IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o provedbi Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje /* COM/2015/0139 final */





IZVJEŠĆE KOMISIJE EUROPSKOM PARLAMENTU I VIJEĆU Godišnje izvješće o provedbi Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje 1. Uvod Dana 1. srpnja 2014. obilježena je treća godišnjica Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i njegovih država članica i Republike Koreje („Koreja”), koji se privremeno primjenjuje od srpnja 2011.[1] Riječ je o prvoj novoj generaciji sporazuma o slobodnoj trgovini dalekosežne i sveobuhvatne naravi. To je bio i prvi trgovinski sporazum EU-a s nekom azijskom državom. Ovaj Sporazum već je imao prvu izmjenu. Dodatni protokol uz Sporazum radi uzimanja u obzir pristupanja Hrvatske EU-u potpisan je u ožujku 2014. i privremeno se primjenjuje od 26. svibnja 2014. Bit će zaključen kad Koreja obavijesti EU o završetku svojih unutarnjih postupaka. Ovo je treće godišnje izvješće o provedbi Sporazuma u skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 511/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2011. o uvođenju bilateralne zaštitne klauzule Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica i Republike Koreje.[2] U skladu s člankom 13. stavkom 1. te Uredbe Komisija stavlja godišnje izvješće o primjeni i provedbi Sporazuma na raspolaganje javnosti. Nadalje, člankom 3. stavkom 3. propisuje se da Komisija Europskom parlamentu i Vijeću podnosi godišnje izvješće o praćenju s najnovijim statističkim podacima o uvozu proizvoda iz Koreje u osjetljivim sektorima i onim sektorima na koje se praćenje proširilo. U ovom se izvješću stoga spajaju te dvije obveze izvješćivanja. Izvješće sadržava i pregled aktivnosti raznih odbora i radnih skupina uspostavljenih u skladu sa Sporazumom radi praćenja provedbe sporazuma. Budući da se većina tih odbora i radnih skupina sastala u drugoj polovini 2014., ovo se izvješće u pogledu aktivnosti provedbenih tijela Sporazuma odnosi na razdoblje od srpnja 2013. do prosinca 2014. 2. Opća ocjena: razvoj trgovine nakon tri godine provedbe Sporazuma 2.1. Metodologija koja se primjenjuje za analizu Analiza bilateralnih trgovinskih tokova između EU-a i Koreje prikazana u nastavku temelji se na usporedbi podataka za treću godinu provedbe Sporazuma (srpanj 2013. – lipanj 2014.) i podataka iz razdoblja od 12 mjeseci prije stupanja na snagu Sporazuma i njegove privremene primjene (srpanj 2010. – lipanj 2011.). Treba napomenuti da se promjene u trgovinskim tokovima ne mogu pripisati samo Sporazumu jer na njih utječu i drugi čimbenici. Međutim iz podataka navedenih u nastavku može se zaključiti kako je Sporazum dosad funkcionirao. 2.2. Ukupni razvoj trgovine robom U trećoj godini provedbe Sporazuma izvoz iz EU-a u Koreju povećao se za 35 %, s 30,6 milijardi EUR u razdoblju od 12 mjeseci prije stupanja na snagu Sporazuma na 41,4 milijarde EUR. U istom se razdoblju izvoz proizvoda koji su u okviru Sporazuma potpuno ili djelomično liberalizirani iz EU-a u Koreju povećao više nego izvoz ukupno, tj. za 46 %, odnosno 37 %. Grafikon 1.: Izvoz iz EU-a u Koreju i uvoz iz Koreje u EU, srpanj 2010. – lipanj 2014. (u milijunima EUR) Izvor: COMEXT U trećoj godini provedbe Sporazuma uvoz iz Koreje u EU iznosio je 37,9 milijardi EUR, što otprilike odgovara razdoblju od 12 mjeseci prije stupanja na snagu Sporazuma. Međutim u trećoj se godini uvoz povećao za 6 % u usporedbi s prethodnom godinom. Valja napomenuti da se u trećoj godini provedbe Sporazuma uvoz iz svijeta u EU smanjio za 4 % u usporedbi s prethodnom godinom. Konkretno, uvoz u EU iz njegovih 14 glavnih dobavljača smanjio se, uz iznimku Koreje i Turske (povećanje od 6 % za svaku od tih zemalja) te Kine (povećanje od 1 %). Za razliku od razvoja ukupnog uvoza u EU iz Koreje, uvoz potpuno ili djelomično liberaliziranih proizvoda u okviru Sporazuma povećao se za 21 %, odnosno 26 %, dok se uvoz u EU iz Koreje proizvoda po nultoj stopi carine utvrđene po načelu najpovlaštenije nacije smanjio za 23 %. Ukupno gledajući, u trećoj godini provedbe Sporazuma trgovinski deficit s Korejom od 7,6 milijardi EUR pretvorio se u trgovinski višak od 3,6 milijardi EUR u korist EU-a. Udio