjima Kine da poveća povjerenje ulagača u tržišta vrijednosnim papirima nakon previranja do kojih je došlo u ljeto 2015. te predstavlja važan korak prema reformi kineskih financijskih tržišta. Prema izjavi Monetarnog tijela Hong Konga, obje će strane u dogledno vrijeme istražiti mogućnost povezivanja tržišta obveznicama.

Vođa Nacionalnog narodnog kongresa Zhang Dejiang bio je u službenom posjetu Hong Kongu od 17. do 19. svibnja povodom sastanka na vrhu o strategiji „Jedan pojas, jedan put“. To je bio prvi posjet nekog visokog pekinškog dužnosnika nakon propale političke reforme i „kišobran-revolucije“ za demokraciju 2014. Zhang je time nastojao stanovnike Hong Konga uvjeriti da će se načelo „jedna zemlja, dva sustava“ i dalje primjenjivati. Obratio se i oporbenim pandemokratima, no zbog povećanih političkih napetosti nije ostvarena produktivnija komunikacija. Krajem godine kineska je središnja vlada objavila da će izdati tzv. dozvole za povratak kući (dozvole za slobodno putovanje u kontinentalnu Kinu) nekim pandemokratski orijentiranim političarima koji ih nisu imali.

Jedan dio hongkonškog društva ozbiljno je zabrinut zbog postupnog opadanja „visokog stupnja neovisnosti“ Hong Konga unutar Narodne Republike Kine i zbog sve manjeg poštovanja hongkonških vrijednosti i načina života u skladu s načelom „jedna zemlja, dva sustava“. Najveći izazovi za odnose između Hong Konga i Narodne Republike Kine bili su pojava radikalnih političkih tendencija u Hong Kongu i NPCSC-ovo tumačenje članka 104. Rok do 2047. samo pridonosi povećanju zabrinutosti i nesigurnosti hongkonškog društva u vezi s budućnošću načela „jedna zemlja, dva sustava“, iako je Peking ponovno zajamčio da će se to načelo u potpunosti poštovati i vjerno provoditi.

Hongkonška je vlada financijske tehnologije prepoznala kao obećavajuće područje rasta. U rujnu je Monetarno tijelo Hong Konga najavilo da će pokrenuti niz političkih inicijativa u tom području, uključujući osnivanje čvorišta za inovacije na području financijske tehnologije i kontrolirano okruženje (sandbox) za nadzor financijskih tehnologija, čime bi se omogućilo brže odobravanje eksperimenata na području financijskih tehnologija. Vlada se nada da će Hong Kong postupno preteći Singapur i Tokio te postati vodeći financijski centar u Aziji.

Zemljište i stanovanje

Tržište nekretnina bilo je dinamično, a cijene stanova u 2016. dosegle su novi vrhunac. Cijene stanova, osobito malih i srednjih, znatno su se povećale u drugoj polovici godine pa je prosječna cijena u prosincu 2016. bila 77 % veća od maksimalne cijene 1997. Kako bi se suzbio prekomjeran rast cijena stanova, vlada je 5. studenoga podigla na 15 % cijenu upravnih pristojbi za kupnju nekretnine koja nije prva nekretnina i za poduzeća čime je zamijenila progresivni porezni režim prema kojemu je najviša stopa iznosila 8,25 %. Međutim, cijene stanova i dalje su previsoke za mnoge, osobito za pripadnike mlađe generacije.

Stoga je za vladu Posebnog upravnog područja Hong Konga cjenovna pristupačnost stanova i dalje osjetljivo pitanje. Prema nekim globalnim istraživanjima Hong Kong se nalazi na dnu ljestvice gradova po cjenovnoj pristupačnosti stanova. Vlada je stoga izradila dugoročnu strategiju za stanovanje prema kojoj će tijekom sljedećih 10 godina ponuditi 280 000 socijalnih stanova. Prema izvješću o napretku za 2016. u sljedećem se desetljeću očekuje nedostatak odgovarajućeg zemljišta za socijalne stanove jer će biti sve teže osigurati dovoljno zemljišta za izgradnju. Potraga za odgovarajućim zemljištem za izgradnju stambenih zgrada i njegova kupnja dovela je do dubokih podjela, osobito u ruralnim područjima, gdje su interesi vlasnika stanova, osoba koje žive na zapuštenim terenima (bespravni stanari), stanovnika sela i ekoloških skupina ponekad nepomirljivi. Zbog protivljenja različitih interesnih skupina postupak prostornog planiranja postao je duži i kompliciraniji.

