HR Službeni list Europske unije C 169/60

Obrazloženje Vijeća: Stajalište Vijeća (EU) br. 8/2016 u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za provedbu zakona (Europol) i o zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP

(2016/C 169/02)

I. UVOD

Komisija je 27. ožujka 2013. podnijela Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju i osposobljavanje tijela za provedbu zakona (Europol) i o stavljanju izvan snage odluka 2009/371/PUP i 2005/681/PUP (1).

Na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta 24. veljače 2014. glasovalo se o amandmanima na prijedlog Komisije, kako je navedeno u dokumentu 6745/1/14 REV 1, kao i o davanju ovlasti za otvaranje pregovora s Vijećem.

Vijeće (PUP) usvojilo je 5. i 6. lipnja 2014. opći pristup, naveden u dokumentu 10033/14.

Vijeće je ujedno ovlastilo predsjedništvo za početak pregovora s Europskim parlamentom s ciljem postizanja dogovora o Nacrtu uredbe o Europolu u prvom čitanju.

Održano je deset trijaloga u okviru talijanskog, latvijskog i luksemburškog predsjedništva. Konačni je kompromis postignut tijekom desetog trijaloga 26. studenoga 2015. te je tekst Nacrta uredbe, kako je objavljen nakon međuinstitucijskih pregovora i naveden u dokumentu 14679/15, dostavljen Coreper-u istoga dana.

Odbor LIBE glasovao je 30. studenoga 2015. i odobrio tekst Nacrta uredbe kako je glasio nakon međuinstitucijskih pregovora. Predsjednik odbora LIBE g. Claude MORAES uputio je pismo predsjedniku Odbora stalnih predstavnika u kojem navodi da će, ako se taj tekst službeno dostavi Europskom parlamentu kao stajalište Vijeća u prvom čitanju za ovaj zakonodavni prijedlog, preporučiti članovima Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove te naknadno na plenarnoj sjednici da se stajalište Vijeća u prvom čitanju prihvati bez amandmana u drugom čitanju Parlamenta, podložno provjeri pravnika lingvista obiju institucija i usklađivanju relevantnih definicija s onima dogovorenima u Direktivi o zaštiti podataka.

Politički dogovor u pogledu teksta Uredbe o Europolu iz dokumenta 14713/15 usvojen je na sastancima Coreper-a/Vijeća 2. i 4. prosinca 2015.

Tekst su naknadno revidirali pravnici lingvisti.

II. CILJ

Cilj prijedloga bio je zamijeniti Odluku Vijeća 2009/371/PUP kojom je osnovan Europol (2) novom Uredbom na temelju članka 88. Ugovora o funkcioniranju Europske unije uvedenim Ugovorom iz Lisabona i tako učiniti Europol učinkovitijim i odgovornijim te ojačati njegov model zaštite podataka kako bi mogao pružiti najbolju moguću potporu državama članicama u njihovim nastojanjima u borbi protiv kriminala.

III. ANALIZA STAJALIŠTA VIJEĆA U PRVOM ČITANJU

Za nekoliko elemenata Uredbe bile su potrebne opsežne rasprave kako bi se postigao dogovor: parlamentarni nadzor, imenovanje izvršnog direktora Europola, različiti aspekti koji se odnose na obradu informacija i zaštitu podataka, jedinica za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (IRU) i odnosi Europola s partnerima.

Paket za upravljanje i međuinstitucijska ravnoteža

Nakon dugotrajnih pregovora u tekstu Uredbe o Europolu odražava se veća uloga Europskog parlamenta u pažljivo odmjerenoj međuinstitucijskoj ravnoteži s Vijećem i Komisijom.

Zajednička skupina za parlamentarni nadzor (JPSG) koju zajedno osnivaju nacionalni parlamenti i nadležni odbor Europskog parlamenta (članak 51.) politički će pratiti aktivnosti Europola.

Izvršnog direktora imenovat će Vijeće na temelju užeg izbora odbora za odabir sastavljenog od članova koje su imenovale države članice i predstavnika Komisije. Od odabranog kandidata može se zatražiti da se pojavi pred nadležnim odborom EP-a, koji će Vijeću dati neobvezujuće mišljenje (članak 54.).

Nadalje, upravni odbor može na sastanke kao promatrače bez prava glasa pozvati svaku osobu čije mišljenje može biti relevantno za raspravu, uključujući, prema potrebi, predstavnika Zajedničke skupine za parlamentarni nadzor (članak 14. stavak 4.).

Naposljetku, u području odnosa Europola s partnerima i sporazumâ o suradnji povećana je uloga i Komisije (procjena takvih sporazuma) i EP-a (članak 25.).

Tim se odredbama doprinosi povećanoj transparentnosti i odgovornosti Europola, dok one istodobno podjednako odražavaju stajališta Vijeća i Europskog parlamenta.

Jedinica za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (IRU)

Početkom 2015., nakon terorističkih napada u Parizu i na drugim mjestima, proširene su aktivnosti Europola u području borbe protiv radikalne propagande na internetu uslijed poziva Vijeće Europolu da pretvori svoj središnji projekt „Provjeri mrežu” u jedinicu EU-a za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (IRU). Odgovarajućim odredbama iz postojeće Odluke Vijeća 2009/371/JHA bila je predviđena odgovarajuća pravna osnova za takvu aktivnost.