EU-a u ukupnom uvozu u Koreju iz cijeloga svijeta povećao se sa 9 % u razdoblju prije Sporazuma na 11 % u trećoj godini provedbe Sporazuma. U istom razdoblju udio EU-a u ukupnom izvozu iz Koreje smanjio se sa 11 % na 9 %. U pogledu izvoza iz EU-a najvažnije su kategorije proizvoda sljedeće: § „Strojevi i aparati” (TDC[3] 16), čiji udio iznosi gotovo 34 % ukupnog izvoza iz EU-a u Koreju. Taj se izvoz povećao za više od 23 % u trećoj godini provedbe Sporazuma u usporedbi s razdobljem od 12 mjeseci prije stupanja na snagu Sporazuma. § „Prijevozna oprema” (TDC 17), čiji se izvoz povećao za više od 56 % nakon stupanja na snagu Sporazuma, a najveće povećanje zabilježeno je u zadnje dvije godine provedbe Sporazuma. Ona čini 16 % ukupnog izvoza iz EU-a u Koreju. § „Kemijski proizvodi” (TDC 06), čiji se izvoz povećao za 9 % u trećoj godini provedbe Sporazuma i iznosi više od 12 % ukupnog izvoza iz EU-a. § Druge kategorije proizvoda čiji se izvoz iz EU-a značajno povećao od srpnja 2011. uključuju „mineralne proizvode” (više od 1 000 %[4]), „drvo” i „bisere i plemenite kovine”[5] (otprilike 120 %). Sadašnja razina izvoza iz EU-a u Koreju iziskivala bi u trećoj godini provedbe Sporazuma carinske pristojbe od 1,6 milijardi EUR da Sporazum nije stupio na snagu. U pogledu uvoza iz Koreje u EU glavne su kategorije proizvoda sljedeće: § „Strojevi i aparati” (36 % uvoza iz Koreje u EU), čiji se uvoz u EU smanjio za 20 % od stupanja na snagu Sporazuma. § „Prijevozna oprema” (26 % ukupnog uvoza iz Koreje u EU), čiji je uvoz u EU fluktuirao tijekom tri godine provedbe Sporazuma. U lipnju 2014. bio je gotovo na istoj razini kao u lipnju 2011. § Uočen je znatan porast uvoza u EU plastike, mineralnih i kemijskih proizvoda (redom oko 51 %, 112 % i 48 % od stupanja na snagu Sporazuma). 2.3. Trgovina uslugama i izravna strana ulaganja (FDI) Statistički podaci za trgovinu uslugama kasne i nisu još dostupni za treću godinu provedbe Sporazuma. U 2013. izvoz usluga iz EU-a u Koreju iznosio je 10,6 milijardi EUR, što znači da se povećao za 18 % u usporedbi s prethodnom godinom. Istovremeno, uvoz usluga iz Koreje u EU iznosio je 5,6 milijardi EUR, što čini povećanje od 11 % u odnosu na 2012. U 2013. vrijednost izravnih stranih ulaganja EU-a u Koreju iznosila je 32,6 milijardi EUR, dok je vrijednost izravnih stranih ulaganja Koreje u EU iznosila 18,9 milijardi EUR. 2.4. Razvoj trgovine motornim vozilima i njihovim dijelovima Izvoz motornih vozila (HSK 8703) iz EU-a u Koreju povećao se za 90 %, sa 2 milijarde EUR (74 600 jedinica) u razdoblju od 12 mjeseci prije Sporazuma na 3,8 milijardi EUR (141 800 jedinica) u trećoj godini provedbe Sporazuma i iznosi 9 % ukupnog izvoza iz EU-a u Koreju. Do tog je povećanja došlo uglavnom u drugoj i trećoj godini provedbe Sporazuma, tijekom kojih je godišnje povećanje izvoza iznosilo oko 35 %. Uvoz u EU iz Koreje povećao se za 53 % sa 2,6 milijarde EUR na 4 milijarde EUR ili izraženo u uvezenim jedinicama za 25 %, s 300 000 na 375 000 jedinica. Gotovo cijelo povećanje (53 %) dogodilo se u prvoj godini provedbe Sporazuma. Motorna vozila čine 11 % ukupnog uvoza iz Koreje u EU. U istom razdoblju uvoz osobnih automobila u EU iz ostatka svijeta smanjio se za 7 %. Grafikon 2.: Izvoz motornih vozila iz EU-a u Koreju i uvoz iz Koreje u EU, srpanj 2010. – lipanj 2014. (u milijunima EUR) Izvor: COMEXT Izvoz automobilskih dijelova iz EU-a u Koreju iznosio je oko 1,1 milijardu EUR u trećoj godini provedbe Sporazuma, s povećanjem od 6 % u odnosu na razdoblje od 12 mjeseci prije Sporazuma, dok se uvoz automobilskih dijelova iz Koreje u EU povećao za više od 20 % sa 2,2 milijarde EUR u razdoblju od 12 mjeseci prije Sporazuma na 2,6 miljardi EUR u trećoj godini provedbe Sporazuma. U tijeku trogodišnjeg razdoblja uvoz iz ostatka svijeta povećao se za svega 3 %. 2.5. Korištenje carinskih povlastica u okviru Sporazuma Na temelju zadnjih dostupnih podataka koji se odnose na razdoblje od srpnja 2013. do lipnja 2014., ukupna stopa iskorištavanja povlastica EU-a na korejskom tržištu iznosi 65,9 %. Na temelju TDC kategorija, najviša ukupna stopa iskorištavanja povlastica odnosi se na prijevoznu opremu (TDC 17), gdje iznosi 94 %, te na sektor životinja i proizvoda životinjskog podrijetla (TDC 1), gdje iznosi 89 %. Najniža ukupna stopa iskorištavanja povlastica odnosi se na sektor bisera i plemenitih kovina (TDC 14), gdje iznosi 40 %, te običnih kovina (TDC 15), štavljene ili sirove kože (TDC 8) i strojeva (TDC 16), gdje iznosi oko 50 %. Relativno niska stopa iskorištavanja povlastica u nekim kategorijama ne može se objasniti strogim pravilima o podrijetlu ili povlaštenim maržama izvoznika EU-a u odnosu na korejsku MFN stopu (uspostavljenu po načelu najpovlaštenije nacije). Mogući je razlog za to, utvrđen tijekom savjetovanja u industrijskom sektoru, zahtjev u okviru Sporazuma da izvoznici prijave status ovlaštenog izvoznika kako bi mogli imati povlaštene tarife, što se smatra trošenjem vremena i sredstava. Osim toga odredba Sporazuma o izravnom prijevozu kojom se zahtijeva izravan prijevoz robe brodom iz EU-a u Koreju (i obratno) kako bi se ta roba smatrala „podrijetlom” iz EU-a ili Koreje sprečava neke izvoznike koji se za uživanje povlastica u okviru Sporazuma koriste svojim regionalnim središtima u Aziji. U pogledu izvoza iz Koreje u EU, ukupna korejska stopa iskorištavanja povlastica u EU-u iznosila je 81,3 % u 2013. Najviša ukupna stopa iskorištavanja povlastica (iznad 90 %) odnosi se na prijevoznu opremu i mineralne proizvode (TDC 05), dok se najniža ukupna stopa iskorištavanja povlastica (oko 33 %) odnosi na bisere i štavljenu i sirovu kožu. 3. Aktivnosti provedbenih tijela Sporazuma Institucionalnim odredbama Sporazuma osnovano je sedam specijaliziranih odbora, sedam radnih skupina i dijalog o intelektualnom vlasništvu. Odbor za trgovinu između EU-a i Koreje na ministarskoj razini uspostavljen na temelju Sporazuma, koji se sastaje jednom godišnje, ima nadzornu ulogu i osigurava ispravnu primjenu Sporazuma. U 2014. sastali su se svi odbori i radne skupine, a održan je i dijalog o intelektualnom vlasništvu, većina njih u Bruxellesu, kao što je sažeto u nastavku. Radna skupina za motorna vozila i njihove dijelove sastala se 17. lipnja 2014. u Bruxellesu. Više se raspravljalo o pitanjima pristupa tržištu nego o pitanjima provedbe Sporazuma. Ta su pitanja uključivala, među ostalim, zakonodavne prijedloge Koreje za štednju goriva, sustav prosječne emisije voznog parka, označivanje guma, nove propise u Koreji o energetskoj učinkovitosti guma, pomoćne sustave kočenja za velike autobuse, ograničenje širine vozila i kamione-traktore. Stranke su također razgovarale o ažuriranju Priloga 2–C Sporazuma kako bi se uzela u obzir revidirana pravna osnova EU-a u vezi s vučnim kukama i uređajima za poboljšanje vozačeva vidnog polja i složile se da bi se Odbor za trgovinu trebao složiti s ažuriranjem. Radna skupina za farmaceutske i medicinske proizvode, koja se sastala 18. lipnja 2014. u Bruxellesu, raspravljala je o korejskom sustavu cijena za farmaceutske proizvode i odgovarajućem priznavanju vrijednosti inovativnih lijekova, o revidiranom korejskom sporazumu o cijeni i količini, o uvođenju serijalizacije lijekova u Koreji, o aktivnim farmaceutskim sastojcima, o metodi za snižavanje iznosa povrata za medicinske proizvode u Koreji i o EU-ovu nacrtu izmjene zakonodavstva o medicinskim proizvodima. Nakon sastanka Radne skupine uslijedila je stručna rasprava kako bi se utvrdile mogućnosti za usklađivanje propisa u sektoru farmaceutskih i medicinskih proizvoda. Istog dana, 18. lipnja 2014., Radna skupina za kemikalije sastala se u Bruxellesu da razmijeni informacije o REACH-u svake od stranaka. Korejska je strana obavijestila stranu EU-a o svojem vremenskom okviru i procesu provedbe Akta K-REACH, a strana EU-a pružila je informacije o mjerama potpore malim i srednjim poduzetnicima koje su donesene u EU-u u okviru provedbe REACH-a. Odbor se također složio s daljnjom tehničkom suradnjom u području kemikalija između korejskog Ministarstva okoliša i Europske agencije za kemikalije (ECHA). Odbor za carine sastao se 18. i 19. lipnja 2014. u Seoulu. Raspravljalo se o postupcima i metodama provjere podrijetla i o pravilima o podrijetlu, uključujući pravilo o izravnom prijevozu, pri čemu je strana EU-a podsjetila na važnost izmjene sadašnjeg pravila o izravnom prijevozu u pravilo o neuvođenju promjena, što bi omogućilo dijeljenje pošiljaka u trećoj zemlji. Odbor je također raspravljao o tumačenju „primarnog sastojka” prerađenog surimija i o prenošenju Pravila specifičnih za proizvod u vezi s podrijetlom s oznake HS 2007. na oznaku HS 2012. Također se raspravljalo o mogućnosti zaključenja sporazuma o uzajamnom priznavanju ovlaštenih gospodarskih subjekata. Odbor za trgovinu robom sastao se 16. rujna 2014. u Bruxellesu. Odbor je podržao nacrt odluke Odbora za trgovinu robom u pogledu donošenja pravila o upravljanju tarifnim kvotama (TRQ). Također je raspravljao o raznim pitanjima provedbe Sporazuma i bilateralne trgovine, na primjer o jednakovrijednosti ekoloških poljoprivrednih proizvoda, o pregledu Dodatka 2-B-3 (elektronika) Sporazuma, o korejskim zahtjevima za certificiranje sigurnosti strojeva i o kozmetici. EU je također ponovio svoj zahtjev za izmjenom Sporazuma u smislu revizije odredbe o izravnom prijevozu, uključenja odredbe o robi koja ponovno ulazi nakon popravka i uključivanja kamiona-traktora u područje primjene necarinskog priloga o motornim vozilima i automobilima (Prilog 2-C). Odbor za zone vanjske proizvodnje (ZVP) na Korejskom poluotoku sastao se 17. rujna 2014. u Bruxellesu. Koreja je izvijestila o novostima u vezi s industrijskim kompleksom Gaeseong, među-korejskim tvorničkim parkom koji se nalazi u Sjevernoj Koreji. Odbor je preispitao uvjete za daljnji gospodarski razvoj i raspravljao o uspostavljanju kriterija za ZVP i utvrđivanju maksimalnog praga. Strana EU-a primila je na znanje prijedloge Koreje i objasnila politička ograničenja u EU-u. Dvije su stranke priznale političku osjetljivost pitanja, ali su se dogovorile da će nastaviti raspravu na radnoj razini. Dijalog o intelektualnom vlasništvu vođen je u Seoulu 25. rujna 2014. Dvije su stranke izvijestile o novostima u razvoju zakonodavstva i politike u području dijaloga o intelektualnom vlasništvu, posebno u pogledu patenata, žigova, dizajna i autorskih prava. EU je podsjetio na pitanje provedbe Sporazuma koje se odnosi na odredbe za prava izvođenja i potrebu da se korejsko zakonodavstvo uskladi sa Sporazumom. Razgovaralo se također o pitanjima zaštite intelektualnog vlasništva. Stranke su usto razgovarale o svojem pristupu i strategiji u pogledu pitanja intelektualnog vlasništva u trećim zemljama. Radna skupina za javnu nabavu sastala se prvi put 26. rujna 2014. u Seoulu. Dvije su stranke razmijenile informacije o trenutnoj situaciji i izgledima za domaće tržište javne nabave i procijenile trenutnu situaciju pristupa tržištu na svojim tržištima, kao i provedbu poglavlja Sporazuma o javnoj nabavi. Stranke su također razgovarale o postojećim tržišnim preprekama i ograničenjima i o načinima kako im pristupiti, kao i o načinima da se poveća sudjelovanje u tržištu javne nabave obiju strana. Odbor za sanitarne i fitosanitarne mjere sastao se 10. listopada 2014. u Bruxellesu. Odbor je raspravljao o korejskom izvozu u EU pileće ginseng juhe i žive ribe Paralichthys olivaceus, o izgradnji povjerenja i suradnji u pitanjima dobrobiti životinja, o transparentnosti, o izvozu govedine iz EU-a u Koreju, o izbijanju afričke svinjske gripe u Poljskoj i zahtjevu EU-a da se primijeni načelo regionalizacije, o odredbi „okoćene i uzgojene životinje” i o izvozu voća, povrća i mliječnih proizvoda od sirova mlijeka iz EU-a u Koreju. Odbor za kulturnu suradnju sastao se drugi put 10. listopada 2014. u Seoulu. Odobrio je arbitražno vijeće navedeno u članku 3.bis Protokola uz Sporazum o kulturnoj suradnji. Stranke su također razmijenile stajališta o svojim kulturnim politikama i raspravljale o kulturnim i kreativnim industrijama, stipendijama za boravak umjetnika i audiovizualnim koprodukcijama. U vezi s potonjim područjem složile su se da će poduzeti niz mjera kako bi bolje informirale filmske djelatnike. Treba napomenuti da u skladu s Protokolom o kulturnoj suradnji Odbor za trgovinu nema nadležnost nad Protokolom i stoga Odbor za kulturnu suradnju izvršava funkcije Odbora za trgovinu u vezi s tim protokolom. Radna skupina za oznake zemljopisnog podrijetla sastala se 6. studenoga 2014. u Bruxellesu. Ostvaren je znatan napredak u nacrtu poslovnika koji će se moći prihvatiti kada obje stranke završe svoje unutarnje postupke. Dvije su stranke podnijele svoje popise novih oznaka zemljopisnog podrijetla koje bi trebalo dodati popisu zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla u okviru Sporazuma i raspravljale o njima. Odbor za trgovinu i održivi razvoj sastao se 8. prosinca 2014. u Bruxellesu. Dvije su stranke razmijenile stajališta o politikama u području okoliša i rada, uključujući zeleni rast i kružno gospodarstvo u području klimatskih promjena. Odbor je također razgovarao o nizu ključnih multilateralnih sporazuma o okolišu i razmijenio informacije o krijumčarenju divlje faune i flore i o nezakonitoj sječi. Osim toga raspravljalo se o pitanjima rada, uključujući temeljne konvencije Međunarodne organizacije rada (ILO), posebno o slobodi udruživanja i kolektivnom pregovaranju te o prisilnom radu, uključujući mjere suzbijanja nepravednih radnih praksi. Konačno, raspravljalo se o provedbi međunarodnih smjernica i načela na području društvene odgovornosti poduzeća. Radna skupina za suradnju u području mjera za zaštitu trgovine sastala se 9. prosinca 2014. u Seoulu. Dvije su stranke razgovarale o ukupnom stanju važećih mjera za zaštitu trgovine u pogledu bilateralne trgovine između Koreje i EU-a. Također su razmijenile stajališta o općenitom usmjerenju svoje politike uključujući nedavne promjene. Osim toga održale su tehničku raspravu o istrazi dampinga i štete. Konačno, raspravljale su o najnovijem razvoju događaja u vezi slučajeva trećih zemalja. Odbor za trgovinu uslugama, poslovni nastan i elektroničku trgovinu sastao se 16. prosinca 2014. u Seoulu. Dvije su stranke razgovarale o raznim pitanjima u područjima poštanskih i kurirskih usluga, financijskih usluga i usluga distribucije. U pogledu poštanskih usluga dvije su se stranke složile da će se angažirati na primjeni načela regulatornog okvira do sljedećeg Odbora za trgovinu. Odbor je također raspravljao o preispitivanju pravnog okvira ulaganja u skladu s člankom 7.16. Sporazuma i o općoj poslovnoj klimi u sektora usluga. Istog dana, 16. prosinca 2014., sastala se Radna skupina za sporazume o uzajamnom priznavanju za usluge, također u Seoulu. Sastanku je prethodila rasprava između profesionalnih udruga inženjera i arhitekata s obiju strana. Dvije su stranke razmijenile stajališta o svojim inicijativama za sporazume o uzajamnom priznavanju za usluge s drugim zemljama i sagledale napredak u razgovorima o takvom sporazumu između profesionalnih udruga. Dvije su se stranke složile da bi trebalo potaknuti profesionalne udruge da nastave surađivati. Također su se složile da će nastaviti korisnu razmjenu informacija o sporazumima o uzajamnom priznavanju za usluge u okviru bilateralnih sporazuma svake od strana. Odbor za trgovinu sastao se 16. listopada 2014. u Bruxellesu. Njime su supredsjedali bivši povjerenik za trgovinu Karel de Gucht i korejski ministar trgovine, industrije i energije Yoon Sang-jick. Odbor je ocijenio razvoj bilateralne trgovine nakon tri godine provedbe Sporazuma i složio se da je Sporazum imao pozitivne učinke, posebno u odnosu na potpuno ili djelomično liberaliziranu trgovinu, pri čemu je došlo do povećanja izvoza na obje strane. EU je ponovio svoj zahtjev za izmjenom Sporazuma i pronalaženjem paketa izmjene koji bi pogodovao objema stranama. Dvije su se stranke složile da će provesti tehničku izmjenu necarinskog priloga o motornim vozilima i njihovim dijelovima (Prilog 2-C) ažuriranjem zastarjele pravne osnove u tablicama ekvivalentnosti kako bi dali pravnu sigurnost gospodarskim subjektima. Dvije su stranke iznijele svoje probleme u vezi s provedbom kao što su trgovina uslugama, provedba članka 13.4. Sporazuma u vezi s multilateralnim radnim standardima i sporazumima i tumačenjem „osnovnog sastojka” surimija. Rapravljalo se i o drugim pitanjima koja utječu na bilateralnu trgovinu, kao što su jednakovrijednost ekoloških poljoprivrednih proizvoda, zabrana Koreje na uvoz svinjetine iz Poljske zbog afričke svinjske gripe, oblikovanje E-oznaka za gume, zabrinutost EU-a u vezi s pristupom tržištu kozmetike i izvoz žive ribe Paralichthys olivaceus iz Koreje u EU. Dvije su stranke zaključile da i dalje predano zagovaraju provedbu Sporazuma. 4. Provedba 13. poglavlja Sporazuma o trgovini i održivom razvoju Treći sastanak Odbora za trgovinu i održivi razvoj održan je u Bruxellesu 8. prosinca 2014. U skladu sa zajedničkom izjavom s drugog sastanka Odbora za trgovinu i održivi razvoj u rasporedu je predviđeno da supredsjedatelji Foruma civilnog društva predstave novosti u radu domaćih savjetodavnih skupina. EU je pozdravio obnovljeni sastav korejskog domaćeg savjetodavnog tijela, posebno veću zastupljenost sindikata i poslodavaca. Odbor za trgovinu i održivi razvoj pristao je predstaviti sažetak rasprave sa svojeg trećeg sastanka na trećem sastanku Foruma civilnog društva, koji je održan sljedećeg dana, 9. prosinca. Dio o okolišu bio je posvećen raspravi o sustavima trgovine emisijama, zelenom rastu i kružnom gospodarstvu te nizu ključnih multilateralnih sporazuma o okolišu. U kontekstu pokretanja Korejina sustava trgovine emisijama 1. siječnja 2015., stranke su naglasile važnost nastavka suradnje na tom području, a EU je opisao poslovne mogućnosti koje proizlaze iz rastućih tržišta ugljika u Europi i istočnoj Aziji. EU je predstavio Koreji novosti u svojoj komunikaciji o pristupu krijumčarenju divljom faunom i florom i tekućem savjetovanju s dionicima o načinu kako da se ona ojača, među ostalim i užom suradnjom s partnerskim zemljama, dok je Koreja uvodno predstavila svoju nacionalnu politiku. EU je naveo svoja glavna sredstva borbe protiv nezakonite sječe i povezane trgovine, dok je Koreja izjavila da razvija zakonodavni prijedlog u vezi s trgovinom nezakonito posječenog drveća. Dvije su se stranke složile da će razmijeniti svoja iskustva u svjetlu razvoja događaja. Dio o politici rada započeo je izlaganjem stručnjaka iz Međunarodne organizacije rada (ILO) o razvoju u vezi s ratifikacijom temeljnih (posebno onih koje se odnose na prisilni rad, slobodu udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje) i ažuriranih konvencija ILO-a i o poukama od drugih zemalja u vezi s preprekama ratifikaciji i načina njihova rješavanja. ILO je ponudio nastavak pružanja tehničke podrške i savjetovanje o tim pitanjima. U pogledu pitanja rada Odbor za trgovinu i održivi razvoj raspravljao je o ILO-ovim temeljnim konvencijama, kao i o predanosti stranaka u okviru Sporazuma da u svojem zakonodavstvu i praksi poštuju temeljna načela i prava ILO-a. Stranke su se složile da će prije sljedećeg sastanka Odbora za trgovinu i održivi razvoj razmijeniti tekstove koji navode o ostvarenom napretku i sljedećim koracima prema ratifikaciji temeljnih i drugih ažuriranih konvencija ILO-a te da će razmijeniti informacije s Forumom civilnog društva. U pogledu suradnje na temelju Priloga 13. Sporazumu Koreja i EU raspravljali su o nedavnim događajima u vezi s početkom pregovora o Sporazumu o ekološkim dobrima i potvrdili svoju predanost i visoko postavljene ciljeve u vezi s ovom inicijativom. Također su raspravljali o društvenoj odgovornosti poduzeća i mogućim područjima suradnje u vezi okolišne oznake Koreje i znaka za okoliš EU-a. Konačno, EU je ukratko predstavio novi instrument za partnerstvo. Odbor za trgovinu i održivi razvoj pozdravio je otvorenu i konstruktivnu raspravu na svojem trećem sastanku i odlučio nastaviti dijalog s Forumom civilnog društva. Okvirno je dogovoreno da će se četvrti sastanak Odbora održati prije kraja rujna 2015. u Koreji i da bi se trebao održati prije sastanka Odbora za trgovinu. 5. Provedba Uredbe (EU) br. 511/2011 Uredba (EU) br. 511/2011 („Zaštitna uredba”) unutarnji je propis EU-a za provedbu bilateralne zaštitne klauzule Sporazuma između EU-a i Koreje. Kao što je predviđeno u člancima 3. i 11. Zaštitne uredbe, Komisija je pratila razvoj uvoza i izvoza korejskih proizvoda u osjetljivim sektorima na koje povrat carine potencijalno utječe, kao što su automobili, automobilski dijelovi, tekstilni proizvodi i potrošačka elektronika. Od početka privremene primjene Sporazuma u srpnju 2011. Komisija o rezultatima praćenja svaka dva mjeseca obavješćuje države članice, Europski parlament i mjerodavne dionike. U zaštitnoj uredbi predviđena je mogućnost pokretanja ispitnog postupka ili uvođenja mjera prethodnog nadzora pod određenim uvjetima utvrđenima u uredbi. Tijekom treće godine provedbe Sporazuma Komisija nije zaprimila takve zahtjeve. 5.1. Razvoj uvoza proizvoda iz Koreje u EU u sektorima koji podliježu praćenju Rezultati praćenja tijekom treće godine provedbe Sporazuma sažeti su u nastavku. Treba napomenuti da su u svrhu praćenja podaci za treću godinu provedbe Sporazuma uspoređeni s prethodnim razdobljem od 12 mjeseci i stoga se neke brojke mogu razlikovati od ukupne trgovinske analize pod prethodno navedenom točkom 2., gdje su podaci za treću godinu provedbe Sporazuma uspoređeni s razdobljem od 12 mjeseci prije stupanja na snagu Sporazuma. Osim toga treba napomenuti da se usporedba u okviru praćenja temelji na količinama koje su uvezene iz Koreje u EU, odnosno na broju jedinica u slučaju automobila i na težini iskazanoj u tonama (1000 kg) u slučaju automobilskih dijelova, tekstilnih proizvoda i elektronike. i. Automobilski sektor Uvoz automobila iz Koreje povećao se za 20 % u trećoj godini provedbe Sporazuma (srpanj 2013. – lipanj 2014.) u usporedbi s prethodnom godinom (srpanj 2012. – lipanj 2013.). Trend povećanja posebno je uočljiv kod automobila s električnim motorom, iako je količina uvoza u toj kategoriji neznatna. Uvoz automobila sa srednjim do velikim motorima povećao se za 50 %, dok se uvoz automobila s malim motorima smanjio za 7 %. Valja napomenuti da je uvoz automobila iz Koreje još uvijek niži nego u godini između srpnja 2007. i lipnja 2008. U pogledu uvoza dijelova automobila, u trećoj godini provedbe Sporazuma došlo je do blagog povećanja od 6 % u usporedbi s prethodnom godinom. To je povećanje veće nego u drugoj godini provedbe Sporazuma. Ono međutim upućuje na to da se razina uvoza stabilizirala u zadnje tri godine. ii. Sektor tekstila Uvoz tekstila iz Koreje smanjio se za 12 % u trećoj godini provedbe Sporazuma u odnosu na prethodnu godinu. Tu brojku možemo usporediti sa smanjenjem od 6 % u drugoj godini provedbe Sporazuma u odnosu na prvu godinu Sporazuma. iii. Sektor elektronike Dok se uvoz elektronike smanjio za 13 % u drugoj godini provedbe Sporazuma, u trećoj godini povećao se za 31 %. 5.2. Povrat carina Komisija je posebno pratila pitanje povrata carina u odnosu na pravila o podrijetlu iz članka 11. stavka 1. Zaštitne uredbe u cilju procjene stranog sadržaja u korejskim proizvodnim procesima te u izvozu gotovih proizvoda iz Koreje u EU-u. U članku 11. stavku 1. naveden je postupak za primjenu članka 14. Protokola o pravilima o podrijetlu o povratu ili izuzeću od carina. Naglasak analize bio je na uvoznoj vrijednosti proizvoda koji podliježu praćenju za vrijeme prvih deset mjeseci 2014. u usporedbi s istim razdobljem u 2013., s obzirom na to da su za ta razdoblja dostupni potpuni podaci. U sektoru elektronike razvoj uvoza iz Koreje u EU mijenjao se (smanjio ili povećao) uglavnom pod sljedećim HSK-ovima: 8519.20, 8519.50, 8519.89, 8521.10, 8521.90, 8525.50, 8525.60, 8526.91, 8526.92, 8527.12 8527.13, 8527.19, 8527.21, 8527.29, 8527.91, 8527.92, 8527.99, 8528.41, 8528.49, 8528.51, 8528.59, 8528.69 i 8528.72. Ukupno gledajući, uvoz se smanjio pod sljedećim tarifnim oznakama: 8521 (–14 %) i 8527 (–17 %), dok se povećao pod oznakama 8526 (73 %) i 8528 (52 %). Istovremeno se uvoz dijelova tih proizvoda u Koreju uglavnom smanjio: za HSK 8522 došlo je do smanjenja uvoza iz Kine (–10 %) i povećanja uvoza iz Japana (4 %), dok je za HSK 8529 došlo do smanjenja uvoza i iz Kine (–3 %) i iz Japana (–2 %). U pogledu tekstilnih proizvoda (pređa i tkanina) možemo uočiti značajno smanjenje uvoza za HSK 5204 (pamučni konac za šivanje) i HSK 5205 (pamučna pređa koja nije za maloprodaju). Istovremeno možemo uočiti značajno povećanje uvoza za HSK 5207 (pamučna pređa za maloprodaju), HSK 5408 (tkanine od umjetne filament-pređe), HSK 5509 (pređa od sintetičkih rezanih vlakana), HSK 5510 (pređa od umjetnih rezanih vlakana) i HSK 5511 (pređa od umjetnih ili sintetičkih rezanih vlakana). Za pređe se primjenjuje pravilo „Proizvedeno od sintetičkog ili umjetnog rezanog vlakna, negrebenanog, nečešljanog niti drukčije obrađenog za predenje” zaštićeno godišnjim kvotama. U pogledu automobila došlo je do ukupnog smanjenja uvoza iz Koreje u EU (u prosjeku –1 %) u okviru HSK 8703, iako se to smanjenje ne odnosi na sve vrste automobila već ovisi o vrsti i veličini motora. U međuvremenu uvoz dijelova automobila pod HSK 8707 i 8708 iz Kine u Koreju smanjio se za 67 %, odnosno 9 %. Uvoz dijelova automobila pod HSK 8707 i 8708 iz Japana u Koreju smanjio se za 96 %, odnosno 2 %. Uvoz motora iz Kine u Koreju smanjio se za 19 % za HSK 8407 i za 4 % za HSK 8408. U pogledu motora proizvedenih u Japanu uvoz u Koreju smanjio se za 32 % za HSK 8407 i povećao za 24 % za HSK 8408. Na temelju prethodno navedenoga može se zaključiti da dopuštanje povrata carine za proizvode koji podliježu posebnoj odredbi o praćenju dosad nije imalo značajan učinak na proizvodnju u Koreji. Time se posebno nije dovelo do značajnog povećanja uvoza dijelova u Koreju iz njezinih susjednih država. 6. Zaključak Na temelju tri godine provedbe Sporazuma između EU-a i Koreje očito je da je Sporazum dobro funkcionirao za obje strane, a posebno za EU. U trećoj godini provedbe Sporazuma izvoz robe iz EU-a u Koreju povećao se za 35 % u usporedbi s razdobljem od 12 mjeseci prije stupanja na snagu Sporazuma. Dok je uvoz iz Koreje bio približno jednak razdoblju od 12 mjeseci prije Sporazuma, u trećoj godini provedbe Sporazuma povećao se za 6 % u usporedbi s prethodnom godinom. Razlog lošijih rezultata izvoza iz Koreje jest smanjenje potražnje u EU-u zbog financijske krize: došlo je do smanjenja uvoza u EU iz njegovih 14 glavnih dobavljača i Koreja je zapravo jedan od rijetkih trgovačkih partnera, uz Tursku i Kinu, čiji se izvoz u EU povećao u trećoj godini provedbe Sporazuma. Stoga se čini da je Sporazum ublažio posljedice krize na izvoz iz Koreje u EU koji bi bez Sporazuma bio puno jače pogođen. U pogledu razvoja bilateralne trgovine roba potpuno ili djelomično liberaliziranih Sporazumom situacija se također čini povoljnijom za Koreju, s povećanjem od 21 % u izvozu potpuno liberalizirane robe i 26 % u izvozu djelomično liberalizirane robe u EU. Na strani EU-a izvoz potpuno i djelomično liberalizirane robe također se povećao više od ukupnog izvoza, s povećanjem od 46 % za potpuno liberaliziranu robu i 37 % za djelomično liberaliziranu robu. Dok je trgovina u punom zamahu, puna provedba Sporazuma ostaje ključna. Postoje još neki problemi s provedbom i bilateralnom trgovinom. Na primjer, u automobilskom sektoru treba riješiti preostale necarinske prepreke. Neki od problema koje u vezi sa sanitarnim i fitosanitarnim mjerama susreću izvoznici EU-a proizlaze iz činjenice da Koreja prema državama članicama EU-a primjenjuje drukčije uvjete uvoza životinjskih i biljnih proizvoda, iako je zakonodavstvo u EU-u potpuno usklađeno. To otežava pristup korejskom tržištu jer države članice EU-a moraju prolaziti kroz pojedinačne pregovore. Postoje međutim i uspješni primjeri, poput zaključenja sporazuma o jednakovrijednosti ekoloških poljoprivrednih prerađenih proizvoda krajem 2014.. Zahvaljujući tome prerađeni ekološki proizvodi koji su prerađeni i certificirani u EU-u mogu se od 1. veljače 2015. prodavati u Koreji kao ekološki proizvodi. Provedbena struktura Sporazuma sa svojim raznim specijaliziranim odborima i radnim skupinama pokazala se učinkovitim načinom razgovora i traženja rješenja za probleme u vezi s provedbom i pristupom tržištu. Oni su i forum za redovitu raspravu o sadašnjem i budućem regulatornom razvoju i o implikacijama koje bi on mogao imati na izvoz u budućnosti. Razgovori o izmjenama Sporazuma nastavit će se u četvrtoj godini provedbe u cilju pronalaska uravnoteženog paketa izmjena koji bi imao gospodarsku korist za izvoznike i potrošače u EU-u i u Koreji kako bi se Sporazum dodatno poboljšao u smislu olakšavanja trgovine. [1] Taj se Sporazum privremeno primjenjuje u EU-u dok ga ne ratificiraju sve države članice EU-a. Stanje postupka ratifikacije može se provjeriti na web-mjestu Vijeća o sporazumima: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036 [2] SL L 145, 31.5.2011., str. 19. [3] „Tarif Douanier Commun” (= Zajednička carinska tarifa) [4] Izvoz „mineralnih proizvoda” (TDC 05) iz EU-a u Koreju povećao se uglavnom u prvoj godini provedbe Sporazuma (oko 674 %). [5] TDC 09, odnosno TDC 14.