Značajnu su ulogu na tržištu nekretnina u pogledu potražnje odigrala poduzeća iz kontinentalne Kine čija je prisutnost u Hong Kongu porasla. Građevinske kompanije iz kontinentalne Kine sudjelovale su u 62 % vladinih natječaja za stambene lokacije te su dobile 24 % ugovora tijekom 2016.. Zbog njihove pojačane aktivnosti na tržištu javnog zemljišta u Hong Kongu cijene nekih zemljišta porasle su te su lokalna poduzeća izgurana s tržišta. Kineske financijske institucije i konglomerati postali su i glavni kupci vrhunskih poslovnih prostora. Ta povećana potražnja financijskih institucija kontinentalne Kine temelji se na odljevu kapitala koji je omogućen širenjem prekograničnih investicijskih kanala te očekivanom daljnjom deprecijacijom RMB-a u odnosu na dolar.

Poslovno okruženje

U poslovnom okruženju u Hong Kongu 2016. pojavile su se neke poteškoće. MSP-ovi, novoosnovana poduzeća, strana društva i neke fizičke osobe nailazili su na nepotrebne komplikacije pri otvaranju bankovnih računa. Na to su vlasti upozorile lokane i strane trgovačke komore, tvrdeći da to nije u skladu sa željom Hong Konga da bude glavna poveznica (tzv. super-connector) između Kine i svijeta te centar za inovacije i novoosnovana poduzeća. Monetarno tijelo Hong Konga na kraju je interveniralo i u rujnu bankama proslijedilo okružnicu. Međutim, to pitanje još nije do kraja riješeno.

Činilo se da će Pravilnik o tržišnom natjecanju, koji je stupio na snagu u prosincu 2015., dovesti do postupnih promjena u hongkonškim poslovnim praksama i poslovnoj kulturi. Na primjer, u 2016. 19 poslovnih udruga uklonilo je ograničenja cijena ili tarife. Povjerenstvo Hong Konga za tržišno natjecanje primilo je gotovo 1 900 žalbi i upita od kojih je 130 proslijeđeno na obradu. Dva sektora na koja su se žalbe i upiti najčešće odnosili bili su „Nekretnine i upravljanje nekretninama“ i „Profesionalne i tehničke usluge“. Nekoliko žalbi odnosilo se na namještanje ponuda, što je čest problem u sektoru renovacije zgrada. U trećem tromjesečju 2016. Povjerenstvo Hong Konga za tržišno natjecanje izdalo je prvi prijedlog za skupno izuzeće za određene sporazume vezane uz pomorski linijski prijevoz. Još je potrebno riješiti pitanje nekih posebnosti hongkonškog sustava, osobito nepostojanja sustava za spajanje društava iz različitih sektora, nepostojanja privatnih tužbi i izuzeća državnih tijela od kontrole.

Na području politike zaštite okoliša Hong Kong je objavio odluku da će tijekom sljedećih 5 godina postupno ukinuti trgovinu slonovačom. Ta zakonodavna izmjena trebala bi biti proslijeđena Zakonodavnom vijeću u prvoj polovici 2017. U prosincu je hongkonška vlada predstavila prvu gradsku strategiju i akcijski plan za očuvanje biološke raznolikosti i podupiranje održivog razvoja te je u prve 3 godine namijenila 150 milijuna HKD za inicijative u području biološke raznolikosti.

Međunarodne obveze

Hong Kong je ostvario kontinuiran napredak u provedbi automatske razmjene financijskih informacija u poreznim pitanjima (AEOI) u skladu sa standardima OECD-a. Zakonodavno vijeće je u lipnju donijelo uredbu o izmjeni nacionalnog prava radi osiguravanja potrebnog pravnog okvira za AEOI. Hong Kong će od 2018. biti spreman za automatsku razmjenu poreznih podataka s Japanom i Ujedinjenom Kraljevinom. Nadalje, Hong Kong je pozvao još 16 država članica EU-a da u nadležnim tijelima otvore rasprave o sporazumima o automatskoj razmjeni financijskih podataka te će nastaviti pregovore o poreznim sporazumima s još nekim državama članicama.

U lipnju je Hong Kong obavijestio OECD o namjeri da provede paket mjera za suzbijanje smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS). Kako bi zadovoljio zahtjeve OECD-a, Hong Kong namjerava odgovarajuće prijedloge izmjena zakona dostaviti Zakonodavnom vijeću sredinom 2017. Stoga je vlada u listopadu provela savjetovanje o stajalištima poduzeća glede primjene OECD-ovih mjera za suzbijanje smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti.