Međutim, tekst nove Uredbe nije sadržavao slične odredbe povezane s radom u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima. Nadalje, prvobitnim tekstom prijedloga te općim pristupom Vijeća izričito se Europolu zabranjivalo privatnim stranama slati osobne podatke, uz nekoliko iznimaka koje nisu bile primjerene za IRU EU-a.

Nakon dugotrajnih rasprava tijekom međuinstitucijskih pregovora, a kako bi se u budućnosti Europolu omogućilo izvršavanje zadaća u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima, tekst Uredbe izmijenjen je kako slijedi:

— nova točka (m) kojom se pruža izričita pravna osnova za rad s prijavljenim internetskim sadržajima dodana je u članak 4. stavak 1. Osim toga, novom uvodnom izjavom (38) dodatno se objašnjava kontekst i potreba da Europol izvršava takve zadaće;

— člankom 26. stavkom 5. točkom (c), pod vrlo strogim uvjetima, omogućuje se Europolu da privatnim stranama prenese javno dostupne osobne podatke. Prijenos bi trebao biti nužno potreban za obavljanje zadaća iz članka 4. stavka 1. točke (m), odnositi se na pojedinačne i specifične slučajeve te javni interes zbog kojeg se izvršava prijenos u određenom slučaju ne bi smio prevagnuti nad temeljnim pravima i slobodama ispitanika; i

— naposljetku, kao potpuno novi element uvedeno je da, u skladu s člankom 26. stavkom 3., Europol sada može zaprimati osobne podatke izravno od privatnih strana nakon prijenosa na temelju članka 26. stavka 5. točke (c) i s tim u vezi.

Obrada informacija i zaštita podataka

Sadašnja Odluka sadrži vrlo stroge odredbe kojima se Europolu omogućuje analiza informacija samo u okviru analitičkih radnih datoteka. To znači da Europol nije mogao provesti analizu uspoređujući te radne datoteke i stoga nije mogao utvrditi, na primjer, veze ili moguće veze između organiziranog kriminala i terorizma. To često dovodi do udvostručivanja podataka koji su relevantni za nekoliko analitičkih radnih datoteka.

Novi model iz Uredbe (3), koji je Vijeće snažno podržalo, predstavlja konceptualno različito okruženje obrade podataka koje iz Europolove perspektive odražava koncept integriranog upravljanja podacima (IDMC). To će Europolu omogućiti utvrđivanje povezanosti i veza među različitim istragama i otkrivanje novih trendova i obrazaca u području organiziranog kriminala (povećana sposobnost operativne potpore). Udvostručivanja se izbjegavaju s obzirom na to da se informacije mogu unakrsno provjeriti (fleksibilnost i pravna sigurnost). S tehnološkog stajališta aktualna struktura Europolovog informacijskog sustava u potpunosti je kompatibilna s primjenom novog sustava obrade podataka. Svaka prilagodba strukture obrade i analize moguća je u nekoj kasnijoj fazi bez daljnje prilagodbe Uredbe („tehnološki neutralan” pravni okvir). Upravni odbor usvaja smjernice u kojima se dodatno određuju postupci za obradu informacija koju Europol provodi u skladu s člankom 18., nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka;

Nakon konstruktivnih pregovora s Europskim parlamentom postignut je dogovor o modelu zaštite podataka na visokoj razini. Osim toga, taj će se model nadzirati na unutarnjoj (službenik za zaštitu podataka) i vanjskoj razini (Europski nadzornik za zaštitu podataka). U tom smislu, zaštita podataka se među ostalim poboljšava zahvaljujući strogim ograničenjima koja se primjenjuju na obradu podataka posebnih kategorija ispitanika, izvješćima Europskog nadzornika za zaštitu podataka (EDPS) o posebnim kategorijama podataka, strogim ograničenjima svrhe i diversificiranom modelu pristupa. Krajnji rezultat je sustav kojim se rješavaju zabrinutosti izražene u pogledu zaštite podataka, dok se pritom i dalje održava djelotvornost Europola.

Tekst Uredbe u najvećoj je mogućoj mjeri usklađen s paketom za zaštitu podataka.

IV. ZAKLJUČAK

Stajalište Vijeća u prvom čitanju odražava kompromis postignut tijekom pregovora između Vijeća i Europskog parlamenta koje je olakšala Komisija. Uredba će, kada bude donesena, zamijeniti sadašnju Odluku i počet će se primjenjivati od 1. svibnja 2017. Novim modelom koji je njome predviđen omogućit će Europolu da se okoristi poboljšanim sustavom obrade podataka i zaštite podataka te povećanom operativnom fleksibilnošću.

(1) Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju i osposobljavanje tijela za provedbu zakona (Europol) i o stavljanju izvan snage odluka 2009/371/PUP i 2005/681/PUP, 8229/13 – COM(2013) 173 final.

(2) Odluka Vijeća 2009/371/PUP od 6. travnja 2009. o osnivanju Europskog policijskog ureda (Europol), SL L 121, 15.5.2009., str. 37.

(3) Predviđen u poglavlju IV. (Obrada informacija), poglavlju V. (Odnosi s partnerima), poglavlju VI. (Mjere zaštite podataka) i poglavlju VII (Pravni lijekovi i odgovornost).