Hong Kong je nastavio jačati mjere za suzbijanje pranja novca i borbu protiv financiranja terorizma. U ožujku je Hongkonško udruženje banaka svim svojim članovima izdalo smjernice (izrađene u dogovoru s Monetarnim tijelom Hong Konga) o borbi protiv pranja novca u trgovini. Istaknuto je da je zbog režima koji je trenutačno na snazi Hong Kong privlačan ne samo za trgovinu i investicije nego i za nezakonite aktivnosti. Cilj tih smjernica jest pomoći financijskim institucijama da općenita načela Uredbe o sprečavanju pranja novca i sprečavanju financiranja terorizma (financijske institucije) iz 2012. pretvore u provodive interne postupke. Ured za sigurnost je u prosincu Zakonodavnom vijeću podnio prijedlog za izmjenu Uredbe Ujedinjenih naroda (o mjerama protiv terorizma) kako bi se u obzir uzele najnovije preporuke o borbi protiv financiranja terorizma Radne skupine za financijsko djelovanje i kako bi se primijenila Rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a br. 2178. Primjenom novih mjera ubrzat će se zamrzavanje imovine koja pripada osobama osumnjičenima za terorizam te će se tim osobama zabraniti napuštanje Hong Konga ili ulazak u neku drugu državu radi počinjenja terorističkih djela.

Unatoč nastojanjima na području regulative reputacija Hong Konga kao međunarodnog financijskog središta pretrpjela je težak udarac uslijed afere „Panama Papers“, zbog koje se postavilo pitanje postoji li u Hong Kongu učinkovita regulativa za sprečavanje zlouporabe offshore poduzeća. Prema Međunarodnom konzorciju istraživačkih novinara Hong Kong je bio glavno tržište za društvo Mossack Fonseca, odvjetničko društvo iz Paname koje je pomagalo klijentima u upravljanju imovinom preko tajnih offshore kanala. Velik broj klijenata toga društva pripadao je hongkonškim povezanim društvima ili su došli preko njih. Nadležna tijela Hong Konga izjavila su da u Hong Kongu nije postojao zakon kojim bi se poduzećima ili trgovačkim društvima zabranilo osnivanje poduzeća u jurisdikcijama izvan Hong Konga.

Bilateralni odnosi i suradnja EU-a i Hong Konga tijekom 2016.

Odnosi EU-a i Hong Konga dodatno su ojačali tijekom 2016. Kao i prethodnih godina, EU je bio drugi najveći trgovinski partner Hong Konga nakon kontinentalne Kine, a Hong Kong je bio EU-ov 14. najveći trgovinski partner za trgovinu robom te ključan partner u trgovini uslugama.

Bilateralna trgovina robom između EU-a i Hong Konga znatno se povećala 2016., za čak 7,3 %, te je dosegla 53,2 milijardi EUR, uz trgovinski višak EU-a u iznosu od 16,8 milijardi EUR, što je njegov peti najveći trgovinski višak. Bilateralna trgovina uslugama iznosila je 2015. (prema posljednjim dostupnim podacima) 22,77 milijardi EUR uz deficit EU-a u iznosu od 506 milijardi EUR.

Ulagački odnosi nastavili su napredovati. EU je u 2015. bio treći najveći izvor izravnih stranih ulaganja (FDI) u Hong Kongu, nakon Britanskih Djevičanskih otoka i kontinentalne Kine. Hong Kong je jedan od deset najvažnijih ulagača u EU-u. U 2015. izravna ulaganja u Hong Kong iznosila su 119,4 milijarde EUR, a izravna ulaganja iz Hong Konga u EU dosegla su 80,4 milijarde EUR. Trgovačkih društava iz EU-a bilo je 2 107, tako da su ona i dalje najveća skupina stranih društava s poslovnim nastanom u Hong Kongu .

Kao prirodna poslovna i ulagačka platforma između Kine i Europe, Hong Kong će svakako imati koristi od povećanog priljeva ulaganja. Tijekom 2016. EU i Hong Kong neslužbeno su ispitali koju bi ulogu Hong Kong mogao imati u Planu ulaganja za Europu i u okviru inicijative OBOR.

Na desetom strukturiranom dijalogu između EU-a i Hong Konga održanom u Bruxellesu 17. studenoga postignuti su sljedeći značajni rezultati: